Skovbrande i Grækenland - brandenes konsekvenser og opfølgning herpå med henblik på forebyggelse og beredskab (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om skovbrande i Grækenland - brandenes konsekvenser og opfølgning herpå med henblik på forebyggelse og beredskab.
Vladimír Špidla
Hr. formand! Jeg ønsker først og fremmest at beklage, at min kollega, Stravros Dimas, ikke kan være til stede i dag. Han ønskede at deltage i forhandlingen, men er forhindret på grund af en alvorlig øjenoperation for nylig.
Kommissionen ønsker at udtrykke sin dybe beklagelse over den ødelæggelse, som skovbrandene i Grækenland har forårsaget. Vores tanker går til ofrene og deres familier. Præsident Barroso besøgte Grækenland i weekenden for at vurdere situationen. Kommissær Hübner besøgte også Grækenland for at vurdere, hvordan vi bedst kan yde et bidrag til genopbygningsarbejdet med EU-midler, og hun vil fortælle om situationen på Kollegiets møde i morgen, som hun deltager i. Kommissær Dimas, som var i Grækenland under de indledende brande, var vidne til iværksættelsen af den internationale støtte til de græske brandmænd og rapporterede om situationen til Kollegiet for at informere alle medlemmer af Kommissionen om den støtte, der er ydet, og appellere til mobilisering af alle de instrumenter, der er til rådighed, med henblik på hurtig genopbygning.
Det har været både en menneskelig tragedie og en økologisk katastrofe. Brandene har kostet menneskeliv og ødelagt boliger og økonomiske rammer for en hel nation. Skaderne er betydelige: mindst 180.000 ha jord er brændt og 130 byer og landsbyer ødelagt. I de områder, der er hårdest ramt, f.eks. Peloponnes og den centrale og østlige del af Grækenland, blev de regionale økonomier især belastet. Alle europæiske borgere var påvirket af billederne af brandene, og Europa reagerede hurtigt med assistance, da Grækenland bad om hjælp.
Kommissionens overvågnings- og informationscenter koordinerede assistancen fra 14 medlemsstater, og det internationale samfund ydede derudover støtte til brandbekæmpelsen og spillede dermed en stor rolle i forsøget på at forhindre brandene i at spredes. Grækenlands europæiske partner var med Kommissionens hjælp i stand til at yde luftbåren specialassistance med 13 vandbombefly og 20 helikoptere fra Canadair - disse oplysninger vil blive opdateret på mandag - og brandbekæmpelsestjenester på jorden, køretøjer og andre faciliteter. Der er især ydet værdifuld støtte fra Norge, Schweiz, Serbien, Rusland og Israel. Missionen var den største europæiske civilbeskyttelsesoperation, der er udført for en medlemsstat. Der blev ydet hurtig og effektiv støtte, og det er et bemærkelsesværdigt eksempel på europæisk solidaritet.
Den skade, som brandene i Grækenland har forårsaget, er helt ekstreme og er sket inden for de generelle rammer for eskalering af denne form for katastrofe. Mellem juli og august i år modtog Kommissionen 12 internationale anmodninger om støtte: fra Grækenland, Cypern, Italien, Bulgarien, Albanien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Generelt var reaktionerne fra medlemsstaterne hjælpsomme og umiddelbare. Det stigende antal anmodninger om støtte medførte dog en situation, hvor der til sidst var operationelle begrænsninger for luftbårne brandbekæmpelsestjenester. EU bør prioritere muligheden for at mobilisere yderligere kapacitet og udvide brandbekæmpelsestjenesterne ved at henvende sig til den private sektor eller lande, der ikke er medlemmer af EU.
Den græske regering har beregnet skaderne til ca. 4 milliarder euro eller ca. 2 % af det græske bruttonationalprodukt. Regeringen er i færd med at udarbejde en sammenhængende handlingsplan til afhjælpning af situationen og har informeret Kommissionen om, at den vil anmode om assistance fra de EU-programmer, der er til rådighed.
De frygtelige miljøskader, som brandene har forårsaget i Grækenland, skal nu ses i sammenhæng med risikoen for voldsom regn, der løber ud i floderne og videre i et svækket økosystem, og erosion af jorden med jordskred og vandforurening. Et stort antal beskyttede zoner er ødelagt, og Kommissionen er i færd med at undersøge, hvordan de midler, der er til rådighed, og især midler fra Life+ kan mobiliseres for at hjælpe med at genoprette de ødelagte naturområder.
Kommissærerne har drøftet disse spørgsmål indgående, og Kommissionen har påtaget sig at træffe alle de foranstaltninger, der er mulige, for at hjælpe den græske regering med at håndtere de sociale, miljømæssige og økonomiske konsekvenser af brandene. Et instrument, der evt. kan hjælpe den græske befolkning, er en omprogrammering af strukturfondene til de regioner og programmer, der er direkte ramt af katastrofen.
Derudover kan Solidaritetsfonden evt. mobiliseres på grundlag af en anmodning fra de græske myndigheder. Parlamentets og Rådets samarbejde vil i denne sammenhæng være uhyre vigtigt for så vidt muligt at afkorte processen for vedtagelse af Kommissionens forslag om at ændre budgettet med henblik på mobilisering af denne fond.
I forbindelse med støtten, der er afsat i de operationelle programmer i 2006, vil Kommissionen, så snart de græske myndigheder anmoder om en ændring, undersøge situationen med maksimal fleksibilitet inden for rammerne af de eksisterende lovbestemmelser. Der vil blive ydet så meget kredit som muligt til afhjælpning af de behov, der er opstået hos befolkningen og i regionerne som følge af krisen. Kommissionen vil anvende fast track-proceduren for at sikre en hurtig afgørelse.
Kommissionen vil for perioden 2007-2013 vedtage nye programmer som planlagt i oktober efter anmodning fra de græske myndigheder. Programmerne vil evt. blive vedtaget senere, alt efter de identificerede behov og de regioner og sektorer, der er påvirket, på grundlag af en overordnet plan udarbejdet af de græske myndigheder. Med hensyn til Den Europæiske Socialfond må vi bede de græske myndigheder om at inkludere et omfattende afsnit om "menneskelige ressourcer" i den eksisterende handlingsplan. Planen skal dække alle områder: beskæftigelse, integration og sundhed, uddannelse og erhvervsuddannelse og reform af den offentlige forvaltning.
Klimaændringerne kan medføre tiltagende tørre vintre og varme somre, hvilket skaber ideelle forhold for brande. Der er nu en stigende risiko for skovbrande, og i Europas reaktion på denne tragedie skal der tages højde for nødvendigheden af at mindske virkningerne af brande i fremtiden. Skovforvaltning hører hovedsageligt under medlemsstaternes ansvarsområde. Det er forståeligt nok, da de nationale regeringer har langt bedre mulighed for at forvalte egne territorier, investere i foranstaltninger til forebyggelse af brand og planlægge nødtjenesternes kapacitet.
Der er endvidere mange muligheder for EU-støtte til nationale foranstaltninger på dette område. Kommissionen vil udarbejde en meddelelse om skovbrande og undersøge en række praktiske foranstaltninger til bedre forebyggelse af brand og genoprettelse af økonomier og økosystemer.
Selv om EU's støtte i form af civilbeskyttelse var imponerende, mener Kommissionen, at det er på tide at fremme EU's kapacitet på dette område. Kommissionen har overvejet dette aspekt siden 2006, og faktisk har formanden, hr. Barroso, allerede anmodet Michel Barnier om at udarbejde en betænkning om spørgsmålet. Vi vil nøje overveje henstillingerne i Michel Barniers betænkning, når den fremlægges.
Det er positivt, at Parlamentet altid har bakket op omkring en ambitiøs udvikling af EU's civilbeskyttelseskapacitet. Det kræver ikke desto mindre enstemmig støtte fra alle medlemsstater, hvis det skal være muligt at træffe nye foranstaltninger, og det har tidligere været vanskeligt at opnå.
I 2006 foreslog Kommissionen at anvende EU-midler fra det finansielle civilbeskyttelsesinstrument for at oprette en særlig beredskabsstyrke til civilbeskyttelse, f.eks. luftbårne brandbekæmpelsesenheder i forbindelse med omfattende brande. Forslaget indgår næsten ord for ord i punkt 9 i dagens beslutningsforslag. Desværre er der en række medlemsstater, som ikke deler dette synspunkt, og forslaget kan således ikke gennemføres. Kommissionen opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at indtage en mere ambitiøs holdning, når der stilles forslag på dette område i fremtiden.
Ioannis Varvitsiotis
Hr. formand! Kommissær Špidla har givet en indgående beskrivelse af den store katastrofe, der har ramt mit land. Desuden har Kommissionens formand, hr. Barroso, sammen med kommissær Hübner besøgt landet og de områder, der blev ramt af ødelæggelserne.
Jeg vil gerne benytte lejligheden i dag til, på alle grækeres vegne, at takke EU, medlemsstaterne og andre lande, som har stillet professionelle brandfolk og brandslukningsfly til rådighed, for den hurtige respons og deres afgørende hjælp med slukningen af de ødelæggende brande i Grækenland.
Jeg vil også gerne påpege, at alle landene i Sydeuropa, der har været i samme situation, har været udsat for tilsvarende ødelæggende brande - dog ikke i samme omfang som Grækenland.
Det, der er vigtigt lige nu, er at se på fremtiden. Og fremtiden er allerede begyndt. De første økonomiske støtteforanstaltninger for de ramte har allerede givet resultater. Om nogle få dage har størstedelen af de støtteberettigede modtaget penge til dækning af deres akutte behov og til erstatning af deres indbo. Et stort antal hjemløse er blevet indlogeret i de midlertidige boliger, der er sendt til områderne.
De landmænd, der har lidt tab - her vil jeg gerne gøre opmærksom på, at husdyravlerne har mistet over 73.000 dyr i brandene - modtager ifølge en aftale mellem den græske regering og EU forskud på deres erstatninger for den kapital i form af afgrøder, dyr og faciliteter, der er ødelagt.
Jeg vil også gerne fortælle kommissæren, at det, han talte om, allerede er i gang. Der er iværksat en undersøgelse og er ved at blive udformet en plan for genopbygning for alle de områder, der blev ramt af brandene. Planen tager dels sigte på hurtig og effektiv dækning af ofrenes akutte humanitære og økonomiske behov, dels en så hurtig som muligt genoprettelse af den skade, der er sket på det fysiske miljø.
