Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0133/2007).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Om: Støtte til redning af skibbrudne
Eftersom en af EU's medlemsstater åbenlyst overtræder sine internationale forpligtelser med hensyn til redning af skibbrudne, idet den pågældende stat afslår på sit territorium at modtage personer, der er taget om bord på skibe fra andre medlemsstater. Vil Rådet træffe foranstaltninger for at sikre, at kravene overholdes på hele Unionens område, i givet fald bistand til enkeltpersoner og offentlige institutioner, der påtager sig byrderne i medfør af deres humanitære forpligtelser i medfør af folkeretten?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Som hr. Medina Ortega er klar over, er Rådet ikke i stand til at verificere, om medlemsstaterne overholder de forskellige internationale forpligtelser i henhold til de internationale konventioner.
Den nuværende situation i forbindelse med EU's sydlige søgrænser blev drøftet på Rådets møde den 12. juni. Rådet har i sinde at foretage en dybtgående analyse af visse forslag fra Malta om begivenhederne i Middelhavet for nylig, hvor der vil blive taget højde for relevante internationale instrumenter som f.eks. SOLAS- og SAR-konventionerne. Der vil endvidere blive taget højde for Kommissionens undersøgelse af internationale retlige instrumenter forbundet med ulovlig indvandring via de ydre søgrænser.
Derudover blev behovet for at tildele Frontex de nødvendige midler til udøvelse af sit mandat understreget på mødet, og Kommissionen vil endvidere øge sit operationelle budget for 2007. Medlemsstaterne blev også opfordret til at opfylde deres forpligtelse til at sikre, at alle data registreres i det centrale register over det tekniske udstyr, der er til rådighed.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! For det første, hr. formand for Rådet, vil jeg gerne takke Dem for, at det første spørgsmål, De besvarer, er det, jeg har stillet. Jeg ønsker det portugisiske formandskab held og lykke i dette halvår, for det har vi alle brug for.
For det andet, hr. formand for Rådet, vil jeg gerne give udtryk for min store bekymring over de utilstrækkelige aftaler fra den 2. juni. Det rigeste statssamfund i verden - EU - kan ikke tillade den skandale, vi lavede, da vi gav vores samtykke til, at et land tillader, at, at snesevis af skibsbrudne dør på havet på grund af manglen på materielle midler. Jeg tror, at EU har tilstrækkelige midler til rådighed, og jeg synes, at de midler, vi har på nuværende tidspunkt - især inden for rammerne af Frontex - er helt utilstrækkelige. Det er skamfuldt og utilstedeligt, at EU laver en sådan skandale på grund af manglende økonomiske midler.
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker først og fremmest at takke hr. Medina Ortega for de venlige ord, da han ønskede det portugisiske formandskab held og lykke.
Jeg vil gerne påpege, at det er et spørgsmål, som det portugisiske formandskab ikke blot betragter som vigtigt, men som en klar prioritet. I talen her til morgen om det portugisiske formandskabs prioriteter i de næste seks måneder understregede den portugisiske statsminister, at spørgsmål om bekæmpelse af ulovlig indvandring vil være en stor prioritet. Vi vil yde en stor indsats for at tackle disse spørgsmål - altid ud fra et humanitært synspunkt, som for os er uhyre vigtigt.
Som alle er klar over, blev der på Det Europæiske Råds sidste møde truffet foranstaltninger på dette område. Vi kan og bør naturligvis gøre mere. Jeg ønsker imidlertid at gentage, at spørgsmålet skal prioriteres. Det står øverst på det portugisiske formandskabs prioriteringsliste, og jeg kan forsikre hr. Medina Ortega om, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at tage højde for den berettigede bekymring, som han har givet udtryk for.
Formanden

Om: Tilrådighedsstillelse af tilstrækkelige børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet i medlemsstaterne
Manglen på tilstrækkelige børnepasningsinfrastrukturer til lave omkostninger er ofte en hæmsko for mænds og kvinders deltagelse på lige fod på arbejdsmarkedet og ligelig fordeling af ansvar i forbindelse med familieliv.
