Turcijas 2007. gada progresa ziņojums (debates)
Priekšsēdētājs
. - Nākamais darba kārtības jautājums ir Oomen-Ruijten kundzes ziņojums Ārlietu komitejas vārdā par Turcijas 2007. gada progresa ziņojumu.
Ria Oomen-Ruijten
Priekšsēdētāja kungs, kopš pēdējā ziņojuma par Turciju šajā valstī ir notikuši vairāki pozitīvi jauninājumi. Es domāju par Nodibinājumu likuma pieņemšanu un pēdējā laikā pat vēl par 301. panta pirmo grozījumu, kam jānoved pie turpmākām reformām, kuras nepieciešamas, lai garantētu pilnīgu vārda brīvību. Taču ir arī skaidrs, ka Turcijai ir raksturīga liela daudzveidība un ka ir jādara daudz vairāk nekā tikai jāpilda Eiropas nolīgumi; ir arī jāpilda solījumi savai tautai.
Šis ziņojums ir līdzsvarots. Es ceru, ka daži ziņojumā pamanāmie "jājamzirdziņi” šo līdzsvarotību neizjauks. Es esmu nosaukusi visas ziņojumā pamanītās problēmas, no kurām izriet trīs svarīgi secinājumi.
Pirmkārt, mums ir bažas par AK partijas iesaisti tiesas procesā. Mēs ceram, ka Konstitucionālā tiesa respektēs tiesiskuma principus, Eiropas standartus un Venēcijas komisijas pamatnostādnes par politisko partiju aizliegumu. Mēs atzinīgi vērtējam faktu, ka 2007. gadā demokrātija triumfēja pār armijas mēģinājumiem izjaukt politisko procesu. Taču mums ir arī bažas par to, ka joprojām darbojas spēki, kas mēģina destabilizēt valsti. Skaidrs, ka tagad vajadzīga valsts modernizācija un reformas. Premjerministrs Erdošan kungs apsolīja, ka 2008. gads būs reformu gads, un mēs labprāt turēsim viņu pie vārda. Tagad valdībai jāizmanto nozīmīgais parlamentārais vairākums, lai apņēmīgi ķertos pie reformām; reformām, kas ir ļoti svarīgas, ja Turciju grib pārvērst par modernu un pārtikušu demokrātiju, kas pamatojas uz sekulāru valsti, plurālistisku sabiedrību un reformām, kas pirmkārt un galvenokārt ir pašu Turcijas iedzīvotāju interesēs.
Trešais punkts. Konstitucionālais process ir ideāla iespēja izstrādāt jaunu civiliedzīvotāju konstitūciju, kuras pamatā ir cilvēktiesību aizsardzība un pamatbrīvības. Tas ir vienīgais veids, kā nodibināt kontroles un līdzsvara sistēmu, lai aizsargātu demokrātiju, tiesiskumu, sociālo kohēziju un reliģisko kopienu un grupu atdalīšanu no valsts. Ja jūs aplūkojat jaunākos statistiskos datus, tie parāda, ka reliģisko kopienu atdalīšana no valsts rada spriedzi Turcijas sabiedrībā. Tomēr ne mazāk kā 72 % labi izglītotu turku, 60 % iedzīvotāju visās lielajās pilsētās un gandrīz 50 % citu Turcijas iedzīvotāju ir ieinteresēti sekulārā Turcijas attīstībā. Šo spriedzi ir uztvēruši tieslietu darbinieki un prokurori, kas izmanto savas pilnvaras, lai ignorētu parlamentāro vairākumu un darbotos ļoti neatkarīgi. Tieslietu sistēmai valstī, ievērojot tiesiskumu, jābūt neatkarīgai, bet arī objektīvai. Jaunā konstitūcija ir vienīgais veids, kādā Turcijas valdība var reformēt valsti un nodrošināt reliģisko kopienu atdalīšanu no valsts un valsts tiesiskumu, lai atgūtu sabiedrības uzticību.
Tas prasa visas civilās sabiedrības struktūru piedalīšanos konstitucionālajā procesā. Manā izpratnē tas nozīmē panākt vienošanos par modernizāciju visu politisko partiju, etnisko un reliģisko minoritāšu un sociālo partneru starpā. Modernizācijai jānodrošina tas, ka pilsoņu personiskās tiesības un pilsoņu brīvības ir saskaņotas ar Cilvēktiesību aizsardzības konvenciju.
Mums ar cieņu jāturpina ES un Turcijas sarunas; tām jābūt bez liekulības, atklātām un godīgām attieksmē vienam pret otru. Man ļoti žēl, ka kolēģim Lagendijk kungam uzbrūk, kad viņš atklāti un godīgi stāsta, kur ir pieļautas kļūdas, un arī tad, kad viņš reformu procesā aicina uz sadarbību visas politiskās partijas.
Rezumējot, priekšsēdētāja kungs, vēl ir ļoti daudz jādara saistībā ar reliģisko minoritāšu stāvokli Turcijā, kurdu un citu minoritāšu stāvokli, reģionu sociālekonomisko attīstību, sieviešu stāvokļa uzlabošanu, dialogu starp Turcijas valdību un sociālajiem partneriem, kur es īpaši aicinu pievērst uzmanību arodbiedrību kustībai, uz kuru bieži tiek izdarīts spiediens, konstruktīvu sadarbību Kipras jautājuma risināšanā un labām kaimiņattiecībām reģionā. Īsumā, lūdzu, darbojieties saskaņā ar panāktajām vienošanām.
Priekšsēdētāja kungs, es vēlreiz uzsveru, ka, pēc manām domām, tikai tāda sabiedrība, kas ļauj sevi vadīt, ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības un kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un sociāli orientēta tirgus ekonomika, var attīstīties par mierīgu, stabilu un plaukstošu sabiedrību.
Janez Lenarčič
priekšsēdētāja vietnieks - (SL) Iesākumā es vēlos izteikt pateicību par ziņojumu, ko sagatavoja Ria Oomen-Ruijten kundze, kas pēc Padomes domām, atspoguļo svarīgu ieguldījumu debatēs, kuras saistītas ar Turcijas pievienošanās procesu.
Slovēnijas prezidentūra iedrošināja Turciju turpināt tuvināšanās procesu, lai pievienotos Eiropas Savienībai. Šobrīd Padomē darba kārtībā ir debates par astoņiem atlikušajiem ziņojumiem par tiesību aktu saskaņošanas pārskatiem, tā dēvētajiem atbilstības izvērtēšanas ziņojumiem. Ja raiti virzīsies tehniskās sagatavošanas darbi, iespējams, ka mēs varēsim atvērt divas jaunas sadaļas ES-Turcijas pievienošanās konferencē jūnijā.
Attiecībā uz reformām Turcijā mēs piekrītam Eiropas Parlamenta novērtējumam, ka šis ir izšķirošais reformu gads, un mēs ticam, ka Turcija nepalaidīs garām šo iespēju.
Pārskatītajā pievienošanās partnerattiecību dokumentā, ko pieņēma šī gada februārī, ir noteiktas galvenās prioritāšu jomas, kurās valstij jāpaātrina savas reformas. Protams, ka tālāko sarunu gaitu noteiks šo reformu reālā virzība uz priekšu.
Es arī vēlētos uzsvērt, ka mums ir kopīgas bažas ar Eiropas Parlamentu par tiesvedību pret Taisnīguma un attīstības partiju (AKP). Prezidentūra izplatīja paziņojumu, uzsverot, ka izpildvaras un tiesu varas nozaru atdalīšana ir visu demokrātisko sabiedrību pamatprincips, un šis princips ir jāievēro. Mēs uzmanīgi sekosim notikumiem. Mēs ceram, ka tiesvedības iznākums atbildīs demokrātiskiem standartiem, darbosies saskaņā ar tiesiskuma principiem, un mēs ceram, ka šī tiesvedība neietekmēs nepieciešamo reformu gaitu.
Ļaujiet man turpināt un minēt dažus aspektus, kas apstiprina, ka tiek ievērotas pamatbrīvības un cilvēktiesības. Šīs ir jomas, kurās reformas Turcijā ir īpaši svarīgas.
Attiecībā uz vārda brīvību mēs atzinīgi vērtējam Kriminālkodeksa 301. panta grozījumu. Tas ir solis pareizajā virzienā; taču, lai faktiski nodrošinātu vārda brīvību, būs nepieciešams šo pantu arī atbilstīgi īstenot. Turklāt arī daži citi nosacījumi ir jāsaskaņo ar Eiropas standartiem.
Attiecībā uz reliģijas brīvību mēs apsveicam Nodibinājumu likuma pieņemšanu, kas ir solis pareizajā virzienā. Vienlaikus mēs uzsveram, ka šajā jomā jāveic tālāki pasākumi, nodrošinot reliģisko plurālismu saskaņā ar Eiropas kritērijiem.
Pagājušā gada konstitucionālās krīze apstiprināja, ka demokrātisks process ir ļoti svarīgs attiecībās starp civilajām un militārajām aprindām. Tomēr bruņotajiem spēkiem joprojām ir būtiska politiska ietekme. Šajā sakarībā ir jāstiprina civilā demokrātiskā kontrole pār militāro un papildus jāstiprina Parlamenta kontrole pār aizsardzības izdevumiem.
Attiecībā uz situāciju valsts dienvidaustrumos mēs nešaubīgi nosodām teroristiskos uzbrukumus un paužam savu solidaritāti ar Turcijas tautu. Mēs atbalstām Turcijas centienus aizsargāt savus iedzīvotājus un tās cīņu pret terorismu. Tomēr vienlaikus mēs brīdinām, ka ir absolūti nepieciešams ievērot starptautisko tiesību aktu noteikumus un censties saglabāt mieru un stabilitāti plašā reģionā.
Kā jau jūs visi zināt, Eiropas Savienība novērtē Turcijas progresu Kopenhāgenas politisko kritēriju izpildē un to, ka Turcija pilda ES un Turcijas sarunu noteikumus. Padome vērtēs arī Ankāras Līguma papildu protokola izpildi. Šajā sakarībā man žēl, ka Turcija joprojām nav izpildījusi savus pienākumus un nav panākts nekāds progress attiecību normalizēšanā ar Kipras Republiku.
Jo pievienošanās sarunu sekmīgu virzību neapšaubāmi rāda tādi svarīgi aspekti kā centieni pēc labām attiecībām ar kaimiņiem un mierīga strīdu risināšana saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas konstitucionālo dokumentu.
Paldies.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, atļaujiet man vispirms pateikties Oomen-Ruijten kundzei un Ārlietu komitejai par ļoti pārliecinošu, stingru un līdzsvarotu ziņojumu. Pievienošanās sarunās ar Turciju līdz šim ir atvērtas sešas sadaļas un, kā sacīja Lenarčič kungs, Slovēnijas prezidentūras laikā būtu iespējams atvērt vēl divas sadaļas, proti, uzņēmējdarbības tiesību un intelektuālā īpašuma sadaļas.
