Нова многогодишна финансова рамка за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа (продължение на разискването) 
Председател
Сега продължаваме с разискването по доклада на Salvador Garriga Polledo относно нова Многогодишна финансова рамка (МФР) за конкурентоспособна, устойчива и приобщаваща Европа.
François Alfonsi
(FR) Г-н председател, докладът на г-н Garriga Polledo, за който му благодаря и го поздравявам, е амбициозно обобщение с поглед към бъдещето.
Наистина, докладът му призовава за повече средства, така че Съюзът да може по-добре да изпълни целите, предвидени в Договора от Лисабон. Той настойчиво повдига въпроса за собствените ресурси, а отдам и въпроса дали институцията ни има свобода в основното си политическо действие - гласуването на своя бюджет. Докладът предлага продължаване и разширяване на общите политики, по-специално на политиката на сближаване, която в миналото допринесе много за превръщането на Европейския съюз в модел на сътрудничество и разбирателство между народите, и може да съдейства за това и в бъдеще.
По думите на Европейския парламент с бъдещата Многогодишна финансова рамка, политиката на сближаване ще може да премине в нова фаза, благодарение на създаването на междинни региони. Следователно предлагаме нов пакет за този фонд, който укрепва равните възможности между всички европейски територии, независимо от миналото им от икономическа гледна точка, независимо от недостатъците им в сравнение с по-развити региони и независимо от това, колко уязвими могат да бъдат те в икономическата криза, която в момента преживяваме, или във всяка криза, пред която в бъдеще можем да се изправим.
Сближаването между различните територии на Европейския съюз е основна стратегическа цел, от която зависи бъдещето на Европа. Направените предложения са стъпка в правилната посока и, ако бъдат осъществени, ще положат здрави основи за бъдещето.
Г-н председател, гласуването по доклада на г-н Garriga ще бъде просто: избор на една Европа, която върви напред, гласуване от хора, които са загърбили политическите си пристрастия и вярват в бъдещето на Европа.
Ilda Figueiredo
(PT) Г-н председател, недопустимо е при сегашната сериозна икономическа криза в еврозоната - резултат от неолибералната политика и от липсата на солидарност и икономическо и социално сближаване, да не се подкрепя скъсване със сегашната политика на Европейския съюз по отношение на финансовите му ресурси промяна на тази политика.
Докато преживяваме икономическа и социална криза едно от най-значителните предизвикателства, пред които сме изправени, е намирането на нова Многогодишна финансова рамка, в която бюджетът на Съюза за икономическо и социално сближаване да бъде значително увеличен, а задължителните национални вноски намалени до 10 %, най-много особено за държавите с най-големи финансови затруднения; рамка, която да се ангажира с инвестиции, публични услуги, подкрепа на производството, създаване на работни места с права, с изкореняване на бедността, социалното неравенство и всички форми на дискриминация, особено въз основа на пола. Необходимо е да насърчим мира, сътрудничеството и помощта за развитие, както и значителното намаляване на разходите за военни цели и за външно представителство.
Ето защо смятаме, че докладът е твърде далеч от това, което е необходимо за едно по-добро, по-справедливо бъдеще за Европа и нейните граждани.
Председател
Госпожи и господа, тъй като сега поемам председателството на това заседание, разбирате, че искам да изразя скръбта и болката си от смъртта на Jorge Semprún, който почина преди няколко часа на 87-годишна възраст.
В лицето на Jorge Semprún отдаваме почит на човек, който е бил в концентрационния лагер Бухенвалд, който се е борил срещу нацистите във Франция и срещу диктатурата на Франко в моята страна, Испания.
Отдаваме почит на изтъкнатия, политически ангажиран писател, работил в частност и по програмата за награда "Европейска книга", и на убедения проевропейски политик.
Скърбя за смъртта му както като негов колега, така и като приятел и искам да помоля председателя Buzek да изпрати на семейството му и на испанското правителство най-дълбоки съболезнования, които съм сигурен, че всички от нас тук споделят.
(Ръкопляскания)
Lorenzo Fontana
(IT) Г-н председател, няма съмнение, че сме изправени пред един от най-критичните моменти в икономическата история на Европейския съюз. Ето защо комисията, която създадохме тази година, наистина имаше много важна роля.
Нямаме предубеждения срещу увеличаването на бюджета, но мислим, че наистина трябва да видим къде може да бъдат направени икономии. Ясно е, че трябва да намалим европейския бюджет, защото, за съжаление, понякога средствата на ЕС не се използват правилно. Всъщност може би точно поради начина, по който се използват тези средства, много европейски граждани вече не са толкова убедени в полезността на Европейския съюз.
Като пример искаме да привлечем вниманието ви върху средствата, насочени към политиката за разширяване - понякога не знаем къде отиват в крайна сметка. Какво да кажем за огромните суми, похарчени за интеграция, когато в тази област е постигнато толкова малко? Също така има добри региони, които нямат достъп до средствата, които след това се предоставят на други региони, а те не ги използват или ги използват лошо и не съвсем законно.
Искаме на този въпрос да бъде обърнато по-голямо внимание и да бъдат предприети стъпки, включително и по-строги мерки, така че доверието в Европа да бъде възстановено.
Frank Vanhecke
(NL) Г-н председател, очевидно ще трябва да се огранича с две съществени бележки.
Първо, независимо от големия обем на доклада, в него не можах да намеря нито един сериозен опит да бъдат предложени структурни икономии, например за премахването на такива напълно излишни според мен европейски институции като Икономическия и социален комитет, Комитета на регионите и редица още европейски агенции от всякакъв вид. Също така не е направен и опит да се постави въпросът дали няма да е по-мъдро, ако Европа се концентрира върху няколко внимателно подбрани основни задачи. Тъкмо обратното.
Второ, определено ме побиват тръпки от повтарящите се предложения ЕС да наложи свои собствени данъци, да издаде европейски държавни облигации, които рано или късно някой ще трябва да изплати. В доклада се твърди, че подобни мерки няма да увеличат общата данъчна тежест върху гражданите, но това разбира се е лъжа, най-долнопробна лъжа. Освен това по този начин окончателно ще изчезнат и най-малките следи от надзор и контрол, които държавите-членки упражняват върху невъздържаните разходи на европейските институции.
Това са основните причини, поради които не мога да подкрепя доклада.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Г-н председател, предизвикателствата, пред които е изправен Европейският съюз, изискват твърд и постоянен отговор на европейско равнище. Отговорът на тези предизвикателства е стратегията "Европа 2020" инструмент, създаден да даде тласък на възстановяването и укрепването на Европа. В основата на проекта за следващата МФР представеният днес доклад поставя стратегията "Европа 2020", както и новата ситуация, породена от компетентностите и политиките, предвидени в Договора от Лисабон.
Във време, когато много държави-членки са изправени пред трудни фискални корекции, бюджетът на ЕС, 95 % от който се използва за инвестиции, трябва да осигури много висока европейската добавена стойност. Докладът призовава за продължаване на две изключително важни европейски политики - Общата селскостопанска политика и политиката на сближаване - поне на сегашното им равнище. Разпределението на средствата по тези политики трябва да се основава на нови критерии, които да гарантират правилното използване на средствата, за да се постигне максимална ефективност и съответствие с критериите за конвергенция и сближаване.
Транспортните и енергийните политики трябва да бъдат засилени. Отпускането на средства за научноизследователска и развойна дейност както на европейско, така и на национално равнище, трябва да осигури напредъкът на всички европейски политики. Седемгодишният период, предложената нова структура и по-голямата гъвкавост осигуряват допълнителна защита в изпълнението и приспособяването към променящите се приоритети. За да бъде постигната стабилност, системата от средства за бюджета на ЕС се нуждае от преосмисляне, така че сегашните национални вноски да бъдат заменени с европейски средства.
Неотдавна Европейският съвет прие амбициозни цели за развитието на ЕС. Същият този Съвет трябва да приеме, че 5 % увеличение на бюджета, предложено от доклада, е минималното условие за постигане на тези цели. Предстоящата МФР трябва да бъде прилагана заедно със система за икономическо управление, което ще гарантира финансовата стабилност, необходима за изпълнението на европейските политики. Искам да поздравя докладчика, Salvador Garriga.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Г-н председател, в началото на моето изказване бих желала да похваля работата на докладчика и членовете на специалната комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. (комисията SURE). Преди всичко следва да подчертая тяхната решимост, проявена в работата през изминалата година за постигане на споразумение и подкрепа на мнозинството в Парламента за доклада, представен ни днес. Той представлява пътната карта, която Европейският съюз трябва да следва, ако искаме да постигнем политическите, икономическите и социалните цели, които сме си поставили, и да се справим с предизвикателствата, с които ще се сблъскаме през следващите години. Това е сценарият, който трябва да следваме, за да преодолеем кризата и да гарантираме, че растежът ни е интелигентен, устойчив и приобщаващ, както е заложено в стратегията "Европа 2020".
Ако приемем, че стойността на Европейския съюз е много по-голяма от общия сбор на 27-те държави-членки, които той включва, ако държим на високо качество, надеждно селско стопанство, ако искаме да постигнем Целите на хилядолетието за развитие, ако искаме да подпомогнем средиземноморските ни съседи в техния преход към демокрация, ако искаме да продължим да инвестираме в научноизследователска дейност и иновации, ако искаме да продължим борбата с изменението на климата и да инвестираме в образование, обучение и стипендии по програмата "Еразъм", ако все още вярваме в политиката на сближаване като средство за устойчиво развитие и солидарност между нашите държави, а също така ако все още подкрепяме например трансевропейските енергийни и транспортни мрежи - накратко казано, ако все още искаме повече Европа - в такъв случай трябва да призовем за по-голям бюджет на Европейския съюз.
Ето защо предупреждаваме в доклада, че без достатъчно средства няма да можем да постигнем целите, които сме си поставили. На нас ни е известно, че някои членове на Съвета не са съгласни с увеличаването на бюджета -чухме това нееднократно тук. Те не бяха съгласни и по времето на икономическия подем. Сега твърдят, че причината е кризата, но те искаха съкращаване и когато се договаряше настоящата финансова перспектива. Ето защо искаме от Съвета, ако той не е съгласен с увеличаването на бюджета, да ни каже от кои цели не иска да бъдат постигнати.
В настоящия доклад не само определяме политиките, които искаме да осъществим, но показваме също така как да бъдат финансирани, а също задълбочаваме разискването на собствените ресурси. Това разискване, чиято цел е да сложи край на фалшивия дебат относно държавите с нетен принос за бюджета, се мъчи да намери финансиране без подаяния, финансиране без изключения, финансиране, което е справедливо. Ние предложихме различни варианти, за да постигнем това, но давам предпочитанията си за един от тях и членът на Комисията Левандовски знае много добре кой е той: това е данъкът върху финансовите сделки, или както е известен в много от държавите ни, данъкът "Робин Худ". Той ще позволи да се натрупат между 200 и 300 млрд. евро. Това е данък, който би наказал спекулантите и би заставил всички онези, които се облагодетелстват от спекулиране с нашите пари, да си платят за това. Това е данък, който би повишил прозрачността и би ограничил финансовите спекулации, а най-вече това е данък, който няма да засегне нашите граждани, тъй като ще застави онези, които са пряко отговорни за кризата, да платят за свръхпечалбите си.
Наистина искаме от вас само едно: да гледате на нещата по-мащабно. Ние искаме да гледате по-мащабно, за да се гарантира, че европейският проект продължава да се развива и няма да бъде блокиран, тъй като би ни струвало нашето бъдеще.
Alexander Alvaro
(DE) Г-н председател, роден съм в Европейския съюз през 1975 г. и този факт определя политическия ми живот от този момент. Поради това още повече ме боли, когато се налага да охладим страстите по този въпрос.
Когато говорим за увеличение, дискусията трябва да е свързана с отчитане на правилното оползотворяване на средствата. Въпреки че докладът е амбициозен в стремежа си да получи възможно най-голяма подкрепа от Парламента, считам, че не му стига амбиция по отношение на целите и задачите, към които е ориентиран в настоящия си вид.
