2. Birmas bēgļu stāvoklis Taizemē
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Birmas bēgļu stāvokli Taizemē.
Erik Meijer
autors. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, Birma ir pazīstama kā varmācīga militārā diktatūra, kurā daudz gadus ir spējusi saglabāt varu spekulantu kasta. Apspiešana un nabadzība daudzus cilvēkus ir piespiedusi bēgt no valsts vai arī mēģināt to darīt.
Valsts etniskā daudzveidība diktatūru gan pamato, gan nostiprina. Lielās teritorijās minoritātēm piederošās personas veido iedzīvotāju vairākumu. Tās cīnās par autonomiju un organizē protestus pret diktatūru. Militārie vadītāji uzskata, ka viņu diktatūra ir vajadzīga, lai varētu valsti uz visiem laikiem saglabāt nedalītu un lai pakļautu dumpīgos iedzīvotājus. Viņus vairāk interesē teritorija, nevis cilvēki, kuri tajā dzīvo. Piešķirot galvenās resursu izmantošanas koncesijas ārzemju uzņēmumiem, viņi atņem svarīgu ienākumu avotu vietējiem iedzīvotājiem, ar to arī nopietni kaitējot dabai un videi.
Nepieciešamību bēgt no valsts vēl vairāk pastiprina tas, ka reģionā netiek ņemti vērā vairākumā esošie iedzīvotāji. Režīms dedzīgi tiecas likvidēt traucējošās grupas, cilvēkus vai nu nogalinot, vai arī vajājot, līdz tie atstāj valsti. Daudzi mūk pa jūru mazās laiviņās, ļoti riskējot iet bojā. Birmas kaimiņvalsts Taivānas robežu šķērso daudz bēgļu - saskaņā ar aprēķiniem pēdējos 25 gados kā bēgļi Birmu ir atstājuši vairāk par diviem miljoniem cilvēku un desmitiem tūkstoši bēgļu, kuriem nav atļauts ieceļot valstī, joprojām ir bezpajumtnieki, kas mitinās neitrālajā zonā, piekrastē.
Diemžēl simpātijas pret bēgļiem un solidaritātes jūtas pret viņiem Dienvidaustrumāzijā ir krietni mazāk attīstītas nekā Eiropā. Ļoti bieži bēgļus sūta atpakaļ, kaut arī tas viņiem nozīmē drošu nāvi. Sabiedriskā doma uzrāda mazu ieinteresētības līmeni pat tad, ja ir runa par cilvēkiem, kuriem ir tāda pati reliģija, kā tas bija, piemēram, gadījumā ar musulmaņu kuģa bēgļiem, kas no Indonēzijas nokļuva Birmā.
Arī valdības lielāku prioritāti piešķir labām attiecībām ar saviem kolēģiem diktatūras valstīs, nevis izdara uz viņiem spiedienu sakārtot un uzlabot situāciju. Pat atsevišķām personām Eiropā ir tendence ieņemt līdzīgu nostāju, un mēs varam redzēt, cik katastrofāli tas ietekmē Āziju. Šis ir otrs iemesls, kādēļ mums jāmudina Āzijas valstis rast risinājumu.
Charles Tannock
autors. - Priekšsēdētājas kundze, šis jautājums parāda, cik nožēlojamā stāvoklī atrodas minoritātes valstī, kur tās labākajā gadījumā tiek atstumtas un sliktākajā gadījumā pret tām izturas visnežēlīgākajā veidā. Rohingya tauta gadu gaitā ir pārcietusi divkāršu diskrimināciju. Viņiem kā musulmaņiem nav atļauts brīvi piekopt savu reliģiju - tās ir tiesības, kādas mēs ES uzskatām par pamattiesībām; viņu mošejas ir sagrautas un apgānītas. Kā etniskajai minoritātei, Rohingya pārstāvjiem sistemātiski tiek liegtas pilsoņu tiesības, kas lielākajā pasaules daļā tiek uzskatītas par pašsaprotamām: tiesības stāties laulībā, tiesības brīvi pārvietoties, tiesības uz tās valsts pilsonību, kurā tie dzīvo, un tiesības uz atbilstošu izglītību.