Et særligt kapitel i planen omhandler genetableringen af området omkring den arkæologiske lokalitet Olympia, hvor det gamle stadion, museet og de andre bygninger blev reddet takket være en overmenneskelig indsats fra brandslukningsfolkenes side.
Vi må indrømme, at Grækenland har modtaget den største bistand, som er givet fra EF's civilbeskyttelsesmekanisme, siden den blev oprettet i 2001. Denne hjælp har bevist, at EU først og fremmest er baseret på principperne samarbejde og solidaritet.
Med det beslutningsforslag, vi skal stemme om i morgen, er vores mål at foranledige Kommissionen til at iværksætte en hurtig mobilisering af Den Europæiske Solidaritetsfond og sikre alle de finansielle midler, der er afsat til at imødegå konsekvenserne på mellemlangt og langt sigt.
For det andet at der oprettes en særlig mekanisme til hurtig indsats ved store naturkatastrofe - der er i øvrigt allerede taget forberedende skridt - og som hr. Špidla var inde på - men jeg vil gerne fremhæve det yderligere - mener vi også, at Kommissionen bør undersøge mulighederne for at oprette en uafhængig supplerende beredskabsstyrke bestående af private brandslukningsfly eller fly fra europæiske lande, hvor der ikke er risiko for brande i sommermånederne i Europa. Dette ekstra beredskab kunne placeres i lande med en høj risiko og være klar til aktion fra sommeren 2008.
Jeg er overbevist om, at EU vil stille sig ved mit lands side og bevise i praksis, at solidaritet er det princip, der ligger til grund for vores indbyrdes relationer.
Til sidst vil jeg endnu en gang takke for Deres støtte indtil nu.
(Bifald)
Martin Schulz
Hr. formand, mine damer og herrer! I weekenden havde jeg lejlighed til selv at se brandkatastrofen og dens konsekvenser i Grækenland. Mine kolleger og jeg rejste ud til nogle af de ramte områder, og jeg må sige, at jeg aldrig har set en sådan tragedie i mit liv. Der er mennesker, der har mistet alt, hvad de ejede, deres hjem og ejendele, i løbet af få minutter på grund af disse brande. Jeg talte med mennesker, som i bogstaveligste forstand måtte løbe for livet kun med det, de stod og gik i. Situationen er kritisk. En række mennesker er i eksistentiel i fare og har behov for hjælp på kort sigt.
Derfor har kommissær Špidla ret, når han siger, at der er behov for hurtig hjælp, og der er behov for ubureaukratisk hjælp. Når jeg på gruppens vegne taler om hurtig og ubureaukratisk hjælp, så vil det ikke sige - som nogle tjenestemænd i Kommissionen mener - om 2-3 måneder. Nej, hjælpen skal ydes nu, øjeblikkeligt og direkte, for de har ikke behov for hjælp om to måneder, de har brug for den nu. Derfor anmoder vi om at stille midlerne fra Solidaritetsfonden til rådighed direkte, og hvis der er midler tilovers i strukturfondene eller på andre budgetter, bør de også stilles til rådighed så hurtigt som muligt.
Det er ikke vores første debat om katastrofer. I de seneste 10 år har vi siddet her gang på gang og diskuteret, hvad der skal gøres. Det vedrører ikke kun Grækenland, men også folk i de oversvømmede områder i Storbritannien, som også blev ramt i denne sommer, eller dem, der er ramt af jordskælv, ja, ethvert katastrofeområde.
Følgende er vigtigt: En centralistisk tilgang gavner intet, når vi forsøger at mildne virkningerne af en katastrofe lokalt. Hvis det brænder omkring Athen, er der behov for et effektivt, lokalt brandvæsen og ikke en katastrofekommissær i Bruxelles. Det er det afgørende punkt, dvs. katastrofestyringen skal være organiseret decentralt. Med udgangspunkt i egne lokale forudsætninger og egne kompetencer må regeringerne i EU derfor opbygge deres egen infrastruktur i deres lande, så der kan handles hurtigt og effektivt lokalt, hvis der opstår oversvømmelser eller brande.
EU må udnytte de muligheder, der er til rådighed, for at sikre en effektiv koordination. Der er regeringer, som ønsker at starte med at gøre det hele selv - selv om de har forsømt enhver lejlighed til at opbygge infrastrukturen gennem de seneste 10 år - og så anmoder om hjælp udefra alt for sent på grund af misforstået forlegenhed eller misforstået ærgerrighed.
Lad os derfor slå fast, at når regeringer rekvirerer international hjælp, så er det ikke en falliterklæring, det vidner tværtimod om ansvarsbevidsthed og om en effektiv krisestyring. Regeringerne bør reagere på den måde langt hurtigere. Og vi må så udvikle de samordningsmekanismer, der kræves for at kunne handle effektivt.
Som politikere må vi alle være på det rene med én ting. Folk holder ikke ligefrem af staten. De oplever staten i dens rolle som ordensmagt eller skattemyndighed, og vi ved alle udmærket, at det kun interesserer borgerne perifert. Men hvad staten angår, så er der én ting, der interesserer borgerne, nemlig at vide, at staten er der i nødens stund. Og hvis staten ikke er der, når man har hårdt brug for det, og hvis den ikke handler, når der er behov for politi eller brandvæsen, så glemmer borgerne det aldrig. Det bør de ansvarlige i alle lande skrive sig bag ørerne!
Hvad er vi her egentlig for? Vores opgave er at skabe rammebetingelserne for at afdæmpe de grundlæggende risici, som borgerne bliver udsat for i deres liv, og det skal ske lokalt. Jeg vil gerne gentage, at der de steder, jeg besøgte, ikke findes frivillige brandværn. I Tyskland, i den by, hvor jeg har været borgmester, har man et frivilligt brandværn bestående af mænd og kvinder, der tilbringer deres fritid med at beskytte andre mod brand. Den slags findes ikke de steder, jeg besøgte i Grækenland.
Det ville f.eks. være en solidarisk handling, hvis lande, der har et sådant system, arbejdede sammen med de berørte lokalsamfund, f.eks. i Grækenland, og overvejede at opbygge et sådant instrument, hvor EU stiller hjælpemidler, penge og instrumenter til rådighed for at få disse strukturer etableret. Det burde være en af de lærer, vi uddrager af disse oplevelser.
Her til slut vil jeg gerne sige noget, der er meget vigtigt. Jeg tror, at følelsen af ikke at være alene er meget vigtig i en situation som den, befolkningen i Grækenland befinder sig i for øjeblikket. Derfor ligger det os i Den Socialdemokratiske Gruppe i Parlamentet meget på sinde at lade menneskene dér vide, at vi på tværs af alle partiskel ved, hvad de går igennem. I en sådan situation hersker der ingen ideologisk uenighed. Der findes ikke kristen-demokratisk eller socialdemokratisk brandbekæmpelse! Men der findes solidaritet med mennesker i nød.
Lad mig komme med en allersidste bemærkning. Der vil altid være mennesker i nød - det være sig på grund af oversvømmelse eller brandkatastrofer - hvis vi ikke forstår, at dette ikke kun handler om kriminelle elementer. Ja, jeg mener, at brandstiftere, der ønsker at skaffe sig land ved at ødelægge naturen, er primitive kriminelle. De findes også. Men ikke desto mindre er meget af det, vi har oplevet i de senere år, en følge af klimaændringerne, og vi vil skulle vænne os til langt mere end det, vi oplever nu. Men det er ikke nok at bekæmpe følgerne, når de indtræder. Vi må også tage fat på årsagerne. Derfor vil en ny kurs i klimapolitikken også spille en nøglerolle i vores bestræbelser på mere effektivt at få styr på det, vi har været vidner til i Grækenland og andre steder.
(Bifald)
Vittorio Prodi
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne takke kommissær Špidla for hans tilstedeværelse og for hans indlæg. Først vil jeg gerne give udtryk for min solidaritet med navnlig den græske befolkning, men også med de befolkninger i de andre lande - f.eks. på Sicilien og i Syditalien - der har været udsat for lignende katastrofer. Jeg vil gerne takke brandmændene og de frivillige hjælpere for deres uegennyttige indsats, og jeg vil naturligvis også gerne give udtryk for min solidaritet med ofrene og deres familie.
Jeg vil gerne vende tilbage til sidste del af hr. Schulz' tale, nemlig til vigtigheden af en forebyggende indsats, hvilket efter min mening er yderst væsentligt, netop fordi vi står over for en klimaændring - og jeg ville gerne have, at vi blev klar over, at det er en realitet og ikke bare tom snak. Klimaændringen består navnlig i en forværring af ekstreme vejrfænomer, og derfor vil vi se mere intense regnskyl og længere tørkeperioder. Det er en helt ny udfordring for vores lande.
Det er nødvendigt med en vedligeholdelsesindsats i vores lande, der består af konkrete foranstaltninger for at bekæmpe disse fænomener, navnlig skovbrandene. Vi skal gøre skovene mindre brændbare, tynde ud i dem og fjerne alt det, der kan være med til at sprede branden, så skovene bliver mindre brændbare, og så branden ikke spredes så hurtigt.
Der er således tale om en vedligeholdelsesindsats, og den skal også vedrøre vandløb i tilfælde af oversvømmelse, så man øger vandets tilbageholdelsestid. På dette område skal vi simpelthen undersøge de utroligt mange forslag, der stilles i Barnier-rapporten om en europæisk civilberedskabsstyrke ved naturkatastrofer.
Til sidst vil jeg sige, at også civilforsvar er et område, hvor der er behov for en egentlig europæisk beredskabsstyrke, netop fordi der er tale om katastrofer, som er så store, at de går længere end til de enkelte medlemsstaters grænser.
Carl Schlyter
Hr. formand! Vores tanker går først og fremmest til de familier, der har mistet deres familiemedlemmer, hjem og ejendele. Der skal ydes katastrofehjælp hurtigst muligt.
Også samfundet generelt har mistet værdifulde skov- og naturområder. Det er vigtigt, at der ydes langsigtet hjælp inden for rammerne af bæredygtig udvikling, således at vi ikke blot investerer en hel masse, som så brændes op igen.
Vi taler om naturkatastrofer, og der er i stigende grad tale om antropogene katastrofer. Der er klimaændringer, som resulterer i både ekstrem tørke og ekstrem nedbør. I nogle tilfælde er beskyttelsen af vores skove mangelfuld. I nogle tilfælde skærer vi ned på den civilbeskyttelsesmekanisme, som skal hjælpe os i forbindelse med brande. Hvis civilbeskyttelsen skal være bæredygtig på lang sigt, er der brug for en indsats til bekæmpelse af klimaændringer, både på lovgivningsplan og med henblik på hensigtsmæssig beskyttelse af naturområder.
