Trepartsmødet om forslaget til budget for 2012 (forhandling) 
Formanden
Første punkt på dagsordenen er betænkning af fru Balzani, på vegne af Budgetudvalget, om mandatet for trepartsmødet om forslaget til budget for 2012 (2011/2019 (BUD)).
Francesca Balzani
ordfører. - (IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Med mandatet til trepartsmødet gik budgetproceduren ind i sin mest konkrete fase, hvor budgetmyndighederne rent faktisk indleder drøftelser, der kan føre til nyttige og vigtige resultater. Derfor håber jeg frem for alt, at mulighederne i dette trepartsmøde udnyttes og ikke spildes.
Vi påbegyndte budgetproceduren med stor realisme. Medlemsstaterne gennemfører for øjeblikket hårde nationale budgetkonsolideringspolitikker, og i disse politikker skal der findes en meget vigtig balance mellem behovet for at håndtere krisen og behovet for at sætte skub i økonomien og investeringerne. Det er præcis derfor, at EU-budgettet, som har en stor og enestående mulighed for at tilføre merværdi til udgifterne, investeringerne og ressourcerne, må og skal spille en afgørende rolle. En afgørende rolle, hvor det er vigtigt, at EU 2020-strategien afspejles.
Parlamentet har fra starten gjort EU 2020-strategien til et centralt punkt i budgetdrøftelserne. 2012-budgettet kan og skal være det første skridt mod konkrete foranstaltninger i retning af denne strategi, som er det instrument, der er blevet valgt til at relancere EU.
Ved at give Europa 2020-strategien en finansiel dimension fremstår EU konsekvent og troværdigt. Vi kan ikke opbygge så ambitiøs en strategi uden at gennemføre den med det samme, netop på et tidspunkt, hvor det er helt afgørende, at instrumentet til genopretning af økonomien udnyttes til fulde.
Konsekvens, troværdighed og en ambitiøs Europa 2020-strategi bliver derfor afgørende og grundlæggende for at garantere den stabilitet, der for øjeblikket er brug for i EU og i forhold til den fælles valuta.
Der er også andre fakta og politikker i spil. Jeg tænker på de demokratiske processer i Middelhavsområdet og behovet for at give en ekstern dimension til EU, som lige nu kan komme til at spille en væsentlig rolle og indtage førerpositionen.
Vi må ikke glemme, at budgettet ikke kun er et instrument, der skal godkendes i forbindelse med en prognose for det efterfølgende år. Det er også et instrument, der skal virke gennem hele året. Det kræver forsigtig håndtering, ikke kun hvad angår betalinger i det efterfølgende år, men også hvad angår gennemførelse af 2011-budgettet for det aktuelle år.
Konsekvens, troværdighed og en stærk, beslutsom og målrettet anvendelse af budgettet som et grundlæggende instrument til at bekæmpe krisen og som kompensation for medlemsstaternes konsolideringspolitikker er alle områder, der kræver et seriøst engagement fra vores side, som skal sikre, at vi endnu en gang kommer til at spille en vigtig rolle for sikkerheden i EU, og som, og det er min største bekymring, skal være medvirkende til, at vi udnytter mulighederne i trepartsmødet. Trepartsmødet må og skal være en værdifuld mulighed for konkret og anvendelig udveksling, som i år vil føre os frem til en fælles vision for de budgetmæssige valg, vi er nødt til at træffe.
Jeg synes, at fælles valg, når man arbejder på et dokument så vigtigt som budgettet, er endnu et tegn på vores evne til samarbejde i EU, og det er yderst vigtigt på nuværende tidspunkt.
Janusz Lewandowski
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg er her for at lytte til Deres syn på forslaget til budget fremlagt af Kommissionen og på mandatet til trepartsmødet.
Der ligger et vigtigt stykke arbejde foran os, og vi får snart mulighed for under det kommende trepartsmøde at diskutere punkter, der er af interesse for Parlamentet. Men det er klart, og det fremgik også af ordførerens fremlæggelse, at det under de aktuelle usædvanlige omstændigheder ikke kan være "business as usual" at udarbejde forslag til og finde kompromiser for 2012-budgettet. Derfor er det nødvendigt at finde en balance mellem at konsolidere de offentlige finanser og investeringer, der bidrager til vækst og arbejdspladser, og jeg mener, det fremgår af vores forslag. Selv i krisetider er vi nødt til at investere for at styrke den meget skrøbelige genopretning af den europæiske økonomi.
Så dette er en del af vores løsning på 2012-budgettet. Vi har også klart opgraderet prioriteterne vedrørende Europa 2020-strategien. Efter vores skøn repræsenterer det 62,6 mia. EUR, som svarer til 43,5 % af det samlede budgetforslag. Ligeledes er udgifterne med relation til Lissabontraktaten blevet opgraderet, og de er steget med 4 %. Det er første del af svaret.
Anden del af svaret er selvfølgelig en stringent tilgang til administration, nulvækst for Kommissionen, og det vi kalder negative prioriteter for den meget strenge vurdering af programmer, for at se om de virker eller ej, og på baggrund af resultaterne på visse områder at holde budgettet under den allerede eksisterende finansielle programmering for 2012. Som følge heraf lægger budgetforslaget for 2012 næsten 9 mia. EUR under loftet for det finansielle perspektiv, der blev fastsat for 2012.
Det er ikke nok med et budgetforslag. Der er også vores fælles forpligtelse til at reagere globalt på udviklingen. Det gælder især det sydlige Middelhavsområde. Derfor er vi blevet enige om at ændre skrivelse 1 til 2012-budgettet, hvilket vi blev enige om for en uge siden, for at opgradere de budgetmæssige reaktioner i forhold til vores naboer og især til det sydlige Middelhav for 2011, 2012 og 2013 med mere en 1,3 mia. EUR.
For næste år betyder det at mobilisere yderligere næsten 500 mia. EUR til det sydlige Middelhavsområde og området generelt, hvilket vil opbruge margenen for udgiftsområde 4, men det sker også på bekostning af fleksibilitetsinstrumenter på op til 150-153 mia. EUR.
Resultatet er som fremlagt. Betalingen skal vokse med 4,9 %, men det er også nødvendigt for at kunne betale for de kommende retlige forpligtelser, der vokser mod slutningen af det finansielle perspektiv. Det er, er jeg nødt til at gentage endnu en gang, præcis 8,8 mia. EUR mindre en loftet for 2012.
Det, der vokser, er forskning og udvikling, det, der vokser, er samhørighed, der nu flytter sig, fordi støtteberettigede programmer nu er blevet afsluttet, og vi skal betale medlemsstaternes regning. Men generelt ligger vi, selv for samhørighed, meget under den opgraderede prognose for medlemsstaterne for 2012.
