ES attiecības ar Mongoliju (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājums par ES attiecībām ar Mongoliju, uz kuru Komisijai jāatbild mutiski un ko uzdevuši Paolo Bartolozzi, Vito Bonsignore, Mario Mauro, Gabriele Albertini, Roberta Angelilli, Aldo Patriciello, Lara Comi, Giovanni Collino, Salvatore Iacolino, Raffaele Baldassarre, Cristiana Muscardini, Barbara Matera, Erminia Mazzoni, Sergio Paolo Frances Silvestris, Carlo Fidanza, Iva Zanicchi, Alfredo Pallone, Licia Ronzulli, Antonio Cancian, Alfredo Antoniozzi, Giovanni La Via, Marco Scurria, Sergio Berlato, Amalia Sartori, Elisabetta Gardini, Potito Salatto, Alfreds Rubiks, Bart Staes, Britta Thomsen, Piotr Borys, Joachim Zeller, Niccolò Rinaldi, Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz, Jaromír Kohlíček, Hannes Swoboda, Vilja Savisaar-Toomast, Herbert Dorfmann, Jarosław Kalinowski, Kyriacos Triantaphyllides, Béla Kovács, Inese Vaidere, Elisabeth Jeggle, Ivari Padar, Vilija Blinkevičiūtė, Rolandas Paksas, Ivars Godmanis - B7-0410/2011).
Paolo Bartolozzi
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Delegācija attiecībām ar Vidusāziju un Mongoliju, kuru man ir tas gods vadīt, pirms trim nedēļām devās uz Mongoliju saistībā ar astoto Eiropas Parlamenta un Mongolijas starpparlamentu sanāksmi. Tā bija ļoti lietderīga un interesanta pieredze. Mongolija ir valsts, kas pelnījusi, lai par to zinātu vairāk, bet Parlamentā nav daudz izdevību tai veltīt vajadzīgo uzmanību.
Mongolijai ir raksturīga daudzpartiju parlamentārā sistēma, varas dalīšana, salīdzinoši brīva sabiedriskā doma un cilvēktiesību aizsardzības līmenis, kas izceļas, salīdzinot ar situāciju daudzās citās šā reģiona valstīs. Valstī ir arī attīstības problēmas, un tā cīnās ar sarežģītu stāvokli vides jomā un pastāvīgu pārtuksnešošanos. Turklāt to nesen skāruši smagi laika apstākļi. Tomēr Mongolija ir ļoti bagāta ar dabas resursiem - varu, zeltu, urānu un retzemju elementiem, kas tuvā nākotnē varētu piesaistīt ievērojamu kapitāla pieplūdi.
Visu iepriekšminēto iemeslu dēļ es uzskatu, ka šajā izšķirīgajā attīstības posmā ir svarīgi sūtīt Mongolijai atbalsta vēstījumu un veicināt demokrātijas nostiprināšanos, tiesiskumu un parlamentāru kontroli, lai Mongolijai pieejamos finanšu līdzekļus nākotnē varētu izmantot iedzīvotāju labā.
Mums jāatbalsta Mongolijas vēlme veidot ciešākas attiecības ar Eiropas Savienību un jāmudina tā pieņemt mūsu standartus un rūpniecības noteikumus. Mums jāpalīdz tai virzīties uz tirgus ekonomiku un intensīvākām ekonomikas un tirdzniecības attiecībām, kuras ir iespējamas tiesiskās drošības un tiesiskuma attīstības dēļ. Šajā kontekstā izšķiroša nozīme būs Partnerības un sadarbības nolīgumam, kas tiek slēgts starp Eiropas Savienību un Mongoliju.
Visu šo iemeslu dēļ 45 deputāti un es esam iesnieguši apspriešanai šo mutisko jautājumu. Šajā jautājumā mēs lūdzam Komisiju sniegt turpmāku informāciju par galvenajiem nolīguma noteikumiem un plānoto ratifikācijas grafiku. Vēlos uzsvērt, ka nolīgums jau ir parafēts, taču pašlaik tiek vilcināta tā parakstīšana, acīmredzot tāpēc, ka dalībvalsts apšauba dažos noteikumos izmantoto tiesisko pamatojumu.
