Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě - možnosti pro postup Evropské unie (zelená kniha) (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem jednání je rozprava o otázce k ústnímu zodpovězení Komisí o přizpůsobení se změně klimatu v Evropě - možnosti pro postup Evropské unie (zelená kniha), kterou pokládá Guido Sacconi za Dočasný výbor pro změnu klimatu - B6-0014/2008).
Guido Sacconi
autor. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, vůbec nepochybuji o tom, že je zásadní, aby se Evropský parlament konečně začal podrobně zabývat otázkou přizpůsobení se změně klimatu, jejíž rozsah jsme ve skutečnosti dosud podceňovali. Zelená kniha Komise nám proto poskytla cennou příležitost tuto záležitost prozkoumat.
Jak dnes všichni víme, účastníme se těžkého zápasu, v němž se ze všech sil snažíme zmírnit globální oteplování, a projednáváme soubor legislativních opatření, díky němuž bychom měli výrazně pokročit směrem k tomuto cíli. Nicméně si uvědomujeme, že dopady změny klimatu již pociťujeme na mnoha místech světa, zejména v nejchudších oblastech a také v rozsáhlých oblastech našeho vlastního kontinentu a Evropské unie. Je proto nezbytné reagovat přípravou příslušné politiky, která jde správným směrem, aniž by byla v rozporu s primárním cílem. Znovu opakuji, že tímto cílem je snížení emisí a zmírnění globálního oteplování.
Domnívám se, že z tohoto hlediska bylo významného pokroku dosaženo na Bali, jelikož bylo rozhodnuto poskytnout finanční prostředky do Globálního fondu životního prostředí, přičemž byla vyhrazena část určená pro mechanizmus čistého rozvoje (CDM) na financování projektů přizpůsobení se změnám klimatu v rozvojových zemích. Četl jsem také, jestli se nemýlím, že v rámci pracovního programu sestaveného minulý týden v Bangkoku navazujícího na jednání na Bali - přičemž jednání v Bangkoku bylo první velkou schůzí následující po jednání na Bali - byla na červen naplánováno další setkání v Bonnu, které se má zaměřit přímo na otázku přizpůsobení se změně klimatu.
Tento aspekt, mezinárodní rozměr, jsem si vybral proto, že při přípravě usnesení přijatého výborem CLIM, a nyní předkládaného této sněmovně ke schválení, jsem jako nejvyšší prioritu považoval mezinárodní spolupráci. Evropská unie se musí zahájit rozvojovou spolupráci a finanční, technickou a vědeckou součinnost se zeměmi, které pomoc nejvíce potřebují, se zeměmi hůře vybavenými ke zvládání globálního oteplování, které má někdy ničivý dopad. Připomeňme si tichomořské ostrovy: uspořádali jsme slyšení za účasti zástupců některých zemí z této oblasti, kteří nám objasnili, v jak svízelné situaci se nyní nacházejí.
Další prioritou je samozřejmě najít rovnovážný stav tak, aby byla zachována dynamická vazba mezi přizpůsobením se změně klimatu a jejím zmírněním.
Třetí prioritou je oživení výzkumu a experimentování. Vzhledem k velké různorodosti situace v jednotlivých oblastech není stále k dispozici dostatečné know-how umožňující náležitě posoudit pravděpodobný dopad globálního oteplování. Proto je obtížné navrhnout dlouhodobé politiky přizpůsobení a zabránění nejhorším možnostem dalšího vývoje.
Zásadním bodem během několika následujících let bude samozřejmě koordinace těchto politik s ostatními politikami, což vyžaduje politické řešení ze strany všech zúčastněných subjektů na všech úrovních. Zdůrazňujeme zejména nutnost přehodnocení s cílem zařadit změnu klimatu jako faktor do našich politik soudržnosti, přehodnocení, které musí začít u přizpůsobení zemědělských politik a obecněji politik územního plánování. V souvislosti s tím si myslím, že bychom měli podpořit předloženou změnu obsahující požadavek, aby Rada konečně přijala společný postoj ke směrnici o ochraně půdy.
A nakonec - myslím, pane předsedající, že jsem stále ještě v limitu pěti minut - se rovněž domnívám, že je velmi důležité najít správnou rovnováhu, abych tak řekl, mezi evropskými politikami a postupem na místní úrovni. Zásada subsidiarity musí být interpretována dynamicky, nikoli byrokraticky.
Velmi různorodá situace v Evropě znamená, že nelze vytvořit jedinou politiku. Máme samozřejmě jižní části Evropy a také pásmo Alp, kde jsou dopady velmi různé a velmi závažné. Každý výbor proto musí navázat individuální vztahy s jednotlivými místními úřady. Mám na mysli velké regionální subjekty, jako je Alpská úmluva a Karpatská úmluva, které pracují na několika velmi užitečných podnětech a mohou být modelem mezinárodní spolupráce.
Děkuji, pane komisaři. Doufám, že nám řeknete, jak po konzultacích týkajících se zelené knihy postupují přípravné práce na bílé knize.
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Pane předsedající, děkuji, že mohu pohovořit o práci Komise. Komise pokračuje ve své práci, aby nám pomohla přizpůsobit se změně klimatu v Evropě a v ostatních částech světa. Nicméně nejškodlivější následky skleníkového efektu ponesou velmi chudé země, aniž by k němu přispěly.
Jak uvedl pan Sacconi, Komise připravuje bílou knihu, která má být publikována na podzim roku 2008 a která bude navazovat na zelenou knihu o přizpůsobení se změně klimatu publikované v červnu 2007. Hlavním cílem bílé knihy je zajistit EU ambiciózní a účinnou strategii pro omezení dopadů nevyhnutelné změny klimatu. Tato změna již nastala a bude pokračovat i v nadcházejících letech, i přes opatření na snížení emisí oxidu uhličitého, které, jak doufám, přijmeme a na nichž budeme schopni se dohodnout v Kodani v roce 2009.
EU bude nadále hrát vedoucí roli v mezinárodních iniciativách týkajících se přizpůsobení se změně klimatu. Tyto iniciativy jsou rozvíjeny pod záštitou mezinárodní dohody OSN. Souběžně s tím Komise pokračuje ve spolupráci s Mezivládním panelem pro změnu klimatu a s dalšími vědeckými organizacemi, které provádějí výzkum souvisejících oblastí. Cílem této spolupráce je určit, jaké jsou nejvhodnější způsoby, pomocí nichž by mezinárodní společenství mělo řešit problémy zdůrazněné v nejnovějších zprávách.
Komise vítá usnesení Evropského parlamentu o zelené knize a mohu říct, že převážnou část tohoto dokumentu podporuje. Upozorňuji zejména na potřebu získat co největší výhody z harmonizace úsilí o snížení emisí a přizpůsobení se změně klimatu. Je potřeba posílit výzkum a získat více vědeckých informací, chránit ekosystémy a analyzovat a vyhodnotit aktuální a budoucí strategie financování. Je rovněž důležité posílit vztah mezi výzkumem a různými politikami a začlenit parametry přizpůsobení se změně klimatu do příslušných vnitřních a vnějších politik EU. Musíme zajistit plnou spoluúčast všech vnitrostátních správních orgánů a občanské společnosti na řešení této záležitosti.
Komise při přípravě bílé knihy o přizpůsobení se změně klimatu samozřejmě plně využije příspěvků zúčastněných stran v rámci dialogu i názorů Evropského parlamentu. Dovolte mi, abych vám poděkoval za vaši dosavadní podporu snah Evropské komise.
Jerzy Buzek
jménem skupiny PPE-DE. - (PL) Pane předsedající, chtěl bych poděkovat zpravodaji panu Sacconimu za vynikající dokument, který plně podporuji. Chtěl bych říct, že díky tomuto dokumentu se můžeme vyhnout diskusi o jiných otázkách, než je přizpůsobení se změně klimatu uvedené v tomto dokumentu. Zaměřili jsme se na otázku přizpůsobení a chtěl bych zpravodaji poblahopřát k tomu, že je dokument omezen pouze na otázky související s přizpůsobením a snížením dopadů změny klimatu. Přesto bych rád zdůraznil čtyři věci, které považuji za velmi důležité.
Měli bychom pamatovat na to, že mimo Evropu, tedy v Asii, Africe a Oceánii, jsou dopady změny klimatu opravdu značné a neporovnatelné s tím, co zažíváme na našem kontinentě. Za druhé, musíme vyvinout technologii a způsoby přizpůsobení se aktuálně probíhajícím změnám klimatu, které sníží jejich dopad a umožní přizpůsobit se tomu, co se děje s klimatem. Dalším důvodem tohoto jednání je skutečnost, že se pak můžeme podělit o naše zkušenosti s chudšími a rozvojovými zeměmi.
Možná se ptáte, dámy a pánové, k čemu je to vše dobré. Důvodem je to, že klíčovým politickým problémem, kterému Evropská unie čelí, jsou jednání následující po uzavření Kjótského protokolu, protože je mnohem levnější zabezpečit se proti změně klimatu a zabránit, aby k ní došlo, než se jí přizpůsobit. Brzy to ocení každý, kdo cestuje do asijských nebo afrických zemí či na tichomořské ostrovy. Naším cílem proto musí být zajištění, aby se celý svět zavázal zabránit změně klimatu. K tomu musí dojít v Poznani a Kodani a jako Evropská unie jsme odpovědni za to, že se tak stane.
Na závěr chci zmínit fakt, že rozpočet Unie neposkytuje kapitoly pro naše priority. Naší nynější prioritou je zvítězit nad změnou klimatu a také jí zabránit. Souvisí to se strategií Unie v oblasti energetiky. V současné době nemáme žádné takové kapitoly. Kapitoly rozpočtu by měly být během přezkumu v polovině období zrevidovány, protože náš rozpočet by měl reagovat na to, co Evropská unie považuje za nejdůležitější.
Katerina Batzeli
jménem skupin PSE. - (EL) Pane předsedající, pane komisaři, dovolte mi nejprve poblahopřát zpravodaji panu Sacconimu, který na základě svých zkušeností s problematikou životního prostředí a změny klimatu vypracoval prvotřídní zprávu.
Pane komisaři, protože jsme zapojeni do skutečné diskuse o změně klimatu, všechny problémy začínají rychle a srozumitelně nabývat své podoby. Týká se to zejména problémů životního prostředí, ekonomiky a energetiky, které tvoří základ rozvoje a růstu evropského i mezinárodního hospodářství. Zdá se, že tento rozvoj bezúčelně pokračuje, přičemž se plýtvá přírodními a lidskými zdroji s jasným cílem shromáždit kapitál. Jak ale ukazují přírodní katastrofy, životní prostředí dospělo do hrozivého stavu a nastala úvěrová krize. Trh energetických produktů je neklidný, již neexistuje rovnováha. Územní plánování energetických zdrojů a trh potravin se nacházejí v chaosu, protože zemědělství je využíváno k poskytování energie. To vše si v EU žádá podstatnou změnu modelu produkce. Avšak ostatní konkurenční mocnosti, jako je Čína a Spojené státy, také podniknou kroky ve snaze o přerozdělení výrobního kapitálu a výrobních faktorů.
