Forslag til det almindelige budget 2010 (Sektion I, II, IV, V, VI, VII, VIII og IX) - Forslag til det almindelige budget 2010 (Sektion III - Kommissionen) (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om følgende:
betænkning af László Surján for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010, sektion III - Kommissionen (C7-0127/2009 - og om ændringsskrivelse nr. 1/2010 (SEK(2009)1133) til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010 og
betænkning af Vladimír Maňka for Budgetudvalget om forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2010
Sektion I - Europa-Parlamentet
Sektion II - Rådet
Sektion IV - Domstolen
Sektion V - Revisionsretten
Sektion VI - Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg
Sektion VII - Regionsudvalget
Sektion VIII - Den Europæiske Ombudsmand
Sektion IX - Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse
(C7-0128/2009 -.
László Surján
Hr. formand! Jeg vil tale på mit modersmål, fordi jeg, ceterum censeo, protesterer imod enhver lov, der begrænser brugen af en persons modersmål. Budgettet for 2010 fastlægges i skyggen af finanskrisen. Vi skal alle håndtere denne krise på den ene eller anden måde. Krisen har sået usikkerhed blandt investorer, gjort det vanskeligere at få kredit, øget arbejdsløsheden og mindsket produktionen. Kan EU reagere på dette? Har EU noget at sige om de risici, der skabes af klimaændringer, eller om terrorisme? Kan EU beskytte sine grænser? Byder EU flygtninge velkommen på en rimelig måde? Parlamentet vil gerne have et budget, der svarer bekræftende på alle disse spørgsmål, og Parlamentet er ganske enigt i dette ønske.
Der er ingen væsentlige forskelle, som deler de politiske grupper. Jeg vil derfor som ordfører takke alle de politiske grupper i Parlamentet for dette. Der er dog en alvorlig forskel i holdningen mellem Rådet og Parlamentet. På grund af krisen ønsker Rådet det mindst mulige budget, hvilket er forståeligt set fra de nationale parlamenter og regeringer. I Europa-Parlamentet mener vi dog, at vi råder over et stort antal instrumenter, som skal udnyttes endnu mere effektivt, mere fleksibelt og med større indvirkning, netop så vi kan overvinde krisen. Hvad betyder alt dette i faktiske tal? Når vi tidligere tænkte på 2010, var det med et syvårsbudget i baghovedet. Der blev derefter truffet en beslutning, som i den aktuelle situation ville tillade et budget på 134 mia. EUR, hvad angår betalingsniveauer. På den anden side overvejer Rådet et tal på 120 mia. EUR, mens Parlamentet ikke mener, at udgifterne på 134 mia. EUR er realistiske eller tager hensyn til de nationale regeringers problemer, og vil i sidste ende foreslå 127 mia. EUR, hvis afstemningen på torsdag følger henstillingen fra Budgetudvalget.
Vi skal naturligvis spørge, hvad meningen er med at fremsætte løfter, der er udformet til en syvårscyklus, i en femårscyklus, hvis vi aldrig vil holde disse løfter. Det er faktisk den situation, vi befinder os i hvert år. Det årlige budget bliver meget mindre, end vi tidligere drøftede. Der er dog et endnu større problem. De årlige budgetter omfatter også forpligtelsesbevillinger, som i mange tilfælde ikke opfyldes. Vi er allerede mere end ét årsbudget bagud, og underskuddet øges fra år til år. Det er derfor absolut nødvendigt at øge betalingsniveauerne. Ellers vil vi opleve det samme scenarie hvert eneste år: Rådet beskærer Kommissionens forslag, og Parlamentet foreslår endnu større tal.
Jeg vil dog fremhæve, at situationen ikke er helt sådan. Disse forslag er ikke udformet fra én linje til den næste på en mekanisk måde med vilkårlig beskæring her og der. Som følge af krisen skal alle holde igen med hensyn til udgifter. Derfor støttede vi i forbindelse med visse anskaffelser Rådets mere økonomiske tal i Budgetudvalget. Andre steder, f.eks. i forbindelse med personale med særlige opgaver, tog vi også hensyn til, hvordan den pågældende opgave blev udført. Samtidig er det nemt at begå fejl på dette område. Hvis vi har begået fejl, ønsker vi ikke at forhindre, at programmerne gennemføres. Hvis en sådan situation opstår i løbet af året, er vi altid parate til at udbedre situationen, men vi er fortalere for korrekt gennemførelse og omhyggelig planlægning. Vi skal analysere, om de anvendte penge gav de fordele, vi forventede, og om vi nåede de målsætninger, vi selv havde fastlagt.
Det er f.eks. vanskeligt at være tilfreds med kommunikationspolitikken, men der er naturligvis mange andre årsager, som også er meget mere komplicerede, som kan forklare de tabte folkeafstemninger og den lave valgdeltagelse. Det ville derfor være en fejl at reducere ressourcerne til kommunikation. Vi foreslog, at der blev afsat reserver under visse poster, som nemt kan frigives, når en lovende kommunikationsstrategi udformes på grundlag af igangværende analyser. Vi skal også i fremtiden nærmere undersøge, hvorvidt vores målsætninger opfyldes. Den Europæiske Revisionsret offentliggjorde for nylig en undersøgelse om mejerisektorens vellykkede resultater og problemer. Parlamentet forventer, at Kommissionen i den kommende ændringsskrivelse vil beskrive, hvordan mejerifonden kommer til at fungere. Det kræver efter vores mening en separat budgetpost og en passende reserve.
Der skal skabes et retligt grundlag, som tager højde for Revisionsrettens bemærkninger, og som kan hjælpe med at løse sektorens aktuelle problemer. Det handler derfor ikke kun om penge, men også om, at EU skal yde bedre og mere specifik støtte til denne sektor. Derfor opfordrer jeg mine kolleger til med mindst mulig uenighed at stemme for et godt og effektivt budget. Det siger sig selv, at vi skal drøfte dette. Det er kun naturligt, at hver politisk gruppe vil fremme sine synspunkter og søge at fremhæve sin profil. Vi vil dog nå til enighed om de vigtigste spørgsmål. Hvad angår mejerifonden, er selve fonden meget vigtigere end det beløb, den i sidste ende vil få tildelt. Budgetudvalget har fremsat et forslag om et overskueligt beløb.
Vladimír Maňka
Hr. formand! Det er netop nu i denne krisetid, at vi skal bevise over for offentligheden og også os selv, at vi vil bruge alle ressourcer så effektivt som muligt til at opfylde vores politiske mål.
De fleste institutioner opstiller deres budgetter på grundlag af foregående år. Når alt kommer til alt, hvad er så nemmere end at gange sidste års budget med inflationen? Når vi gentager en budgetproces år efter år, kan det dog føre til forvrængninger, unøjagtigheder og ødsel brug af ressourcer. Vores mål er derfor at sikre, at budgetter opstilles ud fra de reelle behov. I hver institution skal budgetanmodninger svare til et reelt behov for, at opgaverne udføres. Hver institution og hver enhed i hver institution skal gøre deres yderste for at opnå besparelser. Det kan kræve bedre tilrettelæggelse af arbejdet, omlægning af eksisterende ressourcer, så de fokuserer på prioriterede områder, eller mindre bureaukrati.
I mine tidligere taler til udvalget og også på plenarmødet har jeg nævnt mange eksempler på nylige vellykkede afdækninger af reserver. Vi vil afdække endnu flere mangler, og vi kan gøre arbejdet i de enkelte enheder og institutioner endnu mere effektivt, hvis vi arbejder systematisk. I budgettet for 2010 benyttes en sådan systematisk tilgang.
De medlemmer, der også var her i sidste valgperiode, vil huske, at vi altid har forsøgt at fremme samarbejdet mellem institutionerne. Der har altid været reserver her, og mange af dem er endda vokset i de senere år. Vi har en fælles pulje med finansiering. Hvis vi alle kun tager os af vores egne hjørner og lukker af over for andre, kan vi ikke kommunikere og samarbejde, og det vil gøre det vanskeligt at udnytte vores ressourcer effektivt.
Derfor besluttede vi i Budgetudvalget at indføre en horisontal reserve på 5 % på tværs af alle institutioner til ekstern oversættelse. Hvordan kan vi ellers motivere institutionerne til først at bruge deres overskydende interne oversættelseskapacitet og ikke automatisk henvende sig til eksterne udbydere? Vores mål på alle disse områder er at stille den overskydende kapacitet i hver institution til rådighed for andre institutioner.
Udgifter til køb og leje af bygninger er en af institutionernes største administrative udgiftsposter. I 2005 brugte institutionerne i Bruxelles, Luxembourg og Strasbourg et samlet gulvareal på mere end 2 mio. m2. Bygninger er ikke altid blevet købt på det rigtige sted, på det rigtige tidspunkt eller til minimumsprisen. I henhold til Revisionsretten samarbejder institutionerne ikke på disse områder, og de vurderer end ikke deres egne politikker. Hvis vi køber en ny bygning, og vi ikke har mere end ét alternativ foran os, er det vanskeligt for os at opnå de gunstigste vilkår. Derfor forventer vi, at formanden for Parlamentet inden udgangen af året fremlægger en passende langsigtet strategi vedrørende aktiver og bygninger, som også omfatter renoveringskrav og sikkerhedsudgifter.
Hvis vi skal arbejde på en ansvarlig og effektiv måde, har vi brug for omfattende oplysninger om de ressourcer, der er tilgængelige for os. Jeg understreger derfor behovet for at etablere et informationsstyringssystem. Med hjælp fra et sådant system vil vores arbejde blive mere sammenhængende og effektivt. Forvaltningen forventes at fremlægge dette projekt for Budgetudvalget i nær fremtid. Ingen af institutionernes budgetforslag omfatter omkostningerne i forbindelse med Lissabontraktatens ikrafttrædelse. Når traktaten træder i kraft, skal vi meget nøje undersøge, hvordan vi kan omorganisere de eksisterende ressourcer, inden der indsendes anmodninger om yderligere ressourcer. Hvis personalet i en af institutionerne opnår finansielle besparelser gennem effektivisering af arbejdet, vil Budgetudvalget ikke længere have problemer med at tillade, at sådanne ressourcer bruges til institutionens øvrige prioriteringer.
Hvis en institution på den anden side opnår besparelser som følge af uforudsete begivenheder, skal sådanne besparelser som en generel regel returneres til skatteyderne. Jeg vil takke medlemmerne af Budgetudvalget for deres enstemmige støtte til forslaget. Jeg er overbevist om, at EU's budgetsystem skal udvikle sig på en måde, der belønner idérigdom og innovative løsninger.
Hans Lindblad
Hr. formand, mine damer og herrer, unge tilhørere! Jeg kan se, at Europas fremtid sidder i den officielle loge i dag. Det er en stor ære at være her i dag under forhandlingen om Parlamentets førstebehandling af budgettet for 2010.
Europa gennemlever dets værste økonomiske krise siden Anden Verdenskrig. Arbejdspladser går tabt, arbejdsløsheden stiger, og der er rekordunderskud i vores offentlige finanser. Budgetdisciplin og sund økonomisk forvaltning kan bidrage til at vende udviklingen. Den rigtige strukturpolitik kan styrke det opsving, som forhåbentlig er på vej, og gøre det mere bæredygtigt.
I lyset af dette nåede Rådet enstemmigt til enighed om et afbalanceret budget, der investerer ressourcer i uddannelse, forskning, infrastruktur, samhørighed, ansvarlige offentlige finanser og margener til uforudsete begivenheder, med andre ord alle de faktorer, som erfaringsmæssigt er vigtige for vækst og velstand. Der er stadig store problemer. Der kræves finansiering til den europæiske økonomiske genopretningsplan og støtte til mejerisektoren.
Alligevel forslår Parlamentets Budgetudvalg på dette tidspunkt, hvor Europas offentlige finanser er de værste i mands minde, at betalingerne forøges med 10 % - med 10 %! Kan De nævne ét eneste andet område, bortset fra arbejdsløshedsudgifterne, hvor vi ville tillade en sådan stigning? Trods betydelige budgetunderskud - 8 % af BNP i Frankrig, 6 % af BNP i Tyskland, 14 % i Det Forenede Kongerige og Irland - tror Budgetudvalget, at medlemsstaterne kan finansiere øgede udgifter og mere administration. Det ønsker finansiering til administration!
Jeg er især bekymret over, at et så højt udgiftsniveau vil gøre det vanskeligere at finansiere den økonomiske genopretningsplan. Jeg er også især bekymret over, at udvalgets forslag overhovedet ikke indeholder nogen form for hensættelser til uforudsete begivenheder.
Vi skal nå til enighed om et budget, som medlemsstaterne har råd til, og som vi kan begrunde over for befolkningen. Vi skal nå til enighed om den økonomiske genopretningsplan, som er af afgørende betydning for Europas udvikling. På baggrund af den aftale, vi nåede frem til i april, er jeg sikker på, at det vil lykkes for os. Vi skal løse det komplekse mejeriproblem. Med det fremragende samarbejde, vi har haft indtil videre, i baghovedet er jeg sikker på, at vi også kan løse selv dette komplekse problem i den vanskelige og prekære situation, vi befinder os i.
