1. Malaysia: practica pedepselor prin lovirea cu bastonul
Președintele
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea referitoare la șase propuneri de rezoluție privind Malaysia.
Barbara Weiler
Domnule președinte, domnilor comisari, stimați colegi și stimate colege, Malaysia este o țară minunată, cu tradiții vechi și bogății culturale. În calitate de membri ai delegației ASEAN, am văzut adesea cu ochii noștri cât de repede și de minunat s-a dezvoltat această țară. Creșterea rezultată a puterii economice a clasat Malaysia în topul primelor zece țări în ceea ce privește ratele de creștere la nivel mondial, fapt care ne-a impresionat foarte tare. Din acest motiv aș dori să declar în numele grupului meu, Grupul Alianței Progresiste a Socialiștilor si Democraților din Parlamentul European, precum și în numele tuturor celor din această sală care au semnat această rezoluție, că ne este imposibil să înțelegem de ce Malaysia continuă să practice această metodă demodată de pedepsire, care ne amintește de trecutul colonial al țării și care nouă, celor din Europa, ni se pare aproape medievală.
Nu suntem singurii care vin cu această critică: avocații din Malaysia însăși se opun deopotrivă acestei practici. Flagelarea încalcă toate acordurile privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și considerăm că lucrurile trebuie să se schimbe repede.
Am salutat carta statelor ASEAN, care subliniază în mai multe articole și în preambul că - și citez - "promovarea și protecția drepturilor omului” se numără printre cerințele esențiale ale Cartei ASEAN, care a fost ratificată și de Malaysia.
Malaysia a îmbrățișat de mult timp principiile democratice. Totuși, aceasta implică și statul de drept cu standarde universale. Acesta este un lucru pe care îl vom repeta de nenumărate ori când ne vom afla în Malaysia și în statele ASEAN, iar Parlamentul European va sublinia acest aspect prin această rezoluție.
Marietje Schaake
autoare. - Domnule președinte, practica flagelării - lovirea unei persoane cu un baston - este o formă de pedeapsă corporală care este aplicată adesea în Malaysia și acest fapt constituie un motiv de îngrijorare, deoarece zeci de mii de persoane sunt supuse acestui tip de pedeapsă, în special imigranții, iar lista de infracțiuni care pot să ducă la flagelare este în creștere. Malaysia încalcă astfel angajamentul său față de Rezoluția 8/8 a Consiliului Drepturilor Omului al ONU, care prevede că pedepsele corporale pot fi echivalente cu tortura.
Procesul juridic care duce la această formă de pedeapsă prezintă adesea deficiențe, iar imigranții nu sunt informați despre infracțiunile care le sunt imputate sau li se refuză dreptul la acces la consiliere juridică.
Salutăm solicitarea deschisă a Asociației Barourilor din Malaysia - care reprezintă 8 000 de avocați - de abolire a flagelării. Parlamentul European le solicită autorităților malaysiene să pună în aplicare un moratoriu privind flagelarea și orice alte forme de pedeapsă corporală, lucrând totodată la abolirea acestei legi, atât în teorie, cât și în practică.
Comisia pentru drepturile omului din Malaysia și Comisia pentru reforma legilor din Malaysia ar trebui să-i facă guvernului recomandări adecvate referitoare la abolirea legilor privind pedepsele corporale.
Barbara Lochbihler
Dl președinte, această rezoluție condamnă practica flagelării în Malaysia. Termenul de flagelare nu ar trebui înțeles ca un instrument educațional demodat, inofensiv, ci este mai degrabă o pedeapsă îngrozitoare, degradantă și umilitoare, care este interzisă prin Convenția ONU împotriva torturii. Oricine se îndoiește de acest lucru ar trebui să vizioneze înregistrarea video care arată cum este aplicată această pedeapsă în Malaysia. Din punctul de vedere al brutalității și ororii, aceste imagini nu sunt altceva decât dovezi ale torturii. Malaysia utilizează această practică îngrozitoare și umilitoare pentru a pedepsi cel puțin 66 de infracțiuni și aproximativ 1 000 de persoane sunt flagelate în închisorile din această țară în fiecare an. În plus, în ultimii ani, acest tratament brutal a început să fie aplicat și imigranților care intră în această țară fără acte, precum și dependenților de droguri. Se estimează că această practică afectează între 350 000 și 900 000 de persoane. Prin urmare, solicităm de urgență guvernului malaysian să se dezică imediat de această practică îngrozitoare, înjositoare și umilitoare și să abroge legile care permit această practică pe termen mediu.