Så for at opsummere forventer jeg altså ikke, at forhandlingerne med Rådet bliver nemme i fremtiden. Erfaringen med 2011-proceduren var meget lærerig. Vi har brug for Parlamentets støtte til at udarbejde et ordentligt budget for det næste år, nemlig konsolidering på den ene side og bidrag til vækst og arbejdspladser på den anden side. Jeg håber, at dette års procedure vil være nemmere og mindre nervøs end for 2011-budgettet.
María Muñiz De Urquiza
Hr. formand! Kommissionens forslag om, at forhøjelsen i 2012-budgettet skal begrænses til det absolutte minimum af, hvad der er nødvendigt for at leve op til EU's juridiske behov, vil betyde at EU fastfryses, og det kan Gruppen for det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet ikke være enig i.
Vi tror på Europa, vi tror på Europas politikker og behovet for at finansiere dem, for EU er ikke en udgift, hr. Kommissær, det er nærmere en merværdi for de nationale politikker.
Som bemærket af ordføreren, er vi også enige i, at målet med budgettet skal være at opfylde målene i EU 2020-strategien og opnå konkurrenceevne og beskæftigelse, men det må ikke flytte vores fokus væk fra den kroniske underfinansiering af EU's optræden udadtil. Det er ikke kompatibelt med Parlamentets, Kommissionens og Rådets mål for EU om at være en førende global aktør med en inflationsstigning på knap 2,9 %.
Det forslag, der er blevet fremlagt, gør det svært at leve op til befolkningens krav og til vores ansvar for at fremme fred, udvikling, international stabilitet og menneskerettigheder i verden.
Jeg vil fokusere på de punkter, der bekymrer Udenrigsudvalget.
For det første skal revisionen af den europæiske naboskabspolitik, især middelhavsdimensionen, afspejles i budgettet. Jeg vil gerne minde kommissæren om, at Kommissionens forslag indeholder en budgetnedskæring på 100 mio. EUR, hvad angår Palæstina, fredsprocessen i Mellemøsten og FN's Hjælpeorganisation for Palæstinaflygtninge i Mellemøsten (UNRWA).
Jeg mener, at freden i Mellemøsten er følsom nok, og at UNRWA's arbejde er vigtigt nok, til ikke år efter år at ligge under for Kommissionens forslag om at foreslå lavere beløb, som så stiger under forhandlingerne om budgetproceduren.
Middelhavsområdet er meget vigtigt, men ikke på bekostning af andre områder af EU's optræden udadtil.
Et eksempel på dette er Latinamerika og landets notoriske underfinansiering. Samtidig med den berygtede underfinansiering er der opstået et dødvande i tildeling af midler til lande, de kunne være til gavn for, fra ICI+-programmet, men, og nu er jeg snart færdig, der er ingen løsning på problemet med det juridiske grundlag for dette instrument.
Udvidelsen og stabilitetsinstrumentet skal også have tildelt de nødvendige midler på samme måde som EU's bidrag til UN Women skal det. Slutteligt vil jeg lige skynde mig at sige, at det også burde være muligt for os at været fleksible i vores brug af budgettet.
Jorgo Chatzimarkakis
ordfører for udtalelsen fra Budgetkontroludvalget. - (DE) Hr. formand! I forbindelse med budgetkontrol anklages EU ofte for at have en ligegyldig holdning til udgifter. Hvem er ansvarlig for det? I 80 % af tilfældene er det faktisk medlemsstaterne, som har et fælles ansvar for udgifterne. Det er ofte medlemsstaterne. Vi husker alle, hvordan den britiske premierminister, hr. Cameron, sagde til formanden for Parlamentet, at vi i stedet for at bede om flere penge først og fremmest skal sikre, at pengene bliver brugt mere effektivt. Hvilket land var den største synder i 2010? Det Forenede Kongerige. Alle britiske programmer blev stoppet i 2010.
Hvorfor? Fordi reglerne er alt for komplicerede. Derfor vil jeg gerne bede mine kolleger og i særdeleshed Kommissionen om at kæmpe sammen med medlemsstaterne for enklere regler, for mere effektive og enklere overvågningssystemer og for indførelsen af nye bestanddele. Hvis forskningspolitik f.eks. skulle omfatte en pris for et særlig vellykket, innovativt projekt, ville det gøre det meget lettere at kontrollere. Det samme gælder for samhørighedspolitikken, hvor vi kan skabe en vægtstangsvirkning ved at give projektrelaterede lån.
Der er en masse muligheder åbne for os for innovation. Vi bør tage et modigt skridt fremad.
Pervenche Berès
Hr. formand, hr. kommissær! Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender har fremlagt sine prioriteter i lyset af en alarmerende kendsgerning: Den økonomiske, finansielle og sociale krise fortsætter med at skabe ravage med 23 mio. arbejdsløse, herunder 5,2 mio. unge.
I sin beslutning om gennemførelsen af retningslinjerne for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker bad Parlamentet Det Europæiske Råd om "ikke at gøre beskæftigelsesspørgsmål til sekundære bekymringer i forbindelse med undersøgelsen af Kommissionens henstilling i den årlige vækstundersøgelse med henblik på at gøre streng finanspolitisk konsolidering til førsteprioriteten for perioden 2011-2012". Med hensyn til budgettet skal dette krav føre til stærk støtte til de fem vigtigste mål i Europa 2020-strategien, navnlig at øge beskæftigelsen og reducere antallet af mennesker, der rammes af eller er truet af fattigdom eller social udstødelse.
Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender understreger, at disse mål kræver, at EU's budget er sammenligneligt, foreneligt og i overensstemmelse med medlemsstaternes budgetter.
Vi takker varmt vores ordfører Francesca Balzani, da vi ved, hvor meget hun går ind for den holdning, som udvalget har vedtaget på trepartsmødet.
László Surján
ordfører for udtalelsen fra Regionaludviklingsudvalget. - (HU) Hr. formand! Regionaludviklingsudvalget har gennemført drøftelser og støtter med glæde forslaget. Udvalget finder, at det er meget forsigtigt, og mener, at det sikrer en passende forberedelse ikke kun for trepartsmødet i sig selv, men også for hele budgetproceduren i fremtiden. Det vigtigste aspekt for Regionaludviklingsudvalget er naturligvis finansieringen af samhørighedspolitikken, og vi henleder opmærksomheden på, at vi under det naturlige forløb af den syvårige periode er nået til den fase, hvor medlemsstaterne hæver, eller forsøger at hæve, og anvender større og større beløb baseret på deres udtænkte programmer. I mit eget land f.eks. er de midler, vi har modtaget i det seneste år, to gange, hvad vi tidligere ville have fået på to år. Så det viser også fremskyndelse, hvilket naturligvis også skyldes interne forhold, men dette fænomen er også tydeligt i andre medlemsstater. Derfor håber vi, at denne politik vil få omfattende støtte.
