Evropska strategija za Podonavje (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je vprašanje za ustni odgovor o evropski strategiji za Podonavje (B7-0240/2009), ki so ga Komisiji zastavili Silvia-Adriana Ţicău, Brian Simpson, János Áder, Hannes Swoboda, Eva Lichtenberger, Michael Cramer, Saïd El Khadraoui, Mathieu Grosch, Iuliu Winkler, Victor Boştinaru, Ioan Mircea Paşcu, Marian-Jean Marinescu, Ivailo Kalfin, Norica Nicolai, Dirk Sterckx, Csaba Sándor Tabajdi, Michael Theurer, Ismail Ertug, Inés Ayala Sender, Jiří Havel, Edit Herczog, Stanimir Ilchev, Iliana Malinova Iotova, Jelko Kacin, Evgeni Kirilov, Ádám Kósa, Ioan Enciu, Eduard Kukan, Gesine Meissner, Alajos Mészáros, Nadezhda Neynsky, Katarína Neveďalová, Daciana Octavia Sârbu, Vilja Savisaar, Olga Sehnalová, Catherine Stihler, Peter van Dalen, Louis Grech, Corina Creţu, George Sabin Cutaş, Vasilica Viorica Dăncilă, Cătălin Sorin Ivan, Tanja Fajon, Kinga Göncz, Antonyia Parvanova, Adina-Ioana Vălean in Rovana Plumb.
Silvia-Adriana Ţicău
Rada bi se zahvalila kolegom poslancem, ki so me podprli pri tej pobudi za razpravo na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, ki ji bo jutri sledilo glasovanje o skupni resoluciji.
Podonavje ima za Evropsko unijo poseben pomen, tako zaradi velikega števila držav, skozi katere teče Donava, kot zaradi njenega izliva v Črno morje. Prek kanala Ren-Main Donava povezuje severnomorsko pristanišče Rotterdam, največje pristanišče Evropske unije, s Črnim morjem in pristaniščem Constanza, desetim največjim pristaniščem Evropske unije.
Ob upoštevanju pomena Podonavja je Evropski svet junija 2009 naložil Komisiji, naj do konca leta 2010 oblikuje strategijo Evropske unije za Podonavje. Pozivamo Komisijo, naj čim prej začne posvetovanja z vsemi državami, ki mejijo na Donavo, in naj strategijo za Podonavje dopolni z akcijskim načrtom ter večletnim operativnim programom, ki ga bo izvedla skupaj z zadevnimi državami, po zgledu Strategije za regijo Baltskega morja.
Za razvoj Podonavja je nujno potreben razvoj prometne infrastrukture. Med osrednje prednostne naloge razvoja prometne infrastrukture regije spadajo posodobitev pristanišč, integracija sistemov navigacije po Donavi, izboljšanje pogojev za plovbo z odpravo ozkih grl na plovnem koridorju Ren/Meuse-Main-Donava, izboljšave na področju intermodalnosti in izboljšave zvez s Črnim morjem s cestnimi in železniškimi povezavami, pri čemer imam v mislih železniške tovorne koridorje in hitre vlake.
Podonavje je za Evropsko unijo velikega pomena pri zagotavljanju raznolikosti energetski virov. S skupnimi projekti na področju učinkovite rabe energije in obnovljivih virov energije, naložbami v nove tehnologije in razvojem malih in srednjih podjetij lahko spodbudimo zeleno gospodarstvo v celotnem širšem Podonavju.
Poleg tega je pomemben instrument za spodbujanje gospodarske rasti v tej regiji tudi turizem. Nenazadnje lahko h koheziji celotnega Podonavja prispeva tudi oblikovanje centrov odličnosti, ki bodo konkurenčni tudi na mednarodni ravni, skupaj z akademskimi in kulturnimi izmenjavami.
Podonavje, še zlasti pa ustje Donave, obsega več posebnih varstvenih območij in posebnih ohranitvenih območij iz programa Natura 2000, torej pomeni enkraten in krhek ekosistem. Zaščita okolja v porečju Donave bo imela znaten vpliv na razvoj kmetijstva in podeželja v tej regiji.
Strategija za Podonavje bo z usklajenim pristopom omogočila učinkovitejšo rabo in večjo sposobnost absorpcije evropskih sredstev, pa ne le teh. V ta namen pozivamo Komisijo in države članice, naj srednjeročni pregled finančne napovedi v letu 2010 in razpravo o prihodnji finančni napovedi izkoristijo za uveljavitev ciljev strategije EU za Podonavje.
Naj sklenem z besedami, da bo Evropski parlament stalen partner pri oblikovanju in izvajanju strategije EU za Podonavje.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, rad bi se vam zahvalil, da ste načeli zelo pomembno vprašanje strategije za Podonavje, obenem pa tudi zahvalil za vašo širšo podporo makroregijskim strategijam v Evropi.
Komisija pri tej zadevi sodeluje z državami procesa donavskega sodelovanja. To so naslednje države članice: Nemčija, Avstrija, Slovaška, Češka republika, Madžarska, Slovenija, Bolgarija in Romunija. Poleg teh sodelujejo tudi naslednje tretje države: Hrvaška, Srbija, Bosna in Hercegovina, Črna gora, Moldavija in Ukrajina.
Kar zadeva doseženo fazo dela, smo v Komisiji ustanovili delovno skupino služb, ki zajema več kot 20 generalnih direktoratov, njena naloga pa je določiti glavne prednostne naloge politik te strategije. Obenem pa je vsaka podonavska država vzpostavila nacionalno kontaktno točko, opravljeno pa je bilo tudi že prvo srečanje kontaktnih točk z državami članicami. V času od februarja do junija letos načrtujemo vrsto dogodkov, s katerimi bomo zagnali v tek dejavnosti in spodbudili razpravo z interesnimi skupinami. Prvi tak dogodek bo 1. in 2. februarja v nemškem Ulmu.
Kar zadeva prihodnjo vsebino strategije, bi rad poudaril, da smo seveda šele na začetku opredeljevanja in priprav. O vsebini bodo v prihodnjih mesecih podrobneje razpravljale zadevne države in interesne skupine, službe Komisije in druge institucije EU.
Že zdaj pa lahko ocenimo, da bo strategija temeljila na treh širših stebrih, z drugimi besedami, širših prednostnih nalogah politik: prvič, izboljšanje zvez in okoljsko zdržnih komunikacijskih sistemov, drugič, varstvo okolja, ohranitev vodnih virov in okrepitev dejavnosti preprečevanja tveganj, ter tretjič, spodbujanje socialnoekonomskega človekovega razvoja in razvoja institucij. Ti trije stebri bodo vključevali vrsto konkretnih dejavnosti na podlagi pobud in predlogov držav članic, interesnih skupin in Komisije.
Naj za konec še naštejem korake, ki so pred nami. Do junija bomo zbirali zamisli in predloge držav članic in interesnih skupin prek dokumentov o stališčih, srečanj in konferenc, pa tudi prek javnega posvetovanja prek interneta. Zatem bo Komisija do septembra razvrstila in uredila zamisli ter pripravila osnutek sporočila o strategiji in spremljajočem akcijskem načrtu. Do decembra pa bo nato Komisija pripravila postopke za sprejem teh dokumentov. Tako bomo lahko v naslednjem letu - 2011 - začeli vzpostavljati sisteme upravljanja in izvajati ukrepe ter projekte, ki jih bomo zasnovali in potrdili do takrat.
Zahvaljujem se vam za pozornost. Veselim se vaših vprašanj in pripomb v razpravi.
Marian-Jean Marinescu
Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pripisuje Strategiji az Podonavje velik pomen. Vodna pot Ren-Majna-Donava povezuje Vzhod in Zahod, Severno morje in Črno morje. Je neposredno povezana z energetsko varnostjo, prek Črnega morja povezuje Evropo z Azijo, pa tudi s Sredozemskim morjem.
Zato podpiramo oblikovanje Strategije za Podonavje v letošnjem letu, kot se je zavezala Komisija. Vesel sem, da je komisar Rehn ostal član Komisije tudi v novem mandatu, naša želja pa je, da bi strategijo potrdili, skupaj s konkretnim akcijskim načrtom, najkasneje na začetku leta 2011.
Med pomembnimi prednostnimi nalogami bi rad posebej izpostavil naslednje: zagotovitev plovnosti celotne vodne poti, predvsem povezave med Donavo in Renom, standardizacijo navigacijskih sistemov, posodobitev rečnih pristanišč in nadgradnjo pripadajoče infrastrukture v integralne multimodalne sisteme, učinkovito izrabo energetskega potenciala Donave, razvoj namakanja in s tem preprečevanje dezertifikacije, uvedbo celovitega sistema spremljanja vodne gladine, ki bo omogočil učinkovitejše napovedovanje, preprečevanje in posredovanje ob poplavah, suši ali onesnaženju.
