Социални разпоредби в Договора от Лисабон (разискване)
Председател
Следващата точка е изявления на Съвета и на Комисията относно социални разпоредби в Договора от Лисабон.
Филип Курар
Г-н председател, благодаря, че ми предоставихте възможност да се изкажа от името на г-жа Онкелинкс, заместник министър-председател, относно разнообразните нови перспективи в областта на социалните въпроси, предоставени от Договора от Лисабон.
Наистина считам, че трябва да разгледаме социалния напредък в европейското право. Оттук следва, че член 9 от Договора осигурява клауза за хоризонтална социална закрила, задължаваща европейските институции да вземат предвид изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, с гарантирането на адекватна социална закрила, с борбата срещу социалното изключване, както и с постигане на високо равнище на образование, обучение и опазване на човешкото здраве.
Това изискване е съобразено с постановеното в член 3, параграф 3 от Договора, според който вътрешният пазар следва да бъде изграден посредством политики, основани на социална пазарна икономика, която е силно конкурентна и има за цел пълна заетост и социален прогрес.
Съответно в член 9 се призовава занапред в определенията на всички европейски политики да бъде отчитано социалното измерение. Това се отнася до възстановяването на справедливо равновесие между аспектите, които ще трябва да осъществим на практика. Това е приоритетна взаимосвързана цел на белгийското председателство.
Следователно в бъдеще ще трябва да обръщаме много повече внимание на социалното въздействие на политиките, развити на европейско равнище. Трябва да увеличим максимално икономическия растеж в Европейския съюз, но трябва също и да насърчаваме справедливото и безпристрастно всеобхватно разпределение на плодовете от този растеж, а също и да посвещаваме специално внимание на съдбата на най-уязвимите хора.
Трябва да вземем предвид социалното измерение и в стратегията "Европа 2020", която, както знаете, беше приета от Европейския съюз по време на заседанието на Европейския съвет през юни. Тази стратегия, имаща за цел постигането на заетост и растеж, обединява в себе си икономическото и социалното измерение, както и измеренията на заетостта и околната среда. Тя се основава на ограничен брой количествено изразени цели и няколко насоки.
От петте строго определени цели една е специално посветена на борбата с бедността и социалното изключване. Тя поставя задачата до 2020 г. да се избавят от бедността поне 20 млн. души в Европейския съюз. Заедно с насока 10 тя изгражда социалния стълб на стратегията.
Въпреки че може и да сме разочаровани от липсата на амбиция в тази цел, последната все пак разкрива желание за изпълнение на конкретна и ясно различима цел, което е нещо ново в тази област, и внася нова динамика, от която трябва да се възползваме. Държавите-членки ще трябва всяка година да докладват за постигнатия напредък при изпълнението на тази цел в своите Национални програми за реформа (НПР).
Винаги съм бил на мнение, че трябва максимално да увеличим ползите от това социално измерение на стратегията "Европа 2020". Искам да превърна белгийското председателство в едно истинско социално председателство. В това отношение, стратегията "Европа 2020" предоставя възможност за видимост: европейска социална политика. Това ще бъде истинско предизвикателство, защото държавите-членки са заети с определянето на своите програми за реформа и следователно на своите политики за постигане на количествено изразени цели, а същевременно са заети с работа върху националните си бюджети, ограничаващи финансовата им свобода.
Освен това финансовата криза все още не е отшумяла, а икономическото възстановяване не бърза да се прояви така, че да го усетим. Трябва да гарантираме, че фискалната консолидация като такава няма да има отрицателни последици за заетостта и социалните политики. Стратегията за растеж "ЕС 2020" трябва да бъде устойчива и приобщаваща. Тя не бива да се характеризира с растеж без работни места; тя трябва да изразява желание за борба с несигурността на работното място. Следователно борбата с бедността наистина трябва да бъде наша основна грижа.
В Съвета белгийското председателство работи усилено, за да задвижи успешно този динамичен процес, но то е също и чувствително към ролята, която Комисията трябва да изиграе в това отношение. Наистина, ще призовем настоятелно Комисията да предприеме енергични действия по този въпрос. В случая имам предвид водещите инициативи, които тя трябва да приеме, и особено платформата за борба с бедността и социалното изключване, която трябва да предложи по-широк поглед към социалните предизвикателства, пред които е изправена Европа.
Наред с другото, Комисията трябва да използва този метод, за да ни предложи начини за специфично прилагане на новата хоризонтална социална клауза в член 9 от Договора от Лисабон.
Както можете да видите, белгийското председателство има големи амбиции, но аз изразявам истинско убеждение, че то ще отговори на потребностите и изискванията на нашите съграждани. Без социално измерение европейският проект е обречен на провал. В това отношение също имате да изиграете роля в продължаването на разискването относно тази стратегия, не само на равнище на ЕС, но също и чрез подчертаване на социалното измерение в съответните ви държави.
Ласло Андор
Г-н председател, хоризонталната социална клауза, залегнала в член 9 на Договора за функционирането на Европейския съюз, гласи: "При определянето и осъществяването на своите политики и дейности Съюзът взема предвид", inter alia, "изискванията, свързани с насърчаването на висока степен на заетост, с осигуряването на адекватна социална закрила" и "с борбата срещу социалното изключване". Комисията е поела ангажимент към прилагането на тази клауза, включително и чрез разширяване на оценката на социалното въздействие, като част от всеобщата система за оценка на въздействието.
