Dopad plánované výstavby ropovodu, který povede po dnu Baltského moře a který bude spojovat Rusko a Německo, na životní prostředí (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem programu je zpráva pana Libického jménem Petičního výboru o ekologickém dopadu plánovaného plynovodu v Baltském moři, který má spojovat Rusko a Německo (petice 0614/2007 a 0952/2007).
Marcin Libicki
zpravodaj. - (PL) Vážený pane předsedo, dnešní rozprava je velmi zvláštní, neboť je založena na požadavku běžných občanů v Evropské unii. Chtěl bych na galerii přivítat ty, kteří jsou autory petice, jež tvoří základ dnešní rozpravy. Mezi nimi je i pan Krzysztof Mączkowski, který zastupuje mnohé ekologické organizace, a myslím, že i paní Morkunaiteová z Litvy. Petici podepsalo téměř 30 000 lidí. Petičnímu výboru ještě stále přicházejí podpisy. Tuto rozpravu bezpochyby sledují miliony občanů a veřejnost ve všech zemích Baltského moře.
Historie této petice v Evropském parlamentu je taková, že jsme nejprve vedli řadu diskusí na toto téma v Petičním výboru. Těmto diskusím předcházely prezentace autorů petice. Na toto téma jsme vedli celkem pět diskusí. Také jsme uspořádali veřejné slyšení. Během veřejného slyšení diskutovali světově uznávaní odborníci a podpořili stanoviska předkladatelů: totiž, že hrozba pro životní prostředí Baltského moře je obrovská a že nemá cenu riskovat takovou obrovskou investici. Během těchto diskusí v Petičním výboru Evropský parlament odsouhlasil veřejné projednání tohoto tématu a probíhaly rovněž diskuse ve Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a ve Výboru pro zahraniční věci. Předložený text na schválení získal devadesátiprocentní podporu v Petičním výboru i v obou dalších výborech.
Pak se najednou začala objevovat výrazná aktivita v kruhu oponentů a kritiků této zprávy a její argumentace. Najednou bylo Petičnímu výboru předloženo 180 pozměňovacích návrhů. Téměř všechny byly zamítnuty. Poradní výbory pak měly stejnou zkušenost. Kdokoli si mohl povšimnout tohoto obrovského útoku - jinými slovy se to nedá říct - společnosti Nord Stream. V Petičním výboru jsme dostali hlasovací pokyny připravené Nord Streamem. Pracuji v tomto Parlamentu už čtyři roky, ale je to poprvé, kdy někdo z lobbistů říkal poslancům, jak mají hlasovat, a předkládal jeden pozměňovací návrh za druhým: zdržte se hlasování o tomto, hlasujte pro toto, hlasujte proti tomuto.
Dnešní diskuse je založena na 40 odlišných názorech a znaleckých posudcích. Dámy a pánové, bereme v úvahu tři strany: běžné občany Unie, značný politický a ekonomický kapitál a Evropský parlament. Evropský parlament by měl promlouvat jménem běžných občanů Evropské unie. Vezměme si ponaučení z výsledků referend ve Francii, Nizozemsku a Irsku. Chceme získat důvěru běžných občanů v Evropské unii a doufám, že to bude postoj všech poslanců Parlamentu.
Chtěl bych poděkovat všem, kteří nám pomohli dostat se do bodu, kdy probíhá tato dnešní diskuse. Chtěl bych poděkovat paní Foltyn-Kubickové, která připravila skvělou výstavu o Baltském moři zde v Evropském parlamentu, panu Cashmanovi, který je prvním místopředsedou Petičního výboru, a panu Beazleymu, který je předsedu skupiny Baltik - Evropa, v Evropském parlamentu. Chtěl bych také poděkovat sekretariátu Petičního výboru včetně Davida Loweho, Karen Chiotiové a Silvie Cannalireové, stejně jako těm, kteří mi poskytli radu, pomoc a spolupráci. Jsou to Szymon Szynkowski, Norbert Napierajów, Wojciech Danecki, Witold Ziobrze a Michał Krupiński. Tito lidé nejvíce přispěli k této práci.
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Vážený pane předsedo, chtěl bych poděkovat předsedovi Petičního výboru, panu Libickému, za tuto zprávu, která nám umožňuje projednat ekologické dopady tohoto rozsáhlého projektu plynovodu dlouhého 1 200 km, který bude protínat tak mělké moře, jakým je Baltské moře. Nejde jen o to, že je to závažný projekt, který nastoluje mnoho otázek ohledně ochrany životního prostředí v oblasti Baltského moře, ale také o to, že se zdá, že tento projekt je prvním z mnoha podobných projektů plánovaných v budoucnosti.
Tento projekt za několik posledních měsíců přitáhl značnou pozornost sdělovacích prostředků a politiků z pobaltského regionu. Diskutovalo se o něm na mnoha fórech v mnoha zúčastněných zemích.
Jak uvedl pan Libicki, byl rovněž projednáván v lednu v Evropském parlamentu na veřejném slyšení, které svolal Petiční výbor, jehož jsem se zúčastnil spolu s panem Piebalgsem, svým kolegou komisařem, který je odpovědný za energetické otázky. Pan komisař Piebalgs předložil přehled vyhlídek Evropské unie v oblasti zemního plynu a zdůraznil, že spotřeba plynu v Evropské unii roste rychle, přičemž produkce plynu v Evropské unii radikálně klesá a jsou využívány zásoby plynu.
Naše energetická politika pro Evropu upozorňuje na naléhavou potřebu podporovat zlepšení energetické účinnosti a zdrojů obnovitelné energie a k tomuto cíli směřujeme své snahy.
Podstatný nárůst dovozu zemního plynu bude i nadále potřebný na pokrytí energetických potřeb v Evropě v příštích desetiletích. Dodatečná infrastruktura, jako jsou například plynovody a terminály pro zkapalněný zemní plyn budou sehrávat podstatnou roli při naplňování potřeb evropských spotřebitelů a zajišťování stálých dodávek. Plynovod Nord Stream umožní zvýšit dodávky zemního plynu z Ruska.
Jak víte, potřebu vybudování nové infrastruktury pro přepravu ruského plynu do Evropské unie uznal Evropský parlament a Rada v hlavních směrech pro transevropské energetické sítě přijatých v září roku 2006. Konkrétně mám na mysli rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006. Tyto hlavní směry uvedly některé prioritní projekty a tento projekt je označen za projekt evropského zájmu, a je mu tedy přiznána nejvyšší priorita. Za předpokladu, že hodnocení dopadu na životní prostředí dospěje ke kladným závěrům, bude plynovod Nord Stream evropským zájmem.
Během lednového slyšení v Evropském parlamentu jsem se snažil především klást důraz na skutečnost, že tento projekt - stejně jako jakýkoli jiný projekt - musí dodržovat během stavby, provozu i následného dohledu všechna příslušná ustanovení mezinárodního práva a právních předpisů Společenství týkající se životního prostředí. To jsem si uložil za povinnost i dnes.
Podle mezinárodního práva a právních předpisů Společenství musí vlastník projektu, konkrétně Nord Stream AG, požádat o povolení realizace, nebo o povolení výstavby země, do jejichž působnosti spadají práce, které se mají vykonat, tedy Německo, Dánsko, Finsko a Švédsko. Udělení povolení výstavby pro takové projekty je však podmíněno postupem posouzení dopadu na životní prostředí. Tak je to také stanoveno v hlavních směrech pro transevropské energetické sítě, o kterých jsem už hovořil. Postupy posouzení dopadu na životní prostředí jsou zakotveny v právních předpisech Společenství, stejně jako v mezinárodním právu. Na přeshraniční úrovni existuje příslušná směrnice EU i Úmluva z Espoo.
Úmluva z Espoo je součástí acquis Společenství za předpokladu, že jsou smluvními stranami dohody Společenství a členské státy. V tomto případě se uplatňují postupy mezinárodního a vnitrostátního práva. Z přeshraniční povahy tohoto projektu vyplývá, že je třeba dodržovat Úmluvu z Espoo, zatímco dotčené členské státy musí před udělením realizačního povolení řádně prosadit ustanovení směrnice o posouzení dopadu na životní prostředí.
Postup posouzení dopadu na životní prostředí založený na Úmluvě z Espoo byl zahájen koncem roku 2006 při zveřejnění projektu. Podle informací, které dostala Komise, bylo projednáno množství studií, zpráv a záležitostí na různých fórech a setkáních s veřejností, stejně jako s příslušnými orgány v jednotlivých členských státech.
Jak je uvedeno v Úmluvě z Espoo, musí dodavatel nebo vlastník projektu předložit příslušnou dokumentaci o dopadu na životní prostředí. Zároveň má země oprávněná k vydávání realizačního povolení, tedy země původu, zde strana původu, jak uvádí Úmluva z Espoo, tyto povinnosti:
Za prvé, musí jednat s úřady pro životní prostředí a s dotčenou veřejností, a za druhé, musí vést jednání s příslušnými smluvními stranami, nebo stranou, s přihlédnutím k sousedním zemím, které mohou být vystaveny vlivu přeshraničního projektu. V tomto případě jsou dotčenými stranami tři pobaltské státy a Polsko.
Plnění postupu posouzení dopadu na životní prostředí proto vyžaduje, aby veškeré obavy, otázky a závažné problémy, jak je uvádí zpráva, o níž tu dnes jednáme, byly posouzeny a projednány příslušnými orgány a veřejností.
V současné fázi je důraz na potencionálně škodlivé dopady na životní prostředí, které nelze zmírnit, nebo se jim vyhnout, jak uvádí právní předpisy o dopadu na životní prostředí, předčasný. Ve skutečnosti ještě ani nebyla navržena závěrečná zpráva o posouzení dopadu na životní prostředí. Proto ještě neměly úřady pro životní prostředí možnost analyzovat a vyhodnotit všechny technické údaje potřebné k odpovědi na všechny legitimní otázky.
