Стратегия на ЕС за Черно море (разискване)
Председател
Следващата точка от дневния ред е докладът на г-н Ungureanu, от името на комисията по външни работи, относно стратегията на ЕС за Черно море.
Traian Ungureanu
Г-жо председател, преди точно три години Европейският парламент одобри "Черноморското взаимодействие". Това беше първата стъпка към последователна политика в една от най-чувствителните зони в Европа и беше стъпка в правилната посока, тъй като в момента за Черно море има обширни анализи - и страхове, че е пространство, където са съсредоточени надежди, сили и амбиции, засягащи политика, стратегии и сигурност.
Днес нашата политика в областта може да бъде развита допълнително. Парламентът може да изиграе решаваща роля в процеса на развиване на политиките на ЕС до завършена стратегия на ЕС. Това всъщност е основната идея в доклада, който аз инициирах с подкрепата на колегите ми от комисията по външни работи и Парламента като цяло.
Защо обаче да има нов доклад относно Черно море и стратегия на ЕС за Черно море? Някои хора биха казали, че Черно море е малко море. И наистина е така, но ако разменим тази географска карта за стратегическа карта, Черно море става огромно. Има и друг фактор: Черно море става все по-черно и по-черно.
След присъединяването на България и Румъния Черно море вече отчасти е вътрешно море на ЕС. Въпреки това развитията в региона често са непредсказуеми: натрупват се напрежения и недоразуменията изобилстват. Един обобщен анализ на Черноморския регион води до заключението, че отрицателните предизвикателства в този район продължават да съществуват и всъщност дори увеличават интензивността си. Войната между Грузия и Русия от 2008 г., нерешените и така наречени "замразени" конфликти, тревожното влошаване на демократичното управление в Украйна и Русия са много сериозни събития и ярки примери за рисковете за сигурността в района.
Ако разгледаме текущите резултати от участието на ЕС в региона, те изглеждат най-малкото смесени. Политическият подход на ЕС към Черно море няма механизми за наблюдение, оценка и последващи действия. Черноморският регион не е достатъчно видим в разискванията в Брюксел и финансирането от ЕС за региона е разпокъсано и сложно.
Като се отчитат достойнствата на "Черноморското взаимодействие", което одобрихме преди три години, една нова стратегия на ЕС за Черно море следва да използва по-силна политика и конкретни инструменти. Позволете ми да спомена само две от препоръките в доклада. Първата е за подходящите ресурси: ако ЕС иска да играе ключова роля в Черноморския регион, той трябва да отдели подходящите ресурси - както финансови, така и човешки. Създаването на отделен ред в бюджета на ЕС е от жизненоважно значение. Втората препоръка е за изработване на план за действие на ЕС с ясни цели и задачи, включително редовни срещи на съответните държави на министерско равнище.
Стратегията на ЕС за Черно море не следва да подценява нито да надценява никоя от държавите в региона. Принципите на приобщаването и на регионалното участие следва да бъдат отразени чрез важни роли за Турция и Русия, както и за всички регионални партньори, в успеха на регионалното сътрудничество.
В заключение, бих искал да благодаря на всичките си колеги за техния положителен принос за окончателния вариант на доклада. Мисля, че всички сме съгласни, че Парламентът очаква от Комисията и Съвета да превърнат този доклад в реалност. Стратегическото и ползотворно участие на ЕС в Черноморския регион следва да стане факт.
Щефан Фюле
Г-жо председател, много се радвам, че Черноморският регион е на предно място в дневния ред на Европейския парламент. Този регион е важен за Европейския съюз и ние трябва да се съсредоточим върху него, за да отразим неговата изключителна чувствителност.
Искам да изкажа благодарности и да поздравя докладчика на комисията по външните работи Traian Ungureanu за неговия отличен и съдържателен доклад. Докладът и препоръките му са интересни и иновативни по много въпроси.
След последното разширяване Черно море е вече и море на ЕС. Имаме отговорности спрямо него точно както имаме към всички останали региони на морски басейни, с които граничим. Трябва да подходим с решителност към тази нова отговорност.
Като част от европейската политика на съседство вече имаме инициатива, насочена към този регион: "Черноморското взаимодействие". Трябва да признаем обаче, че прилагането му се оказа много по-трудно, отколкото си мислехме. Не всичко, което искаме да направим, се приветства с ентусиазъм от всички в региона.
Именно поради тези причини Европейският парламент избра подход, основаващ се на регионалното участие и насърчаването на диалога. Считам, че това е правилният подход, който трябва да поддържаме, но тези ангажименти могат да се ползват с доверие само ако доведат до конкретни подобрения за народите в региона.
Така докладът за разработване на нова стратегия на Европейския съюз за Черно море представлява нашия ангажимент към региона и към нашите държави-членки, които принадлежат към този регион, като им даваме пълната си подкрепа за посрещане на предизвикателствата, свързани с тяхното специфично географско разположение.
Разбираме, че една стратегия за Черноморския регион не трябва да се тълкува като подмяна на съществуващите усилия, особено на "Черноморското взаимодействие". Тя следва по-скоро да бъде цялостна рамка, където може да се намерят насоки за всички дейности на Европейския съюз в региона.
Стратегията за Черно море може да осигури идеална възможност за преразглеждане на нашите интереси в региона, включително стратегически, политически и икономически интереси, както и за обсъждане на това, как най-добре могат да бъдат постигнати. Парламентът посочи подходящите области, в които следва да се развива стратегията, като управление, сигурност и енергетика, транспорт, околна среда, търговия, местно икономическо развитие и социално и човешко развитие.
Разработването на тази стратегия може също да предостави възможност за добавяне на морско измерение към текущата дейност в региона. В момента Комисията разработва цялостен пакет, който ще се занимае с инициативите за морска политика, управлението на природните ресурси и борбата срещу незаконния риболов.
