Kérdések órája (a Bizottsághoz intézett kérdések)
Elnök
A következő napirendi pont a kérdések órája (B6-0227/2009).
Az alábbi kérdéseket terjesztették a Bizottság elé.
Első rész
Tárgy: E-kereskedelem
A Bizottság jelenleg milyen további lépéseket foganatosít az ügyfelekre a lakóhelyük szerinti ország alapján rákényszerített korlátok a bankkártyájuk nyilvántartásba vételének maradéktalan eltörlése céljából, ami megakadályozza, hogy részesülhessenek a legjobb árakból, illetve áruk és szolgáltatások választékából, úgy mint zene letöltése, vasúti és repülőjegyek, az EU-ban bárhol árult DVD-k és számítógépes játékok, főként ha azokat on-line értékesítik?
Charlie McCreevy
, a Bizottság tagja. - A Bizottság teljes egészében tisztában van azokkal a nehézségekkel, amelyekkel azok a fogyasztók kerülnek szembe, akiktől megtagadják a weboldalakhoz való hozzáférést, vagy akiket földrajzi alapon hátrányosan megkülönböztetnek, amikor on-line vásárlásokat próbálnak végezni. Biztosíthatom Önöket, hogy a piaci földrajzi felosztása - akár állami intézkedések, akár a magán felek magatartásának következménye - kiemelt prioritást képvisel a nemzetközi piacon követett politikánkban. Azok a gyakorlatok, amelyet tisztelt képviselőtársnőm említett meg kérdésében, az egységes piacban rejlő jogoktól és lehetőségektől fosztja meg az európai polgárokat. Ezek a gyakorlatok teljes mértékben ellentétesek a határokon átnyúló szolgáltatások igénybevételének szabadságával, amely az EGK-Szerződésben rögzített szolgáltatási szabadság alapvető ellenpárja. A szolgáltatási irányelvvel most már egy olyan erős eszköz van a kezünkben, amely lényegileg enyhíti a termékek és szolgáltatások határokon átnyúló vásárlása során - az internetet is beleértve - hátrányos megkülönböztetésnek kitett fogyasztók problémáit.
Ez az első alkalom, hogy a belső piacra vonatkozó jogszabályok esetében a szolgáltatási irányelv egyértelműen azt írja elő a tagállamoknak, hogy vessenek véget a vállalkozások által a fogyasztó állampolgársága vagy lakóhelye alapján alkalmazott és hátrányos megkülönböztetéssel járó gyakorlatoknak. Amint Önök is tudják, a szolgáltatási irányelvet idén december végéig végre kell hajtani, és amint a 20. cikk megkülönböztetésmentességről szóló záradékát már tükrözi a nemzeti jog, a képviselőtársam által említett gyakorlatok jogellenesnek számítanak. Ez alól a szabály alól az egyetlen kivételre azokban az esetekben van mód, amikor a vállalkozások a fogyasztók különböző kategóriáival szemben alkalmazott eltérő bánásmódot objektív indokok közvetlenül igazolják, és ezért azok nem jelentenek megkülönböztetést. A Bizottság a tagállamokkal jelenleg annak biztosításán dolgozik, hogy a szolgáltatási irányelv 20. cikkét időben végrehajtsák és azt a hazai hatóságok és a bíróságok hatékonyan érvényesítsék.
Ezen túlmenően a Bizottság március 5-én az e-kereskedelem határokon átnyúló vonatkozásaival foglalkozó jelentést tett közzé. Ez a határokon átnyúló e-kereskedelemről szóló belső munkadokumentum kollégám, Meglena Kuneva biztos kezdeményezése. A jelentés bemutatja, hogy az e-kereskedelem összességében igen jól fejlődik az Európai Unióban, míg a határokon átnyúló e-kereskedelem le van maradva. Jelentős határon átnyúló lehetőségek rejtőznek még az on-line kereskedelemben. Ez a potenciális határokon átnyúló kereskedelem azonban a fogyasztókat és a vállalkozásokat egyaránt érintő gyakorlati és szabályozási akadályok miatt nem képes megvalósulni és ez az on-line belső piac töredezettségéhez vezet. A dolog ismert, és már foglalkoznak is vele annak a piacfelügyeleti akciónak a keretében, amelyet a Bizottság az adott kiskereskedelmi piacok ellátási láncai számának vizsgálatára indított. Ennek a munkának lehetővé kell tennie, hogy a Bizottság elmélyíthesse elemzéseit a kiskereskedelmi ágazatról, hogy feltárja a szállítók és a kiskereskedők, illetve kiskereskedők és a fogyasztók közötti viszonyokat torzító gyakorlatokat és felmérhesse a vonatkozó nemzeti vagy európai uniós szabályozások további reformjának szükségességét. Ez a munka öt konkrét ágazatra terjed ki, közéjük értve a szabadidős árukat, mint az on-line és offline értékesített zenét és könyvet, és eredménye egy 2009 őszére tervezett közlemény lesz. A szolgáltatási irányelv 20. cikkének hatékony és erélyes megvalósítása (a piacfelügyeleti munka keretében továbbra is fennmaradó kérdések vizsgálatával együtt) átfogó választ kell adnia számunkra az e-kereskedelem vonatkozásában a szolgáltatások igénybevevőinek hátrányára általában és a fogyasztókra nézve konkrétan felmerülő akadályok problémáira.
Sarah Ludford
Fontos ez a "Polgárok Európáját” érintő kérdés, különösen a recesszió idején. Mindenki a legjobb vételt szeretné - és meg is érdemli -, akár Lisszabonban, akár Londonban él. Nem szégyenletes, hogy 50 évvel azután, hogy létrehoztuk a közös piacot, még mindig előfordulhat, mint ahogy azt a Brit Fogyasztók Egyesülésének folyóirat a Which? jelezte, hogy valaki felmegy a Renf spanyol vasútüzemeltető honlapjára, és az angol nyelvű változaton 60%-kal többet fizet, mint a spanyol nyelvű oldalon? Nyilvánvaló, hogy ennek semmi köze a szabályozási különbségekhez. Nem kéne a Bizottságnak a kizsákmányolás eseteire is lecsapnia?
Charlie McCreevy
, a Bizottság tagja. - Egyet kell értenem Ludford bárónővel, hogy 50 évvel az EK alapítása után és ismervén az alapításhoz fűződő alapelveket, sor kerülhet ilyen megkülönböztetésre. A szolgáltatási irányelv előterjesztésének fő oka annak elismerése volt, hogy a szolgáltatások területén nem voltunk olyan eredményesek, mint az áruk területén. Ezért, amikor az idei év végéig végre kell hajtani a szolgáltatási irányelvet, a 20. cikk előírja, hogy minden eltérő bánásmódot, például azt, amelyet Ludford bárónő ismertetett, objektív indokokkal kell megokolni.
Anélkül, hogy belemennék az általa felvetett eset részleteibe, hiszen ez egy közlekedési ügy, amely sokkal jobban illik kollégámhoz, Tajani úrhoz, az egyetlen ok, amellyel a megkülönböztetést objektív módon meg lehetne indokolni, az egyértelműen a felmerülő pótlólagos költség lenne. Ez lenne az objektív megközelítés. Például ha dublini kézbesítéssel on-line megrendelt valamit Strasbourg-ból, egyértelműen felmerülhetnek bizonyos postázási és csomagolási pótköltségek. Ezzel objektíven indokolható lenne, hogy az árban ezért jelentkezik bizonyos különbség. Más alapon azonban nem lehet megkülönböztetést tenni. Nagyon remélem tehát, hogy a szolgáltatási irányelv végrehajtása után kevesebb lesz az ilyen eset.
Jelenleg, a közlekedési területet illetően nem feledhetjük el, hogy a közlekedés nem esik a szolgáltatási irányelv hatálya alá. Tajani kollégám és emberei azonban már ebben a konkrét esetben is dolgoznak néhány kezdeményezésen.
Tárgy: Az EU Alzheimer-kórral kapcsolatos stratégiája
Februárban az Egyesült Királyság bejelentette Demencia Elleni Nemzeti Stratégiáját, amelynek keretében beruházásokat hajt végre a memóriaklinikák nemzeti hálózatában, erősíti az ettől az állapottól szenvedő emberek támogatását és kiterjedt tudatosító kampányokat indít. Emellett a Parlament február 5-én Strasbourgban elfogadta a 0080/http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" írásbeli nyilatkozatot, amely az Alzheimer-kór európai közegészségügyi prioritásként való elismerésére buzdított.
Milyen kezdeményezéseket tervez a Bizottság ezen a téren a kutatás, megelőzés és a tudatosítás terén?
Tervezi-e a Bizottság, hogy az Egyesült Királyságéhoz hasonló európai Alzheimer-stratégiát dolgoz ki, egyebek között a demenciával kapcsolatos európai együttműködési projekt a Bizottságnak már bemutatott ajánlásainak figyelembevételével?
Androulla Vassiliou
, a Bizottság tagja. - A francia elnökség alatt az Alzheimer-kórról elfogadott bizottsági következtetéseket követően az Alzheimer-kórt a Bizottság 2009-re szóló jogalkotási és munkaprogramjában már prioritást élvező kezdeményezésnek minősítette és a Bizottság az év végén elfogadandó közlemény kiadását tervezi az Alzheimer-kórról és egyéb demenciafajtákról.
Az ebben esetben folytatott összehangolt és hatékony kutatás érdekében előirányozták, hogy a közleményt az idegi elfajulással járó betegségek (beleértve az Alzheimer-kórt is) kutatásának programozására vonatkozó közös ajánlással egyidejűleg fogadják el. Ez a 2008. július 15-én a kutatások közös programozásáról szóló közös közleményből következik.
Az Alzheimer-kór terén az egészségügyi szolgálatoknak tagállami szinten történő tervezéséhez és alkalmazkodásához pontos adatokra van szükség, amelyet csak az EU szintjén lehet összegyűjteni. Ezidáig a demenciával kapcsolatos európai együttműködési projekt pontos minőségi és mennyiségi adatokat és elemzéseket szolgáltatott az Alzheimer-kórnak az Európai Unióra rakott terheiről, amit az Alzheimer Europe a Dementia in Europe Yearbook-ban hozott nyilvánosságra A projekt azonban 2008 végén befejeződött és ma arra van szükség, hogy felmérjük a munka továbbvitelének lehetőségeit.
A nyílt koordináció módszere (OMC) a szakpolitikai cserék és a kölcsönös tanulás révén szociális szférában biztosítja az EU tagállami számára a szociális védelmi rendszereik megreformálását biztosító kereteket. Az OMC-n belül a tagállamok meghatározzák a közös kihívásokat és általános hozzáférésű közös célokat tűznek ki az egészségügyi ellátás minősége, fenntarthatósága és a hosszú távú gondozás terén.