Země původu mají zákonné právo požadovat dodatečné informace, které považují za potřebné k případnému udělení realizačního povolení, například Švédsko už tak v souladu s vnitrostátními předpisy učinilo, když vlastník projektu předložil formální žádost.
Na druhé straně, dotčené strany mají rovněž zákonné právo získat veškeré potřebné informace. Byl jsem informován, že všechny zúčastněné strany, mám na mysli obě strany původu a dotčené strany, se pravidelně setkávají a jednají o rozvoji v postupech posouzení dopadu na životní prostředí založených na Úmluvě z Espoo.
Konečná zpráva o ekologickém dopadu se očekává na konci letošního roku. Po jejím předložení se uskuteční jednání, z nichž vzejde konečné rozhodnutí o udělení nebo neudělení realizačního povolení.
Očekávám, že příslušné orgány ve všech členských státech, které jsou smluvními stranami Úmluvy z Espoo, splní svoji povinnost a ujmou se odpovědnosti tak, jak by měly.
Rusko, které podepsalo Úmluvu z Espoo, které však není její smluvní stranou, souhlasilo, že se bude jejími pravidly řídit.
Na závěr bych rád zdůraznil, že monitorujeme rozvoj a že jsme ve styku s odpovědnými stranami podle Úmluvy z Espoo, s dotčenými stranami a s dodavatelem. Pokud jde o dodavatele, orgány Komise se jasně vyjádřily, že všechny závazky týkající se potřebných informací a potřebné transparentnosti musí být dodrženy.
(potlesk)
Christopher Beazley
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro zahraniční věci. - (DE) Vážený pane předsedo, pane Libicki, dámy a pánové, jak jistě chápete, jak už řekl pan Libicki, tato zpráva je velmi důležitá nejen pro tento Parlament, ale i pro širokou veřejnost.
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro zahraniční věci. 30 000 podpisů dokládá obavy, které se objevují mezi lidmi na pobřeží Baltského moře, o kterém se mluví jako o moři umírajícím na znečištění. Toto moře je velmi mělké: Na dně se ještě stále nacházejí vojenská plavidla z druhé světové války. Otázkou je: je skutečně nejrozumnějším řešením vést plynovod po dně této konkrétní oblasti Evropské unie?
Dostalo se mi té cti, abych vypracoval stanovisko pro Výbor zahraničních věcí a kromě ekologických otázek, kterými se zabýval Petiční výbor, nás zajímala povaha studie posouzení dopadu na životní prostředí, o které právě mluvil zástupce Komise.
Pane komisaři, mohl byste ve své odpovědi potvrdit, že přijímáte bod 20 Parlamentu zprávy pana Libického, který vás a Komisi vyzývá k provedení nezávislého posouzení dopadu na životní prostředí? Existují obavy, že pokud si navrhovatelé dají na zakázku vypracovat posouzení dopadu na životní prostředí, bude tento posudek vykazovat nedostatek objektivity.
Rovněž žádáme, aby byly všechny pobřežní státy Baltského moře, tj. všech devět států včetně Ruska, konzultovány a aby se v případě vybudování plynovodu všechny plně podílely na jeho údržbě a bezpečnosti. Komise už zdůraznila důležitost uznávání mezinárodního práva a právních předpisů Společenství a my dodáváme, že je rovněž potřebná hmotná odpovědnost společnosti. Mělo by se vybrat vhodné pojištění na pokrytí případných rizik nebo škod způsobených projektem během výstavby, nebo po ní.
Nakonec trváme na zásadě reciprocity. Včerejší neúspěšný pokus odvolat výkonného ředitele BP-TNK ze strany ruských partnerů nevěstí dobrou vzájemnou spolupráci mezi společnostmi EU a Ruska. Hledáme v této úloze soulad, ale také očekáváme od Komise, že bude velmi úzkostlivě sledovat tento projekt a současný návrh předložený společností Nord Stream je - jak uvedl pan zpravodaj a dva komisaři během slyšení -nedostatečný.
Na závěr bych chtěl říct, že moje skupina bude hlasovat pro zprávu pana Libického.
Andres Tarand
zpravodaj pro stanovisko Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. - (ET) Jediným argumentem, který stojí za pozornost při výstavbě plynovodu pod Baltským mořem a který zůstává nevyřešený, se týká ochrany životního prostředí. Švýcarská společnost Nord Stream nepředložila posouzení dopadu na životní prostředí ve stanovené lhůtě, a nechala tak Evropský parlament hlasovat naslepo.
Také se ukázalo, že posouzení dopadu na životní prostředí objednané společností Nord Stream zahrnovalo jen nové výzkumné problémy poté, co Parlament upozornil na nedostatky ve výzkumných plánech. Nejdůležitějším problémem posouzení dopadu na životní prostředí jsou desítky válečných vraků s municí, potopených během bojů ve finském zálivu v srpnu roku 1941, jak to před deseti dny přiznal poslanec ruské Dumy Andrej Klimov.
Minulý rok byla zveřejněna zpráva, konstatující, že cesta pro plynovod byla vyčištěná. Zvláště je třeba se zaměřit na únik fosforu při porušení usazenin na dně moře: i když posouzení dopadu na životní prostředí uvádí, že nemá na eutrofizaci žádný vliv, jiné myšlenkové proudy s tím nesouhlasí. Musíme také počítat s tím, že se uvolní dioxiny a těžké kovy. Ty jsou důležité z hlediska přípravy stravy z ryb, které obsahují látky škodlivé pro lidi. Víme už, že hladina těchto látek a radioaktivity jsou nejvyšší v Baltském moři.
Rihards Pīks
jménem skupiny PPE-DE. - (LV) Děkuji vám, pane předsedo. V souvislosti s tímto projektem a zprávou pana Libického bych chtěl říci, že obecně by se měla zohlednit tři hlediska. Prvním je hospodářský aspekt. Je zřejmé, že energetické zdroje jsou nezbytné pro Německo stejně jako pro Evropu, a z tohoto hlediska je plynovod z Ruska potřebným dílem, neboť Rusko vlastní zdroje plynu. Druhý aspekt je politický. Mám na mysli způsob, jakým byl projekt připraven, neboť všichni víme, že se tak stalo taháním za politické nitky před volbami bez konzultací se státy, které mohou být tímto projektem dotčeny z hospodářského či ekologického hlediska.
Za druhé, jak všichni víme, v rámci strategie EU v energetické oblasti byla přijata ustanovení o slučitelnosti energetických kanálů. V tomto projektu k ničemu takovému nedošlo, a proto ve skutečnosti porušuje strategii EU pro energetickou solidaritu a energetickou bezpečnost, kterou jsme nyní přijali.
Za třetí, je zde hledisko životního prostředí, kterým se zpráva pana Libického zvláště zabývá. Jak víme, podle zprávy Globálního environmentálního nástroje, se 7 z 10 nejvíce znečištěných oblastí ve světových oceánech nachází v Baltském moři. Z tohoto hlediska se mi zdá, že proběhlo velmi málo diskusí - samozřejmě uznávám, že společnosti realizující tento projekt provedly výpočty a uspořádaly diskuse - ale jiná alternativa nebyla veřejně projednána, jako např. výstavba plynovodu po pozemní trase. Takto by bylo mnohem snadnější dosáhnout slučitelnosti, a vlastně by se tak vyřešila dvě hlediska - ekologické i strategicko-politické hledisko. Děkuji.
Lasse Lehtinen
jménem skupiny PSE. - (FI) Vážený pane předsedo, petice, kterou se zpráva zabývá, souvisí se životním prostředím, ale v probíhající diskusi jsme si všimli, že projekt plynovodu má rozměry, které nesouvisí se životním prostředím.
V souladu s pravomocemi Parlamentu se budeme v usnesení držet skutečností. Skutečností je, že EU potřebuje ruský plyn a Rusko ještě více potřebuje evropské zákazníky.
Druhou skutečností je, že projekt, o kterém se nyní jedná, byl schválen Evropskou unií jako součást programu TEN. Jde o velký stavební projekt, jehož realizace může mít škodlivý vliv na ekosystém Baltického moře.
Z tohoto důvodu je důležité, abychom měli vypracovány nestranné zprávy o dopadu na životní prostředí a mohli stanovit rizika a porovnat je s výhodami výstavby plynovodu. Žádné projekty nejsou bez rizika.
Pozměňovací návrhy ke zprávě navržené naší skupinou jsou založeny na zásadě nevytváření žádných ústupků v oblasti životního prostředí, ale rovněž se nesmí vytvářet umělé překážky.
Je také skutečností, že největším ekologickým problémem, kterému Baltik čelí, je zemědělství v sousedních zemích a přeprava ropy na lodích, která se stává stále běžnější, je skutečným rizikem. V této zprávě však tyto problémy nerozebíráme.
Je také skutečností, že jednání o plynovodu se zpolitizovala do takové míry, že vzniká riziko, že samotný problém se stane vedlejší záležitostí. Poznámka bývalého prezidenta Putina, že ruská flotila musí také ochraňovat finanční zájmy, nenapomáhá vytváření atmosféry důvěry. Využívání energie k politickému tlaku není civilizovaným způsobem, jak vést mezinárodní dialog.
Finsko zaznamenalo tlak ze strany Ruska ve formě cla na dřevo, finská vláda však prozatím tuto záležitost s projektem plynovodu nespojuje.
Rusko neratifikovalo Úmluvu z Espoo o Baltiku. Mělo by se od Ruska vyžadovat, aby tak učinilo před započetím výstavby plynovodu.