I de tre formandskabers atten måneders program (dokument 17079/06, december 2006) nævnes det, at det portugisiske formandskab vil bestræbe sig på at fremme udbuddet af børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet på grundlag af afgørelsen truffet af Rådet i Barcelona (2002) samt plejefaciliteter til andre personer, der har det behov.
Hvad har Rådet tænkt sig at gøre for at sikre, at der er tilstrækkeligt faciliteter til rådighed, og at kvaliteten er god nok?
Hvordan vil forslag med henblik på at opfylde behovene, hvad angår forening af familie- og arbejdsliv, gennem tilrådighedsstillelse af plejefaciliteter for børn og andre plejeafhængige kunne fremme beskæftigelsen og føre til anerkendelse af uformelt arbejde og kvalifikationer erhvervet gennem erfaring, eventuelt suppleret af teoretisk uddannelse?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Fru Panayotopoulos-Cassiotou har rejst et meget relevant spørgsmål i forbindelse med de ændringer, der er på vej på det europæiske arbejdsmarked, i lyset af Lissabon-strategien.
Hvad angår fru Panayotopoulos-Cassiotous specifikke spørgsmål om de foranstaltninger, som Rådet har i sinde at træffe, og den eventuelle betydning af forslag inden for denne sektor kan Rådet naturligvis og i henhold til traktaterne kun handle gennem retlige kanaler baseret på forslag fra Kommissionen.
Der er på nuværende tidspunkt ingen igangværende analyser af lovforslag om børnepasning. Det hører stadig under medlemsstaternes kompetenceområde at etablere tilstrækkelige børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet. Selv om Barcelona-målsætningerne er gennemført i EU, har Rådet gentaget målsætningerne i den europæiske ligestillingspagt, der blev vedtaget i marts 2006, da Rådet besluttede, at der skulle være flere børnepasningsfaciliteter af høj kvalitet til rådighed i overensstemmelse med medlemsstaternes egne målsætninger.
Vi ønsker endvidere at påpege, at Rådet også gentog sit engagement i forhold til familieorienterede politikker, herunder børnepasning, i konklusionerne fra mødet den 30. maj 2007 om betydningen af familieorienterede politikker i Europa og oprettelsen af en alliance for familier.
Fru Panayotopoulos-Cassiotou nævnte endvidere de tyske, portugisiske og slovenske formandskabers atten måneders program, hvorved det understreges, at en af de tre formandskabers største målsætninger er at styrke den europæiske sociale model, som er en integreret del af Lissabon-strategien. I programmet lægges der i denne sammenhæng særlig vægt på en bedre balance mellem arbejds-, familie- og privatliv, tilstrækkelige børnepasningsinfrastrukturer og støtte til ældre og handicappede.
I bestræbelserne på at opfylde denne målsætning er det portugisiske formandskab også i færd med at planlægge en konference om balancen mellem arbejds-, familie- og privatliv i forbindelse med nye udfordringer for arbejdsmarkedets parter og de offentlige politikker. Konferencen vil blive afholdt i Lissabon den 12.-13. juli 2007, hvilket vil sige, at den starter i morgen.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil også gerne byde det nye formandskab velkommen og takke repræsentanten for det portugisiske formandskab for hans svar.
Den 12. og 13. juli er i morgen og i overmorgen. For at genopvække alles interesse vil jeg gerne spørge, om der kan udarbejdes foranstaltninger inden for rammerne af kvalifikationer, et spørgsmål, som der er truffet andre lovgivningsmæssige beslutninger om i Rådet og i Parlamentet.
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker at takke fru Panayotopoulos-Cassiotou for de venlige ord, da hun ønskede det portugisiske formandskab held og lykke. Hvis man gennemgår listen over det portugisiske formandskabs prioriteter, vil man bemærke, at det portugisiske formandskab lægger stor vægt på sociale spørgsmål og især spørgsmål, der vedrører forholdet mellem arbejds- og familieliv.
