Предоставяне на макрофинансова помощ на Грузия - Предоставяне на макрофинансова помощ на Армения - Предоставяне на макрофинансова помощ на Сърбия - Предоставяне на макрофинансова помощ на Босна и Херцеговина (разискване) 
Председател
Следващата точка е общото разискване по:
доклада на г-н Moreira - от името на комисията по международна търговия, за предоставяне на макрофинансова помощ на Грузия - C7-0269/2009 -
доклада на г-н Moreira - от името на комисията по международна търговия, за предоставяне на макрофинансова помощ на Армения - C7-0268/2009 -
доклада на г-н Ransdorf - от името на комисията по международна търговия, за предоставяне на макрофинансова помощ на Сърбия - C7-0270/2009 -
и
доклада на г-н Winkler - от името на комисията по международна търговия, за предоставяне на макрофинансова помощ на Босна и Херцеговина - C7-0278/2009 -
Vital Moreira
Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, тъй като аз за пръв път се изказвам на пленарно заседание на Европейския парламент, позволете ми да ви поздравя и да изразя моето удовлетворение, ентусиазъм и чувство на всеотдайност във връзка с участието ми в работата на Парламента, представляващ всички европейски граждани.
Що се отнася до задачата, която ме доведе тук, аз съм пред вас, за да представя днес двата доклада относно разпределянето на макрофинансова помощ (МФП) за Грузия и Армения, като тя цели облекчаване на фискалните проблеми и външния баланс на двете кавказки държави. Те са наши партньори в рамките на Европейската политика на съседство и бяха сериозно засегнати от световната икономическа и финансова криза през последните две години.
В случая с Грузия влиянието на кризата се засилва от преките и непреките последствия на въоръжения конфликт с Русия през миналата година, включително разселването на голяма част от населението в рамките на държавата.
Икономиката на съседна Армения също е под едновременното влияние на икономическата рецесия и особено на бързото влошаване на руската икономика поради голямата зависимост на арменската икономика от търговията с огромната северна съседка. Това тласка двете държави към много трудна икономическа, финансова и социална ситуация.
Двете предложения за извънредна финансова помощ, които обсъждаме днес, ще намалят бюджетния дефицит и ще имат незабавен положителен ефект върху публичните финанси и платежния баланс на Грузия и Армения, при условие че те са с незабавно действие. По тази причина нашите два доклада напълно подкрепят необходимостта от осигуряването на финансовата помощ за Грузия и Армения.
Освен това в качеството ми на председател на комисията по международна търговия аз предложих на колегите от комисията да приемат двете предложения без изменения по реда на опростената процедура, като моето предложение беше одобрено единодушно.
В представените пред пленарна зала доклади обаче ние изразихме съжаление за забавянето и краткото време, дадено ни от Комисията за обсъждане на споразуменията. В бъдеще ние ще считаме забавянето за недопустимо, въпреки че осъзнаваме неизбежността на по-бързото обработване на такива въпроси, имайки предвид техният изключителен характер.
Нашата позиция по въпроса не означава, че колегите ми и аз нямаме резерви и опасения относно самите предложени споразумения. Освен това по всяка вероятност някои от нас, ако имахме възможност за избор, бихме се възползвали от възможността да предложим изменения, наблягайки например на значението на някои условия и критерии, свързани с помощта, за да подобрим прозрачността на съдържанието и изпълнението й.
Това обаче би означавало - и с това завършвам, г-жо председател - че ние нямаше да успеем да одобрим споразуменията за двете държави.
Предвид казаното, отчитайки действителните обстоятелства и стратегическото значение на тези две държави в контекста на Европейската политика на съседство, аз призовавам всички присъстващи да одобрят двете предложения за макрофинансовата помощ без измененията, препоръчани от Комисията.