Diana Wallis
jménem skupiny ALDE - Vážený pane předsedo, tato zpráva je nesmírně důležitou různorodou zprávou, pokrývající velmi složitý balík evropských a nejen ekologických problémů. Je třeba připomenout, že tato zpráva se nám dostává prostřednictvím Petičního výboru, a je zásluhou tohoto výboru, že dokázal spojit názory celého spektra tohoto Parlamentu během slyšení a tuto zprávu, přičemž se usiluje o vytvoření sjednoceného stanoviska.
Hlavní zásadou mé skupiny při řešení této zprávy bylo pokusit se do velké míry přijmout evropský soubor odpovědí na evropské problémy. Plynovod je dokladem nutnosti - pokud vůbec potřebujeme nějaký doklad - evropského přístupu k dodávkám energií.
Je nepatřičné, aby různé země jednaly různě s různými partnery. Potřebujeme reakci Společenství charakterizovanou zásadou solidarity.
O životním prostředí toho už bylo řečeno mnoho, i pan komisař poskytl řadu dobrých odpovědí, které souvisejí s právní úpravou v oblasti životního prostředí, mezinárodními právními závazky, musíme však vytvořit důvěru, musíme zajistit, jak je to jen možné, dodržování evropských norem v koordinovaném soudržném evropském přístupu k otázkám životního prostředí.
Dostáváme se tak k samozřejmě velmi náročné problematice vztahů EU - Rusko. Máme zde jedinečnou příležitost: V oblasti Baltského moře, na dálném severu máme partnerství severní dimenze. Využijme tohoto prostředku, který je jednou z úspěšných kapitol ve vztazích EU - Rusko, aby nám v tomto případě pomohl.
Uzavírám své vystoupení s touto pozitivní myšlenkou. V mém volebním obvodu Yorkshire je jedna malá vesnice, která je nyní propojena s jinou malou vesnicí v Norsku největším podmořským plynovodem v Severním moři. Vybudoval se tak vztah lidí k lidem, který přetrvá velmi dlouho. To je přínosné.
David Hammerstein
jménem skupiny Verts/ALE. - (ES) Vážený pane předsedo, chci poděkovat zpravodaji panu Libickému, předsedovi Petičního výboru. Zabýváme se zde nepochybně peticí evropských občanů, která představuje tisíce lidí, majících obavy z výstavby plynovodu propojujícího Rusko a Německo.
Konkrétně, musí existovat určitá pochybnost o vybudování jednoho z nejdelších plynovodů světa při dvojstranném charakteru dohody mezi Ruskem a Německem za účasti společností, jako jsou Gazprom a E.ON. Záměrem je vybudovat plynovod středem Baltského moře, aby nemusel procházet Polskem a pobaltskými státy.
Ano, tento projekt je politickou oklikou, ano, je to oklika, která nejenže obchází jakékoli možné politické problémy s budováním na pevnině, ale je také projevem naprostého pohrdání společnou energetickou politikou EU a oslabuje pozici EU z hlediska vztahů s Ruskem. Dvoustranné dohody s Ruskem v oblasti energetiky prakticky bez koordinace ze strany EU jsou rovněž špatnou zprávou pro pevnou jednomyslnou zahraniční politiku.
Projekt má procházet zranitelným mořem znečištěným toxickými výrobky s mimořádně omezenou obnovou vody. Následky jakýchkoli nehod by byly pro všechny hraničící státy katastrofou. Především musíme trvat na rozhodném uplatňování zásady bezpečnosti spolu s vyčerpávajícím posouzením dopadu na životní prostředí, přezkoumáním všech alternativ a důsledným dodržováním všech mezinárodních předpisů.
Nejlepším způsobem garantování naší energetické bezpečnosti je koordinovaná politika EU s nejpřísnějšími ekologickými požadavky.
Eva-Britt Svensson
jménem skupiny GUE/NGL. - (SV) Vážený pane předsedo, plynovod na dně Baltského moře představuje zvýšení emisí, které mají vliv na změnu klimatu, a vážná rizika pro životní prostředí citlivého ekosystému Baltského moře. Existuje riziko narušení biologické rovnováhy. Co by se mohlo stát se všemi minami na mořském dně? Navržený plynovod, pokud se vybuduje podle plánu, znamená zásadní odklon od závazku, kterému se při diskusích o změně klimatu dostává zdánlivé podpory. Všechny tyto řeči o klimatických problémech se musí brát vážně a musí se převést do konkrétních činů a opatření.
Každá snaha o vložení miliard do investic do zemního plynu oddaluje potřebné investice do obnovitelných alternativních energií a je v rozporu s deklarovanými záměry na přehodnocení politiky v oblasti životního prostředí a v rozporu se snahami proti změně klimatu. Musíme se zaměřit na problém Baltského moře a změn klimatu, a proto žádáme od společnosti Nord Stream, aby prověřila alternativní způsob vedení plynovodu po pevnině, než bude přijato jakékoli rozhodnutí o budoucnosti plynovodu - což je v plném souladu s rozhodnutím švédské vlády z únoru tohoto roku.
Sylwester Chruszcz
(PL) Vážený pane předsedo, není překvapivé, co dělají Rusové, neboť nepatří do Evropské unie a mají skutečný hospodářský zájem na vybudování plynovodu na dně Baltského moře bez zprostředkovatelů. Je však skandální a je políčkem evropské solidaritě, co dělá německá vláda v Berlíně. Zdá se, že Němci, kteří podporují projekt Evropské unie a nedávno i Evropské ústavy, používají slovo "unie" velmi selektivně. S tím nemůžeme souhlasit. Vážený pane předsedo, ani vy jako nejdůležitější Němec v Evropské unii jste s tím nic neučinil. Mohl byste popřemýšlet o aktivitách, které nebudou stavět evropské státy proti sobě namísto cestování na krajanské srazy?
András Gyürk
(HU) Děkuji za prostor, vážený pane předsedo. Dámy a pánové, záležitost plynovodu v Baltském moři je jedním z nejspornějších problémů společné energetické politiky, která se právě tvoří. Mnozí jsou znepokojeni tím, že výstavba plynovodu nezvýší bezpečnost dodávek pro kontinent, ale zvýší naši bezbrannost vůči Rusku.
Nemůžeme vědět, zda budou ceny pro zákazníky dostupnější, nebo raketově porostou v důsledku obrovských investic. V této fázi jednání neexistuje jednoznačná odpověď na otázky: jaké budou dopady projektu Nord Stream na životní prostředí?
Podle mého názoru je důležité, aby vhodné posouzení dopadu předcházelo spuštění plynovodního potrubí do moře, které určí na desetiletí dodávky energií pro Evropu včetně dodávek Nord Streamu. Přirozeně, všechno musí být kryto hodnocením vlivu na životní prostředí. V tomto případě bohužel nemáme důkladné, nestranné hodnocení, které by bralo v úvahu ekologická hlediska.
Navzdory tomu zpráva, kterou máme před sebou, objasňuje ekologické obavy objevující se v souvislosti s plynovodem v Baltském moři. Domnívám se, že je škoda, že neexistuje podrobný rozbor přesného dopadu na životní prostředí, který může mít vybagrování 1 200 kilometrů mořského dna. Také nebyly objasněny hrozby skrývající se v nevybuchnuté munici z druhé světové války, nacházející se v dané oblasti. Další obavy vzbuzuje skutečnost, že při ukládání plynovodu se uvolňují do moře nebezpečné chemické látky.
Domnívám se, že jsou to natolik významné záležitosti, že je nepředstavitelné, aby se projekt zodpovědně uskutečnil, aniž bychom na ně jednoznačně a uspokojivě reagovali. Domnívám se, že ochrana životního prostředí a bezpečnost dodávek energií se navzájem nevylučují. Pokud se Evropský parlament chce skutečně stát orgánem, který má blízko ke svým občanům, musí brát v úvahu 30 000 podpisů na různých peticích, které soustřeďují pozornost na ekologická rizika plynovodu v Baltském moři, a na vzniklé otázky musí být dány skutečné odpovědi. Děkuji.
Proinsias De Rossa
Vážený pane předsedo, tato zpráva vznikla na základě petice 30 000 evropských občanů. Petiční výbor už sehrál neocenitelnou úlohu při předložení této otázky do programu. Je velmi důležité pro důvěru občanů, že se Evropa angažuje jejich jménem. Je proto mimořádně důležité, aby se Evropa nadále angažovala v souvislosti s ekologickým dopadem tohoto návrhu, což je odpovědností pana komisaře Dimase.
Musíme prokázat, že jsme schopni zajistit zdraví občanů a udržitelnost našeho životního prostředí. Absolutní potřeba vývoje energetických zdrojů a nákupu zdrojů energií musí být založena na zásadách trvalé udržitelnosti. Pozměňovací návrhy mé skupiny pro tuto zprávu se chtějí zvláště zaměřit, nebo spíše změnit zaměření této zprávy, na tyto zásady. Vyzývám Parlament, aby je podpořil.
Jak pan komisař Dimas zdůraznil, posouzení dopadu na životní prostředí je nevyhnutelné a nezbytné pro udělení povolení legální cestou. To, jak tuto problematiku zvládneme, bude formovat krajinu do budoucna, a proto musíme dosáhnout rovnováhy.
Henrik Lax
(SV) Vážený pane předsedo, minimálně dvě dobré věci vzešly ze skutečnosti, že se Evropský parlament v rozpravě zabývá případem Nord Stream. Díky veřejnému šetření Petičního výboru v lednu můžeme očekávat, že se společnost Nord Stream zaváže provést nestranné a souhrnné posouzení dopadu na životní prostředí.