Slavinot pašiem savus progresīvos sasniegumus, mēs ES varam nepamanīt, ka daudziem cilvēkiem pasaulē nav pat šo pamattiesību. Mēs Parlamentā labi zinām, cik nožēlojams stāvoklis Birmā ir kopumā, bet kopš budistu mūku sacelšanās 2007. gadā šī valsts ir zināmā mērā pagaisusi no sabiedrības uzmanības.
Rohingya cilvēku, kas nebija īpaši pazīstami, atbaidošā nāve - īpaši to, kuri bēgšanai izmantoja kuģi - un uz kuriem attiecas šī rezolūcija, ir atkal pievērsusi mūsu uzmanību Birmas despotiskajam režīmam, valstij, kur citā ziņā ir tik liels cilvēku potenciāls. Militārās huntas necilvēcība ir krasā pretstatā Taizemes rīcībai, kura, manuprāt, savu atbildību par Rohingya bēgļiem ir uzņēmusies tikai daļēji, jo tā diemžēl apgalvo, ka lielākā bēgļu daļa ir vienkārši ekonomiskie bēgļi, kas, manuprāt, ir ļoti maz ticams, un mēģināja viņus nosūtīt atpakaļ. Taizemei ir nopietnāk jāizturas pret tās pieaugošo lomu kļūt par stabilitātes un humānisma balstu reģionā.
Turpretim uz Birmas militārajiem vadītājiem mēs varam likt ļoti mazas cerības, viņi ir bijuši tik neatsaucīgi uz mūsu daudzajiem lūgumiem pēdējos gados. Es ceru, ka huntas ģenerāļu nicinošā izturēšanās pret civilizētu nostāju kādu dienu vērsīsies pret viņiem pašiem, iespējams, ar starptautiskā krimināltribunāla palīdzību, kad Birma galu galā atbrīvosies no tirānijas.
Marios Matsakis
autors. - Priekšsēdētājas kundze, necilvēcīgais Birmā valdošais režīms jau labu laiku tūkstošiem civiliedzīvotājus piespiež pamest savu valsti, meklējot drošāku nākotni un augstākus dzīves standartus kaimiņvalstī Taizemē vai arī, šķērsojot Taizemi, citās Dienvidaustrumāzijas valstīs.
Starp šiem nabadzīgajiem cilvēkiem ir Rietumbirmas Rohingya kopiena, kas pēdējo gadu laikā kļuvusi par Birmas valdības veiktās etniskās tīrīšanas upuri. Diemžēl Taizemes iestādes šiem bēgļiem nesniedza humanitāro palīdzību, ko viņi nepārprotami bija pelnījuši. Ir saņemti ziņojumi, ka tā vietā šie cilvēki tikuši dedzīgi vajāti. Mēs aicinām Taizemes valdību ievērot Birmas bēgļu cilvēktiesības un pret viņiem izturēties ar cieņu, līdzcietību, godu un humānismu.
Šī rezolūcija dod man iespēju pievērsties arī 41 gadu vecajam Kipras izcelsmes Austrālijas rakstniekam Harry Nicolaides, kuram piesprieda trīs gadu ilgu brīvības atņemšanu Taizemē, inkriminējot karaliskās ģimenes apvainošanu 2005. gadā uzrakstītā romānā. Nicolaides kungs tajā laikā mācīja angļu valodu Taizemes universitātē, un savā romānā viņš ir tikai devis anonīmu norādi par kādu no Taizemes karaliskās ģimenes locekļiem un darbs, par kuru viņš tika notiesāts, bija skaidrs izdomājums.
