Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului)
Preşedinta
Urmează timpul alocat întrebărilor (B7-0212/2009).
Următoarele întrebări sunt adresate Consiliului.

Subiect: Drepturile omului în Cuba
Care este opinia Consiliului cu privire la situația actuală a drepturilor omului în Cuba, în special în ceea ce privește deținuții politici, și deține Consiliul informații referitoare la condițiile de detenție a doctorului cubanez Dr. Darsi Ferrer și a lui Alfredo Dominquez, închis împreună cu acesta, care sunt deținuți în mod evident în condiții extrem de neomenoase?
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Desigur, sunt gata să trec de la SUA la Cuba şi la dl Posselt într-o problemă foarte serioasă, aşa că vă mulţumesc pentru întrebare, dle Posselt.
Consiliul este foarte preocupat în legătură cu situaţia drepturilor omului din Cuba şi, în special, în ceea ce priveşte lipsa progresului în situaţia drepturilor civile şi politice. Poporul cubanez nu are libertate de exprimare şi de asociere. Nu există presă liberă. Accesul la informaţii, inclusiv la Internet, rămâne limitat. Restricţiile privind libertatea de circulaţie a cetăţenilor, înspre şi dinspre Cuba, nu s-au modificat. În prezent, în Cuba există 208 prizonieri politici. Această cifră a scăzut de la 2034, în 2007, dar majoritatea eliberărilor s-au datorat executării pedepsei. Misiunile statelor membre în Havana monitorizează îndeaproape lista prizonierilor politici şi există un grup de lucru special dedicat drepturilor omului, în cadrul căruia se discută cazurile importante.
Conform apărătorilor drepturilor omului şi mărturiilor prizonierilor politici şi ale familiilor lor, condiţiile din închisoare sunt cu mult sub standardele minime ale Naţiunilor Unite privind tratamentul aplicat prizonierilor. După cum declară familiile prizonierilor, unii dintre aceştia au o stare de sănătate foarte precară şi nu au acces la îngrijire medicală adecvată. S-au raportat cazuri de tratamente crude şi degradante, inclusiv bătăi aplicate prizonierilor, refuzarea asistenţei medicale corespunzătoare şi presiune psihologică. Cu toate acestea, paznicii închisorilor sau poliţiştii nu au fost urmăriţi pentru abuz în serviciu.
Guvernul cubanez neagă existenţa prizonierilor politici şi, în mod regretabil, respinge în continuare organizaţiile independente pentru apărarea drepturilor omului care observă situaţia drepturilor omului la nivel internaţional. Poziţia Consiliului faţă de Cuba a fost stabilită în poziţia comună din 1996, care a fost evaluată anual de Consiliu. În octombrie 2008, UE şi Cuba au fost de acord cu reluarea unui dialog politic cuprinzător. Acest dialog, în conformitate cu politicile UE, nu include doar autorităţile cubaneze, ci şi societatea civilă şi opoziţia democratică. În evaluarea anuală a poziţiei comune, din 2009, Consiliul acordă o mare atenţie principiilor democraţiei, drepturilor omului şi libertăţilor fundamentale.
În concluziile din luna iunie a acestui an, am arătat că aceste aspecte vor rămâne una dintre principalele priorităţi ale UE în ceea ce priveşte relaţia cu Cuba. Consiliul a solicitat guvernului cubanez să elibereze necondiţionat toţi prizonierii politici, inclusiv pe cei reţinuţi în 2003 şi ne-am exprimat preocuparea pentru aceşti prizonieri şi starea lor de sănătate.
Totodată, Consiliul a solicitat guvernului cubanez să faciliteze accesul imediat al organizaţiilor umanitare internaţionale la închisorile cubaneze. De la iniţierea dialogului politic cu Cuba, de anul trecut, UE a ridicat problema prizonierilor politici la fiecare întâlnire. După cum se menţionează în ultimele concluzii ale Consiliului, drepturile omului trebuie întotdeauna abordate în cadrul acestor vizite la nivel înalt şi, când este cazul, aceste vizite vor cuprinde şi întâlniri cu opoziţia democratică paşnică.
Consiliul a decis să desfăşoare dialogul cu Cuba pentru că acesta oferă o şansă de a discuta chestiuni de interes reciproc, inclusiv situaţia drepturilor omului, însă situaţia din Cuba ne preocupă în continuare şi vom urmări cazurile individuale, în special în ceea ce priveşte prizonierii cu probleme serioase de sănătate.
În legătură cu situaţia unuia dintre prizonierii menţionaţi de onoratul membru, Uniunea Europeană a desfăşurat o manifestare de solidaritate iniţiată de Preşedinţia suedeză în Havana, în luna august. Manifestarea a avut ca scop exprimarea preocupării Uniunii Europene în legătură cu nerespectarea legislaţiei naţionale de procedură penală de către autorităţile cubaneze, faţă de familia doctorului Darsi Ferrer, care a fost arestat. Totodată, cazul unui alt prizonier, dl Alfredo Domínguez, este urmărit de Preşedinţie şi adus în discuţie în cadrul dialogurilor cu Cuba şi ne aflăm în legătură cu familia sa.
Bernd Posselt
(DE) Dnă preşedintă, doresc să-i mulţumesc dnei Malmström pentru răspunsul său excelent şi detaliat.
Dl Brechtmann de la Comisia Internaţională pentru Drepturile Omului mi-a oferit informaţii cuprinzătoare în legătură cu condiţiile din închisori. Doresc să întreb dacă Consiliul poate încerca să investigheze condiţiile în care sunt ţinuţi prizonierii şi cum evaluează evenimentele din Cuba, în ceea ce priveşte relaţiile cu Uniunea Europeană?
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Nu avem acces la aceste informaţii în mod formal, însă, prin intermediul organizaţiilor internaţionale, al ONG-urilor, al persoanelor de contact, al partidelor politice şi aşa mai departe, obţinem informaţii destul de fragmentate în legătură cu situaţia prizonierilor politici. Ştim că în unele cazuri starea lor de sănătate este foarte gravă. Încercăm să menţinem legătura cu familiile lor şi cu ONG-urile, pentru a facilita situaţia, însă, desigur, una dintre probleme este faptul că avem puţine informaţii concrete şi confirmate.
O altă problemă este faptul că foarte mulţi dintre aceşti prizonieri sunt reţinuţi fără respectarea procedurilor şi fără a fi acuzaţi de nimic. Acest lucru contravine legislaţiei cubaneze. Au dreptul să ştie de ce au fost închişi şi de ce sunt acuzaţi. Acesta este un drept de bază al omului în toate societăţile, însă, după cum ştim, nu există în Cuba.
Dialogul cubanez întâmpină, desigur, multe dificultăţi, însă credem că, deocamdată, este important să existe acest dialog, în conformitate cu decizia noastră, pentru că ne dă şansa să menţinem legătura cu autorităţile, să fim stricţi şi fermi în criticile pe care le exprimăm, dar şi să comunicăm cu societatea civilă şi cu disidenţii paşnici. Încercăm să facem acest lucru şi, deocamdată, credem că această abordare va funcţiona. Nu prevăd modificări drastice în viitorul apropiat din acest punct de vedere.
Nikolaos Chountis
(EL) Dnă preşedintă, dnă ministru, întrucât consider că, în domeniul drepturilor omului, acestea fiind chestiunile aduse în discuţie de dl Posselt prin întrebarea sa, putem coopera mai bine cu statele cu care întreţinem relaţii politice şi diplomatice, dar şi tranzacţii financiare, este surprinzător faptul că Uniunea Europeană şi statele sale membre menţin o poziţie pasiv-negativă în legătură cu solicitarea logică şi permanentă a Republicii Cuba de a i se ridica embargoul instituit de Statele Unite.
