Topmøde Rusland/Den Europæiske Union (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelser fra Rådet og Kommissionen om topmøde Rusland/Den Europæiske Union.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Det 18. topmøde mellem Rusland og EU blev afholdt i sidste uge i Helsinki. I overensstemmelse med hidtidig praksis drøftede parterne de "fire fælles rum" samt internationale spørgsmål generelt. Topmødet om den nordlige dimension mellem EU, Rusland, Norge og Island blev afholdt samtidig.
Vores omfattende drøftelser af spørgsmål af afgørende betydning for EU og Rusland blev gennemført i en konstruktiv atmosfære. Med hensyn til den nye traktat mellem EU og Rusland kunne det konstateres, at der i ugerne forinden havde pågået en intensiv proces med henblik på at fastlægge forhandlingsmandatet. EU vil arbejde videre med forhandlingsmandatet, således at forhandlingerne kan indledes hurtigst muligt. Der er blevet afholdt fire møder i Det Permanente Partnerskabsråd i efteråret med henblik på at forbedre det konkrete samarbejde. Disse møder er blevet afholdt mellem EU og de russiske ministre for transport, miljø, retlige og indre anliggender og udenrigsanliggender.
Med hensyn til det fælles økonomiske rum var der sket en positiv udvikling på mange samarbejdsområder. Parterne blev under topmødet enige om at afskaffe afgiften på overflyvninger af Sibirien. De europæiske og russiske stats- og regeringschefer anerkendte desuden, at de havde en meget stor fælles interesse, og at begge parter var afhængige af hinanden på energiområdet. EU understregede vigtigheden af principperne om gennemsigtighed, forudsigelighed, gensidighed og åbenhed på energimarkeder og med hensyn til investeringer og infrastruktur. Disse principper bør også indarbejdes i den nye traktat mellem EU og Rusland. Unionen insisterede på, at parterne skal garantere, at de forpligter sig til at overholde energichartret.
Derudover drøftede parterne væksten i samhandelen og investeringerne mellem EU og Rusland, trafikbelastning og udvikling af et elektronisk toldbehandlingssystem, hvor der blev gjort tydelige fremskridt. Vi understregede, at fremskridt med hensyn til forhandlingerne om Ruslands medlemskab af Verdenshandelsorganisationen vil have en meget positiv indvirkning på EU's og Ruslands fælles økonomiske rum. Når Rusland er blevet medlem af WTO, kan vi påbegynde forhandlingerne om en omfattende frihandel mellem EU og Rusland. Dialogen om miljøet, som Det Permanente Partnerskabsråd (miljø) gav sin tilslutning til under mødet i oktober, vil skabe basis for et omfattende samarbejde.
Der er sket fremskridt med hensyn til samarbejdet på området for retlige og indre anliggender på en række områder. Vi mente, at det var vigtigt, at aftalerne om lempelse af visumreglerne og tilbagetagelse af ulovlige indvandrere, der blev underskrevet i maj, træder i kraft hurtigst muligt.
Med hensyn til menneskerettigheder udtrykte EU sin bekymring over situationen i Tjetjenien og var af den opfattelse, at det var vigtigt, at alle krænkelser af menneskerettighederne undersøges nøje, og at de ansvarlige enkeltpersoner drages til ansvar. EU kom også ind på forudsætningerne for udvikling af retsstatsprincippet, for ytringsfrihed og for uafhængige medier, herunder undersøgelsen af mordet på Anna Politkovskaja og Mikhail Khodorkovski-sagen. EU henviste til de gennemførte konsultationer om menneskerettighederne i starten af november, hvor man gik mere i dybden med disse spørgsmål, og hvor menneskerettighedssituationen i Rusland blev undersøgt mere indgående. EU påpegede, at den lagde stor vægt på et nærmere samarbejde om menneskerettigheder og gennemførelse af konsultationer om dette spørgsmål.
EU og Rusland understregede vigtigheden af direkte kontakt mellem deres borgere som grundlag for et strategisk partnerskab. Partnerskabet kan forbedres, navnlig på uddannelses- og kulturområdet. Samarbejdet mellem universiteter såvel som studenterudvekslingsprogrammer mellem Unionen og Rusland har stået højt på dagsordenen dette efterår, og vi ønsker også fremover at gøre en indsats på dette område.
Vi påpegede, at et samarbejde om internationale spørgsmål er vigtigt for hele Europas sikkerhed og velstand. Vi anerkendte, at samarbejdet om en række internationale spørgsmål har udviklet sig positivt. Det er ikke desto mindre nødvendigt at styrke samarbejdet mellem Unionen og Rusland. De internationale spørgsmål, som parterne drøftede, omfattede bl.a. det vestlige Balkan, fredsprocessen i Mellemøsten, situationen i Nordkorea, Georgien, Belarus og Moldova.
Der blev afholdt et topmøde om den nordlige dimension sideløbende med topmødet mellem EU og Rusland. På dette topmøde vedtog parterne nye basisdokumenter, den politiske erklæring og rammedokumentet. Den nordlige dimension vil blive fornyet fra begyndelsen af det nye år på grundlag af vedtagelsen af disse beslutninger. Den fornyede nordlige dimension er udtryk for en fælles politik udarbejdet af fire lige partnere, nemlig EU, Rusland, Norge og Island.
Politikken for EU's nordlige dimension dækker et stort geografisk område, herunder Østersøområdet, det nordvestlige Rusland og det arktiske område. Den understøtter gennemførelsen af de fire fælles rum mellem EU og Rusland inden for dette geografiske område. Den nordlige dimension fokuserer desuden på særlige spørgsmål i de nordlige regioner såsom det sårbare miljø, oprindelige befolkningsgrupper og sundhed.
Parterne skal etablere en fælles styregruppe for den nordlige dimension med henblik på at fremskynde det praktiske samarbejde. Vi ønsker at fortsætte og videreudvikle de eksisterende partnerskaber i den nordlige dimension, dvs. miljøpartnerskabet og partnerskabet for folkesundhed og social velfærd. Vi ønsker også at undersøge mulighederne for at anvende partnerskabsmodellen inden for transport- og logistiksektoren og at styrke samarbejdet på området for energieffektivitet.
Benita Ferrero-Waldner
Hr. formand! Jeg er meget taknemmelig for denne lejlighed til at informere Dem om topmødet Rusland/EU, som fandt sted i Helsinki. Det var det tredje EU-møde med præsident Putin i år, efter det i Sochi i maj og middagen i Lahti, hvilket gav os en god lejlighed til at tale om energispørgsmål.
I lighed med min kollega bifalder jeg stærkt det faktum, at hr. kommissionsnæstformand Barrot og hr. minister Levitin endelig har kunnet underskrive protokollen om overflyvninger af Sibirien. Vi har arbejdet på dette spørgsmål i mange år, og med dette væsentlige resultat gøres der en ende på et vedholdende irritationsmoment i forbindelserne EU-Rusland. Det var også en af vores betingelser for Ruslands medlemskab af WTO. Jeg bifalder derfor varmt dette resultat og takker hr. Barrot for hans indsats.
