Statusrapport 2007 for Kroatien - Statusrapport 2007 for FYROM (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om:
betænkning af Hannes Swoboda for Udenrigsudvalget om statusrapport 2007 for Kroatien og
betænkning af Erik Meijer for Udenrigsudvalget om statusrapport 2007 for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
Hannes Swoboda
ordfører. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne takke skyggeordføreren og navnlig de andre medlemmer, der har bidraget til at frembringe en god og meget afbalanceret betænkning.
Jeg har anlagt følgende filosofi ved udarbejdelsen af betænkningen. Jeg skal måske nævne mit besøg i Vukovar for få uger siden - som, skal jeg minde om, er byen, hvor krigen var særligt brutal, hvor hundredvis af mennesker blev trukket ud af hospitalet og dræbt. Det er et særligt smertefuldt sår for den kroatiske befolkning. Jeg har også set mindesmærket der, og jeg har talt med befolkningen. Såret er dybt, men der er ikke opstået noget had eller nogen afvisning af nabolandet Serbien, men i stedet et forsøg på igen at samarbejde med den serbiske befolkning der.
Den kvindelige borgmester har sat sig til forhandlingsbordet med de serbiske repræsentanter og kolleger fra andre etniske grupper, og de har i fællesskab repræsenteret befolkningens interesser der. Dette viser klart - måske endnu mere klart end det forhold, at landets vicepremierminister kommer fra Serbien, hvilket også bør hilses velkommen - hvordan landet beslutsomt har forsøgt at komme ud over tidligere tiders skismaer, konflikter og krige og skabe et moderne Kroatien.
Alle disse ting løser naturligvis ikke de problemer, som Kroatien stadig mangler at løse. De løser ikke problemet med reformen af retsvæsenet eller den offentlige administration og heller ikke problemet med værftsindustrien - her skal Kroatien stadig gøre langt mere. Derfor er det simpelthen ikke rigtigt, at vi er klar til at indgå traktater og indlede forhandlinger - absolut ikke. Vi er imidlertid på rette spor, og det er vigtigt for Kroatien, men også for regionen som helhed, fordi der sendes et positivt og vigtigt signal til regionen med Kroatiens tiltrædelse: Hvis man opfylder sine forpligtelser og påtager sig sit ansvar, hvis man laver sit hjemmearbejde, kan man blive medlem af EU. EU skal holde fast i denne forpligtelse, og det skal vi også gøre klart i denne betænkning.
Ud over de interne reformer findes der naturligvis også behov og nogle få problemer, herunder i forhold til landets naboer. Jeg blev trist, da man traf en ensidig beslutning om at indføre miljø- og fiskebeskyttelseszonen. Det var ikke, fordi der ikke var gode, væsentlige eller objektive begrundelser inden for miljøforvaltning eller fiskeri, men det gav ingen mening at tage dette skridt ensidigt, mens man samtidig lovede Italien og Slovenien, at man ikke ville tage ensidige skridt, inden man var nået frem til en fælles løsning. Nu har Kroatien taget dette ikke så lette skridt, og fiskerizonen er blevet afskaffet for EU's medlemsstater.
Vi i Europa-Parlamentet tror nu på, at betingelserne er til stede, så vi kan komme ud af mange af de blindgyder, der har været tale om - jeg ønsker ikke at tage diskussionen om, hvorvidt disse var begrundede eller ej. Deraf min anmodning til Slovenien - minister Lenarčič sidder her som Rådets repræsentant snarere end som slovensk minister - han har to kasketter på - samt vores slovenske kolleger her i Parlamentet om, at de hjælper os med at komme ud over de bilaterale problemer. Kroatien skal naturligvis spille sin egen rolle her, hvilket vi altid har sagt, men hvis vi ønsker at viderebringe den europæiske ånd til regionerne eller til de bilaterale forbindelser, har vi brug for denne hjælp.
Derfor også forslaget i betænkningen - dette siger jeg nu meget uformelt - at en tredjemand eller en ekstern institution skal bidrage til at løse dette problem. Om vi kalder det mægling eller voldgift, eller hvad det nu bliver, er ikke det væsentlige. Det vigtige er, at begge lande, Kroatien og Slovenien, går sammen om at fastlægge betingelserne, og at de accepterer den afgørelse, der kommer fra den eksterne institution ved voldgiften. Så kommer tingene tilbage på rette spor.
Problemerne i grænseområdet kan ikke være uløselige. Jeg kan fuldt ud sætte mig ind i Sloveniens interesse i at have adgang til havet. Det er et aldeles velbegrundet ønske. Jeg tror på, at dette ønske fra slovensk side udmærket kan kombineres med Kroatiens interesser. Det er ikke uoverstigeligt, hvis vi ikke er dybt og direkte involveret.
Sammenfattende vil jeg gerne sige helt klart, at jeg gerne ville have kunnet afslutte forhandlingerne for Kroatien i 2008. Desværre er dette ikke længere muligt eller realistisk. Derfor vil jeg bede mine kolleger fastsætte en realistisk dato, 2009, som datoen for afslutningen på forhandlingerne, således at det nyvalgte parlament kan give sin accept, og så ratificeringen kan træde i kraft.
Hvis vi alle lægger os i selen, kan Kroatien blive medlem af EU i 2011. Det er en god og udmærket målsætning. Lad os give den vores støtte.
Erik Meijer
ordfører. - (NL) Hr. formand! Hvis de syv stater fra det tidligere Jugoslavien alle kommer med i EU på et tidspunkt, vil dette være sket som følge af syv forskellige "køreplaner". Tiltrædelse en bloc, inden forbundsstaten blev opsplittet, ville sikkert have været lettere for alle de involverede. Nu er Slovenien medlem, Kroatien følger efter inden for de næste par år, og den tredje tidligere jugoslaviske republik er Makedonien, som har ventet på, at tiltrædelsesforhandlingerne skulle komme i gang siden 2005.
Jeg håber, at min næste årlige statusrapport i begyndelsen af 2009 udelukkende vil handle om den interne udvikling i Makedonien, herunder pleje af miljøet, uafhængige medier, forbedring af retsvæsenet og kampen mod korruption, modernisering af jernbanerne, ligestilling mellem de forskellige trosretninger og forhandlingsfrihed for fagforeningerne. Dette bliver muligt, hvis de to problemer, der har ført til uoverensstemmelser, og som tiltrækker sig mest opmærksomhed, finder en endelig løsning. Dertil er vi endnu ikke nået.
Forholdet mellem de to største sprogsamfund er blevet kraftigt forbedret siden den omfattende konflikt i 2001. Ohridrammeaftalen, der fulgte, og navnlig aftalen om kvalificeret parlamentarisk flertal og administrativ decentralisering har været et vigtigt bidrag til at forbedre de gensidige forbindelser - som imidlertid endnu ikke er fri for konflikter - der har resulteret i en midlertidig parlamentarisk boykot og en kortvarig regeringskrise.
Det er i alles interesse, at de underliggende problemer løses hurtigst mulig. I en multietnisk stat er en fuldstændig ligelig status for de regionale sprog, herunder ved den administrative kommunikation på nationalt plan, et væsentligt symbol for, at alle indbyggere er helt lige. Makedonien kan lære af en mere end hundredårig sproglig konflikt i en andet tosproget stat, Belgien, at en udskydelse af dette uundgåelige resultat blot fører til unødvendige spændinger. Ønsket om, at alle får mulighed for at bruge albansk overalt, skal tages alvorligt.
Desværre får det spørgsmål, som i den forberedende fase ikke bare ordføreren, men også alle skyggeordførerne mente skulle løses hurtigt, stadig størst opmærksomhed. Vi nægter alle at vælge side hos nogen af de modstridende synspunkter hos de to nabolande vedrørende betydningen af navnet "Makedonien".
Når man skuer mere end et århundrede tilbage, har kandidatlandet Makedonien henholdsvis været navnet på en modstandsbevægelse mod det ottomanske imperium, på en jugoslavisk forbundsstat og på et uafhængigt land. For den sydlige nabo Grækenland er Makedonien en vigtig del af landets egen lange historie og navnet på regionen omkring den græske by Thessaloniki.
Grækenland har investeret en hel del kapital i sin nordlige nabo og er den mest empatiske fortaler for landets tiltrædelse af EU. Det er et vigtigt fremskridt, at Grækenland har opgivet sine forsøg på at erstatte navnet "Makedonien" på sin nordlige nabo med "FYROM", et fuldstændig uforståeligt udtryk for alle, og i stedet understrege, at denne stat ikke dækker hele det historiske Makedonien, men kun den slaviske og albanske nordlige del.
Jeg har altid været imod, at en stat - navnlig en, der tidligere har været under kommunistisk styre - skal blive medlem af NATO, inden det kan komme med i EU. For Makedoniens vedkommende påvirker afvisningen den 2. april af landets NATO-medlemskab ikke dets muligheder for at komme med i EU i den nærmeste fremtid. Alle medlemsstater har mulighed for at blokere for enhver nytilkommen, selv om de ønsker at optage det nye land, hvis der ikke var meningsforskelle om en enkelt følsom detalje.
Derfor er afsnit 37 af central betydning for denne diskussion. I den forbindelse har jeg efter aftale med Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater, Den Socialdemokratiske Gruppe i Europa-Parlamentet og Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, fremsat et kompromisændringsforslag her til morgen. Jeg afventer reaktionerne på dette, inden jeg får ordet igen.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Først vil jeg gerne lykønske hr. Swoboda og hr. Meijer med at have udarbejdet de to betænkninger med statusrapporten for Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
Vi er glade for, at Europa-Parlamentet har sat forhandlingen om fremskridtene i begge disse kandidatlande på dagsordenen for denne mødeperiode. Det skyldes, at det slovenske formandskab lægger fantastisk stor vægt på at integrere landene på Vestbalkan i EU.
I den forbindelse vil jeg gerne minde Dem om, at udenrigsministrene på deres uformelle møde i slutningen af marts udsendte et positivt budskab til Vestbalkan om mulighederne for en nærmere tilknytning til Europa. I disse for regionen så vanskelige tider er et sådant budskab både velkomment og relevant.
For det første vedrørende Kroatien: Tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien forløber planmæssigt, og jeg vil gerne erklære mig enig i hr. Swobodas synspunkt om, at Kroatien i løbet af de forgangne to år har gjort betydelige fremskridt med hensyn til at opfylde sine benchmarks for tiltrædelsen.
16 ud af 35 forhandlingskapitler er blevet åbnet indtil videre, og to er allerede blevet midlertidigt afsluttet. Der er planlagt to tiltrædelsekonferencer med Kroatien, en i april og en i juni, og hvis alle benchmarks opfyldes, vil adskillige andre nye kapitler også blive åbnet ved de to tiltrædelseskonferencer.
Jeg vil gerne understrege, at det slovenske formandskab lægger vægt på at videreføre EU's udvidelsesproces og opnå yderligere fremskridt ved forhandlingerne. Dynamikken i forhandlingerne afhænger hovedsagelig af kandidatlandet selv og af dets fremskridt med opfyldelsen af benchmarks. Disse er blevet fastsat inden for forhandlingsrammen for det reviderede tiltrædelsespartnerskab, som Rådet for Den Europæiske Union vedtog i februar i år, samt i andre retsakter.
Jeg gentager, at Kroatien har gjort betydelige fremskridt, men alligevel resterer der et stort stykke arbejde. Som hr. Swoboda sagde, skal man fremover være langt mere opmærksom på yderligere overførsler og en effektiv gennemførelse af EU's acquis. Kroatien skal fortsætte sine bestræbelser på at overholde benchmarks og skabe hurtigere fremskridt.
Jeg vil især gerne nævne følgende: reformen af retsvæsen og administration, kampen mod korruption, økonomiske reformer, mindretalsrettigheder, flygtninges tilbagevenden og et fuldt samarbejde med Den Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien.
