Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0212/2009).
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.

Zadeva: Človekove pravice na Kubi
Kako Svet ocenjuje trenutni položaj človekovih pravic na Kubi, zlasti kar zadeva politične zapornike, in ali ima kakšne informacije o zapornih pogojih kubanskega zdravnika dr. Darsija Ferrerja in njegovega sojetnika Alfreda Dominqueza, ki očitno prestajata kazen v izjemno nečloveških razmerah?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta.- Seveda sem se pripravljena premakniti od ZDA h Kubi in to, gospod Posselt, glede zelo resne zadeve, zato se vam zahvaljujem za vprašanje, gospod Posselt.
Svet je še naprej resno zaskrbljen zaradi razmer na področju človekovih pravic na Kubi, še zlasti zaradi pomanjkanja napredka na področju državljanskih in političnih pravic. Prebivalci Kube ne uživajo svobode govora in zbiranja. Tudi svobodnega tiska ni. Dostop do informacij, vključno z internetom, ostaja omejen. Nič se ni spremenilo glede omejitev svobode gibanja državljanov na Kubo in znotraj nje. Na Kubi je trenutno 208 političnih zapornikov. To število se je iz 2034 v letu 2007 zmanjšalo, vendar jih je bila večina izpuščenih, ker so kazen že prestali. Misije držav članic v Havano tesno spremljajo seznam političnih zapornikov in imajo posebno delovno skupino za človekove pravice, ki razpravlja o pomembnih primerih.
Glede na izjave borcev za človekove pravice in pričevanja političnih zapornikov ter njihovih družin so razmere v zaporih daleč pod standardnimi minimalnimi pravili o ravnanju z zaporniki. Po navedbah družin so nekateri zaporniki v zelo slabem zdravstvenem stanju in nimajo dostopa do ustrezne medicinske oskrbe. Obstajajo številne pripovedi o krutem in poniževalnem ravnanju, vključno s pretepanjem zapornikov, odrekanjem ustrezne zdravstvene oskrbe in psihološkimi pritiski. Še vedno pa ni nobenih poročil o tem, da bi stražarje v zaporu ali policiste sodno preganjali zaradi zlorabe.
Kubanska vlada zanika obstoj političnih zapornikov in na žalost še naprej zavrača, da bi mednarodne neodvisne organizacije za človekove pravice nadzorovale človekove pravice. Pristop Sveta do Kube je bil opredeljen v skupnem stališču iz leta 1996, ki ga Svet od tedaj oceni vsako leto. EU in Kuba sta se oktobra 2008 dogovorili o nadaljevanju obsežnega političnega dialoga. V skladu s politikami EU ta dialog vključuje ne le kubanske oblasti, ampak tudi civilno družbo in demokratično opozicijo. Svet v letni oceni skupnega stališča za 2009 veliko pozornosti namenja načelom demokracije, človekovim pravicam in temeljnim svoboščinam.
V sklepih junija letos smo jasno povedali, da bodo v odnosih s Kubo ta vprašanja ostala ena od ključnih prednostnih nalog EU. Svet je kubansko vlado še zlasti spomnil na brezpogojno izpustitev vseh političnih zapornikov, vključno s tistimi, ki so jih pridržali 2003. Izrazili smo zaskrbljenost glede zapornikov in njihovega zdravstvenega stanja.
Poleg tega je Svet kubanske oblasti pozval, naj mednarodnim humanitarnim organizacijam omogoči takojšen dostop do kubanskih zaporov. EU je od začetka političnega dialoga s Kubo lansko leto vprašanje političnih zapornikov izpostavila prav na vsakem srečanju. Kot navajajo zadnji sklepi Sveta, je treba med obiski na visoki ravni vedno obravnavati človekove pravice in, kadar je to primerno, bodo del teh obiskov tudi srečanja z miroljubno prodemokratično opozicijo.
Svet se je odločil nadaljevati s prizadevanji za dialog s Kubo, ker ta omogoča razpravo o odprtih vprašanjih skupnih interesov in pomislekov, vključno z razmerami na področju človekovih pravic, vendar smo še naprej zelo zaskrbljeni zaradi razmer na Kubi in bomo še naprej spremljali posamezne primere, še zlasti zapornike z resnim zdravstvenim stanjem.
Glede posebnega primera enega od zapornikov, ki ga omenja poslanec, je Evropska unija na pobudo švedskega predsedstva avgusta v Havani z manifestacijo izrazila solidarnost. Manifestacija je potekala, da bi družini zaprtega dr. Darsija Ferrerja pokazali, da je Unija zaskrbljena, ker kubanske oblasti ne upoštevajo nacionalnega kazenskega procesnega prava. Predsedstvo prav tako spremlja primer drugega zapornika, gospoda Alfreda Domíngueza, ki je bil v dialogu s Kubo že izpostavljen, prav tako smo v stiku z njegovo družino.
Bernd Posselt
(DE) Gospa predsednica, rad bi se zahvalil gospe Malmström za odličen, podroben odgovor.
Gospod Brechtmann iz Mednarodne komisije za človekove pravice mi je dal obsežne informacije o pogojih v zaporih. Vprašal bi rad, ali Svet lahko poskuša raziskati, v kakšnih pogojih so posamezni zaporniki, in kako ocenjuje razvoj dogodkov na Kubi, kar zadeva odnose z Evropsko unijo?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Formalno dostopa do teh informacij nimamo, vendar od mednarodnih organizacij, nevladnih organizacij, stikov, političnih strank in drugih dobimo informacije - ki so nekoliko razdrobljene - o razmerah političnih zapornikov. Vemo, da je v nekaterih primerih njihovo zdravstveno stanje zelo resno. Da bi stanje izboljšali, se skušamo povezati z družinami in nevladnimi organizacijami, vendar je eden od problemov ta, da imamo malo konkretnih in potrjenih informacij.
Drug problem je, da so številni od teh zapornikov zaprti, ne da bi proti njim potekal postopek ali bi bili obtoženi. To je v nasprotju s kubansko zakonodajo. Pravico imajo vedeti, zakaj so zaprti in česa so obtoženi - osnovna človekova pravica v vseh družbah, ki pa, kot vemo, na Kubi ne obstaja.
Dialog s Kubo je seveda prežet s težavami, vendar menimo, da je trenutno pomembno, da imamo v skladu s svojo odločitvijo vzpostavljen dialog, ker nam ta ponuja možnost, da poskušamo vzdrževati zvezo z oblastmi, da smo strogi in neomajni v svoji kritiki pa tudi da vzdržujemo stike s civilno družbo in miroljubnimi disidenti. To se trudimo storiti in trenutno je to pristop, za katerega menimo, da bi lahko deloval. V bližnji prihodnosti ne vidim kakšnih dramatičnih sprememb tega.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, ministrica, ker verjamem, da lahko na področju človekovih pravic, ki jih je v svojem vprašanju izpostavil gospod Posselt, bolje sodelujemo z državami, s katerimi imamo politične ali diplomatske odnose kot tudi finančne transakcije, je presenetljivo, da Evropska unija in njene države članice ohranjajo pasivno ali negativno držo do logične in stalne zahteve Republike Kube po ukinitvi embarga, ki so ga proti njej uvedle ZDA.
