Frihandelsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er henstilling af Robert Sturdy for Udvalget om International Handel om indgåelse af frihandelsaftale mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Republikken Korea på den anden side [08505/2010 - C7-0320/2010 - 2010/0075(NLE)].
Robert Sturdy
ordfører. - (EN) Hr. formand! Denne frihandelsaftale er den første af en ny generation af handelsaftaler iværksat i 2007 som led i det globale Europa-initiativ. Global økonomi, ustabilitet og et stagneret multilateralt system har øget behovet for og arbejdet med at skabe flere bilaterale relationer. Det er den første frihandelsaftale, hvor Parlamentet vil udøve sine nye, øgede beføjelser, som det har fået i medfør af Lissabontraktaten.
Frihandelsaftalen har til formål at give EU-virksomheder inden for en bred vifte af økonomiske sektorer udstrakt og omfattende adgang til det sydkoreanske marked via en række helt nye toldlettelser. Den sikrer WTO-plus-regler i forbindelse med f.eks. geografiske betegnelser, offentlige indkøbsaftaler, bestemmelser om øget gennemsigtighed i forbindelse med statsstøtte og mere effektiv håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, og så indeholder den betydelige nyskabelser såsom et kapitel om bæredygtig udvikling.
Samtidig med de mange både omgående og omfattende fordele glæder jeg mig over, at der i frihandelsaftalen er indbygget en effektiv bilateral beskyttelsesmekanisme, som giver EU mulighed for at genindføre MFN-toldsatser, hvis det viser sig, at den liberalisering, der følger af denne specifikke frihandelsaftale, har påført eller truer med at påføre EU's indenlandske industri alvorlig skade. Den sikrer et særligt hensyn til Europas sårbare sektorer såsom bilindustrien, forbrugerelektronik og tekstil og sikrer den beskyttelse, de fortjener. Her vil jeg gerne takke Pablo Zalba Bidegain for hans arbejde med denne specifikke del af aftalen.
Det sydkoreanske marked rummer betydelige nye muligheder for varer og tjenesteydelser fra EU, men det har hidtil været relativt lukket på grund af høje toldsatser og omkostningstunge ikketoldmæssige hindringer. Frihandelsaftalen vil hurtigt fjerne de årlige afgifter i størrelsesordenen 1,6 mia. EUR på eksport fra EU. Der bliver fordele for EU's eksportører af industri- og landbrugsprodukter, umiddelbare besparelser på kemiske produkter - omtrent 175 mio. EUR - medicinalvarer, underleverancer til bilindustrien, industrielt udstyr osv. Det er også værd at bemærke, at disse tal sandsynligvis bliver endnu højere på grund af den øgede handel. Korea er for øjeblikket blandt de mere værdifulde eksportmarkeder for EU's landmænd med et årligt salg på over 1 mia. EUR til Korea. Frihandelsaftalen indebærer en liberalisering af næsten hele EU's landbrugseksport.
Eksporten er således en vigtig kilde til vækst for EU. Den bidrager til velstand og beskæftigelse for europæiske virksomheder og deres ansatte og vil være en af de vigtigste faktorer til fremme af den økonomiske genopretning i EU. Kommissionen og den europæiske automobilsammenslutning har arbejdet tæt sammen for at få denne aftale i hus.
Verden ser til, mens Europa fører an med hensyn til at forbedre de handelsmæssige og økonomisk forbindelser, og vores partnere i alle dele af verden ser på. Jeg har altid sagt, at handel er det bedste middel til udvikling. Ved at fjerne handelshindringer og bygge nye broer skaber vi nye muligheder. Denne nye frihandelsaftale indebærer en ny tilgang. Som supplement til Doha vil den være en drivkraft bag Europas genopsving og vækst, og Parlamentet vil være med til at bestemme fremtiden for den globale handelspolitik.
Her vil jeg gerne takke Ignacio fra Kommissionen. En af økonomerne har sagt, Ignacio, at dette sikkert er den bedste handelsaftale, som to parter nogensinde har indgået. Jeg opfordrer alle grupper til at glemme alt om protektionisme og støtte aftalen.
Karel De Gucht
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke medlemmerne for den indsats, som Parlamentet generelt og især Udvalget om International Handel (INTA) har lagt i indsatsen for at sikre en hurtig behandling - og også ratificering, håber jeg - af frihandelsaftalen mellem EU og Korea. På den måde kan den hurtigt træde i kraft.
Denne komplekse opgave bestod af to vigtige processer: afslutning af forhandlingerne om forordningen om beskyttelsesklausulen, gennemførelse af den bilaterale beskyttelsesklausul i frihandelsaftalen mellem EU og Korea og forberedelsen af tiltrædelsen af denne traktat.
Jeg glæder mig over, at der blev opnået enighed mellem Rådet og Parlamentet om forordningen om beskyttelsesklausulen. Dette arbejde har ikke blot sikret en lovgivning, der giver EU's industri den nødvendige beskyttelse, men har også bekræftet Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles indsats for at skabe effektiv lovgivning. Dette var også den første handelssag, hvor Parlamentet har været medlovgiver under Lissabontraktaten. Resultatet af denne deltagelse er meget imponerende.
Jeg vil ikke gentage listen over de fordele, som frihandelsaftalen forventes at bibringe EU's økonomi. Det har vi drøftet indgående tidligere, og hr. Sturdy har netop opsummeret dem. Tillad mig i stedet lige at indsætte aftalen med Korea i en bredere sammenhæng, nemlig fremtiden for EU's handelspolitik som skitseret af Kommissionen i dens meddelelse af 9. november 2010 og at opsummere grundindholdet i vores politiske linje.
For det første vil vi fortsat arbejde med den multilaterale kanal, nemlig WTO, som den vigtigste vej til at liberalisere handelen og fastlægge bestemmelserne for den globale handel. Trods tilbageskridt og dødvande siden midten af 2008 vil vi fortsat arbejde aktivt for at få afsluttet Doha-udviklingsrunden her 10 år efter dens lancering. Det kan stadig i høj grad betale sig at indgå en aftale, både af hensyn til økonomisk vinding og for at fremme WTO. Derfor tog jeg initiativ til at samle handelsministrene fra verdens syv vigtigste handelslande i Davos, hvor vi helt konkret drøftede, hvordan vi kan komme ind i slutfasen efter G20 i Seoul. Jeg synes, at vores møde var en succes, og de førende embedsmænd arbejder nu intenst på at skabe et politisk gennembrud til sommer.