Jeg håber, at en af betingelserne for europæisk støtte til genopbygning vil være genplantning af skove, og at midlerne ikke anvendes til kynisk udnyttelse af skovbrande til indførelse af nye turistområder og andre ændringer til anvendelse af jorden.
Mine græske kolleger - desværre har vi ingen græske medlemmer af De Grønne i Parlamentet - har bedt mig om at sige, at vi ønsker at stoppe ændringsforslagene til artikel 24 i den græske forfatning, som vil svække beskyttelsen af skovene. I øjeblikket har skovene brug for endnu mere beskyttelse.
Jeg ønsker ikke at kritisere eller forsvare regeringen i dag. Der er en valgkampagne i gang, og nogle forsøger at kritisere regeringen og andre forsøger at forsvare den. Men lige nu skal vi hjælpe Grækenland og alle andre lande, der er påvirket af katastrofen - og vi vil tage stilling til kritik og analyser, når vi har håndteret katastrofen.
Dimitrios Papadimoulis
Hr. formand, hr. kommissær! Grækenland står midt i en tragedie. 75 menneskeliv er gået tabt i sommer. Omkring 300.000 ha skov er brændt, og vi står over for en enorm økologisk og økonomisk katastrofe.
Staten var slet ikke forberedt. I regeringen har man forsøgt at lægge hele skylden for denne tragedie over på den usynlige fjende, på udefinerbare trusler, dvs. underforstået interne eller eksterne terrorhandlinger. Sandheden er, at vi betaler for både den nuværende og den forrige regerings synder. Grækenland er det eneste land, som ikke har et skovregister og et matrikelregister; det eneste land, hvor man forsøger at begrænse beskyttelsen af skovene med en ændring af § 24; det eneste land, der har 2 millioner ulovligt opførte bygninger, flere af disse i skovområder, hvor man uden videre bygger villaer i de brændte områder og får leveret strøm og vand ved hjælp af regeringens ændringsforslag i dens jagt på stemmer.
Dette må ændres. Desværre har forebyggelsen været utilstrækkelig i hele denne tragedie. Selv om den meget tørre vinter sammen med hedebølgen var en advarsel om omfattende brande, var der mangel på beskyttelse, en dårlig koordinering, da katastrofen indtraf, og mange millioner euro, som Samhørighedsfonden har godkendt til beskyttelse af skove, er stadig ikke udbetalt. 33 millioner euro ud af 2.000 millioner er godkendt, men indtil nu er der ikke brugt en eneste euro.
Medlemsstaten Grækenland er derfor nødt til at gøre mere. Som EU og i Europa-Parlamentet er vi imidlertid også nødt til at gøre mere for at forvalte skovene, som er vores fælles europæiske arv.
Ikke flere ord, hr. Špidla. Ikke mere "vi vil undersøge Barnier-forslagene", som De nu har haft liggende i skuffen meget længe. Det var Dem, der bestilte Barnier-forslagene, og nu er De nødt til at gå videre med dem og gennemføre dem. De er nødt til at udbetale flere penge akut fra Solidaritetsfonden og Fonden til Udvikling af Landdistrikter uden bureaukrati både i Grækenland og i de andre lande, som er ramt. Det er på tide, at der oprettes en fond for beskyttelse af de europæiske skove og afværgelse af brande, og ligesom De gjorde i forbindelse med oversvømmelserne, bør De undersøge, om der kan udarbejdes et direktiv om beskyttelse mod risikoen for brande.
Og en ting mere: Vi er nødt til at have - og dette krav fremsætter jeg på vegne af min politiske gruppe - mere Europa til beskyttelse af skove og miljø. I stedet for at hjælpe amerikanerne med hurtige indsatsstyrker i Irak og Afghanistan bør vi oprette en europæisk hurtig indsatsstyrke til at bekæmpe naturkatastrofer.
Det er ikke nok, at vi drøfter risikoen forbundet med klimaforandringer i teorien. Vi er nødt til at gøre mere i EU, og det indebærer fælles politikker, flere penge fra de fælles fonde og strengere kontrol af medlemsstaterne, når de tilsidesætter europæisk miljølovgivning.
Jens-Peter Bonde
Hr. formand! Jeg taler på vegne af Georgios Karatzaferis, et græsk medlem af IND/DEM-Gruppen. Han besluttede at tage sig af forholdene i Grækenland, hvor 63 personer er omkommet, 120 landsbyer og mindre byer ødelagt og millioner af træer brændt. Tabet i bruttonationalproduktet er beregnet til 2 %. Det er en katastrofe, og Grækenland har brug for al mulig støtte fra de øvrige medlemsstater og EU-institutionerne.
Tilsyneladende er nogle af de EU-midler, der var afsat til forebyggelse af sådanne katastrofer, ikke anvendt hensigtsmæssigt. Jeg ønsker derfor at anmode Kommissionen om at foretage en gennemgribende undersøgelse af anvendelsen af disse EU-midler, der var afsat til kortlægning af områder og forebyggelse af brand. Hvem er de skyldige? Hvem er de ansvarlige? De pårørende til de 63 græske statsborgere, der mistede livet, har brug for svar, og det har vi som repræsentanter for skatteyderne også.
Gerardo Galeote
- (ES) Hr. formand! I de seneste år har vi gjort plenarforsamlingen i september til en trist tradition: Vi taler om naturkatastrofer. Der er ingen tvivl om, at vi befinder os på et exceptionelt tidspunkt med hensyn til materielle skader og dødsofre, især som følge af de frygtelige brande i Grækenland, men også i andre europæiske regioner.
Vi skal for det første give udtryk for vores solidaritet med de græske myndigheder, med hele det græske folk, men i særdeleshed med familierne til de omkomne, som ikke altid modtager den støtte, de har krav på.
Men borgerne har ret til at kræve noget mere af de europæiske institutioner, f.eks. en fleksibel anvendelse af Den Europæiske Solidaritetsfond - som hr. Špidla har forklaret - hvilket ikke altid er sket, men også konkrete beslutninger.
Vi skal også spørge Rådet, hvad der mere skal ske, for at det bliver overbevist om behovet for at iværksætte arbejdet med reformen af denne gammeldags fond. Jeg er nødt til at minde om, at Rådet i mere end et år har drøftet forslaget fra Kommissionen og Europa-Parlamentets ændringsforslag, og derfor anmoder min gruppe det portugisiske formandskab om seriøst at overveje at indkalde til et ekstraordinært rådsmøde med dette formål.
Derudover, men også på grund af Rådets passivitet, anmoder min gruppe Kommissionen om at fremlægge konkrete forslag om civilbeskyttelse inden for Fællesskabet i tråd med det, som blev foreslået i Barnier-betænkningen.
Min gruppe har taget aktiv del i forhandlingerne om en fælles beslutning, som vi giver vores uforbeholdne støtte. Jeg er overbevist om, at der ikke er nogen, der ønsker, at denne forhandling skal bruges til at blande sig i den spanske valgkamp, for jeg er sikker på, at vi alle er enige om, at der ikke er noget mere uværdigt end at forsøge at drage valgmæssige fordele af menneskelig ulykke.
Stavros Lambrinidis
(EL) Hr. formand! Vi begræder i dag tabet af 65 menneskeliv i flammerne fra de ukontrollerede brande i Grækenland. Vi er vidner til en omfattende ødelæggelse, på en enkelt uge, af over 12 % af Grækenlands skovrigdom, som også er Europas skovrigdom.
De ansvarlige politikere bør ikke kun føle smerte, når der sker en voldsom katastrofe. De bør føle ansvar. Ansvaret for brandene ligger naturligvis ikke her i Parlamentet. Men som medlemmer af Europa-Parlamentet har vi ansvar for at sørge for, at Europa øjeblikkeligt og uden bureaukratiske hindringer frigiver hjælp til genetablering af de ødelagte områder. Og vi har ansvar for at drage alle de nødvendige konklusioner af problemerne i forbindelse med forebyggelsen og slukningen af disse brande, så hverken Grækenland eller nogen anden europæisk medlemsstat oplever en sådan tragedie igen.
PASOK's medlemmer af Europa-Parlamentet vil gerne takke alle de kolleger fra forskellige politiske grupper, som har ringet og har sendt sympatitilkendegivelser til de græske borgere. Vi vil takke Martin Schulz, som straks rejste til Grækenland og sammen med Georgos Papandreou gik i gang med at informere og sikre hjælpen fra Europa. Og vi vil takke alle de europæiske regeringer, der har sendt hjælp, samt Kommissionen for dens koordination.
Hr. kommissær! De har gjort ret i at påtage Dem de forpligtelser, De har påtaget Dem i dag, sådan som både socialdemokraterne og de andre politiske grupper har krævet. Solidaritetsfonden bør nu ændres, så den kan levere faktisk, akut bistand. Jeg glæder mig især over, at Kommissionen ser på forslaget om at frigive midler fra den tredje EF-støtteramme med positive øjne. I en sådan tragedie må ofrene ikke gå glip af midler, der risikerer at gå tabt, fordi de ikke kan opbruges.
Endelig er jeg også helt enig i, at der skal oprettes en hurtig indsatsstyrke, som ikke skal overtage de nationale regeringers ansvar, men bistå dem i særlige katastrofer.
Håbet kan opstå midt i katastrofen. For at det kan ske, kræves dog:
for det første at de områder, der er brændt, gøres til en global model for bæredygtig, dynamisk udvikling uden et eneste miljøtilbageskridt;
for det andet massiv genbeplantning af skovene;
for det tredje at man opgiver enhver tale om at ophæve skovfredningen, da det er vand på alle brandstifteres mølle;
for det fjerde et strengt forbud mod ulovligt byggeri på de brændte områder;
for det femte at Grækenland omsider opretter et selvstændigt miljøministerium.
Hvis man skal drage konklusioner, var denne tragedie desværre ikke uundgåelig. Den græske regering havde selv forudset den i sin sidste rapport til Kommissionen, hvor den indrømmede farlige mangler i ministeriernes koordinering og mangel på forebyggelsesplaner. Alligevel understreges det i samme rapport, at skovbeskyttelsen i Grækenland blev væsentligt mere effektiv fra 2001 til 2004. Antallet af brande var heller ikke så overvældende i det tidsrum. Og i 2000 havde vi det samme antal brande, men ikke de samme resultater.