I de dokumenter, jeg har omtalt, nævner man også, at det er vigtigt for Kroatien at fortsætte den gode indsats for at skabe gode relationer med nabolandene. Naturligvis indebærer dette også, at man skal finde løsninger på de uafklarede spørgsmål.
Så vil jeg gerne gå videre til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien: Som hr. Meijer siger i sin betænkning, er dette det eneste land med kandidatstatus siden 2005, som endnu ikke har indledt tiltrædelsesforhandlinger.
Efter vores mening bør denne situation kunne finde sin endelige løsning i løbet af i år, når benchmarks er opfyldt. Derfor var budskabet i Kommissionens seneste dokument, at statusrapporten til efteråret for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien kan blive positiv, hvis de centrale prioriterede opgaver udføres. Og et tilsvarende budskab blev udsendt fra udenrigsministrenes uformelle møde i Slovenien i slutningen af marts.
Samtidig må vi ikke glemme, at landet allerede har bevist sin betydning for stabiliteten i regionen. Landets rolle må anerkendes, og det skal tilskyndes til at fortsætte sin konstruktive rolle i regionen og til at fortsætte reformarbejdet, og dette skal ske med positive signaler. Et sådant signal er dialogen om visumliberalisering.
Vi er enige med hr. Meijer om, at regeringen i Skopje har gennemført Ohridrammeaftalen, navnlig inden for decentralisering og graden af etniske mindretals repræsentation inden for den offentlige administration. Vi ønsker, at der hurtigst mulig gøres fremskridt for at finde løsninger på de resterende spørgsmål, som er af central betydning for det albanske samfund.
Som formandsland for EU's Ministerråd har Slovenien tilskyndet alle de politiske partier til at intensivere deres politiske dialog og til systematisk at samarbejde, således at man kan komme videre til næste trin i processen mod medlemskab af EU i år.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege, at vi dybt beklager, at de seneste forhandlinger på grund af det uløste problem med navnet ikke har ført til de ønskede resultater. Jeg beklager ligeledes, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien ikke er blevet inviteret til at blive medlem af NATO. I lyset af landets betydelige indsats for at opnå denne invitation håber vi, at det snart vil følge i fodsporene på de to andre kandidatlande, der begge har modtaget en sådan invitation.
I sin erklæring efter NATO-topmødet opfordrede det slovenske formandskab til, at forhandlingerne om navnespørgsmålet blev videreført og afsluttet hurtigst mulig. Det slovenske formandskab opfordrede også alle politikere i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at bevare den opnåede grad af enighed vedrørende deres lands europæiske og euro-atlantiske fremtid. Det slovenske formandskab har også anbefalet, at landet bør udnytte den resterende tid fuldt ud, frem til det tidspunkt hvor Kommissionen udarbejder sin regelmæssige statusrapport til efteråret.
Olli Rehn
Hr. formand! Jeg glæder mig over hr. Swobodas betænkning om Kroatien og hr. Meijers betænkning om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
Med hensyn til Kroatien mener jeg, at Swoboda-betænkningen berører de vigtigste problemer, hvor Kroatien kommer til at stå over for udfordringer på sin vej mod EU, idet man især fokuserer på det politiske område. Det er en grundig betænkning, der vil afspejle virkeligheden endnu bedre, hvis ændringsforslag 15 og 16 af ordføreren vedtages, f.eks. vedrørende tidsplanen for processen.
Kroatiens tiltrædelsesforhandlinger er generelt forløbet fint, selv om de er blevet påvirket af indførelsen af miljø- og fiskeribeskyttelseszonen - det berømte, eller berygtede ZERP-spørgsmål. Jeg glæder mig over beslutningen for nylig fra Sabor, det kroatiske parlament, om at suspendere anvendelsen af alle aspekter er ZERP for EU-fartøjer i henhold til Kroatiens tidligere forpligtelser. Jeg vil rose premierminister Sanader for hans lederskab og ligeledes takke Kommissionens formand hr. Barroso for hans personlige engagement i at finde en løsning på dette spørgsmål.
Jeg besøgte Zagreb først i marts måned og kunne konstatere, at Kroatiens ønske om at deltage i det europæiske samarbejde var stærkt nok til at løse problemet, hvis det virkede hæmmende på tiltrædelsesforhandlingerne. Kroatiens fjernelse af denne hindring vil give mulighed for allerede nu at fjerne blokeringen af de kapitler, der har været blokeret, og genoptage forhandlingerne i et normalt tempo, idet man giver mulighed for betydelige fremskridt i de resterende måneder af det slovenske formandskab.
Jeg er enig med ordføreren og med hr. Lenarčič i, at Kroatien har et stort stykke arbejde foran sig. Der er behov for konkrete fremskridt inden for juridiske, administrative og økonomiske reformer, i kampen mod korruption og om flygtninges tilbagevenden og mindretalsrettigheder. Kroatien skal også fortsat gøre fremskridt inden for forskellige verserende bilaterale sager i forhold til sine naboer. Året i år bliver afgørende i tiltrædelsesforhandlingerne under forudsætning af, at Kroatien opfylder en række betingelser. Kommissionen er parat til at indarbejde en vejledende tidsplan, eller en betinget køreplan, i efterårets udvidelsespakke, med henblik på at nå frem til en teknisk afslutning på tiltrædelsesforhandlingerne i løbet af 2009, helst inden for den siddende Kommissions mandatperiode.
For at nå dette skal Kroatien levere resultater inden for alle de indledende benchmarks inden juni. Der er ingen tid at spilde. Landet vil også skulle opfylde forpligtelserne inden for stabiliserings- og tiltrædelsesaftalen og sikre tiltrængte og betydelige forbedringer af forvaltningen af EU's økonomiske bistand.
Kommissionen er parat til behandle forhandlingspositionerne inden for de forskellige kapitler, når disse benchmarks er opfyldt. Nu ligger bolden mere eller mindre på Kroatiens banehalvdel. Jo før man opnår konkrete resultater, jo før vil Kroatien komme med i EU. Jeg er helt enig med hr. Swoboda i, at Kroatien kan blive et førende benchmark for landene på Vestbalkan med hensyn til at vise, hvordan de kan realisere deres europæiske ønsker.
Med hensyn til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien kan jeg i det store og hele erklære mig enig i vurderingen i Meijer-betænkningen om reformprocessen. Jeg vil gerne takke ordføreren for hans samarbejde med Kommissionens tjenestegrene om denne betænkning. Efter at landet fik kandidatstatus i 2005, skete der en opbremsning. Men Kommissionens temmelig kritiske statusrapport fra november 2007 er blevet efterfulgt af korrigerende foranstaltninger. Der er indført vigtige reformer siden da, navnlig for at styrke retsvæsenet, reformere politiet og forbedre forholdet mellem de etniske grupper.
Jeg bemærker anbefalingen om, at Kommissionen bør udvikle et sæt benchmarks for indledning af tiltrædelsesforhandlinger i år. Jeg vil gerne meddele Dem, at vi har udarbejdet otte benchmarks, der er afledt af nøgleprioriteringerne i det nye tiltrædelsespartnerskab. En anbefaling om at indlede tiltrædelsesforhandlinger vil afhænge af, hvilke fremskridt landet har gjort med hensyn til at opfylde disse benchmarks. Vi vil foretage vores vurdering i det kommende efterår i udvidelsespakken, som efter al sandsynlighed vil blive præsenteret i starten af november.
Det er klart, at den politiske stabilitet vil være væsentlig for succesen. Jeg mødte præsident Crvenkovski og premierminister Gruevski i Skopje for nogle uger siden, i marts. Jeg opfordrede alle politiske kræfter i landet til at fokusere på reformdagsordenen for at udnytte de muligheder, som landet har i år.
Jeg gentager denne opfordring i dag, for det er ikke mindre vigtigt nu efter NATO-topmødet i Bukarest. Navnespørgsmålet har på det seneste forbrugt megen politisk energi. Selv om jeg lykønsker Kroatien og Albanien med deres vellykkede euro-atlantiske integration med NATO-medlemskabet, kan jeg forstå Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens skuffelse i Bukarest i sidste uge. Jeg vil tilskyde den politiske ledelse til at fortsætte beslutsomt ad vejen mod medlemskab af NATO og EU.
Jeg vil gerne slutte med at bemærke, at vi drøfter udviklingen i de to lande på et meget relevant tidspunkt. Begge lande står i en ganske særlig og endda afgørende situation i år med hensyn til at blive stadig mere integreret med EU. Støtte og opbakning fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vil være særdeles vigtigt for disse lande. Derfor sætter jeg stor pris på Deres uvurderlige bidrag til vores europæiske politik for stabilitet og fremskridt på Vestbalkan.
Bernd Posselt
for PPE-DE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! I dag drøfter vi de to eneste klart europæiske kandidatlande, vi har, nemlig Kroatien og Makedonien. Vi håber at kunne afslutte forhandlingerne med Kroatien inden udgangen af i år eller senest til næste år. Vi håber at kunne indlede forhandlingerne med Makedonien inden udgangen af i år eller senest til næste år. Vi ønsker at forhindre, at de to lande bliver gidsler for bilaterale problemer, og jeg appellerer navnlig til vores græske kolleger om at bevæge sig i dette spørgsmål, fordi den forkerte beslutning, som blev truffet i Bukarest, allerede er ved at destabilisere Makedonien.
Hvad angår Kroatien, har Sanaderregeringen allerede aktivt presset på for at få gennemført reformer og indlede forhandlinger. Jeg appellerer til Rådet og Kommission om at holde arbejdstempoet oppe. Jeg appellerer til Kommissionen om aktivt at styrke sin kapacitet og til at behandle de relevante dokumenter hurtigt. Jeg appellerer til Rådet om at åbne alle forhandlingskapitler så hurtigt som mulig. Hvornår de lukkes, afhænger naturligvis af forhandlingerne og af Kroatiens indsats.
Kroatien har udført et kolossalt stykke politisk forberedelsesarbejde. Landet har løst problemet med fiskerizonerne med stort mod, det har støttet en forligsprocedure med Slovenien, og det har frem for alt sendt et meget betydningsfuldt signal til hele regionen ved at udpege en serbisk vicepremierminister i Sanaderregeringen, og det i lyset af den situation, som hr. Swoboda har beskrevet så rigtigt i f.eks. Vukovar. Her er der tale om beskyttelse af mindretalsrettigheder, der er langt mere vidtgående end det, de fleste medlemsstater garanterer med hensyn til mindretalsrettigheder.
Derfor vil jeg gerne sige, at vi bør anerkende Kroatiens politiske resultater og yde solid støtte til landet på dets vej mod EU. Vi følger det ambitiøse mål om at tage en beslutning i indeværende mandatperiode. Hvis dette ikke er muligt, bliver det til efteråret. Vi ville støtte Deres forslag, hr. Swoboda, hvis den indeholdt "senest" og "bør", men "kan" er kun en statusrapport, og derfor vil vi fastholde presset på Rådet og Kommissionen. Vi ved, at dette er ambitiøst, men Kroatien fortjener at blive behandlet retfærdigt langt om længe.
Jan Marinus Wiersma
Hr. formand! Jeg har et par bemærkninger til begge betænkninger på min gruppes og mine egne vegne. Først vil jeg komplimentere min kollega hr. Swoboda, som det også i år er lykkedes at præsentere os for endnu en afbalanceret betænkning. Når vi taler om Kroatien, taler vi de sidste skridt, som landet skal tage for at gøre det muligt at afslutte forhandlingerne. Forhåbentlig vil disse sidste skridt tage form af en slutspurt.
De huller, som Kommissionen har peget på, skal fyldes ud. Vi håber, at dette kan ske inden for tidsplanen, selv om, som det altid sker, når forhandlinger nærmer sig deres afslutning, sagerne er vanskelige, f.eks. sagen om skibsværfterne. Jeg vil gerne appellere til alle, også den kroatiske regering, om også at nå frem til den nødvendige politiske enighed inden for landets grænser, så selv de vanskelige beslutninger kan træffes hurtigt. Jeg er ligeledes enig i hr. Swobodas formuleringer om datoerne, hvor alt dette, navnlig afslutningen af forhandlingerne, kan ske.