Бюджетът за селското стопанство и структурните фондове не е засегнат. От друга страна обаче, се търсят повече пари за научноизследователска и развойна дейност. Единственият отговор, който предлагат Парламентът и докладът, е повече пари, въпреки че няма ясно указание, откъде да се вземат тези пари. Ние тук говорим за "собствени ресурси" на Съюза, но досега няма определение какво всъщност представляват те.
Ако всички, които искаха структурни реформи, се отнасяха сериозно към този въпрос, те биха могли да приемат предложението на Дейвид Камерън например и да кажат на Съвета: финансирането следва да бъде замразено, но настояваме неизползваните средства да могат да се прехвърлят за следващата финансова година, така че да можем в бъдеще да ги изразходваме за жизнеспособни проекти и да спестяваме средства.
Бъдещата жизнеспособност на Европейския съюз не следва да се измерва с десетични дроби. В този смисъл в известна степен съм разочарован от настоящия доклад.
Derk Jan Eppink
(EN) Г-н председател, тази сутрин г-н Daul пристигна тичешком, за да говори в пленарната зала относно необходимостта от по-голям бюджет на Европейския съюз, но той така се беше забързал, че се задъхваше и трябваше да прекрати изказването си. Това отразява много точно разискването по многогодишния бюджет.
Бюджетът на Европейския съюз е фиксиран на около 1 % от БВП на Съюза; Комисията и Парламентът казват: "това не е достатъчно, ние искаме повече пари". Въпреки това Европейският съюз не е в състояние да изразходва наличните средства; милиарди евро от регионалните кохезионни фондове остават неизползвани. Част от средствата трябва да се връщат на държавите-членки. Тогава защо са ви необходими повече пари, след като не можете да изхарчите тези, които имате?
Но в такъв случай в Парламента ние имаме няколко "Павлови": г-н Schulz, г-н Daul, г-н Verhofstadt, всички те отсъстват в момента - те избягаха, вместо да говорят, акцентирайки по-скоро върху качеството, отколкото върху количеството на бюджета, например като се ограничат регионалните и кохезионните фондове за по-бедните държави-членки и се спестят 30 % от тези средства, които да бъдат инвестирани в иновации и в ориентирани към бъдещето политики. Но аз съм сигурен, че въпреки всичко г-да "Павлови" на Европейския съюз отново ще срещнат решителния отпор на Съвета на Европейския съюз на по-късен етап тази година.
Isabelle Durant
(FR) Г-н председател, както вече беше казано, очевидно е, че по ред причини, някои аналогични, други различаващи се, но във всички случаи влошени в резултат на кризата, националните бюджети се борят за оцеляване. Във всяка една от нашите държави, без значение кое е управляващото мнозинство, състоянието на бюджета е обект на специално внимание.
Имаме две възможности. Едната е всички да действаме самостоятелно, като се опитваме да съгласуваме разходите и приходите, в някои случаи според това, което чух, възхвалявайки строгите ограничения като единствено средство и предприемайки огромни съкращения на публичните разходи и социалните плащания, което утежнява положението на гражданите.
Бих пледирала за втория вариант, а именно обединяване на усилията ни за бюджета, солидарна работа по бюджета, пускане в ход на собствените ресурси не на последно място чрез данъка върху финансовите сделки. Това е целта на допълняемостта на бюджета, която искаме да постигнем чрез свикване на конференция от тип конвент - едно предложение, което отправихме към Съвета по време на процедурата по съгласуване и което повдигаме отново в настоящия доклад.
Трябва да работим заедно - Европейският съюз, националните парламенти и правителствата - за да намерим начин за обединяване на подходите в областта на разходите и бюджета. Не може и вълкът да е сит, и агнето да е цяло: не можем да правим съкращения и в същото време да инвестираме в инфраструктура. Не е възможно да даваме по-малко, а да получаваме повече. Считам, че този модел на диалог от тип конвент, в който ще участват правителствата, Европейският съюз, националните парламенти и Европейският парламент, е правилният начин за възстановяване на доверието в Европа както в настоящия момент, така и в дългосрочен план.
Cornelis de Jong
(NL) Г-н председател, това е много лош доклад, който заслужава незабавно да бъде изхвърлен в кошчето. Именно сега, когато хората навсякъде се сблъскват с невероятно болезнени мерки за строги икономии, е твърде налудничаво да се говори, че ние в Европейския съюз следва да предлагаме да се харчат още повече пари. Да си представим, че ние се държим по такъв начин, когато нещата могат да бъдат толкова по-различни: никакво пилеене на пари, никакво финансиране за велосипедни алеи и павилиони за палачинки в държава като Нидерландия например. Ние следва да насочим структурните фондове към най-бедните държави и единствено за иновативни проекти от общоевропейско значение в останалите държави-членки.
Според доклада всичко трябва да си остане, както е досега: повече пари се искат за Европейския земеделски фонд за развитие на селските райони, не се предлагат реформи за структурните фондове, няма никъде и конкретни предложения за по-голяма ефективност. Парламентът трябва да се срамува от себе си, по-специално групата на Алианса на либералите и демократите за Европа и групата на Европейската народна партия (Християндемократи). Докато в Нидерландия, отбележете, кабинетът на Марк Рут оставя болните и хората с увреждания на улицата, същите групи в Парламента демонстрират такова огромно разточителство. Шампиони на мерките за строги икономии вкъщи, големи прахосници в Брюксел. Това е възмутително!
Claudio Morganti
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, бих желал да наблегна на няколко аспекта от този важен доклад, като започна с приходната система на Европейския съюз.
Към настоящия момент е ясно, че действащият механизъм има твърде много противоречия, най-известното от които е механизмът за корекции в полза на Обединеното кралство. Бяха добавени много други корекции и компенсации, което прави механизма на приходите на Европейския съюз напълно несправедлив и съвсем непрозрачен.
На този етап би било по-добре да вървим направо към система на преки приходи на базата изключително на брутния вътрешен продукт на държавите-членки или към споделена единна форма на приходи, като например данък добавена стойност. Очевидно не трябва да се налага допълнително бреме на европейските граждани, нито Европа трябва да изземва данъчните политики на държавите-членки, които следва да останат самостоятелни и абсолютно независими в тази област.
В доклада се определят редица приоритети, някои от които са важни, други - не толкова, но във всички случаи всички те струват скъпо. Ние можем да си осигурим средства, използвайки инструменти като проектните облигации и еврооблигациите, които трябва обаче да бъдат управлявани изключително безкомпромисно, за да не рискуваме да създадем допълнителен дълг, което би било опасно.
Като членове на Европейския парламент можем да дадем незабавно своя принос за подобряването на финансите на Европа. Трябва в крайна сметка да изберем едно място за работата на Парламента, което ще доведе до икономии от десетки милиони евро всяка година. Това не е демагогия, а просто...
(Председателят отнема думата на оратора)
Diane Dodds
(EN) Г-н председател, подигравките на г-н Verhofstadt с правителството на Нейно величество, когато сподели с нас логиката си относно причините, поради които Обединеното кралство трябва да предостави повече пари и повече правомощия на Европейския съюз, е поредното доказателство за очевидното презрение, с което се отнасят някои колеги от Парламента към Обединеното кралство, националното правителство и гражданите му. Това, което г-н Verhofstadt не спомена, е, че Обединеното кралство си спестява и други средства. Предприятията, заставени да похарчат 30 млн. британски лири, за да изпълнят изискванията на регламентите на Европейския съюз, биха могли да си спестят тези пари, връщайки си контрола от Европа. Рибарите от Обединеното кралство с удоволствие биха си сложили в джоба 3,3 млрд. британски лири - стойността на улова, който те губят, когато Европейският съюз позволява на други държави да ловят риба в техните териториални води.
Г-н член на Комисията, Вие твърдите, че европейският бюджет не е копие на националните бюджети. Той обаче не може да бъде откъснат от реалността, в която живеят гражданите. Понастоящем вноската на Обединеното кралство в бюджета е 6,4 млрд. британски лири, като тя ще нарасне на 10 млрд. британски лири, ако отстъпката отпадне. Тя може да бъде покрита само с увеличаване на данъци, съкращаване на услуги, училища...
(Председателят отнема думата на оратора)
Othmar Karas
(DE) Г-н председател, госпожи и господа, има пет въпроса, които трябва да си зададем:
Първият е: какъв бюджет е необходим за стратегията за растеж и заетост до 2020 г.?
Второ: какъв бюджет е необходим на паричния съюз?
Трето: какви са възможностите ни за икономии?
Четвърто: какъв бюджет е необходим на Обединените европейски щати?
Пето: каква роля трябва да играе стратегията "Европа 2020"? Искаме ли въобще да играем някаква роля?
Ние, Европейският парламент, се отнасяме към нашите отговорности сериозно. Ние говорим откровено. В Австрия казваме: ако не си платиш, оркестърът няма да свири. Ние искаме да постигнем целите си, да изпълним задълженията си, да приемем предизвикателствата и спазим обещанията си. Не можем да имаме повече функции, по-голяма конкурентоспособност, по-устойчив растеж, повече работни места, повече научни изследвания и интеграция с по-малко средства, без финансов преглед, без оценка на текущото отпускане на средства и без собствени ресурси.
Повече Европа ще създаде и възможности за спестяване на средства в държавите-членки. Повече Европа ще създаде и по-голяма ефективност, като ще бъде и нашият отговор на глобализацията, на бъдещето и на държавния дълг.
Какво по-точно искаме? Ние не искаме да замразяваме бюджета. Всеки, който се стреми към това, ще навреди на Европа и ще намали способността ни да изпълняваме задълженията си към нашите граждани. Ние искаме да въведем данък върху финансовите сделки като собствен ресурс, приемайки предизвикателствата и спазвайки Договора, вместо да заровим глави в пясъка. Това е нашата стратегия. Нека наистина дадем ход на доклада и гласуваме за него.
Ивайло Калфин
Уважаеми г-н Комисар, уважаеми колеги, в доклада на Salvador Garriga основната тема не са финанси, а политики. Аз искам да благодаря и на него, и на Jutta Haug, и на всички колеги в комисията, че това разбиране преобладаваше по време на работата през цялата година. Финансовите ресурси са единствено средство за постигане на целите. Политиките са това, което е важно и което трябва да се постави напред, когато се обсъжда следващата финансова рамка.
Ние всички сме наясно, че във всички страни членки на Европейския съюз в момента се правят съкращения на бюджетите. Такива ще има и през следващите години. Тези съкращения са свързани с борбата за изход от кризата. Но ние не трябва да забравяме, че изходът от кризата има и европейски измерения: планът за икономическо развитие; регулациите на финансовите пазари, за да не се повтори повече тази криза; обсъжданите в момента мерки за икономическо управление в Европейския съюз; общностни мерки, които само правят по-ефикасни националните мерки. Затова не е редно националните мерки за борба с кризата и последиците й да бъдат поставени в конфронтация с европейските.
Участието в Европейския съюз носи добавена стойност. Добавената стойност и солидарността не са празни думи. Не е едно и също да се обясни на холандския данъкоплатец, че му се увеличава вноската за Европейския съюз, и да се обясни на българския или полския земеделец, че получава три пъти по-ниска субсидия, а е принуден да се състезава на същия конкурентен пазар. Не е лесно да се обвиняват гръцките данъкоплатци, които изпитват огромни трудности в момента за това, че само преди няколко години европейската финансова система печелеше огромни пари от Гърция.
Солидарността има конкретни измерения. Тези измерения са свързани и с приоритетите, които си поставя Европейският съюз за следващите години. Не е възможно да се получи нито пробив в областта на науката, нито в енергетиката, нито в транспорта, нито в икономическото управление или дигиталните технологии, ако не се провеждат общи европейски политики.
