EUROMED (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākošais jautājums ir Padomes un Komisijas pārskats par gatavošanos Euromed ministru konferencei par migrāciju.
Pirms es dodu vārdu Padomei un pēc tam Komisijai, Es gribētu lūgt deputātus strikti ievērot uzstāšanās laiku, jo nelielo laika pārpalikumu, kas mums bija, mēs tagad esam izmantojuši. Tā ir patiesība, ka iepriekšējā diskusija bija svarīga. Teorētiski, ja ikviens ievēros savu uzstāšanās laiku, mēs tiksim galā.
José Magalhćes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, pirmā Euromed ministru konference par migrāciju notiks Santa Eulįlia, Algarvē, Portugālē, 18. un 19. novembrī. Šādi pateikts, tas izklausās pēc vistrafaretākā paziņojuma, bet tā tas nav. Mums ir izdevies noorganizēt šo augsta līmeņa ministru konferenci, kad to par prioritāru 2005. gada novembrī noteica dalībvalstu vadītāji un valdības. Tas bija pirms gandrīz diviem gadiem sakarā ar Barselonas Procesa sammita 10. gadadienu, kad Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerības ietvaros tika atzīta augošā migrācijas jautājumu nozīmība. Pēc tam, kā daži no jums noteikti atceras, mums Rabat, Tripoli bija izdevība vēlreiz apstiprināt mūsu kopējo politisko darba kārtību.
Pēc Padomes uzskatiem, mēs veicām to patiesi un spoži. Pašlaik abās Vidusjūras reģions pusēs pastāv apjomīgas migrantu kopienas, kas ļoti nozīmīgi ietekmē mūsu sabiedrības. Mūsu pienākums ir dot jaunu impulsu partnerībai, kas varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz šādu spēcīgu kopienu pastāvēšana. Migrācijas jautājumu sarežģītība un svarīgums nozīmē, ka tie jārisina ikvienam - gan izcelsmes valstīm, gan tranzīta, gan galamērķa valstīm. Padome uzskata, ka šajā pirmajā konferencē Algarvē diskusijām tematiem jābūt koncentrētiem tikai un vienīgi uz visneatliekamākajiem jautājumiem, pieejai attiecībā uz šiem jautājumiem ir jābūt pakāpeniskai.
Galvenie darba kārtības jautājumi būs prioritārās jomas, par kurām tika panākta vienošanās ministru sanāksmē Tamperē, proti, imigrācija un attīstība, legālā migrācija un cīņa pret nelegālo migrāciju. Šīs jomas ietver tādus svarīgus jautājumus kā migrantu naudas pārvedumu sistēma, jaunās problēmas ar mikrokredītiem, iespējas likumīgajai migrācijai, ko mēs radām Eiropas Savienībā un Vidusjūras abos krastos, būtiskais jautājums par dokumentu drošību, ko jau iepriekš citā sakarā izvirzījis priekšsēdētāja vietnieks Frattini - ceļošanas dokumentu drošība ir būtiska, lai ļautu migrācijas plūsmai veidoties drošos apstākļos - un ļoti svarīgs jautājums par atgriešanās nosacījumiem vajadzības gadījumā.
Es domāju, ka sagatavošanās darbi, kas tiek veikti šajās nedēļās, var tikt pabeigti ar pozitīvu rezultātu, un labvēlīgi ietekmēt diskusijas, kam jānotiek Algarvē. Abas puses ir skaidri apņēmušās atrast pozitīvus risinājumus un konkrētas darbības, vienoties par tām un tās īstenot. Šajā sakarībā Padome informē Eiropas Parlamentu par savu pārliecību, ka konferencē tiks panākta vienošanās par konkrētiem pasākumiem, kas ļaus mums attīstīt mūsu partnerību.
Mēs ceram, ka šīs pūles vainagosies ar nobeiguma ziņojumu, kurš, pateicoties rūpīgajam sagatavošanās periodam, saņems ministru apstiprinājumu Algarvē. Šajā ziņojumā ir jābūt nepārprotami noteiktām galvenajām prioritātēm un arī konkrētiem projektiem, kas jāīsteno īsā laikā. Tāpēc mēs uzskatām, ka šī iniciatīva attīstās pozitīvi, un tā sevi ierādīs kā iedvesmojošs un nozīmīgs brīdis mūsu Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerībā. Tas ir Padomes pienākums un šādu rezultātu mēs arī vēlamies, un tas mums ir pilnībā sasniedzams.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, migrācijas pārvaldības uzlabošana Vidusjūras reģiona valstīs noteikti būs viena no ES un tās Euromed partneru prioritātēm. Pārāk daudz cilvēku iet bojā noslīkstot, un mūsu ieguvumi no potenciāla, ko var sniegt labi pārvaldīta migrācija, nav pietiekami.
2005. gada sammitā, kas tikko tika pieminēts, Euromed valstu un valdību vadītāji pieņēma darba programmu, kurā noteikti sadarbības mērķi migrācijas, sociālās integrācijas, tiesiskuma un drošības jomā. Tagad Portugāles prezidentūras izcilās iniciatīvas dēļ par migrāciju atbildīgajiem ministriem būs iespēja veikt turpmākos pasākumus, veidojot konkrētāku sadarbību. Tas solās būt ievērojams pagrieziena punkts. Es atzinīgi vērtēju prezidentūras uzsvaru uz konferences darbības rezultātiem, jo mūsu iedzīvotāji vēlas redzēt ļoti konkrētus rezultātus.
Šajā sanāksmē iekļautās trīs tēmas ir labi līdzsvarotas un pilnībā atbilstīgas vispārējai pieejai. Pirmkārt, legālā migrācija. Mēs dzīvojam pasaulē, kurā aizvien vairāk pieaug mobilitāte, un labi pārvaldīta migrācija interesē visus partnerus. Eiropas Savienībai ir vajadzīga tāda migrācija, kurā pilnībā tiek ievērots likums. Jau tagad ir redzams, ka tā ir vajadzīga darba ņēmējiem daudzās ES dalībvalstīs, piemēram, lauksaimniecības, veselības aprūpes un tūrisma jomā. Tomēr Eiropas Savienībai ir jāspēj pārvaldīt un integrēt šos migrantus. Salīdzinājumā ar pagātni mums jānodrošina labāka kvalifikāciju atbilstība, un mums jāsagatavo migranti dzīvošanai ES, kā arī viņu iespējamā atgriešanās, ja viņu migrācija ir īslaicīga vai cirkulāra. Nav iespējams izstrādāt migrācijas stratēģiju, ja Eiropas politika attiecībā uz ES dzīvojošo un strādājošo migrantu integrāciju pilnībā neatbilst likumam.