Prin urmare, întrebarea mea este cum vede Preşedinţia această problemă şi cum credeţi că trebuie abordată problema de către statele membre, având în vedere că, după cum ştim cu toţii, Cuba a înaintat o moţiune Adunării Generale a ONU, la 28 octombrie, pentru ridicarea embargoului american?
Krisztina Morvai
Sunt un disident pacifist care provine dintr-un stat membru al Uniunii Europene, Ungaria. Doresc să vă cer un sfat. Ce trebuie făcut pentru ca Ungaria să beneficieze de acelaşi interes asupra situaţiei drepturilor omului pe care îl manifestaţi în legătură cu situaţia drepturilor omului din Cuba?
Din toamna anului 2006, în Ungaria s-au înregistrat numeroase acţiuni brutale din partea poliţiei împotriva demonstranţilor pacifişti, iar mulţi deţinuţi politici au fost torturaţi în închisoare.
Doresc să cer politicienilor cubanezi să negocieze în numele nostru în baza tuturor...
(Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Preşedinta
Îmi pare rău, însă timpul afectat dvs. este de 30 de secunde, iar întrebarea se referă la situaţia drepturilor omului în Cuba.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Uniunea Europeană s-a declarat, în mai multe rânduri, împotriva embargoului american şi am spus că, din punctul nostru de vedere, acesta nu reprezintă o soluţie pentru problema Cubei.
Uniunea Europeană a spus, de asemenea, că doreşte să coopereze mai îndeaproape cu Cuba, inclusiv în sfera comercială, în funcţie de progresele înregistrate în privinţa situaţiei drepturilor omului.
Pentru moment, însă, având în vedere lipsa progresului în ceea ce priveşte drepturile omului şi respectul pentru democraţie, precum şi numărul de deţinuţi politici, nu putem avansa în acest sens. Autorităţile cubaneze trebuie să arate dacă vor sau nu ca această relaţie cu noi să evolueze. Din păcate, nu s-au înregistrat prea multe progrese până acum.
Preşedinta
Îi rog pe deputaţi să respecte regulile referitoare la timpul acordat întrebărilor, conform cărora se poate adresa o întrebare suplimentară de 30 de secunde, păstrând subiectul întrebării în cauză.

Subiect: Abuzul asupra bătrânilor
Întrucât se estimează deja că peste 10 % dintre persoanele în vârstă sunt supuse unei forme sau alteia de abuz, fizic, psihologic, financiar sau psihic, fie că se află la domiciliu sau în instituţii de îngrijire, iar acest procent va creşte ca urmare a îmbătrânirii populaţiei. Ce măsuri va lua preşedinţia suedeză în vederea realizării angajamentului de a îmbunătăţi cooperarea şi acţiunile la nivel european cu scopul de a spori calitatea serviciilor de îngrijire pentru persoanele în vârstă şi de a preveni abuzul asupra acestora?
Cecilia Malmström
Dna Harkin aduce în discuţie o problemă deosebit de relevantă în perioada actuală, când populaţia noastră se află în proces de îmbătrânire. Măsurile în acest domeniu sunt în principal de competenţă naţională, iar Comisia nu poate face altceva decât să susţină şi să completeze activitatea statelor membre.
Cu toate acestea, Preşedinţia suedeză doreşte să acorde atenţie acestei probleme şi vom face tot posibilul pentru a spori calitatea îngrijirii acordate persoanelor în vârstă şi pentru a combate problemele referitoare la abuzul asupra acestor persoane. În acest sens, doresc să vă reamintesc o conferinţă care a avut loc la Stockholm acum o lună în legătură cu îmbătrânirea sănătoasă şi demnă. Conferinţa a reunit 160 de persoane din 27 de ţări. Gradul de participare a fost foarte ridicat. Comisia s-a aflat acolo, la fel ca şi statele membre, reprezentanţi ai ministerelor sănătăţii şi afacerilor sociale şi multe organizaţii voluntare.
Obiectivul a fost chiar evidenţierea problemelor aduse în discuţie de onoratul membru: cum putem rezolva necesitatea unei cooperări sporite între sectorul sanitar şi cel de îngrijire, pentru a răspunde necesităţilor cetăţenilor în vârstă? Preşedinţia intenţionează ca Consiliul să adopte concluziile în această privinţă la 30 noiembrie, în cadrul Consiliului pentru ocuparea forţei de muncă, politică socială, sănătate şi protecţia consumatorilor. În proiectul de concluzii căutăm o cooperare mai profundă şi mai apropiată în domeniul îmbătrânirii sănătoase şi demne, inclusiv prin schimbul de informaţii între statele membre. Totodată, Comisia trebuie să elaboreze un plan de acţiune pentru demnitatea, sănătatea şi calitatea vieţii persoanelor vârstnice.
De asemenea, doresc să subliniez faptul că Consiliul a adoptat în luna iunie a acestui an concluziile intitulate "Egalitatea de şanse între femei şi bărbaţi: îmbătrânirea activă şi demnă” tocmai pentru a facilita furnizarea unor servicii de îngrijire de calitate în legătură cu asistenţa la domiciliu pentru persoanele în vârstă, luând în calcul necesităţile specifice ale bărbaţilor şi femeilor în vârstă.
În ceea ce priveşte problema abuzului persoanelor în vârstă, Directiva Consiliului 2000/78/CE interzice deja discriminarea la locul de muncă pe motive de vârstă. Comisia a propus ca protecţia asigurată de această directivă să fie extinsă la mai multe domenii de acest tip, precum securitatea socială, asistenţa medicală, beneficiile sociale, educaţia, accesul la bunuri şi servicii, locuinţe şi aşa mai departe.
Această propunere conţine multe elemente relevante pentru abuzul asupra persoanelor în vârstă. Se referă la îngrijirea la domiciliu, îngrijirea instituţionalizată şi serviciile de asistenţă medicală. Interzice hărţuirea, care este o formă de discriminare, definită drept un comportament nedorit cu efectul de "încălcare a demnităţii unei persoane şi creare a unui mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensiv”.
Această propunere este dezbătută în prezent în Consiliu, iar Parlamentul European a emis deja un aviz. Aprobarea propunerii necesită unanimitate în cadrul Consiliului. Desigur, nu putem prevedea care va fi rezultatul dezbaterii în Consiliu, însă, cu toate acestea, doresc să spun că facem tot posibilul pentru a introduce o legislaţie care să contribuie la eliminarea tuturor formelor de abuz şi tratament incorect aplicat persoanelor în vârstă, situaţie complet conformă cu avizul emis de Parlamentul European.
Desigur, considerăm că nimeni nu trebuie supus hărţuirii sau abuzului, cu atât mai puţin persoanele în vârstă, care trebuie îngrijite cu mare atenţie.
Marian Harkin
Dnă preşedintă în exerciţiu Malmström, vă mulţumesc pentru răspuns. Conform comunicării Comisiei din 2008, trebuie stabilite condiţiile corespunzătoare în ceea ce priveşte resursele, pregătirea şi susţinerea îngrijitorilor. Sunt perfect de acord cu această situaţie şi înţeleg că aceasta este o competenţă naţională.
Există, însă, câteva domenii în care UE poate ajuta. Unul dintre ele se referă la dimensiunea transfrontalieră. Doresc să ştiu ce credeţi despre înfiinţarea unei structuri formale pentru schimbul de informaţii în ceea ce priveşte personalul medico-sanitar, în acest caz, îngrijitorii care trec graniţele.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Îi mulţumesc dnei deputat pentru propunerea prezentată. Este prima dată când aud acest lucru. Iniţiativa pare bună, însă trebuie să o prezint ministerelor implicate şi va trebui supusă discuţiilor. Poate vom reveni mai târziu la această chestiune.
