Lennundusohutus: lennuettevõtjate kohta koostatud ELi must nimekiri (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks punktiks on suuliselt vastatav küsimus, mille esitas Brian Simpson transpordi- ja turismikomisjoni nimel komisjonile lennundusohutuse ja ELi lennuettevõtjate nn musta nimekirja määruse kohta - B7-0205/2010).
Silvia-Adriana Ţicău
autori asendaja. - Austatud juhataja! Küsimuse esitas Brian Simpson parlamendi transpordi- ja turismikomisjoni nimel pärast komisjoni raportit, mis käsitles ELi lennuettevõtjate musta nimekirja tõhusust. ELi lennuettevõtjate must nimekiri loodi 2006. aastal, et nimetada, häbistada ja keelustada lennuettevõtjaid, kes ei pea kinni rahvusvahelistest ohutuseeskirjadest. Nimekiri koostati vastuseks kartustele seoses kahtlustega rahvusvahelistest ohutuseeskirjadest kinnipidamise taseme üle ning pärast mitut tõsist lennuõnnetust, mis leidsid aset lühikese aja jooksul 2004. aastast kuni 2005. aastani.
Nüüd, neli aastat hiljem, teame, et must nimekiri on tõhus ja väärtuslik vahend ICAO ohutusnormide täitmise ja ELi kodanike kaitsmise tagamiseks. Täna seisab meie ees aga küsimus, kuidas seda edasi arendada. Kuidas saame laiendada kaitset oma piiridest väljapoole ja aidata kaasa ülemaailmse lennundusohutuse tõstmisele? Musta nimekirja ülesandeks on tuvastada ohutusriske ning kanda hoolt selle eest, et vajalik teave jõuab tõhusalt ELi kodanikeni. Kuidas saame sellest lähtudes tagada, et ELi kodanikud, kes lendavad väljaspool Euroopat, teavad, millised on tegevuskeelu saanud lennuettevõtjad, kes muudes maailmapiirkondades edasi tegutsevad?
Kuidas saame juhtudel, kus lennuettevõtja litsents on tühistatud ja teda seetõttu mustas nimekirjas ei ole, olla kindlad, et reisijad on olukorrast teadlikud? Oleme näinud, kui tõhus on eri riiklike mustade nimekirjade ühendamine üheks ulatuslikuks üleeuroopaliseks mustaks nimekirjaks. Sellele vaatamata on must nimekiri ainult nii hea kui teave, mida meile seoses lennuettevõtjate ohutusega esitatakse. Kuidas saame kasutada paremini mustade nimekirjade aluseks olevat teavet, täiustades juurdepääsu kontrollitavale ja usaldusväärsele teabele? See tähendab, et on vaja tugevdada nii ELi liikmesriikides läbiviidavaid kontrolle kui ka kinnitada andmeid, mida teised riigid ELile esitavad.
Kas komisjon kaalub vajadust kehtestada ühtlustatud ja standardseid õhusõidukite seisuplatsil kontrollimise ja aruandlustoiminguid? Kas komisjon kaalub kolmandatelt riikidelt saadud andmete täiustamiseks vajadust luua tõhus süsteem usaldusväärsete andmete vahetamiseks rahvusvahelises ulatuses, mis viiks meid lähemalt ülemaailmsele mustale nimekirjale, millest minu teada juba varem räägitud on? Lisaks tasub mainida, et must nimekiri on seni olnud tõhusaks vahendiks, millega anda lennuettevõtjatele stiimul rahvusvahelistest ohutusstandarditest kinnipidamiseks. Kuidas saame aidata ennetavamalt kaasa ülemaailmse lennundusohutuse tõstmisele? Pean selle all silmas, et kuidas kavatseb komisjon toetada riikide tsiviillennundust reguleerivaid asutusi seoses ICAO audititega tuvastatud lennundusohutuse puudujääkide kõrvaldamisega ja kõrgel tasemel järelevalve tagamisega?
Äärmiselt oluline on luua rahvaga tõhusad sidekanalid, kuid sama oluline on jätkata pikemas perspektiivis tööd rahvusvaheliste lennundusohutuse standarditest kinnipidamise edendamise nimel ülemaailmsel tasandil. Lõppude lõpuks on see kõige tõhusam viis kõikide reisijate turvalisuse tagamiseks. Euroopa Parlamendi transpordi- ja turismikomisjon ootab koostööd komisjoniga seoses ELi musta nimekirjaga tehtud saavutuste edasise kasutamisega.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Ma tänan Silvia-Adriana Ţicăud väga positiivse hinnangu eest musta nimekirja käsitlemisele! Komisjon on veendunud, et olemasolevad meetmed tagavad juba väga kõrgetasemelise teabe ja õigused reisijatele, kes lendavad Euroopa Liidus või liidust väljaspool.