Luis Manuel Capoulas Santos
Hr. formand! Der er tre centrale spørgsmål med hensyn til udgiftsområde 2: den fælles landbrugspolitik (FLP). Der er ikke noget stort problem i forhold til den første søjle, da den udgør omkring 90 % af udgifterne og gennemføres på ca. 100 %, så vi glæder os over stigningen i udgifterne for 2012 på 3 %, da den pænt imødekommer omkostningerne ved udvidelsen af den fælles landbrugspolitik, der som bekendt finder sted gradvist indtil 2013.
Den anden søjle udgør heller ikke nogen særlige problemer, da bevillingerne øges. Det er et positivt skridt, da vi befinder os midt i programmeringsperioden. I lyset af krisen og de vanskeligheder, visse medlemsstater står over for med hensyn til samfinansiering, er det vigtigt, at vi fremskynder gennemførelsen af denne anden søjle, som repræsenterer ca. 70 %.
Det tredje spørgsmål, jeg gerne vil tage op - og det er det, jeg mener, er det vigtigste - har at gøre med visse specifikke programmer. I overensstemmelse med en dom fra Retten er skolefrugt- og skolemælksordningen og navnlig programmet for støtte til de mest trængende endt med at blive reduceret kraftigt, fordi det er blevet afgjort, at overskydende midler kun bør mobiliseres og anvendes gennem interventionsmekanismer. På et tidspunkt med en så akut krise som denne skal solidaritet ikke blot være en politisk prioritet, men først og fremmest et spørgsmål om samvittighed. Jeg opfordrer derfor Kommissionen og Rådet til at fremsætte lovgivningsmæssige forslag for at få rettet denne uretfærdige situation.
Olle Ludvigsson
Hr. formand! På vegne af Økonomi- og Valutaudvalget vil jeg gerne fremhæve tre prioriterede områder. For det første skal de nye europæiske tilsynsmyndigheder finansieres på en tilfredsstillende måde. Deres evne til at spille en større rolle er vigtig for stabiliteten på de finansielle markeder. Når myndighederne tildeles nye opgaver, skal deres ressourcer øges snarest. På længere sigt skal vi se nærmere på, om det personale, der i øjeblikket er planlagt, rent faktisk vil være tilstrækkeligt. For det andet skal Kommissionen være parat til at øge de menneskelige ressourcer inden for økonomiske anliggender, når pakken vedrørende økonomisk styring er blevet vedtaget. De ajourførte regler skal forvaltes effektivt lige fra starten. For det tredje skal der i budgettet afsættes midler til at forbedre kvaliteten af EU's statistikker. Dårlige økonomiske statistikker kan være en af årsagerne til krisen.
Reinhard Bütikofer
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi. - (DE) Hr. formand, hr. Lewandowski, fru Balzani! Først vil jeg gerne takke fru Balzani mange gange på vegne af mit udvalg for hendes meget hårde arbejde og hendes tætte samarbejde. Hun sætter et rigtig godt eksempel.
De har sagt, hr. Lewandowski, at en "business as usual"tilgang ikke er acceptabel. Det er naturligvis fuldstændig rigtigt. Men hvis vi ser på det energipolitiske prioritetsområde i Europa 2020-strategien, er det klart, at Kommissionen har en lille tendens til at fortsætte som før, for det prioriterede område er ikke blevet fuldt finansieret. Nedskæringer er endog blevet nævnt i forbindelse med et vigtigt energipolitisk område, og dette giver virkelig ingen mening. Som amerikanerne siger, skal vi følge vores udtalelser op med penge og ikke give tilsagn, som vi så ikke lever op til.
For det andet ønsker vi i Udvalget om Industri, Forskning og Energi at sikre, at den dramatiske stigning i udgifterne til store projekter såsom ITER-reaktoren for nuklear fusion og det globale satellitnavigationssystem Galileo ikke fortærer forskningsbudgettet yderligere. Vi har fremsat forslag om dette emne, og vi ville være glade, hvis de fik en positiv modtagelse. I sidste ende drejer det hele sig om små og mellemstore virksomheder. Vi ønsker at fastlægge prioriteringerne for deres adgang til forsknings- og innovationsfinansiering og innovative finansielle instrumenter.
Franziska Keller
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender. - (EN) Hr. formand! Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender glæder sig meget over den øgede frihed, sikkerhed og retfærdighed, men mener også, at de eksisterende områder bør evalueres ordentligt, før der træffes nye foranstaltninger og iværksættes nye programmer, og at disse evalueringer skal bruges som grundlag for udarbejdelsen af de nye programmer.
Vi ser en mulighed for at bruge synergier og undgå dobbeltarbejde, gøre tingene mere enkle og sikre, at der er en klar merværdi for alt, hvad vi gør på EU-plan.
Udvalget om Borgernes Rettigheder mener absolut, at vi bør se på, hvad der faktisk sker omkring os lige nu, og at vi skal forbedre vores udgiftskapacitet i forbindelse med beskyttelse af flygtninge samt i forbindelse med integration af romaerne. Alle vores agenturer skal kunne løse de opgaver, som vi i øjeblikket giver dem.
Endelig - og det er måske også af interesse for Kommissionen - mener Udvalget om Borgernes Rettigheder absolut, at en betydelig del af SIS II-budgettet skal henlægges til reserven, da der stadig ikke foreligger noget klart resultat. Vi bør også overveje at henlægge dele af personaleudgifterne til reserven i tilfælde af, at EU TFTP-programmet - som kun er blevet drøftet af Kommissionen og indtil videre ikke af Udvalget om Borgerlige Rettigheder - bliver ført ud i livet.
Barbara Matera
Hr. formand, mine damer og herrer! Den vanskelige økonomiske og finansielle situation i Europa har understreget svaghederne i de enkelte medlemsstater, som arbejder hårdt for at undgå en statsgældskrise. Krisen har medført en brat nedgang i de offentlige investeringer på centrale områder såsom at fremme jobskabelse og vækst. Europa 2020-strategen, der er en central komponent i 2012-budgettet, indeholder forslag til, hvordan vi kan bryde den onde cirkel.
Jeg anerkender, at Kommissionen har udvist behørig ansvarsfølelse i de tildelinger, der er planlagt for 2012, men i min egenskab af budgetordfører for Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling beklager jeg den meget lille forhøjelse til programmer som Progress, hvis mål er gennemførelse af vigtige initiativer for unge, bekæmpelse af fattigdom og kamp for ligestilling, og Daphne-programmet, der er rettet mod gennemførelse af politikker til bekæmpelse af vold mod kvinder.