Med hensyn til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien er det vigtigt, som kommissæren allerede har sagt, at landet bestræber sig på at nå Kommissionens benchmarks i år, således at der kan træffes en beslutning om at indlede forhandlinger. Jeg anser dette for at være af grundlæggende betydning. Det glæder også for Makedonien, at man skal nå til enighed internt i landet. Jeg er i den forbindelse meget bekymret over problemerne for nylig med det albanske mindretal og afstemningen i Skopje i morgen eller i overmorgen, som kan betyde, at regeringen falder. Hvis dette skulle ske, vil landet være prisgivet, da der ikke vil blive ført forhandlinger med Grækenland om navnet eller blive arbejdet med de benchmarks, som kommissæren henviste til. Jeg mener, at det er vigtigt at appellere til alle i landet om at holde fast i enigheden og forhindre, at vi havner i en situation med nyvalg inden for de næste par uger. Det er vigtigt at investere i denne enighed.
Endelig mener vi også, at det er en skam, at man ikke nåede til enighed om Makedoniens medlemskab af NATO i Bukarest. Efter vores mening bør man gøre endnu et forsøg baseret på FN's og hr. Nimitz' mæglingsforsøg, og jeg håber, at begge parter vil investere i en noget mere produktiv atmosfære, så man hurtigt kan finde frem til en løsning.
István Szent-Iványi
for ALDE-Gruppen. - (HU) Hr. formand, hr. kommissær! Tidligere på året gik farten af tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien, og processen syntes at være gået i stå. Lad os håbe, at dette er forbi nu, og at der igen vil komme gang i forhandlingerne. Det kroatiske parlaments beslutning om at suspendere miljø- og fiskeribeskyttelseszonen, der var blevet anvendt over for EU's medlemsstater, har bestemt hjulpet på dette.
I de senere år har Kroatien opnået en hel del, der fortjener anerkendelse: Man kan ikke benægte, at landet er et fungerende demokrati, det har en fungerende markedsøkonomi, og det gennemfører bestemmelserne i stabiliserings- og associeringsaftalen. Samtidig findes der imidlertid utvivlsomt alvorlige problemer, der ligeledes skal løses.
Det første af disse, som jeg vil nævne, er, at reformen af retssystemet trækkes i langdrag - dette kan ikke udsættes længere. Jeg mener, at det er vigtigt at styrke kampen mod korruption og sikre, at den ikke kun rettes mod mindre sager, men også de "store fisk", idet Kroatien ikke har gjort de store fremskridt i denne henseende.
Der er behov for forbedringer med hensyn til den effektive anvendelse af fællesskabsressourcerne, og der skal iværksættes omfattende strukturreformer. I den forbindelse vil jeg gerne fremhæve skibsværftsbranchens situation og rolle. Det er en branche, hvor der er behov for omstruktureringer. Hvis det lykkes Kroatien at gennemføre alt dette, burde det virkelig være muligt at afslutte forhandlingerne i tide, inden for fristerne i betænkningen, og dette bør støttes på enhver mulig måde.
Kroatiens tiltrædelsesproces har en regional betydning, der rækker langt ud over selve processen. Hvis Kroatiens tiltrædelse lykkes, vil den være en model og et incitament for de øvrige lande på Vestbalkan. En hurtig og vellykket afslutning på forhandlingerne er derfor ikke kun Kroatiens og EU's fælles ansvar, men også i deres fælles interesse. Jeg håber, at Kroatien vil påtage sig dette ansvar.
Her til sidst vil jeg gerne lykønske Hannes Swoboda med det fremragende stykke arbejde, han har udført i sin rolle som ordfører.
Konrad Szymański
Hr. formand! Jeg vil naturligvis også lykønske ordføreren. Dette er en meget god betænkning. Det er virkelig godt, at Kroatien og Makedonien kan blive medlemmer af Unionen inden valget til Europa-Parlamentet i 2009. I forbindelse med sidstnævnte skal vi helt klart undgå at tilføje politiske betingelser for tiltrædelsen, navnlig inden for områder som, i lighed med ejendomsrettigheder eller erstatningskrav, tilhører de bilaterale forbindelser. Udvidelsesprocessen må ikke blive gidsel for sådanne spændinger.
Der er også en bredere sammenhæng i denne proces. Udvidelsen af Unionen til Vestbalkan er et europæisk bidrag til stabilisering af denne region - en region, hvor vi fik fiasko i 1990'erne. For at denne proces kan afsluttes, skal vi også sende et positivt signal til Beograd. Ved at anerkende Kosovo har vi anbragt den proeuropæiske del af opinionen i Serbien i en meget akavet situation. Vi har meget lidt tid til bare at komme et stykke ad vejen for at få udglattet det indtryk.
Der er behov for en køreplan for en visumaftale med Serbien. Vi bør underskrive en stabiliserings- og associeringsaftale hurtigst mulig. I dag er denne aftale blevet et gidsel for indenrigspolitikken i to medlemsstater, men hele Unionen kommer til at betale prisen for at bremse den.
Milan Horáček
for Verts/ALE-Gruppen. - (DE) Hr. formand! Jeg glæder mig over denne meget fine og afbalancerede betænkning af hr. Swoboda, som er et positivt tegn for Kroatien og for regionen som helhed. Trods alle de konkrete bestræbelser må vi imidlertid ikke glemme visse problemområder, der stadig kræver omfattende reformer, før Kroatien er i stand til at komme med i EU.
I sidste ende er fakta det eneste pålidelige benchmark for, hvorvidt et land er klar til tiltrædelse. Af eksempler kan nævnes afklaringen af uløste grænsespørgsmål, kampen mod korruption, administrative reformer og respekt for menneskerettigheder. Samarbejde med Den Internationale Straffedomstol for Det Tidligere Jugoslavien er et andet benchmark for landets parathed.
De politiske partier, civilsamfundet og medierne skal gøre en mere langsigtet indsats for at opnå befolkningens støtte. Det samme gælder integrationen af nationale og seksuelle mindretal i samfundslivet og det politiske liv.
Jeg glæder mig i høj grad over beslutningen om at udpege en repræsentant for det serbiske mindretal som vicepremierminister. Der skal imidlertid stadig gøres meget inden for miljøbeskyttelse for at sikre en miljømæssig bæredygtig udvikling i overensstemmelse med EU-målene. At støtte Kroatien i disse bestræbelser er en opgave, som jeg gerne støtter.
Diamanto Manolakou
for GUE/NGL-Gruppen. - (EL) Hr. formand, som medlemmer af Europa-Parlamentet for Grækenlands Kommunistiske Parti vil vi ikke stemme for, at EU udvides med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Kroatien. Vi er modstandere er et kapitalistisk og krigsførende EU.
Efter at Jugoslavien er blevet stækket af ΝΑΤΟ og EU, pønser man på imperialistiske planer om at flytte grænserne på Balkan og skabe protektorater, der støtter imperialisterne og splitter befolkningerne. Den største amerikanske base i Europa er under anlæggelse og udvidelse på tilfældigt markerede områder mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og den serbiske provins Kosovo, hvortil EU-tropper forventes at ankomme. Dette er typisk for intensiveringen af rivaliseringen i regionen.
På NATO-topmødet for nylig fik Albanien og Kroatien lov til at komme med, men Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien blev ikke inviteret. Dette viser den ubehagelige afpresning, som landene på Balkan og Grækenland ligeledes udsættes for for at undertvinge dem imperialistiske interesser. Med hensyn til navnet støtter vi en geografisk defineret løsning, der er acceptabel for alle, og som ligger fjernt fra opsplittende nationalisme og slaveri, for fred, stabile grænser og beskyttelse af landenes suverænitet. Vi har behov for, at folket står sammen i kampen mod de imperialistiske organisationer, der splitter og udnytter det.
Georgios Georgiou
for IND/DEM-Gruppen. - (EL) Hr. formand! Dønningerne fra NATO-topmødet i Bukarest er nået her til Parlamentet. Det er en trøst, at Europa endelig har taget stilling til et spørgsmål af relevans for os, fordi der ofte kun er yderst begrænset entusiasme for at tage stilling, når andre tager beslutningerne. Derfor mener jeg, at alle parter har lært en nyttig lektie, især Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Denne nye republik har endnu ikke lært den europæiske diplomatiske praksis, men har knyttet sine håb om ΝΑΤΟ-medlemskab udelukkende til amerikanske løfter og barnlige, fejlagtige forhåbninger om at kunne smide sine lænker.
Ved forhandlinger mellem europæiske stater bør provokationer og fanatisme aldrig tages i anvendelse. Valgene bør ikke foretages på et imaginært grundlag af forfædre, nabokulturer og historie. Vi bør i stedet handle i enighedens ånd, i forståelse og frem for alt retskaffenhed for at finde frem til en løsning i stedet for at forværre problemerne. En positiv fremgangsmåde vil gavne Den tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, og vi håber, at landet vil få hjælp til at komme med i både NATO og EU. Hvis Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien nægter at acceptere det navn, der vælges til det, og fastholder denne afvisning, vil det se, at der er forhindringer for tiltrædelsen, fordi det har undergravet sine egne bestræbelser. Hvis landets bestræbelser undergraves nu, vil dets fremtid måske også blive undergravet.
Dimitar Stoyanov
(BG) Hr. formand! Hr. Meijer er uden tvivl klar over, at "Makedonien" og "makedonsk nation" er udtryk, der blev skabt i et direktiv fra den kommunistiske internationale i 1934. Efter krigen overtog det jugoslaviske kommunistparti tankerne om makedonismen og håndhævede dem med jernhånd, og de blev senere en del af idegrundlaget for Storserbien. Disse idéer omfatter en voldsom Bulgarien-fjendsk propaganda.
Mange mennesker i Makedonien, som er opmærksomme på deres bulgarske etniske tilhørsforhold, forfølges på grund af deres ønske om at kalde sig for bulgarere. Hver år skændes mindepladen i Skopje for den bulgarske kvinde Mara Bouneva, som kæmpede for Makedoniens frihed, og som den franske presse kaldte for "Makedoniens Charlotte Corday". I 2007 blev denne skænding ledsaget af fysiske overgreb på bulgarere og makedonske statsborgere, der identificerer sig som etniske bulgarere.
Det er på høje tid, at den makedonske regering bremser sådanne hadske udbrud mod bulgarere, fordi sådanne tilkendegivelser af had hører ikke til i EU.
Anna Ibrisagic
(SV) Tak, hr. formand. Betænkningen er god hele vejen igennem. Den er afbalanceret og indeholder en objektiv beskrivelse af udviklingen i Makedonien. Man roser de opnåede resultater og appellerer til, at der gives lidt mere tid til det, der stadig mangler. Men som så ofte før begrænses debatten til en diskussion om vores forskellige synspunkter om landets navn i stedet for om, hvordan vi hurtigst mulig kan få Makedonien ind i EU.
Vi ved alle, hvad der skete på topmødet i Bukarest. Jeg vil ikke gå ind i, hvem der havde ret, og hvem der tog fejl, eller hvem der havde større nationale interesser at forsvare, men jeg må sige, at udenrigspolitik ikke kun drejer sig om, hvem der har ret, og hvem der tager fejl. Udenrigspolitik drejer sig om at finde løsninger, der bedst kan tjene freden og sikkerheden i ens eget land eller region og i vores tilfælde Europa. Dette opnås gennem en blanding af velvilje, kompromis, godt diplomati og tydelig ledelse. At forhindre et land i Sydeuropa i at blive medlem af NATO, da muligheden bød sig, er efter min mening ikke et særligt klogt træk i lyset af den komplicerede situation på Balkan lige nu og alle de udfordringer, vi står over for: uafhængighed i Kosovo, som er et fait accompli, regeringens afgang og nyvalget i Serbien og de igangværende politireformer i Bosnien.