Mēs apspriedīsim, kā izmantot Eiropas Integrācijas fondu, kas pirmo reizi kļūs pieejams Eiropas Savienībai tā priekšlikuma dēļ, ko pirms pusotra gada Komisija izstrādāja, bet Padome un Parlaments apstiprināja. Mums jāpanāk, ka Eiropa kļūst pievilcīgāka legālajiem migrantiem. Mūsu nesenais priekšlikums par Eiropas Zilās kartes piešķiršanu augsti kvalificētiem migrantiem ir pirmais piemērs un svarīgs pasākums saistībā ar Euromed.
Nākamajā gadā tiks izstrādātas likumdošanas iniciatīvas par zemas kvalifikācijas un sezonas migrantiem un algotiem praktikantiem. Priekšlikumi uzsākt par šiem jautājumiem apspriedes ar mūsu Euromed partneriem, manuprāt, ir loģiski un laicīgi.
Otrs jautājums ir migrācija un attīstība. Lai gūtu panākumus migrācijas pārvaldē, mums jāpievēršas arī migrācijas galvenajiem cēloņiem, piemēram, ekonomiskajām atšķirībām, nepietiekamām karjeras iespējām, nestabilitātei, sliktai pārvaldei utt. Laba sadarbība ar partnervalstīm un detalizētas zināšanas par reālo situāciju attiecībā uz darba vajadzībām, kvalificēta darbaspēka trūkumu un resursu palielināšanas prasībām ir būtisks aspekts šajos centienos. Tāpēc ministri ar Komisiju apspriedīs konkrētus priekšlikumus par migrantu veiktajiem pārskaitījumiem un to, kādā veidā tie varētu nodrošināt lielāku produktivitāti saistībā ar attīstību, - tās ir atzinīgi vērtējamas debates.
Trešā apspriežu joma ir nelegālā migrācija, jo, lai nodrošinātu visaptverošu darbību, mums jārisina arī tās problēmas, kas attiecas uz nelegālo migrāciju, un jāaizsargā Eiropas ārējās robežas.
Mūsu Euromed partneri ir galamērķa valstis, tranzīta valstis un izcelsmes valstis. Mums jātiecas izveidot sadarbību, lai novērstu to, ka cilvēki noslīkst jūrā. Euromed konferencē ar ministriem mēs runāsim par sadarbību un iespējamo Frontex jauno lomu saistībā ar meklēšanas un glābšanas pasākumiem, nevis tikai patrulēšanu un nelegālo migrantu nogādāšanu atpakaļ. To darot, mums jānodrošina savu saistību ievērošana attiecībā uz starptautisko aizsardzību un cilvēktiesībām. Mēs atbalstīsim tādu attīstību, kurā paredzēts, ka Frontex kļūtu par trešo valstu atbalsta instrumentu attiecībā uz šo valstu centieniem nodrošināt efektīvāku migrācijas pārvaldību un savu robežkontroli, pilnībā ievērojot starptautiskās saistības.
Uz šo ministru tikšanos mēs liekam lielas cerības. Migrācija ir tēma, kas mums visiem ir ārkārtīgi būtiska un kas rada lielas kaislības gan dalībvalstu, gan Kopienas līmenī. Mūsu partnervalstīs situācija ir tāda pati. Tomēr, vienīgi strādājot kopīgi, mēs spēsim virzīties uz priekšu. Es teiktu, ka tikai ar sadarbību vairs nepietiek. Mums jāveido partnerība, kuras pamatā ir kopīgi mērķi un visu partneru vienlīdzība. Mums ir vajadzīgas politikas paketes, kas ietver arī pasākumus, lai uzlabotu gan godprātīgu cilvēku pārvietošanos, gan nacionālo un Eiropas tiesību aktu ievērošanu, kā arī lai uzlabotu vietējos izaugsmes rādītājus izcelsmes valstīs.
Visbeidzot, es domāju, ka ministru tikšanās būs veiksmīga attiecībā uz konkrētu sadarbības jomu noteikšanu. Komisija ir gatava atbalstīt īstenošanas procesu, arī finansiālajā ziņā. Mēs esam apņēmušies atbalstīt šādus pasākumus, izmantojot MEDA programmu, Eiropas Kaimiņattiecību un partnerattiecību instrumentu, kā arī jaunās tematiskās programmas.
Francisco José Millán Mon
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, es neapšaubāmi ar atzinību novērtēju šo tikšanos ar Vidusjūras reģiona partneriem. Tomēr es būtu vēlējies, lai piedalītos arī Ārlietu ministri, kā tas bija Eiropas - Āfrikas sanāksmē Rabatā. Kāpēc? Es vēlējos viņu klātbūtni, lai uzsvērtu, ka imigrācijai ir jābūt galvenajam jautājumam mūsu attiecībās ar Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm.
Tās ir kaimiņvalstis ar milzīgām ienākumu atšķirībām. Daudzi to pilsoņi tagad strādā uz ziemeļiem no Vidusjūras reģiona, un viņu pārvietošana ir būtisks ar attīstību saistīts jautājums, kā tas jau ir minēts iepriekš. Šīs valstis piedzīvo ievērojamu iedzīvotāju skaita pieaugumu, kas tagad meklē labāku dzīvi Eiropā. Mēs ciešam no nelegālās imigrācijas sekām no šīm valstīm, un , savukārt, tās ir tranzītvalstis Subsahāras valstu emigrantiem.
Tas nozīmē, ka būtiski svarīga ir iedzīvotāju integrācija, saikne starp imigrāciju un attīstību un nelegālā imigrāciju. Tādējādi, ministru sanāksmē Algarvē būs daudz darāmā.
Mēs Parlamentā nesen apspriedām imigrāciju: Es atsaucos uz Klich un Moreno ziņojumiem. Es ticu, ka diskusijās tie tiks pienācīgi ņemti vērā.
Es šajā sakarā vēlētos tikai izteikt dažus komentārus.
Pirmkārt, ir jānodrošina, lai dienvidu valstis cieši sadarbotos ar mums, lai kontrolētu migrācijas plūsmas un viņi ir jāiedrošina uz to, ko es sauktu par "pozitīvo nosacītību”. Kontrolēt imigrācijas parādību ir daudz vieglāk, ja ir politiskā griba to darīt . Rezultātus var sasniegt, ja kaimiņš patiešām vēlas sadarboties.
Otrkārt, nelegālā imigrācija joprojām ir ļoti aktuāls jautājums. Mums jānovērš imigrantu ierašanos pa jūru, šie imigranti riskē ar savu dzīvību. Šeit sastopami pat bērni, kas ir tādu cilvēku rīcības upuri, kuri bez sirdsapziņas pārmetumiem rīkojas ar cilvēku dzīvībām. Vidusjūras reģiona valstīm jālūdz parakstīt un ratificēt divus papildprotokolus ANO Konvencijai pret starptautisko organizēto noziedzību attiecībā uz cilvēku tirdzniecību.
