Evropska odredba o zaščiti (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o pobudi za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o evropski odredbi o zaščiti, ki sta ga v imenu Odbora za pravice žensk in enakost spolov predložili gospa Jiménez-Becerril Barrio in gospa Romero López (00002/2010 - C7-0006/2010 -.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
Gospod predsednik, danes je pomemben dan za vse žrtve, kajti danes bomo sprejeli evropsko odredbo o zaščiti, kar je pomemben korak naprej v smislu njihovih pravic. Žrtve so po krivici pozabljene in pravo protislovje je, da imajo napadalci pogosto veliko več pravic in da se o pravicah napadalcev govori več kot o pravicah žrtev.
Parlament se bo danes poklonil vsem žrtvam in tiste, ki verjamejo, da jih bodo pri preganjanju njihovih žrtev ščitile meje, opozoril, da bo ta evropska odredba o zaščiti od danes naprej v Evropski uniji ščitila vse žrtve enako.
Pred več kot enim letom smo se lotili dela, da bi dosegli ta cilj in da bi napredovali na področju svobode in varnosti, ki je bilo omenjeno v stockholmskem programu, danes pa lahko z določeno mero ponosa rečemo, da smo to dosegli, kljub temu da pot ni bila lahka, saj mnogi ljudje odredbe pogosto niso razumeli in so dvomili v njeno učinkovitost in jasnost.
Moram reči, da smo po tristranskih pogovorih z belgijskim predsedstvom in številnih pogovorih s Komisijo dobili besedilo, s katerim so zadovoljne skoraj vse politične skupine. Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbor za pravice žensk in enakost spolov sta zato na skupnem glasovanju sprejela z veliko večino, brez glasov proti.
Upam, da bo Parlament danes premislil o odločitvi, ki sta jo sprejela navedena odbora in vsi tisti izmed nas, ki smo pripravili to poročilo, ki je bilo sprejeto z veliko večino. S tem bomo Svetu poslali jasno sporočilo o želji Evropejcev, ki ni nič drugega, kot da bi živeli na območju varnosti in pravice in da bi bili zaščiteni, za žrtev, ki je dobila prepoved približevanja za svojega napadalca v svoji državi pa, da ji ne bo treba začeti nadaljnjih postopkov na sodišču, ko se preseli v drugo državo.
Naša obveznost je, da olajšamo dostop do pravosodja za Evropejce, zlasti pa za žrtve, ki so najranljivejše. Zaščita vseh žrtev brez izjeme je bila ves čas moje vodilo pri oblikovanju tega poročila. Hotela sem torej vključiti žrtve terorizma, trgovine z ljudmi, organiziranega kriminala in zločinov iz časi, dodala pa sem tudi posebno poglavje za mladoletnike, ki so najranljivejše žrtve, kljub temu pa nikoli ne razmišljamo o tem, kako bi jih zaščitili.
Čeprav bo ta odredba zaščitila vse žrtve, bo ta instrument za pravosodno sodelovanje prinesel največ koristi ženskam, ki trpijo nasilje v družini, saj njihovi napadalci ne bodo več mogli nekaznovano potovati po Evropi in vedeli bodo, da bodo preganjani na enak način kot v državi, v kateri so napadli svoje partnerje.
Parlament mora zato danes Svetu poslati jasno sporočilo o tem, kaj želimo. Zato bomo glasovali z očmi, uprtimi v žrtve, v tiste, ki trpijo, v tiste, ki potrebujejo našo zaščito, v tiste, ki se bojijo in v življenju potrebujejo svobodo in upanje.
Temu pravičnemu in potrebnemu cilju, ki ga podpira večina Evropejcev, se ne bomo odrekli samo zato, ker je nekaj takšnih, ki se bojijo in ki si nikdar ne upajo narediti nega koraka več. Moramo biti pogumni, države članice morajo biti pogumne in upam, da bomo na današnjem glasovanju dobili podporo večine, in da bomo opogumili tiste, ki še vedno dvomijo v to, da bo ta instrument odprl vrata za žrtve. Upam tudi, da bo Komisija v bližnji prihodnosti predložila obsežno zakonodajo v korist pravic žrtev, za kar ima mojo polno podporo, prepričana pa sem tudi, da ima podporo Parlamenta.
Ponavljam: ta majhen, toda pomemben korak, ki ga predstavlja evropska odredba o zaščiti, bo izboljšal zaščito za vse žrtve, preprečil nadaljnja kazniva dejanja in olajšal posledice tistih, ki so bila že storjena.
Naša obveznost danes je, da odpravimo ovire, ki so do zdaj onemogočale pravo zaščito v Evropi. Z našim današnjim glasovanjem imamo priložnost, da rešimo življenja, kar bomo tudi storili in na kar moramo biti resnično ponosni.
Carmen Romero López
poročevalka. - (ES) Gospod predsednik, ta predlog direktive, ki ga danes predstavljamo na plenarnem zasedanju, da bi se onemogočilo približevanje napadalcem, ki preganjajo svoje žrtve, dokler jih ne ubijejo, kjer koli se že skrivajo, je jasno sporočilo, ki ga Parlament mora poslati evropski družbi in Svetu.
Ne bomo še naprej nemočni pred zločini, ki se vsak dan znova in znova dogajajo v evropskih državah in ostajajo skriti za zidovi domov ljudi. Ti zločini ostajajo skriti tudi v statističnih podatkih, kot da bi zakon o preživetju najmočnejšega imel izključno prednost sredi sobivanja, medtem ko si prizadevamo za izvrševanje Listine o temeljnih pravicah, ki smo jo potrdili z Lizbonsko pogodbo.
Mar tistim, ki so pripravljali poglavje I Listine ni padlo na pamet, da grožnja telesni celovitosti in dostojanstvu ne prihaja nujno samo iz državnih institucij in države, temveč da se lahko skriva tudi pod krinko ljubezni? Mučitelji 25 % evropskih žensk, ki v tem trenutku trpijo neko obliko nasilja, imajo lastno ime: to, da se morajo ženske braniti pred napadi, tem mučiteljem ne dovoljuje, da bi bili državljani.
Po ugotovitvah nevladnih organizacij vsako leto v Evropski uniji umre 2.500 žensk, pri tem pa se nikoli ne vprašamo, ali bi te zločine bilo mogoče preprečiti oziroma se jim izogniti. Evropske ženske so zato pozdravile pobudo držav članic in španskega predsedstva, da se Parlamentu predloži evropska odredba o zaščiti.