Можем да се възползваме от нашето ноу-хау от други стратегии, като например стратегията на ЕС за региона на Балтийско море и стратегията на ЕС за река Дунав. Действително стратегията за река Дунав ще изисква очевидни взаимодействия с Черно море. Въпреки това ние сме наясно, че всеки европейски регион на морски басейн е различен. Съответно трябва да гарантираме, че всички бъдещи стратегии на ЕС следва да се адаптират към собствените си секторни характеристики, икономическо и социално развитие, околна среда и енергетика, инфраструктура и природни ресурси.
Докладът относно разработването на стратегия на ЕС за Черноморския регион предлага общ преглед на бъдещите предизвикателства за региона, но също така ще бъде от значение за установяване на стабилни канали с държавните партньори в региона, така че да се гарантира нейното гладко и ефективно изпълнение. Трябва с участието на Парламента да използваме тази възможност, за да се консултираме подробно с всички заинтересовани страни, като започнем с нашите партньори в региона.
Още веднъж: този доклад е благоприятен и нямаме търпение да се възползваме от неговите препоръки. Европейската служба за външна дейност и съответните служби на Комисията ще посветят своите усилия на изготвянето на стратегия за Черно море, за която ще потърсим вашата подкрепа и подкрепата на Съвета.
Метин Казак
Докладчик по становище INTA. - Г-жо Председател, уважаеми г-н Комисар, уважаеми колеги, искам и аз да поздравя г-н Ungureanu, и като докладчик на Комисията по международна търговия, се радвам, че някои от нашите предложения са включени в основния текст на доклада.
Радвам се, че Черно море, както беше посочено, след присъединяването на България и Румъния през 2007 г. стана, образно казано, "европейско” море и се нуждае от цялостна европейска стратегия и за това са необходими достатъчно административни и финансови ресурси, както и добра координация и отчетност.
Ключова задача е залагането на проектен подход в новата стратегия. Трябва да се обърне специално внимание на области от общ интерес, като например околна среда, енергия, транспорт, инфраструктура, които са от решаващо значение за устойчивото развитие на региона.
Необходимо е и засилено сътрудничество на парламентарно равнище, както например с организации като Парламентарната асамблея на черноморското икономическо сътрудничество и СТО, така и с Черноморската банка за търговия и развитие. Не на последно място смятам, че трябва да вземем под внимание и другите регионални инициативи, но и да не допуснем стратегията да бъде удавена в тях.
Silvia-Adriana Ţicău
Г-жо председател, комисията по промишленост, изследвания и енергетика подкрепя пълната пазарна и регулаторна интеграция въз основа на законодателството на ЕС в областта на енергетиката и околната среда и насърчава участието на държави от широкия Черноморски регион в Договора за енергийна общност, както и помощта от ЕС, ЕИБ и ЕБВР за модернизиране на енергийната инфраструктура в този регион.
Изтъкваме европейската добавена стойност и значението на проекта за южен газов коридор като средство за повишаване на сигурността на енергийните доставки на ЕС. Проекти като този за газопровода "Набуко", един приоритетен проект за Европейския съюз, както и тези за Трансадриатически газопровод, за Паневропейски петролопровод, за междусистемния газопровод Турция-Гърция-Италия или за междусистемния газопровод Азербайджан-Грузия-Румъния, изтъкват жизненоважното значение на ангажимента на ЕС в Черноморския регион, както и по-нататъшната необходимост от засилване на сътрудничеството между черноморските държави. Изтъкваме важността на установяването на регионална изследователска и образователна мрежа в широкия Черноморски регион и неговата връзка с GEANT и призоваваме Комисията да продължи да подкрепя изследователски проекти в региона.
Приключвам, г-жо председател, с призив към Комисията да разработи стратегия на Европейския съюз за региона заедно с план за действие. Подчертаваме необходимостта да се установи връзка между нея и стратегията на Европейския съюз за река Дунав.
Victor Boştinaru
Г-жо председател, г-н член на Комисията, важността на Черноморския регион за ЕС от гледна точка на транспорта, енергетиката, стабилността, сигурността и околната среда е очевидна. Именно поради тази причина стратегията на ЕС за този регион със сигурност ще има много положителен ефект върху региона и върху ЕС като цяло.
Комисията по регионално развитие счита, че тази стратегия може да доведе до растеж и устойчиво развитие на региона. Също така е на мнение обаче, че за пълна ефективност е необходимо участието на всички държави от региона, независимо дали те са държави-членки или не. Тази стратегия се нуждае от координирани действия - но как е възможно тази координация да съществува без подходящо участие на всички държави? Координацията определено е необходима при стратегията за Дунавския регион, която скоро се предполага, че трябва да се превърне в основен приоритет на унгарското председателство.
Използването на интегриран подход и трансгранично сътрудничество между регионите следва да се насърчава във всички области на стратегията, но най-вече в тези на транспорта, енергетиката и околната среда.
Elmar Brok
Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, бих искал да благодаря на докладчика за отличната работа, която е свършил, като е събрал много идеи заедно в един цялостен вид - това ще ни помогне в бъдещите ни усилия.