Algirdas Šemeta
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Det glæder mig at tale her i dag, inden Parlamentet afslutter førstebehandlingen af budgetforslaget for 2010 med torsdagens afstemning.
Jeg vil først takke Parlamentet for at have bevaret det foreløbige budgetforslag på mange områder.
Kommissionen glæder sig i høj grad over Parlamentets fokus på at bruge budgettet som et redskab til at overvinde den aktuelle krise gennem styrket økonomisk vækst, konkurrenceevne, samhørighed og sikring af beskæftigelsen.
Kommissionen glæder sig også over inklusionen i Parlamentets førstebehandling af ændringsskrivelsen med anmodning om flere midler, navnlig til Palæstina, klimaændring og ledsageforanstaltninger til fordel for AVS-stater.
Hvad angår de centrale spørgsmål i den nuværende budgetprocedure, har Kommissionen fuldt ud forstået, at Parlamentet betragter finansieringen af den anden fase af den europæiske økonomiske genopretningsplan som en prioritering. Jeg kan sige, at det også er en prioritering for Kommissionen. Fra det synspunkt kan jeg forstå, hvorfor Parlamentets ændringsforslag markeret med asterisk overstiger det nuværende udgiftsloft.
I næste uge fremlægger Kommissionen en pakke, der omhandler behovene i forbindelse med genopretningsplanen, med henblik på at nå til enighed på forligsmødet i november.
På nuværende tidspunkt har Kommissionen endnu ikke kortlagt alle finansieringskilder svarende til det fulde beløb til de energiprojekter, der i henhold til genopretningsplanen skal gennemføres i 2010. Kommissionen vil dog forsøge at udpege alle muligheder med henblik på at lukke eventuelle udestående huller inden forligsmødet i november.
Kommissionen er bekymret over de aktuelle problemer i mejerisektoren, og vi har taget Parlamentets forslag om at oprette en særlig mejerifond og landbrugsministrenes standpunkt til behørig efterretning. I overensstemmelse med gårsdagens forslag fra min kollega, Marianne Fischer Boel, vil vi i næste uges ændringsskrivelse til budgettet for 2010 foreslå, at der afsættes 280 mio. EUR som en hjælp til at afbøde de umiddelbare konsekvenser af krisen for mælkeproducenterne.
Det nye forslag påvirker den oprindeligt planlagte finansiering af underskuddet til genopretningsplanen, men Kommissionen vil, som jeg sagde, benytte alle midler til i sidste ende at finde de nødvendige ressourcer inden forligsmødet.
Nu vil jeg gerne henlede opmærksomheden på en række områder, hvor Parlamentets førstebehandling giver anledning til bekymring.
Parlamentet foreslår en samlet stigning på næsten 10 % i betalingsniveauet sammenlignet med 2009, hvilket er omkring 4 % over det niveau, Kommissionen foreslår. Jeg deler Parlamentets ønske om at støtte økonomisk vækst gennem EU-programmer, men vi skal også overveje omfanget af betalinger, som med rimelighed kan gennemføres uden at underminere sund finansiel forvaltning. Kommissionen har i øjeblikket ingen grund til at fravige de estimater, der er udarbejdet i dets foreløbige budgetforslag.
Hvad angår budgetposterne for administrativ støtte i udgiftsprogrammerne, de såkaldte "BA-poster", kan jeg forstå Parlamentets ønske om at benytte en ganske restriktiv tilgang under de aktuelle omstændigheder. Men det er vigtigt at sikre passende administrative midler til forvaltning af de stigende finansielle rammer for programmer, hvis vi ønsker en effektiv gennemførelse af dette budget. Kommissionen håber, der vil være lejlighed til at vende tilbage til dette spørgsmål under andenbehandlingen.
Parlamentet har også opstillet en række reserver, der vil have en negativ indvirkning på gennemførelsen af budgettet, hvis de fastholdes i det endelige budget. Reserven til lønninger vil, hvis den fastholdes i løbet af året, have en negativ indvirkning på rekrutteringen af nye tjenestemænd i 2010 til erstatning for personale, der forlader Kommissionen.
Jeg vil afslutte med at sige, at Kommissionen i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale vil fremsætte sin holdning til de ændringsforslag, som Parlamentet vedtager, i begyndelsen af november i en skrivelse om gennemførligheden, og jeg håber, at Parlamentet vil tage den i betragtning under andenbehandlingen.
Kommissionen vil som sædvanlig forsøge at være en ærlig mægler og vil gøre sit yderste for at bane vejen for et vellykket resultat af denne budgetprocedure, idet det skal erindres, at finansieringen af anden tranche af genopretningsplanen udgør en sand udfordring, hvor vi alle bør arbejde i samme retning. Jeg regner med Parlamentets støtte til at opnå et tilfredsstillende og afbalanceret resultat på det område.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Fru formand! Jeg er beæret over at tale på vegne af Udenrigsudvalget.
År efter år har vi set, hvordan sektion IV i budgettet har været alvorligt underfinansieret. År efter år har vi også set, hvordan Kommissionen og Rådet, efterhånden som året skrider frem, har måttet ty til specifikke foranstaltninger, som ikke har været i overensstemmelse med de almindelige budgetmetoder, for at finansiere de behov, som jo har været der hele tiden. Situationen i Palæstina er desværre et af de bedste eksempler på dette.
Når det er sagt, bemærker jeg også nogle positive elementer. Jeg kan se, at strategien for Østersøområdet har fået flere penge. Jeg kan også se, at bevillingerne er øget til en række specifikke politikker til fordel for demokrati og menneskerettigheder. Til sidst vil jeg sige, at vi navnlig for 2010 skal være opmærksomme på, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil sandsynligvis - og forhåbentlig - vil begynde sit arbejde. Det skal vi afsætte de nødvendige midler til.
Gay Mitchell
Fru formand! Jeg beder ikke om, at bunden slås ud af budgettet. Jeg beder kun om, at vi opfylder de løfter, vi har givet til udviklingslandene. 11 mio. børn dør hvert år i udviklingslandene. Disse mennesker er ramt ikke kun af finanskrisen, sådan som vi er det, men også af den kendsgerning, at de ikke længere modtager overførsler - som var større end den finansielle støtte, vi gav dem - fra deres familiemedlemmer, der bor i industrilandene, fordi de også er ramt. Disse mennesker rammes dobbelt: De lider også under konsekvenserne af klimaændring.
Det eneste, jeg ønsker, er, at vi opfylder vores forpligtelser over for disse mennesker. Hvis vores BNP falder med én procent, falder vores bidrag til disse mennesker også. Lad os yde det procentvise bidrag, vi sagde, at vi ville. Klarhed i budgetposten, så vi i Parlamentet kan måle, at de opfylder forpligtelserne, og additionalitet er absolut afgørende for dette. I alt dette må vi ikke bede de fattigste mennesker i verden om at bære en byrde, de ikke kan bære.
Jean-Pierre Audy
ordfører for udtalelsen fra Budgetkontroludvalget. - (FR) Fru formand, hr. minister, hr. kommissær, mine damer og herrer! Budgetkontroludvalget har afgivet en udtalelse med en række forslag. Jeg vil fremlægge tre af dem på et minut.
Det første vedrører forskning, dvs. navnlig det sjette og syvende rammeprogram. Af hensyn til retssikkerheden bør Kommissionen undlade at genberegne de finansielle redegørelser for projekter, som allerede er blevet godkendt og afregnet, ved at anvende nye fortolkninger af udvælgelseskriterierne.
Vi vil igen anmode Kommissionen om ikke at afvige fra de almindeligt anerkendte regnskabs- og beregningsmetoder, både nationalt og internationalt.
Det andet punkt er inklusionen af EU-personalets pensioner i budgettet. Vi foreslår, at tilgodehavenderne hos medlemsstaterne i form af personalepensioner, som anslås at udgøre 37 mia. EUR pr. 31. december 2008, indføres i regnskaberne som et aktiv.
Vi foreslår også, at der i budgettet indføres det præcise beløb for disse pensioner, ikke kun de betalte beløb, da sidstnævnte ikke omfatter de beløb, som er indbetalt på kommende pensioner. Jeg vil gentage forslaget om undersøgelsen af oprettelsen af en EU-pensionsfond, og vi støtter også Kontoret for Bekæmpelse af Svig, som skal styrkes, så det kan gennemføre kontrolaktiviteter uden for EU.
Juan Fernando López Aguilar
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (ES) Fru formand! I Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender har vi arbejdet for at forhøje budgettet til området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som er steget med 13,5 % i forhold til 2009.
Navnlig kapitlerne for eksterne grænser, hjemsendelse, visumpolitik, fri bevægelighed for personer samt grundlæggende rettigheder og medborgerskab er blevet forhøjet. Kapitlet om retfærdighed i civil- og straffesager er f.eks. blevet forhøjet med 4,7 %.
Kapitlet om sikkerhed og retfærdighed er f.eks. blevet forhøjet med 95 % som resultat af integrationen af Europol i fællesskabsbudgettet. Dette er derfor noget nyt sammenlignet med budgettet for 2009.
Vi vedtog et ændringsforslag med henblik på at forøge Frontexbudgettet, hvilket sender et klar budskab om en vilje til at håndtere indvandring og alle aspekter af indvandringsstrømme på en måde, som respekterer menneskerettighederne.
Endelig skal det påpeges, at vi i udvalget vedtog en budgetændring på 5 mio. EUR med henblik på at fremme integrationen af statsborgere fra tredjelande. Sektionen under afsnit 18 om området med frihed, sikkerhed og retfærdighed er derfor forhøjet til 105 mio. EUR, hvilket vil hjælpe med at styrke medlemsstaternes administrative og finansielle forvaltning.
Jutta Haug
Fru formand, mine damer og herrer! Det er ikke nogen hemmelighed, at Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed igen og igen - også i år - mener, at de midler, der afsættes i fællesskabsbudgettet, på ingen måde er nok til at sikre effektive miljøprogrammer, til at opretholde vores biodiversitet og til at bekæmpe klimaændringerne på en måde, som har en chance for at lykkes. At Rådet foretager yderligere beskæringer af disse tarvelige midler er lige så uforståeligt som altid. Derfor er "tilbage til det foreløbige budgetforslag" standardsvaret.
Der er to punkter, vi skal få Kommissionen til at indse. Det første er, at vi forventer, at den omgående medtager de såkaldte "formålsbestemte indtægter" for de agenturer, der til dels er afhængige af gebyrer - som f.eks. Det Europæiske Lægemiddelagentur i London eller Det Europæiske Kemikalieagentur i Helsinki - i det foreløbige budgetforslag og ikke skaber en kunstig margen ved at udelade dem. Det andet er, at vi forventer, at Kommissionen så hurtigt som muligt fremlægger et forslag til, hvordan den i fremtiden vil finansiere kampagnen mod rygning (Help), når tobaksfonden er ophørt. De kan se - det er det samme hver gang.
Lena Ek
Fru formand! Der er knivskarp konkurrence i verden i dag. Udviklingslandene tegner sig nu for 20 % af verdens velstand. Om 15 år vil de tegne sig for 34 %. I 2025 - dvs. om 15 år - vil Kina og Indien til sammen tegne sig for 20 % af de globale investeringer i forskning og udvikling. Mens disse investeringer finder sted uden for Europa, kvæles forskningsinstitutioner, universiteter og industrien i Europa af bureaukrati.
Vi står over for tre kriser, der skal løses samtidig: klimakrisen, beskæftigelseskrisen og finanskrisen. Svaret på disse kriser fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi er, at vi skal investere i forskning og innovation. Både Rådet og Kommissionen er enige i, at dette er et prioriteret område - i Lissabonprocessen, i det syvende rammeprogram og i den europæiske økonomiske genopretningsplan. I praksis er deres idé om prioritering dog at gennemføre besparelser på 7 %. Det eneste, jeg kan sige, er, at jeg er taknemmelig for, at Rådet ikke "prioriterer" disse utrolig vigtige områder yderligere!
Dette er orwellsk newspeak, og det er uacceptabelt. Der skal tildeles flere ressourcer til forskning og udvikling. Vi skal samarbejde for at mindske bureaukratiet. Vi ønsker, at Rådet og kommissæren for forskning, innovation og videnskab fokuserer på dette. Frem for alt kræver vi, at der gøres en målrettet indsats på området for forskning og innovation. Det er her, vi kan skabe arbejdspladser, og der er her, fremtiden ligger for Europa og Europas konkurrenceevne - ikke i nedskæringer på området.
Cristian Silviu Buşoi
Fru formand! Sammenlignet med budgettet for 2009 sikrer Kommissionens budgetforslag for 2010 en beskeden stigning i budgetposterne vedrørende det indre marked og toldpolitikken, mens det beløb, der afsættes til forbrugerpolitik, er stabilt. I budgetforslaget for 2010 har Rådet beskåret midlerne navnlig til de budgetposter, der vedrører udviklingen af det indre marked. Et velfungerende indre marked kan i disse tider med økonomisk krise medvirke til økonomisk genopretning.
