Översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande från Konrad Szymański för utskottet för utrikesfrågor om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.
Konrad Szymański
Herr talman! Jag hade verkligen velat att en representant från rådet var här och lyssnade också, men rådet skickade ingen till denna debatt. Jag tycker att det är synd, och det är en dålig vana. Jag tycker att ordföranden borde göra någonting åt det.
Om jag återgår till grannskapspolitiken, så vet vi mycket väl att länderna som omger EU genomgår stora förändringar. Därför behöver vi förändra grannskapspolitiken. I söder är Unionen för Medelhavsområdet vårt svar på det behovet, och Svartahavssynergin möter de utmaningar som ökade i och med den senaste utvidgningen. Det östra partnerskapet är ett lämpligt svar på de förväntningar som våra grannar i öst har.
För att uppnå de mål vi satt upp för grannskapspolitiken de senaste åren behöver grannländernas medborgare känna ett verkligt politiskt och ekonomiskt närmande med EU. Det är därför det är så viktigt att skapa ett riktigt frihandelsområde och att minska viseringsavgifterna snart, med liberalisering av viseringen som slutmål för många av dessa länder. Det borde vara vårt gemensamma mål och ömsesidiga intresse att inlemma energi i grannskapspolitikens viktigaste mål, och det innefattar att spendera våra pengar i moderniseringen av oberoende energiöverföringsnät, särskilt i öst och söder. Det är det enda sättet för oss att uppnå ett politiskt närmande med Ukraina, Georgien, Moldova, Armenien och Azerbajdzjan, och i framtiden även med de fem republikerna i Centralasien, samtidigt som det gäller att behålla rätt balans.
När vi talar om de östra grannländerna stöter vi oundvikligen på problemet med Ryssland och partnerskapet med det landet. Nu när vi ska till att inleda förhandlingar om ett nytt avtal, kan vi i alla fall säga en sak - Ryssland är en utmaning för säkerheten i våra gemensamma grannländer. Det är mycket svårt att se Ryssland som en partner på det området. Det är det grundläggande politiska problemet med EU:s utvidgning österut. Grannskapsprocessen ersätter givetvis inte anslutning, men den går inte att separera från utsikter för ett medlemskap när det gäller europeiska länder. Utan den framtidsutsikten skulle vårt arbete vara betydligt mindre värt.
Jag vill ta detta tillfälle att tacka de politiska gruppernas samordnare för utrikesfrågor, medföredragande och sekretariatet på utskottet för utrikesfrågor. Utan deras hjälp skulle det inte ha varit möjligt att förbereda detta betänkande som nu får ett stort stöd, vilket märks genom de få ändringsförslag som lämnades in i plenum. Det kommer att underlätta morgondagens omröstning.
Benita Ferrero-Waldner
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! För två och ett halvt år sedan antog parlamentet och rådet kommissionens förslag till förenkling av de externa finansiella instrumenten. Vi effektiviserade många olika instrument, varav ett var det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI). Detta är ett mycket viktigt instrument, eftersom det stärker vårt externa samarbete, gör det mer ”politiskt” drivet och mer inriktat på vår finansiering till stöd för centrala sektorer.
Det gladde mig verkligen att läsa Konrad Szymańskis kommentarer och upptäcka att han anser att ENPI-förordningen är tillräcklig och meningsfull när det gäller samarbetet med våra grannländer. De preliminära resultaten av vår översyn pekar i exakt samma riktning.
ENPI:s landprogram stöder genomförandet av ENPI:s handlingsplaner och återspeglar EU:s och partnerländernas ambitioner. På ett sätt har de fungerat som drivremmar för de politiska och ekonomiska reformer som vi försöker främja genom ENPI. Dessutom ger instrument som partnersamverkan och Taiex stöd för institutionsbyggande, tillnärmning av lagstiftningen och anpassning av regelverken. Sektorsvist och allmänt budgetstöd används för att främja den överenskomna reformagendan. De olika regionala ENPI-strategierna och dimensionerna stöds genom specifika regionala program. Ett program som omfattar flera länder har inrättats, särskilt för att genomföra initiativ med stor insyn som är gemensamma för alla länder, som exempelvis Tempus, Erasmus Mundus eller CIUDAD. Det innovativa gränsöverskridande samarbetet har framgångsrikt inletts.
Allt detta visar att 2006 års överenskommelse om ENPI-förordningen gett oss ett verktyg som gör att vi kan genomföra och skapa konkreta resultat. Det finns alltid utrymme för förbättring och jag är alltid tacksam för förslag.
Låt mig också säga att man i betänkandet till att börja med betonar behovet att ytterligare utveckla samråden med det civila samhället och de lokala myndigheterna, vilket är vad vi redan gör.
För det andra har jag noterat er begäran om ännu mer ambitiösa åtgärder på området för demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter. Som ni vet står dessa ämnen redan i förgrunden för vårt samarbete med partnerländerna, och politiska reformer och goda styrelseformer är själva grunden för den europeiska grannskapspolitiken. Vi har också riktat in oss på projekt för att stärka domstolsväsendet.
Låt oss dock vara uppriktiga. Eftersom våra partner står inför stora strukturella utmaningar kan vi till att börja med inte förvänta oss att saker och ting ska ändras över natten, och som Lord Patten en gång sa är demokrati inte som snabbkaffe. Det tror jag är mycket sant.