Silvia-Adriana Ţicău
Populaţia Uniunii Europene îmbătrâneşte. Persoanele vârstnice au nevoie de condiţii speciale, atât în domeniul serviciilor medicale, cât şi în ceea ce priveşte amenajarea corespunzătoare a clădirilor şi a transportului public. Suedia are o lungă tradiţie în domeniul politicii sociale. Care sunt propunerile pe care le discutaţi cu alte state membre pentru ca în toată Uniunea Europeană să fie îmbunătăţite condiţiile de viaţă ale persoanelor în vârstă?
Seán Kelly
Dnă preşedintă în exerciţiu, dna Harkin a adresat o întrebare foarte importantă şi aţi răspuns foarte bine, însă, extinzând sfera de cuprindere, îmbătrânirea se consideră în prezent ca începând de la vârsta de 65 de ani. Credeţi că s-ar putea recomanda, la nivelul Uniunii, creşterea sau flexibilizarea vârstei de pensionare şi introducerea unei pensionări treptate în locul pensionării permanente la care sunt supuşi în prezent majoritatea angajaţilor? Acest lucru ar contribui foarte mult la îmbunătăţirea calităţii vieţii şi la asigurarea respectului pentru cei în vârstă.
Preşedinta
Din punctul meu de vedere, intervenţia dvs. depăşeşte puţin sfera întrebării, dar dna ministru va decide dacă va răspunde sau nu.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Răspunsul la prima întrebare a onoratului membru este "da”, mai ales pentru că trebuie discutate aceste subiecte.
Troica, reprezentată de Preşedinţiile franceză, cehă şi suedeză, a fost de acord cu accentuarea dialogului privind sănătatea şi persoanele în vârstă. De exemplu, a avut loc o conferinţă privind boala Alzheimer, dar şi conferinţa de care v-am vorbit mai devreme, de acum o lună, referitoare la tratamentul demn al persoanelor în vârstă. A existat, deci, o şansă de a discuta acest subiect, iar concluziile vor fi discutate în cadrul EPSCO la finalul lunii noiembrie, când vom analiza, desigur, şi raportul Parlamentului European.
În ceea ce priveşte vârsta de pensionare, acesta este un subiect pe care îl decide fiecare stat, însă, în cadrul discuţiilor purtate privind strategia de la Lisabona - nu tratatul de această dată -, modalităţile de accentuare a creşterii, dezvoltării, creării de locuri de muncă şi provocarea demografică cu care ne confruntăm, acesta este, desigur, un subiect ce merită luat în considerare, respectiv utilizarea competenţelor şi experienţei persoanelor în vârstă şi păstrarea lor în sfera muncii. Consiliul nu trebuie să decidă la ce vârstă să se întâmple acest lucru, însă trebuie să încurajeze toate statele membre să-şi folosească pe deplin forţa de muncă.
Subiect: Jurnalistul suedez Dawit Isaak aflat în închisoare în Eritreea
Conform unor informaţii din mass-media suedeză, cetăţeanul suedez Dawit Isaak, aflat în detenţie din 2001, a fost mutat într-o nouă închisoare din Eritreea. Din această închisoare se pare că nu scapă nimeni în viaţă. Dawit Isaak se află de 8 ani închis în condiţii îngrozitoare de un regim abominabil fără a şti de ce a fost închis în mod brutal, izolat de familie, prieteni şi munca sa. Până în prezent, toate încercările de a-l elibera pe Dawit Isaak au eşuat. UE ar trebui să depună mai multe eforturi. Isaak este şi cetăţean UE. Dacă nu se întreprinde nimic, Isaak riscă să moară, fără ca Suedia sau UE să fi reuşit nici măcar să-l determine pe preşedintele Eritreei să discute serios cazul Issak.
Ce intenţionează preşedinţia suedeză să facă pentru a aduce în atenţie cazul Dawit Isaak la cel mai înalt nivel al UE?
Este oare rezonabil ca Eritreea să primească ajutor de la UE, în condiţiile în care ţara încalcă atât de flagrant drepturile fundamentale ale omului?
Cecilia Malmström
În urmă cu opt ani, jurnalistul suedezo-eritreean Dawit Isaak a fost prins şi arestat în Eritreea. În prezent este închis fără proces şi fără acuzaţii. Nici familia sa, nici autorităţile suedeze sau organizaţiile internaţionale de apărare a drepturilor omului nu au voie să-l viziteze.
Din păcate, nu există semne că situaţia drepturilor omului din Eritreea s-ar fi îmbunătăţit în ultimii ani. Guvernul eritreean este singurul responsabil de această situaţie. Eritreea îşi încalcă permanent obligaţiile în privinţa drepturilor omului, conform legislaţiei naţionale şi internaţionale, iar această situaţie este îngrijorătoare pentru Uniune.
Ne preocupă în principal problema prizonierilor politici şi lipsa libertăţii de exprimare. UE a solicitat de câteva ori eliberarea necondiţionată a tuturor prizonierilor politici din Eritreea, inclusiv, desigur, a lui Dawit Isaak. La 18 septembrie 2009, Preşedinţia, în numele Uniunii Europene, a emis o declaraţie foarte clară în care am solicitat din nou eliberarea necondiţionată a tuturor prizonierilor politici şi am menţionat că acţiunile Eritreei încalcă în mod grav obligaţiile prevăzute în Convenţia internaţională a ONU privind drepturile civile şi politice, pe care Eritreea a ratificat-o.
Din păcate, cazul lui Dawit Isaak nu a fost rezolvat şi continuă să fie o primă prioritate pentru UE, pentru Preşedinţia suedeză şi pentru guvernul suedez. Nu ne vom opri până nu vom reuşi eliberarea lui, din raţiuni umanitare, şi până când acesta nu va reveni lângă familie. Vă pot asigura că voi prezenta la Asmara cazul său şi situaţia colegilor săi prizonieri, la cel mai înalt nivel.
Drepturile omului reprezintă un element cheie în cadrul relaţiilor dintre UE şi Eritreea. Suntem pregătiţi să ajutăm guvernul eritreean să îmbunătăţească situaţia drepturilor omului. În ceea ce priveşte ajutorul, acesta este guvernat de şi depinde de prevederile Acordului de la Cotonou. Acest acord reglementează drepturile omului şi dialogul politic care are ca scop exercitarea de presiuni, pentru a aduce modificări. Este un proces permanent, care evoluează disperant de încet, însă sperăm că acesta poate fi un mecanism pe care îl vom putea folosi pentru a evolua.
Olle Schmidt
(SV) Nu trebuie să vă dau alte detalii cu privire la cazul teribil al lui Dawit Isaak. Ştiu, de asemenea, că dna Malmström este extrem de devotată acestei probleme.
După câte ştiu, Dawit Isaak este singurul cetăţean al UE închis pentru că şi-a exercitat dreptul la libera exprimare. Nu ar trebui, deci, ca UE să emită o declaraţie comună specială referitoare la Dawit Isaak? Nu ar trebui analizată în Consiliu problema unei declaraţii speciale? Poate că dna Malmström sau altcineva ar trebui să meargă în Eritreea şi să încerce să se întâlnească cu Dawit Isaak şi cu preşedintele Isaias Afewerki. Sper că acest lucru se va întâmpla, deoarece cred că este complet nerezonabil ca un cetăţean al UE să rămână închis, fără proces, an după an, aparent grav bolnav şi supus pericolului de a muri în închisoare.
Cecilia Malmström
Dle Schmidt, doresc să vă spun că vă împărtăşesc îngrijorarea şi frustrarea provocate de această situaţie, care continuă de ani buni de zile, şi de faptul că nu se poate ajunge la autorităţile eritreene. Sunt sigură că şi dl Schmidt, şi ceilalţi membri au văzut rapoartele din Eritreea şi au ascultat interviurile acordate de preşedintele acestui stat. Nu este o persoană cu care se poate discuta, iar abuzurile în Eritreea sunt foarte răspândite.