Men at blokere for et Balkanlands EU-medlemskab, eller blot at overveje noget sådant, er ikke bare uklogt, men direkte farligt! For kun tre timer siden talte jeg med en kollega her i Europa-Parlamentet, der sagde: "Hvis de ikke gør, som vi ønsker, kan vi blokere dem, ikke bare i NATO, men også i EU. Det giver loven os ret til."
Min reaktion er: Så må vi ændre lovgivningen! Meningen med lovene kan ikke være, at vi skal blokere, skabe kaos eller afpresse hinanden. De er der helt klart, for at vi alle skal kunne ens bedst mulig i et fredeligt og sikkert Europa.
Det er min faste overbevisning, at jo før alle Balkanlande kommer med i EU, jo før får vi et sikkert Europa. Der er absolut ingen tvivl om, at Makedonien hører til i Europa, og at Makedonien bør komme med i EU så hurtigt som mulig. Jeg opfordrer Dem til at støtte betænkningen.
Borut Pahor
(SL) Hr. formand! Med hensyn til betænkningen om Kroatien: Både Parlamentet og Kommissionen har nærmest entusiastisk modtaget nyheden om, at det kroatiske parlament har suspenderet sin beslutning om at indføre en miljø- og fiskeribeskyttelseszone. Og det lader til, at Kroatien takket være denne beslutning bliver belønnet med hurtige forhandlinger.
Selv om jeg under alle omstændigheder ønsker, at Kroatien skal med i EU hurtigst mulig, vil jeg gerne advare Parlamentet, og navnlig ordføreren, min ven Hannes Swoboda, om, at ensidige foranstaltninger fra Republikken Kroatien vedrørende dens grænser med nabolandene ikke er undtagelsen, men reglen.
Det eneste usædvanlige i denne sag er, at Kroatien for en gangs skyld har skullet ophæve sin ensidige foranstaltning, fordi det blev stillet over for et valg: enten EU eller nationalistisk isolation.
Og det er her, presset har vist sig nyttigt, og jeg håber, at hr. Swoboda og Kommissionen og formandskabet fortsat vil insistere på politikken om, at ensidige foranstaltninger fra Republikken Kroatien vedrørende grænsedragning over for nabolandene ikke vil blive accepteret.
Jelko Kacin
(SL) Hr. formand! Den bedste måde at stabilisere denne del af Balkan på er, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien gør fremskridt og rykker tættere på EU. Vellykkede forhandlinger for dette land vil hjælpe alle de øvrige nabolande med at gøre en ekstra indsats for at opnå kandidatstatus.
For at løse navnestriden er der behov for eksterne initiativer. Der er både behov for symbolske handlinger i Skopje og Athen og for udholdenhed. Nu er tiden inde til at lede efter et mindre provokerende navn til lufthavnen i Skopje og til at fordømme den respektløse behandling af det græske flag. Men alle yderligere problemer og den diskrimination, som indehavere af makedonske pas udsættes for i forbindelse med græske visa, er ligeledes uacceptable.
I EU opbygger vi et fællesskab af moderne postnationale stater. Gensidig respekt for forskelle og nationale identiteter er også et spørgsmål om respekt for de grundlæggende menneskerettigheder. Kun på den måde kan vi forhindre, eller i det mindste begrænse, alle negative konsekvenser af følelsen af, at ens nationalitet trues. Vi må afskaffe visumordningen for alle lande i denne region. Men der er også behov for en hurtig og permanent løsning vedrørende landets navn samt en omfattende alliance mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Republikken Grækenland. Fred og stabilitet samt en vellykket integration i det euro-atlantiske samarbejde er i begge landenes og alle nationernes interesse.
Ikke desto mindre, hr. kommissær, og hr. Lenarčič, burde det slovenske formandskab tage det makedonske spørgsmål op på det næste topmøde. Det ingen som helst grund til at vente til efteråret.
Og endnu en ting om Kroatien: Ved at indføre miljø- og fiskeribeskyttelseszonen blev de kroatiske politikere fanget i deres eget garn. I fremtiden bliver der ikke mulighed for sådanne overraskelser.
Hvis dette eventyr har lært os noget, så fred med det, men hvis de ikke har lært noget, vil alle ordene og løfterne om at afslutte forhandlingerne i 2009 ikke være andet end mundsvejr. Men det gavner ingen: hverken borgerne, økonomien, nabolandene eller EU. Det, vi har brug for nu, er en succeshistorie. Men for at få succes uanset hvor, er det nødvendigt at holde sig til princippet pacta sunt servanda (aftaler skal holdes).
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Hr. formand! Når EU foretager en konstruktiv vurdering af Kroatiens fremskridt, bør EU ikke bare opstille betingelser, men også tilbyde enhver mulig bistand, idet man husker på erfaringerne fra andre europæiske stater, regionens særlige kendetegn og de friske erindringer om krig, der stadig følger befolkningen i dette land. Integration på Balkan uden Kroatien lader sig ikke gennemføre. Det bør også understreges, at de to seneste års samarbejde har givet uventet gode resultater, og dette lover utvivlsomt godt for integrationsprocessen med EU. Der er naturligvis visse områder, hvor der er behov for en mere resolut indsats. Men efter min mening bør landets bestræbelser honoreres, som det sig hør og bør, og hele EU bør støtte en sådan handling. Gennem de forgangne to år har Kroatien gjort prisværdige fremskridt inden for de fleste områder af fællesskabslovgivningen.
Jeg vil derfor gerne udtrykke min overbevisning og mit håb om, at forhandlingerne med gensidigt engagement og passende støtte fra andre medlemsstater kan afsluttes i tide, således at tiltrædelsestraktaten kan færdiggøres inden valget til Europa-Parlamentet i juni 2009.
Angelika Beer
(DE) Hr. formand! Et varmt velkommen til vores kolleger fra Makedonien, som følger denne forhandling. Kommissær Rehn har sagt, at vi tilskynder Makedonien til at gå videre med reformprocessen. "Ja", siger vi alle som med én mund, "vi ønsker, at forhandlingerne skal indledes i år."
Men vi skal stadig kalde tingene ved deres rette navn. Den part, der har stækket Makedoniens mulighed for at indgå alliancemæssige forpligtelser, er Grækenland med vetoet mod landets medlemskab af NATO. Der verserer naturligvis en navnestrid, men vi kan ikke se bort fra, at i 1995 afgav Grækenland en bindende erklæring, som er gyldig i henhold til folkeretten, hvor man accepterede, at navnestriden aldrig ville komme til at forhindre, at Makedonien kom med i det internationale samfund, EU eller NATO.
Grækenland har brudt denne internationalt bindende aftale, og hvis vi ønsker at påtvinge reformer i denne forbindelse, vil jeg sige, at det er Grækenland, der overtræder de europæiske kriterier, og ikke Makedonien.
Det er et skridt i den forkerte retning, det er et slag i ansigtet på et lille land, der virkelig gør en stor indsats for at følge os og indlede forhandlinger. Derfor, hr. Swoboda, vil jeg også sige, at kunstgrebet med at standse eller udskyde morgendagens afstemning igen medfører en yderligere risiko for at destabilisere regeringen i Makedonien, fordi det vil være en opmuntring til de nationalistiske kræfter.
Det egentlige problem er, at vi i Grækenland har et allieret land, der pure nægter at anerkende enhver form for mindretal i sit eget land. Dette er i strid med Københavnskriterierne, og det er pinligt for EU og for alliancen. Jeg ønsker Makedonien styrke, når det skal tage de næste skridt på trods af Grækenland.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand! Kroatien er ikke bare kulturelt og historisk forankret i Centraleuropa, men landet opfylder også allerede alle tiltrædelseskriterierne. Derfor bør vi ikke lægge landet unødvendige hindringer i vejen. Med løsningen af fiskeristriden har Kroatien endnu en gang bekræftet, at landet er klar til EU-medlemskabet, og den kroatiske regering styrker også indsatsen for at bekæmpe korruption.
Alligevel bør en hurtig optagelse af Kroatien, som nu er inden for rækkevidde, efter min mening ikke føre til automatisk tiltrædelse for andre lande. Som det er almindelig kendt, kæmper Makedonien ikke bare med korruption, men også med økonomiske problemer og med retsstatsprincippet. Især med hensyn til Kosovos uafhængighedserklæring må vi se, om den etniske fred med det albanske mindretal kan holde på længere sigt. Vi må ikke gentage fejltagelserne fra de tidligere udvidelsesrunder. EU er efter min mening nødt til at erkende, at uløste konflikter, kulturforskelle og socioøkonomiske problemer ikke forsvinder som dug for solen, når landene kommer med i EU.
Pál Schmitt
(HU) Tak, hr. formand! Som formand for Det Blandede Parlamentariske Udvalg Kroatien-EU føler jeg, at de seneste måneder har ført til en gunstig drejning i Kroatiens integration i det europæiske og det atlantiske samarbejde. For nogle få uger siden skitserede hr. Barroso en køreplan for afslutningen af tiltrædelsesforhandlingerne i efteråret 2009, og i sidste uge fik Kroatien en invitation til at komme med i NATO.
Begge disse begivenheder er en anerkendelse af, at Kroatien er på rette spor, og at det internationale samfund belønner den kroatiske regerings indsats. Det er ikke noget tilfælde, at Eurobarometer-resultatet i Kroatien er steget til over 60 % igen for første gang i lang tid. Jeg mener også, at det var en bemærkelsesværdig og klog indstilling, der førte til vores kroatiske venners beslutning om ikke at gennemtvinge fiskeribeskyttelseszonen over for medlemsstaterne i EU af hensyn til Kroatiens medlemskab af EU.
Med hensyn til Kosovos selvstændighed har hr. Sanaders regering ligeledes fuldt en moderat kurs ved at følge flertallet af EU's medlemsstater og anerkende Kosovos selvstændighed.
Det forhold, at det serbiske mindretal i Serbien har fået posten som vicepremierminister i den siddende regering har, som andre har været inde på, i høj grad bidraget til stabilitet i regionen og fred blandt de forskellige etniske grupper. Jeg mener, at det er unfair af den slovenske premierminister at annoncere, at han ikke vil udelukke et veto mod Kroatiens tiltrædelse af EU på grund af grænsestriden mellem de to lande. EU-udvidelsen og en nations skæbne må ikke afhænge af løsningen på en bilateral grænsestrid.
Betænkningen indeholder et positivt budskab, idet man anerkender de fremskridt, som Kroatien har gjort med hensyn til stabilitet på Vestbalkan, med hensyn til at sikre, at landets økonomi er klar til at konkurrere inden for EU og med hensyn til institutionelle reformer og vedtagelsen af EU-lovgivningen. Ud over de positive ting nævner man i betænkningen imidlertid også de udfordringer, vi står over for: reformer af retsvæsenet, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og korruption, løsningen af flygtningeproblemet og løsninger på eller afbødning af bilaterale spændinger. Jeg lykønsker ordføreren, hr. Swoboda.
Józef Pinior
(EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne lykønske Hannes Swoboda og Erik Meijer med deres 2007-statusrapporter om henholdsvis Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Begge betænkninger er fremragende. Som Den Socialdemokratiske Gruppes skyggeordfører for betænkningen om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien vil jeg gerne takke hr. Meijer for hans seriøse og ærlige samarbejde under udarbejdelsen af denne betænkning.
I betænkningen om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien glæder man sig over resultaterne med gennemførelsen af Ohridrammeaftalen, der drejer sig om det politiske aspekt af de interetniske relationer. I betænkningen kommenterer man de økonomiske resultater, vedtagelsen af adskillige vigtige love om anklagere samt fremskridt i kampen mod korruption. På den negative side beklager vi, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har underskrevet den bilaterale immunitetsaftale med USA, hvor man indrømmer undtagelser fra Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion i strid med EU's standarder og politikker.