För det tredje ser jag att man i betänkandet efterlyser mer resurser. Mer resurser ökar naturligtvis vårt inflytande, det är sant. Under de två första åren tvingades vi åter vända oss till budgetmyndigheten flera gånger och begära tillräckligt med kompletterande medel, till exempel för Palestina och Georgien. Därför har vi föreslagit att man ska utnyttja nya medel för ett ambitiöst östligt partnerskap, som vi alla snart kommer att diskutera i parlamentet.
Låt mig slutligen säga att det verkligen gläder mig att man i betänkandet välkomnar kommissionens aktuella förslag om det östliga partnerskapet, som vi anser har en mycket viktig multilateral dimension, tillsammans med unionen för Medelhavsområdet och Svarta havet. Jag hoppas att jag kommer att fortsätta att få ert stöd och er förståelse i framtiden.
DanutBudreikaitė
Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) som inrättades efter EU:s utvidgning 2004 gäller 17 länder, varav 15 klassas som utvecklingsländer. Instrumentet omfattar EU:s nya grannar i öst: Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Ukraina, Moldova och Vitryssland.
De östra grannländernas säkerhet, i synnerhet energisäkerheten i Ukraina och Vitryssland, är samtidigt EU-säkerhet. Det blev tydligt i gaskrisen mellan Ukraina och Ryssland i början av året, som redan har blivit tradition. Förra sommarens militära konflikt i Georgien tvingade oss att fundera över EU-ländernas säkerhet och hotet mot självständigheten.
Precis som förut föreslår jag därför att man för att tillämpa ENPI i länderna i Östeuropa inrättar en församling för de östra grannländerna, Euroeast, i samarbete med parlamentet och med Euromed- och Eurolat-församlingarnas principer som grund.
Jag är glad över att det har godkänts i betänkandet.
Euroeast skulle ge parlamentet möjlighet att ge alla grannländer och utvecklingsländer lika mycket uppmärksamhet.
Tunne Kelam
föredragande för yttrandet för utskottet för regional utveckling. - (EN) Herr talman! Jag vill gratulera min kollega Konrad Szymański till hans utmärkta betänkande. För utskottet för regional utveckling välkomnar jag införlivandet av det gränsöverskridande samarbetet inom ramen för ENPI-förordningen som ett instrument för att utveckla gemensamma projekt och stärka förbindelserna mellan ENP-länderna och EU:s medlemsstater.
Samtidigt vill jag betona nödvändigheten av att regelbundet övervaka förvaltningen och genomförandet av de gemensamma operativa programmen på båda sidor av EU:s gränser. Det gränsöverskridande samarbetet bör bidra till en integrerad hållbar utveckling mellan grannskapsregionerna. Vi uppmanar kommissionen att utarbeta en detaljerad översikt över alla gemensamma operativa program som godkänts för den aktuella räkenskapsperioden, med en utvärdering av hur principerna med öppenhet, effektivitet och partnerskap har respekterats. En sådan utvärdering, tillsammans med en förteckning över de vanligaste problemen för förvaltningsmyndigheterna, borde bidra till att hitta mer lämpliga lösningar för nästa programperiod.
Jag vill också uppmuntra kommissionen att underlätta utbytet av erfarenheter och bästa praxis i det gränsöverskridande samarbetet mellan ENP-programmen och ENP-projekten å ena sidan, och de åtgärder som vidtagits inom ramen för målet med europeiskt territoriellt samarbete och det redan slutförda gemenskapsinitiativet Interreg IIIA å andra sidan.
Slutligen anser utskottet för regional utveckling att det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet bör inriktas på en balanserad strategi mellan öst och syd, med särskilda tillvägagångssätt för båda områden.
Ioannis Kasoulides
för PPE-DE-gruppen. - (EN) Herr talman! Jag vill också gratulera Konrad Szymański för hans utförliga betänkande, som vår grupp kommer att stödja i morgondagens omröstning.
Jag vill även gratulera kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldner för framgången med det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och även med de förestående projekten, eftersom ett östligt partnerskap med våra grannar och partner i öst och Svartahavssynergin verkligen behövs. När de har inrättats och fått en egen identitet, till exempel genom en parlamentsförsamling, såsom vi gör i Medelhavsområdet, kommer de kanske att anta en tydlig identitet, även vad gäller finansiering.
Jag märker att det finns en viss rivalitet, eller kanske oro, bland ledamöterna. Vi har precis fått höra hur viktigt det är att inte göra insatser som innebär att andra åtgärder tar ekonomisk skada. Så ska det inte gå till. Vi är medvetna om att Medelhavsunionen, det östliga partnerskapet och Svartahavssynergin gynnar EU. Dessa initiativ ska inte medföra att länder som vill gå med i EU hela tiden får höra att detta inte är något alternativ till medlemskap, vilket vissa är oroliga för.
Maria Eleni Koppa
Herr talman! Grannskaps- och partnerskapsinstrumentet behöver ses över för att förenkla förfaranden och samtidigt öka insynen. Grunden för EU:s grannskapspolitik är att skapa förtroende i EU:s närmaste grannskap.
Det ligger i allas intresse att grannländerna i öst och i Medelhavsområdet får en starkare ekonomisk tillväxt och stabilitet. Fast det behövs särskilda kriterier och tillvägagångssätt för varje land, beroende på politiska prioriteringar när det gäller mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstatsprincipen, minoriteters rättigheter och så vidare. Det är också viktigt att gemenskapsstödet når alla berörda medborgargrupper. Därför måste grannskapsinstrumentets möjligheter tillvaratas på rätt sätt.