Трябва да разберем, че това сътрудничество в Черноморския регион не трябва да се бърка с "Източното партньорство" нито с нашите стратегически отношения с Турция и Русия. Това са различни въпроси и това сътрудничество не ги замества. От друга страна, намирам за изключително вълнуващо, че е възможно да се обединят тези различни групи по определени въпроси с цел да се изготви последователна политика, която е в нашите собствени интереси и едновременно с това помага на съответните държави. Такова сътрудничество може да помогне за сближаването на конфликтни политически и икономически интереси, така че бъдещите спорове да бъдат по-малко драматични и опасни и така че например нашата работа в "Източното партньорство" да не се тълкува като насочена срещу конкретно лице, а по-скоро, че всичко се възприема като нещо допълващо. Въпреки това, когато става дума за ясна европейска перспектива, тази позиция на сътрудничество не трябва да ни пречи да очакваме, че "Източното партньорство" при тези държави ще доведе до различни резултати от тези на стратегиите за развитие с Русия например. Трябва да ни бъде позволено да правим такива разграничения и членът на Комисията без съмнение е наясно, че това следва да е така. Именно поради тази причина обаче "Черноморското сътрудничество" е в интерес на Европейския съюз, в интерес на Русия, в интерес на Турция и в интерес на останалите държави в този регион - повечето от които са членове на "Източното партньорство". Мога да си представя, че това ще допринесе значително за икономическата и политическата стабилност на Европа и се надявам, че можем да работим в тясно сътрудничество с Комисията, за да се насърчи този процес.
Ioan Mircea Paşcu
Г-жо председател, Черно море е врата към и от Европа и следователно трябва да бъде разглеждано като такава. Това не някакво отдалечено и маловажно място, което от време на време привлича нашето внимание.
Истината е, че регионът вече е поставил - и ще продължи да поставя, точки в нашия дневен ред, независимо дали чрез прекъсване на преноса на газ, както през 2006 г. и 2008 г., или чрез войната в Грузия през 2008 г. Все пак, независимо от доказателствата и признатата му значимост, Черноморският регион все още не се ползва с вниманието, което заслужава от ЕС - ЕС, който в известен смисъл беше принуден да реши тези проблеми, след като България и Румъния бяха станали членове през 2007 г.
"Черноморското взаимодействие", разработено не много след приемането на тези две държави, в ретроспекция изглежда като набързо съставен документ, предназначен да покрие "празно място" или "черна дупка" - както предпочитате - с което ЕС трябваше да се справи почти в рамките на една нощ. Фактът, че нищо значимо не се е случило след първия преглед на инициативата през 2008 г. - а ние не сме много напреднали в прилагането й, както е посочено в доклада - е показателен за това.
Според мен има две основни причини за това. Първо, има очевидна незаинтересованост и нежелание от страна на членовете на ЕС за решителни действия спрямо региона. Нещо повече, сега, когато има недостиг на пари, има дори още по-малко желание за действие, отколкото преди.
На второ място, първоначалното предположение, на което беше основано взаимодействието, а именно, че регионът следва да се превърне в последователен и сътрудничещ, за да заслужи внимание и материална подкрепа от ЕС, пренебрегна простата истина, че само преди 20 години регионът изглеждаше съвсем различно. Да се очаква, че един регион, който е толкова сложен и различен, ще стане последователен и ще получи индивидуална самоличност в такъв кратък период от време, е или нереалистично, или - неприятно ми е да кажа - злонамерено. Може би в контекста на едно преразглеждане на "Източното партньорство" нещата ще се подобрят.
Ivo Vajgl
Г-жо председател, докладът, който моят колега г-н Ungureanu е подготвил с такова посвещение и по такъв начин, който проправя пътя за сътрудничество, за което му благодаря, връща вниманието ни към един характерен с разнообразието си регион. Разнообразието от политически системи, културни традиции, религии, статуси и амбиции по отношение на приближаване към Европейския съюз, нивото на икономическо развитие, наличието на природни ресурси и, разбира се, новото положение, което е възникнало, защото днес три държави-членки на Европейския съюз са част от региона, който обсъждаме.
За нас Черноморският регион е особено интересен поради неговото геостратегическо положение, което носи със себе си или добавена стойност, или сериозни рискове за нашите интереси що се отнася до сигурността. Във връзка с това подчертавам по-специално енергийната сигурност и осигуряването на устойчиви енергийни доставки за Европейския съюз, инфраструктура и възможности да имаме влияние в решаването на конфликти и нерешени проблеми в региона, както и изграждане на партньорства с Русия и Турция. Всичко това може да се постигне с по-задълбочен ангажимент на държавите в региона и с участието на всички държави-членки на Европейския съюз и други организации и мрежи, присъстващи в региона, включително и мрежи от организации на гражданското общество; именно те изискват нашето специално внимание и признание.
Не се нуждаем от нови институции за нищо от това; това, което трябва да направим, е да гарантираме редовно финансиране и по-голяма политическа ангажираност. Г-н член на Комисията, считам, че ще можете да оползотворите добре този доклад и очаквам с нетърпение да работим с Вас.
Werner Schulz
Г-жо председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, ако Черноморският регион следва да се превърне в регион на стабилност и сигурност, демокрация и благоденствие и тези възможности и предизвикателства следва да бъдат изпълнени, ние се нуждаем от всеобхватна стратегия. Настоящата резолюция преследва тази цел и поради това се подкрепя от моята група. Така е и защото много от нашите предложения бяха включени, като например справяне с нерешени конфликти в региона, подобряване на сътрудничеството в областта на гражданското общество, подкрепа за проектите, включващи преки контакти между хората, и насърчаване на малки проекти в рамките на трансграничното сътрудничество.
Също така искаме да видим една устойчива енергийна политика, по-голяма енергийна ефективност и създаване на академични и студентски мрежи. Това обаче, което бих критикувал, е липсата на съгласувана позиция по отношение на въпроса за енергийната инфраструктура в региона - бих посочил Набуко и Южен поток в този контекст. Не мога да разбера защо нашият призив за по-стриктен контрол на нефтените платформи в Черно море беше отхвърлен. Това е абсолютно задължително след катастрофата в Мексиканския залив. Именно поради тази причина ние представяме това изменение за пореден път днес.