Nicolaides kungs tiesas procesa laikā tika rādīts starptautisko plašsaziņas līdzekļu pirmajās lapās, ieslēgts ķēdēs, reportieriem viņš stāstīja, ka pārdzīvo neizsakāmas ciešanas. Nicolaides kungs ir atvainojies karaliskajai ģimenei un lūdzis tai apžēlošanu.
Mēs uzskatām, ka Nicolaides kungs jau ir saņēmis pietiekami bargu sodu un sliktu izturēšanos no Taizemes iestādēm, kuras šo lietu izskatīja visneiejūtīgākajā un nepieņemamākajā veidā, un mēs aicinām tās un karalisko ģimeni nekavējoties atbrīvot Nicolaides kungu un ļaut viņam atgriezties mājās Austrālijā. Rīkoties pretēji būtu negudri, nožēlojami, un tas kaitētu Taizemei.
Marcin Libicki
autors. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, šodien mēs runājam par Šrilanku, Birmu un Taizemi. Citu sesiju laikā esam runājuši par citām valstīm. Tomēr runa vienmēr ir par nerimstošiem pilsoņu kariem, par slepkavībām, par cilvēku pamattiesību pārkāpumiem.
Mēs nekad nespēsim apturēt šos nežēlīgos noziegumus, ja neapzināsimies politiskos spēkus un bezprincipu ārpolitikas intereses, kas šos karus izraisa. Šie kari nevarētu bezgalīgi ilgi turpināties nabadzīgās valstīs, kuras patiesībā nevarētu tos atļauties, ja vien fonā nebūtu ārpolitikas intereses.
Tādēļ, lai izzinātu šo procesu, mums ir jāizdara divas lietas. Vispirms mums ir jāapzina, kādas ir šīs intereses un kas ir šie politiskie spēki un ar politiskām metodēm jāpārliecina tie apstāties. Otrkārt, mums ir jāizveido ātrās reaģēšanas, policijas un militārās vienības, kas veiks profilaktiskus pasākumus tajos gadījumos, kad politiskie līdzekļi nepalīdzēs. Eiropas Savienība spēj to izdarīt.
Catherine Stihler
autore. - Priekšsēdētājas kundze, izturēšanās pret Rohingya cilvēkiem un to diskriminācija biedē mūs visus. Kā musulmaņu minoritāte Birmā, kur valda budisti, viņi netiek atzīti par vienu no Birmas etniskajām minoritātēm. Viņiem ir maz likumīgo tiesību un, kā uzsvērts Glenys Kinnock iesniegtajā grozījumā Nr. 5, viņi saskaras ar tīši izraisītu nabadzību, atteikumu piešķirt pilsonību, pārvietošanās brīvības aizliegumu, patvaļīgu aplikšanu ar nodokļiem, zemes konfiskāciju un atteikumu atļaut noslēgt laulību.
Nav brīnums, ka ir tik daudz mēģinājumu atstāt Birmu, jo viņiem nav citu iespēju. Šokējošie ziņojumi par to, ka Taizemes iestādes, kas pamanīja kuģi, uz kura atradās tūkstotis Rohingya cilvēku pēc 12 dienām tā vietā, lai tos nogādātu drošībā, tauvā aizvilka atpakaļ starptautiskajos ūdeņos - bez navigācijas ierīcēm, pārtikas un ūdens, atstājot viņu likteni viņu pašu rokās, - tas izraisa šausmas katram, kam piemīt kaut mazumiņš cilvēciskā krietnuma.
Vēl vakar The Guardian rakstīja par citiem starpgadījumiem. Pēdējā gadījumā zvejnieks pamanīja 220 cilvēkus uz maza kuģīša bez klāja. Šie bēgļi apgalvoja, ka Taizemes iestādes viņus turējušas uz attālas salas divus mēnešus un ka pirms dzīšanas uz kuģa un pamešanas likteņa varā viņi tikuši sisti.
