Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine punkt on infotund (B6-0384/2007).
Andsime selleks aruteluks selle tähtsuse tõttu palju aega ja loodame, et meil õnnestub jätkata üle meie aja, et lõpetada infotund.
Kuna me läksime üle aja, proovime kõigepealt käsitleda täiendavaid küsimusi iga kord rühmiti, et saaksime sellel pärastlõunal võtta läbi rohkem küsimusi ja samuti nagu tavaliselt, palun liikmetel tulla ette, et infotunnist lähemalt osa saada.
Volinik, mul on kahju, et pidite ootama, aga see oli oluline arutelu, nagu Te kindlasti tunnistate.
Järgmised küsimused on suunatud komisjonile.
Esimene osa
Teema: Energia - Maailma Kaubandusorganisatsioon
Kuigi Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) eeskirju ei sõnastatud esmajoones energiatooteid ja -teenuseid silmas pidades, kohaldatakse neid ikkagi ja need kaitsevad energiasektori investeeringuid. Sellele vastavalt on keelatud ekspordipiirangud ja toodete diskrimineerimine ning vabakaubandus peab olema tagatud, kuigi julgeolekuhuvides võetavate meetmete osas on erandeid.
Energiakaubanduses ei ole toodete ja teenuste vaheline eraldusjoon alati selge.
Enne energiapoliitika Euroopa Liidu pädevusena uude lepingusse lisamist, milliseid meetmeid võtab komisjon, et kohandada WTO eeskirjad investeeringutega energiasektorisse ja energiateenustega?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident - (DE). Proua juhataja, nagu austatud parlamendiliige on täheldanud, kohalduvad Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raamistikus GATT, üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe, normid energiatoodetega kaubandusele ning GATS, teenustekaubanduse üldlepingu, normid kaubandusele energia valdkonna teenustega, sealhulgas otsestele investeeringutele nendesse teenustesse. Senini puudub kokkulepe, mis laieneks otsestele investeeringutele energiaga seotud tegevustesse, mida viiakse ellu investori enda arvel teiseses sektoris, nagu näiteks kaevandamise, rafineerimise, energia tootmise või energia jaotamise sektoris.
Asutamislepingu artikli 133 alusel, mis reguleerib ühist majanduspoliitikat, on Euroopa Ühendusele antud selgesõnaliselt ainupädevus selles valdkonnas õigusaktide andmiseks ning kaubanduslepingute üle läbi rääkimiseks, mis käsitlevad energiatooteid ning energia valdkonna teenuseid. Lisaks on komisjonile antud pädevus rääkida nii Ühenduse kui ka liikmesriikide nimel läbi teenuste sektorist väljapoole jäävate otseste investeeringute liberaliseerimise üle vabakaubanduslepinguid puudutavate kõneluste raames ELi liikmeks mitte olevate riikidega. See tähendab, et komisjon võib juba praegu käsitleda kaubanduse ja investeeringutega seotud energiasektori põhiküsimusi ning esindada nendes Euroopa huve kahepoolsete ja mitmepoolsete WTO läbirääkimiste raames ning see on täpselt see, mida komisjon teeb.
Uues lepingus sätestatav energiapoliitika keskendub sellistele küsimustele nagu Liidu energiaga varustamise stabiilsuse tagamine ning energiavõrgustike vahel ühenduste edendamine ning selles osas see täiendab, kuid ei asenda, ühist majanduspoliitikat energiasektoris.
Lambert van Nistelrooij
(NL). Proua juhataja, härra Verheugen, uue lepingu kontekstis on see tõesti hea uudis. Samuti oleme täna näiteks otsustanud rahastada nelja ühist tehnoloogiaalgatust 3 miljardi euro ulatuses ning lisandumas on järgmised 3 miljardit eurot puhta tehnoloogia, õhusõidukite mootorite jne tööstuselt.
Teisest küljest olen endiselt mures, et eriti arengumaadega kaubeldakse senini vananenud, kekskonnakahjuliku tehnoloogiaga. Vananenud tehnoloogiale, nagu näiteks eelmisest sajandist pärinevad söeelektrijaamad, eksisteerib vaba mängumaa.
Milliseid võimalusi näevad volinik ja Liit WTOs uute põhimõtete loomiseks ning mõningate selliste tegevuste lõpetamisele üles kutsumiseks?
Paul Rübig
(DE). WTO läbirääkimistel on väga oluline rääkida läbi peatüki osas, mille alusel tuleb bioetanooliga tegeleda tulevikus. Kas see klassifitseeritakse põllumajandustootena või kuulub see mitte-põllumajandustoodete kategooriasse? Kuidas näeb komisjon struktuuri tulevikus? Kas tõenäolisemaks eesmärgiks on arutada seda põlumajanduse peatüki raames või on see pigem tööstustoode? Bioetanool pärineb põllusaadustest ning on põhiolemuselt põllumajanduslik toormaterjal. Teisest küljest võib see aga langeda energiatootena pealkirja "mittepõllumajandustoodete turulepääs (NAMA)” alla. Kas komisjon on selles küsimuses arvamuse juba kujundanud ning kui jah, siis millist eesmärki läbirääkimistel püüeldakse?
Jörg Leichtfried
(DE). Volinik, alati kui minu valimisringkonnas toimuvad arutelud energiaallikate kaubanduse, energiapoliitika, Euroopa Komisjoni ja uue lepingu üle ning eriti WTO üle, väljendavad minu valijad ikka ja jälle hirmu, et praeguste trendide jätkumisel ei jää meile muud valikut kui importida tuumaenergiat ning et me võime olla isegi sunnitud ehitama tuumaenergiajaamu. Palun rahustage mind ning öelge, et seda ei juhtu ning palun esitage mulle põhjendused, mille ma võiksin edastada.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident - (DE). Proua juhataja, teatud juhtudel on mul raske näha seost täiendava ja algse küsimuse vahel, kuid kui neile asjadele lähenetakse liberaalselt, siis olen ka mina oma vastuses liberaalne.
Vastuses esimesele küsimusele jagan ma härra van Nistelrooij vaadet, et kahtlemata ei vasta energia tõhususe mõttes meie huvidele toodete müük, mis sisaldavad normidele mittevastavat tehnoloogiat ning CO2 heitmed. Volinik Dimas ja mina töötame praegu ettepanekutega, mis käsitlevad viise, kuidas saavutada Euroopas madala CO2 heitmete tasemega majandus nii tööstuspoliitika ja tootmise kui ka tarbimistavade valdkonnas. Loodan, et tulemuseks on standardid, mida saab samuti kasutada rahvusvahelistel läbirääkimistel.
Te teate, milline praegune olukord on. Praegu puudub reguleerimisala, mis võimaldaks meil WTO raamistikus selliste täiendavate standardite osas läbi rääkida. Vaatamata sellele, nagu te teate, on keskmise ja pika aja jooksul meie eesmärgiks muuta kõrged keskkonna ja sotsiaalsed standardid mitmepoolsete kokkulepete kaudu siduvaks, eesmärgiga hoiduda konkurentsialasest ebasoodsamast olukorrast, mille läbi meie ettevõtted kannatada võiksid.
Samuti soovin juhtida tähelepanu sellele, et meie huvi sellise mitmepoolse poliitika eduka saavutamise vastu on eriti terav, kuna usume, et Euroopa ettevõtetele annab kuldse võimaluse meie võimekus saada turuliidriteks keskkonnasõbralike, energiatõhusate ja energiasäästlike toodete valdkonnas.
Niivõrd kuivõrd see puutub härra Rübigi küsimusse, siis ma pean tunnistama, et ma ei tea vastust. Härra Rübig, kuivõrd see teema ei kuulu minu portfelli, siis ma palun volinik Mandelsonil anda teile koheselt kirjaliku vastuse. Kindlasti ei ole minu sooviks öelda praegusel hetkel midagi eksitavat. Tean, et see küsimus esineb vabakaubanduslepingute kontekstis, mida me praegu läbi räägime, nagu näiteks Lõuna-Aafrikaga, kuid ma ei tea, millise kategooria all täpselt seda arutatakse. Saate täieliku informatsiooni hiljemalt homme.
Mis puudutab tuumaelektrijaamu, siis on Euroopa Komisjonil täiesti selge poliitika, mis on ka Euroopa Liidu kui terviku poliitikaks. Iga liikmesriik on oma energiasektori kujundamise valikutes täielikult iseseisev ja vaba. Ühelegi liikmesriigile ei saa anda seoses tuumaenergia kasutamise või mitte kasutamisega ühtegi soovitust ega juhist, samuti ei püüa komisjon avaldada mistahes mõju. Oleme selles küsimuses täiesti neutraalsed ning jääme selleks. Ühtegi sellist soovitust, mida te kardate, ei tule.
Kindlasti olete teadlik, et Euratom asutamisleping on integreeritud EÜ asutamislepingusse, mis tähendab, et kindlasti on Euroopa Liidu üheks ülesandeks propageerida tuumaenergia rahumeelset kasutamist. Seda tehakse uurimistöö toetamise kaudu, mille raames on tuumaenergia projektid täielikult abikõlblikud ning need on saanud rahalisi vahendeid mitme kümnendi vältel - seega pole tegemist millegi uuega ning seda tehakse Euroopa Investeerimispanga kaudu, mis on teatud juhtudel aidanud tuumaelektrijaamu rahastada.
Teiste sõnadega puudub ELi poliitika üldise tuumaenergia kasutamise kohta, samuti puudub mistahes ELi poliitika tuumaenergiast üleüldise loobumise kohta.
Teema: Linnade säästva arengu mudel
ELi liikmesriikide linnad, eelkõige 21. sajandil ELiga ühinenud riikides, kasvavad kiires tempos ja sageli ilma selge nägemuseta. Elupiirkonnad nihkuvad keskusest kaugemale, tekitades transpordi, ressursside jaotamise ja kommunaalvõrkude arenguga seotud probleeme. Linnade areng avaldab seetõttu keskkonnale negatiivset mõju ja energiatarbimine suureneb.
1990. aastal soovitati komisjoni linnakeskkonna rohelises raamatus keskkonna jaoks soodsa arengumudelina kompaktset linna. Viimasel ajal on kasvanud tendents mitme keskusega linna arengumudeli suunas. Millised on ELi soovitused seoses linnade säästva, keskkonna jaoks soodsa arenguga? Millised argumendi toetavad erinevaid arengumudeleid ja millistel andmetel soovitused põhinevad?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - Komisjon toetab tugevalt linnade säästva arengu edendamist, mis keskkonnaga täies ulatuses arvestab. Komisjon võttis 2006. aastal vastu linnakeskkonna temaatilise strateegia. Strateegias tunnustatakse linnade säästvat arengut tervikuna seoses elukvaliteediga, aga strateegias tunnistatakse ka Euroopa Liidu kodanike vahelisi erinevusi.
