A 2010-es általános költségvetési tervezet Tanács általi bemutatása (vita) 
Elnök
Következő napirendi pontunk a 2010-es pénzügyi év általános költségvetési tervezetének Tanács általi bemutatása.
Hans Lindblad
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr! Hatalmas megtiszteltetés a számomra, hogy ma itt lehetek. Igazán megtisztelnek. Örvendek a lehetőségnek, hogy bemutathatom Önök előtt a Tanács általános költségvetési tervezetét.
Európa jelentős kihívások előtt áll. A gazdasági helyzet sokkal aggasztóbbnak tűnt hat hónappal ezelőtt; mostanra viszont a jelek szerint stabilizálódott. A kockázati pálya sokkal kiegyensúlyozottabb, és csökkent az esély, hogy az örvény még mélyebbre húz le minket magával.
Ugyanakkor azonban jelentős problémákat vet fel a fokozódó munkanélküliség, az emelkedő költségvetési hiány és a növekvő adósság. Ennek fényében nagy szükség van a hosszú távon fenntartható államháztartásra. Több országban még hosszú utat kell megtenni a kiegyensúlyozott államháztartás eléréséig.
A demográfiai helyzet hatalmas nyomást fog gyakorolni az államháztartásra. Az éghajlatváltozással kapcsolatos kihívások miatt új forrásokra, illetve a meglévő források újraelosztására lesz szükség. Összességében véleményünk szerint ez azt jelenti, hogy a közös megállapodással kialakított költségvetésnek nagy önmérsékletet kell tükröznie, hogy jövőbeli szükségletekre is maradjon keret, különös tekintettel az európai hozzáadott érték létrehozására és a beruházásokra, amelyek rövid távon kihozhatnak bennünket a gazdasági válságból, hosszú távon pedig fokozhatják versenyképességünket.
A Tanács által egyhangúan elfogadott tervezet tekintetbe veszi ezeket a kihívásokat, és hozzájárul megoldásukhoz. Az állami finanszírozás tekintetében költségvetésünk szilárd és fegyelmezett. Támogatja a kutatást, az oktatást, a versenyképességet, az innovációt, az infrastruktúra-építést, és támogatja a kohéziót. A Tanács tervezete előre nem látható eseményekkel is számol.
Az általános költségvetési tervezetünk mögött meghúzódó logika igen egyszerű. Ha ösztönözni akarjuk a növekedést, a foglalkoztatást és a jólétet, akkor fenntartható, hiteles és óvatos politikát kell folytatnunk, de közben be kell fektetnünk az oktatásba, kutatásba és az infrastruktúrába, valamint a bérdifferenciák kiegyenlítésébe az egész Európai Unió területén. Pontosan ez az, amit megkíséreltünk.
A Tanács tervezete kiegyensúlyozott, mégis nagyra törő. A 2009-es költségvetéshez képest kötelezettségvállalásaink 1,1%-kal, a kifizetési előirányzatok pedig közel 4%-kal növekedtek. Tervezetünknek, illetve az általunk elérni kívánt megállapodásnak meg kell felelnie bizonyos alapvető követelményeknek, amelyeket a Tanács már az első olvasati szakaszban is tekintetbe vett. Az EU 2010-re meghatározott különféle politikai prioritásaihoz a költségvetésnek kell biztosítania a megfelelő finanszírozást. Az EU-ban gyorsan kell reagálnunk az előttünk álló kihívásokra. Kiemelten fontos az európai hozzáadott érték biztosítása. Költségvetési fegyelem és szilárd gazdasági irányítás szükséges. Egyébként nem leszünk képesek megtenni a fokozatos lépéseket a kiegyensúlyozott államháztartás megvalósítása felé.