Euroopa Liidus tegevuskeelu saanud lennuettevõtjate nimekiri on rahvale saadaval nii Internetis kui ka neile suunatud teabekampaaniate kaudu. Komisjon teeb tihedat koostööd Euroopa ja rahvusvaheliste reisikorraldajate liitudega iga kord, kui nimekirja uuendatakse. Nii on nad reisijate abistamiseks parimas võimalikus positsioonis.
Liikmesriikide territooriumidel olevad tsiviillennundust reguleerivad asutused ja lennuväljad peavad juhtima reisijate tähelepanu ELi nimekirjale nii oma kodulehtedel, ning kui asjakohane, siis ka kohapeal.
Nimekiri annab kasulikku teavet inimestele, kes soovivad reisida väljaspool Euroopa Liitu, et nad saaksid vältida nende lennuettevõtjatega reisimist. Nimekiri ei kehti aga väljaspool Euroopa Liidu territooriumit. Seetõttu on määruses sätestatud reisijate õiguseks saada teavet selle kohta, millise lennuettevõtjaga nad terve reisi kestel reisivad. Lepingu sõlminud lennuettevõtja või reisikorraldaja peab teavitama reisijaid lennu broneerimisel sellest, milline lennuettevõtja (või millised lennuettevõtjad) nende lennu korraldab (korraldavad). Reisijat tuleb teavitada ka igasugustest muudatustest seoses lennuettevõtjaga, kas siis registreerimisel või vähemalt lennuki pardale astumisel. Määrus annab reisijatele ka õiguse tagasimaksele või marsruudi muutmisele, kui musta nimekirja lisatakse järgnevalt lennuettevõte, mille reis broneeritud oli ning mille tõttu vastav lend siis tühistatakse.
Seda, kas lennuettevõtjad peavad kinni rahvusvahelistest ohutuseeskirjadest, kontrollitakse ja hinnatakse eri andmete põhjal, nagu Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni ohutusauditid, kolmandate riikide pädevatelt asutustelt saadud teave, Euroopa Lennundusohutusametilt Euroopa Liidus korraldatud inspektsioonide ja uuringute käigus või tehnilistel missioonidel väljaspool liitu kogutud teave, ELi lennuväljadel seisuplatsil välismaiste õhusõidukite ohutushinnangu programmi raames ning vastavalt asjaomaste ELi eeskirjade nõuetele tehtud lennukite ja lennuettevõtjate kontrollimise tulemused ja viimaks ka põhjendatud teave õnnetuste kohta õnnetusi või tõsiseid vahejuhtumeid käsitlevate juurdluste aruannetest.
Peaksin mainima ka seda, et Euroopa Komisjonil ei ole hetkel veel põhjalikku nimekirja riikidest, kus kehtivad sarnased õigusaktid, kuid Euroopa nimekirjale sarnased piirangud on kasutusel mitmes teises riigis, nagu Korea Vabariigis, Bahreinis ja Saudi Araabia Kuningriigis.
Võin kinnitada, et komisjon on valmis koostööks parlamendiga, et panustada musta nimekirja õigusakti täiustamisele lennundusohutuse oluliseks tõstmiseks.
Christine De Veyrac
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Olin kõne all oleva määruse koostamisel raportööriks juba peaaegu viis aastat tagasi ning mul on hea meel, et oleme võtnud kasutusele mehhanismi, mis toimib ja mida aastate jooksul isegi täiustatud on. Komisjoni raport musta nimekirja määruse rakendamise kohta paistab olevat põhjalik ja selles on palju huvitavat mõtlemisainet. Eriti toetan rahvusvahelise musta nimekirja koostamise ideed, millega oleks tagatud ülemaailmsel tasandil ühtlustatud lennundusohutus.
Sellegipoolest on mul komisjonile mõned küsimused. Esmalt tahan teada, kuidas realiseeritakse kaitseõigust, kui tegevuskeeld kehtestatakse ühes riigis kõikidele, mitte ainult ühele lennuettevõtjale? Kas kõik need lennuettevõtjad peavad esitama apellatsiooni seoses oma juhtumiga või peab seda tegema ainult asjaomase riigi tsiviillennundust reguleeriv asutus. Kuidas saavad teatud ohutud lennuettevõtjad vältida musta nimekirja sattumist?