Hvad angår det specifikke spørgsmål, som De netop har rejst, er Rådet naturligvis åben over for at undersøge og overveje alle forslag, og Kommissionen spiller naturligvis også en vigtig rolle i denne sammenhæng. Så snart Kommissionen stiller forslag om supplerende eller yderligere foranstaltninger, som kan træffes på dette område, vil Rådet naturligvis være rede til at drøfte disse. Da det portugisiske formandskab ønsker at fremhæve betydningen af socialpolitikken og den europæiske sociale model inden for programmets anvendelsesområde, vil formandskabet naturligvis nøje overveje ethvert forslag, der stilles.
Formanden

Om: Manglende aftale om rammeafgørelser vedrørende proceduremæssige rettigheder
Er Rådet stolt over, at det har været ude af stand til at blive enig om en foranstaltning vedrørende juridiske rettigheder for mistænkte og sigtede i hele Den Europæiske Union (den foreslåede rammeafgørelse om visse proceduremæssige rettigheder i straffesager)? Hvilket signal sendes der til EU's partnere, når de 27 medlemsstater er ude af stand til at blive enige om sikkerhedsforanstaltninger med henblik på at sikre en fair behandling og proces i form af en foranstaltning, der ses som en vigtig lovet tilføjelse til den europæiske arrestordre? Hvordan styrker dette EU's indsats til støtte for menneskerettighederne i verden? Hvilke foranstaltninger vil det portugisiske formandskab træffe for at tage dette instrument op igen, som der er stort behov for?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Rådet er skuffet over, at der ikke blev indgået en aftale om dette spørgsmål på mødet i Luxembourg den 12.-13. juni til trods for, at undersøgelsen og vedtagelsen af denne rammeafgørelse har været en prioritet for både det tyske formandskab og de tidligere formandskaber lige siden Kommissionens fremlæggelse af forslaget til Rådet den 28. april 2004.
I denne sammenhæng ønsker jeg at minde fru Ludford om, at Rådet fastsatte principperne om den efterfølgende indsats vedrørende forslaget den 1.-2. juni 2006. Det blev konkluderet, at anvendelsesområdet for den foreslåede rammeafgørelse ville blive begrænset til retten til oplysninger, retten til juridisk bistand og retten til en tolk og oversættelse af retsdokumenter. På Rådets møde den 15.-16. juni 2006 opfordrede Rådet til, at forhandlingerne om proceduremæssige rettigheder i straffesager blev afsluttet. På mødet den 19. april 2007 konkluderede Rådet, at drøftelsen af dette spørgsmål skulle fortsætte med henblik på at nå til enighed om anvendelsesområdet for instrumentet på Det Europæiske Råds møde i juni. Spørgsmålet er, om EU har kompetence til at lovgive om nationale straffesager, eller om lovgivningen - og jeg ønsker at understrege, at mindst 21 medlemsstater deler denne opfattelse - udelukkende skal finde anvendelse på grænseoverskridende straffesager.
Jeg ønsker at understrege, at især det tyske formandskab har ydet en enorm indsats for at opnå enighed om dette anliggende, men det er desværre ikke lykkedes. Det portugisiske formandskab vil imidlertid forsøge at finde en løsning. Vi drøfter i øjeblikket resultaterne af Rådets møde den 12.-13. juni 2007.
Sarah Ludford
(EN) Hr. formand! I visse medlemsstater er de rettigheder, der er fastlagt i den europæiske menneskerettighedskonvention kun sikret i ringe grad, og vi har derfor brug for en foranstaltning, der sikrer retten til information, retshjælp, tolkning osv. Det Europæiske Råd har hilst rammeafgørelsen velkommen og har fuldstændig undermineret de påstande, der bl.a. er blevet fremsat af Det Forenede Kongerige om, at den ville underminere den europæiske menneskerettighedskonvention. Jeg bifalder formandskabets udtalelser.