Doufáme, že politika přizpůsobení se změně klimatu připraví Evropské unii nový evropský model rozvoje. Tím snad bude zajištěna ochrana životního prostředí a zaměstnanosti a budou poskytnuty nové podněty sociálním politikám, opatřením pro přeshraniční spolupráci a daňové politice. Aby se tak stalo, je potřeba přerozdělit a posílit zdroje a rozpočet Společenství, které - pokud jsme schopni posoudit - nestačí k tomu, aby zajistily přizpůsobení se změně klimatu. Je to zásadní, pane komisaři, protože řešení problému přizpůsobení se je politicky nákladné. Mezi politikami, které vyhlásíme, a přiděleným rozpočtem nesmí být rozpor. Pokud by mezi nimi rozpor byl, nebudou nám důvěřovat dnešní občané ani občané budoucích generací.
Ráda bych uvedla, že plně podporujeme zprávu pana Sacconiho a požadujeme tři základní věci. Zaprvé, politika přizpůsobení se změně klimatu by měla být součástí všech politik Společenství. Zadruhé, místní, regionální a ústřední správy by měly navzájem spolupracovat; měly by být koordinovány všechny politiky, jako například politika zaměstnanosti, soudržnosti a zemědělská politika. To je důležitá otázka, které se zpravodaj dotkl. A jako třetí uvádím nejdůležitější věc, kterou je potřeba spolupracovat na mezinárodních dohodách. Budeme muset posílit tyto politiky i finanční prostředky, o nichž tady padla zmínka.
Pane komisaři, očekáváme také výsledky týkající se bílé knihy, o které jste mluvil. Vzhledem k vaší citlivosti na tyto otázky a s ohledem také na interinstitucionální spolupráci mezi Parlamentem a Komisí se domníváme, že Evropský parlament bude hrát ve vašem úsilí důležitou roli.
Vittorio Prodi
jménem skupiny ALDE. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, tato rozprava je prvním výsledkem Dočasného výboru pro změnu klimatu, který jsme chtěli zřídit, abychom měli fórum pro rozvoj účinné politiky zajišťující úzkou vazbu mezi přizpůsobením se změně klimatu a jejím zmírněním.
Mluvíme tady konkrétně o přizpůsobení, ale neměli bychom ve skutečnosti zapomenout na to, že je třeba zajistit, aby část zdrojů pro přizpůsobení pocházela ze systému obchodování s emisemi. Protože největší zátěž pramenící ze změny klimatu nesou právě nejchudší země, musíme dohlédnout na to, aby výnosy ze systému obchodování s emisemi byly poskytnuty především rozvojovým zemím. Domnívám se, že to lze provést uplatněním principu obecné spravedlnosti, konkrétně udělením bezplatných práv na emise, které bude vytvořeno v podstatě na základě zásady spravedlnosti: jeden člověk, jedno právo na emise.
Pokud vezmeme v úvahu jeden a půl miliardy chudých lidí na světě a údaje uvedené v aktuálním Kjótském protokolu - přibližně 20 EUR na tunu, udělení práva na emise například ve výši jedné tuny by činilo 30 miliard EUR ročně, které by byly chudým lidem na světě k dispozici na opatření pro zmírnění dopadů změny klimatu. Představte si, že přesně toto možná potřebuje Bangladéš k uskutečnění minimálních opatření pro zmírnění. Podobným způsobem již uvažují i některé africké státy a ze zásady spravedlnosti také vyplývá, že my, země s primární odpovědností za tento jev, přebíráme svou odpovědnost za další postup ve zmírňování změny klimatu.
Změna klimatu v našich vlastních zemích dále znamená silnější deště, delší období sucha a méně sněhu. Musíme proto chránit půdu prováděním integrované územní správy, a zde bych vyzdvihl důležitost toho, o čem mluvil pan Sacconi, protože v podmínkách obecně rozšířeného nedostatku vody musí být dešťová voda držena tam, kde prší, aby byly zavlažovány jižní svahy. Delší období sucha mimoto zvyšují pravděpodobnost požárů, což lze řešit prosekáváním lesů umožňujícím snížit požární zatížení. Musíme však jednat soudržně, cílevědomě a na všech frontách současně.
Bogdan Pęk
jménem skupiny UEN. - (PL) Pane předsedající, změna klimatu je skutečně jedním z nezávažnějších problémů, kterému lidstvo v současné době a epoše čelí. Ale na rozdíl od toho, co je nám namlouváno, lidstvo nemůže změnu klimatu významným způsobem ovlivnit. Změna klimatu je součástí přirozeného cyklu životního prostředí souvisejícího s činností slunce a se změnami probíhajícími v zemské kůře. Neexistuje významný vědecký důkaz o tom, že radikální snížení emisí oxidu uhličitého výrazně přispěje ke snížení změny klimatu. Znovu opakuji, pane komisaři: neexistuje o tom žádný vědecký důkaz. Jde prostě o kvazináboženství, do jehož vytváření je vkládáno tolik úsilí. Každopádně snížit emise oxidu uhličitého je opravdu možné pouze v Evropě.
Pokud situace odpovídá mému popisu a my utrácíme nepředstavitelné částky na snížení emisí oxidu uhličitého, zatímco Indie, Čína a Spojené státy s námi v tomto úsilí nestojí bok po boku , můžeme ty obrovské částky peněz klidně splachovat do kanálu. Daly by se použít k mnoha jiným účelům. Mohly by například posloužit k zajištění čisté vody lidem v celé Evropě. Mohly by být také využity ke snížení znečištění ovzduší a k odstranění toxických plynů, oxidů, nitridů, sulfidů, fluoridů a dalších látek. Všichni bychom si mohli užívat čistý vzduch a čistou vodu a nějaké peníze by zůstaly i na jiné účely.
Nemyslím si, že ke změně klimatu nikdy nedojde a že není potřeba šetřit. Trvám však na tom, že neexistuje jediný důvod pro přístup zde přijatý, podle něhož jsou hlavním problémem emise oxidu uhličitého - plynu, který se největší měrou podílí na skleníkovém efektu, a podle něhož dále kroky podniknuté lidmi mohou změnit, snížit nebo odstranit potenciální změnu klimatu. To je prostě mýtus.
Pane komisaři, v současné době je k dispozici několik velmi závažných studií. Jsou to dokumenty podepsané několika stovkami vědců zabývajících se klimatem a zpochybňujících tento typ řešení. Obracím se na vás, pane komisaři, a na vědce, s nimiž spolupracujete, abyste před přijetím strategických rozhodnutí tuto záležitost pečlivě zvážili, protože tato rozhodnutí budou mít ničivý dopad na další rozvoj lidstva.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, jak dal najevo můj předřečník, máme v Evropském parlamentu daleko k dosažení jednomyslného pohledu na globální oteplování. Nemyslím si ani, že bychom v současné době byli schopni smířit ty dva tábory: ty, kteří si myslí, že globální oteplování je velkým problémem, a ty, kdož existenci tohoto problému v této formě opakovaně a zásadně zpochybňují.
Jsem si však jistá, že je jeden argument, jenž musí uznat i ti z vás, kdo zastáváte tento názor. Hlavní problém představovaný změnou klimatu a hlavní problém spočívající v zajištění spolehlivých, dostupných a udržitelných dodávek energie v Evropě a dalších částech světa lze vyřešit stejnými nástroji. Proto si myslím, že vše, co z diskusí v Evropě dosud vyplynulo jako reakce na změnu klimatu, musí být smysluplné i pro skeptiky: omezené prostředky nebo obtížný přístup ke zdrojům energie, které se často nacházejí v krizových oblastech světa, musí být řešeny pomocí plánů založených na obnovitelných zdrojích energií, energetické účinnosti a úsporách energie. To jsou vhodné nástroje, pomocí nichž lze dosáhnout pokroku v obou táborech. Snad bude nakonec možné dospět ke shodě.
Co se týče hlavní debaty ve výboru, která se týká přizpůsobení se změně klimatu, zdá se, že existuje širší shoda, čemuž poněkud nedůvěřuji. Podle mého názoru stojí otázka takto: jak to, že se nám zdá tak snadné shodnout se na nástrojích pro přizpůsobení se změně klimatu, ale tak těžké shodnout se na způsobech, jak skutečně bojovat s globálním oteplováním?
Nejsem příliš přesvědčena o tom, že opatření na přizpůsobení se změně klimatu nám v Evropě výrazně pomohou. Podle mého názoru odvádějí v některých ohledech pozornost od skutečnosti, že jsou stále uplatňovány nesprávné politické strategie a nesprávné rozvojové a průmyslové strategie, které zhoršují problémy, jimž čelíme a jenž pramení z globálního oteplování.
Jinými slovy máme zcela nevhodné politiky územního osídlení, nesprávnou zemědělskou politiku, nesprávný přístup ke správě vodních zdrojů a slabou ochranu biosystémů. To vše zhoršuje problémy, které před námi leží, zatímco my tady sedíme a dohadujeme se nad přizpůsobením. Myslím si, že zvážíme-li celou věc v souvislosti s nástroji, pomocí nichž bojujeme proti změně klimatu, je třeba se na tato opatření na přizpůsobení vždy dívat kriticky.
Chtěla bych zdůraznit ještě jednu věc, a to změny ke zprávě pana Sacconiho, které jsme dnes předložili. Soustředili jsem se v nich v opravdu velké míře na ochranu půdy. Doufám, že se těmto změnám dostane podpory, protože se domnívám, že ochrana půdy je zásadním problémem, kterým jsme se na evropské úrovni dosud dostatečně nezabývali.
Umberto Guidoni
jménem skupiny GUE/NGL. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, myslím si, že i kdybychom dokázali udržet globální oteplování v rozsahu dvou stupňů, stále by to obnášelo scénář extrémního kolísání klimatu v Evropě s důsledky pro místní hospodářství, životní prostředí a obyvatelstvo. Tyto převratné změny by vedly k dalšímu růstu regionálních a sociálních nerovností a rozdílů v Evropě.
Proto nemůžeme přijmout přístup založený pouze na analýze nákladů a přínosů, protože v Evropě i v ostatních částech světa budou nejvíce zasaženi chudí lidé: ti, kteří žijí v nejrizikovějších oblastech a mají obecně nedostatek informací a nedostatek financí, které by jim umožnily reagovat na rychle se měnící životní prostředí.
Musíme jednat okamžitě a čelit dopadům změny klimatu, počínaje například novými budovami a novou infrastrukturou, a zajistit tak, že při územním plánování měst budou zohledněny předpokládané dopady na životní prostředí. Nemělo by se investovat do infrastruktury, která je již zastaralá a nevyhovuje novým požadavkům souvisejícím se změnou klimatu. Musíme současně investovat do politik, které zaručí, že v nejrizikovějších oblastech budou dostupné běžné statky, jako je voda, potraviny a prostředky zdravotní péče. Nejvzácnějším zdrojem se stává voda, proto je třeba s ní zacházet tak, aby byla dostupná a přístupná všem lidem.
