Grønbog om bytransport (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er meddelelse fra Kommissionen om grønbog om bytransport.
Jacques Barrot
Hr. formand! For lidt siden forelagde jeg kommissærkollegiet disse forslag om mobilitet i byer, og det er mig en fornøjelse at give Europa-Parlamentet en forsmag herpå.
FN forbereder den internationale konference om klimaændringer i december måned på Bali. I går holdt stats- og regeringscheferne et indledende møde i New York, hvor EU afslørede sit meget ambitiøse forslag om at halvere drivhusgasudledningerne inden 2050.
Transport i byer er et af de felter, hvor der skal gøres en indsats. Forureningen fra privat og kollektiv personbefordring og godstransport i byer udgør 40 % af CO2-udslippet og 70 % af de øvrige forurenende emissioner fra vejtrafik.
Den grønbog, jeg præsenterer her i dag, er resultatet af en første intensiv høring, som startede i januar og sluttede i juni måned, blandt nationale og regionale myndigheder, repræsentanter for byer, sociale aktører og borgere. Af høringen kan vi uddrage et stærkt ønske fra aktørerne side om at sætte mobilitet i byer på EU's dagsorden. Håndteringen af dette vanskelige spørgsmål bør ikke overlades lokale myndigheder og Europas byer alene.
Jeg har ikke til hensigt fra central side at påtvinge løsninger, som ikke passer til den lokale virkelighed. EU's rolle går snarere ud på i samarbejde med de implicerede parter at pege på hindringer for mobilitet i byer og foreslå, hvordan de kan fjernes. EU bør gøre opmærksom på problemerne og i givet fald gå forrest for at løse dem.
Hvad skal de nye overvejelser om mobilitet i byer gå ud på? Jeg har for mit eget vedkommende hæftet mig ved fem grundlæggende målsætninger. For det første skal der skabes en bedre trafikafvikling i byerne. Overalt i Europa fører den stigende trafik i byernes centrum til konstant overbelastning. Følgerne af trafikpropper i byerne vurderes til et tab på 1 % af bruttonationalproduktet i EU. Erfaringen viser, at overbelastningen ikke kan afhjælpes med én enkelt løsning. Alternativer til privatbilisme, f.eks. kollektiv transport, transport til fods eller på cykel bør gøres mere attraktive og mere sikre. Samkørsel, delebiler og indførelse af et mere effektivt godstransportsystem kan bidrage til en bedre trafikafvikling i byerne.
For det andet skal byerne gøres grønnere gennem større energieffektivitet og anvendelse af alternative brændstoffer. Kørselsrestriktioner i bymidten, oprettelse af grønne zoner og bompengeordninger kan være en del af løsningen, men naturligvis må de kollektive transportinfrastrukturer udvides og forbedres.
Desuden skal der anvendes intelligente systemer i byerne. Europas byer står i øjeblikket over for en stadig stigende efterspørgsel på godstransport og personbefordring. Intelligente transportsystemer, trafikregulering og satellitnavigation giver os enorme muligheder for at forbedre mobiliteten, hvis vi forstår at udnytte dem. For at rationalisere distributionen i byer kan man med fordel bruge satellitnavigationens informationer, for nuværende GPS, i de kommende år Galileo.
For det fjerde skal adgangsforholdene i byerne forbedres - først og fremmest for handicappede og bevægelseshæmmede og småbørnsfamilier. Alle skal have let adgang til og i vores byer. Det kræver effektiv og velovervejet byplanlægning. Naturligvis skal forstadsbeboerne også have adgang, hvilket forudsætter gode transportforbindelser mellem opland og by. Vi må fremme udviklingen af kollektiv kvalitetstransport og hvorfor ikke indføre et charter om passagerers rettigheder i byområder.