Malaysia este membră a Consiliului Drepturilor Omului al ONU. După cum a menționat și vorbitoarea anterioară, și acest organ consideră că aplicarea pedepsei corporale este echivalentă cu tortura. Din acest motiv, Malaysia ar face bine să rămână în acest consiliu, însă să respecte principiile reprezentate aici.
Charles Tannock
autor. - Domnule președinte, în ultimii ani, Malaysia a trecut la o formă de guvernanță mai islamică. Acest lucru ne îngrijorează oarecum deoarece Malaysia ar putea să fie un aliat important pentru UE, fiind o țară asiatică democratică poziționată strategic, cu o economie dezvoltată.
Din păcate, conceptele occidentale referitoare la drepturile omului sunt mai puțin dezvoltate în Malaysia. Totuși, nu înțeleg de ce discutăm doar despre Malaysia. Malaysia este o țară majoritar musulmană și acest tip de pedepse sunt ceva obișnuit în numeroase țări al căror drept se bazează pe legea islamică, și sunt permise de Coran, care servește drept ultima autoritate juridică pentru toți musulmanii.
Într-adevăr, flagelarea este o pedeapsă relativ ușoară în comparație cu alte metode de pedeapsă extrem de brutale utilizate în unele țări musulmane, printre care amputarea, lapidarea și decapitarea. Flagelarea ar trebui să fie privită și în contextul cultural asiatic: de exemplu, și învecinatul Singapore secular condamnă infractorii la pedepsire prin flagelare, iar provincia indoneziană Aceh, care primește foarte multe ajutoare de la UE, a introdus recent flagelarea potrivit politicii legii islamice.
În statele membre UE, punerea în aplicare tradițională a pedepselor corporale este interzisă pe bună dreptate, și nu putem decât să sperăm că într-o zi va urma și Malaysia exemplul nostru iluminat. Însă nu sunt sigur că flagelarea este considerată ilegală în legislația internațională, așa cum s-a afirmat în această rezoluție.
Bernd Posselt
Domnule președinte, când iubim o persoană avem anumite așteptări de la ea. Acest lucru este valabil și pentru relațiile dintre state. Statele cu care avem o relație extrem de apropiată nu fac parte din aceeași categorie cu unele dictaturi îngrozitoare de pe alte continente.
Malaysia este un partener apropiat valoros al Uniunii Europene. Constituția sa este, în anumite privințe, un exemplu pentru o constituție europeană. De aceea ne preocupă atât de mult ceea ce se întâmplă în Malaysia.
Domnule Tannock, flagelarea nu a fost introdusă de legea islamică, ci este o moștenire a vremurilor coloniale britanice. La fel cum puterea colonialistă britanică nu mai există și Marea Britanie s-a schimbat între timp, și Malaysia trebuie să se schimbe și să încerce să abolească această pedeapsă învechită și barbară, care încalcă legislația internațională și drepturile omului.
Doresc să clarific foarte bine acest aspect. De zeci de ani, Malaysia este o țară caracterizată prin toleranță între diverse grupuri etnice și comunități religioase. Această țară ar trebui să nu se abată de la acest drum și va face acest lucru în calitate de partener extrem de apropiat al Uniunii Europene, care, sperăm noi, va reuși să interzică această formă de pedeapsă barbară.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonașului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Charles Tannock
Domnule președinte, aș dori să-i adresez o întrebare domnului Posselt, pe care îl respect foarte mult.
Nu sunt avocat specializat în drept internațional, însă nu găsesc dovezi cum că legislația internațională interzice flagelarea. Este foarte clar că interzice crimele de război, crimele împotriva umanității, genocidul etc., însă, în opinia mea, flagelarea nu este interzisă de legislația internațională. Convenția împotriva torturii, pe care Malaysia nu a ratificat-o de fapt, stipulează că flagelarea poate fi echivalată cu tortura, însă nu este neapărat tortură. Așadar, poate că Bernd poate să îmi explice de ce flagelarea este ilegală - așa cum a afirmat din nou și menționat în rezoluție - și contravine legislației internaționale. După părerea mea, dacă nu ne vom limita la fapte, vom discredita acest Parlament.