Zato se moje vprašanje glasi, kakšno je stališče predsedstva do te zadeve in kako naj bi se je po vašem mnenju lotile države članice glede na dejstvo, ki je vsem znano, da je Kuba pri generalni skupščini Združenih narodov 28. oktobra vložila predlog o odpravi embarga ZDA.
Krisztina Morvai
In še jaz, miroljubna disidentka iz ene od držav članic Evropske unije, Madžarske. Rada bi vas prosila za nasvet. Kako lahko na Madžarskem dosežemo isto raven zanimanja za stanje na področju človekovih pravic, kot ste ga vi glede stanja človekovih pravic na Kubi?
Na Madžarskem se proti miroljubnim protestnikom vse od jeseni 2006 izvaja množična policijska brutalnost, v zaporih pa mučijo številne politične zapornike.
Kubanske politike bi rada prosila, naj se pogajajo še v našem imenu na podlagi ...
(Predsednica je prekinila govornico)
Predsednica
Žal mi je, vendar je vaš čas za govor omejen na 30 sekund, govorimo pa o človekovih pravicah na Kubi.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Celotna Evropska unija je večkrat povedala, da nasprotujemo ameriškemu embargu in menimo, da ta ne olajšuje prihodnje rešitve glede Kube.
Evropska unija je prav tako povedala, da smo pripravljeni tesneje sodelovati s Kubo, vključno v trgovini, da pa je sodelovanje odvisno od napredka na področju človekovih pravic.
Vendar pa trenutno glede na pomanjkanje napredka na področju človekovih pravic, spoštovanja demokracije in števila političnih zapornikov nikakor ne moremo napredovati. Zdaj morajo kubanske oblasti pokazati, ali si želijo, da bi ta odnos z nami konkretno napredoval. Na žalost smo zaenkrat zelo malo dosegli.
Predsednica
Hvaležna bi bila, če bi se poslanci držali pravil glede časa za vprašanja, kar vključuje 30 sekund za dodatna vprašanja in omejitev na temo zastavljenega vprašanja.

Zadeva: Grdo ravnanje s starejšimi
Glede na to, da je že bilo ocenjeno, da več kot 10 % starejših ljudi občuti kako obliko grdega ravnanja - telesnega, psihološkega ali duševnega nasilja ali finančnega izkoriščanja, tako v domačem okolju kot v ustanovah za oskrbo ter da se bo procent še povečal, ker se naša družba stara. Kaj namerava švedsko predsedstvo narediti, da bo izpolnilo svojo obvezo za boljše sodelovanje in ukrepanje na evropski ravni, da bi dosegli višjo kakovost storitev oskrbe za starejše in preprečili grdo ravnanje z njimi?
Cecilia Malmström
Gospa Harkin odpira vprašanje, ki je danes z vse večjim deležem starejšega prebivalstva zelo pomembno. Ukrepi na tem področju sodijo predvsem med nacionalne pristojnosti, Skupnost pa lahko le podpira in dopolnjuje delo, ki ga opravljajo države članice.
Vendar bi švedsko predsedstvo želelo tej zadevi nameniti nekaj pozornosti in bo storilo vse, kar je mogoče, da bi se izboljšala kakovost oskrbe starejših in bi se reševali problemi, povezani z grdim ravnanjem s starejšimi. V zvezi s tem bi vas rada spomnila na konferenco o zdravem in dostojnem staranju, ki je v Stockholmu potekala pred mesecem dni. Na konferenci se je zbralo 160 udeležencev iz 27 držav. Raven udeležbe je bila visoka. Tam so bili Komisija, kot tudi države članice, uradniki z ministrstev za zdravje in socialne zadeve in številne prostovoljne organizacije.
Cilj je bil poudariti prav probleme, ki jih je izpostavila poslanka: kako se lotiti potrebe po tesnejšem sodelovanju med področjema zdravja in oskrbe, da se zadostijo potrebe starejših državljanov? Namera predsedstva je, da naj bi Svet v zvezi s tem sprejel sklepe na zasedanju Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov 30. novembra. V osnutku sklepov si prizadevamo za globlje in tesnejše sodelovanje na področju zdravega in dostojanstvenega staranja tudi z izmenjavo informacij med državami članicami. Komisija je zaprošena, da pripravi akcijski načrt za dostojanstveno, zdravo in kakovostno življenje starejših.
Prav tako bi rada opozorila, da je Svet junija letos sprejel sklepe z naslovom "Enake možnosti za ženske in moške: dejavno in dostojanstveno staranje" predvsem zato, da se ob upoštevanju posebnih potreb starejših moških in žensk zagotovijo kakovostne storitve oskrbe v povezavi z oskrbo na domu za starejše.
V zvezi z vprašanjem grdega ravnanja predvsem s starejšimi že Direktiva Sveta 2000/78/ES prepoveduje diskriminacijo zaradi starosti na delovnem mestu. Komisija je predlagala, da je treba varstvo, ki ga zagotavlja ta Direktiva, razširiti na številna druga področja, kot so socialna varnost, zdravstveno varstvo, socialne ugodnosti, izobraževanje, dostop do storitev in blaga, stanovanjski objekti in tako naprej.
Ta predlog vsebuje številne elemente, ki so pomembni pri grdem ravnanju s starejšimi. Vključuje oskrbo na domu, institucionalno varstvo in storitve zdravstvenega varstva. Prepoveduje nadlegovanje, ki je oblika diskriminacije, opredeljena kot neželeno obnašanje z učinkom "kršenja dostojanstva osebe in ustvarjanja zastrašujočega, sovražnega, sramotilnega, poniževalnega ali žaljivega okolja".
O tem predlogu se trenutno razpravlja v Svetu, Evropski parlament pa je že podal mnenje. Za odobritev predloga je potrebna soglasnost Sveta. Seveda ne moremo prejudicirati izida razprave v Svetu, vendar bi kljub temu želela reči, da delamo vse, kar je mogoče, da bi uvedli zakonodajo, ki bo pomagala odstraniti vse oblike zlorab in slabega ravnanja s starejšimi, kar je povsem v skladu z mnenjem, ki ga je izdal Evropski parlament.
Naše trdno stališče pa je, da nihče ne bi smel biti deležen nadlegovanja ali zlorabe, še najmanj starejši, ki so tako odvisni od oskrbe.
Marian Harkin
Hvala, predsednica Malmströmova, za vaš tehten odgovor. Glede na sporočilo Komisije iz leta 2008 je treba vzpostaviti prave pogoje v smislu virov, usposabljanja in podpore negovalcem. S tem se povsem strinjam in prav tako razumem, da je to nacionalna pristojnost.
Vendar pa obstajajo nekatera področja, kjer bi EU lahko pomagala. Eno od njih je celotno področje čezmejne razsežnosti. Zanimalo me je le vaše mnenje o vzpostavitvi formalne strukture za izmenjavo informacij glede zdravstvenih delavcev, v tem primeru negovalcev, ki prestopajo meje.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Poslanki se zahvaljujem za ta predlog. Tokrat sem prvič slišala za to. Zveni kot dobra pobuda, vendar jo bom morala posredovati zadevnim ministrom in jo vključiti v proces razprave. Morda bi se k temu vrnili pozneje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Evropska unija ima starajoče se prebivalstvo. Starejši potrebujejo posebne pogoje tako glede zdravstvenih storitev kot ureditve ustreznih prostorov zanje v zgradbah in javnem prevozu. Švedska ima v socialni politiki dolgo tradicijo. O katerih predlogih razpravljate z drugimi državami članicami, da se bodo življenjski pogoji starejših lahko izboljšali po vsej Evropski uniji?