Men som vi sagde tilbage i november, er der ikke nogen modstrid mellem det bilaterale og det multilaterale niveau. Faktisk kan liberalisering medføre mere liberalisering. Vi har forfulgt bilaterale handelsaftaler, der skaber reel merværdi sammenlignet med, hvad der kan opnås gennem WTO, og vi vil fortsat gå i den retning, fordi den multilaterale proces helt uundgåeligt er langsom. Dette har været og er vores grundlæggende motivation for at indgå frihandelsaftalen med Korea.
Jeg vil gentage Kommissionens løfte til Parlamentet, som den afgav i forbindelse med gennemførelsen af forordningen om beskyttelsesklausulen og frihandelsaftalen mellem EU og Korea.
Som foreskrevet i forordningen "vil Kommissionen fremlægge en årsberetning for Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af frihandelsaftalen mellem EU og Korea og stille sig til rådighed for drøftelser med Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg om eventuelle spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med gennemførelsen af aftalen."
Kommissionen vil føre et nøje tilsyn med Koreas gennemførelse af sine forpligtelser vedrørende forskriftsmæssige forhold, herunder navnlig forpligtelserne angående tekniske bestemmelser inden for automobilsektoren. Tilsynet skal omfatte alle aspekter af ikketoldmæssige hindringer, og resultaterne skal dokumenteres og meddeles til Europa-Parlamentet og Rådet.
Kommissionen lægger også særlig vægt på en effektiv gennemførelse af forpligtelserne vedrørende arbejdskraft og miljø i kapitel 13 i frihandelsaftalen (Handel og bæredygtig udvikling). I denne forbindelse vil Kommissionen søge vejledning fra den nationale rådgivende gruppe, der skal bestå af repræsentanter for erhvervsorganisationer, fagforeninger og ikkestatslige organisationer. Gennemførelsen af kapitel 13 i frihandelsaftalen skal behørigt dokumenteres og meddeles til Europa-Parlamentet og Rådet.
Kommissionen tilslutter sig også vigtigheden af, at der sikres effektiv beskyttelse i tilfælde af pludselige stigninger i importen inden for følsomme sektorer, herunder små biler. Tilsynet med følsomme sektorer skal omfatte biler, tekstilvarer og forbrugerelektronik. I denne forbindelse påpeger Kommissionen, at sektoren for små biler kan anses for et relevant marked, for så vidt angår en beskyttelsesundersøgelse.
Kommissionen bemærker, at oprettelsen af zoner med passiv forædling på den koreanske halvø i henhold til artikel 12 i protokollen om oprindelsesbestemmelser forudsætter, at parterne har indgået en international aftale, som Europa-Parlamentet skal have godkendt. Kommissionen vil holde Europa-Parlamentet fuldt informeret om sine overvejelser i Udvalget for Zoner for Passiv Forædling på den Koreanske Halvø.
Endvidere påpeger Kommissionen, at hvis den på grund af ekstraordinære omstændigheder beslutter at udvide undersøgelsens varighed i medfør af artikel 5, stk. 3, vil den sikre, at en sådan udvidet periode ikke overskrider gyldighedsperioden for eventuelle midlertidige foranstaltninger, der er indført i medfør af artikel 5.
Kommissionen og Europa-Parlamentet er enige om betydningen af et tæt samarbejde om tilsynet med gennemførelsen af frihandelsaftalen mellem EU og Korea og forordningen om beskyttelsesforanstaltninger.
De aftaler i denne henseende følgende. Såfremt Europa-Parlamentet vedtager en henstilling om indledning af undersøgelse af beskyttelsesforanstaltninger, undersøger Kommissionen omhyggeligt, hvorvidt betingelserne indeholdt i forordningen for indledning på eget initiativ er opfyldt. Såfremt Kommissionen ikke anser betingelserne for opfyldt, forelægger den en rapport for Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg indeholdende en redegørelse for alle de faktorer, der er relevante for indledningen af en sådan undersøgelse.
Kommissionen meddeler på anmodning fra Europa-Parlamentets ansvarlige udvalg ethvert forhold, der vedrører Koreas gennemførelse af dets forpligtelser angående ikketoldmæssige foranstaltninger eller kapitel 13 i frihandelsaftalen (Handel og bæredygtig udvikling)." Dermed er citatet slut.
Endelig vil jeg sige lidt om to emner, som er af stor interesse for Dem, nemlig Koreas CO2-lovgivning om biludstødning og tillægsaftalen om udkastet til frihandelsaftale mellem Korea og USA (KORUS), som blev afsluttet i december 2010.
Den 24. januar 2011 bekræftede Korea, at der vil blive foretaget visse ændringer i det foregående udkast til CO2-lovgivning, som bortvejrer en række bekymringer fra de europæiske bilproducenter, samtidig med at man bevarer Koreas ambitiøse emissionsreduktionsmålsætninger. Ændringerne, som Kommissionen bifalder, ændrer ikke ved de generelle emissioner, men skaber en mere retfærdig byrdefordeling mellem Koreas og EU's bilproducenter.
Jeg kan forsikre Parlamentet om, at EU's indstilling til Koreas CO2-lovgivning var tæt koordineret i alle faser i Kommissionen og især med min kollega Connie Hedegaard og GD CLIMA for at undgå at underminere Koreas miljøbeskyttelsesindsats.
Med hensyn til tillægsaftalen til udkastet til frihandelsaftale mellem Korea og USA, som blev indgået i december 2010, har Kommissionen ikke kunnet konstatere elementer heri, som kan få negative følger for EU. Jeg vil dog kontakte min koreanske kollega for at sikre, at der ikke fremover opstår konkurrencemæssige problemer for EU's automobilsektor, for så vidt at ikkeharmoniserede sikkerhedsstandarder for biler ikke vil blive anvendt på en mere restriktiv måde, end det var tilfældet på forhandlingstidspunktet.