Oblikujemo evropsko območje varnosti: evropski nalog za prijetje pomeni, da niti ena izmed naših držav ne more biti zatočišče za zločince. Ustvarimo ozračje vzajemnega zaupanja; z odredbo o zaščiti ustvarjamo območje pravice in svobode, saj žrtve teh kaznivih dejanj lahko sprejme katera koli država, ne da bi jim bilo treba skozi nove postopke, kar je povedala tudi moja soporočevalka, gospa Jiménez-Becerril.
Gospe in gospodje, govorimo o "zasebnem terorizmu", ki je izraz, s katerim se danes označujejo ponavljajoče se kaznivo dejanje napadov, skritih v zasebnosti doma. Govorimo tudi o preventivnih ukrepih iz drugega vira. Države nimajo oziroma niti ne bodo imele enako pravno tradicijo: bolj ko napredujemo, bolj bomo potrebovali instrument, ki lahko zagotovi našo raznolikost. Takšnega mnenja so tako pravne službe Sveta kot pravne službe Parlamenta. Kako se je mogoče upreti? Zagotovo ne, gospe in gospodje, z večplastnostjo našega pravnega sistema, ki bo obstajal še naprej.
Pravo ni orodje za ustvarjanje sporov, temveč za njihovo reševanje. Takšno je stališče konzervativnih vlad, ki so podprle pobudo na podlagi tehtne presoje. Če smo govorili o zagotovilih in temeljnih pravicah, ko smo govorili o terorizmu, kako smo potem lahko izvajali mednarodne sporazume, če ne zato, ker smo govorili o varnosti? Mar 2.500 žensk vsako leto ne pomeni problema varnosti za Evropo?
Pravo se z izzivom ne srečuje prvič v zgodovini. Zato obžalujemo stališče Komisije v postopku, saj ne moremo govoriti o pravni podlagi, ko govorimo o politični volji. Ne sklicujmo se na pravo samo takrat, ko nam to ustreza.
To besedilo je rezultat sporazuma. Vključene izboljšave v zvezi s pravico do informacij, prevoda in postopkovnih jamstev so upoštevale dejstvo, da je to instrument priznavanja, Parlament pa se je odločil, da je prednostna naloga držav članic, da razkrijejo obstoječe podatke.
Nismo pozabili na pravice žrtev do psihološke in pravne pomoči. Za to se bomo borili še naprej in upajmo, da bosta ti obliki pomoči vključeni v naslednjem svežnju v zvezi z žrtvami.
Želeli bi se zahvaliti belgijskemu predsedstvu za delo, ki ga je opravilo, obenem pa tudi poročevalcem v senci in naši skupini. Z današnjim glasovanjem želimo Svetu poslati sporočilo, da je to volja Parlamenta; zdaj je na vrsti Svet, da opravi svojo dolžnost. Če nekatere države članice menijo, da nimamo problema, ker nimamo podatkov, potem ne bomo dosegli uspeha pri preprečevanju.
Zdaj je na vrsti Svet, da odloči, ali bo Evropa resnično vključena v boj proti nasilju in obrambo temeljnih pravic.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, zaščita državljanov, ki so v praksi večinoma ženske, ki trpijo nasilje ali jim nasilje grozi, je zelo visoko na dnevnem redu v vseh institucijah, ki se trenutno ukvarjajo s to temo.
Pomembno je, da je na dnevnem redu, saj imamo skupen cilj: zagotoviti zaščito žrtvam v najboljšim možnih pogojih prek meja EU. Zato tudi že od samega začetka podpiram cilj te zaščite in prav to je tudi razlog, da pripravljam obsežen sveženj na področju pravic žrtev, ki bo sprejet spomladi 2011.
Popolnoma se zavedam dela, ki sta ga opravili soporočevalki, gospa Jiménez-Becerril Barrio in gospa Romero López, pa tudi Odbor za pravice žensk in enakost spolov in Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki so v veliki meri povečali vrednost tekočega dela, da bi izboljšali zaščito žrtev. Naj omenim nekatere izmed vaših predlogov: na primer da žrtvam ni treba plačevati stroškov, da morajo imeti na voljo storitve prevajanja in tolmačenja ali da se zmanjšajo zamude v postopkih priznavanja. Pripravljena sem delati na učinkovitem in pravno utemeljenem mehanizmu, katerega namen je pomagati žrtvam, da v vsej Evropski uniji koristijo zaščitne ukrepe civilnega prava.
Delali smo na postopkovnih pravicah obtožencev. Logična posledica tega je, da delamo na pravicah oseb, ki so žrtve, saj zelo pogosto govorimo o obtoženih v sodnih postopkih, pozabljamo pa, da je tu tudi žrtev, ki jo moramo torej prestaviti v središče pozornosti.
Zaradi tega bo prihodnji sveženj Komisije v zvezi z žrtvami izhajal iz odličnega dela španskega in belgijskega predsedstva, Sveta in seveda tudi Evropskega parlamenta, ter to delo nadalje razvijal. Slednje je namreč zelo pomembno. Delo se bo združilo, tako da bo, ko bo predložen sveženj v zvezi z žrtvami, celovito, popolno in da bo vsem žrtvam - bodisi ženskam, otrokom ali moškim, čeprav so to večinoma ženske in otroci - prineslo neke prave spremembe, nam pa omogočilo, da hitro oblikujemo dejanske ukrepe, ki bodo uporabni in ne bodo ustvarjali pravne negotovosti. Hvala za vaše delo. Pri pripravi svežnja v zvezi z žrtvami ga bomo upoštevali.
Monica Luisa Macovei
Gospod predsednik, odredbe o zaščiti, ki so veljavne v Španiji, so letos prinesle koristi približno 8.000 romunskim ženskam, tj. žrtvam, v Španiji, Te morajo veljati tudi v Romuniji in drugih državah članicah, v katere potujejo.
Po neuradnih ocenah je v Evropi približno 100.000 žensk, ki imajo koristi od odredb o zaščiti, ki so veljavne v državi, v kateri so bile izdane. Pobuda za direktivo spreminja omejen, ozemeljski vidik teh zaščitnih ukrepov. Instrument, ki se uvaja, bo zagotovil, da bo odredba o zaščiti, ki jo izda ena država članica, priznana tudi v državah članicah, v katere žrtev potuje, s tem pa bo območje svobode, varnosti in pravice postalo resničnost, žrtve nasilja ali druge žrtve pa bodo lahko živele in potovale brez strahu.