Lisaks on üks teine minu arvates väga tähtis punkt lennukite jälgimine. Kas komisjon jälgib ühe nimekirja kantud või tühistatud tegevusloaga lennuettevõtja kõiki lennukeid garanteerimaks, et need lennukid ei hakka mõne teise nime all uuesti lendama? Kas seoses sellega on komisjon tuvastanud riike, mis tegutsevad nn mugavuslippudena ja võtavad vastu keelatud lennuettevõtjaid, mis seejärel oma nime ja registreerimiskoha ära muudavad? Juhul kui lennuettevõtja on mustas nimekirjas, siis kas komisjonil on teavet selle kohta, kuidas reisikorraldajad ja piletimüüjad on reisijaid teavitanud, neile kompensatsiooni või alternatiive pakkunud?
Enne lõpetamist on mul ka veel üks väga spetsiifiline küsimus: mitmed Euroopa Parlamendi liikmed on saanud vägagi pealekäiva iseloomuga sõnumeid, mis puudutavad Indoneesia, mille kõik lennuettevõtjad on saanud tegevuskeelu. Sõnumites palutakse, et me Indoneesia mustast nimekirjast maha võtaksime. Minu arvates on selline surveavaldamine väga ebakohane, sest kaubanduslikud eesmärgid ei õigusta reisijate eludega riskimist. Mind huvitab praegune olukord nimetatud riigis ning see, kas Indoneesia on, olles olnud mitu aastat mustas nimekirjas, teinud midagi, et kõrvaldada lennundusohutuse puudujääke, milles riiki süüdistati?
Saïd El Khadraoui
fraktsiooni S&D nimel. - (NL) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Arusaadavalt on väga sürreaalne pidada arutelu musta nimekirja üle ajal, mil kogu Euroopa lennundus on tõsistes raskustes, aga ma mõistan, et homme saame pidada päevakajalise ja kiireloomulise arutelu, ning seda me ka teha kavatseme.
Must nimekiri on iseenesest väga tähtis teema ning võib öelda, et see on olnud edukas muu hulgas tänu Christine De Veyracile, kes mitme aasta eest selle elluviimise nimel tõsist tööd tegi. Peame oma kogemustest õppima ja nendele tuginema! On veel valdkondi, milles on vaja täiendavalt tegutseda.
Esmalt suhtlemine reisijatega. Reisijaid tuleb tõepoolest teavitada, näiteks peaks seda tegema juba reisikorraldaja, kui nad kuskil musta nimekirja kantud lennukiga lennu broneerivad, kuid tihtipeale otsustavad reisijad teha riigisisese lennu alles siis, kui nad on juba mõnda kindlasse kohta jõudnud. Teen seetõttu ettepaneku, et uuriksime, kas oleks võimalik, et reiskorraldajad ja lennuettevõtjad, kes broneerivad lendusid ohtlike lennuettevõtjate või lennukitega riikidesse, saaksid reisijaid sellest automaatselt teavitada, kuigi nad ise muidugi mustas nimekirjas ei ole. Peame selle üle tõsiselt järele mõtlema!
Teine aspekt on aidata reisijatel vältida musta nimekirja kantud lennukeid, lennuettevõtjaid ja riike. Kui on tegemist suutlikkuse suurendamisega kolmandates riikides ja kindlasti vaesemates riikides, siis saaks Euroopa Liit anda neile palju rohkem abi ja teadmisi ning kanda hoolt selle eest, et sealsetel lennundust reguleerivatel asutustel on vajalik suutlikkus olemasolevate probleemide lahendamiseks. Üks punkt, mida Christine De Veyrac mainis, on loomulikult inimeste eksitamine. Kas meie süsteem on tõesti veekindel? Kas oleme kindlad, et selles ei ole õiguslikke lünkasid, millega musta nimekirja kantud riigi lennuettevõtjad saavad tegutseda edasi teiste riikide või saarte kaudu? Meil on sellest juba näiteid.
Kokkuvõtteks tahan veel lisada, et peame minu arvates koostama ülemaailmse musta imekirja. Mind huvitab, mida olete teinud koos oma kolleegidega teistest riikidest, näiteks ICAO tasandil, et selline nimekiri tõelisuseks saaks.