Seán Kelly
Predsednica, gospa Harkin je zastavila zelo pomembno vprašanje, na katerega ste zelo dobro odgovorili, vendar pa, če razširimo obseg vprašanja, dandanes na splošno govorimo o starostni diskriminaciji pri starosti 65 in več. Bi razmislili o priporočilu na ravni Unije glede povečanja ali bolj prožne obravnave upokojitvene starosti in postopni bolj kot trajni upokojitvi, za katero se zdi, da jo doživlja večina ljudi? To bi izredno pomagalo izboljšati kakovost življenja in zagotovilo več spoštovanja do starejših.
Predsednica
Rekla bi, da se zdi, da ste se malce oddaljili od naslova vprašanja, vendar odločitev prepuščam ministrici, če se želi odzvati ali ne.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Odgovor na prvo vprašanje, ki ga je zastavil poslanec, je "da", še zlasti, ker se moramo pogovarjati o teh vprašanjih.
Trio - francoskega, češkega in švedskega predsedstva - se je dogovoril glede krepitve dialoga o vprašanjih, povezanih z zdravjem in starejšimi. Imeli smo na primer konferenco o Alzheimerjevi bolezni in pa konferenco, ki sem jo že omenila in je potekala pred mesecem dni, ki je opozorila na spoštljivo ravnanje s starejšimi. To je bila priložnost za razpravo o tem vprašanju, o sklepih pa bomo konec novembra razpravljali na svetu EPSCO, kjer bomo prav tako preučili poročilo Evropskega parlamenta.
Kar zadeva upokojitveno starost, je to nekaj, o čemer odloča vsaka država članica, vendar pa je v razpravah, ki potekajo o lizbonski strategiji, - zaenkrat ne o Pogodbi - o tem, kako povečati rast, razvoj in zaposljivost, in o demografskih izzivih, s katerimi se bomo spopadali, to seveda vprašanje, ki se ga upošteva - kako uporabiti tudi kompetence in izkušnje starejših in najti načine, da lahko ostanejo del delovne sile. Svet ne odloča o natančni starosti, ko naj bi se to zgodilo, ampak spodbuja vse države članice, da v celoti izkoristijo svojo delovno silo.
Zadeva: Švedski novinar Dawit Isaak, ki je v zaporu v Eritreji
Po poročanju švedskih medijev so švedskega državljana Dawita Isaaka, ki je od leta 2001 zaprt v Eritreji, preselili v drug zapor v Eritreji. Tega zapora naj ne bi še nihče zapustil živ. Dawit Isaak je že skoraj osem let v zaporu v nemogočih razmerah, kjer ga zadržuje zločinski režim, ne da bi izvedel, zakaj so ga tako kruto vrgli v zapor in ločili od družine, prijateljev in dela. Vsi dosedanji poskusi osvoboditve Dawita Isaaka so bili neuspešni. EU bi morala storiti več. Isaak je tudi državljan EU. Če ne bo nič storjeno, lahko Isaak umre, ne da bi Švedska ali EU predsednika Eritreje pripravili vsaj do resnega pogovora o zadevi Isaak.
Kaj namerava švedsko predsedstvo storiti za odprtje vprašanja o Dawitu Isaaku na najvišji ravni EU?
Ali je smiselno, da Eritreja od EU prejema pomoč, medtem ko tako očitno krši temeljne človekove pravice?
Cecilia Malmström
Pred osmimi leti so švedsko-eritrejskega novinarja, Dawita Isaaka, aretirali in zaprli v ječo v Eritreji. V zaporu je brez sojenja in obtožnice. Niti njegova družina niti švedska oblast ali mednarodne organizacije za človekove pravice ga ne smejo obiskati.
Na žalost ni prav nobenih znakov, da bi se razmere na področju človekovih pravic v Eritreji v zadnjih nekaj letih kakor koli izboljšale. Za takšno stanje je v celoti odgovorna eritrejska vlada. Eritreja z nenehnim kršenjem svojih obveznosti glede človekovih pravic po nacionalni in mednarodni zakonodaji v EU povzroča precejšnjo zaskrbljenost.
Še posebej smo zaskrbljeni zaradi vprašanja političnih zapornikov in pomanjkanja svobode izražanja. EU je večkrat zahtevala brezpogojno izpustitev političnih zapornikov v Eritreji, kar seveda vključuje Dawita Isaaka. Predsedstvo, ki deluje v imenu Evropske unije, je 18. septembra 2009 podalo zelo jasno izjavo, v kateri smo ponovili svojo zahtevo po brezpogojnem izpustu vseh političnih zapornikov in potrdili, da Eritreja s svojimi dejanji krši obveznosti, določene v Mednarodnem paktu ZN o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Eritreja ratificirala.
Žal primer Dawita Isaaka še ni rešen, vendar je še naprej ena od glavnih prednostnih nalog EU, švedskega predsedstva in švedske vlade. S svojimi prizadevanji ne bomo odnehali, dokler ga ne izpustijo na humanitarni podlagi in se bo lahko ponovno združil z družino. Lahko vam zagotovim, da bomo njegov primer in razmere njegovih sojetnikov obravnavali na najvišji ravni v Asmari.
Človekove pravice so ključni element v odnosih med EU in Eritrejo. Eritrejski vladi smo pripravljeni pomagati izboljšati stanje na področju človekovih pravic. Kar se tiče pomoči, jo ureja Sporazum iz Cotonouja, in od njegovih določb je ta tudi odvisna. Ta sporazum se ukvarja tako s človekovimi pravicami kot političnim dialogom za izvajanje pritiska, ki naj bi prinesel spremembe. To je stalen proces, ki napreduje obupno počasi, vendar upamo, da je to orodje, ki ga bomo lahko uporabili za doseganje napredka.
Olle Schmidt
(SV) Ni mi treba opisovati nadaljnjih podrobnosti o strašnem primeru Dawita Isaaka. Prav tako vem, da je gospa Malmström tej zadevi zelo predana.
Kolikor vem, je Dawit Isaak edini državljan EU, ki je v zaporu zaradi uveljavljanja pravice do svobodnega izražanja. Se ne bi EU morala potemtakem združiti in dati posebno skupno izjavo o Dawitu Isaaku? Bi moral Svet preučiti vprašanje posebne izjave? Morda bi morala iti gospa Malmström ali nekdo drug v Eritrejo in se poskusiti sestati z Dawitom Isaakom in tudi predsednikom Isaiasom Afewerkijem. Upam, da se bo to zgodilo, ker menim, da je povsem nesmiselno, da državljan EU leto za letom ostaja v zaporu brez sodnega procesa, očitno zelo bolan in morda izpostavljen tveganju, da v zaporu umre.
Cecilia Malmström
Gospodu Schmidtu bi rada povedala, da z njim resnično delim veliko zaskrbljenost in razočaranje, ker se to stanje nadaljuje iz leta v leto in ni nobene možnosti, da bi prišli do eritrejskih oblasti. Prepričana sem, da ste gospod Schmidt in drugi poslanci videli poročanja iz Eritreje in poslušali razgovore z njenim predsednikom. Z njim ni prijetno imeti opravka, v Eritreji pa je zloraba močno razširjena.