Želja Parlamenta je, da bi se razširil obseg zaščite žrtev. Zato po tej direktivi prosimo in pričakujemo od Komisije naslednji korak, tj. povečati zaščito žrtev na tem skupnem območju pravice in varnosti. Z vso vnetostjo in zanimanjem torej pričakujemo sveženj, ki bo predložen spomladi 2011.
Na koncu bi želela poudariti, da Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) daje svojo podporo zaščiti žrtev, tej pobudi za direktivo in povečani zaščiti žrtev.
Silvia Costa
Gospod predsednik, gospe in gospodje, s to pobudo za direktivo - za katero bi se želela močno zahvaliti poročevalkam, s katerima sem delala kot poročevalka v senci - Parlament podpira in razširja predlog Sveta, ki je bil oblikovan zato, da bi se v vseh 27 državah članicah zaščitili ljudje, ki so žrtve različnih oblik preganjanja ali resnih in nenehnih groženj s strani poznanih in predhodno identificiranih oseb - pogosto nekdanjih fantov, soprogov ali partnerjev -, ki ogrožajo njihovo telesno celovitost in spolno nedotakljivost, dostojanstvo in osebno svobodo.
Število napadov in ubojev - predvsem med ženskami - dejansko narašča. Policija in pravosodni organi njihovih pritožb pogosto ne jemljejo resno, odredbe o zaščiti in zaščitni ukrepi proti napadalcem pa trenutno veljajo samo v državi, v kateri so bili sprejeti. Komisarka Reding, ukrep, ki je v postopku odobritve, mogoče ni popoln, vendar zapira zakonodajni vakuum.
Navsezadnje smo pri oblikovanju evropskega območja svobode, varnosti in pravice vedno ravnali v skladu z izkustvi in občasno sprejemali določene zadeve, kjer je to bilo potrebno. Prepričani smo, da je ta pobuda pomembna, saj bo vsem državljanom Evropske unije - moškim in ženskam - in vsem evropskim prebivalcem omogočila, da bodo svobodno potovali v druge države in da bodo pri tem lahko uveljavljali človekove pravice in pravice do zaščite in varnosti, kot določa člen 3 Lizbonske pogodbe, ki smo jo v Skupini naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu želeli za pravno podlago, da bi strukturi predloga zagotovili doslednejšo usmeritev.
Z vzpostavitvijo evropske odredbe o zaščiti se zaščiteni osebi zagotavlja varstvo v drugih državah članicah, in sicer s hitrimi in brezplačnimi postopki. Vsaka država članica mora imenovati pristojni organ, ki bo žrtve obveščal o njihovih pravicah, izvajal kampanje, zbiral statistične podatke in obvestil osebo takoj, ko bo izdana njena nacionalna odredba o zaščiti. Poleg tega ta odredba nudi močno podporo oblikovanju evropskega pravnega prostora in izvajanju svobode gibanja, uporablja pa tudi redni zakonodajni postopek, ki prvič vključuje soodločanje Sveta in Parlamenta.
Upam, da bo Svet potrdil to zavezo, in upam, da Komisija - kljub temu da usmerja posebno pozornost prihodnjemu svežnju ukrepov "Varnost za žrtve" - ne bo izpustila te posebne priložnosti, da se takoj odzove na to skrajno resno stanje, o katerem pričajo tudi evropski in nacionalni statistični podatki. To bi med drugim lahko pripeljalo do pomembnega pravnega zbliževanja med državami članicami.
Zato predlagam, da se izognemo vsakršnemu odlašanju in damo posebno zavezo tej posebni obliki zaščite žrtev.
Izaskun Bilbao Barandica
Gospod predsednik, želim si, da bi evropska odredba o zaščiti bila zlasti učinkovita pri preprečevanju nasilja nad ženskami in da bi predstavljala koristen uvod k predlogu, ki ga pripravlja Komisija, da bi nam zagotovila podoben instrument za vse oblike kaznivih dejanj.
Obžalujem dejstvo, da je bila priprava tega besedila tako težka in zahtevna kljub dejstvu, da si vsi prizadevamo za njegov osrednji cilj.
Želela bi tudi, da bi ta odredba vključevala dve vprašanji. Prvič, evropski register odredb o zaščiti z ustreznimi zagotovili glede zasebnosti, da bi se upravičenci lahko izognili birokratskim postopkom in da bi odredbe lahko začele veljati takoj. S tem bi se zmanjšali tudi stroški postopkov, ki jih bodo morali izvajati pristojni organi, na koncu pa bi dobili tudi standardizirane statistične podatke, ki bi se nenehno dopolnjevali.
Drugič, menimo, da bi se morali potruditi in preučiti možnosti sodelovanja s tretjimi državami na tem področju, zlasti če si pozorno ogledamo statistične podatke o izvoru žrtev in njihovi možni spremembi prebivališča.
Evropska služba za zunanje delovanje, ki je še v povojih, je s tem izgubila priložnost, da se javno predstavi s takšno nalogo, ki jo Evropejci razumejo in ki rešuje probleme, ki so v tem trenutku resnični za vse Evropejce.
Želela bi se zahvaliti poročevalkama za njuno delo in upam, da bo komisarka Reding imela posluh za to pobudo.
Raül Romeva i Rueda
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, mislim, da moramo v Parlamentu biti zelo odgovorni in da moramo ravnati v okviru pristojnosti, ki so nam bile podeljene, to pa pomeni, da moramo tudi na evropski ravni zaščititi ženske, ki so žrtve nasilja, ter zaustaviti morilce.
Kot je bilo povedano, gre tu za boj proti obliki socialnega terorizma, ki je šovinistično nasilje. Zato se ne smemo pustiti ujeti v statistiko ali pravne podrobnosti. Govorimo o pravici, osnovnih pravicah, življenju in smrti, obrambi vseh tistih, ki jih je treba braniti pred njihovimi napadalci, in, kar je najpomembnejše, o tem, da ne sme priti do tega, da bi obžalovali dejstvo, da je vsako leto 2.500 žensk žrtev počasnosti pravnih postopkov, v katero smo vsi pogreznjeni.
Vsi se zavedamo pravnih težav in da je to nova vaja v polizbonski medinstitucionalni dinamiki. Vendar pa te težave ne smejo v nobenih okoliščinah biti izgovor za to, da ne napredujemo. Zaščita pravic žensk, ki so ali bi lahko bile žrtve nasilja in umorov, ter preprečevanje takšnih dejanj ne smeta biti podrejena zgolj nekaj pravnim vprašanjem. Pokazati moramo politično voljo, ki jo zahtevata nujnost in pomen te zadeve.