Jeg mener, at budgettet for 2012 skal kunne bruges til en mere konkret håndtering af de udfordringer, som Europa står over for.
Giovanni La Via
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Den opgave, som de tre institutioner med ansvar for budgetproceduren har fået, er ikke nem. De skal bl.a. fastlægge et ressourceniveau, der tager hensyn til forpligtelser fra tidligere år og de udfordringer, som EU forbereder sig til at håndtere. Målet er at søge og skabe en balance mellem vækst og udviklingskrav og bevidsthed om behovet for ansvarlig krisepolitik.
I dag forbereder Parlamentet sig til at stemme om dette vigtige dokument, der repræsenterer det mandat, dvs. en specifik retning, som skal følges i forhandlingerne med Rådet. Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) ønskede at tilføje noget til det dokument, som er fremlagt af ordføreren fru Balzani - som jeg naturligvis takker for hendes arbejde - og dermed medvirke til at understrege behovet for, at der er ressourcer nok til at finansiere målsætningerne i Europa 2020-strategen, som er central for 2012-budgettet, og den centrale rolle, som EU's budget spiller for at skabe overensstemmelse mellem medlemsstaterne politikker.
Vores prioriteringer er intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, støtte til udvikling, vækst, innovation og arbejde samt støtte til udvikling af små og mellemstore virksomheder. Jeg mener, at investeringer i disse sektorer er den eneste måde, som Europa kan komme ud af krisen på. Jeg er tilhænger af begrebet europæisk merværdi, og denne merværdi skal opnås ved hjælp af budgettet og finansiel planlægning.
Jeg vil lige tilføje noget til det, der er sagt om overskuddet. Personligt er jeg tilhænger af anmodningen om, at uudnyttede midler skal forblive i EU's budget, men først fra og med de næste flerårlige finansielle rammer fordi der ikke for indeværende er noget retsgrundlag for, at EU beholder disse midler. Det samme gælder for bøder og renter for forsinkede betalinger.
Til sidst vil jeg sige, at vi i år skal undgå en gentagelse af det, der skete i december, og i stedet finde en balance med medlemsstaterne på trepartsmødet til juli. Samtidig skal vi sikre tilstrækkelig finansiering af Europas strategiske politikker og prioriteringer, hvilket er en forudsætning for en reel genlancering af EU og af afgørende betydning for de 500 mio. EU-borgere.
Edit Herczog
for S&D-Gruppen. - (HU) Hr. formand! Jeg vil gerne byde velkommen til kommissæren og mine kolleger. Grundlæggende set kan 2012-budgettet betragtes som lillebroderen til lovpakken om økonomisk styring, for også den sigter mod at skabe betingelserne for et afbalanceret budget og økonomisk vækst og at øge beskæftigelsen og konkurrenceevnen gennem hensigtsmæssige økonomi- og budgetpolitikker. Vi skal have resultater, vi skal have job, vi skal have vækst, vi skal have en erhvervspolitik - vi skal med andre ord have en stærk europæisk økonomi. Med en ustabil euro kan medlemsstaterne ikke forvente at begynde at hæve deres BNP-bestemte bidrag til EU's budget trods krisen og recessionen, bare fordi vi håber på en stigning i BNP. Men der skal skabes et solidt økonomisk grundlag, så EU kan virkelig kan tjene sine borgere, sådan som vi forventer. Vi har identificeret målene til at nå dette. Vi skal gennemføre Europa 2020-strategien. I stedet for tilbagegang skal vi have fremgang i Europas vækst, vi skal have en industriel og teknologisk revolution, som er det førende innovationsområde. 2012-budgettet bør bidrage til at gennemføre vores Europa 2020-strategi. Vi taler nu om det andet år i dette tiårsprogram. Vi kan ikke sige, at dette bare stopper senere. Derfor er det ikke nok at foreslå stramninger eller begrænse EU for vores borgere. Det er afgørende, at udkastet til budget for 2012 og det syvende rammeprogram for forskning, som skal gennemføres i 2013, opfylder dette mål.
Carl Haglund
for ALDE-Gruppen. - (SV) Hr. formand! Jeg vil først gerne takke vores fortræffelige ordfører for hendes fremragende arbejde. Også jeg er glad for, at Europa 2020-strategien danner grundlag for dette arbejde. De beslutninger, vi skal tage vedrørende fremtiden, kan ikke vente, til vi har de nye flerårige finansieringsrammer på plads. Vi skal i gang nu med det fremtidsorienterede arbejde, og her bliver 2012 og 2013 absolut afgørende. Samtidig må vi ikke glemme, at det var temmelig vanskeligt at få udarbejdet 2011-budgettet. Vi kunne ikke nå til enighed med Det Europæiske Råd om en fælles tilgang. I lyset heraf er det uheldigt, at vi er nødt til at klage over den store stigning, som Kommissionen foreslår med hensyn til 2012-budgettet. I Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa mener vi, at denne forhøjelse er for stor. Derfor har vi også fremlagt et ændringsforslag, hvis mål er at rodfæste budgettet i virkeligheden, noget, som jeg håber, at de øvrige grupper vil kunne støtte, når vi stemmer senere i dag.
Noget andet, som vi vil understrege, er, at vi har en ret mærkelig fast tradition for hvert år at afsætte for meget til visse områder, selv om vi ved, at disse midler bliver sendt tilbage ubrugte ved årets slutning eller året efter. Er der ikke noget, vi kan gøre med denne overtildeling for en række aktiviteter i EU?
Vi mener, at det er absolut afgørende at forstå den økonomiske virkelighed i Europa. Det betyder uheldigvis, at næste års budget ikke kan være helt så stort, som Kommissionen mener, det skal være. Samtidig mener jeg på den anden side, at Rådet er nødt til at indse, at vi ikke kan klare en såkaldt nulvækst, men at vi skal have nye ressourcer til de prioriteringer, vi har vedtaget. Vi skal have fundet den gyldne middelvej her, og i det mindste i min gruppe mener vi, at dette kun er muligt, hvis vi alle påtager os vores ansvar.
Lajos Bokros
Hr. formand! Den græske stat er teknisk bankerot. Det relevante spørgsmål er ikke længere, om de skal have eftergivet gælden, men hvornår. Jo før, jo bedre.
De europæiske institutioner forstår slet ikke problemet. Det er ikke en likviditetskrise, men en dyb solvenskrise, som afspejler den græske økonomis manglende internationale konkurrenceevne. At dynge mere gæld over på den græske skatteyder er ikke kun formålsløst, men fuldstændig ukonstruktivt. Hvis Grækenland skal ud af finanskrisen, bør en del af gælden eftergives og absorberes af kreditorerne, både offentlige og private.