Šajā sakarā atļaujiet man atgādināt kādu vienkāršu, bet ļoti būtisku ES paplašināšanās politikas pamatprincipu, kas attiecas uz ikvienu kandidātvalsti, arī Turciju: sarunu gaita ir atkarīga no juridisko un demokrātisko reformu progresa - un it īpaši no to izpildes. Citiem vārdiem sakot, tehniskās sarunas par sadaļām veido ēkas sienas un istabas - kādu dienu varbūt pat jumtu - kamēr juridiskās un demokrātiskās reformas veido jebkuras jaunas ES dalībvalsts ēkas pamatus. Katrs celtnieks zina, ka pirms sienu uzstādīšanas ir jāieliek ļoti stingri pamati. Tātad vispirms reformas, pēc tam tehniskās sarunas.
Tāpēc es uzskatu, ka Oomen-Ruijten kundzes ziņojums patiesi attiecas uz lietu. Komisija piekrīt viņas viedoklim par reformu lēno gaitu. Tomēr dažas tiesību aktu reformas ir notikušas. Es pamanīju, ka jūs apsveicāt jauno Nodibinājumu likumu, un pēc jūsu lūguma Komisija ziņos par šo likumu un tā izpildi mūsu nākamajā progresa ziņojumā par Turciju nākamajā rudenī.
Turklāt apkaunojošā 301. panta nesenā pārskatīšana ir solis uz priekšu. Taču galu galā būtiska ir tā pareiza izpilde, lai ikvienam garantētu vārda brīvību Turcijā.
Papildus vārda un reliģijas pamatbrīvībām būtisks ir tālāks progress tādās jomās kā kultūras un valodu tiesības, sieviešu un bērnu tiesības un arodbiedrību tiesības. Pats svarīgākais ir no jauna pievērsties ar ES saistītām reformām, kurām arī ir jāpalīdz pārvarēt pašreizējo politisko krīzi.
Šis ir priekšsēdētāja Barroso kunga nodotais vēstījums Turcijai mūsu nesenā Turcijas apmeklējuma laikā. Gan valdībai, gan opozīcijas partijām jāiesaistās dialogā un jāmeklē kompromiss jutīgajos jautājumos, kas dominē iekšpolitikas diskusijās, starp tiem arī jautājumos par konstitucionālo reformu procesu. Šajā kontekstā vajag aizstāvēt gan sekulārismu, gan demokrātiju.
Es izsaku nožēlu, ka Konstitucionālā tiesa divus gadus bloķē Likumu par ombudu. Es atzinīgi vērtēju faktu, ka jūs mudināt to atbloķēt, lai nekavējoties izveidotu ombuda biroju. Mēs visi zinām, kāda nozīme bija ombudam, kad iestādēm tika noteikta atbildība un pilsoņu tiesības ES dalībvalstīs tika palielinātas.
Šo reformu būtība ir nodrošināt Turcijas pārveidošanu par atvērtu un modernu sabiedrību, kurā pilnībā tiek respektēts demokrātisks sekulārisms, proti, brīvība un demokrātija, dažādība un tolerance.
Pati Eiropas Savienības pastāvēšana balstās uz mums kopīgi piederošām demokrātijas pamatvērtībām - tiesiskumu un cilvēktiesībām. Tās, kā sacīja Jacques Delors kungs, ir ģimeniskuma un laulības pamats ar kurām mēs, eiropieši, esam sevi sasaistījuši.
Turcijas sarunu pamatnostādnes skaidri norāda šīs vērtības, un Komisijas pienākums ir tās uzraudzīt. Komisijas lomu pievienošanās procesā var raksturot kā "draugu, kurš pasaka patiesību” - pat, ja patiesība dažkārt ir nevēlama pa daļai ES vai Turcijai.
Tādējādi mēs nevaram būt vienaldzīgi pret to, kas notiek kandidātvalstīs, vismazāk pret notikumiem, kuri ietekmē mūsu kopīgās demokrātiskās vērtības. Es ievēroju jūsu bažas saistībā ar AKP likvidēšanas sekām. Protams, ka Konstitucionālās tiesas nolēmumam, kā arī Eiropas Padomes Venēcijas komisijas pamatnostādnēm jāatbilst demokrātijas principiem un tiesiskumam.
Mēs gribam redzēt, kā Turcija pēc šīs lietas turpina iet uz priekšu, ievērojot Eiropas vērtības. Turcija nevar atļauties vēl vienu izniekotu gadu darbā pie reformām, un demokrātisko principu izpildē mēs gribam redzēt progresu, nevis regresu.
Atļaujiet man noslēgt savu runu ar dažiem vārdiem par Kipru. Tagad abu kopienu līderiem ir pienācis laiks iziet no strupceļa un virzīties uz salas atkalapvienošanu. Es ticu, ka Turcija pilnībā dos savu ieguldījumu risinājumā. Komisija apstiprina atjaunotu ANO procesu un pilnībā atbalstīs salas abas kopienas, lai panāktu grūtos, bet nepieciešamos kompromisus.
Emine Bozkurt
Nesen Turcijā ir pieņemti svarīgi sociālie un nodarbinātības tiesību akti. Viens svarīgs mērķis ir panākt sieviešu plašāku ieiešanu darba tirgū, jo līdzdalība ekonomikā ir ļoti vajadzīga, lai nostiprinātu sieviešu stāvokli.
Nevienam nav jāskaidro, ka sieviešu tiesības arī ir cilvēktiesības. Ir svarīgi, lai sievietes varētu pieprasīt pamattiesības, kā arī dzimumu un reproduktīvās tiesības, un nekļūtu par tādu neskaidru kritēriju kā "pret sabiedrības pieklājības normām” upuri. Tas ir būtiski arī geju organizācijām. Turcijā ir ļoti vajadzīgi instrumenti, lai to uzraudzītu un ieviestu dzimumu līdztiesību. Tādēļ es gribētu redzēt Turcijas parlamentā sieviešu tiesību komiteju ar pilnām likumdošanas pilnvarām.
Vietējās vēlēšanas Turcijā notiks nākamajā gadā. Valsts līmenī sieviešu skaits parlamenta deputātu vidū ir dubultojies, taču ir jādara daudz vairāk. Vietējā aktivitāte joprojām ir mazāka par 1 %, kas ir milzīga problēma, ja taisnīgai sieviešu pārstāvībai politikā tagad ir jākļūst par realitāti.
Giorgos Dimitrakopoulos
Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man vispirms apsveikt Oomen-Ruijten kundzi ar viņas ziņojumu un arī ar sadarbību visā šajā laikā.
Ziņojumā tiek raidīts skaidrs signāls Turcijai, ka tās ceļš uz Eiropu un tās galīgā ieiešana Eiropas ģimenē izies cauri šādiem posmiem.
Pirmkārt, tai jāturpina nostiprināt reformas visās nozarēs un struktūrās.
Otrkārt, tai ir pilnīgi un absolūti jāievēro cilvēktiesības un minoritāšu tiesības.
Treškārt, Turcijas ir jāizved karaspēks no Kipras, un ir jādod ieguldījums taisnīgā un ilgstošā risinājumā Kipras jautājumā. Tagad ir laiks mums visiem atbalstīt prezidenta Christofias kunga iniciatīvas šajā virzienā.
Ceturtkārt, Turcijai ir jāsaglabā labas kaimiņattiecības kopumā, un ar Grieķiju jo īpaši. Tas nozīmē, ka lidojumu informācijas reģionā ir jāpārtrauc pārkāpumi, kā arī visu veidu provokācijas.
Protams, Turcijā ir spēki, kas vēlas destabilizāciju, savukārt daļa Turcijas pilsoņu cer uz demokrātiskāku, progresīvāku, attīstītāku, vidi aizsargājošāku, sociāli apzinātāku, mieru mīlošāku un uz Eiropu vairāk orientētu Turciju. Šiem pilsoņiem ir jādod ziņa, ka viņu cīņa nav veltīga, un tas ir pavēstīts ar Oomen-Ruijten kundzes ziņojumu mūsu šodienas diskusiju.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētājas kundze, priekšsēdētāja vietnieka kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, es gribētu sākt ar pateikšanos Oomen-Ruijten kundzei par ļoti auglīgo un konstruktīvo sadarbību. Savas grupas vārdā es gribētu arī izteikt solidaritāti ar Lagendijk kungu: mēs noraidām visus netaisnīgos uzbrukumus viņam.
Es gribētu pievērsties svarīgam jautājumam, proti, draudiem par divu partiju, AKP un DTP, aizliegšanu. Abos gadījumos mēs gribam ļoti skaidri pateikt, ka šie aizliegumi mums būs pilnīgi nepieņemami un tie radīs šķēršļus Turcijas progresam ceļā uz pievienošanos Eiropas Savienībai. Mūsu izpratnē par demokrātiju ir neaptverami, ka tiesa varētu neskaitāmiem balsotājiem pēc balsošanas vienkārši liegt tiesības ietekmēt politisko stāvokli viņu valstī tādēļ vien, ka viņi ir balsojuši par partiju, kurai viņi dod priekšroku. Tas ir nepieņemami gan attiecībā uz valdošo partiju, gan attiecībā uz Demokrātiskās sabiedrības partiju (DTP). Attiecīgie juridiskie un demokrātiskie pamatprincipi apstrīd šādu rīcību.
Tā vietā, lai izmantotu iespēju runāt un iesaistītos dialogā ar kurdu tautas pārstāvjiem, jo mēs kopā ar turkiem esam pret terorismu, tiek veikts mēģinājums aizliegt arī DTP. Es zinu, ka ne visi DTP biedri ir gatavi iesaistīties dialogā. Šajā gadījumā vienkārši ir jāizstrādā pieeja, lai atbilstīgi attīstītu šo dialogu. Tādēļ mēs nepārprotami aicinām visus mēreno spēkus Turcijā darīt visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka šīs abas partijas var turpināt savu darbību Turcijas politiskajā arēnā.
Mēs zinām, ka tas ir ilgs un beztermiņa process, taču procesam ir jābūt ar savu mērķi, un šim mērķim ir jābūt pievienošanās Eiropas Savienībai. Tas ir mērķis, kura sasniegšanai mums Eiropas Savienībā sadarbībā ar mūsu pilsoņiem ir jādara viss iespējamais. Taču arī Turcijai ir jādara viss iespējamais, veicot vajadzīgās reformas.
(Aplausi)
Alexander Graf Lambsdorff
Priekšsēdētājas kundze, arī es gribētu sākt, izsakot siltu pateicību Oomen-Ruijten kundzei par labu sadarbību, kura šoreiz bija tieši tikpat konstruktīva kā pagājušā gada rudenī. Šī ziņojuma raksturīga iezīme ir būtiska vienprātība. Parlamentārās grupas piekrīt, ka Turcijai tāpat kā līdz šim ir jāturpina nepārtraukti uzlabojumi, taču tai tas ir jādara daudz straujāk nekā līdz šim. Mēs arī piekrītam, ka tas ir kaut kas tāds, ko mēs varam un, patiesi, kas mums ir jāsagaida no pievienošanās kandidātes.