Paweł Robert Kowal
Г-жо председател, г-н член на Комисията, мисля, че документът, който е изготвен, заслужава да бъде одобрен, така че от името на моята група, аз го одобрявам. Бих искал да подчертая, че "Черноморското взаимодействие" днес се нуждае от преосмисляне. Благородните намерения не винаги са се превръщали в ефективно ползване на взаимодействието и е много добре, че докладчикът подчертава това. Ето защо аз мисля, че най-важната задача на г-н Фюле днес е да се опита да организира нашите инициативи в тази част на Европа и да покаже, че нашият приоритет е политика на съседство, като другите въпроси следва да заемат второ място във връзка с това. Според мен този начин на мислене гарантира, че "Черноморското взаимодействие" ще бъде ефективно в бъдеще, особено в областта на енергетиката. Взаимодействието може да бъде и добър инструмент например, ако става дума за подкрепа на Грузия в демократичните и икономически трансформации, през които преминава през последните години. Първата и основна стъпка днес обаче е да се организират инициативи в тази част на Европа, така че не само да можем да се гордеем с тях, но и наистина да бъдат ефективни при постигането на някои конкретни цели.
David Campbell Bannerman
Г-жо председател, при обсъждането на Черноморския регион една дума идва наум и тя е "внимание". Всички трябва да стъпват внимателно тук.
Черноморският регион е задният двор на Русия. Флотът й е в Крим при Севастопол, близо до кървавите бойни полета на Кримската война. Видяхме злощастния конфликт в Грузия, за който вина имаха и двете страни. Ако Грузия беше в НАТО, последствията щяха да са катастрофални. Въпреки че подкрепям независимостта на Грузия, не е мъдро да се дразни руската мечка в собствената й бърлога.
След това имаме Турция, с която ЕС си играе, като й предлага членство, въпреки действителността, а именно, че членки като Франция биха наложили вето на кандидатурата. Само 4% от континенталната част на Турция се намира в Европа. Тя не следва да бъде в ЕС. Има реални опасности от това Турция да бъде подвеждана. Разочарованието може да я тикне в ръцете на ислямските екстремисти.
И накрая, в основата на всичко това е фактът, че Черно море е центърът за жизненоважния каспийски петрол и газ. Наистина стъпвайте внимателно.
Димитър Стоянов
Г-жо Председател, искам да се присъединя към повечето мнения, които бяха изказани в тази зала и да поздравя докладчика за това, което той е направил с този доклад. Евксинският понт (Pontus Euxinus), както е античното име на Черно море, още от древността има своето решително геостратегическо и иконономическо значение в Европа. Черно море има това значение и днес, в днешно време.
Затова е много важно тази стратегия наистина да бъде приведена в действие, защото ние отново имаме дебат - даже, доколкото си спомням скоро имаше такъв дебат. Затова аз основно искам да сложа точката върху това, което беше казано от групата на колегите социалисти, и да подкрепя най-вече точката, която предвижда да бъде създаден отделен бюджетен ред за прилагане на стратегията.
Затова призовавам Комисията: Дела! Дела! Само с разумно и достатъчно финансиране ще можем да превърнем думите, които казваме сега в тази зала в дела, което е от значение за европейските граждани.
Iuliu Winkler
(EN) Г-жо председател, бих искал да започна, като поздравя г-н Ungureanu за неговата инициатива при съставянето на доклада относно Черно море. Приветствам и одобрението на няколко от предишните оратори - моите уважаеми колеги, които са поели ангажимент за създаване на нова европейска визия за Черноморския регион.
Черно море наистина се е превърнало в отчасти вътрешно море на Европейския съюз. Неговото геостратегическо значение едва ли може да се надцени, като се имат предвид стабилността в региона, процесите на демократизация, както и свързаните въпроси по отношение на енергийната сигурност, икономиката и търговията. Изразявам твърдо убеждение, че ние - Европейският съюз, трябва да се възползваме от потенциала на Черноморския регион, а не други.
За да постигне тази цел, Европейският съюз трябва да разчита повече на своите държави-членки от региона, трябва да се откаже от всякакво закотвяне в миналото и трябва да покаже повече динамика, лидерство и визия. Без да засягам въпросите, свързани с процеса на разширяване, бих искал да отправя послание към всички скептици относно Черно море. Всяко забавяне в процеса на присъединяване към ЕС в региона ще има ефект на връщане към миналото що се отнася до демократичното развитие на региона. Рискът е нестабилност в средносрочен и дългосрочен план, чиито последици ще бъде трудно да се оценят и още по-трудно да бъдат управлявани от Европейския съюз.
В заключение, ЕС се нуждае от своето вътрешно Черно море и се нуждаем от цялостна стратегия за този регион. Стратегията за Черно море следва да бъде изготвена от Комисията, която да се позове на препоръките, достигнати от нашия докладчик. Днес тази зала трябва да окаже своята безрезервна подкрепа за стратегията.
Maria Eleni Koppa
(EL) Г-жо председател, днес разискваме много важен доклад относно конкретен район близо до Европейския съюз: Черно море. Районът обединява в себе си държави-членки на ЕС и държави, които са важни за регионалното сътрудничество. Затова имаме общата необходимост да запазим съществуването на пространство на мир, демокрация, сигурност и стабилност около Черно море.
Имаме стабилна рамка за сътрудничество чрез инициативата "Черноморско взаимодействие", която беше задействана преди известно време, въпреки че няма реални резултати. Нейното успешно изпълнение чрез действия на всички участващи държави ще укрепи още повече нашите отношения въз основа на общи ценности. Необходимо е да допълва установената Европейска политика за добросъседство и "Източното партньорство".
Стабилността и сигурността в Черноморския регион имат пряко въздействие върху Европа. Следователно Европейският съюз споделя отговорността за подкрепа на мирното разрешаване на конфликти и изграждане на доверие. Този регион е важен за Съюза, особено поради своите енергийни и транспортни връзки. Укрепване на демокрацията и силна законодателна система биха улеснили търговията, инвестициите и свободното движение на хора.
