Време за въпроси към председателя на Комисията
Председател
Следващата точка от дневния ред е времето за въпроси към председателя на Комисията.
Свободни въпроси
Corien Wortmann-Kool
Г-н председател, очакванията по отношение на "ЕС 2020" са високи не само в нашата група, но и сред европейските граждани. Те очакват просперитет, работни места и устойчива, новаторски ориентирана социална пазарна икономика до 2020 г., както и конкретни предложения за изграждането на силни малки и средни предприятия и отворен единен европейски пазар, включително в областта на развитието на капитала и знанията. Те очакват стратегия до 2020 г., съдържаща стабилна, прозрачна европейска структура на управление и правила за държавите-членки.
Г-н председател, парламентът иска не просто да бъде информиран впоследствие за предложенията на Комисията и на Съвета; той иска да участва реално в разработването и изпълнението на стратегията до 2020 г. Как възнамерявате да гарантирате това и по какъв график работите? Председателят на Съвета обяви, че целта е още през март да бъдат приети заключения. Ще поемете ли инициативата? Можем ли да очакваме конкретна рамка в близко бъдеще, съдържаща изходни позиции и цели като основа за участието на Парламента в това обсъждане? Можете ли да ни осведомите по какъв график работите и кои са отговорните лица? Вие ли сте "г-н 2020"?
Жозе Мануел Барозу
Като председател на Комисията аз отговарям за този въпрос, като ще съгласувам дейността си с колегите в Комисията, защото, както бе посочено в моите политически насоки, това ще бъде основна задача на следващата Комисия. Що се отнася до сроковете, надяваме се официалното съобщение да бъде изготвено навреме за пролетния Европейски съвет, но мисля, че би било още по-добре да имаме официалните заключения на Съвета през юни. Това ще бъде моето предложение към Европейския съвет, така че да може - и аз имам голямо желание това да стане - Парламентът да има пълно участие и да е изцяло ангажиран със стратегията.
На равнище на Европейски съвет също се проведе много интересно предварително обсъждане относно икономиката. Всъщност аз насърчих Европейския съвет също да се ангажира изцяло от името на Съвета и да укрепи механизмите на управление. Както знаете, преди пет години, когато възобновихме Лисабонската стратегия, имаше съпротива от страна на някои държави-членки по отношение на спазването на определени препоръки от доклада Кок. Този път съществуват условия да имаме стратегия със засилена система на управление.
Hannes Swoboda
от името на групата S&D. - (DE) Г-н председател, г-н Барозу, в края на 2009 г. положението е трудно, с голяма безработица и икономически и бюджетни проблеми. Същевременно скоро ще завърши петгодишният мандат на Комисията Барозу. Ако мандатът на Комисията бъде потвърден, какви заключения бихте направили за вторите пет години, съдейки по първите пет, по-специално по отношение на икономическите и социалните проблеми? Какво ще кажете на нашите граждани, а също и на членовете на Вашата Комисия, относно нещата, които трябва да бъдат различни през този нов период?
Следва да работим заедно, за да поставим нови приоритети по отношение на икономическите и социално-политическите цели и да избегнем повторното създаване на положението, в което се намираме в момента. Затова бих искал да Ви попитам отново какви изводи направихте от първите пет години и какво искате да направите по различен начин, по-добре и по-ясно през следващите пет години, за да изпълните желанията на гражданите на Европа.
Жозе Мануел Барозу
Преди всичко мисля, че фактът, че Парламентът отново гласува да ми бъде даден мандат е знак, че действията, които предприемаме, се ползват с подкрепа. Независимо от това има въпроси, които трябва да променим и подобрим.
Днешното положение е различно. Чувството на социална неотложност е много по-голямо, отколкото преди. Както много често казвам, най-важният проблем, пред който сме изправени в Европа днес - и който най-вероятно ще продължи да стои пред нас известно време - е безработицата. Трябва да намерим не само нови източници на растеж, но също така да разберем какво не беше наред в предишния модел на растеж.
Очевидно беше, че предишният модел на растеж беше остарял. Въпреки че създаде някои изкуствени балони - не само във финансовия сектор, но и в други сектори - той не беше устойчив, включително от гледна точка на енергията и климата. Това е акцентът в моята стратегия - стратегията, която предложих в Парламента и която се надявам да развия със следващата Комисия, разбира се, поддържайки много тесни връзки с Парламента.
Hannes Swoboda
Бих искал да задам един кратък допълнителен въпрос, г-н Барозу. Ако по време на изслушванията в Парламента сме на мнение, че разпределението на ресорите не отговаря напълно на тези цели и направим предложения за промяна на ресори, готов ли сте по принцип да разгледате нашите възражения и да направите промени? По принцип, бихте ли отхвърлили всички възражения, или сте готов да ги приемете?
Жозе Мануел Барозу
В Договора от Лисабон е посочено ясно, че вътрешното организиране на колегията и на службите на Комисията е отговорност на Комисията.
Винаги съм готов да изслушам вашите предложения и коментари. Всъщност някои нововъведения бяха направени в резултат от разисквания с Вашата и с други групи. Разчитам на вашата подкрепа за пълното зачитане на компетентностите на Комисията така, както аз винаги ще зачитам компетентностите на Парламента.
Винаги бих приел да изслушам вашите предложения, но мисля, че следва да се съсредоточим повече върху въпросите от областта на политиката по същество. Що се отнася до организацията на Комисията, считам, че след пет години ежедневна работа в Комисията съм доста добре информиран кои са най-добрите начини за вътрешно разпределяне на ресурсите в Комисията.
Guy Verhofstadt
Г-н председател, моят въпрос е свързан с положението в Гърция. То, разбира се, е много тревожно при държавен дефицит от 12,7% и държавен дълг, който е на път да надхвърли 130%. Точно със същото положение се сблъсках в Белгия, когато като млад станах министър на бюджета през 1985 г. Стойностите бяха съвсем същите - никога няма да ги забравя - 12,7% държавен дефицит. Ясно е, че при това положение Гърция ще трябва да работи усилено и да осъществи реформите, които не е изпълнила досега. И все пак, ние също можем да направим нещо, председателю Барозу. Можем да дадем възможност за намаляване на разходите, свързани с държавния дълг на различните държави-членки, като най-накрая създадем европейски облигационен пазар, който да обхване голям процент от този държавен дълг. В момента плащаме няколкостотин милиарда евро повече лихви върху нашия държавен дълг поради факта, че няма европейски облигационен пазар, а всички облигационни пазари продължават да са сегментирани, с огромен недостиг на ликвидност. Въпросът ми е дали ще поемете инициативата по този въпрос и най-накрая ще създадете европейски облигационен пазар. Това няма да премахне необходимостта самата Гърция да положи усилия, но би могло да помогне.