Да, ние трябва да помислим и как да се промени съществуващият европейски бюджет. В него има резерви и те трябва да се потърсят. Но ще дам един пример. Тези резерви не могат да се намерят, като примерно в Кохезионната политика се натоварят всички политики или цели, свързани с енергийна ефективност, транспорт и т.н. Съкращението на средства от съществуващи програми няма да замени необходимостта от допълнителни нови средства, ако искаме да поставим нови цели на Европейския съюз, ако искаме европейската интеграция действително да носи добавена стойност, включително за данъкоплатците, които с основание гледат на всеки лев, който се прехвърля в европейския бюджет.
Затова и ние трябва да разглеждаме европейския бюджет като част от една система: и за икономическо управление, и за управление на общата валута. Това увеличение, за което става въпрос, от минимум 5% не е достатъчно, за да реши всички тези въпроси. Затова ние трябва да поставим и въпросите за европейски проектни бондове и за евробондове, и за други начини за финансиране.
Marit Paulsen
(SV) Г-н председател, трябва да кажа, че през всичките години, които съм в Парламента, работата в специалната комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. беше най-приятната и творческа работа, накратко, най-удовлетворяваща - това наистина беше много добра работа. Тя включваше всичко, което е необходимо и положително за бъдещето на Европа.
Аз обаче съм изключително загрижена за това, което не направихме, а то е да определим приоритети. Приехме всички нови предизвикателства, но в същото време запазихме и старите. Вероятно няма да е възможно да се справим със старите и с новите. Трябваше да определим приоритети. Трябваше да сме много по-безкомпромисни при определянето им, но най-обезпокоителният факт в този контекст е, че ние оставихме това на Съвета. Този факт не предвещава нищо добро за бъдещето, госпожи и господа.
Martin Callanan
(EN) Г-н председател, обществеността, трудолюбивите данъкоплатци в Европа, заработващи всъщност парите, които много колеги тук толкова силно желаят да изхарчат, искат Европа да прави по-малко неща и да ги прави по-добре. Искат икономичен европейски бюджет, който отчита факта, че независимо от това дали го харесваме, или не, живеем във времена на строги икономии. Те искат Европа да насочи вниманието си върху изключително ограничен брой сфери, в които Европа може всъщност да добави стойност, а да остави останалите дейности на държавите-членки. За жалост докладът не предлага нищо такова.
Нека кажем ясно: предложението за увеличение от 5 % е напълно неприемливо и идеята за т. нар. собствени ресурси е също толкова неприемлива - това е просто завземане на властта от Европейския съюз. Бюджетът следва да се модернизира, средствата следва да се пренасочат към програми, които всъщност създават бъдещи ползи, а не покриват минали неуспехи. Финансирането на спасителните пакети в евро следва да се извършва от онези държави, които действително искаха да се присъединят към еврото на първо място. Онези от нас, които предупреждаваха, че това е грешка, не трябва да бъдат заставяни да плащат вноска за тази цел.
Комисията имаше възможност да следва много от тези конструктивни и издържали проверката на времето предложения; те ги отхвърлиха. Те не направиха нито едно от тези неща и докладът следва да бъде отхвърлен от Парламента.
László Surján
(HU) Г-н председател, докладът, който стои пред нас, е може би най-важният доклад в настоящия период. Европейският парламент е първата институция, която подготвя проект за вижданията си за следващите седем години, без да се накърнява правото на Комисията да внася предложения. Това обаче е единствената възможност да избегнем скандал относно правото ни на съгласие, което би ни задължило да отхвърлим предложението на Съвета. По такъв начин всички наши партньори знаят какво иска Европейският парламент и могат да го включат в идеите си възможно най-бързо.
Мога ли да препоръчам на моите скъпи колеги два документа, които си струва да прочетат, преди да се насочат към груби критики: Договора от Лисабон и настоящия доклад. Подкрепата за собствените ресурси е ни повече, ни по-малко залегнала в Договора от Лисабон. Считам за изключително важно посланието относно необходимостта от малко увеличение на европейския бюджет. Малко в смисъл, че тези 5 % също ще бъдат изядени от инфлацията, което означава, че ние не говорим за необичайно голямо увеличение. Не става дума за увеличение на разходите за селското стопанство и кохезионните фондове, а за това, че те не могат да бъдат намалявани.
Миклош Зрини, писател от хърватско-унгарски произход, който е живял през XVII век, се обръща към турците по това време: "Не убивайте унгарците!". Цитирайки думите му, аз ви казвам: не убивайте селскостопанската политика; не убивайте политиката на сближаване; защото тези, които убиват тези политики, убиват не само унгарците, румънците, словаците, но и всички граждани от европейските нации. Колкото по-малка е подкрепата на гласоподавателите за даден политик, толкова повече той се позовава на гражданите. Аз смятам, че ние, които се радваме на подкрепата на по-голяма политическа сила, представляваме по подобен начин интересите на гражданите, поради което ние казваме: не убивайте селскостопанската политика и политиката на сближаване!
Derek Vaughan
(EN) Г-н председател, бих желал да благодаря на докладчика и на председателя за свършената работа по доклада. Днешното разискване показва, че в Съвета ще има спор по редица въпроси, включително цялостното увеличение, отстъпката за Обединеното кралство и собствените ресурси. Честно казано, с изключение на въпроса за отстъпката на Обединеното кралство, по който членовете на Парламента от тази държава ще бъдат малцинство от един човек, считам, че Парламентът се опита да постигне някои компромиси.
Когато става дума за дълги, сложни и важни доклади, подобни на настоящия, компромисът е почти неизбежен, но приветствам някои от компромисите. Подкрепям компромиса относно продължителността и структурата на следващата финансова перспектива. Приветствам и компромиса, свързан с политиката на сближаване. Считам, че тя е от жизненоважно значение, ако искаме да постигнем работни места и растеж в Европейския съюз след 2013 г. Поради това се нуждаем от адекватно финансиране на политиката на сближаване, ако не по-голямо в бъдеще, то поне на сегашното равнище.
Следващата финансова перспектива трябва да е посветена на работните места и растежа, ако искаме тя да е ориентирана към гражданите. Ето защо наред със силна политика на сближаване се нуждаем и от политики за финансиране на научноизследователската и развойната дейност в нашите университети, както и малките и средните предприятия. Поради това Осмата рамкова програма се нуждае от адекватно финансиране в бъдеще. Ние също трябва да инвестираме и в инфраструктурата на Европейския съюз, като транспорт, енергетика и подобряване на широколентовата мрежа в много селски райони, като самите селски райони също не трябва да бъдат забравени.
За да предоставим на хората политиките за работни места и растеж, необходимо е да имаме механизми за това. Необходими са ни и партньори.
(Председателят отнема думата на оратора)
Riikka Manner
(FI) Г-н председател, г-н член на Комисията, на първо място, искам да поздравя докладчика за отличния доклад и отлично свършената работа в специалната комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. Една от главните цели на бъдещите финансови рамки е да се определят инструментите, които ще поставят стратегията "Европа 2020" на най-близкото до гражданите равнище. В доклада има разбиране, че без политика на сближаване и селскостопанска политика, които да са устойчиви и силни от гледна точка на бюджета, тази цел няма да бъде постигната. Политиката на сближаване например не е единственият реален инструмент, който ще ни помогне да развиваме иновациите и да създаваме работни места и растеж. Нуждаем се от реформа, но можем да я осъществим и в рамките на тези политики.
Следователно аз Ви призовавам, г-н член на Комисията, да гарантирате, че през предстоящия финансов период и регионалната, и селскостопанската политика ще поддържат настоящото си бюджетно равнище в съответствие със становището на Парламента. Освен това се радвам, че в доклада се обръща внимание на региони, в които условията са изключително трудни, като слабо населените северни райони. Те също ще се нуждаят от собствени допълнителни бюджети през идния финансов период.
Peter van Dalen
(NL) Г-н председател, ключовата дума за Европа е "доверие". Европейските институции като цяло и Европейският парламент по-конкретно трябва да възстановят доверието на гражданите. Как може да се постигне това?
Първо, не с повече Европа или с повече пари за Европа, а с по-добра Европа, Европа с добавена стойност, която не се занимава с въпроси например от областта на спорта или туризма, с които държавите-членки сами могат прекрасно да се справят.
Второ, поверете кохезионния фонд на истински бедните региони в Европа. Все още петдесет процента от средствата отиват за богати държави-членки като Германия и Франция. Това е недопустимо. Ако ние ги разпределяме правилно, ще можем да контролираме ненужното разхищаване на средства и дори да получаваме нетна печалба.
Трето, инвестициите в перспективно селско стопанство и промишленост. Докладът на г-н Polledo е провал. Всичко е нахвърляно в един голям котел и гражданите ни са принудени да се ориентират в тази каша. Добър апетит, но внимавайте да не се задавите.
José Manuel Fernandes
(PT) Г-н председател, госпожи и господа, бих желал да поздравя докладчика за отлично свършената работа, чийто резултат е един доклад, даващ възможност за добър старт по създаването на Многогодишната финансова рамка (МФР), която представлява предизвикателство за Комисията и Съвета.
Това е амбициозен доклад, като в същото време е и реалистичен. Надявам се, че всички институции са си направили правилните изводи от финансовата, икономическата и социалната криза, която бавно отпуска хватката си. Едно заключение е очевидно за мен: само обединена Европа, която демонстрира солидарност и засилено, хармонизирано и синхронизирано икономическо управление, ще бъде способна да изпълни задачата за успешно преодоляване на политическите предизвикателства, пред които сме изправени.
Нуждаем се от повече и по-добра Европа. Трябва да дадем приоритет по-скоро на общностния метод, отколкото на междуправителствения метод. Трябва да увеличим бюджета.
Стратегията "Европа 2020" беше договорена, приоритетите й са ясни и целите й са съизмерими. Тя ще бъде основата на следващите финансови перспективи. Тя обаче ще бъде успешна, само ако имаме бюджет, който съответства на дейностите и целите й. Сама по себе си Многогодишната финансова рамка трябва да бъде финансово подплатена, за да покрие целите и ангажиментите на стратегията "Европа 2020". Политиката на сближаване също е резултат от принципа на солидарност. Важно е сближаването да бъде в икономическо, социално и териториално и да действа като движеща сила за по-бедните региони.
Ето защо считам, че е важно финансирането на политиката на сближаване да остане поне на същото равнище наред с финансирането на Общата селскостопанска политика. Важно е също така да вървим към такава Многогодишна финансова рамка, в която над 80 % от средствата не се предоставят от националните бюджети.
Kinga Göncz
(HU) Г-н председател, кризата ни принуждава да преразгледаме националните бюджети и този на Европейския съюз от гледна точка на ефективността, както и да видим как служат те на целите ни и каква добавена стойност, европейска добавена стойност, носят те. Бих желала да повдигна един въпрос, който не беше споменат досега, а именно сътрудничеството в областта на правосъдието и вътрешните работи, което беше премахнато от компетентностите на държавите-членки, а е част от политиката на Европейския съюз съгласно Договора от Лисабон. Желанието ни да постигнем голям напредък в тази област трябва да намери отражение в следващия бюджетен период.
Определено трябва да предоставим средства за Стокхолмската програма, която е твърде амбициозна. Европа се нуждае от добре образовани имигранти, които идват тук, спазвайки законовите разпоредби, както и от обща миграционна политика с необходимите за нея средства. Събитията в Северна Африка насочиха отново вниманието към значението на общата европейска имиграционна политика и показаха необходимостта от интеграция, подпомогната от съответните средства, както и от европейска солидарност.
През последните няколко месеца излезе наяве фактът, че защитата на общите ни ценности, недискриминацията и правата на човека също се нуждаят от защита и ресурси и следва да опростим използването им за управлението на извънредни ситуации, както и че се нуждаем от собствени ресурси, за да изградим една по-добра, по-силна и по-голяма Европа през идния период.
James Elles
(EN) Г-н председател, поздравления на докладчика за свършената работа. Тя е огромна от гледна точка на успеха в търсенето на консенсус. Има три области, в които според мен могат да бъдат внесени някои изменения.