På området for toldpolitik afsættes der i budgettet midler til samarbejde og koordinering, hvilket styrker sikkerheden og beskyttelsen af de ydre grænse, støtter kampen mod ulovlig handel og svig og forbedrer toldsystemernes effektivitet. Foranstaltninger på området for forbrugeruddannelse er efter min mening et højt prioriteret mål, især hvad angår finansiel indsigt. Krisen har vist betydningen af forbrugerpolitik og navnlig forbrugeruddannelse, når det drejer sig om at hjælpe forbrugerne med at træffe ansvarlige økonomiske beslutninger. Af alle disse grunde opfordrede Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse til, at der blev oprettet en særskilt budgetpost til Solvitnettet, som skal finansieres med et beløb på 1 mio. EUR. Solvit er et fremragende eksempel på, hvordan vi kan hjælpe virksomheder og borgere. Til videreførelsen af pilotprojektet vedrørende overvågningsforanstaltninger inden for forbrugerpolitik gennem konsolidering af en resultattavle og relaterede undersøgelser som en forberedende foranstaltning afsættes der 1 mio. EUR.
Danuta Maria Hübner
Fru formand! For 2010 har vi brug for et budget, der effektivt udnytter alle de europæiske politikker til at trække den europæiske økonomi ud af krisen, samtidig med at vi bevarer vores langsigtede målsætninger og forpligtelser, som er bæredygtig vækst, økonomisk og social samhørighed, og vores forpligtelser over for verden udenfor, herunder kandidatlandene.
I budgetforslaget har Rådet automatisk beskåret 36 budgetposter vedrørende administrative udgifter, bl.a. poster vedrørende førtiltrædelsesinstrumentet. Det anvendte argument, som er lav absorption, er ikke begrundet, da den nødvendige ramme til gennemførelsen af førtiltrædelsesinstrumentet først afsluttes i juli 2009. Fra og med 2010 skal Kommissionen vurdere og godkende et betydeligt antal store projekter, hvor der skal ansættes en række personer, som kan levere kortvarig teknisk bistand. 2010 vil også blive året, hvor den effektive gennemførelse af operationer vil blive indledt, hvilket vil kræve, at Kommissionen gennemfører forhåndskontrol af et omfattende antal tilbud og kontrakter.
Budgetnedskæringer betyder, at sund finansiel forvaltning af førtiltrædelsesinstrumentet med alle dets politiske dimensioner for alvor bringes i fare. Vi skal derfor her være villige til at reagere positivt på en anmodning fra Kommissionen om at gendanne niveauet fra Kommissionens foreløbige budgetforslag.
Elisabeth Jeggle
Fru formand, mine damer og herrer! Som ordfører for Udvalget om Landbrug vil jeg gerne takke ordføreren, hr. Surján, for hans konstante vilje til at forhandle for at nå frem til et kompromis. Det er nødvendigt, da den europæiske landbrugspolitik i øjeblikket er det eneste politiske område, hvor ansvaret fuldstændig ligger på fællesskabsplan.
Der er korrekt, at der er afsat flere midler til skolemælk, skolefrugt og et par andre projekter. Oplagring og eksportrestitutioner blev dog allerede for to år siden betegnet som fortidens redskaber. På nuværende tidspunkt er de dog uundværlige redskaber til at overvinde krisen på markederne. Vi kræver derfor en stigning på 81 mio. EUR fra 2009 til 2010 i bevillingerne til oplagring og en stigning på ca. 440 mio. EUR i bevillingerne til eksportrestitutioner, og vi vil stemme for disse. Men det er faktisk for lidt i dag.
Som tidligere sagt ville jeg naturligvis have foretrukket 600 mio. EUR i forbindelse med mejerifonden. De 300 mio. EUR, som vi nu opfordrer til for 2010, er det absolut nødvendige, og jeg opfordrer til, at pengene afsættes permanent i budgettet til mejerifonden. Det ville være det rigtige signal at sende - og samtidig et vigtigt signal.
Situationen på markedet for landbrugsprodukter er dramatisk. Kommissionen har alt for længe sat sin lid til selvregulering. Også markederne for landbrugsprodukter har brug for budgetmæssige og generelle politiske rammer og regler.
Carmen Fraga Estévez
ordfører for udtalelsen fra Fiskeriudvalget. - (ES) Fru formand! Mange tak til ordføreren og til Budgetudvalget for at have accepteret alle ændringsforslag fra Fiskeriudvalget.
Især ændringsforslaget, som opfordrer til øget fleksibilitet i de midler, der bevilges til de regionale rådgivende råd om fiskeri, er vigtigt for os. Ud over at være knappe er disse midler genstand for fortolkning og underlagt Kommissionens vurdering, og det betyder, at rådene ikke kan bruge de få midler, de har. Denne anmodning blev fremsat enstemmigt til os af de syv eksisterende råd.
Et særlig gavnligt ændringsforslag omhandler indførelsen af en omfattende strategi til bekæmpelse af pirateri, som reelt tager udgangspunkt i situationen for fiskerfartøjer, som er særlig udsatte for sådanne handlinger i alle farvande i verden.
Hvad angår forskning og det syvende rammeprogram, har vi som i tidligere år udvist forsigtighed og anmodet om, at procentdelen - nu hvor fiskeriforskning ikke længere har en separat post i budgettet - af investering i det mindste ikke sænkes, da alle beslutninger om fiskeriforvaltning afhænger af viden om miljøet og de marine arter, navnlig i betragtning af, at en af vores nye målsætninger er at anvende en økosystembaseret tilgang til alle regler under den fælles fiskeripolitik.
Helga Trüpel
Fru formand, mine damer og herrer, repræsentanter for Kommissionen og Rådet! Hvorfor er Rådets nedskæringer, som vi skal gennemføre hvert eneste år på forskellige politiske områder, så dumme, så forkerte og så kortsigtede? Det er, fordi de ikke har fokus på de fælles europæiske interesser, og det er, hvad jeg kritiserer fra et politisk standpunkt. Rådet har lige som medlemsstaterne et fælles europæisk ansvar, og vores europæiske udgifter er udgifter til fordel for vores fælles europæiske interesse.
Det er absolut uforståeligt, at der i dag skal skæres i finansieringen til undervisning og uddannelse. Et af vores mest vellykkede programmer er udvekslingsprogrammet for studerende, der giver vores unge mennesker mulighed for at studere i Europa, at komme ud i verden. Hvorfor skærer Rådet ned på det? Vi har brug for mere kultur, mere kulturel udveksling og flere venskabsbyforbindelser, fordi alt dette gør Europa virkeligt og skaber accept af Europa nedefra og op. Og hvordan kan vi skære ned på kommunikationspolitikken, når vi er blevet enige om, at der er behov for, at vælgerne og borgerne får reelle oplysninger om EU's positive resultater? Jeg kan beklageligvis, som det tidligere er blevet sagt, kun bemærke, at denne form for besparelser er fuldstændig undergravende fra et politisk standpunkt.
Pervenche Berès
ordfører for udtalelsen fra Økonomi- og Valutaudvalget. - (FR) Fru formand! På vegne af Økonomi- og Valutaudvalget vil jeg fremhæve to punkter i dag.
Det første vedrører gennemførelsen af tilsynsordninger på europæisk plan. I kølvandet på krisen eller under denne krise kan alle indse, at EU skal udstyre sig selv med ordninger, der vil sætte det i stand til at føre tilsyn med bank-, forsikrings- og værdipapirmarkederne. Ved udgangen af den forrige valgperiode indgik vi en aftale med Rådet, som omhandlede visse beløb til de myndigheder, der skulle fungere indtil iværksættelsen af de ordninger, vi så indfører i dag. Budgetforslaget overholder dog i sin nuværende form ikke denne politiske aftale, som blev indgået i den forrige valgperiode. Jeg håber, at de ændringsforslag, der igen er blevet fremsat, vil blive vedtaget, så vi kan overholde den politiske aftale, som blev indgået med det formål at sikre, at EU endelig kommer til at råde over tilsynsførende myndigheder.
Dernæst vil jeg gerne fremhæve spørgsmålet om skattepolitik. De skattepolitiske redskaber er blevet beskåret, selv om der internationalt opfordres til øget styring på skatteområdet. Hvis vi virkelig ønsker at bekæmpe skattely, skal EU tilføre sig selv de nødvendige ressourcer til at føre denne politik på en konsekvent måde. Vi sender ikke det rigtige budskab ved at reducere Kommissionens kompetence på dette område.
György Schöpflin
Fru formand! Det er i de senere år blevet tydeligt, at EU's institutioner er langt mindre velkendte for Europas borgere, end det burde være tilfældet.
EU er et demokratisk organ, så kontakt med borgerne er i begge parters interesse. Borgerne skal have fuldt kendskab til, hvad EU gør, og hvorfor. Borgerne er interessenter, når vi taler om det, der sker i EU, og EU er en klar interessent, når vi taler om den offentlige mening i Europa.
Der er forskellige muligheder for at sikre, at denne gensidige interesse kommer til udtryk. Kommunikation er én af disse vigtige muligheder, og derfor bør budgettet indeholde et element, som er afsat til formidling af EU's aktiviteter til den brede offentlighed.
Edit Bauer
Fru formand! Jeg har et minut til rådighed og vil gerne bruge det til på Ligestillingudvalgets vegne at henlede opmærksomheden på ét aspekt. Det drejer sig om Det Europæiske Institut for Ligestilling og finansieringen heraf. Vi oprettede instituttet i Vilnius i 2007 i henhold til den fælles beslutningsprocedure. Man skulle have troet, at der ville være gået tilstrækkelig tid siden da, til at instituttet ville være driftsklar. Men situationen er desværre meget mere alvorlig end som så. For øjeblikket har instituttet kun en direktør og en assistent. Jeg vil gerne takke Budgetudvalget og dets ordfører, hr. Surján, for at have taget hensyn til det, Ligestillingudvalget så klogt sagde om ikke automatisk at skære ned på budgettet på grundlag af dette års indtægter, for hvis vi gør det, vil instituttet ikke kunne blive funktionsdygtigt i fremtiden. Det er ikke blot nødvendigt at sikre de stigende personaleudgifter i det fremtidige årlige budget, men også at etablere en reserve for det beløb, der er afsat til instituttets aktiviteter, således at det kan udføre sit arbejde.
Alain Lamassoure
Fru formand! Som formand for Budgetudvalget vil jeg gerne reagere på den overraskende offentliggørelse af et forslag til meddelelse fra Kommissionen om budgetrevisionen. Kommissæren vil fortælle os, hvorvidt det drejer sig om en utilsigtet fejltagelse.
Jeg vil imidlertid gerne fremsætte en advarsel. Selv om forslaget ikke indeholder tal, er indholdet ret så nyskabende og undertiden provokerende, og det forekommer upassende, at Kommissionen fremlægger dette forslag ved slutningen af sit mandat og i forbindelse med en midtvejsrevision af den flerårige aftale, der blev undertegnet i 2006. Formanden for Kommissionen bør derfor snarest præcisere sin tidsplan for de finansielle forslag, han har til hensigt at fremlægge enten under den afgående Kommission eller i det nye kollegium. En ændring af budgetprioriteterne og dermed de politiske prioriteter falder ikke ind under forvaltningen af løbende forretninger. Budgetudvalget vil være parat til at forhandle, men på grundlag af forslag, der kommer fra en Kommission, som besidder sin fulde legitimitet, som er væbnet med et femårsmandat, og som er rede til at påtage sig sit politiske ansvar, når det drejer sig om så vidtrækkende initiativer.
Francesca Balzani
Fru formand, mine damer og herrer! Det er netop i forbindelse med budgettet, at Parlamentet kan og bør bruge alle sine beføjelser som den institution, der er direkte valgt af borgerne, til at sikre, at dette vigtige instrument til at skabe vækst, men også lighed og retfærdighed, er i stand til fuldt ud at leve op til borgernes behov. Budgettet skal være konkret og dynamisk, det skal kunne lytte og reagere.
Vi har arbejdet på at gøre forslaget til budget for 2010 så fleksibelt som muligt på dette tidspunkt, hvor vi befinder os i en særlig økonomisk og finansiel krise. Men budgettet skal også være troværdigt, realistisk og konkret, og i den forbindelse var det vigtigt at undgå en alt for stor stivhed i de finansielle midler for de kommende år ved at begrænse de udgifter, der overstiger udgiftsloftet i overslagene til den flerårlige finansielle ramme, til sager, der har absolut prioritet. Det er tilfældet med genopretningsplanen.
Vi har med samme formål for øje, nemlig at fastlægge et budget, der kan leve op til borgernes behov, udarbejdet særlige ændringsforslag vedrørende betalingerne for at kunne have så mange midler som muligt til rådighed med øjeblikkelig virkning.
Det europæiske budget er bygget op på to spor, nemlig forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger. Forpligtelserne er seriøse politiske hensigter, men også konkrete handlinger. Derfor er betalingsbevillingerne blevet forhøjet til 127 mia. EUR på linje med det forslag til budget, der blev fremsat i Budgetudvalget, sammenlignet med de 120 mia. EUR, som blev foreslået af Rådet, og de 122 mia. EUR, som Kommissionen havde foreslået.