Жозе Мануел Барозу
Поетите вчера ангажименти от министър-председателя Папандреу за съкращаване на бюджетния дефицит и понижаване на държавния дълг чрез намаляване на постоянните разходи и увеличаване на приходите ми вдъхнаха голяма увереност. Считаме, че настоящият бюджет за 2010 г., който в момента се обсъжда в гръцкия парламент, и изявленията на министър-председателя Папандреу са стъпки в правилната посока. Следя внимателно ситуацията заедно с това, а и с предишното правителство, а именно въпросът за публичните финанси.
Бяхме силно впечатлени и от откровеното представяне на министър-председателя на Гърция на последния Европейски съвет. Той е напълно запознат с проблема и ни показа своята решимост да се справи с него. Гърция ще представи на Комисията през януари актуализирана програма за стабилност, както предвижда Пактът за стабилност и растеж. Надявам се, че тази програма ще включва конкретни мерки за засилване на фискалните корекции през 2010 г. и за гарантиране на трайно консолидиране на публичните финанси. Естествено, Комисията ще продължи да наблюдава много внимателно макроикономическото и фискално положение и изпълнението на мерките в Гърция.
Въпреки това не смятам за уместно на този етап да разискваме възможните сценарии. Считаме, че Гърция вече предприема необходимите мерки и следва да подкрепим Гърция в изпълнението на тези мерки.
Guy Verhofstadt
Г-н председател, връщам се на това, което казах, европейският облигационен пазар може да помогне на Гърция. Той в никакъв случай няма да премахне необходимостта страната да извърши реформи, но ще помогне и на всички останали държави-членки на ЕС, тъй като това би означавало върху дълга да се заплаща много по-нисък лихвен процент. Нека сравним лихвените нива, които се заплащат в Германия и в САЩ. Американците плащат с 0,4% по-ниски лихви по техните държавни ценни книжа от германците, въпреки че германските публични финанси са в много по-добро състояние. Това е доказателство, че спешно трябва да предприемем действия в тази насока. Очаквам Комисията да направи това.
Жозе Мануел Барозу
На този етап не разглеждаме предложения вид мерки. Моето лично мнение е, че не е много уместно да се свързва подобно предложение със конкретното положение в Гърция днес. Всъщност това може да изпрати погрешен сигнал.
Нека бъдем откровени по този въпрос. Гърция и държавите от еврозоната имат конкретни задължения по отношение на прилагането на условията на Пакта за стабилност и растеж. Това е много важно за тях и преди всичко за техните икономики, но също така е важно и за другите. Считам, че поставянето на този въпрос точно сега и допускането на възможност за намиране на решение без усилия от страна на самата Гърция не е най-добрият начин да помогнем на нашите гръцки приятели да изпълнят решително обявените от министър-председателя Папандреу мерки.
Rebecca Harms
Бих искала днес да задам въпрос относно структурата на следващата Комисия. Струва ни се, че ресорните отговорности, които представихте, имат доста "председателски" оттенъци. Нашето мнение е, че организирате структурата по такъв начин, че Вие лично като председател на Комисията да получите големи правомощия. Изненадани сме, че имате желание да премахнете работните групи на членовете на Комисията. Според нас тези групи показаха добри резултати през последния парламентарен мандат. Изненадани сме също така, че в някои области отговорностите са фрагментирани по начин, който изглежда непонятен. За нас е загадка как ще се справите с разпределението на отговорностите между г-жа Рединг и г-жа Малмстрьом. Изглежда, че г-жа Малмстрьом ще създаде нещо като служба за вътрешна сигурност. Определено нямам нищо против климатът да бъде превърнат в отделен ресор. Ако обаче назначите член на Комисията, отговарящ за климата, трябва да покажете също че тя разполага с реална власт и ще има достъп до области като енергетика, промишленост, транспорт, околна среда и селско стопанство. Считаме, че това не е така в този случай.
Жозе Мануел Барозу
Два различни въпроса: единият относно ресорите правосъдие и сигурност, а другият относно климата. По отношение на правосъдието и сигурността, предадох предложението, направено от много от вас в този Парламент, да има конкретен ресор с по-специална насоченост върху основните права. Затова г-жа Рединг, ако бъде одобрена от Вас, ще бъде членът на Комисията, отговарящ за правосъдие, основни права и гражданство.
Ще има и член на Комисията, отговарящ за вътрешните работи, и така в общи линии стоят нещата в повечето, ако не във всички, държави-членки в Европа - има министър на вътрешните работи и министър на правосъдието. Считам, че това е много по-ефективно, така че те да могат да работят с колегите си в съответните съвети. Това ще бъде много по-добре и от гледна точка на обема на работата, защото, както знаете, току-що одобрихме Програмата от Стокхолм. Тя е много амбициозна и предвижда много важни компетентности за Парламента, затова е съвсем оправдано да има двама различни членове на Комисията. Това не се дължи на ролята на председателя в този случай. Ролята на председателя на Комисията няма нищо общо. Това е свързано с необходимостта да има някакъв вид разделение на труда в тази важна област. Бих искала членът на Комисията, отговарящ за основните права, да се грижи и за сигурността и бих искал членът на Комисията, отговарящ за сигурността, да изпълнява своята работа, като същевременно зачита основните права и духа на свободите в Европейския съюз.
Rebecca Harms
Бих искала да повторя предишния си въпрос. Как може членът на Комисията, отговарящ за климата, да бъде влиятелна сила и как може да утвърди себе си, ако въз основа на втория вариант това не е отразено в структурите? Второ, съществува още един проблем в детайлите, който ни се струва напълно неоправдан, и това е, че "зеленото" генно инженерство, което Вие, г-н Барозу, поддържате, сега е част от здравния ресор и вече не е включено в ресорите околна среда или селско стопанство. Трябва да ни обясните това.
Жозе Мануел Барозу
Радвам се, че сте доволни от създаването на длъжността член на Комисията, отговарящ за изменението на климата. Всъщност тя ще има много работа, тъй като, както вече виждаме, Копенхаген няма да бъде крайната точка от пътя. След Копенхаген ще трябва да се направи още много.
Нейните основни задачи ще бъдат да интегрира изменението на климата във всички сектори на Комисията - не само тези, които споменахте, но и много други. В Европейския съюз почти няма политика, която не влияе по някакъв начин върху действията, свързани с климата: от селското стопанство до научните изследвания, от предприятията и промишлеността до морското дело. Това е задачата.