Kommissionen vil følge gennemførelsen af denne bestemmelse på tæt hold. Navnlig vil Arbejdsgruppen for Motorkøretøjer og Reservedele, som er nedsat i henhold til frihandelsaftalen, undersøge de praktiske aspekter af gennemførelsen for at sikre, at problemer med markedsadgang løses effektivt og hurtigt.
Til sidst vil jeg understrege, at frihandelsaftalen mellem EU og Korea ikke blot vil give de europæiske eksportører på det koreanske marked store fordele, men også vil være et klart signal om vores ønske om at udnytte nye muligheder i centrale asiatiske lande.
Vi vil også løse visse interessenters problemer med beskyttelsesklausulen på en effektiv og målrettet måde. Da dette er omfattet af den almindelige lovgivningsprocedure, har både og Parlamentet kunnet indføre mekanismer til at reagere på eventuelle risici, hvis sådanne skulle opstå.
Med denne frihandelsaftale og forordningen om beskyttelsesforanstaltninger har vi en fortræffelig pakke, som jeg håber, at De vil støtte i morgen.
Daniel Caspary
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi. (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! International handel og eksport er en vigtig kilde til vækst og beskæftigelse i Europa. Den frihandelsaftale, vi behandler i dag, vil styrke EU's konkurrenceevne og give vores virksomheder langt bedre adgang til en overordentlig dynamisk vækstregion. Både den europæiske og den koreanske økonomi vil få store fordele af den. Vores bruttonationalprodukt vil stige. Det kan føre til, at der skabes nye job. Vores eksport til Korea vil blive fordoblet i de næste par år ifølge alle prognoser, fordi told og ikketoldmæssige handelshindringer bliver ophævet. Alene toldlempelsen vil udgøre 1,6 mia. EUR årligt. EU vil få en betydelig stigning i handel med varer og tjenesteydelser til en værdi af op til 19 mia. EUR.
Navnlig glæder det mig, at Kommissionen i forhandlingerne tog hensyn til Parlamentets henstillinger vedrørende forhandlingen fra Martin-betænkningen fra 2008. Det glæder mig også, at Kommissionen tog hensyn til både Parlamentets og erhvervslivets bekymringer og har kunnet bortvejre nogle af dem i de sidste par uger. Noget, jeg aldrig før har oplevet inden for udenrigshandel, er positive tilbagemeldinger fra landbrugssektoren, som ellers normalt er et problem for os under handelsforhandlinger.
På landbrugsområdet vil aftalen lette adgangen til Sydkorea for europæiske landbrugsprodukter fra den 1. juli 2011. Hidtil er kun 2 % af vores landbrugsprodukter nået toldfrit frem til det koreanske marked. For svinekød betales der 240 mio. EUR i årlig told, og for mælk og mejeriprodukter ligger tallet på omkring 100 mio. EUR. Nu fjernes alle disse hindringer for vores landbrugsprodukters adgang til markedet. Jeg ville blive meget glad, hvis Kommissionen på især dette område vil overveje, hvordan vi kan indføre en slags adgangsprogram, ikke kun for små og mellemstore virksomheder, men også for landbruget i de lande, der får fordel af frihandelsaftalen.
Frem for alt ville jeg ønske, at vi også kunne være sikre på, at vores partnere i Sydkorea nu også rent faktisk gennemfører de handelsfremmeforanstaltninger, vi har fået lovning på i aftalen. Jeg ønsker tilsyn med, om der indføres nye handelshindringer, og jeg vil især gerne lykønske Kommissionen.
Det, Kommissionen har opnået, og det, Parlamentets ordførere har opnået, især i trepartsforhandlingerne, er et eksempel for os alle. Jeg håber, at vi får et bredt flertal for denne aftale ved afstemningen i Parlamentet i morgen.
Pablo Zalba Bidegain
for PPE-Gruppen. - (ES) Hr. formand, mine damer og herrer, kommissær De Gucht! I begyndelsen af denne valgperiode, som er min første, var et af de områder, jeg først var med til at drøfte, netop frihandelsaftalen med Korea. Nogle sektorer af europæisk industri, især bilindustrien, var enstemmigt imod denne aftale. Som borger i Navarra og Spanien, hvor bilindustrien tegner sig for en stor del af vores økonomi, følte jeg mig forpligtet til at deltage for at forbedre om ikke aftalen, da dette ikke længere var muligt, så i det mindste beskyttelsesklausulen, som var det område, hvor Parlamentet kunne indføre forbedringer.
Så vi satte os to mål. For det første at beskytte industrien og dens arbejdspladser og for det andet at gøre aftalen mere attraktiv for de berørte industrier, især bilindustrien. Vores mål var ikke blot at undgå en direkte afvisning, men at få deres støtte til aftalen. Jeg tror, at vi i dag kan sige "missionen fuldført". Og det er takket være Parlamentets hårde arbejde og ekspertise.
Jeg vil gerne takke ordføreren og skyggeordførerne for de to betænkninger for deres fortræffelige indsats. Tak, Robert. Og også tak for dine venlige ord.
Ligeledes vil jeg takke medlemmerne af Udvalget om International Handel under forsæde af hr. Moreira. ¡Muito obrigado!, Vital.
Desuden vil jeg takke det belgiske EU-formandskab for dets fremragende arbejde. Dets indsats er blevet belønnet i form af den aftale, vi endelig indgik i december.
Til sidst vil jeg fremhæve Kommissionens arbejde og især Ignacio Berceros bidrag, som jeg er yderst taknemmelig for. I morgen vil vi stemme for en klausul, der bliver mere effektiv, lettere at anvende og virkelig beskytter europæisk industri. I dag er bekymringerne over frihandelsaftalen med Korea blevet meget, meget mindre. Vi kan faktisk sige, at de er så godt som væk. I dag opvejer de muligheder, som aftalen giver, helt klart usikkerhedsmomenterne. Parlamentet bør være stolt af et veludført stykke arbejde.