Първо, в дългосрочен план се нуждаем от петгодишна финансова перспектива. Ако в случая на "Европа 2020" имаме седемгодишно измерение, трябва да поставим абсолютното условие следващата перспектива да обхваща петгодишен период.
Второ, не се работи достатъчно, за да намерим начин да осигурим декларация за достоверност по отношение на разходите. Онези, които твърдят, че са необходими повече пари на европейско равнище, биха имали по-силни доводи за това, ако знаехме абсолютно точно къде всъщност отиват парите.
Не на последно място, в отговор на г-н Verhofstadt, не е разумно да посочваме една държава-членка, когато има редица други, които са с нетен принос в бюджета. Призовавам настоятелно да наложим ограничение върху нетния принос на държавите-членки като процент от БВП, тъй като, погледнато в перспектива, е нереалистично да мислим, че можем да получим одобрението на държавите-членки, когато нетният им принос се удвоява във времена на сериозни ограничения.
Markus Pieper
(DE) Г-н председател, увеличението на бюджета с 5 % се обяснява с разходите за Европейската служба за външна дейност, охраната на границите, войната с тероризма, увеличаването на помощта за развитие, подпомагането на научните изследвания и транснационалната инфраструктура. Като цяло, искането, отправено към Парламента, е абсолютно оправдано. Парламентът обаче се отказва от една възможност с доклада на г-н Garriga Polledo. Бихме спечелили повече доверие, ако можехме да покажем по какъв начин Европа може да бъде по-ефективна и парите могат да бъдат пестени.
Това несъмнено включва големия брой агенции, чието самостоятелно съществуване е изключително скъпо, както и селското стопанство, където държавите-членки все още не са успели да въведат по-адекватна на пазара схема за плащане на твърда сума на площ. Като докладчик относно бъдещето на структурната политика бих казал също така, че и европейската политика на сближаване трябва да бъде включена в нея. За щастие, много региони успяха да надхвърлят прага за максимално финансиране от 75 %. Ако имаме обаче по-малко бедност в различните региони на Европа, европейската солидарност също може да има по-ниска цена. Спестените от нея пари могат да бъдат по-добре инвестирани в европейска добавена стойност: например в интелигентна връзка между структурните фондове и транснационалните мрежи в граничните региони. Това понастоящем се обсъжда в комисията по регионално развитие, както и предложението за междинна категория по отношение на регионите, в които БВП на глава от населението е между 75 % и 90 % от БВП, както е залегнало в доклада на г-н Garriga Polledo. Вероятно г-жа Krehl сънува, ако е смятала, че вече сме постигнали компромис в комисията по регионално развитие.
Не смятам, че временната специална комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. е правилният орган, който следва да отправя препоръки по отношение на междинната категория. Твърде много се самоулесняваме, ако просто определим също така по-проспериращите региони, като изискващи специално подпомагане. Според мен това е покана за прахосване на пари. Ние изоставяме изпробваната и доказана система за постепенно намаляваща/постепенно увеличаваща се помощ, но не предлагаме в замяна никакъв стимул. Гарантираме постоянни субсидии за всички региони почти до равнището на средния икономически растеж. Няма бъдеще за система като тази в европейската регионална политика. Ето защо параграф 73 от доклада трябва да отпадне. В други отношения докладът е приемлив.
(Ораторът приема да отговори на въпрос, зададен чрез вдигане на синя карта съгласно член 149, параграф 8 от Правилника за дейността)
Elisabeth Schroedter
(DE) Г-н председател, г-н Pieper, изненадана съм от думите Ви, че г-жа Krehl най-вероятно сънува. Мнозинството подкрепи междинната цел при гласуването, което се проведе в рамките на комисията по регионално развитие. Считам, че ще получим подкрепата на мнозинството и тук, защото има огромна подкрепа за солидарността на регионите. Ето защо се нуждаем от тази междинна цел. Ще ми се да знам защо нарекохте това мнозинство сън.
Председател
Г-н Pieper, може ли да обясните защо това е сън?
Markus Pieper
(DE) Г-н председател, г-жа Schroedter, това е Вашето разбиране по този въпрос. Ние в комисията по регионално развитие имаме по-различно предложение от това, което се съдържа в доклада на г-н Garriga Polledo. Това на първо място.
На второ място, все още съществува значително принципно несъгласие с междинната категория в рамките на политическите групи. Вие сте добре запознати с това. Ето защо намирам Вашия въпрос за странен. Считам, че сънувате, когато чисто и просто твърдите, че сме направили компромиси и че те са недвусмислени. Както и да е, задължение на комисията по регионално развитие е да подготви този въпрос за разискване в пленарната зала. Много съм изненадан от Вашето крайно оптимистично мнение, че сме си свършили работата.
Estelle Grelier
(FR) Г-н председател, разискването по финансовата перспектива на Европейския съюз повдига въпроси, свързани с европейския проект, неговия обхват и цел.
Докладът заслужава похвала, защото се стреми да мобилизира бюджетните ресурси на Съюза, за да бъде в съответствие със стратегията "Европа 2020". Това е в противоречие с тесногръдото виждане на повечето държави-членки.
Докато държавите-членки разглеждат Европа от гледна точка на финансовия принос, който искат да намалят, както и на финансовата възвръщаемост, която искат да увеличат, в доклада се защитават силните и интегрирани политики на Общността, били те отдавна установени политики, или нови компетентности по силата на Договора от Лисабон.
Следователно изготвеният по собствена инициатива доклад на Парламента следва да формира основата за бъдещи обсъждания, дори ако, по мое мнение, греши по отношение на консенсуса и предпазливостта. Вярно е, че увеличение на европейския бюджет от 5 % ще бъде по-добре в сравнение с бюджетните планове на държавите-членки за 2012 г. Трудността на въпроса обаче и вероятно препятствието ще бъде договарянето на числа, които да отговарят на политиките, очертани в доклада.
Наясно сме с недостатъците на политиките на строги икономии: как те влияят върху заетостта и пораждат отчаяние за все повече граждани. Ние сме отговорни за финансирането на антициклични политики не на последно място чрез силна политика на сближаване, г-н Pieper, която насърчава публичните инвестиции и заетостта във всички европейски региони. Бих искала да подчертая значението на създаването на междинна категория региони, за да се гарантира, че разпределението на структурните фондове точно отразява икономическите и социалните реалности в тези региони.
Позволете ми да завърша с думите, че трябва да наложим данък върху финансовите спекулации, което би увеличило подкрепата на нашите граждани за една добре финансирана Европа.
Gunnar Hökmark
(EN) Г-н председател, на първо място, бих искал да поздравя докладчика за изтъкването на многобройните предизвикателства пред нас. Приветствам също и много ясното послание в доклада, който призовава за значително увеличаване на средствата за научни изследвания и наука, защото това е един от приоритетите, които трябва да имаме.
Бих искал да кажа и заявявам на Комисията, че политиката и лидерството са свързани с приоритетите. Без приоритети няма лидерство. Винаги има задачи и предизвикателства, които са по-важни от други. Такъв е случаят с бюджета на Европейския съюз, както и с държавните бюджети в отделните държави-членки. Нуждаем се от по-голямо увеличаване на средствата за изследвания и наука, но също така трябва да увеличим и дела на науката и научните изследвания в регионалното финансиране. Трябва да вземем предвид развитието на селскостопанските пазари и да намалим разходите им.
Но нека не забравяме, че трябва да определим приоритети на всички равнища - на европейско равнище, както и на равнище държави-членки. Трябва да кажа, че не харесвам нападките, отправени от Европейския съюз или Брюксел, но не ми се нравят и нападките на държавите-членки, защото те водят до занижаване на важността на разходите в държавите-членки: за здравеопазване, социално осигуряване, пенсии, образование. Това не е конфликт между Съюза и държавите-членки. Това е една непрекъсната борба за лидерство и приоритети. Ако не се осмелим да определим приоритетите, ние не демонстрираме лидерство.
Трябва да кажа, че ако не можем да разберем трудната ситуация, в която се намират държавите-членки днес, ние не разбираме реалността за гражданите. Трябва да определим приоритетите, а не да решаваме проблеми чрез увеличаване на бюджетите. Така че бих помолил члена на Комисията да покаже лидерски качества, да бъде смел и да помни, че научните изследвания и науката, инфраструктурата...
(Председателят отнема думата на оратора)
Andrea Cozzolino
(IT) Г-н председател, госпожи и господа, на път сме да гласуваме един изключително важен стратегически документ, който предоставя солидна референтна рамка за финансовите перспективи след 2013 г. Той започва с искане за съгласуваност между целите и инструментите, както и между новата роля, която европейските институции трябва да изпълняват в светлината на Договора от Лисабон и рецесията, и ресурсите, които решаваме съвместно да инвестираме.
Съгласуваността предполага и сериозен отговор на търсенето на иновации от страна на обществото, от страна на бенефициерите на политиките на Европейския съюз и от страна на социалните групи и индустриалните сектори в Европа. Направихме същото по отношение на сближаването, което е изключително важен въпрос, за да можем да решим какъв Европейски съюз искаме да имаме през следващите години. Опитът показва, че сближаването е жизненоважно звено в европейския проект, както и важно преимущество, което всеки от нас трябва да гарантира, защитава и обновява.
В този аспект усилията, вложени в идеята за въвеждане на междинна категория региони, са особено важни, най-вече защото в редица случаи годините на рецесия, от която вече изплуваме, доведоха до по-големи вътрешни различия, което още повече засили значението на ефективната и адекватна подкрепа за по-слабо развитите региони в Европа, на борбата с разхищаването и рязкото изместване на акцента върху политиката за развитие.
Аз обаче поддържам тезата, че трябва да приемем предизвикателството, свързано с междинните категории, като използваме предпазната клауза, за да започнем нов етап в европейската политика на сближаване и да реализираме в рамките на тази политика по-балансирано и устойчиво развитие, което се стремим да осигурим на Европа през следващите години.
Frank Engel
(FR) Г-н председател, 500-те милиона граждани на Европейския съюз понастоящем съставляват над 8 % от населението на света.
Към 2050 г. цифрата ще е 5 % или 6 %. През 2100 г. ние ще сме 3 % от това население. Това множество от европейци продължава да поддържа, основно чрез националните бюджети, 2 000 посолства, 27 армии, 50 обединени сили и други. Мисля, че в момента Китай назначава още заместник-министри единствено с цел да приемат важните европейски министри, пристигащи да молят Пекин за облекчения и двустранни споразумения. Всичко това започва да изглежда нелепо на световната сцена.
Да делим 8 % от населението на света на 30 суверенни бюджетни политики е лудост. По същество суверенитетът остава абсолютен. Европа управлява 2,5 %, или една четиридесета, от общите бюджетни разходи в Европа. Вноските на държавите-членки съставляват една четиридесета от националните им разходи. Очевидно обаче дори това е твърде много.
Нека сега разгледаме въпроса за собствените ресурси, но можем да направим това и друг път. Нека спрем да роптаем относно тези 2,5 % от публичните разходи, с които се предполага, че трябва да поддържаме целия апарат, необходим за изпълнението на стратегията "Европа 2020", и да изпълним всички отговорности, предвидени за нас по силата на Договора от Лисабон. Ние не сме изработили стратегията и компетенциите: държавите-членки направиха това. Предвид тези обстоятелства докладът на г-н Garriga Polledo е скромен. И все пак има такива, които искат още по-големи ограничения и биха счели доклада за прекалено амбициозен. Ето защо Парламентът трябва да приеме доклада.
Frédéric Daerden
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, настоящият доклад е от жизненоважно значение за бъдещето на европейския проект, който трябва да включва солидарност и амбициозни цели особено с оглед на бюджетните кризи, с които държавите-членки се борят в момента.