Тя ще има специална генерална дирекция за изменението на климата. Искам членът на Комисията, отговарящ за изменението на климата, да разполага с някои инструменти, за да провежда политиката си, но, разбира се, тя трябва да прави това в сътрудничество с другите членове на Комисията - а именно членът на Комисията, отговарящ за околната среда, членът на Комисията, отговарящ за енергетиката, и други - защото това е така важна политика, която има и много важно външно измерение.
Michał Tomasz Kamiński
Г-н председател, бих искал да Ви помоля да дадете Вашата оценка за срещата на високо равнище ЕС-Украйна, която се проведе преди почти две седмици. В същото време бих искал да поставя два въпроса. Когато бях в Киев, научих, че от европейска страна е било отказано да се приеме споменаването на европейската идентичност на Украйна в заключителната декларация. Няма да скрия факта, че това силно ме изненадва, защото ми се струва, че въпросът за европейската идентичност на Украйна не би следвало да бъде предмет на спорове. Второ, в Киев научих, че нашата европейска делегация е отказала да положи венци пред паметника на жертвите на глада в Украйна, нещо, което е обичайно за всички дипломати, посещаващи Украйна, и трябва да кажа, че тези два факта бяха много изненадващи за мен.
Жозе Мануел Барозу
Мисля, че срещата, която проведохме с Украйна, беше успешна. Откровено казано, нашите украински приятели трябва да направят повече, ако искат ние да им помагаме повече.
Времето, което отделям за работа по украински въпроси, е повече, отколкото отделям за повечето държави-членки на Европейския съюз, и това показва вниманието, което отдаваме на проблемите на Украйна. Това е държава, която ни е много близка, и която искаме да ни стане по-близка. Ето защо им предложихме цялостно и новаторско споразумение за асоцииране между Европейския съюз и Украйна. Това е най-високият статут, който можем да дадем на някоя държава, като изключим присъединяването, което не е възможно при сегашното положение.
Имаше някои обсъждания, но ако разгледате окончателните заключения, ясно се потвърждава, че Украйна е европейска страна. Украйна е обвързана със същите европейски ценности и ние искаме да бъдем по-близо до Украйна. Искаме да им помогнем да се приближат до нас. Считам, че това беше продуктивна среща, но не можем наистина да очакваме Украйна да получава нов статут всеки път, когато се провежда среща на високо равнище.
Последната такава среща беше в Париж. Ние дадохме на Украйна тази възможност за асоцииране, но не можем да преминаваме към нов статут всеки път, когато провеждаме среща на върха. По този въпрос проведохме много честно, открито и приятелско обсъждане с президента Юшченко и с другите събеседници.
Lothar Bisky
Г-н председател, моят въпрос към Вас е относно данъка на Тобин. Този данък е полезно предложение, но все още никой не го е въвел. Всички твърдят, че никога няма да бъде въведен, освен ако всички държави-членки не направят това едновременно. Опасявам се, че сега, след решението на европейската среща на върха, което приветствам, въпросът отново ще бъде отложен, защото не започваме всички едновременно.
Бих искал да знам какво е Вашето мнение по този въпрос и какви според Вас са шансовете за въвеждане на данъка на Тобин.
Жозе Мануел Барозу
Ако има общ глобален данък върху финансовите сделки, ние трябва да го подкрепим. Всъщност аз изказах своята лична подкрепа по време на обсъжданията в Европейския съвет. Европейският съвет поиска от Комисията да представи някои идеи по този въпрос и ние ги подготвяме.
Също така във връзка с иновативните схеми на финансиране аз лично считам, че ако искаме да изпълним задълженията си по отношение на борбата срещу изменението на климата, не можем да направим това само със средствата от нашите бюджети. Очевидно е, че нашите бюджети са подложени на такъв натиск, че само нашите национални бюджети през следващите няколко години не могат да осигурят средствата за борба с изменението на климата. Трябва да измислим иновативни начини на финансиране. Струва ми се, че глобалният данък върху финансовите сделки е много добра идея и ние работим в тази област, за да представим предложения в подходящия момент. Надявам се новата Комисия да представи някои предложения в тази област.
Paul Nuttall
Г-н Барозу, неотдавна чухме за предстоящото закриване на стоманодобивните заводи "Корус" в Тийсайд, Северна Англия. Това се дължи на поставената от ЕС цел за намаляване на въглеродните емисии с 20%. Благодарение на въглеродните кредити "Корус" вече не може да си позволи да наема над 5 000 работници от стоманодобивната промишленост, включително доставчици. Видяхме и представлението на британското правителство, което призна, че ръцете му са вързани по този въпрос заради наказателното право на ЕС в областта на конкуренцията.
Реалната полза за "Корус" от спирането на производството в Тийсайд ще бъдат икономиите от въглеродни квоти, разпределени от ЕС по неговата схема за търговия с емисии, които през следващите три години ще имат стойност до 600 млн. британски лири. Но изненада, изненада - познайте какво: ръководителят на Междуправителствената експертна група по изменението на климата (IPCC), Раджендра Пачаури, оглавява и фондация "Тата", така че трябва да си зададем въпроса кой има полза от това? Защото "Тата" е собственик на "Корус".
(Протести от местата на депутатите)
Въпросът, който бих искал да задам, е: официална политика на ЕС ли е вече да предлага стимули на дружества, за да закриват заводи като този в Тийсайд, така че да могат да изнесат дейността си в страни като Индия, или в този случай става дума за личен интерес?
Жозе Мануел Барозу
Наистина не мога да коментирам това, за което намеквате. Ако аз бях засегнатото лице, бих отнесъл въпроса в съда.
По отношение на поставения въпрос, посочихте, че британското правителство е заявило, че това е позицията на Европейския съюз. Не знам нищо за това изявление, но трябва да Ви кажа, че ако има правителство, което настояваше пред Европейския съюз за амбициозни цели в борбата срещу изменението на климата, това бе именно правителството на Вашата страна, независимо дали това Ви харесва или не.
Всъщност общата програма на Европейския съюз днес е да бъдат намалени световните емисии на парникови газове. Това действително има известни последствия във връзка с адаптирането на нашата промишленост. Искаме промишлеността да остане в Европа, но искаме друг вид отрасли, които консумират по-малко енергия и щадят околната среда.
Paul Nuttall
(EN) Не отговорихте на моя въпрос, защото въпросът беше: официална политика на ЕС ли е да се предлагат стимули на дружества, за да закриват заводи като този в Тийсайд, така че да могат да изнесат дейността си в страни като Индия? Не отговорихте въпроса. Бихте ли отговорил?
Жозе Мануел Барозу
Ще отговоря с "не".