Ud fra samme politiske holdning og med samme formål for øje er vores gruppe stærkt imod oprettelsen af reserver, som ikke er rigtige midler, der umiddelbart er til rådighed for borgerne. Politikken med at oprette reserver bør i krisetider begrænses til et absolut minimum, til tilfælde, hvor det er teknisk nødvendigt med en reserve. I krisetider giver det ingen mening blot at skrive tal ind i budgettet. Vi bør i stedet udarbejde et nyttigt budget, der kan bruges med det samme.
Der er andre spørgsmål, som fortjener særlig opmærksomhed. Vi har i vores gruppe taget et vigtigt initiativ og genfremsat ændringsforslaget om at forhøje mælkefonden til 600 mio. EUR, således som det enstemmigt blev vedtaget i Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, dvs. med deltagelse af alle medlemmer og grupper, og vi har også genfremsat et ændringsforslag om et mikrokreditprojekt til 37 mio. EUR, som ikke, og det er det vigtigt at understrege, bringer gennemførelsen af andre programmer under udgiftsområde 2 i fare.
I krisetider er der særlig stor risiko for, at budgetmidlerne ikke bliver forhøjet, men overført fra den ene budgetpost til den anden. For at imødegå en sådan risiko skal Parlamentet, som er en direkte valgt institution, og som har en anden rolle at spille end Rådet og Kommissionen, være særlig påpasselig i sit arbejde, ikke mindst hvad angår sin kontrolrolle.
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - (DA) Fru formand! Jeg vil gerne starte med at sige tak til hr. László Surján for hans store indsats med at holde trådene sammen i denne budgetproces. Man siger jo nu, at mange medlemslande har store problemer med deres offentlige budgetter, og så skal vi også holde igen. Det er rigtigt, men man finder ikke noget offentligt budget, som der er mere styr på, end lige præcis EU's budget. I ALDE-Gruppen støtter vi resultatet af afstemningen i Budgetudvalget. Vi støtter det budgetforslag, som hr. Surján lægger frem her.
For os har finansieringen af genopretningsplanens investeringer i energi- og klimapolitik og fokus på forskning og innovation været de vigtigste prioriteter for 2010-budgettet. Det er også den vej, vi gerne vil se EU's budget gå i fremtiden - at man satser på disse områder. Vi finder det for dårligt, at hverken Kommissionen eller Rådet har givet en anvisning på, hvor vi skulle finde pengene til disse investeringer i genopretningsplanen - investeringer, som ikke bare vi i Parlamentet, men også EU's regeringschefer bakker op om. Det er grotesk, at vi gang på gang skal se dette skuespil, hvor man nok kan anvise udgifter, men ikke finde en anstændig finansiering. Vi bakker altså op om hr. Surjáns forslag om at gå ud over den flerårige finansielle ramme og se på, om pengene til energiinvesteringer kan hentes fra ubrugte midler på landbrugsbudgettet.
ALDE-Gruppen bakker også op om forslaget om at afsætte 300 mio. EUR til en mælkefond til afbødning af den aktuelle krise for mælkeproducenterne. Vi deler den opfattelse, at krisen er alvorlig og skal imødegås. Personligt er jeg ikke tilhænger af den nye fond, fordi Kommissionen jo allerede har redskaber til at hjælpe erhvervet og også har afsat næsten 0,5 mia. EUR til formålet. Landbrugsudvalget ønskede oven i denne halve milliard 600 mio. EUR afsat til en mælkefond, og her mener jeg, at resultatet af afstemningen i Budgetudvalget - de 300 mio. EUR - er udtryk for en mere realistisk løsning.
Det foreliggende forslag til budget fjerner en del af Rådets besparelser og giver en mere realistisk vurdering af behovene for betalinger i det kommende år, og den flerårige aftale viser sig jo mere at være en stram og ufleksibel ramme, især hvad angår kategori 1a, hvor vi har forskning, uddannelse og transport, og kategori 3, hvor vi har rets- og asylpolitik og kultur- og informationspolitik, samt udenrigspolitikken, hvor loftet i kategori 4 kronisk er alt for snærende.
Jeg vil også gerne takke hr. Maňka for hans arbejde med budgettet for andre institutioner. Parlamentets budget holder sig lige under de 20 % for de samlede administrative udgifter i EU, og dette til trods for at vi har overtaget udgiften til medlemmernes vederlag med den nye medlemsstatut. Vores gruppe mener, at vi skal passe på med for store stigninger i beløbet til politiske partier, men vi har takket ja til det forslag, der nu lå på bordet, og jeg vil også sige hr. Maňka tak for, at han har sat fokus på udgifterne til oversættelse og til Parlamentets bygningspolitik. Det er på tide, at vi får et samarbejde mellem institutionerne og en udredning over flere år af Parlamentets bygningspolitik - den har vi bedt om længe. Nu må vi få den på bordet.
Helga Trüpel
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil også gerne begynde med at sige tak til hr. Surján og hr. Maňka for deres fælles indsats, og jeg vil dernæst gå videre til hr. Surjáns udtalelse om, at Rådet først og fremmest ønsker at vedtage et lille budget. Det er efter vores opfattelse den helt forkerte vej at gå i krisetider. I krisetider er det nødvendigt at udvise politisk mod og handlekraft, og det er nødvendigt at bruge flere penge på de rigtige, bæredygtige investeringer i fremtiden. For vi har en miljømæssig og økonomisk krise, og vi har en krise med sult og fattigdom i verden.
Hvis vi europæere ønsker at handle rigtigt, skal vi ændre vores politiske målsætninger. Vi skal gå over til at blive et bæredygtigt samfund, vi har brug for en grøn New Deal, og vi har især i relation til Lissabonstrategien brug for flere bæredygtige teknologier, effektive grønne teknologier, nye fremdriftssystemer og naturligvis også nye materialer, som virkelig er miljøvenlige. Det betyder også, at vi skal investere mere i forskning og udvikling. Som jeg allerede har understreget på vegne af Kultur og Uddannelsesudvalget, skal vi i EU investere mere i uddannelse og uddanne vores unge mennesker, vores talenter, godt og bedre, da vi derved kan sikre, at pengene ikke bliver givet dårligt ud, men at det i det lange løb vil betale sig ikke blot for de pågældende enkeltpersoner, men også for vores samlede økonomi.
Men vi skal også - og det er det, som betyder, at den grønne New Deal er en virkelig udfordring på mange planer - ændre strukturfondspolitikken, således at den bliver et miljøredskab i moderniseringen af bygninger og i udarbejdelsen af nye og bæredygtige mobilitetskoncepter. Vi skal ændre vores landbrugspolitik, som skal gøres mere miljøvenlig. Men energifremstilling kan også spille en vigtig rolle i økonomien i landdistrikterne, og den kan gennemføres på miljømæssig og økologisk forsvarlig vis. For øjeblikket er der alt for få planer på det område, men vi skal fortsat skubbe på her.
Jeg vil dernæst komme ind på diskussionen om mælkeproducenterne. Vi grønne er af den opfattelse, at det nu er nødvendigt at hjælpe mælkeproducenterne. Det er imidlertid ikke nok bare at bruge penge. Pengene skal bruges på den rigtige politik på dette område. Vi har brug for kvoter, og vi har brug for de rigtige regler, de rigtige rammer og den rigtige regulering. Hvis vi skal bruge disse penge nu - de 280 mio. EUR, som vi taler om - skal de gå direkte til producenterne og deres organisationer.
Vi ønsker også at omfordele pengene. Vi mener ikke, at vi skal bruge 449 mio. EUR til eksportrestitutioner i mejerisektoren, fordi det fører til en ødelæggelse af markederne andre steder, fortrinsvis i Afrika. Vi foreslår, at de godt og vel 300 mio. EUR, som vi bruger på tobaksproduktionen, bliver omfordelt og reelt bliver stillet til rådighed for de små mælkeproducenter. Det ville være mere økologisk, og det ville være langt mere fordelagtigt for mælkeproducenterne end det, vi gør for øjeblikket.
Min sidste bemærkning vedrører genopretningsplanen. Vi vil i sidste ende kun støtte den i andenbehandlingen, hvis det klart fremgår, at man virkelig arbejder for en grøn og bæredygtig tilgang her. Vi ønsker en økologisk energipolitik, vi ønsker bredbånd i landdistrikterne, og vi ønsker paneuropæiske elektricitetsnet. Disse ting ville virkelig være et skridt i retning af en fremtidsorienteret politik. Det er det, vi forventer af forhandlingerne i de kommende uger.
James Elles
Fru formand! Jeg vil koncentrere mig om Kommissionens budget, og jeg vil gerne sige tak til hr. Surján for alt det, han har gjort som generalordfører. Man har bedt mig om at fremlægge gruppens holdning i dag, da vores gruppes koordinator, hr. Bokros, er i Ungarn, hvor han har forpligtelser, som han havde påtaget sig for lang tid siden. Jeg forstår, at det er den tredje gruppe, hvis synspunkter jeg fremlægger her i Parlamentet, siden jeg blev valgt, men det er ikke, fordi jeg har forandret mig, men grupperne har ændret sig.
Der er tre ting, som jeg gerne vil komme ind på i forhandlingen i dag. For det første vil jeg understrege, at situationen er alvorlig, hvilket vi allerede har set finansielt og økonomisk. Vi har historisk store underskud i mange medlemsstater, som det blev sagt af formanden for Rådet. I nogle medlemsstater drejer debatten sig rent faktisk ikke om, hvad pengene skal gå til, men man diskuterer, hvor store nedskæringerne skal være, for at udgifterne kan bringes tilbage på rette spor. Det er tilfældet i mit land. Dette er derfor en meget blandet forhandling om, hvordan vi kan sikre, at vi kan få EU til at køre effektivt.
Men her skal vi se på budgettet. Med hensyn til det budget, vi skal udarbejde for 2010, er det klart, at vi står ved begyndelsen. Vi er i fasen med åbningstrækkene, men i vores gruppe vil vi helt klart se på udgifternes kvalitet. Som kommissæren sagde, drejer det sig om udgifter, hvor pengene med rimelighed kan udbetales, og hvor det ikke på nogen måde kan siges at være alt for store beløb i lyset af den generelle situation, vi befinder os i.
Min sidste kommentar vedrører det, der blev sagt af formanden for Budgetudvalget, Alain Lamassoure. Vi skal benytte os af denne lejlighed - det er det første år i Parlamentets femårige valgperiode - til at se fremad. Vi skal om muligt få Kommissionen til at fortælle os, hvornår vi får midtvejsrevisionen, hvordan den bliver udformet, hvordan vi vil kunne se fremad, ikke bare til midtvejsrevisionen, men hvordan vi skal forholde os til de fremtidige finansielle overslag, som hr. Böge fremlagde i sin betænkning i det forrige Parlament. Og ikke mindst skal vi se på, hvordan vi kan få startet en institutionel proces om de langfristede tendenser, som vil kunne give os en korrekt budgetanalyse, for uden en sådan analyse vil det være meget vanskeligt at planlægge for fremtiden.
Miguel Portas
Fru formand! Jeg vil gerne indlede med at tale om det mest positive aspekt, nemlig at vi på torsdag skal stemme om mere end 3 mia. EUR i betalingsbevillinger til strukturfondene og til sociale programmer.
Rådet anfægter denne politik. Rådet mener ikke, at vi bør bede medlemsstaterne om flere penge. Jeg håber, at den svenske minister vil tilgive mig, når jeg siger, at det synspunkt er et udtryk for en kræmmermentalitet. Vi lever i exceptionelle tider, og efter min mening bør Kommissionen, Rådet og Parlamentet tværtimod udvise det nødvendige mod til at tackle finansieringen af dette budget frontalt og til at fremlægge et exceptionelt budget.
Selv med det udgiftsniveau, som vi vedtager på torsdag, vil dette budget stadig ikke være på højde med krisen. Det er et "vi gør, som vi plejer"budget. Vi har ikke brug for vanddråber i et hav af mælk. Vi har brug for en ny politik for landdistrikterne. Vi har ikke kun brug for strukturfondene til vores territorier, men vi har brug for en europæisk socialpolitik, der skal supplere de enkelte staters politik. Det, vi virkelig har brug for, er mod!
I dag er der lige så mange mennesker, der lever i fattigdom - 79 mio. - som der var ved begyndelsen af århundredet. Der hersker ret så stor usikkerhed om, hvad der skal til for at håndtere klimaændringerne. Det centrale spørgsmål, vi skal drøfte, er finansieringen af det europæiske budget og de fremtidige finansoverslag. Det er det, der er spørgsmålet, og De skal ikke fortælle os, at der ikke er penge, for det er der. Vi kan prøve at finde pengene hos skatteunddragerne, ved at beskatte kapitalgevinsterne på finansmarkederne og i skattelyene.
