Pravice pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je priporočilo za drugo obravnavo Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o stališču Sveta iz prve obravnave z namenom sprejetja direktive Evropskega parlamenta in Sveta o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (11038/2/2010 - C7-0266/2010 -
(Poročevalka: Françoise Grossetête).
Françoise Grossetête
Gospod predsednik, govorila bom štiri minute, preostali dve minuti pa bom prihranila za konec razprave.
Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, končno lahko vidimo luč na koncu predora pri tej zadevi, ki je izjemno pomembna za paciente.
Nismo mogli biti še naprej v nejasnem položaju, v katerem je Sodišče Evropske unije predpisovalo pravo. Direktiva zdaj določa jasna pravila za mobilnost pacientov v Evropi. Kakšno zdravljenje je mogoče prejeti v tujini? Kako in na podlagi kakšnih meril je mogoče prejeti povračilo stroškov? Kako si država članica zdravstvenega zavarovanja in država članica zdravljenja delita odgovornosti? Vsi odgovori na ta vprašanja so zdaj v osnutku direktive.
Naj se najprej zahvalim belgijskemu predsedstvu za odlično delo ves čas pogajanj. Sposobnost belgijskega predsedstva za prepričevanje je imela odločilno vlogo, saj je treba poudariti, da več držav članic ni želelo te direktive. Menim, da je bilo to neodgovorno.
Prav tako bi rada izrazila spoštovanje svojemu prijatelju in nekdanjemu poslancu gospodu Bowisu, ki je na galeriji. Tudi on je kot poročevalec na prvi obravnavi sodeloval pri pripravi te direktive in se je vedno boril za pravice pacientov. Seveda bi se rada zahvalila tudi komisarju Dalliju in svojim kolegom poročevalcem v senci, ki so zelo dejavno prispevali k dokončanju pogajanj in brez katerih ne bi bilo mogoče doseči ničesar.
Kaj imajo pacienti od tega? Zaradi napredka v medicini ni več mogoče najti storitev zdravstvenega varstva za vse bolezni v bližini doma in je včasih zanje treba iti v tujino. Tako je lahko v primeru pacientov, ki živijo v obmejnih regijah, kjer je zdravstveno varstvo v tujini včasih bližje od zdravstvenega varstva v njihovi državi. Tako je lahko tudi zaradi dejstva, da je v drugi državi članici na voljo več sredstev in strokovnega znanja, na primer za nekatere visoko specializirane načine zdravljenja.
Za nekatere Evropejce je konec koncev morda zgolj bolj praktično, da se zdravijo zunaj svoje države zdravstvenega zavarovanja, ker njihova družina živi v drugi državi članici. Potrošniki, delavci, študentje in zdaj pacienti bodo lahko uveljavljali pravice do mobilnosti v Uniji zaradi jasne zakonodaje.
Seveda ne gre za spodbujanje kakršnega koli zdravstvenega turizma, saj so za sisteme socialne varnosti, njihovo organizacijo in njihovo upravljanje še naprej v celoti odgovorne države članice. Pacienti bodo zdaj v drugi državi članici na splošno lahko prejeli vse zdravstveno varstvo, do katerega so upravičeni doma, stroški pa jim bodo povrnjeni do višine, ki jo prevzema njihov sistem.
Za bolnišnično oskrbo, ki vključuje bivanje čez noč ali uporabo specializirane tehnologije ali tehnologije, povezane z visokimi stroški, lahko država članica vzpostavi sistem predhodne odobritve. Zaradi tega bo mogoče upoštevati potrebe po načrtovanju in vlaganju držav članic v lastno strukturo zdravstvenega varstva. Parlamentu je uspelo zagotoviti, da so pogoji za zavrnitev predhodne odobritve omejeni in določeni na obsežnem seznamu, tako da se pacientom zagotovi pravna varnost.
Parlament je dosegel napredek tudi pri drugih točkah: vsaka država članica bo morala vzpostaviti nacionalne kontaktne točke, da se pacientom na podlagi njihovih potreb zagotovijo kar se da dobre informacije in navodila. Vsaka nacionalna kontaktna točka bo delovala kot sistem "vse na enem mestu" in bo morala sodelovati z drugimi nacionalnimi kontaktnimi točkami. Zaradi tega bodo pacienti dobili jasne in točne informacije.