Председател
Колеги, процедурата с вдигане на синя карта не се прилага в този случай, тъй като се води обсъждане между двама души. Много е трудно в този момент да се използва синята карта за допълнителен въпрос, тъй като не знам към кого от двамата души е предназначен той. Съжалявам за това. Разбира се, процедурата ще бъде приложима при други разисквания.
Marine Le Pen
(FR) Г-н председател, в отговор на референдума в Швейцария относно минаретата Европейската комисия стигна дотам, че направи изявление, което е най-малкото тревожно и неясно. Тя сметна за необходимо да потвърди, заради онези държави-членки, които може да се изкушат да вземат подобни решения, необходимостта от "зачитане на основните права като свободата на вероизповедание". Тази тънко прикрита заплаха изисква известни обяснения от Ваша страна, след като проучванията на общественото мнение показват, че по-голямата част от европейците биха гласували на такъв референдум, ако им бъде предоставена такава възможност в съответните държави.
Г-н Барозу, имат ли държавите-членки на ЕС, правото да проведат допитване сред своя народ, което е идентично във всяко отношение с това, което бе проведено на 29 ноември в Швейцария? Би ли се противопоставила Комисията на суверенното решение на тези народи, ако те гласуват по същия начин като швейцарския народ? Ако, както считаме ние, днес Европейският съюз е по-скоро тоталитарен, отколкото демократичен, крайно време е това да бъде признато.
Жозе Мануел Барозу
Суверенно право на държавите-членки е да вземат решение в съответствие с техните конституционни правила как биха искали пряко да се допитат до техните народи. Нямам намерение да правя хипотетични твърдения относно хипотетични референдуми. Това, което мога да кажа е, че държавите-членки вземат собствени решения по този въпрос. Ето защо няма да предрешавам референдум в дадена държава или реакцията по отношение на референдум, организиран от Комисията.
Комисията има правомощията да провери мерките и решенията, които се вземат от държавите-членки във връзка с прилагането на европейското право. В този случай Комисията не само има правото, но и задължението, да изрази своето становище.
Marine Le Pen
(FR) Г-н Барозу, все пак въпросът беше ясен. Не задавам въпрос за хипотетичен референдум, а за референдум, който е идентичен във всяко отношение с този, който се проведе за народа на Швейцария.
Ако една от държавите-членки на ЕС в напълно идентичен референдум зададе въпросът, който бе зададен на швейцарския народ, как би реагирала Комисията? Има ли държавата правото да направи това? И би ли се противопоставила Комисията на решението на суверенния народ, ако той реши да гласува по същия начин като швейцарците? Въпросът е ясен.
Жозе Мануел Барозу
Г-жо Le Pen, Вие задавате хипотетичен въпрос. Френският ми не е толкова добър, колкото Вашия, но, когато казвате "ако", това е хипотетичен въпрос. "Ако имаше референдум" е хипотетичен въпрос.
(Ръкопляскания)
За мен не е обичайно да отговарям на хипотетични въпроси. Реалността е достатъчно сложна. Следователно това, което мога да кажа, е, че Комисията е против всички форми на дискриминация, включително всички форми на религиозна дискриминация. Това е нашата позиция и тя е ясна. Това е позицията не само на Комисията; това е позицията на всички демократични държави-членки на Европейския съюз.
Въпреки това няма да изразя становище относно хипотетичен референдум.
David Casa
(МТ) Възнамерявах да задам на председателя на Комисията въпрос относно Комисията. Днес обаче от страна на Социалистическата партия имаше изказване във връзка с изслушването на членовете на Комисията. Надявам се, че Социалистическата партия няма да започне да си играе с ресорите, възложени на номинираните за членове на Комисията. Ние не разполагаме с компетентностите да променяме ресорите на членовете на Комисията, тъй като това е от изключителната компетентност на председателя на Комисията. Всички лица, които са избрани от нашата партия, Партията на либералите и социалистите, са много способни хора и ние не следва да имаме компетентностите да започваме да разискваме отсега, преди изслушването, дали можем да променяме ресорите на членовете на Комисията. Наясно съм, че това не е темата, но след намесата на Социалистическата партия сметнах, че трябва да направя това изказване.
Жозе Мануел Барозу
Това не беше въпрос и затова не е необходимо да дам отговор, но след като имам тази възможност, ще кажа следното.
Принципът на лоялност между различните институции е много важен. Също така сега, когато имаме нов договор, трябва да зачитаме компетентностите на всяка институция. Казах колко е важно между Комисията и Парламента да има специални взаимоотношения и ще работя за това. Това, разбира се, означава зачитане на компетентностите на всяка институция в нейната област съгласно договорите.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Г-н председател, в началото на своето изказване председателят на Комисията посочи проблемите в предишните модели. Това, което не е наред, със сигурност е, че Комисията има някои добри програми, но държавите-членки просто правят каквото искат. С други думи, подходът на поощренията и наказанията не е достатъчен, за да насочва държавите-членки.
Забелязах също така, че документът относно стратегията до 2020 г. не съдържа новаторски идеи за това, как може да бъдат насочвани държавите-членки. Бих искал да попитам дали Комисията възнамерява да използва предупрежденията съгласно член 121 от Договора от Лисабон, ако държава-членка не се съобразява или дори не желае да се съобрази с идеите на стратегията до 2020 г.
Жозе Мануел Барозу
Благодаря за въпроса и за идеята, която е в основата му.
Намерението ми е да предложа на държавите-членки да се засили икономическото управление в Европа. Мисля, че сега имаме възможност да направим това. Честно казано, по-рано тази идея беше отхвърлена неколкократно. Вероятно сте прочели скорошното интервю с един от моите предшественици, г-н Делор, който заяви, че неговото предложение за задълбочено сътрудничество по въпросите в социалната област не е било прието през 1993 г. То беше отхвърлено от държавите-членки.
Беше ми интересно и проверих какво съм казал тогава като министър на външните работи на моята страна. Аз бях един от онези, които подкрепиха задълбоченото сътрудничество между държавите-членки в тази област. За съжаление, то не се осъществи.
По време на прегледа на Лисабонската стратегия ние представихме предложение въз основа на доклада "Вим Кок" и то беше отхвърлено от държавите-членки. Мисля, че след тази криза необходимостта от реална координация в отговор на кризата вече се разбира много по-добре. Ще се боря за това, но за да го постигнем, ние, разбира се, се нуждаем от подкрепата на държавите-членки. Нуждаем се от тях, тъй като някои от тези политики се изготвят на национално равнище, а някои - на общностно равнище.