Na závěr bych chtěl říct, že politiky přizpůsobení se změně klimatu nelze oddělit od opatření zaměřených na sociální spravedlnost. Potřebujeme nový model hospodářského rozvoje, který bere v potaz náklady na životní prostředí a jehož hlavním prostředkem podpory zaměstnanosti a nových sociálních politik je udržitelnost.
Johannes Blokland
jménem skupiny IND/DEM. - (NL) Pane předsedající, nejprve bych chtěl poděkovat Evropské komisi a panu Dimasovi za tento dokument s názvem Přizpůsobení se změně klimatu v Evropě - možnosti pro postup Evropské unie (zelená kniha). Rád bych také poděkoval panu Sacconimu za veškerou jeho práci související s návrhem usnesení. Myslím si, že oba dokumenty obsahují velmi cenné prvky.
Přizpůsobení se změně klimatu lze začlenit do mnoha stávávajících právních předpisů týkajících se vody, energetiky, zemědělství a rybolovu a také průmyslu. Je rovněž důležité pomoci v přizpůsobení se změně klimatu rozvojovým zemím, například prostřednictvím přenosu ekologických technologií.
Podle mého názoru má Evropská unie v této oblasti historickou odpovědnost. Na úrovni EU musíme hovořit především o koordinaci a shromažďování poznatků pro naši strategickou politiku. Mimoto je nezbytně důležité, aby členské státy, regiony, místní úřady a firmy, ale i jednotliví občané přijali odpovědnost za strategie přizpůsobení. V této oblasti již naštěstí byly vytvořeny spolehlivé strategie. Jsem velmi potěšen, že pan Sacconi tuto skutečnost v návrhu usnesení zdůraznil.
Očekávám, že Evropská komise a Rada doporučení Evropského parlamentu důkladně zváží. EU pak bude moci jednohlasně mluvit k ostatním stranám v mezinárodní diskusi o klimatu na nadcházejících konferencích týkajících se klimatu v Poznani a Kodani.
Roger Helmer
Pane předsedající, mám ke změně klimatu čtyři krátké otázky. Zaprvé, dochází skutečně ke globálnímu oteplování? Odpověď je ne, svět se za posledních 10 let mírně ochladil a tempo ochlazování se zrychluje.
Zadruhé, je to způsobeno lidstvem? Odpověď je ne, existuje stále více vědeckých důkazů o tom, že to, co chápeme jako změnu klimatu, je součástí přirozených cyklů a má velmi málo, resp. nemá vůbec nic společného s lidskou činností.
Zatřetí, můžeme s tím něco udělat? Dokonce i ti, kdo věří v globální oteplování, uznávají, že i kdyby byl celý Kjótský proces plně uskutečněn - což nebude, změnilo by to teplotu na světě během 100 let pouze nepatrně. Veškeré naše dosavadní úsilí nemá prakticky žádný efekt.
Začtvrté, co to udělá s našimi ekonomikami? Způsobí to obrovské škody. Jak správně řekl pan Pęk, sypeme hromady peněz do projektu, který je odsouzen k nezdaru a který působí škody nám, evropským ekonomikám a našim dětem i vnoučatům.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Důvodem pro vytvoření výboru pro změnu klimatu byla skutečnost, že změny klimatu mají na planetu přímý vliv a celkově ohrožují existenci lidstva.
Diskutujeme o Evropské smlouvě, chceme posílit orgány Společenství, vytváříme plány pro budoucnost. Měli bychom být velmi opatrní, možná už není důvod v tom nadále pokračovat. Naše zdraví, naše hospodářství, ekosystémy, způsob života, Evropa jak ji známe jsou ve velkém nebezpečí.
Vědci vyjádřili svůj postoj a v převážné většině s nimi souhlasíme. Studie jsou velmi jasné a zde v Bruselu také vidíme, jak má počasí během jednoho dne postupně charakter všech čtyř ročních období, což jednoznačně není normální.
Mandát výboru pro změnu klimatu je naprosto jasný: výbor musí analyzovat současnou situaci, sestavit seznam možností boje se změnou klimatu a formulovat konkrétní návrhy týkající se politiky Evropské unie v této oblasti na všech rozhodovacích úrovních.
Dnešní usnesení zahrnuje velký počet akčních návrhů určených pro výbor. Aby však byly tyto návrhy účinné, měly by být podle mého názoru důkladně zváženy a společně s návrhy termínů jejich provedení případně zahrnuty do závěrečné zprávy výboru.
Je navíc zcela nezbytné, aby evropské orgány navrhly co nejdříve jasnou strategii, která bude projednána na mezinárodní úrovni. Je zbytečné podnikat kroky pouze v Evropě. Měli bychom být propagátoři boje proti změně klimatu na celosvětové úrovni.
Dopady změny klimatu by mohly snížit pouze konkrétní kroky, které by přitom zohlednily argumenty týkající se stability životů občanů, a tyto kroky by měly být uskutečněny co nejdříve.
Riitta Myller
(FI) Pane předsedající, jednou z hlavních součástí boje proti změně klimatu je evidentně omezení, avšak nyní jsme v bodě, kdy musíme také najít cesty, jak se přizpůsobit.
Je naprosto správné říct, že pro naši politiku přizpůsobení potřebujeme panevropský rámec, pomocí něhož bychom koordinovali společné cíle, cíle, které jsou co nejambicióznější a které dláždí cestu ke spolupráci. Musíme mít ale také na paměti, jak zde již zaznělo, že opatření pro přizpůsobení se v jednotlivých místech a regionech výrazně liší, takže tato opatření musí být zavedena osobami, které mají rozhodovací pravomoci na regionální úrovni.
Velmi dobře víme, co dělat, abychom byli schopni se v budoucnu lépe adaptovat a přizpůsobit náš životní styl změněným podmínkám. Máme již nyní například k dispozici stavební technologie potřebné k výstavbě energeticky úsporných budov, které energii nespotřebovávají, ale naopak ji vyrábějí. Je docela neuvěřitelné, že v této oblasti zatím nedošlo k žádnému pokroku, protože je to poměrně jednoduchá záležitost.
Víme také, že změna klimatu bude mít dopad na životní podmínky lidí. Máme již zkušenost s vlnami veder a jejich oběťmi na lidských životech v různých členských státech. Může také nastat větší výskyt epidemií, a to v místech, kde tyto nemoci nejsou v současnosti známé. Na to vše musí být naše systémy zdravotnické péče schopny reagovat a musí být zajištěn přístup všech lidí ke zdravotnickým službám.
Lena Ek
(SV) Ráda bych nejprve poděkovala Komisi a panu komisaři Stavrosi Dimasovi za zelenou knihu o přizpůsobení se změně klimatu. Jedná se o dokument, který by si měli přečíst všichni pracovníci s rozhodovací pravomocí a manažeři podniků, určitě i všichni Evropané, aby pochopili, jaké problémy před námi stojí a co bychom měli udělat. Jak již zdůraznilo mnoho mých předřečníků, změny klimatu, které brzy pocítíme, se dotknou velkého množství lidí. Dosud jsme v evropské diskusi hovořili převážně v ekonomických termínech, ale změna klimatu změní celé prostředí, v němž žijeme.
Tématem, kterému jsme se zatím v diskusích nevěnovali dostatečně, je zdraví. Světová zdravotnická organizace upozornila, že 60 000 úmrtí v loňském roce lze dát do souvislosti se změnou klimatu. Tato skutečnost volá po zcela jiném přístupu k sociálnímu plánování, po zcela jiné technologii a po obrovské investici. Mnoho lidí to může vylekat, nicméně tuto investici musíme učinit, abychom se dokázali vypořádat se změnou klimatu a technickým rozvojem a abychom obstáli v konkurenci s ostatními částmi světa. V technické revoluci budou vždy vítězové a poražení, avšak v rámci EU se snažíme zajistit, aby evropský průmysl a evropští pracující vyšli z této situace jako vítězové. K tomu však budou nutné značné investice, pokroková rozhodnutí a spolupráce s ostatními zeměmi. Nelze přijmout žádné rozhodnutí týkající se dopravy, které nebude brát v potaz změnu klimatu. Ani o otázce veřejného zdraví nebo vzdělání nelze diskutovat bez přihlédnutí ke změně klimatu.
Jednou z nejdůležitějších záležitostí, kterou jsme se začali zabývat, je samozřejmě voda, a to na evropské i celosvětové úrovni. Náš výbor navštívili zástupci Malediv - země, jejíž nejvyšší bod je pouhé dva metry nad nynější úrovní moře. Pokud problém změny klimatu nevyřešíme, část Malediv zmizí.
Nejvíce budou trpět především chudé země. Ráda bych proto Komisi předložila výzvu: je třeba podpořit a navýšit Fond solidarity a pomoc EU je třeba zaměřit také na otázky týkající se klimatu. Jinak nepomůžeme zbytku světa a navíc na jednáních v Kodani v roce 2009 nedosáhneme rozumné dohody. Děkuji.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Pane předsedající, rozprava vyvolaná otázkou, kterou položil pan Sacconi, má pro občany Evropy obrovskou důležitost.
Měli bychom spojit řešení změny klimatu s omezením změn na globálním trhu, které nám škodí. Mám na mysli zejména raketový nárůst cen zemního plynu a ropy, jichž jsme největším dovozcem. Musíme také zvážit scénář týkající se důsledků nárůstu podílu CO2 ve vzduchu. Faktem je, že když zde byl obsah CO2 mnohem větší, stromům a rostlinám se dařilo dobře.
Za posledních tisíc let byly doby, kdy se dalo cestovat z Polska do Švédska přes zamrzlé Baltské moře. Byly také doby, kdy jsme obilí a jablka v mé zemi sklízeli v dubnu. V současné době jabloně teprve rozkvétají. Proto by oficiálně uznávaná teorie o škodlivém skleníkovém efektu, který je důsledkem vyšších emisí CO2, měla být prověřena na základě poněkud odlišnějších názorů, jež zastává celá řada vědců. Mohou existovat i jiné důvody výskytu těchto neobvyklých klimatických jevů a období sucha.
Nedostatečné pochopení této záležitosti může samozřejmě vyvolat zbytečné výdaje plynoucí z našich pokladen. Je pravda, že spolu s emisemi CO2 se do ovzduší dostávají sloučeniny dusíku a síry a částice, které škodí životnímu prostředí a zdraví lidí, a to zejména v neustále se rozrůstajících městských oblastech.
Z důvodu ochrany životního prostředí a z ekonomických důvodů by se odvětvové politiky měly soustředit na takové priority, jako jsou opatření na snížení poptávky po uhlovodících, využívání obnovitelných zdrojů energie, biopaliv, podpora jaderné energie, využití uhlí nejen v elektrárnách, ale i při chemickém zpracování, využití elektrických vozidel v dopravě a komunikaci.
Tyto priority by výrazně snížily emise CO2 a dalších škodlivých látek a poskytly by občanům Unie přidanou hodnotu. Měly by být vyhrazeny prostředky na každou z těchto oblastí, a to prostřednictvím přednostních priorit a grantů.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Pane komisaři, chci vám položit otázku. Necítíte se v Komisi trochu osamělý?