I betænkningen opfordres Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og Grækenland til at intensivere bestræbelserne på at løse striden om landets navn. Dette bør under ingen omstændigheder blive en hindring for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens medlemskab af internationale organisationer. I forbindelse med navnespørgsmålet kritiserer man i betænkningen ingen af de to parter. Man opfordrer kun begge parter til at fortsætte med at forhandle på trods af det, der skete ved NATO-topmødet i Bukarest i sidste uge. Heldigvis sagde Javier Solana i går i Europa-Parlamentets Udenrigsudvalg, at forhandlingerne om navnet vil fortsætte. Hvis de to parter bliver enige, kan NATO træffe en beslutning om straks at invitere Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, endda på ambassadørniveau, så det bliver nødvendigt med et nyt topmøde. Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien kan få en dato for starten på tiltrædelsesforhandlingerne i år. Europa-Parlamentet bør udstikke en klar kurs for landets vej imod EU-medlemskab.
Johannes Lebech
Hr. formand! Når vi taler om Balkan, må vi se regionen som en samlet helhed. EU's langsigtede mål er at optage alle lande på Balkan. For at det mål kan blive nået, forventes der også resultater fra landenes side. En fælles europæisk fremtid er en fælles opgave for både EU-lande og alle landene på Balkan. I de nordiske lande kender vi om nogen til historiske konflikter, men i dag arbejder vi sammen. Som Norden bindes også Balkanregionen sammen af fælles historie, fælles sprog og kultur på kryds og tværs. Derfor bør det være muligt at sætte en samarbejdsproces i gang, som sikrer fred og stabilitet.
På nuværende tidspunkt er der en række samarbejdsaftaler i regionen mellem landene. Hvorfor ikke gå et skridt videre? Inspireret af det nordiske samarbejde kunne landene på Balkan etablere et samarbejdsforum i stil med Nordisk Råd eller Baltisk Råd. Ved at intensivere det allerede eksisterende, regionale politiske samarbejde i form af et Balkanråd vil landene kunne indgå i et praktisk fremadrettet samarbejde, der vil give en mulighed for at stabilisere regionen og gøre de af landene, der endnu ikke er medlemmer af EU eller officielle ansøgerlande, mere parate til optagelsen.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Kroatien, denne gamle europæiske nation med en lang historie og en interessant kultur, bør hurtigst mulig bringes ind i den europæiske familie af nationer, EU. Kroatien, et land, der ansøger om medlemskab af Unionen, har paradoksalt nok en længere historie end nogle af de lande, der var med til at stifte Det Europæiske Fællesskab som f.eks. Belgien og Luxembourg. Zagreb og Split er meget europæiske byer, mens Dubrovnik er en juvel i Europas kulturelle krone. Ved denne forhandling har de fleste talere, mig selv inklusive, haft slips på, mens de talte. Det er værd at huske, at slipset blev opfundet af kroaterne, og det bør også fremhæves her i Europa-Parlamentet, der sætter så stor pris på frihedsværdierne, at den kroatiske havn Dubrovnik som den første i Europa forbød slavehandel i begyndelsen af det 15. århundrede.
I lyset af denne situation har vi ikke nogen moralsk ret til at bremse Kroatiens adgang til Unionen.
Formanden
(FR) Det forhold, at jeg som formand ikke har slips på, har tydeligvis ikke noget at gøre med dette punkt på dagsordenen.
Antonios Trakatellis
(EL) Hr. formand! I Meijer-betænkningen og de enstemmige beslutninger i Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien understreger man tre vigtige skridt, som Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har taget i retning af Europa.
Det første skridt er naturligvis, at man opfylder kravene for tiltrædelse og overholder EU's acquis. Selv om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har gjort fremskridt, skal landet fortsætte sin reformrejse, hvilket både understreges i Meijer-betænkningen og i forskellige andre rapporter fra Kommissionen.
Det andet skridt drejer sig om indenrigspolitik og social samhørighed. Landet skal fortsætte med at overholde Ohridaftalen, navnlig vedrørende albanerne og andre mindretal i dette multietniske land.
Det tredje skridt drejer sig om at løse problemerne mellem Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og dets naboer i overensstemmelse med Salzburgerklæringen. Lad mig understrege, at Grækenland har gået - og fortsat vil gå - i spidsen for bestræbelserne for at integrere alle landene på Balkan i de europæiske og atlantiske strukturer, fordi vi er overbeviste om, at udviklingen af landene i regionen vil gavne alle.
For Grækenland er navnespørgsmålet imidlertid ikke blot et historisk, psykologisk eller følelsesmæssigt problem. Det er et ægte politisk problem for alle græske borgere, fordi det vedrører de europæiske værdier om godt naboskab og regionalt samarbejde. Lad mig minde Dem om, at Grækenland accepterede, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fik status som tiltrædelseskandidat, men naturligvis på den betingelse, der opstilles i, om, at der skal findes en gensidigt acceptabel løsning på navnespørgsmålet gennem forhandlinger.
Endelig vil jeg påpege, at selv efter at man i Bukarest udskød udsendelsen af en invitation til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om at blive medlem af NATO, indtil navneproblemet er løst, går Grækenland ind for fortsatte forhandlinger. Grækenland har rent faktisk taget det generøse kompromissøgende skridt at foreslå et acceptabelt sammensat navn, så nu mangler vi bare, at den anden side møder Grækenland på halvvejen.
Sammenfattende vil jeg gerne tro på, at der vil blive indgået kompromiser om de få resterende punkter, der stadig skal afklares, således at vi kan komme videre med afstemningen i Strasbourg.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Fru formand! Kroatien ønsker at deltage i det europæiske samarbejde: Dette vidner den nylige invitation til at blive medlem af NATO og de igangværende forhandlinger om medlemskab EU om. Det er noget af et resultat for et land, der for kun et årti siden reelt var i krig. Det er imidlertid ikke nok til at løse de udfordringer, som både Kroatien og EU stadig står over for på vejen mod afslutning af disse forhandlinger. Tidsplanen er fantastisk stram: Praktisk taget hver eneste dag tæller, uanset de forskellige datoer, der anføres for afslutningen af processen.
Men da jeg besøgte Zagreb for et stykke tid siden som leder af delegation fra Udenrigsudvalget, bemærkede jeg de kroatiske myndigheders beslutsomhed med henblik på at løse disse problemer og blive medlem af Unionen. I den henseende vidner det kroatiske parlaments beslutning for nylig om at fritage EU-landene for miljø- og fiskeribeskyttelseszonen (ZERP) efter kommissær Rehns besøg om denne beslutsomhed og er samtidig et vigtigt skridt i den rigtige retning. Jeg er overbevist om, at med den rette administrative kapacitet til at gennemføre den nødvendige lovgivning, vil Kroatien i både EU og NATO være en solid faktor for stabilitet og fremskridt på et område, der stadig kræver vores fulde opmærksomhed. Jeg lykønsker hr. Swoboda med hele det arbejde, der fremgår af denne betænkning.
Lena Ek
(SV) Tak, fru formand. Kroatien spiller en central rolle i den demokratiske udvikling på Vestbalkan, og det er kolossalt vigtigt, at processen fortsætter. Vi så, at processen af forståelige årsager gik noget langsommere under den kroatiske valgkamp og dannelsen af en ny regering, men nu håber jeg virkelig, at processen vil komme op i fart igen. Som tidligere talere har bemærket, er tidsplanen kolossalt stram.
Jeg glæder mig over den midlertidige ophævelse af restriktionerne i miljøzonen i Adriaterhavet. Det er et positivt signal for relationerne mellem Slovenien, Italien og Kroatien, men miljøovervejelserne bør fortsat veje tungt i vores behandling af dette havmiljø.
Kroatien har stadig meget at gøre i forbindelse med reformen af retssystemet og den juridiske proces. Alt for mange mennesker skal stadig vente alt for længe på en dom i deres sag. Dette skal prioriteres, og landets administrative kapacitet skal udvikles og udvides.
Endelig glæder jeg mig over det arbejde, der udføres af det kroatiske parlaments EU-udvalg, der ledes af min gode ven Vesna Pusić. Nu håber vi, at forhandlingerne bliver fremragende, og at de kan afsluttes hurtigt.
Doris Pack
(DE) Fru formand! Hr. Swobodas betænkning er opmuntrende, realistisk og afbalanceret. Jeg ønsker ham tillykke med den. Den viser de fremskridt, Kroatien har gjort, som f.eks. den eksemplariske lovgivning om mindretal, det konstruktive samarbejde med domstolen i Haag, det forstærkede engagement i kampen mod korruption og frem for alt aftalen mellem parlamentet og regeringen om fiskerizonen, der har været særligt vanskelig at nå frem til.
Kroatien og Kommissionen skal nu anvende alle deres ressourcer for at forhandle hurtigt og tilfredsstillende om de kommende kapitler. En international mægler bør have mulighed for endelig at løse grænsespørgsmålene mellem Slovenien og Kroatien. Kroatien har en rolle at spille i regionen og bør snart blive medlem af EU. Bilaterale spørgsmål må ikke udgøre nogen hindring.
Med hensyn til Makedonien kan jeg fortælle Dem, at jeg deltog i en konference der i weekenden, og folk er virkelig ophidsede efter NATO's afvisning. De mener, at de er blevet uretfærdigt behandlet. Hr. Meijers betænkning viser den stenede vej, som landet allerede har betrådt. Der er bestemt stadig meget, der skal gøres, men når navnespørgsmålet stadig hænger over det hele som et Damoklessværd, er det vanskeligt at komme videre på andre politiske områder.
Jeg har fulgt situationen der siden 1992 og ønsker virkelig, at Makedonien og Grækenland endelig finder en løsning på striden om navnet, navnlig for den unge generation. Begge sider har gjort indrømmelser i de seneste uger, og begge skal tage endnu et skridt imod hinanden. Jeg vil anse det for uforeneligt med vores europæiske værdier og ret uansvarligt, hvis et veto endnu en gang giver mulighed for at hindre landet i at komme med i EU. Dette må ikke ske!
Gyula Hegyi
(EN) Fru formand! Jeg er meget skuffet over de nuværende forbindelser mellem Vesten og Makedonien. Helt ærligt fortjener Makedoniens befolkning en langt bedre behandling fra vores side.
Med Kosovos uafhængighed og det glippede NATO-medlemskab for nylig er situationen endnu mere kompliceret. I Makedonien findes der separatistiske elementer på den ene side og nationalister på den anden, der forsøger at udfordre landets stabilitet, og beslutningen i Bukarest hjælper overhovedet ikke på den situation. Men måske kan vores makedonske venner lære mindst én ting af Bukarest. Det er ikke nok at opnå støtte fra USA. Mange beslutninger afhænger af, at medlemsstater når til enighed, ikke bare i EU, men også i NATO, og enhver medlemsstat kan benytte sin vetoret.
I lyset af de seneste begivenheder bør Makedonien overveje sin holdning om at holde USA uden for Den Internationale Straffedomstols jurisdiktion. Det blev begået mange fejl på begge sider - af os og af de makedonske politikere - men vi må ikke straffe de almindelige borgere for vores fejltagelser. Derfor bør vi handle hurtigt, i det mindste med hensyn til visumliberalisering, for at hjælpe den makedonske befolkning til at kunne rejse, lære og have tættere kontakt med hverdagen i Europa. For tre et halvt år siden, da jeg blev valgt til næstformand for Det Blandede Parlamentariske Udvalg EU-Makedonien, havde jeg mange optimistiske planer for, hvordan vi kunne forbedre vores forbindelser. Meget få af disse idéer blev til virkelighed. Jeg håber, at vi i det mindste inden for visumliberalisering kan gøre fremskridt.
Maria Eleni Koppa
(EL) Fru formand! Grækenland har konsekvent støttet Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedoniens ønsker om at tilnærme sig Europa, og vi har støttet landets økonomiske udvikling. Vi har systematisk arbejdet på at finde en gensidigt acceptabel løsning på navneproblemet under FN's ledelse. Grækenland har taget betydelige skridt og støtter nu et sammensat navn med en generelt bindende erga omnes geografisk betegnelse.