Gesine Meissner
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Hetkel on Euroopa õhuruumis seisak ja me teame seda. Seda juba mainiti. Peagi hakkame arutlema selle üle, kuidas sellist olukorda lahendada. Mis majandusküsimustesse puutub, siis võib tekkida reaalne oht, et lennuettevõtjad seisavad varsti silmitsi veelgi suuremate probleemidega. Loomulikult ei pea see ohutust mõjutama.
Peamine on siiski Euroopa reisijate lennundusohutus. Meile Euroopas on suureks saavutuseks, et inimesed saavad vabalt liikuda ja tarbijad vabalt otsustada, kuidas nad reisida tahavad ning milliseid lennuettevõtjaid kasutada ja milliseid mitte. Vabalt otsustamiseks on aga loomulikult vaja saada asjaomast teavet.
Kuulsime nüüd, et kõne all olev must nimekiri on juba alates 2006. aastast kasutusel olnud ja põhimõtteliselt peaksid inimesed saama teavet selle kohta, kas nad jõuavad ohutult kohale või mitte. Minu ning ka Christine De Veyraci ja Saïd El Khadraoui jaoks seisneb küsimus selles, kas süsteem on tegelikult veekindel ja kas inimestele antakse ka tegelikult alati kogu vajaminev teave ohutuse kohta. Me lihtsalt tahame, et kõik Euroopas lendajad saaksid ohutult lennata ja kohale jõuda.
Viimaks mängib tähtsat rolli seoses ohutusega ka teadmine selle kohta, kas lennuettevõtja on rahaliselt tugev. Lennuettevõtjad peavad andma korrapäraselt aru riiklikele ametiasutustele, et säilitada Euroopa õhuruumis tegutsemiseks oma tegevusluba. Selle protsessi raames kontrollitakse kinnipidamist kõikidest ohutust puudutavatest kohustustest - kas nad teostavad kõik vajalikud kontrollimised ja kas suudavad inimesi ohutult transportida. Lisaks sellele kontrollitakse, kas nad on rahaliselt piisavalt tugevad, et transpordisektoris pikemat aega toimida. Minu teada ei ole mustas nimekirjas olnud seni veel ühtegi Euroopa lennuettevõtjat. Sellele vaatamata leidis alles eelmisel aastal aset SkyEurope'i juhtum. Tol korral broneerisid Euroopa kodanikud lennud Euroopa lennuettevõtjaga teadmata, et ettevõte oli pankroti äärel. Nad jõudsid küll kohale, aga ei saanud enam tagasi ning neil ei olnud mingit teavet, mis neid kaitsnud oleks.
Selle tõttu tekib mul küsimus, et kui komisjonil on oma sõnul teavet, mida see ka avaldab ja on kohustatud avaldama, siis miks keegi näiteks eelpoolmainitust ei teadnud. Kas meil tegelikult on garantii, et esitatakse alati kogu teave, mida reisijad vajavad ja teadma peavad? Tahaksin siin arutelus sellele üldise vastuse saada.
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Parlament näitas kõne all oleva musta nimekirja koostamisel üles palju algatusvõimet. Kõik toimus ka väga vastutustundlikult, mis tähendab, et nimekiri tagab tarbijatele kõige kõrgema võimaliku ohutustaseme. Sellele vaatamata - ja see ongi praegu kõne all - peame kontrollima, kas nimekiri on praeguses olukorras ka piisavalt hästi toiminud.
Kõigepealt on mul järgmine küsimus. Teabele pääseb küll Interneti kaudu ligi, kuid eri lennuettevõtjate puhul ei ole see tihti eriti lihtne. Olen seda isegi proovinud. Alati ei leia kohe teavet näiteks ümberistumisega lendude kohta, mille jaoks tuleb maanduda kolmandas riigis. Meil on sellega probleem.
Teine lahtine küsimus, mis mind huvitab, puudutab inimeste koos meeskonnaga lennukite rentimise kogemusi. Siinkohal tuntakse tõsist muret, et sellest võib saada õiguslik lünk, mida saavad kasutada halvema mainega ettevõtted. Kas seoses meeskonnaga rentimisega on positiivseid või negatiivseid kogemusi?