De franske, tyske og især græske banker skal genkapitaliseres. ECB har købt store mængder græske statsobligationer og også accepteret mange som sikkerhed, så nu er den fanget i en fælde. For tyve år siden med starten af de tidligere kommunistlandes overgang var en af de vigtigste strukturreformer oprettelsen af en uafhængig centralbank med et strengt, lovfæstet forbud mod at monetarisere offentlig gæld. ECB har grundlæggende fulgt kommunistlandenes praksis. Der er helt klart en interessekonflikt i dens mandat, og nu lider euroområdet under følgerne.
Det er netop på den baggrund, at vi skal se på budgettet for 2012. Det er en illusion at forvente vækst i medlemsstaternes bidrag for næste år i lyset af den enorme byrde, som skatteyderne under alle omstændigheder kommer til at betale. Brevet fra præsidenterne og premierministrene fra de fem solide, solvente lande må ikke bare glemmes og blive lagt til side. Erfaringerne fra de smertelige forhandlinger og Parlamentets frustrerende nederlag i slutningen af sidste år bør ligeledes tjene som advarsel. Parlamentets delegations mandat til trepartsforhandlingerne bør være meget mere beskedent og samtidig mere realistisk, hvis Parlamentet ønsker at forblive relevant i lyset af de enorme udfordringer, som EU står over for i fremtiden.
Helga Trüpel
Hr. formand, hr. Lewandowski, mine damer og herrer! Jeg vil gerne indlede med at give min generelle støtte til hr. Lewandowskis udsagn om, at det i krisetider er vigtigt at sikre den rette balance mellem behovet for besparelser, effektiv anvendelse af støtte, kriseforanstaltninger og samtidig viljen og evnen til at investere, så vi ikke sætter vores økonomi fuldstændig i stå. Jeg støtter disse generelle retningslinjer, som efter min mening også bør tjene som referencepunkt for vores budget.
Spørgsmålet er imidlertid, om det krav, som hr. Lewandowski med rette henviser til, faktisk kan opfyldes. Der er en række vigtige kritikpunkter set fra Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliances side. Hvis vi ser nærmere på et bestemt projekt, ITER-reaktoren for nuklear fusion, står det klart, at det er et af de projekter, som opnår den største stigning i støtten i det næste budget, nemlig 740 mio. EUR. Er det det rigtige signal at sende i en tid, hvor støtten til andre forskningsprojekter, især til vedvarende energi, skæres ned? Vi vil gerne tage det alvorligt, når Kommissionen og EU udtaler, at de reelt har i sinde at bekæmpe klimaforandringerne og gå i retning af at anvende vedvarende energi, så derfor er det efter vores mening en forkert beslutning at prioritere dette projekt så højt ved fordelingen af støtte. Vi kan derfor ikke give vores støtte til dette forhandlingsmandat, selv om der efter vores opfattelse er meget rigtigt i det.
Miguel Portas
Hr. formand! Min gruppe støtter mandatet til at forhandle med regeringerne, som vi i dag er her for at vedtage, men jeg vil ikke desto mindre gerne rejse et politisk spørgsmål, som ikke er nævnt i det pågældende dokument, og som vedrører den aktuelle situation i Grækenland og i mit land, Portugal, og nylige udtalelser fra Jean-Claude Juncker. Disse to lande, og sandsynligvis andre i fremtiden, kan ende i en ond spiral af redningspolitikker, hvor man redder et land, hvilket fører til, at et andet land skal reddes osv. osv. De tydelige konsekvenser af dette kriseudløste helvede er faldende offentlige investeringer og jobskabelse.
Efter min mening er det absolut afgørende, at EU har en politik for finansiering fra strukturfondene til disse lande i 2012 og 2013. Det vil betyde, at der ikke blot stilles ressourcer til rådighed fra disse fonde, men også, at der opstilles bestemte betingelser, som omfatter en reduktion af medfinansieringen, med andre ord nedsatte nationale bidrag til finansiering, som skaber job og er tænkt som produktiv investering. Dette er et særdeles vigtigt spørgsmål i de næste to år.
Marta Andreasen
for EFD-Gruppen. - Hr. formand! Mens vi drøfter, hvordan Grækenland kan reddes fra en situation, hvor landet ikke kan opfylde sine forpligtelser, hvilket vil kunne medføre økonomiske og finansielle rystelser i hele verden, anmoder Parlamentet om at øge sit eget budget for 2012 med 5 %.
Den køber skatteyderne rundt om i Europa ganske enkelt ikke, og det bidrager heller ikke til at øge EU-institutionernes troværdighed. EU's budget har ikke bragt os ud af krisen og vil heller ikke gøre det.
Vi ved alle, at der er adskillige områder af budgettet, hvor vi kunne foretage nedskæringer. Fejlslagne projekter bør bringes til ophør. Støtte til projekter, hvor der er forekommet uregelmæssigheder, eller støtte til regioner, hvor borgerrettigheder tilsidesættes, bør ganske enkelt standses. Hvis den sunde fornuft sejrer, vil Parlamentet stemme for at reducere EU's budget for 2012. Såfremt dette ikke er tilfældet, må EU's allerede kampberedte borgere sætte deres lid til, at deres statsoverhoveder vil forsvare dem.
Lucas Hartong
(NL) Hr. formand! Vi drøfter i dag EU's budget for 2012. Det nederlandske Frihedsparti (PVV) er naturligvis stærkt imod den foreslåede stigning på næsten 5 %. Det ene flagskibsinitiativ efter det andet passerer revy, og resultatet er, at der hældes endnu flere penge i alle mulige slags nytteløse europæiske agenturer, som blot koster skatteyderne penge.
Den vigtigste detalje i budgettet er imidlertid de ekstra 1,3 mia. EUR, der kræves til ITER-projektet (den internationale termonukleare forsøgsreaktor). Pengene til dette projekt skal tages fra andre poster i det nuværende flerårige budget, hvilket betyder, at det, vi har at gøre med her, er en revision af dette budget. Den enkelte medlemsstat kan derfor nedlægge veto mod budgettet for 2012. Det er fantastisk gode nyheder, da det betyder, at den nederlandske regering kan udøve sin ret til kun at godkende budgettet, hvis det overholder den nulstigningsregel, som min nederlandske regering slår til lyd for. Jeg opfordrer Nederlandene og ligesindede medlemsstater til at gøre fuld brug af denne ret.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Hr. formand! Det er normalt fornuftigt, hvad hr. Lewandowski siger, så derfor støtter Det Europæiske Folkepartis Gruppe (Kristelige Demokrater) ham.
I år er mandatet til budgettet endnu vigtigere end tidligere, da vi i 2012 skal forhandle om det næste finansielle overslag.
