Infotund (küsimused nõukogule) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0212/2009).
Nõukogule esitatakse järgmised küsimused.

Teema: Inimõigused Kuubas
Kuidas hindab nõukogu inimõiguste hetkeolukorda Kuubas, eriti poliitvangide puhul? Kas nõukogul on teavet Kuuba arsti dr Darsi Ferreri ja tema kaasvangi Alfredo Dominquezi kinnipidamistingimuste kohta, mis on kahtlemata äärmiselt ebainimlikud?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Loomulikult olen ma valmis liikuma USAst edasi Kuubasse Bernd Posselti esitatud väga tõsise teemaga, nii et tänan teid teie küsimuse eest, kolleeg Posselt!
Nõukogu on jätkuvalt tõsiselt mures inimõiguste olukorra pärast Kuubas, eriti edasimineku puudumise pärast kodaniku- ja poliitiliste õiguste valdkonnas. Kuuba rahval ei ole sõna- ega kogunemisvabadust. Puudub vaba ajakirjandus. Juurdepääs teabele, sealhulgas Internetile, on endiselt piiratud. Piiranguid kodanike vabadusele liikuda Kuubas ja Kuubasse ei ole kõrvaldatud. Kuubas on praegu 208 poliitvangi. Kõnealune näitaja on võrreldes 2007. aasta 2034 vangiga langenud, kuid enamik vange vabastati karistuse ärakandmise tõttu. Liikmesriikide missioonid Havannas jälgivad hoolikalt poliitvangide nimekirja ning moodustatud on inimõiguste töörühm, milles arutatakse olulisi juhtumeid.
Inimõiguste kaitsjate sõnade ning poliitvangide ja nende perede tunnistuste kohaselt on vanglate tingimused tublisti allpool ÜRO kehtestatud vangide kohtlemise miinimumstandardit. Mõnede vangide tervis on nende perede sõnade kohaselt väga halb ning neile ei anta piisavalt meditsiinilist abi. On esitatud mitmeid teateid vangide julmast ja alandavast kohtlemisest, sealhulgas peksmistest, asjakohase arstiabi keelamisest ning psühholoogilisest survest. Ent siiani puuduvad teated selle kohta, et mõni vangivalvur või politseinik oleks kohtu alla antud.
Kuuba valitsus eitab poliitvangide olemasolu ning kahjuks lükkab jätkuvalt tagasi sõltumatute inimõigusorganisatsioonide rahvusvahelise inimõiguste kontrolli teostamise. Nõukogu 1996. aasta ühises seisukohas sätestati nõukogu lähenemisviis Kuubale ning nõukogu hindab seda igal aastal. 2008. aasta oktoobris leppisid EL ja Kuuba kokku laiapõhjalise poliitilise dialoogi taasalustamises. Kooskõlas ELi poliitikaga ei hõlma see dialoog mitte ainult Kuuba võimusid, vaid ka tsiviilühiskonda ja demokraatlikku opositsiooni. 2009. aasta ühise seisukoha iga-aastases hinnangus pööras nõukogu erilist tähelepanu demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste printsiipidele.
Selle aasta juunikuu järeldustes kinnitasime selgelt, et nimetatud küsimused jäävad suhetes Kuubaga ELi peamisteks prioriteetideks. Eelkõige nõudis nõukogu tungivalt, et Kuuba valitsus vabastaks tingimusteta kõik poliitvangid, sealhulgas 2003. aasta kinnipeetud, ning väljendas muret vangide ja nende tervisliku seisundi üle.
Lisaks kutsus nõukogu Kuuba võime üles võimaldama viivitamata rahvusvahelistele humanitaarorganisatsioonidele juurdepääsu Kuuba vangidele. Alates poliitilise dialoogi algatamisest Kuubaga eelmisel aastal on EL poliitvangide teema tõstatanud igal kohtumisel. Nagu nõukogu järeldustes sedastatud, tuleks inimõigusi alati kõrgetasemelistel visiitidel käsitleda ning vajadusel peab osa visiidist moodustama rahumeelse demokraatliku opositsiooniga kohtumine.
Nõukogu otsustas Kuubaga dialoogi pidada, kuna see annab võimaluse arutada vastastikust huvi ja murettekitavate küsimuste, sealhulgas inimõiguste olukorra arutamiseks, kuid olukord Kuubas, eriti tõsiste tervisehädade all kannatavate vangide olukord, valmistab meile tõsist muret.
Mis puutub konkreetselt ühe vangi, keda austatud parlamendiliige mainis, olukorda, siis Euroopa Liit korraldas augustis Havannas eesistujariik Rootsi algatatud solidaarsuse manifestatsiooni. Manifestatsiooni eesmärk oli demonstreerida arreteeritud dr Darsi Ferreri perekonnale, et liit on mures, et Kuuba võimud ei järgi riiklikku kriminaalmenetluse seadust. Samamoodi jälgib eesistujariik teise vangi, Alfredo Domínguezi juhtumit ning on selle tõstatanud dialoogides Kuubaga ja me oleme kontaktis tema perekonnaga.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Ma sooviksin Cecilia Malmströmi tema suurepärase detailse vastuse eest tänada!
Härra Brechtmann Rahvusvahelisest Inimõiguste Komisjonist on mulle andnud põhjalikku teavet vanglate tingimuste kohta. Ma sooviksin lihtsalt küsida, kas nõukogu saaks uurida tingimusi, milles üksikuid vange peetakse, ja kuidas hindab nõukogu arenguid Kuubas seoses Euroopa Liidu suhetega.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ametlikult puudub meil sellele teabele juurdepääs, kuid rahvusvaheliste organisatsioonide, valitsusväliste organisatsioonide, kontaktide, poliitiliste parteide jne kaudu saame me teavet, ehkki natuke killustatud teavet, poliitvangide olukorra kohta. Me teame, et mõningatel juhtudel on nende tervislik olukord väga halb. Me üritame olukorra leevendamiseks teha koostööd perede ja valitsusväliste organisatsioonidega, kuid loomulikult on üheks probleemiks see, et meil on vähe konkreetset ja kinnitatud teavet.
Teine probleem seisneb selles, et väga paljusid vange peetakse vanglas ilma kohtumenetluseta ja ilma, et neile oleks mingit süüdistust esitatud. See on vastuolus Kuuba õigustega. Vangidel on õigus teada, miks nad on vangis ja milles neid süüdistatakse - see on põhiline inimõigus kõigis ühiskondades, kuid nagu teame, Kuubas see ei kehti.
Kuuba dialoog on loomulikult seotud raskustega, kuid me arvame, et hetkel on oluline seda dialoogi kooskõlas meie otsusega pidada, kuna see annab meile võimaluse teha koostööd võimudega, esitada ranget ja kindlat kriitikat, kuid teha ka koostööd kodanikuühiskonna ja rahumeelsete dissidentidega. Me üritame seda ning arvame, et hetkel võib selline lähenemisviis toimida. Ma ei näe lähitulevikus sellega seoses drastilisi muutusi.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja, minister! Kuna ma usun, et inimõiguste valdkonnas - teema, mille Bernd Posselt oma küsimuses tõstatas - saame me teha paremat koostööd riikidega, kellega meil on poliitilised ja diplomaatilised suhted ning kellega me teeme finantstehinguid, siis on üllatav, et Euroopa Liit ja selle liikmesriigid suhtuvad Kuuba valitsuse loogilisse ja püsivasse taotlusse lõpetada USA embargo passiivselt või negatiivselt.
Seega on minu küsimus järgmine: milline on eesistujariigi suhtumine selles asjas ning kuidas peaksid liikmesriigid küsimuse lahendama, arvestades asjaolu, et 28. oktoobril esitas Kuuba ÜRO peaassambleele ettepaneku USA embargo lõpetamiseks?