Druhou dobrou věcí je, že diskuse by měla dát vlastníkům společnosti Nord Stream a Rusku jasně najevo, že povolení k výstavbě plynovodu bude vydáno, jen pokud i Rusko ratifikuje Úmluvu z Espoo. Je nezbytné, aby byla zodpovědnost za případné škody vypořádána. Jak jsme však slyšeli, bude třeba podniknout i další kroky na vybudování důvěry, má-li se tento projekt stát pevným poutem mezi EU a Ruskem, v což doufáme. Mimo jiné musí být společnost Gazprom schopná veřejně doložit svou schopnost splnit v praxi své závazky v souvislosti s budoucími dodávkami.
Helmuth Markov
- (DE) Vážený pane předsedo, je samozřejmé, že má výstavba - ať už je to ropovod, nebo plynovod - vliv na životní prostředí a nezáleží na tom, zda vede přes Severní moře z Ekofisku do Emdenu, jako je tomu dnes, nebo zda vede z Ruska přes Polsko do Německa, což rovněž existuje.
Je třeba provést hodnocení dopadu na životní prostředí a je třeba posoudit a schválit plány. To vše podléhá ustanovením mezinárodního práva. Máme Úmluvu z Espoo, což znamená, že země, přes jejichž území má vést plynovod, jsou zodpovědné za kontrolu, zda se tam konstrukční práce smí nebo nesmí provádět. Mám důvěru v tyto země a jsem si jist, že tato Úmluva bude dodržena a potom můžeme diskutovat, zda existuje alternativní verze, která povede po té či oné trase.
Někdy se mi zdá, že to, co právě děláme, je do velké míry projevem politické zaujatosti. Protože máme politický vliv, musíme uložit potrubí tam... Znamená to obejít posouzení dopadu na životní prostředí. Prosím nechejme země a jejich orgány rozhodnout, zda jsou nebo nejsou ekologické požadavky řádně splněny. Naší povinností jakožto Evropanů je říct, že máme důvěru v dotčené členské státy.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Vážený pane předsedo, dnešní diskusi vedeme, protože občané a vlády jsou znepokojeny výstavbou tohoto plynovodu. Jsou znepokojeny, protože je ohroženo životní prostředí ve zranitelné oblasti Baltského moře.
Diskuse se však příliš zpolitizovala. Každý souhlasí s tím, že musíme respektovat všechny mezinárodní dohody a dohody v oblasti životního prostředí, zejména pokud jde o zranitelnou oblast Baltského moře. Vážený pane předsedo, zpolitizování, k němuž zde dochází, s tím nemá nic společného. Musíme si přiznat, že potřebujeme energii, jelikož domácí produkce vykazuje v Nizozemsku jako i jinde klesající tendenci, a proto potřebujeme plyn z jiných zdrojů. Tento plyn pochází z Ruska. Nejlepším řešením by byla přeprava plynu po pevnině, ale ukázalo se, že je to nemožné. Musíme nyní překonat tuto citlivou oblast Baltského moře. Můj první bod se proto týká respektování všech mezinárodních smluv a dohod v oblasti životního prostředí.
Mým druhým bodem - jen doufám, že ne všichni byli k tomuto hluší - je, že uspokojivá zpráva o ekologickém dopadu musí vést k vydání povolení. Tato povolení budou muset být vydána Německem, Dánskem, Švédskem a také Finskem. Koncem roku o tom budeme muset rozhodnout při jiné příležitosti.
Dalším bodem je, že také potřebujeme určitý stupeň reciprocity. Jsme závislí na ruském plynu a Rusové jsou závislí na naší ochotě ho koupit. Doufám, že tato reciprocita bude co nejdříve řádně regulována smlouvou partnerství uzavřenou bez politických emocí, které vzbudil tento projekt. Následně budeme schopni vyřešit velké množství problémů.
Victor Boştinaru   -
(RO) Tato zpráva ukazuje na problematiku životního prostředí, ale nemůže a neměla by poukazovat jen na ni.
V první řadě bych chtěl zdůraznit, že tento projekt, který může vylepšit dodávky energií pro Evropu, podpoříme. Z tohoto důvodu považuji za politováníhodné, že Evropská unie ještě stále nevypracovala společnou energetickou politiku.
Evropská unie vyžaduje společné normy v oblasti životního prostředí, a to nejen v případě projektů takového rozsahu, jako je projekt Nord Stream. Existují podobné plánované projekty v jiných oblastech Evropy, a proto by měly být všude odsouhlaseny a uplatňovány.
Projekt Nord Stream bude důležitým precedentem, a proto bychom měli zajistit, že jdeme správným směrem. Tato zpráva je reakcí Evropského parlamentu na petici, pod níž bylo shromážděno více než 30 000 podpisů, a tedy nemáme právo ignorovat názory evropských občanů.
Historie lidského vývoje, zejména za dobu industrializace nám zanechala životní prostředí ve skutečně katastrofálním stavu. My, Evropský parlament v Evropě roku 2008 nesmíme tuto historii opakovat.
Johannes Lebech
(DA) Vážený pane předsedo, Baltské moře je zranitelné a projekt Nord Stream ovlivní biologickou rozmanitost a mořské dno v této oblasti. Věřím, že všechny pobřežní státy by měly společně monitorovat ekologickou bezpečnost s tím, že Nord Stream bude muset uhradit kompenzace za škody, které se mohou vyskytnout při spouštění potrubí na mořské dno. Ekologické otázky však nejsou jediným problematickým bodem projektu Nord Stream. Existuje zde totiž nedostatek důvěry mezi Ruskem a státy oblasti Baltského moře. Rusko je známé tím, že v nejednom případě používá energetickou politiku jako politický nástroj. Navíc, mnohé z těchto zemí z oblasti Baltského moře považují Nord Stream za jasný pokus Ruska obejít je, a dostat se tak přímo na západoevropské trhy. Projekt Nord Stream může být vnímán jako příklad dvojstranné dohody mezi Ruskem a členskými státy EU. Evropa má proto zvláštní a zásadní zájem na tomto projektu; když se jedná o dodávky energie, je důležité, aby byla EU jednotná v rámci společné energetické politiky a aby jednotlivé členské státy neuzavíraly dvojstranné dohody. Jelikož je tomu tak, je důležité, aby Rusko ukázalo dobrou vůli a podepsalo všechny mezinárodní smlouvy.
Urszula Gacek
Vážený pane předsedo, plynovod Nord Stream v Baltském moři je kontroverzním projektem od chvíle, kdy bývalý německý předseda vlády přijal vysoké výkonné postavení ve společnosti, která tento projekt řídí. V několika zemích kolem Baltského moře to vyvolalo oprávněné obavy o otázky energetické bezpečnosti. Stal se z toho typický příklad zmateného pojetí zásad evropské solidarity. Není jistě pochyb o geopolitickém významu projektu Nord Stream pro Rusko.
O těchto otázkách však dnes nediskutujeme. Diskutujeme o jiném velmi důležitém aspektu plynovodu Nord Stream: o jeho ekologickém dopadu. Byla jsem proto velmi překvapená, že pan komisař Dimas jako první zdůraznil význam dodávek energie a obchodní hlediska projektu a až potom hovořil o ekologickém dopadu. od komisaře pro životní prostředí bych očekávala jiné priority.
Všichni souhlasíme s tím, že Baltské moře je unikátním a zranitelným ekologickým prostředím. Mnozí experti mají stejné obavy jako předkladatelé petice a mají oprávněné podezření, že byla zpráva o ekologickém dopadu vypracována experty společnosti Nord Stream. Všimněte si, že právě země okolo Baltského moře, které vnímají i ne ekologické hrozby plynovodu, budou přímo vystaveny veškerým škodám na životním prostředí. Přijetí pozměňovacích návrhů, které bagatelizují hrozby pro životní prostředí, upřímně řečeno jen přilévají olej do ohně.
Vural Öger
- (DE) Vážený pane předsedo, je v zájmu všech obyvatel Evropské unie a zejména zemí sousedících s Baltským mořem, aby životní prostředí nebylo vystaveno hrozbám. Budou-li však všechny ekologické výhrady rozptýleny, nebude stát nic v cestě plynovodu v Baltském moři, neboť EU je závislá na diverzifikaci energetických zdrojů a také diverzifikaci energetických tranzitních cest.
Evropská unie bude muset od roku 2012 dovážet každoročně dalších 200 miliard kubických metrů plynu. Pokud máme zabezpečit naše budoucí dodávky energie, je pro EU důležitý každý plynovod: Plynovod v Baltském moři představuje doplňkovou energetickou cestu, a neměl by být proto považován za konkurenci jiným projektům. Argumenty politické povahy by neměly stát v cestě hospodářským zájmům EU.
Jakékoli rozdíly mezi východními a západními evropskými členskými státy by měly být předem porovnány. V budoucnosti by mohl tento úkol připadnout příslušné pověřené osobě pověřené řízením energetiky v Evropě. Mělo by se předejít rozporům a nedorozuměním před tímto projektem pomocí koordinace, transparentnosti a výměny informací. Tato diskuse opět ukazuje na potřebu společné a koordinované zahraniční politiky Evropské unie.
Grażyna Staniszewska
(PL) Vážený pane předsedo, severní plynovod a přístup Evropského parlamentu k tomuto plynovodu jsou pro mě testem skutečné hodnoty Evropské unie, testem, zda Evropská unie skutečně jedná podle zásady solidarity. Zároveň je testem našeho závazku vůči ochraně životního prostředí. I když se i u mnohem menších projektů, které představují mnohem menší riziko pro lidi a životní prostředí, vyžaduje uvést několik alternativních návrhů, aby se z nich mohl vybrat nejlepší, u tohoto obrovského projektu, který může potencionálně zapříčinit vážně ohrožení nejen životního prostředí, ale i lidí, by se od navrhovatelů mělo vyžadovat, aby uvedli několik alternativních návrhů. Poté by se měl vybrat nejvhodnější návrh, který je nejméně škodlivý pro lidi a životní prostředí. Je velmi zvláštní, že v případě takto mohutného projektu byl tento postup pominut.