Miloslav Ransdorf
Комисията по международна търговия обсъди настоящия доклад, като беше предложена опростена процедура, тъй като това е изключително спешен въпрос. Темата на моя доклад е макрофинансовата помощ за Сърбия, която аз считам, че е централната икономика на Балканите. По мое мнение има много причини, поради които ние следва да предоставим значителна помощ на тази държава, тъй като тя се стреми към членство в Европейския съюз през един труден период, характеризиращ се с огромна финансова нестабилност. Наблюдава се спад в държавните приходи, има инфлационен натиск и държавата, разбира се, се сблъсква с маса последици от миналите действия, например големия проблем с щетите за околната среда от времето на въздушните атаки на НАТО. Съществува и хуманитарен проблем, тъй като в страната пребивават 750 000 бежанци от другите части на бивша Югославия и, разбира се, настоящата финансова криза, разкриваща всички структурни недостатъци на сръбската икономика. Освен това войната от 1999 г. и въздушните атаки намалиха дела на крайната продукция в общото производство на Сърбия, което доведе и до влошаване на външнотърговския баланс. Към всичко това се прибави и лошата реколта миналата година, която допълнително намали държавните приходи в Сърбия. Ситуацията сега е много тежка.
Считам, че е необходимо да ускорим предоставянето на помощта, така че тя да може да се задейства до началото на следващата година, ето защо предложих опростена процедура чрез председателя на нашата комисия. Аз бих желал да подчертая, че това е и въпрос, който е в интерес на съседните на Сърбия държави, включително тези от тях, които още не са членки на Европейския съюз, но кандидатстват за членство, като Босна и Херцеговина, и Хърватия. Тук има обаче и държави, които вече са членки на ЕС и които могат да бъдат застрашени от нестабилността в Сърбия, като Унгария, Румъния и България. В интерес на стабилността на това крило на Европейския съюз и в интерес на вътрешната стабилност на Сърбия с акцент върху укрепването на териториалната цялост на държавата, аз предлагам действително да ускорим предоставянето на макрофинансовата помощ.
Csaba Sógor
Г-жо председател, имам честта да представя пред Парламента доклада на комисията по международна търговия относно макрофинансовата помощ за Босна и Херцеговина.
Както в случая с другите държави, за които Комисията предложи предоставянето на МФП, икономиката на Босна и Херцеговина е сериозно засегната от настоящата икономическа и финансова криза. Икономиката й е в тежко състояние и е ясно, че трябва да се намери път за излизане от кризата. Поради това Босна и Херцеговина кандидатства за помощ от Европейския съюз и Комисията предложи тя да се предостави под формата на кредит на стойност до 100 млн. евро, който да се отпусне на два транша през 2010 г.
Сега ние трябва да решим дали подкрепяме това искане или не. Според правилата на действащия Договор с нас просто се провеждат консултации. Ето защо, от една страна, можем да спорим: защо не почакаме да влезе в сила Договорът от Лисабон и да разгледаме измененото предложение вече по обикновената законодателна процедура? От друга страна, въпреки нарастващото значение на нашата работа след влизането в сила на Договора от Лисабон аз считам, че ние като Парламент трябва да демонстрираме отговорност и политическа решимост и да дадем своя принос, като предоставим на тази балканска държава още в началото на следващата година помощта, от която има нужда сега, вместо да обсъждаме надълго и нашироко и да я дадем в някакъв неизвестен момент в бъдещето.
По тези причини становището на комисията по международна търговия е да приемем предложението за МФП на Босна и Херцеговина преди влизането в сила на Договора от Лисабон без изменения по опростената процедура.
Моите колеги от комисията подкрепят единодушно това становище и сега аз моля за подкрепата и на целия Парламент.
Сийм Калас
Г-жо председател, на първо място бих желал да отбележа, че Комисията горещо приветства положителното и конструктивно отношение на Парламента към процеса на одобряване на предложенията на Комисията за макрофинансовата помощ, предназначена за нашите партньори - Армения, Грузия, Сърбия и Босна и Херцеговина.
Комисията оценява факта, че Европейският парламент избра процедура, която позволява гласуването по докладите за четирите държави да се проведе още утре без изменения в предложенията на Комисията. Бързите и решителни действия на Парламента ще позволят на Съвета да приеме решения по четирите операции през следващите няколко дни, след което Комисията ще може да стартира изпълнението на програмата.