Treškārt, man jāatgādina nepieciešamību sagatavot atpakaļuzņemšanas līgumus. Tas ir izdarīts ar Krieviju, Ukrainu un Moldovu, kāpēc tas pēc tik ilgiem gadiem nav vēl izdarīts ar Maroku? Kas notiek ar Alžīriju?
Es, priekšsēdētāja kungs, vēlu Euromed konferencei vislielāko izdošanos. Es ceru, ka dalībnieki uzņemsies konkrētas saistības un panāks nopietnas vienošanās, kas tiks reāli īstenotas un neizbeigsies kā vienīgi abpusēju vēlmju izklāstu, kam nesekos praktiska darbība.
Javier Moreno Sánchez
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja vietnieka kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, zinātnieki apgalvo, ka pirms aptuveni diviem miljoniem gadu klimata pārmaiņas noveda pie pirmās plaša mēroga migrācijas no Āfrikas uz Eiropu. Lai gan mūsu laikos sava nozīme ir arī klimata pārmaiņām, tomēr galvenie iemesli kādēļ liels skaits emigrantu riskē ar savu dzīvību, lai baudītu labāku dzīvi mūsu kontinentā ir nabadzība, kā arī brīvības un iespēju trūkums.
Kā eiropieši mēs saskaramies ar problēmu, kā padarīt imigrāciju par patiesu attīstības elementu gan izcelsmes, gan galamērķa valstīs, kā panākt, lai attīstība sekmētu nelegālās imigrācijas samazināšanos. Tieši tāpēc mums kopā ar izcelsmes un tranzīta valstīm ir jāstrādā, lai panāktu patiesu mobilitāti, darbaspēkam, kuram ir tiesības un pienākumi, nevis vergu darbaspēkam.
Tāpēc es vēlos atgādināt, ka mums ir nepieciešams dialogs, sadarbība un solidaritāte, lai izveidotu kopdzīves telpu starp Vidusjūras ziemeļiem un dienvidiem. Tāpēc mēs no visas sirds atzinīgi novērtējam šo Euromed sammitu, pēc ministru sanāksmes Rabātā un Tripolē. Dialogs starp izcelsmes un tranzīta valstīm un Eiropas valstīm, kas uzņem imigrantus, ir jāinstitucionalizē, tai ir jākļūst par stūrakmeni patiesai vienotībai, kura ir orientēta uz attīstību.
Dāmas un kungi, es vēlos pievērsties vairākām jomām, kuras varētu aplūkot sammita laikā. Imigrantiem jāierodas Eiropā un tur jāstrādā pilnībā ievērojot tiesību aktus. Tas nozīmē, ka tādas iniciatīvas kā Zilās kartes direktīva ir vajadzīgais solis, bet ar to vien ir par maz. To jāuzlabo ar direktīvas palīdzību, ko piemēro zemāk kvalificētiem imigrantiem, un ko papildinātu pasākumi, kas veicinātu patiesu cirkulāro migrāciju, kas novērš intelektuālā darbaspēka aizplūšanu un ļauj emigrantiem, kas atgriezušies, īstenot svarīgus projektus pašiem savās valstīs, un darīt to pienācīgos sociālajos un ekonomiskajos apstākļos.
Euromed telpai jābūt labklājības, brīvības un attīstības teritorijai. Mums jāturpina attīstīt - kā to pašlaik dara Spānija ar vairākām no minētajām valstīm - iespējas nolīgt un apmācīt strādniekus viņu izcelsmes vietās, tur veidojot praktiskās apmācības skolas un arodapmācības iespējas.
Dāmas un kungi, ļaujiet mums ar informācijas kampaņu palīdzību nosūtīt skaidru vēstījumu par iespējām emigrēt un likumīgi strādāt Eiropā un brīdinājumu par veltīgu nelegālās imigrācijas risku, lai pasargātu tūkstošiem jaunu cilvēku no krišanas mafijas nagos un no riska ar dzīvību pus izjukušās laivās vai kanoe .
Visbeidzot, es vēlētos lūgt, lai īpaša uzmanība sammita laikā tiktu veltīta visneaizsargātākajiem emigrantiem - sievietēm un bērniem, īpaši, bērniem bez pavadoņa.
Marco Pannella
ALDE grupas vārdā - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šie jautājumi tiks apspriesti sanāksmē šeit Parlamentā no 6. līdz 8. decembrim, pēc ALDE grupas iniciatīvas un kopā ar starptautiskajiem radikāļiem. Es domāju, ka mums šeit ir jāatrod jauns piegājiens.
Varbūt es esmu iedomīgs, taču es vēršos pie jums personīgi, dāmas un kungi no prezidentūras, pie komisāra Frattini un pat pie jums, priekšsēdētāja kungs, lūdzot neļaut jūsu iestādēm izlaist no acīm notiekošo. Jautājums, kas tiek apspriests, kaimiņvalstu politika, šī slavējamā jaunā iniciatīva bez šaubām iestigs birokrātijas muklājā tāpat, kā daudzas citas: Lisabonas, arī Barselonas un visas pārējās. Priekšsēdētājs Prodi jau pateica diezgan daudz, atklājot kaimiņvalstu politiku; viņš runāja par visu, izņemot iestādes. Nē, problēma meklējama citur!
Jūs, Frattini kungs, teicāt, ka mums savā darbības sfērā jādara vairāk. Tā nav parasta problēma, mēs jau darbojamies pietiekami ātri. Otrā Vidusjūras pusē ir vajadzīga uzņēmējdarbība, tāda, kādas panākšanai savos tuksnešu rajonos Izraēla ir veltījusi ilgstošāku laiku. Mans laiks ir gandrīz beidzies, es patiesi mudinu jūs piezīmēt šīs sanāksmes datumu un paturēt prātā, ka problēma, bezizejas stāvoklis, ir partnerattiecības, izaicinājums ir līdzdalība. Eiropa pati par sevi nebūtu izveidojusies, ja tā nebūtu gājusi tālāk par partnerattiecībām, kā to kādreiz daži vēlējās . Problēma ir tāda, ka mūsu Eiropai ir ierobežojumi. Sultāns Hassan II norādīja risinājumu 1987.gadā, tagad saskaroties ar Eiropas aklumu, tieksimies to sasniegt.