To, co nám navrhujete, je něco převratného. Nemám teď na mysli přizpůsobení, protože hovořit o samotném přizpůsobení není podle mého názoru nejlepší řešení, když jsme dosud nevyčíslili důsledky. Jaké jsou skutečné důsledky změny klimatu? To v současnosti opravdu nevíme.
Budeme však určitě schopni vyčíslit důsledky, když neuděláme nic. Víme také, proč jsme došli k tomuto bodu. Je to prostě výsledek politik, které jsme zavedli: zemědělské politiky, hospodářské politiky, atd. Proto dnes musíme patrně zpochybnit politiky, které stále zavádíme, například ve snaze o růst. Měli bychom se jistě sami sebe ptát, jaký růst by to měl být, aby zpomalil změnu klimatu. Co dnes znamená požadavek růstu ve všech členských státech?
To jsou základní otázky, pane Dimasi, které bychom si podle vás měli dnes klást, protože to není jen záležitostí Komise nebo Dočasného výboru pro změnu klimatu. Je to věc, která dnes ovlivňuje celý svět a každého z nás. Nelíbí se mi tento způsob, jakým se takříkajíc zbavujeme odpovědnosti, a jakým možná i klameme naše spoluobčany, když se je snažíme přimět, aby věřili tomu, že se můžeme přizpůsobit změně klimatu a že situace nakonec možná není tak vážná, protože budeme mít prostředky k tomu, abychom se jí přizpůsobili. Ne, pane komisaři, to bychom jim opravdu věšeli bulíky na nos.
Protože stojíme na začátku předkládání návrhů k této záležitosti, jsme v procesu příprav energetického balíku a víme, kolik odporu bude třeba překonat, abychom dosáhli požadované úrovně výsledků, což je nicméně minimum minimorum. Jak vidíte, před námi je dlouhá cesta. Neříkám, že to co navrhujete, je špatné. Je to povzbuzující, ale vámi navrhovanou revoluci bude nutné vyčíslit, abychom přesvědčili ostatní komisaře, že je třeba jít jiným směrem. Budete muset přesvědčit komisaře pro zemědělství, že musíme jít jiným směrem. Budete muset přesvědčit pana Louise Michela, že v partnerských smlouvách s Afrikou se musíme zmínit o změně klimatu. Musíme přeformovat naše africké politiky a tuto politiku bude třeba začlenit do synergie, kterou máme vytvořenu s africkými zeměmi.
Pan Sarkozy navrhne dnes nebo zítra Unii pro Středomoří. Jaké jsou jeho návrhy na řešení změny klimatu? Těchto zemí se to přímo dotýká. Pane komisaři, přeji vám hodně štěstí, protože budete mít bezpochyby nesmírně obtížný úkol.
Roberto Musacchio
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, zaměřím se na dva body. Dokonce i v dnešní době jsou miliardy lidí, kteří nemají přístup k vodě, a mnoho z nich proto umírá. Změna klimatu celou situaci jistě zhorší. Zaplatí za to hlavně světadíly jako Afrika, které již musí snášet strašné podmínky a které jsou změnou klimatu zasaženy mnohem více, ačkoli jimi způsobené znečištění je menší.
Právo na vodu se musí stát nejvyšší prioritou politik přizpůsobení. Říkám "právo", protože toto právo dosud nebylo uznáno. Mezinárodní dokumenty hovoří o "potřebě vody", zatímco skutečné ozbrojené a hospodářské války jsou vedeny s cílem vodu si přivlastnit a učinit z ní zboží. Je proto nezbytné uznat právo na vodu a prosazovat politiky umožňující realizaci tohoto práva. V tomto smyslu může být vhodné - a obracím se tímto na pana komisaře - vypracovat protokol týkající se vody, který by byl začleněn do textu dohod vytvořených po uzavření Kjótského protokolu.
S vodou souvisí půda. Je třeba, aby byla schválena evropská směrnice. Musíme se vypořádat s rozšiřováním pouští a podporovat půdu jakožto činitele klimatické rovnováhy: to je stěžejní myšlenka naší směrnice. Správné zemědělské postupy mohou například na rozdíl od výroby bionafty zaručit produkci potravin i zachycení uhlíku. Přizpůsobit se proto neznamená poddat se změně klimatu, ale prostřednictvím zásahů se s ní vyrovnat.
Graham Booth
Pane předsedající, EU je pyšná, že se zavázala dodržovat doporučení pro boj s globálním oteplováním navržená Mezivládním panelem pro změnu klimatu, a to přesvědčováním členských států, aby projektům kontroly emisí uhlíků poskytly obrovské finanční injekce. Nevsadil jste ale na špatného koně?
Minulý měsíc se v New Yorku setkala řada vynikajících vědců a klimatologů z celého světa, kteří po dvou dnech diskusí o závažných otázkách vydali Manhattanskou deklaraci. V ní je jednoznačně uvedeno, že neexistují přesvědčivé důkazy o tom, že emise CO2 z moderní průmyslové činnosti byly v minulosti, jsou nyní nebo budou v budoucnu příčinou katastrofické změny klimatu a že přizpůsobení, které je potřebné, je nákladově daleko efektivnější než jakékoli pokusy o zmírnění. Doporučují, aby vedoucí činitelé světa odmítli stanoviska vyjádřená Mezivládním panelem OSN pro změnu klimatu i názory sice populárních, nicméně zavádějících prací, jako je An Inconvenient Truth (Nepohodlná pravda), a aby byly okamžitě zrušeny všechny daně, předpisy a další intervence určené ke snížení emisí CO2.
Lord Lawson, který je členem Zvláštního výboru Sněmovny lordů pro změnu klimatu, řekl: "Průměrná teplota v Helsinkách je méně než 5 °C. V Singapuru je to více než 27 °C - rozdíl je tedy 22 °C. Pokud se s tím lidé umí úspěšně vyrovnat, není ihned zřejmé, proč by neměli být schopni přizpůsobit se změně teploty o nějaké 3 °C, když na to mají 100 let."
Doporučuji řídit se doporučením uvedeným v Manhattanské deklaraci.
Jana Bobošíková
(CS) Přestože mám pochyby o tom, že jsou pozorované změny teplot zapříčiněny lidskou činností, chci podpořit zprávu kolegy Sacconiho v některých kritických bodech. Stejně jako zpravodaj postrádám posouzení sociálně ekonomického rozměru a předvídatelných následků pro občany a provázanost adaptačních dopadů mezi jednotlivými odvětvími. Rovněž podporuji požadavky, aby Rada snížila prahové hodnoty pro uvolňování peněz z Fondu solidarity a aby Komise vypracovala studii o hospodářských aspektech navrhovaných opatření s variantami nákladů a možných přínosů.
Dámy a pánové, nadále jsem přesvědčena, že pokud chceme jednat v zájmu občanů Unie, měli bychom investovat do výzkumu, vývoje a osvěty jaderné energetiky. Vědecké závěry prokazují, že jaderná energie neprodukuje CO2 a minimalizuje zhoršování klimatických změn. Zároveň je nejlevnější nízkouhlíkovou technologií, je spolehlivá a je bezpečná. Proto považuji za chybu, že zelená kniha Komise, o které dnes hovoříme, zmiňuje jádro jen okrajově.
Agnes Schierhuber
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zemědělství a lesnictví patří k hospodářským odvětvím nejvíce zasaženým změnou klimatu, a mají proto velký zájem na účinných opatřeních na ochranu klimatu, a to i na celosvětové úrovni. Všechny státy, a zejména rozvojové země, by se měly zapojit do režimu navrženého pro období po uzavření Kjótského protokolu. Závazné cíle pro rozvojové země jsou důležité, avšak emise je třeba snížit v rozumném časovém horizontu.
Živočišná výroba a používání průmyslových hnojiv jsou oblasti, jejichž prostřednictvím zemědělství přispívá k emisím skleníkových plynů. Na rozdíl od průmyslu, dopravy a prostorového vytápění se však jedná o přirozené emise. Uvedu to na několika příkladech: V Rakousku se zemědělství podílí na emisích pouze 8,66 %. Od roku 1990 objem těchto emisí klesl asi o 14 %. Vedle odpadového hospodářství je rakouské zemědělství jediným odvětvím, které již splnilo kjótský cíl "mínus 13 %" stanovený pro Rakousko.
Příležitosti, které zemědělství poskytuje, sahají od ukládání CO2 v půdě, přes optimální využití humusu až po výrobu biomasy jako zdroje energie. Rád bych, pane předsedající, upozornil, že i rakouský průmysl se usilovně snaží udržet co nejnižší úroveň emisí.
V současné době pochází okolo 9 % celkových emisí skleníkových plynů ze zemědělství, což znamená, že toto odvětví je mnohem menším původcem znečištění než například odvětví užití energie se svými 59 % či doprava s 21 %. Pane komisaři, pokud se chceme skutečně poprat se změnou klimatu, musí být naším cílem energetické úspory a větší energetická účinnost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Změny klimatu jsou stále patrnější, lidstvo by proto mělo změnit své chování a věnovat více pozornosti ochraně životního prostředí.
Evropa se v létě již potýká s velmi vysokými teplotami a obdobími sucha, po kterých následují vydatné deště a záplavy, prudké bouře a rozsáhlé rozšiřování pouští zejména v jižních a východních oblastech.
Ani Rumunsko se nevyhnulo dopadům změny klimatu. V posledních letech jsme zažili ničivé záplavy, horké dny, prudké bouře, dezertifikaci oblastí v jižní a východní části země, pokles srážek. To vše vedlo ke ztrátám na lidských životech, značným hmotným škodám a k poklesu zemědělské výroby.
Evropa dnes musí podniknout rázné kroky vedoucí ke snížení dopadů změny klimatu. Evropa musí podniknout kroky, jejichž cílem bude lepší hospodaření s vodou, ochrana proti záplavám, čištění odpadních vod, ochrana pobřežních oblastí, zvýšení energetické účinnosti, snížení emisí skleníkových plynů, zavedení méně znečišťujícího zemědělství, zavedení ekologické dopravy, zastavení odlesňování.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat oblastem, kterým hrozí dezertifikace. Evropa by měla prošetřit možnost investování do zavlažovacího systému, pomocí něhož by členské státy mohly zmírnit nebezpečí snížení zemědělské výroby v důsledku dezertifikací, a to budováním nebo zlepšováním zavlažovacích systémů.
Gratuluji komisaři k zelené knize o nové politice městské mobility. Dvacet procent evropských motoristů by mohlo používat hromadnou dopravu. Bojovat se skleníkovým efektem nám umožní i snížení rychlostního limitu.
Začlenění letectví do systému obchodování s emisními povolenkami je krokem vpřed. Zvažuje se také zapojení námořní dopravy.
Do současného rozpočtu Unie bohužel nejsou promyšleně a dostatečně začleněna opatření nutná pro zmírnění změny klimatu. Rozpočet na změnu klimatu je skromný.
Anne Laperrouze
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, dopady změny klimatu jsou evidentní a budou jedině stále zřetelnější. Nyní již víme, že i přes zavedení ambiciózní politiky pro boj se změnou klimatu můžeme tento jev pouze stabilizovat, a proto se jeho důsledkům musíme přizpůsobit.