Hr. formand for Rådet! Mener De, at de forventede ændringer i traktaten om at gå over til at træffe afgørelser med kvalificeret flertal og anvendelse af den fælles beslutningsprocedure vil hjælpe? Vil De se på, hvordan vi kan styrke samarbejdet? Vil De arbejde for at fremme en form for Prüm-traktat for rettigheder - måske et medlemsstatsinitiativ? Hvordan vil De i praksis sikre, at denne helt afgørende foranstaltning modsvarer den europæiske arrestordre og andre foranstaltninger, der har gjort det nemmere at foretage retsforfølgning, således at vores borgere ved, at deres rettigheder rent faktisk er vigtige i EU?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Det er efter min opfattelse stadig lidt for tidligt at besvare alle de spørgsmål, som De har stillet. Der er tale om et enkelt spørgsmål, men et spørgsmål med en række forskellige underspørgsmål, som åbner op for flere muligheder. Jeg har understreget, at det portugisiske formandskab netop er tiltrådt for et par dage siden. Vi er stadig i færd med at gennemgå alle dokumenterne for at se, hvordan vi kan komme videre med dette spørgsmål.
De foreslog f.eks. at fremme den fælles beslutningsprocedure ved hjælp af afstemning med kvalificeret flertal - hyppigere anvendelse af kvalificeret flertal. Så vidt jeg ved, er denne mulighed ikke til stede i henhold til traktaten, men der er taget højde for muligheden i den såkaldte "reformtraktat", som dog endnu ikke er på forhandlingsstadiet i regeringskonferencen. Men jeg kan forsikre Dem om, fru Ludford - som De også vil have forstået efter min tale - at vi vil prioritere en hurtig behandling af dette spørgsmål. I lyset af den foreløbige proces og historien bag spørgsmålet vil vi gøre vores bedste for at finde en løsning, der fortjener alle medlemsstaternes støtte.
Formanden
Da spørgeren ikke er til stede, bortfalder spørgsmål nr. 4.
Om: Øget middelhavssamarbejde
Hvordan stiller Rådets formandskab sig til den franske præsident Sarkozys idé om et øget middelhavssamarbejde, og hvilke foranstaltninger planlægger Rådet for at forhindre, at Barcelona-processen lider skibbrud?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Formandskabet bifalder naturligvis ethvert initiativ eller forslag vedrørende forbindelserne mellem EU og Middelhavslandene, der har til formål at forstærke samarbejdet mellem EU og Middelhavslandene. Denne region har altid været og vil altid være øverst på EU's dagsorden.
I øjeblikket har vi ikke specifikke oplysninger til rådighed om de forslag, som den franske præsident har stillet om dette spørgsmål, så jeg har ikke mulighed for at kommentere situationen på nuværende tidspunkt.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand! Jeg har to korte tillægsspørgsmål. For det første vil jeg høre, hvad De kunne forestille Dem med henblik på at forbedre og intensivere samarbejdet med Nordafrika. Her mangler der nogle ting i øjeblikket. Kunne De for det andet forestille Dem Euro-Middelhavsfællesskabet som et alternativ til Tyrkiets fulde medlemsskab?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Det fremgår også af vores dokument om det portugisiske formandskabs prioriteter, hr. Posselt, at vi ønsker at forstærke samarbejdet mellem EU og Middelhavslandene, og at vi inden for rammerne af partnerskabet mellem EU og Middelhavslandene vil afholde en række ministermøder om forskellige spørgsmål. Det er rent faktisk et vigtigt område, som det portugisiske partnerskab vil give sin fulde opmærksomhed, og som den portugisiske statsminister også i meget tydelige vendinger gav udtryk for i dag under forhandlingen om det portugisiske formandskabs prioriteter.