For det femte skal byerne være mere sikre. Jeg minder om, at to tredjedele af færdselsulykkerne sker i byområder. En tredjedel af trafikdrabene, hver tredje dødsulykke sker i byområder. Hvis vi vil redde liv, må vi træffe foranstaltninger, som gør adfærd, køretøjer og infrastrukturer mere sikre. Vi bør undersøge, om det ikke ville være formålstjenligt at fremme miljøvenlig kørsel i forbindelse med køreundervisning. Endelig må vi i det hele taget sørge for, at færdselsreglerne håndhæves strengere i Europa end hidtil.
Med denne grønbog iværksætter vi en bred høring blandt regeringer, virksomheder og borgere frem til den 15. marts 2008. Den indeholder 25 åbne spørgsmål, som er klart formuleret i dokumentet.
I efteråret 2008 vil jeg efter at have deltaget i disse drøftelser forelægge en handlingsplan med konkrete tiltag og et klart overblik over opgaver og ansvarsområder under hensyntagen til nærhedsprincippet samt en tidsplan.
Naturligvis skal Parlamentet og Transportudvalget spille en afgørende rolle i hele høringsprocessen. I det hele taget tror jeg, at vi gennem denne brede debat om mobilitet i byområder fornemmer, at det virkelig berører vores medborgerens hverdag, og at hvis unionsborgerskab skal give mening, må vi også bane vej for en mere sikker mobilitet i byer, en mobilitet, som bedre opfylder de miljømæssige krav.
Jeg takker på forhånd parlamentsmedlemmerne for deres værdifulde bidrag. Jeg vil nu lytte til deres eventuelle bemærkninger til den tekst, jeg har præsenteret - lidt kortfattet ganske vist, men tilstrækkelig klart og tydeligt, tror jeg. Jeg kan oplyse, at dokumentet naturligvis vil blive udleveret til alle parlamentsmedlemmer. Teksten er netop, om jeg så må sige, blevet godkendt af kommissærkollegiet. Jeg har taget de fornødne skridt til, at De kan stifte bekendtskab med den hurtigst muligt.
Formanden
Mange tak, hr. kommissær.
En så højaktuel forhandling er sjælden, for De kommer lige fra mødet. Tak, fordi De straks fik mig overrakt et eksemplar af denne grønbog.
De kender reglen, mine damer og herrer: Vi anvender catch the eye-proceduren.
Georg Jarzembowski
- (DE) Hr. formand, hr. næstformand, mine damer og herrer! Mange tak på vegne af min gruppe! Det er en fantastisk idé at fremme mobiliteten og samtidig træffe foranstaltninger til at forebygge katastrofer og miljøforurening. Men De fremhævede, at De ønsker at overholde nærhedsprincippet. Når vi læser dokumentet igennem, kommer De med særdeles praktiske forslag om f.eks. bompenge og andre forhold. Hvordan vil De sikre, at Deres gode forslag og den debat, som vi alle venter på, og som vi kommer til at have i et helt år, ikke fører til, at vi dikterer byer og regioner, hvad de skal gøre, men blot til et incitament til reelt at vedtage den bedste praksis? Vi er enige om, at vi må gøre noget for byerne og implementere bedste praksis. Vi er bekendt med ulykkesstatistikken. I mange byer er der en høj ulykkesfrekvensen, men i andre er der ikke. Dette skyldes den måde, forholdene håndteres på lokalt.
Hvordan vil De så styre udviklingen af kollektive idéer, uden at byerne og regionerne får den fornemmelse, at de blive behandlet på en nedladende måde af Europa?
Saïd El Khadraoui
(NL) Hr. formand, hr. kommissær! Vi ved, at vi stadig befinder os ved begyndelsen af en hel proces, og jeg venter derfor spændt på de implicerede parters reaktioner og på de konkrete foranstaltninger, som De planlægger for næste år. Jeg tror imidlertid, at det er vigtigt, at De sætter dette på den politiske dagsorden for at vise, at det bliver en prioritet for Kommissionen og for EU generelt, både for at skabe bæredygtig mobilitet og for at overholde vores forpligtelser, hvad angår klimakontrol. Jeg tror, at en af de vigtigste ting er at oprette et instrument til udveksling af erfaringer med gode eksempler, som allerede findes i mange byer, således at vi kan lære af hinanden. Hver by er anderledes, og hvert problem er anderledes, men jeg tror, det gælder om at oprette en effektiv mekanisme. Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad De mener om dette. Hvordan kan vi udveksle alle de gode idéer, som danner grundlag for foreninger i små og store byer, således at vi kan lære af dem?