Напълно подкрепям становището, че трябва да бъде създаден специален ред в бюджета за "Черноморското взаимодействие". Това ще осигури ефективна помощ за модернизиране на региона. От нас зависи да използваме своите политики, за да доближим още повече тези държави до Европа с оглед на взаимната изгода на всички.
Adina-Ioana Vălean
(EN) Г-жо председател, от 2007 г. насам ние признаваме значението на Черноморския регион, но влиянието на нашия подход е най-малкото скромно: няма конкретни проекти, няма конкретни резултати. Нуждаем се от реалистичен и финансово стабилен план за действие с ясни цели, приоритетни действия и критерии, както и от по-добро разпределение на задачите и координация с "Източното партньорство" и стратегията за река Дунав.
Трябва да стартираме партньорството за енергетиката и транспорта заедно с партньорството за околната среда. Само чрез такъв основаващ се на проектите подход, насочен към малки конкретни проекти, можем да преодолеем проблема с изключително разнообразните и сложни интереси в региона. Трябва да се справим и с нашия разпокъсан подход също по отношение на финансите. Досега сме имали различни финансови инструменти и слаба популярност. Ето защо трябва да направим общата оперативна програма за Черно море наш основен инструмент за прилагане на стратегията за Черно море, като я използваме като средства за първоначални инвестиции, за да привлечем институции, готови да инвестират в региона, и така да насърчим сътрудничеството.
Oldřich Vlasák
(CS) Г-жо председател, бавното темпо на изпълнение на проектите, несъществуващите планове за действие и доклади за оценка, липсата на срещи на високо равнище, рискът от дублиране с "Източното партньорство", както и много други проблеми, показват, че решението държавите-членки да поемат водеща роля в прилагането на стратегията за Черно море, е прибързано. Изглежда, че Европейската комисия следва да играе по-значима роля като секретариат и посредник за тази стратегия за Черно море.
Изразявам твърдо убеждение също така, че тази стратегия, както и останалите стратегии за макрорегиони, следва да остане неутрална по отношение на бюджетните, институционалните и законодателни условия; с други думи, че не трябва да включва разходите за още допълнителни ресурси, създаване на нови институции или изготвяне на ново законодателство.
Няма нужда от нови оперативни програми и конкретни бюджетни пера, но има нужда от съсредоточаване върху изпълнението на конкретни проекти, по които засегнатите държави ще имат реален интерес.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Г-жо председател, г-н член на Комисията, просто формалност е в днешно време да се подчертава, че Черно море е регион от стратегическо значение за Европейския съюз. Как би могло да бъде иначе сега, когато след присъединяването на България и Румъния, е на практика вътрешно море за Европейския съюз? Енергетиката, сигурността, стабилността и, разбира се, демокрацията са сектори от първостепенно значение за нас в този регион.
От 2007 г. насам, когато започнахме нашата политика в този регион, който е критичен по много причини, имаме известен напредък и постигнахме някои успехи. Въпреки това, за съжаление, сме виждали също закъснения, разпокъсани подходи и периоди на инерция. Жалко е, че не е била организирана среща на министерско равнище относно тази политика от 2008 г. насам. Положението попада доста под първоначалните ни амбиции и с оглед на геостратегическото, геополитическото и икономическото значение на региона ние имаме само един избор: да укрепим нашата политика и действия по отношение на Черно море.
Ето защо безрезервно подкрепям предложението на докладчика г-н Ungureanu да разработи европейската политика за Черно море до ниво на интегрирана стратегия, подкрепена от отделен бюджетен ред. В тази рамка бих искал като член на комисията по транспорт и туризъм да подчертая значението на тези два сектора, които трябва да бъдат съставни компоненти на европейската стратегия за Черно море.
И накрая, не е необходимо да подчертавам, че интегрираната морска политика на ЕС може също да има съществен принос за единно, жизнеспособно развитие на Черноморския регион. Това трябва да се направи сега. Разширяването обаче е друг въпрос и изисква изключително внимателно проучване.
Евгени Кирилов
(EN) Г-жо председател, с присъединяването на България и Румъния Черноморският регион се превърна в съседен на ЕС регион. Това е стратегически мост, свързващ Европа с Каспийско море и Централна Азия. Неговото геополитическо и икономическо значение за ЕС непрекъснато се увеличава по отношение на сигурността, стабилността и енергетиката. Ето защо Съюзът следва да засили присъствието си, да развие активни политики и да намери трайни решения на съществуващите проблеми в региона.
Не само крайбрежните държави показват голям интерес към многостранно регионално сътрудничество, което е от изключително значение за решаване на неотложни въпроси от регионално и европейско значение, като например "замразени" конфликти, трафик и други свързани със сигурността въпроси.
Това, което е необходимо в момента, е съсредоточаване върху няколко повода за загриженост, които представляват прагматичен интерес за всички крайбрежни държави. Един такъв проблем е морската сигурност. През последните години се наблюдава увеличение на злополуките, включващи загуби на човешки живот и щети за околната среда в Черно море. ЕС следва да намали риска от граждански инциденти чрез предоставяне на помощ за операциите по издирване и спасяване в рамките на европейската интегрирана морска политика. Очакваме да гласуваме скоро по доклада на нашата колега Илияна Малинова Йотова, който за първи път ще засегне политиката на ЕС за рибарството в Черно море. Това също би дало добра основа за многостранно сътрудничество в региона.
Подкрепата на ЕС също е желателна за текущи проекти като околовръстната магистрала около Черно море, паневропейските транспортни коридори 8 и 9, както и за транспортните връзки между черноморските пристанища.
Бих искал да благодаря на докладчика за това, че подкрепи моите изменения и за отличният му принос с неговото изказване.