Окуражен съм от първата размяна на мнения с Европейския съвет. Всъщност новият председател на Съвета г-н Ван Ромпой, вече обяви, че би желал в началото на февруари да се проведе неофициален обмен на мнения. Надявам се, че това ще бъде начин за засилване на ангажираността на Европейския съвет с укрепването на механизмите на управление в стратегията за развитие на Европейския съюз до 2020 г.
Frédérique Ries
(FR) Г-н Барозу, Лисабонската стратегия имаше своя успех. Поради тази причина от 1 януари Европейският съюз няма да бъде най-конкурентоспособната икономика. Съжалявам за силните думи, но можем почти да я определим като мираж. Това, което трябва да направим сега, е да гарантираме, че през следващите години до 2010 г. ЕС е по-скоро оазис на спокойствие за предприемачите и гражданите в Европа.
Във връзка с това прочетох в меморандума, който ни представихте, че говорите за интернационализиране на малките и средните предприятия, основните създатели на работни места в ЕС. Не смятате ли, г-н Барозу, че това, което трябва спешно да се направи днес, е да се стабилизира ситуацията, да се успокоят хората? Нещо повече, можете ли да гарантирате днес, че Комисията ще се противопостави на всеки случай на регулаторна истерия и ще прилага ежедневно и във всички свои политики принципа, стратегията "Мисли първо за малките"?
Жозе Мануел Барозу
Благодаря, г-жо Ries. Това беше един от приоритетите на моята Комисия, но е приоритет и на настоящата Комисия и със сигурност ще бъде приоритет и на следващата Комисия. Малките и средните предприятия са тези, които създават работни места. Ние създадохме законодателния акт за малкия бизнес (Small Business Act) въз основа на същия този принцип, за който говорите - "Мисли първо за малките!" - и започваме програма за намаляване на административната тежест, особено за малките и средните предприятия. Ето защо поставихме завършването на вътрешния пазар в основата на нашите приоритети, тъй като съществува потенциал, а също така и международно измерение, които може да бъдат използвани, защото истината е, че нашите малки и средни предприятия все още срещат редица препятствия, когато се опитват да работят с други пазари. Ето защо считам, че това е един от приоритетите на новата стратегия, на стратегията до 2020 г. Това е именно стратегия, която е по-тясно свързана с международното измерение, защото последиците от глобализацията се усещат днес и само приемайки агресивна, инициативна позиция, можем да спечелим тази битка на конкурентоспособността.
Председател
Госпожи и господа, бих искал да дам обяснение в отговор на много важен въпрос, внесен от г-жа Ries. Започнахме да подготвяме списъка на ораторите в 15,00 ч., когато започнахме работа по тази точка. В списъка имам около 30 души по реда на вземане на синя карта. Разбира се, можем да добавим други оратори към списъка, но ще бъде невъзможно те да се изкажат по време на разглеждането на тази точка.
Ако желаете, можете засега да запазите картите си, а г-жа Durant ще бъде следващият оратор в рамките на една минута. Можем да се опитаме да добавим към списъка другите членове на Парламента, които желаят да се изкажат, но мога да ви кажа съвсем открито, че е невъзможно да има толкова много оратори - записани са около 30.
Започнахме да работим по списъка в 15,00 ч. Ако други членове на Парламента биха искали да добавят имената си, моля да спазвате времето от една минута.
Isabelle Durant
(FR) Г-н председател, г-н председател на Комисията, бих искала да задам въпрос във връзка със стратегията до 2020 г., и по-конкретно със системата на засилено управление - как възнамерявате да решите въпроса с лобирането. Знаете, както и аз, че ако се изготвя стратегия до 2020 г., неминуемо ще има лобиране във всички области. Лобира се почти навсякъде - лобира се в Комисията, в Европейския парламент, в Съвета.
Както също знаете, днес се провежда междуинституционален дебат по въпроса за лобитата. Г-н Калас отговаряше за този въпрос в предишната Комисия. Бих искала да ми кажете кой в Комисията ще отговаря за лобитата и какъв ще бъде нейният или неговият мандат. Желаете ли да се постигне напредък - както аз и други членове на междуинституционалната група се надяваме - за постигането на система на задължителна регистрация на лобитата?
Това е условие за прозрачност и също така според мен е условие за получаване на подкрепата на гражданите. Те трябва да могат да разберат как Комисията, Съветът и Парламентът вземат решенията на европейско равнище.
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, това е общоизвестен проблем, много важен проблем и аз дори се гордея, че през мандата на тази Комисията постигнахме напредък. Както споменахте, заместник-председателят на Комисията г-н Калас направи много в тази област и ние имаме напредък по отношение на системата за регистрация на лобитата.
Според мен обаче следва да се признае, че най-добрият начин за справяне с този проблем е прозрачността, а не криенето на информация. Това е съвсем естествено! Съвсем естествено е в едно отворено общество и в една отворена икономика да се изразяват различни, понякога противоречащи интереси.
Комисията ще работи именно в тази насока: отношенията й с представителите на различни интереси - интересите на предприятията, на синдикатите, понякога на конкретни каузи - ще станат по-прозрачни.
Лицето, което ще отговаря за този въпрос в Комисията, ако бъдете така любезни да му предложите вашата подкрепа, ще бъде заместник-председателят на Комисията Марош Шевчович. Именно на него администрацията ще възложи изпълнението на тази задача в новата Комисия.
Vicky Ford
(EN) Г-н Барозу, приветствам Вашата визия за стратегията до 2020 г. Показахте, че дори и в най-мрачните дни на рецесия може да се мечтае за Утопия. Приветствам Вашите коментари относно Европейското научноизследователско пространство. Представлявам Кеймбридж, който е дом на водещ научноизследователски клъстер, който вече бележи големи успехи във високите технологии, "зелените" технологии и биотехнологиите. Ако искаме да превърнем Вашите мечти в реалност, можем да направим това като се вслушаме и като се учим от опита на Кеймбридж. Научните изследвания се нуждаят от финансиране; новаторските предприятия се нуждаят финансиране; иновациите от световна класа се нуждаят от финансиране от световна класа.
Миналата седмица се срещнах с представители на "Уелкъм тръст" (Wellcome Trust) - най-голямата благотворителна организация в Обединеното кралство, която миналата година е дарила 750 млн. евро за научни изследвания в медицината. Те дойдоха в Брюксел, за да кажат на Парламента, че ако приемем законодателството относно алтернативните инвестиции, така както е разработено, ще намалим финансирането на тяхната организация с две трети. Моля Ви да не казвате едно, а да правите друго.