Jean Marie Beaupuy
- (FR) Hr. formand! Jeg er særdeles tilfreds, hr. kommissær, med de fem målsætninger, De netop redegjorde for. Men, som De bagefter nævnte, vil der komme konkrete tiltag efter høringen, som afsluttes i marts.
Hvis kommissæren tillader, vil jeg gerne gentage det, medlemmerne af vores tværpolitiske gruppe understregede, nemlig at det er nødvendigt at anvende en integreret fremgangsmåde ikke alene for byområder, men også for oplandet, som De selv sagde for lidt siden.
I forbindelse med denne integrerede fremgangsmåde og da EU finansierer regionalfonde - EFRU, EFS, ELFUL, eftersom ELFUL omfatter landdistrikter og også forstæder - finder vi det nødvendigt, at De og Deres kolleger i Kommissionen tager hensyn til disse forskellige aspekter, således at den integrerede fremgangsmåde virkelig benyttes i kommuner og byregioner. Derfor henstiller jeg nu til Dem igen at benytte den integrerede fremgangsmåde i bytransportspørgsmålet.
Jacques Barrot
Hr. formand! Det er forslag, hr. Jarzembowski! De er ikke udtømmende. I slutningen af hver spørgsmålsrække overvejer vi i den indrammede tekst, hvilken rolle EU kunne spille. Altså foregriber jeg ikke debattens udfald. Spørgsmålet står åbent, og det gælder i virkeligheden om at påvise en egentlig europæisk merværdi. Vi vil ikke af den grund foregive at være en eller anden slags formyndere for Europas byer.
De var vist ved sagens kerne, hr. El Khadraoui, nemlig at vi vil gøre det til en politisk prioritet. Jeg tror faktisk, De udtrykte mit håb om, at det virkelig vil lykkes de folkevalgte repræsentanter gennem gensidig støtte, god praksis og udveksling af erfaringer at overbevise deres landsmænd om at engagere sig i disse mere dristige, mere miljøvenlige bypolitikker.
Jean-Marie Beaupuy supplerede udmærket Deres indlæg med at påpege, at målsætningen kun kan opfyldes med en integreret fremgangsmåde, som jo indebærer, at byplanlæggerne også skal anlægge byerne på en måde, der tilgodeser fremtidens behov for mobilitet, og navnlig skal forstæderne planlægges omhyggeligt. Jeg takker især Jean-Marie Beaupuy og gruppen om mobilitet i byer for dens medvirken, som helt sikkert vil være værdifuld.
Jan Olbrycht
(PL) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest gerne takke for interessen for transport i byområderne. Det er et utrolig vigtigt og svært emne, især når EU er interesseret i bypolitik.
Selve den kendsgerning at emnet behandles på Kommissionsplan i forbindelse med byer, viser, at vi har at gøre med en utrolig interessant fortolkning af subsidiaritetsprincippet. Jeg støtter meget kraftigt Kommissionens handlinger på dette område. Det kan godt være, at det er for tidligt at spørge om dette, men eftersom jeg støtter Kommissionens handlinger på dette område, vil jeg gerne spørge kommissæren, hvad der forstås med formuleringen om, at Kommissionen vil realisere partnerskabsprincippet i denne forbindelse - hvilke mulige partnerskabsinstrumenter findes der? Handler det om udveksling af erfaringer? Handler det om partnerskaber, hvor der er tale om partnere, der både kan komme med forslag og fordringer?
Jeg vil gerne henvise til hr. Jarzembowskis udsagn og ligeledes anmode om opbakning til, at Regionaludviklingsudvalgets samarbejde med Transport- og Turismeudvalget styrkes på dette område.