Hvad angår samarbejdet mellem EU og Middelhavslandene, dvs. forslaget fra den franske præsident, ønsker jeg at gentage, hvad jeg allerede har nævnt, nemlig at vi har behov for at få et klarere billede af, hvilke konkrete forslag, der vil blive stillet, således at vi kan danne os et overblik over rammerne for forholdet mellem EU og Middelhavslandene.
Formanden
Spørgsmål nr. 6 vil ikke blive besvaret, da det emne, spørgsmålet omhandler, allerede er på dagsordenen.
Da de vedrører samme emne, behandler vi under ét
Om: Indførsel i EU af brasiliansk oksekød
Der foreligger stadig flere vidnesbyrd om, at de gældende normer for og kontrollen i den brasilianske oksekødssektor er særdeles mangelfuld, der er mulighed for mange overtrædelser, og der er på ingen måde tale om så strenge regler som de, der gælder for de europæiske landmænd, men alligevel anerkender EU fortsat indførsel af brasiliansk oksekød.
Vil Rådet på denne baggrund gribe ind for at beskytte de europæiske oksekødsproducenter og forbrugere og sikre, at disse to grupper kan have tillid til, at alt oksekød på det europæiske marked overholder de samme høje standarder?
og
Om: Særskilt aftale EU-Brasilien vedrørende oksekødssektoren
Vil Rådet oplyse, hvorvidt det har til hensigt at tilstræbe en individuel aftale mellem EU og Brasilien om indførsel i EU af brasiliansk oksekød, hvis der ikke sker fremskridt i WTO i løbet af de kommende måneder? Er det nødvendigt for indgåelse af en sådan aftale mellem Brasilien og EU, at Rådet giver kommissær Mandelson mandat til at gennemføre denne ordning, eller har denne allerede beføjelser hertil i medfør af sit forhandlingsmandat?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker at henlede fru McGuinness' opmærksomhed på det tyske formandskabs svar på mundtlig forespørgsel af 20. juni 2007 - med andre ord for ganske nyligt.
Rådet ønsker først og fremmest af understrege, at det med hensyn til de nye lovforslag naturligvis er Kommissionens ansvar at udøve initiativretten. Med hensyn til det specifikke spørgsmål om import af oksekød skal vi tage højde for det forhold, at Kommissionen i overensstemmelse med EU-retten har kompetence til at forvalte beskyttelsesklausulen. Rådet har derfor ingen direkte indflydelse på de beslutninger, der træffes af Kommissionen på det pågældende område.
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Svaret var kortfattet, men der er tale om et meget alvorligt problem, der ikke vil forsvinde. Det handler om de forskellige standarder i Brasilien og Europa, om de krav, som vi stiller til vores producenter, og vores forbrugeres forventninger, og om kvaliteten af den oksekød, der importeres til EU fra Brasilien.
Hr. formand for Rådet! Jeg bemærker, at De prioriterer et særligt forhold til Brasilien og en særlig politisk dialog med landet. Jeg vil gerne understrege, at vi overvejer et forbud mod denne import, og af hensyn til forbrugernes sikkerhed og beskyttelse mener jeg, at det er det absolut mindste, vi kan gøre.
Med hensyn til handelsaftalen beder jeg Dem se på dette konkrete spørgsmål og på sandsynligheden for en sådan aftale.
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker helt kort at takke Dem, fru McGuinness, for de venlige ord, da De ønskede det portugisiske formandskab held og lykke, og orientere Parlamentet om, at det første topmøde mellem EU og Brasilien fandt sted for nylig i Lissabon på formandskabets initiativ. Jeg mener helt bestemt, at topmødet vil skabe grundlaget for det fremtidige forhold mellem EU og Brasilien, som vi naturligvis gerne vil fremme. Den strategiske dialog, som vi vil indlede med Brasilien, vil omfatte alle spørgsmål - lige fra økonomi og handel til energi og klimaændringer. Disse og andre spørgsmål vil efter min opfattelse fortsat være relevante. Det er, hvad jeg ønsker at sige til fru McGuinness.