Bernd Lange
for S&D-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Lissabontraktaten har skabt et nyt grundlag for handelspolitik. EU er eneansvarlig for handelspolitik, og Parlamentet godkender eller afviser dens indhold. I denne sammenhæng har vi fået et nyt ansvar. Vi kan kun give dette nye ansvar indhold, hvis vi står sammen. Det har vi i høj grad bevist i denne sag. Her vil jeg også gerne takke ordførerne og skyggeordførerne.
Handelspolitik er ikke et mål i sig selv. Formålet er først og fremmest at styrke beskæftigelsen og den industrielle udvikling i EU og for det andet at forbedre vilkårene for borgerne i andre lande i verden. Handelspolitikken skal opfylde begge disse mål. Derfor skal vi vurdere denne aftale i dette lys. Generelt er dette et skridt i den rigtige retning mod at opfylde disse to krav. Men vi har bestemt også et par kritikpunkter, f.eks. spørgsmålet om toldgodtgørelse i Sydkorea, som medfører ensidige konkurrencefordele for visse industrisektorer i Sydkorea, især i følsomme områder som bilindustrien. Derfor er det godt, at vi har haft meget intensive forhandlinger om sikkerhedsklausulen og i fællesskab gennemført en sådan klausul, der sikrer nøje overvågning af netop disse punkter, så vi kan være sikre på, at mulighederne med toldgodtgørelsen i Sydkorea ikke skaber konkurrenceforvridning i Europa. Det er Parlamentet, som har indført disse sikringer.
For det andet har denne aftale også til formål at forbedre situationen i Sydkorea for vores kolleger der. Sydkorea skal stadig forbedre kapitel 13 og især spørgsmålet om ILO's vigtigste grundlæggende arbejdsstandarder. To af de absolut vigtigste grundlæggende arbejdsstandarder - nr. 87 og 98 vedrørende overenskomstforhandlinger - er endnu hverken gennemført eller ratificeret. Artikel 314 i straffeloven handler om handelshindringer. Ingen af disse er i overensstemmelse med aftalens karakter og bestemmelser. Jeg har derfor tillid til Dem, hr. kommissær, og Deres erklæring til støtte for beskyttelsesklausulen, og regner med, at De vil ændre denne situation i Sydkorea, så denne aftale kan blive en model for fremtiden og bane vejen for globalisering på en rimelig måde.
Michael Theurer
for ALDE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi er i øjeblikket vidner til en historisk situation, fordi frihandelsaftalen med Sydkorea, som vi drøfter og agter at vedtage, er den første frihandelsaftale, der er blevet drøftet under det nye Lissabonsystem, der giver Parlamentet fuld medbestemmelse.
Det gør et vigtigt politisk område - handelspolitik - mere demokratisk. Det finder vi som Parlament vigtigt. Forhandlingen her i Parlamentet har også vist, at vi med hensyn til beskyttelsesklausuler har kunnet tage hensyn til store bekymringer fra arbejdstageres, virksomheders og sammenslutningers side og har kunnet forbedre denne klausul, der skal beskytte industriens interesser og frem for alt fremtidens job ved at skabe lige forhold og rimelige konkurrencevilkår for at undgå asymmetri. Det er det, Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa har koncentreret sig om.
Som skyggeordfører for vores gruppe glæder det mig, at dette er lykkedes os. Toldgodtgørelsesmekanismen, som voldte os kvaler i begyndelsen, er nu blevet udtrykkeligt medtaget i beskyttelsesklausulen, og både industrien og Parlamentet kan nu anmode Kommissionen om at foretage en undersøgelse. Der er planlagt en overvågningsproces, som skal afvikles på en gennemsigtig måde via en onlineplatform, og der er flere muligheder for at undersøge de faktorer, der bestemmer, om der er forvoldt større skader på europæisk industri. Mekanismerne for Kommissionens overvågning, især af sårbare sektorer i tilfælde af øget import, er også taget med. Vi kan begynde med dette og fokusere på fordelene ved aftalen med Sydkorea, såsom den betydelige toldlettelse - Kommissionen forventer, at Europas virksomheder kommer til at spare 1,6 mio. EUR.
Derfor tak til kommissær De Gucht, som selv har arbejdet hårdt for at nå frem til et kompromis med os og med Rådet. Også tak til ordførerne og skyggeordførerne, især hr. Sturdy og hr. Zalba Bidegain, for deres fremragende arbejde. Vi har virkelig opnået et godt resultat.
Yannick Jadot
for Verts/ALE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. kommissær! Dette er den største frihandelsaftale, som Europa har indgået i de seneste år, og når vi taler frihandelsaftaler, må det siges, at De ikke mangler ambitioner - Sydkorea, Canada, Indien og Mercosur. Der er ikke et eneste land, der ikke indgår i Kommissionens ambitioner på frihandelsaftaleområdet.
Med denne aftale har vi set, at der ikke kun bliver vindere, men gad vide, hvem vinderne så bliver, for jeg har fået at vide, at det er folk i landbrugssektoren. Som folkevalgt repræsentant for Bretagne kan jeg fortælle Dem, at i denne region, der producerer over 60 % af Frankrigs svinekød, opvejer de få fordele, som virksomhederne i landbrugsfødevaresektoren måtte få, ikke nedgangen i turisme, miljøforringelsen, forringelsen af arbejdstagernes helbred og landmændenes tab.
Så der er bestemt også mange tabere, og har vi her en vision for, hvordan det økonomiske og sociale Europa kommer til at se ud, når alle disse frihandelsaftaler er blevet underskrevet? Nej, det har vi ikke, og vi ved heller ikke, om der overhovedet er en industriel eller økonomisk sektor tilbage til at få fordel af disse frihandelsaftaler.
Men hvad vigtigere er, hr. kommissær, uanset hvor meget De forsøger at fortælle os, at vi ikke anfægter Sydkoreas miljø- og klimapolitik, så er det ikke rigtigt. Vi kommer til at kunne eksportere enorme luksusbiler, og det er producenterne af disse biler, som gør mindst for at bekæmpe klimaændringerne, der bliver belønnet med denne aftale.
For første gang sætter EU spørgsmålstegn ved en af vores handelspartneres klimapolitik. Er Kommissionen under pres fra Canada begyndt at ændre sit direktiv om brændstofkvalitet?