Umiddelbart inden topmødet havde vi en meget god drøftelse med erhvervsledere fra EU og Rusland om en tættere økonomisk integration. De gav udtryk for stærk opbakning omkring de fordele, dette ville indebære for erhvervslivet på begge sider. Senere hen, på topmødet, var der enighed om, at vi bør fortsætte arbejdet på dette område i de kommende måneder. Vores vision er at skabe et fælles, økonomisk område, hvor der i alt væsentligt anvendes de samme regler og gives mulighed for rimelig samhandel.
Med hensyn til energi bekræftede præsident Putin, at energichartertraktaten ikke ville blive ratificeret, som den foreligger, men han udtrykte også klart vilje til at indgå en aftale, hvor interesserne på begge sider respekteres, og hvor principperne i energitraktaten inkluderes, som han sagde i Sochi. Han opfordrede til gensidighed, herunder til adgang for russisk kapital til strategiske nøgleindustrier i EU.
Det er uheldigt, at det ikke var muligt at bekendtgøre en åbning af forhandlinger om vores nye strategiaftale. Jeg har dog tillid til, at de resterende vanskeligheder snart vil blive klaret. Efter en undersøgelse foranstaltet af tjenestemænd fra vores Levnedsmiddel- og Veterinærkontor gjorde hr. formand Barroso det klart, at vi finder forbuddet mod visse eksporter fra Polen ude af proportioner. Han pressede præsident Putin stærkt for at få det fjernet og for i hvert fald at gå med til trepartsforhandlinger mellem Polen, Rusland og Kommissionen for at få afklaret dette problem. Præsident Putin gjorde det klart, at problemet ikke var polsk kød som sådan, men kød i transit fra andre lande gennem Polen til Rusland. Endelig blev det, for så vidt angår den nye aftale, igen og afgørende bekræftet, at der ikke vil opstå et lovmæssigt vakuum, når den nuværende aftale udløber efter den første 10-årsperiode. Selv om vi endnu ikke har påbegyndt forhandlinger om en aftale, kan vi fortsætte, og vi har et retsgrundlag.
Et andet vigtigt emne, der allerede har været bragt på bane her i aften, er de lange køer af køretøjer, der venter på at komme ind i Rusland ved grænserne til EU. Vi var enige om at betragte dette som en hastesag. Der havde allerede været sendt en delegation af sted til de forskellige grænser mellem Rusland og medlemslandene, som omfattede kommissæren for beskatning og nogle medlemslande. Vi bemærkede alle, at dette problem skyldtes væksten i handelen, dvs. den stigende handel mellem EU og Rusland på den ene side og den generelle stigning i handelen med Rusland, herunder transithandel, på den anden side. Men infrastrukturen udnyttes allerede maksimalt, og de russiske procedurer er besværlige. F.eks. er der i øjeblikket syv sikkerhedsprocedurer, som hr. Putin har lovet at reducere til to. Det er meget vigtigt. For sin part vil Kommissionen om kort tid i sin rapport fremlægge forslag til, hvordan nogle af disse toldspørgsmål kan tackles. Vi tilbød også at samarbejde om et pilotprojekt. Spørgsmålet er her, om data kan behandles på basis af et computerbaseret system.
Der var også en generelt positiv vurdering af et samarbejde om frihed, sikkerhed og retfærdighed. Den russiske side sagde, at aftalerne om visumlempelse og genindrejsetilladelse snart ville blive sendt til ratificering, hvilket er meget positivt, da genindrejsetilladelser også er en hjælp for EU.
Jeg vil gerne udtrykke min anerkendelse af Det Parlamentariske Samarbejdsudvalgs bidrag vedrørende Kaliningrad. I denne sag rejste Rusland spørgsmål om fremtiden for Litauens planer om gratis visa, afgifter på aluminiumeksport og behandlingen af minoriteterne i Letland og Estland. Vi gjorde det klart, at disse spørgsmål enten allerede er løst eller, hvad angår visa til gæster fra Kaliningrad til Litauen, kan tages op.
Med hensyn til ekstern sikkerhed pressede EU på for at opnå større samarbejde i det fælles naboområde, mens Rusland lagde vægt på ikkespredning og nedrustning, især med hensyn til Iran og Nordkorea. Hr. formand Barroso skitserede fremskridt angående opfyldelse af Kananaski-forpligtelserne. Det blev aftalt at tilstræbe nye metoder til at samarbejde om krisestyring.
Vi gav også udtryk for bekymring over menneskerettighedssituationen i Rusland, især mordet på fru Politkovskaja. Hr. formand Barroso anførte, at den konstaterede mangel på behørig retsforfølgning vakte bekymring i EU. På foranledning af Parlamentets formand og andre medlemmer rejste han også spørgsmålet om Mikhail Khordorkovsky. Præsident Putin forsvarede situationen i Rusland.
Jeg vil ikke gentage formandskabets kommentarer om udenrigspolitiske emner ud over at bemærke, at vi lægger vægt på samarbejdet i FN om Iran, at fremme sekspartsforhandlingerne om Nordkorea og at arbejde sammen med Rusland i Mellemøsten i regi af den såkaldte kvartet. Rusland bad om et hastemøde i den såkaldte kvartet, og vi håber, det kan finde sted før jul. Vi er også nødt til at arbejde intensivt på at begrænse vores uoverensstemmelser vedrørende Georgien og Kosovo, i hvilken forbindelse vi havde en meningsudveksling.
Endelig, og som min kollega fortalte, har det særlige topmøde om den nordlige dimension fundet sted for første gang. Det blev en succes, og jeg bifalder Ruslands engagement i hele idéen hermed.
Camiel Eurlings
for PPE-DE-Gruppen. - (EN) Hr. formand! Et tæt partnerskab mellem Rusland og EU er af vital interesse på begge sider, men for at det partnerskab kan være levedygtigt, skal det baseres på balance: balance mellem EU's interesser og Ruslands interesser og balance, hvad angår økonomiske spørgsmål og spørgsmål om demokrati og grundlæggende menneskerettigheder.
Når man ser på de seneste topmøder, er der sket fremskridt. Som det blev nævnt, vil man med hensyn til overflyvning af Sibirien lade rettighederne leve op til WTO's standarder. Det er en god ting. Sidste års visumlempelse er også en god udvikling. Totalt set var topmødet imidlertid en skuffelse. Polens veto spiller en væsentlig rolle. Selv om vi generelt er imod vetoer, og vi skal alle arbejde sammen for at få dette veto af bordet, så må jeg sige, at Det Europæiske Folkeparti forstår den polske holdning. Vi er enige med kommissionsformand Barroso, som har kaldt Ruslands forbud mod polsk kød for en overdreven reaktion. Han så ingen grund til at opretholde dette forbud. Derfor opfordrer Det Europæiske Folkeparti Rusland til at arbejde konstruktivt sammen med os for at få dette veto af bordet ved at finde metoder til at hæve forbuddet mod polsk kød.