Жозе Мануел Барозу
Поздравления за Кеймбридж. Мисля, че "Кеймбридж" е един от най-великите университети в Европа и в света. Именно защото в Европа нямаме толкова много места като "Кеймбридж", работим за да създадем истинско Европейско изследователско пространство. Защото "Кеймбридж" и други много важни университети в Европа имат силно международно измерение. Те могат да привличат значително финансиране, но други страни, особено малките и някои от най-бедните държави, нямат тези ресурси. Ето защо ние се нуждаем не само от частно финансиране като това, което споменахте, а аз определено приветствам цялата дейност, извършвана от фондации като например споменатите от Вас, но се нуждаем и от публично финансиране от държавите и от бюджета на Европейския съюз. Това ще бъде една от точките, които смятам да включа в следващия бюджет на Европейския съюз.
Що се отнася до ръководителите на алтернативни инвестиции, наистина не виждам каква е връзката. Мисля, че не следва да използваме едното или другото. Ние считаме, че е важно да имаме разумни регламенти за продуктите на финансовите пазари, имайки предвид това, което се случи, включително и във Вашата страна. Именно на Вашата страна беше предоставена най-голямата държавна помощ в историята на Европейския съюз точно поради проблеми на финансовите пазари.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-н председател, г-н Барозу, бих искал да кажа, че докато разискваме амбициозните цели на стратегията за 2020 г., някои страни като Гърция ще се присъединят към тази стратегия в неблагоприятни условия с огромни икономически проблеми и висока безработица.
Вчера премиерът обяви мерки, които се надява да намалят дефицита. Атина очаква със затаен дъх реакцията на пазарите и оценките на различни дружества. Слушах Вашия отговор на предишен въпрос и прочетох днешните изявления на г-н Алмуния и бих искал да Ви задам следния въпрос, г-н Барозу: като изключим Комисията, наблюдаваща публичния дефицит в Гърция, как може да се помогне за решаването на този проблем?
И второ, какви мерки се предприемат в рамките на стратегията до 2020 г. по отношение на тези национални особености, за да не възникват подобни проблеми?
Жозе Мануел Барозу
На първо място, идеята на Стратегията до 2020 г. е именно да разполагаме с национални програми, но също така и хоризонтални програми на равнище на Европейска общност.
Ще поискаме всяка държава-членка да представи конкретни опростени цели за всяка държава, вземайки предвид специфичните за нея обстоятелства. Както споменахте, днес Гърция е в особено положение и ние се отнасяме много внимателно към нея. Тя, разбира се, ще продължи да се възползва от кохезионните фондове, тъй като е една от страните, които се ползват от тези кохезионни фондове, което е нещо различно от Стратегията на Европейския съюз до 2020 г.
Важно е обаче да се разбере защо страни като Гърция трябва да коригират дефицитите си и прекомерната си задлъжнялост. Лихвите, които страните плащат за дълга, са пари, които те не могат да вложат в техните болници или училища в името на бъдещето. Причината, поради която препоръчваме на държавите-членки да не поддържат много високи нива на дълг и дефицит, не е защото сме привърженици на идеята за строга макроикономическа дисциплина, а защото мислим за социалните разходи и решаването на въпросите, които тревожат хората.
Ivo Belet
(NL) Г-н председател, г-н Барозу, бих искал да задам въпрос относно бъдещето на автомобилния сектор, който наистина ще остане един от най-важните промишлени сектори дори и след 2020 г. Някои от нашите най-ценни продукти са на път да бъдат продадени на Китай и това е нежелано развитие. Според мен в никакъв случай не е твърде късно това да бъде избегнато, но затова ние - Вие, г-н председател, и новата Европейска комисия - трябва да предприемем спешни мерки. Трябва да мобилизираме повече средства за научни изследвания и развитие, като отделяме по-голямо внимание на автомобилния сектор, и трябва, разбира се, да мобилизираме и повече финансови ресурси от Европейската инвестиционна банка. Според мен това е единственият начин да гарантираме, че настоящата ни зависимост от петрола няма да бъде заменена от бъдеща зависимост от китайски електрически акумулатори, например. Оттук и моят въпрос: готов ли сте Вие и Европейската комисия да поемете координационна роля в краткосрочен план, включително по отношение на случая "Опел", за да можем решително да обединим усилията си и да се съсредоточим върху новите, щадящи околната среда технологии в автомобилния сектор?
Жозе Мануел Барозу
В случая с "Опел", както знаете, Комисията поддържаше важна позиция, насърчавайки необходимите срещи между различните засегнати държави и дружества.
Що се отнася до въпроса за автомобилната промишленост, в Европа и в света съществува проблем с наличието на свръхкапацитет. Така че бъдещето е точно такова, каквото го описвате във Вашия въпрос, намиране на нови начини и нови технологии, а именно разработването на по-чисти автомобили. Ние подкрепяме тази идея не само концептуално, но и от финансова гледна точка.
Всъщност с нашата пълна подкрепа Европейската инвестиционна банка, както знаете, създаде специален механизъм за тази цел. Това е един от приоритетите за следващия мандат: разработване на по-екологосъобразна автомобилна промишленост в Европа, която е по-напреднала в технологично отношение. Това е начинът, по който можем да запазим водещата си позиция в световната автомобилна промишленост.
Stephen Hughes
(EN) Г-н Барозу, Европейската мрежа против бедността определи Вашия консултационен документ относно Стратегията до 2020 г. като стъпка назад спрямо ангажиментите на поредица Европейски съвети за укрепване на социалното измерение.
Във вашия документ се споменава само гъвкава сигурност и обучение. Трябва да знаете, че от тази страна на Парламента не можем да приемем стратегия, която е лишена от социално съдържание. 2010 г. ще бъде Европейска година за борба срещу бедността и социалното изключване. Не следва ли да борбата с бича на бедността и изключването да заеме централно място в Стратегията до 2020 г.?
И накрая, признавайки, че една трета от всички работни места, създадени в Европейския съюз от 2000 г. насам, са в обхвата на услугите, свързани със здравеопазването, социалния сектор, и заетостта, като така имат двоен принос към намаляването на бедността, предоставянето на услуги и създаване на работни места, не следва ли Стратегията до 2020 г. да постави цели за предоставянето на висококачествени социални услуги?
Председател
Благодаря Ви, колега, моля Ви обаче да не задавате два въпроса през Вашата една минута, тъй като е много трудно за председателя Барозу да отговори на два въпроса в рамките на една минута.
Кой въпрос предпочитате - първия или втория?
Колеги, това е много важно.
Stephen Hughes
(EN) Г-н председател, всъщност аз отбелязах три неща и три пъти "да" би било достатъчно!