Jautājums par vardarbību un starptautiski koordinētas rīcības trūkumu, lai sniegtu palīdzību Rohingya, ir jārisina. Taizemei arī ir jāuzņemas atbildība. Taizemes premjerministram ir jārīkojas. Problēmas ar Taizemes amatpersonu vardarbību ir nopietni jārisina. Taizemes valdībai ir jāparaksta ANO 1951. gada konvencija par bēgļu statusu un 1967. gada protokols. Kā teica organizācijas Refugees International, kas atrodas Vašingtonā, priekšsēdētāja vientieks Joel Chamy, Rohingya ir nepieciešama aizsardzība un patvērums.
Taizeme ir pateikusi, ka nevēlas to sniegt, taču šī problēma nepazudīs. Tiek saņemti ziņojumi par izturēšanos pret Birmas bēgļiem, kas nokļuvuši Malaizijā. Daudzus no viņiem pārdod verdzībā, sievietes un bērnus nodod seksuālajā verdzībā un vīriešus pārdod piespiedu darbam uz zvejas kuģiem. Daļa no šīm zivīm var nonākt arī ES tirgū. Es ceru, ka šodien mēs varam uzsvērt Birmas bēgļu nožēlojamo situāciju un jo īpaši nožēlojamo Rohingya situāciju.
Raül Romeva i Rueda
Pirms divām nedēļām man bija iespēja apmeklēt Birmas iedzīvotājus un Taizemes - Birmas robežu. Tur es savām acīm redzēju netaisnību, ar kādu mēs izturamies pret atsevišķām pasaules daļām politiskā un plašsaziņas līdzekļu ziņā.
Pārāk bieži mēs pamanām tikai to, kas tiek plaši atspoguļots plašsaziņas līdzekļos. Tas, ko mēs redzējām Birmā, un ko vairs nepublicē pirmajās lappusēs, ir drāma, kas īpaši neatšķiras no tā, kas mūs mobilizējis daudz citos gadījumos.
Mums ir ļoti skaidri vajāšanu, spīdzināšanu, nelikumīgu aizturēšanu, izvarošanu un citu Birmas militārās huntas veiktu neģēlību piemēri. Viena no visapkaunojošākajām lietām pēdējā laikā bija tā sauktās konstitūcijas pieņemšana, kas pārkāpj demokrātijas pamatprincipus un garantē gandrīz pilnīgu nesodāmību par visām manis tikko pieminētajām darbībām.
Ir lieliski saprotams, ka cilvēki no šādas situācijas mūk, kā karenu iedzīvotāji jau vairākus gadus, un, kā mēs šodien ziņojam rezolūcijā, Rohingya iedzīvotāji arī ir bēguši un aizturēti Taizemē.
Sava apmeklējuma laikā šajā sakarībā es ievēroju, ka gan Taizeme, gan arī starptautiskā sabiedrība pret huntu izturas satraucoši padevīgi. Piemēram, daudzas advokātu apvienības, opozīcijas partijas, bēgļi un politiskie ieslodzītie mūs brīdināja par briesmīgajām sekām, kas var piemeklēt Birmas iedzīvotājus, ja starptautiskā sabiedrība un jo īpaši Eiropas Savienība atbalstīs un apstiprinās šīs neīstās vēlēšanas, kuras Valsts miera un attīstības padome SPDC rīko 2010. gadā. Viņi brīdināja mūs, ka tas huntai dos rīcības brīvību arī turpmāk nesodīti pastrādāt visdažādākos noziegumus.
Politiskās un etniskās grupas, kas iebilst pret huntu, ir ļoti labi organizētas un ir izstrādājušas alternatīvu konstitūciju, kura ir daudz atbilstošāka tiem principiem, ko mēs aizstāvam Eiropas Savienībā. Tādēļ pamest viņus vienus savā cīņā būtu liela kļūda no mūsu puses un padarītu mūs par aktīviem vai pasīviem Birmas diktatūras sabiedrotajiem.
Giovanna Corda
PSE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, vakar es redzēju dažus Birmas Rohingya bēgļu attēlus. Uzturēšanos šajās mazajās laiviņās raksturo cilvēku ciešanas.