Sellel põhjusel ja pärast põhjalikke konsultatsioone kohalike asutuste ja liikmesriikidega võeti strateegias kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega seisukoht, et kohalikel ja riiklikel asutustel on kõige paremad võimalused leida ja rakendada kohalikele oludele kõige sobivamaid lahendusi.
Linnade olukorra mitmekesisuse taustal ei soovita komisjon kõikidele Euroopa linnadele konkreetset arengumudelit. Komisjon peab väga oluliseks asjakohaste juhtimise ja planeerimise vahendite kehtestamist, aga arvab, et konkreetsete plaanide, näiteks keskkonnajuhtimiskavade ja säästva linnatranspordi kavade koostamise kohustus ei too kaasa tegelikku lisandväärtust.
Komisjon on avaldanud suunised säästva linnatranspordi kavade ja integreeritud keskkonnajuhtimiskavade kohta eesmärgiga aidata kohalikel asutustel strateegia eesmärke rakendada. Suuniseid tuleks käsitleda protsessi kirjeldusena ja põhielementide meeldetuletusena, mida võiks arvesse võtta integreeritud keskkonnajuhtimiskavade ja säästva linnatranspordi kavade väljatöötamisel kohalikul tasandil. Mõlemad dokumendid põhinevad ulatuslikel konsultatsioonidel ja linnade endi poolt väljatöötatud parima tava näidetel.
Linnapiirkondi käsitlevad õigusaktid on juba olemas, näiteks õhukvaliteedi, veemajanduse, müra ja jäätmete valdkonnas. Õigusakte on vaja paremini rakendada. Kehtivate õigusaktide täielik rakendamine toob kaasa linnapiirkondade elutingimuste märgatava ja olulise paranemise.
Komisjon tuletab meelde arvukaid ideid linnade arengu kohta, mis võimaldas linnaküsimuste eest vastutavatel ministritel jõuda konsensuseni, mille aluseks on Lille'i tegevuskava, Rotterdami linnaõigustik, Bristoli leping ja hiljutine jätkusuutlike Euroopa linnade Leipzigi harta, mis võeti vastu nõukogu mitteametlikul kohtumisel 25. mail 2007. 2007. aasta septembris kiitis komisjon heaks linnalise liikumiskeskkonna rohelise raamatu, mis on esitatud avalikeks konsultatsioonideks. Need dokumendid moodustavad ühise tausta, mis toob esile linnade jätkusuutlikuks arenguks vajalikud põhitingimused. Lisaks julgustab komisjon aktiivselt dialoogi ja parimate tavade vahetamist linnade vahel Euroopa Regionaalarengu Fondi rahastatavate programmide raames.
Mis puudutab Euroopa linnade olukorra kohta kättesaadavaid andmeid, mis võivad olla poliitikaotsuste aluseks, on komisjon kehtestanud linnaauditi, mis sisaldab andmeid Euroopa linnade olukorra kohta ja mida praegu ajakohastatakse. Komisjon avaldas hiljuti uuringu Euroopa linnade olukorra kohta, milles analüüsitakse põhjalikumalt linnaauditi tulemusi.
Justas Vincas Paleckis
(LT). Volinik, palju tänu üksikasjaliku ja veenva vastuse eest. Komisjoni panus viiside leidmiseks, kuidas julgustada linnu otsima positiivseid algatusi ning neid jagama, on ülimalt paljutähendav. Sooviksin küsida, millised piirkonnad on teie arvates liikunud ideaalile, mis jääb muidugi kättesaamatuks, kõige lähemale. Millised ELi liikmesriigid on saavutanud Euroopa Komisjoni poolt välja pakutud ideede elluviimisel enim?
Reinhard Rack
(DE). Härra asepresident, olete minu täiendavale küsimusele juba peaaegu vastanud, kuid kuna miski pole nii selge, kui selge avaldus meie emakeeles, siis oleks mul väga hea meel, kui te kordaksite ennist öeldut saksa keeles, mille kohaselt ei püüa komisjon käituda Euroopa ülima planeerimisalase ametiasutusena, mis sekkub igal alal, täpsemalt spetsiifilisi arengumudeleid kehtestades või soovitades. Teie poolt tsiteeritud rohelise raamatu "Uued suunad linnalise liikumiskeskkonna arendamisel” raportöörina võin kinnitada, et parlament järgneb teile mööda mitmekesisuse toetamise teed kindlasti.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - Kui te lubate, proua juhataja, alustaksin teise küsimusega ja ma loen uuesti, mida ma ütlesin ja kommenteerin seda lühidalt.
Linnade olukorra mitmekesisuse taustal ei soovita komisjon kõikidele Euroopa linnadele konkreetset arengumudelit. See järgib selgelt subsidiaarsuse põhimõtet ja mitmekesisuse põhimõtet ja teiste sõnadega, minu enda sõnadega, tähendab, et üks suurus ei sobi kõigile. See ei ole lähenemine "üks suurus sobib kõigile”; see on lähenemine, mis võtab arvesse linnade eripärasid, erivajadusi ja huvisid ja võimekusi, aga kõik, mida me minu arvates vajame - suunised, soovitused ja parimate tavade vahetus - on olemas.
Mis puudutab esimest küsimust, tahaksin väga vastata enda kogemuse põhjalt ja ma oskaksin kindlasti öelda teile linna, kus ma tahaksin elada, aga see ei ole poliitiline küsimus. Komisjonil ei ole seda liiki tulemustabelit ega Euroopa linnade edetabelit, mis kombineeriks täielikult kõik elemendid.
Kahjuks ei ole ma tõesti suuteline vastama teile objektiivselt ja oleks väga rumal vastata isiklikul alusel kõiki teisi halvustades.
Teema: Erapooletus võrgus seoses telekommunikatsiooni reformipaketiga
Viimase viie aasta jooksul oleme olnud väga elava erapooletust võrgus käsitleva arutelu tunnistajateks USAs, sealhulgas küsimuse, millises ulatuses võivad võrguoperaatorid piirata ja kontrollida kasutajaliiklust internetis. Telekommunikatsiooni reformikava tegeleb selle küsimusega ja püüab seda lahendada, nõudes kasutajate jaoks suuremat läbipaistvust selle kohta, mida nad ostavad. Aga nagu me nägime rändlustasudesse sekkumisega, ei ole läbipaistvus alati piisav tarbija kaitsmiseks. Piiramatu juurdepääs internetile soodustab innovatsiooni (näiteks Skype, Joost, web 2.0 jne.). Aga kui telekommunikatsiooniettevõtetel on õigus prioriteete seada ja isegi kasutajaliiklust internetis blokeerida, kas komisjon ei arvab, et telekommunikatsiooni reformipaketist piisab tarbijate kaitsmiseks ja uuendustegevuse edendamiseks internetis? Milline oleks optimaalne lahendus?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Austatud liikme poolt tõstatatud küsimus on väga oluline tarbijate, telekommunikatsiooniteenuste osutajate ja sisuteenuste osutajate ja samuti loomulikult ka telekommunikatsiooni reguleerivate asutuste jaoks. See puudutab tasakaalu leidmist võrguteenuste osutajate soovi vahel pakkuda erineva kvaliteediga internetiteenuseid, et optimeerida võrguressursside kasutamist ja kasutajate vabadust levitada või kasutada seaduslikku internetisisu ilma sekkumiseta, näiteks blokeerimise või halvustamiseta.
Komisjon on valmis hoidma internetti avatuna nii teenuseosutajate jaoks, kes tahavad pakkuda uusi innovatiivseid teenuseid kui ka tarbijate jaoks, kes tahavad juurdepääsu enda valitud teenustele ja sisu ise luua ja üles laadida.
Ameerika Ühendriikides toimuvat erapooletust võrgus käsitleva arutelu mõjutab tugevalt regulatsiooni puudumine USAs juurdepääsu avatuna hoidmise tagamiseks ja koos võrkude omandiõiguse koondumisega on puuduv regulatsioon tekitanud tarbijate ja sisuteenuste osutajate seas tõelise mure, et internet võidakse sulgeda.
Euroopas on olukord selline, et erapooletu võrgu ja võrguvabaduste osas oleme üldiselt heas olukorras, sest meil on tõhus võrguregulatsioon ja ELi telekommunikatsiooni eeskirjad ning Euroopa tarbijatel on suurem valik lairibateenuste osutajaid. Asjaolu, et tarbijatel on rohkem valikuvõimalusi ja konkurents on suurem, tähendab, et kui üks tarnija proovib kasutajaõigusi piirata, siis saab teine turule tulle rohkem avatud pakkumisega. ELi praegune regulatsioonide raamistik on seni taganud telekommunikatsioonituru avatuse, tarbijatele tehtavate pakkumiste läbipaistvuse ja tõhusa konkurentsi.
Ma mõistan austatud liikme küsimust, sest on oht, et tulevikus võib üha rohkem esineda liikluse prioritiseerimist. Minevikus koheldi kogu teavet, pakette ja andmekogumeid võrdselt. Tänapäeval oskavad uued tehnikad pakettidel vahet teha, et anda prioriteet kiireloomulistele teadetele või kasutajatele, kes on maksnud kvaliteetsemate teenuste eest lisatasu.
Need tehnikad on õiguspärased juhtudel, kui on vaja tagada teenuste tasemed, et teenus oleks tõhus. Internetikõne teenused vajavad näiteks ühenduse minimaalset baastaset, et rahuldavalt toimida, eriti hädaolukordades või ärikõnede ajal. Lisaks tekitab prioritiseerimine võrguoperaatorite jaoks soodustuste mehhanismi, et investeerida ribalaiuse parendamisse, kui nõudlus suureneb. See on asja ilus külg. Probleem on selles, et samu tehnikaid saaks kasutada teenuste kvaliteedi halvendamiseks vastuvõetamatult madalale tasemele. Selline diskrimineerimine võiks kaasa tuua standarditest madalamad teenused tarbijate ja alternatiivsete teenusteosutajate jaoks.
Seetõttu tegime komisjoni poolt 13. novembril 2007 vastuvõetud ja samal päeval parlamendile esitatud telekommunikatsiooni reformipaketis ettepaneku anda riiklikele telekommunikatsiooni reguleerivatele asutustele volitused võrguülekande minimaalsete kvaliteedistandardite kehtestamiseks ELi tasandil kindlaksmääratud tehniliste standardite alusel. Lisaks sisaldub telekommunikatsioonieeskirjades nüüd uus nõue teatada kasutajatele eelnevalt kõikidest rakendatud tehnikatest, mis võivad kaasa tuua prioritiseerimise. Seda me nimetame läbipaistvuse eeskirjaks.