Nemzeti stratégiai jelentéseikben a tagállamok meghatározzák, hogyan fejlesztik szakpolitikáikat a közös célkitűzéseke elérése érdekében. Az EU támogatja a tagállamoknak a közös kihívások kezelésére az OMC-n keresztül tett fellépéseit a tapasztalatokról folytatott párbeszéd elősegítésével és az egészségügyi ellátással és a hosszú távú gondozással kapcsolatos legjobb gyakorlataik kicserélésében.
Finanszírozási programjain keresztül támogatja az innovatív jellegű helyes gyakorlatok fejlesztését is. A cserére a korlátozott számú résztvevővel megtartott, konkrét témákra összpontosító szakértői értékelések keretében, vagy a tágabb vitákat folytató konferenciákon kerül sor.
A 2008 évi nemzeti stratégiai jelentések javallatait és a 2009. évi közös jelentés elemzését követve a következő hónapban konkrét szakértői értékelésre kerül sor Franciaországban az Alzheimer-kórról és más kapcsolódó betegségekről, ezzel a címmel: "Hogyan kezeljük a válsághelyzeteket vagy a beteg otthoni gondozását?” Szeptemberben a svéd elnökség alatt ezt egy konferencia követi "Egészséges és méltóságteljes öregedés” címmel, beleértve az Alzheimer-kórban és egyéb demenciában szenvedő betegek gondozásának összehangolásával foglalkozó munkaértekezletet.
Emellett a Bizottság szolgálatai gondolkoznak egy esetleges kiegészítő konferencia 2010-ben történő megtartásáról, amelynek konkrét tartalma a 2009. év eseményeinek eredményeitől és más forrásoktól fog függeni. Emellett a Bizottság 2003-2010. évi fogyatékossági programja olyan intézkedéseket tartalmaz, amelyek kapcsolódnak az Alzheimer-kórban szenvedőkhöz, mint például az önálló életvitel elősegítése, minőségi támogatás és gondozási szolgáltatások, a fő áruk és szolgáltatások hozzáférhetősége és támogatási megoldások
Mivel az európai lakosság öregedése következtében várhatóan egyre nő a súlyos fogyatékossággal élő és tartós gondozásra szoruló idősek száma, ez a kérdés is azok közé a prioritások közé tartozik, amelyekre a mostani a fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos cselekvési tervnek oda kell figyelnie.
A Bizottság emellett a tagállamokkal is együtt dolgozik fogyatékossággal foglalkozó magas szintű csoporton keresztül, a fogyatékosok jogairól szóló, az Európai Bizottság és az összes tagállam által aláírt ENSZ-egyezmény végrehajtásának ellenőrzésében. Ez a nemzeti és közösségi szinten végrehajtott egyezmény lefedi az Alzheimer-kórban szenvedő embereket érintő szakpolitikai célok széles spektrumát, ideértve az akadálymentességet, a független életvitelt, a rehabilitációt és a társadalomban való részvételt.
Claude Moraes
Biztos asszony, tekintettel arra, hogy Európában több mint hatmillió ember szenved a demenciától és újabb milliók gondozzák őket vagy maguk is ennek a kritikus betegségnek az érintettjei, örömmel üdvözlöm a Bizottság döntését a közegészségügyi prioritássá nyilvánításról. A válasz átfogó volt.
De ugye megkérdezhetem, hogy amikor megvitatják a fogyatékossági programot, Ön mint biztos, vagy a Bizottság gondolnak-e arra, hogy az Alzheimer-kórnak a fogyatékosságokra, az öregedésre és a közegészség egészére kihatása van, és van-e Önöknek átfogó stratégiájuk, amely nem csupán megnevezi az Alzheimer-kórt, de tartalmazza annak minden idevágó vonatkozását és fenn is tartják ezt a prioritást? Az elöregedő lakosság számára ez közveszélyt jelent. Mindenesetre köszönöm az átfogó választ.
Androulla Vassiliou
, a Bizottság tagja. - Megértettem, hogy a tisztelt képviselő úr elégedett az általam adott átfogó válasszal. Ami a fogyatékossággal élőkkel kapcsolatos cselekvési tervet illeti, természetesen kiterjedtebb kérdésről van szó, de bizonyos vonatkozásai az Alzheimer-kórra is jellemzők, amivel az ezen a téren folytatott tevékenységünk során is foglalkozni fogunk.
Tárgy: A Délkelet-Európában küszöbönálló recesszió és kihatásai az európai gazdaságra
A nemzetközi pénzügyi és hitelminősítő intézetek legfrissebb elemzései szerint jelentős gazdasági hanyatlásra kell számítani Délkelet-Európában, amelyet a fogyasztói és vállalkozási hitelek bedőlése fog kísérni. Ennek rendkívül súlyos kihatásai lesznek az EU tagállamainak gazdaságára nézve, tekintve a nyugat-európai vállalkozások és bankok ebben a térségben meglévő jelentős beruházásaira.
Amellett van-e a Bizottság, hogy támogatást nyújt a délkelet-európai országok bankjait - az európai szomszédsági politika részét képező nemzeti akcióprogramok keretében - ezekkel az országokkal és vélhetőleg az Európai Beruházási Bankkal együttműködésben? Hogyan kívánja felhasználni a Bizottság a rendelkezésre álló pénzösszegeket, például az Előcsatlakozási Támogatási Eszközt (IPA) és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszközt (ENPI) annak érdekében, hogy új erővel töltse fel a helyi gazdaságokat és elhárítsa a fenyegető recessziót?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - A kérdés arra vonatkozik, hogy a Bizottságnak mi a nézete a globális gazdasági válság által erősen érintett kelet- és délkelet-európai országok esetleges európai gazdasági és pénzügyi támogatásáról? Kollégám, Almunia biztos helyett fogok válaszolni.
A térség számos országában tapasztalható éles gazdasági hanyatlásnak valóban lehetnek káros kihatásai az Európai Unió tagállamainak gazdaságára, különösen azokéra, amelyek kereskedelmi bankjai - gyakran helyi leánybankjaikon keresztül - jelentős hiteleket nyújtottak a térségbeli országok vállalkozásainak és háztartásainak.
Először is azt kell látnunk, hogy ezekben az országokban jelentősen különböznek a gazdasági és pénzügyi körülmények. Emiatt a Bizottság nem adhat a válságra globális választ, viszont számításba kell vennie az egyes országok helyzetét.
Mint azt Önök is tudják, az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz keretében a Délkelet-Európa tagjelölt és potenciális tagjelölt országai számára a 2007-2013 közötti időszakra hatalmas összegű - 9,1 milliárd EUR - technikai segítséget irányoztunk elő a strukturális reformokra és intézmények létrehozására A Bizottság emellett egy 150 millió euróra rúgó válságreagálási csomagot is megvalósít az eszköz finanszírozási keretéből, amelynek célja egy nemzetközi pénzintézetek kölcsöneiből összeálló 500 millió eurós rövid távú összeg felhasználása. A csomag a mikrohitelek nyújtásától és a kkv-k finanszírozásától az energiahatékonyságig és a pénzügyi felügyeleteknek és pénzügyis szabályozóknak nyújtott konkrét technikai segítség is beletartozik.
A reálgazdaság további támogatása érdekében a Bizottság, az EIB, az EBRD és az Európa Tanács Fejlesztési Bankja közösen kidolgozták azt az infrastrukturális kezdeményezést, amely technikai támogatást és társfinanszírozást biztosít a prioritást élvező infrastrukturális beruházásokhoz a közlekedési, energetikai, környezetvédelmi és szociális ágazatban. A kezdeményezést felgyorsítottuk és végrehajtása most kezdődik. Ez az első lépés egy Nyugat-Balkáni Beruházási Keret felé, amely tartalmazni fogja más szociális-gazdasági ágazatokra irányuló beruházásokat, így a kkv-k és az energiahatékonyság terén is.
Az Európai Szomszédsági Politika hatálya alá tartozó kelet-európai országokban - Ukrajnában, Belaruszban, Moldovában és a három kaukázusi országban - az Európai Uniónak a pénzügyi ágazat igényeinek kezelésére rendelkezésre álló eszközei lényegesen korlátozottabbak. Az EU azonban itt is lényegbevágó technikai támogatást nyújt az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz nemzeti és regionális programjain keresztül az Európai Szomszédsági Politika keretében kidolgozott közös cselekvési tervek támogatására. A reálgazdaság további megsegítése érdekében a szomszédsági beruházási eszközt arra tervezték, hogy egyesítse az ENPI programok és az Európai Unió tagállamai felajánlásait az európai közhitelintézetek kölcsöneivel. Ez az eszköz 2008-ban 71 millió euro összegű adományt biztosított, amely 2,74 milliárd euróra rúgó hatalmas infrastrukturális programokat támogatott meg.
Hagy mondjak néhány szót a régióbeli kereskedelmi bankoknak a szakosodott pénzintézetek által nyújtott támogatásról. Itt az EBRD a legaktívabb, amely teljes eszköztárát mozgósítja, beleértve a törzstőkét és a rövid lejáratú adósságokat is. Az EIB-nek ebben a térségben nincs felhatalmazása a közvetlen banki tőkésítésre és tevékenysége a közlekedési, a távközlése, az energetikai és a környezetvédelmi infrastruktúra ágazatra korlátozódik. Nincs hatásköre a kkv-k vonatkozásában sem. A térség gazdaságainak szánt pénzügyi támogatást nagyobb részét a Bretton Woods-i rendszer intézményei biztosítják, elsősorban a Nemzetközi Valutaalap (IMF). Az IMF az átfogó stabilizációs programok támogatására nagy összegű finanszírozást tesz elérhetővé. A Bizottság úgy érzi, hogy az IMF szerepe a válság következményeinek leküzdésében igen jelentős.
Végül számos előcsatlakozó és szomszédsági ország kért makrogazdasági támogatást az Európai Uniótól. A Bizottság jelenleg azt vizsgálja, hogyan támogathatná a legjobban ezeket az országokat, amelyek a Nemzetközi Valutaalappal is stabilizálási programokat írtak alá.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Elnök úr, biztos asszony, nagyon köszönöm Önöknek a tájékoztatást!
Azt szeretném megkérdezni Önöktől, úgy gondolják-e, hogy ez a 71 millió eurós adomány, amelyet kelet-európai partnereinknek adtak, valóban elégséges? Meggyőződésem, hogy a Bizottságnak a válsággal és annak Kelet-Európára gyakorolt hatásával kapcsolatos közleménye nem fordít kellő figyelmet erre a kérdésre. Emellett gondolja-e, hogy felül kell vizsgálnunk az előcsatlakozási támogatás célkitűzéseit, eszközeit és prioritásait, mivel Szerbia máris támogatást kért a költségvetésében közvetlenül felmerült sürgős igények kezelésére?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Mint már elmondtam, amikor a reálgazdaságról és Kelet-Európa országairól beszélünk, a rendelkezésünkre álló pénzügyi lehetőségek valóban rendkívül korlátozottak.