Desværre har den anden part ikke været særlig velvilligt indstillet. Efter resultatet af NATO-topmødet i Bukarest er det i alle parters interesse at fortsætte samtalerne, så vi kan nå en aftale hurtigst mulig. NATO's beslutning om ikke at udsende en invitation betyder ikke, at medlemskab er udelukket, men peger på behovet for en løsning.
Jeg mener, at den oprindelige tekst fra min kollega hr. Meijers betænkning var afbalanceret om dette spørgsmål. Men på grund af de vedtagne ændringsforslag er betænkningen om navnespørgsmålet nu desværre blevet forkastet. Vi opfordrer Europa-Parlamentets medlemmer til ikke at acceptere formuleringer, der griber ind i den fortsatte forhandlingsproces, som er på vej ind i sin mest afgørende fase.
Zita Pleštinská
(SK) Fru formand! Hvis landene i Sydøsteuropa ikke kommer med i EU, kan vi ikke påstå, at den europæiske integration har været nogen succes.
Under den kolde krig var det tidligere Jugoslavien en bastion for frihed, og mange emigranter, også nogen, der havde boet i det tidligere totalitære Tjekkoslovakiet, flygtede netop til Vesten gennem det land, der var en advarsel til det tidligere Sovjetunionen og dets satellitstater. Som svar på et spørgsmål, jeg stillede til Rådet, vedrørende grænsestridigheder mellem Slovenien og Kroatien, meddelte Rådet mig, at det havde vedtaget et revideret tiltrædelsespartnerskab med Kroatien, og at gennemførelsen af dette er den vigtigste betingelse for fremskridt i forhandlingsprocessen.
Jeg hilser betænkningen af ordføreren Hannes Swoboda velkommen. Den gør mig optimistisk. Som ordføreren er jeg overbevist om, at hvis Kroatien fortsætter de fremskridt, landet allerede har gjort inden for integrationsprocessen, vil det opfylde alle betingelser for tiltrædelse af EU og blive en vigtig katalysator for alle de øvrige lande på Vestbalkan.
Pierre Pribetich
(FR) Fru formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne lykønske min kollega hr. Swoboda med det arbejde, han har udført, og kvaliteten af hans retfærdige og afbalancerede betænkning, hvor han fremhæver de fremskridt, der er sket, navnlig med forfatningsloven om nationale mindretal, og det arbejde, der resterer, såsom den nødvendige styrkelse af retsvæsenet.
Vi glæder os over, at den kroatiske republik har opgivet miljø- og fiskeribeskyttelseszonen i Adriaterhavet, der var en kilde til spændinger inden for EU. Dette er en yderst symbolsk handling, hvis noget sådant findes, der viser, hvor ivrig Kroatien er for at komme med i EU. "Der findes ingen kærlighed, kun beviser på kærligheden", fortalte Jean Cocteau os. Med denne handling har Kroatien anvendt denne leveregel på vores egen situation.
Vi skal så holde kursen i retning af underskrivelsen af tiltrædelsestraktaten i juni 2009, en symbolsk dato og et ambitiøst mål. Der findes ingen politik uden symbolik. Lad os bekræfte dette, lad os sende et tydeligt budskab og vise den kroatiske befolkning, vise Kroatien, hvor meget vi ser frem til at byde dem velkommen i den europæiske familie, for det er ikke kun for Kroatien, det er et stærkt symbol for stabiliteten på Balkan og for freden. Lad os derfor arbejde dobbelt så hårdt for at nå dette mål. Lad os hjælpe Kommissionen og Kroatien ad denne vej.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Fru formand! Jeg bad om at få ordet om Kroatien og Makedonien for at understrege kompleksiteten af situationen på Balkan og behovet for at føre en rolig og afbalanceret politik. Dramaet med Serbien og Kosovo bør advare os mod at træffe forhastede beslutninger. Den samme form for drama kan også opstå i Makedonien, hvor mange albanere har hjemme. Denne risiko er blevet undgået, takket være de kloge ledere på begge sider.
Denne positive erfaring skal vi reagere på og støtte uden at ophidse andre - mod deres vilje, med magt, uden at forklare, hvorfor vi handler, som vi gør.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Fru formand! Først og fremmes vil jeg gerne sige, at jeg er fuldstændig enig med hr. Swobodas i hans synspunkter på Kroatiens muligheder for at blive medlem.
For det andet vil jeg i forbindelse med hr. Meijers betænkning om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien takke ordføreren for hans vilje til at indgå i samtaler. Men jeg opfordrer regeringen og de politiske kræfter i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien til at se fremad og gøre den nødvendige indsats for at finde en gensidigt acceptabel løsning på navnespørgsmålet. Et sådant fremskridt vil betyde, at man opfylder kriterierne om godt naboskab, og vil bane vejen for, at Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien kan gøre yderligere fremskridt i retning af EU.
Endelig vil jeg gerne støtte hr. Swobodas forslag om at udskyde afstemningen om Meijer-betænkningen med omkring en uge for at give os tid til en nærmere undersøgelse af de kompromisændringsforslag, der er fremsat.
Monika Beňová
(SK) Fru formand! Jeg skal fatte mig i korthed.
I betænkningen af min kollega hr. Swoboda identificerer han helt entydigt alle de spørgsmål, der skal identificeres, og efter min mening afspejler betænkningen også helt tydeligt hr. Swobodas politiske erfaring og professionalisme.
Jeg vil gerne som næstformand for et regionalt parlament sige, at de enkelte kroatiske regioner er velforberedte til at blive et aktiv for EU. Dette spørgsmål diskuteres af de nuværende medlemsstater, ikke bare på nationalt plan med den kroatiske regering, men også med de kroatiske regioner. Efter min mening lover dette godt for, at de kroatiske regioner kan deltage i EU's kommende politikker.
Miloslav Ransdorf
(CS) Fru formand! For ikke så længe siden forsikrede hr. Rupel os for, at det slovenske formandskab handlede korrekt i forhold til Kosovo. Det, vi havde forventet, skete: Krisen blev stadig mere omfattende. I Makedonien fik hr. Thaçi for nylig koalitionsregeringen til at bryde sammen og krævede en forbundsstat, tosprogethed og anerkendelse af Skanderbegflaget.
Albanske separatister opfører sig på tilsvarende vis i Preševodalen i det sydlige Serbien, hvor de truer med at boykotte valget. Krisen kan forventes at nå Montenegro. Efter min mening må vi hjælpe Makedonien, tilbyde landet al den hjælp, det har brug for, til at blive et stabilt land, men vi skal nægte enhver hjælp til albanske separatister, fordi vi kan helt tydeligt se, at 10 års forsøg på at omdanne terrorister til demokrater er slået fuldstændigt fejl.
Marios Matsakis
Fru formand! Grækenland, et gammelt medlem af EU og landets 11 millioner indbyggere, mener, at de har et alvorligt og legitimt problem med navnet på deres nabo, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, og vi må respektere deres bekymring.
Det er meget skuffende, at selv om Grækenland i øjeblikket fører forhandlinger med Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien om dette spørgsmål, har nogle kolleger her i Parlamentet og nogle af regeringerne i EU allerede valgt side og forsøger også at presse Europa-Parlamentet til at vælge side: naturligvis til fordel for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Dette er ikke særlig klogt, det er ikke retfærdigt, og det hjælper hverken EU's samhørighedspolitik eller på situationen, fordi det ikke blot vil gøre regeringen i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien mere stejl i sine krav vedrørende navnet ved forhandlingerne, og det vil også betyde, at der ikke kommer nogen ordentlig løsning i lang tid fremover.
Ljudmila Novak
(SL) Fru formand! Jeg er også glad for, at vores naboland Kroatien har suspenderet gennemførelsen af miljø- og fiskeribeskyttelseszonen, der har været den største forhindring for, at forhandlingerne kan fortsætte. Til trods for dette bør Kroatien have en alvorlig advarsel om, at vi i EU overholder aftaler og ikke forfalder til ensidige foranstaltninger.
Men jeg er ikke enig i den overdrevne ros af Kroatien, fordi landet har suspenderet miljø- og fiskeribeskyttelseszonen. Kroatien har selv brygget dette problem sammen, og nu roser vi landet overdrevet, fordi det har suspenderet planerne. Dette kan kun tilskynde landet til at forsøge at løse andre spørgsmål på tilsvarende vis.
I Kroatien tror de, at de kan slippe af sted med en masse, fordi de er klar over, at de nyder betydelig støtte i deres ansøgning om medlemskab af EU. Slovenien har altid gået ind for, at Kroatien skal være medlem af EU. Men vi kan ikke acceptere deres foranstaltninger vedrørende uløste problemer med grænsedragningen, mens de sælger jord, der tilhører Slovenien.
Roger Helmer
(EN) Fru formand! Jeg mener, at denne betænkning er alt for optimistisk.
Sidste år tilbragte jeg en meget intens uge i Kroatien, hvor jeg mødtes med diplomater, akademikere, jurister, erhvervsfolk, handelskamre og medier. Jeg fik et meget klart indtryk af et land, der ikke har nogen rigtig markedsøkonomi, og et land, hvor regeringen i alt for høj grad blander sig i retsvæsenet, i medierne og i erhvervslivet. Det er den slags, vi beskriver som nepotisk kapitalisme. Regeringen bruger mere end 50 % af Kroatiens BNP. Det er ganske enkelt ikke noget frit marked i vores forstand.
De er nødt til at indføre gennemsigtighed i de offentlige kontrakter, der er genstand for korruption. De er nødt til at indføre fuld åbenhed i planlægningsbeslutningerne, som i øjeblikket kun sikrer embedsmændene en indtægt. Vi har kun kort tid til at opfordre til reformer i Kroatien inden tiltrædelsen. Jeg er ikke overbevist om, at vi udnytter denne korte tid hensigtsmæssigt.
Formanden
Det er meget sigende, at forhandlingen om dette spørgsmål har vakt så stor interesse, men desværre var der kun afsat fem minutter, og de er allerede gået.
Christopher Beazley
(EN) Fru formand! Jeg har en bemærkning til forretningsordenen. Jeg respekterer fuldt ud Deres afgørelse om, at denne forhandling er underlagt en tidsfrist, men måske kan den interesse, som medlemmerne har udvist under catch-the-eye-proceduren, kan måske tilskynde Dem og Deres kolleger til at overveje at afsætte mere tid til, at medlemmerne kan drøfte spørgsmål, der er af generel europæisk interesse, og ikke kun til medlemmer, der sidder i et bestemt udvalg.
Der er mange ting, jeg gerne ville sige om Makedonien og Kroatien, men det har jeg ikke lov til. Jeg vil beskrive dem i mine memoirer, og jeg vil sende Dem et dedikeret eksemplar.
Formanden
På grund af den store interesse for dette spørgsmål fordoblede vi taletiden. Normalt er det fem minutter, men ved denne lejlighed afsatte vi 10 minutter.
Deres bemærkning er imidlertid meget interessant. Når vi skal gennemgå vores arbejdsmetoder, kan vi tage højde for andre lignende muligheder for, at medlemmerne kan komme til orde.
Janez Lenarčič
Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne på Rådets vegne udtrykke min enighed i erklæringen fra kommissær Rehn om, at dette er et vigtigt år for Kroatien på landets vej mod medlemskab af EU. Endnu en gang vil jeg gerne takke ordføreren, Hannes Swoboda, for hans betænkning, som giver et meget klart billede af den nuværende situation, hvor langt man er nået og de kommende udfordringer.
Vi håber, at Kroatien vil benytte muligheden og gøre hurtige fremskridt. Det forholder sig sådan, at fremskridtet hovedsagelig vil afhænge af Kroatien selv og af tempoet og kvaliteten af de reformer, som landet skal gennemføre.
Jeg vil påpege over for hr. Schmidt, at det slovenske formandskab vil gennemarbejde denne dagsorden med den største ansvarsfølelse. Det slovenske formandskab støtter især Kroatiens fremskridt, fordi de hurtigst mulige fremskridt imod medlemskab af EU er vigtige for Kroatien, men også fordi det er vigtigt EU, og fordi det er vigtigt for regionen som helhed.