Krisztina Morvai
Siin ma nüüd olen, rahumeelne dissident ühest Euroopa Liidu liikmesriigist, Ungarist. Ma tahaksin küsida teilt nõu. Kuidas oleks võimalik saavutada samasugust huvi inimõiguste olukorra vastu Ungaris, mida te näitate üles Kuuba vastu?
Ungaris on alates 2006. aasta sügisest esinenud massiliselt politsei jõhkrutsemist rahumeelsete demonstrantide kallal ning vanglas on piinatud paljusid poliitvange.
Ma esitan Kuuba poliitikutele palve pidada meie nimel läbirääkimisi ...
(President katkestas sõnavõtja)
Juhataja
Mul on kahju, aga teie sõnavõtu kestvus on 30 sekundit ning teemaks on inimõigused Kuubas.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Kogu Euroopa Liit on mitmel korral öelnud, et oleme ameeriklaste embargo vastu ning usume, et see ei aita kaasa lahenduse leidmisele Kuubas.
Euroopa Liit on ka öelnud, et sõltuvalt inimõiguste vallas tehtavatest edusammudest oleme me valmis tegema tihedamat koostööd Kuubaga, sealhulgas kaubanduses.
Kuid hetkel ei ole võimalik selles valdkonnas edu saavutada, arvestades edusammude puudumist inimõiguste ja demokraatia austamise vallas ning poliitvangide arvu. Kuuba võimud peavad näitama, kas nad tahavad et konkreetsed edusammud päädiks nende suhteid meiega. Kahjuks pole siiani erilist edasiliikumist toimunud.
Juhataja
Ma oleksin tänulik, kui parlamendiliikmed peaksid kinni infotunni reeglitest, mille kohaselt tuleb täiendavad küsimused esitada 30 sekundi jooksul ja püsida esitatud küsimuse teemas.

Teema: Eakate väärkohtlemine
Hinnanguliselt on üle 10% eakatest kogenud ühel või teisel moel füüsilist, psühholoogilist ja vaimset väärkohtlemist või rahalist ärakasutamist kas koduses keskkonnas või hooldusasutustes, ning rahvastiku vananemise tõttu on ette näha selle arvu suurenemist. Milliseid samme kavatseb eesistujariik Rootsi astuda, et täita võetud kohustust edendada Euroopa tasandi koostööd ja meetmeid eakatele pakutavate hooldusteenuste kvaliteedi parandamiseks ja eakate väärkohtlemise ennetamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Marian Harkin on tõstatanud väga asjakohase teema, arvestades, et eakate osakaal meie rahvastikus aina suureneb. Sellekohased meetmed kuuluvad peamiselt liikmesriikide pädevusse ning ühendus saab liikmesriikide tehtudtööd vaid toetada ja täiendada.
Kuid eesistujariik Rootsi sooviks sellele teemale pöörata teatavat tähelepanu ning me teeme kõik, mis meie võimuses, et parandada eakate hooldusteenuste kvaliteeti ning võidelda eakate väärkohtlemise vastu. Sellega seoses tahaksin teile meenutada kuu aega tagasi Stockholmis peetud terve ja väärika vananemise konverentsi. Konverentsil osales 160 inimest 27 riigist. Osaluse määr oli kõrge. Esindatud olid komisjon ja liikmesriigid, tervishoiu- ja sotsiaalministeeriumide ametnikud ning mitmed vabatahtlike organisatsioonid.
Eesmärk oli esile tõsta just neid probleeme, mille kohta austatud parlamendiliige küsimuse esitas: mida teha tervishoiu- ja hooldusteenuste sektorite vahelise suurema koostöövajadusega, et rahuldada meie eakate kodanike vajadusi? Eesistujariik tahab, et nõukogu võtaks selles küsimuses vastu järeldused 30. novembril tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervishoiu ja tarbijakaitse nõukogus. Järelduste projektis on seatud eesmärk teha sügavamat ja tihedamat koostööd terve ja väärika vananemise valdkonnas, muu hulgas liikmesriikide vahel teabevahetamise kaudu. Komisjonil palutakse samuti tungivalt koostada eakate väärikuse, tervise ja elukvaliteedi tagamise tegevuskava.
Tahaksin ka osutada, et nõukogu võttis selle aasta juunikuus vastu järeldused pealkirjaga "Võrdsed võimalused naistele ja meestele: aktiivsena ja väärikas vananemine”, et soodustada kvaliteetsete hooldusteenuste osutamist eakate koduhoolduses, võttes arvesse eakate meeste ja naiste konkreetseid vajadusi.
Mis puutub konkreetselt eakate väärkohtlemisse, siis nõukogu direktiiviga 2000/78/EÜ on vanuseline diskrimineerimine töökohal juba keelatud. Komisjon on teinud ettepaneku, et selles direktiivis sätestatud kaitset tuleks laiendada muudele valdkondadele, näiteks sotsiaalkindlustus, tervishoid, sotsiaaltoetused, haridus, õigus tarbida tooteid ja kasutada teenuseid, eluase jne.
Ettepaneku mitmed osad on pühendatud eakate väärkohtlemisele. Ettepanek käsitleb kodus hooldusteenuste osutamist, hooldusasutusi ja tervishoiuteenuseid. Keelatakse ahistamine, mis on üks diskrimineerimise vorme ja mida määratletakse kui käitumist, mille eesmärk on "isiku väärikuse alandamine ja häiriva, ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine”.
Hetkel on see ettepanek nõukogus arutlusel ning Euroopa Parlament on selle kohta oma arvamuse juba andnud. Ettepaneku heakskiitmine nõuab nõukogu ühehäälsust. Loomulikult ei saa me ette rutata nõukogu arutelu tulemustest, kuid tahaksin sellegipoolest öelda, et teeme kõik, mis meie võimuses, et kehtestada õigusaktid, mis täielikult kooskõlas Euroopa Parlamendi arvamusega aitaksid kõrvaldada kõik eakate väär- ja halva kohtlemise vormid.
Loomulikult oleme kindlalt seisukohal, et mitte keegi ei pea kannatama ahistamise või väärkohtlemise all, kõige vähem eakad, kes sõltuvad teiste inimeste hooldusest.
Marian Harkin
Eesistuja Malmström, ma tänan teid läbimõeldud vastuse eest! Kooskõlas komisjoni teatisega 2008. aastast tuleb seoses ressursside, väljaõppe ning hooldusteenuste osutajate toetamisega kehtestada sobivad tingimused. Ma olen sellega täielikult nõus ning saan ka aru, et see küsimus kuulub liikmesriikide pädevusse.
Kuid on valdkondi, kus EL saab aidata. Üks neist on kogu piirülese dimensiooni valdkond. Tahtsin lihtsalt teada, mida arvate ametliku struktuuri loomisest teabe vahetamiseks piiriüleste tervishoiutöötajate, antud juhul hooldusteenuseid osutavate isikute vahel.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma tänan parlamendiliiget esitatud ettepaneku eest! Kuulen sellest esimest korda. See tundub olevat hea algatus, kuid pean selle edastama asjaomastele ministritele ning tõstatama selle aruteludes. Võib-olla saaksime selle juurde hiljem tagasi tulla.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Euroopa Liidu elanikkond vananeb. Eakatele on vaja luua erilised tingimused nii meditsiiniabis kui ka neile ehitistes ja ühiskondlikus transpordis sobivate vahendite korraldamisega. Rootsil on pikaajaline sotsiaalpoliitiline traditsioon. Missuguseid ettepanekuid arutate teiste liikmesriikidega, et parandada eakate elutingimusi kogu Euroopa Liidus?