Ezért is próbálunk minél több pénzt felhasználni a többi pénzintézet révén. Ezért is említettem meg, hogy a jelenleg 71 millió eurót kitevő pénz szintén elindította nagy infrastrukturális projektek finanszírozását, amelyek több mint 2,5 milliárd euróra rúgnak.
Így aztán a becsületes válasz véleményem szerint az lenne, hogy valamennyien nagy gondban vagyunk, és nyilvánvalóan éberen kell figyelnünk mindarra, ami a térségben történik, mert igen nagy mértékű a kölcsönös összekapcsolódásunk velük és számos európai országnak vannak mély kereskedelmi kapcsolatai ezzel a térséggel.
A makropénzügyi támogatás lehetőségeit illetően azok között az országok között, amelyek rendelkeznek azzal a potenciállal, hogy tagállamok legyenek, többen már tagjelöltek vagy potenciális tagjelöltek és igényt formáltak erre a lehetőségre. Szerbia valóban kérte, és nagyon valószínű, hogy Montenegró is ezt fogja tenni. A déli régió országaiból Oroszország és Azerbajdzsán kivételével gyakorlatilag valamennyien kértek már. Őszintén szólva igencsak korlátozottak a makropénzügyi támogatás lehetőségei és az eziránt folyamodó országok listája viszont nagyon hosszú.
Azt gondolom, hogy a legjelentősebb eszközt - és nem véletlen, hogy a G20 csúcstalálkozóján az erről folyó vita az egyik legfontosabb kérdés volt - az IMF-támogatása révén kell célba juttatni. Nagyon komolyan támogatjuk az IMF-nek ebben az irányban kifejtetett tevékenységét, megerősített vagy tőkésítő szerepét, mert ez valóban globális probléma.
Ugyancsak megemlíthetném, hogy ennek a makropénzügyi támogatásnak - amennyiben azt ezen államok bármelyikének adnánk - keresztül kellene mennie az Európai Parlament konzultációs eljárásán.
Tárgy: Állami támogatás az EU-n kívüli európai országoknak
Ilyen gazdasági felfordulás idején szükségszerű lenne, hogy az összes európai ország egyenlő feltételeket élvezzen, és ne kelljen aggódniuk amiatt, hogy a munkalehetőségek olyan országokba vándoroljanak át, ahol a gyengélkedő vállalatok állami támogatást kapnak. Amennyiben az EGT vagy az EFTA olyan tagjai, mint Svájc részesedni akarnak az EU tömbjével folytatott felfokozódó kereskedelem előnyeiből, elengedhetetlen, hogy ezt azzal viszonozzák, hogy az állami támogatások tekintetében ezt azonos játékszabályok betartásával viszonozzák. Az ezzel kapcsolatos szabályok megsértése esetén alkalmazott eljárások lassúak és körülményesek, és nem nyújtanak védelmet azoknak, akik mostanában veszítik el állásukat. Mit tesz a Bizottság annak érdekében, hogy rendet tegyen a versenyjog e területén és hogyan biztosítja, hogy a panaszokkal gyors és hatékony eljárás keretében foglalkozzanak?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Először is szeretném megemlíteni, hogy fontos lenne tisztázni, hogy azokra az EFTA-országokra, amelyek az EGT-megállapodás részesei - vagyis Norvégia, Izland és Liechtenstein - az EU modelljén alapuló szigorú fegyelem vonatkozik az állami támogatások vonatkozásában.
Az EGT-megállapodás 61. cikkét alapvetően az EK-Szerződés 87. cikkéről mintázták. Végrehajtásával az EFTA Felügyeleti Hatóságát (ESA) bízták meg. Az EGT-megállapodás 26. jegyzőkönyve értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságát az Európai Bizottságéval azonos jogkörökkel ruházták fel az állami támogatások terén. Az említett országoknak minden új állami támogatási intézkedést be kell jelenteniük az ESA-nak és a hatályba léptetése előtt meg kell szerezniük az ESA jóváhagyását. Az ESA emellett kivizsgálhatja az ezen EFTA-országok által nyújtott nem kompatibilis támogatás gyanúját.
Svájc más lapra tartozik, mert nem írta alá az EGT-megállapodás. Svájc esetében az állami támogatásra vonatkozó szabályokat az Európai Gazdasági Közösség és a Svájci Államszövetség között 1972-ben megkötött szerződés határozta meg. A szerződés 23. cikke értelmében a Közösség és Svájc közötti kereskedelemre kiható és a versenyt torzító vagy azzal fenyegető állami támogatás a szerződéssel összeegyeztethetetlen. Eljárási szempontból az összeegyeztethetetlen támogatás esetében az érintett fél az ügyet a szerződés alapján létrehozott közös bizottság elé utalhatja és védintézkedéseket tehet, amennyiben a támogatást nyújtó fél nem vet véget a szóban forgó gyakorlatnak.
Bár Svájc esetében nehezebb orvosolni az összeegyeztethetetlen állami támogatás eseteit, a Bizottság - amikor csak lehetséges és szükséges - még mindig törekszik az 1972-es szabadkereskedelmi szerződés rendelkezéseinek alkalmazására. 2007. február 13-án például a Bizottság úgy döntött, hogy három svájci kanton adórendszere összeegyeztethetetlen az 1972-es szerződéssel és jelenleg tárgyalásokat folytat a svájci hatóságokkal, hogy kielégítő megoldást találjanak a kérdésre.
A Bizottság tisztában van azzal, hogy a hatályban lévő szabadkereskedelmi szerződésekben - mint amelyet Svájccal is megkötött 1972-ben - az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseket korszerűsíteni kell és ezért a "Globális Európa - Nemzetközi versenyképesség” című 2006-os közleményének következtetéseivel összhangban a Bizottság azt a célt tűzte ki, hogy tárgyalások révén megpróbáljon erősebb szabályokat és jobb orvoslati lehetőségeket bevezetni az állami támogatásokra, mint egy vitarendezési mechanizmus alkalmazás a jövő szabadkereskedelmi szerződéseiben.
Gay Mitchell
Köszönöm a biztos asszony hasznos válaszát!
Biztos asszony tudni fogja, hogy a dublini repülőtéren található SR Technics nevű vállalatról beszélek, amely egészen mostanáig 1 100 embert foglalkoztatott, akik közül 600 elvesztette az állását.
Ez a társaság kitűnő munkakapcsolatokkal, kiváló készségekkel, bőséges megrendelés-állománnyal rendelkezett és szép jövő elé nézett. Nem teljesen világosak a vállalat áttelepülésének indokai és azt lehet gyanítani, hogy vagy a svájci kormány vagy valamelyik arab barátjuk olyan támogatásokat szerzett, amelyek folytán ezek az emberek elvesztik állásaikat Írországban és az Európai Unióban.
Ki fogja-e vizsgáltatni az ügyet a biztos asszony és beveti-e minden jogkörét a segítség érdekében? Rendkívül reális gondolkodású emberekről van szó, akiket a közösségük is támogat, és akik megértik azokat a nehézségeket, amelyekkel az üzleti közösségben és a közvéleményben is szembe kell nézniük.
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Nagyon örülök a kérdésének, mert Ön segíthet nekünk, ugyanis több információra lenne szükségünk. Jelenleg az üggyel kapcsolatban nem rendelkezünk 100%-ban megbízható információval, holott erre nagyon nagy szükségünk lenne. Még akkor sem garantálhatjuk persze a sikert, de mindenképpen érdemes megpróbálni.
Ahhoz, hogy véleményt formálhassunk az állami támogatás meglétéről, arról nem is beszélve, hogy az összeegyeztethető-e a Svájccal 1972-ben megkötött szerződéssel, nemcsak a szolgáltatásokat, de az áruk termelését vagy a velük való kereskedelmet is be kell vonni. Arra kérem tehát, hogy sürgesse meg azokat, akik közel állnak az ügyhöz, hogy ellássanak bennünket információkkal. Emellett szeretném felhívni az érintett írországi személyeket és vállalkozásokat, hogy lássanak el bennünket információkkal az üggyel kapcsolatban, hogy módunk legyen állásfoglalás kialakítására.
Hozzá kell tennem, teljes nyíltsággal és őszinteséggel, hogy az 1972-es szerződés értelmében az érintett fél csak arra szólíthatja fel a támogatást nyújtó felet, hogy vessen véget az intézkedésnek és egy 2007-ben elfogadott határozatában a Bizottság azt állapította meg, hogy az intézkedések állami támogatásnak minősülnek, ami összeegyeztethetetlen a Svájccal 1972-ben megkötött szerződéssel. A döntést követően a svájci hatóságok párbeszédet kezdtek a Bizottsággal a megfelelő megoldás megtalálása érdekében. A legutolsó technikai találkozóra 2009. február 13-án került sor.
A svájci hatóságok tehát bizonyos konstruktív javaslatokat tettek, például az alapkezelő társaságok adómentességének eltörléséről. Ennek ellenére jelentős mértékben megmaradt a holdingok és vegyes vállaltok kedvezményes kezelése. Emiatt tehát nagyon nagy szükség van a további megbeszélésekre.
Tárgy: A lengyel hajógyárak hátrányos megkülönböztetése a Bizottságnak a gépjárműipar számára nyújtott állami támogatásról szóló határozata fényében
Miután bankjaikat eurómilliárdokban mérhető támogatásokkal erősítették meg, néhány tagállam kormánya most a gépjárműipar támogatása mellett döntött. Az Egyesült Királyság, Németország, Franciaország és Olaszország néhány milliárd eurót kitevő támogatásban kívánja részesíteni az ágazatot és a Bizottság elvben fenntartások nélkül elfogadta ezt a javaslatot, annak ellenére, hogy ez a pénzalap torzítani fogja a piaci versenyt.
Anélkül, hogy megkérdőjelezném ezt a támogatást, szeretném megkérdezni a Bizottságot, hogy korábban miért kifogásolta a a lengyel kormány által a hajógyárainknak nyújtott az állami támogatást?
A Bizottság hozzáállása miatt két lengyel hajógyárat be kellett zárni és a hajógyárakban, illetve a beszállítóknál dolgozó több tízezer vált feleslegessé. Annak fényében, hogy a Bizottság nemrégiben jóváhagyta a gépjárműipar támogatását, nem tűnik ez a döntés megkülönböztetőnek?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - A Bizottság hangsúlyozni szeretné, hogy a lengyel hajógyárak esetében pontosan ezeket a szabályokat alkalmazta, mint a szerkezetátalakításra adott valamennyi állami támogatás esetében, és Lengyelországot ugyanúgy kezeli, mint bármely más tagállamot.