Dette budgetproblem er så vigtigt, at vi i Europa-Parlamentet bør gå i spidsen med et eksempel og foretage nedskæringer. Jeg har stillet forslag om rejseudgifter. Nu får et medlem at Parlamentet, når han/hun rejser, sin løn, kompensation for rejsens pris, den rejste afstand og den tid, det har taget. Det er latterligt og uforståeligt. Jeg håber, at vi på torsdag i det mindste vil udvise anstændighed nok til at ændre denne situation.
Marta Andreasen
Fru formand! Det er helt utroligt, at Kommissionen på et tidspunkt med finansiel og økonomisk krise foreslår en stigning på næsten 5 % for 2010-budgettet.
Men det er endnu værre, at Parlamentet, efter at Rådet under førstebehandlingen i juli foretog en nedskæring på næsten 2 % i det foreløbige forslag til budget, nu foreslår en forhøjelse på 5 %.
2010-budgettet vil således komme op på mere end 127 mia. EUR i betalingsbevillinger, hvilket svarer til 1,08 % af EU's bruttonationalprodukt.
Er det på den måde, at Parlamentet ønsker at bringe budgettet tættere på borgerne? Det er da udmærket at ville støtte Special Olympics i Polen og Grækenland og vinterungdoms-OL i Den Tjekkiske Republik eller endog Xacobeo 2010, men for vores vælgere er der andre prioriteter i livet, f.eks. at de kan betale deres huslån og give deres børn en rimelig uddannelse.
Omkostningerne ved EU for Det Forenede Kongerige er for øjeblikket 45 mio. GBP pr. dag, og den foreslåede forhøjelse vil bringe omkostningerne op på 50 mio. GBP eller mere efter nedskæringen i rabatten.
De må tro mig, når jeg siger, at Det Forenede Kongerige har mange andre prioriter at investere i, og nu da Kommissionen har advaret Storbritannien om, at der er fare for, at landet vil gå fallit på grund af den store nationale gæld, ville en stor nedskæring i EU-bidraget være velkommen, og jeg er sikker på, at andre lande ville være glade for en lignende nedskæring.
År efter år har Revisionsretten været ude af stand til at overbevise os om, at EU-budgettet er blevet lovligt og ordentligt gennemført, og jeg var virkelig bekymret over den manglende kontrol med skatteborgernes penge, da jeg var chefrevisor i Kommissionen i 2002.
Men Parlamentet ønsker stadigvæk at komme flere penge i EU's kister. De skal ikke regne med, at jeg nogen sinde vil stemme for en forhøjelse af budgettet. Hvis De ønsker at give støtte til projekter til bekæmpelse af krisen, bør De finde områder, hvor der kan skæres ned på budgettet.
Angelika Werthmann
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Vi ser ikke blot krisen i tallene, i de faldende kurser og i de mange milliarder euro, der er blevet brugt på at støtte bankerne og få sat skub i vores økonomier igen. Krisen kan også ses i arbejdsløshedstallenes eksplosion. Men denne krise ses tydeligst i EU-borgernes konkrete frygt og angst. De frygter for deres arbejde og deres pensioner. Vores borgere er bekymrede over klimaændringerne, energiforsyningerne og over begrænsningen af deres individuelle rettigheder i kampen mod terror.
EU kan yde et positivt bidrag til at mildne borgernes berettigede frygt, selv om det på nuværende tidspunkt er nødvendigt at sørge for, at de relevante tiltag fungerer mere effektivt. Her tænker jeg først og fremmest på Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, f.eks. i tilfældet med Nokia, og på Solidaritetsfonden til støtte for de italienske jordskælvsofre. For at pengene fra disse fonde kan nå ud til de berørte mennesker, er det efter min opfattelse vigtigt både at ændre fremgangsmåden og gøre den mere effektiv samt at sikre en krystalklar kontrol, da Fonden for Tilpasning til Globaliseringen på ingen måde fejlagtigt må kunne opfattes som EU-støtte til de multinationale virksomheder.
Europa har længe været en garant for fred og velstand. Lad os fortsætte med sammen at arbejde på, at det bliver ved med at være sådan.
(FR) Vi er Europa.
Hans Lindblad
Fru formand, mine damer og herrer, hr. kommissær! På grund af lidt forsinkelse er jeg nødt til at forlade Parlamentet om ganske kort tid, da mit fly går om 45 minutter. Jeg skal sørge for, at alt, hvad der bliver sagt, bliver givet videre til mig. Det har været en god forhandling. Der er blevet stillet mange gode forslag. Det er svært at prioritere, men vi skal prioritere. Med hensyn til forskning kan jeg fortælle fru Ek, at vi investerer 7,3 % mere i forskning end i 2009-budgettet, hvilket er meget.
Parlamentet satser stort og øger udgifterne betydeligt i sit forslag sammenlignet med 2009. Men vi skal samtidig huske på, at EU befinder sig i en recession. De offentlige finanser i EU falder med ca. 7 %. Det kan vi ikke ignorere.
Rådet satser også mere, men det gøres mere selektivt. Vi investerer i foranstaltninger, der skal stimulere væksten, og vi er mere tilbageholdende på områder som administrative udgifter. Vi er samtidig glade for at se, at Parlamentet også vedtager vigtige foranstaltninger på dette område.
Efter forhandlingen i dag og efter de drøftelser, jeg har haft med repræsentanter for Parlamentet, tror jeg, at vi i samarbejde med Kommissionen vil kunne nå til enighed om et rigtig godt budget fremover.
José Manuel Fernandes
(PT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg er overbevist om, at EU's budget for 2010 vil hjælpe os til at overvinde den økonomiske krise, vi oplever for øjeblikket. En af krisens følger er arbejdsløshed. Derfor vil jeg gerne nævne og understrege betydningen af det ændringsforslag, vi har stillet om at styrke Erasmusprogrammet for at fremme og lette oprettelsen af arbejdspladser for unge mennesker.
Med hensyn til Parlamentets budget er jeg meget glad for, at vores vigtigste forslag er blevet medtaget både i selve budgettet og i forslaget til beslutning. Vores målsætning er god lovgivning. Vi erkender naturligvis, at flersprogethed er vigtig, men vores vigtigste målsætning er god lovgivning, og dertil har vi brug for de nødvendige midler, således at medlemsstaterne kan nå det mål.
Så for at opnå større gennemsigtighed og stringens har vi foreslået et nulbaseret budget, som skal gennemføres ved begyndelsen af hver lovgivningsperiode. Vi har ligeledes foreslået en reserve til denne målsætning, gennemsigtighed og stringens, og derfor en reserve i forbindelse med kommunikationspolitikken f.eks., hvor vi ønsker en cost-benefit-analyse. Der bør ligeledes være en reserve til at forsøge at begrænse det eksisterende bureaukrati, f.eks. når det gælder ansættelse af assistenter, og vi ønsker at "tvinge" administrationen til at begrænse dette bureaukrati. Vi er også enige i bygningspolitikken og i, at det skal være en langfristet politik.
Til sidst vil jeg gerne gratulere ordførerne, László Surján og Vladimír Maňka. László Surján fortjener en særlig tak, fordi han modstod fristelsen til at forfalde til demagogi i forbindelse med mælkefonden f.eks., og fordi han gjorde sit bedste og ikke forsøgte at opnå det umulige for at sælge i udlandet.
Göran Färm
(SV) Fru formand, mine damer og herrer! Det svenske formandskab har kritiseret Budgetudvalget for at have forhøjet betalingsbevillingerne i den nuværende situation. Det vedrører i praksis gennemførelsen af EU-budgettet. Den kritik er efter min mening absurd af en række grunde. For det første har finansministrene i Rådet altid tilbageholdt betalinger i et sådant omfang, at store dele af EU's budget aldrig er blevet gennemført. I stedet for betales store beløb tilbage til medlemsstaterne. Det er absurd, for forpligtelserne i budgettet eksisterer jo for at blive gennemført og ikke for, at medlemsstaterne skal have dem tilbagebetalt. Det er vi rede til at kæmpe for. Man kan derfor spørge, om det er formandskabets politik at fremsætte store løfter i form af forpligtelser, som derefter aldrig bliver gennemført.
For det andet er argumenterne herfor i år stærkere end nogensinde. Det drejer sig om at gennemføre Socialfondens foranstaltninger, der vedrører jobskabelse, kompetenceudvikling og andre lignende foranstaltninger.
Formandskabet kritiserer ikke blot Europa-Parlamentet, men også Kommissionen, for det meste af det, vi gør, er at vi genopfører de nedskæringer i Kommissionens budgetforslag, som Rådet ønsker at gennemtrumfe, og derudover sætter vi fokus på oprettelsen af arbejdspladser. Jeg bemærker også, at formandskabet kritiserer, at Budgetudvalget øger visse administrative bevillinger, samtidig med at Kommissionen kritiserer os for at gøre det stik modsatte, nemlig for at vi har accepteret visse af Rådets nedskæringer. Det har altid været vores princip at forhøje de administrative bevillinger, som er nødvendige for at sikre gennemførelsen af vigtige politikker, og ikke andet. Det ser ud til, at budgetforhandlingen i år vil blive en kamp mellem Rådet og Kommissionen.
Hvad angår den europæiske genopretningsplan, er EU's budget ikke af en sådan størrelsesorden, at det kan anvendes til en keynesiansk stimuleringspolitik, men det kan bruges på små, men strategiske områder, som f.eks. genopretningsplanen. Da vi nu har stor arbejdsløshed, kan det kun være godt at fremskynde investeringer, som vi under alle omstændigheder ville have foretaget, og som vil være med til at samle Europa i et virkelig indre marked, som f.eks. investeringer i energiinfrastruktur. Til trods for det har vi et år efter, at planen blev lanceret, stadig ingen konkrete forslag fra Rådet eller det svenske formandskab om, hvor pengene skal komme fra. Vi er åbne for en diskussion, men det siger sig selv, at det er meningsløst at tage penge fra andre prioritetsområder, som også er med til at skabe beskæftigelse, som f.eks. livslang læring eller energi- og klimaudvikling.
Det er en skam, at ministeren var nødt til at tage af sted, da jeg havde et spørgsmål til ham. Jeg vil stille spørgsmålet alligevel, og måske vil han kunne svare mig på en anden måde. Det svenske formandskab har sagt, at strategien for landene omkring Østersøen er en af deres prioriteter. Men samtidig har man ikke foreslået nogen finansiering af denne strategi. Det overrasker mig, for det betyder, at alt, hvad der skal gøres, skal finansieres fra andre kilder, som allerede er blevet øremærket til andre vigtige målsætninger. Østersøstrategien får ikke tildelt et nettobidrag. Derfor undrer det mig, at det svenske formandskab kan hævde, at Østersøstrategien er en prioritet. Vi ønsker en bevilling på 20 mio. EUR, hvilket svarer til 200 mio. SEK. Det er et vigtigt bidrag.
Jacek Włosowicz
(PL) Fru formand! Som vi alle ved, blev de vigtigste budgetposter i regnskabsåret 2010 og en evaluering af budgettet fremlagt i et beslutningsforslag af 10. marts 2009. Parlamentet indtog i sit beslutningsforslag en stærkt kritisk holdning til de meget snævre margener i de fleste udgiftsområder i den flerårige ramme. Det er foruroligende, at Rådet i dette forslag nedskar det foreløbige forslag yderligere. Det deraf følgende misforhold mellem forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne er så stort, at det er i modstrid med det grundlæggende forsigtighedsprincip.
Jeg ville have forventet, at man havde tillagt den økonomiske krise, som vi stadig står i, større betydning, om end måske ikke givet den førsteprioritet, men som det kan ses, skal Parlamentet kæmpe alene for borgernes interesser og for at overbevise dem om, at Europa ikke er årsagen til problemerne, men at Europa i stedet kan finde en effektiv løsning på dem. Derfor kan jeg fuldt ud støtte forslaget, som indeholder bevillinger til gennemførelse af en økonomisk genopretningsplan, og jeg mener, at det bør være en af Parlamentets prioriteter. Men de nedskæringer, Rådet har foretaget, vil begrænse vækst og jobskabelse, eller ganske enkelt umuliggøre det. Nedskæringerne ville også betyde, at arbejdet på at løse borgernes energiproblemer indstilles. I forbindelse med krisen i landbruget, f.eks. i mælkesektoren, er der ingen mulighed for at forlænge programmer, der ville kunne fremme en stigning af forbruget af landbrugsprodukter, eksempelvis ved at stimulere forbruget af mælk og frugt i skolerne.
Jeg mener derfor, at budgetforslaget, sådan som det foreligger nu, ikke vil kunne opfylde EU's målsætninger. På baggrund af de få eksempler, jeg har nævnt, kan det allerede ses, at der er områder i EU-budgettet, som vil kunne overvinde de problemer, som vi skal have løst, men på mange områder er budgetteringen planlagt historisk, som om den nuværende situation og de nuværende problemer simpelt hen ikke eksisterede. Der tages ikke hensyn til de fremtidige udfordringer, og de steder, det sker, gøres der ikke noget virkeligt forsøg på at påvirke dem. Jeg mener, at Parlamentet har pligt til at prøve at træffe mere handlekraftige beslutninger, når vi skal løse de problemer, vi har i Europa, og samtidig må vi ikke glemme, at vi skal have gennemsigtighed i forvaltningen af vores midler. Det er den opgave, vi fik af vores vælgere for et halvt år siden.