Faktisk skabte det mangelfulde mandat ved trepartsforhandlingerne i juni 2010 meget alvorlige problemer for aftalen i november. Vi håber derfor, at institutionerne nu vil udvise større vilje til enighed end sidste år.
Desuden har fru Balzani udarbejdet et udkast til mandat, som er meget fornuftigt, da det indeholder alle de betingelser, der skal forhandles om i det næste finansielle overslag. Hun understreger betydningen af Europa 2020-strategien og kvantificering af budgettet samt betydningen af at være opmærksom på uudnyttede bevillinger, sikkerhed og budgettets troværdighed. Alt dette vil være med i budgettet for 2012 og det næste finansielle overslag. Det er derfor vigtigt, at dette mandat og trepartsforhandlingerne bliver en succes, da resultatet af budgetaftalen for 2012 i vid udstrækning vil afgøre, om de interinstitutionelle forhandlinger om det næste finansielle overslag bliver en succes.
Vi støtter især Kommissionens anmodning om en stigning på 4,9 % i betalingsbevillinger. Enhver, som ikke vil se tingene i dette lys, behøver blot at se på, hvordan budgettet gennemføres i år og de store problemer, der er med at finde tilstrækkelige midler, selv til at iværksætte f.eks. det solidaritetsinstrument, som kommer nogle trængende regioner i Europa til gode.
Estelle Grelier
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren og rose kvaliteten af tekstudkastet til dette mandat til trepartsmødet, hvori det fremhæves, at det haster med endelig at mobilisere de årlige budgetter til fordel for Europa 2020-strategien og dette på en måde, der er i overensstemmelse med strategien for det europæiske halvår.
Der er ikke desto mindre udsigt til, at forhandlingerne bliver vanskelige, da Kommissionens ledende princip er at opfylde de tilbageholdenhedskrav, der er pålagt af medlemsstaterne, ved at fremlægge et presset budget uden at tage højde for borgernes behov. I denne forbindelse er den skæbne, som venter de fødevareprogrammer, der er målrettet de fattigste befolkningsgrupper, symptomatisk.
I lighed med mange af mine kolleger blev jeg af pressen informeret om, at Kommissionen har planer om at foretage drastiske nedskæringer i støtten til programmet for de dårligst stillede personer. Midlerne hertil ville således blive reduceret til en fjerdedel fra 500 mio. i år til kun 113 mio. næste år.
EU bruger i dag 1 euro pr. indbygger og pr. år til at forsvare det grundlæggende princip om disse borgeres ret til mad under henvisning til den europæiske solidaritet. Ofringen af denne symbolske euro på de nationale egeninteressers og budgettilbageholdenhedens alter er et billede på Europas moralske og politiske fiasko.
Det fremføres ofte, at et menneskeligt samfunds udvikling kan måles på, hvordan dette samfund tager hånd om de mest sårbare og dårligst stillede personer. At bruge tekniske og juridiske vanskeligheder som en undskyldning for at afvikle dette fødevareprogram er katastrofalt for både de berørte personer og for Europas troværdighed og image. Kommissionen gør Parlamentets medlemmer og de borgere, som disse repræsenterer, til grin ved i april at stille forslag om beløb og derefter to måneder senere at dividere dem med fire.
Jeg håber, at De, hr. kommissær, vil ændre mening om denne konkrete beslutning, og at De ikke vil vende det døve øre til de politiske målsætninger og budgetmæssige hensigter hermed, som er anført i dette mandat til trepartsmødet.
James Elles
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne lykønske ordføreren. Hendes opgave er meget vanskelig under disse omstændigheder, hvor ambitionerne er fastlagt i 2020-strategien, og der kun er få, som ville være uenig i, at det er nødvendigt at finansiere en række forskellige projekter. Det virkelige problem er spørgsmålet om finansieringen af disse ambitioner under det, der i dag er endnu mere alvorlige omstændigheder, hvilket fremgår af Det Europæiske Råd og af drøftelserne om euroen, og som min kollega, hr. Bokros, har nævnt.
Vores gruppe mener, at det er nødvendigt at rette en øget opmærksomhed mod spørgsmålet om valuta for pengene og mod de områder af budgettet, hvor vi faktisk kunne spare. Kommissionen har taget hul på dette ved at indikere nulvækst i administrationsudgifterne, men måske er der andre områder af budgettet, som vi endnu ikke rigtig har fokuseret på i budgetproceduren.
I takt med at vi nærmer os efteråret er det nødvendigt med en gennemgribende undersøgelse, og vi har stillet Kommissionen ca. 60 spørgsmål om dette emne med henblik på at identificere, hvor der er tale om en utilfredsstillende gennemførelse. Ellers vil vi ligesom kynikeren i Oscar Wildes pæne definition nå til et punkt, hvor vi kender "prisen på alt og værdien af intet".
Angelika Werthmann
(DE) Hr. formand! I forslaget til budget for 2012 er målsætningerne i Europa 2020-strategien for første gang nøje sammenkædet med budgetprocessen. Vi glæder os derfor over det arbejde, som fru Balzani har udført.
Ungdomsarbejdsløsheden i Europa udgør i gennemsnit ca. 20 %, og i Spanien er den sågar nået op på 40 %. Disse tal er alarmerende. De gør det nemt at forstå, hvorfor unge mennesker går på gaden, f.eks. på Puerta del Sol, og hvorfor vi stadig oftere taler om en tabt generation. Vi skal gøre en meget større indsats for de unge.
Med hensyn til Europa 2020-strategien forlyder det fra Kommissionen, at ca. 43,5 % af midlerne til forpligtelserne vil bidrage til at nå 2020-målsætningerne. Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at åbne op for flere muligheder i løbet af dette års budgetproces for at omfordele midlerne med henblik på at nå langsigtede mål.
Derek Vaughan
(EN) Hr. formand! Jeg tror, at vi alle ved, at dette års budget og trepartsmøde bliver vanskeligt. Som parlament er vi derfor nødt til at gøre os klart, hvad vi prioriterer, og vi skal være indstillet på at kæmpe for disse prioriteringer. Vi bør med andre ord indstille os på at skulle overveje en omfordeling af ressourcerne til vores prioriteringer.
Efter min mening bør prioriteringerne omfatte politikker til fremme af arbejdspladser og vækst i EU, særlig i en tid, hvor medlemsstaterne foretager nedskæringer.
Samhørighedspolitikken og strukturfondene er eksempelvis af central betydning for væksten i vores regioner. Det er derfor nødvendigt at tilvejebringe tilstrækkelige midler hertil, og jeg støtter en øget bevilling til strukturfondene. Forskning og udvikling på vores universiteter og akademiske institutioner er også vigtige. Innovation er af afgørende betydning, og vi kan forvandle forskning og udvikling til projekter, virksomheder og arbejdspladser. Infrastrukturinvesteringer er også af central betydning. Investeringer i transport, vores energinet og udbredelsen af bredbånd, især i vores regioner, vil tilsammen sætte skub i arbejdspladser og vækst.
