Kohtualluvuskonfliktide ennetamine ja lahendamine kriminaalmenetluses (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Renate Weberi poolt kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel esitatud raport Tšehhi Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi, Slovaki Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi algatuse kohta võtta vastu nõukogu raamotsus 2009/.../JHA kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses (08535/2009 - C7-0205/2009 -.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (FR) Proua juhataja, kuna see on esimene kord, mil ma selle uue parlamendikoosseisu ees kõnelen, siis tahaksin teid asepresidendiks valimise puhul õnnitleda.
Seoses Weberi raportiga kõnelen ma asepresident Barrot' nimel ja tahaksin kõigepealt raportööri ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmeid nende töö suurepärase kvaliteedi eest tänada. Komisjon tervitab raportit ja toetab osa esitatud ettepanekutest. Komisjon on täielikult viie liikmesriigi esitatud ettepaneku poolt, kuigi selle tekst ei ole nii ambitsioonikas, kui oleks võinud soovida. Täpsemalt öeldes, komisjon taunib fakti, et raamotsuse kohaldamisala on piiratud juhtudega, mille puhul sama isik on sama teo eest paralleelse kriminaalmenetluse subjektiks. Samuti kahetseb komisjon fakti, et kohustust kohtualluvuskonflikti puhul Eurojustiga konsulteerida on piiratud ning et kriteeriumide nimekiri, mida tuleb kõige asjakohasema kohtualluvuse kindlaksmääramiseks arvesse võtta, on teksti põhiosast välja jäetud. Need muudatused on ettepaneku teksti nõrgendanud, võttes ära suurema osa selle lisandväärtusest.
Komisjoni arvates võiks ettepanekut kaaluda üksnes esimese sammuna kriminaalmenetluse kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise suunas ning järelikult tuleks see asendada ammendavama ettepanekuga. Komisjon hakkab seda kaaluma ka muudatuste valguses, mida selles valdkonnas on põhjustanud Lissaboni leping, mis loodetavasti võimalikult kiiresti jõustub.
Renate Weber
raportöör. - Proua juhataja, Iirimaal Lissaboni lepingu üle peetud referendumi positiivne tulemus toob meid sammu võrra lähemale ajahetkele, mil nõukogu mitte ainult küsib Euroopa Parlamendi arvamust, vaid mil parlamendil on ka kaasotsustusõigus küsimustes, mis praegu on koondatud kolmandasse sambasse.
Küsimus on siis: miks tahab nõukogu mõni kuu enne seda aega nii innukalt vastu võtta uut õigusakti, kui õigusakt ei kujuta endast edusammu vabaduse, turvalisuse ja õigluse tõelise Euroopa piirkonna kehtestamisel? Tõde on see, et käesolev ettepanek ei aita ära hoida ühtki kohtualluvuskonflikti ega paku ühtki lahendust, kui selline olukord peaks tekkima. Seda saaks teha näiteks mitmekordse kohtualluvuse vähendamisega ning kohtualluvuse määramisega liikmesriikidele, nagu mitmesuguste seadusaktide kaudu tehti tsiviilõiguses, koos kohustusega vastastikku tunnustada otsuseid, mis kohtualluvuse sellisest määramisest tulenevad. Selle asemel piirdub käesolev raamotsus liikmesriikide kohustusega üksteist teavitada ning astuda otsestesse läbirääkimistesse, et saavutada "konsensus mistahes tõhusa lahenduse osas, mille eesmärk on ära hoida paralleelsest menetlusest tekkinud kahjulikke mõjusid”.
Sellepärast ma polnudki üllatunud, kui mõne nädala eest kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis arvamuste vahetamise käigus Euroopa Komisjon teatas - kuigi käesolevat ettepanekut toetades - et kavatseb hiljem välja tulla uue ettepanekuga. Sellepärast pole ma üllatunud ka selle üle, mida volinik täna õhtul ütles. Ma tänan komisjoni, et ta on selle ettepaneku suhtes nii aus olnud, kuid pean ütlema, et pean ise seda ettepanekut ja kogu selle vastuvõtmise menetlust heaks näiteks selle kohta, kuidas me ei peaks Euroopa Liidus seadusi looma. Ma usun kindlalt, et oluline on meie kodanike õigusi kaitsta, mitte ainult kastikestesse linnukesi teha. Muuseas, nõukogu ei ole täna siin, kuigi eesistujariik oli üks ettepaneku algatajatest. Pean rõhutama, et Euroopa Parlamendis me võtame oma tööd väga tõsiselt. Me töötasime heas usus nii eelmise kui ka käesoleva ametiaja jooksul ning loodetavasti edastame sõnumi oma vaadetest tõhusamate õigusaktide vajamise kohta.