Hélène Flautre
Verts/ALE grupas vārdā. - (FR)Priekšsēdētāja kungs, kā to saka visi, ieskaitot šī rīta runātājus, migrācija ir Eiropas Savienības un Euromed attiecību prioritāte. Tas ir galvenais jautājums tiem ļaudīm, kuri bieži vien ir spiesti pamest dzimteni, kuru izpostījusi nabadzība, pārtuksnešošanās, plūdi, karš, un tamlīdzīgi.
Vai Euromed ministru tikšanās varēs tikt galā ar šo uzdevumu? Pārliecības par to nevar būt. Sagatavošanās dokumentiem bezcerīgi pietrūkst satura. Tas nerada izbrīnu, jo mēs zinām, ka neviena no reālajām organizācijām - ieskaitot tās, kuras ikdienā īstenībā sastopas ar esošo situāciju, saskaroties ar migrantiem, kuri ir vai nu tranzīta stāvoklī, bezmērķīgi klīst, vai arī riskē ar savu dzīvību, Vidusjūrā - neviena pati no tām nav bijusi iesaistīta sagatavošanā, pat ne HCR.
Izdarīt iepriekšējus secinājumus nozīmē izlikties akliem pret patvēruma tiesībām, nelegālu migrantu aizturēšanu un viņu tiesību ievērošanu, vienalga, tās ir likumīgas vai nē, nepieņemamo vardarbību, kādai viņi ir pakļauti, īpaši, sieviešu dzimuma migrantes, minoritāšu tiesības un saukšanu palīdzību migrantiem un migrantu ģimenēm atzīšanu par noziegumu. Šis aklums ir absolūts, ja runājam par Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām un īstenojamajiem vai ratificējamiem nolīgumiem: dažām valstīm tā ir Ženēvas konvencija, citām, un tas nozīmē visas Eiropas Savienības valstis, tā ir Konvencija par migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību.
Uz ko mēs reāli ceram nonākt ar tādu Eiropas - Vidusjūras politiku pie tik skaidra prasību trūkuma, kad lieta nonāk līdz valstu "kopīgajām tiesībām un pienākumiem”? Kur pastāv risks? Risks ir, ka aiz rūpīgi atlasītas legālās migrācijas dūmu aizsega mēs atrodam ilgstošus un masveida tiesību pārkāpumus visiem citiem. Ja tie ir centieni saudzēt jūtīgākas dvēseles, atmetot patiesi mērķtiecīgu politiku, tad šī konference dara visu iespējamo lai patiesībā novilcinātu laiku. Xxx tā nodrošinātu priekšpamatojumu divpusēju nolīgumu izplatībai, tādiem kā Itālijas-Lībijas nolīgums, parakstīts slepus, kas pārkāpj pārvietošanas atturēšanās principu un dara to ar pilnīgu nesodāmību xxx.
Vēl nav par vēlu rīkoties Uzaiciniet HCR, uzaiciniet NVO pārstāvi, sāciet no jauna ar sākotnēju dokumentu, ko izvirzījušas Vidusjūras dienvidu reģiona valstis, kas ir daudz mērķtiecīgāks, un konference var izvērsties par pozitīvu un nozīmīgu pagrieziena punktu.
Luisa Morgantini
GUE/NGL grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, tuvojošās Euromed ministru tikšanās bez šaubām ir svarīga, sarežģīta un steidzama, ņemot vērā traģēdijas, kas notiek mūsu jūrās un kurus mēs ikdienā pieredzam. Manuprāt, tomēr, ir jākaunas par to, ka nav tikušas iesaistītas NVO, kurām patiesībā ir liela pieredze migrācijas jautājumos, piemēram, ietverot tādus projektus kā mikrokredīts.
Iepriekšējā nedēļas nogalē Volterra notika parlamentāriešu, pārvietoto personu, bēgļu un NVO tikšanās, kurā mēs aizsākām Tiesību uz patvērumu un bēgļu hartu, tematu, kurš, manuprāt, iztrūkst ministru sanāksmē. Šajā gadījumā mēs iezīmējām skaidru atšķirību starp bēgļiem un migrantiem, aizstāvot abu grupu intereses: iepriekš atzītas 1951.gada Ženēvas Konvencijā un vēlāk Migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību konvencijā, kuru, manuprāt, ir ratificējušas tikai piecas no 37 valstīm, kas piedalās Barselonas procesā.
Tāpēc es ceru, ka Komisija un Padome papūlēsies noskaidrot, kādi ir kavēkļi un steidzinās ratificēšanu.
Gerard Batten
IND/DEM grupas vārdā. - Paldies, priekšsēdētāja kungs! J. Magalhães apgalvoja, ka Euromed sanāksme, kas notiks 18.-19. novembrī, būs pirmā sanāksme, ko Euromed rīkos par imigrācijas jautājumu.
Nelegālā imigrācija uz Eiropu patiešām ir milzīga problēma daudzām Eiropas valstīm, jo īpaši tā rada problēmas tām valstīm, kuru piekraste ir viegli sasniedzama no Ziemeļāfrikas. Arī Lielbritānijai ir savas īpašās problēmas, kas saistītas ar imigrāciju. Nelegālā, arī legālā, imigrācija uz Lielbritāniju patlaban netiek kontrolēta, tā ir neierobežota un patvaļīga šī vārda īstajā nozīmē. Lielbritānijai ir milzīga problēma, kas saistīta ar nelegālo imigrāciju, tomēr patlaban vislielāko problēmu rada legālā imigrācija no Eiropas Savienības. Lielbritānijā ieceļojošo imigrantu skaits, pēc līdzšinējiem datiem, gadā sasniedz apmēram 500 000-600 000 cilvēku, radot iedzīvotāju skaita atšķirību apmēram par 200 000 cilvēku gadā un ik pēc pieciem gadiem iedzīvotāju skaitu palielinot par vienu miljonu. Lielbritānija ir viena no visblīvāk apdzīvotajām valstīm pasaulē, bet Anglija viena pati atrodas pašā augšgalā starp blīvi apdzīvotajām valstīm. Imigrācija uz Lielbritāniju šādā līmenī nav ilgtspējīga. Tā rada neizturamu spriedzi attiecībā uz infrastruktūru un sabiedriskajiem pakalpojumiem. Veicot dažus pašus nepieciešamākos pasākumus, būtu iespējams kontrolēt imigrantu plūsmu uz Lielbritāniju. Tomēr nav iespējams īstenot nevienu no šiem pasākumiem, kamēr mēs esam ES dalībvalsts, jo tie visi būtu nelegāli. Ja Lielbritānija vēlas kontrolēt savu imigrāciju, risinājums būtu - vienkārši izstāties no Eiropas Savienības.