A hajógyárak nehézségei az 1990-es években - egészen pontosan 1990-ben - kezdődtek, még jóval Lengyelország EU-csatlakozása előtt és a nehézségeket egyébként nem a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válság okozta. A Bizottság 2004-ben kezdte vizsgálni a lengyel hajógyáraknak adott szerkezetátalakítási hiteleket. A lengyel hajógyárak helyzetét tehát nem hasonlíthatjuk össze azokkal a vállalatokkal, amelyeknek a jelenlegi pénzügyi válság következtében alakultak ki sajátos problémáik.
A gdyniai és szczecini hajógyárak az európai hajógyárak rovására részesültek éveken keresztül állami támogatásban. Sajnálatos módon a lengyel hajógyáraknak adott támogatást nem beruházásokra és a szükséges szerkezetátalakításra használták fel. Ráadásul a hajógyárak továbbra is veszteségeket termeltek, nem tudták fizetni az adókat és társadalombiztosítási kötelezettségeiket és jelentős adósságokat halmoztak fel.
Emiatt a Bizottságnak nem volt más választása, mint hogy végleges negatív döntést fogadjon el gdyniai és szczecini hajógyárakat illetően, elrendelve a hajógyáraknak folyósított jogellenes és összeegyeztethetetlen támogatás visszaszerzését.
Annak érdekében, hogy korlátozza a döntések káros gazdasági és szociális kihatásait, a Bizottság engedélyezte, hogy Lengyelország a jogellenes támogatás visszaszerzését a hajógyárak vagyonának ellenőrzött értékesítése és a vállalatok ezt követő felszámolása révén valósítsa meg. Ezzel a lehető legnagyobb lehetőség keletkezik arra, hogy az üzemekben életképes gazdasági tevékenységet lehessen folytatni.
Egyebek között azt kell hangsúlyosan megemlíteni, hogy amennyiben az értékesítési folyamatot sikerrel és helyesen hajtják végre, a hajógyárak vagyonát megszerző vállalatoknak nem kell visszafizetniük a jogellenes támogatásokat, még akkor sem, ha folytatják a hajóépítést.
A Bizottság arra is szeretné felhívni a figyelmet, hogy a Strukturális Alapokat, és különösen az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot a munkahelyek elvesztésének szociális következményei tompítására lehet felhasználni. Emellett bizonyos körülmények és feltételek megléte esetén meg lehet fontolni az Európai Globalizációs Alap használatát.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Biztos asszony, megértem, hogy Ön felelős a vállalatoknak adott állami támogatások szintjének felügyeletéért, de a lengyel társadalomnak az a benyomása, hogy a lengyel hajógyárakat sajnos az EU régi tagállamaiban lévőktől eltérőn kezelik - egyetértenek azzal, hogy a munkahelyeket meg kell menteni, de azzal nem értenek egyet, hogy a lengyel hajógyárakban is meg kell menteni a munkahelyeket és ez az egyenlőtlenség igencsak zavar bennünket. Ragaszkodunk ahhoz, hogy a régi és az új tagállamokban is egyenlő elbánásban részesüljenek a vállalatok. Szeretném emellett arra is megragadni a lehetőséget, hogy megkérdezzem: milyen kételyei vannak a Bizottságnak a gdański hajógyár szerkezetátalakítási programjával kapcsolatban?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Abszolút nincs igazuk azoknak, akik Lengyelországban azt mondják, hogy miről is beszélnek a tisztelt képviselők? Tényekkel is tudom bizonyítani, hogy ez nem korrekt. És mielőtt válaszolnék a német hajógyárakkal kapcsolatos utalására (Ön csupán a régieket említette), szeretném hangsúlyozni, hogy más országok hajógyártó iparát - nemcsak Németországban, de például Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában vagy Spanyolországban is, ahol nem bántak ilyen bőkezűen a közpénzekkel - jelentős mértékben lefaragták, nemegyszer be is zárták. Több olyan esetről tudunk, amikor hajógyárakat zártak be. És amennyiben egyenlő bánásmódról beszélünk, nem feledkezhetünk el arról, és nem csak az érzelmeinkről kell beszélnünk - természetesen senkit sem akarok kárhoztatni az érzelmeiért, de el tudom képzelni, hogy ez egy nagyon nehéz helyzet, de téves képet festünk fel, ha azt állítjuk, hogy nem alkalmaztunk egyenlő elbánást.
Elnök úr! Mindenképpen biztosítanom kell Önt arról, hogy a Bizottság egyformán alkalmazta a szabályait a német és a lengyel hajógyárak esetében is, de minden itt megemlíthető egyéb esetben is. Ugyanezeket a kritériumokat alkalmazzuk az állami támogatások megítélésekor is, amelyek között az életképesség a legkiemelkedőbb, és a német hajógyárakat - hagy folyamodjak ehhez a példához - szerkezetileg sikeresen átalakították és életképes vállalkozássá tették, miközben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a lengyel hatóságok által bemutatott szerkezetátalakítási tervek nem biztosítják a hosszú távú életképességet.
Elnök úr, végezetül párhuzamba kellene állítani azokat az eseteket, amikor a Bizottság nem engedélyezte az állami támogatást, sőt más államban elrendelte a jogellenes állami támogatások visszatérítését.
Tárgy: Illatszerek, ruházat és márkajelzéssel ellátott termékek on-line értékesítése
A Bizottság 2790/1999/EK rendelete (a vertikális megszorításokra vonatkozó iránymutatásokkal együtt) rendelkezéseket ír elő számos termék forgalmazásával kapcsolatban, beleértve az illatszerekre, a ruházati cikkekre és más márkajelzéssel ellátott termékekre nézve. Ezeknek a rendelkezéseknek az értelmében számos márkajelzéssel ellátott termék értékesítése (az on-line értékesítést is beleértve) tilos, amennyiben a szállító piaci részesedése 30%-nál alacsonyabb.
Szükségesnek ítéli-e a Bizottság ezeknek az elavult szabályoknak az árképzés és a fogyasztói választék tekintetében az egészséges verseny kárára történő további alkalmazását annak a néhány nagy csoport pénzügyi előnyei érdekében, amely abban a kényelmes helyzetben van, hogy bevételei javát az e termékek kizárólagos jogai biztosítják?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - A vertikális megállapodásokra vonatkozó hatályos EU versenyügyi politika nagymértékben támogatja az internetes értékesítéseket és biztos vagyok abban Elnök úr, hogy erről Ön is tud. Következésképpen a vertikális megállapodásokról szóló iránymutatások, amelyek rendelkeznek a 2790/1999/EK rendelet értelmezéséről, egyértelművé teszik, hogy "Minden forgalmazó szabadon használhatja az internetet a termékei hirdetésére vagy értékesítésére”. Egyértelmű tehát, hogy a szállítók nem korlátozhatják a forgalmazók internethasználatát - nem akadályozhatják meg, hogy a forgalmazónak weboldala legyen és azon a tetszése szerinti bármilyen nyelvet használjon, vagy e-maileket küldjön egy-egy ügyfélnek, kivéve, ha ezek a korlátozások objektív indokokkal igazolhatók.
Még a főkét a luxustermékek körében és az olyan komplex termékek, mint az elektronika forgalmazására használt szelektív forgalmazási hálózatokon belül is - a szállító piaci részesedésétől függetlenül - a gyártó által az on-line értékesítések vonatkozásában a meghatalmazott forgalmazóira kényszerített korlátozások a versenyszabályok egyértelmű megsértését jelentik.
Ez azonban nem jelenti azt, hogy bármely kiskereskedő értékesítheti a gyártó termékeit - on-line vagy más módon - a végfelhasználók számára. A gyártó árucikkei on-line értékesítéseinek vonatkozásában szabadon meghatározhat kritériumait a forgalmazók számára, ugyanúgy, ahogy azt a hagyományos üzletekben történő értékesítés esetében is teheti.
Ezek a kritériumok segíthetnek egy bizonyos arculat kialakításában vagy egy bizonyos szolgáltatási színvonal biztosításában A hatályos szabályok a szelektív értékesítést a szállító 30%-os piaci részesedéséig jogszerűnek tekintik, ezért úgy tekintik, hogy a piaci erő hiányában ez inkább előnyöket, mint esetleges hátrányokat jelent a fogyasztók számára.
A Bizottság jelenleg azt vizsgálja, eddig hogyan alkalmazták a 2790/1999/EK rendeletet és hogy szükség van-e további változtatásokra, beleértve a szelektív értékesítés területét is.
Amit a Bizottság el szeretni érni, az egyrészt a megfelelő egyensúly elérése, biztosítva, hogy a fogyasztók előnyökhöz jussanak az on-line piactéren és biztosítva, hogy a gyártók az általuk alkalmas módon képesek legyenek megszervezni forgalmazási rendszereiket.
Giovanna Corda
(FR) Elnök úr, Biztos asszony! Köszönöm szépen, de általában én abban reménykedem, hogy a Bizottság úgy érzi, hogy eljött az idő az Ön által éppen most említett vertikális korlátozásokról szóló iránymutatások felülvizsgálatára, annál is inkább, hogy azok immár 10 évesek.
Természetesen számításba kell vennünk a legfrissebb fejleményeket: az on-line értékesítések és az elektronikus árverések mélyrehatóan átalakították forgalmazási módszereinket, valamint a verseny feltételeit. Ezzel tisztában kell lennünk.
Paul Rübig
(DE) Biztos asszony, érdeklődéssel hallgatnám meg nézeteit az ilyen forgalmazási módok felett gyakorolt releváns piaci erőt övező helyzetről. Melyik az a pont, ahol megítélése szerint ez a piaci erő jelen van, és milyen lépéseket kíván foganatosítani ellene?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Csak meg kell ismételnem azt, amit már említette, vagyis azt, hogy a Bizottság jelenleg tanulmányozza a - mint a tisztelt képviselő úr helyesen megemlítette, immár 10 éves - 2790/1999/EK rendelet eddigi alkalmazásának módját. El kell döntenünk, hogy szükség van-e további változtatásokra, beleértve a szelektív forgalmazás területét is.
A Bizottság számára fontos, hogy ebben a felülvizsgálatban megfelelő egyensúlyt teremtsen, ami lehetővé teszi az európai fogyasztók számára, hogy teljes mértékben kihasználják az internet előnyeit a földrajzi akadályok legyőzésére, miközben ezzel egyidejűleg lehetővé tegye, hogy a forgalmazók az általuk alkalmas módon képesek legyenek megszervezni forgalmazási rendszereiket. Ebben az összefüggésben a szelektív forgalmazás révén a fogyasztóknak mind az on-line, mind az off-line világban biztosított előnyöket nyilvánvaló újra át kell tekinteni.