Във връзка със специфичното състояние на социалните услуги от общ интерес (СУОИ), Комисията счита, че е важно на публичните органи в държавите-членки да се гарантира правна сигурност. Въпреки това Комисията не счита за необходимо на този етап да се организира работна група, в която да вземат участие множество заинтересовани страни и която да се бори с трудностите, срещани от някои доставчици на СУОИ при тълкуването на правилата на единния пазар.
Комисията съзнава, че значителен брой публични органи и заинтересовани страни считат, че правилата в ЕС, приложими към социалните услуги, са пречка пред организирането и финансирането на тези услуги. И все пак, консултирането на публичните органи и заинтересованите страни разкрива, че съществуващите правила в голяма степен отчитат спецификите на социалните услуги от общ интерес. Докладваните проблеми често се дължат на липсата на осведоменост и на информация за правилата или на съмнения относно начина, по който следва да бъдат прилагани тези правила.
По тази причина Комисията въведе нова стратегия, включваща интерактивната информационна услуга, документите относно най-често задаваните въпроси и инициативата за обучение на местните публични органи. Комисията е в процес на актуализиране на документите относно най-често задаваните въпроси. Щом бъдат приключени, Комисията ще ги представи на държавите-членки и на заинтересованите страни в Комитета "Социална закрила".
Друг дискусионен форум с участието на държавите-членки е Консултативният комитет по обществените поръчки. Тъкмо приключи една обществена консултация относно пакета услуги от общ икономически интерес (УОИИ), имаща за цел изясняването и опростяването на прилагането на разпоредбите за държавните помощи за тези услуги. Комисията ще сподели своята оценка за приноса с Парламента, комисията по регионално развитие, Европейския икономически и социален комитет и държавите-членки. Както Комисията многократно е заявявала, спецификите на социалните услуги ще бъдат надлежно взети предвид в преразглеждането на пакета.
Освен това през последните няколко години Комисията проведе плодотворен диалог с главните заинтересовани страни относно възможното адаптиране на съществуващите правила в ЕС - по-специално в Комитета "Социална закрила" и в междуведомствената група "Обществени услуги" на Европейския парламент. През юли Комисията взе участие в семинар, организиран от белгийското председателство съвместно с държавите-членки и с различни заинтересовани страни. За пореден път обсъжданията показаха, че въпреки наличния силен и основателен интерес към фино приспособяване, няма реална необходимост от промяна на основните структури на съществуващите правила на ЕС с цел адаптирането им към спецификите на СУОИ. При това положение Комисията е наясно, че белгийското председателство е внесло няколко предложения с оглед на изясняването и приспособяването на съществуващите правила. Комисията внимателно обмисля тези предложения.
Припомням също и че Третият форум относно социалните услуги от общ интерес, който предстои да бъде организиран на 26 и 27 октомври под егидата на белгийското председателство, ще предостави възможност да се обсъдят тези, а може би и други предложения.
И накрая, Комисията работи в рамките на Комитета "Социална закрила" върху доброволна рамка за качество на социалните услуги. Комисията напоследък работи в много близко сътрудничество с главните заинтересовани страни, социалните партньори, местните органи, доставчиците на услуги и потребителите, за създаването на такава рамка.
Ако трябва да обобщя, Комисията е поела ангажимент за прилагането на новата хоризонтална социална клауза, включително и по отношение на СУОИ.
Както вече обясних, съществуват много форуми за обсъждания и диалог със заинтересованите страни, свързани със СУОИ. Ето защо Комисията не счита за необходимо сформирането на допълнителна работна група. Въпреки това Комисията е поела ангажимент да се справи с трудностите, които срещат някои доставчици на СУОИ при тълкуването на правилата на единния пазар, включително и по силата на Законодателния акт за единния пазар, който предстои да бъде приет от Комисията преди края на октомври.
Andreas Schwab
Г-н председател, госпожи и господа, Договорът от Лисабон не даде на Европейския съюз никакви принципно нови правомощия в областта на социалната политика. Член 9 - представителят на Съвета вече спомена това - разширява съществуващите правомощия във връзка с основния принцип на социалната пазарна икономика, което е много важно за групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и което включихме в Европейската конвенция, съществено подготвила пътя за Договора от Лисабон.
Другата ни основна идея е, че с доклада на предходния член на ЕК, Марио Монти, озаглавен "Поставяне на гражданите в центъра на политиките на Съюза", Европейската комисия даде интересен и ценен принос към начина, по който можем да постигнем съчетаването на силните положителни импулси на вътрешния пазар със социалните елементи на общия потребителски пазар. По тази причина, г-н Андор, очакваме с надежда така наречения "Законодателен акт за единния пазар", върху който понастоящем работи г-н Барние. Считаме, че този законодателен акт наистина би могъл да се пребори със законодателния пакет Монти-Крус по един конструктивен начин. И все пак, сме скептично настроени към вероятността въвеждането на директивите за обществените поръчки и създаването на директива за концесиите в крайна сметка да доведат до вкарването на вътрешния европейски пазар в правия път, тъй като очевидно сме категорично против всякакво раздуване на публичния сектор.