Samoumevno je, da je pomembno, da se stvari dobro opravijo, predvsem pa je bistveno, da jih opravimo, kar je po mojem mnenju temeljna vizija, ki jo lahko s tem besedilom, za katerega upam, da ga bomo sprejeli, posredujemo tako Svetu kot Komisiji. Treba je razumeti, da ne smemo pod nobenimi pogoji ohromiti pobud, saj obstajajo nekatere strokovne težave, ki jih prej še nismo uspeli rešiti.
Želel bi izkoristiti to priložnost, da se zahvalim poročevalkama ter španskemu in belgijskemu predsedstvu za delo, ki so ga opravili, da bi se še naprej dosegal napredek, opravljalo delo in premagovale nadloge, ki so posledica, ponavljam, šovinističnega nasilja.
Timothy Kirkhope
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, pozorno sem spremljal tristranske pogovore in rad bi se zahvalil svojim kolegom, zlasti iz skupin EPP in S&D, za delo, ki so ga opravili.
Kot pravnik iz Združenega kraljestva imam dolgoletne izkušnje pri ponujanju pravnega svetovanja in pomoči osebam, ki so žrtve nasilja v družini, zalezovanja ali nadlegovanja s strani sorodnika ali nekdanjega partnerja. Iz prve roke sem lahko videl trpljenje, ki ga lahko povzročijo telesne, psihične in spolne zlorabe, ter stanje ranljivosti žrtev zlorab.
V celoti podpiram cilje tega predloga. Vendar pa moram izraziti tudi pomisleke glede pravne podlage in obsega. Videti je, da ima ta predlog samo kazensko podlago, kar se kaže z uporabo člena 82 Pogodbe o delovanju EU. Po svoji naravi in po zakonu nekatere kršitve, ki jih želi zajeti ta predlog, sodijo v civilno pravo, vendar pa je opazno, da se člen 81 ne uporablja.
Pravnemu sodelovanju v EU sicer ne nasprotujem, sem pa trdno prepričan, da moramo zagotoviti, da bo zakonodaja, ki jo oblikujemo na ravni EU, pravno utemeljena, močna in da jo bo mogoče na ravni držav članic izvajati, ne da bi se s tem ogrozili obstoječi pravni sistemi držav članic.
Paul Nuttall
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, zaščito žrtev podpiram. A ko sem si prvič ogledal evropsko odredbo o zaščiti, sem pomislil, da zveni strašljivo, kot tudi evropski nalog za prijetje, ki je po mojem mnenju eden izmed najbolj vsiljivih in diktatorskih delov zakonodaje, ki je bil kdaj koli vsiljen britanskemu narodu.
Hvaljeni predlog evropske odredbe o zaščiti pravi, da gre za zaščito žensk. Rekli so nam, da gre pri evropskem nalogu za prijetje za pomoč v boju proti terorizmu - vsi pa vemo, da je postal precej več kot to. Bodimo torej jasni in pošteni: cilj, ki leži za tem, je vzpostaviti temelje za vseevropski pravosodni sistem, ki bo nedvomno omajal britansko pravo. Če potrebujemo dokaze, si lahko samo ogledamo evropski nalog za prijetje.
Menim tudi, da bi bilo te odredbe izredno težko izvrševati v Združenem kraljestvu, saj se bomo znašli v položaju, v katerem bo odredbo izdal tuj sodnik v tuji deželi, ki ne ve nič o razmerah v nekem britanskem mestu ali o našem načinu življenja. V Angliji imamo pregovor: "osel gre samo enkrat na led". Evropski nalog za prijetje nas je enkrat že speljal na led. Predlagam, da se evropski odredbi o zaščiti zato izognemo.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Gospod predsednik, če upoštevamo predlagane spremembe, je povsem jasno dejstvo, da je zadevna direktiva ena izmed prvih pobud, katere namen je doseči te pomembne cilje. Zagotoviti moramo ne samo to, da bodo žrtve nasilja varne pred novimi napadi v njihovi državi, temveč da jim bodo ti zaščitni ukrepi koristili v vsej Evropski uniji. Zato menim, da moramo stališče poročevalke podpreti.
Treba je tudi povedati, da je obseg pobude namerno širok. Čeprav se večina izdanih odredb o zaščiti nanaša na ženske, ki so žrtve nasilja zaradi spola, lahko ta pobuda zajame vse žrtve nasilja - otroke in odrasle obeh spolov pod pogojem, da je storilec kaznivega dejanja identificiran. V tem okviru stockholmski program določa, da posebno pomoč in pravno varstvo potrebujejo žrtve kaznivih dejanj, med drugim tudi terorizma, ki so najranljivejše ali ki so posebej izpostavljene, kot na primer osebe, ki so žrtve ponavljajočega se nasilja v tesnih odnosih, osebe, ki so žrtve nasilja zaradi spola, ali osebe, ki so žrtve drugih oblik kaznivih dejanj v državi članici, katere državljani so ali kjer imajo stalno prebivališče.
Na podlagi navedenega se mora evropska odredba o zaščiti uporabljati za vse žrtve vseh kaznivih dejanj, vključno s trgovino z ljudmi, pohabljanjem ženskih spolnih organov, prisilnimi porokami, umori iz časti, incesti in drugimi kaznivimi dejanji te oblike. To pobudo je torej treba podpreti, zato dajem svojo polno podporo poročevalki.
Emine Bozkurt
(NL) Gospod predsednik, evropska odredba o zaščiti trenutno prinaša koristi sto tisoč ljudem. Ena izmed njih je Rasja, ki se želi s svojimi otroki preseliti v Španijo. Če odredba, izdana proti njenemu zalezovalcu na Nizozemskem, ne bo šla v Španijo skupaj z njo, bodo tako ona kot njeni otroci tam odkrita tarča, če španski organi te odredbe ne bodo priznali ali izvrševali. Na srečo Španija to odredbo priznava.