Dimitar Stoyanov
ITS grupas vārdā. - (BG)Mūsu grupa apmeklēja vistālāko Eiropas Dienvidu punktu - salu, uz kuras ir izvietots imigrācijas centrs. Šeit mēs satikām grupu cilvēku, kuru laiva bija nogrimusi, un cilvēki bija noslīkuši. Lai gan viņi bija zaudējuši draugus, šie nelegālie imigranti bija diezgan labā noskaņojumā un manā skatījumā tam par iemeslu bija EK pārlieku lielā iecietība pret nelegālajiem imigrantiem. Viņi bija saņēmuši tik daudz iecietības, ka, sasniedzot ES krastus, viņi jutās tā, it kā viņu misija būtu pabeigta.
Tāpēc ir jāpieņem pasākumi, kas darītu zināmu nelegālajam imigrantam jau pirms viņa vai viņas došanās ceļā, ka noslīkšanas risks ir pārāk augsts. Un pat ja tas nenotiek un imigrants sasniedz Eiropas Savienības teritoriju, ir jābūt skaidram, ka viņš vai viņa te nepaliks.
Ja mēs rūpēsimies par cilvēkiem, kas mirst savu centienu dēļ nelikumīgi emigrēt, tad mēs varēsim būt pārliecināti, ka neviens to nemēģinās darīt.
Paldies!
Patrick Gaubert
(FR)Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vispirms gribētu mazliet laiku veltīt, lai izteiktu savu atbalstu, mūsu atbalstu komisāram Frattini un vērsties pie viņa, uzsverot, ka viņam adresētie uzbrukumi saistībā ar jautājumu par čigāniem Itālijā ir pilnīgi neciešami.
Mēs visi zinām, kādas vērtības Komisārs aizstāv, vērtības, kas saistītas ar cilvēktiesību aizstāvību, vērtības, kas pieder Eiropas Savienībai, un jautājumā par šīm vērtībām, jūsu rīcība, komisār, ir nevainojama.
Atgriežoties pie Euromed, es apsveicu Eiro-Vidusjūras reģiona ministru sanāksmes par migrācijas jautājumiem, kas notiks Algarvē, sasaukšanu, jo tā būs pirmā šāda veida tikšanās, pirmā, veltīta jautājumiem par migrācijas plūsmu Eiropas un Vidusjūras reģionā.
Jautājums par migrācijas plūsmu ir galvenā tēma, ko vajadzētu izvirzīt dialoga centrā, mūsu partnerība un mūsu sadarbība ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstīm, turpinot konferencēs Rabatā un Tripolē aizsākto.
Šī ir teritorija, kurā dalībvalstis nevar rīkoties vienas pašas. Ja mēs vēlamies migrācijas politiku padarīt efektīvāku, mums vajadzīgs atbalsts un sadarbība ar mūsu partnervalstīm, kuras pašas bieži vien ir izcelsmes valstis vai tranzītvalstis.
Mums jāstrādā, lai panāktu vienošanos par atgriešanās politiku, lai palielinātu atpakaļuzņemšanas līgumu skaitu un lai kopā ieviestu saprātīgu savstarpējas attīstības politiku, tā lai šo valstu pilsoņi varētu palikt savā dzimtenē un dot ieguldījumu tās izaugsmē.
Jautājumam par migrācijas plūsmu ir drošības aspekts, bet tam ir arī cilvēciskais aspekts, kuru nevajadzētu ignorēt. Tāpēc es vēlētos, lai kā viena no konferences tēmām tiktu izvirzīta cilvēka pamattiesību ievērošana. ES ceru, ka šī tikšanās sniegs iespēju atvērtai un reālai apmaiņai, tā ka kopā mēs varam atrast visatbilstošākos risinājumus ikvienai ieinteresētajai pusei.
Béatrice Patrie
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ministr, komisār, dāmas un kungi, arī es esmu apmierināta, ka imigrācijas jautājums ir izvēlēts par nākošās Euromed reģiona Ārlietu ministru sanāksmes tematu.
Es domāju, ka līdz šim mums nav izdevies īstenot Eiropas imigrācijas politiku. Mēs zinām, ka tas ir sarežģīts jautājums, jo tas skar dalībvalstu suverenitāti, un tās vēlas, lai ļoti strikti piemērotu subsidiaritātes principu šajā sfērā. Mēs arī zinām, ka imigrācija vai migrācija ir strīdīgs jautājums mūsu darījumos ar dienvidu partnervalstīm, kuras bieži mums pārmet, ka mēs risinām šo jautājumu tikai un vienīgi no drošības viedokļa. Es pateicos komisāram Frattini par daudz globālāku pieeju šim jautājumam, kas ietver ekonomiskos un sociālos aspektus, kuri ir saistīti ar migrācijas plūsmu.
Legālā imigrācija un nelegālā imigrācija ir vienas monētas divas puses, un nav iespējams apkarot nelegālo imigrāciju, vienlaicīgi neveidojot kanālus likumīgajai imigrācijai uz Eiropas Savienību. Tāpēc es atbalstu Zilās kartes sistēmu, kas ir Eiropas līdziniece Amerikāņu Zaļās kartes sistēmai un es esmu apmierināta, ka legālās imigrācijas kanālos, kurus iesaka Padome, acīmredzami tiek ņemtas vērā Eiropas ekonomiskās prasības un arī apmierinātas patiesās dienvidvalstu vajadzības.
Kas attiecas uz jautājumu par vīzu izsniegšanu, es domāju, ka Eiropas Savienībai šis process būtu jāvienkāršo, īpaši attiecībā uz studentiem, pētniekiem un tiem, kuri iesaistīti pilsoniskajā sabiedrībā. Es domāju, ka atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, īpaši ar Alžīriju un Maroku, būtu jānodrošina, ka ikvienu atgriešanās procedūru būtu jākontrolē ar tādu mehānismu palīdzību, kas garantētu migrantu tiesības. Visbeidzot, ņemot vērā jauno migrācijas vilni no Subsahāras valstīm, kuru mēs pašlaik piedzīvojam, es stingri atbalstu domu par to, ka Eiropai nav jāizmanto Barselonas procesu, lai izvairītos no atbildības par migrācijas plūsmas pārvaldību atpakaļ uz Vidusjūras reģiona robežām, jo tā nespēj tikt galā ar šo problēmu pati uz savām robežām.
Cem Özdemir
(DE) Priekšsēdētāja kungs, migrācija ir viena no Eiropas Savienības prioritārajiem jautājumiem. Šajā ziņā Euromed reģions ir mums stratēģiski svarīgs reģions. Euromed ministru sanāksme par migrācijas jautājumiem būs pirmā tāda veida tikšanās, risinās tikai šos jautājumus un iesaistīs Euromed partnerus. Tāpēc jāizsaka vislielākā nožēla, ka netika rīkotas apspriedes ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām jau pirms konferences.