Представителят на Съвета вече спомена това, но още по-важно е, колкото и голямо и значимо да е укрепването на социалното сближаване - и мога да заявя това като представител на по-младото поколение в Парламента - да включим всички "сиви" бюджети - професор Бернд Рафелхюшен от Фрайбургския университет говори за това, че по отношение на дълговете на пенсионните фондове имаме редица скрити бюджети - когато разглеждаме укрепването на социалното сближаване, и да създадем политика, която да предоставя и на по-младото поколение добри възможности през настъпващото десетилетие.
Ето защо съм убеден, че заедно - а и представителят на Съвета вече спомена това - сме изправени пред големи предизвикателства; че Европейският парламент и групата на Европейската народна партия (Християндемократи) споделят обща гледна точка за това предизвикателство и че следва да направим всичко по силите си, за да подкрепим усилията на Европейската комисия по отношение на този пакет от мерки за вътрешния пазар и от друга страна - на социалните мерки, които трябва да допълнят този вътрешен пазар, на фона на социалната пазарна икономика. Затова очаквам с интерес по-нататъшния развой на разискването и благодаря за вниманието.
Proinsias De Rossa
Г-н председател, преди всичко искам да благодаря на Съвета и на Комисията за техните изявления днес и искам да благодаря на групата на Алианса на либералите и демократите за Европа, групата на Зелените/Европейски свободен алианс и Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица за тяхната подкрепа за включването на този въпрос в дневния ред на днешното заседание.
Новите социални клаузи нямат отношение единствено към услугите от общ интерес, както беше загатнато при намесата от страна на групата на Европейската народна партия (Християндемократи) по-рано днес следобед. По отношение на социалните услуги от общ интерес (СУОИ), трябва да стигнем до някакви заключения по въпросите, разисквани усилено години наред, вместо да преповтаряме стари доводи.
Като докладчик по бъдещето на социалните услуги от общ интерес очаквам с интерес съвместната работа с всички групи, които признават необходимостта от силна социална пазарна икономика, и се надявам да дам конкретни предложения за решаване на дилемите, пред които са изправени доставчиците на СУОИ.
Както несъмнено знаете, европейските граждани имат големи надежди по отношение на развиването на по-съгласувано и динамично социално измерение на европейските политики и законодателство след приемането на Договора от Лисабон. Действително едно от важните разисквания в Ирландия по време на референдумите относно Договора от Лисабон беше свързано с новите социални клаузи, включително член 3, член 9, член 14 и Социалния протокол, а действително и много други, свързани с уврежданията и равенството.
Винаги е важно да отговаряме на очакванията на гражданите. Това е двойно по-важно в тези времена на икономическа и социална криза за милиони наши граждани, вече загубили, а също и за много други, които ще загубят работата си, дома, спестяванията, пенсиите си и услугите в областта на общественото здравеопазване, а даже и образователните възможности за техните деца, заради кризата и прилаганите мерки.
За Европейския съюз би било силно дестабилизиращо, ако колегията на членовете на Комисията и Европейският съвет възприемат гледната точка, че тези нови членове на Договора нищо не променят и продължат да разглеждат социалните цели като второстепенни спрямо пазарните цели. Ако се провалим в поемането на собствените си отговорности, има достатъчно крайни ксенофобски и нетолерантни политически партии, готови да печелят от ширещия се гняв и недоволство.
Специалната ми молба към Комисията и Съвета днес е да приемат, че се нуждаем от динамичен процес, за да постигнем напредък по отношение на услугите от общ интерес, и по-конкретно на социалните услуги от общ интерес.
Изразявам съжаление по повод на днешното изявление на г-н члена на Комисията. Надявам се в рамките на следващите няколко месеца да го убедим, че греши, че наистина се нуждаем от динамичен процес, че наистина се нуждаем от работна група на високо равнище, включваща не само него и членове на други генерални дирекции, но също и членове на гражданското общество, профсъюзите, Съвета и комисията по регионално развитие.
Нуждаем се от механизъм, който да задвижи промяната, която всички признават. Г-н член на Комисията, чух да казвате, както и г-н Барозу, че заинтересованите страни изглежда Ви казват, че не съществува реален проблем. На мен заинтересованите страни не ми казват това. Срещал съм се с десетки от тях през последните шест месеца. Те ми споделят, че са налице бюрократични проблеми и правни проблеми, които трябва неотложно да бъдат решени. Опасявам се, на основание на казаното днес от Вас и от представителя на Съвета, че тези проблеми няма да бъдат решени неотложно. Надявам се, че с казаното от мен бих могъл да променя мнението Ви в рамките на следващите шест месеца. Все пак, има неотложна необходимост от механизъм, от механизъм на високо равнище, който да включва заинтересованите страни и да гарантира, че решенията, който трябва да бъдат взети, ще бъдат взети и ще се спазват.
Мисля, че е изключително важно Парламентът да бъде включен в този процес. Трябва да не забравяме, че сме длъжни да откликнем на загрижеността и да покажем, че Европа има сериозно отношение към създаването на социална пазарна икономика, а не само на единен пазар.