Ta zaščita velja tudi za tiste, ki so žrtve pregona, ker so uveljavljali svojo pravico do svobode govora. Slednjim mora biti omogočeno, da bodo lahko govorili v drugih evropskih državah, pri tem pa morajo vedeti, da tisti, ki so jim grozili, ne bodo sedeli v občinstvu. Evropska odredba o zaščiti to omogoča; gre za odlično pobudo, ki jo je podprla tudi nizozemska vlada. Na žalost pa se je položaj ljudi, ki imajo takšno zaščito, z novo koalicijo obrnil za 180 stopinj: ženske, moške in otroke, ki morajo živeti vsak dan v strahu, je brezčutno pustila na cedilu. Preprosto nesprejemljivo je, da se mora varnost posameznika ustaviti na meji.
V imenu sto tisoč ljudi podpiram evropsko odredbo o zaščiti. Pričakujem, da bodo vse vlade, vključno z vlado moje države, storile vse, kar je v njihovi moči, da bi povečale varnost, zaščito in svobodo državljanov, da bi lahko vsi ljudje živeli svobodno in varno življenje.
Nathalie Griesbeck
(FR) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, najprej bi se seveda želela zahvaliti soporočevalkama, ki sta po težkih pogajanjih v okviru tristranskih pogovorov, predložili kompromisni sporazum, kot poročevalka v senci za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter za mojo skupino pa vas seveda vabim, da ga podprete.
Drugič, čeprav obžalujem, kot so danes rekli že nekateri, da določene točke, na primer prevod dokumentov za žrtve, niso bile vključene v besedilo tega sporazuma oziroma da niso bili dovolj natančno opredeljeni elementi poenostavitve - in pri tem računam na "sveženj v zvezi z žrtvami", da jih bo izpilil -, želim poudariti, da je vse to danes vendarle videti kot zdrava pamet, kot logično nadaljevanje čedalje večjega povezovanja evropskega območja svobode in pravice in vzpostavitev ustreznega pravnega sistema.
To dokazuje določena mera politične drznosti in volje za odpravljanje političnega nastopanja velike večine izmed nas, da bi dobili jasno orodje za sodelovanje v kazenskih zadevah. Navedeno orodje do neke mere, kot je prej poudarila gospa Reding, predstavlja pravo politiko "pravic" v Evropi, tj. pravo politiko za ljudi, zlasti za ženske, katere telesna celovitost je lahko ogrožena, politiko, ki ustreza svobodi gibanja, ki obstaja že dolgo časa, torej politiko "pravic".
Véronique Mathieu
(FR) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, najprej naj povem, da obžalujem, da je Svet od včeraj odsoten, saj je na splošno bil prisoten na vseh pogajanjih o vseh vprašanjih, o katerih razpravljamo od včeraj, torej o vprašanjih v zvezi z državljanskimi svoboščinami, pravosodjem in notranjimi zadevami. Obžalujemo dejstvo, da Svet ni tukaj, da bi prisluhnil Parlamentu; to je prava škoda.
Želela bi čestitati soporočevalkama - ki sta opravili veliko dela pri tem besedilu - za ta prelomni napredek za žrtve vseh vrst: predvsem za žrtve nasilja v družini - ali ste vedeli, da je 45 % evropskih žensk žrtev nasilja v družini, pa tudi nekaj moških, saj ne smemo pozabiti na tiste moške, ki trpijo nasilje žensk -, nato pa še za žrtve terorizma, vključno z otroki, ki so seveda posebej ranljivi.
Besedilo, ki nam je danes predstavljeno, je izredno pomembno, zato bi želela še enkrat izraziti svoje čestitke. Z nestrpnostjo čakamo na "sveženj v zvezi z žrtvami", ki nam ga boste predstavili naslednje leto, gospa komisarka, in s katerim se bo dokončalo besedilo, o katerem bomo glasovali jutri.
Antigoni Papadopoulou
Gospa predsednica, nasilje v družini, pohabljanje spolnih organov, zločini iz časti, prisilne poroke in trgovina so samo nekatere oblike nasilja nad 45 % žensk po vsej Evropi.
Ženske in mladoletniki potrebujejo boljšo zaščito. Evropska odredba o zaščiti je dober korak naprej, da storimo prav to, in sicer popolnoma v skladu z vizijo stockholmskega programa o združeni Evropi: območju svobode, varnosti in pravice, ki služi državljanom.
Odredbe o zaščiti, ki bodo v eni državi članici izdane proti kršiteljem, se bodo tako izvrševale v vseh drugih 26 državah članicah EU. Pobuda španskega predsedstva, ki jo danes podpiramo vsi, poudarja zaščito žrtev in preprečevanje ter podpira enotnost v pravnih postopkih. Žrtvam daje moč, da prekinejo tišino in poiščejo zaščito zunaj geografskih meja v Evropi.
Upam, da bo Komisija v celoti podprla poročilo soporočevalk v svojem svežnju o pravicah žrtev.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, nobenega dvoma ni, da je ta direktiva o evropski odredbi o zaščiti za namen zaščite žrtev še en znak pomembnega zasuka v dejanskih zagotovilih, predvsem za ženske, vendar ne izključno zanje, kot je bilo že povedano.
Smernice za ta ukrep so bile že razvite, najprej v okviru Lizbonske pogodbe, potem pa še v okviru stockholmskega programa. Predvsem bi želel čestitati poročevalkama, gospe Jiménez-Becerril Barrio in gospe Romero López, za njuno marljivo delo in obravnavanje številnih problemov, na katere je naletel Svet, da bi olajšali pot za ta posebej pomemben predlog, za območje svobode, pravice in varnosti, ki bo zares služilo državljanom.
Predlog se neomajno in odločno bori proti nasilju v družini in vsebuje dokaj pomemben niz ukrepov ter obseg, za katerega se zdi, da je v celoti dosleden. Ti prikladni, pravočasni in učinkoviti preventivni ukrepi so nas prepričali, da bi ta predlog bilo mogoče učinkovito uporabiti tudi za zaščito družin žrtev. Z zanimanjem čakamo na bolj strukturiran sveženj, ki ga je napovedala komisarka Reding, in sicer v zvezi z zaščito žrtev nasilja, ki bo pripravljen v prihodnjih tednih.
Na koncu, gospa predsednica, želim reči, kako pomembno je, da imamo tesno sodelovanje med državami članicami, kakor tudi veliko posluha za uporabo teh ukrepov v praksi, enako pomembno pa je tudi, da ne pozabimo na pomen psihološke podpore žrtvam. Prepričan sem, da bo Komisija to ustrezno upoštevala v zaključni fazi zakonodajnega procesa.