Ulrich Stockmann
- (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Mange tak for Deres indlæg og for grønbogen, hvis nærmere detaljer vi endnu ikke er bekendt med. Det er korrekt, at der bor flere og flere mennesker i byer og bysamfund, men der er selvfølgelig også specifikke problemer knyttet til byer, der skrumper ind, som vi ikke må tilsidesætte helt. Mit første spørgsmål er: Er disse også inden for vores synsfelt? Vi har en overbelastet kapacitet i de indre byer, som primært er knyttet til privat persontransport, der medfører meget høje emissioner, partikler, støj og desuden sikkerhedsproblemer.
For det andet, hvis vi ønsker at øge den offentlige transport nu - og etableringen af et intelligent netværk spiller en afgørende rolle i løsningen - så melder spørgsmålet sig naturligvis, om vi overhovedet vil kunne anvende kapital fra strukturfondene til dette formål.
For det tredje, hvad angår de mange individuelle forslag vedrørende godstransportlogistik osv.: Har vi også et forum til udveksling af modeller til bedste praksis, hvor en sådan udveksling kan finde sted på organiseret vis?
Michael Cramer
- (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Tak for rapporten. De skriver her, at De ønsker at fremme alternativer til biltransport, nærmere betegnet at køre med bus, tog, cykel samt at gå. De er imidlertid også klar over, at 95 % af EU's samfinansiering, som byområderne i øjeblikket anmoder om, udelukkende går til vejtransport. De overvejer derfor, om De skal sige, at mindst 50 % i fremtiden skal gå til disse alternativer, for min hjemby, Berlin, argumenterer f.eks., at EU-midler ikke skal bruges på lokal offentlig transport. Det synes jeg er vanvittigt! Hvis De ikke ændrer på midlerne, vil De aldrig få succes med det. Derfor: Hvordan vil De sikre, at EU's alternativer vil kunne overvejes i fremtiden?
Jacques Barrot
Hr. formand! Partnerskabet kan komme til udtryk i udveksling af god praksis, hr. Olbrycht, og også i en række retningslinjer - efter anmodning fra byerne - om f.eks. anvendelsen af byens centrale infrastrukturer. Partnerskabet kan f.eks. også komme til udtryk i lidt harmoniserede informationer, for sommetider viser vejskiltene motorvej med en bestemt farve i én by eller i én medlemsstat og med en anden farve i en anden by eller en anden medlemsstat. Man kan forestille sig en harmonisering af forskellige informationer. Derfor er jeg overbevist om, at dette partnerskab vil tage behørigt hensyn til regionernes ønsker, og at vi vil finde synergiløsninger til finansieringen.
Strukturfondene er til rådighed for visse forsøgsaktiviteter, hr. Stockmann. I mit budget til transeuropæiske transportnet og i TREN's budget generelt er der midler til at støtte forsøgene, bl.a. gennem CIVITAS, som De er bekendt med. Ganske vist bør vi skaffe lidt mere klarhed omkring strukturfondenes anvendelse, og her er hr. Cramers bemærkning helt berettiget, for vi må i visse tilfælde være mere opmærksomme på, at strukturfondene anvendes hensigtsmæssigt.
EU har ikke fastsat nogen procentsats for fondenes anvendelse. Det bestemmer byerne og regioner. Derfor tror jeg netop, at det er vores opgave via denne grønbog og debatten at overtale byer og regioner til at bruge fondene mere målrettet. Det eksempel, De anførte, finder jeg yderst interessant.