Med Lissabontraktaten har EU endelig påtaget sig nye ansvarsområder, og vi bør forberede os på at tilføre penge til disse nye ansvarsområder. Jeg vil gerne anmode Kommissionen om også at kigge på dette fremover.
Anne E. Jensen
(DA) Hr. formand! Vi ser jo allerede, at det bliver betalingerne, der bliver problemet denne gang, og at der i Rådet er en masse lande, der ikke vil betale. Det må vi selvfølgelig finde en løsning på. Det afhænger dog meget af medlemslandenes evne til at bruge strukturfondsbevillingerne. Jeg vil lægge meget vægt på, at vi i budgettet for 2012 får sikret, at indsatsen for at opprioritere energiområdet ikke mislykkes. Vi skal sørge for at afsætte penge til den såkaldte Set-plan for vedvarende energi. Projekterne foreligger, og vi må se at komme i gang med denne plan. Vi skal støtte den. For det andet er der problemstillingen omkring fusionsenergiprojektet ITER, hvor Kommissionen lægger meget pres på os. Det er dog Rådet, der bør lægges pres på, for det er jo dér, problemet er i øjeblikket. Parlamentet er tilhænger af projektet, men Kommissionen ved jo godt, at vi ikke er tilhængere af, at pengene findes ved at skære på andre forskningsbevillinger.
Seán Kelly
(EN) Hr. formand! Penge, der bliver brugt på europæisk plan, bør generelt tilføje merværdi, og det bør være tydeligt for borgerne. Desværre er det at tilføje merværdi og vise, at det faktisk sker, to forskellige ting. Det er vi nødt til at se nøje på, og det kan muligvis gøres ved at skabe balance i budgettet for at dokumentere over for borgerne og medlemsstaterne, at det, som vi gør, skaber merværdi.
For det andet er 2020-strategien af afgørende betydning for EU's fremtid. I 2020 vil vi ikke blot blive bedømt ud fra vores budgets størrelse, men på om vi levede op til 2020-strategien eller ej. Hvis vi formår at nå dette mål, vil Europa blive et bedre sted at være, for der vil være en øget vækst, flere arbejdspladser, mere vedvarende energi, flere penge til innovation og flere iværksættere. Jeg synes, at det bør være vores mål.
Endelig har vi også brug for vores egne ressourcer, og jo før vi får dem, jo mindre tid vil vi have eller få brug for til at forhandle om budgetterne hvert år.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Hr. formand! Jeg vil indledningsvis gerne lykønske ordføreren, fru Balzani, om den betænkning, som hun har fremlagt for os.
Budgettet er ubestridt det grundlæggende og vigtigste værktøj, der understøtter alle EU's politikker, det være sig den fælles landbrugspolitik, samhørighedspolitikken, forskningspolitikken og udenrigspolitikken. Disse politikker ville ikke give mening, hvis der ikke var et budget, der understøttede dem.
Dette er årsagen til, at vi mere end nogensinde i dag og i disse krisetider har brug for et stærkt budget, der er i overensstemmelse med de behov, som vi har for nuværende, hr. kommissær. Vi anmoder Dem derfor om at afsætte ressourcer til grundlæggende programmer som f.eks. beskæftigelsesprogrammer og ungdomsuddannelsesprogrammer eller til det program, som Domstolen har revet i småstykker, nemlig programmet for de socialt dårligst stillede personer.
Vi anmoder også om, at Rådet stopper med at tænke i tal hele tiden og i stedet tænker som politikere for en gangs skyld, samt at det undlader at foretage sine beregninger ved at forsøge at finde ud af, hvordan der kan reduceres i betalingerne, for vi kan ende som part i en sag ved Domstolen, da betalingerne, som fremhævet af hr. kommissær Lewandowski, er juridiske forpligtelser, der udgår af allerede indgåede forpligtelser. Ellers vil vi simpelthen ikke kunne leve op til disse forpligtelser.
João Ferreira
(PT) Hr. formand! Der skal træffes nogle afgørende beslutninger inden for EU-budgettets særdeles fastlåste rammer, som EU's øverste magthavere tilsyneladende ikke er villige til at ændre, hvilket indebærer, at de blokerer for enhver udsigt til reel konvergens og samhørighed.
Det er uacceptabelt, at de i lyset af den yderst alvorlige krise, der har ramt de mest sårbare økonomier i EU, fortsat stiller uholdbare medfinansieringskrav med hensyn til anvendelsen af EU's midler, herunder især strukturfondsmidlerne. Kommissionen har selv anerkendt disse landes lave udnyttelsesgrad af EU's midler, men den fastholder alligevel kravet om medfinansiering, så de såkaldte tilbageholdenhedsforanstaltninger, som disse lande bliver pålagt, gør det ikke muligt for dem at garantere offentlige investeringer, hvilket først og fremmest skyldes, at de bliver skåret helt ind til benet. Vi har derfor slået til lyd for en afskaffelse eller en væsentlig nedsættelse af de nationale bidrag, således at disse højst kommer til at udgøre 10 %, hvilket vil gøre det muligt for de lande der befinder sig i de største vanskeligheder at få fuld udnyttelse af EU-midlerne, og som samtidig vil medføre at pengene kan blive anvendt mest effektivt af dem, der har mest brug for dem, i stedet for at de bliver sendt tilbage i lommerne på dem, der har mindst brug for dem.
Vi skal sætte en stopper for den ubønhørlige divergensdynamik, der ikke er til at stoppe, og som EU er kørt fast i. I denne forbindelse spiller budgetpolitikken en afgørende rolle.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand! Som vi alle ved, skal EU spænde livremmen ind. Dette skyldes ikke kun, at en forhøjelse af budgettet ville være et slag i ansigtet på vores borgere på baggrund af de nationale tilbageholdenhedsprogrammer, men også fordi næste års betalinger skal foretages i den permanente, europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme. Disse penge skal findes i de allerede tyngede nationale budgetter.
Når en gruppe ønsker at omgå de budgetmæssige begrænsninger ved at overføre det årlige budgetoverskud, der plejer at blive tilbagebetalt til medlemsstaterne, til næste år, er det tydeligt, at dette er et forsøg på at stikke borgerne blår i øjnene. Dette vil resultere i en endnu større budgetforhøjelse end den, som Kommissionen foreslår.