Men den ansvarlige afvikling af dagsordenen skal være baseret på forhandlingsrammerne, som er aftalt med Kroatien, baseret på det reviderede tiltrædelsespartnerskab, som Det Europæiske Råd vedtog for nylig, samt andre retsakter inden for EU. Og det er på dette grundlag, at vi håber, at Kroatien vil gøre fremskridt så hurtigt som mulig, og det slovenske formandskab vil arbejde i denne retning.
Med hensyn til Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien: Hr. Wiersma, fru Berès m.fl. har nævnt risikoen for politisk ustabilitet i dette land. Det slovenske formandskab håber inderligt, at dette ikke vil ske. Enhver politisk krise eller et muligt fremskyndet parlamentsvalg vil forsinke den nødvendige reformproces med nogle måneder.
Vi ønsker, at enheden mellem borgerne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien bevares og styrkes, uanset deres politiske og etniske tilhørsforhold, deres fælles syn på deres fælles fremtid i EU og inden for de euro-atlantiske strukturer. Det er også vigtigt, at den indenlandske politiske situation er blevet konsolideret, når det albanske parti DPA nu slutter sig til regeringskoalitionen.
Tiden er inde nu, men tiden er begrænset. Vi har kun tid frem til Kommissionens næste rapport til efteråret, deres periodiske rapport om de opnåede fremskridt. Det er vigtigt, at det arbejde, der gennemføres i løbet af denne periode, og som blev fremskyndet yderligere ved udgangen af året, fortsættes, navnlig fordi den politiske dialog er kommet i gang igen, og fordi man har opnået konkrete resultater i form af reformer. Der er nedsat et nationalt råd for EU-integration, og man har vedtaget en ambitiøs plan for opfyldelsen af opgaverne i tiltrædelsespartnerskabet. Denne kurs bør videreføres.
Det slovenske formandskab vil fortsat yde Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien afgørende støtte på denne vej.
Jeg vil gerne slutte af med følgende tanke: Spørgsmålet om stabilitet på Vestbalkan og en hurtigere integration af regionen i de europæiske rammer skal fortsat være en af Unionens topprioriteringer. Det slovenske formandskab har valgt dette spørgsmål som en af sine prioriterede opgaver. Vi håber, at dette også vil fortsætte fremover. Det forholder sig sådan, at enhver investering på Vestbalkans fremtid i Europa også er en investering i EU's fremtid.
Jeg vil gerne udtrykke min taknemmelighed over for medlemsstaterne og Europa-Parlamentets medlemmer for deres meget omfattende støtte til de europæiske udsigter for Vestbalkan og for Deres bidrag til dagens forhandling. Tak.
Olli Rehn
Fru formand! Først vil jeg gerne takke medlemmerne for en meget omfattende forhandling, der efter min mening understreger betydningen af et europæisk perspektiv for Vestbalkan.
Der er blevet taget en række vigtige temaer op, og jeg kan kun kommentere nogle af den i dette korte svar. Jeg vil også gerne benytte denne lejlighed til at takke det slovenske formandskab for at gøre Vestbalkan til en nøgleprioritering for dets mandatperiode. Jeg fandt udenrigsministrenes uformelle møde i Brdo i Slovenien for nogle uger siden meget vigtigt, og det gav helt bestemt nye stimuli og ny dynamik til vores politik på Vestbalkan, ligesom denne forhandling. Efter min mening er vi nu på rette spor.
Regionen har gjort stabile fremskridt i løbet af det seneste par år, og når de alvorlige risici for ustabilitet, som eftervirkningerne af processen vedrørende Kosovos status eller det skrøbelige demokrati i Serbien, kan håndteres korrekt, er jeg sikker på, at regionen kan få en meget lys fremtid, og at denne fremtid netop ligger inden for EU.
Formandskabet har allerede besvaret punkterne vedrørende Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Jeg kan kun støtte disse synspunkter og sige, at landet står godt placeret til at tage et historisk skridt fremad i år, hvis det handler beslutsomt og fortsætter bestræbelserne for at opfylde de fastsatte benchmarks.
Det er opmuntrende, at den makedonske regering har udarbejdet en handlingsplan for at opfylde disse benchmarks og en ny national plan for indførelsen af EU's acquis. Nu vil jeg gerne opfordre landet til at gennemføre sine egne planer og derved bane vejen for en positiv anbefaling fra Kommissionen i det kommende efterår.
Flere her talte om visumliberalisering. Jeg kan meddele Dem, at Kommissionen i øjeblikket arbejder på en køreplan for visumliberalisering for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien. Vi vil snart fremlægge et udkast for landet, og eftersom landet er ret langt fremme i mange henseender, f.eks. inden for biometriske pas, håber jeg, at det vil kunne opfylde betingelserne i køreplanen ret hurtigt og dermed opnå målet om visumfri rejser for borgerne i Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien.
Jeg vil også gerne meddele Dem, at vi snart - inden udgangen af april - vil fremlægge en køreplan af denne form for visumfri rejser for Serbien, hvor den almindelige borger også skønner meget på dette. Fra vores side vil vi gerne lette opnåelse af dette vigtige mål.
Med hensyn til Kroatien kan jeg konkludere, at et klart flertal i Europa-Parlamentet har et realistisk syn på, hvad Kroatien skal gøre, for at landet kan få afsluttet tiltrædelsesforhandlingerne i løbet af 2009. Det er udmærket, fordi de rigtige venner af Kroatien ikke bør feje problemerne ind under gulvtæppet, men være ærlige om, hvad der skal gøres, og tilskynde Kroatien til at gennemføre de nødvendige praktiske reformer hurtigst mulig. Der er behov for en vedvarende indsats.
Hr. Posselt bad Kommissionen intensivere sin indsats, og jeg kan forsikre ham for, at Kommissionen ikke har nogen som helst problemer med at behandle forhandlingspositionerne inden for de forskellige kapitler, når Kroatien opfylder de forskellige benchmarks.
Fru Ek henviste til miljøaspekterne ved overfiskning i Adriaterhavet, og jeg vil gerne svare hende og meddele Dem alle, at premierminister Sanader fortalte hr. Barroso og undertegnede om sin bekymring over et særligt område midt i Adriaterhavet, "Jabuka Pomo-dybet", som er en vigtig gydeplads. Kommissionen går på det kraftigste ind for en bæredygtig forvaltning af fiskebestandene, og kommissær Borg har været meget aktiv i denne sag. Kommissionen er parat til at arbejde på et forslag om at oprette en fiskeribeskyttelseszone i Adriaterhavet i henhold til den nye Middelhavsforordning. Dette kræver yderligere diskussioner med Slovenien, Italien og Kroatien og, naturligvis, Kommissionen.
Endelig nævnte hr. Lebech den nordiske model som en inspirationskilde for Vestbalkan inden for det regionale samarbejde. Jeg mener, at Nordisk Råd allerede har spillet en sådan rolle: Det er blevet brugt som modellen for Det Regionale Samarbejdsråd for Sydøsteuropa, som har hjemme i Sarajevo, og som nu er forummet for det regionale politiske samarbejde på Vestbalkan.
Jeg finder det opmuntrende, at det regionale samarbejde er blevet forbedret betydeligt i løbet af de seneste par år, og både Kroatien og Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien har bidraget aktivt til denne succes. Vi har helt klart bevæget os fra en situation, hvor det regionale samarbejde for bare nogle få år siden blev betragtet som et forsøg på at genskabe Jugoslavien. Nu findes der en ny forståelse for dets betydning, både på grund af de konkrete fordele i praksis - økonomiske fordele, kommunikation, transport, kontakter mellem befolkningerne - og fordi det regionale samarbejde flytter landene tættere på EU. Når alt kommer til alt, er samarbejde på tværs af grænserne jo det, EU drejer sig om.
Jeg vil gerne endnu en gang takke Dem for en meget ansvarlig og omfattende debat og lykønske ordførerne med deres vigtige bidrag til denne forhandling.
Formanden
Mine damer og herrer! Det glæder mig at kunne byde den nye kommissær Androulla Vassiliou velkommen i Parlamentet.
Jeg vil gerne lykønske Dem med, at De er kommet i gang med Deres arbejde, fru kommissær. Jeg tror, at vi kan se frem til et frugtbart samarbejde i Europa-Parlamentet.
(Bifald)
Hannes Swoboda
ordfører. - (EN) Fru formand! Vores gruppe ønsker Dem tillykke med valget. Vi støttede det i høj grad og ønsker Dem held og lykke.
(DE) Fru formand, mine damer og herrer! Tak for denne forhandling, der har været yderst produktiv og konstruktiv. Jeg vil gerne tage det op, som hr. Schmitt sagde om 2009. Jeg mener, at vi bør finde en fælles løsning i morgen, for det er vigtigt, at vi har et bredt fælles grundlag.
Hvorfor har Kroatien fået succes? Det skyldes, at man har opnået bred enighed i landet, og trods en mindre uoverensstemmelse om sammensætningen af det fælles EU-udvalg vil dette forhåbentlig også være tilfældet fremover. Det skyldes også - selv om landet nogle gange har skullet tvinge sig selv til det - at man har opnået reel enighed med nabolandene, f.eks. i forbindelse med fiskerizonen.
Derfor - hvis jeg nu må kæde det sammen med Makedonien - vil jeg gerne rette en meget tydelig appel til vores kolleger i Makedonien om at tage ved lære af det kroatiske eksempel og forsøge at nå til enighed internt og i forhold til nabolandene.
Det er naturligvis let at hælde benzin på bålet her og som fru Beer handle som en stor advokat. Som fru Pack og mange andre har sagt, skal begge lande - Grækenland og Makedonien - imidlertid bevæge sig: og det inden for de næste par dage. At gøre en indenrigspolitisk krise ud af det i Makedonien på nuværende tidspunkt vil ikke være nogen hjælp for landet. Det blokerer vejen til EU og hindrer, at man finder en løsning sammen med Grækenland.
Deraf sammenhængen med Kroatien, som jeg nævnte. Det er lykkedes for Kroatien takket være tre virkelig gode regeringer - inklusive Račan- og Sanaderregeringerne - som virkelig har gjort store fremtid og ligeledes ændret fokus, når "nationale interesser" var i spil. Deraf mine gentagne appeller om at fortsætte med at skabe dette fælles grundlag i Kroatien, min appel om at forsøge noget tilsvarende også Makedonien, og min appel til formandskabet om at fortsætte dets bestræbelser fra de seneste uger, nemlig at skabe fremskridt for regionen som helhed. Fru kommissær, jeg er overbevist om, at Kommissionen vil gøre alt, hvad den kan, for at få forhandlingerne afsluttet i 2009.
Erik Meijer
ordfører. - (NL) Fru formand! Jeg har hørt, at der er tale om en høj grad af enighed om Makedonien her. Nu skal vi fokusere på forhandlingerne, og meningsforskellen med Grækenland vedrørende navnet skal løses. Bortset fra hr. Stoyanov, som formentlig længes tilbage til Makedoniens oprindelige forbund med Bulgarien i henhold til San Stefano-traktaten i 1878, ønsker alle, også Grækenland, at Makedonien indtager sin plads som ligemand i EU.
Indtil videre har begge parter været eksperter i at forklare modpartens langvarige forpligtelser. Grækenland forventer, at Makedonien ændrer sit forfatningsmæssige navn, og indtil den 2. april forventede Makedonien, at Grækenland ikke ville blokere for landets tiltrædelse af EU.
Ingen af parterne gør sig klart, at alt dette er totalt uforståeligt for andre europæere. Begge parter ønsker, at denne udvidelse af EU gennemføres, men bidrager samtidig til at forsinke den yderligere. Nu ser det ud til at være et spil om, hvem der tager det første træk. Hvis ingen gør noget, vil den udvidelse, som alle ønsker, gå midlertidigt i stå.