Fontos, hogy tiszteletben tartsuk a felső határértékeket. Az EU-nak kellően rugalmasnak kell lennie ahhoz, hogy kezelhesse az újonnan felmerülő szükségleteket és az előre nem látható eseményeket. Életbevágó, hogy az EU költségvetése elegendő biztonsági tartalékokkal rendelkezzen. Az általunk benyújtásra kerülő általános költségvetési tervezetben szereplő kötelezettségvállalási előirányzatok összege 138 milliárd euró, míg a kifizetési előirányzatok 121 milliárd eurót tesznek ki. A Bizottság előzetes költségvetési tervezetéhez képest a Tanács alkalmazott bizonyos csökkentéseket, amelyek a költségvetés végrehajtásának részletes elemzésén, a költségvetési előrejelzési értesítőkön és tevékenységi nyilatkozatokon alapulnak, illetve figyelembe vettük a programok és intézkedések végrehajtására rendelkezésre álló kapacitást is. A végrehajtási arány és a felvevőképesség is kulcsszerepet játszott elemzésünkben.
Vessünk most egy pillantást az egyes fejezetekre. A legfontosabb összetevő az 1a. alfejezet - kutatás és innováció -, ezekre elegendő forrásokat biztosítottunk költségvetési tervezetünkben. Több forrást fogunk irányítani az energia és az infrastruktúra ágazatokon belüli projektekre. A gazdaságélénkítési terv számviteli hatásaival korrigálva, a növekedés ezen a területen mintegy 8%-os lesz. 8 százalék! Ez rengeteg, és mint Önök is tudják, az európai gazdaságélénkítési terv finanszírozásának témakörét mindenképpen meg kell vitatnunk az ősz folyamán.
Az 1b. alfejezetben a Tanács elfogadta a Bizottság által javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat. Ami a kifizetéseket illeti, a Tanács úgy gondolja, az előzetes költségvetési tervezet számait lehet némileg csökkenteni, mindazonáltal szeretném hangsúlyozni, hogy a tervezetünkben szereplő kifizetési előirányzatok ezzel együtt is 3,2%-kal magasabbak, mint 2009-ben.
A 2. fejezetben a Tanács jelentős, egyenként 4,5% és 9,5%-os emelést javasol mind a kötelezettségvállalási előirányzatok, mind a kifizetési előirányzatok terén 2009-hez képest, a gazdaságélénkítési terv számviteli hatásait tükröző korrekciókkal együtt.
A 3. fejezet kapcsán a Tanács csupán néhány, kisebb korrekciót hajtott végre a Bizottság előzetes költségvetési tervezetében. Elegendő forrást biztosítunk a migrációs politikára, köztük a Frontex-re.
Ami a 4. fejezetet illeti, rendkívül fontos, hogy itt nagy mozgásteret hagyjunk a felső határértékig az előre nem látható szükségletek optimális kezelésére. A Tanács ezért az első olvasat során egy körülbelül 310 millió euró összegű tartalékot különített el erre a célra. Ezt be is igazolta a módosító indítvány, amely további szükségletekre világít rá ezen a területen. A gyorssegélytartalék tekintetében a Tanács elfogadta a Bizottság által javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat. A közös kül- és biztonságpolitika egyre fontosabbá válik, a Tanács ezért megfelelő forrásokról gondoskodik ezekre a célokra.
Ami az igazgatást illeti, tekintettel a gazdasági helyzetre és az egyes intézmények sajátosságaira, a Tanács néhány célirányos csökkentést eszközölt. Célunk annak biztosítása, hogy az igazgatási kiadások ne növekedjenek az infláció mértékénél gyorsabban. A Frontex és a 2010-re tervezett új ügynökségek kivételével nem fogadtuk el az intézmények új tevékenységekhez kapcsolódó további álláshelyek létrehozására irányuló kérését.
A júliusi egyeztető tárgyalás során ismételten hangsúlyoztuk a 2004. és 2007. évi bővítéshez kapcsolódó munkaerő-felvétel végrehajtásának fontosságát, és együttes nyilatkozatban állapodtunk meg. Ugyanezen alkalommal az Önök képviselői jelezték, hogy hajlandók megkísérelni egy közös megközelítés kialakítását az EU intézményeinek és szerveinek ingatlanpolitikájával kapcsolatban. Biztos vagyok benne, hogy egy ezzel összefüggő nyilatkozatot sikerül szerencsésen tető alá hozni az ősz folyamán.