Conlucrăm cu toate canalele pe care le cunoaştem, însă nu avem acces în închisoare. Nu l-am putut vizita şi nu ştim cum se simte. Desigur, nu excludem posibilitatea de a merge acolo dacă vom considera că acest lucru poate ameliora situaţia, însă, deocamdată, nu există şanse să obţinem vreo promisiune că-l vom putea vizita, că vom putea discuta despre el sau că-i vom putea întâlni familia, care se află acolo, în Eritreea. Situaţia este foarte frustrantă. Declaraţia noastră a fost una foarte clară. După cum a spus şi dl Schmidt, Dawit Isaak este, din câte ştiu, singurul prizonier politic cetăţean al UE care este închis în prezent şi lucrăm în mai multe direcţii pentru a presa autorităţile din Eritreea şi a le face să înţeleagă că Dawit Isaak şi colegii săi prizonieri trebuie eliberaţi, în conformitate cu convenţiile pe care această ţară le-a ratificat, însă este foarte dificilă purtarea oricărui fel de dialog cu acest stat.
Preşedinta
Nu există întrebări suplimentare, aşa că vom trece la următoarea întrebare.

Subiect: Strategia UE privind alcoolul
În curând se vor face 3 ani de când s-a elaborat strategia UE privind alcoolul Această strategie trebuia evaluată în vara anului 2009. Din păcate, se pare că această evaluare a fost amânată. În cazul Suediei, politica privind alcoolul a constituit dintotdeauna o chestiune importantă şi prioritară în cooperarea cu UE. În lumina celor prezentate, adresez următoarea întrebare: Va întreprinde preşedinţia suedeză ceva pentru a se efectua o evaluare cât mai curând şi, dacă răspunsul este pozitiv, când?
Cecilia Malmström
Vă mulţumesc, dnă Hedh. Doresc să încep prin a-i reaminti dnei Hedh că Preşedinţia suedeză a acordat o prioritate ridicată alcoolului şi sănătăţii, acesta fiind un aspect important în punerea în aplicare a strategiei UE de susţinere a statelor membre în reducerea prejudiciilor provocate de alcool.
În acest context, am desfăşurat deja trei evenimente de importanţă majoră. Primul a fost reprezentat de reuniunea informală a miniştrilor sănătăţii din luna iulie, de la Jönköping, unde s-a discutat despre vânzarea şi comercializarea băuturilor alcoolice şi despre modul în care acestea influenţează consumul de alcool în cazul tinerilor. Cel de-al doilea eveniment a fost o Conferinţă a experţilor privind alcoolul şi sănătatea, desfăşurată la Stockholm, între 21-22 septembrie, al cărei scop a fost susţinerea unei strategii durabile, cuprinzătoare şi pe termen lung la nivelul UE, în ceea ce priveşte alcoolul. Au participat peste 450 de persoane care provin, în principiu, din toate statele membre UE, iar participanţii au susţinut cu tărie priorităţile suedeze în domeniul alcoolului şi sănătăţii.
Cel de-al treilea eveniment a fost întâlnirea globală a experţilor privind alcoolul, sănătatea şi dezvoltarea socială, din 23 septembrie. Acest eveniment a fost organizat de Preşedinţia suedeză în cooperare cu Agenţia suedeză pentru cooperare în dezvoltarea internaţională şi Ministerul sănătăţii şi serviciilor medicale din Norvegia şi a fost sponsorizat de Organizaţia Mondială a Sănătăţii. Obiectivul a fost acela de a contribui la o strategie globală pentru reuniunea Adunării Mondiale a Sănătăţii care va avea loc anul viitor în luna mai. La această întâlnire, s-au prezentat noi constatări privind legătura dintre utilizarea nocivă a alcoolului, dezvoltarea socială şi răspândirea bolilor infecţioase precum HIV/SIDA şi tuberculoza, o legătură importantă, care merită remarcată.
Astfel, în ceea ce priveşte întrebarea "Preşedinţia suedeză va încerca să asigure evaluarea fără întârzieri a strategiei?” răspunsul este da; adoptarea unei strategii la nivelul UE în 2006 a reprezentat un pas important. Prin adoptarea sa, Comisia a recunoscut alcoolul drept unul dintre principalii factori determinanţi ai sănătăţii în cadrul UE şi, de asemenea, şi faptul că UE este responsabilă pentru gestionarea consumului riscant şi nociv de alcool. Această prevedere a fost susţinută de toţi miniştrii sănătăţii ai statelor membre din UE în cadrul concluziilor la care s-a ajuns în noiembrie 2006.
Începând cu 1 ianuarie 2007, Comisia a urmărit tendinţele în ceea ce priveşte consumul de alcool şi daunele provocate de acesta, precum şi modificările politicii comunitare. Chiar dacă s-au înregistrat progrese în multe domenii, am avut prea puţin timp la dispoziţie pentru a evalua întreaga amploare a impactului asupra sănătăţii, exercitat de politica privind alcoolul şi de obiceiurile de consum. Primul raport din partea Comisiei, prezentat la conferinţa experţilor de acum câteva săptămâni, a fost un raport de situaţie referitor la strategia UE în materie de alcool. Este un raport interimar care precedă raportul final care va fi prezentat în 2012.
Desigur, Preşedinţia va analiza acest raport de situaţie şi rezultatele obţinute în urma Conferinţei experţilor privind alcoolul şi sănătatea. Vom monitoriza progresul. Totodată, am finanţat o serie de studii, pentru a ne asigura că problema alcoolului va ocupa în continuare o poziţie prioritară pe agenda UE. Unul dintre studiile pe care le finanţăm va examina efectul comercializării alcoolului asupra tinerilor, un altul va analiza impactul alcoolului asupra persoanelor în vârstă din 10 state membre UE, iar un altul va investiga efectul comerţului transfrontalier asupra politicii naţionale privind alcoolul.
În proiectul nostru de concluzii privind alcoolul şi sănătatea, care se discută în prezent în cadrul grupului de lucru al Consiliului, propunem să i se solicite Comisiei începerea unei analize a priorităţilor pentru următoarea fază a lucrărilor privind alcoolul şi sănătatea, pentru a sublinia faptul că trebuie să ne gândim la perioada de după 2012, când evaluarea şi actuala strategie privind alcoolul se vor fi încheiat. Pe baza acestei dezbateri, Preşedinţia doreşte să adopte concluziile Consiliului de susţinere a unei strategii privind alcoolul, din decembrie 2009.
Anna Hedh
(SV) Dnă Malmström, ştiu că Preşedinţia a desfăşurat mai multe conferinţe constructive şi că a alocat mult timp acestei probleme.
Întrebarea mea se referă mai ales la strategia privind alcoolul, fiindcă am adresat aceeaşi întrebare şi mai înainte, acum aproximativ şase luni. La momentul respectiv, mi s-a spus că strategia privind alcoolul va fi evaluată până în vară. Din acest motiv am ridicat această întrebare, pentru că subiectul nu a apărut pe ordinea de zi.
S-au întâmplat multe de când Preşedinţia suedeză a propus o strategie privind alcoolul la nivelul UE, în 2001. Strategia privind alcoolul a fost adoptată în 2006 şi s-au întâmplat multe de atunci. Spre exemplu, unele state membre au mărit restricţiile de vârstă, altele au mărit taxele pe alcool, iar altele au redus limita concentraţiei de alcool în sânge. Sunt foarte mulţumită de acest lucru. Mi-ar fi plăcut ca Preşedinţia suedeză să meargă, poate, puţin mai departe, în ceea ce priveşte promovarea, însă, cu toate acestea, mă bucur că s-a desfăşurat un studiu privind promovarea, alcoolul şi persoanele tinere.