Turklāt mēs vēlamies jautāt Komisijai par iespēju tuvā nākotnē atklāt Eiropas Savienības delegāciju Ulanbatorā. Šāda iniciatīva varētu ievērojami paplašināt turpmāku sadarbību ar šo valsti politikas un ekonomikas jomā.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Esmu priecīgs uzrunāt Parlamentu saistībā ar ES un Mongolijas attiecībām.
Attiecības ar Mongoliju tiek apspriestas ļoti savlaicīgi. Mongolija ir deviņpadsmitā lielākā valsts pasaulē, un tā atrodas stratēģiskās krustcelēs starp strauji augošajiem Ķīnas un Krievijas tirgiem. Tā ir jauneklīga un enerģiska tauta ar ilgām, lepnām tradīcijām un vēsturi. Mongolija ir sasniegusi lielu progresu savā izvēlētajā demokrātijas ceļā. Es vēlos apsveikt Mongoliju ar mierīgajām vēlēšanām, enerģisko pilsonisko sabiedrību un brīvajiem plašsaziņas līdzekļiem. Tie patiesi ir pavērsieni Mongolijas virzībā uz politisko plurālismu.
Eiropas Savienība īpaši atzinīgi vērtē Mongolijas prezidenta pasludināto nāves soda moratoriju, pret ko valstī iebilda dažas aprindas.
Pēc Mongolijas lūguma Eiropas Savienība ir gatava dalīties pieredzē, jo īpaši saistībā ar Eiropas principu, normu un standartu pieņemšanu un to turpmāku piemērošanu. Tādēļ ar prieku apstiprinu, ka Mongolija ir iekļauta Eiropas Savienības izmēģinājuma projektā demokrātijas atbalstam. Tas nozīmē, ka mēs tai sniegsim lielāku finansiālo un tehnisko atbalstu.
Turklāt vēlos izmantot šo izdevību, lai apsveiktu Mongoliju ar demokrātiskās kustības 100. gadadienu Mongolijā un Demokrātiju kopienas prezidentūru.
Ļaujiet tagad pievērsties Mongolijas ekonomikas attīstības izredzēm. Mongolija atrodas ekonomikas krustcelēs, jo notiek pāreja no galvenokārt ganu un klejotāju sabiedrības uz ekonomiku, kuras pamatā ir derīgie izrakteņi. Milzīgās derīgo izrakteņu rezerves burtiski ir "zelta iespēja” palielināt Mongolijas iedzīvotāju pārticību un labklājību. Mēs ceram, ka šie neizmantotie izrakteņu resursi kļūs par svētību, nevis lāstu, kā ir gadījies dažām citām valstīm.
Starptautisko attiecību jomā mēs novērtējam Mongolijas karaspēka dalību Apvienoto Nāciju miera uzturēšanas misijās visā pasaulē. Mongolijas karaspēks ir dienējis Sjerraleonē, Kongo Demokrātiskajā Republikā, Sudānā, Rietumsahārā un Čadā. Es vēlos uzsvērt, ka ļoti augstu tiek vērtēti Mongolijas centieni palīdzēt stabilizēt stāvokli Afganistānā.
Saistībā ar Mongolijas un Eiropas Savienības attiecību pārvaldību esmu īpaši gandarīts, ka Partnerības un sadarbības nolīgums, kas aizvieto 1993. gada Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, tika saskaņots gada laikā un parafēts 2010. gada 20. decembrī Ulanbatorā. Šis līgums atklāj stratēģisku jomu mūsu attiecībās.
Augstā pārstāve un priekšsēdētāja vietniece baronese Ashton atzinīgi novērtēja Partnerības un sadarbības nolīgumu, kā vēl vienu "pasākumu politikas un ekonomikas jomā” virzībā uz lielāku Eiropas Savienības un dalībvalstu iesaistīšanos Mongolijā.