Seán Kelly
Eesistuja, Marian Harkin esitas väga olulise küsimuse ja te vastasite sellele väga hästi, kuid küsimust laiendades, siis tänapäeval loetakse üldiselt vanuseliseks diskrimineerimiseks vanust alates 65ndast eluaastast. Kas te kaaluksite esitada soovitust tõsta üleliiduliselt pensioniiga või kehtestada see paindlikult, lubades järk-järgulist pensionile minekut alalise asemel, nagu see praegu paljude inimeste puhul on juhtunud? See aitaks tohutult kaasa elukvaliteedi parandamisele ning tagaks eakate suurema austamise.
Juhataja
See läheb teemast natuke mööda, kuid ma luban ministril otsustada, kas ta tahab sellele vastata või mitte.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Austatud parlamendiliikme esimesele küsimusele on vastus "jah”, eriti kuna meil on neid küsimusi vaja arutada.
Trio, s.t eesistujariigid Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik ja Rootsi leppisid kokku tervise ja eakatega seotud küsimuste dialoogi tugevdamises. Näiteks on toimunud Alzheimeri tõbe käsitlev konverents. Samuti peeti kuu aega tagasi eakate väärika kohtlemise konverents, mida juba mainisin. See oli võimalus seda küsimust arutada ning selle järeldused tulevad arutlusele novembri lõpus EPSCOs, kus me võtame loomulikult arvesse ka Euroopa Parlamendi raportit.
Mis puutub pensioniikka, siis selle üle otsustab iga liikmesriik eraldi, kuid Lissaboni strateegia - ja vähemalt kordki mitte Lissaboni lepingu - aruteludes selle kohta, kuidas suurendada majanduskasvu, arengut ja tööhõivet ning kuidas toimida eesseisvate demograafiliste muutuste korral, on kindlasti tegu küsimusega, mida tuleb arvesse võtta, s.t kuidas ära kasutada eakate pädevust ja kogemusi ja kuidas võimaldada neil tööelus jätkata. Nõukogu pädevuses ei ole otsustada, mis vanuses see täpselt juhtuma peaks, vaid see peaks pigem julgustama oma liikmesriike täielikult oma tööjõudu ära kasutama.
Teema: Eritreas vangistatud Rootsi ajakirjanik Dawit Isaak
Vastavalt Rootsi meedias avaldatud teadeannetele on Eritreas 2001. aastal vangistatud Rootsi kodanik Dawit Isaak paigutatud ümber teise vanglasse. Teadeannete kohaselt ei ole sellest vanglast keegi elusana lahkunud. Dawit Isaaki peetakse juba peaaegu kaheksa aastat paariariigis kohutavates tingimustes kinni, ilma et oleks üldse teada, miks ta sellisel julmal viisil vangistati ning perekonnast ja sõpradest lahutati ning teda tööst eemal hoitakse. Seni on kõik tema vangistusest vabastamiseks tehtud katsed nurjunud. EL peaks tegema rohkem. Isaak on ka ELi kodanik. Kui midagi ette ei võeta ja ei Rootsi ega EL saavuta isegi seda, et Eritrea president juhtumit vähemalt tõsiselt arutaks, on oht, et Dawit Isaak vangistuses sureb.
Mida kavatseb eesistujariik Rootsi teha, et Dawit Isaaki juhtumit käsitletaks ELis kõige kõrgemal tasandil?
Kas on õigustatud, et Eritrea saab ELi toetusi, kuigi ta rikub nii häbematult põhilisi inimõigusi?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Kaheksa aastat tagasi võeti Eritreas kinni Rootsi-Eritrea ajakirjanik Dawit Isaak, kes vangistati. Teda peetakse ilma kohtuta ja süüdistust esitamata vangis. Tema perel, Rootsi võimudel ega rahvusvahelistel inimõiguste organisatsioonidel ei lubata teda külastada.
Õnnetuseks ei ole viimastel aastatel olnud mingeid märke Eritrea inimõiguste olukorra paranemisest. Vastutus selle olukorra eest lasub täielikult Eritrea valitsusel. Eritrea siseriikliku ja rahvusvahelise õiguse kohaselt võetud inimõiguskohustuste jätkuv rikkumine teeb ELile suurt muret.
Eriti teeb meile muret poliitvangide küsimus ning sõnavabaduse puudumine. EL on korduvalt Eritrealt nõudnud kõigi poliitvangide, s.h Dawit Isaaki tingimusteta vabastamist. 18. septembril 2009. aastal tegi eesistujariik Euroopa Liidu nimel väga selge avalduse, milles me kordasime oma nõudmist vabastada tingimusteta kõik poliitvangid ning sedastasime, et Eritrea tegevus on selgelt vastuolus ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise paktiga, mille Eritrea on ratifitseerinud.
Kahjuks ei ole Dawit Isaaki juhtum lahendust leidnud, kuid see on jätkuvalt ELi, eesistujariik Rootsi ja Rootsi valitsuse tipp-prioriteetide seas. Me ei jäta oma jõupingutusi enne, kui Dawit Isaak humanitaarsetel põhjustel vabastatakse ja ta taasühineb oma perekonnaga. Ma kinnitan teile, et tõstatame Asmaras tema juhtumi ja tema kaasvangide olukorra teema kõige kõrgemal tasandil.
Inimõigused on ELi ja Eritrea vaheliste suhete võtmeelement. Me oleme valmis abistama Eritrea valitsust inimõiguste olukorra parandamisel. Mis puutub abisse, siis selle andmisel lähtutakse ja see sõltub Cotonou lepingu tingimustest. Kõnealune leping käsitleb nii inimõigusi kui ka poliitilist dialoogi surve avaldamiseks eesmärgiga kutsuda esile muutusi. Tegemist on jätkuva protsessiga, milles edasiminek on olnud ahastamapanevalt aeglane, kuid me loodame, et see on vahend, mida me saame edusammude saavutamiseks kasutada.
Olle Schmidt
(SV) Mul ei ole vajadust anda teile Dawit Isaakiga seotud kohutava juhtumi kohta lisateavet. Ma tean ka, et minister Malmström on sellele juhtumile äärmiselt pühendunud.
Minu teada on Dawit Isaak ainus ELi kodanik, kes on vangistatud sõnavabaduse õiguse teostamise eest. Kas ei peaks siis EL tulema kokku ja tegema spetsiaalse ühisavalduse Dawit Isaaki kohta? Kas spetsiaalse avalduse teemat ei peaks nõukogus arutama? Võib-olla peaks Cecilia Malmström või keegi teine minema Eritreasse ja üritama Dawit Isaaki ja ka president Isaias Afewerkiga kokku saada? Ma loodan, et nii läheb, sest minu arvates on absoluutselt põhjendamatu, kuidas saab ELi kodanikku, kes ilmselt on raskelt haige ja võib vangistuses surra, aasta aasta järel ilma kohtupidamiseta vangistuses pidada.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Olle Schmidt, ma tahan öelda, et ma tõepoolest jagan teie meeletut muret ja ängistust, et see olukord on kestnud aastaid ning Eritrea võimudega ei ole võimalust kokkuleppele saada. Ma olen kindel, et nii Olle Schmidt kui ka teised parlamendiliikmed on tutvunud raportitega Eritrea kohta ja kuulanud Eritrea presidendiga tehtud intervjuusid. Presidendiga suhtlemine ei ole kerge ning kuritarvitused on Eritreas laialt levinud.