Vi mener, at vi prioriterer Europas ambitioner i den forkerte rækkefølge: Miljø og klima skal komme før handel. Derfor stemmer vores gruppe imod denne aftale.
Helmut Scholz
for GUE/NGL-Gruppen. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær! Med EU-Korea-frihandelsaftalen, som blev underskrevet i oktober 2010, og som af Kommissionen og Rådet er blevet betegnet som den mest ambitiøse aftale af sin art, der nogensinde er forhandlet på plads af EU og et højt industrialiseret land, falder beskyttelsestolden med omkring 98 % i de kommende fem år. Samhandelen mellem EU og Korea forventes at blive fordoblet på mellemlang sigt, og vi har hørt, at det også vil sætte skub i den økonomiske vækst, jobskabelse og velstand. Min gruppe og jeg nærer begrundet tvivl om denne forudsigelse.
Helt bortset fra mantraet med frihandlens rolle som en slags frelser af den globale økonomi, som ikke har det så godt for tiden, hvilket også er afspejlet i selve frihandelsaftalen, fremgår det ikke klart af denne aftale, om den vil eller kan hjælpe os med at håndtere de globale udfordringer som følge af klimaændringer og den nødvendige, grundlæggende økonomiske omstrukturering. Hvilke effektivitetskriterier og hvilke frihandelskriterier er der? Samtidig indeholder den frihandelsaftale, som nu er indgået, næppe henvisninger til bæredygtighed for fremtiden, resultatorienterede forandringer eller internationalt økonomisk samarbejde. Der er indgået en aftale, der stadig er i strid med ILO's grundlæggende standarder.
(Formanden afbrød taleren.)
Anna Rosbach
Hr. formand! I morgen stemmer vi om frihandelsaftalen med Korea, og den har været undervejs længe! De fleste af os vil være enige i, at dette er en win-win-situation. Den bliver især en fordel for Europas bønder og erhvervsdrivende. Men vi må ikke lukke øjnene for, at aftalen ikke kun bringer fordele for europæiske firmaer og koreanske bønder. Nogle sektorer vil vinde på aftalen, medens andre uvægerligt vil tabe. I fremtiden kan EU's borgere altså købe billigere tekniske produkter og biler fra Korea. Og Korea får til gengæld hårdt tiltrængte levnedsmidler fra Europa samt lægemidler og luksusprodukter. Hertil kommer, at aftalen kan føre til bedre miljø- og arbejdsforhold i Korea - det er værd at bemærke og glæde sig over. Jeg håber, at aftalen kan træde i kraft hurtigt, især fordi EU vil få en first-mover-fordel i forhold til USA, som også er i forhandling med Korea om en lignende aftale. Til slut vil jeg takke alle involverede ordførere for deres utrættelige og højt kvalificerede arbejde.
Laurence J.A.J. Stassen
. - (NL) Hr. formand! I morgen stemmer vi om frihandelsaftalen med Sydkorea. Jeg må sige, at den ser fin ud ved første øjekast. Delegationen fra det hollandske Frihedsparti i Parlamentet er kraftig tilhænger af frihandel. Desværre kan EU ikke lade være med at indføje en beskyttelsesklausul i frihandelsaftalen. Det betyder, at ikkekonkurrencedygtige selskaber bliver beskyttet, når de ikke kan klare sig og stilles over for konkurrencen fra koreanske produkter.
Men hvis den europæiske forbruger så vælger at købe koreanske produkter i stedet for europæiske af den simple grund, at førstnævnte måske er af bedre kvalitet eller er billigere, så rejses handelshindringerne med det samme igen. Se, hvordan Europas refleks med at indføre protektionisme og markedsintervention igen stikker sit grimme hoved frem.
Frihandel, der ikke indebærer ulemper for europæisk industri, er naturligvis en illusion. At forsøge at løse dette problem ved at medtage beskyttelsesklausuler og tilbyde erstatning til ugunstigt stillede industrier er derfor en fuldstændig forfejlet løsning.
Det vil sætte industrier, der klarer sig dårligt, i stand til at fortsætte, som de altid har gjort, i stedet for at tilpasse sig konkurrencen. Hvad værre er - hvem kommer i sidste instans til at betale? Netop: desværre vores borgere. Som forbrugere bliver de tvunget til at betale overpris for deres indkøb, og som skatteydere skal de oven i købet også hoste op med den krævede godtgørelse.
Hvordan skal jeg forklare mine vælgere, at de snart kommer til at betale regningen, hvis f.eks. Fiat mister noget af sin markedsandel til Kia? Disse regler har ikke noget at gøre i en frihandelsaftale. I praksis er dette her ikke andet end at yde støtte til ineffektive selskaber, som betales af de europæiske borgere. Frihandel? En storartet tanke, men lad os nu droppe denne beskyttelsesklausul.
Elisabeth Jeggle
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Sydkorea er bestemt et meget vigtigt marked for produkter fra europæisk industri - det er blevet understreget, og biler er blevet fremhævet - men også for landbruget. Jeg vil understrege, at vi skal have en situation med lutter vindere. Der vokser en ny generation op, og det er godt. Aftalen med Sydkorea indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling, som dækker arbejdsstandarder, miljøpolitik og en overvågningsmekanisme, som skal inddrage civilsamfundet. Det er også godt.
Frihandelsaftalen er et skridt i den rigtige retning, og jeg vil gerne takke alle deltagere og understrege, at der er gjort et fremragende stykke arbejde. Jeg vil dog også opfordre til, at der indføres klare regler for produktionskæden som helhed, især for fødevarer. Vi skal ikke kun tænke på slutproduktet, og det skal ikke kun være landbrugsindustrien, den gavner. Også landmænd skal drage fordel af den.
Af hensyn til de europæiske forbrugere og vores landmænd er det, når handelsstrømmene liberaliseres, nødvendigt at sikre, at landbrugsprodukter, som importeres til EU, opfylder vores høje standarder i henseende til miljøbeskyttelse, dyre- og forbrugerbeskyttelse, herunder på oprindelsesstedet og i hele produktionskæden.
Jeg støtter Udvalget om International Handel i morgen, men med hensyn til yderligere liberalisering opfordrer jeg kraftigt til, at der også tages hensyn til fødevaresektoren og landmændene.