Cecilia Malmström
Vă mulţumesc pentru sprijinul acordat în această problemă. Într-adevăr, am încercat să evidenţiem această problemă, care este, desigur, cadrul în care UE îşi permite să lucreze: desfăşurarea de conferinţe, efectuarea de studii, stabilirea de calendare pentru a ne asigura că totul evoluează, precum şi asigurarea implicării viitoarelor preşedinţii. Mă bucur că am putut clarifica neînţelegerea. Intenţia a fost să se efectueze un raport interimar, care, desigur, este la fel de important, pe care îl vom examina şi îl analiza, însă se prevăzuse că evaluarea finală va sosi în 2012. Între timp, sunt foarte multe lucruri de făcut şi pot confirma că multe state membre muncesc din greu, pentru că toate statele cunosc efectele consumului de alcool asupra sănătăţii.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dnă ministru, numărul de accidente rutiere mortale scade la nivelul UE, însă obiectivele ambiţioase nu vor fi atinse anul viitor. Principala cauză este alcoolul. În unele ţări, rata sinuciderilor este deosebit de ridicată şi, din nou, alcoolul este de vină pentru acest lucru.
Nu credeţi că ar trebui să întărim măsurile deja stricte privind consumul de alcool, la nivelul UE, urmând exemplul Scandinaviei? Consumul trebuie restricţionat mai ales pentru tineri. Suedia ar dori să iniţieze această activitate?
Catherine Stihler
Doresc să aduc în atenţia dnei ministru faptul că în Scoţia, circumscripţia pe care o reprezint, se desfăşoară în prezent o dezbatere privind preţul minim al produselor alcoolice. Doresc să profit de această şansă pentru a o întreba pe dna ministru dacă în Consiliu se discută problema unui preţ minim pentru produsele alcoolice. În Scoţia are loc o dezbatere de mare amploare şi mă întrebam care este perspectiva Consiliului şi dacă se discută această problemă.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Una dintre cele cinci teme prioritare în cadrul strategiei comunitare privind alcoolul este chiar reducerea vătămărilor şi a deceselor cauzate de accidentele rutiere provocate de consumul de alcool. După cum a spus şi onoratul membru, aceasta este o problemă importantă, care provoacă suferinţe enorme şi antrenează costuri economice.
Comisia a recomandat adoptarea unei limite maxime reduse pentru şoferii fără experienţă şi cei profesionişti, iar statele care deja aplică limite nu trebuie să le micşoreze. Există o recomandare în acest sens şi conlucrăm cu statele membre.
Multe state au aplicat deja aceste recomandări şi se desfăşoară multe activităţi de conştientizare axate pe discutarea acestei probleme.
Nu ştiu dacă se poartă discuţii în legătură cu preţurile. Probabil că da. Voi discuta cu colegul meu, ministrul sănătăţii, care este responsabilul, însă nu cred că se discută acest subiect.
În prezent se urmăresc multe alte probleme legate de alcool, însă probabil că, deocamdată, nu şi aceasta, pentru că, desigur, nu este o competenţă a UE.
Subiect: Chestiuni legate de mediu referitoare la gazoducte
În cadrul Uniunii Europene se acordă o atenție deosebită chestiunilor legate de mediu referitoare la noile gazoducte ale UE (Nabucco, gazoductul Nord Stream și gazoductul South Stream). Gazoductul Nord Stream, construit pe fundul Mării Baltice, este un proiect de excepție, prin amploarea sa și prin eventualele efecte pe care acesta le-ar putea avea asupra mediului în regiunea acestei mări..
Având în vedere că este vorba de gazoducte, ce pericole pentru natură și ce măsuri vizând combaterea acestora are în vedere președinția suedeză?
Cecilia Malmström
Proiectul Nord Stream este un proiect unic pentru zona Mării Baltice, având în vedere dimensiunea şi posibilele sale consecinţe. Consiliul este conştient de temerile care există în legătură cu aspectele de mediu ale proiectului conductei de gaze Nord Stream şi a reţinut rezoluţia Parlamentului European, adoptată în iulie anul trecut, privind impactul de mediu al conductei de gaze planificate în Marea Baltică, care face legătura între Rusia şi Germania.
Toate statele membre UE şi Comunitatea Europeană sunt părţi ale Convenţiei Espoo a Naţiunilor Unite din 1991. Această convenţie se referă la evaluarea impactului asupra mediului în context transfrontalier. Această Convenţie conţine o serie de obligaţii pentru părţi, în scopul asigurării desfăşurării unei evaluări a impactului asupra mediului, care să cuprindă consultarea cu alte părţi afectate de un anumit proiect.
Impactul proiectului Nord Stream asupra mediului sensibil din zona Mării Baltice este deosebit de important şi trebuie examinat cu atenţie. Pot fi afectate ariile Natura 2000, precum şi zonele în care există mine şi în care s-a depozitat muniţie chimică. Răspândirea sedimentelor poate afecta flora şi fauna marină şi poate avea impact asupra industriei pescuitului. Faptul că această conductă de gaze se află aproape de rute navale importante poate reprezenta un risc pentru mediu şi pentru siguranţă.
Toate statele din jurul Mării Baltice colaborează de peste trei ani în cadrul Convenţiei de la Espoo, pentru a stabili care este legătura dintre aceste obligaţii şi felul în care trebuie executat acest proiect.
Cu toate acestea, Consiliul doreşte să sublinieze faptul că proiectul Nord Stream este o iniţiativă privată. Prin urmare, părţile responsabile pentru acest proiect sunt cele care trebuie să furnizeze informaţii care să demonstreze că proiectul respectă legislaţia în materie, sub supravegherea statelor membre afectate.
Astfel, Consiliul nu poate face comentarii asupra proiectului Nord Stream în niciun mod care ar putea fi interpretat drept imixtiune în procesele judiciare naţionale.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Dnă ministru, vă mulţumesc pentru răspunsul foarte cuprinzător. Evident, această problemă priveşte în mare măsură Suedia, cu atât mai mult cu cât Suedia este o ţară baltică. Doresc să subliniez un singur lucru, şi anume că niciodată nu putem acorda prea multă atenţie acestor aspecte. Aş dori să spuneţi că acest lucru este valabil şi acum şi că, pe parcursul Preşedinţiei sale, Suedia va urmări continuu acest aspect şi va lua măsurile necesare.
Cecilia Malmström
Onoraţi membri, vă pot garanta că Suedia face acest lucru. Suntem foarte vigilenţi în ceea ce priveşte mediul sensibil din Marea Baltică, care este, desigur, periclitat de orice tip de proiect care va fi desfăşurat şi, prin urmare, am impus cerinţe de mediu foarte stringente în legătură cu acest proiect, iar acesta este în prezent examinat şi analizat de mai multe autorităţi în domeniu. Nu teritoriul suedez este afectat de acest proiect, ci zona economică a Suediei, motiv pentru care am subliniat că la baza poziţiilor pe care le vom adopta stau convenţiile internaţionale, precum Convenţia de la Espoo. Nu trebuie să emitem judecăţi politice sau economice. Statul suedez poate urmări aceste aspecte şi, într-adevăr, facem acest lucru.
Subiect: Eliminarea barierelor din calea liberei circulații a forței de muncă între statele membre
Președinția suedeză a Consiliului recunoaște că, în contextul actualei crize economice, cel mai important lucru este ca statele membre să fie capabile să răspundă împreună provocărilor, să găsească soluții pentru ieșirea din criza economică și financiară și, mai ales, să reducă șomajul și efectele sociale negative ale acestuia. Barierele existente în calea liberei circulații a lucrătorilor din statele membre care au aderat la Uniune după 1 mai 2004 reprezintă limitări ale drepturilor cetățenilor acestor țări și pot conduce la muncă ilegală și la dumping social. Ridicarea acestor bariere îi protejează în egală măsură atât pe lucrătorii migranți, cât și pe lucrătorii autohtoni. Având în vedere angajamentul Președinției suedeze pentru o politică activă pe piața europeană a muncii și pentru a asigura o mai bună adaptare și mobilitate, aș dori să întreb Consiliul care sunt măsurile concrete pe care le are în vedere pentru eliminarea rapidă a barierelor existente în calea liberei circulații a lucrătorilor ce provin din statele membre care au aderat la UE după 1 mai 2004.