Heidi Hautala
(FI) Gospa predsednica, evropska odredba o zaščiti je pomemben korak k zaščiti žrtev v vsej Evropi. Svetu in Komisiji pošiljamo močan znak, da si Parlament zelo želi to odredbo o zaščiti in da bi zato morala kmalu začeti veljati. Zdaj moramo premagati nasprotovanje tej odredbi, ki ga kaže Svet, in vse pravne razloge za nasprotovanje odredbi, ki jih predstavlja Komisija.
Pomembno je, da se področje uporabe direktive razširi. Vključevati mora ne samo odredbe v zvezi s kaznivimi dejanji, temveč tudi različne druge vrste odredb o zaščiti. Ne sme vsebovati nikakršnega pravnega dlakocepljenja. Ta odredba o zaščiti mora biti tudi dovolj prožna, da bi lahko upoštevala razlike v nacionalni zakonodaji.
Pomembno je, da se Parlament ne osredotoči samo na žrtve nasilja zaradi spola, temveč tudi na druge žrtve nasilja. Direktiva mora jasno določati, katere so pravice žrtev in kakšni so postopki za vložitev pritožbe, v stališču Parlamenta pa obstaja še nekaj stvari, ki sem jih tudi sama želela poudariti. Pomembno je tudi, da država, v kateri se zaprosi za odredbo o zaščiti, obvesti svoje državljane o teh postopkih.
Ko odredba o zaščiti začne veljati, se delo tam še ne ustavi. Organe je treba izobraževati, saj ne moremo biti zares zadovoljni z informativno kampanjo, ki je zgolj omejena na okvir sedanje.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Gospa predsednica, določbe, vključene v poročilo, o katerem razpravljamo danes, me navdajajo z velikim navdušenjem. Zagotovilo, da bo zaščita, ki bo žrtvam dodeljena v eni državi članici, veljala v vseh drugih evropskih državah članicah, kamor so prisiljene odpotovati zaradi strahu pred ponovitvijo nasilja, predstavlja za te žrtve priložnost, da začnejo živeti normalno življenje. Evropska odredba o zaščiti bo pomenila, da bodo zaščitne ukrepe, ki bodo sprejeti v eni državi članici EU, priznala, uporabljala in izvrševala sodišča v drugih državah članicah.
Poleg tega razširitev uporabe direktive na žrtve kakršne koli oblike nasilja, ne samo nasilja zaradi spola, predstavlja še dodaten mejnik. Vse žrtve si zaslužijo spoštovanje in pričakujejo, da bodo povzročitelji njihovega trpljenja tudi pravično kaznovani. Zdi se mi, da je učinkovit lahko samo tisti zaščitni mehanizem, ki spremlja žrtev, in da lahko prepreči isto kršitev ter obenem nudi žrtvi pravo zaščito. Zelo sem vesela, da je bila Poljska ena izmed držav, ki so predložile to pobudo.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Gospa predsednica, če naj Evropska unija postane pravo območje svobode, varnosti in pravice, moramo odpraviti razlike, ki še vedno obstajajo med državami članicami na tem področju.
Žrtve nasilja je treba pred povzročitelji zaščititi tako v njihovih državah, kot po vsej EU, kjer morajo biti na voljo zaščitni ukrepi. Čeprav je ta predlog širok, se neposredno nanaša na ženske, ki so žrtve nasilja v družini. Dobro je, da nudi tudi priložnost za obravnavanje razmer drugih potencialnih žrtev, bodisi trgovine z ljudmi, prisilnih porok, umorov iz časti ali incesta, oziroma razmer prič ali žrtev terorizma in organiziranega kriminala. Osebno močno pozdravljam prizadevanje, da se najboljša možna zaščita žrtvam zagotovi med drugim tudi z zagotavljanjem potrebne pravne gotovosti. Žrtve morajo imeti možnost, da se zanesejo na jasna pravila, in morajo biti vedno obveščene o ukrepih, ki jih imajo na voljo v svoji državi izvora in v državah, v katere se želijo preseliti ali v katere so se že preselili.
Sonia Alfano
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, vse spoštovanje delu, ki sta ga opravili poročevalki. Toda problem te pobude za direktivo je v tem, da temelji na najbolj običajni obliki zalezovanja, pri katerem je ena oseba žrtev nasilja druge, zaradi česar jo je treba zaščititi pred ponavljanjem vsakršne telesne ali duševne zlorabe, ki se je zgodila. To je seveda vprašanje temeljnega pomena za več sto tisoč žensk v Evropski uniji, zato vsebino pobude v celoti podpiram.
Žal pa ti ukrepi ne upoštevajo žrtev organiziranega kriminala, ki jih v večini primerov ni treba ščititi pred osebo, ki je bila identificirana ali ki jo je mogoče identificirati, temveč pred organizacijami, proti katerim se prepoved približevanja očitno ne more uporabljati. Zato mislim, da mora Evropski parlament to direktivo razumeti kot prvi korak pri izvajanju stockholmskega programa, ki jasno govori o ukrepih za zaščito žrtev kaznivega dejanja, in zdi se mi, da sta enakega mnenja tudi gospa Jiménez in komisarka Reding.
Pozivam Evropsko komisijo, naj zagotovi, da bo sveženj ukrepov za zaščito žrtev, ki je predviden za leto 2011, zaščitil tudi žrtve organiziranega kriminala in žrtve, ki so utrpele poškodbe pri izvajanju svoje dolžnosti na evropski ravni.
Cornelia Ernst
(DE) Gospa predsednica, evropska odredba o zaščiti je korak v pravo smer. Določiti je treba načelo, po katerem bodo vse priznane žrtve nasilja deležne enake ravni zaščite v vseh državah članicah. Najboljša rešitev bi bila uskladitev zakonov držav članic o tej zadevi, vendar tega ni bilo mogoče doseči. Pozitivni vidik te odredbe o zaščiti je, da bo v čim večji možni meri koristila vsem žrtvam nasilja, njen obseg pa je širok: spolno nasilje, zalezovanje in predvsem izkoriščanje mladoletnikov, kar je po mojem mnenju zelo, zelo pomembno. Zato pošilja pozitivno sporočilo žrtvam nasilja in predvsem ženskam. Vendar pa moti ena stvar: razlogi za nepriznanje v členu 9 so zelo obsežni in lahko do neke mere predstavljajo sredstvo, s pomočjo katerega se bodo države članice lahko izognile upoštevanju direktive. Zato moramo po preteku enega leta zelo natančno oceniti, kako bi lahko poglobili to razpravo, saj vse žrtve v vseh državah potrebujejo enako zaščito.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, želel bi podpreti idejo, vsebovano v osnutku evropske odredbe o zaščiti.