För att vi ska kunna nå dessa ambitiösa mål måste fördelningen av medel mellan de östeuropeiska länderna och Medelhavsländerna anpassas i enlighet med budgetramen för 2007-2013. Barcelonaprocessen bör kompletteras av EU:s grannskapspolitik och målen måste definieras tydligt.
Särskilt nu när den ekonomiska krisen drabbar de länder som omfattas av grannskapsinstrumentet måste det tydliggöras att EU hjälper till att hantera krisen genom ekonomiskt stöd. Därför borde Europeiska kommissionen offentliggöra utvärderingar av det stödet.
Slutligen vill jag ta upp Svartahavssynergin. Regionen behöver inlemmas i EU:s grannskapspolitik. Det stöd som EU ger till detta regionala samarbete måste vara inriktat på att skapa konkreta resultat i prioriterade sektorer som energi, transport, invandring och kampen mot organiserad brottslighet.
Metin Kazak
Herr talman! Jag stöder helt Konrad Szymańskis betänkande, särskilt förslaget att öka anslagen till ENPI. Vi måste arbeta mer aktivt med våra grannländer, särskilt efter de konflikter som uppstått det senaste halvåret i Gaza, Ukraina och Georgien.
Ett stort antal av de ändringsförslag som vår grupp har föreslagit, däribland de elva ändringsförslag som jag föreslog som skuggföredragande, har antagits av utskottet för utrikesfrågor. Nu skulle jag emellertid vilja lämna in ytterligare två ändringsförslag från Gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa.
Även om jag är positivt inställd till ett fördjupat samarbete med Turkiet och Ryssland för att lösa vissa pågående konflikter och stärka banden mellan Svartahavsländerna, kan formuleringen i punkt 39 skapa förvirring. Samarbetet om Svarta havet utförs på fyra nivåer: medlemsländerna, kandidatländer, länderna som omfattas av EU:s grannskapspolitik samt Ryssland, som strategisk partner.
Eftersom Turkiet är ett kandidatland omfattas inte landet av grannskapspolitiken och får stöd från föranslutningsinstrumentet i stället för från EU:s grannskapsinstrument. Därför är inte EU:s grannskapspolitik någon lämplig grund för samarbete med Turkiet.
Det finns redan plattformar för samarbete med Svartahavsländerna. Vi kanske borde försöka skapa förbindelser med de regionala initiativen för att stärka synergin, i stället för att leta efter nya samarbetsformer.
Det andra ändringsförslaget handlar om energifrågan. I punkt 44 i betänkandet nämns endast Ukraina och Moldova, trots att det flesta grannländer är viktiga för energisektorn, som producent- eller transitland. Jag tänker särskilt på Georgien och Azerbajdzjan, som kommer att bli ännu viktigare när Nabuccoprojektet lanseras, vilket det hölls en internationell konferens om i januari. Jag tycker att det verkar som att åtgärder inom energiområdet bör omfatta alla våra grannländer.
Hanna Foltyn-Kubicka
Herr talman! Syftet med den europeiska grannskapspolitiken är att de länder som omfattas av programmet ska införlivas i Europeiska unionens strukturer. Detta förutsätter ett starkt samarbete inom såväl ekonomi och kultur som politiska frågor, utan att vissa länder gynnas på bekostnad av andra. Med detta i åtanke är det svårt att förstå skillnaden i uppdelningen av finansiella medel mellan Medelhavsstaterna och de östeuropeiska länderna, till de sistnämnda ländernas nackdel.
Att den europeiska grannskapspolitiken (ENP) delas upp mellan de två regionerna kan motiveras av att regionernas problem är av olika slag. Det motiverar dock inte en orättvis fördelning av finansiella medel. Särskilt ogrundat framstår det med tanke på den tragedi som drabbat ett av länderna som omfattas av grannskapspolitiken - Georgien. Det är framför allt nu som Georgiens medborgare behöver vår hjälp och känslan att de behandlas likadant som andra länder som samarbetar med EU.
Ett annat viktigt ENP-mål är energitrygghet. Den nuvarande krisen i Europa är dock en tydlig manifestation av inkonsekvensen i principerna för samarbete inom ramen för grannskapspolitiken. Krisen har otvetydigt visat att vi måste fastställa åtgärder inom ramen för denna politik och stärka energisektorn som en del av det östliga partnerskapet. Jag är glad att Europeiska kommissionen har noterat problemet och vill inrätta just en sådan politik.
Cem Özdemir
Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag vill också börja med att tacka föredraganden Konrad Szymański för ett mycket bra betänkande. Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) kan bara bli effektivt om det kan skapa incitament för demokratiska reformer och främja en hållbar - miljövänlig och rättvis - utveckling.
För att instrumentets effektivitet ska kunna kontrolleras måste tydliga, specifika och mätbara mål fastställas för alla handlingsplaner för den europeiska grannskapspolitiken (ENP). Vi i gruppen De gröna/Europeiska fria alliansen vill särskilt mana till konsekvens i fråga om alla instrument för mänskliga rättigheter i samband med handlingsplanerna för ENP. Vi vill också se en noggrann undersökning av de ”Justice”-projekt som stöds med ENPI-medel.
En annan viktig punkt som med rätta betonas i betänkandet är att civilsamhället bör bli mer involverat i utformningen och övervakningen av genomförandet av ENPI. Kriget i Georgien sommaren 2008 visade tydligt att EU ännu inte hade utvecklat och genomfört någon hållbar konfliktlösningspolitik för Kaukasien.