Marek Siwiec
(PL) Г-жо председател, когато говорим за региона на Черно море, трябва да се спомене, че няма място като него в целия Европейски съюз, където да има такива крайни различия, толкова много интензивни конфликти - включително кървави конфликти - и толкова много конфликтни интереси. Така че не следва да се заблуждаваме, че като формулираме някакъв вид политика, ще бъдем в състояние да решим проблеми, които други политики не могат да решат. Това не е радиопредаване за поздрави и ние не можем да решаваме енергийни проблеми, когато Русия не иска газопровода, а ние го искаме. Не можем да решаваме и регионални конфликти. В действителност това е много ограничена политика, но въпреки всичко си струва тя да се прилага.
Тъй като говорим за взаимодействие по отношение на черноморската политика, следва да имаме предвид, че взаимодействието означава определена добавена стойност. Бих искал да попитам например защо Европейският парламент не работи с организациите, които съществуват в региона, като например Парламентарната асамблея на Организацията за черноморско икономическо сътрудничество (ПАЧИС). Те искат да работят с нас. Европейският парламент си мисли, че е твърде голям и твърде важен и не търси това сътрудничество. Предлагам да започнем това сътрудничество и да действаме съвместно с други организации.
George Sabin Cutaş
(RO) Г-жо председател, Черноморският регион е стратегически важен за Европейския съюз. Въпреки това отбелязваме липсата на структуриран подход към този регион. Няма изготвен план за действие за "Черноморското взаимодействие", а финансирането се предлага чрез няколко некоординирани инструмента. Това налага изготвяне на стратегия на ЕС за Черно море, която да има еднакво ниво на приоритет с другите регионални стратегии на Европейския съюз и да се концентрира върху три основни области: икономическо, социално и човешко развитие; енергетика, транспорт и околна среда; сигурност и добро управление.
Някои ключови проекти за европейската икономика, като например газопроводът "Набуко", които биха позволили по-голяма енергийна независимост, както и развитието на черноморските пристанища, изискват незабавен тласък, който може да се постигне единствено чрез една обща стратегия.
Niki Tzavela
(EL) Г-жо председател, Черно море е много важно за енергийната сигурност на Европа. Г-н член на Комисията, налице е основният въпрос за газопровода Набуко, от който в голяма степен зависи енергийната сигурност на Европа. Въпреки това, що се отнася до доставчика на този голям тръбопровод, информацията е много неясна. Вчера председателят на Комисията Барозу ни каза, че е бил в Азербайджан и в Туркменистан и че обсъжданията са преминали много добре. Какво означава това? В даден момент трябва да определим краен срок. Кога ще разберем дали газопроводът Набуко е осъществим, така че да не губим енергия и да търсим алтернативи? Въпросът за газопровода Набуко, който е един от основните въпроси по отношение на енергийната сигурност на Европа, е изключително важен и трябва да бъде изяснен. Имаме ли доставчик или не?
Petru Constantin Luhan
(RO) Г-жо председател, бих искал да започна, като поздравя докладчика г-н Ungureanu за особено добрата работа, която е свършил по този доклад, който е изключително важен както от геополитическа, така и от икономическа гледна точка. Регионът предлага значителен потенциал за производство и доставки на енергия и върху него трябва да се съсредоточи по-голямо внимание, особено с оглед на гарантирането на енергийната сигурност на Съюза.
Като се има предвид, че до този момент предприетите действия от страна на ЕС не са били изяснени в достатъчна степен и че "Черноморското взаимодействие" не е достигнало очаквания си потенциал, аз искрено се надявам, че Европейската служба за външна дейност ще разполага с човешките и материалните ресурси, необходими за завършване на прилагането на трите партньорства: околна среда, транспорт и енергетика. Мисля, че Европейският съюз не следва да пренебрегва този регион. Напротив, той трябва да направи присъствието си осезаемо чрез последователни и дългосрочни действия, които да позволят да бъдат реализирани възможностите за развитие.
Csanád Szegedi
(HU) Г-жо председател, госпожи и господа, като унгарски член на Парламента аз добавям своите мисли към стратегията за Черно море, защото като че ли забелязвам две цели в доклада, които са идентични с основните приоритети на унгарското председателство.
Първата от тях е фактът, че докладът поема ангажимент за регионалното развитие между Европейския съюз и този регион. За нас, унгарските членове на ЕП, това е особено важно с оглед на подкрепата за стратегията за река Дунав, тъй като всяко искане за подкрепа за стратегията за река Дунав може да бъде надеждно, ако останем отворени за подкрепа и на други стратегии.
Втората е самата енергийна сигурност. Освен намерението й да гарантира мира и стабилността в региона, може би най-важната цел на стратегията за Черно море в областта на енергийната сигурност е да се гарантира самата енергийна сигурност, а, както беше казано вчера, енергийната сигурност е другият основен приоритет на унгарското председателство и следователно е в интерес на всички нас.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Г-жо председател, Черно море е на прага ни, а от енергийна гледна точка също така е и наистина европейско. Като докладчик в сянка от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) за комисията по промишленост, изследвания и енергетика и като координатор за регионалната политика, бих искал за пореден път да одобря това становище. Черно море предлага отлична възможност. От ключово значение в това отношение е сътрудничеството. Току-що говорихме за инвестициите във връзка с Набуко; тези неща могат да работят само при стабилни отношения. Вчера г-н Барозу отчете постигнатите резултати в Азербайджан и Туркменистан. Накратко, добавената стойност на такива стратегии е безспорна; това е много ясно и по случайност г-н Brok го подчерта.
Що се отнася до мен, разнообразяването на нашия енергиен поток ще бъде от първостепенно значение като част от много по-широка рамка. Искам също да благодаря на докладчика г-н Ungureanu за този интересен и необходим доклад.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Г-жо председател, Черно море е важно за Европейския съюз не само поради стратегическото си местоположение, но и поради наличните икономически възможности и условия за засилено регионално развитие. Ползите от стратегията за този регион произтичат от неговия принос за диверсификацията на стопанските дейности между държавите, граничещи с морето, засилването на сътрудничеството в областите на образованието и научните изследвания, както и от засилването на сътрудничеството в региона за предоставяне на важна защита за природните ресурси.