Še naprej sodelujemo z vsemi kanali, za katere vemo, vendar pa nimamo dostopa do zapora. Ni nam uspelo, da bi ga obiskali, zato ne vemo, kako je z njim. Seveda ne bomo izključili možnosti obiska, če bomo menili, da bi lahko v tej zadevi dosegli napredek, vendar pa zaenkrat ni mogoče dobiti kakršne koli obljube, da bi ga lahko obiskali ali se o njem pogovarjali ali da bi se z njim lahko srečala njegova družina, ki je tam, v Eritreji. To je neverjetno razočaranje. Podali smo zelo jasno izjavo. Kot je dejal gospod Schmidt, je, kolikor vem, Dawit Isaak edini politični zapornik, ki je iz EU in trenutno v zaporu. Na različne načine delujemo, da bi povečali pritisk na eritrejske oblasti in da bi te doumele, da je treba Dawita Isaaka in njegove sojetnike izpustiti, če nič drugega, potem v skladu s konvencijami, ki jih je država podpisala, vendar pa je s to državo zelo težko imeti kakršen koli normalen dialog.
Predsednica
Dodatnih vprašanj k temu vprašanju ni, zato bomo prešli k naslednjemu.

Zadeva: Strategija EU o alkoholu
Kmalu bodo minila tri leta od sprejetja strategije EU o alkoholu. Do poletja 2009 naj bi bila podana ocena o strategiji. Na žalost kaže, da je bilo ocenjevanje odloženo. Za Švedsko je bila politika o alkoholu vedno pomembno in prednostno vprašanje pri sodelovanju v EU.
Ali si bo švedsko predsedstvo prizadevalo, da se ocena v najkrajšem času opravi? Če je odgovor da, kdaj naj bi to bilo?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - (SV) Hvala vam, gospa Hedh. Najprej bi rada gospo Hedh spomnila, da je švedsko predsedstvo alkohol in zdravje uvrstilo visoko na dnevni red kot pomemben vidik izvajanja strategije EU v podporo državam članicam pri zmanjševanju z alkoholom povezane škode.
Ob upoštevanju tega smo že imeli tri večje dogodke. Prvi je bil neformalno srečanje ministrov za zdravje v Jönköpingu julija, kjer je bila posebna pozornost namenjena prodaji in trženju alkoholnih pijač in njunemu vplivu na uživanje alkohola med mladimi. Drugi dogodek je bil strokovna konferenca o alkoholu in zdravju v Stockholmu 21. in 22. septembra, ki je želela podpreti trajnostno, dolgoročno in celovito strategijo glede alkohola v EU. Sodelovalo je več kot 450 ljudi iz praktično vseh držav članic EU, ki so zelo močno podprli švedske prednostne naloge na področju alkohola in zdravja.
Tretji dogodek je bilo globalno strokovno zasedanje o alkoholu, zdravju in družbenem razvoju, ki je potekalo 23. septembra. Dogodek sta v sodelovanju s SIDA (Švedsko agencijo za mednarodno razvojno sodelovanje) organizirali švedsko predsedstvo in norveško Ministrstvo za zdravje in zdravstvene storitve, sponzorirala pa ga je Svetovna zdravstvena organizacija. Cilj je bil prispevati k globalni strategiji, ko se bo maja naslednje leto sestala Svetovna zdravstvena skupščina. Na tem zasedanju so bile predstavljene nove ugotovitve v zvezi s povezavo med škodljivo uporabo alkohola, družbenim razvojem in širjenjem nalezljivih bolezni, kot so HIV/AIDS in tuberkuloza, kar je pomembna povezava, ki jo velja upoštevati.
Zato se odgovor na vprašanje "si bo švedsko predsedstvo prizadevalo, da se ocena v najkrajšem času opravi?" glasi da; sprejem strategije za EU v letu 2006 je bil pomemben korak. Z njenim sprejetjem je Komisija priznala, da je alkohol eden od ključnih dejavnikov za ugotavljanje zdravja znotraj EU in prav tako dejstvo, da je EU odgovorna za reševanje vprašanja tveganega in škodljivega uživanja alkohola. To je še okrepila podpora vseh ministrov za zdravje v EU v sklepih, ki so bili doseženi novembra 2006.
Komisija od 1. januarja 2007 spremlja trende v uživanju alkohola in z alkoholom povezano škodo kot tudi spremembe politike v EU. Čeprav smo na številnih področjih opazili napredek, je bilo povsem premalo časa, da bi ocenili celoten vpliv alkoholne politike na zdravje in pivske navade. Prvo poročilo Komisije, ki je bilo predloženo na strokovni konferenci pred štirimi tedni, je bilo poročilo o stanju glede strategije EU o alkoholu. To je vmesno poročilo pred končnim, ki naj bi bilo predloženo 2012.
Predsedstvo bo seveda pregledalo poročilo o stanju in preučilo rezultate strokovne konference o alkoholu in zdravju. Napredek bomo spremljali. Prav tako financiramo številne nove študije, s katerimi želimo zagotoviti, da alkohol ostaja visoko na dnevnem redu EU. Ena od študij, ki jo financiramo, bo preučila učinek trženja alkohola na mlade, druga pa bo spremljala vpliv alkohola na starejše v 10 državah članicah EU, še ena bo raziskovala vpliv, ki ga ima čezmejna trgovina na nacionalno politiko o alkoholu.
V osnutku sklepov glede alkohola in zdravja, o katerih se trenutno razpravlja v delovni skupini Sveta, predlagamo, da je treba Komisijo pozvati, naj začne analizirati in iskati prednostne naloge za naslednjo fazo dela na področju alkohola in zdravja, da se poudari dejstvo, da je treba gledati na obdobje po 2012, ko bo zaključena ocena in sedanja strategija o alkoholu. Na podlagi te razprave je cilj predsedstva sprejeti sklepe Sveta v podporo strategiji o alkoholu decembra 2009. .
Anna Hedh
(SV) Gospa Malmström, vem, da je imelo predsedstvo več tvornih konferenc in je tej zadevi posvetilo veliko časa.
Moje vprašanje se je nanašalo na alkoholno strategijo, še zlasti ker sem isto vprašanje zastavila že prej, pred približno šestimi meseci. Tedaj mi je bilo rečeno, da bodo strategijo o alkoholu ocenili pred poletjem. To vprašanje sem zastavila, ker se zadeva ni pojavila na dnevnem redu.
Veliko se je zgodilo, odkar je švedsko predsedstvo leta 2001 predlagalo strategijo EU o alkoholu. Strategija o alkoholu je bila sprejeta 2006 in od tedaj se je prav tako veliko zgodilo. Nekatere države članice so na primer dvignile starostno omejitev, nekatere so povečale davke na alkohol, nekatere pa znižale omejitev koncentracije alkohola v krvi. To me zelo veseli. Želela bi si, da bi šlo švedsko predsedstvo še nekoliko dlje, morda glede oglaševanja, vendar sem kljub temu zadovoljna, da je bila izvedena študija o oglaševanju, alkoholu in mladih.