Jürgen Klute
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Vi kan endnu ikke forudse konsekvenserne af den verdensomspændende økonomiske krise, som vi befinder os i for øjeblikket. Vi skal være klar over, at krisen endnu ikke har ramt arbejdsmarkedet med fuld styrke. Hvad gør EU i denne situation, hvor flere og flere mennesker trues af fattigdom og arbejdsløshed og frygt for deres eksistens? EU fastlægger nye prioriteter i sit budget. Eller for at udtrykke det mere præcist, EU ændrer sine finanser til fordel for en lukning af sine grænser, til fordel for højteknologiske militærprojekter og til fordel for en mere og mere avanceret overvågning af Europas borgere.
Tro det, om man vil, men området frihed, sikkerhed og retfærdighed får en stigning på 16 %. Fonden for De ydre Grænser får 12 % mere næste år. Udgifterne til en strategisk militær sikkerhedsforskning bliver næsten fordoblet og vil nu stige til et samlet beløb på 215 mio. EUR.
Efter Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstres opfattelse betyder dette, at EU dermed forlader sin grundlæggende tanke om at være et fredsprojekt for Europa. Dette budgetforslag følger i stedet Lissabontraktatens logik med dens forpligtelse til, at medlemsstaterne hele tiden skal modernisere deres militærapparat, og at de ydre grænser skal sikres.
Den europæiske venstrefløj kræver i stedet, at EU gennemfører en konsekvent fredspolitik. I stedet for et oprustningsagentur kræver vi et nedrustningsagentur. Europa skal koncentrere sine midler om civile konfliktløsningsstrategier, som f.eks. et europæisk civilt fredskorps, og Europa skal fremme uafhængig forskning i fred og konflikter. Efter vores opfattelse fokuserer dette budget i stigende grad på krig i stedet for krisestyring, og venstrefløjen i Europa-Parlamentet vil derfor ikke støtte dette budget.
Bastiaan Belder
(NL) Fru formand! 2010-budgettet er blevet udarbejdet under særlige økonomiske og finansielle omstændigheder. Ordføreren, hr. Surján, vil fastlægge prioriteter, og det værdsætter jeg i høj grad. Jeg kan støtte ham, når det drejer sig om kerneopgaver for EU og om budgetposter, der er af særlig betydning for den økonomiske genopretning. Men det samlede resultat bliver ofte flere penge, selv om Rådet allerede havde foretaget mindre hårde nedskæringer i budgettet end i tidligere år.
Jeg vil gerne udtrykkeligt takke hr. Surján for hans åbne og konstruktive holdning, hvilket klart kunne ses i forbindelse med mit ændringsforslag om børnepasning, og især afinstitutionalisering. Dette ændringsforslag, som vedrører Den Europæiske Socialfond, blev vedtaget med bred tilslutning i udvalget. EU og medlemsstaterne skal hjælpe med til at sikre, at børn fra hjem så vidt muligt kan vokse op i familier. På et tidspunkt, hvor vi koncentrerer os om økonomiske foranstaltninger, må vi ikke glemme de udgifter, der har stor social betydning, som f.eks. dette område. Ellers vil det være disse børn, som kommer til at lide i disse økonomisk vanskelige tider, og det er ikke EU værdigt.
Daniël van der Stoep
(NL) Fru formand! Medlemmerne af Parlamentet taler ofte om solidaritet mellem medlemsstaterne, og det er forståeligt, da det er let at udvise solidaritet, når den betales med andres penge.
Den 23. september fik vi tallene for 2008. Endnu engang fik hollænderne langt mere end andre europæere at føle, i hvilken grad de skandaløse EU-tilhængeres drøm æder deres lønsedler op. Den hollandske befolkning - klassens dummepeter - er naturligvis endnu en gang den største nettobidragsyder. Hver eneste hollandske borger betaler hvert år et rystende beløb på 267 EUR til Europa.
Partiet for Frihed (PVV), det største hollandske parti ifølge meningsmålerne, vil fortsætte med at bekæmpe dette. Det er også skammeligt, at Nederlandene er den tredje største betaler efter Tyskland og Italien, når det drejer sig om nettobidragene for 2008. Partiet for Frihed ønsker at sikre, at den hollandske befolkning ikke længere bliver behandlet som Europas bankautomat.
Det skal være slut med penge til korrupte lande, til Globaliseringsfonden og Sammenhørighedsfonden, til rejsecirkusset og til venstrefløjsprojekter. I stedet skal vi give de hollandske bagere, slagtere og købmænd deres penge tilbage. Det vil efter al sandsynlighed også blive sådan i forbindelse med budgettet for 2010, at det er de hollandske borgere, der vil komme til at stå med sorteper, og som vil skulle grave dybt ned i deres lommer, mens medlemmer fra 19 ud af de 27 lande, der er repræsenteret her, leger julemand med andre folks penge.
Dette kaldes solidaritet, men det er helt enkelt tyveri. PVV ville aldrig drømme om at godkende et budget for EU, som i den grad og helt ude af proportioner forfordeler den hollandske befolkning.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Fru formand! Hvis Lissabontraktaten, som vi alle håber, træder i kraft fra januar, vil vi få nye beføjelser i den fælles beslutningsprocedure vedrørende hele budgettet, og det vil naturligvis også gælde for landbruget. Måske vil vi være gladere i Budgetudvalget, når Lissabontraktaten træder i kraft.
Men de nye beføjelser betyder også et nyt ansvar. Dette nye ansvar berører os alle, enten vi er medlemmer af Parlamentet, medlemmer af Rådet eller medlemmer af Kommissionen. Vores største ansvar er at opfylde de interinstitutionelle forpligtelser og aftaler. Jeg skal nævne to.
Det drejer sig for det første om midlerne til den europæiske økonomiske genopretningsplan. Det er en skandale. Vi har forhandlet i et år, og vi har stadig ikke kunnet sikre 5 mia. EUR ud af et samlet EU-budget, som i år overstiger 130 mia. EUR.
Vi har endnu ikke været i stand til at finde en løsning. For det første mistede vi et budgetoverskud fra 2008, og nu er midlerne ikke sikret. Hvis Rådet prøver at spare på andre områder, vil vi skulle forhandle under meget vanskelige omstændigheder, da aktiviteterne under genopretningsplanen ifølge den tidligere aftale skulle finansieres med nye penge.
Det andet spørgsmål vedrører mejerifonden. Vi skal overholde principperne og nødvendigheden af at udvise budgetdisciplin, hvilket kræver, at vi beholder en margen i kategori 2. Rådet og Kommissionen har lige godkendt 280 mio. EUR.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til Kommissionen, for det er meget vigtigt, at vi ved, hvad vi skal stemme om om to dage. Kommer disse 280 mio. EUR, som vi har godkendt, som Kommissionen har godkendt, fra de midler, der ikke blev brugt i 2009, eller kan vi formode, at Kommissionen forpligter midler for 2010, som Parlamentet endnu ikke har stemt om? Det er et spørgsmål, som kræver et øjeblikkeligt svar fra kommissæren.
Under alle omstændigheder er disse 280 mio. EUR ikke en del af mejerifonden, men der er derimod tale om et engangsindgreb. Mejerifonden er endnu et langsigtet projekt, som medfører en omstrukturering og en finansiel forpligtelse fra Kommissionen og Rådet.
Ingeborg Gräßle
(DE) Fru formand! Min gruppe vil gerne udtrykke en varm tak til vores ordfører, og det så meget desto mere fordi vi med 2010-budget har skabt en kontinuerlig proces. Budgettet er et øjebliksbillede, hvor vi mangler vigtige dele, som vi vil få med Lissabontraktaten, herunder forpligtelser, som vi indgår i henhold til traktaten, og vi går derfor ud fra, at vi kan og skal komme tilbage til dette budget ret så hurtigt, selv om vi måske så vil koncentrere os mere om Parlamentets beføjelser og ikke så meget om budgettets indhold.
Formanden for Rådet sagde, at midlerne til forskning ville blive forhøjet med 7,3 %. Det var vi med til at få gennemført. Vi støtter det, fordi vi har brug for de ekstra penge til innovation, og fordi det er den måde, vi skal tjene vores penge på for fremtiden. Men samtidig skal vi se på reglerne for, hvordan disse penge udbetales, og vi skal sikre, at det ikke gøres på en sådan måde, at de forskere, for hvem pengene rent faktisk er bestemt, ikke vil få dem, fordi reglerne er alt for komplicerede. Derfor vil jeg her gerne opfordre til et større samarbejde mellem Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget.
Budgetkontroludvalget vil på torsdag fremlægge to reserver, som ikke blev vedtaget i Budgetudvalget, og jeg vil som talsmand for vores gruppe i Budgetkontroludvalget bede Dem om Deres tilslutning til disse to reserver. En af reserverne vedrører Kommissionens personale i relation til en idé fra Budgetudvalget, den såkaldte personalescreening. På nuværende tidspunkt ved vi meget om 30 % af Kommissionens personale, men vi ved intet om de 70 %, som stadig ikke er dækket. Formålet med denne reserve er at få oplysninger om de 70 %, som vi for øjeblikket intet ved om.
Den anden reserve vedrører finansforordningen. Den planlagte ændring af finansforordningen finder sted ved udgangen af indeværende år, og formålet med denne reserve er at hjælpe Kommissionen en smule, da vi mener, at der er brug for forenklinger, og at visse forslag i finansforordningen skal gennemføres. Jeg er kommissær Šemeta taknemmelig for, at Kommissionen nu under hans ledelse for første gang har gennemført en undersøgelse blandt støttemodtagerne om hindringer og vanskeligheder i ansøgningsproceduren. Jeg vil ligeledes argumentere for en sådan reserve, da den vedrører OLAF, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig. Kommissionen har siden november sidste år nægtet at give os et arbejdsdokument, og den har derfor lagt hindringer i vejen for høringerne om OLAF og dets retsgrundlag. Derfor er det vigtigt at opnå et flertal for disse to reserver.
Formanden
Mange tak, fru Gräßle. Da De henvender Dem direkte til Kommissionen, vil jeg bede kommissæren om at lytte nøje til det, De siger. Det gør det meget lettere at svare bagefter.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Fru formand! Jeg vil gerne i mit indlæg tale om Regionaludviklingsudvalgets synspunkter. Det er i dette udvalg, at man arbejder med den borgerorienterede politik, som er nødvendig, især under den aktuelle krise.
Jeg vil begynde med at sige tak til hr. Surján for have samarbejdet og været med til at opfange mange gode signaler. I krisetider er det uacceptabelt, at man ikke overholder de finansielle ordninger - især inden for regionalpolitik - og at man skærer i budgettet. Det er efter min mening godt, at der nu bliver rettet op på det.
I krisetider er det nødvendigt at være agtpågivende, og det har Europa-Parlamentet og Kommissionen været i forbindelse med de forslag, vi vedtog lige inden ferien. Vi har mere fleksibilitet, vi kan levere vores budgetter tidligere, og vi kan f.eks. investere mere i energieffektive bygninger og boliger.
Jeg hilser også de ekstra midler velkommen, som er blevet afsat til tre pilotprojekter. For nogle uger siden mødtes repræsentanterne for regionerne på Open Days-konferencen i Bruxelles, og de understregede, at de kan gøre god brug af disse midler, som vil muliggøre en større deltagelse på mange politiske områder. Det er den borgerorienterede politik, jeg nævnte tidligere.
Jeg har lige hørt et andet hollandsk medlem, hr. van der Stoep, sige, at han afviser disse midler. Se f.eks. på grænseoverskridende sprogprojekter, som fremmer befolkningens deltagelse. Det vil vi gerne støtte. Der var et lille problem, men det fandt hr. Surján også en god løsning på. Det er blevet sagt under forhandlingen, at den grønne New Deal skal betales med disse midler, regionalmidlerne.
En bæredygtig politik er naturligvis en god ting, men hvis hele dette forslag blev vedtaget, ville det give anledning til mange urealistiske forventninger i regionerne og hos vores kolleger. I strukturfondsforordningerne har vi præciseret, hvad der kan gøres i forbindelse med innovation, bæredygtig politik og økologi, og det er en god idé at medtage det som et eksempel i stedet for at erklære, at vi skal tilpasse forordningen til dette.
Giovanni La Via
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke Budgetudvalget for dets arbejde, som, når det drejer sig om landbrugets behov, har fastlagt en samlet ramme af midler til løsning af problemerne for mælkeproducenterne og i mælkesektoren. Det er noget, der bekymrer mange europæiske lande i dag.