Frysta konflikter, som den i Nagorno-Karabach, hindrar fortfarande grannskapspolitikens utveckling i södra Kaukasien. Vi uppmanar därför rådet att arbeta mer aktivt inom konfliktlösningsområdet. Det är ett instrument som ger unionen möjligheter att spela en aktiv roll i grannregionerna för att kunna främja demokratiska reformer och hållbar utveckling.
För att slå vakt om sin trovärdighet - vår trovärdighet - måste Europeiska unionen nu äntligen börja bruka allvar i fråga om klausulerna om demokrati och mänskliga rättigheter i sina avtal med tredjeländer och vidta lämpliga åtgärder - i idealfallet positiva, men, om det krävs, även negativa åtgärder.
Zbigniew Zaleski
(PL) Herr talman! Samtidigt som jag tackar kollegan Konrad Szymański för ett bra betänkande vill jag gärna tala lite om varför grannskapspolitiken är så viktig för oss. Vi måste besvara den frågan. Den första anledningen är att varken EU eller Europa är någon sorts isolerad ö. Europeiska unionen finns i Europa och är viktig för oss, inte minst eftersom vi är ambitiösa och vill ”exportera” våra värderingar, våra idéer och våra erfarenheter till andra länder.
Vid sidan av de stora besluten - om transporter, energi, frihandel och ömsesidigt utbyte - finns de mindre frågorna som också är mycket viktiga, som utbildning, vetenskapligt och kulturellt utbyte och framför allt kontakter mellan människor. Jag ser EU som en familj av människor som kommunicerar med varandra. Europa - åtminstone som jag ser det - kommer att vara starkt när alla dess delar har sin roll att spela, och också kan uppfylla den. Detta kan inte bara inbegripa länderna i EU, utan även dess grannländer.
Fru kommissionsledamot! Jag tror att vi för dagen i stort sett har byggt färdigt Euromed, som är en intressant struktur. Vi ger ut ganska mycket pengar, kanske för mycket som vår kollega från gruppen för Unionen för nationernas Europa sa, och nu behöver vi stärka konceptet Euroeast. Detta är mycket viktigt och efter den senaste energikrisen är det nog ingen som betvivlar att den här dimensionen är mycket, mycket viktig för oss. Det handlar nu om gemenskapsprogram och regionala program som bör stödjas, men som tyvärr behöver finansiellt stöd. Vi bör avdela lämpliga belopp för detta. Vi fattar bra beslut här, som länderna och deras grannar ska genomföra i samarbete medan de arbetar i gemensamma projekt.
Aloyzas Sakalas
(EN) Herr talman! Under 2008 lanserades flera nya regionala initiativ tack vare den europeiska grannskapspolitiken. Det finansiella instrumentet inrättades 2006, men har visat sig vara ett användbart verktyg eftersom det är inriktat på framtiden.
EU har beslutat att stärka det multilaterala och regionala samarbetet med och mellan sina grannländer. Tack vare instrumentet får EU medfinansiering från andra internationella organisationer och kan samarbeta med andra multilaterala organisationer i grannskapet. Låt oss aktivt ta tillvara på dessa möjligheter.
Jag vill även ta upp fördelningen av ekonomiska anslag mellan våra grannar på Medelhavets södra och östra kuster och våra grannar i öst. I slutändan handlar det om EU-politikens trovärdighet. Därför måste EU stå fast vid sina åtaganden och följa den geografiska fördelning av ekonomiska anslag som fastställts i budgetplanen för 2007-2013.
Men det finns en annan stor skillnad mellan grannländernas anslag. Jag syftar på skillnaderna mellan anslag för program för att främja rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter i blivande demokratier. Mellan 2007 och 2010 gick 21 procent av stödet till grannländerna i öst till den demokratiska utvecklingen, medan motsvarande siffra för grannländerna i söder är endast 5 procent. Jag ber kommissionen att se över detta.
Grażyna Staniszewska
(PL) Herr talman! Finansieringsinitiativen för Medelhavsområdet och det framtida östliga partnerskapet under det europeiska grannskapsinstrumentet borde inte, som i dag, genomföras så att det blir till nackdel för någon av regionerna. Det är viktigt att beakta de specifika betingelserna i både de östliga och sydliga partnerländerna.
De senaste geopolitiska händelserna där våra grannar i öst har varit inblandade har tydligt visat att den europeiska grannskapspolitiken också måste anpassas bättre till regionernas behov. Ukraina är ett exempel på detta. Europeiska unionens största granne i öst bör erbjudas incitament och fördelar inom det östliga partnerskapet, som kan få ett motiverande inflytande på ett land med europeiska ambitioner. Det vore också önskvärt att påskynda inrättandet av ett frihandelsområde och slutföra dialogen om visumfrihet med Ukraina.
ENP handlar inte bara om regeringarnas och de nationella politikernas verksamhet. Jag är därför glad att man i betänkandet understryker behovet av ett större engagemang från medborgarnas och de lokala myndigheternas sida när det gäller planering och genomförande av ENP. Vi får inte glömma att utbyte av erfarenheter och bästa metoder, praktikinitiativ och program för att lära sig grannländernas språk är extremt viktigt och värdefullt för att vi ska kunna få till ett gott och effektivt samarbete som gynnar alla parter.