Přizpůsobení se změně klimatu bude vyžadovat ambiciózní financování v mnoha oblastech, z nichž nejdůležitější jsou podle mého názoru tyto: zdraví, zemědělství, ochrana vody, bydlení a migrace obyvatelstva. Těmto oblastem bychom proto měli dát přednost před naší politikou podpory evropského výzkumu. Boj proti emisím skleníkových plynů a přizpůsobení se změně klimatu by se měly stát povinnými podmínkami pro přidělování finančních prostředků EU.
Jedná se o globální problém, proto potřebujeme globální odezvu. Evropská unie musí vyvinout maximální úsilí směřující k tomu, aby politiku přizpůsobení se změně klimatu zavedla na globální úrovni. Tato politika by v plánech týkajících se zdravotnictví a zemědělství měla brát v úvahu stále větší výskyt přírodních katastrof. Tato politika by se měla především soustředit na nejzranitelnější - tedy nejchudší - země. Můžeme doufat v přínos výsledků evropského výzkumu, musíme však rovněž zajistit, aby z nich měly přínos i rozvojové země. Naše technologie bychom měli přenést do třetích zemí, aniž bychom očekávali odměnu.
Avšak přizpůsobení se změně klimatu neznamená jen větší využití technologií. Měli bychom zvážit použití některých postupů, které jsme zdědili po předchozích generacích. Například v regionu, kde žiji, tedy na jihozápadě Francie, jsou staré farmy orientovány přímo na jih. Jejich obyvatelé si uvědomili, že orientace domu jej chrání před východními a západními větry, v zimě je v nich více světla a tepleji a v létě díky stínu stromů chladněji. Byly to bioklimatické domy.
Dnes jsou tyto postupy opomíjeny, přestože jsou tak jednoduché. Musíme se vrátit zpět k těmto jednoduchým, moudrým opatřením a nadále podporovat výzkum v oblasti lepšího bydlení. Právě v tomto odvětví musíme najít řešení, které nám umožní například nepoužívat energii ke klimatizaci domů. Musíme klást důraz na důležitost energetické účinností domů.
Musíme přejít od zvyšování povědomí veřejnosti ke vzdělávání a školení. Musíme předat mladším generacím vhodná a uvážená opatření a naše generace je samozřejmě musí také učit.
Rád bych nakonec pogratuloval pani Sacconimu k jeho vynikající a propracované zprávě.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, se zájmem jsem si vyslechl vaši úvodní řeč. Jistě víte, že zde v Evropském parlamentu máte mnoho příznivců, obávám se ale, že v samotné Komisi podporuje vaše cíle mnohem méně lidí.
Aby EU stála v boji proti změně klimatu v první linii, musí být především soudržná ve svých prohlášeních. Když tedy správně mluvíte o hlavní linii a říkáte, že musíme snížit objem skleníkových plynů, nemůže Komise financovat přetrvávající závislost EU na uhlíku a benzinu. Zahraniční politika Komise a Rady musí činit na pana Bushe nátlak, aby se k těmto dohodám zavázal, a nikoli jej přemlouvat. Politika musí přenosem technologií a souborem zdrojů pomoci chudým zemím, aby se mohly zapojit do globální aliance. Musíte také naslouchat kritickým hlasům, které zaznívají z Evropského parlamentu a které se týkají posedlosti biopalivy, jež likvidují Amazonské pralesy, ničí globální klima, zdvojnásobují ceny potravin, čímž vyvíjejí tlak na chudší skupiny lidského společenství.
Závěrem bych chtěl říct, pane komisaři, že jsme s vámi, ale abyste nad Komisí zvítězil, musíte začít více bojovat.
(Potlesk)
Kathy Sinnott
Pane předsedající, změna klimatu je pro nás všechny velkou výzvou. Musíme mít na paměti, že tento svět sdílíme s lidmi nejen dnes, ale budeme jej sdílet i s těmi, kteří přijdou v budoucnu. Pokud však mají být naše politiky účinné, musíme rozlišit mezi umělým a přirozeným klimatem. Umělé klima je výsledkem našich činností, přirozené klima je výsledkem přirozených procesů. Naše krajina, půda a říční systémy jsou výsledkem přirozené a neustálé změny klimatu. Změna klimatu způsobená činností člověka je neomluvitelná. Reakcí na ni je změna - změna paliv, změna spotřeby a změna v srdci.
Toto rozlišení neznamená říci, že změna přirozeného klimatu není problémem, ale že řešením je přizpůsobit se jí. Archeologové nám říkají, že v minulosti, kdy docházelo ke změnám klimatu, se lidé, pokud mohli, přizpůsobili, a ti, kteří se nedokázali přizpůsobit, zahynuli. Dnes je lidstvo zanořeno hluboko. Naše domy a města jsou zabetonována do zemské kůry. Naše zvyky a přirozená prostředí přestaly být pružné. Dobu ledovou nebo období sucha teď prostě nemáme na programu: "vraťte se asi tak za eon".
Odpovědí na změnu přirozeného klimatu je prozíravé plánování, promyšlená příprava a selský rozum. Nestavět v záplavových územích. Sázet listnaté lesy. Podporovat ohrožené pobřežní oblasti. Náš přístup ke změně klimatu musíme rovnoměrně vyvážit mezi změnou a přizpůsobením, mezi umělým a přirozeným, a musíme vhodným způsobem používat finanční prostředky tak, aby byly účinné.
Koenraad Dillen
(NL) Pane předsedající, dámy a pánové, boj proti globálnímu oteplování není jen bojem, který svádí Evropa: musí se stát zápasem celé planety. Jinak všechny naše skvělé plány nebudou mít žádný smysl a samotní Evropané budou vyvíjet maximální úsilí, aby dosáhli výsledků, které zůstanou kapkou v oceánu.
Kromě toho je třeba, abychom dnes zajistili evropskou dynamiku. Před námi opět stojí obrovské a nedostižné cíle. Na Evropském summitu v březnu letošního roku bylo stanoveno, že emise skleníkových plynů se do roku 2020 musí snížit o 20 %, přičemž obnovitelné energie musí tvořit 20 % energetických potřeb Evropské unie. Nicméně zůstává přirozeně jedna z hlavních otázek: Kdo to zaplatí?
Společnosti a spotřebitelé by museli zaplatit okolo 60 miliard EUR ročně za klimatický plán, který by mou zemi - Belgii - vyšel na 2 miliardy EUR ročně a globálně nejméně na 200 EUR na obyvatele. To představuje hrozbu, že dojde nejen k obrovskému zvýšení daní, ale že se firmy budou muset přesunout do zemí, kde jsou méně přísná ekologická omezení.
Musíme proto nadále "léčit symptomy", dokud někteří aktéři na světové scéně nebudou připraveni vyvinout potřebné úsilí.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Děkuji, pane předsedající. Ze všeho nejdříve bych chtěl pogratulovat panu Sacconimu k jeho otázce, díky které dnes máme příležitost prodiskutovat tady téma změny klimatu. Mí kolegové budou mluvit o techničtějších aspektech, ale já bych chtěl využít této možnosti a poděkovat komisaři a především vyjádřit svou podporu všemu, co v této oblasti dělá: byl jedním z poslů a jedním z prvních lidí, kteří zde v Bruselu o změně klimatu hovořili.
Především chci, aby byly zohledněny specifické zeměpisné charakteristiky a zejména jedna oblast, která vás jistě nepřekvapí: ostrovní oblasti. Krásné řecké ostrovy, podobné Baleárám, jež zastupuji, mohou být v budoucnu ohroženy změnou klimatu. Komise podle mého názoru nemůže uznat pouze specifickou povahu nejvzdálenějších oblastí; musí také připustit izolovanost této oblasti a samozřejmě i horské a pobřežní regiony.
Studie Španělského oceánografického institutu a mnoha jiných institucí zdůrazňuje skutečnost, že dochází k rychlému oteplování Středozemního moře a ke zvýšení jeho hladiny. To by mohlo mít významný dopad na pobřežní oblasti, zejména na pláže, který by mohly být zatopeny, což by následně ovlivnilo cestovní ruch - náš hlavní zdroj příjmů.
Na Baleárských ostrovech, které jsem uvedl jako příklad, se za poslední roky značně zvýšila teplota, a to je důvod k obavám.
Zelená kniha musí obsahovat také závazek podporovat regiony vyžadující podstatné investice pro boj proti dopadům změny klimatu.
Na závěr svého vystoupení bych chtěl v hlavních rysech naznačit své vlastní přání i přání Evropské strany lidové ujmout se vedení v oblasti bezuhlíkových nebo nízkouhlíkových technologií. Pevně věřím, že rychlý a odvážný přechod k modernějším a účinnějším technologiím bude nejen užitečný pro naše klima a poskytne základ pro globální řešení, ale bude také výhodný pro ekonomiku, protože nám umožní být mnohem méně závislými na dovozu fosilních paliv.
Dorette Corbey
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, je potřeba, abychom co nejdříve věnovali více pozornosti přizpůsobení se změně klimatu, protože v této oblasti je nutné mimo jiné investovat do přizpůsobení se společností, které spočívá ve zvládání zvyšujících se hladin moří a řek, nebo naopak snižujících se zdrojů vody a sucha. To vše má dopady na bezpečnost, spotřebu vody, půdu, zemědělství, ale samozřejmě také na zdraví.
Některé oblasti se musí připravit na krutá období sucha a vyšší teploty. V tomto případě jsou řešením zavlažovací systémy a zařízení na čištění a odsolování vody. Jiné oblasti se musí potýkat s obtížemi způsobenými vodou a musí investovat do zpevnění hrází. Je na samotných členských státech, aby vytvořily plány, zanalyzovaly dopady změny klimatu a připravily se na ně.
Existují však tři důležité body. Zaprvé je velmi nezbytná solidarita: některé země potřebují podporu jiných, zatímco jiné mají více síly než ostatní. Rozumí se samo sebou, že Evropská unie má také spoluodpovědnost.
Zadruhé musí proto existovat také společný zdroj financování. Musíme hledat zdroje financování a samozřejmostí je podívat se na strukturální fondy, ale i na příjmy z obchodování s emisemi.
Zatřetí, solidarita se musí týkat také rozvojových zemí. Řada afrických a asijských zemí nemá na změně klimatu téměř žádný podíl, ale pociťují její dopad. Je třeba najít spolehlivé a dostatečné zdroje financování a zde je samozřejmostí podívat se na příjmy z obchodování s emisemi.
Jens Holm
(SV) V této zprávě požadujeme opatření, která přimějí zemědělství čelit své odpovědnosti za klima. Zemědělství zahrnuje živočišnou výrobu, která představuje 18 % světových emisí skleníkových plynů. Osmnáct procent! Je to uvedeno ve zprávě Organizace OSN pro výživu a zemědělství z roku 2006 s názvem "Livestock's long shadow" (Dlouhý stín hospodářských zvířat). Co můžeme udělat, abychom tento 18% podíl emisí snížili? Když k nám v Dočasném výboru pro změnu klimatu hovořil předseda Mezivládního panelu pro změnu klimatu Rajendra Pachauri, volal po snížení spotřeby masa. Má docela pravdu. Ještě nikdy v historii světa jsme nejedli tolik masa jako dnes. Od roku 1950 se světová produkce masa zvýšila více než pětinásobně. To nemůže dlouhodobě fungovat. Chtěl bych se komisaře Dimase zeptat: souhlasíte s Rajendrem Pachaurim, že bychom měli jíst méně masa? Vyzývám Komisi, aby vypracovala plán na snížení spotřeby masa.
