Politikas risinājumi virzībā uz Eiropas līgumtiesību izstrādi patērētājiem un uzņēmumiem (īss izklāsts)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums par politikas risinājumiem virzībā uz Eiropas līgumtiesību izstrādi patērētājiem un uzņēmumiem, ko Juridisko lietu komitejas vārdā sagatavojusi Wallis kundze.
Diana Wallis
referente. - Priekšsēdētāja kungs! Mēs jau desmit gadus runājam par Eiropas līgumtiesībām; tagad ir pienācis laiks rīkoties, un, ja kādreiz ir bijis laiks, kad iekšējam tirgum ir vajadzīgs nopietns stimuls papildu darījumu ziņā, tad tas ir tagad.
Juridiskā komiteja atbalsta papildu instrumentu, otras ES līgumtiesības visiem iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Mēs uzskatām, ka tas varētu palīdzēt. Taču mēs esam dzirdējuši, ka kritēriji nākamajam solim būs stingri. Jābūt augstam patērētāju aizsardzības līmenim, augstākam nekā daudzās mūsu dalībvalstīs. Instrumentam jābūt vienkāršam MVU lietotājiem saprotamam; tam jāsniedz viņiem goda zīmi veikt uzņēmējdarbību saskaņā ar šo fakultatīvo līgumu un tas nedrīkst kaitēt valsts tiesību aktiem.
Procesam jābūt pamatotam uz pierādījumiem un ietekmes novērtējumu, vajadzīga pilnīga parlamentārā iesaistīšanās, tāpēc, kā es jau teicu, runāšanas laiks ir pagājis, un mums ir jāiet uz priekšu. Ir tie, kas jūtas nervozi un saka - labi, izmantosim tikai mehānismu kopuma ideju. Vēlos pateikt tiem, kas domā šādi, lai viņi ir ļoti uzmanīgi, jo man ir aizdomas, ka mehānismu kopums bez fakultatīva instrumenta patiesībā potenciāli vairāk apdraud valsts tiesību aktus nekā mehānismu kopums ar fakultatīvu instrumentu, kas ir brīvprātīgs, kas ievēro pušu autonomiju un nekaitē valsts tiesību aktiem.
Virzoties uz priekšu, skatīsimies uz to, kas nodrošina aizsargājošu taisnīgumu ES iedzīvotājiem un mazajiem uzņēmumiem; tas patiešām dod mums instrumentu, kas nozīmē izaugsmes taisnīgumu. Pietiek runāt, pāriesim pie darbiem!
Raffaele Baldassarre
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Vispirms vēlos apsveikt referenti Wallis kundzi par viņas darbu un viņas ziņojuma saturu, ar kuru es esmu pilnīgi vienisprātis.
Es uzskatu, ka tikai fakultatīvs instruments, kas jāpieņem ar regulu, var pienācīgi izpildīt visas Eiropas līgumtiesību reformas mērķus. Turklāt fakultatīvajam instrumentam nevajadzētu ne saskaņot, ne arī aizstāt valstu līgumtiesības, bet gan darboties līdzās tām kā alternatīvam instrumentam, kas sniedz izvēles brīvību līgumslēdzējām pusēm.
Tāpēc es nepiekrītu tiem iesniegtajiem priekšlikumiem, kuros paredzēts drīzāk ierobežot šā instrumenta darbības jomu, attiecinot to tikai uz e - komercijas līgumiem, jo tas radītu mākslīgu un, galvenais, nevajadzīgu atšķirību starp tiešsaistes un parastajiem darījumiem.
Mūsu kā likumdevēju uzdevums nav ierobežot regulas tiesisko raksturu, pamatojoties uz spekulācijām vai tirgus prognozēm, bet gan nodrošināt juridisko noteiktību un radīt pamatu kopējai juridiskajai valodai tirdzniecības jomā.
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre Reding! Eiropas līgumtiesību redzējums, protams, ir lielisks. Tomēr galu galā tam ir jāsniedz kaut kas pozitīvs Eiropas iedzīvotājiem, pretējā gadījumā Eiropas līgumtiesību ideja ir vienkārši māksla mākslas dēļ. Kāpēc ziņojums sākas ar visneaizsargātākajām pusēm šajā gadījumā, patērētājiem? Galvenais Wallis kundzes ziņojuma elements, fakultatīva instrumenta ieteikuma, maigi izsakoties, ir nepamatota prasība patērētājiem. Tas ir mulsinoši viņiem, un praktiski paši patērētāji nekad nevarēs izlemt, kuras no valsts līgumtiesībām viņi galu galā izmanto - drīzāk to izlems viņu kolēģi šajā jautājumā, jo īpaši lielie uzņēmumi.