Den græske tragedie 2007 minder os om, at der altid vil være brande, ligesom der altid vil være brandstiftere. Det centrale krav er derfor, at der også er seriøse politikker til forebyggelse og slukning af brandene. Vi er nødt til at undersøge de problemer, der er opstået i Grækenland, ikke for at dømme nogen, men for at undgå lignende katastrofer i fremtiden. 65 døde er en meget tyngende byrde for Europa i 2007.
(Bifald)
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Skovbrandene i Grækenland for nylig har en særdeles ødelæggende effekt på de berørte samfund. Mange er omkommet, mange hundrede såret, mange tusinde dyr er døde, hele landsbyer nedbrændt til grunden og mange tusind hektar skov udslettet. Vores kondolencer og tanker går til den græske befolkning.
I næsten 10 dage var vi vidner til den frygtelige brand, der tog menneskeliv og ødelagde ejendomme og miljøet i Grækenland, og vores tanker gik til lignende katastrofer i Portugal, Italien, Spanien og andre steder i Europa i de senere år.
EU har en forpligtelse til at sikre, at der straks træffes tilstrækkelige erstatningsforanstaltninger. EU har endvidere en forpligtelse til at foretage en kritisk undersøgelse af årsagerne til de pågældende brandes katastrofale følger - hvad der gik galt i relation til forebyggelse og effektivitet af brandbekæmpelse - og drage konklusioner, der evt. kan hjælpe os i fremtiden.
I rapporter fra Grækenland peges der på de successive regeringers og lokale myndigheders tydelige manglende evne til at træffe relevante foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af skovbrande. Der var tilsyneladende ikke tilstrækkelige anti-brandzoner i skovene, der var ikke tilstrækkelige nødvandforsyninger og reservoirer, ingen relevante planer for brandbekæmpelse eller evakuering af landsbyer, intet moderne brandslukningsudstyr og i nogle tilfælde ikke tilstrækkeligt uddannede brandmænd.
Hvad skete der med EU's centrale overvågning af gennemførelsen af politikken til forebyggelse af skovbrande? Var Kommissionen ikke klar over den tilsyneladende mangelfulde situation i Grækenland, og hvilke eventuelle foranstaltninger blev der truffet til afhjælpning af situationen? Disse spørgsmål skal besvares hurtigt, klart og tydeligt.
Der er imidlertid et andet bekymrende aspekt, og det er, at der ifølge den græske regering er stærke beviser for, at mange af brandene var antændt af organiserede pyromaner.
Brandene i Grækenland har understreget den stigende trussel fra endnu en form for terrorisme: pyromanterrorisme. Det er en form for terrorisme, der er langt vanskeligere at håndtere, fordi pyromanterrorister ikke skal gennemgå sofistikerede sikkerhedskontroller, men blot køre en tur i landskabet. De har ikke brug for komplicerede eksplosive anordninger, de har bare brug for en æske tændstikker. Det er derfor på høje tid, at vi handler og træffer fælles foranstaltninger til bekæmpelse af denne nye og meget katastrofale form for terrorisme i Europa.
Endelig er det meget vigtigt endnu en gang at give udtryk for vores taknemmelighed over for alle de personer, der kæmpede med livet som indsats i bjergene i Evia og Peloponnes for at bekæmpe de frygtelige brande, samtidig med at politikerne i Athen kæmpede imod hinanden på tv.
Elisabeth Schroedter
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne give udtryk for min dybeste medfølelse med alle dem, der har mistet slægtninge og venner. Mine tanker går til dem, der har mistet deres hjem og ejendele. De har brug for vores solidaritet.
Den græske regering har været tvunget til at indrømme, at huller i lovgivningen og en forfejlet politik har været en del af årsagen til de ødelæggende brande. I en tid med klimaændringer kan et nej til regionalpolitik have sådanne dramatiske konsekvenser for det naturlige miljø. Situationen må nu ændres, også i Grækenland. Under opbygningen må man prioritere bevarelsen og genetableringen af naturlandskabet for at gøre de berørte regioner beboelige igen og give befolkningen dér et nyt livsgrundlag og dermed en fremtid. Vi afviser enhver form for jordspekulation, som på ingen måde kan tillades, og slet ikke med EU's midler!
Jeg vil også advare Kommissionen mod at ændre reglerne i forordningen om strukturfondene på bekostning af bæredygtigheden og partnerskabsprincippet, som er forankret i den. På nuværende tidspunkt ville det være den forkerte reaktion på de katastrofale følger af skovbrandene i Grækenland.
Georgios Toussas
(EL) Hr. formand! De ødelæggende brande og oversvømmelser, som i sommer har ramt både Grækenland og Italien, Portugal, Storbritannien og andre EU-lande, er ikke kommet som et lyn fra en klar himmel. Disse katastrofer er uden fortilfælde og fremhæver, hvor vigtigt det er, at vi viser, hvad de egentlige årsager til brandene er, at vi afslører de skyldige og stopper denne vedvarende forbrydelse mod folket.
Vi vil gerne understrege følgende: Medlemsstaterne har med en række reaktionære love og foranstaltninger banet vej for kommercialisering af skovene og jorden og af sociale goder i det hele taget. De brande, der tog 75 af vores medmenneskers liv og brændte over 250.000 ha skov og forårsagede voldsomme tab for flere tusind husholdninger, er en uhyrlig, afskyelig politisk, økonomisk og miljømæssig forbrydelse mod befolkningen i mit land.
Vi advarede i tide om de smertelige konsekvenser, og desværre fik vi sørgeligt ret. Jeg vil gerne gøre opmærksom på følgende: I konklusionerne fra det tværpolitiske udvalg, som det græske parlament oprettede i 1993, som blev enstemmigt vedtaget af alle partier, fremhæves det, at ejerskabsforholdene er uklare og tilskynder til spekulation og ulovlige besættelser af skovområder, især i forstæderne og kystområderne, og at der er mangel på investeringer i skovbrug. Der foreslås oprettet et centralt organ til beskyttelse af skovene og udarbejdet et skovregister.
Hvad af alt dette er så blevet gennemført? Absolut intet.
Det fælles beslutningsforslag fra Europa-Parlamentets grupper om skovbrandene i Grækenland - brandenes konsekvenser og opfølgning herpå med henblik på forebyggelse og beredskab går uden om de egentlige årsager og EU's og medlemsstaternes regeringers befolkningsfjendtlige politik. De mangler perspektiver.
Denne ekstremt farlige befolkningsfjendtlige politik lægger våben i hænderne på brandstifterne og belønner de mennesker, der besætter områderne. Miljøet bliver ødelagt med farlige klimaforandringer, der har uoverskuelige konsekvenser for menneskeheden, til følge. Så længe man fortsætter denne befolkningsfjendtlige politik, hvis motiv er at øge kapitalens profit, så længe vil ildspåsættelsen af skovene og jorden fortsætte, ligesom arbejdernes og folkets ret til arbejde, uddannelse, sundhed, kultur, sport og miljø vil gå op i røg.
Oven på asken og slaggerne i de brandhærgede områder i Grækenland forberedes nu et stort gilde for de monopolkoncerner, der beskæftiger sig med turisme. Vi mener, at følgende bør garanteres som minimum for Grækenlands vedkommende: Jorden må ikke anvendes til andre formål. Der skal øjeblikkeligt udbetales fuld erstatning for landbrugsproduktion og ødelagt landbrugskapital. Gratis genopbygning af boliger til alle indbyggerne i landdistrikterne under statens ansvar og gennem statslige organer.
Det er meget vigtigt, at der straks gennemføres projekter til beskyttelse mod oversvømmelser og andre grundlæggende forebyggelses- og infrastrukturprojekter for at afværge nye tragedier på grund af oversvømmelser, ligesom der skal træffes foranstaltninger til øjeblikkelig beskyttelse af miljøet og historiske lokaliteter, der skal udarbejdes et skovregister og oprettes et centralt organ, som skal forestå tilsyn med og beskyttelse af skovene, og de skovfjendtlige love skal afskaffes.
Antonios Trakatellis
(EL) Hr. formand! De meget omfattende brande, der har ramt Grækenland, hvor mange af dem var antændt, kombineret med de høje temperaturer, den langvarige tørke og de kraftige vindstyrker, resulterede i tab af menneskeliv, desuden blev huse og afgrøder ødelagt, og mange tusind dyr døde i branden. Store arealer med smukke skove brændte, og resultatet er en miljøkatastrofe uden fortilfælde.
Et af de vigtigste principper, som EU bygger på, er solidaritet. Mange EU-lande, Kommissionen og andre lande har udtrykt solidaritet, og Grækenland er taknemmelig over for dem, der ilede til hjælp for at bekæmpe en naturkatastrofe, som skyldes forhold, der overgår enhver fantasi.
Hvis vi gerne vil have, at denne solidaritet kommer hurtigt til udtryk og samordnes, så den også er effektiv, er vi nødt til at sørge for, at er etableres en EF-mekanisme til civil beskyttelse mod naturkatastrofer, især når de er så omfattende, at de lokale og nationale beskyttelsesmekanismer ikke slår til.
Forslagene i det fælles beslutningsforslag vedrører bl.a. en omstrukturering af Den Europæiske Solidaritetsfond og nye fleksible regler for denne, samordning af forebyggende tiltag og effektiv hjælp til imødegåelse af naturkatastrofer, og endelig tales der varmt for oprettelsen af en særlig europæisk civilbeskyttelsesstyrke, som skal mobiliseres i situationer som denne, naturligvis altid som supplement til den nationale indsats, i overensstemmelse med Barnier-forslaget.
Jeg håber, at der snart etableres en sådan EF-mekanisme, og at Solidaritetsfonden bliver mere effektiv, når det gælder imødegåelse af katastrofer og behandling af ofrene. Vi må ikke tøve endnu en gang i EU og afvente en ny skæbnesvanger katastrofe i en medlemsstat, før vi tager emnet op ige.
I dag er det rette tidspunkt til en beslutsom indsats - langt fra enhver form for smålig og snæver politisk behandling af problemet med naturkatastrofer og civilbeskyttelse.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Hr. formand! Vi har alle medfølelse med dem, der har mistet familiemedlemmer eller venner, men også med dem, der har mistet helt personlige ting og dermed vigtige dele af deres liv. Ja, vi har medfølelse, og ja, det er EU's opgave at vise solidaritet. Det er vores grundprincip, og det vil vi også anvende i dette tilfælde. Og ja, vi vil dermed også leve op til det ansvar, vi har over for alle EU's medlemsstater.