Kolmas ja väga tähtis küsimus on, kas selline ettevõtete reguleerimine musta nimekirjaga on avaldanud lennuettevõtjatele - eriti väljaspool Euroopat tegutsevatele lennuettevõtjatele - mõju nii, et need on hakanud ohutuseeskirju rohkem järgima? Kuidas toimib teatud lennuliinidele kuuluvatele kindlatele lennukitele valikuline tegevusloa andmine, mille puhul nad ainult neid kindlaid lennukeid Euroopas kasutada tohivad?
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Volinik Piebalgs! Loodan, kuigi ei ole kindel, et Islandi vulkaanipurske tagajärgede eest ei hakka maksma Euroopa reisijad, kui räägime piletihindadest. Teil on tõepoolest õigus, et need seisakud õhutranspordis tehakse arvatavasti tasa kõrgemate piletihindadega. Euroopa tarbijate huvide kaitsmiseks tuleb seda mainida. Taas on Euroopa Parlament selle teema üle arutlemas, mis näitab, kui tähtis meie arvates see teema on. Rääkisin sellest juba paari kuu eest. Ka paljud teist rääkisid sellest tol korral ning mäletan ka, et eelmisel parlamendi ametiajal sai teemat väga avatult käsitletud. Pärast kõike, mis öeldud sai, on mul isiklik tähelepanek. Poola kõige mõjukama ajalehe ajakirjanik küsis minu käest, et mida me siin Euroopa Parlamendis teeme, sest see teema on ikkagi niivõrd tähtis. Alles nüüd on meedia hakanud mõistma, et tegemist on väga tähtsa küsimusega, mis on oluline julgestuse seisukohalt, kuid on väga tähtis ka Euroopa kodanikele, maksumaksjatele, valijatele ja tarbijatele.
Ei ole normaalne, et teame, milline on must nimekiri Euroopa Liidus, aga ei tea milline see on väljaspool Euroopa Liitu. Olukord on täiesti hullumeelne!
Nüüd veel viimane ja väga tähtis teema: Euroopa reisijad ei peks maksma peale julgestuse eest, see on riikide ja valitsuste asi.
Mathieu Grosch
(DE) Austatud juhtaja! Lugupeetud volinik! Selle nurga alt vaadates oli must nimekiri, mille parlament eelmisel ametiajal Christine De Veyraci ja ta kolleegide eestvedamisel vastu võttis, väga huvitav saavutus.
Must nimekiri kehtib nii ettevõtjatele, riikidele kui ka lennukitele ning minu arvates peaks komisjon andma seoses sellega mõnevõrra täpsemaid vastuseid meie küsimustele, eriti seoses sellega, kui palju sõnaõigust on ettevõtetel otsuste tegemisel eri riikides ja miks rakendatakse kõne all olevat menetlust seoses üksikute lennukitega.
Meie jaoks on väga tähtis ka edasine areng. Selgitasime juba paari aasta eest aset leidnud arutelus, et meie jaoks on väga oluline, et komisjon täiustab vähemalt parlamendile esitatud teatistes järelmeetmeid seoses kõne all olevate õigusaktide ja meetmetega. Selle põhjuseks on asjaolu, et teatud küsimused on ikka veel vastamata, näiteks seoses lennuettevõtjate kontrollimisega - seoses lennukitega, mis võivad järsku lennata mõne teise nime all ja seoses asjaoluga, et tänapäeval on vaja teatud määral läbipaistvust just nimelt viimasel minutil tehtavate otsuste puhul.
Sellega jõuan ma minu jaoks kõige tähtsama teema juurde, milleks on teave. Paistab, et nagu meiegi, nii on kõik fraktsioonid üldiselt arvamusel, et kodanikel ja reisijatel on õigus saada teavet. Sellest tulenevalt on ettevõtjad kohustatud teavitama neid süstemaatiliselt sellest, et musta nimekirja kohta saab igasuguste raskusteta teavet lennuväljadelt ja reisikorraldajatelt ning et ennekõike teatud riikides lennates, mille puhul esineb teadaolevaid probleeme, peavad reisikorraldajad märkima, milliste ettevõtjatega esineb probleeme reiside ümberbroneerimisel.
Meie eesmärk on viia kõne all olev meede, mis on juba tõstnud Euroopa ja Euroopa reisijate lennundusohutust, nüüd maailmatasandile.
Fiona Hall
Austatud juhataja! Tahan tõstatada küsimuse, mis on lähedalt seotud lennundusohutusega ja mis rõhutab vajadust muuta ELi must nimekiri võimalikult hästi toimivaks.