Formanden
Spørgsmål nr. 9 og 10 vil ikke blive besvaret, da det emne, spørgsmålene omhandler, allerede er på dagsordenen.
Spørgsmål nr.11-13 er trukket tilbage.
Spørgsmål nr.14-18 falder bort, da spørgerne ikke er til stede.
Om: Afskedigelse af kurdisk borgmester for flersproglig levering af kommunale tjenesteydelser
Den 14. juni 2007 besluttede det tyrkiske statsråd at afskedige den kurdiske borgmester Abdullah Demirbas og at opløse kommunalrådet i Sur-distriktet i byen Dyarbakir, fordi der her leveredes officielle administrative tjenesteydelser på tyrkisk, kurdisk, engelsk og syrisk. Ifølge en undersøgelse fra 2006 udgør kurdisktalende indbyggere 72% af den samlede befolkning i dette forvaltningsområde.
Enhver har ret til at benytte sit modersmål. Med ovennævnte handling har Tyrkiet krænket mindretallenes kulturelle og sproglige rettigheder og ytringsfrihed, hvis overholdelse har grundlæggende betydning for at kunne blive medlem af Den Europæiske Union.
Agter Rådet at foretage sig noget som en reaktion på denne alvorlige krænkelse af rettigheder, og overvejer det at tage spørgsmålet op i dialogen med de tyrkiske myndigheder for at få genindsat borgmesteren og kommunalrådet og sikre fredelig sameksistens for alle i Tyrkiet?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Takket være den effektive indsats fra de ansatte var det let at finde spørgsmål 19, hvortil De henviste, og det glæder mig at kunne svare, fru McGuinness.
Det er vores opfattelse, at Tyrkiet fortsat har en restriktiv tilgang til mindretalsrettigheder. Hvad angår kulturelle og sproglige rettigheder er der indført lovgivningsmæssige ændringer, som De naturligvis er klar over, med henblik på at tillade undervisning og radio- og tv-udsendelser på andre sprog end tyrkisk. Der er dog stadig restriktioner forbundet med det offentlige uddannelsessystem, hvad angår undervisning af disse sprog. Derudover er der stadig restriktioner i forbindelse med anvendelse af andre sprog end tyrkisk, både i forbindelse med politik og i forbindelse med adgangen til offentlige tjenester.
Tyrkiet skal helt klart yde en fornyet og betydningsfuld indsats på dette område. Tyrkiet skal garantere den kulturelle diversitet og fremme respekten for og beskyttelsen af mindretal i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention og principperne i Europarådets rammekonvention om beskyttelse af nationale mindretal og under iagttagelse af bedste praksis i EU's medlemsstater.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at EU lægger stor vægt på dette spørgsmål som en integreret del af den løbende reformproces i Tyrkiet, og EU vil fortsat overvåge situationen og vurdere de pågældende fremskridt på området.
Luisa Morgantini
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Svaret er i princippet helt korrekt, selv om jeg også spurgte, om man regnede med konkret at tage spørgsmålet op.
Jeg kom med et konkret eksempel med en kurdisk borgmester, der blev fyret, fordi han havde sørget for kommunale sprogtjenester på sit eget sprog et sted, hvor 72 % af befolkningen er kurdere. Derfor vil jeg gerne spørge, om Rådet agter at gøre noget for at tage dette spørgsmål op under dialogen og f.eks. bede om, at borgmesteren genindsættes. I mellemtiden er det nemlig også blevet forbudt at skrive bynavnene på kurdisk. F.eks. modsatte provinsstyret i Diarbakir sig i går provinsrådet og afskedigede det praktisk taget, fordi det tværtimod ønskede at skrive vejenes navne på både kurdisk og tyrkisk.