Pomembno je skupno delovanje, saj bi lahko že neudeležba ene same obrežne države ogrozila celotni proces. Potrebna pa so tudi finančna sredstva. Zato upam, da bo nova Evropska komisija zadevo preučila tudi z vidika možnosti javno-zasebnega partnerstva.
Romunija ima najdaljši odsek reke Donave med vsemi obrežnimi državami. Zato se Romunija zavzema za čimprejšnje oblikovanje strategije, saj bo strategija zagotovila večjo prepoznavnost potenciala te reke, ki je življenjskega pomena za vso Evropo.
Constanze Angela Krehl
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospa predsednica, Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu podpira pobudo za oblikovanje strategije za Podonavje. Ta projekt je pomemben, tudi zato, ker zgledno krepi teritorialno kohezijo, ki je kot novost zapisana v Lizbonski pogodbi, lahko pa si ob njem tudi razjasnimo, kaj sploh razumemo kot teritorialno kohezijo. Upam, da je gospod Rehn tudi svojim številnim sogovornikom povedal, da bo pri sestavljanju skupne strategije za Podonavje ustrezno sodeloval tudi Evropski parlament. Žal v vašem govoru nisem zasledila omembe Evropskega parlamenta, vseeno pa se bomo v razpravo vključili, kot nalaga red. Veseli me, da je danes na plenarnem zasedanju na dnevnem redu prva velika razprava o tej temi.
Jasno pa nam mora biti, da strategija ob teritorialni koheziji zajema tudi čezmejno sodelovanje, kar že od nekdaj spodbujamo in podpiramo v okviru kohezijske politike, pa tudi dejansko skušamo okrepiti v tem finančnem obdobju. Upam, da bomo pri tem v naslednjih letih še uspešnejši, tudi v zvezi s Strategijo za Podonavje.
Naj poudarim, da ta strategija vsebuje tudi evropsko dodano vrednost, povsem otipljivo, še zlasti za ljudi, ki živijo na tem območju. Zato bi morali neposredno sodelovati tudi pri sestavljanju strategije in imeti možnost spremljanja tega evropskega projekta. Strategije vsekakor ne bi smeli preobložiti in obremeniti z množico prednostnih nalog, pač pa se moramo osredotočiti na cilje, ki jih res želimo doseči. Po mojem mnenju je nujno učinkoviteje izrabiti obstoječe vire, zgraditi oziroma nadgraditi sisteme opozarjanja ter jih uglasiti za opozarjanje na naravne nesreče, kakršne so poplave, pa tudi na industrijske nesreče, ki lahko povzročijo onesnaženje Donave in območij okoli nje. Tudi to je prostor za skupno delovanje.
Uspešna strategija za Podonavje in uspešni projekti v tej regiji lahko služijo tudi kot zgled za druge regije. Namesto da bi za vsako regijo posebej izumljali novo strategijo, bi lahko to strategijo uporabili kot zgled za skupno reševanje problemov ob čezmejnem evropskem sodelovanju - tudi pri vzpostavljanju sosedske politike, ki je pomembna za vse nas v Evropski uniji in zasluži napo podporo.
Michael Theurer
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, pomen Podonavja je očiten že iz dejstva, da vzdolž toka Donave živi 80 milijonov prebivalcev v šestih državah članicah EU in štirih sosednjih državah. Tok Donave se začne v Črnem gozdu - v zračni črti oddaljenem 100 kilometrov od nas - in se konča z izlivom v Črno morje. Zato naša Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo podpira pobudo za Strategijo za Podonavje, kot Evropski parlament pa z današnjo razpravo o Strategiji za Podonavje pošiljamo pomembno sporočilo.
Dvajset let po padcu železne zavese in koncu delitev Evrope Donava spet postaja simbol združevanja. Donava poleg ustanovne članice EU, Nemčije, Avstrije, ki se je pridružila EU leta 1995, in novih članic v srednji in vzhodni Evropi, ki so med nami od leta 2004, povezuje tudi sosednje države, med njimi državo pristopnico Hrvaško in druge države, ki si tudi prizadevajo za pridružitev. Tako si lahko celo predstavljamo ponovno združitev Evrope vzdolž Donave.
Gospe in gospodje - zdaj prihajam k točki, ki ji skupina ALDE pripisuje zelo velik pomen - storiti moramo vse, da bo Strategija za Podonavje postala tudi regionalna prednostna naloga politike v naslednjem finančnem obdobju. Tega se lahko lotimo na več načinov. Ena možnost je sklenitev večjega števila partnerstev med malimi in srednjimi podjetji.
Seveda pa nas velike naloge čakajo tudi na področju infrastrukture. To se zdi skupini ALDE še posebej pomembno, saj je delitev Evrope pretrgala tudi tradicionalne prometne povezave, zdaj pa jih moramo posodobiti. Z razvojem Donave v celinsko plovno pot in posodobitvijo ter nadgradnjo pristanišč, zapornic in plovnosti bomo pridobili okolju prijazen način prevoza. Precej dela pa nas čaka tudi pri cestnem in železniškem omrežju. Zelo pomembno je, da v projekt vključimo tudi lokalne organe, mesta, okraje in državljane.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, razvojno strategijo za Podonavje velja pozdraviti, saj gre za zelo pomembno strategijo. Ob tem pa gre tudi za zelo ambiciozno nalogo, ki nima primere v našem dosedanjem delu na področju regionalnega razvoja. Donava ni le vodna pot in ni le cesta. Donava je naravni zaklad. Vem, da mnogi med vami tega ne slišite radi, ampak ta njen vidik, namreč vidik naravnega zaklada, pomeni tudi velike možnosti za razvoj sodobnega in trajnostnega turizma, zlasti okoli ustja Donave, pa tudi vzdolž privlačnih odsekov njenega toka, katerega nosilci so lahko mala in srednje velika podjetja.
Donava je precej svojevrstna reka - kar je jasno vsakomur med nami - in je zelo občutljiva na človekove posege. O tem smo se lahko prepričali tudi pri projektu elektrarne Gabčíkovo. Škoda, ki jo je povzročil ta projekt, je vidna še danes, še hujšo škodo, ki bi jo povzročila razširitev te verige elektrarn, pa so komaj, z ogromnim naporom, preprečili tamkajšnji prebivalci in državljani. Projekt je znižal raven podtalnice in s tem povzročil neizmerno škodo kmetijstvu. Kolega poslanec je utemeljeno omenil povezavo med podtaljem Donave in podtalnico na tem območju. Na to bi morali biti še posebej pozorni.
Iz tega se lahko veliko naučimo: Donava - pravzaprav vsaka reka - je življenjsko pomembna žila, za svoje življenje pa potrebuje našo zaščito, skrb in trajnostno ravnanje. To pomeni, da ne smemo nepremišljeno pošiljati gradbenih strojev v naravno okolje, pač pa reko preprosto jemati resno; lahko jo sicer uporabljamo za prevoz, vendar moramo ladje prilagajati reki, ne pa reke ladjam. Gradnje se ne lotiš tako, da najprej postaviš pohištvo, nato pa okoli njega zgradiš stene. Tudi pri Donavi velja enako pravilo. Najpomembnejša sta trajnostni pristop in obzirnost do naravnega okolja. Ne ponavljajmo napak iz preteklosti!
Oldřich Vlasák
Podonavje je zelo posebno in nedvomno prostrano ozemlje. Kot nam je vsem znano, je Donava za Volgo druga najdaljša evropska reka in teče skozi ali po mejah desetih držav, njeno porečje pa zajema kar 19 evropskih držav. Zato je vsekakor prav, da temu območju posvečamo posebno pozornost. Pa vendar menim, da Evropski parlament ni pravo mesto za oblikovanje konkretne, podrobne strategije za Podonavje. Kakovostno makroregijsko strategijo je mogoče opredeliti le od spodaj navzgor, evropske institucije pa bi morale le vzpostaviti okvir, omogočati komuniciranje na medvladni ravni in podpirati posamezne akterje z metodologijo, pregledi podatkov ipd. Po mojem Komisija makroregijske strategije ne bi smela oblikovati, pač pa le bdeti nad njenim oblikovanjem, saj bi konkretno vsebino morale opredeliti države članice, regije, mesta in vasi.