2008. aasta detsembris võttis nõukogu lõpuks vastu Euroopa Liidu relvaekspordi toimimisjuhendi. Juhend kontrollib militaartehnika ja -seadmete eksportimist EList. Sellele vaatamata tuntakse muret, et kõik ELi relvi eksportivad riigid ei pea juhisest kinni ja et Euroopa relvi eksporditakse endiselt konfliktitsoonidesse.
Sellegipoolest on osutunud ELi lennuettevõtjate must nimekiri väga tõhusaks vahendiks seadusevastase relvade eksportimise piiramisel. Rootsis 2008. aastal koostatud uuring näitas, et lastilennuettevõtjad, kes tegelevad relvade transportimisega konfliktitsoonidesse, on samad lennuettevõtjad, kes korrapäraselt ohutusstandardeid rikuvad.
Ehk ei olegi nii üllatav, et ebakindlad lennuettevõtjad, kes suhtuvad ohutusse üpris hoolimatult, suhtuvad sama hoolimatult ka kaupa, mida nad transpordivad. Sellise seose õnnelikuks tagajärjeks on aga asjaolu, et samad meetmed, mida kasutatakse lennukite rangeks kontrollimiseks ja Euroopa kodanike kaitsmiseks, aitavad kaitsta ka teiste riikide, eriti Aafrika kodanikke hävingu eest, mis kaasneb konfliktidega, mida õhutavad kergesti kättesaadavad käsi- ja kergrelvad.
Palun seega arenguvolinikul Andris Piebalgsil anda tema isiklik toetus komisjoni jõupingutustele seoses mustade nimekirjade tõhusa ja süstemaatilise rakendamisega.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ohtlike lennuettevõtjate must nimekiri on meede Euroopa reisijate kaitsmiseks ning tervitan seda kogu südamest. Nimekirja peavad avaldama nii Euroopa Komisjon kui ka liikmesriigid, kuid eriti reisikorraldajad. Tegelikult oleneb kõik meie lennuettevõtjate ja reisikorraldajate heatahtlikkusest.
Samas on aga vaja leida lahendus stsenaariumile, kus ühte kindlasse kohta saab ainult ohtlike lennuettevõtjatega. Suur osa mustas nimekirjas olevatest lennuettevõtjatest korraldavad lende arenevatesse või vähearenenud riikidesse Aafrikas, Kagu-Aasias ja Kesk-Aasias. See annab alust igati õigustatud küsimusele: millises ulatuses saab tagada ausa konkurentsi suurte Euroopa, USA ja Kaug-Ida lennuettevõtjate ning nendes arenevates maades asutatud väiksemate transportettevõtjate vahel?
Selles suhtes peame minu arvates mõtlema sellele, kuidas Euroopa Liit saaks toetada nende arengut lendude ohutuse ja julgestuse tõstmise, mitte neile turul osalemise keeldude kehtestamise kaudu. Nii võtaks Euroopa Liit enda kanda aukohustuse, toetades ka vähemarenenud riikide õhutranspordi sektori jätkusuutlikku arengut.
Jörg Leichtfried
(DE) Austatud juhataja! Mul on esmalt üldine märkus ning seejärel tahaksin esitada veel paar-kolm küsimust olenevalt mulle jäänud ajast. Esmalt üldine märkus. Minu arvates on täiesti naeruväärne, et praeguses olukorras on Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis saanud kolme lennundusohutuse raportit käsitlevates aruteludes kokku kõigest üheksa minutit sõnavõtuaega. Loomulikult toimub homme eriistungjärk, kuid minu arvates on viimane aeg, et täiskogu pööraks rohkem tähelepanu asjadele, mis tõesti inimesi mõjutavad, ning kärbiks ehk mõnevõrra arutelusid, mille väärtust on kunstlikult suurendatud.
Mis küsimustesse endasse puutub, lugupeetud volinik, siis minu jaoks on kõige tähtsam saada teada, mis olukord valitseb seoses nn koodi jagamise ehk siis lendudega, mida peaks korraldama Euroopa lennuettevõtja aga mida võib siis hoopis mõni teine lennuettevõtja korraldada, isegi ettevõtja, kes on mustas nimekirjas. Mida tehakse siin seoses reisijate teavitamisega? Minu jaoks on see väga pakiline teema ning ma ootan teilt vastust. Piirdun seekord selle ühe küsimusega.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Nüüd, kus oleme lennundusohutust käsitlenud - ja homme toimub ka hääletus seoses Euroopa Lennundusohutusametiga -, tahaksin ma käsitleda ühte teist probleemset valdkonda.