Me jätkame tööd kõigi meile teada olevate kanalite kaudu, kuid meil ei ole võimalik pääseda vanglasse. Meil ei ole olnud võimalik teda külastada ja me ei tea, kus teda hoitakse. Loomulikult ei välista me, et me läheme Eritreasse, kui usume, et see võib meid selles asjas edasi viia, kuid vähemalt praegu ei ole mingit võimalust saada luba teda külastada või tema üle läbi rääkida või saada kokku tema Eritreas asuva perekonnaga. See on äärmiselt masendav. Me oleme esinenud selge avaldusega. Nagu Olle Schmidt ütles, on Dawit Isaak minu teada ainus ELi päritolu poliitvang, keda praegu vangis peetakse, ning me teeme tööd eri variantidega, et suurendada survet Eritrea võimudele ning et panna nad aru saama, et Dawit Isaak ja tema kaasvangid tuleb vabastada kui mitte muul, siis konventsioonide alusel, mille Eritrea ise on ratifitseerinud. Kuid selle riigiga on väga raske normaalset dialoogi pidada.
Juhataja
Sellel teemal täiendavaid küsimusi ei ole, seega läheme edasi järgmise küsimuse juurde.

Teema: ELi alkoholistrateegia
ELi alkoholistrateegia vastuvõtmisest möödub peagi 3 aastat. Kavas oli anda strateegiale hinnang 2009. aasta suveks. Kahjuks näib, et strateegia hindamist on otsustatud edasi lükata. Rootsi on alkoholipoliitikat alati pidanud üheks ELi tasandil toimuva koostöö oluliseks ja esmatähtsaks punktiks.
Sellest lähtudes soovin teada, kas eesistujariik Rootsi kavatseb astuda samme hindamise võimalikult peatseks toimumiseks? Kui jah, siis millal?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid, Anna Hedh! Ma sooviksin alustada sellest, et tuletan Anna Hedhile meelde, et eesistujariik on seadnud alkoholi- ja terviseküsimused päevakorras väga tähtsale kohale, kuna tegu on ELi strateegia rakendamisel olulise aspektiga, mille eesmärk on toetada liikmesriike alkoholist põhjustatud kahju vähendamisel.
Sellel foonil on juba toimunud kolm olulist sündmust. Esimene oli juulis Jönköpingis aset leidnud tervishoiuministrite mitteametlik kohtumine, kus pöörati erilist tähelepanu alkoholi müügile ja turustamisele ning sellele, kuidas see mõjutab noorte alkoholitarbimist. Teiseks toimus 21.-22. septembril Stockholmis alkoholi ja tervise asjatundjate konverents, mille eesmärk oli toetada ELis jätkusuutlikku, pikaajalist ning üldist alkoholistrateegiat. Konverentsist võttis osa rohkem kui 450 inimest põhimõtteliselt kõigist ELi liikmesriikidest ning osalejad toetasid kindlalt Rootsi prioriteete alkoholi ja tervise valdkonnas.
Kolmas sündmus oli 23. septembril peetud alkoholi, tervise ja sotsiaalse arengu ekspertide ülemaailmne kohtumine. Sündmuse korraldas eesistujariik Rootsi koostöös agentuuriga SIDA (Rootsi rahvusvaheline arengu- ja koostööagentuur) ja Norra tervishoiu- ja hoolekandeteenuste ministeeriumiga ning selle sponsoriks oli Maailma Tervishoiuorganisatsioon. Eesmärk oli aidata kaasa globaalse strateegia väljatöötamisele Maailma Tervishoiuassamblee järgmise aasta maikuus toimuval kohtumisel. Kõnealusel koosolekul esitati uued järeldused seoste kohta, mis on alkoholi kuritarvitamise ja sotsiaalse arengu ning selliste nakkushaiguste nagu HIVi/AIDSi ja tuberkuloosi levimise vahel, mis on seosed, mida tuleks arvestada.
Seega vastus küsimusele "Kas eesistujariik Rootsi tagab, et strateegiat hinnatakse ilma viivituseta?”, on "Jah”. ELi strateegia vastuvõtmine 2006. aastal oli tähtis samm. Strateegia vastuvõtmisega tunnistas komisjon, et alkohol on üks põhiteguritest, mis määrab ELis tervise olukorra, ning asjaolu, et EL vastutab ohtliku ja kahjuliku alkoholitarbimise vastu võitlemise eest. Kõigi ELi tervishoiuministrite toetus 2006. aasta novembris esitatud järeldustele kinnitas seda veelgi.
Komisjon on alates 1. jaanuarist 2007 jälginud alkoholitarbimise ja alkoholist põhjustatud kahju trende ning ka alkoholipoliitika muutumist ELis. Kuigi paljudes valdkondades on tehtud edusamme, on aeg olnud liiga lühike, et hinnata täies ulatuses alkoholipoliitika mõju tervisele ja joomisharjumustele. Komisjoni esimene aruanne, mis esitati ekspertide konverentsile mõni nädal tagasi, oli ELi aruanne alkoholistrateegia hetkeseisu kohta. Tegemist on vahearuandega enne lõpparuannet, mis tuleb esitada 2012. aastal.
Eesistujariik vaatab loomulikult hetkeseisu aruande läbi ning arutab alkoholi ja tervise asjatundjate konverentsi tulemusi. Me jälgime edusamme. Samuti oleme rahastanud mitmeid uusi uurimusi eesmärgiga tagada, et alkoholiga seotud küsimused jäävad ELi päevakorras tähtsale kohale. Ühes rahastatavas uurimuses uuritakse, kuidas mõjutab alkoholi turustamine noori, teises uuritakse kümnes eri liikmesriigis alkoholi mõju eakatele ja kolmandas vaadeldakse piiriülese kaubanduse mõju liikmesriikide alkoholipoliitikale.
Praegu nõukogu töörühmas arutletavas alkoholi ja tervisega seotud järelduste projektis teeme ettepaneku, et komisjon peaks hakkama analüüsima ja kindlaks tegema alkoholi ja tervisega seotud töö järgmise etapi prioriteete, et rõhutada asjaolu, et meil on vaja vaadata kaugemale 2012. aastast, kui valmib hinnang ja lõpeb praegune alkoholistrateegia. Selle arutelu tulemusel tahab eesistujariik 2009. aasta detsembris võtta vastu nõukogu järeldused alkoholistrateegia toetamiseks.
Anna Hedh
(SV) Cecilia Malmström! Ma tean, et eesistujariik on pidanud mitmeid konstruktiivseid konverentse ning on sellele küsimusele pühendanud palju aega.
Minu küsimus oli alkoholistrateegia kohta, eelkõige seetõttu, et esitasin sama küsimuse umbes pool aastat tagasi. Tollal öeldi mulle, et alkoholistrateegiat hinnatakse enne suve. Kuna see teema ei ole päevakorda ilmunud, siis esitasingi selle küsimuse.
Alates 2001. aastast, kui eesistujariik tegi ELi alkoholistrateegia ettepaneku 2001. aastal, on palju toimunud. 2006. aastal võeti alkoholistrateegia vastu ja sellest ajast saadik on palju juhtunud. Näiteks on mõned liikmesriigid vanusepiirangut tõstnud, mõned on alandanud alkoholimakse ning mõned vähendanud veres alkoholi sisaldumise piirmäära. Mul on selle üle väga hea meel. Ma oleksin soovinud, et eesistujariik oleks reklaami osas natuke kaugemale läinud, kuid mul on sellegipoolest hea meel, et nüüdseks on tehtud uurimus reklaami, alkoholi ja noorte kohta.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid toetuse eest selles küsimuses! Me oleme tõepoolest püüdnud esile tõsta seda küsimust, mis loomulikult moodustab selle raamistiku, milles EL tööd teeb: konverentside korraldamine, uurimuste läbiviimine, edasiliikumise tagamiseks ajakavade kehtestamine ning järgnevate eesistujariikide kaasatuse tagamine. Mul on hea meel, et me suutsime tuua selgust seoses tekkinud arusaamatusega. Kavatsus oli koostada vahearuanne, mis on loomulikult täpselt sama tähtis ja millega me tutvume ja mida me analüüsime, kuid lõpphinnang esitatakse 2012. aastal. Vahepealsel ajavahemikul seisab ees tohutu töö ning ma võin kinnitada, et ka paljud liikmesriigid teevad tohutut tööd, kuna kõigis liikmesriikides ollakse teadlikud alkoholi kuritarvitamise mõjust tervisele.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Minister, ELi tasandil on surmaga lõppenud liiklusavariide arv langemas, kuid järgmiseks aastaks ei saavutata seotud ambitsioonikat eesmärki. Peamine põhjus on seotud alkoholiga. On riike, kus enesetappude arv on õõvastavalt kõrge, milles on jällegi süüdi alkohol.