Men hvis vi skal påtage os et ansvar, så forventer vi også ansvar til gengæld. Vi må spørge os selv, om det ikke kunne have været undgået. Det er møntet på de parlamentsmedlemmer, som har talt, og som har været medlem af Parlamentet gennem mange år og allerede har vedtaget talrige love og handlingsprogrammer. Der er gode grunde til at sige, at det kunne have været undgået. Parlamentet vedtog et handlingsprogram for civilbeskyttelse for ni år siden, og hvad går programmet ud på, hr. Trakatellis? De og mange andre var med til at udvikle det. Det går ud på, at der skal ydes hurtig hjælp, men også, at der skal afholdes kurser og informationsarrangementer, så folkene lokalt lærer, hvordan de skal reagere og hurtigt rekvirere hjælp. Det burde måske også have været muligt denne gang, men det er sandsynligvis ikke alle, der er dygtige nok endnu.
Hvad med Forest Focus-programmet? Bliver skovforvaltning overhovedet taget seriøst? Er der taget højde for brandbælter i de lande i EU, hvor det er varmt om sommeren - dvs. hele Sydeuropa? Eller er det ikke lukrativt nok? Det er alt sammen noget, vi må overveje. Hvis vi er villige til at påtage os det ansvar, vi har, så har vi også ret til at kræve, at andre påtager sig deres ansvar.
Hvordan ser det ud med affaldspolitikken? Vi har ofte hørt, at der er medlemsstater, som ikke tager det så seriøst. Vi har hørt igen og igen fra Kommissionen, at der er lande, der ikke overholder eksisterende lovgivning. Derfor kan en tankeløst henkastet cigaret naturligvis straks forårsage en brand. Ja, vi vil være solidariske og hjælpe. Men hvad er meningen med den såkaldte beredskabsstyrke? Jeg har et spørgsmål til dem, som her i dag kræver, at der indføres en europæisk beredskabsstyrke og måske sågar et europæisk brandværn. Jeg vil gerne spørge dem om, hvor mange millioner mennesker i 27 lande det skal dække. Næsten 500 millioner? De er enten fortryllende naive, som taget ud af et eventyr, eller de er populister. Enten det ene eller det andet.
Vi bør ikke foregøgle befolkningen derude, at EU i Bruxelles - i Kommissionen eller her i Parlamentet - kan skaffe brandmænd eller redningsfolk nok til at gribe ind, hvis der opstår katastrofer. Vi har behov for kommunikationsstrukturer, og vi må rekvirere helikoptere fra Tyskland, Finland og Den Tjekkiske Republik, når der er brug for dem, dvs. samme dag. Der findes jo et varslingssystem for bestemte hændelser på fødevareområdet. Der er fristen 12 timer. Her tror jeg også, at vi ville ønske at opnå en hurtigere reaktionstid end 12 timer. Jeg synes, at vi bør være ærlige og sige, at vi kan bevilge penge, og vi kan opbygge kommunikationsstrukturer. Vi kan forsøge at hjælpe, men man må også påtage sig et ansvar lokalt, uanset hvor katastroferne indtræder, det være sig i Tyskland, Nordeuropa, Sydeuropa eller andre steder.
Hvor forfærdelig situationen end er for øjeblikket, og hvor megen medfølelse og solidaritet vi end viser nu, så må vi have fundet ud af, hvad der skal ændres, i overmorgen.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Hr. formand! Det har været en meget svær tid for borgerne i Sydeuropa, som blev ramt af de ødelæggende brande. De så sikkert alle det drama, der udspillede sig i Grækenland, hvor mange dyr gik tabt, og store skovområder brændte.
Foruden katastrofens økonomiske side er der imidlertid også den menneskelige og miljømæssige del. Derfor er det klogt at spørge os selv, hvad der skal ske med alle de mennesker, der har mistet deres huse, deres arbejde og deres jord. Solidaritetsfonden giver et økonomisk plaster på såret, men hvad vil man gøre socialt for at reintegrere dem?
Vi bør også spørge os selv, hvad der skal ske ud fra et miljømæssigt synspunkt. De første regnskyl kommer snart, og vi risikerer at se nye katastrofer, når det bliver vinter.
Det er spørgsmål, vi stiller Kommissionen, og vi er nødt til at insistere på, at der nedsættes en europæisk myndighed for civilbeskyttelse, som vi også gjorde med et lignende beslutningsforslag sidste år.
Nikolaos Vakalis
(EL) Hr. formand! Den græske regering kæmper i dag med alle midler for at imødegå den katastrofe af bibelsk karakter, som har ramt Grækenland. Katastrofens omfang overgår dog langt vores lands muligheder, som hr. Barroso og hr. Schultz i øvrigt også kunne konstatere.
I disse stunder antager begrebet europæisk solidaritet en dybere mening. Den globale offentlighed observerer og bedømmer, hvordan den europæiske familie håndterer det slag, der har ramt et af dens medlemmer så hårdt.
Jeg henvender mig her til den fraværende hr. Barroso og beder ham gøre brug af alle de midler, som hans institutionelle position giver ham. Der er aktiviteter, som bør iværksættes straks - og jeg vil understrege ordet "straks" - nemlig:
en fleksibel mobilisering af Den Europæiske Solidaritetsfond
aktivering af traktatens artikel 100, stk. 2, i henhold til hvilken der skal afsættes ekstra EF-midler i tilfælde af naturkatastrofer
Kommissionens og Det Europæiske Miljøagenturs deltagelse i udarbejdelsen af en strategisk plan for reetablering af de områder, der er brændt
omstilling af programmerne inden for den tredje og fjerde EF-støtteramme til kompensation af skaderne
dispensation fra EF-reglerne om landbrugs- og kødkvoter, statsstøtte og afgiftsfritagelser.
Til sidst vil jeg sige, at vi er taknemmelige for den hjælp, vi har modtaget fra medlemsstaterne i de seneste dage. Den har været uvurderlig. Jeg mener dog ikke, den kan fjerne behovet for oprettelse af en europæisk civilbeskyttelsesstyrke, sådan som hr. Sarkozy og hr. Karamanlis har foreslået
Edite Estrela
(PT) Hr. formand! Vi beklager alle det, der er sket i Grækenland og Det Forenede Kongerige. Vi føler med ofrene og håber, at situationer som disse ikke vil opstå igen. Som fremhævet af formanden for PSE-Gruppen vedtager Europa-Parlamentet hvert år på dette tidspunkt en beslutning, hvori vi beklager de naturkatastrofer, som har fundet sted i løbet af Parlamentets sommerpause, og foreslår nye foranstaltninger.
Det er på tide at skride til handling, så situationen ikke som nu gentages hvert år - med endnu mere vold og et stigende antal ofre. Alle disse begivenheder viser, at der er stigende risici på grund af klimaændringer og global opvarmning. Der er udarbejdet forskellige dokumenter med løsningsforslag - der er allerede henvist til Barnier-betænkningen og andre dokumenter præsenteret af Parlamentet og Kommissionen - ikke blot for at forbedre effektiviteten af civilbeskyttelsesmekanismen på europæisk plan, men også for at styrke ressourcerne på nationalt plan.
Hvad angår de tidligere nævnte omkostninger skal det understreges, at situationen i tilfælde af en tragedie skal afhjælpes, og det ødelagte genopbygges, og det koster alt sammen. Det er helt klart mere omkostningskrævende at helbrede end at forebygge. Ikke en eneste af de beslutninger, som Parlamentet har vedtaget, omfatter udarbejdelse af kort til identifikation af de områder, hvor risikoen for brande er størst, og som skal indgå i planlægningen og udviklingen.
Der skal endvidere indføres sanktioner, f.eks. forbud mod at opføre bygninger i nedbrændte områder inden for 10-15 år. Medlemsstaterne har ikke de nødvendige muligheder. Jeg ønsker at minde om, at Portugal i 2003 og 2005 også var nødt til at håndtere en brandkatastrofe og heldigvis i år har været i stand til at hjælpe Grækenland ved at sende luftfartøjer til bekæmpelse af brandene. Vi skal derfor fremme koordineringen på europæisk plan og styrke mekanismerne på nationalt plan.
Det vil være positivt, hvis Kommissionen fremlægger et direktiv om brande ligesom Kommissionens direktiv om oversvømmelser.
Jeg vil slutte af med at ønske kommissær Dimas god bedring.
Antonis Samaras
(EL) Hr. formand! Jeg er i dag lige kommet fra det brandhærgede Peloponnes og helt konkret fra min hjemegn, Messinia, som blev meget hårdt ramt af århundredets værste skovbrande. Der er ikke tale om en enkelt brand eller et enkelt udbrud af brande. Der er tale om flere hundrede brande, som startede samtidigt overalt, hele tiden, nat og dag, fra alle retninger.
Jeg har set landsbyer i brand, skove og marker, der blev flammernes bytte, jeg har set gamle, som hellere ville dø i deres hjem end forlade det, og jeg har set brandfolk, der døde en heltedød, mens de udførte deres arbejde. 65 mennesker har lidt martyrdøden, de fleste mens de kæmpede for at redde deres hjem og deres landsby. Over 250.000 ha er brændt. Mange tusind indbyggere er hjemløse, og en hel befolkning er i chok. Jeg overbringer Dem denne befolknings appel om hjælp, solidaritet og håb om, at de kan rejse sig igen.
Jeg vil gerne takke Europa-Parlamentet og Kommissionen, fordi de har accepteret en række vigtige forslag fra den græske regering. Personligt kan jeg som medlem af Budgetudvalget sige, at vi allerede i morgen vil stille nye forslag og ændringsforslag om dette emne.
Det Europa, vi bygger, står for solidaritet, men også for selvtillid. De medmennesker, der er ramt, har i dag brug for al den solidaritet, EU kan give dem. De har brug for den selvtillid, EU kan give dem.
På denne måde styrker vi selve Europa, vi styrker dets samhørighed, og vi styrker de europæiske befolkningers tro på deres fællesskab.
Richard Corbett
(EN) Hr. formand! De fleste taler i denne forhandling handler forståeligt nok om skovbrandene i Grækenland, som har været så omfattende, at det er svært af fatte, og som stadig optager os meget. Men lad os ikke glemme, at denne forhandling - og især beslutningsforslaget, som vi skal vedtage i morgen - også vedrører andre naturkatastrofer, der er sket i løbet af sommeren. Vi ved alle, at årsagerne til disse katastrofer i nogen grad er sammenhængende.