Marian Harkin
Г-н председател, тук при мен имам едно изхабено копие на Договора от Лисабон с бележки и подчертани изречения, с оръфани краища и петна от разлят чай. В продължение на дванадесет месеца то беше постоянният ми спътник в опитите ми да убедя ирландските граждани да гласуват с "да". Когато ирландските граждани ме питаха защо трябва да гласуват с "да", една от петте най-важни причини, които им изтъквах, беше, че този Договор ще им донесе една по-социална Европа.
Само преди дванадесет месеца ратифицирахме Договора и сега като политици трябва да изпълним своите обещания. Говорихме за новата хоризонтална социална клауза - член 9 - задължаваща Съюза да взема предвид социалните последици от решенията при провеждане на своите политики. Това е взаимосвързана цел, която ни дава по-голям простор за по-големи амбиции при създаването, изменянето и прилагането на законодателството на ЕС, но член 9 не гарантира желаните политически резултати. Той е мощен инструмент на наше разположение, но трябва да се запитаме дали го използваме, или той е само една красива фасада.
Социалната политика беше слабо интегрирана в първоначалните Договори, но считам, че е много по-силна в Договора от Лисабон. Освен Протокола относно услугите от общ интерес (УОИ) беше споменат и член 14 от Договора за функционирането на Европейския съюз. Това е ясен израз на споделената отговорност на държавите-членки и ЕС по отношение на УОИ. Към днешна дата ЕС е приложил правилата за вътрешния пазар, но член 14 гласи, че при прилагането на Договорите, "Съюзът и държавите-членки... следят тези услуги да се осъществяват съобразно принципи и при условия, по-специално икономически и финансови, които да им позволяват да изпълняват своите задачи". Това е промяна в курса на политиката на ЕС и трябва да бъде отразена в съобщенията и предложенията на Комисията.
Освен това Директивата срещу дискриминацията все още е блокирана в Съвета. Тя е важен законодателен акт и трябва да я видим приложена. Следователно, макар че основните принципи са установени и законодателството относно социалната политика е защитено в Договора от Лисабон, бъдещият курс на социалната политика все още не е точно определен. Ние - Комисията, Съветът и Парламентът - можем и трябва да използваме инструментите, осигурени от Договора от Лисабон.
Karima Delli
(FR) Г-н председател, г-н Курар, г-н член на Комисията, главната цел на Европейския съюз - цел, присъстваща в Договора от Лисабон - е развиването на социална пазарна икономика, насочена към пълна заетост и социален напредък. Ето защо в Договора е включена хоризонтална социална клауза, която гласи, че в определянето и осъществяването на всички свои политики Европейският съюз трябва да се ръководи от насърчаването на висока степен на заетост, осигуряването на адекватна социална закрила и борбата срещу социалното изключване.
Признаването на социалните права, и по-конкретно на правото на достъп до услуги от общ интерес, е правнообвързващо в Хартата на основните права. Тази харта съдържа права и принципи, като например правото на достъп до обезщетенията за социална сигурност, жилищно настаняване и социални услуги.
В навечерието на Третия форум относно социалните услуги от общ интерес, иницииран от Парламента, как можете да твърдите, че при прилагане на разпоредбите в Договора от Лисабон към социалните услуги от общ интерес следва да се приложат само правилата относно конкуренцията и вътрешния пазар без никакво приспособяване към техните специфични модели на организация и финансиране?
Не е ли вярно, че Директивата относно услугите например поставя под въпрос ролята на социалните услуги от общ интерес със силна местна база, състояща се от членове на общността, които не се стремят към финансова облага? Кога ще спрете да криете главата си в пясъка и кога най-сетне ще поемете своята отговорност като съзаконодател в съответствие с разпоредбите в новия член 14 на Договора за функционирането на Европейския съюз?
Lothar Bisky
Г-н председател, трябва да призная, че Договорът от Лисабон и социалните му обещания звучат добре. Въпреки това не можем да пренебрегнем факта, че стотици хиляди граждани излязоха по улиците на Брюксел и други европейски столици. Те протестираха срещу една погрешна и антисоциална политика по отношение на кризата.
Едва започнахме да излизаме от тази, най-тежката криза, а вече чуваме от страна на много правителства, че националните дългове трябва да бъдат поставени под контрол. Според тях аварийните парашути, т.е. спасителните програми, трябва да бъдат прибрани, а инвестиционните програми - закрити. Комисията призовава да бъдат наложени по-големи ограничения в Пакта за стабилност и растеж. Подлежат на наказание държавите, в които се заплащат сносни надници и заплати, в които трудовият пазар все още се ръководи от правила и в които системите за социална сигурност са твърде "социални" - което означава твърде скъпи. "Банкстерите" продължават все така, сякаш нищо не се е случило. Налага се да бъдат съкратени пенсии и заплати, а данъците върху разходите - навярно увеличени. Вноските за социално здравно осигуряване се увеличават, а услугите се влошават.
В светлината на съдебните решения на Съда на Европейския съюз по делата "Викинг", "Лавал" и "Рюферт", не само профсъюзите се опасяват, че социалното равновесие в Европейския съюз е твърде крехко. Призивът на профсъюзите за клауза за социална закрила заслужава пълната ни подкрепа. На правата на наетите лица, на правата на профсъюзите и на социалната закрила трябва да се придаде поне същата значимост, както и на - а всъщност и предимство пред - вътрешния пазар и свободата на предоставяне на услуги. Това трябва да залегне ясно в първичното законодателство. Изтъквам тези факти, защото свързаните с тях параграфи съвсем не изглеждат добре - в действителност, те не променят нищо.