Käesoleva ettepaneku puhul tervitan seda, et praegune tekst viitab sõnaselgelt põhimõttele ne bis in idem. Ja teeb nõnda arvamuste vahetuse tõttu, mis meil nõukogu ja komisjoniga oli, kuna esitatud algtekstis seda põhimõtet üldse ei nimetatud. Minu koostatud raport pöörab erilist tähelepanu kolmele aspektile.
Esiteks, ma arvan, et ametliku süüdistuse saanud isikute kaitsele peab pöörama suurimat tähelepanu ning pakkuma neile pidevat menetluslikku turvalisust. See peaks sisaldama ametliku süüdistuse saanud isiku õigust saada piisavat informatsiooni, et tal oleks alus, mille põhjal vaidlustada mis tahes lahendid, mis ei näi olevat mõistlikud. Teiseks, seoses üksikasjadega ametliku süüdistuse saanud isiku kohta, mida riikide asutused vahetavad teatiste kaudu, toetan ma mõtet, et on oluline tagada nõuetekohase tasemega andmekaitse ning et käesolevas raamotsuses peaks olema täpselt kindlaks määratud, milliseid isikuandmeid vahetatakse.
Viimaks, aga mitte vähem tähtsana, usun ma kindlalt, et Eurojusti kaasamine kohtualluvuse valiku otsuse langetamisse on äärmiselt oluline. Minu arvates peaks Eurojust olema kaasatud päris esimesest staadiumist alates, kuna tal on koordineeriv roll ning üha asjakohasemaks muutuvad ülesanded. Olen nende hulgast, kes arvavad, et oleme loonud selle ameti mitte ainult näitamiseks, et tunneme muret piiriülese kuritegevuse vastu võitlemise pärast, vaid sellepärast, et vajame tugevaid instrumente. Eurojust on oma loomisele järgnenud aastate jooksul juba tõestanud, et ta meie usaldust väärib. Sellepärast ma olengi üllatunud nõukogu ja mõnede Euroopa Parlamendi kolleegide tõrksusest. Seda öelnud, tahaksin Euroopa Komisjoni üles kutsuda esimesel võimalusel ettepanekut esitama, et see kohtualluvuskonflikte käsitlev raamotsus lõpule viia. Lõpetan, tänades variraportööre tubliduse eest, millega nad selle raporti heaks töötasid.
Monica Luisa Macovei
fraktsiooni PPE nimel. - Proua juhataja, tahaksin samuti alustada, tänades raportööri väga hea koostöö eest, mis meil selle teemaga tegeldes oli. Fraktsiooni PPE variraportöörina tahaksin esitada PPE seisukoha raamotsuse ning muidugi muudatusettepanekute kohta.
PPE seisukoht erineb raportööri omast kahes küsimuses. Esiteks Eurojusti kaasamise määr siseriiklike asutuste otsesesse omavahelisse suhtlemisse. Kui raportöör nõuab Eurojusti kohustuslikku kaasamist iga kohtuasja puhul kõige esimesest suhtlusstaadiumist alates, siis meie arvame, et Eurojusti poole pöördumine peaks toimuma ainult siis, kui riigiasutustel ei õnnestu kokkuleppele jõuda, sest lõppeks on see algatus tehtud otsese suhtlemise huvides.
Ka meie tahaksime tugevdada Eurojusti ning tema osa õigusalases koostöös. Meie seisukoht selles küsimuses püüab üksnes bürokraatiat ennetada. Kui on võimalik, et kaks osapoolt niigi üksmeelele jõuavad, milleks on siis vaja veel üht asutust ja menetlust? Me usume ja oleme nõus, et Eurojust peab täitma oma osa, kui osapooled kokkuleppele ei jõua, aga kui probleeme ei teki, siis anname riigiasutustele kahepoolseteks kontaktideks vajaliku paindlikkuse, mis suurendab ka avalikku usaldust.
Teine küsimus on seotud esitatud muudatusettepanekuga, mis laiendab Eurojusti pädevusala üle Eurojusti otsuse artiklis 4 sätestatud piiride. Me arvame, et kui seda küsimust arutama hakatakse, tuleks sellele läheneda Eurojusti otsusega seoses peaukse kaudu. Sellepärast me hääletame nende muudatusettepanekute vastu.
Kuna need ei ole võtmeküsimused, hääletame siiski raporti poolt, sest tahame julgustada teabevahetust riigiasutuste vahel. Toetame ka täna esitatud suulist muudatusettepanekut.