Tikpat nožēlojami ir tas, ka no ministru tikšanās dienas kartības ir izslēgts patvēruma aspekts, īpaši, paturot prātā bezcerīgo bēgļu situāciju daudzās Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu daļās, kam par iemeslu ir atbilstošu tiesību aktu trūkums, kas viņus aizsargātu. Nevienai no šīm valstīm, kā mēs zinām, nav patvēruma likuma. Tikai dažas no tām atzīst Apvienoto Nāciju Augsto komisāru bēgļu jautājumos. Lībija, Sīrija Libāna un Jordānija nav ratificējusi Ženēvas Konvenciju par bēgļu statusu.
Jānožēlo arī tas, ka Barselonas Procesa dalībnieki runā par migrantu tiesībām, bet runas izbeidzas nonākot līdz nelegālo migrantu tiesībām. Taču arī nelegālajiem migrantiem ir tiesības, īpaši ja runājam par algu piemērojamību, izglītības iespējām viņu bērniem vai primāro veselības aprūpi, īpaši, sieviešu dzimuma migrantēm, kur piemērojami attiecīgi aizsargājoši noteikumi.
Ja mēs vēlamies panākt sadarbību mūsu centienos apkarot nelegālo migrāciju, mēs nedrīkstam noraidīt vai noliegt vienu aspektu: migrantu un bēgļu tiesību ievērošanu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gatavojot Euromed ministru sanāksmi, kura notiks 18. un 19. novembrī, Eiropas Savienībai ir svarīgi pieminēt, ka Euromed parlamentārā sanāksme ir vienīgais forums, kurā Eiropas Parlamenta deputāti pārstāv ES kopā ar Vidusjūras reģiona valstu parlamentu deputātiem, ieskaitot Izraēlu un Palestīnu.
Es ļoti priecājos par iespēju piedalīties Euromed politikas sekcijas darbā, kurai, manuprāt, ir jāspēlē galvenā loma Barselonas procesa kontekstā. Nebūtu iespējams izvēlēties labāku tēmu šai tikšanās reizei.. Migrācijas jautājums parāda daudzas problēmas, vai tā būtu attīstība, kur migrantiem nepieciešama informācija par mikrokredītiem un citiem aizņēmumu veidiem, vai legālās migrācijas uz ES aspekti, vai arī neatliekamais nelegālās migrācijas jautājums, kurš prasa neatliekamu risinājumu.
Es apsveicu to, ka ES ir padziļinājusi savas attiecības ar dažām Vidusjūras reģiona valstīm, kuras demonstrē politisko gribu un sper soļus pārmaiņu virzienā. Patiesi, ar dažām no tām jau ir parakstīti asociācijas nolīgumi. Runājot par nelegālo imigrāciju, ir nepieciešams atrast risinājumu sarežģītajai situācijai, ko rada nevēlamo migrantu tūkstoši, kuriem ir būtiska ietekme uz drošības situāciju Maltā un īpaši Itālijā, kā arī dažās citās ES Dalībvalstīs. Arī mana valsts ir pieredzējusi gan legālo, gan nelegālo migrantu pieplūdumu. Es Eiropas Savienības vārdā laipni aicinu kvalificētus migrantus, kuru prasmes, kā teica komisārs Frattini, ir vajadzīgas un var dot ieguldījumu ES lauksaimniecībā, veselības aprūpē un tūrismā, bet viņiem ir jābūt kvalificētiem jau tad, kad viņiem sniedz atļauju ierasties, vispārējā prasība ir nekvalificētu migrantu nepieņemšana, un es ticu, ka Zilās kartes sistēma arī palīdzēs risināt šo problēmu.
Hubert Pirker
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas priekšsēdētāja vietniek, priekšsēdētāja kungs, migrācijas jautājums parāda ļoti skaidri, cik tuvu Eiropai atrodas Āfrika. Tas, kas notiek Āfrikā, tieši ietekmē Eiropu.
Migrācijas plūsma no krīzes reģioniem, kas atrodas uz dienvidiem no Vidusjūras, nonāk Dienvideiropas Vidusjūras valstīs, kas, protams, nozīmē, ka tā tiešā veidā ietekmē Eiropu kopumā.
Āfrika ir ar talantīgiem ļaudīm bagāts kontinents. Mums pašiem un Āfrikai jābūt gudriem un jāizmanto šis potenciāls Āfrikā un Āfrikas labā. Šī partnerība ar Āfriku, pēc kuras mēs tiecamies, piedāvā lielas iespējas. Piedāvājums, kuru mēs tiecamies paplašināt ārpus Eiropas Savienības, ir ļoti sarežģīts . Tas aptver daudz ko, sākot ar palīdzību, kas veicinātu pašpalīdzību drošības, tirdzniecības un labas pārvaldības jomās, līdz stabilizācijas programmām, kas ietver atbalstu noziegumu apkarošanā, apmācību un darbavietu radīšanu, mikrokredītu piedāvāšanu un informācijas kampaņas par migrācijas likumīgajiem veidiem, kā arī par visām nelegālās migrācijas sekām un līdzekļiem, kā to apkarot.
Tomēr Eiropas Savienībai nākamajā sammitā ir arī jāuzstāda prasības. Vienai no šīm prasībām jābūt atpakaļuzņemšanas līgumiem ar visām Dienvidvidusjūras valstīm, pirms mēs uzsākam visas mūsu darbības programmas, jo visi šie aspekti savstarpēji mijiedarbojas un tas, ko mēs vēlamies, ir partnerība.
Es piekrītu komisāram Frattini, kad viņš saka, ka mēs tagad runājam, par partnerību un ne vairs par sadarbību, mēs runājam par partnerību un sarežģītām piedāvājumu paketēm. Eiropas Parlaments ir tam gatavs, to atbalsta Komisija un tāpat arī Parlaments, un Āfriku būtu jāuzaicina izmantot šos piedāvājumus Ziemeļāfrikas stabilizācijas interesēs un arī ES pilsoņu drošības interesēs.
Zuzana Roithová
(CS) Komisija un Parlaments nupat ir devuši zaļo gaismu uz darbību vērstai un, kas ir vēl svarīgāk, kopējai imigrācijas politikai, lai arī tā var būt nepopulāra. Turīgajai, novecojošajai Eiropai imigrācija patiesi ir realitāte. Mēs zinām, ka nelegālā imigrācija var samazināt vairāku valstu iekšzemes kopproduktu līdz pat 20%, kamēr viņu ekonomisko izaugsmi ierobežo kvalificētu strādnieku skaita samazināšanās. Ir pienācis laiks pastiprināt starptautisko koordināciju un vienoties par pieņemamiem kopīgiem noteikumiem.