Noslēdzot Partnerības un sadarbības nolīgumu, mēs strādāsim kā vienlīdzīgi partneri, lai sadarbotos vairākās jomās: sākot ar politiskiem jautājumiem, piemēram, cīņa pret terorismu un cilvēktiesību sekmēšana, beidzot ar tirdzniecību un ieguldījumiem tādās svarīgās jomās kā izejvielas.
Kad dalībvalstis būs apstiprinājušas dokumentu, mēs ceram sveikt Mongolijas premjerministru Briselē, lai kopā ar baronesi Ashton parakstītu nolīgumu.
Ņemot vērā mūsu sadarbības turpmāku pastiprināšanos politikas un ekonomikas jomā un Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, ir iespējams atklāt Eiropas Savienības delegāciju Ulanbatorā. Ārējās darbības dienests pašlaik pēta Eiropas Savienības pārstāvniecības pasaulē. Es ceru, ka, lai atklātu pilntiesīgu Eiropas Savienības delegāciju Ulanbatorā, būs iespējams pārvarēt šķēršļus saistībā ar finansēm un personālu.
Paldies par uzmanību un es gaidu jūsu ieteikumus un atsauksmes.
Miroslav Mikolášik
Priekšsēdētājas kundze! Pēdējo divdesmit gadu laikā ES un Mongolijas attiecības ir attīstījušās labvēlīgā gaisotnē, jo īpaši saistībā ar Mongolijas pakāpenisko demokratizāciju un modernizāciju.
Tomēr ciešāka sadarbība ar ES ir atkarīga no tā, vai, nostiprinot cilvēktiesību garantijas un tiesiskuma principus, tiks panākta uzticība Mongolijas politiskā režīma ilgtermiņa stabilitātei, protams, ar nosacījumu, ka pienācīgi funkcionē tiesu sistēma un valsts sektorā ir novērsta korupcija.
Lai īstenotu pāreju uz faktisku tirgus ekonomiku, jāveic nepārtraukta restrukturizācija, reformas komerclikumā un ieguldījumu likumā, kā arī jāpalielina privātā sektora daļa ekonomikā. Es uzskatu, ka pozitīvs pavērsiens ir šīs valsts pieņemtais konkurences aizsardzības likums, kura mērķis ir novērst to, ka tiek ļaunprātīgi izmantots privātu vai valsts uzņēmumu vadošais stāvoklis vai slēgtas karteļu vienošanās, neņemot vērā citu uzņēmumu un patērētāju vajadzības. Es esmu cieši pārliecināts, ka reformas palīdzēs piesaistīt ārzemju ieguldītājus un pēc tam palielināt to Mongolijas iedzīvotāju pārticību, kas lauku rajonos joprojām cieš no nabadzības, jo ir atkarīgi no lauksaimniecības.
Nobeigumā, dāmas un kungi, es vēlos piebilst, ka atbalstu pastāvīgas ES delegācijas izveidi Mongolijā (un komisārs Füle jau to ir minējis, manuprāt, ļoti pozitīvā noskaņā), jo uzskatu, ka, tā kā valstī, kas stratēģiski atrodas starp Ķīnu un Krieviju, ir lielas izejvielu rezerves, ir iespējas politisko un tirdzniecības attiecību attīstībai. Tāpēc es uzskatu, ka jāturpina attīstīt ES un tās dalībvalstu politiskās un tirdzniecības attiecības ar Mongoliju.
Kristiina Ojuland
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, komisār! Mongolija ir bagāta ar tādiem derīgajiem izrakteņiem kā varš, akmeņogles, volframs, alva un zelts. Tas Mongoliju padara par īpaši pievilcīgu partneri saimnieciskajā jomā.
Taču, īstenojot mūsu ekonomikas intereses, mums arī jāizmanto izdevība piemērot nosacījumu, lai mudinātu Mongoliju uzsākt nepieciešamās reformas. Mongolijā ir nopietnas problēmas ar plašu korupcijas līmeni, labas pārvaldības trūkumu un nepietiekamu starptautisko sadarbību.