Meie komisjonina usume, et see lähenemine loob tasakaalu konkurentsi ja kasutajate juurdepääsu tagamiseks, piiramata asjakohatult võrguteenuste osutajate võimalusi erinevate ärimudelitega katsetamiseks.
Lisaks on parlamendile teada, et komisjon jälgib tähelepanelikult võrguvabadustega seotud arenguid. Pärast 2006. aasta maailma infoühiskonna tippkohtumist esitasime parlamendile teatise, milles märgiti selgelt komisjoni kavatsust interneti neutraalsust jälgida ja seda tagada. Nõukogu 2005. aasta järeldustes on samuti selgesõnaliselt ära toodud avatud interneti ja läbivühenduvuse põhimõtted.
Neid küsimusi analüüsitakse pidevalt, jälgitakse pidevalt ja arutatakse korrapäraselt liikmesriikidega, näiteks i2010 kõrgetasemelises rühmas ja kolmandate riikidega. See on oluline, sest internetil puuduvad piirid. Komisjon edendab pidevalt avatud interneti ja mittediskrimineeriva juurdepääsu vajadust. See toetab ELi telekommunikatsioonieeskirjade aluseks olevat regulatiivse lähenemisviisi põhimõtet, mida edendab veelgi meie reformiprojekt, mida parlamendis järgnevatel kuudel arutama hakatakse.
Karin Riis-Jørgensen
Tänan Teid, volinik. Jäin vastusega väga rahule. See oli väga laiaulatuslik ja näitas tõepoolest Teie huvi ja Teie teadmisi selles olulises küsimuses.
Ma usun, et jälgite süsteemi tähelepanelikult nagu lubasite. Loodan, et aasta pärast on Teil võimalik meile taas aru anda, et näha, kas läbipaistvuse punkt ja meie paigaldatud jälgimissüsteem tagas võrgu erapooletuse. Loodan, et meil on võimalik selle küsimuse juurde kuu kuni kaheteistkümne kuu pärast tagasi tulla, et näha, kas süsteem töötab.
Malcolm Harbour
Tahaksin samuti volinikku tänada väga laiaulatusliku vastuse eest. Eelmisel nädalal oli mul dialoog Kongressi liikmetega ja ma andsin neile samasuguse vastuse, nii et mul on hea meel, et Te seda kinnitasite. Kas saaksite siiski kommenteerida avatud juurdepääsu säilitamise küsimust, arvestades et liigume uude ajajärku, kus suuri investeeringuid tehakse järgmise põlvkonna kodustesse kiudoptilise kaabli võrgustikesse, mille kohta mõned ettevõtted ütlevad, et investeerimiseks on vähe motiive? Kas saate parlamendile kinnitada, et säilitate avatud juurdepääsu põhimõtted täpselt nendel põhjustel, nagu märkisite pr Riis-Jørgenseni küsimusele antud vastuses?
Paul Rübig
(DE). Ka mina sooviksin õnnitleda volinikku tema aasta volinikuks valimise puhul. Oleme selles valdkonnas tõesti silmitsi mõningate hirmuäratavate ülesannetega. Ühelt poolt eksisteerivad avalik-õiguslikud televisioonikorporatsioonid, mis on saanud oma toodangu eest suurel hulgal raha, mis on muidugi võimaldanud neil toota häid haridusprogramme. Teiselt poolt jõuab mobiiltelevisioon aina enamate inimesteni. Kuidas te hindate arenguid selles valdkonnas?
Viviane Reding
komisjoni liige. - Esiteks tahaksin tänada austatud liiget mulle selle poliitikaga edasiliikumisel osutatud abi eest. See on avatud internetil ja avatud võrgul põhinev poliitika, mis on alati olnud ja on ka tulevikus alati Euroopa mõttelaad, lähenemine ja sihtväärtus.
Meil ei ole põhjust käesoleval ajal väga palju muretseda, sest meie regulatiivne raamistik tähendab õnneks seda, et me ei ole sellistes rasketes tingimustes nagu maailma teised osad. See ei tähenda, et võiksime istuma jääda ja mitte midagi teha, seetõttu ütlesingi, et jälgime seda küsimust väga tähelepanelikult. Ma annan parlamendile aru ja olen kindel, et meie telekommunikatsioonieeskirjade reformipaketi arutelude käigus tuleme nende küsimuste juurde tagasi. Samuti näen saabuvaid tehnoloogilisi edusamme, mis muudavad asju väga kiiresti ja tähendavad võib-olla, et mul ei ole vaja järgnevate kuude jooksul tagasi tulla.
Mis puudutab avatud juurdepääsu uuele tehnoloogiale ja uusi investeeringuid lairibasse, siis teab austatud liige suurepäraselt, et komisjon on pannud veto Saksamaa valitsuse ettepanekule luua uus kiudoptilise kaabli monopol. Me ei arva, et monopolid on vastus internetile avatud juurdepääsule ja kõik, millesse me usume. See on ka põhjus, miks me toetame konkurentsi, mida näeme vahendina investeerimisvõimaluste avamiseks. Liikmesriigid, kus konkurents on seoses avatud turgudega kõige suurem, on ka liikmesriigid, kus konkurents seoses infrastruktuuriga on kõige suurem. Infrastruktuuri alane konkurents tähendab teenuse sisu kättesaadavust tarbijale ja tarbija valikuvõimalust. Just seda me tahamegi saavutada.
komisjoni liige - (DE) Lubage mul öelda härra Rübigile järgmist: on hästi teada, et ma olen väga jõuliselt agiteerinud Euroopa standardi poolt, mis võimaldaks meil muuta mobiiltelevisiooni lühima võimaliku aja jooksul kogu Euroopa edulooks - täpselt samamoodi nagu me tegime GSM standarditega. Pean põhiliselt silmas asju nagu sisu, kuivõrd väiksem formaat nõuab spetsiifilist sisu, mis omakorda kujutab meie loovtööstusele väga suurt võimalust, juhul kui me suudame viia mobiiltelevisiooni turule niipea kui võimalik, mille all ma mõtlen enne järgmise aasta suurt jalgpalliturniiri ning olümpiamänge. See on võimalus, mida meie, eurooplased, ei tohiks mööda lasta.
Teine osa
Teema: Euroopa väikeettevõtluse harta
Euroopa väikeettevõtluse hartal on võimalus täita keskset osa ELi väikeettevõtete ärikeskkonna parandamisel.
Kas komisjon oskab kommenteerida, kas hartast saab kasulik vahend väikeettevõtete aitamisel ja toetamisel?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - Seitsme olemasolu aasta jooksul on Euroopa väikeettevõtluse hartast saanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKE) Euroopa poliitika põhidokument. Alustati 2000. aastal 15 liikmesriigiga ja tänaseks on 44 riiki selle tugiraamistikuna kinnitanud ja seda kasutatakse ka piirkondlikul tasandil.
2005. aastast alates on VKE poliitikast saanud majanduskasvu ja tööhõive Lissaboni uuendatud partnerluse põhielement ja harta integreeriti Lissaboni aruandlusprotsessi. See tagab vajaliku esmatähtsa tähelepanu poliitilisel tasandil. Seda täiendab iga-aastane heade tavade alane tegevus ja harta konverentsid, mis suunavad vajaliku tähelepanu rakendamisele. Nii heade tavade vahetamine kui iga-aastane harta konverents on jätkuvalt edukad.
Heade tavade alane tegevus on tänaseks andnud enam kui 250 järeleproovitud ja edukat VKEde poliitika meedet. Ligikaudu 80 juhul märkisid liikmesriigid, et neid inspireerisid enda poliitika väljatöötamisel teiste liikmesriikide meetmed.
Toon teile mõned näited, kuigi võiksin esitada pika nimekirja. Kreeka universaalteenuste süsteem sai inspiratsiooni Iirimaalt ja selle tutvustamisest Dublini 2004. aasta harta konverentsil. Austria investeeritud kasumi maksuerand töötati välja Itaalia sarnase meetme alusel. Taani toetab VKEsid e-teenuste kasutamisel Iirimaa, Hollandi, Soome, Rootsi ja Norra sarnaste algatuste alusel. Kõikidel juhtudel kinnitasid liikmesriigid, et harta vallandas inspiratsiooni.
Suurt huvi harta vastu näitab ka iga-aastastel harta konverentsidel osalejate arvu jätkuv suurenemine. Selleaastasel harta konverentsil Berliinis oli 350 osalejat, kõige suurem arv, mis kunagi olnud, ja mul oli väga hea meel seal viibida ja pöörduda enam kui 40 riigist tulnud inimeste poole. Järgmine harta konverents toimub 3.-4. juunini 2008 Bledis, Sloveenias. Selle kaasorganisaatoriks on eestistujariik Sloveenia ja ma ootan isegi suuremat osalejate arvu.
Komisjoni arvates on harta väga kasulik liikmesriikide julgustamisel väikeettevõtete ärikeskkonna parandamiseks kogu Euroopas. Seitsmendal olemasolu aastal on see jätkuvalt väga oluline poliitikavahend. Nii et loomulik vastus Teie küsimusele on "jah”.
Colm Burke
Tänan teid, volinik, põhjaliku vastuse eest. See, kust mina tegelikult tulen - ma tean, et see ei ole Teie valdkond - on seotud interneti- ja lairibateenuste arenguga tervikuna. Kogu Euroopas on kaetud 19%. Minu riigis on kaetud ligikaudu 16% ja see mõjutab väikeettevõtteid maapiirkondades, eelkõige seal, kust ma tulen. Ma lendan parlamenti näiteks ELi kõige läänepoolsemast lennujaamast Tralees.
Tahan põhiliselt öelda, et väikeettevõtteid toetavate väikeettevõtete vabatahtlikud organisatsioonid on olnud teabe edastamisel väga edukad ja ma lihtsalt mõtlen, kas meil on võimalik nende jaoks rohkem teha, et aidata neil muuta teave oma liikmetele kättesaadavaks.
Malcolm Harbour
Tänan teid, hr Verheugen, selle väga julgustava vastuse eest. Tahtsin oma täiendavas küsimuses peatuda kahel punktil, kuidas me peaksime selle algatusega edasi minema ja selle edusamme kasutama. Esimene on seotud sellega, kuidas lisada harta Teie ideedele väikeettevõtluse akti kohta, mida ma pean väga oluliseks ja põnevaks uueks arenguks. Teiseks selle küsimuse seostamine Lissaboni põhimõtetega, kas nõustute minuga, et üks suurimatest küsimustest on, kuidas aidata väikeettevõtetel kiiresti kasvada, eriti nendel, millel on head ideed, kuid raske kapitali saada, kiirendada kasvu ja luua uusi töökohti? Kas harta programmi raames on olemas miniharta võimalus kiiresti kasvavate ettevõtete jaoks?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - Esimese küsimusega seoses tahaksin kinnitada, et kõik VKEde organisatsioonid on täies ulatuses kaasatud ja et me oleme lõpetanud projekti, mis loob väikeettevõtete tugivõrgustiku kogu Euroopa Liidus. Selle võrgustiku üks kõige olulisematest elementidest on kahtlemata IKT levik laiemas mõttes.