Mēs arī uzskatām, ka šīs reformas ir jāveic, neraugoties uz nopietnajām pašmāju politiskajām krīzēm. Es gribētu turpināt ar to jautājumu, ko tikko pieminēja Swoboda kungs: Eiropas Savienība nav šī aizliegšanas procesa dalībniece. Komisāram Rehn kungam ir taisnība, sakot, ka laicīgums un demokrātija ir jāaizsargā; pretējā gadījumā līdzīgi Swoboda kungam es varu saskatīt mūs saskaramies ar būtisku demokrātijas problēmu, kas būs liels traips pievienošanās sarunās.
Svarīgi ir atzīmēt ka daudzas problēmas, par ko mēs runājam, jau kādu laiku ir pastāvējušas, tādēļ šajā sakarībā ir jāuzsver tikai daži jautājumi. Pagājušajā gadā mēs atzinīgi vērtējām faktu, ka Turcijas valdība saņēma skaidru un nepārprotamu mandātu turpmākajām reformām. Mēs prasījām izmantot šo mandātu, lai patiesi turpinātu reformas. Mēs atzinīgi vērtējam fondu likuma pieņemšanu. Tas ir pozitīvs solis, bet līdzsvaram mums ir jāsaka - un es domāju, ka arī šajā jautājumā pastāv vienprātība - ka mēs visi galu galā esam vīlušies par to, kas ir sasniegts.
Ņemsim konstitucionālo reformu: tā ir tik aizēnota ar debatēm par galvas lakatiem, ka nav panākts nekāds progress attiecībā uz Turcijas konstitūcijas atjaunošanu. Galvas lakati ir jautājums arī par reliģisko un uzskatu brīvību, bet to nedrīkst izmantot tādu sieviešu apspiešanai kultūras jomā, kuras atbalsta laicīgu nostāju.
Cits svarīgs jautājums, it īpaši liberāļu frakcijai, ir vārda brīvība. Tā sauktā 301. panta reforma, pēc mūsu domām, nav apmierinoša. Es esmu runājis ar daudziem cilvēkiem pašā Turcijā, un arī tur tikai daži cilvēki tic, ka šī 301. panta reforma ir nopietna un pamatota, it īpaši tagad, kad tas ir simbolisks pants. Kriminālkodeksā ir daudzi citi panti, kas ierobežo vārda brīvību. Es negribu tos visus uzskaitīt, bet šeit vēl ir ļoti daudz darāmā.
Cits punkts, kuru es vēlētos īsumā pieminēt, ir saistīts ar Turcijas attiecībām saistībā ar ES un NATO. Mēs vēlamies uzsvērt, ka mēs sagaidām, lai Turcija rādītu pozitīvu attieksmi pret Eiropas drošības un aizsardzības politikas (ESDP) misijām. Mēs izprotam pastāvošās grūtības. Neraugoties uz to, mēs sagaidām no pievienošanās kandidātvalsts, lai tā parādītu Eiropas cīņassparu, kad Eiropas personālsastāvs piedalās tādās misijās kā EUPOL un EULEX.
Joost Lagendijk
Dāmas un kungi, kā jūs droši vien pamanījāt, pēdējās pāris nedēļās komisāra kungs un es saņēmām daudz kritikas no noteiktām Turcijas aprindām. Tiek izteikts apgalvojums, ka mēs pareizi neizprotam Turciju, ka mēs īstenībā neapzināmies, kas notiek Turcijā.
Man jāatzīst, ka dažreiz Turcijā ir diezgan daudzas lietas, kuras es nesaprotu. Piemēram, es nevaru saprast, ka daudzi cilvēki Turcijā neuzskata par problēmu faktu, ka valdošo partiju, kas pēdējās vēlēšanās ieguva 47 % balsu, Konstitucionālā tiesa draud aizliegt. Tas, ko es vēl nevaru saprast ir, ka Eiropas Padomes ieteikumus par politisko partiju aizliegumu vienkārši neņēma vērā, jo ir skaidrs, ka argumenti pret AKP nekādā ziņā neatbilst kritērijiem. Arī to es nevaru saprast, ka tik vienkārši neņēma vērā to, ka, aizliedzot AKP un DTP, apmēram 90 % balsu dienvidaustrumos atzina par nederīgām ar visu, kas no tā izriet. Arī to es nevaru saprast, ka Turcijā sacēla tādu kņadu par to, ka komisāra kungs un es kritizējām faktu, ka, pēc mūsu domām, tas ir politisks arguments, ja tas noved pie valdošās partijas aizlieguma, un tam patiešām būs nopietnas sekas. Pēc manām domām, mūsu pienākums ir to pateikt, un mums ir jāturpina to darīt.
Taču ir vēl citas lietas, ko es nesaprotu. Tas, ko es nesaprotu ir, kāpēc varas iestādes nevarēja ļaut arodbiedrībām mierīgi demonstrēt Stambulā, 1. maijā, pat Taksima laukumā - tādā simboliskā vietā kopš 1977. gada. Tas, ko es arī patiešām nesaprotu ir, kāpēc varas institūcijas nespēja atšķirt dumpiniekus no arodbiedrībām, kas centās realizēt savas demokrātiskās tiesības. Es arī nesaprotu, kāpēc bija vajadzīga tik pārmērīga vardarbība pret mierīgiem demonstrācijas dalībniekiem un nevainīgiem garāmgājējiem.
Es pabeigšu, izsakot cerību, ka šis Parlaments turpinās, kā atspoguļots šajā ziņojumā, veicināt reformas, bet arī kritizēt valdību un opozīciju, ja reformas nestājas spēkā tādā veidā, ko es raksturotu kā skaidru, precīzi formulētu, respektējot vienam otra uzskatus, bet bez tabu. Man ir stingra pārliecība, ka, ja tas notiks, beigās mēs Turcijā un Eiropas Savienībā viens otru sapratīsim labāk.
Konrad Szymański
Šo ļoti labo ziņojumu Ankarā labi neuzņems. No vienas puses mēs apzināmies ieguldītās pūles, proti, fondu likuma pieņemšanā, Kriminālkodeksa reformā saistībā ar izteiksmes brīvību un paziņojumā par konstitucionālajām izmaiņām. No otras puses, konkrēti jautājumi joprojām paliek neatrisināti. Tajos ietilpst citas reliģiskās ticības brīvības, neskaitot islāmu, iejaukšanās Ekumēniskā patriarhāta darbībās un lēnais izmeklēšanas progress Hrant Dink un trīs Malatjas kristiešu slepkavībās. Ir arī situācija, kad noteikti nosacījumi Asociācijas līgumā nav ievēroti. Mēs pagājušajā gadā rakstījām par katru no šiem jautājumiem. Var secināt, ka Bosfora reģionā laiks rit ļoti lēni.
Tā vietā, lai izdarītu spiedienu uz pilnu integrācijas procesu, mums, šķiet, vajadzētu piedāvāt likumīgu ietvaru tādai sadarbībai starp Turciju un Savienību, kas būtu piemērotāka abiem partneriem. To varētu darīt nekavējoši. Šāda ietvara politiskā dimensija krietni pārsniegtu Eiropas kaimiņattiecību politiku. Alternatīvā pakete neradītu tādus saspīlējumus, ar kādiem šobrīd sastopas Ankarā un Eiropas galvaspilsētās saistībā ar debatēm par to, ka Turcija kļūtu par pilntiesīgu Eiropas Savienības dalībvalsti.
Vittorio Agnoletto
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mēs atturēsimies no šīs apņemšanās, it īpaši, ņemot vērā to, kā notiek izvairīšanās no kurdu jautājuma. Jo īpaši es neticu, ka Turcijas darbības Irākas ziemeļos var raksturot tikai kā "neproporcionālas militāras operācijas”; tā vietā mums ir jāatzīst, ka tas ir atklāts starptautisko tiesību pārkāpums.
Kurdu jautājumu nevar samazināt vienīgi līdz sociālam cēlonim. Pirmām kārtām tas ir politisks jautājums, un mums ir skaidri jāpasaka valdībai, ka tai ir jāsāk sarunas ar vietējām varas iestādēm kurdu reģionos un ar DTP. Mēs nevaram noklusēt faktu, ka nav ne ar mājienu pieminēts Luksemburgas tiesas lēmums par atšķirīga statusa piešķiršanu PKK attiecībā uz teroristu sarakstiem, kā tas bijis līdz šim.
Mēs domājam, ka ir bijuši daudzi aicinājumi Turcijai attiecībā uz kurdu jautājumu, bet līdz šim pilnīgi nekādas būtiskas izmaiņas nav novērotas. Šis ir mūsu atturēšanās iemesls.
Georgios Georgiou
Priekšsēdētājas kundze, es izlasīju savas kolēģes, deputātes Oomen Ruijten kundzes ziņojumu ar lielu interesi un respektu, un es viņu apsveicu.
Taču, lai kā es censtos, es nevaru saskaņot to ar pašreizējo situāciju. Attīstība Turcijā neļauj mums saskatīt to, kāda būs šīs valsts nākotne ar tās raksturīgajām aziātiskajām iezīmēm.
Senāk Turcija ir mēģinājusi veikt reformas. Neaizmirsīsim Tanzimat reformas vai Abdul Hamit un Hatt-I Hümayun reformas. Simtiem gadu garumā bez panākumiem ir mēģināts veikt reformas.
Konstitucionālās tiesas lēmums ir ļaunu vēstošs drauds: politiskās partijas tiek likvidētas. Es nesaprotu, kāpēc Turcija nevar sekot Eiropas piemēram, ja tā ir valsts, kas gatavojas pievienoties, un, ja...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Philip Claeys
(NL) Es vēlētos pateikt Swoboda kungam, ka Eiropā faktiski jau ir aizliegta politiska partija. Es runāju par Beļģiju, kurā Vlaams Blok, lielāko flāmu partiju, 2005. gadā faktiski aizliedza. Nepārprotami, tas nav attaisnojums arī Turcijai aizliegt politiskās partijas.
To pateicis, es esmu pārsteigts, priekšsēdētājas kundze, ka Padome un Komisija ir apmierinātas ar bēdīgi slavenā 301. panta kosmētiskajām izmaiņām Turcijas Kriminālkodeksā, kas joprojām tikpat daudz ierobežos vārda brīvību. Tagad drīzāk sodāms pārkāpums ir aizvainot "turku tautu” nekā "aizvainot turciskumu”. Tas ir tikai semantikas jautājums, un tas joprojām var novest pie reāla cietumsoda.
301. pantu nevajag grozīt, to vajag atcelt kopā ar visiem juridiskajiem nosacījumiem, kas ir pretrunā ar vārda brīvību un demokrātiskām pamattiesībām. Ja to neizdara, sarunas ir vienkārši jāpārtrauc, kā tas vienmēr ir ticis solīts. Tika solīts, ka sarunu process ies kopsolī ar reformām Turcijā. Šis noteikti nav tāds gadījums, tā kā jau ir paļāvība, ka drīz jāatver divas jaunas sadaļas. Ja Eiropas Savienība apstiprinās kosmētiskos uzlabojumus, kas ir līdzīgi šiem, tā zaudēs visu uzticamību, un viss atlikušais sarunu process kļūs par grotesku farsu.