Мисля, че Европейският съюз трябва да насърчи държавите в Черноморския регион да използват в достатъчна степен природните ресурси, да гарантира устойчиво развитие на региона, да повиши качеството на живот в този регион и да създаде местни и регионални партньорства.
Щефан Фюле
Г-жо председател, на този етап ще направя само три забележки. Първата вече я изразих още в началото на разискването, а именно моята признателност за този своевременен доклад относно Черноморския регион.
На второ място, позволете ми да приветствам ясните доказателства, показани в нашето разискване, за значението, което отдавате на този специален регион, което се споделя и от Службата за външна дейност и Комисията.
Третата ми забележка е, че очаквам с нетърпение сътрудничеството с Парламента относно стратегията за Черно море и последващо й изпълнение.
Traian Ungureanu
Г-жо председател, доволен съм, че мога да бъда кратък, не само заради шума, но и защото имах късмета да бъда подкрепен от двете страни, казано най-общо, на Парламента. Мисля, че, както г-н Brok подчерта в своите брилянтни бележки, докладът, който се готвим да гласуваме днес, е един много добър пример за сътрудничеството между различните партии в Парламента; трябва специално да благодаря на г-н Paşcu, който се оказа много активен и искрен поддръжник на този доклад.
Не искам да цитирам други имена, тъй като това би било несправедливо, защото всеки имаше нещо важно за казване за този доклад: за уникалността на черноморското пространство, за неговата нестабилност, както и за необходимостта от повишено внимание при формулиране на политиката за Черноморския регион.
Разбира се, изключително важно е да коментирам относно необходимостта от проекта Набуко и неговото паневропейско значение. Също така бих искал да благодаря на члена на Комисията Фюле за неговите забележки, особено за споменаването на морското измерение, което Комисията оформя в момента и, разбира се, за това, че направи необходимата връзка между стратегията за Черно море и стратегията за река Дунав.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе след няколко минути.
Писмени изявления (член 149)
Elena Băsescu
Преди всичко бих искала да поздравя моя колега Traian Ungureanu за изработването на този доклад, който е особено важен за Румъния. Моята страна е най-активната държава-членка на Европейския съюз в насърчаването на стратегическото значение на Черно море и необходимостта Съюзът да увеличи ролята си в този регион. Значението на региона е очертано в няколко инструмента в подкрепа на източните съседи на ЕС. Въпреки това "Черноморското взаимодействие" е довело до ограничени резултати. Мисля, че приоритетите на ЕС трябва да бъдат насочени към консолидиране на един стабилен, демократичен регион. Нерешените конфликти са се превърнали в болния въпрос на Черноморския регион. Те могат да пламнат отново по всяко време, като представляват заплаха за регионалната сигурност. Черно море също е от особено значение за енергийната сигурност на ЕС. Европейската комисия трябва да продължи да бъде съсредоточена върху планираните енергийни проекти в този регион.
Corina Creţu
Обърканите цели и дублирането на форми на сътрудничество рискуват да лишат стратегията на ЕС за Черно море от всякакво съдържание. Положението е малко вероятно да се подобри поради разликите в статута на държавите, имащи връзка с Европейския съюз, поради често различаващите се интереси на различните участници в това сътрудничество и поради липсата на визия, което също е видно в доклада Ungureanu. Ако искаме да ускорим процеса за уреждане на нерешените конфликти в региона, трябва да започнем от наблюдението, че това действие е много забавено от спонсорите на различни планове, които се борят помежду си, като по този начин задържат процеса за повече от 15 години. Всъщност тази конкуренция издава различните им интереси, най-често свързвани, независимо дали пряко или косвено, с контрол върху транспортните маршрути в региона. Считам, че една по-ясна картина ще се появи само когато стане напълно очевидно какво ще се случи с присъединяването на Турция към ЕС и какъв статут ще има Русия по отношение на Съюза. Само когато тези въпроси бъдат изяснени, тогава нерешените конфликти ще бъдат уредени и ще се установи дългосрочна стабилност в региона.
András Gyürk
Стратегията за Черно море се очаква да играе все по-важна роля в бъдещето на Европейския съюз. Това се илюстрира много добре от съвместната декларация, подписана от Европейската комисия и Азербайджан през миналата седмица, в която Азербайджан писмено се обвързва с ангажимента да осигури на разположение големи количества газ за Европа. За мен е удоволствие да отбележа, че Европейската комисия най-накрая предприема конкретни стъпки за популяризиране на проекта "Набуко", тъй като осигуряването на достъп до източниците на газ, разположени в района на Каспийско море, трябва да се разглежда като специален приоритет. В същото време обаче не трябва да забравяме транспортирането на газ за Европа, което може да се реализира само през черноморските държави.
Задълбочаването на диалога между ЕС и черноморските държави може да представлява важна стъпка за гарантиране на сигурността на европейските енергийни доставки, тъй като изграждането на газопровода "Набуко" ще предостави на държавите-членки, които понастоящем се характеризират с много слабо разнообразие на ресурсите, достъп до нови източници на газ. Въпреки това изграждането на газопроводите ще изисква активен принос от страна на участващите държави. Една прозрачна, недискриминационна транспортна рамка и бизнес среда, която да поддържа инвестициите, е не само важна за сигурността на доставките от държавите-членки на ЕС, но е от решаващо значение за стабилността и благоденствието на региона. Според мен Черноморският регион може само да спечели от строителството на "Набуко": тръбопроводът ще осигури предвидим източник на доходи за държавите от региона и същевременно ще им предостави пряк достъп до най-големия пазар на газ в света.