Trdno sem tudi prepričan, da bi morala biti strategija za Podonavje sicer usmerjena v prihodnost, vendar se bomo pri njeni izvedbi težko ognili zapuščini preteklosti. Zavedati se moramo, da je v času hladne vojne Donava pomenila mejo med Vzhodom in Zahodom, na primer na ozemlju tedanje Čehoslovaške. V porečju Donave še danes zasledimo prvine razdeljene Evrope in te prvine pomenijo oviro ta trende evropskega povezovanja. Zato bi morala biti strategija usmerjena tudi na ta problem. Razvojnega potenciala Donave ne bo mogoče v celoti izkoristiti, dokler ne bomo povezali mednarodnih, medregionalnih in lokalnih prometnih omrežij, vzpostavili globljega sodelovanja na področju načrtovanja in strateškega razvoja ter odpravili meja v glavah. Za uspešnejšo pot v prihodnost moramo rešiti probleme preteklosti.
Pohvalno je, da pri razpravi o makroregijskih strategij ne govorimo o upravnih enotah, posameznih državah ali teritorialnih enotah in regijah NUTS, ampak o evropskem ozemlju. Tak pristop pa ne terja le spremembe izvedbene tehnologije oziroma postopkov kohezijske politike, pač pa še mnogo bolj spremembo filozofije. Dejansko moramo pri reševanju vprašanj, ki zadevajo dano ozemlje, uveljaviti urejanje javnih zadev na več ravneh, ne glede na administrativne meje. Makroregijske strategije odpirajo pot v prihodnost, saj so precej edinstveni projekti, brez prave primere v zgodovini Evropske unije. Njihov cilj je vzpostavitev sodelovanja med državami članicami, organi regionalne in lokalne samouprave ter drugimi telesi po načelih partnerstva, kar naj sodelujočim omogoči reševati svoje probleme.
Jaromír Kohlíček
Gospe in gospodje, pred petimi leti sem kot nov poslanec Evropskega parlamenta v razpravi Odbora za promet in turizem razkril veliko skrivnost: namreč, da je najdaljša reka v Evropski uniji Donava. Sčasoma so kolegi poslanci to ugotovitev sprejeli in danes sem kot eden od pobudnikov vprašanja zelo vesel, da lahko podprem začetek oblikovanja razvojne strategije za porečje Donave. Seveda bi morala strategija zajeti vrsto vidikov, še zlati pa tiste, ki so povezani z okoljem in njegovim varstvom, trajnostnim gospodarskim razvojem in razvojem prometne infrastrukture, ter vsekakor pritegniti k sodelovanju vse države, ki uporabljajo vodne vire tega območja. Povsem nepomembno je, ali gre pri tem za države članice Evropske unije ali za sosednje države. Prometni potencial, ki ga zaenkrat komajda izkoriščamo, pa tudi druge razvojne priložnosti kar kličejo k čimprejšnjemu zagonu tega projekta. V tem smislu v celoti podpiram sorazmerno napete roke, ki jih je zastavila Evropska komisija v svoji resoluciji, in veselim se, da bomo razvojno strategijo za porečje Donave drugo leto vključili med ključne razvojne načrte Evropske unije. Pri tem skupina GEU/NGL v celoti podpira namere, orisane v resoluciji, in bo seveda svojo podporo izrazila tudi pri glasovanju.
Jaroslav Paška
V skladu s sklepi evropskega sveta iz junija 2009 je Evropska komisija začela pripravo Strategije Evropske unije za Podonavje, katere namen je izboljšati sodelovanje med državami v porečju Donave ter spodbuditi dinamičen gospodarski in družbeni razvoj v tej regiji.
Predlagana strategija bi morala služiti kot podlaga za usklajevanje dejavnosti med udeleženimi državami v okviru sedanjih programov Evropske unije, brez dodatnih finančnih, institucionalnih ali zakonodajnih zahtev. Evropska komisija bo zagotovila tehnično podporo in podporo pri usklajevanju. Projekt predvideva tudi odpiranje priložnosti za sodelovanje z državami, ki niso članice Evropske unije.
Gospe in gospodje, rad bi pozdravil pobudo Evropskega sveta za oblikovanje Strategije evropske unije za Podonavje in izrazil svojo polno podporo tej pobudi. Trdno sem prepričan, da nam bo tako usklajeno mednarodno sodelovanje s skupnim ukrepanjem vseh držav vzdolž reke omogočilo učinkoviteje zavarovati ekosisteme Donave. Za milijone Evropejcev je kakovost pitne vode odvisna od tega, kako čista je Donava. Zato je logično, da bi morala zaščita vodnega toka in njegove širše okolice pred onesnaževanjem spadati med ključne stebre tesnega sodelovanja med državami na tem območju.
Naslednji ambiciozni cilj Strategije za Podonavje je zaokrožitev donavske vodne poti v skladu s parametri, ki jih je sprejela Komisija za Donavo. To bi vodni prometni koridor Vzhod-Zahod obogatilo s pomembno novo gospodarsko razsežnostjo in omogočilo usposobiti za plovbo tudi nekatere večje pritoke Donave. Nov zagon gospodarske rasti pa bi ustvaril tudi številna delovna mesta.
V času, ko Evropa išče vire obnovljive, okolju neškodljive energije, reka Donava ponuja neizčrpen vir prav take energije. Samo obrisati moramo prah z načrtov hidroelektrarn, jih oceniti z vidika okoljske sprejemljivosti in donosnosti ter jih uresničiti.
Gospe in gospodje, trdno sem prepričan, da je zamisel o oblikovanju skupne strategije Evropske unije za Podonavje dobra in da zasluži politično podporo.
Csanád Szegedi
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Donava spada med najpomembnejše ekološke koridorje, ki jih ima na voljo Madžarska, in pomeni tudi sedmi vseevropski koridor. Donava je torej ključnega pomena in stranka Jobbik podpira mednarodne zaveze, ki jih je doslej sprejela Republika Madžarska v okviru tega projekta, ki ga je Evropska komisija označila kot pomemben prednostni projekt, do leta 2020. Projekt se ujema tudi z zamislijo o pomorskih avtocestah, ki tudi nastopa v Beli knjigi EU o evropski prometni politiki. Kolege poslance pa bi rad opozoril, da v nasprotju z drugimi strankami Gibanje Jobbik za Madžarsko pobude ne podpira iz koristoljubja. Želimo, da se med izvedbo spoštujejo vsi mednarodni okoljski standardi, s tem pa zagotovi optimalno širino struge Donave ter rečni pretok, potreben za plovbo. Na ta način bi se izognili nevarnosti poškodb podtalnice in naravnih bogastev ob Donavi. Prepričani smo, da lahko stabilnost Podonavja kot evropske regije zagotovimo le z odpravo Beneševih dekretov, ki diskriminirajo državljane Nemčije, Avstrije in Madžarske. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, sem in tja se odpre priložnost za pomemben preboj, tudi v evropski politiki. Bodimo odkriti - doslej so prednostne naloge na svojih ozemljih skoraj izključno določale države članice. Sem Nizozemec. Živim praktično čez cesto, ob rekah Ren in Meuse, moj brat pa ima mlečno kmetijo na zemljišču, ki služi kot vodni zadrževalnik ob visokih vodah. Kako lahko sploh pride do preobilice vode? En vzrok je seveda deževje, drug vzrok pa je to, da ob zgornjem toku ni nikakršne ureditve za začasno zadržanje vode. Zato je bratova kmetija ves čas v nevarnosti.
Hočem povedati, da gre v bistvu za vprašanje, ali zmoremo s skupnim delom uresničiti cilje nove teritorialne razsežnosti, zapisane v Lizbonski pogodbi. V ta namen bomo morali doseči vzajemni sporazum v celotnem porečju, prispevati nekaj svojega k programom - glede prometa, okolja in gospodarstva - in se lotiti zadev skupaj. To vem, ker smo enak skupni pristop korak za korakom že uveljavili tudi na drugem koncu Evrope. Pri teh zadevah ne more biti zastonjkarjev, delo pa mora potekati od spodaj navzgor. Zato to resolucijo odobravam. Administrativnih vprašanj okoli širšega pristopa se bomo lotili skupaj in pozvali Komisijo,m naj se nam prodruži. Soglašam z gospo Krehl iz Skupine Naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu, da ne bi smeli celotne politike za to obsežno območje tlačiti v en velik koš. Pogumno moramo izbrati nekaj zadev, ki jih je mogoče uspešneje reševati na evropski teritorialni ravni. Pobudo z vsem srcem podpiram in z velikim zanimanjem pričakujem dokument Komisije.
Inés Ayala Sender
(ES) Rada bi se zahvalila gospe Ţicău, ker je septembra 2008 organizirala potovanje delegacije Odbora za promet in turizem po Donavi in obisk ustja, kjer se reka sreča s Črnim morjem.
Zgodovina in potencial te reke, ki teče skozi deset evropskih držav, od katerih jih je šest že v Evropski uniji, nekaj med njimi pa se jih poteguje za članstvo, sta naredila zelo močan vtis name.