Zaščita ogroženih oseb se zdi na ravni držav članic v mnogih primerih nezadostna. Zahvaljujoč odprtosti evropskega prostora danes, mladi ljudje pogosto sklepajo mednarodne zakonske zveze in iz njih izhajajoče obveznosti. Nekatere izmed teh obveznosti pa ne trajajo dolgo, pri čemer so otroci pogosto talci sporov med starši. Sprti starši pogosto ne želijo spoštovati odločb sodišč iz drugih držav, ki dodelijo skrbništvo otroka enemu od njih, zato preprosto vzamejo pravico v svoje roke in odpeljejo otroke od nekdanjih partnerjev v svojo državo, pri tem pa izkoriščajo razlike v pravnih sistemih posameznih držav članic, da bi zaobšli veljavne sodne odločbe. Žrtve te evropske pravne anarhije so pogosto majhni, nedolžni otroci. Upam, da bo evropska odredba o zaščiti ta problem rešila.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, čeprav so bili v zadnjih letih sprejeti nekateri ukrepi za zaščito žrtev, so mnoge izmed prizadetih osebe pogosto prepuščene same sebi. Medtem ko pravniki in sodniki v okviru svojih usposabljanj slišijo veliko o pravicah obtožencev, se o obravnavanju žrtev naučijo malo. To pa ni edino področje, kjer je treba poskrbeti za večje osveščanje. Slednje je potrebno tudi pri medicinskem usposabljanju, da bi bilo mogoče bolje prepoznati uporabo nasilja. Za otroške žrtve je bistvenega pomena vprašanje zastaranja civilnih odškodninskih zahtevkov je bistvenega pomena v primeru spolnega nasilja. Delo z otroki lahko opravljajo samo tisti, ki nimajo nikakršne kazenske evidence. Če se na primer preganjajo prisilne poroke v Liechtensteinu, celo brez soglasja žrtev, in je mogoče pravno ukrepati v primeru pohabljanja spolnih organov mladoletne osebe, to jasno kaže na morebitno nevarnost opevanega bogastva večkulturnosti. Mislim, da je pomembno, da upoštevamo ta razvoj dogodkov v EU, kakor tudi njegov pomen v boju proti trgovini z ljudmi.
Krisztina Morvai
(HU) Gospa predsednica, kot pravnica sem se več kot deset let ukvarjala s primeri žrtev nasilja nad ženskami in otroki, bodisi nasilja v družini, posilstva ali trgovine z ženskami, in imela sem se priložnost sama prepričati, da je odredba o zaščiti, ki je tema naše današnje razprave, eno izmed pomembnih in nepogrešljivih sredstev za zaščito žrtev, vendar je daleč od tega, da bi bila edino takšno sredstvo. Potrebni so večplastni ukrepi, kot so pravno svetovanje, psihološka pomoč, pomoč zadevnim otrokom, in zelo pomembno je, da prisluhnemo žrtvam, ki so, na žalost, največji strokovnjaki za to, kar potrebujejo.
Za gospo Reding in poročevalki imam dve vprašanji. Prvič, zanima me, v kolikšni meri so v to delo vključene žrtve nasilja nad ženskami, da bi se slednjim omogočilo, da izmenjujejo svoje izkušnje. Drugič, zanima me, v kolikšni meri so gospa Reding in poročevalki seznanjene s konvencijo o nasilju nad ženskami, ki jo pripravlja dvojček Evropske unije, tj. Svet Evrope, in v kolikšni meri sodelujejo pri pripravi tega dela.
Angelika Werthmann
(DE) Gospa predsednica, varnost prizadetih žensk bi morala zadevati vsakogar izmed nas. Ne glede na to, kje se žrtve nahajajo, vprašanje v tem primeru ni samo prejemanje fizične zaščite pred njihovimi napadalci, temveč tudi upoštevanje njihovega človekovega dostojanstva. Ta evropska odredba o zaščiti bi morala veljati za vse žrtve nasilja, ne glede na njihovo starost ali spol.
Antonyia Parvanova
Gospa predsednica, tudi jaz bi se rada zahvalila poročevalki. Zaščita življenja, telesne in duševne celovitosti, kakor tudi spolne nedotakljivosti in svobode, so glavni cilji, ko gre za zaščito žrtev. S svojo politično podporo direktivi o evropski odredbi o zaščiti smo temu vprašanju zagotovili prepoznavnost, ki si jo zasluži, in vzpostavili vseevropski, celovit sveženj posebnih zaščitnih ukrepov, ki so učinkoviti znotraj Unije in ki nudijo pravno zaščito in pomoč žrtvam kaznivih dejanj, predvsem nasilnih kaznivih dejanj.
Pravica do zaščite pred nasiljem je osnovna človekova pravica ne glede na etnično pripadnost, pravni položaj ali status priseljenca, zato je moralna dolžnost vseh nas, da to pravico podpiramo tako znotraj kot zunaj naših meja. Prepričana sem, da ta nov pristop k zaščiti ranljivih žrtev predstavlja zelo močno politično sporočilo, katerega namen je okrepiti svobodo, varnost in pravico v Evropski uniji.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
Gospa predsednica, mislim, da ta razprava jasno kaže, da se vsi strinjamo glede podpore cilja tega poročila.
Podporo tej direktivi, ki žrtvam nudi večjo zaščito, so ponudile različne politične skupine. Zato se moje vprašanje glasi: katere so ovire za sprejetje tega instrumenta? Ponavljam: kateri so strahovi, ki onemogočajo, da bi nekaj tako bistvenega in preprostega, kot je enaka zaščita za žrtve po vsej Evropi, končno postala resničnost?
V upanju, da bo Parlament to poročilo podprl z večino, bi se želela obrniti na Svet in Komisijo ter ju spomniti, da smo premagali pravne ovire v naših pogajanjih, zato pozdravljam dejstvo, da Komisija priznava naše delo, kakor tudi mi priznavamo delo, ki ga bo Komisija opravila v prihodnosti.
Ne smemo torej izključevati drug drugega, temveč si moramo pomagati tako, da bomo danes sprejeli ta bolj specifičen instrument, jutri pa širši sveženj ukrepov za pomoč žrtvam, ki ga bo predstavila Komisija in kateri sem obljubila svoje sodelovanje.