Jeg ønsker især at henlede opmærksomheden på de oversvømmelser, der ramte store dele af England, herunder min egen valgkreds i Yorkshire og Humber. Jeg ønsker indtrængende at opfordre Kommissionen og alle involverede til at behandle alle anmodninger om støtte fra EU-budgettet - og vise den store solidaritet, som EU kan vise - for at sikre, at midlerne i alle disse tilfælde mobiliseres hurtigst muligt uden unødvendigt bureaukrati. Hvis beslutningen træffes hurtigt, og man i de ramte områder ved, at midlerne er på vej, er det muligt at planlægge, også inden midlerne er kommet. Det er endvidere af meget stor symbolsk og politisk betydning at være solidariske med alle de områder, der har lidt i løbet af sommeren. Da der hele tiden kommer nye spørgsmål på dagsordenen, og disse begivenheder ikke mere fylder så meget i bevidstheden hos de personer, der ikke har været direkte involveret, er det vigtigt fortsat at prioritere disse spørgsmål på dagsordenen og behandle de presserende spørgsmål hurtigst muligt.
Ioannis Kasoulides
(EL) Hr. formand! Eksperterne har forudsagt, at Middelhavsområdet vil være forvandlet til ørken om nogle få årtier. Den miljøkatastrofe, som har ramt Grækenland med skovbrandene, og brandene i andre middelhavslande overbeviser mig om, at denne forudsigelse er reel, hvis opvarmningen af kloden og de ekstreme vejrfænomener fortsætter.
En sådan trussel mod EU må anses for at være på højde med andre trusler som f.eks. terror, illegal indvandring, organiseret kriminalitet osv. Derfor er vi nødt til at imødegå den i EU i fællesskab.
Jeg glæder mig over hr. Špidlas udtalelse om, at der er en meddelelse på vej fra Kommissionen, og jeg håber, at Kommissionen vil samle de mest kompetente og bedste eksperter inden for skovbeskyttelse og slukning af skovbrande, så teknikkerne til slukning af skovbrande kan blive forbedret.
Jeg tror imidlertid også, at EU bør motivere til forskning, så det flyvende brandslukningsmateriel også kan anvendes om natten. Det er uforståeligt, at krigsfly kan bruges om natten, mens det flyvende materiel til bekæmpelse af en så alvorlig og akut trussel mod hele Europa ikke kan bruges.
For det tredje er der Natura 2000-programmet, som omfatter vores skove. Vi bør se med fornuftige øjne på dette program, der forbyder oprettelsen af brandbælter og adgangsveje for brandslukningskøretøjer. Her gælder virkelig, at vi ikke kan se skoven for bare træer. Og den holdning er vi nødt til at revidere.
Endelig mener jeg, at de undersøgelser, der skal foretages på europæisk plan, også bør omfatte mere seriøse undersøgelser af genplantning af skove og genoprettelse af miljøet efter miljøkatastrofer som denne.
Donata Gottardi
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Brandene gik desværre ud over adskillige lande i EU og krævede også ofre. Også Italien blev - endnu en gang - hårdt ramt i år. Det er beklageligvis ikke nogen nyhed, for det er et fænomen, der bliver stadig mere udbredt, og det er ikke mindst et fænomen, som vi ikke kan blive ved med at behandle som en nødsituation år efter år.
Hvis vi skal være ærlige, og hvis vores forslag og krav skal give mening og være effektive, er vi først og fremmest nødt til at slå fast, at det i størstedelen af tilfældene ikke drejer sig om tragiske uheld, men om egentlige kriminelle handlinger mod miljø, mennesker, hele samfundet og dets fremtid, og som foretages i spekulationsøjemed. Det er nødvendigt at gøre en hurtig, effektiv, alvorlig, afskrækkende og gennemtænkt indsats over for disse kriminelle handlinger.
Hvilken rolle kan EU spille sammen med medlemsstaterne, når det gælder om at reagere på disse katastrofer og kriminelle handlinger? Hvilke instrumenter kan EU stille til rådighed? Idéen om en europæisk beredskabsstyrke, der kan gribe hurtigt ind i nødsituationer og yde ressourcer og bistand, er god, men det mål, som vi skal sætte os, skal være mere omfattende og tage fat om problemets rod.
Vi skal bekæmpe kriminaliteten og dens system af skadelige spekulationsinteresser, idet vi sørger for en samordning af medlemsstaternes lovgivninger, når det gælder planlægning og anvendelse af den jord, der er udsat for brande og ødelæggelser. Vi skal sørge for tidsfrister, der hindrer, at der opføres bygninger uden tilladelse inden for landbrugs- og opdrætssektoren. Og vi skal investere ressourcer i indførelsen af et fælles overvågningsnet og dermed også hjælpe lokalsamfundene. På denne måde sætter vi forebyggelse før straf.
Rolf Berend
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Det er blevet gjort klart gentagne gange under dagens forhandling, at de seneste naturkatastrofer i EU's medlemsstater, ikke kun i Grækenland, har vist, at der ud over de nationale foranstaltninger, som skal træffes, også er et stort behov for at forbedre EU's hurtige reaktionskapacitet generelt.
For mig som ordfører for Solidaritetsfonden er det uforklarligt, hvorfor der hidtil har hersket uenighed i Rådet om at behandle revisionen af det solidaritetsinstrument, der blev taget initiativ til i 2002, og som Kommissionen og Parlamentet vedtog for halvandet år siden. Denne nye, reviderede version er et ubureaukratisk og mere fleksibelt hjælpeinstrument. Hvis det ikke bliver mobiliseret nu under det portugisiske formandskab i kølvandet på disse aktuelle katastrofer, hvornår så? De europæiske borgere spørger med rette, hvorfor EU ikke er i stand til at handle hurtigere. Hvor meget er den højt besungne solidaritet mellem medlemsstaterne værd? Svaret på det spørgsmål får man i mine øjne netop i krisesituationer som denne.
Den udgave af Solidaritetsfonden, som Parlamentet vedtog i 2006, er et stærkt og fleksibelt EU-instrument, som, hvis det bliver anvendt, gør, at indbyggere i områder berettiget til hjælp kan få gavn af effektiv hjælp og støtte, der er baseret på solidaritet. Denne fond er ikke kun et middel til at genetablere normaliteten og funktionsdygtigheden, infrastrukturen, det økonomiske liv og samfundslivet, men det sender også - og det er vigtigt for EU - et klart, politisk signal fra EU til de borgere, der befinder sig i en akut nødsituation.
Det handler ikke om øgede bevillinger til fonden. Det er ikke noget stridsspørgsmål, her bør der holdes fast ved en fiktiv budgetpost på 1 milliard euro. I lyset af de seneste begivenheder appellerer jeg til Rådet - og til det portugisiske formandskab i særdeleshed - om at gøre dette reviderede solidaritetsinstruments ikrafttrædelse til et prioriteret mål.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne udtrykke min solidaritet med det græske folk på grund af den katastrofe, det har lidt under i sommer, og ikke mindst give udtryk for min medfølelse med familierne til de forsvundne personer.
Som det er blevet sagt utallige gange, er naturkatastrofer ikke kun et græsk problem. I løbet af den forgangne sommer har vi i Spanien haft store brande i især Valencia og på Kanarieøerne. Heldigvis har statsapparatet fungeret godt, brandene er blevet slukket i tide, og på nuværende tidspunkt er statsinstitutionerne i gang med at behandle erstatningerne til de berørte personer.
Jeg er enig med min kollega Galeote - og jeg glæder mig over denne sene omvendelse - i, at denne slags forhandlinger ikke må bruges til at angribe en bestemt regering. Indlæggene fra de tilstedeværende socialdemokratiske medlemmer har været korrekte til enhver tid, og de har haft til formål at udtrykke solidaritet med Grækenland og ikke til at blive brugt politisk. Jeg håber, at Partido Popular kan fastholde den samme linje i fremtiden.
Jeg synes under alle omstændigheder, at fru Roth-Behrendt har sat tingene på plads: Den grundlæggende kompetence ligger fortsat hos nationalstaterne, men der er mulighed for aktioner på EU-niveau via Solidaritetsfonden. Såvel kommissæren som fru Roth-Behrendt og andre talere har fremhævet, hvor forsinket udviklingen af Den Europæiske Solidaritetsfond har været.
Jeg håber, at Portugal, som er særligt sårbar over for denne type katastrofer, kan udnytte sit formandskab til at fremme udviklingen af Solidaritetsfonden, så vi fremover alle kan arbejde sammen, såfremt der opstår katastrofer af denne art igen.
Manolis Mavrommatis
(EL) Hr. formand! I denne sommer har vi i Grækenland oplevet tilstande, der aldrig er set før, og det er sørgeligt, at en katastrofe af dette omfang har en menneskelig faktor. I dag vil jeg dog gerne komme særligt ind på den risiko, som de arkæologiske lokaliteter udsættes for i forbindelse med naturkatastrofer. Naturkatastrofer, og især dette års brande i de græske skovområder har bragt monumenter af stor betydning for den europæiske kulturarv i fare.
Med bekymring fulgte vi redningen af museet i det antikke Olympia og de arkæologiske udgravninger af det sted, hvor de første olympiske lege fandt sted, da det på grund af vejrforholdene ikke var muligt at stoppe branden, inden den nåede den arkæologiske lokalitet. Vegetationen i den antikke skov på Kronios Lofos blev dog totalt ødelagt.
Det antikke Olympia er en del af den globale kulturarv. Her startede De Olympiske Lege, de vigtigste sportslege i det antikke Grækenland, som var til ære for Zeus og var en institution, der berørte hele Grækenland i antikken, og som kaster glans over hele verden i dag, hvor de kulturelle arrangementer, ud over det sportslige program, var - og stadig er - det vigtigste element.
Det antikke Olympia er civilisationens vugge. Derfor fremhæver jeg det med særlig henvisning til beslutningsforslaget. Til sidst vil jeg i denne forbindelse opfordre til, at der afsættes midler specielt til disse tilfælde, så de fremover beskyttes mod ødelæggelse, og at der bliver rettet op på de skader, som brandene har forrettet på monumenterne og lokaliteterne i den europæiske kulturarv.
Evangelia Tzampazi
(EL) Hr. formand! Vi har her at gøre med en katastrofe uden fortilfælde, med menneskelige tab, med økonomisk katastrofe og miljøkatastrofe. Årsagerne? Klimaforandringer. Tørken og de høje temperaturer. En af årsagerne er imidlertid også mangel på forebyggelse og planlægning, og især mangel på en samordnet indsats.
Vi er nødt til at iværksætte en øjeblikkelig, koordineret handling, så vi kan støtte de ramte. Vi er nødt til straks at iværksætte genbeplantningsarbejdet og genoprettelsen af de beskyttede områder, og vi er nødt til at afværge ulovlig udstykning af byggegrunde.