Werner Langen
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos iesākt, ļoti silti pateicoties Oomen-Ruijten kundzei. Viņa iesniedza atklātu un godīgu progresa ziņojumu, kas bez aizķeršanās seko ziņojumiem, kurus mēs pieņēmām iepriekšējos gados.
Tomēr ir viens punkts, par kuru es esmu daudz skeptiskāks nekā jūs un komisārs Rehn kungs. Es neredzu nekādu progresu, ko Turcija būtu panākusi pagājušajā gadā. Tieši pretēji, viss ir nonācis līdz bezdarbībai. Mums ir vislielākā interese par Turciju, kas ir moderna, demokrātiska, stabila un uz rietumiem orientēta un, kas saglabā ciešas ekonomiskas, politiskas un kultūras attiecības ar Eiropu. Taču, ja jūs aplūkojat faktus, visas pazīmes rāda, ka ir notikusi stagnācija.
Vēl mums ir jāatrod Muitas savienības jautājuma risinājums. Turcijai ir īpašs statuss, salīdzinot ar (vis-ą-vis) Eiropas Savienību, ciktāl tas attiecas uz Kipru. Šajā reformu procesā mēs izstrādājām priekšlikumu attiecībā uz 301. pantu, bet es vēlētos jums atgādināt, ka iepriekšējais premjerministrs Tansu Ēiller kungs solīja reformu 1995. gadā, pirms 13 gadiem, pirms mēs apstiprinājām Muitas savienību, un nekas nav noticis. Iesniegums par aizliegumu ir uz galda un tas rāda Turcijas demokrātiska brieduma trūkumu: partijas nemaz neuztrauc tas, ka valdošo partiju varētu aizliegt un, ka pašu premjerministru varētu norobežot no politikas. Militāristi ir gan stabilitātes faktors, gan kavēklis demokrātijai. Arī šī pretruna nav atrisināta un es Turcijā saskatu jauna nacionālisma pazīmes, kas ir acīm redzamas daudzās jomās. Izturēšanās pret mūsu delegācijas vadītāju, Joost Lagendijk kungu, rāda, ka īstenībā runa nav par uzskatu brīvību. Tā vietā ir vēlme, jebkurā iespējamā veidā, radīt spriedzi sabiedrībā, lai ietekmētu sabiedrības viedokli. Mēs ar to nevaram samierināties.
Pēc manām domām šobrīd saistībā ar Turciju nav absolūti nekāda iemesla optimismam un vajag nopietni domāt par citām izvēlēm. Šis ziņojums ir atklāts un godīgs, un mums to vajag atbalstīt.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Es arī gribu apliecināt cieņu referentei un tam, kā viņa ir sastādījusi ziņojumu. Ziņojumā skaidri parāda virzienu, kādā Parlaments grib darboties, tas ir, vest sarunas par Eiropas Savienības dalību, bet neko citu.
2008. gadu pasludināja par reformu gadu Turcijā. Protams, ka mēs atbalstām šo mērķi, bet gaidīsim, lai redzētu, kā noritēs iekšējā attīstība Turcijā. Swoboda kungs ir par to pietiekoši daudz pateicis. Ja tas neizdosies, mums būs darīšana ar Turciju, kas īstenībā nebūs rīcībspējīga.
Runājot par reformām, es arī vēlētos pievērst uzmanību Kriminālkodeksa 301. pantam, kuru izmanto, lai ierobežotu vārda brīvību Turcijā vairākos veidos. Valdība ir paziņojusi, ka tā vēlas grozīt šo pantu. Mēs ticam, ka šis ir solis uz priekšu, bet tas, ko mēs gribētu visvairāk un uzskatām par labāko risinājumu, ir atcelt šo pantu pavisam kopā ar citiem ierobežojošiem nosacījumiem, pielikt punktu praksei, kura diemžēl joprojām pastāv, proti, ļaunprātīgi izmantot šos pantus, lai ierobežotu vārda brīvību.
Otrkārt, es gribētu piekrist Lagendijk kungam, ka pret mums arī lietoja vardarbību tādējādi, ka policija iejaucās 1. maija demonstrācijā Stambulā. Jūs sapratīsiet, ka mums sociāldemokrātiem, kam 1. maijs ir svarīga diena, tas bija kaut kas ļoti traucējošs. Mēs ceram, ka tas nekad vairs neatkārtosies un aicinām varas iestādes nodrošināt, lai tas neatkārtotos.
Beidzot, piezīme par kurdu jautājumu. Mēs gribam, lai debates Turcijā notiktu reāli, un mēs gribam, lai politisku risinājumu meklētu, izmantojot decentralizāciju, bet arī, piemēram, sekmējot vispārēju kurdu valodas lietošanu. Es domāju, ka tas ir svarīgs punkts, ko šodien atkal ir jāuzsver.
Beidzot, es arī gribu pievērst uzmanību jautājumam, ko esam apsprieduši atkārtoti, atbalsta izteikšanai Spānijas premjerministra Zapatero kunga un viņa Turcijas kolēģa Erdošan kunga iniciatīvai, ko viņi sauc par Civilizāciju aliansi. Mēs ceram, ka šodien Parlaments beidzot atbalstīs mūsu grozījumus šajā sakarībā.
Andrew Duff
Priekšsēdētājas kundze, pirmkārt es vēlētos aizstāvēt Joost Lagendijk kungu no CHP un zināmu nacionālistisku žurnālistu apkaunojošajiem uzbrukumiem viņa integritātei. Joost Lagendijk kungs ir labs Turcijas draugs un pirmšķirīgs JPC priekšsēdētājs. Tie, kas uzbrūk Lagendijk kungam, uzbrūk šim Parlamentam, un viņi tiecas ziedot demokrātiju uz agresīva laicisma altāra. Mūsu vēstījumam ir jābūt absolūti skaidram: ja Turcijas Augstākā tiesa turpinās slēgt politiskās partijas, viņi iznīcinās visas izredzes Turcijas dalībai Eiropas Savienībā.
Cem Özdemir
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es arī vēlētos iesākt ar pateicību referentei par viņas godīgo sadarbību un ļoti līdzsvaroto ziņojumu. Ziņojums izgaismo kritiskos punktus, ko identificēja cilvēki pašā Turcijā: piemēram, kurdu problēmas risinājums, pamatojoties uz saskaņu, aizstāvot visu etnisko grupu tiesības Turcijā, galvas lakatu problēma Turcijā, kurā ietverta to iedzīvotāju interešu ievērošana, kas nevēlas valkāt galvas lakatu, un reliģiskā brīvība, kas attiecas uz ikvienu Turcijā, ieskaitot, piemēram, alevītus, kristiešus un Stambulas Ekumēnisko patriarhu.
Mēs to visu sakām tāpēc, ka esam Turcijas draugi un tāpēc, ka gribam redzēt eiropeisku Turciju Eiropas Savienībā. Tāpēc mēs izsakām šo kritiku kā viens draugs otram. Arī Eiropas Savienība var darīt vairāk. Tie signāli, kurus sūtīja Sarkozy kungs - ka Turcija, neņemot vērā, ko tā dara, nekad nepievienosies Eiropas Savienībai - protams, nepalīdz.
Roberta Angelilli
(IT) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties referentei par lielisko darbu, ko viņa paveica, lai ļoti skaidri identificētu pašreizējo politisko, sociālo un administratīvo situāciju Turcijā.
Neatkarīgi no tā, vai nostāja Turcijas pievienošanās Eiropas Savienībai ir pozitīva, vienaldzīga vai atklāti naidīga, nevar būt strīdi par to, ka Turcija tālu atpaliek modernizācijas un cilvēktiesību ziņā. Jāatzīst, ka ir daži sasniegumi, bet korupcija ir patiesa sērga un Kipras jautājums paliek neatrisināts, nerunājot par faktu, ka ir daudz darāmā attiecībās ar armēņiem. Pastāv kurdu jautājums, vardarbība pret sievietēm joprojām ir sāpīgs jautājums un tas pats attiecas arī uz piespiedu laulībām un noziegumiem, aizstāvot godu.
Iemesls satraukumam ir arī situācija saistībā ar dzimstības reģistrāciju un zemo izglītības līmeni. Šis saraksts, protams, nav pilnīgs un sniedz mums ļoti grūtas situācijas momentuzņēmumu, ko Parlamentam jāturpina ļoti uzmanīgi un nemitīgi pārraudzīt. Nevar būt kompromisu attiecībā uz brīvību un pamattiesībām ...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Adamos Adamou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ja Turcija pilnībā atbildīs visiem Kopenhāgenas kritērijiem un saistībām, ko tā ir uzņēmusies saskaņā ar Asociācijas nolīgumu un papildu protokolu Ankaras nolīgumam, tā varēs un tai būs jāpievienojas ES.
Mums ir pilnīgi skaidrs, ka mērķis ir Turcijas pilnīga pievienošanās un ka kaut kāda veida partnerattiecības nav alternatīva. Turcijas izredzes pievienoties ES būs spiediens uz valsti, ievērot ikviena Turcijā dzīvojošā cilvēktiesības, ieskaitot kurdus un reliģiskās minoritātes.
Neskatoties uz mūsu bažām par tiesvedību, kas pašlaik notiek valdošās partijas sakarā, un par Kriminālkodeksa 301. panta virspusējām izmaiņām, mēs ticam, ka Turcija ir sasniegusi zināmus panākumus. Taču, ja tās pievienošanās gaita turpināsies netraucēti, tai ir jārīkojas tā, kā ir rīkojušās agrākās kandidātvalstis, un kopumā jāpilda ES līguma saistības.
Tāpēc Turcijai ir jāciena tās saistības, jāatver tās gaisa un jūras ostas Kipras Republikas lidmašīnām un kuģiem un jāatceļ aizliegums Kipras dalībai starptautiskās organizācijās.
Šodien mēs vērojam sasniegto progresu, pateicoties grieķu un turku kipriešu kopienu pūlēm, ievērojot 21. marta līgumu starp abu pušu Kipras līderiem, Turcija nedrīkst stāties ceļā.
Bastiaan Belder
(NL) Turcijas Republika pati sevi diskvalificē attiecībā uz iestāšanos Eiropas Savienībā. Es nevaru izdarīt citu secinājumu no sliktās izturēšanās pret tās nelielo kristiešu mazākumu, apmēram 100 000 cilvēku jeb tikai vienu simto daļu no kopējā iedzīvotāju skaita. Ņemot vērā Kopenhāgenas kritērijus, arī Padomei, Komisijai un Parlamentam nav citas izvēles.
Tiešā vajāšana, kam daudzus gadus ir pakļauti sīriešu ortodoksālās ticības piekritēji un citi kristieši Turcijas dienvidaustrumos, Tur Abdin, ir tieša apsūdzība Turcijas valstij. Vai valsts, kurā policija vai drošības dienesti regulāri nopratina tos pilsoņus, kas apmeklē kristīgos dievkalpojumus, iederas Eiropas Savienībā? Šo nopratināšanu turklāt bieži pavada draudi viņu privātajai dzīvei vai nodarbinātībai, un dažos gadījumos pat spīdzināšana. Turcijas stāvoklis, Turcijas pašdiskvalifikācija. Taču jautājums ir šāds: cik godīga šajā sakarībā Eiropas Savienība ir pati pret sevi?