Vprašanje povračila stroškov, ki je dejansko temeljna ovira, se je zelo izboljšalo in lahko se uporabi bodisi mehanizem nadomestil, kakor je zdaj v okviru Uredbe (ES) št. 883/2004 o socialni varnosti, bodisi plačilo vnaprej, pri čemer bo pacient povračilo prejel kar se da hitro.
Končno nam je uspelo zagotoviti tudi to, da pacienti z redkimi boleznimi niso tako zelo prepuščeni samim sebi in lahko pridejo do zunanjega strokovnega znanja, potrebnega za diagnozo bolezni in pomoč pri zagotoviti predhodne odobritve za zdravstveno varstvo.
Za konec bom povedala, da bodo pacienti zaradi evropskega sodelovanja na področjih, kot so evropske referenčne mreže, imeli dostop do visoko specializirane oskrbe, pri čemer je cilj spodbujanje izmenjave izkušenj, tako da se v interesu pacientov izboljšajo učinkovitost, diagnoza in zdravljenje.
Zato si danes lahko rečemo, da smo dosegli svoj cilj, in še enkrat bi se rada zahvalila vsem svojim kolegom poslancem. Lahko bi rekla, da se s to direktivo gradi Evropa zdravja.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - Gospod predsednik, gospa Grossetête, spoštovani poslanci, naj nadaljujem v svojem maternem jeziku, madžarščini.
(HU) Zelo sem zadovoljna, da imam priložnost sodelovati v razpravi o direktivi o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. To je zelo pomemben trenutek, ker se zdaj po dveh letih in pol končujejo naši pogovori o tem zakonodajnem aktu. Predvsem naj se zahvalim vsem, ki so nam omogočili doseči ta zelo pomemben dogovor. Najprej prejšnjima članicama predsedniškega tria, Belgiji in njeni predhodnici Španiji, za odlično delo, s katerim sta prispevali k temu, da je bil ta kompromis dosežen v Svetu. Poleg tega bi se v imenu Sveta rada zahvalila Evropskemu parlamentu za odlično sodelovanje in pripravljenost na kompromis, ki sta privedla do tega dogovora. Prepričana sem, da bo dogovor zagotovil veliko koristi za paciente v Evropski uniji in da predstavlja še en pomemben korak pri zagotavljanju pravic evropskih pacientov.
Kot se vsi spominjamo, pogovori med tremi institucijami niso bili enostavni, vendar so do samega konca ostali konstruktivni in usmerjeni v rezultate ter bili prežeti z duhom kompromisa. Priznam, da tudi razprave v Evropskem parlamentu niso bile enostavne in da tudi poročilo, o katerem boste glasovali jutri, odraža kompromis med političnimi skupinami v Parlamentu. Zato bi priznanje rada izrazila tudi vsem, ki so s svojim delom prispevali k oblikovanju enotnega stališča tukaj v Parlamentu, in zlasti gospe Françoise Grossetête, s katero sva v tem parlamentu eno leto sedeli skoraj ena ob drugi, ter vsem soporočevalcem, brez sodelovanja katerih ta zakonodajni postopek ne bi mogel biti uspešen.
Prepričana sem, da bo sprejeto besedilo vzpostavilo ustrezno ravnovesje med pravicami pacientov, povezanimi s čezmejnim zdravstvenim varstvom, in obveznostjo držav članic, da organizirajo in zagotavljajo storitve zdravstvenega varstva in zdravstveno oskrbo. Na posvetovanjih med tremi institucijami je bilo pri več političnih vprašanjih mogoče najti rešitve, ki so bile sprejemljive za vse. Predvsem smo se strinjali pri vprašanjih, povezanih s kakovostjo in varnostjo storitev zdravstvenega varstva. Določili smo merila za predhodno odobritev in opredelili splošne pogoje, ki se uporabljajo za povračilo stroškov čezmejnega zdravstvenega varstva.
Poleg tega smo se strinjali glede vprašanj, povezanih z zdravljenjem pacientov z redkimi boleznimi, ter glede nadaljnjega sodelovanja držav članic v povezavi s sistemi e-zdravja. Svet meni, da smo dosegli najpomembnejši cilj, to je, konsolidacijo sodne prakse Sodišča Evropske unije v zvezi s prostim pretokom blaga in storitev na področju zdravstvenega varstva. Vendar obstajajo dodatni pomembni dejavniki, ki bi lahko prispevali k lažjemu dostopu pacientov do storitev čezmejnega zdravstvenega varstva v prihodnosti. Med temi je treba omeniti nacionalne kontaktne točke, ki jih morajo vzpostaviti države članice in ki bodo pacientom zagotavljale informacije.