Det er meget muligt, at der er øremærket midler til mange flerårige programmer, og at der ikke kan skæres i de relevante midler på nuværende tidspunkt, fordi EU så ville kunne beskyldes for kontraktbrud. Efter min mening er der imidlertid rigelige muligheder for besparelser. Ud over en reduktion i antallet af EU-agenturer er det vigtigst med en forbedring af procedurerne for bekæmpelse af svig. Vi ville kunne aflaste budgettet væsentligt ved blot at inddrive beløb, der er blevet uberettiget udbetalt.
Edit Herczog
(HU) Hr. formand! Dette giver mig mulighed for at forklare mine to konkrete forslag. Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet støtter oprettelsen af ITER, men den accepterer ikke overførslen af 100 mio. EUR af de midler, der er bevilget til det syvende rammeprogram for forskning, da det syvende rammeprogram er nødvendigt for at nå de europæiske mål. I stedet vil vi gerne udnytte de 5 % lovgivningsmæssig fleksibilitet, som er tilladt jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale, til finansiering af rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation, det transeuropæiske transportnet og det transeuropæiske energinet. Det er en nødvendig og væsentlig betingelse for, at EU's budget rent faktisk kan gennemføre en økonomisk genopretning. Mange tak, og tillykke til ordføreren.
Janusz Lewandowski
Hr. formand! Jeg har en kort kommentar forud for vores trilog, og som svar på to konkrete spørgsmål fra hr. Capoulas Santos og fru Grelier til forsvar af fødevareordningen for "de socialt dårligst stillede personer".
De ved, hvad der er sket: En domstolsafgørelse med krav om, at de fødevarer, der er omfattet af denne ordning, udelukkende skal komme fra "lagre", har resulteret i et fald fra 500 mio. EUR til 113 mio. EUR. Vi er derfor nødt til at finde en løsning og sandsynligvis et nyt retsgrundlag for ordningen.
Min anden korte kommentar er et svar til hr. Bütikofer, der hævder, at vi ikke har gjort nok for at afspejle vores energiprioriteringer i det næste budget.
Man skal forstå, at vi i indeværende år - som følge af en forsinkelse i investeringsprojekter, specielt Nabucco og de andre projekter med Aserbajdsjan, og på grund af afslapning på Aserbajdsjans side efter sejren i Det Europæiske Melodi Grand prix - har enorme forsinkelser, Det påvirker desværre også programmeringen for næste periode med hensyn til vigtige energiforbindelser.
Til alle dem, der gerne vil skære i budgettet, vil jeg sige, at vi er juridisk forpligtet til at foretage udbetalinger i 2012 samt til at gennemføre udbetalinger til Grækenland og andre lande, der har problemer. De har brug for strenghed, men de har også brug for investeringer, og vores juridiske forpligtelser handler om investeringer - om strukturfondsmidler til disse lande næste år.
Francesca Balzani
Hr. formand, mine damer og herrer! Efter min mening viser denne forhandling, der følger efter forhandlingen i de særlige udvalg, at der er stor konsensus i Europa-Parlamentet vedrørende de grundlæggende strategier.
Blandt mange andre punkter er det vigtigste punkt budgettet, der utvivlsomt er det eneste og vigtigste redskab til at finde frem til den vanskelige balance mellem en konsolidering af de offentlige regnskaber og behovet for at styrke væksten. Det er den eneste virkelige bastion, vi har over for risikoen for, at en konsolidering kan svække den europæiske økonomi på en alvorlig om end reversibel måde. Budgettet er derfor et fokuseret redskab.
Europa-Parlamentet beder ikke om et generelt ambitiøst budget, men om et instrument, der er stærkt i alle de prioriteringer, der er klare og tydelige i dag. I EU 2020-strategien handler prioriteringen først og fremmest om investeringer i arbejde. Her i mødesalen har vi i dag atter nævnt forskning, udvikling, social samhørighed og energi, der alle sammen er prioriteringer, for hvilke budgettet er den vigtigste indikator for seriøsiteten bag vores intentioner. Seriøsiteten bag vores intentioner viser vores stærke institutionelle troværdighed.
I dag er dette fokuserede budget derfor et yderst vigtigt element blandt mange, fordi vi atter har gjort opmærksom på det faktum, at det så bliver en drivkraft for at omsætte vores forpligtelser til virkelighed, hvilket ikke er nogen lille ting. Budgettet bliver derfor et vigtigt element i bestræbelserne på at genskabe stabiliteten i EU og vores fælles valuta.
Jeg håber derfor, at vores fælles stærke ansvarsfølelse allerede under denne trilog vil bane vejen for rolige, ansvarlige og konstruktive forhandlinger om EU's fremtid.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 12.00.
Skriftlige erklæringer (forretningsordenens artikel 149)
Cătălin Sorin Ivan
Budgettrilogen er blevet et yderst vigtigt skridt i budgetproceduren, og den er en mulighed, der ikke skal forpasses. Den betænkning, vi skal stemme om i dag, skal hjælpe med at give Europa-Parlamentets forhandlingsdelegation et stærkt og tydeligt mandat. Medlemsstaterne gennemfører i øjeblikket hårde sparepolitikker, der har en negativ indvirkning på det økonomiske opsving. I dette vanskelige klima skal EU-budgettet spille en vigtig rolle for at hjælpe den europæiske økonomi. EU-budgettet skal i særdeleshed også kædes sammen med EU 2020-strategimålene. Vi kan ikke have en sådan strategi uden at stille de nødvendige midler til rådighed for den. På den anden side er 2012-budgettet på en måde "lillebror" til den europæiske styringspakke, men den skal give økonomisk støtte til den politiske pakke.
Kinga Göncz
Jeg glæder mig over Kommissionens planer om at bevilge flere midler til en styrkelse af frihed, sikkerhed og lovgivning i budgetforslaget for næste år. Jeg mener imidlertid ikke, at der er stillet tilstrækkelige midler til rådighed for at håndtere konsekvenserne af uforudsete hændelser - specielt bevillingerne til håndtering af den stigende immigration i kølvandet på oprørene i Nordafrika og til partnerskabsinitiativerne. EU skal svare effektivt på ændringerne i Nordafrika, og det skal være bedre forberedt på at håndtere uforudsete begivenheder. Krisen kan belaste det almindelige budget mere end planlagt. Det er hensigtsmæssigt, at Kommissionen bevilger flere midler til beskyttelse af de ydre grænser, men samtidig skal man også øge bevillingerne til Den Europæiske Flygtningefond og de finansielle aktiver til integrationsfremme. Den overordnede gennemførelse af EU's charter om de grundlæggende rettigheder og styrkelsen af EU's menneskerettighedsdimension er i alle EU-borgeres interesse. En stigende diskriminering og en stadig voksende intolerance er fælles problemer i hele Europa. Derfor finder jeg det af lige stor vigtighed at udvide programmer til fremme af respekten for grundlæggende rettigheder og at styrke EU-borgerskabet.