Приемайки крайнолиберален подход, по-голямата част от държавните или правителствените ръководители в Съвета решават да продължат с необмисленото орязване на бюджети и са готови да пожертват инвестиции в ключови далновидни политики, като например тези, финансирани от европейския бюджет. Замразяването на бюджети ще се засилва, без значение какво ще кажат другите членове. Увеличение от най-малко 5 %, както се препоръчва в този консенсусен доклад, е минимумът, ако искаме да се справим с предизвикателствата и да нямаме противоречия.
Европейската солидарност включва необходимостта от финансиране на стратегията "Европа 2020" и не на последно място - нейните социални цели, които включват борбата с бедността. От доклада стигнах и до убеждението, че европейската солидарност трябва да се засили чрез създаването на междинните региони с цел да се гарантира, че от политиката на сближаване се възползва по справедлив начин цяла Европа.
В заключение, друг пример е Европейският фонд за приспособяване към глобализацията, който предлага истинска солидарност за европейските работници. В доклада се признава ценната роля, изпълнявана от този фонд. Увеличението на Многогодишната финансова рамка е необходимо. То не трябва да се разглежда като тежест за държавите-членки, защото европейският бюджет осигурява добавена стойност и в бъдеще ще включва данък върху финансовите сделки.
Marietta Giannakou
(EL) Г-н председател, Договорът от Лисабон създаде нови сфери на компетентност и укрепи политиките на Съюза, което намира отражение в новата Многогодишна финансова рамка за периода от 2013 г. до 2020 г. Поздравявам докладчика г-н Garriga за интегрирания му доклад, който очертава политическите приоритети на една по-различна Европа от тази, която ние познаваме.
Предвид големите вътрешни предизвикателства, пред които е изправен Съюзът и неговите граждани, както и засилването на международния му характер, осъзнаваме, че основната цел на неговата политика трябва да бъде намаляването на съществуващите социални, икономически и териториални неравенства. Планираната и успешна политика на сближаване сама по себе си представлява европейска добавена стойност и несъмнено ще докаже, че носи полза за всички държави - членки на Европейския съюз.
Новата програма и новата седемгодишна рамка са основани на дейностите в стратегията "Европа 2020" и са предназначени да помогнат на Европа да се възстанови от кризата чрез насърчаване на интелигентния, устойчив и приобщаващ растеж. Политическите приоритети и цели следва да стимулират заетостта, да засилят иновациите, научноизследователската дейност и растежа, да се справят с последиците от изменението на климата, да подобрят равнището на образованието, да постигнат социална интеграция и да се борят с бедността наред с политиките в областта на имиграцията, както и да опазят ресурсите, необходими за развитието на недостъпните и граничните райони.
Бюджетът на Съюза е основният механизъм за активизиране на солидарността между държавите-членки, той е и силен инструмент за реформа, която може да мобилизира допълнителни частни и публични ресурси в подкрепа на инвестициите, които ще действат като катализатор от гледна точка на експоненциалния ефект на разходите от страна на Съюза. Европейският бюджет трябва да бъде увеличен и да се основава на реални собствени ресурси, ако искаме силна Европа за своите граждани и за останалата част от света. Бюджетът на Съюза е инструмент за глобално и интегрирано развитие във времена, когато държавите-членки не могат сами...
(Председателят отнема думата на оратора)
Sophie Auconie
(FR) Г-н председател, госпожи и господа, често казват, че парите са движещата сила на войната. Не трябва да забравяме, че те са и гръбнакът на мирния проект, наречен Европейски съюз. Ако Европа действително възнамерява да осъществи залегналите в договорите политики, включително новите политики в Договора от Лисабон, тя се нуждае от финансови ресурси за реализирането на тези цели.
Следователно аз подкрепям въвеждането на собствени ресурси и данък върху финансовите сделки. Необходимото увеличение на европейския бюджет трябва да върви ръка за ръка със значителните икономии от оптимизирането на нашите разходи. Нека например създадем истинска обща външна политика и политика на сигурност, която ще даде на Европа по-голяма тежест на световната сцена, както и ще гарантира най-оптималното оползотворяване на публичните средства.
Докладът на г-н Garriga Polledo е изключително важен, почти напълно преработен вариант: в него се препоръчва много силна политическа и финансова рамка на Европейския съюз. Нещо повече, двете ключови политики на Съюза заемат в него полагащото им се място. По отношение на Общата селскостопанска политика (ОСП), която е от решаващо значение за продоволствената сигурност и икономическата независимост, в доклада се препоръчва подновяване на бюджета за ОСП. Що се отнася до политиката на сближаване, която е финансовият инструмент, използван за установяване на регионална солидарност и насърчаване на регионалното икономическо развитие, в доклада се предлага разширяване на целите чрез създаване на категория за междинните региони, така че тези, които се намират на същото ниво на развитие, да могат да се възползват...
(Председателят отнема думата на оратора)
Danuta Maria Hübner
(EN) Г-н председател, бих искала да кажа няколко думи за необходимостта да вървим в посока реформа на собствените ресурси. Считам, че доминиращата роля на основаващите се на БНД приходи прави решението относно бюджета на Европейския съюз твърде политизирано и по-слабо ефективно. Тя улеснява исканията за замразяване или намаляване на разходите на Съюза. Тя води към логиката, изразена в контекста на преговорите по бюджет 2011, а именно, че ако намалим националните си бюджети поради кризата, следва да приложим същия метод и към бюджета на Европейския съюз.
Изобщо не е очевидно обаче, че с допълнителния собствен ресурс, който ще намали зависимостта от брутния национален доход, можем да очакваме революция във възможностите на Съюза да финансира растежа и структурните промени. Винаги има риск, че същата коалиция, която приема решението за бюджета в Съвета, може да приеме същото решение в Европейския парламент.
Ако сме загрижени за Европа, трябва да отговаряме не на очакванията на финансовите министри, а на тези на гражданите. Успехът на даден национален политик, който се връща от преговори в Брюксел, не трябва да се основава на посланието, че правителството ще плаща по-малко в бюджета на Европейския съюз, а на посланието например, че Съюзът ще подпомогне малки предприятия да финансират иновативни проекти.
Очевидно е, че начинът, по който се финансират разходите на Европейския съюз, трябва да бъде напълно прозрачен. Това може да се постигне по-лесно само с един данък, но е вероятно също така приходите да се основават на група от данъци, които отговарят на критериите за прозрачност, справедливост, публичност, ефективност и достатъчна степен на хармонизация.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Г-н председател, г-н член на Комисията, ще започна с поздравления към докладчика за отличната работа. Приветствам факта, че заложените в доклада приоритети са в унисон със стратегията "Европа 2020" и поставят растежа в центъра на европейската политика. Нуждаем се от повече и по-добра Европа.
Поради това трябва да насърчаваме областите, които допринасят в най-голяма степен за конкурентоспособността, като научните изследвания, иновациите и енергетиката. Следователно трябва значително да увеличим финансирането за наука и иновации, за да насърчаваме най-високите научни постижения в Европа. Важно е също така да засилим европейската система за финансиране на науката, за да осъществим целта за инвестиране на 3 % от брутния вътрешен продукт (БВП).
Новият бюджет трябва да насърчава и по-голямата енергийна ефективност и да подпомага строителството на бъдеща инфраструктура, по-специално енергийната инфраструктура, като по този начин се създават необходимите условия за конкурентоспособност на европейската промишленост. Необходимо е да се увеличи ролята на промишлеността, в частност на малките и средните предприятия (МСП), което ще допринесе за укрепване позицията на Европа като лидер в глобализирания свят.
Barbara Matera
(IT) Г-н председател, бих желала да поздравя докладчика г-н Garriga Polledo за свършената през годината отлична работа, която получи широка политическа подкрепа. Приветствам посланието, което докладът успя да наложи: преодоляването на кризата е утвърждаването на статута на Съюза като световен фактор.
Бъдещата финансова рамка отразява заложените в стратегията "Европа 2020" цели и е твърдо основана на Договора от Лисабон. За надеждността на приоритетите на Съюза обаче е необходимо подходящо финансиране. Развитието на енергийната и транспортната инфраструктура, инвестициите в научноизследователска и развойна дейност, политиката в областта на образованието и младежта трябва да намерят нов импулс в бъдещите бюджети на Съюза, докато основните стълбове на политиката на сближаване и селскостопанската политика трябва да продължават да получават настоящия обем на финансиране.
Европа и големите й проекти се сблъскват с бюджетните ограничения на национално равнище, което означава, че по-голямото участие на частния сектор чрез облигации за финансиране на проекти или публични/частни партньорства е от ключово значение за повишаване на конкурентоспособността и растежа.
Заедно с останалите колеги от италианската делегация съм загрижена за предложенията за включване на т. нар. "междинни категории" в регионалната политика поради риска да навредим на най-слабите региони от Съюза. В заключение, аз бих казала, че финансирането на Съюза изцяло чрез система, основаваща се на собствени ресурси, е единственият начин да се гарантира бъдещето и развитието на Европейския съюз.
Ingeborg Gräßle
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, реформата на Правилника за персонала трябва да бъде представена заедно с пакета за МФР. Въпросът, как фактически се управлява ЕС, е разгледан кратко и ясно в параграфи 125 и 126 от доклада на Garriga Polledo. Г-н член на Комисията, бих искала да Ви приканя да бъдете решителен при представяне на Правилника за персонала. В края на краищата въпросът за това какво правим, разискван в подробности тук, е най-малкото толкова важен, колкото и въпросът, как го правим.
Въпросът е каква роля ще играе в бъдеще Европейската комисия при осъществяване на всички точки от програмата 2020, която представихме днес. Бих искала Комисията да избере за себе си по-активна роля, вместо да делегира всички задачи на други. Това се налага, защото в контекста на реформата на Правилника за персонала е важно да се създадат свободни работни места за тези нови задачи, така че и самата Комисия също да може да вземе участие. Разполагаме с огромен брой неработни дни. Служителите на Комисията имат до 13 седмици платен отпуск. Г-н член на Комисията, бих предложила да използвате част от тези неработни дни и да ги посветите на изпълнението на бюджета, така че да можем действително да постигнем политическите цели, които искаме. Бих искала да помоля да ни бъде предоставена стратегия "Европа 2020" и за управлението на ЕС. Това би изисквало действия не само от Ваша страна, но и от целия колегиум и от председателя на Комисията.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Г-н председател, бих искала да поздравя г-н Garriga Polledo за изготвянето на този превъзходен доклад относно многогодишната финансова рамка. Докладът получи много силна подкрепа в специалната комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. Надявам се докладът да стане важна основа за преговорите относно новия многогодишен бюджет на Европейския съюз, които скоро ще започнат.
Много се радвам, че членовете на ЕП решиха да подкрепят внесеното от мен изменение относно разширяването на политиките за младежта. Във време, когато младите европейци са сред основните жертви на икономическата криза, трябва да подкрепим всички инициативи, насочени към подобряване положението на младите хора и особено тези за подобряване на достъпа им до образование и за професионалната им реализация. Програми като "Младежта в действие" и "Учене през целия живот", при които разходите за бенефициер са много ниски и извънредно ефективни, трябва следователно да се запазят като отделен елемент на бъдещите многогодишни финансови рамки, а тези програми заслужават и значително по-голямо финансиране.
Същевременно бих искала да дам висока оценка на предложението да се запази високо равнището на финансиране на политиката на сближаване. Политиката на сближаване не само играе ключова роля при постигане на целите на стратегията "Европа 2020". Нейна основна цел е засилването на европейската интеграция и солидарност чрез намаляване на социалните, икономическите и териториалните различия, които, за съжаление, все още съществуват в рамките на Европейския съюз.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Г-н председател, докладчикът започна представянето си с много важно съждение, заявявайки, че трябва да съчетаваме традиционните политики на Европейския съюз с нашите нови приоритети. Едното не може да функционира без другото. В този смисъл бих искал да приветствам виждането за Общата селскостопанска политика, изложено в доклада.
Ще си позволя да припомня някои важни идеи, основната от които е да се запази равнището на бюджета за ОСП през предстоящия програмен финансов период. Традиционната роля на европейското селско стопанство заедно с амбициозните цели, към които се стремим, напълно оправдават запазването на равнището на този бюджет.