Pēc īsas aizturēšanas Taizemes flote tās pavadīja ārpus teritoriālajiem ūdeņiem un atstāja likteņa varā. Un tomēr Taizeme vēlas sevi parādīt kā bēgļiem un patvēruma meklētājiem viesmīlīgu valsti. Turklāt, būdama Birmas kaimiņvalsts, Taizeme labi apzinās huntas radītos necilvēcīgos dzīves apstākļus, kas daudzus Birmas iedzīvotājus piespiež emigrēt, riskējot ar dzīvību, pārvarot šķēršļus, ko es raksturotu kā došanos drošā nāvē.
Mēs aicinām Taizemi, kā arī citas ASEAN valstis mēģināt atrast ilglaicīgu risinājumu bēgļu jautājumam, jo īpaši Rohingya bēgļu jautājumam, par ko runājam šodien.
Mēs vēlētos arī aicināt Taizemi ratificēt Apvienoto Nāciju Organizācijas 1951. gada konvenciju par bēgļu statusu un 1967. gada protokolu.
Urszula Krupa
IND/DEM grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, cilvēktiesību pārkāpumu problēma Birmā ir vairākas reizes apspriesta pašreizējā Eiropas Parlamenta pilnvaru termiņa laikā.
Birma, valsts, kas ir pazīstama tās brīnišķīgo, zelta pārpilno budistu tempļu dēļ, ir arī cietums tūkstošiem Birmas iedzīvotāju. Tie dzīvo vienā no lielākajiem politiskajiem režīmiem pasaulē, no kura mēģina aizbēgt - uz ASV, Austrāliju, Kanādu, uz Eiropas valstīm un tās kaimiņvalstīm. Pēc rezolūciju pieņemšanas, kas aicina atbrīvot tūkstošiem politieslodzīto, tostarp daudzus politiskos līderus, kuru vidū vispazīstamākais ir viens no Nobela prēmijas laureātiem, un pēc starptautisko organizāciju protestiem pret bērnu pakļaušanu karaklausībai Birmā, kurus pēc tam nodarbina piespiedu darbā, liedzot tiem pienācīgas rūpes, šodien mēs diskutējam par cilvēktiesību pārkāpumu problēmu.
Bēgot no Birmas elles, tūkstošiem cilvēku - musulmaņu minoritātei piederīgo - ir Taizemes teritorijā aizturēti savās laivās, tauvā aizvilkti neitrālajos ūdeņos un pamesti bez navigācijas iekārtām un pārtikas, vai arī daži no tiem ir apcietināti.
Musulmaņu etnisko minoritāti vajā Birmas militārā režīma vara. Šajā vajāšanā ietilpst pilsoņu tiesību noliegšana, apcietinājums, ierobežota piekļuve izglītībai, laulību ierobežojumi, brīvas pārvietošanās ierobežojumi un mošeju, baznīcu un citu pielūgsmes vietu iznīcināšana. Lai gan mums jānovērtē Taizemes varas iestāžu piešķirtā atļauja Taizemē īslaicīgi uzturēties bēgļiem un arī Taizemes permjerministra deklarācija, kurā viņš ir paziņojis par izmeklēšanu, nesenie notikumi tomēr ir acīmredzams piemērs tam, kā taizemieši pārkāpj cilvēktiesības.
Protams, mēs atbalstām rezolūciju, kura tomēr neatrisina cilvēciskās traģēdijas reģionā, kur konfliktu pamatā ir ne vien nehumānais militārais režīms un reliģiskie konflikti, bet arī dažādu spēku intereses. Tāpēc ir nepieciešams efektīvāk pretoties gan militārajai huntai, gan atšķirīgu ticību piekritēju vajātāju grupu separātisma tendencēm.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētājas kundze, pēdējo gadu laikā tūkstošiem birmiešu ir atstājuši savu valsti, baidoties no valdošā militārā režīma represijām un bada dēļ, kurš kļūst arvien izplatītāks, meklējot patvērumu Taizemē vai Dienvidaustrumāzijā. Šī problēma galvenokārt attiecas uz Rohingya etnisko minoritāti, kura dzīvo valsts rietumu daļā. Viņiem sistemātiski tiek liegta pilsonība, viņu vārda brīvība un pārvietošanās brīvība ir ierobežota, un viņiem tiek liegtas citas būtiskas cilvēktiesības.