Bodimo torej pogumni in odgovorni in pomagajmo vsem tistim, ki imajo pravico živeti v varnejši Evropi. Ponavljam: pomagajmo vsem, pa naj so to moški, ženske ali otroci. Pomagajmo tistim, ki danes čakajo na nas, da jim zagotovimo boljše življenje, življenje, ki jim bo vrnilo njihovo svobodo, njihovo varnost in predvsem njihovo dostojanstvo.
Carmen Romero López
poročevalka. - (ES) Gospa predsednica, gospa komisarka, vemo, da v sveženj, ki se pripravlja za žrtve, niso vključeni nobeni pravni ukrepi. To je v Parlamentu pravkar kritiziral Evropski ženski lobi: govori se o dobri praksi in usklajevanju, vendar je pred nami še vedno dolga pot.
Želim tudi reči, da nasilje, ki smo mu priča, ne izvira iz eksotičnih krajev: to je naše nasilje. Svetu in državam članicam želim povedati, da je pravni instrument potreben tudi za nasilje, ki prihaja iz drugih kultur. Brez tovrstnega instrumenta ni mogoče premagati pohabljanja spolnih organov, zločinov iz časi in vseh nadlegovanj, ki jih trpijo ženske iz drugih kultur.
Zato je tako pomembno, da so vključene tudi te oblike nasilja, Parlament pa si je z vsemi predlogi sprememb, ki so jih podali poročevalci v senci, prizadeval, da zagotovi, da bodo v ta pravni instrument vključene tudi vse te žrtve.
Zato je tako pomembno, da pri tem vprašanju sodelujemo, in zato tudi obžalujemo dejstvo, da se Parlament in Komisija v okviru tega postopka nista mogli strinjati o enem besedilu. Tudi če bi se, bi pred nami še vedno bil boj.
Gospa komisarka, žrtvam nasilja ni veliko v pomoč, če menimo, da bi zanje bilo bolje, da pobudo preložimo za dve, tri ali štiri leta, saj to ne drži.
V svojem prejšnjem nastopu ste povedali, da se nismo zavedali pomena Listine o temeljnih pravicah. V resnici smo se zavedali njenega pomena. Problem je, da jo je treba uporabljati; problem je, da moramo sprejeti ukrepe in da so ti ukrepi včasih pravni in da so na njihovi poti včasih ovire. Največja ovira je politična volja.
Zato je tako pomembno, da se vsi strinjamo o tovrstni pobudi, in zdaj je na vrsti Svet. Na vrsti so države članice, da se odločijo, ali je ta instrument res tisti, ki bo za žrtve učinkovit in potreben. Mislimo, da je, zato smo ga tudi zagovarjali in zato smo tudi tu. Zagovarjamo tudi njegovo nujnost.
Zato želimo, da ga Parlament podpre z veliko večino, da bodo države, ki se še niso odločile ali ki so se odločile, da tej pobudi nasprotujejo, v njem prepoznale edini postopek, ki ga lahko uporabljamo danes in v prihodnosti. Ta instrument je zapleten in večplasten, vendar odpira pot in nudi zaščito žrtvam ter državljanstvu žensk.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, nisem imela namena ponovno govoriti, a to, kar je bilo povedano, je treba popraviti. Ukrepi, ki bodo del svežnja v zvezi z žrtvami, vključujejo glavno sporočilo, lizbonizacijo okvirnega sklepa iz leta 2001 o položaju žrtev v kazenskih postopkih, predloga o zaščitnih ukrepih na področju civilnega prava in, po potrebi, predloga o zaščitnih ukrepih na področju kazenskega prava. To bo v tem parlamentu predstavljeno maja naslednje leto.
Svojih zamisli ne moremo samo zapisati na papir. Vse naše predloge mora spremljati temeljita ocena učinka. To moramo vzeti zelo resno in si prizadevati za trdne študije s pravo dodano vrednostjo. In to je tisto, kar počnemo zdaj. Zaključujemo oceno učinka, da bi opredelili podrobnosti vseh dejanj na področju zakonodajnih in praktičnih ukrepov in da bi s tem vzpostavili pravno gotovost ter hitre in učinkovite zaščitne ukrepe.
Ob tem želim ta parlament tudi obvestiti, da so nacionalni parlamenti do zdaj poslali štiri mnenja o odredbi o zaščiti: pozitivna so poslali italijanski, grški in portugalski parlament, negativno mnenje pa nemški Bundesrat, v katerem trdi, da direktiva presega področje uporabe člena 82, saj zajema ukrepe, ki niso kazenske narave, ter preprečevanje kaznivih dejanj. To mnenje je bilo zavrnjeno na podlagi subsidiarnosti. Smo sredi zelo zapletenega vprašanja. Z izvajanjem resnih analiz pred predložitvijo pravnih predlogov in predlogov, ki niso pravne narave, bom poskusila predlagati ukrepe, ki bodo dovolj trdni, da ne bodo še drugič preganjali žrtev, ko bo prišlo do zaščitnih ukrepov.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo danes ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Rovana Plumb
Ocenjuje se, da incidenti nasilja v družini v Romuniji vsako leto prizadenejo 1.200.000 ljudi, a le 1 % žrtev nasilja ima dovolj poguma, da ga prijavi oblastem. Zaradi pogostih napetosti in pretepanj v družini družinski člani postanejo trpinčene žrtve, ki so prisiljene takšno stanje sprejeti kot normo. Nasilje škodi normalnemu in harmoničnemu razvoju otroka. Študije kažejo, da se vzorec nasilnega vedenja prenaša iz ene generacije v drugo v 75 % primerov. Stockholmski sindrom je treba obravnavati, vendar ne z medlimi reformami, kot se dogaja v Romuniji. Za boj proti temu pojavu so potrebni proaktivni ukrepi, skupaj s spremembo ustreznega zakonodajnega okvira in vzpostavitvijo dialoga in sodelovanja med vsemi državnimi institucijami, ki imajo pristojnosti na tem področju, ter civilno družbo. Evropska odredba o zaščiti mora biti zato trden instrument, ki lahko žrtvam nasilja zagotovi varnejše zatočišče onkraj meja držav članic. To bo vključevalo tudi zaščito pred nasilnimi dejanji, katerih storilci so skupine ljudi, in bo veljalo za vse žrtve kaznivih dejanj, kot so žrtve trgovine z ljudmi, pohabljanja ženskih spolnih organov, prisilnih porok, zločinov iz časti, incesta, nasilja zaradi spola, ter za priče in žrtve terorizma in organiziranega kriminala.