Turklāt ir arī daži neatliekami jautājumi saistībā ar dabas resursu pārvaldību. Pašlaik Mongolijas derīgo izrakteņu rezerves, līdzdarbojoties Mongolijas valdībai, intensīvi izmanto daudzi ārzemju uzņēmumi. Tas ir izraisījis situāciju, kurā Mongolijas iedzīvotāji negūst labumu no valsts resursiem. Viņiem jāstrādā ļoti sliktos apstākļos, piemēram, daži darba ņēmēji iegūst zeltu ar dzīvsudrabu. Dzīvsudraba dūmi nodara neatgriezenisku kaitējumu šo darba ņēmēju veselībai. Taču tas nav viss. Kaitīgo darba apstākļu dēļ Mongolijā dzimst daudz bērnu ar kroplībām un neārstējamām slimībām.
Turklāt Mongolijas ekonomika sastopas ar grūtībām gan tehnisku trūkumu dēļ, gan tāpēc, ka Krievija un Ķīna ir ieviesušas eksporta nodevas un importa aizliegumus.
Mājlopi ir 80 % no Mongolijas lauksaimniecības produkcijas, taču gaļu nevar eksportēt, jo trūkst kvalitātes kontroles mehānisma.
Ja esam gatavi īstenot Partnerības un sadarbības nolīgumu, mums jāpalīdz Mongolijai pārvarēt problēmas, ar kurām tā saskaras, lai izveidotu sociāli, saimnieciski un ekoloģiski ilgtspējīgas attiecības.
Béla Kovács
(HU) Priekšsēdētājas kundze! Arī es pirms trīs nedēļām biju starp delegācijas locekļiem Ulanbatorā, kur notika tās astotā sanāksme, un man bija izdevība pašam pārliecināties, ka politiskā struktūra un sabiedrība Mongolijā patiešām kļūst demokrātiskāka. Cilvēktiesību jomā ir panākts ievērojams progress, mēs tikāmies ar pilsoniskajām organizācijām, kas apstiprināja, ka Mongolijas valdība tās jau ir atzinusi un ka pašreiz ir atzīta plašsaziņas līdzekļu brīvība, kas jebkurā gadījumā jāvērtē atzinīgi. Ir ļoti svarīgi parakstīt Partnerības un sadarbības nolīgumu, jo, pamatojoties uz nolīgumu, Mongolija varēs ieviest Eiropas standartus. Turklāt, lai uzlabotu attiecības starp abām valstīm, noteikti jāuzlabo ES pārstāvniecība, kas pašlaik darbojas kā tehniskais birojs.
Joachim Zeller
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi! Esmu ļoti pateicīgs Bartolozzi kungam par to, ka viņš ir veicinājis Mongolijas iekļaušanu Eiropas Parlamenta debašu tēmās, uzņemoties iniciatīvu šajā jautājumā. Kaut arī Parlaments ir risinājis daudzus bijušo Vidusāzijas padomju valstu aspektus, Mongolijas situācijai ir pievērsta ļoti maza uzmanība.
Tas nav pietiekams attaisnojums, jo kā bijusī komunisma bloka valsts Mongolija ļoti agri ir izmantojusi neatkarību un uzsākusi virzību uz sabiedrības demokratizāciju. Mongolija jau 1992. gadā izstrādāja demokrātisku konstitūciju, un kopš tā laika ir notikušas vairākas vēlēšanas, kas saskaņā ar novērotājiem kopumā ir bijušas demokrātiskas un korektas, ko šī reģiona valstīs noteikti nevar uzskatīt par pašsaprotamu.
Jau vairākus gadus Mongolijas valdība, izmantojot likumu, cenšas apkarot korupciju, un 2010. gadā tā pieņēma nāves soda moratoriju, ko pat dažas no demokrātiskākajām valstīm vēl nav paveikušas. Tomēr trīs miljoni cilvēku, kas dzīvo šajā lielajā valstī ar galējiem klimatiskiem apstākļiem, cieš no notiekošā pārmaiņu procesa sekām. Valsts iedzīvotāji, kam joprojām ir ļoti nomadisks dzīvesveids, plūst uz nedaudzajām pilsētām, bet tām trūkst atbilstošas infrastruktūras.