Es ticu, ka nākošā nedēļa Algarvē, Euromed ministru sanāksme darbosies šajā virzienā, un nenotiks tikai debates, bet arī tiks panākta vienošanās par kopīgiem soļiem uz veiksmīgu migrācijas pārvaldību, kā arī tiks ierosinātas darbības, lai mazinātu ietekmi uz tranzītvalstīm. Mums jāpanāk vienošanās par starptautiskajām saistībām ar trešajām valstīm, lai aizsargātu to migrantu dzīvības, kas uzņemas risku bēgt pāri jūrai.
Kā tranzīta reģionam Vidusjūras valstīm ir pieredze ar nesamērīgu imigrantu pieplūdumu, kas ceļo uz ES un tādēļ prasa īpašus pasākumus. Gadāmā konference nodrošina to, ka Parlaments uztver šo jautājumu ļoti nopietni. Mūsu kopīgās prioritātes ir nodrošināt apmierinošas, atbilstošus aizturēšanas teritorijas imigrantiem no trešajām valstīm un apkarot faktorus, kas izraisa masveida migrāciju. Mums ir jāaizsargā migrantu dzīvību un cieņu.
Es vēlētos arī mudināt Euromed padarīt skaidru to, ka Zilā karte kvalificēto imigrantu regulēšanai nav bieds eiropiešiem, gluži otrādi, tā ir iespēja, ko mums piedāvā globalizācija. Arodbiedrību pretošanās Zilajai kartei ir bezatbildīgs, populistisks žests, kas robežojas ar ksenafobiju. Nevis legālā, bet gan nelegālā migrācija ir Eiropas darba tirgus dempinga iemesls.
Komisārs Frattini vēlas, lai Eiropa piesaistītu kvalificētu darbaspēku. Mums būtu jācenšas iegūt viņus no ASV, kur ikgadējais pieplūdums ir 55% salīdzinājumam ar vājo 5% Eiropas pieplūdumu šodien. Esmu pārliecināta, ka šī ir pareizā stratēģija, un ka tā atbilst ES nostājai globālajā kontekstā. Legālā un nelegālā migrācija ir savstarpēji saistītas. Saskaņotas, drošas un kopīgas migrācijas politikas izdošanās būs pārbaudījums ES brieduma pakāpei.
José Magalhćes
Padomes priekšsēdētājs. - (PT) Priekšsēdētājas kundze, Priekšsēdētāja vietnieka kungs, dāmas un kungi, padome no šīm debatēm iegūs stingru pārliecību, ka ir jāattīsta un jāstiprina Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecības, un ka ir lietderīgi organizēt ministru tikšanos Santa Eulįlia. Šai sadarbībai, šai partnerībai - kas ir jauns vārds un jēdziens - ir jābalstās uz konkrētiem projektiem, lai panāktu izdošanos. Ir daudzi pamatoti iemesli šai un daudzām dramatiskām situācijām, ko ļoti izteiksmīgi pieminējuši šī Parlamenta deputāti, kas prasa mums izmainīt esošo status quo. Tas notiks tikai tādā gadījumā, ja mēs varēsim paraudzīties ilgtermiņa perspektīvā un rīkoties ātri.
Mums ir vispārējs redzējums, globāla pieeja, darbības plāni un mērķtiecīgi tiesību aktu priekšlikumi, kā to šodien jau minēja priekšsēdētāja vietnieks Frattini. Mums jāsper konkrēti soļi projektu īstenošanā, īpaši, trīs minētajās jomās. Pirmkārt, migrācijas un attīstības jomā mums jāsper soļi, lai attīstītu īpašas darbības. Tas ir tas, ko ministru tikšanās plāno darīt naudas pārskaitījumu un mikrokredītu jomā. Tāpēc mēs gatavojamies sapulcināt visas darbojošās personas (kas nav lēmums, kuru var pieņemt Deputāti, Komisija un Padome), kā bankas, Pasaules Banku, Eiropas Investīciju banku, imigrantu asociācijas un pilsonisko sabiedrību, lai atrastu īpašus veidus finanšu pakalpojumu izmantošanas sekmēšanai un to efektivitātes stiprināšanai, īpaši ar alternatīvo naudas pārvedumu metožu un jauno tehnoloģiju izmantošanas palīdzību, kas arī var reāli palīdzēt mūsu mērķu sasniegšanā. Mums noteikti nebūs grūtību izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona mājas lapu ar pilnīgu informāciju par naudas pārvedumiem, ieskaitot izmaksas, lai veicinātu konkurenci un pazeminātu šīs cenas, kas ir galvenais mērķis, kurš vieno mūs ar mūsu partneriem.
Kas attiecas un legālo migrāciju, mums arī šajā jomā nepieciešamas īpašas iniciatīvas. Mums būtu jāizveido darba grupu, ar pārstāvjiem no Euromed partneriem un citiem sociālajiem partneriem, lai padziļināti izpētītu darbaspēka situāciju un darba tirgus vajadzības, lai attīstītu apmācību pasākumus migrantu strādniekiem pirms viņi migrē, lai izpētītu iespējas padarīt Eiropas Savienības portālu pieejamu visiem Euromed partneriem migrācijas un nodarbinātības teritorijā un lai radītu darba meklēšanas pārvaldības un informācijas centrus Euromed valstīs, protams, saskaņā ar šī reģiona valstu kompetenci.
Mums nepieciešami arī īpaši projekti nelegālās migrācijas jomā. Paturot prātā, ka daudzi Euromed partneri ir arī galamērķa valstis un tranzītvalstis migrācijas plūsmām, ir svarīgi, ka mēs nostiprinām institucionālo kompetenci teritorijā, kur notiek cīņa pret nelegālo migrāciju. Tāpēc mums jāizstrādā šādi konkrēti pasākumi: pirmkārt, mums vajadzētu izstrādāt dokumentu drošību, jo tikai tas var atļaut personu un plūsmu pareizu identifikāciju, lielāku uzticēšanos un vienkāršāku pārvietošanos, otrkārt, mums būtu jāizstrādā Euromed partneru pieeja Frontex apmācību kursiem, lai viņi varētu stiprināt savas zināšanas par cīņu ar nelegālo migrāciju saskaņā ar visiem starptautiskajiem jūrniecības meklēšanas un glābšanas paņēmieniem. Tas varētu būt konkrēts iesākuma solis uz līdzdalību kopīgā rīcībā, ko koordinētu Frontex. Mums tāpat vajadzīgas iniciatīvas brīvprātīgās atgriešanās un atpakaļuzņemšanas jomā. Šeit noderētu atklāta diskusija par šo jautājumu, lai apsvērtu informācijas kampaņas, identifikācijas procesus, atbalstītus brīvprātīgās atgriešanās procesus un sarunas par atpakaļuzņemšanas līgumiem ar izcelsmes valstīm. Šie un daudzi citi jautājumi tiks apspriesti Santa Eulįlia Algarvē.