Oleme täpselt kindlaks teinud ühe põhjuse, miks Euroopa VKEd on näiteks vähem dünaamilised kui Ameerika VKEd, ja see on, et Ameerika VKEd kasvavad kiiremini, on kasumlikumad, innovatiivsemad ja seal töötab keskmiselt rohkem inimesi. Selle üheks põhjuseks - oleme seda täpselt analüüsinud - on asjaolu, et IKT levik on Ühendriikides palju parem. Nad kasutavad kõige kaasaegsemat kättesaadavat tehnoloogiat. Euroopas oleme rõõmsad, kui väikese pereettevõtte omanikul on üldse internetivõimalus! See on fakt. Euroopa ettevõtte reaalsus on, et tegemist on väga väikese mikroettevõttega, kus on alla 10 töötaja. See ei ole tavaliselt kasvule suunatud, see ettevõte on mõeldud pere sissetuleku tagamiseks. Sellepärast on see olemas. Seetõttu on raske veenda selliseid ettevõtteid, et nad peavad moderniseerima, peavad turul osalema ja kasvama.
Jagan teie arvamusi täielikult ja saan ainult öelda, et meil on nende ettevõtete toetamiseks juba väga-väga palju algatusi - mõned nendest ühised koos asjaomaste tööstusvaldkondadega, mis on loomulikult huvitatud oma toodete müügist. Seetõttu kombineerime kaks asja ja algatused ei ole ainult VKEdele suunatud. IKT leviku probleemi VKEde seas tuleb vaadelda koos maapiirkondade probleemiga, kus puudub võrk ja infrastruktuur. Komisjon teeb tööd ka selles olulises valdkonnas. See on kindlasti ka osa harta protsessist ja on tulevikus osa aruandlusest.
Hr Harbouri esitatud teise küsimuse kohta, ta teab, et mul on alati hea meel tema küsimustele vastata, aga mis puudutab väikeettevõtluse akti, siis tuleb küsimus liiga vara. Harta, nagu te teate, on protsess ja oleks tark keskenduda olemasolevale - koostöövõrgustikule uute ideede ja parimate tavade valdkonnas. Ma kõhklen, kas on vaja liiga palju vahendeid luua, aga on ilmne, et väikeettevõtluse akti ettevalmistamise protsessis peame uurima kõiki olemasolevaid, kas need on asjakohased või mitte, ja otsustama, kas meil on neid võimalik selles kontekstis parandada või mitte.
Põhimõtteliselt pean ütlema, et mul on väga hea meel, et kõikjal Euroopas on nüüdseks tunnustatud, et VKEdel on tõesti kõige suurem potentsiaal uuenduseks, majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks. Kõik meie poolt ettevalmistatavad algatused aitavad VKEdel potentsiaali täielikult ära kasutada ja selle valla päästa.
Oleme juba paar aastat teadnud, mis on põhiprobleemid ja ka teie teate hästi, mis need on: innovatsioonivõimekuse ebaühtlase tugevuse probleem; juurdepääsu puudumise probleem finantsinstrumentidele, eriti riskikapitalile; ettevõtete ülemineku probleem - väga oluline aspekt, mida mõnedes liikmesriikides tugevasti alahinnatakse. Kaotame Euroopas igal aastal sadu tuhandeid ettevõtteid, mis oleksid võinud jätkata, kui üleminek ühelt põlvkonnalt teisele oleks võimalik paremini organiseerida. See on väga oluline küsimus. VKEde maksukeskkond tervikuna on väga oluline ja loomulikult minu lemmikteema - ülereguleerimine - on VKEde jaoks palju olulisem kui suurte ettevõtete jaoks.
Suured ettevõtted saavad hakkama väga karmide ja keeruliste regulatsioonidega. Neil on juriidilised osakonnad ja nad tulevad toime. Samuti olen veendunud, et suurtel ettevõtetel ei ole siseturgu vaja sellisel määral nagu väiksematel ettevõtetel. Suuremad ettevõtted kasutaksid asutamisvabadust ja saaksid kõikjal tegutseda. Kogu siseturu filosoofia tuleks minu arvates keskendada VKEdele ja kahjuks ma pean teile ütlema, et ainult 8% Euroopa ettevõtetest tegutseb piiriüleselt.
Kui te seda analüüsite, siis leiate, et Euroopa siseturu potentsiaal ei ole kaugeltki täielikult ära kasutatud, kui ainult 8% meie ettevõtetest - tavaliselt suuremad - selles osalevad. Nii et meil on ikka veel palju tööd teha.
Teema: Mootorsõidukite mürasaaste
Kas komisjon võiks tutvustada praegu kehtivaid mootorsõidukite mürasaastet käsitlevaid õigusakte ja suuniseid, eelkõige määratletud dBA, ja kinnitada, kas ta jätkab jõupingutusi mootorsõidukite mürasaaste vähendamise tagamiseks?
Günter Verheugen
komisjoni asepresident. - Neljarattaliste mootorsõidukite mürasaaste küsimusega - autod, kaubikud, veoautod ja bussid - tegeleb UNECE määrus nr 51 ja samaväärne direktiiv 70/157/EMÜ, milles kehtestatakse mürakatsed ja piirväärtused.
Piirväärtusi on minevikus korduvalt vähendatud, hiljuti 1995. aastal. Täna on maksimaalne lubatud müratase sõiduautodel 74 dBA ja raskeveokitel 80 dBA. Soodustus on ette nähtud ka otsesissepritsega diiselmootoritele, maastikuautodele ja sportautodele.
Viimane vähendamine ei andnud oodatud efekti ja järgnevad uuringud näitasid, et mõõtmismeetod ei kajasta enam tegelikku sõidukäitumist.
Seetõttu otsustati, et enne piirväärtuste veelkordset vähendamist on kõigepealt vaja välja töötada uus katsetsükkel ja viia mürakatse sõidutingimused enam vastavusse tegelike sõidutoimingutega.
Töö uue katsetsükliga on nüüdseks lõppenud. See asendab kehtiva katseprotokolli parema mõõtemeetodiga, mis taastekitab raskesõidukite poolt tavapärases linnaliikluses sõitmisel tekitatava mürataseme.
Uue katsekorraga on ette nähtud olemasolevate täiendavate soodustuste kaotamine teatud sõidukitele või teatud tehnoloogiatele.
Enne kui seda meetodit on võimalik tüübikinnituse eesmärkidel kasutada, on vaja kehtestada selle meetodi jaoks uued piirväärtused mõjuhinnangu alusel. Esinduslike andmete kogumiseks kõnealuste väärtuste kindlaksmääramiseks ja tõsiseltvõetava mõjuhinnangu koostamiseks on sõidukitootjad kohustatud kasutama kahe aasta jooksul vanu ja uusi mõõtemeetodeid paralleelselt.
Vana meetodi nõudmist jätkatakse tüübikinnituse saamiseks ja uut meetodit kasutatakse kontrollieesmärkidel 2009. aastani. Niipea kui andmete kogumine on lõpetatud, teeb komisjon uue õigusloomega seotud ettepaneku piirväärtuste läbivaatamise kehtestamiseks.
Varsti lõpetatakse ka mootorrataste uus katsemeetod. UNECEs keskenduvad arutelud nüüd täiendavatele teel korraldatavatele kontrollidele, mis teostatakse tüübikinnituse ajal, et tekitada müraväärtusi, mis võimaldaksid võrrelda teel korraldatavate kontrollide näitajatega, et avastada mootorrattaid, mida on manipuleeritud või ebapiisavalt hooldatud.
Töö lõpetamist on oodata 2008. aastal. Komisjon teeb seejärel ettepaneku asjaomase UNECE regulatsiooni järgimise jätkamiseks läbivaadatud piirväärtustega.
Lisaks viis komisjon hiljuti läbi konsultatsioonid seoses rehvidega seotud meetmete paketiga, sealhulgas rehvide kehtivate mürapiirangute vähendamine. Konsultatsiooni tulemusel tehakse ettepanek vähendada umbes 4 dBA sõiduautorehvidel ja 6 dBA kommertsveokite rehvidel - see on üsna märkimisväärne. Uued piirväärtused jõustuvad uutele rehvitüüpidele arvatavasti umbes 2012. aastal.
Jim Higgins
Tänan Teid, volinik, põhjaliku vastuse eest. Tervitan kahtlemata Teie märkust, et nüüd on kättesaadav uus katsemeetod ja kehtestatakse uued piirväärtused.
Lähenen selle Iirimaa perspektiivist. Viimastel aastatel on meil olnud "lapskihutajate” nähtus, nagu meie seda kutsume, nad muudavad vanu autosid, sõidavad nendega teedel nii päeval kui öösel ja tekitavad suure probleemi seoses müraemissiooniga, mis kõlab nagu reaktiivlennuk ja on väga häiriv, eriti linnapiirkondades.
Tervitan, et on kaks regulatsiooni, nagu te märkisite, volinik - UNECE määrus nr 51 ja direktiiv 70/157/EMÜ. Aga probleem, mida ma näen seoses UNECE määrusega nr 51, on, et see kehtib ainult uutele autodele. Ma arvan, et peaks olema täpsustus vähemalt seoses volinik Dimaselt saadud vastusega - peaks olema määrus, et autot ei tohi ümber teha ja tuleks korraldada korrapäraseid katseid.
Hubert Pirker
(DE). Volinik, maanteesõidukite puhul ei tohi müra ületada määratletud ülemmäärasid. Raudteetranspordi puhul põhineb ülemmäär keskmistel müratasemetel, mis tähendab, et raudteeliinide läheduses tuleb eriti kõrgeid müratasemeid taluda lihtsalt põhjusel, et müratase ei ületa lubatud piiri. Kas selleks, et kergendada tulevikus nende olukorda, kes elavad mürarikaste raudteeliinide läheduses, kavatseb komisjon võtta vastu meetmeid, mis sarnanevad maanteesõidukite osas kohaldatavatele?