Pierre Pribetich
(FR) Herr talman! Jag vill börja med att gratulera kollegan Konrad Szymański för hans välavvägda betänkande om översynen av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet.
Låt oss hålla i minnet att betänkandets huvudsyfte är att undvika att nya skiljelinjer eller till och med sprickor uppstår mellan den utvidgade unionen och dess närmaste grannländer, men det syftar också till att stärka stabiliteten och säkerheten i hela det aktuella området.
Att sprida freden är en önskan som vi ofta upprepar, men som allför ofta går om intet på grund av hat och intolerans i den hårda verkligheten. Följaktligen kan denna politik, om den fungerar på rätt sätt, delvis få ett avgörande inflytande på det geopolitiska läget i Europa.
Hur kan vi på ett effektivt sätt se över grannskaps- och partnerskapsinstrumentet? Det kan sammanfattas med ett enda ord: ambition.
Mer ambition i dialogerna med civilsamhället och de lokala myndigheterna för att göra dem delaktiga i utformningen och övervakningen av instrumentet.
Mer ambition i stödet, med sikte på att förbättra den administrativa, lokala och regionala kapaciteten i grannländerna och på att främja utbytesprogram för civilsamhället.
Mer ambition på områdena demokrati, rättsstat och mänskliga rättigheter.
Det krävs dock en urvalsprocess för budgetstödet så att det bara görs tillgängligt för dem som kan använda sig av det, med en landspecifik strategi, politiska villkor och utan att glömma utvärderingen av politiken. Det är också ett måste att förtydliga förhållandet mellan å ena sidan den europeiska grannskapspolitiken, som är en utpräglad rampolitik, och å andra sidan regionala initiativ som Svartahavssynergin, unionen för Medelhavet och det framtida östliga partnerskapet.
Genom att dela upp politiken i allt mindre geografiska områden riskerar vi att förlora huvudriktningen, synligheten och öppenheten i den grannskapspolitik som Europeiska unionen vill bedriva.
Vi måste betala priset för att förbättra unionens sammanhållning och synkronisering, för att kunna använda vår avdelade budget på ett övergripande sätt i de riktningar vi önskar och slutligen låta Europeiska unionen uppfylla sin roll som ett nav för stabiliteten.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har i stor utsträckning bidragit till utvecklingen av förbindelserna med Europeiska unionens grannländer.
Ett finansieringsalternativ är investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken som medlemsstaterna också kan bidra till, utöver de belopp som tilldelas ur det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet. Vi är medvetna om att undersökningen visar att den finansiering som ENPI nu får inte räcker till för att uppfylla de ambitiösa målen för området.
Vi uppmanar Europeiska kommissionen att göra en analys av möjligheten att i framtiden tilldela instrumentet större summor, särskilt i situationer där andra instrument, som Svartahavssynergin, också behöver stödjas med adekvat finansiering. Rumänien har stött och kommer att fortsätta stödja Svartahavsregionens anknytning till EU, med tanke på de uppenbara möjligheter som regionen har att erbjuda när det gäller stabilitet, ekonomisk utveckling, energitrygghet, medborgarnas trygghet och miljöskydd.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet kan och bör användas mer i Svartahavsregionen. Jag anser att Svartahavssynergin är positiv, men regionen är också av särskilt geostrategiskt intresse och förtjänar en mer strukturerad samarbetsram som grundas på en modell av samma omfattning som den nordiska eller som ramen för unionen för Medelhavsområdet.
Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet bör bidra mer till utvecklingen av transportlänkar mellan EU och Svarta havet, och mellan EU och Moldova och Ukraina. Rumänien vill inrätta fler samarbetsprogram mellan städer i Rumänien och Moldova. Jag välkomnar lanseringen av programmet Ciudad som främjar inrättandet av dialog mellan städer.
Utbyggnad av gemenskapshamnar vid Svarta havet, anläggning av terminaler för flytande gas samt utveckling av järnvägar och landsvägar mellan staterna i Svartahavsområdet och EU-medlemsstaterna måste vara några av de prioriteringar som instrumentet ska användas till. Dessutom anser jag att instrumentet också bör användas till samarbete inom energisektorn, och för att utöka och integrera infrastrukturerna för eltransport till västra Balkan.
Talmannen
Jag måste be Alexandru Nazare om ursäkt. På grund av ett misstag från presidiets sida har han inte fått talartid under den normala perioden, trots att han fanns med på listan. Jag ger honom ordet efter catch the eye-förfarandet.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! Jag vill fästa uppmärksamheten på tre frågor i denna debatt. För det första är det mycket viktigt att behålla en geografisk uppdelning av det finansiella stödet till Medelhavsländerna och länderna i Östeuropa, i enlighet med budgetplanen för 2007-2013, och även att fortsätta att ge stöd till dessa länder i form av lån från Europeiska investeringsbanken. De regionala tak som EIB har fastställt för lån till länderna för åren 2007-2013, nämligen 8,7 miljarder euro för Medelhavsländerna och bara 3,7 miljarder euro för Östeuropa och Ryssland, verkar ogynnsamma sett ur de östeuropeiska ländernas synvinkel eftersom de beloppen inte står i proportion till deras behov.