Președintele
Domnule Posselt, aceasta nu a fost, de fapt, o întrebare din partea domnului Tannock.
Bernd Posselt
autor. - (DE) Domnule președinte, interpretez această ultimă contribuție ca pe o întrebare și aș dori să răspund prin a afirma că flagelarea este într-adevăr o formă de tortură și că interzicerea torturii face parte din drepturile omului și legislația internațională, indiferent dacă o anumită țară a ratificat sau nu aceste principii.
Marie-Christine Vergiat
Domnule președinte, Malaysia este unul dintre statele pentru care cooperarea cu Uniunea Europeană, deși recentă și relativ modestă, pare să fie mai degrabă pozitivă. Acest lucru se simte, desigur, mai ales în economie, însă și pe plan social, în domeniul educației, drepturilor femeilor și în ceea ce privește cele mai vulnerabile populații.
Totuși, când vine vorba despre democrație și drepturile omului, situația este departe de a fi ideală. Semnele îngrijorătoare persistă. Situația pe care o discutăm astăzi ilustrează, din nefericire, acest lucru.
Deși Malaysia a semnat un număr de convenții internaționale, printre care Declarația Universală a Drepturilor Omului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) și Convenția cu privire la drepturile copilului (CDC), continuă să refuze să semneze alte convenții, în special Convenția internațională împotriva torturii. Malaysia este una dintre țările care aplică pedeapsa cu moartea; într-adevăr, aceasta este o sentință obligatorie pentru condamnările pentru trafic de droguri. Pedeapsa corporală este o practică obișnuită în Malaysia și poate fi aplicată oricui: bărbaților, femeilor - îndeosebi celor care sunt acuzate de relații sexuale ilicite - și chiar copiilor, în cazul elevilor care se fac vinovați de nesupunere gravă. Pentru a înrăutăți lucrurile, doctorii asistă la executarea pedepsei persoanelor condamnate, încălcându-se astfel etica medicală, aceștia trebuind să resusciteze delincvenții pentru ca aceștia să-și poată suporta sentința până la capăt. Mai mult decât atât, în ultimii ani parlamentul din Malaysia a extins lista de infracțiuni care pot fi pedepsite prin flagelare. În prezent, există peste 60 de astfel de infracțiuni, printre care și intrarea ilegală în țară. În plus, din 2002, când a fost instituită această infracțiune, mii de refugiați au fost supuși acestei pedepse, acestei torturi.
Guvernul din Malaysia trebuie să pună capăt acestor practici. Într-un moment în care dialogul Uniunii Europene cu Malaysia pare să dea roade, nu ar fi bine ca Uniunea Europeană să facă tot ceea ce se poate pentru ca Malaysia să înregistreze progrese în acest domeniu?
Cristian Dan Preda
în numele grupului PPE. - Aș vrea să încep prin a cita câteva date dintr-un studiu al Amnesty International din această lună, din decembrie 2010. Cel puțin 10 000 de deținuți și cel puțin 6 000 de refugiați sunt flagelați în fiecare an în Malaysia; sunt numeroase flagelări în închisori și dl Tannock a spus că, din păcate, Malaysia nu este singura țară în care o pedeapsă anacronică de acest fel este aplicată; este, într-adevăr, vorba și de Singapore.
Ceea ce este, însă, problematic în cazul Malaysiei este faptul că există un număr mult mai semnificativ de crime și de delicte care sunt pasibile de pedeapsa cu flagelarea, ca să fiu mai precis, 66 în Malaysia, față de 30 în Singapore. Este vorba nu numai de crimele violente sau sexuale, ci și de consumul de droguri și, mai ales, de încălcările prevederilor asupra imigrației. Mă raliez, pe de altă parte, perspectivei pe care a îmbrățișat-o colegul meu Posselt, spunând că este vorba de tortură și în dreptul internațional există această interdicție absolută a torturii.
Anneli Jäätteenmäki
în numele Grupului ALDE. - Domnule președinte, rezoluția Parlamentului este oportună și importantă. Mii de persoane sunt flagelate în Malaysia în fiecare an. Flagelarea este o formă de pedeapsă inumană și înjositoare care ar trebui abolită pretutindeni în lume. Flagelarea este o formă de tortură.