Prav tako močan vtis pa napravijo neenakosti in razlike v usmeritvah med državami članicami iz Podonavja. Nekatere, ki jim je reka v zgodovini zagotovila zavidljivo raven blagostanja in razvoja, gledajo nanjo kot na dragulj. Po stoletjih poseganja vanjo bi jo rade vrnile v izvirno stanje. Moram pa povedati, da me je prav pretresel pogled na kolonije ptic, navajenih na življenje na reki, ki postopoma, prav zaradi obnavljanja prvotnega stanja, zaradi korakov v preteklost, izgubljajo svoj življenjski prostor na reki in se izgubljajo kdove kam, namesto da bi tako kot pred nedavnim brodile po vodi.
Druge države pa po letih razvojnih zaostankov reko obravnavajo prav kot priložnost za razvoj, vir dohodka in energije ter sredstvo za povezave. Do tega imajo po mnogih letih, v katerih je bila reka simbol pretrganih povezav, blokade, nerazvitosti ali celo spopadov, tudi vso pravico. Soglašam z njimi, da je treba Donavo nujno in čim prej spet usposobiti kot trajnostno vodno pot - možnosti programa Marco Polo so zaenkrat žal še vse premalo izkoriščene - usmeriti v razvoj turizma - kajti pokrajina ob reki je čudovita - ali uporabiti kot vir obnovljive energije.
Tisti med nami, ki nimamo sreče, da bi imeli tako pomembne evropske reke, ker pač živimo na polotoku, na obrobju Evropske unije - res pa imamo tudi reke, ki tečejo iz Španije na Portugalsko, njihovo skupno naddržavno upravljanje pa je lahko zgled na evropski ravni - lahko le z zavistjo gledamo na možnosti, ki jih odpira Donava.
Podprimo torej to nujno potrebno strategijo za Podonavje, ki bo Evropo napravila še bolj zaokroženo, usklajeno in trajnostno.
Filiz Hakaeva Hjusmenova
(BG) Hvala za besedo, gospa predsednica. Strategija za Podonavje odpira možnosti za učinkovito uveljavljanje kohezijske politike na tem zemljepisnem območju. V oblikovanje strategije so kot nosilke interesov vključene države članice in do konca meseca bodo posredovale svoje predloge. Koliko teh predlogov pa bo šlo skozi javno razpravo? Koliko držav je organiziralo javna posvetovanja?
Rada bi posebej izpostavila ključno vlogo, ki bi jo morali imeti pri sestavljanju strategije obdonavske regije in mesta. Pri tem mislim na lokalne vladne agencije, nevladne organizacije, podjetja in državljane. Šele njihovo sodelovanje bo zagotovilo, da bo strategija usmerjena v resnične potrebe, reševala probleme in prispevala k razvoju mest in vasi, s tem pa tudi celotne makroregije. Zanašam se, da jim bo Evropska komisija omogočila vključitev v proces oblikovanja strategije.
Rada bi opozorila na nevarnost, da bodo vsa srečanja, konference in obveščanje v najširšem smislu usmerjeni samo na nekaj glavnih mest, vsi drugi deležniki pa bodo ostali pred vrati. Za vse te velja, da je zdaj čas za oblikovanje svojih stališč, zlasti pri sprejemanju odločitev, ki bodo zadele tudi njih. Tudi manjša mesta in vasi morajo imeti možnost predstaviti svoje predloge ukrepov, postaviti svoje pogoje in zahteve ter prispevati k uresničitvi ciljev.
Prepoznavnost strategije bo omogočila širokopotezen, intenziven in sočasen razvoj na različnih področjih, kar je tudi pogoj za uspešno in kakovostno rast. To mora biti končni cilj Strategije za Podonavje, saj ob spodnjem toku Donave ležijo tudi najrevnejši predeli Evropske unije. V evropskem letu boja proti revščini in socialni izključenosti je treba jasno povedati, da mora med naloge strategije spadati tudi odprava revščine in neenakosti v Podonavju. Ob razmerah v revnejših območjih, za katere je značilna prikrajšanost glede možnosti in virov, je posebej pomembno tudi vprašanje naložb. Razmisliti bi morali tudi o možnosti ustanovitve namenske evropske banke za Podonavje, ki bi delovala v državah te regije.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospa predsednica, podobno kot gospod Theurer, ki je govoril pravkar, prihajam iz krajev ob evropskem razvodju. V resnici smo Porenci, vseeno pa je Donava za nas zelo zanimiva, čeprav teče v kraje, s katerimi v vsakodnevnem življenju nimamo dosti opravka.
Ob tej priložnosti bi vas rad pozval, naj strategije za Podonavje ne obravnavate zgolj v razsežnostih, na katere so se doslej osredotočili veliko številni govorniki, pač pa tudi kot priložnost za kulturno integracijo. Na primeru Donave bi zlasti mladi ljudje lahko doumeli, kako je mogoče preseči škodljivi nacionalizem, kako je mogoče zaobjeti in razumeti vse izredno kulturno bogastvo - od nobelovcev za literaturo in avantgardnih glasbenih dogodkov v okviru festivala Donaueschingen vzdolž celotnega toka reke do ustja. Prosim vas - v tej zgodnji fazi so take želje še mogoče - da v strategijo vtkete tudi kulturno istovetnost in kohezijo, zlasti v prid mladim ljudem.
Evgeni Kirilov
Gospa predsednica, odločno podpiram oblikovanje Strategije EU za Podonavje. V zgodovini je Donava povezovala zahodno in vzhodno Evropo, med prebivalci Podonavja pa se je sčasoma stkal občutek skupnosti. Lahko rečemo, da je reka spodbujala kulturno in gospodarsko sodelovanje že mnogo prej, preden se je zamisel o evropski integraciji sploh rodila.
Strategija je priložnost, da dragocena načela solidarnosti in sodelovanja uveljavimo tudi v praksi. Dokument bi moral temeljiti na pristopu od spodaj navzgor, kot je že poudarilo več kolegov poslancev, vključno z gospo Hjusmenovo. Prednostne naloge bi morali predlagati obdonavske pokrajine in mesta, zelo pomembno pa je tudi, da strategijo kot orodje za učinkovitejše usklajevanje in sodelovanje sprejmejo tudi regionalni organi in civilna družba. Zato potrebujemo pravega nosilca procesa.
Podonavske države se soočajo s podobnimi problemi na področju okolja in infrastrukture. Prizadevajo si okrepiti družbeno-gospodarski razvoj in zvišati življenjski standard svojih državljanov. Prepričan sem, da bo Strategija za Podonavje prispevala k uresničevanju teh ciljev in reševanju skupnih problemov z bolj učinkovito in uspešno izrabo razpoložljivih sredstev, kar bo olajšalo izvedbo skupnih projektov, dosežki pa bodo v prid evropskim državljanom.
Strinjam se, da je potreben skupen pristop z obvladljivim naborom prednostnih nalog. Strategija za Podonavje bo odličen instrument za širjenje in krepitev čezmejnega sodelovanja v tej regiji in trdno verjamem in upam, da bo Komisija napravila vse za ustrezno podporo uveljavitvi strategije, vključno z dodelitvijo dodatnih finančnih sredstev.
János Áder
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, politiki pogosto navajamo reklo "Zemlje nismo podedovali od svojih prednikov, imamo jo na posodo od svojih otrok". Naša odgovornost je poskrbeti, da bodo tudi naši otroci, vnuki in pravnuki lahko dihali čist zrak in pili čisto vodo. Pod strugo Donave ležijo ogromne zaloge vode. V mojih očeh in v očeh Madžarske je najpomembneje zaščititi to vodo pred vsemi vrstami onesnaženja. Področja, kakršna so promet, turizem, kultura, ohranjanje dediščine, so sicer pomembna, vendar ne dosegajo pomena ohranitve naših vodnih virov. Ne vem, ali bo naša pobuda v zvezi s Podonavjem, o kateri razpravljamo danes, uspela ali ne. Dogovorili pa smo se že o načelih in zadevah, ki so umevne same po sebi. Znano pa je, da se hudič skriva v podrobnostih. Zato bi rad zelo jasno povedal, da tudi po tem, ko bomo mapo načel zaprli in prešli na razpravo o podrobnosti, ne bom nikoli pripravljen odstopiti od enega načela. Ko govorimo o Donavi, so sprejemljivi le posegi, naložbe in razvojni ukrepi, in to hočem poudariti, tisti, ki ne ogrožajo naših virov pitne vode. Rad bi čez čas pogledal v oči svojim otrokom in vnukom ter jim brez zardevanja povedal, da nam je Donavo uspelo ohraniti takšno, kakršno smo podedovali - enako pa velja tudi za vse druge evropske reke, na primer tudi za Tiso. Reke nismo uničili in tudi oni jo lahko uživajo brez težav.