Men nødvendigheden af at beholde en minimumsmargen har forhindret os i at afsætte mere end 300 mio. EUR til mælkefonden. Dette er ikke desto mindre et stærkt tiltag, hvis disse midler, således som man har krævet det af Kommissionen, er nye midler, og hvis de ledsages af en pakke af konkrete foranstaltninger. Men på den anden side har vi hørt, at andre grupper, sandsynligvis delvis af populistiske grunde, foreslår et langt højere beløb, selv om de udmærket ved, at det vil være umuligt at finde disse midler, og at de kun gør det for at kunne give offentligheden et bestemt budskab.
Jeg vil gerne fremhæve et andet budgetområde, som fortjener opmærksomhed, nemlig en langfristet bygningspolitik. Med Lissabontraktaten og med de nye beføjelser, den giver Parlamentet, og i lyset af, at der er et klart behov for at styrke forbindelserne til de regionale parlamenter, samt med de nye emneområder, får vi brug for mere plads i Bruxelles-kontorerne, og da 97 % af pladsen allerede er udnyttet, er det efter min mening nødvendigt at udarbejde en seriøs politik med henblik på at bygge et endnu større europæisk kvarter, som vil give Europa en klar følelse af enhed, og dertil har vi brug for en ordentlig bygningspolitik.
Damien Abad
(FR) Fru formand! Jeg vil først sige tak til ordføreren, hr. Surján, for det afbalancerede budget, han foreslår, og som lever op til de to udfordringer, vi står over for, nemlig finansieringen af genopretningsplanen og oprettelsen af en mælkefond.
Hvad angår oprettelsen af denne mælkefond med et budget på 300 mio. EUR, som var det beløb, der blev foreslået
af vores gruppe, Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og af Budgetudvalget, vil jeg gerne fremsætte to kommentarer.
For det første vil jeg fordømme den demagogi, vi har set fra en række medlemmers side. De kræver, at fonden får tildelt mere end 600 mio. EUR, hvilket simpelt hen er uigennemførligt og desuden fuldstændig uansvarligt, da et beløb af en sådan størrelsesorden ville føre til drastiske nedskæringer i bevillingerne til andre landbrugssektorer eller bringe finansieringen af genopregningsplanen i fare.
Resultatet ville være, at finansieringen af mælkefonden ville skade vores landmænd og de arbejdsløse, hvilket naturligvis er økonomisk ineffektivt og socialt uretfærdigt.
Jeg vil ligeledes gerne understrege, at jeg er overrasket, for ikke at sige skuffet, over, at kommissær Fischer Boel tiltager sig hele æren for denne fond i medierne, som om Budgetudvalget ikke havde arbejdet med dette spørgsmål, eller som om Budgetudvalgets arbejde ikke havde nogen betydning.
Jeg er det yngste af de franske medlemmer af Parlamentet, og i den egenskab vil jeg gerne udtrykke min skuffelse over midlerne til "Aktive unge"programmet, da det er lidt af et paradoks, at vi midt i en økonomisk krise for første gang i 10 år foreslår en nedskæring af midlerne til dette program.
Paul Rübig
(DE) Fru formand! Efter min opfattelse er det med dette budget lykkedes os endnu en gang at udvikle nye strategier. Det glæder mig, at Parlamentet har besluttet at støtte loven om små virksomheder, i det mindste med 1 mio. EUR i forpligtelser og 500 000 EUR i betalinger. Kommissær Verheugen har lovet, at han vil bruge disse midler til dette formål.
Vi har ligeledes forhøjet bevillingerne til forskningsprogrammet for små og mellemstore virksomheder. Det er særlig vigtigt i en krisesituation, og SOLVIT-programmet skal ligeledes styrkes betydeligt. Det drejer sig her om grænseoverskridende arbejde i det indre marked, hvilket ofte frembyder særlige vanskeligheder for små og mellemstore virksomheder.
Det glæder mig, at Erasmusprogrammet for journalister nu endelig er sat på dagsordenen, og at Erasmusprogrammet for unge iværksættere fungerer godt.
Georgios Stavrakakis
(EL) Fru formand! Selv om der er almindelig enighed om, at strukturfondene og Sammenhørighedsfonden er de vigtigste instrumenter til bekæmpelse af den økonomiske krise, handler Rådet desværre i modstrid hermed ved at foretage nedskæringer i de relevante betalingsbevillinger.
I modsætning til Rådet og Kommissionen bestræber Parlamentet sig på at sikre en tilstrækkelig finansiering af den europæiske økonomiske genopretningsplan ved at styrke energiinfrastrukturerne og forskning og innovation.
Samtidig skal vi sikre, at Fællesskabets eksisterende infrastruktur og redskaber på civilbeskyttelsesområdet fortsat er levedygtige, især ved yderlige at styrke EU's hurtige udrykningskapacitet i tilfælde af naturkatastrofer og dermed bane vejen for en senere oprettelse af en europæisk civil beredskabsstyrke.
Endelig skal det understreges, at grøn udvikling og en styrkelse af forskning og innovation skal være det grundlæggende element i Fællesskabets budget for et rent og bæredygtigt miljø i alle sektorer.
Riikka Manner
(FI) Fru formand, hr. kommissær! Jeg vil først gerne takke ordføreren for en fremragende betænkning. Genopretningsplanen for den økonomiske krise og mælkekrisen har betydet, at budgetproceduren i år er en stor udfordring. Vi står stadig over for udfordringer, og vi afventer med interesse Kommissionens forslag til finansiering af genopretningsplanen i næste uge.
Der er blevet rejst vigtige spørgsmål i Parlamentet, og nogle af dem vedrører mælkekrisen. Jeg vil for mit vedkommende blot nævne én ting. Den økonomiske situation gør, at medlemsstaterne holder på pengene i forbindelse med det kommende budget. Det er delvis forståeligt, at medlemsstaterne udøver budgetdisciplin på et tidspunkt med økonomisk uro, men det er utilgiveligt, at det har været nødvendigt at tilbagebetale strukturfondsmidler til medlemsstaterne i form af ubrugte bevillinger. Grunden til denne passive adfærd kan tilskrives forvaltnings- og kontrolsystemet, og her er det nødvendigt med en hurtig forenkling. Det er i lyset af den økonomiske situation uhyre vigtigt, at strukturfondene udnyttes effektivt i de fjerneste regioner til støtte for genopretningsforanstaltningerne.
Derek Vaughan
(EN) Fru formand! Under den økonomiske krise nød Wales godt af sammenhørighedspolitikken og strukturfondene under udgiftsområde 1a og 1b. Så skønt genopretningsplanen var velkommen og nødvendig, må vi ikke nu skære ned på vigtige budgetposter under udgiftsområde 1 for at skaffe de 1,98 mia. GBP, der er nødvendige. Jeg frygter, at det vil ske, og jeg frygter også, at forslagene om at gøre det er et led i et bredere angreb på sammenhørighedspolitikken. Jeg tænker her på det dokument om budgetrevisionen, som Generaldirektoratet for Budgettet har udarbejdet, og som tidligere blev nævnt af hr. Lamassoure.
Så vidt jeg forstår, nævnes heri muligheden for en gennationalisering af konvergensmidlerne, udvanding af konkurrenceevnen, og at man siger nej til en overgangsstatus for regioner, der ikke længere er konvergensregioner. Jeg mener, at medlemmerne bør modsætte sig dette. Jeg vil gerne høre, hvad Kommissionen mener om disse forslag, da sådanne forslag ville skade sammenhørighedspolitikken og steder som Wales og lignende regioner.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Fru formand! Vi er alle klar over den vanskelige situation, vi befinder os i som følge af den økonomiske og finansielle krise. Derfor er jeg særlig glad for, at Budgetudvalget og ordføreren har givet ændringsforslaget om at afholde Special Olympics en positiv modtagelse. Special Olympics er, hvis jeg må forklare det, sportskonkurrencer for mennesker med intellektuelle handicap, som vil sætte dem i stand til fuldt ud at spille en rolle i samfundet, og som vil give dem mulighed for selvudfoldelse. Det glæder mig, at man vil afholde de europæiske Special Olympics sommerlege i Warszawa i 2010 og de internationale World Special Olympics sommerlege i Athen 2011. Jeg vil gerne benytte mig at lejligheden til at rette en bøn til Rådet om at forholde sig positivt til denne finansielle forpligtelse, og jeg vil bede Kommissionen om praktisk hjælp med tilrettelæggelsen af denne årlige begivenhed.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Fru formand! Budgetforslaget skal være en direkte foranstaltning til bekæmpelse af krisen. Skibsbygningsindustrien og søtransporten er blevet særlig hårdt ramt af den globale krise. Derudover har Kommissionen gennem sin restriktive politik været med til at ødelægge skibsbygningsindustrien i Europa. For Polens vedkommende har Kommissionens politik ført til en ødelæggelse af skibsbygningsindustrien og gjort tusindvis af mennesker arbejdsløse. Denne form for styrkelse af økonomien styrker økonomien i landene i Det Fjerne Østen. Derfor vil jeg gerne fremsætte en bøn og understrege, at det er vigtigt, at næste års budget indeholder midler til at redde denne industri, dvs. skibsbygningsindustrien, i Europa.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Fru formand! Næste års budget indeholder også en stigning i midlerne til sikkerhed og forsvar. Det har givet anledning til bemærkninger og forbehold fra visse politikeres side. Vi har også hørt sådanne bemærkninger under forhandlingen. Derfor vil jeg gerne spørge kommissæren, hvad de øgede forsvarsmidler skal bruges til. Drejer det sig om en eller anden form for fælles mission, eller skal disse ekstra midler bruges til fremme af nye teknologier eller fremme af fælles militærprogrammer? For hvis det var tilfældet, ville det bestemt være et skridt i den rigtige retning. Grunden hertil er, at hæren også udvikler nye teknologier og kan skabe nye, moderne jobs. Derfor vil jeg bede om flere oplysninger om dette emne.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Den irske regering har besluttet at stryge REPS-ordningen for landmænd, dvs. miljøbeskyttelsesordningen for landdistrikter. Denne ordning blev som så mange andre samfinansieret af EU. Jeg vil gerne vide, hvad der sker, når pengene ikke bruges af den pågældende regering, om det samme sker i andre lande, hvor disse penge bliver af, og hvordan pengene bruges, når de ikke bliver brugt i det land, de var bestemt til.
Zigmantas Balčytis
(LT) Fru formand! Først vil jeg gerne sige tillykke til min kollega, kommissær Algirdas Šemeta, som formodentlig i dag med Parlamentets godkendelse har deltaget i en sådan forhandling for første gang.
Men når det drejer sig om budgettet for 2010, kan vi sikkert i dag alle være enige om, at situationen har ændret sig ret så meget, siden vi drøftede 2009-budgettet. Der er blevet talt meget om solidaritet, om at løse de problemer, der skyldes den aktuelle økonomiske krise. Efter min opfattelse burde 2010-budgettet have været en smule anderledes. Enten vi vil det eller ej, skal vi stadig tage højde for den reelle situation, som stiller os over for nye udfordringer hver eneste dag. Jeg vil gerne takke Parlamentet, som for ganske nylig, dvs. for nogle få dage siden, i Bruxelles enstemmigt godkendte at støtte visse stater, som har lidt under forskellige problemer. Jeg tror, at de samme problemer findes i nogle af de andre små medlemsstater i EU, som i dag mangler penge. Jeg mener derfor, at man for fremtiden skal udarbejde særlige foranstaltninger, der kan hjælpe disse lande til at overvinde finanskrisen.
Algirdas Šemeta
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! Jeg skal fatte mig i korthed. Jeg vil gerne takke alle medlemmerne af Parlamentet for deres forslag til 2010-budgettet, og jeg håber, at vi i den kommende budgetprocedure vil kunne finde de rigtige løsninger og således fastlægge et godt budget for 2010.
Jeg vil blot konkret besvare det vigtige spørgsmål om mælkefonden og sige, at det, fru Fischer Boel sagde i går, var, at Kommissionen ville stille et forslag om et vist beløb, nemlig 280 mio. EUR. Kommissionen vil drøfte dette spørgsmål næste uge, og vi vil stille et konkret forslag om dette i henhold til forretningsordenen. Det var mine korte bemærkninger til forhandlingen.
Formanden
Mange tak kommissær Šemeta. Der blev stillet nogle få andre spørgsmål af medlemmerne, men jeg forstår, at De ikke ønsker at svare hr. Garriga og de andre medlemmer direkte. Måske kunne De give de pågældende medlemmer et skriftligt svar. Det ville de helt sikkert sætte stor pris på. Fru Gräßle, hr. Garriga og mange andre medlemmer har stillet yderligere spørgsmål.
László Surján
ordfører. - (HU) Fru formand! Jeg vil først henvende mig til Rådet, selv om statssekretæren har måttet forlade os. Jeg er fuldstændig enig med ham i, at der er et problem. Jeg er fuldstændig enig i, at alt det, som han finder vigtigt, også betragtes som vigtigt af Parlamentet, f.eks. uddannelse og forskning. Der er også en stor grad af enighed om målsætningerne. Men der er imidlertid stor forskel, når det drejer sig om de midler, vi har brug for. Det skal vi finde ud af at nå til enighed om inden midten af november. Kommissæren nævnte, at han var glad for de skridt, Parlamentet havde taget for at genopføre budgetposter, som var indeholdt i Kommissionens forslag til budget. Jeg vil bede ham om at forstå, at dette ikke drejer sig om nogle få budgetposter. Jeg nævnte rent faktisk, at vi prøvede at gå nuanceret frem i fastlæggelsen af vores holdning.