Margarita Starkevičiūt
(LT). Sooviksin juhtida tähelepanu sellele, et me viitame pidevalt spetsiifilistele nõuetele, kuid piisavalt ei käsitleta nende rakendamise küsimust. Rääkides saastamisest, sooviksin ma juhtida voliniku tähelepanu asjaolule, et just arutatud kõikide nõuete jälgimise mehhanism on väga fragmentaarne. Minu arvates peaks komisjon esitama ettepaneku (ehk on nad ühte juba ette valmistamas) saastekriteeriumide juhtimise ning hindamise menetluse ühtlustamiseks, kuivõrd see on peamiseks probleemiks väikestele riikidele nagu Leedu, kelle juhtorganid on nõrgad ning millel puuduvad vahendid kõigi nõuete rakendamiseks.
Günter Verheugen
komisjoni asepresident - (DE). Proua juhataja, daamid ja härrad, esimese küsimuse osas pole kahtluski, et sõidukite modifitseerimine viisil, mille tulemuseks on lubatud tasemetest kõrgema müra tekitamine, on keelatud. Sellised modifikatsioonid võivad kujutada isegi kriminaalõigusrikkumist. Ütlematagi on selge, et liikmesriikide vastutuseks on kindlustada, et sellised liikluseeskirjade rikkujad - sest täpselt selleks nad on - tavapärase liiklusjärelevalve kaudu tabatakse. Ma ei näe ähmaseimatki võimalust, et meie saaksime Euroopa tasandil midagi teha, et sundida liikmesriike tegema enamat üheselt ebaseadusliku käitumise ohjeldamiseks.
Autode võidusõit avalikel kiirteedel on muidugi kõigis Euroopa riikides ebaseaduslik. Puudub Euroopa õigusakt, mida saaks tsiteerida avalikul kiirteel võidusõidu süüdistusele vastamisel. Seega on see küsimus täielikult liikmesriikide pädevuses, kellel on kõik vajalikud vahendid selliste õigusrikkumiste ära hoidmiseks.
Seoses raudteetranspordi müraga on minu otsene vastutus piiritletud aktiivse müra ära hoidmisega ehk teiste sõnadega, mida saab müra tekke vähendamiseks teha vagunitega. Ma ei ole otseselt vastutav passiivse müra vähendamise eest, millele te siinkohal viitasite. Vaatamata sellele olen ma enam kui valmis seda küsimust pädeva volinikuga arutama ning kindlustama, et te saate küsimusele selle kohta, kas komisjonil on selles valdkonnas plaane, vastuse nii kiiresti kui võimalik.
Tegelikkuses jagan ma teie vaateid täielikult. See on väga tähtis küsimus. Müra vähendamise pingutused ei saa keskenduda üksnes maanteeliiklusele. Kaasaegne raudteetehnoloogia võib põhjustada eriti tõsiseid müraprobleeme. Tean Saksamaalt, et mürareostus on väga oluliseks faktoriks kaasaegse tehnoloogia arendamisel ning ärgitab Transrapid üherööpalise süsteemi loomist. Seetõttu me uurime seda küsimust ning te saate lõpliku vastuse.
Kolmas küsimus viitas kontrollimehhanismidele. Selles osas saan ma vaid öelda, et meie õigusaktid pole ähmased. Eeskirjad on selged, piirid on selged ning liikmesriikidel lasub piiride järgimise kindlustamise kohustus. Komisjon ei oma kontrollivahendeid, millega saaks igal üksikjuhul kontrollida, kas Euroopa õigusakte liikmesriikides tegelikkuses kohaldatakse.
Subsidiaarsuse printsiip on eluline fakt. Ma ei saa määratleda, kus tuleks Euroopa õigusakte muuta, et kindlustada nende kohane kohaldamine kõikjal. Eeskirjad on kõigile liikmesriikidele samad. Neil on selged juhised, mis sätestavad, kuidas neid tuleks kohaldada. Praegusel juhul, mis puudutab Leedut, saan ma vaid öelda, et meie ametivennad selle riigi parlamendis ja valitsuses on kohustatud kindlustama, et selliseid probleeme ei tõusetuks.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Tänan teid, volinik Verheugen, et viibisite meiega nii kaua.
Teema: Energiaturu avamine tarbijate heaks
Euroopa Komisjoni poolt tellitud hiljutise raporti järeldused Euroopa gaasi- ja elektrituru dereguleerimise tagajärgede kohta tarbijate jaoks, samuti väga olulised hinnatõusud, mis hiljuti registreeriti või millest teatati, näitavad, et paljud liikmesriigid ei olnud veel valmis selle turu avamise väljakutseks.
Kas komisjonil on võimalik selles valguses selgitada, kuidas ta kavatseb reageerida energiahindade märkimisväärsele tõusule, mis tabavad tarbijaid, kes oleksid pidanud turu avamisest tegelikult kõige enam kasu saama? Kas komisjon oskab öelda, kas ja kuidas tarbijatega konsulteeritakse ja kuidas neid kaasatakse komisjoni ja Euroopa ja riiklike reguleerijate poolt loodud asutustesse eesmärgiga heastada praegused probleemid ja raskused?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon jälgib hiljutisi hindade arenguid liikmesriikides tihedalt. Komisjon leiab, et neid ei ole lihtne põhjendada üksnes ühe faktoriga vaid seda tuleb käsitleda maailma nafta ja gaasi nõudluse kasvu laiemas kontekstis. Vaatamata sellele mängib kindlasti rolli suurenenud investeerimisaktiivsus - ja eriti üleminek säästlikumale energiatootmisele. Veelgi enam, mitmetes liikmesriikides olid turu avamise lähtekohaks väga madalad hinnad. Keskmise ja pikema aja jooksul ei andnud see aga palju vajatud investeeringutele vajalikke signaale ning nüüd maksame me selle hinda.
Seonduvalt küsimusega, kas selliseid hinnatõuse saab samuti omistada turujõu kasutamisele, on komisjon uurinud ning järeldanud, et elektrihinnad olid teatud liikmesriikides oodatust kõrgemad täielikult konkureerivate turgude tingimusel. Komisjon, nõukogu ja konkurentsiametid volitasid reguleerivaid asutusi konkurentsivastaseid käitumisi tuvastama ning võtma kohased meetmed.
Samuti uurib komisjon ise teatud operaatorite väidetavat konkurentsivastast käitumist ning on algatanud selle aasta jooksul viis konkurentsieeskirjade rikkumise menetlust. Samuti on komisjon vägagi teadlik sektori strukturaalsetest probleemidest. Seetõttu teeb kolmas energiasektori õigusaktide pakett laiaulatuslikud ettepanekud nende strukturaalsete probleemide kõrvaldamiseks, pakkudes konkreetsemalt välja põhivõrguettevõtjate omandisuhete eraldamise.
Komisjon on olnud alati arvamusel, et liberaliseerimise peamisteks kasusaajateks peavad olema tarbijad. Komisjoni kolmas energiasektori õigusaktide pakett sisaldab seega mitmeid meetmeid, mis tugevdavad tarbijate rolli ja nende õiguseid. Konkreetsemalt tehakse paketis ettepanek anda tarbijatele õigus vahetada tarnijat mistahes ajal ning omada tarbimisandmetele vaba juurdepääsu. Tarbijate energiatarbimise teadlikkuse ning sellega seonduvate õiguste suurendamisega loob komisjon vahendid jaemüügiturgude funktsioneerimiseks.
Giovanna Corda
(FR). Proua juhataja, volinik, mul on hea meel, et te olete huvitatud gaasi ja elektri sektoris kitsendavamate meetmete kohaldamise teel tarbijate muutmisest peamisteks kasusaajateks, mis loodetavasti avaldab teatud mõju ELi kodanikele esitatavatele hindadele - muidugi nende alandamise näol. Võin esitada näite: Belgias on teavitatud 20%lisest hinnatõusust ning see on kehvemal järjel olevatele inimestele väljakannatamatu. Humanistina ei saa ma selle olukorraga leppida.
Veelgi enam, volinik, kas te saate mulle kinnitada, et tarbijad kõikides liberaliseerimise rakendamise faasides tõesti kaasatakse, et nad kaasatakse erinevatesse nõuandvatesse komiteedesse ning samuti uutesse vaidluste lahendamise mehhanismidesse?
Teresa Riera Madurell
(ES). Proua juhataja, volinik, sooviksin esitada küsimuse seoses jaetarbijate foorumiga, mille suunas, nagu te ütlesite, töötate.
Millal te kavatsete foorumi käivitada? Millist tüüpi osalejad foorumil on, et võimaldada sellel tarbijate hüvanguks ka tegelikkuses funktsioneerida? Milline on foorumi funktsioon seoses kõigega, millest te just rääkisite?
DanutBudreikait
(LT). Saksamaal tõusid elektrihinnad hiljuti 10% ja seda põhjendatakse sellega, et elekter võimaldab suurt mugavust, mistõttu see peabki palju maksma. Kas kolmas energiasektori õigusaktide pakett omab riiklikele reguleerivatele asutustele mingitki mõju? Kas mingilgi määral on võimalik hinnatõuse mõjutada, kui need ei põhine mitte mingitel mõistlikel põhjendustel? Kas juhul kui ülemäärase kasumi teenimisel puuduvad igasugused põhjendused, oleks võimalik kohaldada hinnatõusudele teatud piiranguid?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Alustan kolmanda küsimusega.
On küsimusi, mille osas saab vajaliku teha turg ise - tarbijate võim, kuid on küsimusi, mille osas on vaja strukturaalseid muutuseid. Elektrituru omapäraks on, et hinnataseme määrab marginaalne elektrijaam. Siinkohal on väga selge, et me vajame turul täielikku läbipaistvust, mis on põhjuseks, miks kolmas energiasektori õigusaktide pakett käsitleb ülekandetegevuste eraldamist tarnetegevustest. Vastasel juhul ei saa me kunagi küsida, kas me maksame õiglast hinda.
Teiseks, luues turul konkurentsitingimused, on hinnatrendiks tõesti see, et see ei kasva või alaneb või see kasvab võrreldes mittekonkureerivate turgudega vähem, sest vastupidisel juhul võivad poolmonopoolses seisundis ettevõtted hinda dikteerida. See tähendab, et need kaks küsimust on tegelikkuses valitsuste kätes.
Seoses tarbijate võimuga oleme võtnud vastu tarbijaõiguste harta ning see annab kindlasti kõigist olemasolevatest õigusaktidest tulenevate tarbijate õiguste kohta kogu õige informatsiooni. Oleme neid õiguseid veelgi tugevdanud.
Seoses tarbijate foorumiga kutsume kindlasti osalema liikmesriikides enim esindatud tarbijate organisatsioonid ja katusorganisatsioonid. Meie meetmete üle-euroopalise konkureeriva turu loomiseks parimad toetajad pärinevad tõesti erinevatest tarbijaorganisatsioonidest.