Lõpetuseks tahan rõhutada, et PPE on elavalt huvitatud õigusalase koostöö tugevdamisest ning toetab Euroopa poliitikat, mis peaks kodanikel aitama kõigis liikmesriikides ühesuguseid tagatisi ja menetlusi saada.
Monika Flašíková Beňová
Kriminaalõiguspoliitika, mis turvab kriminaalmenetlusse kaasatud isikute põhiõigusi, on üks Euroopa Ühenduse prioriteetidest.
Raamotsuse ettepanek tulenes eesistujariigi Tšehhi algatusest ning pakub õiguslikku raamistikku kriminaalmenetlusse kaasatud isikute kaitseks ning eriti põhimõttega ne bis in idem kaasneva tugevdamiseks. Minu arvates on selle seadusandliku ettepaneku vastuvõtmine seega oluliselt tähtis mitte ainult selleks, et kaitsta kriminaalmenetlusse kaasatud isikuid, vaid ka ELi liikmesriikide kodanike õiguskindluse suurendamiseks.
Kohtualluvuskonfliktide lahendamise mehhanism peaks pakkuma moodust niisuguste olukordade likvideerimiseks, mille puhul mitu liikmesriiki tahavad kriminaalvastutusele võtta üht ja sama isikut ühe ja sama kuriteo eest. See peaks välistama ka võimaluse, et ühe ja sama kuriteo puhul langetatakse mitu kohtuotsust.
Raamotsuses kohustatakse liikmesriike üksteist teavitama, et on olemas paralleelsed kriminaalmenetlused, kuid ei kehtestata ühtset õiguslikku mehhanismi nende lahendamiseks. Ma näen vajakajäämisi peamiselt ebamäärases juriidilises tekstis, milles enamikul juhtudel ei määrata ettenähtud kohustuste täitmiseks ühtegi tähtaega. Samas jääb ebaselgeks Eurojusti roll ning ka selle institutsiooni potentsiaali ei õnnestu kasutada kohtualluvuskonfliktide lahendamiseks.
On oluliselt tähtis panna rõhk eelkõige sellele, et säilitada põhilised inimõigused kõigisse kriminaalmenetluse etappidesse kaasatud isikutele, teisisõnu kahtlusalustele ja kostjatele, ning samas tagada ka isikuandmete kaitse vastav tase. Järelikult peame tähelepanu pöörama komisjoni seadusandlikule algatusele nimetusega "Kriminaalmenetluse ülevõtmine”, mis lahendab selle probleemi nähtavasti palju igakülgsemalt. On oluliselt tähtis seda eelnõud toetada, isegi kui kohtualluvuskonfliktide lahendamisel kriminaalmenetluses esineb praktilisi probleeme. Seepärast toetab sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis seda eelnõud, kuigi me nõuame piisava kaitse sätestamist kriminaalmenetlusse kaasatud isikutele ning samas ka Eurojusti rolli tugevdamist ja mehhanismi kui terviku suuremat tõhusust.
Louis Bontes
(NL) Proua juhataja, Hollandi Vabaduspartei (PVV) ei näe selles ettepanekus midagi head. Madalmaalased ja ainult madalmaalased peaksid jurisdiktsiooni teostamise osas otsuseid langetama. Paistab, et tehakse üha rohkem ettepanekuid, mis viimaks kahanevad liikmesriikide kriminaalõiguse ühtlustamiseni. Näiteks võib tuua kohtumeditsiinilaborite akrediteerimise, tõlkide poliitika ühtlustamise ning karistusregistrite ülevõtmise. PVV küsib endalt, milleni see kõik välja viib. Me ei saa toetada Euroopa karistusseadustikku või Euroopa kriminaalmenetluse koodeksit. See näeb välja nagu salaami taktika, kui te jätkate pidevalt väikeste viilude kurgust alla toppimist, kuni lõpetate sellega, et olete ära söönud terve vorsti.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Proua juhataja, tahaksin alustada, tänades ja õnnitledes oma sõpra proua Weberit tubli töö puhul, mille ta on selle raporti koostamisel ära teinud.
Daamid ja härrad, nagu te teate, saab õigusalane koostöö lähitulevikus osaks Euroopa Parlamendi seadusandlikest vastutusaladest.
Iirimaa rahvas on nüüd referendumi kaudu oma seisukoha öelnud ning minu arust oli see otsus positiivne ja korrektne.
Euroopa kodanikud loodavad, et vabaduse, turvalisuse ja õigluse valdkond saab reaalsuseks, milles nende menetlusõigusi võrdväärselt austatakse ja tagatakse, olenemata ühenduse territooriumi osast, kust nad end leiavad.