Nadezhda Neynsky
(BG) Gospa predsednica, svoj govor bi rada začela s stavkom, ki ga je ob neki priložnosti izrekel Erhard Busek, posebni koordinator Pakta za stabilnost - navajam po spominu: "Ne smemo dovoliti, da bi katerikoli državljan, ki živi ob bregu reke Donave, trpel občutek provincialnosti." Od te izjave je minilo že precej časa, oblikovanje evropske strategije za Podonavje pa je še vedno v teku in precej malo je znanega o njenem napredovanju.
Dejansko je namen Strategije za Podonavje skupen razvoj občin, regij in držav ob reki Donavi. Pobuda zajema 14 držav z več kot 200 milijoni prebivalcev. Te države pa se med seboj glede gospodarske razvitosti precej razlikujejo. Države ob spodnjem toku Donave so gospodarsko najmanj razvite. Dovolite mi, da vas opozorim na tri zadeve, ki so za mojo državo, Bolgarijo zelo pomembne in jih moramo po našem mnenju rešiti, obenem pa obnoviti ... mostnine in podaljšanje cest Biala-Ruse in Ruse-Šumen.
Bolgarski odsek reke, razen mest Ruse, ki ima edini most čez reko Donavo, Vidina in Silistre, je verjetno gospodarsko najmanj razvito območje. Občine na tem območju, skupaj 39, ležijo na obrobju in zanje je Donava še vedno nepremostljiva ovira, ne pa priložnost. Budimpešta ima sama devet mostov z enega na drugi breg Donave, v celi Bolgariji pa imamo enega samega. Ta analiza je botrovala predlogu županov bolgarskih občin ob Donavi, po katerem naj bi zgradili panoramsko cesto, ki bi povezovala mesta ob reki Donavi. S predlogom projekta so se že seznanili tudi ministri za regionalni razvoj. Druga zadeva pa je povezana z reševanjem geo-ekoloških problemov vzdolž Donave in čistočo vode. Hvala.
Olga Sehnalová
(CS) Evropska strategija za Podonavje je pomembna za razvoj celotnega območja Podonavja. Veliko tem je skupnih. Rada bi izpostavila samo nekaj zadev, ki so pomembne tudi za države širšega Podonavja, na primeru tudi za Češko republiko. Med take zadeve spada upravljanje z vodami, vključno z obvladovanjem poplav. Ker so poplave na tem območju pogoste, je nujno vzpostaviti celovit pristop k obvladovanju.
Druga tema zadeva velike naložbe v izboljšanje prometnih povezav v sami regiji in s sosednjimi regijami. Pri načrtovani reviziji omrežja T-TEN bi bilo prav upoštevati tudi ta makroregijski vidik. Posamezni projekti ne bi smeli tekmovati med seboj. Nujno je določiti jasne prednostne naloge, projekti pa bi morali biti trajnostni in okolju prijazni, morali pa bi jim zagotoviti tudi trdno podporo med organi lokalne in regionalne samouprave ter javnosti. Ne posamični ločeni projekti, le sodelovanje v regiji z medregijsko razsežnostjo lahko zagotovi trajnosten razvoj Podonavja. Ob tem pa se lahko Evropska strategija za Podonavje izkaže tudi kot celovit in trden razvojni okvir za države članice, pa tudi države zunaj Evropske unije, ki želijo sodelovati, bodisi kot države kandidatke ali v okviru sosedske politike.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, strategija za Podonavje spada med najpomembnejše tekoče evropske projekte regionalne politike, saj je Donava že od nekdaj življenjsko pomembna povezava med državami srednje in vzhodne Evrope, ki je v zgodovini spodbujala gospodarsko sodelovanje, pa tudi kulturno izmenjavo. Tu imam v mislih tudi pozitivne dosežke nekdanje avstroogrske monarhije.
Kakšna so naša pričakovanja? Od tega projekta pričakujemo veliko, tudi razvoj okolju prijazne mobilnosti, prehod z avtomobilskega prevoza k ladijskemu, prehod s cestnega prevoza blaga na železniškega, posodobitev in koncentracijo industrije na primernih mestih, sodelovanje pri okoljskih vprašanjih in turizmu - še zlasti zaželen je ekoturizem - ter seveda razvrstitev raziskovalne in razvojne dejavnosti po prednosti, pa še veliko drugega. Pričakujem pa tudi učinkovito rabo virov, finančnih in človeških. Združiti moramo vse bogastvo izkušenj in znanja ljudi na tem območju. Pričakujem dvig kakovosti življenja in množico dobrih ter navdihujočih zamisli.
Eduard Kukan
(SK) Kot slovaški poslanec bi rad pozdravil pobudo za oblikovanje, sprejem in uveljavitev Evropske strategije za Podonavje. Prepričan sem, da bo ta projekt pripomogel k živahnejšemu razvoju regije. Veseli me tudi, da je strategija vključena v osemnajstmesečni program prihodnjih predsedstev Evropske unije. Upam, da se bo v prihodnje razvila v resnično prednostno nalogo.
Prepričan sem tudi, da bo projekt prispeval k razvoju prometa in varstvu okolja ter na mnogih področjih služil kot uporabna platforma za tesnejše sodelovanje med regijami na tem območju. Ob tem pa bi vas rad opomnil na to, da bi morali pri pripravi strategije večji poudarek nameniti varstvu okolja, zlasti zaščiti pitne vode. Ne bo dolgo, ko bodo viri pitne vode izrednega strateškega pomena, ne le na lokalni ravni, pač pa tudi na ravni Evrope.
V tem smislu bi morala strategija posvetiti pozornost tudi izboljšanju podtalnih virov pitne vode in odpravi onesnaževanja Donave. Rad bi izrazil tudi svojo podporo vključitvi držav, ki niso članice Evropske unije, v projekt, še zlasti Hrvaške, Srbije, Bosne in Hercegovine, Črne gore in še dveh držav. Upam, da bo projekt pomagal okrepiti sodelovanje med Unijo in državami na tem območju.
Sklenil bi rad s pozivom Komisiji, naj pri pripravi strategije ravna kolikor mogoče odgovorno in realistično presodi cilje ter sredstva, še tembolj, ker trenutna pričakovanja nekaterih držav niso realna.
Zigmantas Balčytis
Gospa predsednica, zelo pozdravljam prizadevanja kolegov, ki vztrajajo pri oblikovanju strategije za Podonavje.
Kot Litovcu mi je popolnoma jasno, da posamična država članica sama ne more doseči znatnega napredka na področjih gospodarskega razvoja, varstva okolja, trajnostnega prometa in turizma, energije in še vrsti drugih. Neomajno sem prepričan, da so pri tem uspešnejše regionalne strategije in da bi take strategije morali spodbujati, saj v njihovem okviru države članice delujejo v skupno dobro.
Upam, da bo kolegom z vztrajnostno uspelo doseči svoj cilj, in verjamem, da jim bo nova Komisija prisluhnila, še zlasti zato, ker trajnostni regionalni razvoj spada med osrednje prednostne naloge v programu Komisije.
Miroslav Mikolášik
(SK) Podonavje je že po tradiciji makroregija z velikimi gospodarskimi, družbenimi in kulturnimi potenciali, in njeno združevanje ter trajnostno gospodarsko rast moramo sistematično in učinkovito krepiti. Zato pozdravljam in podpiram korake na poti k oblikovanju usklajene in celovite strategije za Podonavje na evropski ravni.
Prepričan sem, da bo vsebina strategije za Podonavje avtentičen izid strokovne razprave, pravičen do vseh partnerjev, in da nobena država članica ali skupina držav ne bo deležna pristranskih ugodnosti ali obravnave.
Kot ključna področja ocenjujem prometno infrastrukturo, trajnostno gospodarstvo in varstvo okolja. Plovna pot po Donavi bi morala kot evropska prometna povezava služiti kot hrbtenica omrežja prometnih koridorjev vseh načinov prevoza. To bo razbremenilo ceste, obenem pa pomagalo cestni prevoz nadomestiti z okoljsko in gospodarsko manj potratnim vodnim prevozom.
Če naj Donava postane gonilo gospodarskega razvoja, bo treba usposobiti za plovbo tudi nekatere njene pritoke in dopolniti njene povezave z drugimi glavnimi prometnimi koridorji. Razvoj infrastrukture bi moral odpraviti izoliranost obmejnih regij, spodbujati mala in srednja podjetja ter prispevati k družbenemu razvoju.