Na závěr předkládám pár návrhů: informační kampaň o vegetariánství; výzva členským státům k zavedení daní z masa, aby bylo maso dražší a vegetariánské jídlo levnější, podpora vegetariánského jídla v orgánech EU - například vegetariánský týden v Evropském parlamentu, Komisi a Radě by byl dobrým, moderním a ekologickým startem pro udržitelnější Unii.
Christine De Veyrac
(FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, říkám "ano" klimatickému balíčku, protože v předvečer zahájení mezinárodních jednání v Kodani musí Evropa vyslat světu silný signál.
Musím vám říct, že zaměstnanci a zaměstnavatelé v mém volebním obvodu mají velké obavy týkající se návrhu skoncovat s volnými kvótami emisí CO2 a umožnit jejich prodej v dražbě.
Evropa tímto návrhem zdvojnásobí zátěž podniků, které by musely platit nejen za emise CO2 nad stanovenou kvótu, ale i za jakékoli emise CO2 z první vyprodukované tuny. Evropské podniky by tak čelily nevídanému zvýšení nákladů.
Bylo by to v pořádku, pokud by tato norma byla uplatněna celosvětově: všichni bychom byli na jedné lodi. Pokud však toto omezení bude platit jen pro evropské společnosti, budou finančně potrestány a vznikne vážné riziko přesunu pracovních míst mimo Unii. Měli bychom tedy myšlenku placení za emise CO2 z první vyprodukované tuny opustit? Nemyslím si to, protože konečný cíl je chvályhodný.
Nicméně Evropa musí mít v takovém případě k dispozici spravedlivý mechanismus, jehož součástí bude zdanění importu ze třetích zemí, které nevyvíjejí stejné úsilí na ochranu životního prostředí jako Evropské země. Ano, vytvořme "uhlíkovou" daň: má daleko do obezřetného ochranářského nástroje, jejím úkolem je zajistit spravedlivý a nedeformovaný obchod na globální úrovni, což je základním cílem Evropské unie a Světové obchodní organizace.
Co se týče ostatních záležitostí, vítám jednotlivé návrhy Komise. Jsou pozitivním krokem směřujícím k zajištění, aby bylo do mechanismů, jako je systém obchodování s emisními povolenkami, zapojeno co nejvíce hospodářských odvětví, jejichž cílem je boj proti změně klimatu. Všiml jsem si, že odvětví dopravy, na které často poukazujeme, se chystá přispět k tomuto cíli, což velmi vítám.
Na závěr doufám, že budeme schopni dojít k dohodě rychle, to znamená do konce roku, a že klimatický balíček tak bude možné realizovat co nejdříve.
Matthias Groote
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, změna klimatu probíhá, to je vědecky prokázaný fakt. Jak je docela jasně uvedeno ve čtvrté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu, žádná země nebude ušetřena jejích dopadů.
Je důležité, aby přírůstky teploty nepřesáhly 2 °C. Avšak i globální oteplování o méně než 2 °C by mělo v některých oblastech Evropy negativní hospodářské a ekologické důsledky.
Evropa proto musí nyní jednat. Musíme nyní zavést opatření pro přizpůsobení, a to do řady politických oblastí. Změna klimatu nám však přináší možnosti. Jednou z nich je možnost připravit se na změnu klimatu prostřednictvím opatření pro přizpůsobení.
Při úvahách o opatřeních pro přizpůsobení bychom měli přizpůsobit požadavkům změny klimatu také lisabonský proces. Nabízí se tak příležitost vytvořit ekologicky řízenou průmyslovou politiku: hospodářskou a průmyslovou politiku, která odděluje hospodářský růst od emisí CO2 a skleníkových plynů. To bude klíčem k úspěchu. Dovolte mi, abych zde položil panu komisaři otázku: do jaké míry se v Komisi diskutuje o lisabonském procesu v kontextu změny klimatu?
Druhým bodem je toto: je rovněž důležité zajistit, aby byly osoby s rozhodovacími pravomocemi v daném místě či regionu informovány, jaké dopady bude mít změna klimatu v jejich oblasti. Jak změna klimatu ovlivní jednotlivé regiony? Bude to velmi důležité například pro plánování rozvoje, a proto podporuji myšlenku uvedenou v návrhu usnesení, která volá po zřízení evropské databáze, již by mohly osoby s rozhodovacími pravomocemi v daném regionu použít jako vodítko při plánování rozvoje.
Mairead McGuinness
Pane předsedající, mohla bych navrhnout, abychom si přestali otloukat o hlavu změnu klimatu a hledat, které odvětví za ni nese větší vinu? Tento dojem budí zejména diskuse o podílu zemědělství na změně klimatu. Evropa sama o sobě s klimatickou změnou nic nezmůže, ale může poskytnout tolik potřebné vůdcovství. Potřebujeme globální koordinovanou akci, to uznávají všichni.
Ráda bych se teď zabývala konkrétně diskusí o zemědělství. Zemědělství má podíl na změně klimatu, ale je jí také ovlivňováno. To zde již zaznělo. Je však třeba mít na paměti, že zemědělství produkuje potraviny, a bez potravin daleko nedojdeme. Podíváte-li se na globální poptávku po potravinách, je nastavena na 50% růst během 20 let, ale zemědělství může k této diskusi přispět sekvestrací uhlíku, anaerobní digescí, zalesňováním a - což je podle mne klíčové - větrnou energií.
Pokud jde o situaci v Irsku, emise ze zemědělství jsme od roku 1990 v podstatě snížili o 3 %, ale podívejte se, co se stalo v dopravě, kde emise vzrostly o 163 %. V průmyslu je tato hodnota 23 % a v energetice 32 %. Nebezpečí zaměření se na zemědělství spočívá v tom, že snížíme počty dobytka a emise v Evropě, ale nebude to mít žádný význam, protože produkci přesuneme jinam. Takže v této otázce musíme být opatrní.
Tradiční postupy, jako je na podzim zahradu okopat a během zimy ji nechat odpočívat, jsou nyní zakázané. Dobře, cítím se vinna, protože to stále dělám. Buďme v této diskusi rozumní. Provádějme výzkum a vývoj tak, abychom se nevraceli zpět, ale abychom postupovali na základě pozitivních řešení vpřed. Podívejte se na Indii. Má 17 % světové populace, ale její podíl na emisích skleníkových plynů činí pouhá 4 %. Musí se rozvinout a postarat se o své chudé obyvatele. Přispěje k diskusi o změně klimatu, ale může tak učinit pouze způsobem, který zohlední její skutečnou současnou situaci.
Na závěr bych chtěla říct, že Lisabonská smlouva nám poprvé dává naději na globální akci v souvislosti se změnou klimatu, a to díky vedoucímu postavení Evropy. Na základě toho doufám, že se irští občané dostaví k referendu a v drtivé většině budou hlasovat pro Lisabonskou smlouvu.
María Sornosa Martínez
(ES) Děkuji, pane předsedající, děkuji, pane Sacconi, za veškerou vaši práci.
Máme problém. Je proto nezbytně důležité věnovat veřejné a soukromé investice na výzkum a vývoj, abychom tak zajistili, že opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění budou v poměru k jejím omezením a důsledkům co nejúčinnější.
Před námi leží obrovský úkol, pane komisaři. Musíme uskutečnit opatření v oblasti energetické účinnosti, podpory obnovitelných energií, účinné kombinované výroby elektřiny a tepla, efektivního využití paliv v motorových vozidlech, energeticky úsporné veřejné dopravy a osvětlení, lepší správy zemědělského hospodaření a pastvin, omezení úbytku lesů. Vzhledem k vzácnosti vody nesmíme zapomenout ani na její lepší využití.
Chtěla bych však využít této příležitosti a vznést dva požadavky. První je na vás, pane komisaři. Naléhavě vás žádám, abyste zrevidoval politiku v oblasti biopaliv první i druhé generace.
Druhý požadavek je adresován Radě: přestože zvýšení teplot a změny modelu srážkovosti způsobené změnou klimatu ovlivní půdu, nebylo dosud dosaženo žádné dohody o odpovídajícím evropském rámci na ochranu půdy.
Je potřeba neprodleně přijmout pevný závazek.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pane předsedající, pane komisaři, pane Sacconi, dámy a pánové, jako koordinátor skupiny PPE-DE pro regionální politiku chci zdůraznit, že tomto usnesení obsahuje několik velmi důležitých bodů. Je vytvořen vztah mezi politikou soudržnosti a řízením rizik a existuje zde myšlenka nedílných a jasných součástí budoucí regionální politiky v Evropě. Vzhledem ke změně klimatu došlo navíc ke změně pozice regionů v rámci Unie. Na jedné straně budou období sucha, na druhé straně bude nadměrné množství vody a budou stoupat hladiny moří. Jako zástupce Nizozemska musím upozornit právě na vývoj posledně jmenovaného faktoru. Polovina naší země se nachází pod úrovní moře. Námořní hráze musí být vyšší, ale je třeba zvážit také řadu technologických problémů. To se ještě více týká ostatních částí světa. Je také pozitivní, že se snažíme o koordinaci se strategií OSN pro omezení katastrof.
Soudržnost - a v tomto ohledu odkazuji na Lisabonskou smlouvu - má nový uzemní rozměr, který je třeba rozvíjet a který musí být součástí našeho finančního plánování. Je to něco, co je blíže lidem v regionech a ve městech, a v tomto ohledu musí Evropa hrát svou roli.
Pane předsedající, skupina PPE-DE nepodporuje první část odstavce 13, protože v tuto chvíli jsme spíše pro přerozdělení financí než pro přehodnocení priorit: to se již vlastně děje. Nyní je přidělováno více než 15 miliard EUR ze strukturálních fondů například na biopaliva apod. Chceme nadále držet tento směr. Znovu tedy přezkoumáme nařízení o strukturálních fondech, abychom dosáhli větší energetické účinnosti. To je přístup skupiny PPE-DE. Zúčastníme se také diskusí o dlouhodobé finanční perspektivě, která je uvedena v druhé části odstavce 13, a ujmeme se vedení v případném opětovném rozdělování financí nebo přehodnocování priorit, ale nikoli v tuto chvíli. Toho lze s větším úspěchem dosáhnout nikoli přerozdělením financí, ale tím, že budou přijaty závazky rozpočtů a odvětví.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Musím pochválit pana Sacconiho za jeho významné doplnění aktuální zelené knihy Komise týkající se změny klimatu.