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker helt kort at sige til fru Morgantini, at alle spørgsmål vedrørende dialogen om spørgsmål som f.eks. menneskerettigheder og respekt for mindretal er genstand for meget grundig overvågning af EU. Det gælder både denne sag og andre. Jeg kan forsikre om, at vi følger situationen nøje.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand! Jeg meldte mig med et tillægsspørgsmål. Tyrkiet bebuder til stadighed lovændringer, men vedtager imidlertid ikke lovene, og desuden ser virkeligheden værre ud. Derfor spørger jeg helt konkret, om De tror, at denne sproglov, som De taler om, og religionsloven, som vi har presset på for at få gennemført, kan nå at blive vedtaget i indeværende år. Hvad gør Rådet, hvis disse ikke bliver vedtaget i år?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Alt, hvad jeg kan sige til det ærede medlem, er, at jeg håber og ønsker, at der vil blive fastsat lovgivning på dette område. Rent faktisk har de nationale myndigheder i Tyrkiet ret til at vedtage en hvilken som helst lovgivning. Rådet har, som De sikkert kan forestille Dem, ingen midler til at tvinge Tyrkiet til at vedtage en bestemt lovgivning. Rådet kan naturligvis give udtryk for sin holdning til ethvert spørgsmål. Og det er naturligvis det, vi har gjort, som alle også er klar over, i forhandlingsprocessen vedrørende Tyrkiets tiltrædelse af EU. Disse spørgsmål påvirker helt afgjort også forhandlingsprocessen.
Formanden

Om: Energiforsyningssikkerhed i EU 20 år frem
Det bliver stadig sværere at skaffe energi fra traditionelle energikilder, og energi begynder at blive anvendt som et politisk pressionsmiddel.
Hvilken grad af energiforsyningssikkerhed ønsker Rådet at opnå for EU? Er der udarbejdet en driftsklar handlingsplan med henblik på at sikre energiforsyningen i de næste 20 år?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker at understrege, at forsyningssikkerheden er en af de tre målsætninger i EU's energipolitik. Formålet med politikken er at opnå så stort et omfang af energiforsyningssikkerhed som muligt. I forbindelse med energipolitikken skal der som med andre EU-politikker tages højde for andre faktorer, f.eks. omkostninger, bestemmelser om det indre marked og vigtigst af alt EU's overordnede målsætninger om klimaændringer. Energiforsyningssikkerhed er ikke en målsætning og et kvantificerbart mål, hvor man kan fastsætte en numerisk værdi. Forsyningssikkerheden skal betragtes som en dynamisk proces afhængig af EU's samspil med tredjepartslande og EU-borgernes præferencer med hensyn til energimix og teknologisk udvikling.
Hvad angår det første spørgsmål har Rådet ikke fastsat et mål for energiforsyningssikkerhed, som hr. Rutowicz nævnte. Kommissionen har, så vidt Rådet er orienteret, heller ikke stillet lovforslag i denne sammenhæng. Rådets formandskab ønsker endvidere at understrege, at et af de vigtigste mål i forbindelse med udviklingen og gennemførelsen af EU's interne og eksterne energipolitik i de kommende årtier er at garantere og forbedre energiforsyningssikkerheden i EU. Det blev som bekendt slået fast endnu en gang i konklusionerne fra Det Europæiske Råd den 8. og 9. marts 2007, som nærmest bliver betragtet som historiske konklusioner i denne sammenhæng.
De vigtigste elementer af EU's energipolitik, som bidrager direkte eller indirekte til bedre energiforsyningssikkerhed, og som fortsat vil være den vigtigste drivkraft til opnåelse af bedre energiforsyningssikkerhed i de næste 20 år, som hr. Rutowicz nævnte, vedrører for det første diversificering, både med hensyn til energikilder og leverandører, og for det andet stigende anvendelse af vedvarende energi og for det tredje energieffektivitet og for det fjerde en styrkelse af EU's energinet.