Pri oblikovanju strategije pa ne smemo prezreti niti vprašanj varnosti prometa, varnosti okolja, zaščite pred poplavami in boja proti čezmejnemu kriminalu. Razširjene povezave z državami, ki ne pripadajo območju svobode, varnosti in pravičnosti, ne bi smele olajšati vdora mednarodnega kriminala, tihotapstva in trgovine z ljudmi. Rad bi poudaril še to, da je treba pri izvajanju strategije spoštovati pravice držav članic in organov regionalne ter lokalne samouprave, saj so le-ti najbližje državljanom in poznajo njihove potrebe.
Evelyn Regner
(DE) Gospa predsednica, strategija za Podonavje bi lahko postala sijajen zgled regijske strategije usklajene rabe obstoječih virov na geografsko in kulturno enotnem območju, reševanja problemov in predvsem odpravljanja pregrad v glavah.
S tem v zvezi me skrbita dve zadevi. Prvič, zagotoviti moramo, da bo trg dela ne le odprt, pač pa tudi ustrezno in usklajeno urejen. Odliv možganov in dnevne ali tedenske migracije so v Podonavju reden pojav, trg dela je pod pritiskom, po letu 2011 pa se bo celotno območje več ali manj sploh pretvorilo v enoten trg dela. Na tem področju potrebujemo usklajene mehanizme kompenzacije. Druga posebej pomembna skrb s tem v zvezi pa zadeva za inovacije in sodelovanje na področju raziskav. Pri tem imam v mislih še zlasti plovbo po notranjih vodah, ki bi jih v resnici lahko koristil pospešek v smer okolju prijazne tehnologije.
Ádám Kósa
(HU) Rad bi pozdravil Strategijo za Podonavje. Upoštevati jo velja pri oblikovanju politik Evropske unije na več področjih. Zadeva turizem, saj je ta velikega pomena, osnutek resolucije pa bi moral omeniti tudi nevladne organizacije, z drugimi besedami, civilno družbo, ki bi jo bilo tudi treba pritegniti k oblikovanju strategije. Ko govorimo o razvoju Podonavja, moramo imeti v mislih izobraževanje, socialno vključenost in sprejemljivost. Strategija se zavzema za podporo omrežij TEN-T. Če dovolite, bi rad poudaril tudi pomen ekoturizma, saj je prav to dejavnost, ki lahko Podonavju zagotovi prihodnost.
Po mojem mnenju je Donava vez med različnimi kulturami, pa tudi možnost za preplet večine kultur, kar je eno od temeljnih načel Evropske unije. Pomembno se mi zdi opozoriti tudi na to, da moramo ostati realisti. Ne smemo gojiti pobožnih želja in sanjariti, v strategijo moramo vključiti le dosegljive cilje, saj nam je že od leta 1830 znano, da potrebujemo naddržavno politiko. In to se je v resnici zgodilo, po zaslugi kneza Széchenyija, enega od velikih Madžarov, ki si je zelo prizadeval, da bi Podonavje pretvoril v območje nadnacionalne politike. Strategija za Podonavje je dokaz, da je Donava v resnici nadnacionalna reka.
Karin Kadenbach
(DE) Gospa predsednica, po mojem mnenju je končni cilj politike oblikovati okvirne pogoje za čim višjo kakovost življenja. Na osnovi te predpostavke ocenjujem tudi Evropsko strategijo za Podonavje. Donava je življenjsko pomembna povezava, kar smo danes že slišali, Podonavje pa je življenjski prostor. Donava je in mora biti prometna pot. Je vir energije - na njej je veliko elektrarn. Donava je naravni rezervat in varovati moramo njeno biotsko raznovrstnost, obenem pa je tudi zaščiteno območje za prostočasne dejavnosti in turizem. Donava je ključnega pomena za kmetijstvo in ribištvo, pa tudi - kot je omenil gospod Regner - za delovna mesta prihodnosti. Donava pa pomeni tudi nevarnost - spomnite se samo lanskih poplav.
Za nadaljnji razvoj kakovosti življenja vseh prebivalcev Podonavja moramo zagotoviti združen, trajnosten, predvsem pa okolju prijazen razvoj celotnega Podonavja v eno od ključnih regij Evrope v 21. stoletju. Naš cilj morajo biti tudi čim večji učinki razpoložljivih virov, za kar sta potrebna sodelovanje in njihovo učinkovitejša raba.
Petru Constantin Luhan
(RO) Prepričan sem, da lahko z oblikovanjem premišljene strategije in zagotovitvijo potrebnih finančnih sredstev znatno izboljšamo kakovost življenja prebivalcev Podonavja. Že zdaj imamo na voljo finančne instrumente za infrastrukturne, gospodarsko razvojne in okoljske projekte, vendar so do teh sredstev upravičene le države članice in njihove sosede.
Temu vidiku moramo posvetiti posebno pozornost, v prihodnje pa ob skladih EU ne smemo več zanemarjati tudi drugih možnih finančnih virov. Znano je, da druge države nimajo potrebnih finančnih sredstev, kar onemogoča vsak koheziven razvoj na področju infrastrukture in gospodarstva vzdolž Donave. Zato se pristojni regionalni organi različno odzivajo na probleme, s katerimi se soočajo.
Kolikor nam je znano, Komisija razmišlja o možnostih posvetovanj z lokalnimi partnerji glede trajnostnega razvoja. Sprašujemo se, ali Komisija razmišlja tudi o sodelovanju s skupinami strokovnjakov na regionalni ravni pri oblikovanju strategije. Sprašujemo se tudi, ali bi veljalo cilje strategije vključiti v kohezijske programe za izrabo gospodarskih in prometnih potencialov Donave, zaščito reke, njenega ekosistema in kakovosti vode.
Naj omenim, da je Donava prednostni projekt 18 v okviru TEN-T (vseevropskega prometnega omrežja), Komisija pa je pred nedavnim sprožila obsežen proces revizije politike vseevropskega prometnega omrežja, s sporočilom, ki naj bi bilo predvidoma pripravljeno v maju 2010.
To zastavlja vprašanje, kakšna je korelacija med vidiki prometne politike, ki zadevajo države članice Evropske unije, in to strategijo, ki seveda zajema tudi države nečlanice v Podonavju.
Monika Smolková
(SK) Slovaška pozdravlja to pobudo. Kolikšen pomen pripisuje Slovaška Strategiji za Podonavje, je razvidno iz tega, da je za nacionalnega koordinatorja imenovala podpredsednika vlade. O prvem osnutku slovaškega stališča o Strategiji za Podonavje je že razpravljal Svet, ministrstva, pokrajine, občine in podjetja pa nadaljujejo pripravo prispevkov k strategiji.
Komisija predlaga tri stebre; osnovo celotne strategije naj bi predstavljale zveze, varstvo okolja in družbeno-gospodarski razvoj. Po mojem mnenju bi morali ob teh stebrih poudariti tudi sodelovanje med državami članicami Evropske unije in tretjimi državami v Podonavju. Celovita rešitev za razvoj Podonavja zahteva enakopravno in skupno obravnavo prednostnih področij držav.
Zato bi rada vprašala, kako so se glede sodelovanja izrekle države, ki niso članice, še zlasti me zanimajo stališča Moldavije in Ukrajine.
Iosif Matula
(RO) Menim, da moramo izraziti podporo Evropski strategiji za Podonavje, tembolj zato, ker po pristopu Romunije in Bolgarije v EU velik del reke, katere dolžina v celoti presega 2800 kilometrov, teče po ozemlju EU.
Strategija za Baltsko morje je odprla pot makroregijam. Strategija za Podonavje pa pomeni nov korak v tej smeri. eno od prednostnih področij Strategije za Podonavje bi moralo biti gospodarstvo, oziroma konkretneje, razvoj energetskih zmogljivosti, ki jih nudita tako Donava kot njena okolica. Po plinski krizi v januarju 2009 si Romunija na evropski ravni prizadeva za povezavo svojega plinskega omrežja z omrežji sosednjih držav, s projekti Arad-Szeged, Giurgiu-Ruse, Isaccea in Negru Vodă. Treba pa bo tudi okrepiti iskanje alternativnih, obnovljivih virov.
Soglašam, da mora Evropska strategija za Podonavje upoštevati analize in primernost ciljev, kakršni so razvoj energetske infrastrukture, zlasti nova prenosna omrežja in nove zmogljivosti za pridobivanje električne energije, spodbujanje pridobivanja energije iz obnovljivih virov, nove hidroelektrarne, vetrne elektrarne, biogoriva ter nadaljevanje programov gradnje jedrskih elektrarn, kakršna je elektrarna Cernavodă.
Na prvem mestu mora biti varstvo okolja v porečju Donave. V tem smislu se mora Evropska unija skupaj z obrežnimi državami vključiti v zaščito ekosistema ustja Donave, kar pa pomeni tudi popolno ustavitev projekta prekopa Bâstroe. Ne smemo dovoliti, da bi zgrešeni gospodarski interesi sosede EU povzročili ekološko katastrofo v ustju Donave.