Cecilia Malmström
Hvala za vašo podporo v tej zadevi. To vprašanje smo se res trudili poudariti, ker je seveda okvir, znotraj katerega EU deluje: organiziranje konferenc, izdelava študij, določitev časovnega razporeda, da se zagotovi premikanje naprej, kot tudi zagotovitev vključevanja prihodnjih predsedstev. Zadovoljna sem, da nam je uspelo odpraviti nesporazum, ki se je očitno pojavil. Namen je bil pripraviti vmesno poročilo, ki je seveda prav tako pomembno in ki si ga bomo pogledali in analizirali, končna ocena pa naj bi potekala 2012. Medtem je treba še ogromno postoriti in prav tako lahko potrdim, da nekatere države članice vlagajo ogromno naporov, saj se v državah članicah zdaj vsi zavedajo posledic, ki jih ima uživanje alkohola na zdravje.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ministrica, na ravni EU število smrtnih primerov v prometnih nesrečah pada, vendar pa visoko zastavljeni cilji naslednje leto ne bodo doseženi. Glavni vzrok je alkohol. V nekaterih državah je število samomorov strašno visoko in spet je za to kriv alkohol.
Se vam ne zdi, da bi morali na ravni EU še okrepiti že tako stroge ukrepe glede uživanja alkohola in slediti zgledu Skandinavije? Uživanje bi bilo treba še zlasti omejiti za mlade. Bi Švedska želela začeti s tem?
Catherine Stihler
Ministrico bi rada opozorila na dejstvo, da na Škotskem v volilnem okrožju, ki ga zastopam, trenutno poteka razprava o določanju najnižjih cen za alkoholne izdelke. To priložnost bi rada izkoristila in ministrico vprašala, če v Svetu poteka kakršna koli razprava o vprašanju določanja najnižjih cen za alkoholne izdelke. Na Škotskem poteka obsežna razprava in zanima me, kakšna so pričakovanja Sveta in ali se o tem sploh razpravlja.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Ena od petih prednostnih tem v strategiji EU o alkoholu je prav zmanjšanje poškodb in smrtnih žrtev v prometnih nesrečah, povezanih z alkoholom. To pa je, kot je dejal poslanec, zelo velik problem in povzroča ogromno trpljenja, ima pa tudi gospodarske stroške.
Komisija je predlagala sprejetje nižje mejne vrednosti za neizkušene in poklicne voznike, države, ki te omejitve že uporabljajo, pa naj bi jih ne zmanjševale. To je priporočilo v zvezi s tem, z državami članicami pa sodelujemo.
Številne države ta priporočila že uporabljajo, potekajo pa tudi številne dejavnosti ozaveščanja, ki razpravljajo o tem vprašanju.
Ne poznam nobene razprave o cenah, ki bi trenutno potekala. Morda še bodo. To bom preverila pri kolegu, ministru za zdravje, ki je za to odgovoren, vendar mislim, da se trenutno o tem posebnem vprašanju ne razpravlja.
Prav zdaj se spremljajo številna druga z alkoholom povezana vprašanja, s tem pa verjetno trenutno ne, ker to seveda ni pristojnost EU.
Zadeva: Okoljski vidiki plinovodov
V Evropski uniji veliko pozornosti namenjamo okoljskim vidikom novih plinovodov, ki jih gradijo v Evropsko unijo (plinovodi Nabucco, Severni tok in Južni tok). Zaradi svoje velikosti in možnih učinkov na okolje v baltski regiji je plinovod Severni tok, ki poteka pod Baltskim morjem, izjemen projekt.
Kakšne nevarnosti bi lahko po mnenju švedskega predsedstva povzročila gradnja plinovoda in kakšno ukrepe je predvidelo za njihovo odpravo?
Cecilia Malmström
Severni tok je edinstven projekt za območje Baltskega morja zaradi njegove velikosti in možnih posledic. Svet se zaveda dvomov, ki obstajajo v zvezi z okoljskimi vidiki projekta plinovoda Severni tok in je skrbno upošteval julija lani sprejet sklep Evropskega parlamenta o okoljskih vplivih načrtovanega plinovoda v Baltskem morju, ki povezuje Rusijo in Nemčijo.
Vse države članice EU in Evropska skupnost so stranke Konvencije Združenih narodov iz Espooja iz leta 1991. To je konvencija o presoji čezmejnih vplivov na okolje. Ta konvencija vsebuje številne pomembne obveznosti, ki so za stranke zavezujoče, s ciljem zagotoviti izvedbo presoje vplivov na okolje, kar vključuje posvetovanje z drugimi strankami, na katere določen projekt vpliva.
Vpliv projekta Severni tok na občutljivo okolje Baltskega morja je zelo pomemben in ga je treba previdno preučiti. Prizadeta bi lahko bila območja Natura 2000 kot tudi območja, kjer so rudniki in kjer je bilo odvrženo kemično orožje. Širjenje usedlin bi lahko prizadelo morske živalske in rastlinske vrste, vplivalo pa bi tudi na ribiško industrijo. Dejstvo, da je plinovod v bližini pomembnih plovnih poti, bi lahko imelo za posledico tveganje za okolje in varnost.
Vse države okrog Baltskega morja že tri dela sodelujejo v okviru Konvencije iz Espooja, da bi opredelile, kako se te obveznosti nanašajo na način izvedbe tega projekta.
Vendar bi Svet rad poudaril, da je projekt Severni tok zasebno podjetje. Zato morajo stranke, odgovorne za projekt, zagotoviti informacije, ki dokazujejo, da projekt upošteva zadevno zakonodajo pod nadzorom prizadetih držav članic.
Zato Svet ne more komentirati projekta Severni tok na kakršen koli način, ki bi ga bilo mogoče tolmačiti kot poseganje v nacionalne pravne procese.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Ministrica, hvala za vaš res obsežen odgovor. Ta zadeva Švedsko očitno močno zadeva, še toliko bolj, ker je Švedska država ob Baltskem morju. Rad bi poudaril le eno stvar, da namreč takšnim zadevam ne moremo nikoli nameniti preveč pozornosti. Prav tako bi rad dejal, da to verjetno drži in da bo Švedska med predsedovanjem to zadevo nenehno pozorno spremljala in sprejela ustrezne ukrepe.
Cecilia Malmström
Lahko vam zagotovim, poslanci, da Švedska to počne. Ko gre za občutljivo okolje Baltskega morja, ki ga seveda ogroža vsak projekt, ki naj bi se izvajal, smo zelo oprezni in smo zato prav v zvezi s tem projektom, ki ga zdaj različni ustrezni organi preučujejo in preverjajo, postavili zelo stroge okoljske zahteve. Ker ne gre za švedsko ozemlje, ki ga to prizadene, ampak švedsko ekonomsko cono, smo bili zelo previdni in poudarili, da so podlaga stališčem, ki naj bi jih sprejeli, mednarodne konvencije, kot je Konvencija iz Espooja. Ne smemo sprejemati političnih ali gospodarskih presoj. To je tisto, kar lahko država Švedska preuči, in to je prav zares to, kar počnemo.