Jörg Leichtfried
- (DE) Hr. formand, hr. næstformand! Jeg bifalder i høj grad nogle af de ting, De har nævnt. De har fremhævet opgraderingen af den offentlige transport, større færdselssikkerhed og miljøaspekter vedrørende føreruddannelse samt satellitnavigation. Til alt dette knytter der sig visse problemer - det koster en masse penge. Hr. Cramer har allerede demonstreret én form for fælles indsats. Jeg vil gerne fremsætte endnu en, som endnu ikke er blevet nævnt. Vi har mirakelkuren i vores hænder. Vi har internaliseringen af eksterne omkostninger foran os. Vi hører, at denne beregningsmetode er klar, og aspekter ved bytransporten, som ellers ikke kan betales, vil kunne subsidieres og betales via omfattende internalisering af eksterne omkostninger.
Jeg har to spørgsmål i den forbindelse: Hvornår er det realistisk at forvente, at der bliver præsenteret en foreløbig model, som vi efterfølgende kan udvide og udbygge? Forudser De ligeledes, at disse penge kan anvendes til lignende projekter?
Gilles Savary
- (FR) Hr. formand! Jeg er lige så stor tilhænger som Georg Jarzembowski af at give de lokale myndigheder frie hænder, og jeg mener ikke, vi kan påtvinge en uafhængig lokal myndighed, som er valgt direkte af befolkningen, nogen transportpolitik. I så fald ville vi komme ind på et skævt spor.
Når det er sagt, finder jeg Fællesskabets merværdi uomtvistelig, eftersom vi bestræber os på at bekæmpe drivhuseffekten. Det drejer sig jo netop om de særlig lokalt koncentrerede gener, som transportmidlerne forårsager, for vi ved, at de er den væsentligste kilde til forurening og drivhusgas. Derfor mener jeg ikke, det er urimeligt, at EU beskæftiger sig med problemet - i øvrigt også for at beskytte kulturarven.
På den anden side mener jeg ikke, der kan blive tale om tvangspolitik. Derimod kunne man tænke sig en incitamentspolitik, hr. kommissær, og sommetider forestiller jeg mig, at den ville blive en stor succes, hvis EU f.eks. havde et Urbanprogram for transport, dvs. et program, der tilskynder lokale myndigheder til arbejde på bæredygtig mobilitet ud fra en kravspecifikation herom. Jeg ved ikke, om De vil tage det under overvejelse.
Inés Ayala Sender
- (ES) Hr. formand! Jeg lykønsker kommissæren med hans politiske mod til at behandle spørgsmålet og foreslå subsidiaritet som en mulighed. I Udvalget for Andragender behandler vi hele tiden anmodninger fra borgere på lokalt niveau, som beder EU om hjælp og støtte til netop at løse problemer, som ikke kan løses på lokalt plan, fordi det er spørgsmål, der skal løses globalt, f.eks. miljøspørgsmål, sikkerhedsproblemer m.v.
Jeg vil gerne spørge kommissæren, om man i forbindelse med de intelligente systemer er opmærksomme på spørgsmålet om information til borgerne, der kan medvirke til at reducere irritationen over den manglende information meget. Jeg vil også gerne spørge, om de vil være opmærksomme på færdselssikkerhedsproblemerne på de daglige strækninger til arbejdsstedet, som er et af de områder, hvor vi har de største problemer. Endelig vil jeg gerne spørge, hvilke tanker de gør sig om rationaliseringen af fordelingen og distributionen af varer, som ofte er årsag til trængselsproblemer.
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Hr. formand, hr. kommissær! EU's udvikling bygger på mobilitet og fri bevægelighed for personer og varer. 80 % af de europæiske borgere bor i byområder, og 40 % bor i større byer. Heraf mener 60 %, at byerne er overbelastede og forurenede, og over 70 % venter på en europæisk indsats. Jeg tror på, at grønbogen om offentlig transport også vil løse - er nødt til at løse - problemet med de 40 % af borgerne, der ikke ejer en bil, og som bor i byområder, og især integrationen af handicappede i det økonomiske og sociale liv.
Byplanlægning er særdeles vigtigt, og jeg opfordrer ligeledes til, at der anvendes visse midler - strukturfonde, JESSICA, regionale fonde - til udvikling af bytransporten. Jeg støtter anvendelsen af projektet samt udvidelsen af CIVITAS-projektet og CIVITAS+ og især det, at nye medlemsstater tilskyndes og støttes, så de nyder godt af disse midler til udvikling af bytransporten.