Vytautas Landsbergis
Vážený pane předsedo, jsem přesvědčen, že nikdo z vedoucích představitelů EU nebyl spokojen v Khanty-Mansiysk, když se ruský prezident vysmíval evropské solidaritě.
Dnes máme před sebou výzvu: jsou legitimní existenční obavy menších pobřežních států respektovány nebo zanedbávány? Pokud tyto sousedící státy nejsou respektovány a jejich osud zůstane okrajový, tak jsme všichni vtaženi do bahna neokolonialismu uvnitř Evropy. Pokud bude Parlament hlasovat proti skutečně nezávislému posouzení dopadu na životní prostředí a neodhodlá se zabránit skutečným hrozbám, protože velké peníze jednoduše prohlásí "neexistuje žádné riziko katastrofy", pak - pokud tyto postoje navrhne některý vnitrostátní tým jako naléhavou záležitost - riskuje samotná EU, že bude evropská myšlenka svržena na zamořené mořské dno.
Kolegové, kteří mě slyšíte, zajděte si na hroby Adenauera, Schumana a De Gasperiho a zeptejte se, jak máte hlasovat, zejména o prvních pěti pozměňovacích návrzích o Gazpromu. Co se mě týká, potřesu si rukou s každým váženým německým poslancem tohoto Parlamentu, který bude hlasovat proti těmto pozměňovacím návrhům předloženým 41 poslancem.
Ti, kteří se spletli, mohou napravit chybu tím, že se zdrží hlasování. Ať zůstane naší prioritou Evropa.
(potlesk)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pane předsedo, plánovaný severní plynovod spojující Rusko a Německo má být nejdelším dvojitým podmořským plynovodem na světě a také nejmělčím, což činí tento plynovod náchylným vůči možným poškozením. Není pochyb, že rozsah prací v tak rozsáhlé oblasti Baltského moře představuje vážné ohrožení životního prostředí, biologické rozmanitosti a druhů, pro námořní bezpečnost a přepravu, a pokud by došlo k ekologické katastrofě, tak i pro zdraví obyvatelstva zemí ležících u Baltského moře.
Podle Úmluvy z Espoo by se z důvodu vážného rizika pro životní prostředí jako první krok měla zvážit alternativní cesta výstavby plynovodu bez narušení mořského prostředí. V tomto případě by to pro plynovod znamenalo cestu po pevnině. Výstavba na dně Baltského moře není dvojstrannou záležitostí Německa a Ruska, neboť v případě ekologické katastrofy by byly jejím následkům vystaveny všechny země u Baltského moře. Takový důležitý projekt by se měl realizovat jen v duchu evropské solidarity a se souhlasem všech států ležících u Baltského moře, a to po provedení důkladného a nezávislého posouzení dopadu na životní prostředí.
Adam Bielan
(PL) Vážený pane předsedo, chtěl bych zahájit poděkováním, které směřuji autoru této zprávy, předsedovi Marcinovi Libickému. Tuto zprávu připravil za výjimečně náročných okolností, neboť musel čelit neobvykle silné loby ze strany představitelů konsorcia, odpovědného za výstavbu tohoto kontroverzního projektu. Doufám, že konečná verze této zprávy ukáže, že čas, kdy lobbistické skupiny měly podstatný vliv na zákony přijaté Evropskou unií, je minulostí.
Dále bych chtěl zdůraznit, že až bude Evropská unie zvažovat přínosy, měla by při zkoumaní projektů přímo ovlivňujících její členské státy uplatňovat objektivní normy ochrany životního prostředí. Dnešní zpráva je testem této objektivity. Projekt Nord Stream bude mít, jak všichni dobře víme, katastrofální dopad na přirozené prostředí Baltského moře. Bez souhlasu čtvrtiny svých obyvatel si nemůžeme dovolit provést takovou nebezpečnou investici uvnitř Evropské unie. Naším cílem by mělo být dosažení konsensu, nikoli ekologicky nebezpečný a hospodářsky sporný projekt prosazovaný obrovskou elektrárenskou společností.
Severní plynovod je nehospodárný: je 30-krát dražší než výstavba na pevnině. Podle posledních odhadů bude stát projekt od 10 do 20 miliard EUR. Alternativní plynovod na pevnině by stál přibližně 3 miliardy EUR. Znamená to, že posílaný plyn bude stát víc, což bude mít za následek okamžitý nárůst cen dováženého plynu pro celou Evropskou unii.
Druhým bodem tohoto neobvykle kontroverzního projektu je energetická bezpečnost Evropské unie. Výstavba projektu Nord Stream bude mít na tuto bezpečnost drastický vliv. V reakci na ruské chování by měla Evropská unie rozšířit přístup členských států ke zdrojům plynu a ropy ve Střední Asii a nečinit nás závislejšími na dodávkách plynu z Gazpromu, jak to děláme v současnosti. Aktivity Kremlu jsou zaměřeny na zabránění diverzifikace dodávek plynu v Evropě, a Nord Stream poskytuje dokonalý způsob naplnění tohoto cíle. Jak jsem již uvedl, tento projekt nemá absolutně žádné ekonomické odůvodnění.
Projekt Nord Stream je dokladem schopnosti Kremlu monopolizovat trh s plynem v Evropě. Problémy spojené s evropským projektem Nabuco jsou dokladem selhání Unie zaručit vlastní energetickou bezpečnost. Zde vyvstává otázka: čím to je, že Německo, země, která byla ještě nedávno vášnivým zastáncem svobody a bezpečnosti v zemích bývalého východního bloku, vystavuje nyní tyto země další ztrátě suverenity? Podporou plánů Kremlu, které mají za cíl celkovou energetickou převahu v západní Evropě, vystavuje Německo tyto země riziku politického vydírání Ruskem.
Vyzývám všechny parlamentní skupiny, aby podpořily dnešní zprávu na odvrácení obrovské ekologické katastrofy a respektování práv všech zemí ležících u Baltského moře na poskytnutí nebo odmítnutí souhlasu s tímto druhem investice. Co Evropská unie nyní potřebuje, je solidarita ve všech ohledech týkajících se energetické bezpečnosti a ochrany životního prostředí.
Tunne Kelam
Vážený pane předsedající, myslím si, že tato zpráva bude modelovým případem, zda má Evropský parlament v první řadě sloužit svým občanům - a občané jsou skutečně znepokojeni -, nebo podlehnout tlaku velkých společností, tlaku, který se stal skutečně zahanbujícím.
Je mi líto, že se tato problematika zpolitizovala. Je to důsledkem toho, že celá věc byla založena na dvojstranné dohodě a byly ignorovány všechny ostatní dotčené strany.
Myslím si, že to, co nyní potřebujeme - a plně souhlasím s paní Wallisovou -, je koordinovaný přístup EU a důsledné dodržování právních předpisů EU. Předpoklady pro vybudování plynovodu by měly být skutečně nezávislá studie ekologického dopadu provedená pod dohledem Komise, určení odpovědnosti za případné škody a ratifikace Úmluvy z Espoo ze strany Ruska.
(Předsedající řečníka přerušil)
DanutBudreikait
(LT) Státy EU pokračují v realizaci projektů s možnými katastrofickými následky a zároveň diskutují o vlivu činností člověka na životní prostředí.
Ještě včera byl projekt Nord Stream obchodním projektem mezi dvěma zeměmi, Německem a Ruskem, a dnes se už stal prioritou EU.
Plynovod Nord Stream se má vybudovat pod mělkým mořem, které je nejznečištěnějším mořem na světě a jehož dno je poseto chemickými zbraněmi z druhé světové války a znečisťujícími látkami z ruských vojenských základen. Tento plynovod má procházet územím Natura 2000. Je nezbytné, abychom měli k dispozici nezávislé vyšetřování potenciálních ekologických následků.
Lidé, žijící u pobřeží, budou v případě katastrofy vystaveni škodám a další následky postihnou hospodářství zemí a životní prostředí. Kdo ponese odpovědnost?
Nachází se tu 10 států, jejichž občané žijí u Baltského moře, a není to jen Německo a Rusko, země s historií rozhodování o osudech jiných národů.
Vyzývám Evropu, aby byla při hledaní alternativ, jako je například plynovod na pevnině, jednotná a aby zvážila jadernou energii a nikoli plyn jako alternativu šetrnou vůči životnímu prostředí s využitím potenciálu poskytovat Evropské unii bezpečnou energii.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Vážený pane předsedající, v průběhu minulých měsíců jsem předložil Komisi několik otázek na toto téma a vždy jsem dostal odpověď, která byla nejasná a všeobecného charakteru. V této diskusi chci upozornit na tři věci. Všechny země hraničící s Baltským mořem mají v praxi vážně výhrady týkající se tohoto projektu a jsou přesvědčeny, že bude mít na přirozené prostředí Baltského moře negativní vliv. Druhou je cena projektu, která i podle investora dramaticky roste: původní odhad byl 4,5 miliardy EUR, dnes se pohybuje mezi 8 až 12 miliardami EUR. Mohli byste říci, že je tím ovlivněn jen hlavní akcionář, ale jde o to, že nakonec bude cena přenesena na spotřebitele. Je to o to více zarážející, jestliže existují alternativní pozemní cesty pro plynovod, které jsou dva až třikrát levnější. Třetí a poslední záležitostí je, že tento projekt útočí na základy ideálu společné energetické politiky pro Evropskou unii. Je těžké si představit realizaci tohoto ideálu v budoucnosti, když se projekt plynovodu (...)