Birmas bēgļu problēmai ir reģionāla dimensija, un kaimiņvalstīm, piemēram, Indijai, Bangladešai un Indonēzijai ir ciešāk jāsadarbojas, lai atrisinātu problēmu un nodrošinātu bēgļiem pienācīgu aprūpi un patvērumu. Starptautiskās aģentūras ziņo par nehumānu izturēšanos pret Birmas bēgļiem un par viņu brutālo padzīšanu, kas nozīmē nolemt viņus drošai nāvei. Kad Taizemes krasta apsardze izstūma atklātā jūrā kuģi, uz kura klāja atradās tūkstoš bēgļi bez jebkādām pārtikas rezervēm, tā bija necilvēcīga rīcība, kas noveda pie daudzu bēgļu nāves.
Turklāt Birmas militārā režīma rīcības un vardarbības akti pret Rohingya minoritāti ir strikti jānosoda, un viņiem jāizvirza prasība pilnībā ievērot pilsoņu tiesības.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Šiem traģiskajiem notikumiem uz Birmas-Taizemes robežas ir divas puses. Tas ir nožēlojami, ka Taizemes varas iestādes ir ķērušās pie neattaisnojamiem paņēmieniem, jo vairāk tāpēc, ka Taizeme ir pazīstama kā valsts, kurā tiek respektētas cilvēktiesības, un kas uzņem daudzus bēgļus. Premjerministrs ir paziņojis, ka visi šie notikumi tiks izmeklēti un ka tie, kuri neatbilstoši izturējušies pret birmiešu kuģi, tiks sodīti. Cerēsim, ka šie solījumi tiks pildīti. No otras puses, tā nav pirmā reize, kad mēs esam apsprieduši nekaunīgo un nepieņemamo Birmas režīma rīcību. Es domāju, ka Eiropas Savienībai jāpieņem stingri pasākumi, un mēs patiesi gaidām no lielākajām valstīm ne tikai vārdus, bet arī rīcību. It sevišķi Ķīnai ir jāizdara spiediens uz Birmu, lai tā ievērotu opozīcijas un minoritāšu tiesības.
Tunne Kelam
Priekšsēdētājas kundze, šodien Parlamentā tika pieņemts ziņojums par obligātajiem standartiem patvēruma meklētāju uzņemšanai. Tiem jāattiecas arī uz tādām valstīm kā Birma un Taizeme. Šodien mēs stājamies Birmas musulmaņu minoritātes tiesību aizsardzībā, pateicoties Eiropas Parlamenta pārstāvjiem.
Situācija ir kļuvusi šokējoša un satraucoša, kad Taizemes kareivji piespieda šos Birmas bēgļus atgriezties okeānā kuģos bez dzinējiem; tiek lēsts, ka vismaz 500 cilvēki gāja bojā. Izdzīvojušo ziņojumi ir Taizemi nosodoši, un tas vēl ir maigi teikts. Nosūtīt bēgļus atpakaļ briesmās jau ir slikti, taču nodot tos likteņa varā drošā nāvē ir vēl daudz sliktāk. Citi ir atstāti Taizemē, kur tie strādā vergu darbu.