Mielőtt zárnám szavaimat, szeretném megemlíteni, mi több, kiemelni azt a pozitív hangulatot, amely az Európai Parlamenttel folytatott közös megbeszéléseinket jellemezte. Hiszek abban, hogy a stabil költségvetés létrehozásának egyetlen módja az építő jellegű együttműködés.
Algirdas Šemeta
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Nagy örömömre szolgál, hogy ma reggel lehetőségem van a felszólalásra. Tény, hogy a költségvetési eljárás első szakaszai - különösen a júliusi egyeztetés - igen pozitív hangulatban zajlott, és remélem, az elkövetkező hetek során építhetünk erre az együttműködésre. Még sok a tennivaló a 2010. évi költségvetési eljárás kapcsán, ráadásul egyéb fontos kérdésekben is meg kell egyeznünk, mint például az európai gazdaságélénkítési terv második szakaszának kérdésében. Ezért életbevágó, hogy mindhárom intézmény szorosan együttműködjön egymással.
Rátérve a Tanács első olvasata, illetve a 2010-es költségvetési tervezet kialakítása után kialakult helyzetre, a Bizottság elismeri, hogy a Tanács által javasolt csökkentések kevésbé súlyosak, mint az előző években. Azonban szeretném felhívni a figyelmet bizonyos tényezőkre, amelyek aggodalomra adnak okot. A Bizottság sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács 1,8 milliárd eurót lefaragott a kifizetési előirányzatokból. Ezek a csökkentések arányukat tekintve még nagyobbak az 1a. alfejezet és a 4. fejezet esetén, és negatív üzenetet közvetítenek olyan prioritások terén, mint a munkahelyteremtés és az EU nemzetközi szerepe, nem utolsósorban pedig az előcsatlakozási támogatással kapcsolatban.
Különösen szigorúak a javasolt csökkentések az igazgatási támogatási kiadások, a kutatás és az ügynökségek igazgatási támogatása terén. Ahelyett, hogy tekintetbe vették volna az egyes ügynökségek konkrét helyzetét, a csökkentések - kevés kivétellel - általánosan vonatkoztak mindenkire, függetlenül attól, hogy milyen fázisban áll az adott ügynökség fejlesztése és mik a konkrét feladatai. Az igazgatási támogatási kiadások csökkentései hátráltatni fogják a programok végrehajtását, különösen a kutatás és a külső fellépések terén. Reménykedem abban, hogy első olvasata elkészítésekor a Parlament megpróbálja majd orvosolni ezt a helyzetet.
Noha az 1.b és a 2. fejezetre vonatkozó csökkentések sajnálatosak, részben megnyugtatónak találom a Tanács javasolt nyilatkozatát a kifizetésekről és azt, hogy a soron következő módosító indítványban, amelyet a Bizottság október végén mutat be, adódik egy második lehetőség a mezőgazdasághoz kapcsolódó igények ismételt felülvizsgálatára.
Mint bejelentésre került, a Bizottság már benyújtotta a költségvetési hatósághoz módosító indítványát a 4. fejezetben lefektetett igények aktualizálására. E pont legfőbb elemei a következők: a Palesztin Hatóság és a gázai övezetbeli újjáépítés támogatására újabb kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok biztosítására van szükség egyenként 95 millió euró és 60 millió euró összegben; illetve meg kell fontolni banánnal kapcsolatos kiegészítő intézkedések meghozatalát tekintettel arra a potenciális kereskedelmi megállapodásra, amely kihatással lesz a banánszállító AKCS-országok preferenciális rendszerére. A kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok egyenként 50 millió euró és 20 millió euró összegben való emelésére is szükség van, amely segíthet a fejlődő országoknak megbirkózni az éghajlatváltozás hatásaival, és hozzájárulhat az éghajlatváltozásról szóló decemberi koppenhágai konferencia sikeres kimeneteléhez.
Ami az 5. fejezetet (Igazgatás) illeti, az EKT-ban kifejtett bizottsági igények kifejezetten szerények voltak, hiszen a Bizottság saját igazgatási kiadásainak mindössze 0,9%-os emelését javasolta 2009-hez képest. Míg ezt maga az elnökség is elismerte, meglehetősen elszomorító, hogy a Tanács a Bizottság igazgatási keretének további csökkentéseit vezette be.