Sellepärast on meie ülesanne tagada, et kõik liikmesriigid neist menetlusgarantiidest kinni peaksid.
Kui eri liikmesriikide vahel toimub "positiivne” kohtualluvuskonflikt, tuleb see lahendada nii kiiresti kui võimalik, et kaitsta kodanikke ja ära hoida mistahes oht õiguspõhimõtte ne bis in idem rikkumiseks.
Et seda saavutada, on kohtualluvuskonflikti kaasatud õigusorganitel oluliselt tähtis koostööd teha ja teavet vahetada.
See raport sisaldab ka arutelu, milline roll on Eurojustil ja milline roll tal peaks olema, kui niisugused konfliktid tekivad.
Raportöör väidab, et Eurojusti tuleks teavitada igast tekkinud konfliktist, isegi kui see on asjaomaste õigusorganite vahel juba kahepoolselt lahendatud.
Sellele vastupidiselt arvab minu fraktsiooni variraportöör proua Macovei, et bürokraatia vähendamise huvides tuleks Eurojusti teavitada üksnes nendel juhtudel, kui asjaomased kohtud ei suuda teisiti kokkuleppele jõuda.
Usun, et õigus on proua Macoveil.
Teisele teemale üle minnes innustab proua Weber komisjoni esitama võimalikult varsti lisaettepanekut raamotsuse täienduseks, et kehtestada eeskirjad "negatiivsete” kohtualluvuskonfliktide lahendamiseks.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Tahaksin alustada, õnnitledes raportööri tema tehtud tubli töö puhul. Tahaksin rõhutada ka seda, et Euroopa tasemel ühismeetmed on vabaduse, turvalisuse ja õigluse tugevdamiseks eluliselt tähtsad. Ma tervitan seda algatust, mis on mõeldud kohtualluvuskonfliktide lahendamiseks, sest liikmesriikide ees seisavad tihtipeale kriminaalasjades tehtud otsuste vastastikuse tunnustamisega seotud probleemid.
Liikmesriikide vahel ei tohiks olla menetluses erinevusi, kui tegemist on süüdistatavate kaitsmisega. Tegelikult peaksime vastu võtma meetmed, mis tagaksid, et iga süüdistatav saab igal pool Euroopas kasutada usaldusväärseid menetlustagatisi. Seoses riikide teabevahetusega tuleb arvestada vajadusega isikuandmeid kaitsta ja kehtestada selgelt andmetüüp, mida saab edasi anda.
Tahan rõhutada otseste konsultatsioonide tähtsust Euroopa Liidu riikide ametiasutuste vahel, et tegelda paralleelmenetluse juhtudega ja vältida olukordi, kus ühe riigi asjakohased institutsioonid peavad subjektiivselt tühistama kodanike vangistamise otsused, enamikul juhtudel puuduliku teabe tõttu. Peaksime tulevikus tegema ka ettepaneku Eurojusti rolli tugevdamiseks mistahes konfliktide lahendamisel ning sisse seadma tihedama koostöö liikmesriikide vahel, mis on samuti ELi kodanike hüvanguks.
Cristian Dan Preda
(RO) Tahaksin alustada, õnnitledes raportööri ja kaasraportööre nende tehtud tubli töö puhul. Tahaksin kasutada oma sõnavõttu, et juhtida tähelepanu kahele küsimusele, mida mainis mu fraktsiooni variraportöör proua Macovei.
Esimene küsimus puudutab ühiskonna usaldust kohtusüsteemi vastu, mis näib mulle äärmiselt oluline ajal, mil meie demokraatiat, liikmesriikide demokraatiat, ei saa ilma selle usalduseta kohtusüsteemi vastu ette kujutada. Ma arvan, et tuleb teha kõik võimalik tagamaks, et see jääb alati meie avalikku elu iseloomustavaks jooneks.
Teiseks tahaksin rõhutada vajadust vähendada kohtusüsteemi haldamisega kaasnevat bürokraatiat. Teabevahetus ametiasutuste vahel on kindlasti oluline, ent sama oluline on see, et õigusemõistmise tegevus ei takerduks sel määral bürokraatiasse, et väheneb kaitstuse tase, mis peaks osaks saama igale vabale indiviidile.
Petru Constantin Luhan
(RO) Tahaksin õnnitleda raportööri ja kaasraportööri nende tehtud tubli töö puhul. Ma tervitan seda algatust raamotsuse koostamiseks kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise kohta kriminaalmenetluses. Tahaksin teha ka ühe olulise märkuse. See raamotsuse ettepanek on mõeldud tegelemiseks üksnes õigusemõistmise positiivsete konfliktidega. Selles pole ühtki sätet, mis oleks mõeldud tegelemiseks õigusemõistmise negatiivsete konfliktidega.