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētājas kundze, es cienu Turcijas tautu un es pilnībā apzinos gadsimtiem ilgās ciešās kaimiņattiecības starp manu valsti, Poliju, un Turciju. Tomēr man jāsaka, ka doma par Turcijas iestāšanos Eiropas Savienībā nav aptverama.
Lai gan Turcija daudzus gadsimtus ir atradusies Eiropas teritorijā, kultūras aspektā tā nav Eiropas valsts. Mums būtu jāsadarbojas ar Turciju, cik labi vien mēs to spējam, bet musulmaņu valsts ietekmi pēc pievienošanās Eiropai ir grūti apjaust. Patiesībā pašreizējais stāvoklis Turcijā norāda, ka iestādes Ankarā ne īpaši vēlas kļūt integrētas Eiropā.
Papildus Turcijas attiecībām ar Eiropas Savienību es gribētu arī atsaukties uz Turcijas attiecībām ar Armēniju. Man ir prieks, ka priekšlikumā Eiropas Parlamenta rezolūcijai Turcijas valdība tiek aicināta pārtraukt Armēnijas ekonomisko blokādi. Tomēr ir žēl, ka šajā dokumentā nav pieminēts genocīds pret armēņiem.
Jacques Toubon
(FR) Priekšsēdētājas kundze, mūsu kolēģes Ria Oomen-Ruijten kundzes ziņojums ir vispusīgs, godīgs un drosmīgs Turcijas visizšķirošākajā pārbaudes laikā, un vēlos viņu apsveikt ar šo ziņojumu. Taču šis ziņojums ir daļa no žanra, kas, manuprāt, kļūst aizvien vairāk nereāls. Parlaments un daudzas citas iestādes turpina izteikt savas pretenzijas, it kā mūsu nenogurstošās pamācības varētu mainīt Turciju. Faktiski tā ir lietas būtība: pretrunas starp šo valsti, šo tautu, šiem lieliskajiem cilvēkiem, tās attīstību un to projektu, kurā mēs vēlamies kopīgi darboties.
Turcija ir nācijas valsts, viena no pēdējām šāda veida valstīm, viena no spēcīgākajām un viena no viszinošākajām. Tās vienotība ir nacionālistu vienotība, un tas ir skaidri redzams attiecībā uz Armēnijas genocīda atzīšanu. Tās politika aizvien vairāk iedvesmojas no vienas vienīgas reliģijas, pat tā, ka tā virzās prom no laicīgajiem aspektiem, kas veido tās konstitūcijas pašu pamatu. Tā izrāda savu vēlmi pēc neatkarības, savukārt mēs šeit vēlamies īstenot integrācijas principu un pilnvaru un suverenitātes deleģēšanu. Tas nav nekas cits kā divu pušu sadursme.
Nelolosim ilūzijas, atturēsimies no kaut kā vai visa teikšanas turkiem, un likšanas viņiem ticēt, ka mēs vēlamies vai nu pieņemt viņu pievienošanos bez faktiskas Kopenhāgenas kritēriju izpildīšanas vai to dēļ noraidīt viņu pievienošanos, kad faktiski uz spēles esam likti mēs paši un tas, kādu mēs gribam savu Eiropas projektu. Turklāt definēsim ilgstošu partnerības struktūru, kurā izmantota abpusēji izdevīga pieeja, lai ļautu Turcijai uzņemties tās lomu kā reģionālai varai, bet ES turpināt tās pasaules identitātes veidošanu.
Véronique De Keyser
(FR) Priekšsēdētājas kundze, tā kā manā rīcībā ir tikai viena minūte, es uzreiz ķeršos pie lietas būtības.
Referentes, Oomen-Ruijten kundzes, samierinošā nostāja ir novērsusi virkni klupšanas akmeņu. Tomēr viens ir palicis, un tās ir domstarpības par 14. grozījumu attiecībā uz reproduktīvo veselību. Sociālisti uzskata, ka šis grozījums nav mazsvarīga detaļa, nav tikai sieviešu problēma. Tā ir norāde par skaidru baznīcas nodalīšanu no valsts, kā arī sekulārisma simbols.
Ja mēs vairs negribam, lai Turcijas sekulārismu aizsargātu armija vai tiesa, ļausim par to parūpēties sievietēm. Viņas to aizsargās ar saviem ķermeņiem. Valstī, kas joprojām praktizē slepkavības, aizstāvot godu, seksuālu tiesību prasīšana sievietēm nozīmē stāšanos pretī fundamentālistu pārākumam no visām pusēm.
István Szent-Iványi
(HU) Priekšsēdētājas kundze, nemēģināsim uzspodrināt šo situāciju: jautājums par Turcijas pievienošanos ir sasniedzis kritisku stadiju. To kavē gan neskaidrības Turcijas iekšējā politikā, gan arī vilcināšanās no Eiropas Savienības puses attiecībā uz Turciju. Šajā situācijā ir svarīgi atkārtoti uzsvērt, ka pievienošanās process ir ilgstošs, bet kopējais mērķis ir dalība Eiropas Savienībā. Mēs to esam apņēmušies, un tāpat to ir apņēmusies Turcija.
Tas ir mūsu stratēģiskajās interesēs, lai Turcija ilgtermiņā kļūtu par daļu no Eiropas politiskās struktūras. Saistītā dalība ar Vidusjūras reģiona savienības starpniecību var papildināt, bet ne aizstāt integrācijas procesu. Turcijai arī ir jādara daudz vairāk nekā līdz šim, lai stiprinātu demokrātiskās iestādes, pastiprinātu civilo kontroli pār militāro, reformētu tiesisko sistēmu un veicinātu cilvēktiesības un minoritāšu tiesības. Mums ir kopīga atbildība nodrošināt, lai šis process būtu veiksmīgs, jo tā būs arī mūsu neveiksme, ne tikai Turcijas neveiksme, ja sarunas nonāks strupceļā. Paldies.
Mogens Camre
(DA) Priekšsēdētājas kundze, Turcija ir pārāk liela un pārāk atšķirīga, lai kļūtu par ES dalībvalsti. Ja Turcija patiešām vēlētos dzīvot saskaņā ar Kemal Atatürk kunga slavenajiem vārdiem: "Ir tikai viena civilizācija,” mēs šeit gadu pēc gada nestāvētu, apgalvojot, ka Turcija pavisam noteikti nevēlas pakļauties ES prasībām attiecībā uz Eiropas vērtību pieņemšanu un atteikšanos no osmaņu vērtībām. Turcija nepārprotami cer ES nogurdināt ar sarunām, nepakļaujoties mūsu galvenajām prasībām, kas nestu izmaiņas. Trīsdesmit ceturto gadu pēc kārtas Turcija okupē vairāk nekā vienu trešdaļu no ES dalībvalsts teritorijas. Kipra kopumā cieš no turku okupācijas, un okupētais reģions cieš visvairāk. Skaidri ir redzams, ka lielākā daļa Eiropas pilsoņu nevēlas, lai Turcija kļtu par ES dalībvalsti. Šķiet arī, ka aizvien lielāka daļa Turcijas pilsoņu to nevēlas. Ir laiks pārtraukt šo teātri. Turcijai var būt paplašināts tirdzniecības līgums. Eiropai nav vietas tajā nākotnē, ko mēģina veidot Turcija.
Ioannis Kasoulides
Priekšsēdētāja kungs, es apsveicu Ria Oomen-Ruijten kundzi ar viņas līdzsvaroto un godīgo, bet stingro pieeju šādam pretrunīgam jautājumam. Militārie gājieni tagad ir vecmodīgi, un tie tiek nomainīti ar tiesu varas d'état gājieniem. Neticami, ka konstitūcija un likumi ļauj tiesisku valdības, ko demokrātiski ir ievēlējuši 47 % cilvēku, gāšanu ar apsūdzību, kas ir pilnībā neproporcionāla pieprasītajam spriedumam, salīdzinot ar ES, Eiropas Padomes vai Venēcijas komisijas standartiem.
ES principi nav savienojami ar "dziļo stāvokli” vai militāro kavēšanu valdībai reaģēt uz jaunajiem izaicinājumiem: par Kipru, tagad demonstrēt, ka sarunas ir atsāktas, ka Ankarai ir politiskā griba panākt vienošanos par principiem, uz kuru pamata ir veidota ES, bez turku karaspēka klātbūtnes salā vai vienpusējas militārās intervences tiesībām; par cilvēktiesībām un izteikšanās brīvību, kas ir minēta 301. pantā; par cieņu pret ne-musulmaņu reliģijas minoritāšu un ortodoksālā ekumēniskā patriarha tiesībām; par Turcijas saistībām attiecībā uz Ankaras protokolu; par tādiem jautājumiem kā kaisles noziegumi pret sievietēm un klusēšanas sazvērestību šajā jautājumā; par jautājumu attiecībā uz genocīdu pret armēņiem, Armēnijas bloķēšanu un tā tālāk.
Tie ir uzdevumi, kas Turcijai ir jārisina, ja tā grib pierādīt, ka tā ir kandidātvalsts, kas nolēmusi kļūt par Eiropas Savienības locekli.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Turcijai ir vieta Eiropas saimē, un mūsu vienīgajam mērķim vajadzētu būt, lai notiktu pilnīga pievienošanās. Eiropas Savienībai vajadzētu cienīt tās apņemšanos. Turcijai savukārt ir jāpakļaujas Kopenhāgenas kritērijiem un saistībām, ko tā ir uzņēmusies.
Taču pagājušajā gadā cilvēktiesību jomā ir sasniegts ļoti mazs progress. Vispārzināmais 301. pants un visu to nosacījumu, kas izsmej izteikšanās brīvību, atcelšana paliek galīgais mērķis.
Turklāt situācijai Turcijas dienvidaustrumos ir nepieciešama tūlītēja uzmanība. Mēs nosodām vardarbību un ticam, ka ir jāatrod noteikts risinājums ar miermīlīgu līdzekļu palīdzību. Vardarbībai nevar stāties pretī ar vardarbību. Šī iemesla dēļ es uzskatu, ka vajadzētu būt visaptverošai izmeklēšanai par to, kā ASV aviācija izmanto turku teritoriju saistībā ar slepeno aizdomīgo personu aizvešanu uz Gvantanamo līci.
Mums vajadzētu censties radīt miermīlīgu, demokrātisku un stabilu sabiedrību. Šī iemesla dēļ mēs īpaši esam norūpējušies par pēdējo notikumu attīstību Turcijā saistībā ar iespējamo Taisnīguma un attīstības partijas (AKP) aizliegumu.