Kas te ei arve, et peaksime kogu ELis Skandinaavia näitel karmistama juba niigi rangeid alkoholipoliitika meetmeid? Eriti on vaja piirata tarbimist noorte seas. Kas Rootsi sooviks seda algatada?
Catherine Stihler
Ma tahan juhtida ministri tähelepanu asjaolule, et Šotimaal, mille valijaid ma esindan, toimub praegu arutelu alkoholitoodete miinimumhindade üle. Tahaksin kasutada seda võimalust ja küsida ministrilt, kas nõukogus on arutatud alkoholitoodete miinimumhinna küsimust. Šotimaal on arutelu väga laialdane ning mulle pakkus huvi, mis on nõukogu seisukoht ja kas seda üldse arutatakse.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Üks EÜ alkoholistrateegia viiest prioriteedist on just nimelt alkoholist põhjustatud liiklusõnnetustega seotud vigastuste ja surmajuhtumite vähendamine. Kuid, nagu austatud parlamendiliige ütles, on tegu väga tõsise probleemiga, mis põhjustab tohutuid õnnestusi ja toob kaasa ka majanduslikke kulusid.
Komisjon on soovitanud kehtestada kogemusteta ja kutselistele autojuhtidele madalam maksimummäär, kusjuures riigid, mis juba rakendavad piirmääre, ei tohiks neid alandada. Selle kohta on koostatud soovitus ja me teeme liikmesriikidega koostööd.
Paljud riigid juba rakendavad kõnealust soovitust ning selle teema arutamiseks on korraldatud hulgaliselt teadlikkust tõstvaid tegevusi.
Ma ei ole teadlik, et hetkel toimuks hindade üle arutlusi. Võimalik, et toimub. Ma küsin seda oma kolleegilt tervishoiuministrilt, kes selle eest vastutab, kuid ma arvan, et sellel konkreetsel teemal ei toimu hetkel arutelusid.
On palju muid alkoholiga seotud küsimusi, millega praegu tegeletakse, kuid hetkel antud küsimus ei sobi, sest see ei ole loomulikult ELi pädevuses.
Teema: Gaasijuhtmete keskkonnaaspekt
Euroopa Liidus pööratakse suurt tähelepanu ELi suunas ehitatavate uute gaasijuhtmete (Nabucco, Põhja-Euroopa ja Lõuna-Euroopa gaasijuhtmete) keskkonnaaspektidele. Läänemere põhja paigaldatav Põhja-Euroopa gaasijuhe on erakordne projekt nii oma suuruselt kui ka Läänemere piirkonna keskkonnale avalduda võivate tagajärgede poolest.
Milliseid keskkonnaohte näeb eesistujariik Rootsi gaasijuhtmete ehitamise juures ning milliseid meetmeid ta kavandab nende kõrvaldamiseks?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Nord Stream on nii oma suuruse kui ka võimalike tagajärgede poolest Läänemere piirkonnas ainulaadne projekt. Nõukogu on teadlik keskkonnaaspektidest, mis on Nord Streami gaasijuhtme projektiga seoses muret tekitanud ning on hoolikalt arvesse võtnud Euroopa Parlamendi resolutsiooni Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta, mis võeti vastu eelmise aasta juulikuus.
Kõik ELi liikmesriigid ja Euroopa Ühendus on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 1991. aasta Espoo konventsiooni osalised. Kõnealune konventsioon käsitleb piiriülese keskkonnamõju hindamist. Konventsioonis on mitmeid asjakohaseid pooltele siduvaid kohustusi, mille eesmärk on eelkõige tagada keskkonna mõju hindamine, nii et konsulteeritakse teiste osalistega, keda konkreetne projekt puudutab.
Nord Streami projekti mõju tundlikule Läänemere keskkonnale on äärmiselt oluline ning seda peab hoolikalt uurima. See võib mõjutada Natura 2000 alasid, kuid ka alasid, kus võib olla miine ja kuhu on uputatud keemilist laskemoona. Põhjaladestuse laialiajamine võib mõjutada merefloorat ja -faunat ning ka kalatööstust. Ohtu keskkonnale ja turvalisusele võib põhjustada see, et gaasijuhe asub oluliste laevateede läheduses.
Läänemereäärsed riigid on praeguseks rohkem kui kolm aastat teinud Espoo konventsiooni raamistikus tööd, et teha kindlaks, kuidas konventsiooniga võetud kohustused võivad mõjutada projekti teostamise viise.
Nõukogu soovib siiski rõhutada, et Nord Streami projekti puhul on tegemist eraettevõtmisega. Seega peavad projekti eest vastutavad pooled jagama mõjutatud liikmesriikide kontrolli all teavet, mis kinnitab, et projekti teostamisel peetakse kinni asjakohastest õigusaktidest.
Seega ei saa nõukogu kommenteerida Nord Streami projekti, kui seda võib tõlgendada riigisisese õigusprotsessi sekkumisena.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Minister, tänan teid väga põhjaliku vastuse eest! On ilmne, et see teema tõepoolest pakub Rootsile suurt huvi, seda enam, et Rootsi kuulub Läänemere riikide hulka. Ma tahaksin rõhutada vaid ühte asja: et me ei saa sellistele küsimustele iialgi pühendada liiga palju tähelepanu. Ma sooviksin teilt ka kinnitust, et nii see tõenäoliselt on ja et Rootsi jätkab oma eesistumisaja jooksul pidevalt selle küsimuse jälgimist ning võtab vajalikud meetmed.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud parlamendiliikmed, ma garanteerin, et täpselt seda Rootsi teebki. Me oleme väga tähelepanelikud, kui küsimus puudutab Läänemere tundlikku keskkonda, mida loomulikult ohustavad igasugused projektid, ning seega oleme kehtestanud just kõnealusele projektile väga karmid keskkonnanõuded, ning praegu tegelevad eri asjakohased ametid selle projekti analüüsimise ja kontrollimisega. See projekt ei mõjuta Rootsi territooriumit, vaid Rootsi majandustsooni ja seega oleme hoolikalt osutanud sellele, et meie võetavate seisukohtade aluseks on rahvusvahelised konventsioonid, nt Espoo konventsioon. Me ei tohi anda poliitilisi ja majanduslikke hinnanguid. Rootsi riik võib konventsioonidest lähtuda ja seda me tõepoolest teemegi.