Vital Moreira
(PT) Hr. formand! I min egenskab af formand for Udvalget om International Handel vil jeg først og fremmest udtrykke min tilfredshed med, at vi nu er ved at afslutte vores første vigtige test i udøvelsen af de medbestemmelsesbeføjelser, som vi har fået med Lissabontraktaten på handelsaftaleområdet. Jeg synes, at vi har udøvet vores beføjelser med stor ansvarsfølelse, og det er kun rimeligt, at jeg også takker ordførerne og skyggeordførerne og også takker for det gode samarbejde med Kommissionen og Rådet, under det belgiske formandskab under forhandlingerne om beskyttelsesforordningen.
Det skal bemærkes, at der under afstemningen i Udvalget om International Handel var et overvældende flertal for at anbefale en vedtagelse af handelsaftalen og af forordningen om beskyttelsesmekanismen. Det viser, at Parlamentet kan danne en bred, politisk koalition for at skabe større åbenhed i international handel i overensstemmelse med principperne i selve handelsaftalen.
Efter min mening er handelsaftalen en fordel for begge parter. Med en gensidig åbning af de to markeder kan de enkelte økonomier udnytte deres konkurrencemæssige fordele. Ikke blot fjerner handelsaftalen toldmæssige og ikketoldmæssige hindringer, den giver også adgang til det offentlige indkøbsmarked, sikring af intellektuelle ejendomsrettigheder og beskyttelse af beskæftigelsesrettigheder og miljøstandarder.
Når aftalen er blevet ratificeret, dvs. forhåbentlig i morgen, skal vi resolut gå over i næste fase, nemlig dens gennemførelse.
Niccolò Rinaldi
(IT) Hr. formand, hr. kommissær! Denne aftale indeholder en klausul, som ikke overbeviser os og aldrig har gjort det. Jeg taler om godtgørelse af told, som Korea får for import af produkter fra Kina eller andre lande. Vi har allerede drøftet dette, men som liberal demokrat finder jeg denne foranstaltning dybt mangelfuld. Det er en slags eksportstøtte, og når vi stemmer om aftalen, vil jeg gerne have sikkerhed for, at denne klausul ikke kommer til at danne præcedens og ikke kommer til at indgå i eventuelle fremtidige aftaler.
Afstemningen i morgen afslutter en del af den rejse, vi har foretaget sammen, men kun en del, for forholdet mellem Parlamentet og Kommissionen skal fortsætte, ikke mindst når beskyttelsesklausulen skal gennemføres i praksis. Af hensyn til europæisk industri og europæiske arbejdstagere må vi ikke begå fejl, når vi gennemfører den, for ellers får vi store problemer med fremtidige aftaler.
I år er kaninens år i Fjernøsten, så jeg håber, at europæisk industri kommer til at løbe som en kanin og udnytte fordelene ved denne aftale.
Gerald Häfner
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg kan stadig udmærket godt huske, hvordan befolkningen i Korea, som det nu sker i Egypten og Tunesien, protesterede i gaderne og over for politiets stave og våben kæmpede for frihed, demokrati og selvbestemmelse. Det, der siden er sket, er utroligt. Det er utroligt, hvad der er opnået i Korea med hensyn til demokrati, selvbestemmelse og frihed, men også med hensyn til økonomi og nu i stigende grad miljø. Det gør Korea til et godt eksempel for mange andre asiatiske lande, og jeg bifalder også i høj grad det stedse tættere samarbejde med dette land og vores indsats for at nedbryde toldbarrierer og indføre en mere retfærdig handel.
Alligevel afviser vi denne aftale i dag, og det er der en række specifikke grunde til, hvoraf nogle er blevet nævnt af min kollega, hr. Jadot. Ud over hvad der er blevet sagt, vil jeg også gerne nævne forordningen for finanssektoren, som vi betragter som et skridt i den forkerte retning. Men der er også grundlæggende årsager hertil. Vi indgår flere og flere frihandelsaftaler, hvor den ene aftale fører til den næste. Vi har ikke brug for en mosaik af flere nye individuelle aftaler, men bare for retfærdige, rimelige regler for verdenshandel som helhed.
William
(EN) Hr. formand! En frihandelsaftale handler ikke kun om told. Den handler også om intellektuelle ejendomsrettigheder.
En virksomhed i min valgkreds, Avon Protection, er en af verdens største producenter af gasmasker. Avon mener, at deres patentrettigheder er blevet overtrådt af en sydkoreansk virksomheder, der producerer noget, som ganske enkelt er kopier. Der formodes at være patentbeskyttelse i Sydkorea, men vil en koreansk domstol virkelig afsige dom til fordel for et britisk selskab imod en koreansk virksomhed?
Hvis frihandel skal fungere, skal aktørerne stå på lige fod, og ja, en beskyttelsesklausul som Pablo Zalba Bidegains er nyttig, men den anden part skal også sikre, at aftalen nu også er gensidig, for ellers bliver frihandelsaftalen, som jo skulle være til fordel for begge parter, en ensidig foreteelse.
Gianluca Susta
(IT) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg synes, det er forkert, at vi har gjort en forhandling om frihandelsaftalen med Korea til en konfrontation mellem såkaldte neoprotektionister og arge frihandelstilhængere. Jeg synes også, at det er forkert af Kommissionen at have handlet mere som et agentur for udvikling af tjenesteydelsesøkonomi end en politisk regering for 500 mio. europæere, som burde sikre balance mellem hensyn til vækst på den ene side og beskæftigelse og fordeling af rigdom på den anden.
Det, der adskiller os fra USA, som endnu ikke har ratificeret denne aftale - og vi ved godt hvorfor - og det gælder også for forbindelserne til Korea - er det forhold, at ingen førende økonomisk magt udstiller sin produktionsindustri af høj kvalitet - og jeg understreger ordet kvalitet - for uundgåelige nedlukningsprocesser, ofrer den på de finansielle interessers alter, sætter kontorarbejdere i Londons finanscentrum op imod hvidkitlede arbejdstagere i de moderne europæiske fabrikker, og det er lige netop, hvad Europa ikke har brug for her i krisens kølvand.