Второ, необходимостта да запазим базираната на два стълба система на ОСП и наред с това като част от втория стълб да насърчаваме селските райони е тясно свързана с целите на стратегията "Европа 2020".
Накрая, в бъдеще ни е необходима реформирана ОСП с оглед по-ефективното използване на бюджета и основаваща се на справедливо разпределение на плащанията система като една от възможностите за постигане на това.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-н председател, преди всичко бих искал да благодаря на докладчиците за огромната работа, която са извършили. Днес имаме ясна парламентарна позиция относно това какво ние и нашите граждани очакваме от предстоящия програмен финансов период. Всички разбираме, че трябва да променим основно насочеността на сегашната политика и това ясно е отразено в стратегията "Европа 2020". Трябва да развием надежден единен европейски енергиен пазар, да гарантираме, че цяла Европа е свързана с транспортни мрежи и да премахнем все още съществуващите различия между отделни региони на Европейския съюз. Следва да направим цялостен преглед на общата селскостопанска политика, която да гарантира справедлива и унифицирана система за преки плащания, и на редица други важни области, без които няма да сме в състояние да създадем конкурентна и силна Европа. Разбира се, това изисква големи инвестиции, особено за научни изследвания. Ето защо е необходимо да се потърсят нови финансови инструменти като въвеждането на данък върху финансовите операции и т.н. Считам, че...
(Председателят отнема думата на оратора)
Jan Mulder
(NL) Г-н председател, един от ключовите въпроси, възникнал в хода на разискването, е "Какво точно е европейска добавена стойност?" Надявам се, че когато Комисията се яви в края на този месец с предложенията си, ще даде еднозначно обяснение защо определени бюджетни функции имат ясна добавена стойност. Струва ми се, че трябва точно да го знаем, защото тогава ще бъдем в състояние да обосновем това, за което гласуваме.
Второ, разискването ще бъде силно повлияно от разискванията относно собствените ресурси. Един от проблемите, който отрови разискването, е решението за "британската отстъпка", взето през 1984 г. Как е възможно това положение да продължава толкова дълго? Считам, че или британското правителство не трябва да има право на каквито и да било отстъпки, или други държави, оказали се в ситуация, подобна на тази, в която беше Великобритания през 1984 г., трябва да бъдат третирани по същия начин. Надявам се впрочем, че предложенията на Комисията ще бъдат в тази посока.
Raul Romeva i Rueda
(ES) Г-н председател, тази мания да се фокусираме единствено върху размера на съкращенията, които предстои да се направят, а не върху това как и какво да се съкрати, и още по-малко върху това как да се увеличат приходите, вече е повод за загриженост.
Първо, "повече" Европа означава по-добра Европа, доколкото това предполага по-малко икономическа власт за държавите-членки.
Второ, трябва, разбира се, да преразгледаме и разходите. Трябва да внимаваме обаче в кои области. Едното предложение би било за намаляване на военните разходи, другото - за редуциране на две депутатски места в Европейския парламент до едно. Считаме, че това са най-важните възможни предложения.
Трето, това, което най-много ме разтревожи, беше да видя г-н Левандовски да се усмихва, по начин, който според мен, буди тревога, когато беше споменат въпросът за облагане на финансовите операции.
Това ме притесни и бих искал да го попитам, какво толкова лошо, толкова вредно би било да се поиска тези, които забогатяха от спекулации, да платят за кризата, вместо да се иска да го направят онези, които най-малко могат да бъдат винени за нея, а не както направихте вчера, да се призовава Испания да намали социалните си разходи чрез съкращаване на разходите за...
(Председателят отнема думата на оратора)
Alfreds Rubiks
(LV) Г-н председател, искам да припомня на колегите едно нещо - докато одобряваме бюджета, не трябва да забравяме, че скептицизмът сред жителите на Европа във връзка с това, което правим тук, нараства. Във връзка с това ми се струва, че бюджетът не е достатъчно съгласуван с амбициозните цели, включени в програмата "Европа 2020". Имам също и въпрос. Вие, г-н член на Комисията, обещахте на латвийските фермери, че с този бюджет преките плащания ще бъдат изравнени с тези в други страни. Ако той бъде одобрен в настоящия му вид обаче, за Вас ще бъде трудно да изпълните обещанието си. Искам всичко, за което говорим и което обсъждаме, да съответства и на интересите на нашите избиратели.
Andrew Henry William Brons
(EN) Г-н председател, струваше ми се, че ЕС не би могъл да бъде в по-тежко състояние, докато не попаднах на този доклад. Той започва с голяма доза самозалъгване: "Никога досега европейците не са били толкова взискателни към ЕС". Е добре, все по-голям брой британци настояват да го напуснем. Всъщност точно това имат предвид. Това напълно развенчава идеята за замразяване на бюджета след 2013 г. и твърдо показва, че дори едно увеличение с 5 % ще има ограничен принос за целите на ЕС. Какво пък, трябва да сме благодарни и за дребните милости.
Забутан в параграф 166 е призивът за прекратяване на отстъпките. Това е механизмът, който позволява на Обединеното кралство да прави само една неприемлива вместо една безбожна нетна вноска. Да се настоява Обединеното кралство да внася повече от трудно спечелените си пари е достатъчно ужасно, но параграф 169 предвижда, че ЕС трябва да има правомощие да налага свои собствени данъци без наше съгласие и контрол. Това просто е неприемливо.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Г-н председател, постигнахме важен консенсус. Представеният доклад осигурява необходимата приемственост между постигнатото и очакваните промени. Стабилността е характерна черта на политиките на ЕС, откъдето идва предложението да се запази сегашният бюджет за политиката на сближаване и за общата селскостопанска политика.
Въвеждането на равни условия от гледна точка на развитието допринасят значително за засилването на общия пазар, което създава благоприятни резултати за всички държави-членки на ЕС. Общата селскостопанска политика облагодетелства всеки потребител в ЕС. Струва си да се има предвид, че земеделските стопани имат твърде ниски доходи въпреки подкрепата, която получават от европейския бюджет. Новите задачи, пред които е изправено селското стопанство по отношение на околната среда, климата, хуманното отношение към животните и нереалистичните преговори по линия на СТО, означават допълнителни разходи за земеделските стопани. Кой ще ги плаща? Промените, които очакваме, включват увеличаване финансирането за устойчивото и интелигентно развитие и ударение върху иновациите, научните изследвания и образованието.
(Председателят отнема думата на оратора)
Georgios Stavrakakis
(EL) Г-н председател, г-н член на Комисията, днес Парламентът отправя ясно послание към Европейската комисия и министър-председателите на държавите от Европейския съюз за един бюджет до 2020 г., който е съизмерим с отговорностите и обществените очаквания.
Що се отнася до политиката на сближаване, посланието е ясно - "да" на политиката на сближаване с достатъчно финансиране, за да се направи решителен принос за развитие, за нови работи места и иновации; "да" на независимата политика на сближаване; "да" на съгласуването на всички равнища на политиките - от стратегическото планиране до прилагането им; "да" на създаването на междинна категория региони за подпомагане; "да" на специалните мерки за островите и планинските области в Европа.
Има обаче също и две ясни и важни "не" - "не" на раздробяването на тази политика по различни сектори и накрая "не" на налагането на санкции във връзка с Пакта за стабилност и растеж.
Председател
С това процедурата с привличане на вниманието приключи и аз се извинявам на членовете на Парламента включени в списъка под номера 11 и 12, които не получиха възможност да се изкажат, но очевидно не остана време за техните изказвания.
Януш Левандовски
Г-н председател, вече използвах времето си за изказване, така че ще направя само две кратки бележки.
Първо, при сегашната международна обстановка на строги икономии европейският бюджет, който няма дефицит, не може да бъде обвиняван за неефективното управление на националните финанси. Той обаче може да помогне за създаването на работни места и растеж, защото е инвестиционно ориентиран. По това той се отличава от националните бюджети, които се занимават главно със социални трансфери.
Второ, що се отнася до обещанията към земеделските стопани в Европа, постепенното сближаване е реалистично. Към момента еднаквите плащания са невъзможни и според мен това положение ще се запази и през следващите години.
Накрая, от името на Комисията очаквам предстоящото гласуване да отрази широкия консенсус в Парламента, което ще направи гласа на Европейския парламент силен и влиятелен.
Председател
Ще завършим разискването с изказване на докладчика г-н Garriga Polledo, когото поздравявам от цялото си сърце за неговата отлична работа по темата.
Salvador Garriga Polledo
Г-н председател, най-напред искам да благодаря на националните делегации, които, както разбирам, са устояли на натиска в своите държави-членки и ще гласуват за този доклад.
Чувствам, че това не е дебат за обема на бюджета, а по-скоро за върховенството на общностния метод и считам, че онези, които съсредоточиха дебата върху мерките за намаляване на бюджета на Съюза, направиха голяма грешка. Те искат нови приоритети и намален бюджет. Аз ще им кажа, че вървейки по този път, ще приключат с намален бюджет и с по-малък брой приоритети.
Определено не разбирам, как могат да седят в тази пленарна зала и да защитават междуправителствения подход. Оставете това на Съвета. Вие трябва да защитавате Европейския съюз с неговите политики, приоритети, отговорности и един достатъчен бюджет.
Не искаме увеличение с 5 % на европейските публични разходи. Вместо това се стремим да облекчим бремето на националните бюджети и да привлечем определени транснационални инвестиции в бюджета на ЕС, където те могат да бъдат използвани по-ефективно. Това е европейската добавена стойност, която всички парламентарни групи приеха през годината в комисията по политическите предизвикателства (SURE).
Смятам, че това действително е предложение с дългосрочни последици, амбициозно предложение, което изисква държавите-членки да вземат важни решения и бих искал да ги приканя да се изправят пред предизвикателствата, които то поражда.
Признателен съм за конструктивността на предложенията и за това разискване, което според мен беше достатъчно оживено и изцяло отразява многообразието от гледни точки, които обединяват Европейския парламент. Считам, че във всеки случай излизаме от това разискване с една обогатена позиция като Парламент и със засилена политическа роля.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе днес от 12,00 ч.
(Заседанието се прекъсва за кратко)
Писмени изявления (член 149)
Elena Băsescu
В резултат от настоящата криза и драстичните ограничения на публичните разходи държавите-членки срещат все по-големи затруднения да постигнат икономически растеж. Трябва да подчертая необходимостта ЕС да отговори на демографските предизвикателства. Спадането на дела на трудоспособното население, в съчетание с увеличения дял на пенсионерите ще постави в трудно положение системите за социална защита.
Подкрепям идеята, че цялото финансиране, предоставяно от ЕС, трябва да съдейства за подобряването на общото състояние на околната среда в Европа. Следователно, положителното и отрицателното въздействие върху климата и околната среда и оползотворяването на средствата на ЕС трябва да бъдат анализирани на всички равнища. Инвестициите на равнище на ЕС могат да доведат до значително по-големи икономии на национално равнище, особено в области, в които несъмнено ЕС осигурява по-голяма добавена стойност, отколкото националните бюджети.
Zuzana Brzobohatá
Продължаващият дебат относно предстоящия програмен период ни показва, че този път е необходимо да възприемем по-широк подход към този основен икономически инструмент на политиките на ЕС. Глобалната финансова криза и интензивният световен конкурентен натиск от страна на икономическите тигри Китай и Индия показват, че многогодишната финансова рамка (МФР) трябва да бъде изготвена така, че да отговаря на основните цели на програмата "Европа 2020". Идеята на докладчика за сливане на всички политики, свързани с програмата "ЕС 2020" в една-единствена област на МФР, изглежда извънредно дръзка. Докладчикът е съвсем прав да предложи правно обвързващ преглед на лимитите за отделните области в средата на програмния период. Интересна е също идеята за съгласуване на периода на изготвяне на МФР с политическия цикъл на органите на ЕС, като по този начин се засилят демократичният контрол и отчетността. Идеята на докладчика, че трябва да се обсъди реформа на приходите на ЕС е несъмнено правилна по принцип. Съвсем уместно е също постепенно да се премине към система от собствени ресурси на ЕС, като по този начин се замени сегашната система на вноски от държавите-членки, тъй като това води до сравняване на бюджетното салдо между ЕС и държавите-членки, което води широката общественост до неправилни заключения относно смисъла от членството в ЕС, което е изцяло погрешен извод предвид съществуващата взаимозависимост между икономика и политики.