För det andra är det viktigt att främja samarbete på energiområdet med dessa länder, inom ramen för det östliga partnerskapet, och att skapa villkor som kan garantera energileveranser från länderna i öst till Europa och därmed förse EU med alternativ i fråga om energiförsörjningen. För det tredje och slutligen är det mycket viktigt att fördjupa EU:s ekonomiska integration med länderna i det östliga partnerskapet genom att utvidga frihandelsområdet till även dessa länder, och genom social integration där det yttersta målet skulle vara att slopa visumkravet för invånare i länder som omfattas av ENPI.
Daniel Petru Funeriu
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! När vi drar upp riktlinjerna för en politik gentemot Europeiska unionens grannländer får vi inte glömma det demokratiska underskott som råder i dessa länder, och som har sin bakgrund i ländernas historia. För att ett demokratiskt samhälle ska kunna inrättas måste alla medborgare i dessa länder bli medvetna om demokratibegreppet.
I betänkandet diskuteras - med rätta - kontakter mellan människor och jag frågar er om det finns något bättre sätt att skapa sådana kontakter mellan människor än att låta ländernas medborgare resa fritt in i Europeiska unionen?
Jag uppmanar därför rådet att låta medborgarna i Moldova - för övrigt det enda land som har samma officiella språk som en EU-medlemsstat - att låta dem resa inom Europeiska unionen utan visum. I väntan på en sådan åtgärd vill jag be kommissionen göra allt som krävs för att det gemensamma visumcentret i Chisinau ska kunna börja fungera. Vi måste statuera ett riktigt exempel.
Corina Creţu
(RO) Under det senaste halvåret har Europeiska unionen ställts inför en rad utmaningar som väckt frågor om unionens roll, sammanhållning och förmåga att agera och reagera.
Krisen i Georgien och gaskrisen har visat att vi inte kan fortsätta att ställas inför hot från öster mot den internationella stabiliteten och vår energitrygghet.
Jag välkomnar ett östligt partnerskap med den ambitionsnivå som föreslås i betänkandet, särskilt eftersom det syftar till ett effektivare samarbete och stöd till återuppbyggnad av Georgien, samtidigt som det föreslås att man i framtiden inrättar ett frihandelsområde och upphäver en del visumkrav för Europeiska unionen.
Jag anser dock att vi måste vara mer uppmärksamma på situationen i Moldova. Vi får oroväckande signaler därifrån om yttrandefriheten och integriteten i de val som ska äga rum där i vår.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet är oerhört viktigt för en framgångsrik grannskapspolitik, och särskilt för det östliga partnerskapet och samarbetet i Svartahavsregionen.
Projektet för ett östligt partnerskap kan bara lyckas om det får den finansiering som krävs för att uppnå tydliga mål. Samtidigt måste vi strömlinjeforma mekanismerna för utvärdering av åtgärder och finansiering i samband med det östliga partnerskapet så att inte EU-biståndet fördelas på fel sätt av vissa regeringar och används mot den politiska oppositionen.
Våra åtgärder måste vara väl utformade så att medborgarna kan se specifika vinster med dem. Jag anser att den EU-finansiering som erbjuds genom det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet ska prioritera åtgärder som syftar till gränsöverskridande samarbete i det område som omfattas av det östliga partnerskapet.
Det uttalade syftet med allt gränsöverskridande samarbete - att på ett avgörande sätt bidra till regional utveckling, bygga upp förtroendet mellan grannländer och etniska grupper och samtidigt underlätta den gränsöverskridande rörligheten för människor och handelsflöden - kan medföra mycket goda multiplikatoreffekter.
Alexandru Nazare
(RO) Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet är avgörande för att kunna säkerställa stabilitet, demokrati och välstånd i området. Instrumentet bidrar också till att omvärdera begreppet gräns från ett område med slutenhet och utestängning till ett område för samarbete och politiska band.
Den senaste tidens händelseutveckling öster om EU, som redan tagits upp här, nämligen gaskrisen och krisen i Georgien, har än en gång visat att det behövs en strategi som kan få Europeiska unionen att spela en aktiv roll i detta geopolitiska område. Vi måste anta ett mer konsekvent tillvägagångssätt i fråga om regionerna öster om våra gränser. Vi behöver tydliga mål som följer EU:s intressen och våra partners specifika behov.
Jag applåderar initiativ som Svartahavssynergin och det östliga partnerskapet som befäster samarbetet med länderna i regionen, särskilt Moldova, Ukraina och staterna i Kaukasus och kring Kaspiska havet. Vi behöver också bli mer aktivt involverade i Svartahavsområdet för att skapa en grund för att stärka förbindelserna med Turkiet och Ryssland, eftersom detta område ligger nära såväl EU som Turkiet och Ryssland.
Partnerskapet är också ett välkommet incitament för de deltagarländer som vill ansöka om anslutning till Europeiska unionen, exempelvis Moldova. Partnerskapet fördjupar åtagandena på båda sidor.
Jag vill också säga några ord om initiativet Euronest som bara är ett exempel på en specifik lösning för en bättre tillämpning av det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet i stater som Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldova, Ukraina och Vitryssland.
Tillämpningen av denna politik kan inte förbättras utan ökad finansiering. Finansieringspaketet måste inte bara utökas, utan vi måste också vara noga med att kontrollera hur medlen används.
Det är mycket viktigt att garantera öppenhet i de finansiella mekanismerna för tilldelning av medel. Jag anser också att resurserna måste fördelas med målet att involvera partnerländernas civilsamhällen i gemensamma projekt och främja medborgarnas rörlighet över gränserna, vilket bland annat omfattar lättnader av visumkraven.