Макрофинансовата помощ по самия си характер е краткосрочен инструмент за справяне с кризи и предложенията за предоставянето й обикновено изискват бързи действия. Такъв е именно случаят с държавите, които днес обсъждаме. Армения, Грузия, Сърбия и Босна и Херцеговина са сред държавите, които са засегнати в най-голяма степен от влиянието на кризата независимо от различията в икономическите структури и равнището на развитие. Те са и сред онези държави, които изпълняват енергични стабилизационни програми с подкрепата на Международния валутен фонд и които искат финансова помощ от Европейския съюз. И Комисията действително е на мнение, че условията за отпускане на МФП на тези държави са напълно изпълнени.
Нека сега се обърнем към инструмента за предоставяне на макрофинансова помощ и бъдещето му според Договора от Лисабон. Промяната, залегнала в Договора, предвижда обикновена законодателна процедура за МФП с еднакво участие на Европейския парламент и Съвета.
Същевременно аз мисля, че ние всички сме съгласни, че една проточена законодателна процедура, свързана с продължителен повтарящ се процес между отделните институции, не е подходяща за инструмента за предоставяне на макрофинансова помощ или всъщност за ситуации на криза.
Ето защо Комисията счита, че е от решаващо значение да се проучат начините, по които ще се третира макрофинансовата помощ в бъдеще, а именно в рамките на Договора от Лисабон. Ние бихме желали това да се прави в тясно сътрудничество с Европейския парламент, за да гарантираме, че в бъдеще по предложенията за МФП ще се работи по начин, който, от една страна, е много бърз и позволява ефективно реагиране при кризи, но от друга, отговаря на изискванията на Договора от Лисабон за процедурата по регулиране с контрол от страна на законодателните органи в рамките на процеса на съвместно вземане на решение.
Комисията и в миналото е подкрепяла рамков регламент относно инструмента за предоставяне на МФП. Службите на Комисията започнаха дискусии на техническо равнище относно формата на рамковия регламент съгласно Договора от Лисабон.
Рамковият регламент би могъл да има значителни предимства. Докато той бъде приет, решенията по отделните предложения на Комисията относно програмите по предоставяне на МФП ще се вземат за всеки отделен случай съвместно от Европейския парламент и Съвета. Предложенията - като започнем с наскоро приетото предложение на Комисията за Украйна - ще бъдат добър тест за междуинституционалното сътрудничество. Аз се надявам, че Парламентът и Съветът ще могат бързо да постигнат споразумение.
Накрая, бих искал да отбележа, че Комисията със задоволство приема предложенията на Парламента за подобряване на потока от информация, свързана с програмите по макрофинансова помощ. Комисията е готова да положи максимални усилия за предоставяне на повече информация нагоре по веригата на Парламента относно програмите по предоставяне на макрофинансова помощ.
George Sabin Cutaş
В началото бих искал да поздравя докладчиците за отлично свършената работа. Също така искам да изразя одобрението си за инициативите, предложени от Европейската комисия и Съвета с цел предоставяне на макрофинансова помощ на Босна и Херцеговина и Сърбия. Финансовата помощ от Европейския съюз се предлага в изключително труден и за двете държави период.
След жестокото изпитание, на което беше подложена тази част от Балканите през 90-те години на XX век, след толкова пролята кръв регионът навлиза в период на преустройство, който обаче е блокиран от настоящата икономическа криза. Двете държави изпитват с пълна сила ударите на рецесията на фона на бюджетен дефицит и темп на безработица, отчитащи вече високи стойности. Кризата кара чуждестранните инвеститори да изтеглят инвестициите си в много източноевропейски държави, като Сърбия е една от най-тежко засегнатите от дефицита, породен от огромните изходящи потоци от чуждестранни капитали. Сривът на икономическия растеж в съчетание с необходимостта от по-бързо посрещане на задълженията за изплащане на краткосрочните дългове увеличава нуждата от външно финансиране.
В резултат на това помощта от Европейския съюз се предоставя по време, когато се усеща максимално ефектът от дефицита на външно финансиране, без да споменаваме мрачните икономически и социални перспективи. По оценки върховата стойност на темпа на безработица ще бъде регистрирана чак в следващите две до три тримесечия.