Vi vil gerne se den samme holdning i forhold til Georgien. Vi håber, at forbuddet, hvad angår Moldova, vil blive taget af bordet - vi har set en meddelelse herom i dag, og vi vil bede Rusland om ikke at true med forbud mod hele EU, når Rumænien og Bulgarien indtræder.
Hvis vi kan fortsætte forhandlingerne, så lad os tale om balance og økonomi. Hvis Rusland ønsker at investere i vores industrier, skal vi ligeledes kunne investere i russiske industrier. Lad os tale om energichartret, hvor vi på baggrund af den principielle enighed håber, at chartrets grundlæggende principper vil blive godkendt.
Lad os sidst, men ikke mindst tale om menneskerettigheder. Jeg håber, at dialogen om menneskerettigheder kan finde sted offentligt. Jeg håber virkelig, at Rusland vil sende gode signaler efter de nylig stedfundne, mistænkelige snigmord ved først og fremmest at pågribe Anna Politkovskajas mordere. Lad os, som europæere, stå sammen om dette mere end nogensinde før.
(Bifald)
Hannes Swoboda
Hr. formand! Selv om de to repræsentanter for Rådet og Kommissionen ikke sagde det lige ud, så antydede de dog, at vi befinder os i en vanskelig fase i relationerne mellem EU og Rusland. Min gruppe gik ind for at indlede forhandlinger med Rusland, fordi det ville have været en prøve på, om Rusland virkelig var rede til at indgå i fair forhandlinger og nå frem til fair resultater. Men vi forstår absolut, hvad der har fået Polen til at nedlægge veto i denne sag. Og hvis der er diskriminerende foranstaltninger - og det forstod jeg på kommissæren - så fortjener Polen vores fulde solidaritet. Vi kan ikke tolerere, at der træffes diskriminerende eller uretfærdige foranstaltninger mod en eller flere af EU's medlemsstater.
For det andet er det nu absolut nødvendigt, at EU optræder samlet. Det må ikke ske, at enkelte lande går enegang og giver Rusland mulighed for at udplukke enkelte lande og føre særskilte forhandlinger med dem. Jeg håber, at solidariteten i EU vil bestå.
For det tredje har vi brug for støtte til vores fælles naboer, som befinder sig i en vanskelig situation, netop med hensyn til Rusland. Vi har udviklet idéer til en slags EU-Sortehavsfællesskab, som vi skal behandle i Parlamentet til december, netop for at give disse mennesker en relevant støtte.
For det fjerde er der spørgsmålet om menneskerettigheder. Her vil vi ikke forholde os tavse, uanset om vi begynder at forhandle eller ej. Men det er umuligt at acceptere, at præsident Putin på den ene side siger, at han ikke havde noget med alt det at gøre, men på den anden side ikke sørger for, at de ansvarlige bliver stillet for retten. Det er nu virkelig op til den russiske præsident at tage fuldt ansvar for opklaringen af denne sag. Ingen - i hvert fald ikke fra min gruppe - ønsker en ny kold krig med Rusland. Men vi vil ikke tie, så længe der stadig sker overtrædelser af menneskerettighederne som i dag, som fører til døden for mennesker, der kæmper for ytringsfriheden i Rusland.
(Bifald)
Paavo Väyrynen
for ALDE-Gruppen. - (FI) Hr. formand! Samarbejdet mellem EU og Rusland har været præget af en ny atmosfære i de seneste måneder, nemlig den atmosfære, der prægede det uformelle topmøde i Lahti i efteråret. Det seneste topmøde mellem EU og Rusland blev afholdt i samme atmosfære.
Atmosfæren fra Lahti er bl.a. karakteriseret ved evnen til at udvise åbenhed i forbindelse med håndteringen af vanskelige spørgsmål. Parterne i Lahti og Helsinki drøftede også åbent spørgsmålene om menneskerettigheder og demokrati. På topmødet i Helsinki var det ikke muligt at nå til enighed på grund af et spektakel, der hindrede genoptagelsen af forhandlingerne om den nye partnerskabsaftale. Parterne har muligvis erkendt, at de kunne samarbejde på grundlag af den eksisterende aftale, der fortsat er gældende.
Forhandlingerne om den nye partnerskabsaftale skal indledes hurtigst muligt. Det er på den anden side muligt at udvikle nye idéer til forbedring af samarbejdet på grundlag af den eksisterende aftale.
Udfaldet af topmødet var positivt på to vigtige områder. For det første vil betaling for overflyvninger af Sibirien nu blive gradvist reduceret og fuldstændig udfaset inden 2013. Derudover undertegnede parterne aftaler mellem EU, Rusland, Norge og Island om den nordlige dimension under topmødet. Med hensyn til den nordlige dimension blev vi således enige om et nyt grundlag for samarbejde inden for de fire fælles "rum", som EU og Rusland er blevet enige om at oprette.
Parterne drøftede køen af lastbiler ved grænsen mellem EU og Rusland. Dette spørgsmål er blevet drøftet i dag under forhandlinger mellem den finske og den russiske premierminister i Moskva. Problemet er, at der på russisk side kan indsættes op til syv toldere. Dette antal nedsættes nu til to, og grænsekontrollen vil også blive fremskyndet på andre måder. Dette presserende problem skal under alle omstændigheder løses hurtigt.
Daniel Cohn-Bendit
Hr. formand, mine damer og herrer! Forbindelserne og drøftelserne mellem EU og Rusland virker surrealistiske eller som en Woody Allen-film.
Den ene af to ting er rigtig. Enten er polsk kød dårligt, og så har præsident Putin ret, og dette kød må ikke længere distribueres i Europa. Eller også er polsk kød godt, og så kan det distribueres i Europa, og det, præsident Putin og Rusland gør, er uretfærdigt, og der skal indføres sanktioner over for dem. Det er ikke et spørgsmål om at overdrive eller ikke overdrive. Enten er det sandt eller ikke sandt. Det er det hele.
Hvad angår menneskerettigheder, gentager præsident Putin gang på gang med sit englelige ansigt, som tilhører en judodyrker, der er trænet af KGB: "Jeg har ikke noget at gøre med det". Der sker det ene mord efter det andet over hele Europa, en kvinde bliver myrdet i Moskva, en tidligere KGB-agent bliver myrdet i London, og Putin gentager: "Jeg har ikke noget at gøre med det". Det var tydeligvis hr. Khodorkovski, der fra sit fængsel organiserede mordet på Anna Politkovskaja, og det var hr. Lebedev, der fra sit fængsel organiserede mordet på den tidligere KGB-agent.