(Předsedající řečníka přerušil)
Carl Schlyter
(SV) Vážený pane předsedající, projekt plynovodu je založen na třech základních chybách. Po stránce ekologické je špatný: namísto do obnovitelné energie se investují miliardy do fosilních paliv, což bude mít pro životní prostředí zhoubný vliv a nesmírně to zvýší množství odpadu. Po vybudování 10 kilometrů dlouhého mostu Öresund bylo odvezeno větší množství odpadu, než se předpokládalo. Tento plynovod má být dlouhý víc jako 1 000 kilometrů. S PCB, DDT a chemickými pesticidy na mořském dně to bude ekologická katastrofa.
Namísto solidarity je založen na sobectví. Německo a Rusko jednají bez ostatních zemí, kterým nebude nabídnut plyn, což je také hrozné. Ještě horší je, že je nedemokratický. Aby se zabránilo majitelům půdy plynovod blokovat, bude uložen do moře. Do moře proto, jelikož snad jen málo zemí může říci "ne", bude-li procházet přes jejich teritoriální vody. Vy, pane komisaři, máte podle Úmluvy z Espoo právo bránit neteritoriální část Baltského moře. Jste to vy a jen vy, kdo se může postavit za práva majitelů půdy podle Úmluvy z Espoo a žádat alternativní cestu.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Při několika příležitostech jsme dnes slyšeli zmínku o Úmluvě z Espoo, zejména s ohledem na potřebu všech zúčastněných zemí dodržovat mezinárodní normy ochrany životního prostředí. Dámy a pánové, skutečností je, že tuto dohodu Rusko neratifikovalo. Sliby, že se budou normy uvedené v tomto dokumentu zachovávat bez jeho ratifikace, nelze považovat za důvěryhodné, neboť máme podobné zkušenosti s energetickou chartou.
Skupina kolegů poslanců navrhuje pro dnešní dokument pozměňovací návrhy. Za čtyři roky, co pracuji v tomto Parlamentu, jsem nezažila lobování jedné společnosti v takovém rozsahu. Uvědomuji si potřebu nezávislého posouzení dopadu na životní prostředí a stanovisko, že by toto hodnocení měla vypracovat jedna společnost, jak někteří uvedli, jako kdyby to mohla jedna společnost udělat, je nepřijatelné.
Podporuji zprávu pana Libického a vyzývám kolegy poslance, aby se přidali.
Marios Matsakis
Vážený pane předsedající, mluvíme o tomto projektu, jako kdyby to bylo poprvé na světě, kdy se má vybudovat podmořský plynovod. Existují desítky plynovodů, které křižují naše moře bez jakýchkoli problémů. Máme technologie, které nám umožní přivést plyn, přivést energii do oblastí, které je potřebují, protože miliony Němců tento plyn naléhavě potřebují.
Musíme být dost upřímní, abychom si uvědomili, že cílem této zprávy není zastavit přívod plynu do Německa, nebo do EU, ale pozastavit jeho přechod přes Baltské moře a přesunout ho na pevninu. V bodě 25 je jasně uvedeno, že je možné ho přepravovat po pevnině, aby mohl procházet Polskem čistě z politických a hospodářských důvodů. Musíme být dost upřímní, abychom si to přiznali. Je neetické používat ekologické obavy s cílem dosáhnout politických cílů, a proto budu hlasovat proti této zprávě.
Konrad Szymański
(PL) Vážený pane předsedající, chtěl bych reagovat na pana Dimase, který se zaměřil na politické a hospodářské otázky a jaksi se vyhnul otázkám o životním prostředí. Všichni víme, že Rusko nemá v plánu dodržovat zásadu vzájemnosti, pokud jde o investice do trhů s energiemi. V nejlepším případě bude regulovat přístup na svůj trh prostřednictvím vyloučení veškerých evropských investorů. Z tohoto důvodu projekt Nord Stream posiluje hospodářskou pozici Ruska a je pro Evropu škodlivý. Všichni dobře víme, že Rusko nemá v úmyslu přestat s využíváním energie jako nástroje politického tlaku. Dnes je to zejména Ukrajina, která je mu vystavena. Realizace projektu Nord Stream bude znamenat, že každá země Evropské unie bude vystavena podobnému tlaku a bude tímto způsobem vydírána. Počkáme si na negativní posudky Baltských zemí, které budou v této věci brány v úvahu. Komisař Dimas může tato stanovisko ignorovat. Dokonce můžeme tento projekt financovat z evropských fondů. V takovém případě prosím nebuďte překvapení, až se více skupin evropských občanů postaví zády k integračnímu procesu. Někteří z nich řeknou, že o tento projekt nemají zájem, jiní řeknou, že je škodlivý.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Děkuji vám, pane předsedající. Projekt Nord Stream je jedním z plánů, které mají uspokojit poptávku po energii v EU. Je zde však několik nejasností. Existující ekologická rizika vyžadují odbornou studii vlivu provedenou za účasti osmi dotčených zemí, bez které se nesmí začít žádné plánování.
Plán, který byl až dosud dvojstranný, má také širší záběr, který ovlivňuje bezpečnost evropské energie a který Unie nemůže pominout. S ohledem na společný postoj z roku 2006 o společné energetické politice je účast Komise na projektu rozhodující v zájmu uskutečnění kritérií energetické solidarity uvnitř Unie.
To, že byl projekt připraven bez předcházejícího souhlasu pobřežních států, není správné. Je to plán, který v sobě zahrnuje ekologická rizika, mající vliv na třetinu členských států Unie, a přitom existuje rozumnější verze výstavby na pevnině.
(Předsedající řečníka přerušil)
Olle Schmidt
Vážený pane předsedající, chtěl bych říci svému kolegovi panu Matsakisovi, který nežije u Baltského moře, že já tam žiji. Ve jménu ekologické solidarity by měl projevit jisté obavy o Baltské moře.
(SV) Vážený pane předsedající, někdy slyšíme v tomto Parlamentu příspěvky, kterým nasloucháme obzvlášť pozorně, což je případ příspěvků Vytautase Landsbergise. Myslím si, že všichni máme důvod poslouchat, když mluví pan Landsbergis, který má zkušenosti s politickými podmínkami, v nichž se tvoří a formuje region v ovzduší bezpečnosti.
Komisaři Dimasovi a Komisi jako celku bych chtěl říci, že je pro mě nepochopitelné, že ani EU, komisař, nebo zbytek Komise nereagovali na tento obrovský projekt z hlediska bezpečnosti, energetické politiky, nebo ekologické politiky. Několikrát jsem položil tuto otázku a dostal jsem mimořádně vyhýbavé odpovědi. Nerozumím, proč vám trvalo tak dlouho zajímat se o tuto záležitost, která znepokojuje celou Evropu a nejen Rusko a Německo.
Ville Itälä
(FI) Vážený pane předsedající, Baltské moře je ekologickou skvrnou na Evropské unii. Je skutečně ve špatném stavu. Požadujeme a potřebujeme velké množství opatření na zlepšení stavu Baltského moře, což není možné bez závazku ze strany Ruska v této předmětné záležitosti.
Protože víme, jak důležitá je výstavba tohoto plynovodu pro Rusko, máme šanci žádat před udělením povolení pro výstavbu od Ruska, aby se zavázalo k jiným ekologickým projektům s cílem snížit vypouštění škodlivin do Baltského moře. Než bude uděleno povolení, musíme si být jisti, že je Rusko skutečně v této záležitosti zavázáno a že provede potřebná opatření.
Pro Evropskou unii je to příležitost a zároveň otázka důvěry. Abychom zachránili Baltské moře, musíme v našich vztazích s Ruskem jednat jednotně a mluvit jedním hlasem. Máme nyní tuto příležitost a musíme jí využít.
Předsedající
Dámy a pánové, udělili jsme prostor deseti řečníkům. Je to mimořádné, neboť obvykle jich máme maximálně pět. Je zde ještě několik kolegů, kteří také požádali o možnost promluvit. Chci jim připomenout, že mohou přispět písemně a jejich příspěvky budou přiloženy k zápisu.
Stavros Dimas
Vážený pane předsedající, chtěl bych nejprve poděkovat řečníkům v dnešní diskusi za jejich zajímavé názory. Je pravdou, že jsem se zmínil o veřejném slyšení, o které požádal v lednu Petiční výbor a na němž jsme já a můj kolega pan Piebalgs jako komisař odpovědný za energetické otázky hovořili, a zde jsem zopakoval potřebu dovozu zemního plynu, jak uvedl kolega pan Piebalgs. Poukázal jsem také na rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006, podle kterého hlavní směry uvedly některé prioritní projekty jako projekty evropského významu a to včetně tohoto projektu. Bylo to vaše rozhodnutí a ne moje! Nekritizujte mě proto za přílišné zdůrazňování hospodářských věcí! Poukázal jsem pouze na věci, o nichž jste rozhodli vy. Ostatně, ve svém vystoupení jsem kladl důraz na ekologické ohledy. Tyto věci se mě dotýkají. Uctivě vás proto žádám, abyste byli pozorní nejen při jedné šestině mého vystoupení, ale i při zbývajících pěti šestinách.
Obavy týkající se vlivu projektu takového velkého rozměru, významu a složitých technických aspektů na životní prostředí jsou zcela legitimní. Znamenají, že se široká veřejnost stále více zapojuje do diskusí o udržitelném rozvoji a ochraně životního prostředí v souvislosti s velkými projekty v oblasti infrastruktury.
Ekologický vliv a stanovisko veřejnosti a zodpovědných orgánů pro záležitosti životního prostředí však tvoří součást posouzení vlivu na životní prostředí, který je stanoven v příslušných právních předpisech o posouzení vlivu na životní prostředí, ve směrnici EU a v Úmluvě z Espoo, kterou, jako jsem už řekl, Rusko podepsalo, ale neratifikovalo, i když tvrdí, že ji zavede. Doufám, že ji ratifikuje. Stále vyvíjíme tlak na třetí země, aby ratifikovaly smlouvy v oblasti životního prostředí.