Ние осъзнаваме доста добре, че социалното недоволство може да има вредно влияние върху стабилността на дадена държава, особено когато то се проявява заедно с вече съществуващо напрежение и произтича от такъв чувствителен проблем като етническия. Ето защо аз приветствам предложенията за макрофинансова помощ. Трябва да подчертая също колко са важни те основно като фактор за поддържане и укрепване на стабилността в региона, който беше засегнат тежко и се намира в крехко равновесие. Ние не можем да не вземем под внимание и перспективите за разширяване на Европейския съюз на Балканите, което се явява другата причина, поради която е наш дълг да подкрепим тези държави в стремежа им към интегриране в Европа.
Преди да приключа, бих желал да подчертая неотложния характер на финансовата помощ предвид икономическата ситуация в Сърбия и Босна и Херцеговина, която се влошава с ускоряващ се темп. Според мен неотложният характер на помощта следва да надделее над процедурните съображения, диктувани от влизането в сила на Договора от Лисабон. Ето защо аз подкрепям внесеното от двамата докладчици предложение относно своевременното прехвърляне на средства от Общността, като се избегне забавянето, предизвикано от необходимостта Европейската комисия да променя правното основание на разпоредбите.
Paweł Robert Kowal
Г-жо председател, като държави-членки на Европейския съюз ние сме отговорни за ситуацията в Грузия. Авторите на решението постъпиха добре, като ни напомниха, че икономическата ситуация в Грузия преди началото на конфликта беше много добра. Конфликтът в Грузия през 2008 г. донесе сериозно влошаване на икономическата ситуация в страната. В случая става дума за държава, която се стреми да си сътрудничи тясно с Европейския съюз, а в бъдеще да има и възможността да развива европейската перспектива.
Бих искал да насоча внимание ви върху факта, че руските санкции, общото положение в Кавказ и последиците от конфликта от миналата година не позволяват на Грузия да се развива нормално или да изгражда нормална икономика. Това е допълнителна и особено важна причина и ние трябва да подчертаем причините, поради които на Грузия следва да се предостави макрофинансова помощ и бюджетът й да се подкрепи, така че страната да получи възможност да развива икономиката си в съответствие със собствените си цели. Във възможните граници и при необходимост помощта за Грузия следва да се увеличава и занапред, и аз искам ясно да подчертая този факт. Основен въпрос е предоставянето на финансова помощ през 2009 г. От наша гледна точка не трябва да се позволи при никакви обстоятелства процедурните въпроси и различните процедурни подробности да попречат на предоставянето на помощта за Грузия през настоящата година.
Грузия заслужава да получи нашата помощ. Това е наше задължение като Европейски съюз, особено в ситуация, при която планът "Саркози" не се прилага по отношение на Грузия и ние не сме в състояние да гарантираме като арбитър, като Европейски съюз, че отношенията между Грузия и Русия се регулират в съответствие с международното право.
Tomasz Piotr Poręba
Г-жо председател, макрофинансовата помощ, която Комисията предложи да се предостави на Грузия, Армения, Босна и Херцеговина и Сърбия, несъмнено е крачка напред в правилната посока. Размерът на помощта обаче е доста под необходимото. Имам предвид по-конкретно Грузия, която следва да получи 46 млн. евро. В контекста на действителните проблеми, пред които ще се изправи страната, икономическата криза и проблемите, произтичащи от войната с Русия, които значително отслабват двигателя на икономическото развитие в Грузия, помощта несъмнено не е много голяма.
Защото ние трябва да си припомним, че държави като Грузия, Армения, Азербайджан и Казахстан са не само от политическа гледна точка важни за Европейския съюз държави, но са и стратегически по отношение на енергийната сигурност. Защото именно тези държави ще решават - и вече решават - какво ще бъде в бъдеще диверсифицирането на източниците за доставка на енергия за Европейския съюз.
Ако ние днес не ги подкрепим финансово и политически, ако не им дадем шанс да се развиват, тогава Русия ще направи това бързо, защото тези държави имат изключително важно и стратегическо значение за Русия. Ето защо аз оценявам предложението на Комисията като конструктивно и добро. Равнището на финансовата помощ обаче е твърде ниско.