Zadeva: Odstranitev ovir za prosto gibanje delovne sile med državami članicami
Švedsko predsedstvo meni, da se morajo v sedanjem času gospodarske krize države članice enotno odzvati na izzive, najti rešitve za izhod iz gospodarske in finančne krize ter zlasti zmanjšati brezposelnost in njene negativne posledice. Sedanje ovire za prosto gibanje delavcev držav članic, ki so k Uniji pristopile po 1. maju 2004, predstavljajo kratenje pravic državljanom teh držav ter lahko privedejo do nezakonitega dela in socialnega dampinga. Odprava teh ovir v enaki meri ščiti priseljene in domače delavce. Ker se je švedsko predsedstvo obvezalo, da bo vodilo aktivno politiko na trgu delovne sile ter zagotavljalo boljše prilagajanje in večjo mobilnost, ali lahko Svet navede, katere dejanske ukrepe misli sprejeti za hitro odpravo ovir, ki otežujejo prosto gibanje delavcev iz držav članic, ki so pristopile k Evropski uniji po 1. maju 2004?
Cecilia Malmström
Svet želi poudariti, da je prosti pretok ljudi ena od temeljnih pravic, ki jih zagotavlja zakonodaja Skupnosti, in vključuje pravico državljanov EU, da živijo in delajo v drugi državi članici.
Na zasedanju 9. marca 2009 je Svet povabilo naslovil na države članice, kjer še vedno veljajo prehodna pravila, ki omejujejo prosti pretok. Takrat je Svet na podlagi razpoložljivih informacij dejal, da morajo te države članice razmisliti glede nadaljnje uporabe teh omejitev. Države članice so bile prav tako pozvane, naj v tretji fazi odpravijo omejitve, če v zadevnih državah članicah na trgih dela ni mogoče opredeliti resnih motenj ali tveganja resnih motenj.
Svet je države članice prav tako opozoril, da je treba državljanom iz držav članic dati prednost pred delovno silo, ki prihaja izven EU, in da se zaščita državljanov iz novih držav članic, ki že bivajo in delajo v državi članici, ohrani tudi v prehodnih obdobjih. V zvezi s prejšnjimi pristopi se v skladu s prakso upoštevajo tudi pravice družinskih članov.
Svet je poudaril močne elemente diferenciacije in prožnost pravil o prostem pretoku delavcev. Države članice so izjavile, da si bodo v skladu z nacionalno zakonodajo prizadevale državljanom iz zadevnih novih držav članic zagotoviti povečan dostop do delovnega trga, da bi tako pospešile približevanje zakonodaji Skupnosti.
Komisija je novembra 2008 predlagala sporočilo o vplivih prostega pretoka delavcev v okviru širitve EU. Komisija poudarja, da so delavci iz Bolgarije, Romunije in držav članic EU-10 v državah prejemnicah pomagali zadostiti večje povpraševanje po delovni sili in tako pomembno prispevali k trajnostni gospodarski rasti. Obravnavani dokazi pomenijo, da mobilnost znotraj EU po širitvi ni vodila - in je malo verjetno, da bi pripeljala - do resnih motenj na trgu dela.
Komisija prav tako ugotavlja, da na obseg in smer tokov mobilnosti bolj vplivata splošna ponudba in povpraševanje po delovni sili kot pa pravila, ki omejujejo dostop do trga dela. Komisija ugotavlja, da lahko omejitve, ki jih izvajajo države članice, zavlečejo prilagoditve delovnega trga in celo povečajo pogostnost neprijavljenega dela.
Prosti pretok delovne sile je za Evropsko unijo pomembna prednostna naloga. Pretok delovne sile pomaga ustvariti več delovnih mest, tako da se gospodarstvo lahko prilagaja tudi med gospodarsko krizo. Pretok delavcev prav tako pomaga zmanjšati socialno marginalizacijo in revščino.
V zvezi s prehodnim obdobjem za prosti pretok, o katerem je spraševala poslanka, imajo države članice pravico obdržati omejitve do konca tretje faze prehodnega obdobja. Vendar pa Svet meni, da se gospodarska kriza, ki jo trenutno doživlja Evropa, ne bi smela uporabiti kot razlog za nadaljevanje uporabe prehodnih pravil. Celo v obdobjih, ko je povpraševanje po delovni sili nizko, delodajalci težko zapolnijo prosta delovna mesta s prosilci iz svojih držav.
Svet redno pregleduje vprašanje prehodnih ureditev. Zadnji pregled je potekal na zasedanju junija 2009, ko se je Svet seznanil z informacijami Komisije o učinku prostega pretoka po širitvi EU. Komisija je Svet obvestila, da so tri države članice od EU-15 pred 1. majem 2009 obvestile Komisijo o resnih motnjah na trgu dela ali tveganju takšnih motenj. V Nemčiji in Avstriji z ohranitvijo zahteve po delovnem dovoljenju še naprej veljajo omejitve glede dostopa na trg dela, Združeno kraljestvo pa uporablja sistem naknadne prijave, ki delavcem omogoča, da začnejo delati, vendar se morajo v 30 dneh prijaviti.
V informacijah, ki jih je zagotovila Svetu, Komisija prav tako navaja, da bo zagotovila spoštovanje določb v pristopni pogodbi in si je pridržala pravico, da od tistih držav članic, ki še naprej uporabljajo omejitve, zahteva pojasnila.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada bi vas vprašala, ali je kot del dnevnega reda švedskega predsedstva v vašem časovnem načrtu kakšen ukrep, namenjen nadaljnjemu prepričevanju držav članic, ki ohranjajo ovire za prosti pretok delovne sile, da bi jih odstranile. Moje drugo vprašanje je, ali želite takšen predlog o odpravi ovir, ki preprečujejo prosti pretok delovne sile, vključiti kot del sklepov švedskega predsedstva.
Cecilia Malmström
Poslanki bi se rada zahvalila. Vsi v sedanjem triu francoskega, češkega in švedskega predsedstva so v svojih sklepih potrdili, da je širitev EU prinesla veliko prednost, da je vodila k gospodarski rasti in ni ničesar, kar bi kazalo na to, da so se pojavile resne gospodarske motnje.
Vzpostavili smo mehanizme, s katerimi s Komisijo redno pregledujemo prehodna pravila. Med temi pregledi lahko države članice seveda pozovemo, da sprejmejo ukrepe, potrebne za odpravo diskriminatorne zakonodaje in zagotovitev uporabe usposobljene delovne sile znotraj celotne EU, s povsem pravnimi vidiki pa se ukvarjamo skupaj s Komisijo. Kot sem rekla že prej, smo takšen pregled izvedli na začetku letošnjega leta.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, kolegica poslanka, ki je zastavila vprašanje, se je v svojih pripombah seveda osredotočila na razmere v tistih državah članicah, kjer se deli prebivalstva selijo, da bi delo iskali drugje. To lahko razumem.
Nasprotno pa je Avstrija tako kot Nemčija država z velikim priseljevanjem in bi lahko dosegla podaljšanje prehodnega obdobja, dokler se trg dela v celoti ne odpre. Razlogi za to so jasni. Negativne posledice preseljevanja in porazdelitve, ki izhajajo predvsem iz velikih razlik v dohodku, bi se glede na sedanje težave na trgu dela in povečano priseljevanje lahko odražale na delovnem trgu, ki bi bil znatno preobremenjen, kar bi vodilo do družbenih napetosti, ki se jim vsi želimo izogniti.
Zato se moje vprašanje glasi: se bodo problemi, s katerimi se spopadata Avstrija in Nemčija, priznali in ali se načrtujejo ustrezne rešitve?