Kun én ting er sikker, og det er, at de love, Dumaen har vedtaget, er love, som er vedtaget af Putins parti, hvilket medfører, at oppositionen ikke længere har ret til at tale, at ikkestatslige organisationer ikke længere har ret til at sige deres mening, og at europæiske stiftelser ikke længere har ret til at eksistere. Og også i forbindelse med dette spørgsmål siger Putin: "Jeg har ikke noget at gøre med dette, jeg var til møde i Paris, i London eller et andet sted, og jeg ved ikke, hvad Dumaen har vedtaget".
Vi skal ikke behandles som idioter. Jeg ville foretrække, at der ikke var udsigt til en kold krig. Ingen ønsker kold krig, men der er en grænse for alt. Vi kan ikke acceptere, at en offentlig politiker hele tiden lyver. Præsident Putin kan vælge at være høflig og at svare på vores spørgsmål, eller også anvender vi en anden tone over for ham. Vi har bestemt brug for hans energi, men vi har ikke brug for en person, som til stadighed bryder sig pokker om, hvad vi siger.
(Bifald)
Vladimír Remek
for GUE/NGL-Gruppen. - (CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Det ville være meget dristigt at hævde, at det sidste topmøde i Finland var en succes, selv om vi selv bidrog til topmødet. Vores såkaldte solidaritet tjente overhovedet ikke noget formål. Selv om det er rigtigt, at Rusland har brug for Unionen, har Unionen også brug for Rusland. Så længe vi følger en stadig mere fjendtlig linje i forhold til Rusland, vil Rusland være pragmatiske og fortsætte samarbejdet med de lige så pragmatiske EU-medlemsstater, der er Ruslands største økonomiske partnere, dvs. bl.a. Tyskland, Nederlandene og Italien. Dette samarbejde fortsætter i hastigt tempo, hvilket ikke overrasker nogen. Det vil ikke lykkes os at indarbejde et fællesskabsperspektiv i energiaftalen med Rusland, hvis vi blot favoriserer europæiske firmaer og hjælper dem med at tjene penge på russiske energiforsyninger. Vi vil f.eks. ikke kunne skabe gensidigt fordelagtige og meget nødvendige forbindelser med Rusland, hvis nogle af de sæder, der er reserveret til repræsentanter fra Europa-Parlamentet, fortsat står tomme under officielle forhandlinger mellem parlamentariske delegationer fra EU og Rusland. Det er vanskeligt at forhandle ordentligt med lukkede øjne og øre.
Konrad Szymański
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Alt tyder på, at Rusland ikke ønsker at acceptere konsekvenserne af udvidelsen i 2004. Rusland har ikke underskrevet grænseaftalerne med Letland og Estland og har brugt gas til at afpresse visse medlemsstater. På det seneste har Rusland ført en diskriminerende handelspolitik over for Polen gennem indførelse af obligatoriske veterinærattester. Polen kan ikke acceptere denne forskelsbehandling. Polen kan navnlig ikke acceptere, at forhandlingerne indledes på vilkår, der er dikteret af Rusland.
Jeg glæder mig over, at Kommissionen anerkender disse problemer og søger en løsning. Jeg vil også gerne understrege, at den anspændthed, der prægede det seneste topmøde, så langtfra kun kan tilskrives forbindelserne mellem Unionen og Rusland, og hele Unionens status og fremtid vil afhænge af vores håndtering af situationen. Hvis det lykkes Rusland at splitte os, vil vores muligheder for at udvikle et politisk Europa og gennemføre institutionelle ændringer blive langt mindre, navnlig med hensyn til en fælles udenrigspolitik. Det giver ikke nogen mening at oprette nye institutioner, hvis de ikke er baseret på fælles overbevisninger, og hvis der ikke er nogen fælles politisk vilje.
Hvis det lykkes Rusland at splitte os nu, vil de gå et skridt videre næste år, og vores fælles udenrigspolitik vil hele tiden halte bagefter. Vi bør derfor ikke være overrasket, hvis NATO tager det politiske initiativ, f.eks. vedrørende en fælles energipolitik. NATO er allerede ved at fastlægge sin fremtidige rolle på dette afgørende område.
Mirosław Mariusz Piotrowski
for IND/DEM-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Det seneste topmøde mellem EU og Rusland førte ikke til konkrete resultater. Vi kan ikke desto mindre drage en række konklusioner af mødet, der kan være relevante i forbindelse med fremtidige forhandlinger om partnerskabs- og samarbejdsaftalen.
For det første er det almindelig praksis for Rusland at anvende taktikker, der har til formål at nedbryde Unionens enhed ved at fremstille eksisterende uoverensstemmelser som bilaterale problemer med bestemte medlemsstater. Dette skete i forbindelse med forbuddet mod import af polske fødevarer. Den samme taktik er tidligere blevet anvendt over for Letland og andre baltiske stater. Denne strategi har vist sig at være vellykket, fordi visse grupper i Unionen også begyndte at kritisere Polen og i denne forbindelse til en vis grad benyttede sig af den russiske retorik.
Selv om Unionen lægger stor vægt på respekten for menneskerettighederne i medlemsstaterne og i resten af verden, f.eks. i forbindelse med kampen mod terrorisme, anvender Unionen for det andet forskellige standarder i forhold til Rusland på dette område. EU's beslutningstagere undgår bevidst at stille følsomme spørgsmål, og hvis sådanne spørgsmål dukker op, f.eks. i forbindelse med politisk betingede mord eller situationen i Tjetjenien, accepterer de uden forbehold præsident Putins undvigende svar.
Det er værd at understrege, at et godt politisk og økonomisk samarbejde mellem Rusland og EU er meget ønskeligt, men den alt for ydmyge holdning, som EU har indtaget i forhold til Rusland, vil ikke bidrage til opfyldelsen af denne målsætning. Vi bør prioritere en ratifikation af energichartertraktaten og en mere beslutsom indsats over for krænkelser af menneskerettighederne i forhold til Rusland. Det er lige så nødvendigt at fastholde EU-solidariteten over for en vanskelig partner.
Charles Tannock
- (EN) Hr. formand! Rusland er stadig vores strategiske partner på de fire områder, hvor det har fælles berøringsflade med EU. Vi har brug for et stærkt, forenet og stabilt Rusland som allieret mod den tiltagende, islamiske terrorisme, som arbejder sammen med os i den såkaldte kvartet om at løse den arabisk-israelske konflikt, som i FN's Sikkerhedsråd forhindrer iransk og nordkoreansk spredning af atomvåben, og som er en pålidelig handelspartner med leverancer af 30 % af EU's forbrug af naturgas.
Ikke desto mindre synes vi ikke særlig godt om grusomhederne i Tjetjenien, krænkelserne af menneskerettighederne og de demokratiske friheder - især pressefriheden og lejemord på journalister og regeringsmodstandere som f.eks. min vælger i London, Alexander Litvinenko.