Alt dette, hr. Sturdy, hr. kommissær, har intet som helst at gøre med neoprotektionisme. Ellers skal vi i denne kategori medtage de spanske, tyske, polske, portugisiske, franske og italienske industriministre, der i Le Monde den 10. februar gentog behovet for at sætte EU's interesser i centrum for de europæiske institutioners arbejde og fastslog, at EU i denne sag bestemt ikke kunne beskyttes af en beskyttelsesklausul, alle dens værdier ellers ufortalte.
Det har været en fremragende akademisk øvelse inden for internationale handelsforbindelser, men vi har ikke handlet i Europas interesse. Derfor ...
(Formanden afbrød taleren)
Marielle De Sarnez
(FR) Hr. formand! Denne frihandelsaftale er den første, der skulle behandles siden Lissabontraktatens ikrafttræden, og derfor mener vi medlemmer, at den først kan træde i kraft, når vi har fået solide garantier, garantier, der også skal fungere som model for fremtidige handelsaftaler. Derfor er det op til os - til Dem og os - at sikre en korrekt gennemførelse af disse mekanismer for at beskytte den europæiske økonomi i tilfælde af konkurrenceforvridning.
Men det må under ingen omstændigheder hindre os i at tænke strategisk på to områder. For at sikre, at konkurrencen virkelig er rimelig, er det for det første vigtigt, at der tages hensyn til sociale, sundhedsmæssige og miljømæssige standarder i handelsaftaler. Det er et hovedkrav.
For det andet skal Europa udstyre sig selv med de nødvendige instrumenter til at opretholde eller genvinde sin produktionskapacitet, f.eks. industriens eller landbrugets, og at fastholde - og det er af afgørende betydning for fremtiden - det teknologiske fremskridt.
Claudio Morganti
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg håber bare, at det, vi drøfter her og nu, ikke ender med at være endnu et - måske dødbringende - slag imod vores økonomier. Vi bliver allerede nu oversvømmet med varer produceret til lave eller meget lave omkostninger, som især kommer fra Øst- eller Sydøstasien. Mange italienske virksomheder, især SMV, er blevet tvunget i knæ på grund af urimelig konkurrence. Det betyder, at de ikke kan konkurrere på markedet med tragiske konsekvenser for både økonomi og navnlig beskæftigelse.
Denne aftale indebærer forskellige sikrings- og beskyttelsesklausuler, men hvem kan forsikre os om, at disse regler også vil blive anvendt senere? Der er stadig for mange ukendte faktorer, og de eventuelle fordele, som aftalen giver et par storproducenter, siver ikke altid ned til de små producenter. I min region Toscana er tekstilindustrien, som historisk set har været en drivkraft, allerede nu i alvorlige problemer på grund af konkurrence fra Asien. Jeg håber bare, at Europa ikke giver denne sektor og sikkert også mange andre dødsstødet med denne aftale.
Vi stemmer ikke for denne aftale.
Peter Šťastný
- (SK) Hr. formand! Siden starten på forhandlingerne i maj 2007 har frihandelsaftalen med Sydkorea været en lang og svær rejse. Trods klare fordele for begge parter blev enkelte centrale sektorer i europæisk industri udsat for alvorlige risici. Også jeg udtrykte forbehold her i Parlamentet, og jeg opfordrede til reelle, afbalancerede spilleregler.
Løsningen var en bilateral beskyttelsesklausul. Jeg vil gerne takke Robert Sturdy og Pablo Zalba Bidegain for deres lederskab som ordførere og ligeledes alle andre involverede. Takket være deres kombinerede indsats vil EU's og Sydkoreas økonomier blive milliarder af euro rigere. Fra juli 2011 bliver de reelle vindere af denne aftale forbrugere og borgere på begge sider.
Mario Pirillo
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Alle har sagt, at frihandelsaftalen med Korea er en institutionel og strategisk innovation fra EU's side. Tværtimod er den en uligevægtig aftale, der får negative følger for den europæiske fremstillingsindustri.
Ophævelsen af told på koreanske produkter til gengæld for forbedrede miljømæssige og sociale standarder i Korea kan ikke betragtes som rimeligt. Den koreanske skibsværftsindustri modtager betydelig statsstøtte, som har gjort det muligt for den at sikre sig 30 % af verdensmarkedet. Det betyder, at europæisk industri, dvs. biler, tekstiler, kemikalier osv., skal forsvare sig imod en konkurrence, der måske ikke formelt, men i hvert tilfælde reelt er urimelig.
Indførelsen af beskyttelsesklausulen er en hensigtsmæssig foranstaltning, men det er ikke nok til at afbøde de mange svagheder ved aftalen. Jeg opfordrer derfor Kommissionen til at være mere forsigtig, hvis den virkelig ønsker at forsvare europæiske økonomiske interesser.
João Ferreira
(PT) Hr. formand! Dette er et eksempel på handel, der alene er rettet imod konkurrence i stedet for harmonisering og gensidighed, dvs. konkurrence mellem lande, producenter og arbejdstagere.
Store økonomiske koncerner og transnationale selskaber forventes som altid at få et overskud på millioner af euro med denne frihandelsaftale. Men som altid ser vi ikke medaljens bagside, dvs. de ofre, der bringes af de små producenter og små og mellemstore virksomheder, miljømæssige ofre, ødelæggelse af produktionskapacitet og job samt angreb på lønninger og arbejdstagernes rettigheder.
Denne aftale rammer primært lande som Portugal og de regioner, der er mest afhængige af de berørte sektorer. Det er tekstil, bilrelaterede komponenter og elektronik. Det er interessant, at selv ordføreren allerede har forudset de uundgåelige fyringer i hele Europa, men vi ved også, at fagforeningerne og landbrugsorganisationerne i Korea er imod denne aftale.
Det er derfor klart, hvem vinderne er, og hvem taberne bliver, når aftalen besegles.
Bastiaan Belder
(NL) Hr. formand! Denne handelsaftale med Sydkorea er ambitiøs og omfattende. Den bidrager til at fjerne store handelshindringer, og de europæiske selskaber kommer til at få fordel af den. Øget adgang til det sydkoreanske marked forbedrer de europæiske selskabers markedsposition.