Jebkurā gadījumā tagad nav īstais laiks teikt, ka fakultatīvais instruments ir pēdējais vārds šajā jautājumā, bet tā vietā mums būtu vairāk jāpievērš uzmanība arī citām iespējām - mehānismu kopumam, kas tika minēts, un līgumu modeļiem.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Wallis kundzei par viņas drosmīgo soli. Lai gan man nav ne jausmas, kāda būs turpmākā attīstība, mums acīmredzami ir jācenšas nodrošināt, ka Eiropas iedzīvotāji, Eiropas mazumtirgotāji un Eiropas patērētāji gūst labumu no tā, ko es gribētu saukt par vienādiem noteikumiem, lai viņi varētu pirkt, pārdot un tādējādi iesaistīties uzņēmējdarbībā, pamatojoties uz šiem pašiem noteikumiem.
Ņemot vērā Eiropas tiesību aktu un valstu tiesību aktu mašinērijas sarežģītību, viena izvēles sistēma, ko varētu izvērst visā Eiropas Savienībā, ir pievilcīga perspektīva, taču, visticamāk, tas ir Sīzifa darbs, jo mūs noteikti kavēs dažādas juridiskās sistēmas, juridisko profesiju pārstāvju protesti un jurisdikcijas problēmas. Baidos, ka šo instrumentu būtu ļoti grūti izveidot, taču sāksim rīkoties un satīsimies, kas notiks.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, komisāre! Kaut arī tiesību akti par brīvprātīgiem līgumiem var izraisīt juridiskas problēmas saistībā ar to īstenošanu, tas ir viens no veidiem, kā atbrīvoties no dažādajām līgumtiesību sistēmām, kas ir viens no iemesliem augstajam rādītājam patērētāju neveiksmīgajos pārrobežu pirkumos, kas tiek lēsts 60 % apmērā. Diemžēl uzņēmēji saskaras ar daudzām citām nepilnībām. Nepilnīgi saskaņotas ir ne tikai līgumtiesības, bet arī patērētāju tiesības. Pastāv būtiskas atšķirības nodokļu režīmos un grāmatvedības standartos. Maksājumi bieži ir saistīti ar papildu maksājumiem par banku pakalpojumiem, un pārrobežu digitālais saturs bieži tiek bloķēts licencēšanas noteikumu dēļ. Turklāt patērētāji 10 dalībvalstīs nav varējuši atrast iekšzemes piedāvājumus vismaz pusei no 100 pārbaudītajiem produktiem, savukārt patērētāji 13 dalībvalstīs ir konstatējuši, ka pārrobežu cenu piedāvājums ir vismaz par 10 % zemāks nekā viņu pašu valstī. Tāpēc es atbalstu priekšlikumu pieņemt juridiski saistošus standartizētus brīvprātīgus līgumus, kas ir tulkoti visās valodās. Vienlaikus es vēlos aicināt Komisiju aktīvāk iesaistīties atlikušo steidzamo jautājumu risināšanā, lai novērstu iekšējā tirgus sadrumstalotību.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētāja kungs! Es arī vēlos pateikties referentei Diana Wallis kundzei, kā arī Hans-Peter Mayer un Sirpa Pietikäinen par lielisko darbu pie šā ziņojuma.
Ir ļoti skaidrs, ka pēc globālās ekonomikas krīzes iekšējais tirgus ir jāstimulē. Mums ir vajadzīgs iekšējais tirgus, ja mēs gribam panākt izaugsmi, darbavietu radīšanu un jauninājumus. Kāda ir pašreizējā situācija? Tikai katrs ceturtais uzņēmums nodarbojas ar pārrobežu tirdzniecību, un tie, kas to dara, savu darbību ierobežo tikai dažās dalībvalstīs. Tas nozīmē, ka viņi palaiž garām iespēju izmantot iekšējo tirgu.
Kādas ir sekas patērētājiem? Protams, arī viņi neizmanto iekšējā tirgus priekšrocības. Šā iemesla dēļ nav iespējams izpildīt daudzus pārrobežu pasūtījumus - 61 % no pasūtījumiem tiešsaistes tirgū. Tas nozīmē, ka mums šajā jomā nav iekšējā tirgus ne uzņēmējiem, ne patērētājiem. Tāpēc Komisija ir sākusi apspriešanos par politikas risinājumiem līgumtiesību jomā, un, atbildot uz to, Parlaments šodien sniedz savu atzinumu.