Potrivit organizației Amnesty International, o femeie musulmană a fost flagelată anul trecut în Malaysia, unde se aplică legea Sharia. Aceasta a fost pedepsită pentru că a băut bere. Amnesty International a raportat, de asemenea, cazuri de flagelare a refugiaților și a lucrătorilor imigranți din Malaysia.
Solicităm guvernului malaysian să abolească flagelarea ca formă de pedeapsă. Solicităm, de asemenea, guvernului malaysian să ratifice Protocolul la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva torturii, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice.
Zbigniew Ziobro
Domnule președinte, suntem încântați de dezvoltarea economică a Malaysiei și de îmbunătățirea condițiilor de trai ale poporului malaysian. Totuși, în același timp, privim cu suspiciune raportul organizației Amnesty International care descrie răspândirea utilizării pedepsei prin flagelare în Malaysia. Aceasta este într-adevăr o pedeapsă aspră, a cărei utilizare este adesea exagerată, deoarece uneori este aplicată pentru infracțiuni minore și foarte dubioase. După părerea mea, aplicarea acestei pedepse imigranților ilegali sau persoanelor care se află pe teritoriul Malaysiei fără acte valabile, printre care se numără și refugiați politici din Myanmar, este o cruzime.
Totuși, natura nemiloasă a acestei pedepse ascunde adevărul nerostit cu privire la condițiile tradiționale și natura pedepsei prin flagelare, așa cum este practicată în Malaysia. Multe dintre infracțiunile pentru care se aplică pedeapsa flagelării au legătură cu încălcări ale legii islamice în materie de religie și cu obiceiurile care derivă din această lege. Un exemplu în acest sens este cazul lui Kartika Sari Dewi Shukarno, care a fost condamnată la pedeapsă prin flagelare în 2009 deoarece a băut bere într-un bar. Situația reclamă răspunsul nostru.
Jaroslav Paška
Domnule președinte, legea islamică tradițională Sharia, care se aplică chiar și în numeroase țări islamice moderate, permite pedeapsa corporală pentru încălcări ale legii.
Este de notorietate cazul din Malaysia, când modelul Kartika Sari Dewi Shukarno a fost pedepsită cu șase lovituri cu bastonul deoarece a fost prinsă bând bere. Totuși, după anunțarea pedepsei, care ar fi trebuit executată cu un baston din ratan într-o închisoare pentru femei, pedeapsa cu șase lovituri cu bastonul, dată unei femei în vârstă de 32 de ani, mamă a doi copii, a fost comutată la trei luni de muncă în serviciul comunității pe baza unei decizii a sultanului malaysian, Ahmed Shah, care supraveghează respectarea regulilor islamice în Malaysia.
Totuși, lucrurile au stat mai rău în cazul unei femei de origine indoneziană în vârstă de 46 de ani, Nasarudin Kamaruddin, care a fost condamnată la 6 lovituri cu bastonul și un an de închisoare pentru aceeași infracțiune. Judecătorul Abdul Rahman Mohamed Yunos, care a dat sentința și pentru Kartika Shukarno, a spus despre sentință "Scopul verdictului nu este acela de a pedepsi, ci de a povățui”.
Un argument asemănător a folosit și ministrul adjunct al educației, Wee Ka Siong, când a justificat pedeapsa corporală a copiilor în școli, adăugând că pedeapsa poate fi executată doar de directorii de școli sau de persoane numite în acest sens, că părinții vor fi informați despre pedeapsă și că la executarea pedepsei va fi prezent un martor.
Doamnelor și domnilor, nu vorbim despre lucruri exotice. Aceasta este viața cotidiană în așa-numita lume islamică moderată. Prin urmare, nu trebuie să ezităm să le oferim ajutor persoanelor din aceste țări pentru abolirea acestor pedepse și obiceiuri medievale, dacă putem face acest lucru prin mijloace diplomatice sau de altă natură.