Ļaujiet man nobeigt, apsveicot referenti...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Marios Matsakis
Priekšsēdētājas kundze, mēs visi zinām, ka galvenais šķērslis Turcijas progresam uz demokrātiju ir Turcijas armija, armija, kas ne tikai kontrolē miljoniem kareivju un viņu apgādājamos, bet arī politiskās partijas un procesus, policiju un slepeno dienestu, lielu daļu tiesu varas (ieskaitot augstākās un konstitucionālās tiesas), kā arī valsts reliģiskos, izglītības, sociālos un ekonomiskos jautājumus.
Kopš ģenerāļa Atatürk kunga revolūcijas divdesmitajos gados Turcijā tieši vai netieši ir valdījusi militāra diktatūra. Nesenās izredzes pievienoties ES ir devušas iespēju dažiem drosmīgiem cilvēkiem, piemēram, AKP partijas vadītājiem, apstrīdēt armijas pārākumu. Mūsu pienākums ir palīdzēt šiem cilvēkiem ne tikai ar vārdiem, bet arī ar darbiem. Armija gūst lielāko daļu sava spēka ar rietumu atbalstu. Miljardiem eiro tiešā palīdzībā un ar ienesīgiem, riskantiem līdzaizstāvības pasākumiem piešķir ASV, Lielbritānija, Vācija, Itālija un Spānija. Šīm un citām valstīm, ieskaitot Krieviju un Ķīnu, ir pienākums pārtraukt visu šādu ekonomisko atbalstu Turcijas armijai, kamēr vien valstī netiek nodibināta īsta demokrātija.
Mario Borghezio
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vienīgi spēcīgas ģeopolitiskas un ģeoekonomiskas intereses, nevis mūsu tautu intereses un griba, ir par labu Turcijas ienākšanai Eiropā.
Šis ziņojums izskatās kā iemeslu enciklopēdija pret iestāšanos Eiropas Savienībā no tādas valsts puses, kas ar katru dienu kļūst aizvien islāmiskāka, kur muftiji atklāti sludina, ka visas sievietes, kas nevalkā plīvuru, ir velna pielūdzējas. Turcijas konstitūcija ir noteikumu krājums, kas tiek atbalstīts, taču tas ir pretrunā ar mums dārgajām cilvēktiesībām.
Diemžēl ziņojumā ir greizi iztulkoti būtiski jautājumi: par Kipru, genocīdu pret armēņiem un kurdu jautājumu. Turklāt, kļūstot par Eiropas dalībvalsti, šie islāma valsts likumi, kas stingri aizliedz alkohola lietošanu, tiks uzspiesti mūsu tautām, ieskaitot slavenos ķeltus, īrus, bretoņus un mūs, cilvēkus no Po ielejas, kas lepojas ar mīlestību pret savu vīnu un alu.
Francisco José Millán Mon
(ES) Priekšsēdētājas kundze, Oomen-Ruijten kundzes ziņojums, ko mēs šodien pieņemsim, ir nopietns ziņojums, kopumā līdzsvarots, taču arī prasīgs dokuments.
Tajā ir norādīts panāktais progress, taču arī uzsvērtas trūkstošās reformas.
Mums visiem ir prieks, ka Turcijas iestādes uzlūko 2008. gadu par reformu gadu, jo mēs zinām, ka pievienošanās sarunas liek to darīt. Turklāt pārmaiņas pašas par sevi nāks Turcijai par labu.
Turcijas valdības lielais parlamentārais vairākums nozīmē, ka reformas nevar novilcināt. Ja tās ieviestu, ES pilsoņi arī saskatītu Turcijas apņēmības pakāpi attiecībā uz pievienošanos ES un tās vērtībām, ieskaitot cieņu pret tiesībām un brīvībām.
Tādējādi ziņojums uzsver mūsu stingro vēlmi, lai nekādi starpgadījumi nopietni netraucētu politisko dzīvi Turcijā.
Dāmas un kungi, mēs atbalstām reformas. Mēs arī atbalstām saistību ievērošanu. Neizpildītās saistības ietver attiecību normalizēšanu ar Kipru un pilnu Ankaras vienošanās papildu protokola ieviešanu.
Vēl viens svarīgs jautājums ES ir imigrācijas kontrole. Mums ir jānovērš nelegālā imigrācija, kas dažkārt izmanto Turciju kā tranzītzemi, un jācīnās pret mafiju, kas no tās iegūst peļņu.
Ārējās robežas un mehānismi, kas ir ieviesti, lai repatriētu nelegālos imigrantus, ir jākontrolē. Šie darbības virzieni prasa sadarbību no Turcijas puses, un tādējādi es nožēloju, ka vēl joprojām nav panākta nekāda vienošanās attiecībā uz atpakaļuzņemšanu.
Terorisms, dāmas un kungi, arī ir ļoti reāls drauds Turcijā un Eiropas Savienībā. Mums ir jāpastiprina sadarbība, lai daudz efektīvāk apkarotu šo postu.
Es tagad beigšu runāt. Ir vēl viena plašāka joma - ārpolitika - kur ES un Turcijai ir jāpieliek lielākas pūles, lai apvienotu savu nostāju. Es atsaucos, piemēram, uz Vidusjūras reģionu un Centrālāziju.
Mums ir arī daudz savstarpēju interešu attiecībā uz enerģijas drošību, vienu no lielākajiem mūsu laika uzdevumiem.
Īsumā, dāmas un kungi, Turcija un Eiropas Savienība ir vajadzīga viena otrai, un mums ir jāturpina strādāt, paturot to prātā.
Béatrice Patrie
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es ārkārtīgi priecājos par šī ziņojuma līdzsvaroto raksturu, kas raida pozitīvu signālu Turcijai. Sociālisti nodrošinās, lai pievienošanās sarunas turpinātu savu pozitīvo ceļu Francijas prezidentūras laikā. Mēs esam par pievienošanos, lai tur nevarētu būt nekādas ēnas par notikumiem attiecībā uz mūsu kopīgajām demokrātiskajām vērtībām.
Nav pieņemams, ka intelektuāļi, tādi kā armēņu izcelsmes žurnālists Hrant Dink kungs, riskē ar savu dzīvību, pārrunājot konkrētus periodus Turcijas vēsturē. Tāpat nav pieņemami ļaut oficiālajam virzienam iemūžināt genocīdu pret armēņiem kā lielas traģēdijas banalizēšanu, ignorējot cilvēku ciešanas, deportēto skaitu, ko var salīdzināt ar to cilvēku skaitu, kas cieš no gripas Apvienotajā Karalistē.
Tāpat kā filozofs Bernard-Henri Lévy kungs, arī es uzskatu, ka genocīda noliegšana faktiski ir daļa no genocīda. Es arī mudinu Turcijas iestādes izvēlēties saprātīgu patiesības ceļu un palīdzēt rehabilitēt visas nacionālās minoritātes.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es gribētu pateikties Oomen-Ruijten kundzei par šo ziņojumu. Tajā ir uzsvērts, ka Turcija daudzās jomās jau ir daļa no Eiropas projektiem, bet ir uzsvērts arī tas, ka notiek attīstība un virzība attiecībā uz Turcijas sabiedrības reformu. Vienlaikus ziņojumā ir uzsvērts, ka šīs reformas un pārmaiņas tiek veiktas pārāk lēni, ka vēl ir daudz darāmā.
Taču tas mums rada fundamentālu jautājumu: vai Eiropas Savienība, vai Eiropa un eiropiešu vērtības ir labākas par Turciju, kas īsteno visas prasības un ir veikusi visas reformas, kas uzsvērtas šajā ziņojumā, vai arī labāka ir tāda Turcija, kas, iespējams, nākotnē vairāk piesliesies citām pasaules daļām, citām vērtībām? Es domāju, ka atbilde uz šo jautājumu ir acīmredzama, un tas pasvītro to, ka mums, protams, ir jāturpina spiediens attiecībā uz visām pārmaiņām, ko Turcijā ir nepieciešams veikt attiecībā uz izteikšanās brīvību, 301. panta reformu, reliģijas brīvību, vienlīdzīgām sieviešu un vīriešu tiesībām ne tikai likumdošanā, bet arī reālajā dzīvē, un, protams, vajadzību pēc risinājuma Kipras jautājumā un vairākos citos jautājumos. Bet ar šo perspektīvu, ja pievienošanās sarunas sniedz visus šos rezultātus, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība būtu atvērta Turcijas uzņemšanai, jo tas stiprinātu Eiropas vērtības, Eiropu un Eiropas Savienību, un es domāju, ka ir nepieciešams un skaidri redzams šo debašu secinājums.
Richard Howitt
Priekšsēdētājas kundze, es gribētu sākt, apsveicot referentes, komisāra un prezidentūras līdzsvaroto un rūpīgo pieeju šajā svarīgajā kopsavilkumā. Es uzsvēršu trīs punktus.
Maniem turku draugiem: 530 arodbiedrības pārstāvju aizturēšana 2008. gada 1. maijā bija fundamentāls SDO brīvu apvienošanās tiesību un Kopenhāgenas kritērija pārkāpums. Lūdzu, aizsargājiet arodbiedrības, ieskaitot tālāku uzbrukumu novēršanu pret turku ceļa transporta apvienību Tümtis.
Turcijas pievienošanās oponentiem: neizmantojiet šo gadījumu pret AK partiju Konstitucionālajā tiesā saviem politiskajiem mērķiem. Pēc prezidenta nominēšanas krīzes notika vēlēšanas, un uzvarēja demokrātija. Šodien vienādi vai otrādi es sagaidu, ka demokrātija uzvarēs atkal.
Claeys kungam, Langen kungam, Belder kungam, Toubon kungam un citiem, kuri apzināti cenšas mazināt sabiedrības atbalstu Turcijas iestājai ES ar izteikumiem un draudiem, kas tika izmantoti šī rīta debatēs: Turcijas sabiedriskajai domai vajadzētu saprast, ka jūs neesat vairākumā, jūs nerunājat šī Parlamenta vārdā, un jums neizdosies kavēt Turcijas perspektīvas Eiropas virzienā.
Elmar Brok
Priekšsēdētājas kundze, priekšsēdētāja vietnieka kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, Turcija Eiropas Savienībai ir svarīgāka valsts nekā jebkad agrāk. Tāpēc ir jāatbalsta reformu process Turcijā, un mums ir svarīgi, lai būtu demokrātiska Turcija, kuras pamatā ir tiesiskums.
Taču mums ir dažas bažas, kas ir izteiktas arī Oomen-Ruijten kundzes ziņojumā. Jautājums ir, vai Turcija ir pietiekami spējīga veikt reformas. Ja es raugos uz to, kas notiek ar Kriminālkodeksa 301. pantu, reliģijas brīvību un likumu par fondiem, minoritāšu tiesībām un tā tālāk, ir skaidrs, ka Erdošan valdība cenšas panākt progresu, bet tā, kā vienmēr, nav izpildījusi visu nepieciešamo, jo ir acīmredzami skaidrs, ka iekšzemes līmenī ir sasniegtas Turcijas reformu iespēju robežas.