Valsts derīgie izrakteņi netiek izmantoti videi draudzīgā veidā. Problēmas enerģētikas jomā dara pilsoņu un tautsaimniecības dzīvi grūtāku. Pastāv draudi, ka, būdama iespiesta starp lielajām kaimiņvalstīm Krieviju un Ķīnu, Mongolija kļūs vēl atkarīgāka no tām. Atzinīgi jānovērtē Mongolijas centieni un panākumi (šajā gadījumā, manuprāt, glāze ir pa pusei pilna, nevis tukša) sabiedrības demokratizācijā, jo tā sniedz piemēru pārējām reģiona valstīm un apliecina, ko, neraugoties uz grūto pagātni, ir iespējams sasniegt.
Mongolijai jāturpina saņemt mūsu atbalsts ne tikai atbalsta programmu kontekstā, bet arī, izmantojot atsevišķas Eiropas Savienības delegācijas tiešo klātbūtni Mongolijas galvaspilsētā kā apliecinājumu, ka Eiropai nav vienaldzīgs Mongolijas liktenis. Par Eiropas interesēm nevajadzētu rūpēties delegācijai Pekinā. Man ļoti žēl, ka priekšsēdētāju konference nebija gatava to turpmāk uzsvērt, apstiprinot parlamentāru rezolūciju.
Niccolò Rinaldi
(IT) Priekšsēdētājas kundze! Neraugoties uz delegācijas atklāšanu Ulanbatorā (ko nevaram ilgāk atlikt kaut vai tāpēc, ka attiecību uzturēšana no Pekinas ir ļoti slikta simboliskā ziņā) un ilgi gaidīto partnerības nolīgumu, mēs visi zinām par valsts derīgo izrakteņu pārpilnību un tās trūkumiem sociālā taisnīguma ziņā, kaut arī Mongolija ir panākusi sava veida demokrātisku kohēziju.
Es īpaši vēlos jautāt Komisijai, kur Mongolija būtu novietojama no ģeostratēģiskā viedokļa - šo valsti neskar Vidusāzijas stratēģija. Tomēr es uzskatu, ka varbūt dažus šīs stratēģijas pasākumus varētu īstenot arī Mongolijā, ņemot vērā tās kultūrvēsturi, kas ir līdzīga citām valstīm. Pašlaik Mongolijai ir novērotājas statuss Eiropas Drošības un sadarbības organizācijā, un Eiropas Savienība pēta iespēju palīdzēt Mongolijai kļūt par pilntiesīgu locekli, ņemot vērā senās kultūras saites, kas pastāvējušas starp Eiropu un Mongoliju.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vispirms vēlos apsveikt kolēģi Bartolozzi kungu ar šo iniciatīvu. Attiecības starp ES un Mongoliju jāpārskata saistībā ar Partnerības un sadarbības nolīguma ratificēšanu. Šis dokuments stiprinās abu pušu attiecības un veicinās ekonomikas reformas.
Mongolijai ir ievērojams potenciāls enerģētikas un tirdzniecības jomā. Līdz šim attiecības ar ES ir veidotas, tikai pamatojoties uz 1993. gada nolīguma noteikumiem. Tādēļ tirdzniecības apjoma rādītāji ir bijuši pietiekami nelieli. Kultūras jomā ir bijušas problēmas organizēt studentu apmaiņu. Tādu programmu kā Erasmus paplašināšana, ietverot šo reģionu, uzlabotu sadarbību šajā jomā. Es uzskatu, ka jāizveido ES delegācija, lai labāk saskaņotu šādus pasākumus. Tas ļautu tieši sazināties ar iestādēm, lai nodrošinātu efektīvu Partnerības un sadarbības nolīguma īstenošanu.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār! Iekšējā Mongolija ir bagāta ar oglēm un dabas gāzi. Kaut arī Ķīnas tiesību akts nosaka, ka zemes izmantošanas tiesības pieder vietējiem mongoļiem, patiesībā ir citādi. Ķīnas uzņēmumi tiek kritizēti par lielu gruntsūdeņu apjomu patērēšanu akmeņogļu ieguvē ar intensīvu ūdens izmantošanu, tādā veidā radot stepes pārtuksnešošanos. Ir izteikta kritika arī par to, ka akmeņogļu pārvadāšanas dēļ cieš ganības.