Bogusław Sonik
(PL) Domnule președinte, trebuie, desigur, să condamnăm folosirea flagelării și toate formele de pedeapsă corporală și de tratament inuman. Malaysia nu poate invoca legislația internă, în baza căreia cel puțin 66 de infracțiuni sunt pedepsite prin flagelare, pentru a justifica metodele sale nemiloase, care sunt echivalente cu tortura și care sunt considerate ilegale de legislația și convențiile internaționale. Rapoartele organizației Amnesty International privind numărul în creștere de refugiați și emigranți flagelați în închisorile din Malaysia sunt, de asemenea, alarmante.
Uniunea Europeană, care are la dispoziție metode mai eficiente de facilitare a protejării drepturilor omului de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, ar trebui să dea dovadă de mai multă inițiativă în lupta împotriva tratamentului brutal la care sunt supuși oamenii pretutindeni în lume. În plus, respectarea drepturilor omului ar trebui să fie o condiție cheie stabilită de Uniunea Europeană pentru dezvoltarea în continuare a cooperării politice cu Malaysia.
Ryszard Czarnecki
(PL) Domnule președinte, Malaysia este un tigru economic. Este o țară extrem de dezvoltată care acționează ca model pentru întreaga regiune a Asiei de Sud-Est. Acest tigru se confruntă totuși cu o problemă majoră; aceasta este utilizarea flagelării ca pedeapsă. Desigur, putem să vorbim despre respectarea identității culturale și despre faptul că noi, europenii, ar trebui să fim extrem de atenți atunci când impunem modelele noastre pe alte continente. Totuși, în acest caz, este vorba despre drepturile omului, care sunt indivizibile și transcend granițelor continentelor, raselor și religiilor. După părerea mea, Parlamentul European nu ar trebui, ci trebuie să apere în mod categoric dreptul fundamental al demnității umane, iar flagelarea încalcă, cu siguranță, această demnitate.
Monica Luisa Macovei
Domnule președinte, provocarea durerii fizice este împotriva demnității umane. Flagelarea este o încălcare gravă a drepturilor omului. Contravine dreptului de a nu fi torturat, precum și dreptului de a nu fi supus unor tratamente sau pedepse inumane și degradante.
În Malaysia, peste 10 000 de persoane sunt supuse acestei forme de pedeapsă corporală în fiecare an. Relatările arată că durerea este atât de mare încât victimele își pierd adesea cunoștința. Rapoartele arată că mai mulți ofițeri care aplică pedeapsa sunt dispuși să accepte mită pentru a cruța victimele. Prin urmare, pe lângă gravele încălcări ale drepturilor omului, avem funcționari ai guvernului care săvârșesc o infracțiune profitând de suferința oamenilor.
Solicit Comisiei și Consiliului, precum și guvernului malaysian, să acționeze de urgență printr-un moratoriu imediat privind practica flagelării, urmat de eliminarea acesteia din legislație. Flagelarea și biciuirea oamenilor în numele guvernului trebuie să înceteze.
Elena Băsescu
Consider regretabil faptul că, în Malaysia, practica biciuirii a atins proporții atât de ridicate și urmează un trend ascendent. În loc de a restricționa această practică, guvernul malaysian o încurajează.
Autoritățile invocă un argument nefondat, potrivit căruia biciuirea este legală și are un efect considerabil, în sensul diminuării activității criminale. Mai mult, ofițerii din închisori primesc recompense financiare pentru biciuirea deținuților. Estimările confirmă o situație îngrijorătoare: peste 6 000 de refugiați și 10 000 de deținuți sunt victimele acestei practici în fiecare an. Consider că este foarte important ca victimele ce provin din afara Malaysiei să aibă dreptul de a avea un proces corect. În prezent, le sunt refuzate servicii fundamentale, precum interpretarea sau consilierea.
Mitro Repo
(FI) Domnule președinte, pedepsirea prin flagelare în baza unei sentințe judecătorești, care implică ca persoana care primește pedeapsa să fie legată de un cadru, spatele sau fesele acesteia fiind biciuite, este lipsită de etică și încalcă demnitatea umană. În Malaysia, această practică a atins proporții epidemice.
Un stat care consideră pedeapsa corporală o modalitate eficientă de prevenire a infracțiunilor nu este guvernat de statul de drept, și UE nu ar trebui să acorde beneficii comerciale suplimentare acestei țări. Ar trebui să se pună capăt acestor forme de pedeapsă crude și inumane, indiferent de țara unde au loc.