Човешкото достойнство не може да бъде гарантирано без минимални социални стандарти. Една клауза за социален напредък би подобрила силно накърнената репутация на Европейския съюз сред народа и би помогнала да се изкоренят страховете в социален план.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, свидетели сме на един според мен тревожен развой на събитията в Европейския съюз, при който все повече хора биват тласнати към работа чрез агенции за временна заетост, фалшива самостоятелна заетост и нископлатена непрестижна работа, а социалните права на наетите лица изглежда са изтласкани на заден план. Европейският съд за правата на човека изглежда не само че понижава стандартите за защита на работниците в своята съдебна практика, но също така и отказва да покаже преференциално отношение към социално ангажираните предприемачи при възлагането на обществени поръчки.
Беше ни казано, че Договорът от Лисабон ще подобри положението във всяко едно отношение, но лично аз не съм забелязал някаква особена промяна в социален план. Правят се опити например за намаляване на икономическите и социалните различия между държавите-членки с помощта на Европейския социален фонд. И все пак, ако даването на отчет за и изпълнението на проекти води до проблеми в много региони, мисията на фонда се проваля. Свободите на вътрешния пазар, бих отбелязал мимоходом, твърде често включват само свободите на мултинационалните сдружения, които изстискват местните работодатели, тоест малките и средните предприятия. Считам, че това трябва да се промени възможно най-скоро.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, Договорът от Лисабон безспорно поставя пред Европа нови социални цели. Устойчивото развитие в Европа се основава на високата конкурентоспособност на социалната пазарна икономика, което означава пълна заетост и социален напредък, борба срещу социалното изключване и дискриминацията, насърчаване на справедливостта и премахване на бедността. Договорът от Лисабон утвърждава ролята на социалните партньори и насърчава социалния диалог между профсъюзите и представителите на организациите на работодателите на европейско равнище.
В тези различни области действителното положение със сигурност не е описаното от част от ораторите в залата. Днес можем да драматизираме положението; вярно е, че на места то е тревожно, че кризата още не е приключила и че води след себе си последствия. Въпреки всичко това Европа предприема мерки в тази област - което трябва да обясним на нашите граждани - за въвеждане на някакъв ред, по-специално, във финансовия сектор и в това отношение е от първите, положили усилия за организирането на този сектор въз основа на нашата дейност.
Позволете да направя няколко кратки забележки. По-специално, относно услугите от общ интерес, ще заявя ясно, че следва да вземем предвид националните специфики, тъй като е вярно, че част съгражданите ни са малко разтревожени - например французите - считайки погрешно, че Европа застрашава обществените услуги, традиционни за Франция. По същия начин във връзка с договорите за обществени поръчки следва да отчитаме индивидуалните обстоятелства и особено онези, които допринасят за сътрудничеството между няколко публични органи.
И все пак, социалната политика е зависима от здравословното състояние на икономиката и от икономическия растеж. Това е главната цел на социалната пазарна икономика.
Elizabeth Lynne
(EN) Г-н председател, за разлика от някои други оратори, аз не съм убедена, че Договорът от Лисабон внася също толкова промени в областта на социалната политика, колкото в някои други области.
Вземали сме съвместни решения в областта на заетостта в продължение на много години, но в дял II, "Разпоредби с общо приложение", в член 9 се споменава, наред с всичко останало, и опазването на човешкото здраве. Една директива, засягаща това, е Директивата относно електромагнитните полета - известно ми е, че Комисията я е разглеждала. Подлагайки Директивата относно електромагнитните полета на цялата процедура в комисията по заетост и социални въпроси, трябва да гарантираме - а надявам се, държавите-членки са съгласни с това - че могат да бъдат използвани високотехнологични магнитно-резонансни скенери.
Член 10 от дял II обхваща борбата срещу дискриминацията. Както вече казаха няколко оратори, изключително важно е да гарантираме, че хоризонталната Директива относно достъпа до стоки и услуги ще бъде деблокирана от страна на Съвета, както и че онези държави-членки, които я блокират, ще оттеглят своите възражения, така че да можем да постигнем истинска Директива срещу дискриминацията по отношение на достъпа до стоки и услуги.
Patrick Le Hyaric
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, трябва да споменем, че в приложението на Договора от Маастрихт съвсем не преобладава онова, което описахте: нито член 9, нито член 14 относно защитата на обществените услуги. Това са по-скоро принципите на конкуренцията, на неограничената свободна търговия, на по-слабата социална закрила, на съкрушителните удари върху пенсии и заплати, както и на отхвърлянето на добрата фискална хармонизация.
Например тази година беше обявена за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване. Нека отбележим точно какво направихте в противоречие с тази политика, уважаеми членове на Комисията и Съвета. Решенията, взети през последните няколко дни, които ни тласкат към режим на свръхстроги ограничения, както и самоопределянето на Комисията за истински трибунал, който да приложи тези ограничения, са в противоречие с всеки един социален проект. Вместо да считаме, че строгите ограничения и социалната регресия ще изведат Европейския съюз от кризата, според мен трябва да използваме съвсем различна логика - всъщност точно в обратна посока. Социалният напредък е мощно средство за излизане от кризата.