Beszédem végén szeretném kifejezni reményemet arról, hogy az Európai Parlament helyreállítja a Tanács által alkalmazott előirányzat-csökkentéseket. Meg vagyok győződve arról, hogy a három intézmény közötti folyamatos egyeztetés konstruktív lesz, és hogy a költségvetési eljárást kielégítő eredménnyel tudjuk lezárni.
Elnök
Šemeta úr, köszönöm, hogy bemutatta a Bizottság álláspontját és azt is, hogy betartotta a rendelkezésre álló időt, ami nagyon fontos. Hadd tegyem hozzá, hogy ez még csak az első megbeszélés. További megbeszélésekre fog sor kerülni a Költségvetési Bizottsággal és más bizottságokkal, a döntő megbeszélésre pedig néhány hét múlva kerül sor.
László Surján
előadó.. - (HU) Anyanyelvemen fogok beszélni, mert egy olyan Európát remélek, amelyben ez minden parlamentben, sőt a közélet más területén is természetes jog. Ebben az Európában nem akadályozza az anyanyelvhasználatot semmiféle törvény még Szlovákiában sem. Reméltem azt is, hogy a jelen pénzügyi krízis nem csak csökkenti a termelést és növeli a munkanélküliséget, hanem alkalom, hogy az Unió költségvetését reformértékű lépésekkel jobbá tegyük.
A Parlament már februárban megfogalmazta a maga álláspontját. Reménykeltő volt, hogy az Európai Bizottság és a Tanács ezzel összhangban nyilatkoztak. Az előterjesztés ismeretében szomorúan állapítom meg, hogy a szép szavakat nem teljesen sikerült a számok nyelvére lefordítani. Ideje szembenézni a ténnyel, hogy az Unió költségvetésével senki nem elégedett. A költségvetés bevételi oldala a tagállamok számára komoly teher, de a rendelkezésre álló összeg nem elegendő a célok elérésére. Messze vagyunk mind a teljes foglalkoztatástól, mind a tudásalapú társadalomtól. Nagy összegeket költünk a mezőgazdaságra, de például a tejtermelőket kezelhetetlen válság sújtja. A kiadási oldal legnagyobb tétele a kohéziós politika, de a régiók közti eltérések inkább nőnek, mint csökkennének.
Az Európában született és kiképzett kutatók az Unión kívül dolgoznak, így az innováció terén is lemaradunk. Azt reméltük, hogy a válság esély lesz arra is, hogy átrendezzük sorainkat, és eredményesebb, a polgárok számára érzékelhetőbb lesz az Unió költségvetése. Reméltük, hogy a költségvetést nem csak a szabályoknak megfelelően, és korrupciómentesen használjuk fel, hanem a kiadásoknál figyelembe vesszük, hogy mely programok adnak valóban értéket, hoznak eredményt a pénzünkért.
Mit tehetünk most? A Parlament megpróbálja majd úgy alakítani a költségvetést, hogy annak világosabb üzenete legyen a polgárok számára. Azokat a tételeket akarjuk megnövelni, amelyek segítenek a krízis kezelésében. Ezzel kapcsolatban beterjesztjük elgondolásunkat a gazdaságélénkítési terv megvalósításáról. Szembe akarunk nézni a klímaváltozás kihívásaival is. Azt szeretnénk, ha a krízis kezelését ne csak az e célból nevesített terv pár milliárdja, hanem a költségvetés majd minden tétele hatékonyan szolgálja, hogy az európaiak észrevegyék, az Unió nem felesleges kiadás, hanem hatékony eszköz problémáik megoldásában. Ehhez kérem a képviselők, a Tanács és a Bizottság támogatását.
Vladimír Maňka
előadó.. - (SK) Elnök úr, államtitkár úr, biztos úr! Bizonyára egyetértünk abban, hogy az Európai Parlament költségvetésének kialakításakor legfőbb feladatunkra kell összpontosítanunk, ez pedig a jogalkotási munka. Minden más, ehhez nem kapcsolódó kérdést, amennyire csak lehetséges, ki kell iktatnunk a költségvetési eljárásból.