Prin această rezoluție, Parlamentul îndeamnă pe bună dreptate autoritățile din Malaysia să pună capăt pedepsei corporale și torturii imediat, atât în sistemul juridic, cât și în practică.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Domnule președinte, flagelarea este practicată în Malaysia din secolul XIX, când Marea Britanie a colonizat această zonă. Guvernul malaysian a adăugat recent mai multe infracțiuni pe lista infracțiunilor pedepsite prin flagelare, această pedeapsă fiind executată pentru 66 de infracțiuni diferite. Prizonierii condamnați la pedeapsă prin flagelare sunt reținuți în închisoare fără a ști când va fi executată pedeapsa. Organizația Amnesty International estimează că se dau anual circa 10 000 de sentințe de pedepsire prin flagelare și că 60 % din persoanele condamnate sunt imigranți ilegali care nici măcar nu înțeleg pedeapsa din cauza barierei lingvistice. Cu toate acestea, autoritățile din această țară nu consideră că este necesar să schimbe legea deoarece privesc flagelarea ca pe o modalitate eficientă de combatere a infracțiunilor.
Uniunea Europeană cooperează îndeaproape cu Malaysia de opt ani. S-au alocat 17 milioane de euro în cadrul Perspectivei financiare 2007-2013 pentru a dezvolta economia din Malaysia. Prin urmare, avem dreptul să-i solicităm partenerului nostru să ratifice Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva torturii și să condamne categoric practica flagelării ca fiind incompatibilă cu Consiliul Drepturilor Omului al Organizației Națiunilor Unite.
Corina Crețu
Peste 10 000 de cetățeni sunt flagelați, biciuiți anual în Malaysia, unde legislația prevede oficial această pedeapsă pentru 66 de infracțiuni, lista acestora fiind extinsă în ultimii ani, ceea ce indică o tendință îngrijorătoare. Victimelor din rândul localnicilor li se adaugă străinii, împotriva cărora se comit numeroase și grave abuzuri, de la lipsa informațiilor necesare și a unui interpret, la încălcarea de către medici a eticii profesionale și absența asistenței juridice.
Solicit și eu instituțiilor europene să intensifice demersurile pentru abolirea acestei pedepse echivalente, conform dreptului internațional, cu tortura și să exercite presiuni pentru a determina respectarea dreptului la un proces obiectiv și imparțial în Malaysia și încetarea relelor tratamente împotriva migranților și solicitanților de azil.
Andris Piebalgs
membru al Comisiei. - Domnule președinte, Comisia condamnă utilizarea pedepselor corporale. Acestea contravin principiilor și normelor internaționale în domeniul drepturilor omului stabilite de Organizația Națiunilor Unite. Aceste principii se reflectă, de asemenea, în orientările Uniunii Europene pentru politica UE față de țări terțe privind tortura și alte forme de pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante.
Raportul recent al organizației Amnesty International privind practica flagelării în Malaysia este îngrijorător. Totuși, Comisia ar dori să propună extinderea rezoluției pentru a acoperi toate țările în care pedeapsa judiciară prin flagelare continuă să se aplice.
Uniunea Europeană, împreună cu Organizația Națiunilor Unite, a ridicat periodic problema flagelării în discuțiile cu Malaysia. Și unele state membre au făcut acest lucru în contextul ratificării Convenției ONU împotriva torturii și în timpul revizuirii periodice universale a Consiliului Drepturilor Omului al ONU, care a avut loc în februarie 2009.
Săptămâna trecută, la seminarul Organizației Națiunilor Unite cu ocazia Zilei drepturilor omului, Malaysia a fost îndemnată să ratifice mai multe convenții ONU, în special Convenția ONU împotriva torturii. La începutul anului 2010, aceeași chestiune a fost adusă în discuția purtată de șeful misiunii UE cu ministrul afacerilor externe.
Este un subiect căruia îi acordăm multă atenție. Uniunea Europeană și Malaysia vor începe în curând negocierile privind un acord de parteneriat și cooperare care va cuprinde dispoziții referitoare la drepturile omului. După intrarea în vigoare a acestui acord, va exista o bază formală solidă pentru un dialog susținut și periodic cu Malaysia cu privire la drepturile omului. Între timp, vom continua să abordăm acest subiect în discuțiile cu autoritățile din Malaysia.
Președintele
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc la sfârșitul dezbaterilor.