(Смях)
Жозе Мануел Барозу
Г-н председател, много Ви благодаря за разбирането. Ще се опитам да избера най-добрия въпрос!
Честният отговор е следният: това е консултационен документ, той все още не е стратегия и аз наистина приветствам Вашия принос.
Ще споделя моето лично мнение. Да, трябва да направим повече в борбата с бедността и социалното изключване, но за тази цел се нуждаем от подкрепата на държавите-членки. Мога да кажа, че неколкократно съм предлагал конкретни мерки и съм чувал много звучно "не" с аргумента, че според някои държави-членки социалните въпроси са нещо, за което отговарят те, а не Европа.
Това е интересно разискване. Нека видим, дали имаме съгласие по този въпрос. Силно се надявам да получа вашата подкрепа в тази област, защото, както знаете, в борбата със социалното изключване и бедността се нуждаем и от някои инструменти на европейско равнище, които допълват националните мерки. Споделям с вас позицията, която ще защитавам. Надявам се, че всички държави-членки ще бъдат готови да подкрепят това становище.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Г-н председател, изпълнението на Лисабонската стратегия не протича много добре. Как възнамерявате да промените документа относно Стратегията "Европа 2020", за да постигнете нейните цели? Предвиждате ли да бъде изготвено нещо като програма за осъществяване на стратегията, отделен документ за петгодишния мандат на Комисията, в който да бъдат определени действията, които ще бъдат изпълнени? Мисля, че това би било добра идея. Бихме могли да наблюдаваме осъществяването на стратегията и същевременно да оценяваме Комисията по отношение на това, което е изпълнено.
Накрая ще си позволя да направя един коментар: мисля, че срокът за провеждане на социални консултации, имам предвид крайният срок, определен за 15 януари, е твърде кратък. Следва да се отнасяме към нашите социални партньори малко по-сериозно. Те са тези, които ще реализират стратегията, и следва да имат повече време, за да участват в тези консултации.
Жозе Мануел Барозу
Крайният срок се отнася за консултациите въз основа на този документ, но ще има и други възможности за консултации. Всъщност са се провеждали консултации относно бъдещето на Лисабонската стратегия поне от 2008 г. насам. Комитетът на регионите подготви много интересен доклад, както и Икономическият и социален комитет, и бих искал да използвам възможността, за да кажа, че съм подготвен, ако Европейският парламент иска това, да организирам разискване по този въпрос - не само времето за въпроси с едноминутни отговори, а специално разискване само по този въпрос - когато пожелаете, защото наистина смятам, че той е изключително важен.
(Ръкопляскания)
Изключително важно е Парламентът да участва и също така да привлече националните парламенти в процеса, защото това ще заема централно място в стратегията за бъдещето. Искам да подчертая това.
Що се отнася до механизмите за управление, точно това подготвяме в момента. Има няколко идеи. Настоящата ни идея е именно да има начини за измерване и проследяване на напредъка в някои области въз основа на показатели. Ето това подготвяме и затова се нуждаем от подкрепата на Парламента и, надявам се, от съгласието на държавите-членки.
Werner Langen
(DE) В продължение на въпроса, който вече беше зададен, бих искал да се върна на стратегията до 2020 г. относно климата. Г-н председател, вярно ли е, че според временната система за търговия с емисии най-голямото стоманодобивно дружество в Европа получава 90 млн. тона емисии на въглероден диоксид, въпреки факта, че през миналата година е произвело 68 млн., а за тази година ще произведе 43 млн.? Може ли да се каже, че най-голямото стоманодобивно дружество в Европа ще спечели 1 млрд. британски лири до 2012 г. от разпределените в по-голям размер емисии вследствие на лобистка дейност в Комисията, както и другаде?
Жозе Мануел Барозу
Г-н Langen, не знам точно какво имате предвид, но ако говорите за емисиите в Европа, нека бъдем честни по този въпрос: нашите емисии са грубо казано 14% от световните емисии и тенденцията е към намаление, защото по отношение на емисиите се правят все по-големи икономии.
По емисии на глава от населението обаче все още сме далеч пред тези икономики и нека бъдем честни - ние носим и известна историческа отговорност. Американците произвеждат повече емисии на парникови газове на глава от населението от нас, но ние произвеждаме много повече от Китай и много повече от Индия например, ако визирате случая с Индия. Това действително е проблем, който трябва да решим в духа на световната справедливост. Ако искаме да решим проблема и ако считаме, че съществува заплаха за нашата планета - от изменение на климата - са необходими съвместни усилия от всички страни. Затова, да, ние имаме по-строги условия отколкото в някои други части на света, но смятаме също, че това е възможност за разработване на нови технологии, благодарение на които да изпълним целите си, без да излагаме на риск нашите дружества, защото не желаем да изнасяме нашите дружества и нашите работни места.
Председател
Колеги, моля ви да не задавате допълнителни въпроси във времето за въпроси към председателя на Комисията Барозу, тъй като много хора чакат за своя първи въпрос. Много съжалявам, но бих предпочел да преминем към нов въпрос.
Stavros Lambrinidis
(EN) Г-н Барозу, както споменахте, нивата на лихвите наистина се влияят от състоянието на икономика. Те отразяват доверието в дадена икономика и международната икономическа общност се влияе от тях. Лихвените проценти зависят от доверието на Общността в дадена икономика и това доверие от своя страна много често зависи от изразеното от Европейската комисия доверие в предприеманите от държавите-членки мерки. В този смисъл спекулантите също се опитват да спекулират с лошото икономическо положение и понякога допълнително го влошават.
Г-н Барозу, готов ли сте днес, в тази пленарна зала, да изразите Вашата подкрепа за мерките, обявени вчера от гръцкото правителство за подобряване на икономическото положение в Гърция? Счита ли Комисията, че те са насочени в правилната посока и, ако бъдат приложени, могат да променят финансовото положение, във връзка с което посочихте, че са съществували проблеми и в миналото?
Жозе Мануел Барозу
Вече казах, че съм доволен от поетите вчера ангажименти от премиера Папандреу за съкращаване на бюджетния дефицит и понижаване на държавния дълг чрез намаляване на постоянните разходи и увеличаване на приходите. Аз дори добавих, че бюджетът за 2010 г., който в момента се обсъжда в гръцкия парламент, и изявлението на министър-председателя Папандреу са стъпки в правилната посока. Естествено, Комисията ще продължи да следи отблизо макроикономическото и фискалното положение и изпълнението на мерките в Гърция. Това много ясно личи от изявлението ми в подкрепа на обявените мерки. Считам, че това е най-добрият начин, по който можем да помогнем на Гърция в много трудното положение, в което се намира тя в момента по отношение на бюджета и дълга. Надявам се, че тези мерки ще доведат до някои важни резултати.