Ето защо искам да отправя към вас предложение, което внасям за разискване и по-нататъшно разглеждане. Предложението ще включва създаването на нова система, позволяваща на Европейската централна банка да купува - включително посредством печатането на пари, както правят днес всички банки по света - целия дълг или част от дълга на държавите-членки, ако е необходимо, а същевременно да участва в създаването на европейски фонд за общочовешко, социално и екологично развитие.
С подкрепата на Европейската централна банка и Европейската инвестиционна банка, този фонд би следвало да позволи разширяването на обществените услуги - или дори на обществените услуги от общ интерес - както и да предостави помощ за промишлеността, научноизследователската дейност и обучението.
Ilda Figueiredo
(PT) Натискът, оказван от Комисията, и голямото влияние на Обединена Европа върху държавите с по-крехки икономики и по-високи равнища на бедност е незачитане на всички принципи на икономическото и социалното сближаване, за които спомена в тази зала белгийското председателство, в името на т.нар. "социална клауза" в Договора от Лисабон - член 9.
Истината е, че излизането извън рамките на нелогичните критерии на Пакта за стабилност и растеж стана възможно едва след като на държавите-членки им се наложи да подкрепят банките вследствие на изпитваните от тях проблеми поради опустошителната разруха, предизвикана от тях. Сега, след като банките погълнаха милиарди евро от държавни помощи и внезапно се покачиха публичните дългове на държавите с най-големи затруднения, се върна натискът, насочен към намаляване на дълговете и дефицитите, без никаква загриженост за заетостта, социалното приобщаване и всеобщите права на обществено образование и здравеопазване, жилищно настаняване, заплата, с която може да се живее, и пенсия. В името на устойчивостта на публичните финанси, мерките за строги ограничения, налагани в някои държави като Гърция и Португалия, стават все повече, както и социалните неправди, а 120 милиона граждани на Европейския съюз са застрашени от растящата безработица, бедност и социално изключване.
Португалия ще се върне назад към депресията, ако новата програма за строги ограничения, неотдавна обявена от португалското правителство, влезе в сила, което повдига няколко въпроса. Каква е тази социална Европа? През Европейската година на борбата с бедността и социалното изключване какви са гаранциите за минимални доходи, с които да се борим срещу бедността? Докъде се простира обединението между социалните цели и целите, насочени към социална устойчивост, и макроикономическата политика? Къде е защитата и насърчаването на обществените услуги? Кога ще се появят взаимосвързани социални насоки и ефективна оценка на социалното въздействие, на политиките на Пакта за стабилност и растеж, на политиката на конкуренция, на вътрешния пазар, на бюджетната и фискалната политика, както и на паричната политика? Това е целта на умножаващите се работнически протести в Европа.
Othmar Karas
(DE) Г-н председател, политическите цели са ясни. Искаме една Европа с устойчива социална пазарна икономика, основни права, никаква дискриминация, пълна заетост, интегрирана социална клауза, социално сближаване и услуги от общ интерес, които да се определят съгласно принципа на субсидиарност. Това е нашата цел - но разполагаме с твърде малко инструменти на равнище на Европейския съюз за постигането на тази цел. Повечето от инструментите са на равнище на държавите-членки. Ако искаме да сме в състояние да реализираме тези цели в цяла Европа, се нуждаем от равновесие между икономическата политика, политиката на конкуренция и социалните инструменти. Ето защо следва да разширим нашия валутен съюз до степен на икономически и социален съюз. Освен това трябва да се изправим и ясно да заявим, че се нуждаем от повече солидарни действия и че обучението, квалификационните курсове, растежът и заетостта не са елементи, които да противопоставяме на социалния аспект на Европа; всъщност те са необходимо условие в борбата с бедността и социалното изключване, както и за подобряване на тежкото положение на работещите бедни.
Marie-Christine Vergiat
(FR) Г-н председател, току-що излязох от заседание на междуведомствената група "Обществени услуги". Понякога се питам дали говорим пред едни и същи хора. Според вас всичко е наред. Мнозинството участващи страни в най-добрия случай или не разбират нищо от европейско законодателство, или го разбират прекалено добре.
Говорите за измерване на социалното въздействие на политиките на Европейския съюз. Затова ще ви кажа следното: имате обширна област, върху която да работите - продължавайте, предизвиквам ви! Ако, както твърдите, няма никакъв проблем с обществените услуги, и по-специално с местните обществени услуги, тогава заемете се с извършването на точно и изчерпателно преразглеждане на либерализирането на обществените услуги в целия Европейски съюз.
Свободната и справедлива конкуренция трябваше да намали цените. Аз съм французойка. Ще ви приведа само няколко примера, които навярно обясняват защо французите са малко предпазливи относно Европа по отношение на този въпрос: рязко скочиха цените на пощенските услуги, на железопътния, въздушния и водния транспорт, които бяха отдадени на частни дружества.
Идеята за универсални услуги трябваше да гарантира, че най-основните услуги ще бъдат достъпни за всички. На практика обаче за най-бедните хора това съвсем не е така, а случаите на дискриминация стават все повече. Какво се случи с вашето мащабно преразпределяне на богатства, след като знаем, че неравенството между най-богатите и най-бедните продължава да се увеличава навсякъде в Европа?