Det kan lykkes os med en europæisk "refleks": mobilisering af fællesskabsmidler uden bureaukratiske forsinkelser, med vedtagelsen og gennemførelsen af en streng miljølovgivning til beskyttelse af skovene og økosystemerne, med oprettelsen af en selvstændig europæisk hurtig indsatsenhed og med vedtagelsen af en europæisk strategi for imødegåelse af konsekvenserne af klimaforandringerne.
Vi bør dog også lægge vægt på de mest sårbare befolkningsgruppers behov, f.eks. børn, ældre og handicappede.
Jeg vil gerne takke kommissær Špidla, fordi han mindede os om, at vi i planen fra Grækenland også er nødt til at have foranstaltninger mod udstødelse.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Hr. formand! Europa har været vidne til en tragedie i relation til naturkatastrofen i Grækenland i sommer: Dødsfald og mange tusinde hektar ødelagt skov. Det vil naturligvis have meget store miljømæssige og økonomiske konsekvenser. EU har været involveret i ydelse af menneskelig og materiel/operationel assistance, og jeg håber, at denne erfaring vil bidrage til håndteringen af EU's civilbeskyttelse i fremtiden. Erfaringen viser, at det er nødvendigt at oprette en permanent europæisk udrykningsstyrke. Denne skal omfatte reaktionshold, alt efter de forskellige former for naturkatastrofer, og være organiseret som støtte til de regionale centre for at mindske reaktionstiden. Vi skal endvidere sikre, at der fastlægges en mekanisme til udbetaling af midler fra Solidaritetsfonden. Ud over de ødelæggende brande i sommer har Østeuropa, især Rumænien, også oplevet perioder med ekstrem tørke i de seneste år, og flere lande har oplevet frygtelige oversvømmelser. I 2005 oplevede Rumænien de værste oversvømmelser i de sidste 20 år, og de ramte alle dele af landet. Rumænien modtog økonomisk støtte fra EU til projekter i de hårdest ramte regioner, men midlerne blev modtaget sent og ville have gjort større gavn tidligere. I sommer var der flere, der mistede livet som følge af de abnormt høje temperaturer i Rumænien, og mange, som blev dårlige og besvimede i varmen, Floden Donau tørrede næsten ud, hvorimod floden forårsagede oversvømmelse af mange tusind hektar jord sidste år. 10 distrikter blev erklæret katastrofeområder, og der var for første gang katastrofevarsel. Det er klart, at medlemsstaterne skal fastlægge en fælles holdning i relation til klimaændringer. Den internationale kommission om klimaforandring skal hurtigst muligt drage klare og tydelige konklusioner om årsagerne og pege på de nødvendige foranstaltninger, der skal træffes, for at eliminere disse årsager.
Paulo Casaca
(PT) Hr. formand! Jeg ønsker at starte med at give udtryk for min støtte til ofrene for disse katastrofer på De Kanariske Øer og i Grækenland og Bulgarien. Jeg bifalder ligesom andre medlemmer den store indsats, som civilbeskyttelsestjenesterne og især brandmændene har ydet for at afhjælpe disse katastrofer. Jeg bifalder især erklæringen fra kommissær Dimas den 31. juli, hvor han understregede betydningen af betænkningen fra den tidligere kommissær, hr. Barnier, og gennemførelsen heraf, således at Europa kan få oprettet en civilbeskyttelsesmekanisme, der kan yde den hjælp, der har manglet.
Selv om det er sandt, at der finder koordinering sted, må vi ikke glemme begrænsningerne for denne koordinering - der blev f.eks. ikke reageret på Bulgariens forskellige appeller i juli.
Vejen frem er efter min opfattelse meget tydelig. Kommissionen skal bruge Barnier-betænkningen som grundlag for udarbejdelse af sit eget forslag, og Parlamentet samt naturligvis Rådet skal nøje overveje og følge op på disse forslag, som er så vigtige for den europæiske civilbeskyttelse i fremtiden.
James Elles
(EN) Hr. formand! Det fremgår tydeligt i beslutningsforslaget, at vi oplever et Europa med ekstreme vejrforhold, uanset om vi taler om varme eller oversvømmelser. Vi har hørt og set meget. Jeg og mine kolleger føler naturligvis med alle de personer, der har lidt som følge af brandene i Grækenland. Der er ligeledes mange, der, som hr. Corbett nævnte, har lidt som følge af oversvømmelser, som vi har været ramt af i min valgkreds. Det overrasker mig, at kommissæren ikke nævnte oversvømmelserne. Vi taler trods alt om naturkatastrofer, og det omfatter også oversvømmelser.
I Storbritannien har juni og juli været nogle af de vådeste måneder nogensinde. Derfor beregner den britiske forsikringsbranche, at udgifter til skader kan beløbe sig til 5 milliarder euro. 10 personer er omkommet, talløse huse er ødelagt, mange virksomheder flyttet, og infrastrukturen er ødelagt. Det er uhyre vigtigt, at oversvømmelser også inkluderes i de tiltag, som Kommissionen ønsker at foreslå.
Hr. kommissær, lokalbefolkningen stiller spørgsmål som f.eks.: Kan EU yde tilskud til bygning af oversvømmelsessikringer, der evt. følges op af national støtte til forebyggelse af yderligere oversvømmelser? Bør EU ikke revidere direktivet, der forhindrer at overskydende udgravet materiale fra udgravning af floder og vandløb efterlades på bredden af disse floder? Når vi ser på beregningerne for fremtiden, er der ingen tvivl om, at disse klimaforhold formentlig vil blive værre. Klimatologerne forventer, at den gennemsnitlige nationale nedbør vil stige med ca. 20 %, som kan falde under ekstreme voldsomme byger, hvor der falder en måneds nedbør på én dag.
I dette særlige tilfælde vil det være meget positivt for de borgere i min valgkreds, hr. Corbetts valgkreds eller i Det Forenede Kongerige generelt, der lytter til forhandlingerne, hvis De kan forsikre dem om, at direktivet også vil omfatte oversvømmelser, som vi har anført i stk. 2 i beslutningsforslaget fra PPE-DE-Gruppen, og at der vil blive tildelt støtte hurtigst muligt. Som hovedordfører for 2007-budgettet kan jeg garantere, at jeg nøje vil overvåge, at midlerne anvendes på en relevant og effektiv måde.
Fernand Le Rachinel
Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg ønsker først og fremmest på vegne af ITS-Gruppen at give udtryk for min medfølelse med og støtte til ofrenes familier og den græske befolkning generelt.
63 mennesker har mistet livet, andre er forsvundet, landsbyer er ødelagt, 200.000 ha er brændt, og som mine kolleger allerede har nævnt, er et enormt antal kvæg brændt med alle de konsekvenser, som dette medfører for den nationale økonomi og især de lokale økonomier, og som ikke er opgjort endnu. Det er det sørgelige resultat af skovbrandene, der har hærget Grækenland siden slutningen af august.
EU vil som altid tage sit checkhæfte frem med henblik på at støtte genopbygningsarbejdet og som altid udnytte denne tragiske situation til at foreslå en udvidelse af EU's beføjelser ved at opbygge et permanent europæisk civilbeskyttelseorgan. Dette vil imidlertid ikke bidrage til solidariteten hos de europæiske lande, der sendte helikoptere, vandbombefly og brandmænd til Grækenland for at hjælpe de græske kolleger, som de gjorde for to år siden i Portugal, og som de vil gøre i årene fremover, når en medlemsstat har brug for hjælp.
Som ved enhver lejlighed dækker EU over sine egne ansvarsområder. Politikken til forebyggelse af skovbrande har ingen autonom finansiering og flyder derfor rundt i Life-programmet, som fokuserer på uddannelse, kommunikation og statistisk overvågning af brande i lille målestok i relation til dette spørgsmål.
Den græske befolkning er vred, og det har den al god grund til, for katastrofens omfang er tydeligvis resultatet af en række menneskelige fejl: forsømt underskov, dårligt uddannede brandmænd, utilstrækkelige faciliteter, manglende koordinering af operationer, utilstrækkelige byplanlægningspolitikker, forsinket hjælp og især ingen forebyggelsesfaciliteter. Det er endnu værre for et land i Middelhavet, hvor der jævnligt opstår brande og tørke, og som har oplevet sin tredje hedebølge siden starten af året. Ingen forstod, at der på grund af de klimatiske forhold var brug for en reel flystyrke med vandbombefly.
Der skal imidlertid ikke blot peges på hr. Karamanlis' regering i denne sammenhæng, selv om regeringens afventende holdning i de første dage var intet mindre end en skandale: blot 1.000 brandmænd og blot 440 soldater. Der skal peges på visse partier, og det tidligere socialistiske parti, PASOK, bærer også en del af skylden. Partiet Nea Dimokratia og Partiets allierede har et fælles ansvar for de utilstrækkelige menneskelige og materielle brandslukningsressourcer, men også for den manglende brandforebyggelsespolitik.
Den forfærdelige katastrofe for nylig i Grækenland viser desværre blot et mangelfuldt system, og den græske befolkning vil om få dage have mulighed for at straffe en kompromitteret politisk gruppe og vælge andre til at træffe politiske beslutninger. Lad os håbe, at de træffer den rigtige beslutning!
Vladimír Špidla
medlem af Kommissionen. - (CS) Mine damer og herrer! En forhandling om et så vigtigt emne vil naturligvis omfatte andre emner, der er direkte eller indirekte forbundet med emnet.
Jeg har et par generelle kommentarer til den europæiske solidaritet, Solidaritetsfonden og nogle begivenheder, der kan give stof til eftertanke i fremtiden.
I 2002 havde jeg den oplevelse at stå i spidsen for et land, der var ramt af frygtelige oversvømmelser sammen med Tyskland og Østrig. Det var omfanget af katastrofen, der var begrundelsen for at oprette Solidaritetsfonden. Katastrofen skete i august, og Tjekkiet modtog de første udbetalinger af støtten den efterfølgende januar. Jeg kan uden tøven sige, at det var meget hurtigt: Ud af intet blev der formuleret et politisk koncept, der blev oprettet en struktur, og støtten blev ført ud i livet. Der blev ydet værdifuld støtte, og det er vi meget taknemmelige for i Tjekkiet.
Jeg har siden forstået betydningen af solidaritet, ikke blot den økonomiske betydning, men også generelt. Jeg vil aldrig glemme de danske og franske brandmænd, og de mange mennesker fra alle andre dele af Europa, der spillede en stor rolle i håndteringen af denne katastrofe.