Zjištění posouzení vlivu na životní prostředí musí důkladně posoudit orgány, které mají pravomoc udělit realizační povolení, nebo povolení výstavby pro jakýkoli druh projektu v oblasti infrastruktury. Až poté mohou tyto orgány jasně porozumět ekologickým otázkám obsaženým v pečlivě sestavené zprávě pana Libického.
Ve zprávě se například mluví o hrozbě velkého znečištění z úniku tisíců tun chemikálií potřebných na vyčištění plynovodu před uvedením do provozu, "specifických chemikálií," jak se uvádí ve zprávě.
Zdá se však, že v únoru roku 2008 dodavatel potvrdil, že nemá v úmyslu použít tyto chemikálie při tlakových zkouškách plynovodu před jeho uvedením do provozu. Neznamená to, že tento problém se zde nevyskytne. Je velmi pravděpodobné, že budou použity jiné chemikálie. Znamená to však, že musíme počkat na ukončení postupu posouzení dopadu na životní prostředí, který vyžaduje zákon, abychom mohli projednat dodržování právní úpravy a politiky EU, vlivy, rizika, opatření a také rozhodnout o podmínkách, které budou uloženy vlastníkovi projektu.
Podmínky transparentnosti zavedené pro posouzení dopadu na životní prostředí zajišťují, že všechny dotčené strany včetně Evropského parlamentu, budou mít přístup ke všem příslušným informacím.
Je zvláštní, že různé strany dnes vyjádřily svá stanoviska, že Komise musí mít větší pravomoc, ať už na provádění studií ekologického dopadu či s cílem stanovení různých politik. Pravomoc Komise je specifická, s ohledem na studie a studie ekologického dopadu nemá prostředky ani pravomoc, kterou v tomto případě mají členské státy. Úlohou Komise, jak je uvedeno ve Smlouvě, je zajistit, aby členské státy řádně plnily a respektovaly ustanovení právních předpisů Společenství včetně mezinárodních dohod ratifikovaných Společenstvím.
Komise smí zasahovat jen v případě, že se vyskytnou vážné důvody k domněnce, že při vykonávání příslušných zákonných povinností vyplývajících z právních předpisů Společenství, včetně zákonů Evropské unie v oblasti životního prostředí, došlo k zanedbání.
Doposud se takové náznaky nevyskytly, neboť na postupu studie ekologického dopadu se ještě stále pracuje. Mohu vás ujistit, že Komise nebude váhat zasáhnout, bude-li to potřebné.
Nakonec mohu zopakovat, že Komise očekává od členských států, že dodrží svoje závazky vyplývající z právních předpisů Společenství. Je to základní podmínka pro schválení konečného rozhodnutí.
Ještě jednou vám chci poděkovat a poděkovat panu Libickému za jeho zprávu a za příležitost, kterou nám dal projednat tuto rozhodující otázku plynovodu a jeho možného ekologického dopadu.
(potlesk)
Marcin Libicki 
zpravodaj. - (PL) Vážený pane předsedající, chtěl bych poděkovat všem, kteří vystoupili v dnešní rozpravě. Musím říci, že jsem hrdý na to, že jsem poslancem tohoto Parlamentu. Tento Parlament dnes hovořil hlasem lidí, což v tomto Parlamentu není vždy zvykem: hlasem lidu, což je nejlepší evropskou tradicí evropských parlamentů, které byly založeny, aby byla stanoviska lidí použita pro dobro tohoto světa.
Pane komisaři Dimasi, dnes jste jedním z dober tohoto světa. Poslouchejte prosím hlas lidu, který dnes promluvil ústy těchto poslanců Parlamentu. Téměř každý souhlasil s tím, že tento plynovod je nejen hrozbou pro životní prostředí, ale že bude škodlivý pro prostředí nejprve během výstavby, a potom, nedej Bože, v případě nějaké katastrofy.
Objevila se řada názorů na toto téma, ale pan Dimas o nich nediskutoval. Proč nevybudujeme plynovod na pevnině, když je to třikrát levnější a přitom bezpečnější? Evropská komise k tomu nemá co říci, přičemž tato otázka byla projednávána. Byla nastolena další otázka: skutečnost, že je Nord Stream společností ve vlastnictví státu, to všechno je součástí politického plánu. Vyskytly se zde komentáře v tom smyslu, že je to všechno politika. Ano, je to všechno politika: politika Nord Streamu a jeho vlastníka, Kremlu.
Také se mluvilo o potřebě evropské solidarity. Nerozumím, proč byl podán pozměňovací návrh na zrušení článku, který diskutoval o solidaritě. Je to právě tento případ, který je testem evropské solidarity, o němž se tu před chvílí mluvilo? Proč jste nemluvil o ceně, kterou budou muset zaplatit odběratelé? Tato otázka zde byla nastolena. Čelíme nyní tomuto testu: budou velcí a dobří tohoto světa, velcí a dobří Unie, do které, pane komisaři, patříte, naslouchat hlasu lidu, tak jako velcí a dobří naslouchali hlasu lidu v minulých časech? Když to nedělali, dopadlo to špatně. Viděli jsme výsledek referend ve Francii, Holandsku a Irsku. Chápejte to jako varování. Velcí a dobří Evropské unie by měli pamatovat na to, komu slouží, aby byl výsledek pozitivní.
Předsedající
Rozprava je ukončena. Hlasování se bude konat ve 12:00 hod.
Písemná prohlášení (článek 142 Jednacího řádu)
Cristian Silviu Buşoi  
písemně. - Impuls, který poskytla diskuse o Nord Streamu, představuje dobrý začátek, který Evropě umožní konečně mluvit jedním hlasem o otázkách energetické bezpečnosti a zaměřit se na účinnou společnou energetickou politiku.
Energetická bezpečnost je důležitým prvkem v celkovém kontextu bezpečnosti Evropské unie, a mělo by se s ní tedy zacházet s největší opatrností zejména při rostoucí závislosti na dovozu energií, u kterých se očekává nárůst do roku 2030 na 65 %. Očekává se, že závislost jen na plynu vzroste do roku 2030 na 84 % dodávek. Zvýšená pozornost by se měla věnovat specifickým vztahům Evropské unie s Ruskem: měl by se klást důraz na vytvoření a dodržování rovných přístupových podmínek a spravedlivého zacházení s ruskými investory v EU a s evropskými investory v Rusku. Bohužel tomu tak není v případě Ruska, a Rusko by v tomto směru mělo projevit snahu.
Chtěl bych potvrdit důležitost případné ratifikace Smlouvy o energetické chartě a protokolu o tranzitu Ruskem, aby se předešlo možným rozporům týkajícím se projektu Nord Stream.
Chtěl bych opět předložit do diskuse možné katastrofální ekologické dopady, které představuje projekt Nord Stream, při jeho rozsahu a navržené trase, a chtěl bych projevit svou podporu alternativní vnitrozemské trase.
Titus Corlăţean  
písemně. - (RO) Vítám stanovisko Evropského parlamentu, které přijalo v souvislosti s výstavbou plynovodu spojujícího Rusko a Německo.
Evropská unie potřebuje integrovanou, společnou a soudržnou energetickou politiku, stejně jako dlouhodobou strategii zajištění energetické nezávislosti členských států.
Evropská unie by se měla zabývat ekologickými a geopolitickými otázkami týkajícími se energetické bezpečnosti využitím společného úsilí všech členských států a nikoli dvojstrannými dohodami, uzavřenými některými členskými státy s Ruskem.
Je to jediný možný způsob, kterým může Evropská unie dosáhnout silného postavení při jednáních s Ruskem, aby se předešlo tomu, že se energetické zdroje přemění na politický tlak, a naopak se tímto způsobem z Evropské unie stane rovnocenný partner Ruska.
Takto můžeme poskytnout odpovědi na opodstatněné zklamání rumunských občanů s ohledem na stále rostoucí ceny plynu a elektřiny, což se negativně promítá do socio-hospodářské oblasti na životní úroveň rumunských občanů.
Zároveň by mohlo řešení společné energetické politiky doplnit neschopnost pravicové vlády v Bukurešti podporovat rumunské energetické zájmy ve vztazích s Ruskem.
Mieczysław Edmund Janowski  
písemně. - (PL) Chtěl bych vyjádřit dík panu Marcinovi Libickému jako předsedovi Petičního výboru Evropského parlamentu za práci, kterou věnoval tomuto tématu, jež vyvolalo tolik znepokojení. Víc než 30 000 podpisů občanů Evropské unie, kteří žádali o pomoc vzhledem na návrh výstavby plynovodu na dně Baltského moře. Je velká škoda, že ti, kdo se chystají k této investici, doposud nepředložili posouzení dopadu na životní prostředí. Konec konců má to být při délce 1 200 kilometrů jeden z nejdelších podmořských projektů. Problematika, o které dnes diskutujeme, má ekologické i hospodářské rozměry. Nemůžeme samozřejmě ignorovat politické pozadí celého problému. Plynovod má procházet přes oblast Natura 2000, stejně jako přes podmořské skládky munice a potopený jedovatý plyn z dob druhé světové války. Je proto třeba podniknout spolehlivý výzkum, který posoudí rizika čtyř scénářů: během výstavby plynovodu, během provozu, v krizových situacích (při katastrofě) a při jeho rozebírání po použití, nebo pokud se smlouvy o dodávkách ukončí. Nemáme žádnou spolehlivou analýzu tohoto projektu, a to v době, kdy podle právních předpisů téměř každý projekt budovy musí mít posouzení dopadu na životní prostředí. Není to jen otázka, která se týká dvou zemí: Německa a Ruska. Tato otázka je dnes příkladem nedostatku evropské solidarity v energetické oblasti. Poslouchejme tedy hlasy našich dotčených občanů. Mohou nám říci, že zde něco není v pořádku.