Brigitte Douay
- (FR) Hr. formand! De iværksætter et ambitiøst projekt, som angår os alle, hr. kommissær.
Jeg håber virkelig ikke, at man i denne debat om transport glemmer, at transport spiller en vigtig rolle for den territoriale samhørighed. De talte om lettere adgangsforhold i byer med bytransport. Jeg håber virkelig ikke, vi i denne brede debat glemmer landdistrikterne og - som De sagde - incitamenterne over for de lokale myndigheder med hensyn til transport i landdistrikterne, som ofte overses.
Jacques Barrot
Hr. formand! Jeg vil først takke de parlamentsmedlemmer, som allerede har givet udtryk for deres umiddelbare yderst interessante reaktioner.
Vi har ganske rigtigt problemet med Eurovignetten, som er under behandling, hr. Leichtfried, i forbindelse med en undersøgelse planlagt til 2008 på baggrund af Eurovignettedirektivet. Datoen er fastsat i direktivet, og forberedelserne er i gang. Jeg mener, vi må overveje bompengespørgsmålet og også, hvad indtægterne herfra skal bruges til. Jeg tror, det er et meget vigtigt spørgsmål, for hvis der findes en juridisk ramme, vil borgmestrene måske i visse tilfælde lettere kunne bruge dette redskab, men samtidig passe på, hvad de derved fremskaffede ressourcer anvendes til.
Det sidste spørgsmål i vores spørgeskema imødekommer til dels det, hr. Savary nævnte. Jeg citerer: "Hvilken merværdi kunne en målrettet EU-støtte til finansiering af renere og mere energieffektiv bytransport tilvejebringe på længere sigt?" Det svarer lidt til hr. Savarys spørgsmål om et eventuelt EU-program i fremtiden. Det er for tidligt at sige det, men det er vigtigt overveje spørgsmålet. Jeg takker hr. Savary for hans udtalelse om, at der faktisk er en vis merværdi ved et EU-samarbejde om en politik, der har så stor betydning for fremtiden.
Til fru Ayala Sender vil jeg sige, at information til borgerne naturligvis er en afgørende faktor i intelligent mobilitet, og vi ved i denne henseende, at satellitnavigation kombineret med fremskridt inden for de nye informations- og kommunikationsteknologier f.eks. må kunne medvirke til, at passagererne kan få informationer på et busstoppested. Der kræves en stor indsats her, og byerne bør ubetinget råde over de mest effektive teknologier. Med hensyn til rationalisering af varedistributionen i bymidter skal der også gøres en enorm indsats.
Jeg vil sige tak til fru Ţicău, fordi hun påpegede adgangsproblemerne for handicappede byboere og bevægelseshæmmede i det hele taget. Jeg tror, det er en anden væsentlig faktor i denne sag. Vi må give dette unionsborgerskab et indhold, og jeg kan kun se fordele ved at komme frem til et virkeligt charter om passagerers rettigheder og pligter, hvor disse kategorier også tilgodeses.
Fru Douay gjorde med rette opmærksom på, at mobilitet naturligvis kun kan betragtes som en helhed. Der er folk, som bor i byen, og der er dem, som tager til byen for at arbejde, og her bør der også anvendes en mere integreret fremgangsmåde. Men jeg vil afslutte med at henvende mig til alle parlamentsmedlemmerne og til Dem, fru Douay. Vi har udarbejdet en ret åben skitse, fordi vi ikke ville indskrænke svarene på nuværende tidspunkt med en række alt for snævre regler. Spørgsmålene er med vilje åbne. Samtidig er jeg også klar over, at det vil kræve en stor indsats at komme frem til en sammenhængende og effektiv handlingsplan, for ellers vil der ikke være nogen europæisk merværdi.
Jeg ser frem til at fortsætte denne spændende debat om mobilitet i byer i de kommende måneder.