Така че, да, г-н член на Комисията, както вече Ви запитаха мнозина колеги, кога Комисията ще вземе решение да отчете последиците от член 9 и член 14 на Договорите, както и Протокола относно социалните услуги от общ интерес; с други думи, кога ще зачете правата на Парламента? Моля, отговорете: от какво се страхувате?
Ласло Андор
Г-н председател, Комисията като цяло, а също и аз, считаме, че нашата цел е да развиваме социална пазарна икономика. Мога да заявя, от гледна точка на самия себе си и на своя ресор, че в този израз думата "социална" е по-важна от думата "пазарна". Разбира се, накрая Комисията трябва да внесе, представи и осъществи един много балансиран подход. Но все пак, винаги съм представлявал социалните цели и сме имали много сериозно отношение към този въпрос.
По време на обсъждането отбелязах също и че Актът за единния пазар, който предстои да влезе в сила, щеше да бъде приет с разочарование от страна на Парламента, ако не включваше много силно социално измерение. Именно върху това работихме напоследък: върху гаранциите, че този изключително важен документ ще има силен социален аспект. Участвах в свързаната с този въпрос група от членове на Комисията и гарантирах включването на теми, свързани с пенсиите и други въпроси, които са много важни от гледна точка на укрепването на социалното измерение на европейската икономика.
Въпреки всичко това са налице много други проблеми. Със сигурност бих се противопоставил на подхода да се разчита само на един конкретен тип решение, тоест да се създаде поредната структура на високо равнище с цел да се гарантира постигането на желаните резултати в областта на социалните въпроси.
Нямаше нищо в моя отговор, което да намеква за протест срещу предприемането на енергични действия във връзка със социалните услуги от общ интерес (СУОИ). В действителност, по отношение на СУОИ, се намираме в процес на енергични действия за подготовка на октомврийската конференция на белгийското председателство. Ще присъствам както на откриването, така и на заключенията от тази конференция, и съм изпълнен с надежда, че на нея ще бъдат повдигнати много въпроси, свързани със СУОИ, които да ни ръководят в по-нататъшната работа.
В Европейската платформа срещу бедността, която престои да бъде публикувана в края на годината, е изразено много сериозно отношение към СУОИ. Г-н Курар, държавният секретар по въпросите на социалната интеграция и борбата срещу бедността, също спомена това в своето встъпително изказване.
Изразявам готовността си за предприемането на по-нататъшни стъпки. И все пак, първо искам да видя какво ще произтече от тези събития и документи по отношение на по-широкия кръг заинтересовани страни в Европа. Бих искал да подчертая, че - въпреки че официално е налице известно възстановяване - всъщност се намираме в много труден етап на икономическата криза и все още има много болка, причинена не само от кризата, но и от мерките за излизане от нея.
Комисията многократно отправи призив да бъдат взети под внимание интересите на социалните услуги и уязвимите групи. През последните седмици много пъти се изказвах, призовавайки към предпазливост по отношение на макроикономическите политики на държавите-членки.
Фискалната консолидация е неизбежна, защото държавите са натрупали големи дългове. Въпреки това режимът на строги ограничения - особено неразумният - и праволинейните съкращения на разходите не са неизбежни. Всички държави-членки, дори и онези, върху които се оказва натиск от страна на пазарите, имат причина да се замислят как да постигнат разумна и премерена фискална консолидация. Всеки може да съпостави различните възможности за избор - съкращаване на разходите или увеличаване на приходите, при това безпристрастно; може да вземе под внимание интересите на уязвимите групи. В последно време Комисията призоваваше именно към това.
Дори в тези трудни времена, призоваваме към социална осъзнатост. Точно в това отношение много ни помогна тази Европейска година. Това беше една кампания за повишаване на осведомеността и на това равнище беше успешна, защото съдейства за постигането на двете много важни цели на стратегията "Европа 2020". Без тази кампания нямаше да можем успешно да постигнем много амбициозните цели за повишаване на заетостта и намаляване на бедността в Европа.
Разбира се, никой не счита, че това може да бъде постигнато изведнъж. Трябва да подобрим инструментите си. Приемам казаното от уважаемия колега относно Европейския социален фонд (ЕСФ). Той не функционираше идеално, но сега сме в процес на проучване кои аспекти на ЕСФ следва да бъдат подобрени по отношение на иновациите, с какво следва да се занимава ЕСФ и как следва да бъде използван той. Всичко това е част от един общ процес. По време на серия от конференции ще можем да обсъдим това, особено в контекста на въпроса как да подходим към положението на ромското население, наред с други въпроси. Белгийското председателство ще проведе конференция специално относно въпроса как ЕСФ може да бъде най-полезен за намаляване на бедността.
Изпълнен съм със съмнения относно създаването на нов фонд. Мисля, че първо трябва да проучим как с наличните инструменти би могъл да се използва социалният фонд за подобряване на социалните условия. Тук бих подчертал ролята на Европейската инвестиционна банка по отношение на развитието на инфраструктурата и услугите в Европа.