Da andre vigtige aktører som USA, Chile og EFTA-landene ønsker at få eller allerede har handelsaftaler med Sydkorea, er dette et meget vigtigt skridt. Med denne aftale har EU vist, at vi ikke afskærer os fra åben og bæredygtig handel i en tid, hvor nogle andre lande udviser protektionistiske tendenser. Handel er en vej ud af den økonomiske krise. Men frihandel må ikke føre til fribytteri.
Stål- og bilindustrien er bekymret over aftalen, og det er ikke ganske uden grund. Når aftalen skal gennemføres, skal vi derfor føre nøje tilsyn med, om alle betingelserne opfyldes, og vi skal sikre, at vi kan benytte bilaterale beskyttelsesklausuler hurtigt og effektivt, hvis det bliver nødvendigt.
Karel De Gucht
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg skal fatte mig i korthed.
Først et svar på spørgsmålet fra the Earl of Dartmouth. Hvis de intellektuelle ejendomsrettigheder, herunder patenter i tredjelande, overtrædes, er det kun godt, at de berørte operatører har adgang til de tilgængelige håndhævelsesmidler, herunder om nødvendigt domstolene, da der i disse tilfælde vil være tale om en sag mellem to private virksomheder.
I sagen med Avon Protection vil det være hensigtsmæssigt, at Deres vælger først søger erstatning for overtrædelsen af patentet via de eksisterende retlige rammer i Korea. Hvis denne håndhævelse i Korea ikke er retfærdig eller hurtig nok, kan Kommissionen se på sagen.
Vedrørende hr. Jadots bemærkninger ville det oprindelige forslag til Koreas lovgivning have tvunget EU's bilproducenter til at sænke deres bilers CO2-emissioner dobbelt så meget som de koreanske bilproducenter. Det skyldes især, at de foreslåede udledningsbegrænsninger ikke var forholdsmæssige, men yderst progressive og afhang af de respektive bilers udledninger. Selv om EU's bilproducenter kun er ansvarlige for en lille del af bilsalget i Korea - 3 % i 2009 - og derfor for de samlede CO2-biludledninger i Korea, ville de blive anmodet om at bidrage uforholdsmæssigt meget. Deres gennemsnitlige udledningsbegrænsning mellem 2009 og 2015 skulle have været 23 % sammenholdt med kun 10 % for deres koreanske kolleger, der tegner sig for 95 % af det samlede bilsalg i Korea. En sådan byrdefordeling ville ikke være retfærdig, og derfor diskuterede vi det med de koreanske kolleger.
Endelig vil jeg takke alle, der har deltaget i denne lovgivningsproces - Udvalget om International Handel, Kommissionens ordførere, formanden for Udvalget om International Handel, Rådet og mine egne medarbejdere i Kommissionen - for noget, der efter min mening er et meget godt eksempel på, hvordan ratifikationsproceduren skal foregå under Lissabontraktaten.
Robert Sturdy
ordfører. - (EN) Hr. formand! Jeg vil også gerne takke kommissæren. Det har været en fremragende proces. I de sidste tre år har jeg arbejdet med en række fælles beslutningsprocedurer, og jeg må sige, at denne har været den bedste. Diskussionen med mine skyggeordførere har været fænomenal. Vi har fået et utroligt godt input fra næsten alle.
Jeg vil benytte mig af lejligheden til at takke formanden, hr. Moreira. Uden hans ekspertviden tror jeg ikke, at vi ville have fået afsluttet komitologispørgsmålet på en tilfredsstillende måde. Det var et særdeles vanskeligt punkt ved slutningen af forhandlingerne. Der er rejst en række spørgsmål i dag. Til hr. Jadot vil jeg bare sige, at jeg tror, at Deres svinekødsproducenter i Bretagne får store fordele heraf, Yannick, for svinekødsproducenterne har det svært i Europa. Det nævner jeg kun, fordi jeg selv er involveret i landbrug.
Som jeg sagde, har denne forhandling været af en fremragende kvalitet. Der er altid to måder at se tingene på, og hr. Susta har helt ret i, at der altid er en splittelse mellem protektionisten og fribytteren.
Men vi kan ikke stikke hovedet i busken og lukke døren og så bare forvente, at verden ikke bevæger sig uden os, for det gør den. Vi lever i et globalt marked, uanset om vi kan lide det eller ej. Det er der problemer med, men det er et faktum. Jeg er overbevist om, at dette giver enorme muligheder for EU, så vi kan komme ud af vores problemer med den finansielle krise. Vi har lavet en standard for fremtidige aftaler. Men de bliver ikke så lette som denne her. Jeg er sikker på, at vi kommer til andre og meget vanskeligere aftaler, og vi ser frem til at samarbejde med Kommissionen om dem.
Tak til alle, som har deltaget i forhandlingen i aften. Den har været fremragende og viser, hvor bredt Parlamentet kan være.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted kl. 12.00 i morgen (torsdag den 17. februar 2011).
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
George Sabin Cutaş
Jeg mener, at frihandelsaftalen mellem EU og Korea får positive følger for EU's økonomi. For det første bidrager den til at sikre toldbesparelser på anslået 1,6 mia. EUR årligt. Vi kommer til at se en forøgelse af handelen, især i tjenesteydelsessektoren, hvor den fremtidige vækst anslås til 70 %, og i landbrugssektoren, hvor EU's årlige eksport til Korea tegner sig for en værdi af 1 mia. EUR.
Samtidig er det en ambitiøs, innovativ aftale. Det er den første i en ny generation af frihandelsaftaler, der både indeholder et kapitel om bæredygtig udvikling og overholdelse af arbejdsstandarder samt en overvågningsmekanisme, som civilsamfundet vil blive inddraget i. Frygten for de problemer, som konkurrencen fra Korea kunne skabe for EU's mere sårbare industrier såsom bilindustrien, er nu bortvejret med beskyttelsesklausulen i aftalen. Den vil blive brugt til at indføre foranstaltninger til overvågning af import og eksport og til at evaluere aftalens indvirkning på de forskellige sektorer.