Juhataja
Kuna autorit ei ole kohal, jäetakse küsimus nr 41 välja.
Teema: Energiakoostöö Kagu-Euroopas
Milliseid meetmeid võtab komisjon, et vähendada Kagu-Euroopa liikmesriikide ja kandidaatriikide ja Thessaloniki protsessi kaasatud Balkani riikide sõltuvust Venemaa energiatarnetest?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon pöörab varustuskindluse olukorrale Kagu-Euroopas suurt tähelepanu. See oli üks põhilistest eesmärkidest ELi seadusandlusel põhineva energiaühenduse loomisel gaasi ja elektri siseturgude jaoks ja eelkõige selle energiavarustuse ja solidaarsuse sätete koostamisel.
Kagu-Euroopa asub mitmete põhiliste energiatrasside ristumiskohas. Piirkonna mitmetes riikides toodetakse gaasi. Nimetaksin Horvaatiat ja Rumeeniat. Hiljuti võeti kasutusele või on jõudnud edasiarenenud etappi uued veeldatud maagaasi terminalil Aadria mere kaldal ja uued gaasi ja elektri võrkude vahelised ühendused, mis ühendavad erinevate energiaallikatega.
Teatud riikides tuleb oluline osa maagaasist siiski ühelt tootjalt nii tööstussektorisse, kütmiseks kui elektri tootmiseks.
Energiaühenduse lepingu raames ning ELi finantsvahendite ja rahvusvaheliste finantsasutuste abil edendab komisjon piirkonnas integreeritud ja ELi turuga ühendatud turgu.
See tähendab, et gaasi- ja elektrikaubanduse arendamine piirkonnas, uue võrkudevahelise ühenduse ja generaatoriprojektide arendamine ning stabiilse reguleerimisraamistiku loomine soodustavad varustuskindlust.
Lisaks võimaldavad uued gaasiallikad arendada gaasisektorit riikides, kus see praegu puudub. Tähelepanu on suunatud ka väga selgelt energiatõhususele. Energiajulgeoleku tugevdamiseks soodustab komisjon tarnijate ja transporditrasside mitmekesisuse poliitikat. Eelkõige toetab komisjon tugevalt Nabucco projekti ja teiste gaasiprojektide ning veeldatud maagaasi projektide arendamist piirkonnas, samuti põhjendatud naftaprojekte, mille eesmärgiks on mitmekesisuse eesmärgi saavutamine.
Komisjon võtab samuti arvesse, et Venemaa jääb tulevikus Kagu-Euroopa oluliseks energiaallikaks, aga seda koos teiste Vahemere piirkonna ja Kaspia mere piirkonna allikatega.
Bernd Posselt
(DE). Esmalt tänan teid väga hea ja põhjaliku vastuse eest. Mul on vaid kaks lühikest täiendavat küsimust. Esiteks, kas piirkonna kahe kandidaatriigi, täpsemalt Horvaatia ja Makedoonia, vahel eksisteerib spetsiifiline koostöö? Teiseks on konkreetseks probleemiks Kosovo energiasõltuvus. Kas poleks võimalik anda naaberriik Albaaniale spetsiaalset tuule- ja hüdroenergia valdkonna toetust? Tegelikult eksisteerib Kosovos ja eriti Albaanias, aga ka Makedoonias, märkimisväärne hüdro-elektrienergia tootmise potentsiaal.
DanutBudreikait
(LT). Kaks nädalat tagasi pääsesid valla uudised Itaalia ja Venemaa vahelise kokkuleppe kohta Lõuna regioonis uue gaasijuhtme ehitamiseks. See lõuna energia gaasijuhe dubleerib tegelikkuses Nabucco projekti. Vladimir Putin kommenteeris, et ta on komisjonile selle projekti heaks kiitmise eest tänulik. Sooviksin kuulda selles osas teie kommentaare.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Mis puudutab suhteid Horvaatiaga, siis see riik on osa ühinemisläbirääkimistest ja ühenduse õigustiku ülevõtmise osas kõige kaugemale jõudnud, samal ajal osaleb kõikide energiaühenduse tegevustes. Kuna õigustiku osas on Horvaatia kõige kaugemale jõudnud, on ta ka rohkem ELi energiaturgu integreeritud ja juhib paari projekti.
Makedoonia on osa energiaühendusest ja liigub õigustiku rakendamisel samuti edasi. Edasijõudmine tähendab selles osas, et ta on piirkonna liider.
Kosovo osas teeme koostööd UNMIGiga ja toetame kõiki sealseid tegevusi. Tean, et maksete ja energiatarnetega on alati teatud raskused, aga tänaseni oleme suutnud need küsimused lahendada ja inimesed on saanud vajalikud energiatarned.
Mis puudutab Itaalia-Vene torujuhet South Stream, siis ei ole ma seda kunagi näinud Nabucco asendajana. Nabucco liigub hästi edasi, nagu nõukogus on ette kantud. Olen samuti saanud seadusandjatelt esimesed teated seoses kolmandate osapoole liitumise küsimusega ja Nabucco otsib uusi tarneallikaid - Aserbaidžaan, Türkmenistan, Egiptus ja õigel ajal Iraan.
South Streami küsimus on väga selge. See on Venemaa gaasi tarneallikas. See on projekt, mis praegusel etapil läbib ENI ja Gazpromi poolt ühiselt läbiviidavat teostatavusuuringut. Peame ootama ja vaatama, kuidas projekt areneb. See annab Euroopa Liidule kindlasti uue tarnetrassi ja tugevdab tarnekindlust, sest rohkem ELi suunduvaid torujuhtmeid tähendab suuremat tarnekindlust, aga see ei asenda Nabuccot.
President Putini kiituse kohta ei ole mul eraldi kommentaare.
Teema: Iirimaa integreerumine ELi energiaturuga
Iirimaa energiatarnete kindlus muutub tarbijate, ettevõtete ja poliitikute jaoks üha olulisemaks; sellest tuleneb vajadus võrkude täieliku ühendamise järele Euroopa laiema energiaturuga. Selle saavutamiseks on vaja luua vajalik infrastruktuur, et tagada ohutu ja mõistliku hinnaga energia kindel tarnimine.
Iirimaal on EIRGRID praegu seoses Meath Cavani energiaprojektiga ja Cavan-Tyrone võrkudevahelise ühendusega konsultatsioonide faasis, mõlemaid rahastatakse osaliselt EU TEN-E algatusest, EL annab panuse tõenäoliselt ehitusetappi. Kohapeal ollakse mures esitatud projektide mahu tõttu, eelkõige seoses võimalike tervisemõjudega elektriliinide vahetus läheduses elavatele inimestele. Kas komisjon võiks teha avalduse seoses probleemi selle konkreetse mõõtmega?
Lisaks, arvestades, et elektriliinid kulgevad kuni 58 kilomeetri pikkuselt, on olemas tugev argument nende liinide maa alla paigutamise poolt. Kas komisjon võiks tutvustada oma seisukohta seoses eespool nimetatud ja sarnaste projektide selle aspektiga kogu ELis? Kas komisjon saaks tutvustada, mida peetakse parimaks tavaks ja mida on vaja arvestada otsustamisel, kas sellised elektriliinid kulgevad maa peal või maa all?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjonil puudub pädevus otsustada elektriliinide paiknemise üle, mida otsustavad eranditult liikmesriikide asutused ELi vastavate keskkonnaseaduste alusel.
Nõukogu 12. juuli 1999. aasta soovitus üldsuse kokkupuute piiramise kohta elektromagnetväljadega sätestab minimaalsete piirangute ja referentstasemete raamistiku, aga meetmete rakendamise eest vastutavad liikmesriigid.
Mis puudutab elektromagnetväljadega kokkupuutumise võimalikku mõju tervisele, võttis tekkivate ja hiljuti kindlakstehtud terviseriskide teaduskomitee vastu arvamuse, milles esitatakse hinnang teadusteadmiste tasemele selles valdkonnas.
Elektri õhuliinid on tavaliselt 50 km ületavate pikkade edastusliinide puhul kõige kulutasuvam lahendus. Maaalused kaablid on samuti järeleproovitud tehnoloogia, aga seni kasutatud rohkem lühikeste kuni keskmiste vahemaade korral ja praegu on see kulukam.
220 kW või suurema pingega ja üle 15 km pikkuste elektri õhuliinide ehitamisele peab eelnema keskkonnamõju hinnang. Lisaks laienevad igale elektri õhuliinide plaanile või projektile, mis võib avaldada olulist kahjulikku mõju Natura 2000 aladele, nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ artiklid 6 sätestatud protseduurilised tagatised.
Jim Higgins
Kas volinik oskab mulle öelda, kas on olemas kindlaid tõendeid või teaduslikke andmeid selle kohta, kas elektromagnetväljad ohustavad üldsuse tervist? Ma tean, et liikmesriikidel, nagu ta ütles, on lõplik pädevus seoses võrkudevaheliste ühenduste, kaablitega jne.
Teiseks, kas volinik nõustub, et vaatamata asjaolule, et tööstus selle vastu on, siis samal ajal visuaalse häirivuse, rahvatervise ja keskkonna seisukohast, kas poleks parem, kui need kaablid oleksid maa all?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Alustan vastust maa alla viimisest. Tänaseni on maa-aluste kaablite tehnoloogiat kasutatud ainult piiratud juhtudel, näiteks Madridi lennujaamas.
Põhimõtteliselt puuduvad praegu piirangud seoses kaablite pikkusega. Küsimus on maksumuses. Maksumus on tavaliselt kolm kuni viis korda kõrgem õhuliinide omast ja tänaseni ei ole seda kasutatud põhjusel, et on olemas kaks valikuvõimalust. Tegelikult on seda kasutatud ainult siis, kui õhuliinid on võimatud.
Praegu on mõned juhtumid, kus omavalitsused kaaluvad kaablite kasutamist, mis oleksid teedrajavad juhtumid. See tähendab tarbija jaoks siiski suuremaid kulusid.
Seoses teadusandmetega üldsuse kokkupuute kohta elektromagnetväljadega on olemas üldine piirang, minu poolt mainitud nõukogu soovitused 12. juulist 1999 ja minimaalsed raampiirangud ja referentstasemed. Tervisekahjustusi puudutavate täiendavate teadusandmete osas ei ole mulle teada vajadus muutuda rangemaks kui 1999. aastast pärinevad ohutussoovitused.