Usun, et Eurojust tuleks kaasata üksnes juhtudel, kui osapooled ei suuda ise kokkuleppele jõuda. Selle direktiivi peamine põhimõte on liikmesriikide asjakohaste asutuste vahel otsest suhtlust algatada. See on ka menetlusse kaasatud isikute huvides, et menetlus oleks võimalikult lühike ja et ära hoida sama juhtumi uurimist kahes riigis.
Antonio Tajani
Proua juhataja, nagu ma juba mainisin, on tõsi, et see ettepanek ei ole nii ambitsioonikas, kui komisjonile oleks meeldinud - seda punkti rõhutas raportöör oma sõnavõtus küllalt selgesti.
Siiski komisjon toetab seda kui kohtualluvuskonfliktide ennetamise ja lahendamise esimest etappi kriminaalmenetluse raamistikus. Praegusel hetkel on muidugi võimatu öelda, millal teise etapiga algust tehakse. Otsus tehakse omal ajal, vastavalt arengutele, mis on seotud Lissaboni lepingu jõustumisega, ja ma loodan siiralt, et see aset leiab.
Selle potentsiaalselt uue algatuse sisu hakkab sõltuma mõju-uuringu tulemusest, mille komisjon kavatseb läbi viia. Muidugi edastan ma kõik teie kommentaarid asepresident Barrot'le. Tahaksin teid selle arutelu eest veel kord tänada.
Renate Weber
raportöör. - Proua juhataja, poliitilised fraktsioonid siin täiskogul on üpris selgeks teinud oma seisukohad selle raporti ja sellega seotud tundlike küsimuste kohta, ja eriti Eurojusti kohta. Tõepoolest paistab, et kõige tähtsam ja kõige tundlikum küsimus on praegu seotud Eurojustiga.
Tunnen end nüüd siiski selle raamotsuse tuleviku suhtes märksa kindlamalt pärast volinik Tajani ärakuulamist, kes rääkis enda nimel ja asepresident Barrot' nimel sellest, et pakkuda meile midagi võimsamat, mis võiks selgelt tegelda mitte ainult õigusemõistmise positiivsete konfliktidega, vaid ka õigusemõistmise negatiivsete konfliktidega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud. Hääletus toimub kolmapäeval, 8. oktoobril 2009.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
John Attard-Montalto  
kirjalikult. - Haagi programm tegeleb kriminaalasjade kohtualluvuskonfliktide juhtumitega. See on oluline, kui leiab aset piiriülene kuritegevus. Neli ELi liikmesriiki esitasid konkreetsed ettepanekud eesmärgiga ennetada ja lahendada kohtualluvuskonflikte kriminaalmenetluses. Küsimus on seotud asjaoluga, kui sama isiku või samade isikute suhtes algatatakse samade faktide alusel kriminaalmenetlused mitmes liikmesriigis. See võib viia õiguspõhimõtte ne bis in idem rikkumiseni (sama isiku üle ei saa sama asja pärast teist korda enam kohut mõista). Kavandatud meetmed on kiiduväärsed ja nende koostisosadeks on:
kontaktide kehtestamise menetlus liikmesriikide pädevate asutuste vahel. See kinnitab paralleelse kriminaalmenetluse olemasolu või vastupidi;
teabevahetuse eeskirjad liikmesriikide asutuste vahel, kes selliseid kriminaalmenetlusi läbi viivad;
kahjulike tagajärgede vältimine konsensuse saavutamisega liikmesriikide vahel.
Vilija Blinkevičiūt 
See raamotsus ei peaks meid viima ülemäärasesse bürokraatiasse nendel juhtudel, mil käsitletava probleemi jaoks on sobivamad võimalused juba olemas. Olukordades, mil paindlikumad instrumendid või kokkulepped on liikmesriikide vahel juba paika pandud, peaksin need siiski prevaleerima selle raamotsuse üle tingimusel, et ei vähenda kahtlusalusele või süüdistatavale tagatavat kaitset. Juhtudel, mil kahtlusalust või süüdistatavat hoitakse eelvangistuses või vahi all, püütakse otseste läbirääkimiste kaudu kiiremas korras üksmeelele jõuda. Kõigil läbirääkimiste etappidel peab kahtlusaluse või süüdistatava andmete kaitse vastama Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis kehtestatud põhimõtetele.