Alain Cadec
Докладът на г-н Garriga Polledo си поставя за цел да определи политическите приоритети на Европейския парламент относно многогодишната финансова рамка за периода след 2013 г. от гледна точка както на законодателството, така и на бюджета. Два елемента привлякоха особено силно вниманието ми. Първо, че сближаването за растеж и заетост е политически приоритет. Напълно подкрепям създаването на междинна категория региони. Това ще се прилага за всички региони, където БВП на глава от населението е между 75 % и 90 % от БВП на ЕС. Това би било основа за по-добър баланс между регионите. Предложението въвежда на практика принципа на териториалното сближаване, така както е предвиден в член 174 от Договора за функционирането на Европейския съюз. По въпроса за финансовите перспективи изцяло подкрепям облагането на финансовите операции, така че да се натрупат собствени ресурси на Европейския съюз.
Proinsias De Rossa
Искам да насоча вниманието към предложението от доклада за данък върху финансовите трансакции (ДФТ). Данъкът върху финансовите трансакции трябва да реши два проблема едновременно - как да се финансират нарастващите искания за въвеждане на нови политики на ЕС и как да се накара финансовият сектор да съдейства за излизането от икономическата криза, за чието възникване той допринесе. Приходите от данъка биха могли да намалят плащанията, които понастоящем държавите-членки правят за бюджета на ЕС. В същото време те ще позволят плавно разработване на политиките за защита на икономическото бъдеще на Европа. Ще имаме ресурси за инвестиции в научноизследователска и развойна дейност, за борба с изменението на климата и за изграждане на солидарност между регионите в ЕС. Европа трябва да поведе света чрез налагане на този данък в своите граници и да агитира за неговото въвеждане и в останалия свят. Призовавам Европейската комисия да действа незабавно въз основа на този доклад и да удовлетвори исканията на този демократично избран Парламент, като предложи подходящите мерки.
João Ferreira
Нека разгледаме настоящата многогодишна финансова рамка (МФР). Разширяването на ЕС с 12 нови държави, предимно с по-ниско равнище на развитие, отколкото средното за предишните 15 държави-членки, внесе очевидни предизвикателства и изисквания от гледна точка на осъществяването на принципа на икономическо и социално сближаване. Но това, което наблюдаваме, е относително съкращаване на структурните фондове от 0,42 % на 0,37 % от брутния национален доход (БНД) на ЕС. С други думи, те са били съкратени в относително изражение по време, когато са били най-необходими. Резултатите са очевидни: вместо обещаната конвергенция, това което имаме, е видимо разминаване, задълбочено от резултатите от икономическата и социалната криза и от функционирането и разработването на инструменти като единния пазар в полза на едни и в явен ущърб на други. Това е МФР, използвана в момента като критерий в разискванията относно финансовите перспективи за 2013-2020 г., с предложение по същество за запазването й. Увеличение с 5 % няма да увеличи бюджета на ЕС значително над 1 % от БНД на Съюза. Още веднъж, това застрашава обявения принцип на сближаване. Положението дори се влошава от факта, че наличните ресурси сега се насочват за други цели, предвидени все пак в Договорите - милитаризъм и задгранични интервенции, - което между другото прави принципа повече вторичен по своето естество.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Макар да имаше основания за замразяване на разходите на ЕС по време на кризата, не можем да използваме същите аргументи, както преди две години, когато днес обсъждаме многогодишната финансова рамка. Напротив, трябва да си зададем въпроси относно принципите, които регулират функционирането на ЕС през следващия седемгодишен период. Ще бъде ли това ЕС, основан на солидарността, който изпълнява своите задължения и утвърждава една иновационна икономика и обща външна политика съгласно Договора от Лисабон? Или, напротив, това ще бъде ЕС, който с общо позволение вкара амбициозни цели в Договора, за които обаче всички знаем, че са фиктивни? Аз съм твърд привърженик на първото и подкрепям мнението на докладчика относно необходимостта от увеличаване на финансирането с 5 % за следващата многогодишна финансова рамка в сравнение с равнищата от 2013 г. Тази промяна ще ни доближи до постигането на амбициозните цели, залегнали в Договора и 5-процентното увеличение на разходите фактически означава много малко увеличение, тъй като понастоящем инфлацията е 3,2 %. Освен това подобно незначително увеличение на бюджета на ЕС ще облагодетелства по-бедните региони, които получават най-много от предоставяната от ЕС помощ, за да се гарантира, че различията в развитието се преодоляват. Надявам се, че следващото председателство, което ще бъде поето от Полша, ще направи приоритет съгласуването на позициите на "нетните платци" като Германия, Франция и Обединеното кралство с позицията на Парламента, както се посочва в амбициозния доклад на Garriga Polledo.
Jiří Havel
В миналото членовете на Европейския парламент имаха твърде ограничено влияние в преговорите за многогодишната финансова рамка (МФР) на Съюза. Фундаменталната промяна, въведена с Договора от Лисабон, се отнася точно за дългосрочното програмиране на бюджета, който трябва да се изготви от Съвета след одобрение от Европейския парламент. Това беше причината за създаването на специалната комисия по политическите предизвикателства и бюджетните средства за устойчив Европейски съюз след 2013 г. (SURE), която определя в своя доклад политическите приоритети на Европейския парламент преди началото на преговорите за следващата след 2013 г. МФР. От доклада на Salvador Garriga Polledo става ясно, че трябва да се осигури достатъчно финансиране за политиките на ЕС, ако Съюзът все пак иска да се фокусира върху постигането на амбициозните цели на стратегията "Европа 2020". Без достатъчно нови ресурси след 2013 г. Съюзът няма да бъде в състояние да постигне нито текущите политически приоритети, нито новите задачи и цели, произтичащи от стратегията "Европа 2020". Предвид недостига на традиционните собствени ресурси на ЕС, в комисията SURE започна дискусия между специалисти по новите собствени ресурси за бюджета на ЕС. Пред нас се открива великолепна възможност да покажем на европейските граждани в новата финансова рамка, че Съюзът е способен да мисли и действа за техните дългосрочни интереси и да постига ефективни резултати при гарантиране на вътрешното сближаване и стабилен растеж. Ето защо изцяло приемам изявлението на докладчика относно приоритетите, че сумите, предназначени за Общата селскостопанска политика и за политиката на сближаване през следващия период, не трябва да бъдат по-малки, отколкото в сегашната рамка.
Edit Herczog
Проектът за предложение, подкрепен от осем комисии, започва с предизвикателствата, на които новата многогодишна финансова рамка трябва също да откликне. Настоящата криза е последно предупреждение за Европа да реагира на променящия се световен ред. Подобно на всички промени, възникващият порядък ще създаде печеливши и губещи. Европа не трябва да бъде сред губещите. Жан Моне навремето предупреди: "Европа никога не е съществувала. Европа всъщност трябва да бъде създадена". Бащата-основател на европейската интеграция не е разглеждал тази задача като единичен акт, а като непрекъсната работа. Съответно, ние трябва да оценим очакваните условия и конкретните обстоятелства и да решим какво трябва да направим, за да гарантираме, че Европа съществува и няма да завърши като губеща страна. Комисията представи миналата година стратегията "Европа 2020", чиято цел е възстановяване от кризата и подготовка на европейската икономика за следващото десетилетие. Трите ключови области, които допринасят за икономическия растеж, са следните: знания, иновации, образование или "интелигентен растеж", който поставя в центъра цифровото общество, устойчиво развитие, което стимулира по-ефективното използване на енергията и повишава конкурентоспособността, и приобщаващ растеж, който увеличава участието на пазара на труда. Новата многогодишна финансова рамка на Европейския съюз трябва да бъде установена на общностно равнище, а националните програми за развитие следва да се приспособят една към друга по такъв начин, че да доведат до оптимално осъществяване на стратегията "Европа 2020" чрез създаване на необходимите синергии.
Anneli Jäätteenmäki
Хората очакват конкретни резултати от ЕС повече от всякога в икономически трудни времена. Нуждаем се от по-добро, по-опростено законодателство, което служи на интересите на европейците. Регулациите трябва да бъдат опростени. Няма причина да се изготвя европейско законодателство, освен при действителна потребност от него. Следващият бюджет на ЕС трябва по-ефективно да отразява ежедневните проблеми, с които обществото се сблъсква. Бюджетът следва да подкрепя растежа и нови работни места, но, преди всичко, да създава европейска добавена стойност.
В края на този месец Комисията ще публикува предложенията си за бюджета на ЕС след 2014 г. Поради икономическата криза държавите-членки на ЕС трябваше да вземат трудни решения във връзка със своите собствени бюджети. По време на криза бюджетът на ЕС също не бива да се увеличава. Напротив, той трябва да бъде намален.
Надявам се най-накрая да се освободим от множеството неразумни решения, които се свързват с ЕС. Ежемесечното придвижване на Европейския парламент между Брюксел и Страсбург струва на европейските данъкоплатци 200 млн. евро годишно. Тези пари могат да бъдат използвани по-добре. Различните отстъпки, предоставяни на Обединеното кралство, Швеция, Австрия, Нидерландия и Германия, следва да бъдат изцяло премахнати. Само Обединеното кралство тази година ще получи отстъпка от около 3 млрд. евро поради намаление на вноските, договорено през 1984 г.
Време е ЕС и неговият бюджет да бъдат реформирани. Парите, които европейските данъкоплатци предоставят, трябва да се оползотворяват по-ефективно и да носят европейска добавена стойност на държавите-членки. Увеличаването на администрацията, бюрокрацията и ненужното европейско законодателство не изпълняват такава роля.
Filip Kaczmarek
Новата многогодишна финансова рамка е изключително важна, защото бъдещето на Европейския съюз в голяма степен зависи от нея. Дебатът за финансовата перспектива не е лесен, защото редица държави-членки изпитват последиците от икономическата криза. Нежеланието им за увеличаване на бюджета на ЕС е съвсем разбираемо. Въпреки това финансовите скептици трябва да си дават сметка за размера на ползите, които общият пазар предоставя на икономиките на отделните държави-членки. Европейската интеграция има благотворно и стимулиращо въздействие върху икономиката. Освен това Европейският парламент би желал новата финансова рамка да бъде структурирана така, че да повишава конкурентоспособността и да насърчава социалната интеграция. Бюджетът на ЕС финансира мерки, които са от жизненоважно значение за гражданите на всички държави-членки. Това не е абстрактно изявление. Политиката на сближаване и Общата селскостопанска политика имат влияние върху ежедневието на милиони граждани. Не може да има съмнение, че някои от задачите, изпълнявани от ЕС, не биха могли да бъдат осъществявани от никакъв друг орган. Повишаването на равнището на социално, икономическо и инфраструктурно сближаване или гарантирането на равни възможности в селскостопанския сектор са цели, които заслужават нашата подкрепа. За това си струва да се харчат европейски пари. Европейският съюз не може да осъществява задачи в повече държави-членки с по-малък бюджет. Това е невъзможно и по тази причина се нуждаем от по-голям и по-амбициозен бюджет.