Benita Ferrero-Waldner
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Den här diskussionen om det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet har faktiskt föregripit kommissionens nästa meddelande om det östliga partnerskapet. Många av de idéer som har tagits upp finns med i meddelandet och ni kommer antagligen bli ganska nöjda när ni får det.
Jag har några saker jag vill säga. Jag är givetvis mycket tacksam för många av förslagen. Tanken med det östliga partnerskapet är att vi ska arbeta med våra östliga partners, det vill säga Ukraina, Moldova och Vitryssland, och även hjälpa dem med demokrati och mänskliga rättigheter om det behövs. Vi vill också samarbeta med de tre Kaukasusländerna för att ta fram mer djupgående associeringsavtal inom handel, men också inom energi och för ökad rörlighet. Angående förslaget om att avskaffa viseringskravet, kommer vi att börja med att underlätta viseringen, trots att redan det är svårt, då många medlemsstater fortfarande motsätter sig detta. Sedan finns det så klart alla möjliga plattformar som jag redan har nämnt, till exempel en plattform för civilsamhället, energi och transport, eller där bästa praxis kan utbytas.
Angående finansiering kan jag bara berätta att jag tyvärr inte har fler ekonomiska resurser att tillgå. Jag är en av grannskapspolitikens grundare och säger som vanligt att jag givetvis önskar att jag hade mer resurser. Ni är en mycket viktig budgetmyndighet, så snälla ge oss en chans i framtiden och ert fulla stöd. Detta gäller både unionen för Medelhavsområdet i söder och det östliga partnerskapet och det ekonomiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet i öst.
För närvarande går 3,6 euro per capita per år till öst och 3,4 euro per capita per år till söder. Som ni ser är vi alltså nästan på samma nivå. Men ändå är det aldrig tillräckligt, eftersom behoven och utmaningarna är enorma. Därför har vi även inrättat ett investeringsinstrument för grannskapspolitiken som kan användas för större projekt.
Mer kan jag inte säga just nu, men när vi diskuterar det östliga partnerskapet kan vi kanske gå in på detaljerna. Hur som helst vill jag tacka för debatten och era förslag. De stämmer till stor del överens med vår linje.
Konrad Szymański
Herr talman! Jag vill kommentera några punkter i anslutning till debatten. Förenklade förfaranden, övervakningen av hur grannskapspolitiken genomförs och Europaparlamentets övervakande roll är frågor som vi har diskuterat sedan 2005, och nu känns det som om vi inte kan göra så mycket mer i det avseendet. I dag är det dock mycket viktigt att ta fram ett politiskt innehåll till vår grannskapspolitik. Detta politiska innehåll omfattar frågorna om visum, en gemensam marknad och energi. Om vi inte kan lösa dessa utmaningar kan vi gå miste om möjligheten att skapa en grannsämja på våra villkor. Tiden arbetar emot oss. Länder som i dag ingår i vårt grannskap kan förlora sin stabilitet och glida mot andra principer för att skapa ordning i regionen, vilket skulle få resultat som vi inte skulle tycka om. En sådan händelseutveckling skulle också påverka vår egen säkerhet. Historien kanske aldrig mer kommer att ge oss en sådan chans som vi har nu, och vi borde se på problemet helt själviskt, nämligen i Europeiska unionens intresse, så att vårt grannskap kan bli ett område med stabilitet och fred och välstånd.
I fråga om budgeten vet jag mycket väl att när det gäller reformer av grannskapspolitiken är många i parlamentet överens om finansieringen av specifika delar av politiken och i fråga om specifika regioner. Vi måste dock komma ihåg att grannskapspolitiken bara är en del av budgeten och att ingenting kommer att förändras i den kommande budgetplanen. Om vi lyckas med en god finansiering av grannskapen kring Medelhavet, i öster och kring Svarta havet blir vi alla vinnare. Vi kan inte nå framgång i något av grannskapen på bekostnad av något annat, eftersom EU-budgeten har utformats för att förhindra det. I stället bör vi koncentrera oss på att reformera EU-budgeten så att alla delar (Medelhavet, öst och Svarta havet) kan gynnas av den framtida budgetplanen.
Marcin Libicki
(PL) Herr talman! Jag beklagar att Benita Ferrero-Waldner inte kunde höra Konrad Szymańskis sammanfattning av detta utmärkta betänkande, eftersom hon fortfarande är upptagen av annat.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Alin Lucian Antochi  
skriftlig. - (RO) Jag stöder helhjärtat de delar av betänkandet som syftar till att öka Europeiska unionens politiska engagemang i de stater som omfattas av ENPI, tillsammans med tanken på associeringsavtal som är skräddarsydda för varje land.
För att den här politiken ska kunna genomföras på ett effektivt sätt måste de berörda staterna engagera sig fullt och helt i processen för demokratiska reformer i samhället. Dessa stater har fortfarande stora problem med genomförandet av reformer, särskilt på områdena demokrati, rättsstat och yttrandefrihet, och här krävs både politisk vilja från myndigheternas sida och engagemang från civilsamhället och medborgarna.
Det är viktigt att befolkningen i dessa länder inser att den europeiska integrationen inte bara innebär möjligheter att lagligen resa över gränser, utan även en äkta möjlighet att hjälpa landet ut ur en återvändsgränd. I detta sammanhang måste EU-projekten tillhandahålla mer specifika åtgärder och specialmedel för information till befolkningen.