Сийм Калас
Г-жо председател, нашата политика на съседство е в състояние до голяма степен да предоставя финансова помощ на съседни държави, които имат проблеми, така че аз съм много доволен, че членовете на Парламента така единодушно подкрепиха предложението на Комисията. Ние правим максимално възможното, за да подкрепяме нашите съседни държави.
Един член на Парламента спомена, че процедурните подробности не следва да ни пречат, но фактически процедурите са тези, които следва да гарантират, че средствата се разходват правилно. Вие винаги трябва да намирате баланса между постигането на целите и спазването на процедурите. Важно е да се следват ясни правила при предоставянето на помощта.
Както казах, ние много скоро ще открием възможността за разработване на рамково споразумение, което установява определена рамка за този вид помощ, и в съответствие с него ще можем да предоставяме неотложна помощ. Днес това е основен проблем: понастоящем ние вземаме решение за всеки отделен случай и това отнема страшно много време, както и много други процедури в нашия голям Европейски съюз.
Това ще бъде ключов въпрос. Ще имаме рамково споразумение и после механизъм за бързо вземане на решения относно размера на помощта. Винаги има ограничения, наложени от държавите-членки, и това и в бъдеще ще е така. Не можем да предоставяме неограничен размер помощи за други държави, докато в същото време осигуряваме средства за нашите проекти.
Vital Moreira
Г-жо председател, бих искал да се възползвам от възможността да направя три последни уточнения.
Първо, макрофинансовата помощ за съседните на Европейския съюз държави е оправдана поради две причини - на първо място, тя има политическа стойност като начин Европейският съюз да печели престиж, подпомагайки държави със затруднения в рамките на политиката на съседство.
Второ, помощта е оправдана и с оглед собствените интереси на Европейския съюз в приноса му за финансовата, социалната и политическата стабилност на съседните ни държави като условие за тяхното развитие и заздравяване на демокрацията, тъй като това е и предпоставка за собствената ни политическа стабилност.
Второто ми уточнение е, че макрофинансовата помощ въпреки всичко трябва внимателно да се обвърже с две условия: нейна цел следва да е реагирането на извънредни и временни финансови затруднения в тези държави, а не други цели. Нещо повече, тези държави не бива да отклоняват средствата, които им заделяме, за цели, които са несъвместими с обосновката за помощта на Европейския съюз, особено за увеличаване на военните разходи.
На трето и последно място, аз бих желал да подчертая значимостта и необходимостта от обща законодателна рамка за разпределянето на макрофинансовата помощ и прилагането на съответните споразумения с въпросните държави, като потвърждавам и приветствам ангажираността на члена на Комисията, г-н Калас, по този въпрос.
Надявам се също, че следващата Комисия ще е готова да спази този ангажимент и не след дълго ние ще имаме общи разпоредби относно макрофинансовата помощ.
Miloslav Ransdorf
Един голям писател веднъж каза, че балканските държави винаги поемат на плещите си по-голяма историческа отговорност, отколкото могат да понесат. Подобно нещо може да се каже и за държавите в Кавказ, които също носят на раменете си по-голям исторически товар, отколкото могат да носят. Ето защо по мое мнение Европейският съюз следва да свали част от историческия товар от тях. Това би облагодетелствало и тях, и нас, защото Европейският съюз не е цялостен без Балканите, и тъй като напоследък сърбите се шегуват, че единствените им приятели са Бог и гърците, аз мисля, че ние трябва да им покажем, че имат приятели и в Европейския парламент.
Csaba Sógor
Г-жо председател, всички четири държави, за които днес Комисията предлага предоставянето на макрофинансова помощ, са сериозно засегнати от настоящата икономическа и финансова криза. Икономиките им се намират в сериозно положение и е ясно, че трябва да се намери изход от кризата.
В случая с Грузия предложената макрофинансова помощ на стойност 46 млн. евро под формата на траншове от безвъзмездна помощ има за цел да подпомогне възстановяването й, тъй като страната претърпя изключително сериозен икономически спад след избухването на въоръжения конфликт с Русия и световната финансова криза.