Anneli Jäätteenmäki  
písemně. - (FI) Rozhodnutí o výstavbě plynovodu v Baltském moři je záležitostí dvou hráčů: Ruska a Německa. Mělo by jít o záležitost všech států ležících u Baltského moře. Německo a Rusko nejsou jedinými zeměmi u Baltského moře. Společné rozhodnutí v této záležitosti je správné, neboť plynovod v Baltském moři bude mít na toto moře negativní ekologický dopad.
Ekologický dopad plynovodu v Baltském moři se musí prověřit a musí být přijata potřebná opatření. Závazek Ruska dodržovat Úmluvu z Espoo by se měl stanovit jako podmínka pro udělení povolení na výstavbu.
Stav životního prostředí Baltského moře se může zlepšit, jen pokud se na něm bude podílet i Rusko a bude se o něj zajímat. Máme nyní šanci Rusko zapojit.
Ruská ekonomika je závislá na vývozu energií. Na druhé straně je EU závislá na energii z Ruska. Je potřeba spravedlivá, strategická spolupráce mezi EU a Ruskem, která bude respektovat životní prostředí.
V tomto Parlamentu zaznělo velmi mnoho kritiky Kremlu. Na dohodu jsou však vždy potřeba dva partneři.
Je čas, aby se EU nad sebou zamyslela. Existuje řada důvodů ke změně spolupráce Evropské unie a přeměnu obav o stav Baltského moře v činy.
Siiri Oviir  
písemně. - (ET) V článku 194 budoucí Smlouvy o fungování Evropské unie (Lisabonská smlouva) se jasně uvádí, že energetická politika by měla brát ohled v duchu solidarity mezi členskými státy na potřebu ochrany a zlepšení životního prostředí. Nemohu souhlasit s tím, aby bylo životní prostředí otrokem vnější energetické politiky EU, když se v posledních letech Evropa tak důrazně zasazovala za ochranu životního prostředí. Vzhledem ke skutečnosti, že Baltské moře je jedním z nejznečistěnějších námořních oblastí, je nepřijatelné vystavovat ho dalším rizikovým faktorům, které by mohly mít katastrofické následky na životní prostředí a hospodářství v budoucnosti. Vyzývám Evropský parlament, aby podpořil myšlenky předložené zeměmi Baltského moře, zpravodajem a ekologickými organizacemi pro výstavbu plynovodu na pevnině, a tímto vyzývám Evropskou komisi a Radu, aby využily všechny dostupné právní prostředky, které mají k dispozici, ke změně plánů výstavby plynovodu v Baltském moři.
Sirpa Pietikäinen  
písemně. - (FI) Vážený pane předsedající, pane zpravodaji, dámy a pánové, chtěla bych poblahopřát panu zpravodaji k jeho úspěšné zprávě. Zpráva se chvályhodně věnuje obavám občanů Unie - zejména občanů států ležících u Baltského moře - o ekologickém dopadu plánovaného plynovodu. Výstavba plynovodu v Baltském moři je v první řadě ekologickou otázkou, a proto by se měl v tomto smyslu přezkoumat celý projekt a jeho realizovatelnost.
Baltské moře je jedním z nejznečistěnějších světových moří. Jeho zvláštní charakter ho činí obzvlášť citlivým mořem: je jedním z nejmělčích světových moří a pohyb jeho vod je pomalý. Baltské moře je unikátem poloslané vody a z tohoto důvodu se některé rostliny a zvířata nenacházejí v žádném jiném moři na světě. Obrovské škody na životním prostředí by byly pro toto moře katastrofou.
Podporuji požadavek uvedený ve zprávě na nezávislou třetí stranu, která provede posouzení dopadu na životní prostředí. Analýza by měla být založena na rozsáhlých vědeckých a ekologických faktorech.
Je možné, abychom dosáhli toho, že se Rusko povolí v případě negativního výsledku hodnocení dopadu na životní prostředí prostřednictvím mezinárodně schválených úmluv. Všechny úmluvy uvedené ve zprávě jsou důležité. Je třeba připomenout, že by to bylo poprvé, kdy by se aplikovala Smlouva z Helsinek z roku 1974.
Realizační práce nesmí začít před posouzením všech ekologických dopadů celého životního cyklu plynovodu. Přeložení cesty plynovodu na pevninu by mělo být rovněž opatrně zváženo. Je nepopiratelné, že Unie potřebuje energii. Je však mnoho způsobů zajištění energetických potřeb, a moře v Unii by neměla být rozhodně ohrožena jen proto, že jiné možnosti se zdají dražší.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
písemně. - (PL) Plynovod v Baltském moři v sobě skrývá řadu hledisek včetně hospodářského, ekologického, energetického a politického hlediska. Na rozdíl od energetického hlediska ani jeden z ostatních aspektů příliš nevyčnívá.
Z hospodářského hlediska je mnohem lepší a třikrát levnější vybudovat plynovod na pevnině než na mořském dně. Z ekologického hlediska ohrožuje výstavba plynovodu na mořském dně celou pánev Baltského moře a nejen ji. Nikdo zatím nemá celkovou analýzu rozsahu rizik a nikdo nedokáže předvídat jejich následky. Z politického hlediska je výhodnější pro Rusko, vnáší konflikt dovnitř Evropské unie, má za následek porušení zásad partnerství a solidarity Evropské unie ze strany Německa.
Za těchto okolností by zpráva pana Marcina Libického, která obsahuje přesvědčivé a specifické informace, měla být přijatá a zohledněna při přijetí rozhodnutí.
Zuzana Roithová  
písemně. - (CS) Také mne zneklidňují obavy desítek tisíc občanů, kteří peticí upozorňují na rizikové okolnosti stavby největšího plynovodu na dně mělkého Baltského moře.
Jejich petice inspirovala veřejné slyšení a zprávu EP, které odhalují nutnost zahrnout do rozhodování další země, a hlavně EU. Problémem jsou ekologická rizika kvůli rozsáhlým pohřebištím válečných vraků a munice na dně moře i riziková chemická metoda čištění plynovodu před jeho uvedením do provozu.
Netroufám si vyjadřovat se k alternativní pozemní trase, ale jsem hluboce přesvědčena, že je nutné, aby se Evropská komise a Rada řádně ujaly své koordinační povinnosti a v zájmu nejen pobaltských zemí důsledně požadovaly na investorovi převzetí plné odpovědnosti za případné ekologické škody a vyžádaly si nezávislé hodnocení dopadů i hodnocení alternativní trasy po pevnině.
Severní trasa dodávek plynu z Ruska je důležitá, a proto je nutné, aby EU uzavřela s Ruskem dohodu o podmínkách kontroly výstavby, ale i bezpečného provozu plynovodu. Vždyť Rusko dosud neratifikovalo úmluvu z Espoo. Bohužel dosud nemáme společnou energetickou politiku a unijní standardy. Toto je příklad, kdy Evropané potřebují namísto bilaterální dohody mezi Německem a Ruskem dohodu unijní a souhlas s výstavbou i pobaltských zemí. Parlament k tomu nyní vysílá jasný politický signál.
Wojciech Roszkowski  
písemně. - (PL) Diskuse o zprávě pana Libického zobrazuje téměř celkovou jednomyslnost při posuzování projektu Nord Stream. Tento projekt je hospodářsky nezdravý, hrozí dodatečnými horentními náklady, které se odrazí v budoucí ceně plynu, představuje ekologickou hrozbu pro pobaltské země a také zvyšuje závislost některých členských států na dodávkách z Ruska. Vyvstává otázka - kdo z toho bude mít prospěch?
Sotva můžeme brát vážně hlas pana Matsakisa, který mluvil v tomto kontextu o odmítání zprávy a žádal o "upřímnost". Je těžké pochopit, co pan Matsakis myslí pod pojmem upřímnost.
Hlasování o této zprávě bude testem rozsahu, v jakém je Evropský parlament skutečně veden názory ekonomů, ekologů a běžných občanů EU a jak velmi tlakem z rusko-německé loby, která má v úmyslu snížit energetickou a ekologickou bezpečnost některých členských států a rozbít solidaritu EU.
Esko Seppänen  
písemně. - (FI) Vážený pane předsedající, výstavba plynovodu jako projektu postaveného na pevnině by byla levnějším a bezpečnějším řešením než jeho uložení do moře. Plánovaný plynovod v Baltském moři bude mít bezpochyby vliv na životní prostředí, což musí být prozkoumáno. Musí se tak učinit v zájmu minimalizace rizik.
Nord Stream však nespadá do pravomoci EU a i Parlament tuto problematiku projednává jen na základě zprávy Petičního výboru. Do orgánu Společenství je vtažena vnitřní polská politika oklikou jako ekologická otázka bez zmínky o politických motivech Polska a pobaltských států.
Pokud bych byl ruským prodejcem plynu a Německo kupcem, nemohl bych se spoléhat na bezpečnost dodávek, pokud by byl plynovod veden přes polské území. V Evropě máme špatné zkušenosti se zprostředkovatelstvím Ukrajiny, která nahromadila zásoby plynu, nebo za plyn nezaplatila, a když přišlo na lámání chleba, ponechala si plyn, který byl posílán z Ruska do střední Evropy, pro své potřeby. Stejný druh nebezpečí by nebyl vyloučen ani v případě Polska. Logicky tak pracuje proti rozvoji obchodních a hospodářských vztahů mezi Ruskem a EU, přičemž pobaltské země to podporují.
Bohužel neexistuje žádná alternativa na pevnině a je třeba plynovod vést mořem, což ale vyžaduje chránit životní prostředí.