Vi forkaster også Ruslands traditionelle vane med at fedte bilateralt for store medlemslande som Storbritannien, Frankrig og Tyskland for at lægge pres på andre som f.eks. de baltiske lande og senest Polen ved at forbyde import af oksekød derfra. Rusland påberåber sig alt for ofte plantesygdomsbestemmelser for at intimidere besværlige "nær-udenlandske naboer" som f.eks. Moldova og Georgien, hvorfra import af vin og mineralvand er blevet forbudt.
Ellers bruger Rusland differentieret prissætning på gas fra Gazprom som et udenrigspolitisk instrument til at lægge pres på naboer som f.eks. Ukraine. For nylig offentliggjorde NATO en rapport, som antyder, at Rusland planlægger et "gas-OPEC" sammen med Algeriet, Qatar, Usbekistan og Kasakhstan, hvilket ville udgøre en alvorlig trussel mod EU's eksterne sikkerhedsinteresser på energiområdet. En måde at imødegå dette på, især efter at Rusland har nægtet at underskrive energichartertraktaten, er at fortælle Kasakhstans præsident Nazarbajev, når han besøger Bruxelles i næste uge, at hans land i lighed med hans etniske fætter Aserbajdsjan vil være velkomment i den europæiske naboskabspolitik, hellere end at Kasakhstan går sammen med Rusland, Ukraine og Belarus i Jalta-traktatens indre økonomiske rum.
Reino Paasilinna
- (FI) Hr. formand, hr. minister! Jeg vil kun tale om energi, da det ikke er muligt at dække alle spørgsmål, og jeg ønsker at fremdrage en række punkter. Det er meget vigtigt for os at have energiforsyningssikkerhed, men det er vigtigt for Rusland at have sikkerhed for, at de har en fast kunde. Der skal gives adgang til markedet på begge sider. Vi har også brug for langsigtede handelsaftaler. Det har Rusland også brug for, da Rusland skal investere i sin energisektor, der er ved at bryde sammen.
Vi skal styre energidebatten politisk. Energi er et meget politisk spørgsmål. På trods heraf taler vi om alt muligt, men vi sætter os ikke engang ind i energisituationen i Rusland. Det bliver vi nødt til. Det er lang tid siden, at nogen har haft dette i tankerne.
Jeg vil gerne afslutningsvis påpege, at energi nu er en kilde til konflikt mellem EU og Rusland. Dette problem kan ikke klares med elektricitet eller gas, da det er politikernes opgave. Vi bliver derfor nødt til at handle som politikere på energiområdet og at indgå i et samarbejde med Rusland, der er tilfredsstillende for begge parter.
(Bifald)
Inese Vaidere
(LV) Hr. formand, mine damer og herrer! Indgåelsen af den nye partnerskabsaftale med Rusland er et afgørende skridt i vores samarbejde, der også vil medvirke til at løse energispørgsmålet. Af hensyn til vores gode relationer bør vi imidlertid ikke se bort fra de krav, som vi bliver nødt til at stille til Rusland, hvis dette samarbejde skal realiseres. Vi bør ikke se bort fra den kendsgerning, at demokratiet er under pres i Rusland, og at ytringsfriheden og pressefriheden er underlagt chokerende restriktioner. Der er flere og flere eksempler på intimidering af politiske modstandere og mord på journalister. Inden for de seneste syv år er 13 journalister blevet dræbt, men man har ikke afsløret ét eneste lejemord på en journalist. De russiske myndigheder gør samtidig heller ikke noget for at imødegå racisme og fremmedhad. I Rusland er volden tværtimod blevet en del af regeringssystemet. Rusland bruger samhandelen som et udenrigspolitisk redskab ved at stille krav om meget høje standarder til sine partnere, som imidlertid anvendes selektivt. EU skal sikre, at Rusland udviser en oprigtig vilje til at løse disse spørgsmål, og at Rusland straks indgår grænseaftaler med Estland og Letland. Dette krav skal også angives i dokumenterne, og jeg vil gerne takke Kommissionen for dens håndtering af disse spørgsmål.
Elmar Brok
(DE) Hr. formand! Relationerne til Rusland har strategisk betydning. Når vi ser udviklingen i Mellemøsten og tænker på, hvordan Rusland bliver brugt i Sikkerhedsrådet, når det gælder Iran, Nordkorea og lignende problemer, så ved vi, at det er i vores interesse at have Rusland på vores side i den slags spørgsmål. Vi ved også, at det i forbindelse med udvidelsen af mandatet til forhandling af en ny partnerskabs- og kooperationsaftale netop er spørgsmål, som har at gøre med energisikkerhed og demokrati og menneskerettigheder i Rusland, der skal med i denne aftale. For at opnå det, må man forhandle. Derfor er et veto ikke gavnligt, for så opnår man ikke nogen løsning i disse spørgsmål.
Samtidig tror jeg også, det er meget vigtigt, at Kommissionen og Rådet under deres forhandlinger noterer sig - og De kan jo også bruge det som argument - at en sådan aftale i sidste ende skal ratificeres af Europa-Parlamentet, og at vi ikke vil acceptere en aftale, som ikke også tager højde for visse betingelser, f.eks. i forbindelse med menneskerettigheder og energisikkerhed, solidarisk for alle EU's medlemsstater.
Jeg vil gerne nævne et punkt, som klart viser, at det naturligvis også gavner denne strategiske interesse, når EU optræder som en enhed i de udenrigspolitiske spørgsmål, men også præciserer, at der kan udvises solidaritet i de mindre spørgsmål som f.eks. handelsspørgsmålet med Polen. Hvis der opstår det indtryk, at man i forbindelse med handelsmæssige foranstaltninger straks farer i harnisk og gør et stort nummer ud af det, hvis det rammer Tyskland eller Storbritannien eller Frankrig, så oplever mindre eller nye medlemsstater, at man ikke tager tilstrækkeligt hensyn til deres problemer, og så har vi et troværdighedsproblem. Derfor kan jeg godt forstå Polen, sådan som dette handelsspørgsmål mellem Rusland og Polen hidtil er blevet behandlet. Der findes ikke længere foranstaltninger mod et enkelt land, for der findes nemlig kun en fælles handelspolitik!
Derfor beder jeg Kommissionen og kommissionsmedlemmet med ansvar for handelsspørgsmål om at sætte dette på prioriteringslisten fremover. Det gjorde man hverken i Polens tilfælde eller for trekvart år siden i tilfældet Iran/Danmark. Jeg tror, Kommissionen må forstå, at dette er et vigtigt budskab til befolkningerne i medlemsstaterne, at vi tager deres bekymringer alvorligt og tager os af dem. Så er det også lettere at opnå enighed i andre spøgsmål.