Очаква се помощта от 100 млн. евро за Армения да има непосредствено отражение върху платежния баланс на страната, като по този начин би допринесла за облекчаване на финансовите ограничения по изпълнението на икономическата програма на правителството и за финансирането на бюджетния дефицит.
Сърбия, колкото и тежко да е засегната от финансовата и икономическата криза, бързо възвръща политическата си стабилност. Като балканска държава, тя е потенциален кандидат за членство в Европейския съюз и е подписала споразумението за стабилизация и асоцииране. По тази причина тя също следва да бъде подпомогната.
От политическа гледна точка Босна и Херцеговина също е потенциален кандидат за членство, като тя също е подписала споразумение за стабилизация и асоцииране и е в интерес на Европейския съюз да я подпомогне.
В заключение, аз отново изразявам своята убеденост, че ние като Европейски парламент трябва да демонстрираме отговорност и политическа ангажираност и да предоставим макрофинансовата помощ на държавите, които днес имат нужда от нея, вместо да водим дълги дебати в съответствие с обикновената законодателна процедура. Поради гореизложените причини, от името на групата на Европейската народна партия (Християндемократи), аз предлагам да приемем сега предложението за предоставяне на макрофинансова помощ на тези държави. Моля членовете на ЕП да го подкрепят единодушно.
Председател
Общото разискване приключи.
Гласуването ще се проведе утре от 12,00 ч.
Писмени изявления (член 149)
Cristian Silviu Buşoi  
Преди всичко искам да кажа, че съм съгласен с принципа за предоставяне на макрофинансова помощ на Армения. Считам, че тази инициатива е част от Европейската политика на съседство. Армения, която се намира в изключително сериозно икономическо положение поради финансовата криза, спешно се нуждае от тези средства, които ще й позволят да спази ангажиментите, поети от нея като част от стабилизационното споразумение с МВФ. Аз поздравявам докладчика за това, че осъзнава неотложните нужди на страната, като избира за решение приемането на становище без изменения. От друга страна, аз съм съгласен и с възраженията, които могат да се направят на процедурно равнище. Член 308 от Договора за функционирането на Европейския съюз е насочен към мерки, приемани като част от вътрешния пазар, които не са пряко предвидени във всеки договор и не са непременно сходни с онези, които следва да се приемат при предоставянето на МФП на трети държави. Аз считам, че междуинституционалните процедури се нуждаят от изясняване, за да се приемат мерки за МФП, съобразени с ограниченията във времето, така че за в бъдеще ние да не попадаме в подобна ситуация, когато Парламентът трябва да прави изключения от нормалната процедура. Освен това бих счел за нормално Съветът на Европейския съюз също да предприеме по-бързи действия, без да пренебрегва ролята на Парламента в тези процедури.
Indrek Tarand  
Аз искам да дам израз на нашето неудовлетворение относно така наречената опростена процедура за случаите на предоставяне на макрофинансова помощ на Грузия и Армения. Докато Парламентът в миналото разглеждаше бързо случаите на предоставяне на МФП, Комисията и Съветът се бавят. Опростената процедура почти изключва Парламента. Бихте ли ни обяснили причините, поради които Комисията, която беше наясно, че първото плащане е преди 2009 г., се бави? В групата на Зелените се твърдеше, че ние трябва да гарантираме, че МФП няма да се използва за военни цели, като това е и моето желание. В същото време обаче френски самолетоносач акостира в пристанището на Санкт Петербург, с което беше отбелязана най-голямата сделка за износ на въоръжение за Русия от държава-членка на Европейския съюз. Повече от очевидно е, че Русия допринася в най-голяма степен за това Грузия да изпитва остра нужда от финансова помощ. И да се иска едната страна в конфликта да намалява въоръжението си, а в същото време да се продават свръхмодерни технологии на другата страна ще доведе не само до дестабилизиране на стратегическата ситуация в черноморския регион, но ще има сериозни последици и за балтийския регион.
(Заседанието се прекъсва в 21,10 ч. и се възобновява в 21,20 ч.)