Никой не призовава към приватизиране на социалните услуги. Това е в компетентностите главно на държавите-членки. И все пак, ако разпоредбите на ЕС, засягащи например обществените поръчки или държавните помощи, бъдат правилно прилагани, вземайки под внимание всички важни параметри, те ще гарантират качество, ефективност на разходите и прозрачност. Това са много важни цели и не бива да ги подкопаваме, особено прозрачността, когато се стараем да преследваме други цели, колкото и важни или свързани с основните цели да са те.
Надявам се, че тези доводи са убедителни и че предстоящите събития, особено следващата конференция относно СУОИ и бедността, ще предоставят предостатъчно възможности да обсъдим по-нататъшните ни действия. Мога да ви уверя, че намаляването на бедността и подобряването на социалните стандарти в Европа заемат централно място в работата на Комисията, както и в личната ми програма.
Филип Курар
Г-н председател, бих искал да благодаря на всички колеги за качеството на техните изказвания.
Съветът поиска от Комисията да разработи програма, която да не се ограничава само с бедността, а действително да внася по-обхватна динамика за подход към борбата със социалното изключване и към ролята на социалното благоденствие.
Освен това искам да кажа, че в мерките за строги ограничения, споменати току-що от члена на Комисията, очевидно беше важно да се обмислят мерките, които ще бъдат предприети, с цел да се гарантира, че режимът на строги ограничения няма да направи хората още по-бедни. Днес борбата с бедността наистина не бива да бъде забравяна.
Освен това отправям благодарност към Комисията за нейните усилия в старанието да се установи по-голяма правна сигурност за социалните услуги от общ интерес (СУОИ) и особено по отношение на техните специфични характеристики.
Нашето желание наистина е да се стремим към обсъждания, по-специално в рамките на Комитета "Социална закрила", както и да подобрим диалога с различните заинтересовани страни, както институционални, така и неинституционални. Както подчерта г-н De Rossa, ясно е, че в разискването относно СУОИ, участието на Европейския парламент е и трябва да остане голямо. Член 14 е също важен елемент, който трябва да използваме в обсъжданията относно СУОИ. Всъщност той ще бъде една от важните теми, които ще бъдат обсъдени по време на Третия форум на 26 и 27 октомври.
И в заключение, обсъжданията относно социалните въпроси вървят трудно в Съвета поради бюджетните ограничения, както знаете. Въпреки това, социалните услуги изпълняват належащи задачи - от крайна необходимост - които следователно изискват много специално внимание и въпреки че техните специфики получават признание, това означава също и че трябва да осигурим специфичен подход към тях.
Ще завърша с благодарност към г-н Андор за неговата активност и желанието му за постигане на напредък във всичко, свързано със социалните въпроси.
Председател
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Nuno Teixeira
Финансовата криза допринесе за тежко влошаване на социалното положение в европейското общество. Възстановяването не бързаше да се прояви осезателно, с високи равнища на безработица и слаб икономически растеж. Целта на стратегията "Европа 2020" (ЕС 2020) е да се изготви план, с който да се улесни генерирането на икономически растеж, предлагащ по-висока заетост и по-голяма конкурентоспособност в рамките на Съюза. Нейните определящи инициативи съставляват път, който да следваме към превръщането на Европа в по-приобщаваща общност за европейците. Договорът от Лисабон укрепва измерението на Европа, свързано със социалната политика. Европа принадлежи на европейското общество, а част от мисията й е да допринася за насърчаване на заетостта и за подобряване на условията на живот и труд. Бих подчертал решаващото естество на диалога между социалните партньори, както и ролята на малките и средните предприятия като движеща сила на икономиката. Трябва да осъзнаем целите на Договора от Лисабон по отношение на социалните въпроси посредством специфичните предложения, включени в стратегията "ЕС 2020" например, определящи инициативи като "Индустриална политика за ерата на глобализацията" или "Програма за нови умения и работни места". Европа трябва да бъде по-конкурентоспособна и да може да посрещне предизвикателствата на глобализацията, без обаче да се отказва от намерението да бъде приобщаваща и стремяща се към устойчиво развитие, гарантиращо социално приобщаване.
Silvia-Adriana Ţicău
Договорът от Лисабон потвърждава наново ангажимента на държавите-членки към основните социални права, заложени в Европейската социална харта (от 1961 г.) и в Хартата на Общността за основните социални права на работниците (от 1989 г.). Договорът от Лисабон потвърждава наново, че Европейският съюз работи върху устойчивото развитие на Европа. Икономиката на ЕС е социална пазарна икономика, насърчаваща висока степен на конкурентоспособност. Нейните цели включват пълна заетост, социален напредък и високо ниво на опазване и подобряване на качеството на околната среда. Европейският съюз води борба със социалното изключване и дискриминацията и насърчава справедливостта и социалната закрила, равенството между половете, солидарността между поколенията и защитата на правата на децата.
През август равнището на безработицата в 27-те държави-членки на ЕС беше 9,6%, с равнище на младежката безработица от 20%. Икономическата и финансова криза имаше огромно въздействие върху социалната среда, като главната грижа на европейските граждани днес е за работните места и качеството на живота. Европейският съюз най-вече от 500 млн. граждани, ето защо Европа трябва да има социален аспект. Социална Европа трябва да предложи на европейските граждани работни места и достоен живот, на своите млади хора - висококачествено образование и перспективи за интеграция на пазара на труда, а на пенсионерите си - достоен живот и висококачествени здравни услуги.