Austrias ja teistes liikmesriikides sportlennundusega tegelevate inimeste jaoks on probleemiks asjaolu, et sportlennunduse jaoks äärmiselt tähtsad eeskirjad on saadaval ainult inglise keeles. Sportlennundusega tegelejad oskavad enamasti väga hästi inglise keelt, kuid tihti on siiski väga raske mõista juba niigi keerulist teemat, mida käsitletakse veel erialaomases žargoonis ja võõrkeeles. Sellest tulenevalt üritavad liikmesriigid siis saada ELilt eksperdihinnanguid. Minu arvates oleks võimalik sellist aja ja töö raiskamist vältida, kui eeskirjad oleksid asjaomastes keeltes saadaval. Tahan, et äärmiselt vajalikud määrused oleksid sportlennunduses osalevatele inimestele saadaval ka saksa ja prantsuse keeles, mis on kaks kõige rohkem kasutatavat töökeelt.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Selle aasta 30. märtsil viimati uuendatud mustas nimekirjas on 278 lennuettevõtjat 17 riigist. EL peab töötama välja tehnilised ja haldusvõimed, millega tagada vastavus vajalikest tsiviillennunduse standarditest, et Euroopa Liidus saavad lennata ainult lennuettevõtjad, mis peavad kinni rahvusvahelistest julgestusmäärustest. Samas aga peame aitama ka kolmandatel riikidel oma tsiviillennunduse standardeid parandada.
Kolmandate riikide pädevad asutused peavad täiustama oma võimekust seoses lennuettevõtjate kontrollimisega, millele on antud tegevusluba. Euroopa Liidus kolmandate riikide jaoks tehtud lennundusohutuse analüüsi juurde kuulub ka nende ettevõtete lennukite kontrollimine seisuplatsil, lähtudes tõenditest, mis viitavad tõsistele juhtumitele ja õnnetustele eri lennuettevõtjate puhul möödunud aastal. Samas tuleb esitada reisijatele teavet terve reisi kestel, kaasa arvatud kõikide ettevõtete kohta, mida nad reisimisel kasutavad. See teave tuleb esitada hiljemalt pileti ostmise ajaks.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan teid küsimuste eest! Küsimused näitasid selgelt, et täiskogu toetab musta nimekirja kasutamist. Luban asepresident Kallase nimel, et täiustame kindlasti parlamendiga nendel teemadel suhtlemist.
Võin samuti lubada, et kõik esitatud küsimused edastatakse kirjalikuks vastamiseks, sest kui ma kõikidele küsimustele vastata tahaksin, ei saaks ma seda kindlasti mulle jäänud pooleteise minuti jooksul teha. Seega vastan vaid mõnedele, mitte kõigile küsimusetele, sest seda ei ole lihtsalt võimalik teha.
Kõigepealt rahvusvahelistest aspektidest. Komisjon teeb kõik selleks, et tugevdada rahvusvahelist koostööd kolmandate riikidega, julgustades riike ühinema välismaiste õhusõidukite ohutushinnangu programmiga, mis hõlmab kõiki 40 Euroopa riiki, kuid samuti tehnilise abi projektidega ülemaailmsete standardite saavutamiseks.
Teeme ka tihedat koostööd ICAOga. Osalesime märtsi lõpus Montrealis toimunud ICAO kõrgetasemelisel ohutuskonverentsil ning hetkel on läbirääkimisel koostöömemorandum, mis võimaldab edasist koostööd ICAOga. Teil on õigus, peame teemale ülemaailmselt lähenema, kuid me ei tohi alahinnata musta nimekirjaga saavutatud tulemusi ka teistes riikides.
Toon näite Indoneesiast, mida mult paluti. Indoneesia on teinud suuri investeeringuid oma lennundussüsteemi, kaasa arvatud õigusaktide ja ametiasutuste korralduse kaasajastamiseks ning seeläbi aidanud kaasa töölubade väljastamise menetluste ja riigi lennuettevõtjate kontrollimise kaasajastamisele. Tänaseks on Indoneesia näidanud, et on tehtud tõsiseid edusamme seoses nelja lennuettevõtjaga: Garuda, Airfast, Mandala ja Premier. See saavutati komisjoni ning samuti liikmesriikide ja nende tööstuste abiga. See protsess vajab piisavaid vahendeid, kuid komisjon teeb tihedat koostööd ametiasutuste ja riigi lennuettevõtjatega, et võimaldada edasist positiivset arengut. Meie lähenemine ajendab kindlasti riike muutma oma lähenemist lennundusohutusele. See on kõigest üks näide.