Cecilia Malmström
Gospodarska kriza in brezposelnost sta močno prizadeli vse države članice. Podatki se sicer nekoliko razlikujejo, vendar so vse močno prizadete. Država ima pravico, da uvede prehodna pravila, kar je Avstrija na primer storila, obstaja pa možnost, da se s posebnimi postopki ta pravila podaljšajo, če se Komisiji zagotovi utemeljitev. Glede natančnih razmer v Avstriji nisem dovolj obveščena. Ne vem, ali so tam problemi večji kot kjer koli drugje. Kot sem rekla, imajo vse države članice v zvezi s trgom dela ogromne probleme.
Komisija v svojem poročilu navaja, da nič ne nakazuje, da bi se zaradi prostega pretoka v kateri koli državi članici pojavile motnje. Na Švedskem, v moji državi, ki prav tako doživlja zelo visoko brezposelnost, nismo opazili prav nobene povezave med prostim pretokom in brezposelnostjo. Ljudje, ki so prišli iz drugih držav članic EU, so bili dobrodošli in jih je trg dela sprejel.
Zadeva: Turško nadlegovanje zračnih plovil Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic (Frontex)
Od maja 2009 do danes je bilo ugotovljenih šest primerov turškega nadlegovanja z letali ali radijskimi sporočili, uperjenih proti zračnim plovilom Evropske agencije za upravljanje in operativno sodelovanje na zunanjih mejah držav članic (Frontex). Zadnji tak dogodek je bil 8. septembra 2009, ko je Frontexov helikopter z dvema latvijskima pilotoma letel z otoka Kos na otok Samos. Med poletom nad otokom Farmakonisi so ga s turškega radarja v Datçi radijsko nadlegovali z zahtevo, naj se umakne z območja in predloži načrt leta.
Ali je bil Svet obveščen o tem dogodku? Kaj meni o tem? Kakšne ukrepe proti Turčiji bo sprejel?
Cecilia Malmström
Da, Svet je seznanjen s primeri, ki jih omenja poslanec. Predsedstvo bi rado povedalo, da mora Turčija kot država kandidatka z Evropsko unijo deliti vrednote in cilje v skladu s pogodbami. Jasna zavezanost dobrim sosedskim odnosom in mirno reševanje sporov je ključna in pomembna zahteva za članstvo v EU. V skladu z okvirom za pogajanja in ustreznimi sklepi Sveta je EU Turčijo pozvala, naj se izogiba kakršnih koli groženj, povodov za spore ali ukrepov, ki bi lahko škodovali dobrim odnosom in možnosti miroljubnega reševanja sporov.
Poslancu bi rada zagotovila, da EU sistematično obravnava vprašanje dobrih sosedskih odnosov, nazadnje je bilo to na zasedanju Pridružitvenega sveta 19. maja in na sestanku med trojko EU in turškimi političnimi voditelji v Stockholmu julija letos.
Glede posebnega vprašanja o letalu Frontexa bi rada omenila, da Frontex usklajuje več skupnih operacij in pilotnih projektov. Te so pomemben prispevek k zaščiti morskih, kopnih in zunanjih zračnih mej Unije.
Ena od operacij je Poseidon 2009, pri kateri je gostiteljica Grčija. Namenjena je preprečevanju nedovoljenih prečkanj mej oseb, ki prihajajo iz Turčije ali so preko nje potovale in iz držav Severne Afrike in skušajo doseči grško obalo. Poslanec je s tem seveda seznanjen. Poseidon prav tako vsebuje nameščanje tehničnih objektov v evropskem zračnem prostoru na mejah grških otokov. Turčija je bila o operaciji seveda obveščena.
Trenutno v zvezi z operativnim sodelovanjem med Frontexom in pristojnimi turškimi oblastmi potekajo pogajanja glede delovnih metod. To je zelo pozitivno. Sporazum bi zajemal izmenjavo informacij, za turške oblasti pa priložnosti, da sodelujejo v skupnih operacijah Frontexa. Tovrstno delo bi bilo lahko pomemben del pri preprečevanju nezakonitega priseljevanja in bi lahko pomagalo izboljšati sosedske odnose.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa predsednica, ministrica, še enkrat bi rad ponovil, kako cenim vaša poštena prizadevanja, da odgovorite na naša vprašanja, vendar mi dovolite reči, da iz tega, kar ste povedali, sledi, da ste očitno seznanjeni z dogodkom. S Turčijo sodelujemo, vendar mi niste jasno odgovorili in zato se želim še enkrat osredotočiti in ponoviti vprašanje, ali je bil med misijo Frontexa kršen turški zračni prostor, kot to trdi Turčija.
To sprašujem zato, ker po tem postopku preiskujemo, ali Turčija spodbija grške suverene pravice. Poleg tega bi vas spomnil, da je med nedavnim obiskom v Grčiji namestnik izvršnega direktorja Frontexa, gospod Fernandez, zatrdil, da do takšne kršitve ni prišlo, pri čemer se je skliceval na poročilo pilota v zvezi s to zadevo. Naj se torej vrnem k vprašanju: je med misijo Frontexa prišlo do kršitve, kot to trdi Turčija, ali ne in kaj delate v zvezi s tem?
Cecilia Malmström
Švedsko predsedstvo težko ugotovi, kdaj natančno pride do kršitve in kdaj ne. Večkrat so nas obvestili o zaskrbljenosti številnih naših grških kolegov. O tem smo razpravljali in prav tako pozivali k pogovorom in jih imeli s turškimi oblastmi in našimi turškimi sogovorniki ter jih pozvali, naj si prizadevajo za izboljšanje sosedskih odnosov. Predsedstvo zelo težko presodi, ali je prišlo do kršitve ali ne? Seveda to temelji na mednarodnih konvencijah in je dvostransko vprašanje med dvema državama članicama.
Predsednica
Gospa Morvai, nakazali ste, da želite še enkrat besedo. Če je dopolnilno vprašanje, imate besedo 30 sekund.
Krisztina Morvai
Gospa predsednica, verjetno mi berete misli, saj nisem nakazala, da bi želela besedo, sem se pa želela opravičiti, ker sem vam odvzela dodatnih 20 sekund te izredno živahne, obsežne demokratične razprave za tako nepomembno vprašanje, kot je množična policijska brutalnost in politični zaporniki v državi članici. Se opravičujem.
Predsednica
Če imate vprašanje, ga morate posredovati na običajen način v pisni obliki in potem se lahko, če je ustrezno, nanj odgovori. Številni poslanci si želijo, da bi nocoj dobili odgovore na svoja vprašanja in iz spoštovanja do njih, bi to radi izvedli na urejen način.
(Vprašanje 8 ni bilo zastavljeno, ker je bil spraševalec odsoten)

Zadeva: Revizija Uredbe (ES) št. 1/2005
Ali lahko Svet predstavi mnenje predsedstva o reviziji Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom? Ali je predsedstvo seznanjeno z vsemi morebitnimi posledicami revizije?
Cecilia Malmström
Hvala za vaše vprašanje. Svet je prav tako kot poslanka zaskrbljen glede dobrega počutja živali. Predsedstvo se je septembra odzvalo na podobno vprašanje gospe Harkin in tedaj izjavilo, da je eden od ciljev švedskega predsedstva spodbuditi razpravo o dobrem počutju živali, in to je navedeno kot ena od prednostnih nalog našega predsedstva.