Některé země, hlavně skandinávské, mají i bez podpory Bruselu již vytvořenu dlouhodobou strategii pro řešení změny klimatu, která předpokládá přijetí opatření v reakci na změnu klimatu: ochrana pobřežních oblastí, přijetí opatření proti jejich zaplavování, výstavba speciálně navržených domů. Přijetí bílé knihy podpoří další země, aby je následovaly.
Země EU, jejichž hranice sousedí s mořem či oceánem a kterých je 22, by mezitím měly prozkoumat zkušenosti Nizozemska, jak čelit problémům souvisejícím s mořem. Polovina území této země se nachází pod úrovní moře. Neutuchající úsilí Nizozemců odolávat útokům moře a obrovské zdroje, které Nizozemci směřují do ochrany před těmito útoky, jim nezabránily v tom, aby vytvořili jeden z nejsilnějších a nejvíce prospívajících států světa. To tedy dokazuje, že možnost přizpůsobení existuje.
Na nedávném zasedání Rady EU zaznělo prohlášení, že otázka změny klimatu bude mít při přípravě preventivní a ochranné politiky EU nejvyšší důležitost. Měli bychom - dříve, než bude pozdě - zabránit konfliktům a válkám o oblasti, které jsou stále vhodné k žití a které poskytují vodu a potraviny. To se týká zejména chudších zemí světa, které ke změně klimatu přispívají nejméně. Státy, které se rozvíjely na úkor jiných, by měly neprodleně splatit svůj dluh.
EU by měla mít v budoucnu nadále vedoucí postavení vůči ostatním kontinentům a státům tím, že jim bude příkladem, jak přijmout opatření pro zabránění změně klimatu, přizpůsobit se novým podmínkám a změnit zvyky a postupy svých občanů.
Ari Vatanen
Pane předsedající, měli bychom pokračovat v diskusi a zůstat přitom klidní. Jenže tato diskuse se vymkla z rukou a doslova ji odvál vítr, a s ní zmizela i upřímnost a racionalismus. Máme být upřímní, ale politicky je vždy prospěšné vykreslit mlhavý obraz. Vždy se to vyplácelo. My bychom však měli být vážní, přičemž se musíme podívat na čísla a zůstat racionální a upřímní.
Lidé mohou žít v Helsinkách, kde je průměrná roční teplota 6 °C, nebo mohou žít v Dakaru ve 30 °C. Před dvěma tisíci lety se Julius Caesar procházel po Rýnu, protože byl zamrzlý. Před tisíci lety byli v Grónsku Vikingové - proto se tento ostrov nazývá Grónsko. Teplota proto neznamená sama o sobě konec, tím je prosperita lidí, a na to jsme zapomněli.
Proč máme emise? Je to důsledek prosperity, přičemž dvě třetiny lidí na světě stále žijí v chudobě. Lidské společenství je upořádáno jako schodiště: my, privilegovaní, jsme nahoře a pod námi jsou čtyři miliardy lidí, kteří doslova chtějí spatřit světlo světa, jelikož dvě miliardy lidí nemají ani elektřinu.
Jaká je tedy naše odpověď? Naší odpovědí je zlepšit naše technologie. K tomu potřebujeme peníze a potřebujeme tedy, aby rostla naše ekonomika. Nemůžeme mít peníze, jestliže plýtváme a ničíme naši ekonomiku uplatňováním opatření, která jsou kontraproduktivní a velmi nákladná.
Pan komisař ve své úvodní řeči vůbec nezmínil klíčové slovo "jádro". Nebudeme-li v této diskusi upřímní, nejme seriózními vůdci. Celkově vzato jsme trochu jako člověk, jemuž teče střechou do domu a který, místo aby střechu opravil, začne tapetovat sklep. To tedy není zrovna způsob, jak vytvořit naši budoucnost.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Děkuji, pane předsedající. Myslím si, že role přizpůsobení i příslušný dokument jsou důležité. Nicméně problém změny klimatu je nedokončená práce: neustále se učíme a snažíme pochopit, jaká je aktuální situace a jaká jsou možná řešení.
Myslím si, že je velmi důležité zajistit, aby politika jako celek nepostupovala odshora dolů. Chceme-li se v této oblasti ujmout vedení, musíme zajistit, aby nás ostatní následovali, jinak zůstane vůdce osamocen. Pokud bude Evropa posupovat kupředu příliš rychle, pokud způsobí krizi v průmyslu, pokud pouze zavede politiky - měla bych říct "metapolitiky" - odshora dolů, existuje riziko, že nebude fungovat. Musíme využít všechna dostupná opatření, vyvolat nadšené zapojení společnosti a přizpůsobit se kapacitě naší vlastní společnosti k přizpůsobení, protože nesmíme dopustit, aby utrpěla prosperita.
V tomto ohledu bych také zdůraznil, že tento dokument se velmi málo zmiňuje o přizpůsobení v souvislosti s půdou, a to je věc, o které musíme mluvit. Hovoříme-li zvláště o vodě, která je naprosto nezbytná a která bude změnou klimatu ovlivněna nejvíce, pokud tomu tak již není, je důležité pamatovat na to, abychom se zaměřili na plány a opatření na zemi, které jsou často velmi jednoduché a které se týkají propustnosti půdy, opětovného zalesňování, shromažďování dešťové vody, využití stávajících zásob přebytků shromážděné vody a vhodného rozdělení omezených zdrojů, které nám zbyly, a nikoli ztráty vody jejím vypouštěním do moře. Abychom toho dosáhli, bude třeba se občas podívat zpět do minulosti, ke stávajícím tradicím, a někdy bude potřeba zapomenou na předsudky proti takovým řešením, jako jsou akviferové zásobníky a jiná zásadní opatření.
Proto volám po propojených politikách, všeobsahujících politikách, které můžeme přizpůsobit společnosti, jež musí naslouchat našim doporučením a musí se jich držet. Nestojí-li společnost za námi a s nadšením, nedosáhneme ničeho. Proto musíme usilovat o konsensus a naslouchat všem.
Zita Pleštinská
(SK) Návrh usnesení, který na základě otázky k ústnímu zodpovězení připravil náš Dočasný výbor pro klimatické změny, je sice konzistentní, ale podle mého názoru v malé míře věnuje pozornost vodě, která může zmírnit mikroklimatické a makroklimatické problémy způsobené odvodňováním půdy, a může tak přispět k ozdravování klimatu.
Naše návrhy jsou stále orientované na filozofii starého paradigmatu - tedy jak efektivněji a lépe spravovat poslední zbytky vody.
Nové vodní paradigma navrhuje a prosazuje obnovovat vodu ve strukturách půdy a nasycovat vodní cyklus, aby byl dostatek vody pro všechny, rovnoměrně a bez kolapsů. Její ambicí je změnit současnou praxi odvodňování velkých území, které je způsobeno odlesňováním, zemědělskou činností nebo kanalizováním dešťových vod ve městech.
Odvodňování půdy znamená snížení výparů, přeměnu slunečního záření na citelné teplo a změnu obrovských toků energií v ní. I nepatrný pokles výparů o 1 mm na ploše Slovenské republiky znamená za jediný slunečný den uvolnění citelného tepla porovnatelného s celoročním výkonem všech elektráren na Slovensku.
Vážení kolegové, děkuji panu Sacconimu a panu komisaři Dimasovi za jejich úsilí a věřím, že se mi podařilo napřímit vaši pozornost na tyto nové myšlenky.
Avril Doyle
Pane předsedající, nejdříve bych chtěla upozornit na to, že jsme spolu s některými kolegy původně předložili řadu pozměňovacích návrhů k této dokumentaci zabývající se klíčovými otázkami, jako je dopad změny klimatu na biodiverzitu a spoušť, kterou již po sobě zanechává v rozvojovém světě. Jsou to záležitosti, kterými je třeba se bez dalšího otálení zabývat.
Důvěryhodnost EU související s politikami týkajícími se změny klimatu a našich požadavků být v centru každé mezinárodní dohody o obchodování s emisemi po roce 2012 bude záviset na naší politické ochotě dostát svým společným slibům a slovům, až dojde na rozdělování příjmů z dražeb emisních povolenek, které mohou dosáhnout až 40 miliard EUR ročně.
Štědré financování přenosu technologií, opatření pro přizpůsobení se změně klimatu a její zmírnění a další opatření budou důkazem toho, že přijímáme naši historickou odpovědnost vůči třetím zemím, které budou s největší pravděpodobností nést největší břímě důsledků změny klimatu, jenž se bude projevovat nepříznivým počasím, dezertifikací, zaplavováním pobřežních oblastí a vážným nedostatkem vody.
V této souvislosti musí být do právních předpisů týkajících se systému Evropské unie pro obchodování s emisemi, pro které jsem zpravodajkou, zahrnuta nějaká politická směrnice o příjmech z dražeb, která prověří Evropskou radu co do jejího závazku, odhodlání a chápání cíle 2 °C a, mohu-li to tak říci, její chápání vážného globálního dopadu změny klimatu, vzhledem k naší snaze vytvořit v rámci celé EU nízkouhlíková hospodářství, a přispět tak k všeobecné dohodě v Kodani.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Pane předsedající, minulý týden jsem byla s delegací sdružení Mercosur v Argentině. Všimla jsem si, že nikdo z našich politických představitelů se nezajímal o změnu klimatu. Rozproudila se diskuse týkající se rozšíření půdní plochy určené pro produkci sóji a odlesnění s cílem získat více obdělávatelné půdy, přesto naše delegace nevěnovala tomuto tématu velkou pozornost.
Položila bych proto následující otázku: snažíme se v Evropě vymyslet dvourychlostní politiku? Nebylo by lepší zkoordinovat všude naši pozici při vědomí, že politika o změně klimatu je politikou o redistribuci zdrojů? Je to politika základní spravedlnosti, kterou je třeba používat na globální úrovni.
Anni Podimata
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, dovolte mi zmínit se o otázce související se změnou klimatu. Nikdo v dnešní rozpravě nezmínil nedávné sdělení Evropské komise o posílení schopnosti Unie reagovat na katastrofy. Ke sdělení je připojena zvláštní příloha s názvem "Lesní požáry", která se týká velkých katastrofických požárů, které loni v létě zasáhly jižní Evropu a zvláště Řecko.
Tyto požáry souvisejí se změnou klimatu. Domnívám se, že existuje naléhavá potřeba přijmout preventivní opatření v rámci celé Evropy, zejména na jihu, který je podle Mezivládního panelu pro změnu klimatu náchylnější ke vzniku požárů a již nyní čelí častým vlnám extremních povětrnostních podmínek. Proto existuje, pane komisaři, závažná potřeba, aby EU přijala střednědobá i okamžitá opatření, a zajistila tak, aby se události podobné loňským již příští léto neopakovaly.
Miloslav Ransdorf
(CS) I když se naše doba zdá naprosto nová a naprosto výjimečná, je třeba říci, že v minulosti byly také velké klimatické změny, byly klimatické cykly a myslím, že jednou z důležitých věcí pro zvládnutí této výzvy bude studium historické klimatologie. Máme už k dispozici práce jako je třeba studie francouzského historika Emmanuela le Roy Ladurie nebo Zelené dějiny světa od Cliva Pontinga. Myslím si, že je velice důležité, abychom si uvědomili, že i v minulosti se lidé dokázali s vyrovnáním životního prostředí docela dobře porovnat. Např. v mé zemi, v České republice, jedno z nejharmoničtějších přírodních prostředí se nachází v jižních Čechách a málokdo si uvědomí, že to je umělá krajina. Umělá krajina, která vznikla zásahem člověka, protože v minulosti tam byly bažiny a dnes je to rybniční pánev, která slouží i jako rekreační oblast.