Danuta Jazłowiecka
Авторът на доклада, който се обсъжда, ясно показва, че това, което се нарича "Черноморско взаимодействие", което е прието през 2007 г., не е оправдало напълно надеждите, които му се възлагаха. Разширяването на Европейския съюз с България и Румъния означаваше, че този регион се озова в центъра на нашето внимание. След като положението в Централна и Източна Европа се стабилизира, изглеждаше, че е дошло времето Съюзът да се съсредоточи върху Черноморския регион. Световната икономическа криза обаче накара тази тема буквално да изчезне от европейския дневен ред. Не трябва да забравяме, че Съюзът не е само на Балтийския или Средиземноморския басейн. Разбира се, текущите събития в Тунис показват, че тези региони също изискват нашето внимание. Ние обаче трябва да започнем да осъзнаваме, че Черноморският регион бавно се превръща в централен от европейска гледна точка. Там може да бъде намерено решението на енергийните ни проблеми. Там са разположени комуникационните канали, които са важни за нашата икономика. Там са също източниците на нестабилност, които могат да представляват значителна опасност за нас. Поради всички тези причини е необходимо да се съглася с докладчика, че е дошло времето да се разработи цялостна политика на ЕС за Черноморския регион. Нещо повече - изглежда, че промените, внесени от Договора от Лисабон, могат да допринесат за ефективното въвеждане на такъв план. Освен това създаването на подходяща единица в Европейската служба за външна дейност може да реши голяма част от несъвършенствата на сегашното "Черноморско взаимодействие".
Jaromír Kohlíček
Стратегията на Европейския съюз за региона на Черно море прилича на Йети. Всички говорят за него, но никой не го е виждал. Това мое убеждение се подсилва и от някои от противоречията, които виждам още в самото начало на резолюцията. Първо, това е определението за Черноморския регион. Доста любопитно е, че Азербайджан, държава на Каспийско море, е включена, а Македония не е, въпреки че двете й най-близки съседи, България и Гърция, са включени в региона на Черно море, "съгласно определението на Европейската комисия". Нямах представа, че Гърция се простира чак до бреговете на Черно море. Тринадесетте области на сътрудничество в региона, в които се очаква по-голямо участие на ЕС, представляват един много обширен списък. Изглежда, че Комисията преди не е оценявала значението на този регион. В крайна сметка, имайки предвид, че 1,5 млн. евро са били взети от пилотен проект за околната среда и развитието на региона през пролетта на тази година и са били пренасочени към един проект за банани в държавите от АКТБ, аз ще трябва да поставя под въпрос информацията, на която Комисията е основала такова решение. Любопитно е, че авторът "не е успял да забележи" газопровода Южен поток, но все пак споменава противоречивия и не напълно финансиран проект "Набуко". Искам да подчертая, че възможността да се влиза в партньорски взаимоотношения с различни региони на ЕС ще бъде много важна за по-нататъшното развитие на региона, с изключение на областта, която споменах по-рано. Липсват заключенията от последното разискване за отмяна на визовия режим за Украйна.
Iosif Matula
в писмена форма. - (RO) Днес разискваме един проект, който е важен за бъдещето на Европейския съюз от няколко гледни точки. Присъединяването на Румъния и България към ЕС създаде добавена стойност с предоставянето на достъп до Черно море - един регион, който също обединява държави, съседни на Съюза, включително стратегически партньори. Изготвянето на обща стратегия за Черно море ще ни даде възможност да постигнем значителен напредък за създаването на пространство на стабилност, сигурност, демокрация и благоденствие. Във връзка с това можем да считаме общите интегрирани инициативи, приети от държавите от региона, като предварителна стъпка към повторното обединение на нашия континент.
Като румънец и член на комисията по регионално развитие аз подкрепям връзката, която се прави между бъдещата стратегия за Черно море и стратегията за река Дунав, която беше стартирана неотдавна от Европейската комисия. Мисля, че е необходимо ЕС да има по-голямо участие в Черноморския регион и да си сътрудничи с трети държави, тъй като нашите региони са свързани помежду си в териториално и икономическо отношение. Това ще ни даде възможност да гарантираме по-голяма енергийна сигурност в бъдеще чрез осъществяване на инфраструктурни проекти като "Южния коридор" или терминали за втечнен природен газ и диверсифициране на маршрутите за доставка и източниците.
Освен това трябва да отдадем необходимото значение на координирането на наличните финансови инструменти за Черноморския регион, да развием и модернизираме пристанищата, както и да намалим замърсяването в този район.
Zbigniew Ziobro
"Черноморско взаимодействие" е още един пример за пропусната възможност в областта на отношенията с региони, които са геополитически и стратегически важни за неговото бъдеще. Когато беше приета стратегията, изграждането на енергийните връзки между черноморските държави и Европейския съюз беше определено като приоритет. Основната инвестиция, която ще позволи постигането на тази цел, е газопроводът "Набуко". За съжаление, от много време виждаме липса на решителност от страна на Брюксел по този въпрос. Съседни държави, които са заинтересовани от изграждането на газопровода, казват същото. От една година Азербайджан сигнализира за необходимостта от действия от страна на Съюза, за да сключи договори за газ Казахстан и Таджикистан, защото без тяхното участие изграждането на газопровода няма да бъде финансово изгодно. Междувременно, на конкурентен проект, който не включва държавите от Кавказкия регион - руския "Южен поток", се дава мълчаливо съгласие за изграждане. Не трябва да работим по този начин. Разпоредбите на доклада за енергетиката са недостатъчни. Те следва да бъдат по-конкретизирани чрез добавянето на информация за средствата, предназначени за инвестиции от стратегическо значение за бъдещето на ЕС.
(Заседанието се прекъсва за няколко минути)