Danuta Maria Hübner
Gospa predsednica, številni izzivi, s katerimi se soočamo danes, ne priznavajo meja, niti političnih niti upravnih. Paleta skupnih evropskih problemov in izzivov se širi, zato se jih moramo lotevati s skupnimi močmi.
Zato je Evropska komisija, ki sta jo k temu spodbudila Evropski parlament in sklep Sveta, pred časom oblikovala Strategijo za Baltsko morje, zdaj pa se je lotila priprave Strategije za Podonavje. V okviru takih strategij se lahko prizadete regije in države skupno odzivajo na svoje probleme in skupno izkoriščajo svoje priložnosti. Take strategije širijo in poglabljajo sodelovanje ter krepijo kohezijo v Uniji, s tem pa prispevajo k rasti in novim delovnim mestom, višji konkurenčnosti in višji kakovosti življenja naših državljanov.
Člani Odbora REGI Evropskega parlamenta pričakujemo, da bo Strategija za Donavo usmerjena v dejanja in da bo krepila usklajevanje med deležniki ter bolje izkoriščala sinergije politik in razpoložljivih sredstev. Kot predsednica Odbora REGI, vodilnega odbora EP za področje te strategije, vam lahko, komisar, zagotovim našo podporo in našo odprtost za sodelovanje s Komisijo v vseh življenjskih fazah Strategije za Donavo.
Jan Olbrycht
(PL) Gospa predsednica, ob poslušanju te razprave sem dobil vtis, da večina med nami razpravlja o ciljih, usmeritvah in prednostnih nalogah, temeljna vprašanja pa se odpirajo v zvezi s sredstvi za izvedbo. Ali bomo imeli opravka s horizontalno politiko, ki bo ob eni vodilni politiki izkoriščala instrumente različnih drugih politik, ali pa s sistemom partnerstva in sodelovanja brez posebnih ločenih instrumentov in brez ločenega institucionalnega sistema? Ta vprašanja so zelo pomembna, saj vendar nočemo razočarali pričakovanj v zvezi s strategijo. Natančno moramo vedeti, ali imamo opravka z novo makroregijsko metod ali s sistemom razširjenega teritorialnega sodelovanja. Ta vprašanja zahtevajo takojšne odgovore.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospa predsednica, čez desetletje ali dve bosta voda in hrana strateški dobrini, kakršni sta danes nafta in zemeljski plin. Upravljanje z vodo in ohranjanje virov vode sta zato za celotno Evropsko unijo, še zlasti pa za Podonavje, izredno pomembni nalogi. Trenutno se borimo s poplavami in preobilico vode, obenem pa ti vodni tokovi preprosto odtekajo z našega ozemlja. Na Madžarskem na peščeni ravnici med Donavo in Tiso dejansko spremljamo hudo dezertifikacijo.
Zato Strategijo za Podonavje nujno potrebujemo in strategija bo ena od prednostnih nalog madžarskega predsedstva v letu 2011. Zato pozdravljam današnjo razpravo, saj nam bo njen kompleksen pristop omogočil vzporedno krepiti regijsko politiko, varstvo okolja, plovbo, gospodarski razvoj, ustvarjanje novih delovnih mest in turizem. Današnja razprava je tudi pokazala, da Donava prinaša mir državam, med katerimi vladajo nesporazumi in napetosti, kot je dejal naš veliki pesnik Attila József.
Elena Băsescu
(RO) Že ob svoji kandidaturi za poslanko Evropskega parlamenta sem čutila, da Donava nudi Evropski uniji velike možnosti, ki pa jih doslej še nismo izkoristili v polni meri. Vodna prometna pot Ren-Majna-Donava, ki med pristaniščema Rotterdam in Costanza povezuje Severno in Črno morje, se lahko razvije v hrbtenico Evrope.
Videti je, da bomo novo Strategijo za Podonavje potrdili, najverjetneje pod madžarskim predsedstvom. Usmerjena bo na področja, kakršna so promet, gospodarski razvoj in varstvo okolja. Med glavne ovire za razvoj prometa po vodni poti Ren-Majna-Donava spadajo različni standardi, ki jih morajo upoštevati plovila. Žal doslej še nismo našli dovolj politične volje za uskladitev teh predpisov.
Konferenca v Ulmu, ki se je bom udeležila 1. in 2. februarja, pomeni prvi korak v procesu posvetovanj. Romunija je ponudila organizacijo niza konferenc na to temo, tudi ministrske konference v juniju 2010.
Ivaylo Kalfin
(BG) Gospa predsednica, komisar, z leti se je nabrala vrsta pobud glede razvoja sodelovanja ob najdaljši evropski reki, na področjih prometa, ekologije, kulture, izobraževanja in trgovine in še vrste drugih. Vsem tem številnim projektom pa je skupna ena pomanjkljivost. Ne prinašajo rešitev. Izidi so ravno nasprotni od pričakovanih. Ni ustreznega in zadostnega sodelovanja, ni usklajevanja, ni skupnih ciljev ali sinergije delovanja. Od sinergije, ki naj jo zagotovi Evropska komisija, pričakujemo, da nova pobuda ne bo postala le še en nov instrument za sodelovanje ob Donavi v dolgem nizu že sprejetih, pač pa bo to instrument, ki bo ustvarjal sinergijo, spodbujal usklajevanje in združeval priložnosti, ki jih odpirajo najrazličnejše pobude na tem območju. Samo na ta način in ob najširšem sodelovanju deležnikov, tudi Evropskega parlamenta in državljanov, lahko vzpostavimo sinergije, ki bodo v prid vsem državljanom 14 držav ob Donavi. To je tudi sporočilo, ki bi vam ga rad prenesel z velike konference, ki so jo pred nekaj tedni priredili študentje Univerze v Ruse. Hvala.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospa predsednica, moč Evropske unije izvira iz sodelovanja med državami in regijami pri reševanju skupnih problemov in pri razvojnih programih. Naštejemo lahko kar nekaj dobrih zgledov takega delovanja. Mednje spadajo na primer Sredozemsko partnerstvo, Strategija za baltsko morje in program, o katerem razpravljamo danes - Strategija za Podonavje. Ta zamisel je zelo dober primer politike teritorialne kohezije na podlagi trajnostnega pristopa k naravnem okolju, gospodarstvu in družbi. Pobuda bo zagotovo prispevala k še širšem sodelovanju med starimi in novimi državami članicami, pa tudi verjetnimi prihodnjimi članicami. Poznamo že vrsto pobud in oblik takega sodelovanja. Prizadevati pa si moramo za uskladitev politike Unije in se posvetiti krepitvi strategije kot skupne pobude. Kako namerava Unija okrepiti in združiti obstoječe programe sodelovanja v tej regiji? Koliko so že napredovale priprave strategije in njene izvedbe?
Katarína Neveďalová
(SK) Donava je bila Slovakom nekdaj simbol svobode. Danes jo imamo za simbol sodelovanja. Ob njej se srečujejo države članice Evropske unije in države, ki niso članice, regionalno sodelovanje v Podonavju pa zagotavlja kakovostno podlago in razmere za sodelovanje, prek katerega se države postopoma vključujejo v Unijo.
Ta regija nujno potrebuje strategijo, ne le za vzpostavitev prometnega koridorja in povezave med Severnim in Črnim morjem, pač pa tudi zato, ker hrani največje zaloge pitne vode v Evropi. Ob globalnem segrevanju in podnebnih spremembah bo ta vidik vedno večjega pomena.
Podonavje moramo zaščititi pred poplavami in poskrbeti za njegov trajnostni razvoj v prid prihodnjim generacijam. Donavo mora ostati simbol tudi prihodnjim generacijam. Povezuje prestolnice držav, med njimi tudi dve, ki ležita najbliže druga drugi na svetu, Bratislavo in Dunaj, pa tudi Bratislavo in Budimpešto, to pa nam, prebivalcem srednje Evrope, pomeni res veliko. Rada bi se zahvalila kolegici Silvii-Adriani Ţicău za vnemo, ki je pripeljala do današnje razprave o tej temi v evropskem parlamentu.