Marek Siwiec
(PL) Hr. formand! Den Russiske Føderation anvender dobbeltstandarder over for EU-medlemsstater ved at opdele dem i gode og dårlige stater. De gode stater belønnes med normale relationer, hvorimod de dårlige stater straffes med sanktioner som f.eks. handelsrestriktioner. Det er den ældgamle del og hersk-filosofi.
Vi har ingen indflydelse på Kremls ambitioner, fordi Kremls imperialistiske tankegang oplever en renæssance. De russiske ledere har råd til at tænke på denne måde, fordi olie- og gaspriserne stiger, og vi er nødt til at betale. Vores reaktion er af afgørende betydning. Hvis vi ikke reagerer i fællesskab, vil vi blot give næring til Ruslands imperialistiske tilgang til internationale forbindelser. Jeg siger ikke dette for at skabe frygt for Rusland, men for at sikre, at de forbedrede forbindelser mellem EU og Rusland er baseret på et sundt og stabilt grundlag, og for at udrydde alle opdelinger i de gode og de dårlige og de sejrende og de besejrede.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Udfaldet af topmødet i Finland var ikke så positivt, som det kunne have været. Vores ærede russiske partnere bør tage ved lære af denne erfaring.
Rusland og EU skal anerkende, at det nu er slut med visse metoder til løsning af konflikter mellem Moskva og EU, og navnlig mellem Moskva og nogle af de stærkere og rigere medlemsstater. De bilaterale ordninger imellem Rusland og Tyskland, Rusland og Frankrig eller Rusland og Det Forenede Kongerige kan og skal stoppes, og der skal i stedet være en ærlig debat med EU som helhed.
EU skal også lære af denne erfaring. Spørgsmål, der evt. vil være til hinder for omfattende aftaler, skal løses fuldt ud forud for sådanne topmøder. Det russiske forbud mod import af polsk kød var et godt eksempel. Resten af EU bør ikke blive overrasket over, at Polen kridter skoene og står fast i denne sag, der er meget vigtig for os. Vi opfattede det som en slags afgørende prøve, ikke blot på Ruslands hensigter over for Polen, men også på de andre medlemsstaters hensigter over for os.
Jeg vil gerne afslutningsvis understrege, at vi aldrig må tillade, at europæisk solidaritet bliver en tom frase.
Tunne Kelam
- (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for at tage disse menneskerettighedsspørgsmål op med vores russiske partnere. Under de nuværende omstændigheder er det imidlertid ikke nok at tage ømtålelige spørgsmål op. Vi har også krav på at modtage meningsfulde svar og derefter se ændringer i det negative mønster, som for tiden kan iagttages. Kun med sådanne ændringer, der sker ved hjælp af positive reformer, kan man stimulere den nye tillid, som vi så stærkt behøver for at fortsætte vores strategiske partnerskab.
Kommission skal nu overbevise den russiske ledelse om, at de demokratiske værdier ikke har en andenrangsstatus i vores forhandlingspakke. Det er netop, hvad de demokratisksindede borgere i Rusland forventer af os, og vi kan ikke svigte dem.
Dernæst opfordrer jeg Kommissionen til at være mere aktiv i sit forsvar af EU-solidariteten - vores grundlæggende princip. Alt for ofte betragter EU medlemslandenes forhold til Rusland som et rent bilateralt spørgsmål. EU's besked til Rusland på dette tidspunkt bør være, at hvis der lægges politisk eller økonomisk pres på ét medlemsland, så vil det være et problem for hele Europa. Dét kunne få vores partnere til at ændre deres adfærd.
Endelig har EU indflydelse på Rusland. Rusland er ikke mindre interesseret i sit forhold til EU, end vi er. Rusland interesserer sig for sit image som global partner, så vi bør også få hr. Putin til at arbejde på at overbevise os om og bevise, at Rusland faktisk kan afskaffe dette negative mønster, eller i det mindste få ham til at holde op med at lyve for os.
Rihards Pīks
(LV) Hr. formand! Tak, hr. formand, fru Ferrero-Waldner og fru Lehtomäki. De gjorde efter min opfattelse en meget stor indsats på topmødet, og drøftelserne var meget nyttige. Vi ønskede naturligvis, at der blev indledt drøftelser om den nye aftale. Hvorfor? Fordi vi selvfølgelig ønsker energiforsyningssikkerhed. Jeg mener imidlertid ikke, at vi under nogen omstændigheder bør ignorere nogen af medlemsstaterne. Vi har brug for solidaritet på dette område. Jeg vil blot fremdrage et par eksempler fra sidste år, der efter min opfattelse viser, at Rusland er selektiv. Det begyndte den 1. januar, hvor Rusland stoppede gasforsyningerne til Ukraine, og herefter kunne vi konstatere, at vin fra Moldova ikke længere var acceptabel, men at vin fra Transnistrien, der anvender den samme teknologi, var acceptabel. Dernæst nægtede Georgien at indordne sig, og pludselig blev gasrørledningen ved grænsen til Georgien sprængt i luften af en skurk, og Georgien havde ikke nogen gasforsyning i en uge eller to. Litauen sælger sine aktier i Mazeiku-olieraffinaderiet til polakkerne og ikke til russerne, og pludselig revner en olierørledning, og forsyningen af olie til Mazeiku-raffinaderiet stoppes. For kort tid siden blev fiskekonserves fra Letland trukket tilbage fra markedet i Rusland. Vores fødevareinspektion kontrollerede konservesprodukter fra Rusland i Letland og i Tyskland og konstaterede, at der var det samme forhøjede indhold af disse stoffer, som Rusland havde kritiseret os for. Dette er eksempler på, hvordan Rusland desværre altid finder en begrundelse for at bebrejde andre eller stoppe forsyninger eller nedlægge et forbud. Det forekommer mig således at være ekstremt vigtigt at inddrage energiforsyningssikkerheden i den nye aftale. Jeg ønsker Dem held og lykke med opgaven.
Béla Glattfelder
(HU) Hr. formand! Handel er et meget vigtigt aspekt i forholdet mellem Rusland og EU. Grundlaget for handel er retlig sikkerhed og forudsigelighed, og derfor skal fælles handelsaftaler overholdes.
EU må insistere på, at de principper og regler, der er fastlagt i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, overholdes nøje. Det russiske forbud mod import af polske kødprodukter og andre landbrugsprodukter er en krænkelse af disse principper og regler. Disse foranstaltninger er overdrevne og ubegrundede. De burde have været trukket tilbage for lang tid siden. Debatten om handel er fortsat uløst, fordi Rusland ikke udviser vilje til at samarbejde.
EU må insistere på, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen overholdes nøje, og vi må være solidariske med vores polske venner og tale med én stemme med henblik på at tilskynde Rusland til at opfylde handelsaftalerne. Vi må gøre det fuldstændig klart, at EU ikke kan acceptere, at handelspartnerne træffer diskriminerende foranstaltninger over for en af de andre medlemsstater. Det er også vigtigt at stå sammen, idet Rusland nu truer med at forbyde importen af alle kødprodukter fra EU som følge af Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse.