Jeg er enig med hr. Kacin og hr. Pinior om, at vi ikke bør vente på efterfølgende rapporter, men i stedet benytte den første givne lejlighed til at indlede forhandlinger med Makedonien.
Fru formand, jeg vil gerne afslutte mit indlæg ved denne forhandling under ét om de to kandidatlande med en bemærkning om Kroatien, idet min gruppe ikke har anmodet om separat taletid om dette land.
Kroatien ønskede at komme med i EU ved indgangen af 2009, men det bliver i 2010 eller 2011. Det største resterende problem er stadig skibsværfterne ved Adriaterhavskysten. Det er ikke uden grund, at EP's delegation til Kroatien besøger Rijeka-skibsværftet den 29. april. Efter min gruppes mening bør vi ikke stille krav til Kroatien, som befolkningen kan opfatte som et uløseligt problem, og som kan gøre landets tiltrædelse af EU unødvendigt kontroversiel.
Kort sagt bør vi forsøge at lette begge landenes fremskridt i retning af EU, således at vi om en årrække kan byde både Kroatien og Makedonien velkommen i vores midte.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted torsdag kl. 11.00.
Roberta Alma Anastase  
skriftlig. - (RO) Jeg mener, at forhandlingen om 2007-rapporten om Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien bør pege på to hovedkonklusioner: behovet for, at landet løbende gør konkrete fremskridt i retning af integration i de europæiske og transatlantiske strukturer samt betydningen af at fremme den unge generation i denne republik.
Det europæiske og transatlantiske perspektiv for Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien anerkendes enstemmigt, og i 2007-rapporten glæder man sig over de bestræbelser, der går i denne retning. Jeg vil ikke desto mindre gerne gentage betydningen af at fortsætte med disse reformer. Jeg håber også, at respekten for etniske og nationale mindretals rettigheder fortsat vil udgøre en prioritering for den makedonske regering, således at man sikrer et robust system til beskyttelse af alle samfund, også den romatalende befolkning.
I den forbindelse vil jeg gerne understrege behovet for at støtte den unge generation i denne republik. Det er vigtigt at sikre dem alle de nødvendige forudsætninger for en uddannelse af høj kvalitet i en ånd af interkulturel dialog og gensidig tolerance. De unge makedoneres mobilitet og frie bevægelighed bør betragtes som en nøgleprioritering i forbindelserne mellem dette land og EU.
Iles Braghetto  
skriftlig. - (IT) I dag vedtog vi betænkningen af hr. Swoboda om Kroatien med henblik på landets tiltrædelse. På vegne af fiskerne over hele Adriaterhavet glæder det mig, at dette tiltrædelsesland har besluttet ikke at anvende miljø- og fiskeribeskyttelseszonen i Adriaterhavet over for EU's medlemsstater. Hvis den situation ikke var blevet ændret, ville vi have stået over for en ulige og stærkt diskriminerende forskelsbehandling mellem fiskere fra Kroatien og EU's medlemsstater.
Dette er derfor en sejr for pacta sunt servanda-princippet, for diplomatiet og for den sunde fornuft. Dette er endnu en sejr for den indstilling, at man opgiver at stille sig op for at beskytte nationalistiske interesser og i stedet engagerer sig i EU's fælles principper.
Gábor Harangozó  
skriftlig. - (EN) Siden tiltrædelsesforhandlingerne gik i gang, har Kroatien uden tvivl gjort en afgørende indsats for at overholde kravene i EU's acquis. Vi bemærker med stor tilfredshed, at en række nye forhandlingskapitler nu er åbnet. Kroatiens tiltrædelse bør blive et foregangseksempel for alle andre kandidatlande og potentielle kandidatlande på Vestbalkan.
På trods af Kroatien betydelige indsats for at opfylde EU-standarderne findes der stadig områder, hvor man skal koncentrere sin opmærksomhed, f.eks.: kampen mod korruption og organiseret kriminalitet, samarbejdet med Den Internationale Straffedomstol, kampen mod alle former for diskrimination (navnlig over for romaer og nationale mindretal), forsvarlig anvendelse af fællesskabsmidler, miljøbeskyttelsesforanstaltninger og reformen af den offentlige administration.
Disse punkter er væsentlige, idet yderligere udvikling på ovenstående områder helt sikkert vil føre til øget stabilitet i landet og i regionen som helhed. Det er klart, at stabiliseringen af Vestbalkan gennem en europæiseringsproces fortsat bør have højeste prioritet, og her vil forberedelserne af Kroatiens tiltrædelse helt klart være et stort fremskridt.
Tunne Kelam  
skriftlig. - (EN) Det er en opmuntrende betænkning om Makedoniens fremskridt. Nøglen til dette fremskridt er den fornyede politiske enighed, der er opnået mellem de forskellige parter. En sådan enighed var en stor hjælp, da det lykkedes mit eget land Estland at komme med i EU.
Stabilisering af de interetniske relationer, økonomiske reformer og en vellykket kamp mod organiseret kriminalitet og korruption er blot nogle at milepælene for dette fremskridt. Samtidig med at mindretal får sikret deres rettigheder, forventer vi, at det udvidede selvstyre vil blive brugt ansvarligt til at konsolidere den makedonske stat som helhed.
Makedonien skal også roses for at fastholde gode naborelationer med både Kosovo og Serbien.
Makedonske borgeres indrejse i EU-landene er blevet et presserende problem. Vi skal hurtigst mulig indføre de samme regler for at lempe visumudstedelsen, som gælder for Kroatien.
På baggrund af de imponerende fremskridt, som Makedonien har opnået, opfordrer jeg på det kraftigste Kommissionen til at indlede tiltrædelsesforhandlinger allerede i 2008.
Endelig appellerer jeg til vores græske venner om at udvise god vilje og fleksibilitet for at nå frem til et rimeligt kompromis, der kan give Makedonien mulighed for at gøre sig fri af stigmatiseringen fra Titos kommunistiske forbundsstat.
Rareş-Lucian Niculescu  
skriftlig. - (RO) Jeg vil gerne fremføre en bemærkning vedrørende NATO-topmødet, som for nylig fandt sted i Rumænien, og om de vedtagne beslutningers følgevirkninger for visse spørgsmål inden for Unionen. Ud over andre vigtige beslutninger besluttede man, at Bosnien-Herzegovina og Montenegro samt Serbien skal nyde godt af et styrket samarbejde med NATO. Det blev ligeledes besluttet, at Ukraine og Georgien skal modtage handlingsplanen for tiltrædelse gennem en forenklet procedure, når de er parate til det.
Disse beslutninger er gunstige for EU: Den intensiverede dialog og handlingsplanen betyder bl.a. mere demokrati, og mere demokrati ved grænserne mod øst vil mindske udfordringernes størrelse inden for de indre anliggender.
Mere demokrati og reformering af institutionerne i nabolandene som f.eks. Ukraine betyder øget beskyttelse ved de eksterne grænser, større kontrol med organiseret kriminalitet og et nyt skridt med hensyn til at udbrede de værdier, som EU er baseret på.
Bogusław Rogalski  
skriftlig. - (PL) Kroatien har med held bestræbt sig på at overvinde de eksisterende skillelinjer og opnå enhed mellem befolkningsgrupperne, som er et af målene med medlemskabet af EU.
Kroatiens tiltrædelse af EU vil få kolossale regionale konsekvenser og vil bidrage til at afprøve omfanget af de forpligtelser, som EU har indgået på Vestbalkan. Kroatiens betydelige engagement i tiltrædelsesforhandlingerne er et positivt tegn, hvilket klart bevises gennem det store antal åbne kapitler i forhandlingerne. Det er også værd at understrege, at Kroatien har gjort betydelige fremskridt på de fleste områder, der er omfattet af fællesskabsretten. Der er imidlertid behov for et stort og vedvarende engagement for at klare de problemer, der findes inden for de enkelte sektorer, hvis man skal kunne gennemføre reformer. For at lette integrationen er det nødvendigt at udarbejde en liste over de nødvendige midler til at lette disse processer. Det er navnlig vigtigt at fremskynde processen med at styrke myndighedernes beføjelser med henblik på at indføre nye bestemmelser. Der er ligeledes behov for at fremskynde reformprocessen inden for den offentlige sektor på det lokale og regionale myndighedsniveau. Forvaltningen af retsvæsenet er endnu en sektor, der kræver grundlæggende reformer.
Et vigtigt resultat for de kroatiske myndigheder er deres utrættelige indsats for at få krigsforbrydelser pådømt upartisk ved de nationale domstole. Forbedringerne inden for den kroatiske økonomi og reformerne inden for miljøbeskyttelsessektoren er andre resultater for den kroatiske regering, der letter tiltrædelsesprocessen. Betænkningen om Kroatiens fremskridt i 2007 underbygger troen på, at dette land ved at gennemføre de mål, det står over for, anlægger en aktiv indfaldsvinkel til tiltrædelsesprocessen.
Toomas Savi  
skriftlig. - (EN) Jeg glæder mig over de fremskridt, som Kroatien har gjort i retning af at afslutte tiltrædelsesforhandlingerne i 2009. En gradvis integration af de tidligere jugoslaviske republikker er vigtig for stabiliteten på Vestbalkan.
Selv om der fortsat resterer et stort arbejde, navnlig inden for mindretalsrettigheder, grænsespørgsmål og reformen af retsvæsenet, bør Kroatien fortsætte energisk med sine bestræbelser på hurtigst mulig at blive medlem af EU i henhold til tiltrædelseskriterierne. Kroatiens fremtidige medlemskab er et logisk næste skridt efter Sloveniens medlemskab i 2004 for at øge EU's engagement i regionen og tilskynde nabolandet Bosnien-Herzegovina samt de øvrige lande på Vestbalkan til at fortsætte med konsolideringen af demokratiet. For at forbedre forvaltningen af denne proces bør Vestbalkan følge Nordisk Råds eksempel.
Det slovenske formandskab og det kommende franske formandskab bør yde al den nødvendige støtte til Kroatien, således at landet kan klare de sidste forhindringer på vejen mod medlemskab af EU.
Iuliu Winkler  
skriftlig. - (HU) Udvidelse og integration af nye medlemsstater har været EU's mest vellykkede udenrigspolitik. Næste fase af denne politik må være Kroatiens snarlige indtræden i EU.
Etniske ungarere i Rumænien er naturligvis meget opmærksomme på etniske konflikter rundt om i verden, og vi har ligeledes fulgt begivenhederne i det tidligere Jugoslaviens nyeste historie. Det vigtigste lektie, man kan lære af landets nyeste historie, er, at intolerance hos flertallet, etnisk utålmodighed og nationalistisk ekstremisme nemt kan sætte en region i brand. Kroatien er foregået med et godt eksempel i regionen, både med hensyn til den politiske og den økonomiske udvikling, siden krigene i Jugoslavien sluttede.
Kroatiens tiltrædelse af EU må ikke blive forsinket, og medlemsstaternes opbakning til udvidelsen må ikke blegne. Vi skal stille medlemskab af EU i udsigt for hele Balkan-regionen, også Serbien og Kosovo. Kroatiens hurtige indtræden i EU vil fremme den fredelige sameksistens mellem befolkningerne i det sydøstlige Europa og bidrage til stabilitet og udvikling i regionen. Med sin eksemplariske seneste fortid har Kroatien demonstreret, at landet er en integrerende del af den europæiske familie.
Bernard Wojciechowski  
skriftlig. - (EN) Ifølge data fra Eurostat udgør Kroatiens BNP pr. indbygger 53 procent af EU-gennemsnittet. Væksten i Kroatiens BNP er på 6 procent. Det er klart, at BNP pr. indbygger er højere end for Rumænien og Bulgarien, og det er helt ærligt en skam, at Kroatien ikke fik mulighed for at komme med i EU sammen med Rumænien og Bulgarien. I århundredernes løb har Kroatien bidraget med mange ting i kontinentets kulturelle landskab. Lad os sørge for, at vi ikke bremser landets udvikling, og for, at det ikke skal vente længere end til 2009 med at blive medlem.