Lõpetan väga tähtsa teemaga, milleks on tarbijate teavitamine. Nõuame, et reisikorraldajad teavitaksid reisijaid suuliselt ja/või kirjalikult broneeringu tegemise hetkel. Tihti nõuavad reisikorraldajad ka, et kui reisijad nõustuvad reisima keelatud lennuettevõttega, siis loobuvad nad igasugustest õigustest seoses hilisemate kompensatsiooninõudmistega, kuid mul on hea meel vastata kõikidele küsimustele kirjalikult, sest ma näen, et ma kasutan juba teie lahkust, austatud juhataja.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Tahan võtta sõna vastavalt kodukorra artiklile 173 ning teha märkuse vahejuhtumi kohta, mis siin alles mõne minuti eest aset leidis, nimelt üheminutiliste sõnavõttude ajal. Kui te Hans-Peter Martinile sõnaõigust andsite ajal, mil ta tegelikult siin oli, möödus ta just meist. Vastuseks meie naljatlevale küsimusele, et kas ta magas oma enda sõnavõtu maha, võttis Hans-Peter Martin omapärase hoiaku, lõi oma kannad kokku ja tervitas Hitleri moodi.
Austatud juhataja! See on vastuvõetamatu. Tegemist on parlamendi kodukorra artikli 9 rikkumisega ning nõuan, et esitaksite sellise ebasündsa ja vastuvõetamatu käitumise eest vastava korralekutse. Palun uurige seoses sellega ka, kas selline käitumine on jäädvustatav ka protokollis! See on vastuvõetamatu, isegi kui see oli vaid väidetavasti naljatlev provokatsioon. Täiskogu istung ei ole koht selliste naljade tegemiseks.
Juhataja
Tänan, et te meie tähelepanu sellele juhtisite! Tegeleme sellega ja vaatame, mis saab.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
kirjalikult. - (PL) Austatud juhataja! Brian Simpsoni küsimustest lähtudes tahaksin, et komisjon selgitaks oma värskeid põhimõtteid ja kavasid seoses ohutuse tagamisega liikmesriikide reisijatele, kes lendavad lennuettevõtjatega, mis teevad siselendusid õhuruumis väljaspool Euroopa Liidu jurisdiktsiooni ning rikuvad tihti määrusi ja seavad sellega ohtu inimeste elu. Teen komisjonile ettepaneku töötada kõrge esindaja abiga selles küsimuses välja rahvusvaheline kokkulepe, millega oleks tagatud meie kõigi ühine julgestus. Lisaks sellele tahaksin ma, et mustas nimekirjas oleks saadaval täpne teave lennuettevõtja kohta, kaasa arvatud põhjalikud andmed ja statistika ning nii ohutuse kui ka mugavusega seotud riskid, millega reisijad kokku puutuvad.
Artur Zasada  
kirjalikult. - (PL) Tänane arutelu on kahtlemata väga tähtis Euroopa Liidu lennukireisijate ohutuse jaoks. Olen väga rahul asjaoluga, et ELi liikmesriigid peavad kinni ICAO rahvusvahelise lennuliikluse põhimõtteid ja tehnikaid käsitlevatest standarditest. Sellele vaatamata on vägagi selge, et õhutransport ei piirdu ainult Euroopa Liidu õhuruumiga. Seega tekib küsimus: kuidas oleks võimalik tagada ELi kodanike ohutus väljaspool ELi territooriumit? Minu arvates peab Euroopa Komisjon stimuleerima koostööle riike, mis ühendusse ei kuulu, et luua must nimekiri ELi standarditest lähtudes või mängida ka juhirolli ülemaailmse musta nimekirja loomisel. Lisaks sellele tahan juhtida tähelepanu ühele võimalikule probleemile. Kui komisjon kontrollib mustas nimekirjas olevat lennuettevõtjat, siis kas komisjon kontrollib ka tolle lennuettevõtja kõiki lennukeid? Võib juhtuda, et mustas nimekirjas olev lennuettevõtja ei kasuta lennukit ise, vaid seda kasutab näiteks mõni teine ettevõtja teise lipu all, mis üksikuid lennukeid tšarterlendude jaoks kasutab.