Mēs esam pieredzējuši, ka iekšējā tirgus nepilnības daļēji rodas valstu līgumtiesību atšķirību dēļ. Mēs piekrītam, ka neveiksmēm ir arī citi iemesli, bet mūsu jaunākie Eirobarometra apsekojumi liecina, ka ar līgumtiesībām saistītiem šķēršļi ir pirmajā vietā no vienpadsmit šķēršļiem, kas kavē uzņēmēju un patērētāju darījumus. Tāpēc mums jāatbrīvojas no šiem šķēršļiem pa vienam, tagad sākot ar līgumtiesībām.
Starp citu, Parlaments to ir apspriedis jau desmit gadus, bet ārējie eksperti to apspriež jau 30 gadus. Tādējādi viss darbs, analizējot un izvirzot priekšlikumus, jau ir paveikts. Mēs nekad to neesam izmantojuši. Tāpēc es piekrītu referentei, ka ir pienācis laiks rīkoties un skatīties, kādas pozitīvas darbības mēs varam veikt.
Es esmu ņēmusi vērā ziņojuma par politikas risinājumiem, kas izklāstīti Zaļajā grāmatā, novērtējumu un atbalstu fakultatīva instrumenta novatoriskajam risinājumam, kas nozīmē nevis saskaņošanu, bet to, ka patērētājiem un uzņēmumiem tiek piedāvāta Eiropas mēroga sistēmas iespēja. Es arī redzēju, ka tiek atbalstīts B2C un B2B darījumiem piemērojamais instruments, kas paredz attiecināt materiāltiesiskās darbības jomu uz pārdošanas līgumiem, līgumiem par digitālā satura piegādi un dažiem pakalpojumu līgumiem. Es ļoti uzmanīgi ņēmu vērā to, ko teica Parlaments, proti, ka jebkādam jaunajam instrumentam neatkarīgi no tā, kāds tas būs, ir jānodrošina augsts patērētāju aizsardzības līmenis, lai nemazinātu to aizsardzību, kas pretējā gadījumā nodrošināta saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tas ir conditio sine qua non. Ja mēs nepanāksim to, tad neveiksmi cietīs visas mūsu darbības.
Kāda ir situācija šobrīd? Komisija 2011. gada 3. maijā publicēja rezultātus priekšizpētei, ko veica ekspertu grupa par Eiropas līgumtiesībām, un mēs aicinājām visas ieinteresētās personas izteikt savu viedokli. Komisija analizē sabiedriskās apspriešanas rezultātus un pēc tam tā sagatavos sīki izstrādātu ietekmes novērtējumu attiecībā uz to, kādam vajadzētu būt nākamajam solim, kas krīzes laikā būtu piemērots, lai dotu impulsu iekšējam tirgum un radītu izaugsmi un darbavietas iekšējā tirgū, paplašinot tirgus, galvenokārt mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un nodrošinot patērētājiem labākas izvēles iespējas un labākus darījumus.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 8. jūnijā, plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cristian Silviu Buşoi
Kaut arī mums ir iekšējais tirgus, uzņēmumi un patērētāji nepietiekami izmanto tā sniegtās iespējas, jo pārrobežu darījumu īpatsvars joprojām ir samērā neliels. Iekšējo tirgu var atdzīvināt, sekmējot pārrobežu darījumus, un es uzskatu, ka šis ziņojums palīdzēs sasniegt šo mērķi.
Mums, protams, ir jāievēro atšķirības starp dalībvalstu tiesību sistēmām un subsidiaritātes princips, tāpēc es nedomāju, ka pilnīga saskaņošana būtu piemērotākais risinājums. No otras puses, es uzskatu, ka brīvprātīga izvēle piemērot kopīgus noteikumus attiecībā uz pārrobežu līgumiem ir dzīvotspējīga alternatīva. Turklāt es uzskatu, ka, ja dalībvalsts vēlas paplašināt piemērošanas jomu ar Eiropas tiesībām, iekšzemes darījumiem, kā arī, tas būtu to darīt. Ir ļoti liela taisnība, sakot, ka šis nav risinājums visām problēmām. Papildus šīm līgumtiesību atšķirībām ir arī citi šķēršļi, kas kavē pārrobežu darījumus, un tie ir saistīti ar tādām jomām kā nodokļu jautājumi, intelektuālais īpašums vai elektronisko maksājumu metožu pieejamība. Taču es domāju, ka šo fakultatīvo instrumentu ir vērts izmēģināt, jo tādējādi daļēji varētu atbrīvoties no administratīvā sloga, kas pašlaik MVU kavē izvērst savu uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs.