Dette spørgsmål er navnlig af betydning for Ungarn, da store mængder vin sælges i Rusland under betegnelsen "Tokaji", selv om de overhovedet ikke kommer fra Tokaj-regionen. Rusland krænker således de forskellige regler om beskyttelse af oprindelsesbetegnelser i partnerskabsaftalen. Dette er også en af grundene til, at EU skal indtage en fælles holdning til dette spørgsmål.
Bogusław Sonik
(PL) Hr. formand! EU-medlemsstaterne må være indbyrdes solidariske i forhold til Rusland. Moskva ønsker at opdele EU-medlemsstaterne i gode og dårlige partnere. De gode stater er de største og rigeste lande såsom Tyskland og Frankrig. Hr. Putin ønsker at føre sin europæiske politik med disse stater. Hvis vi accepterer denne behandling, bliver EU tilintetgjort og slavebundet. Vi må tale med én stemme i forhold til Rusland. Kommissionen burde på et tidligere tidspunkt have grebet ind i sagen om de polske fødevarer. Den burde også have taget Polens bekymringer over etableringen af den nordiske gasrørledning mere alvorligt.
Rusland er en vigtig partner for EU. Vi er nødt til at insistere på, at ytrings- og foreningsfriheden overholdes i Rusland, og at menneskerettighederne og oppositionens ret til at udøve aktiviteter ligeledes overholdes.
Det er ikke sandt, at polakkerne er antirussiske. Vi værdsætter den russiske kultur. Vi mener, at Rusland er en bemærkelsesværdig nation, der har frembragt en række enestående personligheder inden for kultur, videnskab og musik. Rusland har betalt en meget høj pris for den bolsjevistiske, kommunistiske utopis galskab. Vi vil altid støtte folk som Hertzen, Solsjenitsyn, Sakharov, Bukovski, Kovalev eller Politkovskaja, der havde mod til at tale åbent om behovet for et frit og demokratisk Rusland, der målbevidst sætter alle kræfter ind på at sikre sin egen udvikling og på at forbedre sine egne borgeres vilkår uden imperialistisk undertvingelse af nabolande.
Paula Lehtomäki
formand for Rådet - (FI) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil først og fremmest takke for denne intense, men nyttige debat. Det er et tegn på godt samarbejde, at alt, selv problematiske spørgsmål, kan diskuteres. Forudsætningen for et godt samarbejde blev opfyldt på topmødet mellem EU og Rusland. Vi var tilmed i stand til at diskutere disse vanskelige spørgsmål helt konkret og ikke blot rent principielt.
Det fremgik meget tydeligt af denne debat, at vi har brug for et afbalanceret samarbejde mellem EU og Rusland. I åbningstalerne på topmødet lagde begge parter stor vægt på den kendsgerning, at EU og Rusland er meget indbyrdes afhængige. Vi er afhængige af dem på mange områder, og de er afhængige af os.
Denne balance indebærer bl.a., at parterne forholder sig til hinanden på lige fod, og at de udviser respekt. Desuden opnås de bedste resultater af samarbejdet med Rusland navnlig gennem dialog og tæt samarbejde. Dette vil ikke ske, hvis vores tilgang til partneren er præget af den holdning, at alt er godt hos os, og at de gør alting håbløst forkert, og at vi skal fortælle dem, hvad de skal gøre. Vi opnår de bedste resultater gennem en åben dialog om alle spørgsmål og ved at udvise respekt for partneren. Der kan ikke forhandles om EU's grundlæggende værdier i forbindelse med denne dialog. Vores værdier er ikke til salg.
Menneskerettighederne er et centralt aspekt i dialogen mellem Unionen og Rusland. Det er af afgørende betydning for deres praktiske implementering, at der sker fremskridt med hensyn til retsstatsprincippet i Rusland. Unionen vil arbejde tæt sammen med Rusland på mange områder for at sikre retsstatsprincippet.
Samarbejdet inden for vores fire "rum" er en god anledning til at arbejde tættere sammen, ikke blot i energisektoren, men også på mange andre områder. Nu, hvor vi er nødt til at gøre en indsats for at få et nyt mandat til en nye partnerskabsaftale, er det værd at holde sig for øje, at vi også har mulighed for at arbejde tættere og mere effektivt sammen på grundlag af den eksisterende aftale. Vi behøver således ikke afvente et nyt mandat, da vi kan gøre fremskridt på grundlag af det nuværende mandat.
Debatten understregede også, at solidariteten i EU er af stor betydning. I denne forbindelse blev der tydeligvis udvist solidaritet til det sidste, idet Kommissionen og Rådets formandskab gjorde deres yderste for at finde en løsning på de områder, hvor der fortsat var uenighed, og på at indlede forhandlingerne om den nye aftale. Det lykkedes os imidlertid desværre ikke.
Præsident Putin gav flere gange klart udtryk for, at Rusland gerne importerer polsk kød. Efter Ruslands opfattelse er problemet, at kød, der er produceret i andre lande med polsk mærkning, importeres til Rusland, hvilket ikke kan accepteres. Der skal fortsat gøres en indsats for at løse dette problem og nå til enighed.
Lige før topmødet kom det frem, at USA og Rusland har indgået en bilateral aftale om Ruslands medlemskab af WTO. Da dette vigtige skridt hen imod Ruslands medlemskab af WTO nu er blevet taget, står det klart, at Rusland vil blive optaget i WTO i nær fremtid. Dette vil også medføre nye og virkelig positive muligheder for økonomisk samarbejde mellem EU og Rusland. Kommissær Mandelson og den russiske handelsminister Gref præsenterede også deres synspunktet på topmødet. Vi har således mange fremragende muligheder, men også en lang række problemområder, hvor vi fortsat skal samarbejde. Vi skal samarbejde på lige vilkår og udvise gensidig respekt.
Benita Ferrero-Waldner
Hr. formand! Forbindelserne mellem EU og Rusland er i sandhed yderst komplekse. På den ene side er Rusland en strategisk partner, på den anden side er det en fælles nabo. Vi er nødt til at finde en balance mellem disse to meget vigtige faktorer.
Dernæst, hvad angår kødspørgsmålet, har vi arbejdet meget hårdt med polakkerne og med russerne, men som Kommission har vi ikke engang et officielt ansvar herfor. Vi har ansvar for import, men vi har ikke ansvar for eksport. Somme tider betyder disse ting noget, f.eks. har vi bedt om trilaterale udvalg. Det er, hvad vi har tilbudt. Vi har spurgt, hvorfor vi ikke sætter os ned sammen trilateralt og prøver at finde en løsning. Efter en længerevarende diskussion angående kød, der importeres illegalt fra tredjelande til Rusland - det drejede sig ikke om polsk kød, det kan jeg skrive under på - gik hr. Putin ind på at give sin landbrugsminister besked på at arbejde mere intensivt med polakkerne. Jeg håber, at det betyder, at stien mod en løsning på problemet er ryddet.