Jarosław Kalinowski
Както отбелязва докладчикът, помощта от Европейския съюз е необходимо условие, за да могат държавите-членки да се справят с бъдещите предизвикателства. Стратегията "Европа 2020" посочва подходящите области, в които тази помощ трябва да се съсредоточи, като очертава приоритетите и вижданията за силна, стабилна и модерна Европа, една Европа, която трябва да е извлякла поуките си от икономическите проблеми напоследък и една Европа, която трябва да осигури работни места, енергийна сигурност и здравословна храна на своите граждани. Бюджетните програми трябва да отчитат най-важните цели на устойчивото развитие и същевременно да са гъвкави и концентрирани върху конкретни мерки. Едва ли трябва да споменавам факта, че парите следва да се разходват прозрачно и обосновано. Публичното приемане и разбиране днес са неизменна част от политиката на ЕС и формират основата за функционирането му.
Tunne Kelam
Европейският подход е необходим, за да се постигнат целите на стратегията "Европа 2020". Същевременно трябва да се разбере, че "повече" Европа не може да се постигне с по-малко пари. Замразяването на средствата от държавите-членки не е устойчив вариант. Щом веднъж държавите-членки са възприели дългосрочни стратегически общоевропейски политически ангажименти, те не могат да откажат финансирането им. Това само би подкопало доверието в ЕС в очите на милиони граждани. От практическа гледна точка се изисква по-добра координация на програмите, като се наблегне на взаимната им допълняемост. Финансирането на новите приоритети - НИРД, иновации, енергийни и транспортни мрежи - би било нереалистично, докато се запазва сегашният размер на ресурсите. Фактическото вътрешно предизвикателство за ЕС е да накара по-старите 15 държави - членки на ЕС, и по-новите 12 държави-членки най-после да се "срещнат" в края на следващата финансова рамка. Продължаването на старите и разработването на нови програми трябва да бъде подложено на задълбочен анализ. Ангажирането с принципите на ЕС за равенство и солидарност следва да сложи край на различните стандарти, а също и на предразсъдъците при вземането на решения. ЕС може да успее, когато всички негови членове се третират по еднакъв начин. Една истинска финансова перспектива трябва да има хоризонт, дори по-дълъг от седем години. Все пак подкрепям гъвкавите механизми за необходимите промени.
Lena Kolarska-Bobińska
Понастоящем най-бедните региони на Европейския съюз се развиват бързо и една от причините за това е европейското финансиране. Макар да бяха построени нови пътища или ремонтирани стари и да бяха изградени интернет връзки, редица потребности все още не са удовлетворени, тъй като са налице твърде големи различия между тези и най-високо развитите региони. Когато се присъединихме към Европейския съюз, имаше опасения, че Полша и новите държави-членки няма да могат да се възползват напълно от възможностите, които членството им осигурява, и че европейските фондове ще се изразходват без необходимата обосновка. Изразени бяха и съмнения в корупция, тъй като възможността или големите пари създават крадеца. Междувременно анализите показват, че в Полша европейските пари се харчат разумно и не са били свързвани с недобросъвестни практики. Ето защо предвид различията, които искаме да преодолеем, и бъдещите цели на ЕС не трябва да намаляваме нито бюджета му, нито средствата за осъществяване на политиката на сближаване. Дори ако Европейският парламент гласува увеличение на европейския бюджет, което се надявам да стане, сега е важно отделните държави-членки да бъдат убедени, че си струва да подкрепят политическата позиция на Парламента.
Jan Kozłowski
Бих искал да отправя моите най-сърдечни поздрави към г-н Garriga Polledo за изготвения подробен доклад и за внушителния обем работа, извършена от него за подготовката на компромисни изменения. Съгласен съм с докладчика, че на политиката на сближаване, която доказа ефективността си, трябва да се даде място в новата многогодишна финансова рамка, съизмеримо с нейната важност. Трябва обаче да се стремим към по-добра координация и взаимна допълняемост между отделните фондове и към опростени процедури. Промените в системите за мониторинг и управление на фондовете, насочени към повишаване на ефективността им, трябва да бъдат основани на обстоен анализ на настоящото им функциониране. Подкрепям също възгледа, че неизползваните фондове трябва да остават в бюджета, предназначен за сближаване, а не да се връщат на държавите-членки и считам, че се нуждаем от подробен анализ на възможните последици от включването на Европейския фонд за развитие в бюджета на ЕС, особено в светлината на ангажиментите на ЕС към трети държави.
Vladimír Maňka
Европа преживява криза. Недостигът на данъчни постъпления в самоуправляващите се региони превишава 20% от бюджета в сравнение с периода преди кризата, което е неприемливо. Недостигът на приходи в общините изглежда аналогично. Те не могат да финансират основните си дейности, освобождават служители и задлъжняват.
При подобно положение не трябва да се изненадваме, че те не могат да разберат защо Европейският парламент изисква повече средства.
Но ако държавите координират своите политики и финансиране в приоритетните области, те биха могли да постигнат по-добри резултати и да икономисат повече средства от сумата, с която искаме да увеличим общия бюджет на ЕС. Следователно няма по-добра алтернатива от тази, която разискваме днес.
Трябва да я обсъдим и да я дебатираме повече не само в Европейския парламент, но особено с министрите в Съвета, с членовете на националните парламенти, а също и в регионите, така че да разберат, че едно общо решение не само ще донесе по-добри резултати за нашите граждани, но и ще доведе до икономии в националните бюджети.
Andreas Mölzer
Поради фиаското на спасителния пакет за еврото нетните вносители в бюджета се оказват в ситуация, при която не само внасят в бюджета на ЕС чрез огромния преразпределителен механизъм, но и фактически плащат два-три пъти повече. В следващите години вместо гаранции в тези спасителни механизми ще бъдат налети реални свежи пари. Това ще се финансира от нетните вносители, с други думи, от усърдно работещите германски, френски, италиански, холандски и австрийски граждани, от техните национални бюджети, а първите болезнени съкращения в тези страни вече се усещат. Хората в икономически силните държави на ЕС са разгневени - поне толкова, колкото и демонстрантите в Атина - защото те трябва да затягат коланите заради Португалия, Ирландия, Италия и Гърция. Исканията за бюджетни увеличения в тази трудна ситуация не са съобразени с действителността и са скандални. Не искаме раздут бюджет на ЕС, който вероятно е десет пъти по-висок, отколкото е необходимо; не искаме бюджет, финансиран от данъкоплатците на ЕС, които са загубили всякакъв усет за необходимост от икономии; ние не се нуждаем от по-нататъшно раздуване на брюкселската бюрокрация, която сваля ризата от гърба на нетния вносител. Вместо това трябва последователно да търсим всяка възможност за постигане на икономии. Субсидиите за селското стопанство - най-големият и най-спорен бюджетен фактор, трябва да се ренационализират. Това ще намали натиска върху бюджета на ЕС и държавите-членки ще бъдат по-способни да реагират на конкретния характер на техния селскостопански сектор. Ако огромните суми пари, плащани като данъци, можеха да стигнат до малките и средните земеделски производители вместо до големите поземлени собственици, предприятията за преработка на селскостопанска продукция, големите предприятия, монарси и голф клубове, тогава може би било възможно да бъде преустановен упадъкът на селското стопанство.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Приемането на доклада на г-н Garriga Polledo е важна стъпка за този Парламент. Той е ясна, прагматична и реалистична заявка за бюджетните амбиции на Европейския парламент след 2013 г. Първо, относно политиката на сближаване, която е ключова за регионалното развитие. Считам, че трябва да запазим бюджета на политиката на сближаване и да създадем един справедлив модел на помощ за всички региони със средни доходи, така че бъдещите инвестиции на ЕС в регионите да бъдат прозрачни и справедливи. Увеличението с 5 % на бюджета е разумно. То не е пример за европейска разточителност, както твърдят евроскептиците, а по-скоро смело признание, че ако сами не си осигурим средствата да изграждаме заедно Европа, ще останем изолирани и безсилни. Следователно, за да бъдем в състояние да финансираме дейностите, свързани с новите правомощия на ЕС съгласно Договора от Лисабон, аз подкрепям да бъде обсъден въпросът за собствените ресурси и новите форми на общностен доход, за да намалим натиска върху националните бюджети и да се освободим от убеждението за "справедлива възвръщаемост", което е икономически неточно и политически погрешно.
Theodor Dumitru Stolojan
За пръв път Европейският парламент представя на Европейската комисия и Съвета своето виждане за приоритетите на Европейския съюз за периода 2014-2020 г. Сега е ред на Европейската комисия да вземе под внимание в своето законодателно предложение становището на Европейския парламент. Трябва да подчертая по-специално, че развитието на конкурентен селскостопански сектор, икономическото и социалното сближаване трябва да бъдат запазени като приоритети в предстоящия период. Членовете на Европейския парламент отдадоха също дължимото внимание на изследователските усилия на Европа. Цялостното виждане на Европейския парламент се основава твърдо на стратегията "Европа 2020".
Csaba Sándor Tabajdi
Първият въпрос, който възниква при определяне на рамката за следващия бюджет, е дали искаме "повече" или "по-малко" Европа. Според мен Парламентът вече е заел позиция по въпроса. Вече заявихме, че се нуждаем от "повече" Европа, като приехме амбициозните цели на стратегията "Европа 2020". Сега трябва да заявим високо и ясно, че тези цели могат да се постигнат само, ако заделим достатъчно ресурси за тях. В период, когато редица държави-членки страдат от "средиземноморската дилема", при която държавата се нуждае от бюджетна експанзия, за да стимулира растежа, но това не може да се направи, защото поради задлъжнялостта на страната нескончаемите мерки за строги икономии са неизбежни, не можем да реагираме чрез намаляване или одобряване на сегашния бюджет на ЕС, който в основата си е насочен към развитие. Не можем, защото това би означавало да лишим изоставащите региони от единствения им шанс да поставят икономиките си на пътя на развитието.
Rafał Trzaskowski
Въвеждането на "междинни региони", както се предлага в доклада, означава че сравнително богати райони в по-бедните държави-членки ще продължават да получават помощ и ще могат постепенно да се подготвят за момента, когато ще загубят изцяло това финансиране. Възможността за въвеждане на подобна група от региони несъмнено е събитие, което е добре дошло за основните бенефициери на политиката на сближаване, които трябва да подготвят дългосрочни планове. Приемането на това предложение днес от Парламента ще отправи важно послание относно бъдещите очертания на политиката на сближаване.
Zbigniew Ziobro
Докладът на Garriga Polledo отделя голямо внимание на програмата "Европа 2020". Считам, че заделянето на значителни суми за целите на тази програма може да доведе до спад във финансирането на програми, които са важни за европейското сближаване и развитие, като Кохезионния фонд. Дългосрочните резултати показват, че към днешна дата този фонд е най-ефективният инструмент за постигане на целите, залегнали в Договора за Европейския съюз и Договора от Лисабон. Ето защо е важно финансирането му да бъде увеличено. Много европейски страни бяха силно засегнати от икономическата криза и за тях Кохезионният фонд сега е движещата сила, която им дава възможност да се борят активно с безработицата и да мобилизират регионите. От друга страна, важно е ЕС да предоставя финансова помощ за енергийни проекти и иновации. Тези две инвестиционни области са ключът към бързия растеж на Европейския съюз. Понастоящем две трети от енергийните ресурси се внасят от страни извън ЕС, основно от Русия. Това предизвиква изтичане на капитал извън нашите граници, поради което трябва да заделяме повече средства за подкрепа на инфраструктурните инвестиции, които позволяват диверсификация на предлагането и при последващо спадане на цените, включително газопровода "Набуко", който е най-важният проект от гледна точка на диверсификацията. Докладът също така не очертава някакви ясни насоки във връзка с помощта за проучване в близко бъдеще на находища на шистов газ. ЕС не трябва да забравя, че разумните инвестиции, направени днес в енергийни източници, означават капиталови икономии утре.
Paul Rübig
(DE) Г-н председател, искам просто да кажа, че микрофонът на моята банка - номер 759, не работи. Още вчера помолих да бъде ремонтиран. Бих искал да помоля да бъде осигурен техник. Благодаря.
Председател
Колеги, както знаете, вчера поради противопожарно учение гласуването и обясненията на вота бяха отложени, така че ще бъдат част от днешното гласуване. Те бяха добавени по ред, посочен в списъка ви за гласуване.