Õhuliinid on endiselt elujõuline võimalus ja ma usun, et valik õhuliinide ja kaablite vahel tuleks teha vastavalt olukorrale, kui arvestada, et ka kaablitega on seotud omad probleemid. Peab olema teadlik, et kaasatud võib olla Natura 2000 ala või võib olla tegemist keskkonnamõjuga. Ei ole lahendust, mis keskkonnale üldse mõju ei avaldaks. Samal ajal on olemas tehnoloogiavalikud, mida on võimalik esitada, ja ettevõtted teavad seda.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Volinik Piebalgs jääb meie juurde, kuid ei vasta küsimustele volinik Dimase nimel.
Teema: ELi vahendid Euroopa valitsusvälistele keskkonnaorganisatsioonidele
Valitsusväliste organisatsioonide kaudu mängib kodanikuühiskond väga olulist osa Euroopa integratsiooniprotsessi ja Euroopa juhtimise uute meetodite protsessi vajaduste rahuldamisel. Milline ühenduse praegu kehtiv tegevuskava toetab põhiliselt keskkonnakaitse valdkonnas tegutsevaid Euroopa valitsusväliseid organisatsioone? Millised valitsusvälised organisatsioonid (ja millised nende tegevused), mis aitavad kaasa ühenduse keskkonnapoliitika ja õigusaktide edasisele arendamisele ja rakendamisele, on seni vahendeid saanud? Milline on ühe valitsusvälise organisatsiooni kohta eraldatud vahendite hulk? Kas ühenduse praeguse programmi ulatus on geograafiliselt eristatud? Millised Kreeka valitsusvälised organisatsioonid on osalenud - või osalevad - praeguses programmis, sõltumatult või riikidevaheliselt? Milliste kriteeriumide alusel toimub valik, kontroll ja hindamine, mille aluseks on mõju tulemused ja näitajad?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon eraldab vahendeid Euroopa valitsusväliste keskkonnaorganisatsioonide toetamiseks 1997. aastast kehtiva programmi kaudu. Praeguse programmi õiguslikuks aluseks on LIFE+ määrus.
Eesmärgiks on tugevdada Euroopa valitsusväliste organisatsioonide osalemist ELi keskkonnapoliitika väljatöötamises ja rakendamises.
Programmi jooksul on rahastatud suurel arvul erinevaid valitsusväliseid organisatsioone. Tegevuste ja summade loetelud on avaldatud keskkonna peadirektoraadi veebilehel. Aeg ei luba mul neid kõiki ette lugeda, aga loetelu edastatakse austatud liikmele.
Programm ei ole geograafiliselt eristatud, sest see on suunatud Euroopa, mitte riiklikele organisatsioonidele. Abikõlblikkuse jaoks peavad organisatsioonid tegutsema vähemalt kolmes ELi liikmesriigis. Aga ainult üks pidevalt rahastatav organisatsioon, Vahemere keskkonna, kultuuri ja säästva arengu teabebüroo, paikneb Kreekas. Paljudel on Kreeka liikmesorganisatsioonid, näiteks Euroopa Keskkonnabüroo, EUROPARC ja Rahvusvahelised Loodusesõbrad.
Toetused eraldatakse iga-aastastel pakkumiskutsetel. Taotlusi hinnatakse abikriteeriumide alusel ja valitakse valitsusvälised organisatsioonid, millel on suurim potentsiaal ELi keskkonna poliitika prioriteetide väljatöötamisele ja rakendamisele kaasaaitamiseks.
Komisjon tagab kontrolli ja hindamise kasusaajate esitatud raportite ja põhjalike auditite alusel. Selle protsessi käigus hinnatakse, millises ulatuses on organisatsioon tööprogrammi täitnud ja kaasa aidanud ELi poliitika väljatöötamisele ja rakendamisele.
Georgios Papastamkos   -
(EL). Proua juhataja, soovin volinik Dimasele, kes esindab Euroopa Liitu Bali konverentsil, igakülgset edu. Siiski sooviksin saada enam teavet seoses minu poolt esitatud konkreetsete küsimusega, sest küsimus oli spetsiifiline, kuid vastus anti väga üldiselt. Sooviksin uskuda, et volinik Piebalgs sekkub, et kindlustada, et komisjon saadab minu esitatud spetsiifilistele küsimustele informatsiooni. Kui ei midagi muud, siis olen ma üks nendest, kes usub, et valitsusvälised organisatsioonid on Euroopa valitsemise ehkki mitteformaalne vorm; nad mängivad äärmiselt tähtsat rolli ning sellele rollile - see on minu küsimuse põhjuseks - tuleb omistada suuremat tähtsust. Seega ma ootan informatsiooni, mitte tuginedes läbipaistvusele vaid demokraatlikule aruandekohustusele, millele komisjon allub.
Lõpetuseks sooviksin paluda volinik Piebalgsil viidata kolmandatele riikidele Euroopa Liidu poolt aktsepteeritud ametlikku nimetust kasutades.
Jörg Leichtfried
(DE). Volinik, sooviksin esitada teile küsimuse teemal, mis on mul juba pikka aega mõtteis olnud. Ma olen ise mõningate nende organisatsioonide liige. Vaatamata sellele, olen ma hiljuti hakanud aina enam ja enam pead murdma selle üle, kuivõrd demokraatlikult need organisatsioonid töötavad ning kas komisjon kontrollib, kas need valitsusvälised organisatsioonid on demokraatlikud organisatsioonid, mis peavad sisemisi valimisi või on need organid käsustruktuuriga, mis ei allu kontrollile ning ei ole organisatsiooni liikmete või kellegi teise ees aruandekohustuslikud, mis tähendab, et rahastamisvahendid võidakse teatud juhtudel kanaliseerida suundadesse, mida keegi ei kahtlusta.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Õiguslik alus on väga selge - selleks on LIFE+ määrus. Hindame organisatsioone selle määruse alusel. See tähendab, et meil on eraldi kriteeriumid selle kohta, millised organisatsioonid võivad taotluse esitada, aga me ei hinda sisemist struktuuri ega sisemist korraldust.
Läbipaistvuse küsimuse kohta - me kindlasti toetame läbipaistvust. Esitame kõikidele teie küsimustele kirjalikud vastused koos loeteluga, mida ma oma vastuses lubasin. Arvan, et on oluline, et üldsus saaks olukorda jälgida, sest on väga selge, et see on avalik raha, mis valitsusvälistele organisatsioonidele antakse ja protsess peab olema täiesti läbipaistev. Komisjon teeb kõik, mis tema võimuses, et tagada protsessi läbipaistvus ja vastutus kooskõlas LIFE+ määrusega.
Teema: Jäätmetega seotud kuriteod/keskkonna kaitsmine kriminaalõiguse kaudu
2007. aasta veebruaris esitas Euroopa Komisjon direktiivi ettepaneku (COD/2007/0022), mis kohustab liikmesriike käsitlema tõsiseid keskkonnarikkumisi kriminaalkuritegudena ja kehtestama keskkonnakuritegude, näiteks jäätmetega seotud kuritegude eest miinimumsanktsioonid. See on positiivne samm - nagu Ühendkuningriigi valitsuse keskkonnaagentuur on märkinud, on keskkonnakuritegudega võitlemisel üks põhiprobleem, et trahvid on liiga väikesed ja ei paku piisavaid motiive keskkonnaeeskirjade täitmiseks.
Arvestades tõkkeid, mis seisavad selle direktiivi ees enne liikmesriikide õigusaktideks muutumist, millised teisi samme kavandab komisjon jäätmetega seotud kuritegude tõkestamiseks Euroopas?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjoni peamiste prioriteetide hulka kuulub tagamine, et liikmesriigid kohaldavad korrektselt ELi jäätmealast seadusandlust ja ebaseadusliku jäätmetega seotud tegevuse ärahoidmine. Esitatud keskkonnakuritegude direktiiv tagab, et tõsiste keskkonnarikkumiste suhtes rakendatakse kogu Euroopa Liidus tõhusaid kriminaalsanktsioone. Esitatud direktiiv katab kõik tõsised jäätmetega seotud kuriteod, sealhulgas jäätmete ebaseadusliku käitlemise, transpordi, väljaveo ja sisseveo.
Keskkonnakuriteo algatus ei ole aga kaugeltki ainuke komisjoni tegevus jäätmetega seotud kuritegude ärahoidmiseks. Komisjon võtab arvukalt erimeetmeid valdkondades, kus jäätmetega seotud kuriteod on liikmesriikide jaoks tõsiseks probleemiks. See puudutab eelkõige ebaseaduslikke prügilaid ja ebaseaduslikke jäätmesaadetisi, millele laieneb ELi oluline seadusandlus.
Komisjon võtab varakult samme, et takistada negatiivseid keskkonna- ja tervisemõjusid jäätmetega seotud tegevuse tulemusena. Kõrge riskiga piirkondades organiseeritakse teavitamisüritusi seoses prügilate ja jäätmesaadetistega. Eelmisel aastal toimus 16 sellist üritust ja sellel aastal on kavas 10. Korrapäraselt peetakse ka mitmepoolseid kohtumisi riikide asutuste ja huvirühmadega, et tegeleda ELi jäätmete alaste õigusaktide halva rakendamisega.
Jätkuvalt töötatakse välja suuniseid seoses ELi põhiliste jäätmetega seotud õigusaktidega, näiteks jäätmesaadetised ja konkreetsete problemaatiliste jäätmetega tegelemine, milleks on näiteks elektri- ja elektroonikaseadmete jäätmed ja kergsõidukid. Keskendumine kõnealustele suunistele tagab, et ELi õigusakte kohaldatakse ühtselt ja korrektselt kogu Euroopa Liidus.
Ülioluline on teada, mis toimub liikmesriikides ja kontrollida vastavust kohapeal. Komisjon teeb tihedat koostööd IMPELi võrgustikuga seoses näiteks jäätmesaadetiste ja kontrollide ja prügilate järelevalve ühiste jõustamistegevustega.
Komisjon reageerib liikmesriikide poolsele süstemaatilisele ELi jäätmealaste õigusaktide täitmatajätmisele õiguslike meetmetega, sealhulgas jõuline trahvidega ähvardamine EÜ asutamislepingu alusel. Näiteks 2003. aastal määrati Kreekale trahv suurusega 20 000 eurot päevas ebaseadusliku prügila lubamise eest Kreeta saarel. Käesoleval ajal tegeleb komisjon tõsiste rikkumismeetmete algatamise kaudu arvukate ebaseaduslike prügilatega paljudes liikmesriikides.
Komisjon julgustab ka liikmesriike kasutama rahastamisvõimalusi ELi tasandil ja tagama, et jäätmeprogrammi kulud erinevate vahendite raames aitavad kaasa jäätmealaste õigusaktide paremale rakendamisele.