Ud over disse vigtige målsætninger og politiske retningslinjer er der i Rådets handlingsplan, som blev vedtaget i marts, truffet en række andre foranstaltninger, f.eks. undersøgelse af gasoplagringsfaciliteter, udvikling af effektive mekanismer for krisehåndtering og oprettelse af et europæisk energiobservationscenter, som vil skabe øget sikkerhed for EU generelt og for de enkelte medlemsstater.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Hr. formand! Jeg ønsker at takke Dem for det meget detaljerede svar, hr. Lobo Antunes, men jeg ønsker også at spørge om, hvorvidt der er oprettet et investeringsprogram, da der skal foretages energiinvesteringer over mange år, som er meget omkostningskrævende. Er der planer om et sådant program?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Det, vi har planlagt, er nøjagtigt som beskrevet - resultaterne af Det Europæiske Råds møde i marts.
Nu er det naturligvis Rådets ansvar - baseret på EU-forslag - at føre de strategiske og politiske beslutninger og retningslinjer ud i livet. Jeg kan forsikre om, at fremskyndelsen og betydningen af energispørgsmål betyder, at det portugisiske formandskab og andre kommende formandskaber vil give disse spørgsmål absolut prioritet på EU's interne og eksterne dagsordener. Det er et spørgsmål, som kræver de europæiske institutioners grundige og dybtgående behandling, især i de kommende år, det er der overhovedet ingen tvivl om.
Formanden
Spørgsmål nr. 21-24 falder bort, da spørgerne ikke er til stede.
Om: Det Forenede Kongeriges protokol vedrørende chartret om grundlæggende rettigheder
Premierminister Tony Blair forhandlede sig for nylig frem en protokol vedrørende chartret om grundlæggende rettigheder, og to delegationer har forbeholdt sig ret til at tilslutte sig denne protokol. Mener Rådet i denne betragtning, at borgernes rettigheder i disse tre medlemsstater på nogen måde vil være forskellige fra de rettigheder, der omfatter borgerne i de andre medlemsstater? Kan det i så fald præcisere disse forskelle?
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker at gøre opmærksom på, at det ikke er Rådets eller formandens ansvar at kommentere mandatet fra regeringskonferencen, som er resultatet af forhandlingerne i Det Europæiske Råd i juni, især vedrørende spørgsmålet om det europæiske charter.
Angående dette spørgsmål kan jeg dog henvise til regeringskonferencens mandat, som blev godkendt af alle medlemsstaterne. Bilag 1 til mandat 5, fodnote 19, genskabes i protokollen, virkningerne af protokollen er med andre ord defineret i selve protokollen.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! For det første vil jeg gerne takke det portugisiske formandskab for dets kortfattede svar, og jeg vil gerne ønske det held og lykke i formandskabsperioden. Jeg ser frem til et godt samarbejde.
Jeg formoder imidlertid, at Det Forenede Kongerige, selv om De siger, at Rådet ikke kan besvare dette spørgsmål samtidig for så vidt angår Det Forenede Kongerige, Polen og Irland, havde en vis grund til at ønske en undtagelse, og Polen og Irland har forbeholdt sig ret til at gøre det samme.
Enten har chartret om grundlæggende rettigheder indhold og betydning, eller også har det ikke. Der er enten tale om et paradenummer, eller også har det reel slagkraft. Som irsk medlem af Europa-Parlamentet er jeg meget bekymret over, om borgernes rettigheder i Irland muligvis vil være ringere end de rettigheder, der tilfalder borgerne i andre EU-medlemsstater, hvis Irland ikke undertegner chartret.
Manuel Lobo Antunes
Hr. formand! Jeg ønsker at tilføje, at det portugisiske formandskab har modtaget et mandat fra Rådet, et mandat, som er godkendt af alle 27 medlemsstater. Det er det portugisiske formandskabs ansvar under formandskabet at udnytte dette mandat til at gennemføre den nye reformtraktat, som vi håber at kunne gøre hurtigt, da EU har brug for denne reformtraktat.
Formanden
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 21.40 og genoptaget kl. 21.00)