Premjerministrs no savas puses ir apsolījis veikt pilnīgu izmeklēšanu, bet mums viņš ir jāatbalsta, lai viņš varētu rīkoties neatkarīgi no armijas un savā rīcībā ievērot starptautiskās humānās normas.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, šajā sēžu zālē mēs daudzas reizes esam runājuši par situāciju Birmā. Tāpēc nevienu nepārsteidz, ka apdraudētajiem Birmas iedzīvotājiem jāveic tik bīstami mēģinājumi glābties pāri Andamanas jūrai.
Pret tiem, kuri sasniedz Taizemes piekrasti, bieži izturas necilvēcīgi. Viņi tiek izsūtīti jūrā bez iespējas rīkoties un bez dzinējiem. Taizemes Iekšējās drošības rīcības vienība apcietinājusi četrdesmit sešus Rohingya minoritātes pārstāvjus, kad viņi bija sasnieguši Phrathong salu. Viņiem nav likumīga atbalsta, kā arī kontakta ar advokātiem par bēgļu jautājumiem. Birmas bēgļiem nekavējoties ir nepieciešama humānā palīdzība un patvērums.
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Komisija kā prioritāram jautājumam seko situācijai Mjanmā un Taizemē, tostarp nesenajiem starpgadījumiem, kad bēgļi no Bangladešas Taizemē nonāca grūtos apstākļos.
Taizeme izmitina aptuveni 140 000 bēgļu deviņās nometnēs pierobežā. Vairāk kā miljons Mjanmas iedzīvotāju veido nozīmīgu darbaspēka daļu Taizemē lauksaimniecības nozarē, tekstila rūpniecībā un tūrisma nozarē. Taizemē iesprostotie Rohingya kuģa cilvēki ir daļa no daudzšķautņainās, uzspiestās vai brīvprātīgās emigrācijas no Mjanmas. Turklāt Taizemē ir jārisina arī citi ar bēgļiem saistīti jautājumi, piemēram, jautājums par Hmong ļaudīm no Laosas.
Šo jautājumu sarežģītība prasa visaptverošu politisku, humanitāru, ekonomisku un sociālu risinājumu. Komisija veic intensīvas pārrunas ar starptautisko sabiedrību un Taizemes valdību, meklējot iespējamos risinājumus.
Nesenās politiskās neskaidrības Taizemē pārtrauca dialogu ar valdību par šo jautājumu, bet tas ir īslaicīgi. Līdz ar to Komisija cer, ka ES iniciatīvas sadarbībai ar valdību rezultātā radīsies konstruktīva pieeja.
2009. gada 29. janvārī ES Trijotne vēstnieku līmenī Bangkokā izteica savas bažas Taizemes varas iestādēm. Tā apsveica valdības nolūkus pilnībā izmeklēt starpgadījumus un ziņot par saviem atklājumiem, kā arī mudināja Taizemes valdību pret cilvēkiem, kuri ierodas Taizemes ūdeņos ar kuģiem, izturēties atbilstoši starptautiskajiem humanitārajiem un cilvēktiesību standartiem.
Komisija apsveic valdības nodomu nodrošināt ANO Augstā Komisāra bēgļu jautājumos biroja pārstāvjiem piekļuvi cilvēkiem no kuģiem.
Komisija mudina Taizemes valdību mēģināt sadarboties reģiona līmenī, iesaistot arī ANO Augsto Komisāru bēgļu jautājumos, jo iepriekš pieminētajiem Rohingya jautājumiem nepieciešams visaptverošs risinājums.
Visbeidzot, ilgtspējīgs risinājums nevar rasties īstermiņa drošības apsvērumu rezultātā. Jāņem vērā ilgtermiņa humanitārie, politiskie un sociāli ekonomiskie apsvērumi.
Par spīti tam, ka Taizeme nav 1951. gada Bēgļu konvencijas dalībniece, Taizemes karaliskā valdība pagātnē ir veikusi humanitāra rakstura pasākumus. Komisija turpinās atgādināt Taizemes varas iestādēm stingri ievērot starptautiskos cilvēktiesību standartus kā priekšnoteikumu jebkura lēmuma pieņemšanai.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks pēc debatēm.