Teema: Töötajate liikmesriikidevahelise vaba liikumise takistuste kõrvaldamine
Nõukogu eesistujariik Rootsi tunnistab, et praeguses majanduskriisi olukorras on väga tähtis, et liikmesriigid suudaksid vastata väljakutsetele üksmeelselt, leida lahendusi majandus- ja finantskriisist väljumiseks ning eelkõige vähendada tööpuudust ja selle negatiivset mõju. Pärast 1. maid 2004 liiduga ühinenud liikmesriikide töötajate vaba liikumise praegused takistused piiravad nimetatud riikide kodanike õigusi ning võivad viia mitteametliku töötamise ja sotsiaalse dumpinguni. Nimetatud takistuste kõrvaldamine tähendab võrdväärset kaitset võõrtöötajatele ja oma riigi töötajatele. Kas nõukogu, pidades silmas eesistujariik Rootsi võetud kohustust teostada Euroopa tööturul aktiivset poliitikat ning tagada parem kohanemisvõime ja suurem liikuvus, võib nimetada konkreetseid meetmeid, mida ta kavatseb võtta selleks, et kõrvaldada kiiresti praegused takistused, mis segavad pärast 1. maid 2004 Euroopa Liiduga liitunud liikmesriikidest pärit töötajate vaba liikumist?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Nõukogu soovib osutada sellele, et inimeste vaba liikumine on üks ühenduse õigusaktidega tagatud põhiõigustest ning see hõlmab ELi kodanike õigust elada ja töötada teises liikmesriigis.
Oma 9. märtsi 2009. aasta kohtumisel esitas nõukogu üleskutse liikmesriikidele, kes ikka veel rakendavad ajutisi meetmeid, mis piiravad vaba liikumist. Nõukogu ütles toona olemasolevale teabele tuginedes, et kõnealused liikmesriigid peavad otsustama, kas nad kavatsevad jätta piirangud kehtima. Liikmesriikidel paluti tungivalt piirangud kolmandas faasis lõpetada, kui asjaomase liikmesriigi tööturul ei ole tõsiseid häireid või selliste häirete tekkimise ohtu.
Nõukogu juhtis liikmesriikide tähelepanu ka sellele, et liikmesriikidest pärit tööjõudu tuleb eelistada väljastpoolt Euroopa Liitu saabuvale tööjõule ning et üleminekuperioodil peab laienema kaitse uutest liikmesriikidest pärit kodanikele, kes kõnealuses riigis juba elavad ja töötavad. Arvesse on võetud ka pereliikmete õigusi kooskõlas eelmiste liitumiste kogemustega.
Nõukogu rõhutas tugevat eristust ja paindlikkust tööjõu vaba liikumise reeglites. Liikmesriigid on deklareerinud, et nad annavad uutest liikmesriikidest pärit kodanikele suurema juurdepääsu tööjõuturule kooskõlas oma riigisiseste õigusaktidega, et kiirendada õigusaktide ühtlustamist ühenduse õigusaktidega.
2008. aasta novembris esitas komisjon teatise tööjõu vaba liikumise mõjust seoses ELi laienemisega. Komisjon osutab, et Bulgaariast, Rumeeniast ja EL10 liikmesriikidest pärit tööjõud on aidanud rahuldada suurenenud nõudlust tööjõu järele vastuvõtvates riikides ning seega andnud olulise panuse jätkusuutlikku majanduskasvu. Olemasolevad tõendid näitavad, et laienemisele järgnenud ELi-sisene liikumine ei ole viinud ja tõenäoliselt ei vii oluliste tööturu häireteni.
Komisjon märgib samuti, et ELi-sisest liikuvuse voo mahtu ja suunda juhib üldine tööjõu pakkumine ja nõudlus ning mitte niivõrd tööjõuturule juurdepääsu piisavad eeskirjad. Komisjon järeldab, et liikmesriikide rakendatavad piirangud võivad tööjõuturu kohandamist edasi lükata ja isegi põhjustada nn musta tööjõu juhtumeid.
Tööjõu vaba liikumine on Euroopa Liidu jaoks tähtis prioriteet. See aitab luua juurde töökohti, nii et majandust saab isegi majanduskriisis kohandada. Tööjõu liikumine aitab vähendada ka sotsiaalset marginalismi ja vaesust.
Mis puutub tööjõu vaba liikumise üleminekuperioodi, mille kohta austatud parlamendiliige küsis, siis on liikmesriikidel õigus jätta piirangud kehtima kuni üleminekuperioodi kolmanda faasi lõpuni. Ent nõukogu usub, et üleminekureeglite kohaldamise jätkamist ei tohiks põhjendada majanduskriisiga, mille all Euroopa praegu kannatab. Isegi ajal, kui nõudlus tööjõu järele on madal, võib tööandjatel osutuda keeruliseks täita töökohti oma riigist pärit töötajatega.
Nõukogu vaatab üleminekuperioodiga seotud küsimused korrapäraselt läbi. Kõige viimane läbivaatus toimus nõukogu 2009. aasta juuni kohtumisel, kui nõukogu võttis arvesse komisjoni teavet vaba liikumise mõju kohta ELi laienemise kontekstis. Komisjon teavitas nõukogu, et kolm EL15 liikmesriigist olid enne 1. maid 2009 teatanud komisjonile tõsistest tööjõuturu häiretest või nende ohust. Saksamaa ja Austria jätkasid piirangute kohaldamist tööjõuturule juurdepääsule tööloa nõude kehtima jätmise teel, samal ajal kui Ühendkuningriik kohaldab ex poste registreerimise süsteemi, mis lubab töötajatel tööd alustada, kuid nõuab, et nad 30 päeva jooksul end registreeriksid.
Nõukogule esitatud teabega seoses avaldas komisjon samuti, et kavatseb tagada, et liitumislepingu sätetest peetakse kinni, ja jättis endale õiguse nõuda piirangute kohaldamist jätkavatelt liikmesriikidelt selgitusi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ma sooviksin teilt küsida, kas olete Rootsi eesistumise ajakavasse planeerinud meetmeid, mille eemärk on püüda edaspidigi veenda vabale liikumisele tõkkeid seadvaid liikmesriike nendest loobuma. Minu teine küsimus selle kohta on: kas te lisate sellise ettepaneku tööjõu vabale liikumisele seatud tõketest loobumise kohta Rootsi eesistumise järeldustesse?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Ma sooviksin austatud parlamendiliiget tänada. Kõik praeguse trio liikmed, s.o eesistujariigid Prantsusmaa, Tšehhi Vabariik ja Rootsi on oma järeldustes kinnitanud, et laienemisega on ELile kaasnenud suured eelised, see on toonud kaasa majanduskasvu ning mitte miski ei viita tõsistele majandushäiretele.
Meil on komisjoniga paika pandud üleminekureeglite korrapärase läbivaatamise mehhanism. Läbivaatustevahelisel perioodil võime loomulikult kutsuda liikmesriike üles võtma meetmeid, mis on vajalikud diskrimineerivate õigusaktide kõrvaldamiseks ning selleks, et tagada kõrge kvalifikatsiooniga tööjõu kasutamist kogu ELis, kuid puhtalt õiguslikke aspekte käsitleb nõukogu koos komisjoniga. Nagu ma enne ütlesin, leidis selline läbivaatus aset varem sellel aastal.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Küsimuse esitanud kaasparlamendiliige keskendus oma märkustes loomulikult olukorrale nendes liikmesriikides, kus osa elanikkonnast rändab töö otsinguil riigist välja. Ma mõistan seda.
Ent vastandina on Austria nagu Saksamaagi riik, kuhu toimub massiline sisseränne ning sellel on õigus taotleda üleminekuperioodi pikendamist kuni tööjõuturu täieliku avamiseni. Põhjused on selged. Ümberpaiknemise ja jaotumise negatiivse mõju, mille tulemuseks on olulised erinevused sissetulekutes, eriti tööjõuturu praegusi raskusi arvestades, ning sisserände suurendamise tagajärjel on tööjõuturg märkimisväärselt ülekoormatud, mis viib sotsiaalsete pingeteni, mida kõik sooviksid vältida.