Rübig úr azt kérdezte, mit tehetünk a jelenlegi helyzetben? A mostani felülvizsgálatot követően számításba kell vennünk, mire van szükség és akkor visszatérhetünk záró következéseinkre és akkor rátérhetünk a tisztelt képviselő úr által felvetett kérdésre.
Tárgy: Állami támogatás a kis- és középvállalkozásoknak (kkv)
Kifejtené-e a Bizottság, a jelenlegi gazdasági válság során milyen - az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokkal összeegyeztethető - kiegészítő lehetőségek állnak a tagállamok rendelkezésére a kkv-k megsegítésére, különösen a pénztőkéhez való hozzájutásuk tekintetében?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Mindent tőlem telhetőt meg fogok tenni. 2009. január 19-én a Bizottság új ideiglenes állami támogatási keretet fogadott el, amely további lehetőségeket biztosít a tagállamok számára, hogy 2010 végéig állami támogatásokat nyújtsanak. Ezt a kezdeményezést a Bizottság kilábalási tervében az előző hónapban tekintettük át előzetesen.
A keret fő célja a válság kihatásainak korlátozása a vállalatok pénzforrásokhoz jutásának elősegítésével. Az intézkedések minden vállalatra alkalmazhatók, azonban a kis és közepes méretű vállalkozások (kkv-k) magasabb támogatási intenzitásban részesülhetnek, mivel egyértelműen ők a legsérülékenyebbek, amikor a hitelhez jutást megszigorítják. Más szavakkal ez az intézkedés különösen előnyös a kkv-k számára. A kkv-k szempontjából az az új lehetőség a leglényegesebb, hogy vállalkozásonként két éven keresztül 500 000 euróban részesülhetnek a beruházásaik és/vagy a működő tőkéjük fedezésére.
Ez új ideiglenes összeegyeztethető támogatás - nem olyan formában, mint egy új 500 000 eurós de minimis - és feltéve, hogy eleget tesz a specifikus feltételeknek, ezt az új támogatást a Bizottság a Szerződés 87. cikkének (3) bekezdés b) pontja alapján összeegyeztethetőnek nyilvánította, más szavakkal egy egyértelműen nagyon kivételes jogalapon, amely közvetlenül kapcsolódik a jelenlegi pénzügyi válsághoz. Ez a támogatás 2008 és 2010 között összevonható a de minimis-szel, de legfeljebb 500 000 eurós korláttal.
Emellett az ideiglenes keret értelmében a tagállamok csökkentett díjtételű állami támogatási garanciákat, valamennyi kölcsöntípus esetében alkalmazható, államilag támogatott kamatláb formájában megjelenő támogatást, és zöld termékek előállításához nyújtott, államilag támogatott kölcsönöket is adhatnak, beleértve a Közösség termékszabványaihoz való korai alkalmazkodást, annál tovább lépést is.
A Bizottság évi 1,5 millió euróról 2,5 millió euróra a megengedett kockázati tőkét is megemelte - ez tőkeinjekció a kkv-knak -, a magánrészesedés előírt szintjét pedig 50%-ról 30%-ra csökkentette.
Végül, miközben az ezen ideiglenes keret alapján elfogadott összes intézkedésről még értesíteni kell a Bizottságot, már bevezették a bizottsági döntések gyors elfogadását biztosító specifikus rendelkezéseket. Tényleg gyorsak, eredményesek és hatékonyak.
Georgios Papastamkos
(EL) Elnök úr, megköszönöm a biztos asszonynak a valóban nagyon részletes jelentést. Az Európai Bizottság a versenypolitika őreként helyesen teszi elérhetővé a kis- és közepes méretű vállalatok számára ezt az ideiglenes támogatást, mert - amint azt valamennyien tudjuk ebben a Házban - a kis- és közepes méretű vállalatok alkotják az európai gazdaság gerincét.
Van egy másik kérdésem is, amely túlnyúlik az első kérdésem határain: az Európai Unió nincs egyedül a világban, Európán kívül egyéb vezető kereskedelmi szereplők és gazdasági hatalmak is vannak, amelyek harmadik országbeli partnereinkként jelenleg az elviselhetőség határáig torzítják a versenyt a gazdasági válság következtében. A versenyszabályoknak a harmadik országok általi megsértésének kezelésével kapcsolatban alakított-e ki együttműködést a Bizottság?
Paul Rübig
(DE) Azt szeretném tudni, hogy ebben az összefüggésben konkrétan melyik szabály vonatkozik az alaptőke pótlási kölcsönökre?
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr, szeretném megkérdezni a biztos asszonyt, hogy ezek a rendkívüli pénzsegélyek tartalmaznak-e a kis- és közepes méretű vállalkozásokat érintő szociális intézkedéseket is? Lehet-e ezeket a dolgozókat érintő intézkedéseket a vállalkozással egyidejűleg szubvencionálni?
Neelie Kroes
, a Bizottság tagja. - Kérdése elgondolkoztató. Jelentős szereplők vagyunk, akik égészében tekintünk a játéktérre, de tudatában vagyunk annak, hogy van néhány más szereplő is, akik nem mindig viselkednek úgy, ahogyan azt mi szeretnénk.
Elnök úr, ezt előrebocsátva, mindenképpen van néhány testület, amelyben minden tőlünk telhetőt megteszünk annak érdekében, hogy a tisztelt képviselőtársunk által felvetett probléma felkerüljön a napirendre: például a G20 londoni találkozóján, ahol ez volt az egyik nagyon fontos vitakérdés, de a WTO- fordulón való részvételünk során is, és úgy gondolom, van értelme annak, hogy annyira szolgalmazzuk ezt a kérdést és más szereplőkkel is akarjuk fogadtatni.
Büszkén mondhatom, hogy több mint száz tagállam vesz részt a versenypolitika ugyanazon típusában, amelyet mi pártfogolunk, vagyis nem csak rólunk van szó. Szoros kapcsolatban vagyunk - alkalmanként hivatalos megállapodások vagy kétoldalú megállapodások révén -, hogy egész bolygónkon megpróbáljunk mindenkit az ügy mellé állítani.
Az új amerikai kormányzattal nyilvánvalóan most indítjuk újra a dolgokat és kitűnő együttműködési vonalaink vannak washingtoni partnereinkkel, például a fogyasztóvédelemnél (FTC) vagy az igazságügyi minisztériumnál (DOJ).
Ez tehát a legfontosabb kérdés, de ha megengedi, hogy a kérdését egy kissé érintőlegesen közelítsem meg, egyidejűleg a protekcionizmusról is szó van: ezzel persze a falra festjük az ördögöt, és küzdenünk kell azért, hogy ne válhasson valósággá. Merthogy a protekcionizmus idejét múlta, nem egyeztethető össze az egységes piaccal és tényleg nagyon rossz eszköz arra, hogy polgárainkat, fogyasztóinkat és vállalkozási világainkat ezzel tegyük sikeressé azon a bizonyos egyenlő feltételeket kínáló tisztességes küzdőtéren.
Természetesen a tagállamok felelősek ezekért az erőfeszítésekért a foglalkoztatási és a szociális területen és nekik kell meghozni a döntéseket arról, hogyan lehet beilleszteni ebbe az állami támogatások szabályainak valamelyes megnyitását.
A Bizottság szeretné felhívni a figyelmet arra is, hogy a strukturális alapokat - és pont erre mutattam rá egy korábbi kérdés kapcsán, amikor a lengyel hajógyárakkal foglalkoztunk - és különösen az Európai Szociális Alapot és az Európai Regionális Fejlesztési Alapot a tagállamok a munkahelyek elvesztése szociális következményeinek tompítására is felhasználhatják és emellett bizonyos feltételek esetén az Európai Globalizációs Alap igénybevételét is meg lehet fontolni.
Tárgy: A kutatás és a tengerrel kapcsolatos foglalkozások
A tengertudomány, a tengeri technológiák és a tengerkutatás döntő fontosságúak a tengeri tevékenységek fenntartható fejlődésében és segítenek kiszélesíteni a tengerkutatások hatókörét, és tökéletesítik a tengerrel összefüggő foglalkozások képesítéseit és szakismereteit.
Ebben az összefüggésben a Bizottság meg fogja-e határozni, hogy milyen intézkedéseket fog hozni az ezen a területen folyó kutatások előmozdítására, és hogy az európaiaknak tágabb karrier-kilátásokat adjon a tengeri ágazatban? Elképzelhető, hogy a gazdasági válságnak káros hatása lesz erre a célra?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Az elmúlt év során a Bizottság felismerte, hogy a tengertudomány és a tengeri technológiák olyan prioritást jelentenek, amelyek minden területen végighúzódnak. Ez 2008. szeptemberben csúcsosodott ki, amikor a Bizottság elfogadta tengeri és tengerészeti kutatások Európai Stratégiájáról szóló közleményt.
A stratégia egyebek között arra törekszik, hogy integrációt hozzon létre a tematikus prioritások között a tengerrel kapcsolatos kérdések kezelése érdekében, a tagállamok kutatási erőfeszítései közötti szinergiák felerősítésére, a pénzügyi tengeri kutatási infrastruktúra finanszírozásának előmozdítására és új tengeri és a tengerészeti tudományos közösségekkel való új kormányzás kialakítására, különösen a tengertudomány és a tengerészeti iparágak közötti együttműködés erősítése révén.
Az alábbi fellépések már meg is valósultak a stratégia keretében. Először közös pályázati felhívások készülnek, amelyeket még ebben az évben kibocsátanak a tematikán átívelő legfontosabb tengeri és tengerészeti kérdések kezelésére. Másodszor lépésekre került sor a BONUS programnak a Szerződés 169. cikke alapján kiemelt közösségi kutatási programmá nyilvánítására - az egyik későbbi kérdés szintén ide kapcsolódik. Harmadszor lépések történtek az összes meglévő tengeri ERA-NET egyetlen integrált ERA-NET-tel történő felváltására. Negyedszer lépésekre került sor a kritikus fontosságú tengeri kutatási infrastruktúrák új forrásainak felkutatására, különösen a Strukturális Alapok révén. Végezetül két projektet fogunk finanszírozni a tengertudomány és a tengerészi iparágak közötti együttműködés kialakítására, valamint a tengertudományi közösség különböző szereplői közötti erősebb integráció érdekében.
Az Európai Unió tengeri és tengerészeti kutatási stratégiájának a jelenlegi pénzügyi terv alapján történő megvalósítása a keretprogram eszközei révén az elkövetkező években biztosítani fogja a közösségi szintű tengeri és tengerészeti kutatások előmozdítását.