Kad es redzu arī to, ka vienkārši tiek aizliegta valdošā partija, un tad pāris nedēļas vēlāk tā atsāk savu darbību ar citu nosaukumu bez atsevišķām personām, kuras politikā vairs nav vēlamas, tad tas nozīmē to, ka ...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Emilio Menéndez del Valle
(ES) Priekšsēdētājas kundze vardarbīgais islāma fundamentālisms, kas mērķē uz rietumiem, bet arī nodara ļaunu islāmam, palielinās Tuvajos Austrumos un Magrebā.
Radikālais islāma fundamentālisms, kaut arī tas nav vardarbīgs, arī palielinās vairākās valstīs. Tas norāda uz lielo lomu, kādu Turcija var spēlēt attiecībā pret musulmaņu pasauli saistībā ar Eiropas Savienību.
Tā var to paveikt ar savām spējām kā valsts, kas oficiāli ir laicīga, bet acīmredzami ir ar musulmaņu saknēm un kultūru, un tā ir patiesa laba vērtība attiecību ziņā starp ES un musulmaņu valstīm.
Šī iemesla dēļ mana grupa ir iesniegusi apspriešanai divus grozījumus, lai apsveiktu Turciju kopā ar Spāniju kā oficiālo ANO Civilizācijas alianses projekta līdzsponsoru. To nevajadzētu aizmirst, jo, piedaloties šajā projektā, Turcija parāda savu apņemšanos palīdzēt attiecību jautājumos starp rietumiem un arābu-islāma pasauli.
Vural Öger
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Oomen-Ruijten kundze, es vēlos izteikt savu atzinību un cieņu šim ziņojumam. Tas ir līdzsvarots un godīgs, un tā ir līnija, ko mums šodien vajadzētu ieturēt.
Tas ir pareizi, ka mēs uzsveram, ka Turcijai ir jāpieliek turpmāki pūliņi. Mērķis panākt stabilu un plaukstošu demokrātiju Turcijā ir ne tikai Turcijas pašas interesēs, bet tās ir arī svarīgas stratēģiskas ES intereses.
Es esmu norūpējies par nākamā Padomes priekšsēdētāja Sarkozy kunga attieksmi. Viņa politika attiecībā uz Turciju netiecas panākt Turcijas pievienošanos ES. Viņš atsaucas uz Turciju kā uz pievienošanās kandidāti, kas ir izsvītrota no ES dokumentiem, un uzsver, ka Francija tikai apstiprinās nodaļu atvēršanu, kuras mērķis nav pilna dalība. Šajā sakarībā ES uzticamība ir likta uz spēles. Ļaujiet man uzsvērt vienu punktu: pacta sunt servanda! Par pievienošanās sarunu atklāšanu tika nolemts vienbalsīgi, un tas nozīmē, ka Francija arī tam piekrita.
Tā vietā, lai raidītu negatīvus signālus, ES būtu konstruktīvi jāsadarbojas ar Turciju. Parlamentā mēs ar balsu vairākumu esam nolēmuši, ka ar Turciju mēs...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Evgeni Kirilov
Priekšsēdētājas kundze, Oomen-Ruijten kundze ir sagatavojusi ļoti līdzsvarotu un objektīvu ziņojumu par Turciju, kas ir ļoti atzinīgi vērtējams. Kaimiņu dalībvalstu starpā ir ievērojama vienprātība, ka Turcijas dalībai ES ir jābūt ar skaidru perspektīvu. Tā nav nejaušība; kaimiņvalstis vienmēr labāk pārzina situāciju. Turcija jau ir panākusi milzīgu progresu ar ieviestajām reformām, lai sasniegtu Eiropas demokrātijas standartus. Protams, daudz kas vēl ir darāms, taču mums Turcija šajā procesā ir jāiedrošina; mums ir jāiedrošina Eiropas reformu atbalstošie spēki Turcijā gan valdošajās partijās, gan opozīcijā.
Attiecībā uz neizšķirto konstitucionālo lēmumu par AK partijas slēgšanas lietu: protams, ka tas nav pieņemami. Es uzskatu, ka mums ir jāsaglabā miers, jo esmu pārliecināts, ka Turcija atradīs pietiekamus iemeslus, lai pārvarētu potenciālo krīzi.
Mums, kaimiņvalstīm, ir jāiedrošina Turcija un jāpieliek visas pūles, lai sekmētu abpusējo un trīspusējo pārrobežu sadarbību un sasniegtu jaunu, labu kaimiņvalstu attiecību līmeni. Tas ietver neatrisinātus divpusējus jautājumus, tādu kā gadījumu ar...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju).
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Oomen-Ruijten kundze ir iesniegusi pamatotu un objektīvu ziņojumu. Viņa ir uzsvērusi zināmu progresu un pievērsusi uzmanību daudziem jautājumiem un neatrisinātām problēmām. Galvenais jautājums, kam viņa pieskārās, tikai garām ejot, ir šāds: ja Turcija tiktu reformēta, vai tad tai būtu tiesības uz dalību? Mūsu pašreizējie ES likumi piedāvā politisku alternatīvu sarunu procesa beigās gan Eiropas Savienībai, gan pašai Turcijai. Šī iemesla dēļ Austrijā un citviet mēs aicinām uz atklātām noslēguma sarunām. Pievienošanās ir viena iespēja, bet tas nav iepriekš noteikts secinājums.
Pierre Pribetich
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, tā kā Turcija veido daļu no Eiropas vēstures, tā kā Turcija ir kompetenta Eiropas kultūrā, tā kā Turcija veido vērā ņemamu ekonomisko un demogrāfisko iespēju ES, šī pozīcija par pievienošanos nozīmē to, ka es varu prasīt vēl vairāk:vairāk attiecībā uz demokrātiskajiem principiem, vairāk uz laicīgumu un vairāk attiecībā uz cilvēktiesībām.
Eiropas Savienība tika izveidota uz vērtībām un principiem, ko mēs nevaram neatzīt par savām, diplomātijas vārdā klusējot pievienošanās procedūras laikā. Turcijai ir jāatzīst genocīds pret armēņiem, kas būtu vēsturisks un simbolisks akts, un tas dotu liecību tās politiskajam briedumam. Parlaments ir uzstājis uz šādu atzīšanu ar visu pienācīgo pārliecību un spēku kopš 1987. gada jūnija. Vai mums jau divdesmit vienu gadu ir jānāk klajā ar šādu laipnu formulējumu? Ja Parlaments to pieņems, tas nozīmē spert soli atpakaļ. Dāmas un kungi, es mudinu jūs balsot par 23. grozījumu, braukt mājās pie iestādēm...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Zbigniew Zaleski
(PL) Kopš Kemal Atatürk laikiem turku mentalitāte ir nedaudz mainījusies. Viņu reliģiskās tradīcijas vada viņus noteiktā virzienā, kas atšķiras no Eiropas virziena. Ģeogrāfiski tuvā atrašanās vieta nav līdzvērtīga kultūru tuvībai. Turklāt nerakstīti sabiedrības likumi neliecina, ka turki tuvinātos Eiropas identitātei.
Tāpēc rodas jautājums par to, vai turki vēlas mainīties un pieņemt sociāli politisko modeli, jo 301. pants to noliedz. Vai mums ir tiesības pamācīt turkus un norādīt, kas viņiem būtu jādara? Ar ierosinātajiem grozījumiem Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa vēlas uzspiest ideoloģisku risinājumu turku tautai, bet pēdējie jūtas apmierināti ar esošo stāvokli. Reformu jomā progress ir niecīgs, un armijai joprojām ir ļoti būtiska loma. Vai mēs ar varu uzspiedīsim labklājību tautai, mainot tās identitāti, tradīcijas un kultūru? Jebkurā gadījumā, vai šo visu reāli ir iespējams mainīt?
Priekšsēdētājas kundze, Padome izlēma par labas gribas pārrunām, lai Turcija varētu kļūt par tiltu starp Eiropu un islāma ticību. Tagad tā vairs nav pārliecināta, ka tās lēmums bijis pareizs. Mums ir palikusi tikai tieksme redzēt to, ko vēlamies redzēt.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, kopumā es apsveicu un atbalstu Oomen-Ruijten kundzes ziņojumu, it īpaši izteiktās bažas par AK partijas likvidēšanas sekām. Turklāt mums tagad ir fantastiska iespēja, kas ir jāizmanto, lai nokārtotu jautājumu par Kipru.
Kā teikts ziņojumā, ir arī būtiski, lai Turcijas valdība turpinātu reformas attiecībā uz plurālismu un dažādību demokrātiskajā un laicīgajā Turcijā, un lai visi tās pilsoņi varētu veidot savu kultūras identitāti demokrātiskā Turcijas valstī.
Protams, progress ir jāpanāk arī citās jomās, piemēram, tirdzniecības apvienību aizsardzībā un ievērojamiem panākumiem dzimumu līdztiesības jautājumā. Tomēr šajā ziņojumā atzīts, ka ir panākts liels progress Turcijas sabiedrības modernizācijā.
Priekšsēdētājas kundze, Turcijas progress pilnīgas integrācijas virzienā ir jāturpina, cieši ievērojot noteikumus, kādus noteikusi Eiropas Padome un šis Parlaments. Ne vairāk un ne mazāk.
Panayiotis Demetriou
(EL) Priekšsēdētājas kundze, mēs visi zinām, ka šobrīd Kiprā situācija ir citādāka. Gan Grieķijas, gan Turcijas kiprieši vēlas Kipras problēmas risinājumu un ar prieku ievēros savas valsts intereses abu pušu labā. Tieši šajā jautājumā iejaucas Turcija, jo tās militārie spēki okupē daļu Kipras. Turcija kontrolē situāciju politiski, un ir laiks saprast, ka tai ir jāpārtrauc šāda politika. Kipras problēmas atrisināšana ir Turcijas interesēs. Bet, galvenais, armijai, kas negatīvi ietekmē visu šo procesu, ir jāsaprot, ka Kipras problēma ir jāatrisina.
Ir pēdējais laiks beigt Turcijas okupāciju un iejaukšanos, lai Grieķijas un Turcijas kiprieši varētu mierīgi pastāvēt līdzās Eiropas Savienībā. Mēs to varam panākt, un es domāju, ka mēs varam dzīvot mierīgi.
Janez Lenarčič
Priekšsēdētāja vietnieks. - (SL) Ņemot vērā laika trūkumu un troksni zālē, es mēģināšu izteikties īsi.
Debates, kas tikko tika slēgtas, un ziņojums, kuru sagatavojusi Oomen-Ruijten kundze, ir apstiprinājuši to, ko arī Padome ir apzinājusies: jebkuru reformu process ir grūts. Tas attiecas arī uz Turciju.
Šajā procesā valsts sastopas ar būtiskām dilemmām par tādām vērtībām kā laicīgums, demokrātija un cilvēktiesības.
Par to liecina prāvas, kas pieminētas ziņojumā vairākas reizes un kuras ir izvērtējusi arī Padome - tādas kā process pret politiskajām partijām, debates par sieviešu galvassegām, par sieviešu stāvokli kopumā, par reliģisko brīvību un, cita starpā, par vārda brīvību.