Min erfaring siger mig, at der altid vil forekomme katastrofer, hvis konsekvenser er vidtrækkende, uanset hvor velorganiseret et land er. Der er ingen lande, som hele tiden kan opretholde det niveau af ressourcer, der kræves til håndtering af sådanne ekstreme situationer. Derfor er det efter min opfattelse vigtigt at stræbe efter at finde metoder og tiltag, der giver os mulighed for at handle koordineret på EU-plan i sådanne situationer. Det er helt afgørende. Hvilke konkrete metoder og tiltag, der skal iværksættes, skal stadig drøftes. Det er imidlertid indlysende, at evnen til at reagere og mobilisere alle de mulige ressourcer på EU-plan eller via EU er uhyre vigtig og stadig utilstrækkelig på nuværende tidspunkt. Der har været meget fokus på den omstændighed, at Bulgarien ikke modtog nogen assistance. Der var ganske enkelt ikke flere ressourcer. Der var ingen skjult dagsorden, der var ganske enkelt ingen fly, og der var ikke nok uddannet mandskab.
Hvad angår støtten til Grækenland er det tydeligt, at der vil blive ydet støtte. Støtten vil blive ydet på anmodning fra den græske regering. Alle Kommissionens organer vil under alle omstændigheder gøre alt for at sikre, at støtten iværksættes så hurtigt og effektivt som muligt.
Jeg ønsker helt kort at gentage de ord, jeg indledte med. Vi skal overveje Solidaritetsfonden, der siden oprettelsen allerede har været mobiliseret mindst 20 eller 30 gange. Fonden blev oprettet efter oversvømmelserne. Ved hjælp af fonden er der grebet ind eller ydet assistance i forbindelse med ødelæggende orkaner, f.eks. orkanerne Gudrun og Kyril. Fonden vil nu blive anvendt til at yde støtte til disse ødelæggende skovbrande. Det er muligt gennem strukturfondene, der kan omstruktureres efter de nye erfaringer og behov, og vi er villige til at gøre netop dette, bl.a. på grundlag af kommissær Hübners besøg i Grækenland. Jeg har gjort en anden erfaring, og det er, at personlig erfaring med sådanne katastrofer er langt mere værd end dokumentarudsendelser i tv.
Mine damer og herrer, vi har i forhandlingen i dag drøftet problemerne vedrørende klimaændringer, forebyggelse generelt, forebyggelse af oversvømmelser, strategien for miljøbeskyttelse, byplanlægning og udvikling og mange andre spørgsmål. Alle disse spørgsmål er utvivlsomt indbyrdes forbundet. Derfor er det meget vigtigt at finde løsninger på EU-plan, som trods alt er det, vi foretager os her.
Mine damer og herrer, jeg vil slutte af med en helt enkel bemærkning. Solidaritet er nødvendig, og når man oplever solidaritet, står man - selv i meget vanskelige situationer - meget stærkere, end man forventede. Mange tak.
Formanden
Inden vi afslutter forhandlingen, vil jeg gerne takke alle de parlamentsmedlemmer, der talte, fra alle politiske grupper for deres yderst fornuftige indlæg. Jeg er født i Peschici, som er en de syditalienske byer, der blev hårdest ramt af brandene i sommers, og hvor brandene kostede tre mennesker livet. Jeg forstår godt den bekymring og sorg, som mange gav udtryk for, og jeg vil gerne takke alle for deres meget konkrete forslag og beslutsomhed. Jeg håber, at Rådet tager højde for Parlamentets og Kommissionens bekymringer.
Jeg har modtaget fem beslutningsforslag, jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted tirsdag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Jorgo Chatzimarkakis  
Billederne af de alvorlige brande i Grækenland har forfulgt os hele sommeren. Den hurtige hjælp fra andre EU-lande til brandbekæmpelsen og de bistandsbetalinger, som EU har tilbudt, vil ikke blive glemt i Grækenland.
Men der er noget, der er blevet glemt gennem årtier i Grækenland, og det bringer mig frem til årsagen til den seneste katastrofe, nemlig behovet for at oprette et matrikelregister. Det har Grækenland været forpligtet til af EU gennem længere tid, men der er ikke sket noget endnu. Derfor er store dele af de græske skovområder forblevet fællesjord og dermed ingenmandsland. Hvis man ryddede et stykke skov og opførte en hytte der, kunne man være sikker på ikke at få problemer, denne handling ville endda blive legaliseret. Denne situation har gjort brandstiftelse til en nationalsport. EU er villig til at hjælpe det græske folk, men må også holde øje med Grækenland og om nødvendigt give det et rap over fingrene. Det vil helt konkret sige, at hvis Grækenland ikke får oprettet sit matrikelregister inden den 31. august 2008, så vil ikke kun de påløbne bøder - som løber op i millioner - skulle forfalde til betaling, men man må også overveje andre betalinger. Som ordfører for gennemskuelighed vedrørende finansielle betalinger på landbrugsområdet i EU vil jeg holde meget nøje øje med dette.
Neena Gill  
Selv om jeg anerkender omfanget af ødelæggelse på grund af skovbrandene i Grækenland og beklager de mange dødsfald, må jeg understrege, at der netop er tale om et beslutningsforslag om naturkatastrofer. Jeg er derfor skuffet over, at kommissæren ikke har nævnt oversvømmelserne i Det Forenede Kongerige. Oversvømmelserne har forårsaget stor skade i Det Forenede Kongerige, herunder West Midlands, som jeg kommer fra. I Worcestershire blev over 5.000 huse og virksomheder berørt og over 2.000 personer midlertidigt fordrevet.
Infrastrukturen blev hårdt ramt, mange veje var oversvømmet i ugerne efter oversvømmelserne, og nogle af vejene er helt forsvundet. Landbruget blev også hårdt ramt, og virkningen heraf er ikke begrænset til tab af produkter, men også mistede afgrøder, græsningsområder og næste års høst.
Jeg ønsker derfor indtrængende at opfordre Kommissionen til at sikre, at Det Forenede Kongeriges ansøgning om støtte fra Solidaritetsfonden også behandles positivt med det formål at afhjælpe nogle af de umiddelbare konsekvenser af oversvømmelserne. Det er uhyre vigtigt, at de ordninger, der giver adgang til midler, strømlines, og at ethvert forslag om EU's hurtige reaktionsmekanismer til støtte af medlemsstaterne også dækker ekstreme oversvømmelser.
Péter Olajos  
Naturkatastroferne i sommer.
Klimaændringerne er skyld i de mange katastrofer i sommer. Omfattende oversvømmelser, tørke og skovbrande har ødelagt store dele af Europa. I Ungarn blev en betydelig del af majshøsten ødelagt på grund af tørke, og over 400 ha blev ødelagt af flammerne fra skovbrandene, selv om vores brandmænd kæmpede en brav kamp i Ungarn - og også i Grækenland. Nu skal EU drage de rette konklusioner på grundlag af erfaringerne fra disse begivenheder.
Jeg ønsker at minde om, at der er mistanke om forsætlig brandstiftelse og vedligeholdelse heraf, både i Grækenland og Sicilien. Det er uhyre vigtigt, at de skader, der forårsages efter brandstiftelser, hvor beskyttede naturområder beskadiges eller ødelægges, ikke resulterer i en ændring i den officielle status for de pågældende områder. Hvis det er muligt at omgå myndighederne med et cigaretskod, der er smidt forsætligt, og hvis man dermed kan opnå tilladelser, f.eks. byggetilladelser, der er afvist af miljøbeskyttelsesgrunde, vil hele Europa snart stå i flammer. EU og medlemsstaterne skal sætte mere fokus på hensigtsmæssig restaurering og genopbygning af disse ødelagte områder.
Endelig vil jeg henlede opmærksomheden på en lille uheldig administrativ fejl. Selv om det tidligere var muligt at modtage økonomisk støtte fra EU ret hurtigt inden gennemførelsen af hjælpen, selv inden for to måneder, går der nu næsten et år. Jeg håber, at EU vil ændre denne praksis, således at støtten kommer hurtigere frem. Vi skal huske, at hurtig hjælp er dobbelt hjælp.
Richard Seeber  
Hyppigheden, omfanget, kompleksiteten og konsekvenserne af naturkatastrofer er steget betydeligt i de seneste år i hele Europa. Sommeren 2007 var kendetegnet af massive skovbrande og svære oversvømmelser og dermed forbundne betydelige materielle og økologiske skader. Disse naturkatastrofer har på ny tydeliggjort, at grænsen for de forhåndenværende nationale ressourcer er ved at være nået, både økonomisk og teknisk. En velfungerende, effektiv og hurtigt agerende europæisk civilbeskyttelse er således bydende nødvendig. Derfor kræver jeg et effektivt engagement fra Europas side og appellerer til Kommissionen om at træffe de relevante foranstaltninger.
Vi husker alle oversvømmelserne i Centraleuropa i 1999, 2001 og 2005 og de ødelæggelser, de forårsagede i Østrig og dets nabolande. Som reaktion på det blev EU's katastrofefond oprettet. Tidspunktet er nu kommet til at gøre denne fond så fleksibel som mulig og mobilisere den omgående. Med udviklingen af EU's hurtige reaktionskapacitet vil det også blive muligt at reagere hurtigt i større nødsituationer.
Margie Sudre  
skriftlig. - (FR) Jeg støtter beslutningsforslaget, og jeg ønsker endvidere at give udtryk for min solidaritet over for den græske befolkning, der er påvirket af denne katastrofe.
EU bør hurtigst muligt yde støtte løbende til Grækenland og seriøst styrke EU's kapacitet i relation til civilbeskyttelse og nødhjælp.
Desværre har vejret været nådesløst i andre europæiske lande i sommer. Orkanen Dean med vindstyrker på over 200 km/t er en af de voldsomste orkaner, der nogensinde har ramt Antillerne i over 20 år. Orkanen medførte ødelæggelser for landbrugssektoren og elektricitets- og kommunikationsnettene i Martinique og Guadeloupe, to af EU's regioner i den yderste periferi.
Jeg ønsker indtrængende at opfordre Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger for at støtte landbrugssektoren i Martinique og Guadeloupe, især banan- og sukkerrørssektoren efter, at deres frugtplantager blev næsten totalt ødelagt med bekymrende sociale, økonomiske og menneskelige konsekvenser.
Det er af afgørende betydning, at den nye Solidaritetsfond og det styrkede EuropeAid-program træder i kraft hurtigst muligt.