A tengerhez kötődő életpályák kilátásainak kitágulása, amely ugyancsak az Ön kérdésének részét képezi, a kutatási politikában nem közvetlen cél. Ugyanakkor a tengertudósok és a tengerészeti iparágak közötti együttműködés ösztönzésével, valamint az integráltabb tengeri és tengerészeti kutatások révén az Európai Unió tengeri és tengerészeti kutatási stratégiája közvetve kitágíthatja a tengerészeti szakismeretek hatókörét és előmozdíthatja a tengerrel összefüggőket is. Ily módon közvetve hozzájárulhat a tengerészeti foglalkozások képesítéseinek és szakismereteinek felfrissítéséhez.
Végezetül az Ön kérdésének és az én válaszomnak a tágabb keretében a tavaly őszi európai gazdasági kilábolási tervben a Bizottság azt javasolta a tagállamoknak és a magánszektornak, hogy növeljék a tervezett K+F befektetéseket. Ezt követték az Európai Tanács tavaszi következtetései, amelyek erős üzenetet fogalmaztak meg annak szükségességéről, hogy fel kell gyorsítani és a tökéletesíteni kell a gazdasági kilábolást szolgáló tudásra és kutatásra irányuló befektetések minőségét. Természetesen ez ugyanilyen mértékben igaz a tenger- és tengerészeti kutatásokra.
Most még korai lenne értékelni, vajon megfogadták-e a tagállamok ezeket az ajánlásokat, és ha igen hogyan? Egy dolog azonban egyértelmű: még a jelenlegi nehéz gazdasági és pénzügyi körülmények között sem szabad szem elől tévesztenünk hosszú távú célkitűzéseinket, mint pl. a fenntartható fejlődés és az alacsony széndioxid kibocsátású gazdaság. Fontos lenne tehát az úgynevezett "intelligens befektetésekre” összpontosítani, amelyek egyrészt a válság rövid távú leküzdését, másrészt a hosszú távú lehetőségeket célozzák meg, illetve arra, hogy milyen erősek leszünk akkor, amikor magunk mögött hagyjuk a válságot?
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Elnök úr! Megköszönöm biztos úrnak a teljes körű választ és szeretném tőle megkérdezni, hogy a kutatási programba bekapcsolódhatnak-e a szomszédos országok, különösen a földközi-tengeri térség országai, amelyek részt vesznek az euro-mediterrán együttműködésben?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - A szomszédos országok természetesen részt vehetnek benne. Teljes egyértelmű, hogy a keretprogram mindaddig nyitva áll, amíg az együttműködés folyik az Európai Unió tagállamai között.
Szeretnék azonban ennél precízebb lenni. A keretprogramban jó néhány - több mint 10 - úgynevezett "társult tag” vesz részt. A hozzájárulásukat befizető társult tagok gyakorlatilag ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek, mint a tagállamok. A társult államok közé tartozik például a Nyugat-Balkán, Svájc, Norvégia, Izland, Izrael és néhány más ország. Ezek az országok tehát pontosan ugyanazokkal a jogokkal és kötelezettségekkel rendelkeznek.
Mások esetében stratégiánk keretein belül próbáljuk meg kidolgozni a szakpolitikát, amelyre javaslatot tettünk. Igyekeztünk mindent megtenni, hogy inkább hamarabb, mint később az összes szomszédsági ország - képességeik és a közös érdekek függvényében - társult tag lehessen. Ez azt jelenti, hogy amikor kutatásról beszélünk, az Európai Unió sokkal nagyobb, mint a 27 tagú Unió.
Tárgy: A kreativitás, az innováció és a technikai fejlődés a tagállamokban
Tekintettel arra, hogy 2009-et a Kreativitás és az innováció európai évévé nyilvánítottuk és tekintettel az EU programjaira, így a kutatási és technológiafejlesztési tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramra (2007-2013) és a versenyképességi és innovációs keretprogramra (VIK) hallhatnánk a Bizottságtól, hogy rendelkezik-e statisztikákkal az egyes tagállamok által a fenti programok hatálya alá eső ágazatokat illetően vállalt előirányzatokról? Melyek a legnépszerűbb ágazatok az egyes tagállamok esetében (százalékban)? Létezik-e valamilyen értékelés arról, hogyan fogadták a kkv-k (kis- és közepes méretű vállalkozások) ezeket a programokat (százalékban)?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Biztosíthatom a tisztelt képviselő urat, hogy a hetedik keretprogram (FP7) tekintetében a Bizottság rendszeresen összegyűjti és közzéteszi a program végrehajtását illusztráló világos és részletes statisztikai adatokat, hogy mindenki láthassa azokat.
Fontos felidézni, hogy a Közösség által kutatásra rendelkezésre bocsátott eszközökben a kedvezményezettek javaslataik tudományos kiválóságának kizárólagos kritériuma alapján részesülnek. Noha a szerződések odaítélése során nincsenek tekintettel a nemzeti hovatartozásra, mi gyűjtjük és szoros figyelemmel kísérjük az FP7 kedvezményezetteinek földrajzi megoszlására, illetve együttműködési kapcsolataikra vonatkozó adatokat. Ennek révén jelentős mértékben betekinthetünk az országok között az FP7 tevékenységekben való részvételük eredményeképpen kialakuló szinergiák szintjét és erősségét.
Ezeket az adatokat és az FP7 végrehajtására vonatkozó sok más részletes statisztikai adatot Önök a Bizottságnak a kutatási és technikai fejlesztési tevékenységekről készített éves jelentésének statisztikai mellékletében találhatják meg, amelyet minden évben benyújtunk a Tanácsnak és a Parlamentnek. Ennél is fontosabb, hogy 1998-ig visszamenőleg a Bizottság "Europa” internetes oldalán nyilvánosan is elérhető az összes jelentés.
Mit tárnak fel előttünk ezek az adatok? Ma nincs módom arra, hogy letekerjek Önöknek egy hosszú statisztikai listát, mert erre nincs is időnk, de mégis engedjék meg nekem, hogy kiemeljek néhány dolgot az érdeklődésük középpontjában lévő kérdéseket illetően: az FP7 kutatási területeinek relatív népszerűsége a tagállamok körében.
Az információs és kommunikációs technológiák (IKT), az egészségügyi és a Marie Curie cselekvések voltak általában a legnépszerűbb területek a tagállamok körében az aláírt adományozási szerződésekben való részvételi számokat tekintve. Meg kell azonban jegyezni, hogy népszerűségük az egyes kutatási területekre az FP7 keretében rendelkezésre álló költségvetés nagyságától, valamint az értékelés időpontjában az adatbázisba bekerült aláírt adományozási szerződések számtól és típusától is függ. Általánosságban megjegyezhetjük, hogy az új tagállamok részvétele markánsabb a biztonság, a szociogazdasági kutatások és az űr területén, és kevésbé jelentős például az IKT és az egészségügy terén. Abban az országban, ahonnan a tisztelt képviselő érkezett, kiemelt érdeklődés tapasztalható az IKT iránt, de viszonylag gyenge a részvétel például az egészségügy, a szociogazdasági kutatások és az űr területén.
Az FP7 a kkv-k közötti fogadtatását illetően a Bizottság az általam már említett éves jelentésünk részeként minden évben közzéteszi a kkv-k részvételére vonatkozó, országok szerinti bontásban szereplő adatok részletes értékelését. A kkv-k FP7-részvételére vonatkozó legutóbbi adataink azt mutatják, hogy összesen 2 431 kkv vesz részt az FP7 által aláírt adományozási szerződésekben. Ennél részletesebb adatokat magában a jelentésben találhat a tisztelt képviselő úr. Ha azonban a tisztelt képviselő úr kívánja, akár ma is átadhatok az FP7 idevonatkozó adatait tartalmazó néhány táblázatot, mert éppen nálam vannak.
A versenyképességi és innovációs keretprogram cselekvései inkább szakpolitikai, mint adományozás irányultságúak. Egyebek között a Vállalkozási és Innovációs Program (EIP) szolgál főként szakpolitikai támogatási programként. Ha megtekintjük fő eszközeit, a vállalkozók európai hálózata (Enterprise Europe Network) kizárólag a kkv-k finanszírozásának különböző típusaihoz való hozzáféréssel kapcsolatos információkkal, a projektfinanszírozási lehetőség megnevezésével és technológia, illetve vállalkozási partnerek megtalálásában szolgálja a kkv-k javát. Az EIP pénzügyi eszköze, amely a program költségvetés több mint felét teszi ki, szintén kizárólag kkv-k számára van fenntartva. 2008 szeptemberének végéig mintegy 12 000 kkv kapott pénzügyi támogatást a KKV garanciakeretből é 17 tagállamból érkeztek pályázatok.
Emellett az ökoinnovációs kísérleti és piaci előállítási projektekre vonatkozó első pályázati felhívás 2008-ban jelent meg az újrafeldolgozás, az élelmiszer és ital ágazat, az épületek és zöld vállalkozások területére vonatkozó cselekvések végrehajtására. A 2008-as felhívás különösen a kis- és közepes méretű vállalkozásoknak biztosított prioritás lefedésében volt sikeres. Összességében a részvétel 78%-a jutott a kkv-kre.
Végezetül a CIP az információs és kommunikációs technológiák szakpolitikai támogatására indított programja bocsátott ki pályázati felhívásokat 2007-re és 2008-ra, ezek fókusza az IKT-alapú innovációk kísérleti projekt vizsgálatára irányul, ebben a kkv-k a teljes költségvetés több mint 30%-ából részesülnek. Ennél is fontosabb, hogy ez a program az EU-t átfogó piacok megnyitását célozza olyan innovációk tekintetében, amelyeket EU-szerte a kkv-k szállítanak.
Akárcsak az FP7-jelentések esetében Versenyképességi és Innovációs Programra vonatkozó jelentések a nyilvánosság számára is elérhetők az Europa weboldalon.
Emmanouil Angelakas
(EL) Elnök úr! Köszönöm a választ a biztos úrnak, való igaz, hogy a weboldalon vannak információk. Biztos úr, köszönöm az Öntől kapott táblázatokat is!
Szeretnék feltenni egy kiegészítő kérdést: Meg tudja nekünk mondani, hogy az Európai Unió tagállamaiban hány munkahely jött létre azoknak a projekteknek a keretében, amelyeket a kis- és közepes méretű vállalkozások révén megvalósított programok keretében hajtottak végre? Kiszámolta-e azt, hogy a hazai össztermék növekedéséből mennyi származik ezekből a projektekből?
Justas Vincas Paleckis
Több olyan területet is megemlített, amelyekben az új tagállamok minden programban tevékenyen részt vesznek. Azt szeretném megkérdezni, hogy általánosságban mit mondana: az új tagállamok a régiekkel összehasonlítva kevésbé aktívak, és ha igen, mit tehet a Bizottság a segítésük érdekében.