A költségvetés végleges formátumát az Európai Parlament elnöksége és a Költségvetési Bizottság részvételével egyeztető tárgyalási folyamat keretében vitatjuk meg a mai napon. Itt szeretnék köszönetet mondani a politikai csoportok képviselőinek. A Költségvetési Bizottság tegnapi ülésén támogatták a költségvetés csökkentésére tett javaslatokat és a pénzügyi források hatékonyabb felhasználását célzó intézkedéseket.
Szinte folyamatosan előfordulnak olyan hiányosságok, amelyek megakadályozzák erőforrásaink maximálisan hatékony kihasználását. Ilyen például a mai vitának otthont adó épületek biztonsági rendszere. Mint Önök is tudják, havonta négy napot töltünk Strasbourgban. Ennek ellenére - egészen a legutóbbi időkig - biztonsági őröket állítottak mindkét bejárat elé egész évben, 365 napon keresztül. Erre az Európai Parlament főtitkára és kollégái figyeltek fel, és az általuk bevezetett intézkedésekkel évente több, mint 2 millió eurót takaríthatunk meg.
Egy másik például a fordításokról szóló számvevőszéki jelentések szolgálnak. A fordítók rendelkezésre állásával kapcsolatos elégtelen tervezés, elégtelen kommunikáció, illetve a kommunikáció teljes hiánya megakadályozza a fordítói erőforrások hatékony felhasználását. A fordításokkal megbízott intézmény gyakran automatikusan külső fordítóknak adja ki a munkát anélkül, hogy ellenőrizné, van-e házon belül erre szabad kapacitás.
Ezért azt javasoljuk, hogy a különböző intézmények költségvetésében szereplő fordítási rendeltetésű erőforrások 5%-ából képezzünk tartalékot. Ezt a tartalékot akkor szabadítjuk fel, ha demonstrálják, hogy törekedtek a szervezet belső erőforrásainak maximális kihasználására. Egyedül a fordítások terén évente 11 millió eurós megtakarításra van lehetőség.
Sok más példát is felsorolhatnék. A legtöbb egy közös nevezőre vezethető vissza: nemigen hasznosítjuk az erőforrások felhasználásáról és a munkaszervezésről szóló független tanulmányok tanulságait. Hiszek abban, hogy a politikai akarat, amelyet a különböző politikai csoportok tanúsítottak a Költségvetési Bizottság tegnapi megbeszélésén, meg fogja hozni a gyümölcsét.
Az uniós intézmények legfőbb igazgatási kiadásai az ingatlanok vásárlásával, karbantartásával, bérlésével kapcsolatosak. A múltban számos olyan eset fordult elő, hogy valamelyik intézmény nem teljesen hatékony módszerekkel vásárolt vagy bérelt ki ingatlant. A Számvevőszék szerint az intézmények nem tanúsítanak együttműködést ezen a téren, vagy még a saját politikájukat sem képesek felmérni.
Ezért felkértük az Európai Parlament igazgatását, hogy készítsen középtávú stratégiai dokumentumot az épületekről. Azt akartuk, hogy értelmes döntés szülessen ez ügyben az első olvasati szakasz során. Közös épületpolitikát kell létrehozni az ingatlanokkal kapcsolatban, nem csupán az Európai Parlamentben, hanem az összes intézmény berkein belül is, és meg kell erősíteni az együttműködést ezen a téren. Államtitkár úr, boldog vagyok, hogy a Tanács, mint mi is, prioritásként kezeli ezt a célt, és ezért hadd mondjak Önnek köszönetet.
Alain Lamassoure
Elnök úr! Hadd gratuláljak először Šemeta úrnak ahhoz, hogy jelölése a költségvetésért felelős biztosi posztra tegnap megerősítésre került.
Meg vagyok róla győződve, hogy vele is ugyanolyan magas színvonalú kapcsolatot alakítunk ki, mint amelyet elődjével élvezhettünk, és neki is Grybauskaitasszonyéhoz hasonló ragyogó politikai karriert kívánunk!
