Ieteikums Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Miguel Angel Martķnez Martķnez, kurš pārstāv Lūgumrakstu komiteju, ziņojuma par Eiropas ombuda īpašo ziņojumu pēc tā ieteikuma projekta Eiropas Komisijai saistībā ar sūdzību Nr. 185/2005/ELB īss izklāsts.
Miguel Angel Martķnez Martķnez
referents. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze! Kāds ārštata tulks 2005. gadā uzzināja, ka, sākot ar 65 gadu vecumu, viņa darba līgums ar Eiropas Komisiju tiek lauzts. Par to viņš iesniedza sūdzību Eiropas ombudam par iespējamu diskrimināciju vecuma dēļ, kas ir Pamattiesību hartas pārkāpums.
Tas nav nekāds jaunums - dažus gadus pirms tam Komisija un Parlaments nolēma neņemt darbā ārštata tulkus, kas sasnieguši pensijas vecumu.
Tulki, uz kuriem attiecas šīs lēmums, iesniedza sūdzību izskatīšanai Eiropas Kopienu Tiesā, un Pirmās instances tiesā viņi uzvarēja, taču apelācijas procedūras rezultātā formalitāšu nepilnību, nevis satura dēļ viņu prasību noraidīja.
Ņemot vērā iepriekšējās lietas un nolēmumus ombuds rūpīgi izvērtēja šo prasību un secināja, ka tulki tika diskriminēti un ka nav ievērota Pamattiesību harta. Tāpēc tas ieteica Komisijai izdarīt izmaiņas attiecīgajos regulējošajos tiesību aktos saskaņā ar Parlamenta īstenotajiem pasākumiem pēc Pirmās instances tiesas nolēmuma.
Komisija ignorēja ombuda ieteikumu, un ombuds bija spiests lūgt palīdzību Parlamentam, kas šo lietu nodeva izskatīšanai Lūgumrakstu komitejā. Trīs iemeslu dēļ Lūgumrakstu komiteja vienbalsīgi pieņēma rezolūciju, kas pauž atbalstu ombuda lēmumam.
Pirmkārt, vienota nostāja ar Parlamentu, pieņemot darbā ārštata tulkus, kas ir sasnieguši 65 gadu vecumu, gadījumos, kad tiek uzskatīts, ka tas ir izdevīgi vai nepieciešams.
Otrkārt, tāpēc, ka tā pienākums ir atbalstīt ombuda viedokli. Parlaments uzskata, ka reizēm ombuds rada problēmas, taču tas ir ļoti svarīgs mūsu tiesību sistēmai.
Treškārt, mums šķita svarīgi atgādināt Eiropas Komisijai, ka tā nav pārāka par citām Kopienas institūcijām, īpaši tām, kuru pienākums ir pārbaudīt un kontrolēt tās darbību.
Tāpēc mēs šodien šajā plenārsēdē izskatām rezolūciju, kuru, kā minēju, Lūgumrakstu komiteja pieņēma vienbalsīgi un kas paredz, ka Komisijai ir jāpilda ombuda ieteikums. Mēs arī vēlamies atgādināt, ka ombuds, tāpat kā Parlaments, ir augstāka institūcija nekā Komisijas juridiskais dienests, kas ir svarīgs departaments, taču tam ir tikai administratīvas pilnvaras. Un nekas vairāk vai mazāk.
Priekšsēdētāja kungs un komisāres kundze, man jāatzīst, ka šajā procesā mēs vienmēr esam centušies vienoties, taču diemžēl mēs jutām spiedienu, lai mēģinātu nepieļaut šī ziņojuma izskatīšanu plenārsēdē, un joprojām daži komentāri liecina par to, ka Parlamenta viedoklis netiks ņemts vērā. Tas ir ļoti negaidīti, turklāt to iniciē daži atsevišķi augsta ranga ierēdņi, nevis komisāri, kuri uzskata, ka viņi ir pastāvīgi darbinieki, atšķirībā no Parlamenta deputātiem un pat komisāriem, kuri pēc definīcijas ir pagaidu darbinieki, kas pieņemti darbā uz neilgu laiku.
Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze un deputāti! Es atkārtoju, ka mēs vēlamies sadarboties ar Komisiju un mēs pēc iespējas cenšamies uzturēt labas attiecības ar Komisiju, taču mēs esam spiesti noraidīt iepriekšminēto priekšlikumu. Cerams, ka balsojums, kas notiks rīt, atspoguļos Līgumrakstu komitejas nostāju - ar balsu vairākumu vai vienbalsīgi atbalstot ombuda lēmumu, kas paredz Parlamentam izskaidrot Komisijai lietas būtību.
Meglena Kuneva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos norādīt, ka Komisija rīkojās saskaņā ar labticības principiem, stingri ievērojot attiecīgos tiesību aktu noteikumus. Mūsu mērķis nekad nav bijis nonākt konflikta situācijā ar ombudu un vēl mazāk ar Eiropas Parlamentu. Mēs domājām, ka ombuds atbalstīs mūsu nostāju.