Csaba Sógor
(HU) Donava kroji življenje in zgodovino v srednji in jugovzhodni Evropi. Leta 1823 sta Andrews in Prichard pridobila izključno pravico za plovbo po rekah in kanalih na avstrijskem ozemlju. Ustanovila sta delniško družbo s sedežem na Dunaju. Po Pariški pogodbi iz leta 1856 so za plovbo usposobili spodnji tok Donave, to pa je spodbudilo gospodarski razvoj tega območja. Danes sta trajni mir in blagostanje, ki nam ga nudi EU, jamstvo, da lahko obvladamo vse izzive in težave. Glede na zgodovinsko ozadje se lahko vprašamo, zakaj je bil naš prvi korak tako obotavljiv. V mislih imam Medskupino. Morda zato, ker ni bilo mogoče uskladiti madžarskih, romunskih, nemških in avstrijskih interesov. Svoje zgodovine ne smemo pozabiti. Regiji je šlo dobro, kadar nam je uspelo uskladiti včasih tudi nasprotujoče interese brez ogrožanja vrednot.
Kinga Göncz
(HU) Tudi jaz bi rada pozdravila zaveze, ki jih sprejemamo in ki lahko pomenijo prvi korak k uresničitvi načrtov, o katerih razpravljamo danes. Za Madžarsko je Donava izrednega pomena. To se odraža tudi v prednostnih nalogah našega predsedstva v letu 2011. Madžarska je edina država, katere celotno ozemlje leži v Podonavju, in je deležna vseh prednosti, pa tudi nevarnosti take lege. Nekatere vidike smo danes že omenili. Naj pa se dotaknem še ene posebne točke, ki je sicer v današnji razpravi že bila nekajkrat bežno omenjena. Če bo strategija uspešna, lahko tvorno prispeva k oblikovanju podonavske identitete in premagovanju zgodovinskih nesoglasij in travm ter spodbudi sobivanje različnih narodov ob Donavi ter poglobi sodelovanje med njimi. Iskreno upamo, da bodo šli dogodki v to smer.
Olli Rehn
član Komisije. - Gospa predsednica, rad bi se zahvalil vsem poslancem, ki so tudi ob tej precej pozni uri sodelovali v razpravi.
Čestitam vam za interes in vnemo, ki ju posvečate tej temi. Reči pa moram tudi, da je name naredilo velik vtis tudi poglobljeno poznavanje Podonavja, ki ste ga izkazali v razpravi. Prepričan sem, da bo to znanje Uniji v zelo dragoceno pomoč pri pripravi Strategije za Podonavje. Prepričan sem tudi, da bosta Komisija in Parlament v tej pripravljalni fazi tesno sodelovala. Tak je moj odgovor prijateljici in nekdanji kolegici, Danuti Hübner, ter vrsti drugih govornikov, ki ste se dotaknili vprašanja sodelovanja med Komisijo in Parlamentom.
Gradnja in nadgradnja okoljsko zdržnih povezav, cest in mostov, pa tudi varstvo okolja in zaščita zalog vode v Podonavju so v resnici naš skupen izziv. Gre za ohranitev in napredek die schöne blaue Donau in njenega širšega zaledja.
Sklenil bi rad z zahvalo za vašo podporo Strategiji za Podonavje. Ukrepajmo skupaj. Komisija je pripravljena pazljivo prisluhniti vašim nadaljnjim predlogom in sodelovati z vami pri razvoju te zelo pomembne strategije.
(Aplavz)
Predsednica
Prejela sem pet predlogov resolucije za zaključek razprave, predloženih v skladu s členom 115(5) Poslovnika. Razprava je zaključena. Glasovanje bo potekalo v četrtek, 21. januarja 2010.
Pisne izjave (člen 149)
Ioan Mircea Paşcu  
v pisni obliki. - Območja Črnega morja, za katerega je EU oblikovala samo sinergijo, iz česar je sicer razvidna geostrateška povezovalna lega območja, razvidno pa je tudi obotavljanje EU pri lotevanju zapletenih geopolitičnih razmer na območju, ne moremo ločiti od reke Donave. Spomnimo se le, da so že leta 1856, ko se je svet ukvarjal s tem območjem, uredili upravni status reke Donave na evropski ravni. Takrat so ustanovili Komisijo za Donavo, organ, ki deluje še danes, in gradbeno uredili obmorski odsek reke. Reka Donava danes, ko EU tudi fizično postaja akter na območju Črnega morja, spet prihaja v središče naše pozornosti. Vendar, v nasprotju z območjem Črnega morja, Podonavje leži skoraj v celoti na ozemlju EU. Zdaj, ko glavna ovira na reki - razmere v Srbiji - izginja, moramo izkoristiti priložnost in se resno ter celovito posvetiti tej reki in iz nje napraviti resnično evropsko vodno pot, vsem nam v prid.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Donava ima že vso zgodovino osrednjo vlogo v Evropi. Nacionalne države so na tem območju živahno sodelovale že davno pred ustanovitvijo Evropske unije. Zato menim, da je naš naslednji pomemben korak uporabiti Strategijo za Podonavje za še tesnejše zbližanje držav pod okriljem regionalne politike. V tem smislu imajo države vrsto stičnih točk. Seveda gre za gospodarstvo, pa tudi za kulturo, okoljsko politiko, energetsko varnost in sosedsko politiko. Makroregije so sijajen instrument za reševanje čezmejnih izzivov. Za trajno uspešnost podonavske makroregije sta nujna temeljito in dolgoročno načrtovanje in priprava. Evropska dodana vrednost makroregije se bo še zlasti izkazala na področjih ohranjanja biotske raznovrstnosti in trajnostnega pridobivanja energije.
K uspešnosti sodelovanja lahko prispeva, kot primerjalni zgled, Strategija za Baltsko morje, ki jo upravičeno lahko že označimo kot uspešen evropski projekt. Kot Avstrijec, politik, usmerjen predvsem v regionalno politiko, in poročevalec v vrsti zakonodajnih postopkov EU v zvezi z vodo, izrecno podpiram to pobudo in upam, da bo Strategija za Podonavje državam ob Donavi odprla nove razsežnosti teritorialne kohezije.
Georgios Stavrakakis  
Sprejem Strategije za Podonavje bo nov bleščeč dosežek na področju sodelovanja med državami članicami, lokalnimi oblastmi, NVO, organizacijami civilne družbe in drugimi interesnimi skupinami na tem območju na državni in regionalni ravni. Ključna pri tem sodelovanju sta trezen korak in delovanje prek nacionalnih, regionalnih, lokalnih ali celo upravnih meja, saj le tako naslovimo resnične vsakodnevne potrebe ljudi na tem območju, s pobudami in vključevanjem na različnih ravneh usmerjanja, ne pa z vsiljevanjem od zgoraj, seveda pod pogojem, da večslojno usmerjanje zagotovi prave rešitve na lokalni ravni. Kljub temu, da Podonavje obsega ne le države članice EU, pač pa tudi države kandidatke in države partnerice evropske sosedske politike, se v praksi izkazuje, da so izzivi pred vsemi, članicami in nečlanicami, skupni in se ne ustavijo na mejah EU, zato jih je mogoče uspešno reševati le s skupnim ukrepanjem. Sprejem strategije bo dokazal, da Evropa želi graditi na dosedanjih dosežkih in polno izkoristiti razpoložljive vire na tem območju.
Iuliu Winkler  
v pisni obliki. - (HU) Gospe in gospodje, rad bi pozdravil predlagani skupni osnutek resolucije o Evropski strategiji za Podonavje, saj se strategija popolnoma ujema z novimi evropskimi procesi, ki jih je sprožila uveljavitev Lizbonske pogodbe. V svoji okrepljeni vlogi Evropski parlament uveljavlja svoje pristojnosti za pobude pri pomembnih vprašanjih, kakršno je tudi Strategija za Podonavje. Po mojem mnenju pa bi morali pri razpravi o strategiji razmišljati širše, ne le o gospodarskih, okoljskih in turističnih elementih, zato bi rad izpostavil politični pomen strategije, in sicer dejstvo, da so v proces načrtovanja in sodelovanja vključene vse države ob Donavi, tudi nečlanice, na primer Srbija in Ukrajina. Tem državam sodelovanje v Strategiji za Podonavje lahko pomembno pomaga pri približevanju Evropi in s tem tudi pri kasnejšemu pristopu k EU. Kot madžarski poslanec EP iz Romunije sem prepričan, da bosta sedanja pobuda in sosedska politika prispevala tudi k izboljšanju razmer za madžarske skupnosti v Srbiji in Ukrajini. Naj dodam, da si morajo madžarski poslanci v Evropskem parlamentu prizadevati tudi za evropsko prihodnost madžarskih skupnosti, ki živijo v Karpatski kotlini, vendar zunaj meja EU. Podonavje je ena od najbarvitejših večkulturnih območij Evrope, zato je Strategija za Podonavje primeren okvir za ohranjanje in širjenje zgodovinskih tradicij in tradicij skupnosti, kulturnega dialoga in skupno zaščito zgodovinskih spomenikov v prid krepitvi območja in ohranitve njegove edinstvenosti.