Men jeg vil gerne komme ind på nogle idéer, som blev fremsat i forhandlingen, og som jeg ikke er enig i. Jeg kan ikke acceptere, at det betegnes som tyveri, at man overfører penge fra et nettobidragsyderland til et nettomodtagerland i solidaritetens navn. Det er ikke det, det drejer sig om her. EU er bygget op på det grundlag, at medlemmerne udviser solidaritet over for hinanden. Jeg kender et nettobidragsyderland, hvis ledere siger, at deres indtægter er steget betydeligt takket være udvidelsen, som har givet dem adgang til et meget stort marked.
Man kan ikke måle EU efter, hvilke lande der er nettobidragsydere, og hvilke der er nettobidragsmodtagere. Den målestok kan man ikke bruge. Det er forkert og vildledende, og det vil ødelægge vores fælles fremtid. Samtidig vil jeg gerne henlede kollegernes opmærksomhed på, at nogle medlemmer med begejstring nævnte de enkelte forslag i datid, dvs. vi forhøjede og vi ordnede det, og sådan vil det blive. Det, vi skal stemme om på torsdag, er et forslag og et politisk budskab. Det politiske budskab drejer sig om, hvorledes Parlamentet ønsker at føre EU mod grønnere græsgange.
Jeg vil også bede Rådet om at forstå, at det, ordføreren fremlægger, ikke er et personligt forslag eller et partis forslag eller kun Budgetudvalgets forslag. Der er mange mennesker, der har talt her fra forskellige udvalg og forskellige politiske grupper, men budskabet var det samme, nemlig at vi har brug for et bedre, mere konkret og mere handlekraftigt budget. Min taletid er udløbet. Jeg vil sige tak for, at De har lyttet så opmærksomt.
Vladimír Maňka
Fru formand! Jeg vil gerne sige tak for forhandlingen i Parlamentet, men også for samarbejdet i Budgetudvalget og i de politiske grupper og i samrådsforhandlingerne.
Jeg vil gerne takke Europa-Parlamentets generalsekretær og alle repræsentanterne for Europa-Parlamentets generaldirektorater. Vi har arbejdet sammen siden januar i forsøget på at finde de bedste løsninger, således at vi bruger de europæiske borgeres finansielle ressourcer så effektivt som muligt. Jeg vil gerne takke skyggeordførerne og koordinatorerne. Jeg følte under vores forhandlinger, at vi virkelig prøvede at finde positive løsninger. Det er også takket være Dem, at vi fandt disse løsninger, hvoraf mange er medtaget i min betænkning. Jeg vil gerne takke mine rådgivere og Budgetudvalgets personale. De mange drøftelser, vi havde med repræsentanter for alle institutionerne, var med til, at vi fik udarbejdet en mere objektiv holdning i spørgsmålet, og, hvad der var mere vigtigt, vi så, hvor vi skulle finde løsningerne.
Jeg værdsætter den aftale, man nåede frem til i samrådsforhandlingerne om gennemførelsen af en revision af organisationen i DG INLO og Sikkerhedstjenesten. Formålet hermed er at vurdere, om ressourcerne bruges bedst muligt. Revisionsretten er tidligere gået med til en ekstern revision af rettens arbejde - og det betalte sig. Efter denne revision reducerede Revisionsretten sine administrative omkostninger og opnåede et højere produktivitetsniveau.
Budgetudvalget har også tidligere arbejdet konstruktivt sammen med andre institutioner. Også ved denne lejlighed arbejdede vi sammen på at finde de bedste løsninger for de europæiske institutioners budgetter. Når institutionernes anmodninger var berettigede, genopførte vi nogle af de oprindelige anmodninger, som Rådet havde nedskåret. Jeg vil gerne rose institutionerne for den måde, de udarbejder deres budgetter på. De udarbejder deres budgetter på grundlag af deres reelle behov og ikke på grundlag af inflationsraten.
Formanden
Forhandlingen under ét er afsluttet. Afstemningen finder sted torsdag kl. 11.00.
Skriftlige erklæringer (Artikel 149)
João Ferreira  
Forslaget til Fællesskabets budget for 2010 er alt for lavt i lyset af, at vi befinder os i en økonomisk og social krise, som har dramatiske konsekvenser for mange menneskers beskæftigelse og levevilkår. Det er ligeledes uacceptabelt, at budgettet er omkring 6 mia. EUR under det, man var blevet enige om i den flerårige finansielle ramme for 2010. I lyset af den alvorlige sociale situation i mange medlemsstater, især i de såkaldte sammenhørighedslande som Portugal, mener vi, at det er nødvendigt at revidere og forhøje budgettet, og at det haster, og vi har fremsat forslag herom, herunder
større finansiel støtte til struktur- og sammenhørighedspolitikkerne
en reevaluering af N+2 og N+3-regelerne, som til dato har kostet Portugal et tab på ca. 106 mio. EUR inden for den tidligere finansielle ramme
en forhøjelse af Fællesskabets samfinansieringssats for struktur- og sammenhørighedsmidlerne.
Det er beklageligt, at andre forslag med betydelig social og miljømæssig effekt ikke blev vedtaget under budgetdrøftelserne, herunder f.eks.
et udviklingsprogram for Portugals industri;
et program til støtte af tekstil- og beklædningsindustrien;
et program til støtte af det lille kystfiskeri;
en forhøjelse af midlerne til LIFE+.
Louis Grech  
Efter vedtagelsen af 2010-budgettet og i lyset af den positive udvikling i Irland vedrørende Lissabontraktaten er det min opfattelse, at der er behov for en omfattende revision af budgetproceduren med det formål at forbedre hele processen og gøre den mere effektiv, relevant og synlig for de europæiske borgere. I den henseende mener jeg, at en af de vigtigste målsætninger for denne revision bør være større gennemsigtighed i beslutningstagningen og under gennemførelsesfasen. I den forbindelse bør vi overveje at indføre ensartede kontrolstandarder og statistiske fremgangsmåder i alle medlemsstater for at højne kvaliteten af den feedback, vi får om budgettets resultater. Desuden burde der i budgetproceduren være en større ligevægt mellem stabilitet på lang sigt og behovet for fleksibilitet, så man kan reagere på ændrede behov, samtidig med at man overholder nærhedsprincippet ved at vise fordelene og merværdien i forhold til de nationale budgetter. Der er også visse politiske områder, der bør udvikles mere. Europa står i dag over for store udfordringer i lyset af finanskrisen, klimaændringerne, energiforsyningerne, sikkerhed og immigration. Jeg værdsætter Kommissionens forsøg på at løse problemerne, men for at vi kan være effektive, har vi brug for en stærkere, mere koordineret og holistisk tilgang.
Cătălin Sorin Ivan  
Det er aldrig let at udarbejde et budget og slet ikke i en økonomisk krise. Men derfor en denne opgave endnu vigtigere nu. Styringen af en krise af denne størrelsesorden afhænger også på EU-plan af balancen mellem de europæiske institutioner i forhandlingerne. Europa-Parlamentet har uden tvivl en afgørende rolle at spille i denne forhandling. De spørgsmål, der har stået i centrum for drøftelserne om 2010-budgettet, har været den økonomiske genopretningsplan og mælkefonden. Disse spørgsmål har i en vis forstand understreget stivheden i den finansielle ramme for 2007-2013, da der er tale om nye finansielle projekter og derfor nye penge. Det er nødvendigt fuldt ud at udnytte de finansielle margener, hvis man skal kunne løse den økonomiske krise. Men budgettet vil sandsynligvis kun få ringe virkning, hvis medlemsstaterne ikke aktivt søger adgang til de midler, der er til rådighed. Vi skal sende et stærkt budskab til Europas hovedstæder, og i mit tilfælde især til Bukarest. Vores bestræbelser på her i Parlamentet at få afsat så mange midler som muligt til de europæiske fonde er forgæves, hvis vores hjemlande, som har beføjelserne, ikke træffer de nødvendige foranstaltninger, således at de effektivt kan udnytte disse midler.
Lívia Járóka  
Jeg vil gerne udtrykke glæde over, at pilotprogrammet for romaernes sociale integration, som Europa-Parlamentet foreslog i 2009, stadig er med i Fællesskabets budget for 2010. Kommissionens Generaldirektorat for Regionalpolitik udsendte en opfordring til at indsende tilbud for programmet ved slutningen af juli. Formålet hermed var at finde nye og samlede løsninger til håndteringen af de omfattende problemer, som romasamfundene lider under. Forslagets eksplicitte målsætning er at udarbejde foranstaltninger, der på grundlag af den nuværende erfaring kan fremme romaernes integration gennem uddannelse, sociale og økonomiske foranstaltninger, samarbejde på tværs af grænserne og udveksling af bedste praksis.
I henhold til det oprindelige forslag fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) er det centrale i programmet på den ene side fremme af tidlig uddannelse og på den anden side fremme af selvstændig beskæftigelse og tildeling af mikrolån. Derudover vil der i forbindelse med pilotprogrammet blive ført informationskampagner og kampagner, der skal øge forståelsen for dette problem. Dette projekt vil forhåbentlig føre til en udarbejdelse af retningslinjer for en EF-handlingsplan, der skal varetage romaernes sociale integration, og som via en udbygning af de idéer, der viser sig at være effektive, kan bidrage til, at der bliver udarbejdet en forskriftsmæssig EF-handlingsplan, der går videre end de instrumenter, vi har for øjeblikket.
Jarosław Kalinowski  
Jeg vil gerne rejse et spørgsmål, som er vigtigt for økonomien og beskæftigelsen, ikke kun i mit eget land. Vi forventer i den nærmeste fremtid at modtage et forslag fra Kommissionen om en forlængelse af de nuværende antidumpingafgifter, der er pålagt import af læderfodtøj fra Kina og Vietnam. Medlemsstaterne indtager meget forskellige holdninger her. I lyset af den store beskæftigelse, der er i denne industri, er det meget vigtigt at fastholde de nuværende afgifter. Teknisk set er der ikke noget til hinder for at forlænge den nuværende lovgivning. Jeg vil derfor bede Kommissionen om en forsikring om, at Kommissionens forslag vil være baseret på resultater af omfattende undersøgelser, og samtidig skal det bemærkes, at dette er en lejlighed til at efterprøve de løfter om at skabe arbejdspladser, som formanden for Kommissionen fremsatte for ikke så længe siden.
Petru Constantin Luhan  
Jeg hilser forslaget til budget for 2010 velkommen, da det er en velafbalanceret betænkning, som på realistisk vis tager højde for EU's prioriteter.
To ting skal fremhæves, nemlig forhøjelsen af betalingsbevillingerne i de vigtigste budgetposter (EFRU, ESF, Sammenhørighedsfonden) til regionaludvikling og oprettelsen af en mælkefond. Forhøjelserne af betalingsbevillingerne er vigtige, da de vil fremme gennemførelsen af strukturpolitikken i medlemsstaterne til gavn for alle de europæiske borgere. Med oprettelsen af en særlig mælkefond sender de europæiske institutioner et stærkt signal til Europas landmænd.
Et tredje vigtigt element i budgettet er energipolitikken, som er et væsentligt område for 2010, da man i dette år skal have vedtaget en ny energiplan for perioden 2010-2014, der skal fremme EU's energisikkerhed og konkurrenceevne.
Kommissionen bør i de kommende år også prioritere investeringer i infrastruktur, især i de nye medlemsstater, da de påvirker økonomisk og territorial sammenhørighed positivt.
Rareş-Lucian Niculescu  
Oprettelsen af mælkefonden vil sende et vigtigt signal til de europæiske landmænd og understrege, at EU-institutionerne virkelig forsøger at løse den krise, som sektoren for mejeriprodukter har oplevet. Markedet for mejeriprodukter er et af de mest ustabile markeder, og det er blevet ramt hårdt af den økonomiske krise, vi oplever i øjeblikket.
En løsning på de grundlæggende problemer gennem oprettelse af en fond for modernisering af sektoren er at foretrække frem for en lappeløsning såsom en tilbagevenden til de traditionelle metoder som f.eks. produktionskontrol via mælkekvoter. Vi ønsker alle, at sektoren tildeles større økonomiske ressourcer. Men beløbet, der foreslås til oprettelse af fonden, 300 mio. EUR, er det maksimale beløb inden for budgetloftet. Hvis dette loft overskrides, vil det være umuligt for Ministerrådet at godkende fondens oprettelse.
Samtidig skal der tages nye skridt til at fremme kvægavlernes udnyttelse af midlerne til udvikling af landdistrikter. Jeg mener, at de nyttigste foranstaltninger vil dreje sig om informationsadgang, udveksling af god praksis og vejledning i, hvordan man ansøger om disse midler, som i øjeblikket underudnyttes i visse medlemsstater.