Seetõttu on minu küsimus järgmine: kas kavandatavates asjakohastes lahendustes kavatsetakse tunnistada Austria ja Saksamaa probleeme?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Majanduskriis ja töötus on loomulikult avaldanud negatiivset mõju kõigile ELi liikmesriikidele. Numbrites võib olla väikseid erinevusi, kuid kõiki riike on tabanud ränk hoop. Iga riik võib kehtestada üleminekureeglid, mida näiteks Austria on ka teinud, ning neid reegleid on võimalik erimenetlusega pikendada, kui komisjonile esitatakse vastavad põhjendused. Mul puudub piisav teave selle kohta, missugune olukord Austrias täpselt on. Ma ei tea, kas seal on probleemid suuremad kui mujal. Nagu ütlesin, on kõigil liikmesriikidel tööjõuturuga seoses väga suuri probleeme.
Komisjon sedastab oma aruandes, et puuduvad märgid sellest, et vaba liikumine oleks liikmesriikides põhjustanud tööjõuturu häireid. Minu kodumaal, Rootsis, kus töötuse tase on samuti väga kõrge, pole me näinud mingit seost vaba liikumise ja töötuse vahel. Teistest ELi liikmesriikidest saabunud inimesi on tervitatud ja nad on sulandunud tööjõuturgu.
Teema: Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) lennukite häirimine Türgi poolt
Alates 2009. aasta maikuust on registreeritud kuus juhtumit, kus Türgi häiris Euroopa Liidu liikmesriikide välispiiril tehtava operatiivkoostöö juhtimise Euroopa agentuuri (Frontex) lennukeid kas oma lennukitega või raadioside kaudu. Viimane juhtum registreeriti 8. septembril 2009, kui kahe läti piloodi juhitud Frontexi helikopter lendas Kosi saarelt Samose saarele. Kui helikopter oli jõudnud Farmakonísi saare kohale, sai ta Datçal asuvast Türgi radarijaamast sõnumi, milles tal paluti piirkonnast lahkuda ja esitada lennuplaan.
Kas nõukogu on sellest vahejuhtumist teadlik? Kuidas ta seda kommenteeriks? Milliseid meetmeid kavatseb ta Türgi suhtes võtta?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Jah, nõukogu on parlamendiliikme osutatud intsidentidest teadlik. Eesistujariik sooviks öelda, et kandidaatriigina peab Türgi kooskõlas asutamislepingutega jagama Euroopa Liidu väärtusi ja eesmärke. ELi liikmeks saamisel kehtib ülioluline ja tähtis nõue järgida heanaaberlikke suhteid ning lahendada konfliktid rahumeelselt. EL on läbirääkimiste raamistikus ja vastavalt asjakohastele nõukogu järeldustele tungivalt soovitanud hoiduda Türgil igasugustest ähvardustest, konfliktide allikatest ning meetmetest, mis võivad kahjustada häid suhteid ja takistada vaidluste rahumeelset lahendamist.
Ma tahaksin austatud parlamendiliikmele kinnitada, et EL on süstemaatiliselt tõstatanud heanaaberlike suhete teemat, viimati assotsieerimisnõukogu koosolekul 19. mail ja ELi nn troika ja Türgi poliitiliste liidrite kohtumisel Stockholmis selle aasta juulis.
Mis puutub konkreetselt Frontexi lennukiga juhtunut, siis tahaksin mainida, et Frontex koordineerib mitmeid ühisoperatsioone ja pilootprojekte. Need annavad olulise panuse liidu mere-, maa- ja välispiiri kaitsesse.
Poseidon 2009 on üks sellistest operatsioonidest, kus võõrustajaks on Kreeka. Eesmärk on hoida ära lubamatud piiriületused isikute poolt, kes saabuvad Türgist või Põhja-Aafrika riikidest või läbivad Türgit või Põhja-Aafrika riike ja üritavad jõuda Kreeka rannikule. Austatud parlamendiliige loomulikult teab seda. Poseidoni raames paigutatakse Euroopa õhuruumi tehnilisi vahendeid Kreeka saarte piiride kohal. Türgit on loomulikult operatsioonist teavitatud.
Mis puutub Frontexi ja pädevate Türgi asutuste koostöösse, siis käivad läbirääkimised töömeetodite üle. See on väga positiivne. Leping hõlmaks teabevahetust ning annaks Türgi võimudele võimaluse osaleda Frontexi ühisoperatsioonides. Seda laadi töö võib osutuda oluliseks ebaseadusliku sisserände vältimisel ning võib aidata kaasa heanaaberlike suhete paranemisele.
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja, minister! Ma soovin veel kord kinnitada, et hindan teie siiraid pingutusi meie küsimustele vastamisel, kuid selle põhjal, mis te ütlesite, võin öelda, et ilmselgelt ei ole te selle intsidendiga kursis. Me teeme Türgiga koostööd, kuid te ei andnud mulle selget vastust ja seetõttu soovin ma keskenduda sellele - ja kordan oma küsimust -, kas Frontexi missiooni ajal rikuti Türgi õhuruumi, nagu Türgi väidab.
Põhjus, miks ma seda räägin on see, et vastavalt sellele korrale uurime me, kas Türgi vaidlustab Kreeka suveräänseid õigusi. Lisaks, kas võin teile meenutada, et oma hiljutisel visiidil Kreekasse väitis Frontexi tegevdirektori asetäitja Gil Arias Fernandez, et selliseid rikkumisi ei ole olnud ja viitas pilootide aruannetele antud juhtumiga seoses. Niisiis tagasi minu küsimuse juurde: kas Frontexi missioon pani toime Türgi väidetavad rikkumised ning mida te selles osas kavatsete ette võtta?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Eesistujariik Rootsil on väga raske täpselt kindlaks teha, millal rikkumine on aset leidnud ja millal mitte. Meile on mitmel korral edastatud Kreeka kolleegide mure. Oleme seda arutanud ning samuti oleme kutsunud Türgi võime ja meie Türgi kolleege üles läbirääkimistele ning neid ka pidanud. Oleme ka soovitanud tungivalt teha tööd heanaaberlike suhete parandamiseks. Eesistujariigil on väga keeruline täpselt kindlaks teha, kas rikkumine on aset leidnud või mitte. Seda reguleerivad loomulikult rahvusvahelised konventsioonid ja tegemist on kahepoolse vaidlusega kahe liikmesriigi vahel.
Juhataja
Krisztina Morvai, andsite märku, et soovite jälle sõna võtta. Kui soovite teemat täiendada, siis on teil sõnavõtuks 30 sekundit.
Krisztina Morvai
Austatud juhataja! Paistab, et te loete mu mõtteid, sest ma ei ole andnud märku, et soovin sõna võtta, kuid tahaksin vabandada, et raiskasin 20 sekundit sellest väga elavast, ääretult demokraatlikust arutelust, et esitada niivõrd ebaoluline küsimus, mis käsitleb liikmesriigis aset leidvat massilist politsei jõhkrutsemist ning poliitvange. Ma tõepoolest vabandan.
Juhataja
Kui teil on küsimusi, siis peaksite selle esitama tavakohasel viisil kirjalikult ja kui küsimus on asjakohane, siis sellele vastatakse. Paljud parlamendiliikmed ootavad täna oma küsimustele vastuseid ning austusest nende vastu tahame korrast kinni pidada.
(Küsimus nr 8 jäeti välja, kuna küsimuse esitaja ei viibinud saalis)

Teema: Määruse (EÜ) nr 1/2005 läbivaatamine
Kas nõukogu võiks selgitada, mida eesistujariik arvab loomade kaitset vedamise ajal käsitleva määruse (EÜ) nr 1/2005 läbivaatamisest? Kas eesistujariik pöörab tähelepanu läbivaatamise võimaliku mõju kõigile aspektidele?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Tänan teid küsimuse eest! Nõukogu jagab loomulikult parlamendiliikme muret seoses loomade heaoluga. Septembris vastas eesistujariik Marian Harkini sarnasele küsimusele ja avaldas siis, et eesistujariik Rootsi üks eesmärke on julgustada arutelu loomade heaolu teemal ning antud küsimus on meie eesistumise üks prioriteetidest.