Malcolm Harbour
(EN) Г-н председател, горещо приветствам възможността да задам въпрос на председателя Барозу, тъй като Съветът на председателите на комисии за първи път е преместен с един час назад, така че ние, председателите на комисии, можем да бъдем тук за първи път.
Въпросът ми е свързан с политика за подпомагане на рамковите условия за научни изследвания и иновации - които, за мое голямо разочарование, не бяха включени в този първи проект на "ЕС 2020", но се надявам да фигурират там в бъдеще - а именно, да се използва огромният потенциал на обществените поръчки в целия Европейски съюз, за да се стимулират иновативни продукти и услуги. Бих искал да го попитам днес дали ще приеме препоръките от доклада ми от ноември миналата година, които показват как би могло да се направи това и които бяха одобрени почти единодушно от Парламента. Просто за да му дам идея и да я споделя с колегите, ако 1% от европейските обществени поръчки се използва за иновативни продукти и услуги, това ще увеличи инвестициите в иновации в целия Европейски съюз с не по-малко от 15 млрд. евро.
Жозе Мануел Барозу
Благодаря на всички за коментарите, но бих искал да кажа, че няма първи проект на новата стратегия. Има работен документ на Комисията за целите на консултациите, но все още не сме достигнали етапа на представяне на проект. Поради това силно приветстваме всички ваши коментари.
Не очаквайте от мен в едноминутен отговор да дам твърд отговор на толкова важен въпрос като този, който зададохте. Запознат съм с Вашия доклад. Наясно съм с някои от направените интересни предложения по отношение на обществените поръчки и, да, това е и моето намерение, включено е в общите насоки. Спомняте си, че представих това пред Парламента във връзка с необходимостта от разширяване на ангажиментите за създаване на по-благоприятни за пазара, по-новаторски правила за обществените поръчки в Европа. Това със сигурност ще бъде част от бъдещата ни стратегия, но на този етап не мога да се ангажирам точно по какъв начин ще бъде включено.
Carl Haglund
(SV) Г-н председател, един от най-големите недостатъци на Лисабонската стратегия, която в други отношения е един добър документ, е, че до известна степен не успяхме да накараме държавите-членки действително да постигнат залегналите в стратегията цели.
Колегата ми от Финландия попита по-рано г-н Барозу как според него можем да убедим държавите-членки да следват стратегията по-добре. Една от целите, която беше включена, е колко държавите-членки следва да инвестират в научноизследователска и развойна дейност като процент от БВП. Бих искал да знам дали Комисията възнамерява да определи подобни цели за държавите-членки, с други думи, каква част от брутния национален продукт всяка държава-членка следва да инвестира в научноизследователска и развойна дейност.
Жозе Мануел Барозу
В момента оценяваме причините, поради които не всички цели бяха изпълнени. С новото предложение ще направим оценка - според мен много честна и обективна оценка - на успехите и неуспехите на Лисабонската стратегия.
На този етап не мога да се ангажирам с предположение какво ще предложим. Точно в този момент обмисляме бъдещите действия. Ето защо споменавам обсъжданията, които бих искал да проведа с вас, имам предвид истински обсъждания, защото вашият принос е много важен.
Лично аз мисля, че поставянето на обща цел за всички държави-членки вероятно не е много реалистично. Смятам, че следващата фаза от развитието на Стратегията "Европейски съюз 2020" ще трябва да бъде по-усъвършенствана и по-сложна с конкретни цели - които, разбира се, са съгласувани с държавите-членки - но за различни ситуации.
Това е моето лично мнение. Все още не сме достигнали до етапа, когато ще ви представим предложение. Бих искал също така предложението да бъде изцяло на новата Комисия и ние ще представим оценка на последната Лисабонска стратегия.
William
(EN) Г-н председател, до следващата година нетната вноска на Великобритания ще се увеличи двойно в сравнение с 2008 г. През 2020 г. ще има най-малко четири до седем нови държави-членки. Според настоящото им икономическо представяне всяка от новите държави-членки ще получава средства от кохезионните фондове - които са субсидии под друго име - от датата, на която е приета за членка, до 2020 г.
Може ли следователно британският данъкоплатец да очаква по-нататъшно удвояване на нетната вноска на Великобритания в Европейския съюз до 2020 г. и ако не, защо?
Жозе Мануел Барозу
Все още не съм достигнал етапа на обсъждане на финансовите перспективи и не мога да предвидя каква ще бъде вноската на Великобритания. Разбирам изразената от Вас загриженост, защото в днешно време британските данъкоплатци плащат най-голям принос заради случилото се във финансовия сектор във Великобритания. Няма друг случай на толкова голяма държавна помощ като този, на който бяхме свидетели във Вашата страна.
Нашата позиция в момента е следната: ние считаме, че е важно да се определят приоритети за бъдещето, да видим какви трябва да бъдат разходите на национално равнище и какви трябва да бъдат на европейско равнище, а след това да се проведе обсъждане относно справедливия начин за споделяне на тази инвестиция. Считаме обаче, че в някои случаи е по-разумно да се изразходва едно евро на европейско, отколкото на национално равнище заради потенциалните ползи от изследването на европейското измерение и вътрешния европейски пазар. Ще стигнем до това обсъждане и се надявам в крайна сметка да постигнем съгласие.
Председател
За трети път имахме възможност да разговаряме с председателя на Европейската комисия във времето за въпроси. Благодаря ви много, колеги, за зададените въпроси за обсъждане.
Що се отнася до присъствието, в края на времето за въпроси в пленарната зала имаше малко повече хора, отколкото в началото, в 15,00 ч. Много съжалявам за това: бихме предпочели, ако много повече от вас бях тук.
Благодаря Ви още веднъж, председателю Барозу.
John Bufton
(EN) Г-н председател, бих искал да отбележа, че днес тук има много хора, които не успяха да зададат въпроси на г-н Барозу. Като се има предвид огромната заплата на г-н Барозу, не може ли той да прекарва редовно по още 30 минути с нас, за да направим това време час и половина?
Първите 30 минути бяха с останалите ръководители на групи. Тук има 750 членове. Мисля, че 30 минути са абсурдни. Не може ли да имаме един час и половина? Г-н Барозу, Вие получавате достатъчно добро възнаграждение, сър. Елате тук за 90 минути, а не за 60.
Председател
Председателят Барозу се усмихва много учтиво, но ще видим. Трябва да вземем решение по този въпрос. Благодаря Ви за предложението.