Cecilia Malmström
Consiliul doreşte să sublinieze faptul că libera circulaţie a persoanelor este unul din drepturile fundamentale garantate prin legislaţia comunitară şi cuprinde dreptul cetăţenilor UE de a locui şi a lucra într-un alt stat membru.
În cadrul reuniunii sale din 9 martie 2009, Consiliul a adresat o invitaţie statelor membre care încă mai aplicau normele tranzitorii ce restricţionau libera circulaţie. La acel moment, pe baza informaţiilor disponibile, Consiliul a spus că aceste state membre trebuie să reconsidere continuarea aplicării acestor restricţii. Totodată, statelor membre li s-a cerut să ridice restricţiile în cea de-a treia fază, dacă nu se puteau identifica perturbări majore sau pericol de perturbări majore pentru piaţa muncii din statele membre în cauză.
De asemenea, Consiliul le-a explicat statelor membre că trebuie acordată prioritate cetăţenilor din statele membre UE în faţa forţei de muncă provenite din afara Uniunii şi că protecţia cetăţenilor din noile state membre, care erau deja rezidenţi ai unui stat membru şi angajaţi în acesta, va continua pe parcursul perioadelor de tranziţie. S-au luat în considerare şi drepturile membrilor familiilor acestora, în conformitate cu practica obţinută de pe urma aderărilor precedente.
Consiliul a subliniat elementele puternice de diferenţiere şi flexibilitate în normele privind libera circulaţie a lucrătorilor. Statele membre au declarat că vor depune eforturi pentru a asigura accesul pe piaţa muncii pentru cetăţenii din noile state membre, în conformitate cu legislaţia naţională, în vederea accelerării alinierii legislaţiei lor la legislaţia comunitară.
În noiembrie 2008, Comisia a prezentat un comunicat privind impactul liberei circulaţii a lucrătorilor în contextul extinderii UE. Comisia arată că lucrătorii din Bulgaria, România şi statele din grupul UE-10 au contribuit la satisfacerea unei cereri superioare de forţă de muncă în statele destinatare şi, astfel, au contribuit în mod semnificativ la o creştere economică durabilă. Dovezile disponibile sugerează că mobilitatea în interiorul Uniunii, după extindere, nu a condus la perturbări grave ale pieţei muncii şi nici nu este probabil să conducă la astfel de probleme.
Comisia notează, de asemenea, că volumul şi direcţia fluxurilor de mobilitate din interiorul UE sunt determinate de cererea şi oferta de forţă de muncă, nu de regulile ce restricţionează accesul pe piaţa muncii. Comisia concluzionează că restricţiile aplicate de statele membre pot întârzia ajustările pieţei muncii şi chiar pot spori incidenţa forţei de muncă nedeclarate.
Libera circulaţie a lucrătorilor este o prioritate importantă pentru Uniunea Europeană. Deplasarea lucrătorilor contribuie la crearea mai multor locuri de muncă, astfel încât economia poate fi ajustată chiar şi în timpul unei crize economice. Totodată, deplasarea lucrătorilor contribuie la reducerea marginalizării sociale şi a sărăciei.
În ceea ce priveşte perioada de tranziţie pentru libera circulaţie la care se referă întrebarea onoratului membru, statele membre au dreptul de a-şi păstra restricţiile până la finalul celei de-a treia faze a perioadei de tranziţie. Cu toate acestea, Consiliul este de părere că criza economică cu care se confruntă în prezent Europa nu trebuie folosită drept pretext pentru a aplica în continuare normele tranzitorii. Chiar şi în perioadele în care cererea de forţă de muncă este redusă, angajatorii pot întâmpina dificultăţi în a acoperi posturile vacante cu solicitanţi din propria ţară.
Consiliul revizuieşte în mod periodic problema acordurilor tranzitorii. Cea mai recentă revizuire s-a desfăşurat la reuniunea sa din iunie 2009, când Consiliul a recepţionat informaţiile Comisiei privind impactul liberei circulaţii în contextul extinderii UE. Comisia a informat Consiliul că trei state din grupul UE 15 înştiinţaseră Comisia, înainte de 1 mai 2009, în legătură cu probleme grave ale pieţei forţei de muncă sau în legătură cu pericolul unor astfel de probleme. Germania şi Austria au aplicat în continuare restricţii privind accesul pe piaţa forţei de muncă, menţinând obligativitatea unui permis de muncă, în timp ce Regatul Unit aplică un sistem de înregistrare ex post, care le permite lucrătorilor să îşi înceapă activitatea, însă le cere să se înregistreze în termen de 30 de zile.
În informaţiile furnizate Consiliului, Comisia a menţionat, de asemenea, că va asigura respectarea prevederilor Tratatului de aderare şi şi-a rezervat dreptul de a solicita lămuriri din partea statelor membre care vor aplica în continuare astfel de restricţii.
Silvia-Adriana Ţicău
Aş dori să vă întreb dacă pe agenda preşedinţiei suedeze aveţi în calendarul dumneavoastră o acţiune prin care să încercaţi să convingeţi în continuare statele membre care menţin aceste bariere, în ceea ce priveşte libera circulaţie a forţei de muncă, să le ridice. O a doua întrebare este dacă veţi include o astfel de sugestie de ridicare a barierelor privind libera circulaţie a forţei de muncă, în concluziile preşedinţiei suedeze.
Cecilia Malmström
Doresc să-i mulţumesc onoratului membru. Membrii actualei Troici, Preşedinţiile franceză, cehă şi suedeză, au confirmat în concluziile lor că extinderea a adus mari avantaje UE, a condus la creştere economică şi nu există elemente care să indice că s-au produs perturbări economice grave.
Am instituit mecanisme pentru revizuirea regulată a normelor tranzitorii, împreună cu Comisia. Desigur, între aceste revizuiri le putem solicita statelor membre să ia măsurile necesare pentru eliminarea legislaţiei discriminatorii şi pentru a se asigura de utilizarea forţei de muncă competente din întreaga Uniune, însă aspectele pur judiciare sunt abordate în colaborare cu Comisia. După cum am spus anterior, am desfăşurat o astfel de revizuire la începutul acestui an.
Franz Obermayr
(DE) Dnă preşedintă, colega care a adresat această întrebare s-a axat, desigur, pe situaţia statelor membre în care unele părţi ale populaţiei emigrează şi caută de muncă în altă parte. Pot înţelege acest lucru.
Cu toate acestea, în contrast, Austria, la fel ca Germania, este o ţară cu imigraţie masivă şi ar putea obţine o extindere a perioadei de tranziţie până la deschiderea completă a pieţei forţei de muncă. Motivele sunt clare. Efectele negative ale deplasării şi distribuţiei, provocate de diferenţele majore de venituri, având în vedere, mai ales, problemele actuale de pe piaţa forţei de muncă şi imigraţia în creştere ar fi putut conduce la supraîncărcarea pieţei muncii şi la tensiuni sociale pe care toată lumea doreşte să le evite.
Aşadar, întrebarea mea este: aceste probleme care afectează Austria şi Germania vor fi recunoscute şi vor fi stabilite soluţii corespunzătoare pentru ele?