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Az első kérdés kifejezetten konkrét volt. Természetesen nem tudjuk, hogy hány munkahely jött így létre: a gazdaságok egyszerűen sokkal komplexebbek annál, hogy okozati összefüggés állhatna fenn a között, hogy mennyi pénzt tesz egy programba és hányat támogatott. Teljesen biztosak vagyunk és én is teljesen biztos vagyok, amikor a kutatók vagy a kkv-k között mozgok, amikor hallom reakcióikat, és amikor hallom érzelemnyilvánításaikat és hogy éppen milyen jól használják a programot és ilyenkor sokkal elégedettebb vagyok, mint amikor azt hallom, hogy egy kicsit túl bürokratikusak vagyunk, és így tovább. Azt gondolom azonban, hogy ennek utána kell néznünk. Próbálunk alkalmazkodni a kkv-k különböző igényeihez: azokéihoz, amelyek versenyeznek, amelyeknek van versenykapacitásuk, amelyeknek van kutatási kapacitásuk, de próbálunk alkalmazkodni a többiekhez is, amelyeknek van kutatási igényük, de nincs hozzá kapacitásuk. Ezért van az, hogy pénzt adunk az egyetemeken és intézeteken, egyebeken keresztül végzett kutatásokra is.
A GDP növekedését illetően: statisztikailag természetesen nem lehetséges a közvetlen kapcsolat, viszont készíthetünk korrelációs elemzéseket, amelyekből kiderül, hogy a korreláció hosszú távon érvényes. Tehát azok az országok, amelyek többet fordítanak K+F-re, természetesen fejlettebbek és fordítva. A valóság tehát az, hogy akik tehetősebbek, később többet fektetnek a K+F-be. A lényeg tehát az, hogy még akkor is, ha nem tudok precíz választ adni egy kérdésre, a statisztikai elemzés alapján egy meglehetősen biztos választ tudok adni Önnek arról, hogy ezen az úton lehet erősíteni a versenyképességet és ennek eredményeképpen növelni a GDP-t, a munkahelyeket és így tovább bárkinek az esetében, aki ebben az összefüggésben többet fektet be.
Az új tagállamokra vonatkozó kérdésre - és ez tényleg érdekes kérdés, mivel ezt mi természetesen nagyon szorosan figyelemmel kísérjük - azt tudom mondani, hogy egészen aktívak, sokat alkalmaznak, átlagban a sikerességi rátájuk egy picivel magasabb, mint a fejletten tagállamoké, ami szerintem normális dolog, mert valamilyen módon az intézmények ereje azokban az országokban van, amelyeknek hosszabb és erősebb K+F hagyományai vannak és természetesen általában erősebbek is. De ha megnézünk valami egyszerűbbet - ha megnézzük azt a korrelációt, hogy egy ország mennyit fektet K+F-be otthon és mennyit vesz ki a keretprogramból pusztán a verseny révén - akkor már erős a korreláció. Tehát az az ország, amely valóságosan többet fektet be otthon, és amelynek emiatt erősebb a kutatási potenciálja is, a kétszeresét kapja vissza - egyszer otthon és a verseny révén visszakapja az Európai Keretprogramból, amely a kiválóságáért jár.
De még valami más is érdekes. Ha megnézzük, hogy a tagállamok - az új tagállamok - mennyit fektetnek be a K+F-jükbe a globális európai befektetés keretében és mennyit kapnak vissza a FP7-ből, az utóbbi aránya ténylegesen magasabb, mint amit otthon fektettek be. Ezek a kapcsolatok tehát nagyon világosak és én ezt tanácsolnám: használjanak fel minden lehetséges eszközt az otthoni kapacitások erősítésére; használják - lehetőleg okosan - a strukturális és kohéziós alapokat, amelyben a keretprogram összegét valóban erre a célra kötötték le - 50 milliárd euro van lekötve - és a pénzt úgy használják fel, hogy a jövőben otthon segítsék Önöket és hozzá fogják segíteni Önöket ahhoz a lehetőséghez is, hogy globálisan versenghessenek, hiszen a világ is globális.
Tárgy: BONUS-169
A BONUS projekt (a balti-tengeri tengerkutatásokat finanszírozó szervezet) nagyon fontos eszköze a nemzeti és regionális kutatási programok összefogásának a balti-tengeri régió fenntartható fejlesztésének támogatására, azok közös együttműködési cselekvéseken keresztül történő összehangolása, fejlesztése és megvalósítása révén. Következésképpen Litvánia és a többi balti állam határozottan támogatja a BONUS ERA-NET+-ról a BONUS-169-re történő áttérést.
Ki tudná fejteni a Bizottság, hogy milyen új intézkedéseket tervez a BONUS-169 számára? Sor kerül-e a javaslat benyújtására még a jelenleg Bizottság hivatali ideje alatt? Van-e bármi, amely akadályozhatná a BONUS-169-re való áttérést?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Paleckis úr, nekem az a meggyőződésem, hogy a BONUS a 169. cikken alapuló kezdeményezése az egész balti-tengeri térségben várhatóan lényegesen javítani fogja a környezetvédelmi és a fenntartható fejlődésre irányuló politikák hatékonyságát. Egyebek között nagymértékben hozzájárulhat elsősorban az Európai Unió a Balti-tengeri Stratégiája környezetvédelmi részének megvalósításához, amit a Bizottság 2009 júniusában tervez benyújtani az Európai Tanácsnak.
Jelenleg fürgén haladunk ennek a 169. cikken alapuló jogalkotási javaslatnak az előkészítésével és a BONUS-169-et felvettük a 2009. évi jogszabály-alkotási programunkba is. A jogalkotási javaslat időzítése azonban nem teljesen a mi kezünkben van: függ a BONUS konzorciumának az ideiglenes cselekvési tervének időben és sikeresen megfogalmazott válaszától is. Amennyiben az utóbbi még június elejéig eljut a Bizottsághoz - erről állapodtunk meg a BONUS konzorciumával - akkor teljesen biztos vagyok benne, hogy a jogalkotási javaslatot még a jelenlegi Bizottság megbízatásának lejárta előtt be lehet terjeszteni.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Nagyon köszönöm biztos úr a precíz és világos választ! Nyilvánvalóan van remény arra, hogy ez az ügy hamarosan mozgásba lendüljön. Szeretném megkérdezni Öntől, hogy az a tény, hogy a Balti-tenger környezetvédelmét még tovább kell szigorítani, jelenti-e azt, hogy a projektnek valami köze van az Északi Áramlat projektnek a Balti-tenger környezetvédelmére gyakorolt hatásaitól? Erről van szó, vagy nem?
Janez Potočnik
, a Bizottság tagja. - Én magam is nagyon sokat várok a BONUS programtól. Azért dolgozom rendkívül feszített tempóban, hogy ez a javaslat még a hivatali időm során Önök elé kerülhessen.
Tudniuk kell, hogy a 169. cikk alapján indított kezdeményezésekkel kapcsolatos tapasztalataink az előző keretprogram EDCTP-jével kezdve időnként nem voltak túl jók. Ezért kértük fel van Velzen urat, hogy készítsen erről jelentést. Egyébként ma az EDCTP tökéletes és jól halad, de van Velzen urat felkértük a jövőbeni '169”-es kezdeményezésekre vonatkozó javaslatok beterjesztésére és most az ő ajánlásait követjük.
Számításba kell vennünk azt is, hogy ez az első eredeti jellegű javaslat és a valódi európai hozzáadott értéket ennek a programnak a révén kell prezentálnunk. Biztos vagyok benne, hogy ez egy olyan példa lesz, amelyet később más régiókban is követni fognak. Röviden, nagyon támogatom a javaslatot, de azt gondolom, hogy minél erősebbre készítjük, annál jobb lesz a BONUS-nak és a régiónak is.
Tárgy: A polgárokkal folytatott kommunikáció
Tekintettel arra, hogy a Bizottság milyen fontosnak tartja a polgárokkal folytatott hatékony kommunikációt, különösen a gazdasági válság fényében, amikor számos polgár bizonytalan a jövőt illetően, és tekintettel arra, hogy a konzultációs folyamat hatékony eszköz arra, hogy a polgároknak lehetőséget adjunk arra, hogy az Európai Unió szintjén közvetlenül bekapcsolódhassanak a politikai folyamatokba, egyetért-e azzal a Bizottság, hogy további lépésekre van szükség ahhoz, hogy a polgároknak az EU konzultációival kapcsolatos tudatosságát a médián és egyéb megfelelő fórumokon nemzeti, regionális és helyi szinten lehessen növelni annak érdekében, hogy biztosítani lehessen az egyének és a lentről felfelé építkező szervezetek fokozottabb részvételét?
Margot Wallström
, a Bizottság alelnöke. - Először is szeretném elmondani, hogy a civiltársadalom a demokráciák egyik kiemelt fontosságú szereplője. Nagyon aktív szerepet játszik az európai integrációban és fontos funkciót tölt be az európai polgárok és az intézmények közötti kommunikációban. A civiltársadalom abban is segíti az embereket, hogy érvényt szerezhessenek részvételi joguknak az EU demokratikus életében.
A Bizottság elismeri annak szükségességét, hogy egyértelműbb hozzáférést kell biztosítania az EU-hoz a szervezett civiltársadalom, valamint az egyes polgár számára és hosszú és egészséges hagyományai vannak nálunk a civiltársadalom szervezeteivel harminc évvel ezelőtt elkezdődött interaktivitásnak.
Az évek során számos szolgálatunk alakított ki rendszeres párbeszédet az érdekeltekkel. Ez a párbeszéd figyelembe veszi régóta gyakorolt nyitottsági és befogadó politikánkat és tükrözi a politika területein meglévő hatalmas különbségeket és az érdekeltek sokféleségét.
A Bizottság számos formában konzultál a civiltársadalommal, beleértve a konzultációs dokumentumokat, a tanácsadó bizottságokat, a szakértői csoportokat, a munkaértekezleteket és a fórumokat. Gyakran folytatunk on-line konzultációkat. Emellett ad hoc találkozókat és nyilvános meghallgatásokat is tartunk. Számos esetben a konzultáció a különböző eszközök kombinációja és szakpolitikai javaslat előkészítésének több szakaszában zajlik le.
Szükséges van egy közös operatív keretre, amely biztosítja, hogy ezek a konzultációkat átlátható és koherens módon bonyolítják le. Ennek érdekében a Bizottság 2002-ben meghatározta a külső felekkel folytatott konzultációk minimumszabályait.
E szabályok összhangban figyelmet kell fordítani a világos konzultációs dokumentumok biztosítására, az összes releváns célcsoporttal való konzultációra, a részvételhez szükséges kellő idő biztosítására, az eredmények közzétételére és a visszajelzésekre, stb.