Elnök úr! Globális gazdasági válság időszakát éljük, miközben rendkívüli diplomáciai eseményekre készülődünk és számos intézményi bizonytalansággal nézünk szembe az Unión belül. Egy ilyen időszakban a Költségvetési Bizottság törekedni fog az együttműködő hozzáállásra. Ahogy előadónk említette, sajnálattal vettük tudomásul, hogy a Tanács csökkentéseket hajtott végre a Bizottság javaslatain, ugyanakkor azonban megértjük, hogy a tagállamok államháztartásainak állapota idén nem tesz többet lehetővé.
Amint elhangzott, kötelességünk eredményeket elérni a 2010-es költségvetéssel: nevezetesen, ki kell egyensúlyoznunk a gazdaságélénkítő terv 2010-es fejezetének finanszírozását. Bár tisztában vagyunk azzal, hogy szükség lesz újraorientálásra, ez semmiképpen nem irányulhat más, a Parlament és a Tanács által előzetesen eldöntött politikai prioritásokra.
A Parlament reméli, hogy 2010-et követően együtt munkálkodhat a Bizottsággal, a Tanáccsal, illetve a svéd, majd a jövőbeli spanyol elnökséggel három nagy, hosszú távra kiható problémakörön.
Ha a dolgok úgy alakulnak Írországban, ahogyan reméljük, az első ilyen kérdés a Lisszaboni Szerződés alkalmazásához szükséges eljárások, menetrend és munkamódszerek megvalósítása lesz.
A második kérdés a pénzügyi keret középtávú felülvizsgálata. A közös döntést a többéves pénzügyi keretről 2006 májusában hoztuk meg, azóta pedig kialakult a pénzügyi válság, súlyos nyomás nehezedik az energia-, nyersanyag- sőt, az élelmiszerárakra, és egyeztetések folynak az éghajlatváltozásról. Itt van továbbá - sajnálatos módon - a lisszaboni stratégia mára már egyértelművé vált kudarca. Ezért mindenképpen szükségessé vált többéves iránymutatásunk igen alapos felülvizsgálata. Az új Bizottságnak ez lesz a legelső feladata.
Végül pedig, a harmadik és utolsó feladat az európai költségvetés forrásainak reformja lesz. Már a válság előtt tudtuk, hogy egyetlen tagállam sem hajlandó tovább fizetni az európai költekezésért. A válság óta pedig egyetlen tagállam sem tud fizetni ezért a költekezésért. Pénzügyi hozzájárulásunk a gazdasági élénküléshez az Unió GDP-jének alig 0,03%-át teszi ki.
Tökéletesen tisztában vagyunk azzal, hogy ez rendkívül nehéz kérdés, de az Európai Parlament már négy éve dolgozik ezen a nemzeti országgyűlésekkel, és eltökélt szándéka, hogy mielőbb javaslatot tegyen a munka egyes területeire, hogy jövőre meg lehessen kezdeni a vitát.
Hans Lindblad
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr! Mind a Bizottság, mind az Európai Parlament részéről elhangzott, hogy az ősszel számos bonyolult kérdéssel kell foglalkoznunk. Remélem, lesz azért közöttük egy-két könnyebb feladat is. A gazdaságélénkítési terv és annak finanszírozása az egyik legnehezebb feladat. Mégis nagyon remélem, hogy sikerülni fog. Tudom, hogy sikerülni fog. Nincs más választásunk.
A másik probléma, amivel rövid és hosszú távon is szembe kell néznünk, természetesen az éghajlatváltozás, illetve az éghajlat-politika finanszírozása.
Végül pedig szeretném megragadni a lehetőséget arra, hogy megköszönjem Önnek a lehetőséget a mai felszólalásra.
Elnök
A vitát lezárom.
Szeretnék gratulálni a biztos úr jelöléséhez. Biztos úr! A litván biztosokra szép karrier vár. Sok sikert kívánunk Önnek a Bizottságban és a jövőben is. Az Ön elődje ma már Litvánia államfője.