Cecilia Malmström
Desigur, toate statele membre UE au fost afectate negativ de criza economică şi de şomaj. Cifrele sunt oarecum diferite, însă toate ţările au fost lovite grav. O ţară are dreptul de a institui norme tranzitorii, ceea ce a făcut, de exemplu, Austria şi există posibilitatea de a solicita extinderea acestor norme, conform unor proceduri speciale, dacă se oferă o justificare în faţa Comisiei. Nu deţin suficiente informaţii în legătură cu situaţia din Austria. Nu ştiu dacă problemele sunt mai mari acolo decât în altă parte. După cum spuneam, toate statele membre se confruntă cu probleme grave în ceea ce priveşte piaţa forţei de muncă.
În raportul său, Comisia menţionează că nimic nu arată că libera circulaţie a condus la perturbări în vreun stat membru. În ţara mea, Suedia, unde rata şomajului este de asemenea foarte ridicată, nu s-a observat nicio legătură între libera circulaţie şi şomaj. Persoanele care au sosit din alt stat membru au fost binevenite şi au fost absorbite pe piaţa forţei de muncă.
Subiect: Hărțuirea de către Turcia a mijloacelor de transport aerian ale serviciului de control al frontierelor externe ale Uniunii Europene (Frontex)
Începând cu luna mai a anului 2009, s-au înregistrat șase incidente având la origine acțiuni de hărțuire din partea avioanelor turcești sau prin intermediul comunicațiilor radio, îndreptate împotriva mijloacelor de transport aerian ale serviciului de control al frontierelor externe ale Uniunii Europene (Frontex). Ultimul incident a avut loc la 8 septembrie 2009, în timpul deplasării unui elicopter Frontex condus de doi piloți letoni între insula Kos și insula Samos. Când se afla deasupra insulei Pharmakonisi, elicopterul a fost contactat prin radio de radarul turc de la Datça, cerându-i-se să se îndepărteze de regiune și să prezinte un plan de zbor.
Este Consiliul la curent cu acest eveniment? Ce observații ar avea de făcut în legătură cu acesta? Ce măsuri își propune să adopte cu privire la Turcia?
Cecilia Malmström
Da, Consiliul cunoaşte incidentele la care se referă deputatul. Preşedinţia doreşte să spună că, în calitate de candidată la aderare, Turcia trebuie să împărtăşească valorile şi obiectivele Uniunii Europene conform tratatelor. Angajamentul clar de a întreţine relaţii bune cu vecinii şi de a găsi soluţii paşnice pentru conflicte este o cerinţă crucială şi importantă pentru aderarea la UE. Conform cadrului de negociere şi concluziilor relevante ale Consiliului, UE a solicitat Turciei să evite orice tip de ameninţări, surse de conflicte sau măsuri ce pot afecta bunele relaţii şi posibilitatea de a soluţiona litigiile pe cale paşnică.
Doresc să-l asigur pe onoratul membru că problema bunelor relaţii cu vecinii este adusă în discuţie de UE în mod sistematic. Cel mai recent, acest lucru s-a întâmplat la reuniunea Consiliului de asociere din 19 mai şi la întâlnirea dintre Troica UE şi liderii politici ai Turciei, de la Stockholm, din luna iulie.
În ceea ce priveşte aeronavele operate de Frontex, doresc să menţionez că Frontex coordonează mai multe operaţiuni comune şi proiecte pilot. Acestea contribuie semnificativ la protejarea graniţelor externe maritime, terestre şi aeriene ale Uniunii.
Una dintre operaţiuni este Poseidon 2009, a cărei gazdă este Grecia. Scopul acesteia este prevenirea trecerii nepermise a graniţei de către persoanele care vin din sau tranzitează Turcia şi statele din nordul Africii, încercând să ajungă pe coasta elenă. Desigur, onoratul membru cunoaşte această situaţie. Poseidon cuprinde şi staţionarea amenajărilor tehnice din spaţiul aerian european de-a lungul graniţelor insulelor greceşti. Desigur, Turcia a fost informată în legătură cu această operaţiune.
În ceea ce priveşte cooperarea operaţională dintre Frontex şi autorităţile competente din Turcia, în prezent se desfăşoară negocieri în ceea ce priveşte metodele de lucru. Acest lucru este foarte bun. Un acord ar prevedea schimbul de informaţii şi şansa autorităţilor din Turcia de a participa la operaţiunile comune ale Frontex. Aceste activităţi pot reprezenta o parte foarte importantă a lucrărilor direcţionate către prevenirea imigraţiei ilegale şi pot contribui la îmbunătăţirea relaţiilor cu vecinii.
Nikolaos Chountis
(EL) Dnă preşedintă, dnă ministru, doresc să-mi exprim din nou aprecierea pentru eforturile oneste de a răspunde întrebărilor noastre, însă îndrăznesc să spun că din declaraţia dvs. reiese că sunteţi la curent cu acest incident. Cooperăm cu Turcia, dar nu mi-aţi dat un răspuns clar, motiv pentru care doresc să mă lămuresc şi să repet întrebarea: spaţiul aerian turc a fost încălcat în timpul misiunii Frontex, aşa cum susţine acest stat?
Spun acest lucru pentru că, în baza acestei proceduri, investigăm dacă Turcia contestă drepturile de suveranitate ale Greciei. Totodată, doresc să vă reamintesc că, în timpul unei recente vizite în Grecia, directorul executiv adjunct al Frontex, dl Fernandez, a susţinut că nu au avut loc astfel de încălcări şi a menţionat rapoartele piloţilor în acest sens. Revin la întrebarea mea: misiunea Frontex a comis sau nu încălcările invocate de Turcia şi acţiuni întreprindeţi în legătură cu această problemă?
Cecilia Malmström
Preşedinţia suedeză poate determina cu greu dacă are loc sau nu o încălcare. Am fost informaţi în mai multe rânduri în legătură cu preocuparea resimţită de mulţi colegi greci. Am discutat acest aspect şi, totodată, am dorit să purtăm şi am purtat discuţii cu autorităţile din Turcia şi cu omologii noştri turci şi le-am solicitat să acţioneze în direcţia îmbunătăţirii relaţiilor cu vecinii. Pentru o preşedinţie este foarte greu să stabilească dacă într-adevăr are loc o încălcare sau nu. Desigur, aceasta se bazează pe convenţiile internaţionale şi este o problemă bilaterală între cele două state membre.
Preşedinta
Dnă Morvai, aţi indicat că doriţi din nou cuvântul. Dacă aveţi o întrebare suplimentară pe această problemă, aveţi cuvântul pentru 30 de secunde.
Krisztina Morvai
Dnă preşedintă, probabil că-mi citiţi gândurile, pentru că nu am indicat că doresc să iau cuvântul, ci voiam să-mi cer scuze pentru că am răpit 20 de secunde din această dezbatere democratică de mare amploare, extrem de antrenantă, pentru a vorbi despre o chestiune irelevantă precum brutalitatea poliţiei şi prizonierii politici dintr-un stat membru. Îmi cer scuze.
Preşedinta
Dacă aveţi o întrebare, trebuie s-o adresaţi urmând procedura normală, în scris, iar apoi, dacă este cazul, vi se va răspunde. Mulţi deputaţi doresc să li se răspundă la întrebări în această seară şi, din respect pentru aceştia, dorim să desfăşurăm acest proces în mod ordonat.
(Întrebarea nr. 8 nu a fost discutată pentru că persoana care a adresat-o era absentă)

Subiect: Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1/2005
Poate Consiliul să prezinte succint opinia președinției în legătură cu revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1/2005 privind protecția animalelor în timpul transportului? Este președinția conștientă de toate aspectele legate de potențialul impact al revizuirii?
Cecilia Malmström
Vă mulţumesc pentru întrebare. Consiliul împărtăşeşte preocuparea deputatei în legătură cu bunăstarea animalelor. În septembrie, Preşedinţia a răspuns la o întrebare similară a dnei Harkin şi a menţionat că unul dintre obiectivele Preşedinţiei suedeze este încurajarea unei dezbateri privind bunăstarea animalelor, aceasta fiind una dintre priorităţile noastre.