Nõukogu 7. septembri kohtumisel teatas komisjon, et ettepaneku projekt loomade kaitset vedamise ajal käsitleva määruse (EÜ) nr 1/2005 läbivaatamiseks esitatakse niipea kui võimalik. Samal kohtumisel kogus nõukogu kokku delegatsioonide seisukohad selle kohta, et elusloomade rahvusvahelise veo kontrolli ja vaatluse parandamiseks - näiteks satelliitnavigatsioonisüsteemide abil - on vaja uusi akte. Asjakohane satelliitnavigatsioonisüsteem võib aidata liikmesriikide asutustel teostada järelevalvet, kuna hetkel on väga keeruline meie käsutuses olevate vahenditega tõestada eeskirjade rikkumisi.
Määrus (EÜ) nr 1/2005 on jõuline õigusakt loomade kaitsmiseks kaubaveo ajal, kuna selles määratletakse asjaomased osalised ning määratakse nende vastutus ja esitatakse lubade ja inspektsioonide kujul rangemad meetmed ning karmimad veoeeskirjad.
Määruse sätted ei käsitle loomaveo teatavaid aspekte, nimelt reiside maksimaalset arvu ja nõuded loomade puuri suurusele. Vastavalt määruse artiklile 32 tuleb need aspektid ära näidata aruandes, mis tuleb esitada iga nelja aasta järel, ning aruandele võib lisada uue ettepaneku.
Eesistujariik võib kinnitada, et kohe kui komisjon esitab ettepaneku määruse läbivaatamiseks, uurime me seda viivitamata. Seda ei ole veel juhtunud, kuid ettepaneku laekumisel uurime seda ning me jagame parlamendiliikmete huvi kõnealuse määruse läbivaatamiseks.
Mairead McGuinness
Tänan teid põhjaliku vastuse eest!
Ma jagan muret loomade heaolu üle, kuid tahan realistlikku määrust, mis lubab ka seaduslikku ja nõuetekohaselt kontrollitud kauplemist loomadega, ning ma julgen soovitada, et meil ei ole vaja lisamäärust. Meil on vaja rakendada täht-tähelt olemasolevaid õigusnorme ning ma arvan, et teie kommentaarid navigatsiooni jms kohta olid selles arutelus abiks. Laskem end teadusel juhtida!
Ma paluksin teil keskenduda ehk hobuste veole. See on konkreetne probleem ja selles valdkonnas ei täideta õigusnorme. Võib-olla kommenteeriksite seda?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma ei ole ekspert loomaveo hobuste sektori osas, kuid ma kuulasin teie ettepanekut ja ma võtan selle arvesse.
Olen teiega nõus, et tavaliselt, nagu tihti juhtub, ei täideta eeskirju piisavalt ning alati pole vaja uut määrust. Komisjoni ettepaneku laekumisel vaatame selle läbi ja hindame seda ning otsustame, kas on vaja lisameetmeid või piisab eeskirjade tugevdamisest, nagu te ütlesite. Nii et tuleme selle küsimuse juurde tagasi kohe, kui saame kätte komisjoni ettepaneku.
Seįn Kelly
Jätkuks kolleeg McGuinnessi küsimusele: saareriigina sõltub Iirimaa loomade meritsi veost ning paljude selle sektori inimeste arvates on kehtivad ja ettepandud piirangud liiga kulukad. Kas te võtaksite läbivaatamisel seda arvesse? Vastasel juhul, kui elusloomade vedu ei toimu, siis saavad tehased tekitada mõnusa kartelli, millega surutakse hindu veelgi allapoole ning aina rohkem inimesi peavad talupidamise lõpetama.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Ma saan Iirimaa keerulisest olukorrast aru, sest olete saareriik ning transpordist sõltuv.
Ma arvan, et igasuguse õigusloome puhul on eelkõige tähtis, et meie muredega arvestatakse. Teame, et meie kodanikud avaldavad survet tagada loomade heaolu ning loomulikult peab see toimuma nõuetekohaselt ning juba tehtule hinnangut andes. Kas normid on piisavad? On need vajalikud? Kas oleks vaja kehtestada lisaks uusi norme? Kas meil on vaja rakendamist? Me peame seda kõike arvestama enne, kui saame asuda uute määruste koostamisele.
Ma olen kindel, et aruteludes liikmesriikidega on kõigil võimalus anda oma panus arutellu, kirjeldades konkreetset olukorda oma riigis.

Teema: sport komisjoni haldusalas
Et ülekaaluliste laste arv ELi 27 liikmesriigis suureneb ja et elukestev terviseedendus on seoses ELi rahvastiku vananemisega väga tähtsal kohal, tuleb tervitada seda, et Lissaboni lepinguga saab EL pädevuse ka spordivaldkonnas. Kas seoses sellega, et Lissaboni lepinguga tõuseb sport tähtsamale kohale, toetaks nõukogu võimalikku algatust, mis näeb ette spordivaldkonna ühest andmist mõne ametisse asuva voliniku haldusalasse?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Täna sõltub sport ELi õigusaktide kehtestamisest ning austatud parlamendiliige on osutanud õigesti, et Lissaboni lepingu jõustumisel saab EL õigusliku aluse, mis võimaldab tal anda panuse Euroopa spordiga seotud küsimuste edendamiseks, võttes arvesse spordi eripära, spordirajatisi - vabatahtliku tegevuse alusel - ja spordi ühiskondlikku ja hariduslikkku funktsiooni.
Kuid nõukogu ei saa võtta seisukohta järgmise komisjoni sisemise korralduse osas, mille üle otsustamine on lepingu kohaselt komisjoni presidendi pädevuses.
Nõustun, et sport ja tervis käivad käsikäes. Sporditegevusega edendatakse samuti sotsiaalset ühtekuuluvust, demokraatiat ja isikuarengut. Kindlasti on sport ka meelelahutus, mängib siis kohalik jalgpalliklubi või toimuvad rahvusvahelised võistlused.
Olen veendunud, et vaba ja sõltumatu spordiliikumine kannab ühtlasi vastutust ka sellistes ühiskonnaga seotud asjades nagu rahvatervis ning demokraatlike väärtuste kaitsmine.
Eesistujariik Rootsi peab spordipoliitikat esmajoones iga riigi siseküsimuseks. Samuti peab olema ettevaatlik uute ettepanekute ja kavadega, mis laiendavad ELi tasandil poliitikat viisil, mis võib kahjustada niigi hästitoimivaid süsteeme, mida kodanikuühiskond on aastate jooksul loonud.
Seįn Kelly
Tänan teid väga esiteks selle eest, et võtsite mu küsimuse vastu: ma hindan seda kõrgelt! Samuti tänan teid põhjaliku vastuse eest! Minu arvates visandasite te spordi väärtuse, eriti selle tervisega seotud väärtuse väga hästi ja ma olen kindel, et Lissaboni lepingu jõustumisel saame koos tagada, et spordi kui Euroopa Liidu pädevusse kuuluva valdkonna osaks langeb õiglane osa edendus- ja reklaamitegevusest.
Mairead McGuinness
Tänan teid küsimuse vastuvõtmise eest, kuna kolleeg Kelly on väga tagasihoidlik ja jättis mainimata, et ta on Iirimaa tähtsaima spordiorganisatsiooni, Gaeli Spordiassotsiatsiooni endine president ja sellest siis ka tema huvi spordi vastu. Ta on selles osas olnud väga häbelik, aga ma arvasin, et peaksite seda teadma.
Juhataja
Tänan teid väga selle teabe eest.
Sellega on infotund lõppenud.
- Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