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, var būt, ka daudzi viedokļi ir atšķirīgi, bet viena lieta ir pilnīgi droša, un šīs debates man radīja iespaidu, ka: šim dialoga un efektīvu partnerattiecību ceļam nav citas alternatīvas. Šis ir vienīgais veids, kā mainīt status quo un mēs visi pilnībā esam piekrituši, ka ir būtiski mainīt šo status quo. Šajā ziņa Santa Eulįlia varētu tikt veikts ļoti nozīmīgs solis.
Franco Frattini
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šajās debatēs ir izteikti daudzi praktiski ieteikumi, un arī dažas interesantas domas.
Es domāju, ka viens no politiskās stratēģijas jautājumiem ir kā sadarbību pārveidot par īstu partnerību, tā lai galu galā iegūtu līdzdalību patiesā Eiropas un Vidusjūras reģiona kopīgā telpā. Panella kunga ideja rada lielu interesi, un skaidrs, ka šāda stratēģija prasa no mūsu puses tālredzīgu domāšanu. Tikai tad, ja šeit būs īsta vienota Eiropas un Vidusjūras reģiona zona, radīsies kopīga piederības sajūta, kas rosinās mūs strādāt vienotam mērķim, kas pašlaik tiek uzstādīts. Vispirms mums bija jāpanāk visu 27 dalībvalstu vienošanos, tagad mēs apspriežamies ar mūsu partneriem dienvidu piekrastē. Turpmākais ceļš ir nosprausts.
Otra ļoti praktiska ideja, kurai es noteikti pievērsīšos Euromed tikšanās laikā, ir aicinājums visiem šīs tikšanās dalībniekiem apstiprināt, ka viņu valstis ratificēs pastāvošās starptautiskās konvencijas. Pirms sapņot par jauniem noteikumiem, paturēsim prātā, ka tikai dažas valstis ir ratificējušas un ieviesušas dažas ārkārtīgi svarīgas starptautiskās konvencijas. Citu starpā, es domāju par Konvencija par cilvēku tirdzniecības apkarošanu. Ja ir kāda jautājums attiecībā uz ko būtu nekavējoties jāratificē konvenciju, tad tā ir starptautiskā kontrabanda un cilvēku tirdzniecība.
Trešā ideja nāk no Gaubert kunga, kuram es esmu īpaši pateicīgs par cilvēciskās dimensijas uzsvēršanu šajā diskusijā. Mēs šeit nerunājam par likumiem vai birokrātiskām lietām, mēs runājam par sievietēm, vīriešiem un bērniem, kuri - kā citi jau teikuši - riskē ar savām dzīvībām un bieži arī tās zaudē. Tāpēc tas ir solidaritātes jautājums. Es domāju, ka solidaritātes parādīšana cilvēkiem, kuri cieš, ir pamats tādu attiecību veidošanā ar mūsu partneriem, kuru pamatā ir patiesi vienlīdzīgas tiesības .
Ceturtā ideja, kuru es paņemšu no šīs diskusijas, ir - kā, izsakoties mazliet skarbi, dokumenta gala redakciju pārvēst taustāmākā darbībā. Mēs esam izstrādājuši virkni dokumentu un, patiesību sakot, mēs esam palaiduši darbībā dažas nozīmīgas praktiskas iniciatīvas. Mums tagad jābalstās uz šīm praktiskajām darbībām, piemēram, izlemjot, kā vislabāk izmantot attīstības palīdzības fondus. Acīmredzot, ja mums Eiropas Savienībā ir pieejami līdzekļi, lai palīdzētu vietējai attīstībai, mums jāvar arī saprast, kā vislabāk tos tērēt. Kā kāds teica, mums piemēram, jābūt veidam, kā pozitīvi pamudināt šos partnerus, šīs valstis, kuras aktīvi sadarbojas mūsu kopīgās stratēģijas ietvaros.
Tā kā pastāv kopīga stratēģija, kopš Barselonas pazīstama kā Eiropas un Vidusjūras reģiona stratēģija, un tā kā dažas valstis to ievieš lielākā apjomā, nekā citas, manuprāt, šīs valstīm būtu jādod kāds stimuls, kāda pozitīva atzinība. Šis, manuprāt, ir saprātīgs veids kā, piemēram, izskaust korupciju. Korupcija ir viens no nelegālās imigrācijas iemesliem. Ja izcelsmes valstīs būtu mazāk korupcijas un ja mazāk korupcijas būtu tranzītvalstīs, tad daudzi cilvēku kontrabandisti būtu apturēti pa ceļam uz Eiropu, un šajā jautājumā būtu vairāk sadarbības, bet tas ir tikai viens piemērs.
Visbeidzot, pastāv jautājums par uzticamu, stingru nostāju pret nelikumīgu izturēšanos. Magalhćes kungs uzsvēra šo viedokli, un es pilnībā piekrītu: Mums nav ticamības, ja mēs nedemonstrējam, ka nelikumīga izturēšanās var tikt nepamanīta vai netiek atlīdzināta. Mums šajā jautājumā jābūt kristāltīriem. Šajā kontekstā daži ir pieskārušies jautājumam par atpakaļuzņemšanas nolīgumiem. Atpakaļuzņemšanas nolīgumi piešķir mūsu politikai ticamību, jo ļaudis, kuri neievēro mūsu likumus, jārepatriē, pilnībā ievērojot viņu personas tiesības.
Taču šeit ir politisks jautājums: izcelsmes valstis, kuras uzņem atpakaļ savus bijušos pilsoņus, nevar darboties kā Eiropas Savienības robežsargi. Es saku to mazliet skarbi: tās nav gatavas sadarboties ar mums vienīgi drošības apsvērumu dēļ.
Šī iemesla dēļ jautājums, par kuru es uzstāšos šajā konferencē, ir kā mūsu vīzu politika un personu pārvietošanās var tikt izmantota kā politisks stimuls šīm valstīm, piemēram, attiecībā uz studentu un uzņēmēju mobilitāti. Izmantosim Eiropas vīzu politiku, lai atvieglotu šādu pārvietošanās brīvību, ar to sūtot pozitīvu politisku signālu valstīm, ar kurām mēs vēlamies panākt atpakaļuzņemšanas nolīgumu noslēgšanu. Tā mēs rīkojāmies ar Rietumbalkāniem, un, manuprāt, ir pienācis laiks paredzēt tādu pašu vispārējo pieeju Vidusjūras reģionam.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