Es vēlētos uzsvērt šo: jomās, kur Turcija ir panākusi progresu, progress ir manāms, bet tas nav pietiekams. Progress ir acīmredzams kriminālajā tiesu sistēmā, pamata likumdošanā, sieviešu tiesībās - paskatieties uz sieviešu skaitu parlamentā, kas ir palielinājies, bet, protams, progress visās šajās jomās nav pietiekams.
Runājot par Kipru, es vēlētos uzsvērt, ka Padome sagaida no Turcijas galvenokārt divas lietas: konstruktīvu lomu pārrunās Apvienoto Nāciju aizbildniecībā un protokola ieviešanu, kas tika pievienots Ankaras līgumam. Šie ir galvenie uzdevumi, bet ir arī citi.
Protams, ir labi, ja Turcijai ir mērķis. Un šāds mērķis ir piedāvāts, par to panākta savstarpēja vienošanās, kad Eiropas Savienība garantēja Turcijai kandidātvalsts statusu; iestāšanās pārrunas tika turpinātas ar šādu priekšnoteikumu.
Slovēnijas prezidentūra ir noteikusi iestāšanās pārrunu laiku ar Turciju kā vienu no tās primārajiem mērķiem, un mēs ceram, ka šis mērķis tiks sasniegts tā, lai mēs varētu uzsākt papildus pārrunas tuvākajā nākotnē.
Protams, galvenā mērķa sasniegšana nav skaidri noteikta, tā ir atkarīga no iestāšanās pārrunām, no tā, cik veiksmīgas būs reformas, un tas ir atkarīgs no mums, dalībvalstīm, kā arī no kandidātvalstīm.
Olli Rehn
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es gribu pateikties referentei un Parlamenta deputātiem par ļoti nopietnajām un atbildīgajām debatēm ES un Turcijas attiecībām ļoti kritiskajā brīdī. Es esmu nopietni ņēmis vērā jūsu piezīmes, kuras ir arī kodificētas rezolūcijas projektā un kompromisa grozījumos.
Es runāšu par trim atsevišķiem vēstījumiem, pirmais no tiem - ir svarīgi atsākt reformas pilnībā, lai tiktu veicinātas Turcijas pilsoņu pamatbrīvības, un pati Turcija varētu izpildīt ES Kopenhāgenas kritērijus.
Otrs vēstījums ir tāds, ka sabiedrības ikdienas dzīvē ir jāievēro pilsoņu tiesības. Es piekrītu jūsu bažām 32. kompromisa grozījumā par pārmērīgu Turcijas policijas spēku izmantošanu pret demonstrantiem šī gada maija svētku rallijā Stambulā. Ir svarīgi, ka mēs atkārtoti apliecinām, ka asociāciju veidošanas brīvība un tirdzniecības apvienību mierīga darbība ir pamata tiesības saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju.
Trešais un pēdējais vēstījums ir, ka Eiropas Parlaments nepārprotami ir ļoti nobažījies par politiskās partijas aizliegšanu. Politiskās partijas likvidēšana nav un nevar būt līdzīga parastai uzņēmējdarbībai. Eiropas demokrātijas apstākļos tam nedrīkst nepievērst uzmanību.
Tādējādi šogad Turcijā un ES un Turcijas attiecībās daudz kas ir likts uz spēles. Vislabākais līdzeklis, lai patiešām atsāktu Turcijas iestāšanās sarunu procesu, ir nodrošināt reformu turpināšanu, uzsākt patiesu politisku dialogu Turcijā un respektēt demokrātiju un laicīgo dzīvi.
Ria Oomen-Ruijten
Es izsaku pateicību kolēģiem, kas kopā ir paveikuši lielisku darbu. Kā jau teicu iepriekš, tikai, ja būsim vienoti, tad varēsim skaidri parādīt, ka reformas Turcijā ir nepieciešamas. Mēs visi varam raidīt Turcijai pozitīvu signālu, ar lielu vairākumu balsojot par šo ziņojumu. Tas palīdzēs šai valstij mainīties un nodrošināt, lai tiktu garantētas cilvēku tiesības un ar likumu nodibināta kārtība. Tas viss ir nepieciešams modernā sabiedrībā, kurā labi jūtas gan vīrieši, gan sievietes.
Es vēlreiz aicinu savus kolēģus izvairīties no politiskām spēlēm, balsojot par grozījumiem, un pārliecināties, ka par ziņojumu par Turciju nobalsos absolūtais vairākums, lai plenārsēdē to varētu pieņemt.
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks šodien.
Rakstiski paziņojumi (142. pants)
Tunne Kelam
, rakstiski. - Turcija kā vislielākā valsts ar iestāšanās perspektīvu ir un būs Eiropas stratēģiski nozīmīgs partneris un sabiedrotais. Visu interesēs ir izveidot uzticamas attiecības, kas pamatotas uz vērtībām un savstarpēju cieņu. ES ir jāatbalsta demokrātiski ievēlēta valdība un jānosoda mēģinājumi to apdraudēt.
Tomēr, lai turpinātu iestāšanās procesu ES, kandidātvalstij jāatzīst un jāuztur normālas attiecības ar katru ES dalībvalsti. Lai arī pašreizējā situācijā ir vērojamas konsolidācijas tendences, es tomēr aicinu Turciju ievērot galvenos iestāšanās kritērijus, atzīstot Kipras Republiku un izvedot Turcijas armijas vienības.
Pilnīga Kopenhāgenas kritēriju ievērošana joprojām ir galvenais nosacījums, lai iestātos ES. Turcijas valdība šajā jomā ir veikusi ievērojamus pasākumus. 2007. gadā tika stiprināta demokrātija. Tomēr joprojām tiek gaidīts politisks lēmums kurdu jautājuma risinājumam, ieskaitot reālas iespējas mācīties kurdu valodā un to izmantot. Mēs arī gaidām pārliecinošus pasākumus, kas apturētu reliģijas vārdā īstenoto vardarbību pret kristiešiem un piedāvātu vienlīdzīgas iespējas visām reliģiskajām kopienām būvēt baznīcas.
Lasse Lehtinen
, rakstiski. - (FI) Priekšsēdētājas kundze, es vēlos pateikties referentam par līdzsvaroto ziņojumu. Pēc manām domām, šis ziņojums ir godīgs un kritisks, taču vienlaikus arī pozitīvs un optimistisks signāls Turcijai. Tas atbalsta Turcijas progresīvo un mēreno spēku centienus īstenot reformas, skaidri norādot tos aspektus, kuros ir panākts progress. Vienlaikus tajā tomēr ir paustas bažas par situāciju attiecībā uz vārda brīvību, dzimumu līdztiesību, kurdiem un citām mazākumtautību grupām, un varasiestāžu vardarbīgo rīcību. Mums ir jāatceras, ka mēs tagad lemjam par iestāšanās tiesībām, kas tiek piešķirtas, pamatojoties uz Kopenhāgenas kritēriju ievērošanu.
Ja valsts ir izpildījusi šos kritērijus un ievēro tādas Eiropas valsts principus, kura tiek pārvaldīta ar likumu, es neredzu iemeslu, kāpēc iestāšanos vajadzētu liegt. Turcija, kas, iespējams, iestāsies ES pēc desmit vai divdesmit gadiem, ļoti atšķirsies no tās Turcijas, kāda tā ir šodien. Ja mēs patiešām vēlamies demokrātisku, stabilu un mierīgu Turciju, mēs nedrīkstam aizvērt durvis tās deguna priekšā. Nepieļausim, ka mūs vaino lētā populismā un ksenofobijā. Eiropeiska Turcija ir ne tikai Eiropas un pašas Turcijas interesēs, bet visas pasaules interesēs. Turcijai ir jādod iespēja.
Csaba Sógor
, rakstiski. - (HU) Mēs debatējam par Turcijas iestāšanos ES, citiem vārdiem sakot, par to, vai šī valsts ar savu Āzijas mantojumu var iekļūt Eiropā. Armēņu genocīda atzīšana, kurdu mazākuma tiesību garantēšana, vienlīdzīgas tiesības sievietēm - tās ir tikai dažas no būtiskākajām problēmām. Mēs runājam par Eiropas Savienības prasībām un standartiem, bet tajā pašā laikā pašā ES joprojām pastāv problēmas saistībā ar demokrātiju un cilvēku un mazākuma grupu tiesībām.
Tieši šobrīd Rumānija gatavojas vietējo pašvaldību vēlēšanām. Pēdējo dienu laikā pagātne ir atkal pacēlusi galvu Timišoara vai Temesvara: ar balsu vairākumu Timišas žudeca vēlēšanu komiteja atbalstīja sūdzību, kuru izvirzīja fiziska persona, pieprasot noņemt dažus plakātus, kas piederēja RMDSZ - Ungāru demokrātiskajai apvienībai Rumānijā.
Vienīgās balsis, kas bija par RMDSZ, bija Demokrātisko liberāļu partijas, PDL, un divu tiesnešu - sieviešu balsis no vēlēšanu komitejas. Pret mazākuma grupu un pret ungāriem noskaņotā attieksme, kuru pauda dažu politisko partiju pārstāvji, ir neciešama un nepieņemama. Ko gan mēs varam prasīt no Turcijas, ja mēs ar tādām pašām problēmām cīnāmies ES? Pret romiem vērstais noskaņojums Romā, kolektīvā vaina Slovākijā, pret ungāriem vērstais noskaņojums Timišoarā ....
Feleknas Uca
, rakstiski. Diemžēl kopš šī gada sākuma mēs saņemam daudzus traģiskus un satraucošus ziņojumus par uzbrukumiem uz robežas, kurus veic Turcijas militārie spēki, par nāvi un ievainojumiem, kas rodas kaujās valsts dienvidaustrumos un uz Turcijas robežas ar Ziemeļirāku, kā arī par nesamērīgajiem un brutālajiem uzbrukumiem, kurus veica drošības spēki, it īpaši pret bērniem un sievietēm šī gada kurdu Nevroz festivāla laikā.
Holandes parlamentārietes, Oomen-Ruijten kundzes, ziņojums norāda uz dažiem būtiskiem aspektiem, bet tas ir ļoti bikla atbilde uz nopietno politisko situāciju Turcijā. Lai izvairītos no apvainojumiem, kas vērsti pret valsts politiskajiem līderiem, šajā ziņojumā pietiekami skaidri nav pieprasīti galvenie reformu elementi, kas ir nepieciešami Turcijā. Pēc manām domām šie galvenie elementi ir skaidri definējami:
1. civilie pasākumi, kas ierobežo un kontrolē militārās darbības Turcijā;
2. pārliecinošs noliegums tam, ka kurdu jautājumu var atrisināt militārā ceļā, un skaidra apņemšanās pieņemt politisku risinājumu un samierināšanos;
3. Kriminālkodeksa 301. panta un visu citu pantu, kas ierobežo viedokļa un uzskatu brīvību, bezierunu atcelšana;
4. skaidras politiskās apņemšanās deklarēšana par pilnīgu sieviešu tiesību atzīšanu.
Ziņojumā par šiem jautājumiem vajadzēja izteikties drošāk un apņēmīgāk.