Desværre tror jeg ikke, at vi har flere retlige muligheder. Vores kollegas kommentarer om WTO var meget rigtige. Dette vil give os flere retlige muligheder.
Jeg er også glad for at fortælle Dem, at vi i dag har vedtaget en meddelelse om naboskabspolitikken, som vil blive sendt til Parlamentet om nogle få dage. Jeg vil officielt præsentere den for medierne på mandag, fordi vi i dag har drøftet Tyrkiet.
Vi taler også om et samarbejde omkring Sortehavet. Jeg ønsker at nævne det, fordi det dukkede op under forhandlingen. Vi finder det yderst vigtigt at have naboerne mod øst sammen med Sortehavs-samarbejdet - dvs. Tyrkiet og Rusland sammen. Til slut bliver vi nødt til sammen at forpligte os igen og finde løsninger.
Denne nye aftale vil også omfatte hele energispørgsmålet. Mange af disse spørgsmål er allerede blevet behandlet. Forleden dag havde vi en meget vigtig energikonference i Bruxelles og der et helt sæt forskellige idéer om gennemsigtighed, gensidighed og retssikkerhed for investeringer. Dette fremskridt blev gjort i Lahti, og dette fremskridt skal også inkorporeres i vores aftale, for vi har brug for et stabilt teknologimarked. Vi har også brug for et stabilt marked til gavn for alle os, der bruger russiske statsindtægter og ressourcer, og for vores egne muligheder som forbrugere.
Lad mig også sige, at vi har udvist den størst mulige solidaritet med Polen. Jeg vil ikke godtage, at dette ikke skal have været tilfældet i videst muligt omfang. På den anden side ønsker vi at fortsætte arbejdet, så jeg tror, at vi er nødt til at have dette komplekse, afbalancerede forhold.
Det var et meget ærligt og åbenhjertigt møde. Det er altid godt. Jeg foretrækker en ærlig og åbenhjertig diskussion med chance for at løse et problem, og så måske løse andre i næste omgang.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted under mødeperioden i december.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Bogdan Golik
(PL) Jeg vil gerne udtrykke min store bekymring over forbuddet mod import af vegetabilske og animalske produkter fra Polen, som Den Russiske Føderation har opretholdt i de sidste 12 måneder. Jeg opfordrer på det kraftigste Kommissionen til at gribe mere beslutsomt ind for at løse problemet. I lyset af den fastlåste situation i forhold til Moskva er det sandsynligvis bedst, hvis Rusland og EU behandler dette spørgsmål på højeste politiske niveau.
I lyset af de vanskeligheder, der er forbundet med handelen med landbrugsprodukter med Rusland, mener jeg, at det vil være hensigtsmæssigt at bemyndige Kommissionen til at fastlægge handelspolitikken som helhed, herunder ikke blot importrelaterede, men også eksportrelaterede spørgsmål. Alle EU-medlemsstaterne kan meget vel støde ind i problemer, når de handler med Rusland, ikke kun Polen, Rumænien og Bulgarien. De enkelte medlemsstaters nuværende principper om opdelt adgang til tredjelandes markeder kan medføre ulige vilkår for eksport og forskelsbehandling af visse medlemsstater.
Kompetencefordelingen på import- og eksportområdet synes at være i strid med principperne om det indre marked og bestemmelserne i artikel 133 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, hvori det fastslås, at den fælles handelspolitik bygger på ensartede principper, bl.a. for så vidt angår eksportpolitik. Kommissionens nuværende praksis bør desuden forbedres, således at det ikke tager uforholdsmæssig lang tid at løse problemer, der måtte opstå, og således at det bliver muligt at reagere hurtigt på uventede situationer.
Bruno Gollnisch
(FR) De, der indtager den hårdeste linje over for Rusland i dag, er ofte dem, der i lang tid benægtede gulagens eksistens, kommunismens totalitære art og truslen fra den sovjetiske imperialisme.
I 74 år trådte kommunisterne de mest grundlæggende friheder og solidaritet under fode, og de har endog tvunget børn til at angive deres forældre. Det er ikke overraskende, at det russiske demokrati, efter at man er kommet ud af dette mareridt, endnu ikke er perfekt.
Vores demokratier er ikke spor bedre. Den Nationale Front, som repræsenterer over 15 % af de franske vælgere, er f.eks. ikke repræsenteret i Nationalforsamlingen, og de partier, der har magten, vil forhindre dets kandidat, Jean-Marie Le Pen, i at stille op til præsidentvalget.
I modsætning til Tyrkiet, som EU i Bruxelles vil optage som medlem, er Rusland en fuldgyldig europæisk nation. De europæiske folk, som er forenet af de samme hellensk-kristne rødder, er desværre også forenet af de samme trusler, nemlig faldende fødselstal og indvandring, materialisme og islamisme. Det er nu tid at genforene de østlige og vestlige grene af vores civilisation ud over Theodosius-skillelinjen, at forene Sankt Benedikts arvinger med Sankt Cyrils arvinger.
Filip Kaczmarek
(PL) Rusland er en meget vigtig nabo for EU, og EU er en meget vigtig partner for Rusland. Hvis dette partnerskab skal være sundt og reelt, bliver Rusland nødt til at forstå EU, og EU bør hjælpe til i denne forbindelse. EU er baseret på princippet om solidaritet mellem medlemsstaterne. Vi kan således ikke acceptere denne politik, der har til formål at skabe splid mellem EU-medlemsstaterne, og Ruslands brug af bilaterale kontakter med henblik på at lægge pres på visse medlemsstater.
Polsk kød er med andre ord europæisk kød. Det ubegrundede forbud mod eksport af polsk kød til Rusland er et problem for EU som helhed og henhører ikke under de bilaterale forbindelser mellem Polen og Rusland. En nærmere undersøgelse afslørede, at de veterinærattester for kød, der blev brugt som et påskud for at nedlægge forbud mod import af polsk kød, vedrørte kød produceret i USA og eksporteret til Rusland via Letland. Forbuddet var således en politisk foranstaltning.
Jeg glæder mig over, at det finske formandskab vælger sine ord med omhu og beskriver samarbejdet mellem Rusland og EU på energiområdet som en positiv indbyrdes afhængighed. Spørgsmålet er imidlertid, hvad dette egentlig betyder, og hvad russerne lægger i at være positive og uafhængige. For at undgå divergerende fortolkninger vil det være mest hensigtsmæssigt at inddrage de vigtigste elementer i chartret og transitprotokollen i den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale mellem Rusland og EU. Dette vil sikre liberaliseringen af gasforsyningerne fra Centralasien via russisk territorium.