Pašreizējie mongoļu protesti ataino vēl kāda gruzdoša etniska konflikta uzliesmojumu Ķīnā pēc tibetiešu nemieriem 2008. gadā un musulmaņu uiguru nemieriem 2009. gadā. Tā kā Ķīnā ir hronisks ūdens trūkums un milzīgs pieprasījums pēc izejvielām, paredzams, ka mongoļu konflikts vēl vairāk saasināsies. Gadiem ilgi pastāvējusī partnerība ar Mongoliju nozīmē, ka pašreiz tiek ietekmēta arī ES un mums noteikti jādivkāršo Mongolijas centieni attiecībā uz cilvēktiesībām un minoritāšu tiesībām.
Štefan Füle
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Vēlos pateikties godājamajiem deputātiem par vērtīgajiem ieteikumiem saistībā ar Mongoliju. Šī bija īsa, taču īpaši interesanta apspriede par divpusējām attiecībām ar partneri, kas Eiropas Savienībai kļūst aizvien svarīgāks.
Atbildot uz vienu vai diviem jautājumiem, kas tika izteikti debatēs, man jāpiebilst, ka Partnerības un sadarbības nolīgums skar sadarbību četrās galvenajās jomās: pirmkārt, galvenās normas un standarti; otrkārt, ilgtspējīga attīstība, tostarp, vides un sociālā attīstība; treškārt, tirdzniecība un ieguldījumi, īpašu uzmanību pievēršot izejvielām, un visbeidzot, taisnīgums un brīvība, tostarp, migrācijas jautājums.
Apsverot laika izvēli, dokuments, par kuru ir panākta vienošanās, ir iesniegts Eiropas Savienības dalībvalstīm, kam būs jāvienojas par tā parakstīšanu. AK apakšpalātas Eiropas Kontroles komiteja pašlaik izpēta AK iespējas saistībā ar tieslietu un iekšlietu jautājumiem, ko skar vairāki partnerības un sadarbības nolīgumi.
Es nevēlos runāt apakšpalātas vārdā, taču paredzams, ka process ilgs sešas līdz astoņas nedēļas. Tādējādi mēs varētu parakstīt nolīgumu septembrī ES un Mongolijas apvienotajā komitejā.
Kaut arī Eiropas Savienību un Mongoliju šķir liels attālums un tās ir pieredzējušas dažādas politiskās sistēmas, tām ir kopīga iecietības, atklātības un vienlīdzības tradīcija. Partnerības un sadarbības nolīgumam stājoties spēkā, Eiropas Savienība būs Mongolijas tā dēvētais "trešais kaimiņš” ne tikai vārdos, bet arī darbos.
Nobeigumā ļaujiet man atgriezties pie konkrēta jautājumam, kam nepievērsu uzmanību - es atvainojos par nevērību. Rīt Vīnē notiks īpaša sanāksme EDSO Pastāvīgās padomes ietvaros. Dalībvalstis uzrunās Mongolijas ārlietu un tirdzniecības ministrs. Man ir ES paziņojuma projekts. Šodien varu apgalvot vien to, ka mēs atzinīgi novērtēsim Mongolijas vēlmi pastiprināt attiecības ar Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju. Rīt mēs lemsim, vai sniegt precīzāku informāciju.
Īstenojot savas saistības, ļaujiet man to uzsvērt, Mongolijai ir liels potenciāls kļūt par labu paraugu reģionā.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