ELi jäätmesaadetiste regulatsioon sisaldab liikmesriikide vahelise koostöö alust ebaseaduslike jäätmesaadetiste ärahoidmiseks. Käesoleval ajal kontrollime täiendavate tegevuste vajadust, et tugevdada ELi jäätmealaste õigusaktide jõustamist, sealhulgas õiguslikult siduvad jäätmesaadetiste kontrollimise eeskirjad. Ilmselt on võimalik määratleda konkreetsed kriteeriumid, et tagada kontrollide piisav kvaliteet ja sagedus.
Claude Moraes
Tänan Teid, volinik, põhjaliku vastuse eest.
Konsulteerisin hiljuti selle direktiivi osas Ühendkuningriigi keskkonnaagentuuriga. Tervitame küll kõik komisjoni prioriteete selles valdkonnas, aga mida ma kuulsin oma liimesriigi keskkonnaagentuuris, oli mure, et liikmesriikide karistused ja trahvid hoitakse liiga madalad, et olla tõeliseks motiiviks eeskirjade täitmisel, kui jõustamistegevust tegelikult ei toimu. Selle tagajärjeks oleks massiline ebaseaduslik jäätmete ladestamine.
Kas Teil on selle kohta arvamus, arvestades, et ka keskkonnaagentuur ja teised riiklikud agentuurid tervitavad väga neid ettepanekuid?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Mis puudutab liimesriikidele määratud trahve, siis märgiksin, et Kreeka trahv on päeva kohta ja aastas on see küllalt oluline summa. Minu arvates, kui liikmesriigid jätavad õigusaktid jõustamata, peaksime järgima seaduslikke rikkumismenetlusi ja trahvi otsustab kohus.
Ettevõtetele määratakse trahvid ka riikide õigusaktide alusel, kui neid rikutakse. Nii et trahvide karmistamine on liikmesriikide otsustada, sest komisjoni arvates teeme, mida nõutakse ja me ei saa ette kirjutada trahve ELi õigusaktide mitte piisavalt jõulise rakendamise eest. Sellega tuleks tegeleda kohtu kaudu, sest see on Euroopa Liidu õigusstruktuur.
Kui trahvide süsteemi karmistamise järele on vajadus, järgime seda nõuannet kindlasti väga hoolikalt, sest põhiliselt tuleks trahvid kehtestada viisil, mis takistab seaduserikkumist, mitte nii, et ettevõtetel on võimalik neist vabaneda või kulud tarbijatelt sisse nõuda. Usun, et selles valdkonnas on kõikidel sama eesmärk, nii et minu arvates ei ole määratud trahvide tase täna probleemiks.
Küsimus on selles, et õigusakte ei jõustata piisavalt jõuliselt ja kontrolle ei viida läbi eriti sageli ning see nõuab, et komisjon võtaks täiendavaid meetmeid, et suunata liikmesriike seoses jäätmekuritegudega tõhusamalt tegutsema.
Reinhard Rack
(DE). Volinik, tõite õigesti esile, et õigusnormide rakendamine on vähemalt sama tähtis kui nende kehtestamine. Meil on juhtum, mida te pole veel maininud. Tegemist on olukorraga, kus ühes riigis muudetakse teatud jäätmete kõrvaldamine kriminaalõigusrikkumiseks ning seejärel saadetakse kõnealused jäätmed teise riiki. Sellisel juhul rikuvad tegelikkuses asutamislepingut tõenäoliselt kaks liikmesriiki. Kas ka seda võimalust on hinnatud?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Meil on jäätmesaadetisi käsitlevad õigusaktid, see tähendab, et on olemas ühine alus ja karistusküsimustes tehakse täiendavat koostööd, sest see küsimus läheb jäätmeprobleemidest kaugemale. Arengud on toimunud ja kehtivad õigusloomeprotsessid võimaldavad karistada ettevõtteid, kes jäätmeid ebaseaduslikult edasi toimetavad. Ma ei arva, et meil on raskusi asjakohaste õigusaktide puudumise tõttu, vaid pigem selletõttu, et neid ei ole rakendatud.
Teema: Heitvee puhastusseadmed Kreekas
Kas komisjon ütleks, mitmes Kreeka piirkonnas - millistes konkreetsetes piirkondades - on tekkinud probleeme seoses heitveepuhastusseadmete olemasolu ja tegevusega? Millistes piirkondades on vajalik teisesest puhastamisest tõhusam heitvee puhastamine? Kas Kreeka asutused on uuesti läbi vaadanud tundlike piirkondade nimekirjad ja teinud kindlaks veel veekogusid, mis tuleb tundlikuna määratleda? Millised need on?
Kuidas hindab komisjon tundlikele aladele ladestamisega tegelevate linnastute suuruse tunduvat vähendamist, mis võeti ette eesmärgiga suurendada vastavust direktiivile 91/271/EMÜ? Kas Kreeka suhtes on algatatud rikkumismenetlusi? Kui jah, millistel juhtudel? Kas Kreeka on võtnud Thriasio Pedio (Thriasio tasandiku) EKL C-119/02 vastavusse viimiseks vajalikke meetmeid?
Milline on ühtekuuluvusfondi, keskkonna rakendusfondi ja piirkondlike rakendusprogrammide vahendite kasutamise määr Kreeka heitveepuhastusseadmete jaoks?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Direktiivi 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta nõuetele vastavuse tõendamine on keeruline ülesanne, sest see sisaldab kogu Euroopa Liidus paiknevate tuhandete linnastute andmete hindamist. Komisjon teenistused koguvad ja hindavad kogu kättesaadavat teavet ja keskenduvad riikide rakendusaruannete sisalduvatele andmetele.
Kui nende hindamine näitab, et liikmesriigid ei täida direktiivist tulenevaid kohustusi, algatab komisjon kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 226 rikkumismenetluse.
Arvestades, et kontrollimist vajavaid linnastuid on tuhandeid, on komisjon valinud horisontaalse lähenemise. Selle asemel et algatada juhuslikult iga linnastu kohta eraldi rikkumismenetlus, on komisjon algatanud globaalsed juhtumid, mis tegelevad olukorraga liikmesriigi ja põhikohustuse kaupa. Kreeka on üks liikmesriikidest, kus on ikka veel olulisi probleeme direktiivi nõuetekohasel rakendamisel.
Üle 10 000 elanikuga linnastute osas on Kreeka kindlaks määranud 36 tundlikku piirkonda. 18 nendesse piirkondadesse heitvett juhtivast linnastust täidab 14 direktiivi nõudeid. Komisjon arvab siiski, et tundlike piirkondadena oleks tulnud määratleda veel 10 veekogu. Praegusel ajal on mõistliku arvamuse alusel käimas rikkumismenetlus. Kreeka asutused vaidlustavad vajaduse kõnealuste alade tundlikena määratlemiseks. Esitatud teabe hindamine jätkub ja vajadusel ei kõhkle komisjon asja kohtusse andmast.
Mis puudutab Thriasio Pedio linnastuga seotud konkreetset küsimust, leidis kohus oma 24. juuni 2004. aasta otsuses, et Kreeka jättis paigaldamata kogumissüsteemi ja tagamata nõuetekohase puhastamise. Komisjon algatas seetõttu kooskõlas EÜ asutamislepingu artikliga 228 rikkumismenetluse.
Kreeka asutused on heaks kiitnud nõutud infrastruktuuri ehitamise, mida kaasrahastatakse ühtekuuluvusfondist. Esitatud teabe alusel kavandatakse projekt käiku anda 2009. aasta lõpuks.
Üle 15 000 elanikuga või nendega võrdsustatud linnastute osas vastab 75 linnastust direktiivis kehtestatud standarditele 52, mis puudutab asulareovee kogumist ja teisest puhastamist.
Nõuetele mittevastavate linnastute osas algatas komisjon rikkumismenetluse. 25. oktoobri 2007. aasta otsuses leidis kohus, et 23 linnastut ei täida ikka veel direktiivi nõudeid. Komisjon on nõudnud Kreeka asutustelt teavet meetmete kohta, mida nad kavatsevad võtta, et kohtuotsusega vastavuses olla.
Mis puudutab küsimust linnastute suuruse vähendamise kohta, kontrollib komisjon esitatud teavet ja tegeleb mittevastavusega käimasoleva rikkumismenetluse raames.
Tuleks rõhutada, et vastavuse saavutamiseks kasutab Kreeka Euroopa Ühenduse vahendeid. Ühtekuuluvusfondi osas on Kreekas praegu avatud 41 projekti. Kasutamise suutlikkus on 49%. Väga sageli on sellised projektid kombineeritud projektid, mis lisaks heitvee ja vihmavee infrastruktuurile võivad hõlmata ka veevarustuse infrastruktuuri.
ERDF keskkonna rakendusprogramm kaasrahastab üheksat heitveeprojekti. Projektid on seotud heitveepuhastusseadmete ja kanalisatsioonivõrkude ehitamise ja/või ajakohastamisega. Kasutamise suutlikkus on 19%.
ERDF piirkondlike rakendusprogrammidega seoses tuleks küsimus kasutamise suutlikkuse kohta heitveesektoris esitada pädevatele piirkondlikele asutustele.
Vastupidiselt keskkonna rakenduskavale ei nõuta liikmesriigilt komisjoni teavitamist iga eraldi projekti edasiliikumisest.
Dimitrios Papadimoulis   -
(EL). Proua juhataja, volinik, mainisite oma vastuses tosinat suurimat linna Kreekas, millel puudub adekvaatne reoveepuhastussüsteem pooleliolevate bioloogiliste puhastusjaamade ehituse tõttu, olgugi et suurt enamust ehitustest kaasrahastati Ühenduse rahastamisvahenditest. Küsin teilt: kas te saate mulle anda nende linnade nimekirja, millele te selle numbri all viitasite? Ja teiseks, mida on komisjonil öelda selle kohta, et aastaid peale Euroopa õigusaktide rakendamist, on need probleemid endiselt alles? Kas te kavatsete viia asja Euroopa Ühenduse Kohtusse? Ja kui nii, siis millal?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Paaril juhul jätkame rikkumismenetlust. Esitame teabe, mida meil on võimalik esitada. Mõnedel minu poolt märgitud juhtudel saame teavitada teid keskkonna rakenduskava edasiliikumisest, aga me ei saa aru anda iga projekti kohta, sest see teave on kõikidele liikmesriikidele kättesaadav. Nii et saate teavet, mis meil on. Nagu ma oma vastuses ütlesin, lükkame väga jõuliselt tagant uue õigustiku rakendamist selles valdkonnas.
Juhataja
Küsimused 67 ja 83 ei ole lubatud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Tahaksin tänada volinikku meiega olemise eest ja eelkõige meie tõlke üle aja töötamise eest.
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.10 ja jätkati kell 21.05)