Genom att allmänheten blir mer bekant med både integrationens fördelar och de åtaganden som landet gör i och med anslutningen till EU, blir människor mer aktivt involverade i samhällets demokratiseringsprocess, vilket i hög grad minskar den makthavande elitens möjligheter att använda tvångsmedel mot den politiska oppositionen och civilsamhället.
Adam Bielan  
Herr talman! Det initiativ som Polen och Sverige förespråkade så sent som förra året är inte längre föremål för debatt. Ett närmare samarbete med våra grannar öster om gränsen är inte bara gynnsamt för båda sidor utan också viktigt och av strategisk betydelse för Europas säkerhet.
Den politiska och ekonomiska situationen på andra sidan den östra gränsen inverkar direkt på situationen i hela EU och på vår ekonomiska balans och säkerhet. Förra året sattes Rysslands trovärdighet i fråga om grannrelationer på prov, ett prov som regeringen i Kreml helt enkelt inte klarade.
Det är därför som den europeiska grannskapspolitikens utveckling kräver ett aktivt engagemang i södra Kaukasus och i händelser som berör våra närmaste grannar. Engagemanget är ett villkor för vårt samarbete inom specifika områden. Jag tänker nu på stöd till civilsamhället och demokratiska och institutionella reformer, och på att garantera energitryggheten i Europa. Låt oss visa att vi kan bli huvudaktören i öst och hindra Ryssland från att iscensätta sin egen nyimperialistiska spelplan.
Janusz Lewandowski  
Det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentets finansiering av både de sydliga och de östliga initiativen inom den europeiska grannskapspolitiken får inte innebära att den ena parten gynnas till nackdel för den andra. När det gäller användningen av medlen är det särskilt viktigt att se till att andra källor, däribland privat finansiering, är öppna för insyn.
Under förhandlingarna om ett nytt avtal mellan EU och Ryssland bör vi inrikta oss på ökat ryskt samarbete för att ringa in tydliga prioriteringar för det finansiella samarbetet, vilket skulle medföra dels bättre planering och flerårig programplanering för stödet, dels garantier för att finansiellt stöd som beviljas de ryska myndigheterna ska bidra till att förstärka de demokratiska normerna i Ryssland och dels ökat gemensamt ansvar för projekt som väljs ut för stöd.
Jag vill också understryka att det krävs effektiv politisk villkorlighet och garantier för att stödet kommer att få direkta positiva effekter för medborgarna och inte kommer att missbrukas av myndigheterna för angrepp på politiska motståndare. EU bör ge effektivare stöd åt civilsamhället och de politiska partier som försvarar demokratin.
Den senaste tidens geopolitiska utveckling i EU:s östliga grannskap understryker vikten av att vidareutveckla den europeiska grannskapspolitiken genom en bättre anpassning till partnernas behov, som omfattar ett utökat EU-engagemang i Svartahavsområdet.
Marianne Mikko  
Som ledare för Europaparlamentets delegation till Moldova är jag naturligtvis intresserad av ENPI:s östliga dimension.
Jag förstår till fullo och stöder de södra EU-medlemsstaternas intresse för att främja utvecklingen av ENPI:s södra dimension. Samtidigt är jag övertygad om att vi inte får försumma våra grannar i öst. Grannarna i söder och öster är lika viktiga när det gäller vår gemensamma säkerhet och välfärd.
Enligt det nuvarande systemet, som gäller till 2010, fördelas ENPI-medlen olika mellan regionerna - 70 procent går till söder och bara 30 procent till länderna i öst. Diskussioner om ny finansiering kommer att inledas under året. Jag hoppas verkligen att det nuvarande systemet kommer att ändras under diskussionerna och att medlen i framtiden kommer att fördelas lika och rättvist.
Med tanke på sommarens händelser - jag tänker på konflikten mellan Ryssland och Georgien - tycker jag att våra grannar i öst har rätt att förvänta sig ett större bidrag från EU för att kunna bevara stabiliteten. EU:s involvering får inte begränsas till ord om politiskt stöd, utan måste också omfatta konkret samarbete och hjälp med att genomföra reformer.
Jag är otroligt glad att Estland är en av de 15 grundande medlemmarna i det nyligen instiftade investeringsinstrumentet för grannskapspolitiken. Under den nuvarande lågkonjunkturen är anslaget på 1 miljon euro en ganska stor sak - och ett konkret bidrag.
Toomas Savi  
skriftlig. - (EN) Herr talman! Jag välkomnar att ”deltagande i det östliga partnerskapet inte bör vara ett hinder för EU-medlemskap för grannländer som önskar ansöka om detta”, vilket slås fast i betänkandet. Incitamentet för ett eventuellt framtida medlemskap är en viktig del av det östliga partnerskapet, eftersom det utgör grunden för ett lyckat samarbete med vissa villkor.
Utvecklingen mot en fullständig övergång till demokrati varierar från land till land: i Vitryssland har det endast gjorts små framsteg, medan det i Ukraina och Georgien har gjorts stora insatser. EU bör dock bevara de östra grannskapsländernas möjlighet att ansluta sig till EU, då arbetet med att skapa en fungerande demokrati, respektera rättsstatsprincipen och de mänskliga rättigheterna kan vara så pass krävande att det ibland tar några steg tillbaka.
Det huvudsakliga syftet med det europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet och associeringsincitamentet gentemot Armenien, Azerbajdzjan, Georgien, Moldova, Ukraina och Vitryssland är att säkra en fortsatt demokratisering i dessa länder.