Gadu gaitā līgumtulku darba apstākļus arvien vairāk regulē Civildienesta noteikumu normas. Kopš 2000. gada Ministru padomes lēmuma uz ārštata tulkiem attiecas Civildienesta noteikumi, kas paredz, ka viņi var izvēlēties par ienākumiem, kas gūti Eiropas Savienības institūcijās, maksāt Kopienas vai dalībvalstu noteiktos nodokļus.
Un kopš 2004. gada uz viņiem attiecas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 90. panta nosacījumi, kur šie tulki ir dēvēti par līgumtulkiem. Saskaņā ar jauno regulu šajā jomā 65 gadu vecuma ierobežojumu paredz Civildienesta noteikumi, kas attiecas uz visām institūciju darbinieku kategorijām, neatkarīgi no tā, vai tie ir ierēdņi, pagaidu darbinieki, līgumdarbinieki, palīgdarbinieki vai parlamentārie palīgi. Laika posmā no 2000. gada līdz 2004. gadam gan Komisija, gan Parlaments līgumtulkus darbā pieņēma saskaņā ar šiem noteikumiem.
Saskaņā ar Pirmās instances 2004. gada lēmumu, kas noteica, ka liegt darba iespēju līgumtulkiem, kas ir vēcāki par 65 gadiem, ir uzskatāms par noteikumu pārkāpumu, attiecīgās institūcijas šo noteikumu atcēla. Taču apelācijas procedūras rezultātā Tiesa šo lēmumu atcēla. Rezultātā Komisija savā darbībā neko nemainīja.
Tā kā Tiesas lēmums šajā lietā vairs nav spēkā, mēs secinām, ka ir spēkā iepriekšējie noteikumi un ka Komisijai ir jāievēro noteikumi saskaņā ar 2000. gada Padomes regulu, kas paredz, ka darbā nav jāpieņem tulki, kas vecāki par 65 gadiem, un šis nosacījums attiecas arī uz citu nozaru darbiniekiem.
Eiropas Savienības institūciju tulkošanas dienestu brīvība pieņemt darbā līgumtulkus pēc vajadzības ir būtiska, lai nodrošinātu efektīvu konferenču tulkošanu. Tas ļauj nodrošināt pēc iespējas regulāru un paredzamu pieprasījumu, ko aizpilda štata tulki, bet mainīga pieprasījuma gadījumā un īpašās situācijās darbā tiek pieņemti līgumtulki.
Šī uzticamā un pārbaudītā sistēma ļauj institūcijām nodrošināt nepieciešamo tulku skaitu, tai skaitā arī veiksmīgi īstenojot pēdējās paplašināšanās procesus, stingri kontrolējot izmaksas. Šī pieeja arī atbalsta aktīvu jauno konferenču tulku apmācības politiku.
Visbeidzot es aicinu Parlamentu un Komisiju sadarboties šajā jomā, un es vēlos īpaši pateikties priekšsēdētāja vietniekam M. A. Martķnez Martķnez par viņa veiksmīgo sadarbību ar manu kolēģi komisāru L. Orban iepriekšējā posmā.
Miguel Angel Martķnez Martķnez
referents. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, izmantojot man atvēlēto vienu minūti es vēlos atbildēt komisāres Kuneva kundzei, kura zina par manām draudzīgajām jūtām un pieķeršanos viņai un Orban kungam. Taču komisāres kundze neminēja ombuda ieteikumu. Citiem vārdiem sakot, ombuds ir informēts par komisāres nostāju šajā jautājumā, un tas sagatavoja īpašu ieteikumu, kuru Komisija pilnībā ignorē.
Es pat nelūdzu, lai Kuneva kundze man atbild personīgi, jo acīmredzot viņas rīcībā nav šādas informācijas, savukārt viss viņas teiktais jau ir zināms gan mums, gan ombudam, bet viņa joprojām nav pateikusi, vai Komisija, neņemot to visu vērā un zinot, ka ombuds, kurš ir lietas kursā, ierosina grozīt attiecīgos noteikumus, plāno rīkoties, kā to prasa ombuds un saskaņā ar Parlamenta ieteikumu.
Meglena Kuneva
Priekšsēdētāja kungs, šobrīd es varu pateikti tikai to, ka es nodošu šo informāciju komisāra Orban kungam un pārliecināšos, ka jūs saņemat atbilstošu atbildi. Protams, mēs ļoti nopietni ņemsim vērā jūsu komentārus un pēdējo precizējumu.
Priekšsēdētājs
Paldies, komisāres kundze un kolēģi! Paldies visiem darbiniekiem un visiem tulkiem, neatkarīgi no jūsu vecuma.
Debates ir slēgtas. Balsojums notiks rīt (otrdien, 2009. gada 5. maijā).