Stavros Dimas
člen Komise. - Pane předsedající, chtěl bych poděkovat všem řečníkům za jejich velmi důležité a zajímavé příspěvky. Až budeme dokončovat bílou knihu o přizpůsobení, měli bychom zohlednit vše, co dnes bylo řečeno a co doporučuje usnesení Evropského parlamentu.
Rád bych zdůraznil, že většina politik, které jsou dnes platné, by nebyla přijata bez trvalé podpory Evropského parlamentu a vedoucí role Evropské unie ve světě by nedávala naději, že bude v roce 2009 v Kodani dosaženo mezinárodní dohody.
Je naším hlavním cílem mít mezinárodní dohodu pro boj proti změně klimatu a přizpůsobit se měnícím se klimatickým podmínkám, do které budou zapojeny všechny země světa, zejména USA a další státy produkující velká množství emisí, protože pak bude boj proti změně klimatu účinný. Nebude samozřejmě stačit jen úsilí ze strany Evropské unie, ale nemůžeme doufat v dosažení mezinárodní dohody, pokud se neujmeme v této záležitosti aktivního vedení.
Dnes jsem opět slyšel jisté pochybnosti o vědě. Myslím si, že s touto záležitostí jsme se již víceméně vypořádali. V oblasti vědy existuje téměř shoda, že změna klimatu je antropogenní: je způsobena lidskou činností. Pouze velmi málo vědců má jiný názor. Někteří lidé si stále myslí, že země je plochá, ale dokonce ani ve Spojených státech už to neberou vážně.
Ve zprávě Světové zdravotnické organizace z minulého týdne byl zdůrazněn dopad klimatických podmínek a změn klimatu na zdraví, a organizace NASA nás varovala, že změna klimatu probíhá rychleji, než jsme si mysleli. Opírajíce se o to, co nám říká věda, proto musíme zakročit.
Co se týče nákladů, zakročíme-li později, zaplatíme více. Zakročíme-li nyní, zaplatíme mnohem méně a vyhneme se také nezvratnému dopadu změny klimatu na naši planetu. Máme povinnost vůči sobě i vůči budoucím generacím zanechat svět alespoň v takovém stavu, v jakém jsme jej zdědili.
Jak mnoho členů zdůraznilo, máme také morální povinnost vůči těm, kteří ke vzniku skleníkového jevu nepřispívají, což jsou nejméně rozvinuté země na světě. Nejenže mají velmi nízké příjmy na jednoho obyvatele, ale na vzniku tohoto jevu mají velmi malý podíl.
Přizpůsobení se změně klimatu společně se snahou o její zmírnění je proto naprosto nezbytné. Toho musíme dosáhnout tím, že nejméně rozvinutým zemím poskytneme pomoc a v Evropské unii přijmeme správná opatření.
Slyšel jsem různé příklady toho, co se právě děje například v důležité záležitosti týkající se vody. Máme právní předpis - rámcovou směrnici o vodě, která se tímto velmi cenným a vzácným zdrojem zabývá, ale velmi nedávno jsme také přijali sdělení o nedostatku vody a obdobích sucha, což se stává velmi důležitým a naléhavým problémem, jímž se musíme zabývat.
Co se týče opět nákladů, několik řečníků zmínilo otázku dražeb a jejich vlivu na energeticky náročná průmyslová či jiná odvětví hospodářství. Rád bych vyjasnil jedno nedorozumění, abych dohady okolo této záležitosti zmírnil. Příjmy plynoucí z dražeb nepůjdou do unijní ani žádné jiné pokladny, ale půjdou ministerstvům financí členských států, která budou povolenky dražit. To by mělo být naprosto jasné. Mohlo by se jednat o 30 až 50 miliard EUR ročně, přičemž doporučujeme, a doufám, že Evropský parlament bude souhlasit, aby byla část z toho vyhrazena na politiky pro přizpůsobení. Budeme tak mít připraveny finanční prostředky, pokud budeme mít politickou vůli souhlasit se zásadou, že určitou částku z těchto 30-50 miliard ročně vyčleníme na politiky pro přizpůsobení.
Rád bych hovořil dále, protože se jedná o velmi důležitou záležitost, k níž zaznělo mnoho otázek, ale chtěl bych znovu poděkovat za vaše příspěvky. Budeme s vámi a s Dočasným výborem pro změnu klimatu dále úzce spolupracovat na tvorbě našich politik a budeme usilovat zejména během těchto dvou let o dosažení mezinárodní dohody v Kodani.
Předsedající
Byl předložen návrh usnesení v souladu s čl. 108 odst. 5 jednacího řádu na ukončení rozpravy.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat v 11 hodin.
Písemná prohlášení (článek 142)
Bairbre de Brún  
písemně. - (GA) Nyní už by mělo být všem naprosto jasné, že se musíme na změnu klimatu připravit. S postupnou změnou klimatu se musí změnit i naše společnost a hospodářství.
Evropská unie jako nadnárodní organizace hraje zvláštní roli spočívající v tom, že umožní potřebnou přípravu a koordinaci svých členů. Kroky učiněné na úrovni EU by měly být ambiciózní a v souladu s vědeckou realitou naší doby. Plánování nám může pomoci vypořádat se s nejvíce nepříznivými dopady změny klimatu.
EU by měla být štědrá ve svých zahraničních vztazích s rozvojovými zeměmi a měla by jim pomoci přizpůsobit se změně klimatu - jevu, za který nenesou odpovědnost, ale jímž nepřiměřeně trpí. To by mělo být zohledněno v budoucích obchodních opatřeních uzavřených s rozvojovým světem, mají-li být jakýmkoli způsobem spravedlivá.
András Gyürk  
písemně. - (HU) Je třeba uvítat skutečnost, že zelená kniha Evropské komise shrnuje všechny nástroje, které můžeme použít ke zmírnění nepříznivých důsledků změny klimatu. Jakkoli jsou návrhy Evropské unie poháněné touhou vypořádat se se změnou klimatu pokrokové, s dopady změny klimatu již nuceni žít.
Dostupné údaje ukazují, že některé země jsou zrychlujícím se tempem globálního oteplování ovlivněny ve větší míře než jiné. Jednou z takových zemí je Maďarsko, kde míra změny během posledních desetiletí daleko převyšuje průměr. Skutečnost, že nejde pouze o abstraktní jev, pociťují samotní obyvatelé Maďarska: zvýšil se počet období sucha, zatímco objem srážek se snížil, což má velký dopad na zemědělskou výrobu.
Nejpůsobivějším projevem extrémních klimatických jevů jsou pravděpodobně rekordní záplavy, k nimž došlo během posledních deseti let v karpatském povodí. Pevně věříme, že protipovodňová ochrana je jednou z oblastí, kde jsou potřeba okamžité a rázné kroky. Evropská unie a členské státy musí věnovat více pozornosti tomu, aby zajistily, že stále nepravidelnější, ale o to více vydatnější deště nezatíží najednou všechny naše řeky. Vzhledem k tomu je v oblastech, kde je krajina rovná a otevřená, potřeba prozkoumat možnosti přirozeného shromažďování vody, a současně s tím snížit riziko záplav výsadbou lesů v hornatých oblastech.
Doufejme, že osoby s rozhodovací pravomocí nebudou čekat na zavedení opatření až do doby, kdy znovu uslyšíme hrozné zprávy o záplavách.
Anneli Jäätteenmäki  
písemně. - (FI) Pane předsedající, změna klimatu je běžná věc. O poznatcích skupiny vědců pochybuje málokdo. Rozpor je však v tom, jak posuzovat dopad změny klimatu a přijaté závěry.
Ochránci přírody jsou zajedno s vedoucími činiteli jednotlivých zemí a s dlouhou řadou odborníku, ředitelů firem a investorů. Odborníci na ochranu životního prostředí a podnikatelé v oblasti ekologie hrají v boji s ekologickými problémy rozhodující roli.
U nás ve Finsku nyní převažuje názor, že investovat do lesů, granulí, biopaliv a větrné a sluneční energie znamená stavět vzdušné zámky. Je to jako návrat do doby primitivních národů. V Kalifornii je využívání sluneční a větrné energie či bioenergie důležitou záležitostí. Co se týče energetických technologií, všichni prozíraví investoři a spekulanti investují jedině do technologií založených na obnovitelných zdrojích.
Podnikání v oblasti ekologie představuje důležité odvětví růstu a poskytuje nejvíce pracovních míst. Firmy neměly nikdy lepší příležitost vydělat peníze na základě prospěšné činnosti.
Globální trh v ekologickém podnikání má hodnotu 600 miliard EUR a ročně vzroste o 10 %. Nejrychleji roste trh čistých technologií. Například roční růst technologií na výrobu sluneční a větrné energie je 30 %.
Společnosti podnikající v oblasti čistých technologií vytvářejí produkty a služby, které méně škodí životnímu prostředí než dříve. Čisté technologie společně s obnovitelnými formami energie vytvářejí zdravější životní prostředí s menšími zdravotními riziky.
Kvalita vzduchu v Pekingu je tak špatná, že vědci vypočetli, že zkracuje průměrnou délku života tamních obyvatel o několik let. Špatná kvalita vzduchu v Bruselu zkracuje průměrnou délku života o několik měsíců. Špatné životní prostředí je tedy zdravotním rizikem.
Změna klimatu přináší také šanci vytvořit nová pracovní místa - nové ekologické Nokie. Pracovní místa odvětví IT jsou přesouvána do Asie; zelená technologie může Finům přinést nové zaměstnání.
Richard Seeber  
písemně. - (DE) Nám všem je jasné, že změna klimatu je velkou výzvou. V řadě oblastí na světě se již potýkají s negativními dopady rostoucí celosvětové průměrné teploty a tento trend bude v nadcházejících letech pokračovat.
Obyvatelé Evropy také pocítí hrozivé dopady změny klimatu na jejich životní prostředí, hospodářství a každodenní život. Je proto žádoucí vytvořit soudržnou strategii pro boj se změnou klimatu. Musíme se snažit bojovat se změnou klimatu na dvou frontách současně - to je klíčové. Evropa musí nejen drasticky snížit své emise skleníkových plynů, ale musí se také přizpůsobit globálnímu oteplování. Je to jediný způsob, jak do budoucna snížit dopady změny klimatu. Jedním z kroků, které je třeba podniknout, je účinněji využívat energie a naše již teď vzácné vodní zdroje.
Podle mého názoru je důležité, aby nebyly znevýhodněny ty členské státy, které pro boj se změnou klimatu již udělaly více než jiné. Všechny státy by měly být donuceny k tomu, aby náležitým způsobem přispěly ke zmírnění změny klimatu. Cena za nečinnost by byla prostě příliš vysoká.