Az európai átláthatósági kezdeményezés elkötelezettséget vállalt arra, hogy tovább erősíti a konzultációk minimumszabályainak alkalmazását.
Bevezettük a nyitott és nyilvános konzultációk modell sablonját, beleértve az érdekelt szervezetek felkérését arra, hogy iratkozzanak fel az érdekképviselők nyilvántartásába.
Ebben a minőségükben fognak figyelmeztetést kapni azokról a konzultációkról, amelyeket a "Az Ön hangja Európában” internetes oldalon, a Bizottság nyitott konzultációkra szolgáló egységes elérési pontján hirdettek meg. Ennek a sablonnak a használata növelni fogja az érdekeltekkel tartott konzultációk bemutatásának átláthatóságát és koherenciáját.
Természetesen szükségünk van arra, hogy állandóan reagáljunk arra, hogyan kell tovább fokozni az egy-egy konzultáció elindításával kapcsolatos tudatosságot, hogy minél több ember tudjon arról, hogy elindulóban van egy konzultáció. Valószínűleg aktívabban használhatnánk képviseleti irodáinkat is.
Végezetül hagy tegyem hozzá, hogy a D-Terv kezdeményezésből, beleértve a polgárok konzultációit is, szintén keletkeznek új elképzelések arra vonatkozóan, hogyan kell megmozgatni a polgárokat és azokat is bevonni, akik már nem tartoznak sem politikai pártokhoz, sem civiltársadalmi szervezetekhez, hogy biztosítani lehessen, hogy valóban nyitott konzultáción veszünk részt. Különböző módszereket próbálunk ki arra vonatkozóan, hogyan kapcsoljuk be a polgárokat.
Marian Harkin
Köszönöm Biztosunk válaszát, egyetértek vele, hogy a Bizottság tényleg tesz bizonyos erőfeszítéseket. De tekintettel arra, hogy az európai polgárok 53%-a azt mondja, hogy nem érdeklik őket az európai választások, azt gondolom, hogy ennek az az egyik magyarázata, hogy sok európai polgár nincs tisztában azzal, hogy változásokat érhetnek el és a konzultációs folyamaton keresztül van lehetőségük a befolyásolásra. Én egyébként a civiltársadalom érdekeltjeivel fenntartott kapcsolataim során azt szűrtem le, hogy a legtöbbjük nem is tud erről a folyamatról.
Én magam is minden hónapban erőfeszítést teszek annak érdekében, hogy az érdekelteket figyelmeztessen a folyamatban lévő különböző konzultációs folyamatokra és valóban hiszek benne és arról szeretném megkérdezni Önt, Biztos asszony, hogy ha nem ért egyet azzal, hogy nagyon hasznos lenne, ha a Bizottság irodái minden országban készítenének egy listát, egy nagyon nagy átfogású listát az összes érdekeltről és biztosítanák, hogy értesítsék őket a konzultációs folyamatról, hogy tudjanak róla és részt vehessenek benne.
Margot Wallström
, a Bizottság alelnöke. - Abszolút mértékben, vagyis 100%-ban egyetértek. Pont erről cseréltünk eszmét ma délután az intézményközi információs és kommunikációs csoportban: erre kell ösztönöznünk a képviseleti irodáinkat és az Európai Házakat, mivel a legtöbb fővárosban ugyanazokon a helyiségeken osztoznak.
Európai Házként kell használnunk őket, tudatnunk kell a polgárokkal, hogy mikor van konzultáció, hol fejthetik ki a nézeteiket a közös mezőgazdasági politikáról, a kereskedelmi vagy a környezetvédelmi politikáról.
Fenntartás nélkül osztom tehát az Ön nézetét, hogy még többet kell tenni a polgárok mozgósítása érdekében. Azt is gondolom, hogy ezek a kísérletek, mint a polgárokkal való konzultációk fokozzák az EU iránti érdeklődést. Ahogy az egyik résztvevő megfogalmazta, akkor érdeklődtem az EU iránt, ha az EU érdeklődést mutatott irántam, ha megkérdezte, hogy mit gondolok. Meggyőződésem, hogy a végén nekünk is jobbak lesznek a politikáink, ha megkérdezzük a polgárokat és konzultálunk velük.
Tárgy: A Bizottság szerepe és részvétele a közelgő európai választásokon
Tud-e nekem tájékoztatást adni az EU arról, hogy milyen pártok feletti szerepet fog játszani annak érdekében, hogy növelje a választók részvételét az európai választásokon?
Margot Wallström
, a Bizottság alelnöke. - A Bizottság tematikus figyelemfelkeltő tevékenységek európai és helyi szinten történő lebonyolításával támogatja és kiegészíti az Európai Parlament, a nemzeti hatóságok és a politikai pártok erőfeszítéseit. Célunk elsődlegesen az, hogy tájékoztassuk a szavazókat a választások időpontjáról és fontosságáról és ezzel ösztönözzük őket a szavazásra.
Az alkalomhoz illő termékekkel és tevékenységekkel különleges figyelmet fogunk fordítani a nőkre és a fiatalokra. Európában műholdon és az EU Tube segítségével egyebek között a Parlament által készített televíziós és rádiós klipeket fogunk sugározni az európai választások elsődleges témaköreinek bemutatására. Részt fogunk venni a tagállamok nemzeti, regionális és helyi műsorszórói általi terjesztésükben. Emellett a Bizottság az összes tagállam fiataljainak szóló multimédia kampányt készít és bevonja a véleményformálókat is az on-line szociális média, blogok és on-line magazinok révén. Az összes jelentős weboldalon, például az "Europa”-n, megjelenik a választási logó és Parlament választási weboldalának linkje. De készülnek hagyományos publikációk is, beleértve a posztereket, postai levelezőlapokat és installációkat is.
Mozgósítottuk az összes képviseletünket a tagállamokban a választásokkal kapcsolatosan megszervezett kapcsolt eseményekre - és az összes véleményformáló mobilizására és csaknem 500 Europe Direct információs pontja szervez eseményeket a promóciós anyagok terjesztésére, illetve biztosít vitalehetőséget a képviselőjelöltek számára.
Végül az Europe Direct kapcsolati központja telefonon, e-mailben és webes segítségen keresztül ingyenesen biztosít tényszerű információkat a polgárok és a vállalkozások EU-val kapcsolatos kérdéseire a 23 hivatalos nyelven.
David Martin
Biztos asszony, köszönöm a Bizottság tevékenységével kapcsolatban szolgáltatott tájékoztatást. Feltehetnék még egy kérdést Önnek?
A választási kampány során sok hazugság fog elhangzani az Európai Unióról. Néhány esetben véleményekről lesz szó, és nem várom el a Bizottságtól, hogy ilyen esetekben beavatkozzon, de amennyiben nyilvánvaló hazugságokat hangzanak el a Közösségről, a Bizottság az elkövetkező két-három hónapra nem állíthatna fel egy gyors cáfolatokkal fellépő csoportot, amelynek révén Önök közvetlenül válaszolhatnak az Európai Unióval kapcsolatos hazugságokra vagy csúsztatásokra, vagy pedig a képviselőjelöltek fordulhatnak Önökhöz tényszerű információkért, hogy cáfolhassák a Közösség tevékenységével kapcsolatos hamis információkat?
Margot Wallström
, a Bizottság alelnöke. - Köszönöm szépen a kiegészítő kérdést! A cáfolat alkalmanként rendszeres tevékenységünk részét képezi, és része annak a munkának is, amelyet képviseleti irodáink végeznek. Természetesen a képviselőjelöltek vagy a különböző érdekeltek hozzánk mindig fordulhatnak tényszerű információkért, és hogy válaszokat kapjanak a készülő nyilatkozatokkal kapcsolatban.
Én azonban azt gondolom, hogy a Bizottság inkább a tényszerű adatok szolgáltatásában játszik majd szerepet és nem fog közvetlenül részt venni a vitában, amivel szerintem a politikai pártoknak és a képviselőjelölteknek kell foglalkozniuk. De mindig törekedni fogunk tényszerű információk szolgáltatására és ezt egyébként is rendszeresen tesszük.
Marian Harkin
Kiegészítő kérdésem nagyon hasonlít Martin úréhoz, mert az egyik kérdés, amit a Lisszaboni Szerződésről tartott népszavazás során nagyon nehéznek tartottam, az volt, hogy nem tudtam elég gyorsan tényszerű adatokhoz jutni, hogy felléphessek néhány akkor terjesztett hazugsággal és dezinformációval szemben.
Érdekelne, hogy a Bizottság kíván-e gondoskodni arról - tekintettel arra, hogy most már igen közel vannak a választások -, hogy minden egyes tagállamban legyen egy erre kijelölt és külön telefonszámmal rendelkező csoport, vagy néhány ember stb., akiken keresztül a jelölt azonnal kapcsolatot teremthet a Bizottsággal, ha az ilyen konkrét kérdésekkel kapcsolatos információkra van szüksége.
Tudom, hogy már közel vagyunk a választásokhoz, de arra szeretném kérni biztosunkat, hogy komolyan fontolja meg valami hasonló bevezetését.
Margot Wallström
, a Bizottság alelnöke. - Kétlem, hogy ebben a választásokat megelőző késői szakaszban lesz még időnk egy konkrét szolgálat létrehozására. Rendelkezünk viszont egy szolgálattal, amely lehetőséget kínál a telefonhívásokra vagy megkeresésekre, amelyek révén a lehető legtöbb információt lehet beszerezni.
De meg fogunk tenni például azt, hogy megkezdjük elkészíteni a polgárok összefoglalóit a Lisszaboni Szerződésről. Ez olyan dolog, amit a többi intézménnyel együttműködésben fogunk megtenni. Természetesen ezt a lehető leggyorsabban akarjuk megtenni, és nem kampány jelleggel. Gondoskodni fogunk arról, hogy ez az összefoglaló az összes hivatalos nyelven és minden tagállamban elérhető legyen.
Ugyanakkor azt gondolom, hogy lehetőségünk van az ezzel kapcsolatos kérdések kiválogatására, mivel már ismerjük a felvetéseket. A kérdésekre például a Europe Directen keresztül és képviseleteinken is válaszolni szoktunk, tehát igyekszünk annyi segítséget nyújtani, amennyit csak tudunk. Vannak már összeállított kérdés-felelet anyagaink is. Azt gondolom tehát, hogy ez segíthet mind a jelölteknek, mind az érdekelteknek.
Elnök
Az idő hiányában megválaszolatlanul maradt kérdések írásban kerülnek megválaszolásra (lásd a mellékletet).
Nincs több kérdés a Bizottsághoz.
(Az ülést 20.00-kor felfüggesztik, és 21.05-kor újra megnyitják)