Na zasedanju 7. septembra letos je Svet od Komisije prejel novico, da bo osnutek predloga za revizijo Uredbe (ES) št. 1/2005 o zaščiti živali med prevozom predložen v najkrajšem možnem času. Na istem zasedanju je Svet pridobil stališča delegacij glede potrebe po novih instrumentih za izboljšanje nadzora in inšpekcijskih pregledov mednarodnih prevozov živih živali, na primer satelitskih navigacijskih sistemov. Ustrezen satelitski navigacijski sistem bi lahko olajšal nadzor, ki ga izvajajo organi v državah članicah, saj je trenutno ob uporabi instrumentov, ki jih imamo danes, zelo težko dokazati pomanjkanje skladnosti.
Uredba (ES) št. 1/2005 je močnejši del zakonodaje o zaščiti živali med komercialnimi prevozi, saj ugotavlja zadevne stranke in jim dodeli področja pristojnosti in uvaja strožje ukrepe v obliki dovoljenj in inšpekcijskih pregledov kot tudi strožja pravila za prevoz.
Določenih vidikov prevoza živali določbe ne zajemajo, in sicer največjega števila voženj in prostorskih zahtev za živali. V skladu s členom 32 Uredbe naj bi se ti vidiki vključili v poročilo, ki naj bi se predstavilo v štirih letih in ga lahko spremlja nov predlog.
Predsedstvo lahko potrdi, da nameravamo začeti preučevati predlog Komisije o pregledu uredbe takoj, ko ga bo Komisija predložila. To se še ni zgodilo, ampak ko pride, se bo preučevanje začelo, saj z državami članicami delimo zanimanje za revizijo te uredbe.
Mairead McGuinness
Hvala za vaš celovit odgovor.
Tudi mene skrbi dobro počutje živali, vendar želim realistično uredbo, ki bo omogočala trgovino z živalmi, ki je zakonita in bolje nadzorovana, in bi predlagala, da ne potrebujemo dodatne uredbe. Potrebujemo povsem pravilno izvajanje obstoječih uredb in menim, da so pripombe glede navigacije itd. v tej razpravi koristne. Pustimo, naj znanost narekuje.
Prosila bi vas, da se morda osredotočite na prevoz konjev. To je poseben problem in predpisi se ne izvajajo. Mogoče bi lahko podali kakšno pripombo o tem.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Nisem strokovnjakinja za konje na področju prevoza živali, vendar sem poslušala vaš predlog in ga bom vzela s seboj.
Strinjam se z vami, da se običajno kar pogosto zgodi, da manjka izvajanje, in ne gre vedno za potrebo po novi uredbi. Ko bo Komisija poslala predlog, si ga bomo pogledali, ga ovrednotili in videli, ali obstaja potreba po dodatnih ukrepih ali, kot ste namignili, le potreba, da se okrepi izvajanje. Zato se bomo k temu vrnili takoj, ko dobimo predlog Komisije.
Seán Kelly
Naj nadaljujem v slogu vprašanja moje kolegice gospe McGuinness: Glede na to, da je Irska otoška država, je močno odvisna od prevoza živali prek morja. V industriji mnogi gledajo na omejitve, ki se izvajajo in so predlagane za izvajanje, kot nesprejemljivo visoke stroške. Bi lahko to upoštevali, ko boste izvajali revizijo? Če ne bomo imeli živega prevoza, bo začel med tovarnami delovati kartel, kar bo še bolj znižalo cene, vse več ljudi pa bo opustilo kmetovanje.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Zavedam se težav v zvezi z razmerami na Irskem, ker je otok in je odvisna od prevoza.
Mislim, da je pri vsej zakonodaji še zlasti pomembno, da si močno prizadevamo. Zavedamo se pritiska državljanov, da se posvečamo dobremu počutju živali, vendar je to treba storiti ustrezno in ovrednotiti, kar je že narejeno. So določbe zadostne? So potrebne? Ali obstaja dodatna potreba? Ali potrebujemo izvajanje? Vse to moramo upoštevati, preden se lotimo dodatnega urejanja.
Prepričana sem, da bodo imele med razpravo, ki jo bomo imeli z državami članicami, vse priložnost, da s svojim prispevkom predstavijo svoje posebne razmere.

Zadeva: Delovno področje Komisije, posvečeno športu
Ker je stopnja debelosti pri otrocih v EU 27 vse višja in ker je zaradi staranja prebivalstva EU vse pomembneje ohraniti zdravja v vseh življenjskih obdobjih, je treba pozdraviti vključitev športa med pristojnosti EU v okviru Lizbonske pogodbe. Bi Svet podprl pobude, da bi šport izrecno vključili v delovno področje enega novih komisarjev in tako izrazil okrepljeno priznavanje športa v pogodbi?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Pri športni dejavnosti se danes že uveljavlja zakonodaja EU in, kot je poslanec upravičeno poudaril, bo z začetkom veljavnosti Lizbonska pogodba EU zagotovila pravno podlago, ki bo omogočala spodbujanje vprašanj o evropskem športu ob upoštevanju posebnega značaja športa, njegovih struktur, ki temeljijo na prostovoljnih dejavnostih, ter njegove družbene in izobraževalne funkcije.
Vendar pa Svet ne more zavzeti stališča glede notranje organizacije naslednje Komisije, kar v skladu s pogodbo zadeva predsednika Komisije.
Strinjam se, da gresta šport in zdravje z roko v roki. Športne dejavnosti prav tako spodbujajo socialno kohezijo, demokracijo in osebni razvoj. Šport je zagotovo tudi razvedrilo, to velja tako za igranje domačega nogometnega kluba kot mednarodna tekmovanja.
Prepričana sem, da je svobodno in neodvisno športno gibanje odgovorno tudi glede družbenih zadev, kot so javno zdravje in varovanje demokratičnih vrednot.
Švedsko predsedstvo športno politiko obravnava predvsem kot nacionalno vprašanje. Zato je treba biti previden glede novih predlogov in programov, ki politike širijo na raven EU na način, ki bi lahko škodil dobro uveljavljenim sistemom, kot na primer tistim, ki jih je civilna družba oblikovala z leti.
Seán Kelly
Najprej bi se vam rad zahvalil, da ste sprejeli moje vprašanje: To zelo cenim. Hvala tudi za vaš odgovor, ki je bil zelo izčrpen. Mislim, da ste zelo jasno opisali vrednost športa, še zlasti glede zdravja, in precej prepričan sem, da bomo ob uveljavitvi Lizbonske pogodbe lahko hodili z roko v roki, da bomo poskrbeli, da bo šport kot pristojnost Evropske unije deležen ustrezne spodbude in obveščanja javnosti.
Mairead McGuinness
Zahvaljujem se vam, da ste sprejeli to vprašanje, kajti gospod Kelly je zelo zadržan in ni povedal, da je nekdanji predsednik Keltskega atletskega združenja, najpomembnejšega športnega gibanja na Irskem, in od tod izvira tudi njegovo zanimanje za šport. Glede tega je zelo skromen, jaz pa sem mnenja, da bi to morali vedeti.
Predsednica
Zahvaljujem se vam za to informacijo.
Čas za vprašanja Komisiji se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