La reuniunea sa din 7 septembrie, Consiliul a fost înştiinţat de Comisie că se va prezenta, cât mai curând, un proiect de propunere de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1/2005 privind protecţia animalelor în timpul transportului. În cadrul aceleiaşi reuniuni, Consiliul a fost informat cu privire la opiniile delegaţiilor privind necesitatea unor noi instrumente de îmbunătăţire a controlului şi inspecţiei transportului internaţional de animale vii, de exemplu sisteme de navigaţie prin satelit. Un sistem corespunzător de navigaţie prin satelit poate facilita supravegherea de către autorităţile statelor membre, întrucât în prezent este foarte dificil să se facă dovada unei nerespectări a legislaţiei, folosind instrumentele de care dispunem.
Regulamentul (CE) nr. 1/2005 privind protecţia animalelor în timpul transportului în scop comercial este un document legislativ mai puternic, care stabileşte părţile implicate, le alocă responsabilităţi şi introduce măsuri mai stricte, sub forma autorizaţiilor şi inspecţiilor, precum şi norme mai stricte privind transportul.
Anumite aspecte privind transportul animalelor nu sunt acoperite de aceste prevederi, şi anume numărul maxim de călătorii şi cerinţele de spaţiu pentru animale. Conform articolului 32 din regulament, aceste aspecte trebuie incluse într-un raport care va fi prezentat în termen de patru ani şi poate fi însoţit de o nouă propunere.
Preşedinţia poate confirma că intenţionăm să începem examinarea propunerii Comisiei privind revizuirea regulamentului de îndată ce Comisia ne-o va transmite. Acest lucru nu s-a întâmplat încă, însă, de îndată ce va sosi, examinarea va începe, deoarece împărtăşim interesul dnei deputat în ceea ce priveşte revizuirea regulamentului.
Mairead McGuinness
Vă mulţumesc pentru răspunsul cuprinzător.
Împărtăşesc preocupările privind bunăstarea animalelor, însă doresc să existe un regulament realist, care să permită comerţul legitim şi bine supravegheat al animalelor şi aş sugera că nu avem nevoie de alt regulament. Pur şi simplu avem nevoie de o punere corespunzătoare în aplicare a regulamentelor existente şi cred că comentariile dvs. în legătură cu navigaţia prin satelit etc. sunt utile în cadrul acestei dezbateri. Vă rog să lăsaţi ştiinţa să dicteze.
V-aş ruga să vă concentraţi, poate, asupra transportului cabalinelor. Aceasta este o problemă deosebită, iar regulamentele nu se pun în aplicare în acest domeniu. Poate aveţi o observaţie în acest sens.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Nu sunt expertă în ceea ce priveşte transportul cabalinelor, dar am ascultat propunerea dvs. şi o voi transmite mai departe.
Sunt de acord cu dvs. că, în mod normal, este frecvent vorba de lipsa punerii în aplicare şi nu mereu este neapărată nevoie de un nou regulament. De îndată ce vom primi propunerea Comisiei, o vom analiza, evalua şi vom stabili dacă este nevoie de măsuri suplimentare sau dacă, după cum spuneţi dvs., trebuie doar supravegheată punerea în aplicare. Vom reveni asupra acestei probleme de îndată ce vom primi propunerea din partea Comisiei.
Seán Kelly
Pornind de la întrebarea colegei mele, dna McGuinness: Irlanda este o ţară insulară şi depinde foarte mult de transportul exterior de animale, iar restricţiile ce vor fi introduse şi a căror punere în aplicare se propune sunt considerate de multe persoane din industrie ca fiind prohibitive din punctul de vedere al costurilor. Aţi putea lua în considerare acest aspect atunci când veţi efectua revizuirea? Dacă nu vom beneficia de transport, va exista un cartel la nivelul fabricilor, care va reduce tot mai mult preţurile şi va scoate tot mai multe persoane din agricultură.
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - Îmi dau seama de dificultăţile cu care se confruntă Irlanda, fiind o ţară insulară, dependentă din punctul de vedere al transportului.
Cred că în cazul oricărei legislaţii este important, mai ales, să existe o preocupare. Ştim că cetăţenii ne presează să ne preocupăm de bunăstarea animalelor, însă, desigur, acest lucru trebuie făcut în mod corespunzător, evaluând ceea ce s-a făcut deja. Prevederile sunt suficiente? Sunt necesare? Există alte necesităţi suplimentare? Avem nevoie de punere în aplicare? Trebuie luate în calcul toate aceste aspecte înainte de a trece la reglementări suplimentare.
Sunt sigură că, pe parcursul discuţiei pe care o vom purta cu statele membre, toate statele membre îşi vor putea prezenta propria situaţie.

Subiect: Portofoliu în domeniul sportului în cadrul Comisiei Europene
Având în vedere, pe de o parte, creșterea ratei de obezitate infantilă în UE 27 și, pe de altă parte, importanța sănătății pe parcursul întregii vieți în contextul îmbătrânirii populației UE, trebuie salutată includerea sportului în cadrul competențelor UE în temeiul Tratatului de la Lisabona. Pentru a reflecta recunoașterea sporită conferită de tratat importanței sportului, ar sprijini Consiliul vreo inițiativă care vizează includerea explicită a sportului în portofoliul unuia dintre viitorii comisari?
Cecilia Malmström
preşedintă în exerciţiu a Consiliului. - În prezent, activitatea sportivă este supusă legislaţiei UE şi, după cum indică onoratul membru, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, UE va dispune de un temei juridic care îi va permite să contribuie la promovarea sportului european, ţinând seama de natura specifică a acestuia, structurile sale, pe baza activităţilor voluntare, funcţia sa socială şi educativă.
Cu toate acestea, Consiliul nu poate exprima o opinie în legătură cu organizarea internă a următoarei Comisii, care, conform Tratatului, este de competenţa preşedintelui Comisiei.
Sunt de acord că sportul şi sănătatea merg mână în mână. Activităţile sportive promovează coeziunea socială, democraţia şi dezvoltarea personală. Desigur, sportul reprezintă şi divertisment, şi atunci când joacă clubul local de fotbal, şi în cazul competiţiilor internaţionale.
Consider că o mişcare sportivă liberă şi independentă are o responsabilitate din punct de vedere social, în ceea ce priveşte sănătatea publică şi protejarea valorilor democratice.
Preşedinţia suedeză consideră politica în domeniul sportului drept o problemă naţională în primul rând. De asemenea, trebuie să fim prudenţi în legătură cu noile sugestii şi programe care extind politicile la nivelul Uniunii într-un mod ce ar putea afecta sistemele care deja funcţionează corect, precum cele construite de societatea civilă de-a lungul anilor.
Seán Kelly
În primul rând vă mulţumesc foarte mult pentru că aţi acceptat întrebarea mea: apreciez foarte mult. De asemenea, vă mulţumesc pentru răspuns, care a fost cuprinzător. Cred că aţi subliniat foarte clar valoarea sportului, în special valoarea lui pentru sănătate şi sunt sigur că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, vom putea coopera pentru a ne asigura că sportul, în calitate de competenţă a Uniunii Europene, va primi promovarea şi publicitatea pe care le merită.
Mairead McGuinness
Vă mulţumesc că aţi preluat această întrebare, pentru că dl Kelly este foarte timid şi nu a spus că a fost preşedinte al Asociaţiei Atletice Gaelice, cea mai importantă mişcare sportivă din Irlanda şi, din acest motiv, este interesat de sport. A fost foarte reţinut în această privinţă, dar cred că trebuie să ştiţi acest lucru.
Preşedinta
Vă mulţumesc foarte mult pentru această informaţie.
Timpul alocat întrebărilor s-a încheiat.
Întrebările care, din lipsă de timp, nu au primit nici un răspuns vor primi răspunsuri scrise (consultaţi Anexa).