Poleg tega so pomembni koraki tudi vzajemno priznavanje zdravniških receptov med državami članicami ter vzajemna pomoč in sodelovanje. Nenazadnje bo direktiva pojasnila odnos z Uredbo (ES) št. 883/2004 o koordinaciji sistemov socialne varnosti in tako pacientom zagotovila večjo pravno varnost. Države članice bodo pri izvajanju direktive vodila načela, ki so jih Evropski parlament, Svet in Komisija že večkrat potrdili. To so načela univerzalnosti, pravice do kakovostne oskrbe, enakosti in solidarnosti. Rada bi dodala tudi to, da bomo tokrat lahko odločali tudi o ukrepih, ki so učinkoviti in obenem izboljšujejo konkurenčnost.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, madžarsko predsedstvo je predano temu, da Svet kar se da hitro sprejme to zakonodajo. V skladu s pravnim postopkom bo Svet sprejel besedilo po običajnem pravnem in jezikovnem končnem pregledu, potem pa se direktiva lahko objavi v Uradnem listu Evropske unije v kar se da kratkem času. Najlepša hvala in naj še enkrat čestitam vsem, ki so s svojim delom prispevali k oblikovanju te direktive.
John Dalli
član Komisije. - Gospod predsednik, dovolite, da Parlamentu čestitam za pomemben uspeh, ki ga je dosegel s sklenitvijo dogovora o tej direktivi. Še posebej hvaležen sem poročevalki gospe Grossetête in poročevalcem v senci za trdo delo in predanost pravicam pacientov. Rad bi se zahvalil tudi prejšnjima predsedstvoma - Španiji in Belgiji - za trdo delo, ki sta ga opravili za dokončanje tega dokumenta.
Menim, da bo nova direktiva zagotovila skladen in enoten sklop pravil za paciente povsod po Evropi. Prav tako bo vzpostavila novo stopnjo sodelovanja med 27 nacionalnimi zdravstvenimi sistemi.
Pot do današnjega uspešnega zaključka je bila vse prej kot lahka. Spominjam se, da so mi lani, ko sem prevzel položaj, rekli, da so se pogajanja o direktivi znašla v slepi ulici. Direktiva je dober primer potrebe po političnem vodstvu: dokazuje, da je s pogumom in odločnostjo mogoče sprejeti odločitve, ki so pomembne za naše državljane. Menim, da zakonodajalci ne smejo dopustiti, da namesto njih odloča Sodišče Evropske unije, in da prav tako ne smejo dopustiti, da lahko državljani dosežejo priznanje svojih pravic zgolj na sodišču.
Sodišče je priznalo pravico mobilnosti pacientov v skladu s Pogodbo. Vloga zakonodajalca pa je, da določi, kako naj se takšne pravice uveljavljajo.
Naj vam zdaj predstavim nekaj mnenj o direktivi. Prvič, direktiva pojasnjuje, da morajo vse države članice vlagati doma, da bi državljanom brez nepotrebnega odlašanja zagotovile zdravstveno varstvo, ki ga potrebujejo.
Direktiva bo tako prispevala k zmanjšanju neenakosti pri dostopu do oskrbe s tem, da bo pomagala skrajšati zamude po vsej EU. Pacienti bodo lahko sami izbrali izvajalca osnovnega zdravstvenega varstva kjer koli v Evropi. V zvezi z bolnišnično oskrbo direktiva določa, da lahko pacient v primeru predolge zamude - mislim, čakalne dobe za zdravljenje - izbere izvajalca v drugi državi članici, stroški pa se mu povrnejo. Vendar bo treba skrbno preučiti in opredeliti, kaj natanko je sprejemljiva čakalna doba.
V primerjavi z obstoječo zakonodajo je glavni napredek, dosežen s to direktivo, to, da bodo pacienti lahko izbrali svojega izvajalca zdravstvenega varstva ter imeli dostop do informacij o kakovosti in varnosti oskrbe, ki jo bodo prejeli. Lahko vam zagotovim, da bo Komisija pozorno spremljala, kako bodo države članice izvajale direktivo v zvezi s tem.
Drugič, direktiva bo pacientom zagotovila dostop do informacij o njihovih pravicah in čezmejnem zdravstvenem varstvu - informacij, ki jih bodo potrdile nacionalne kontaktne točke in ne bodo prepuščene zasebnim pobudam na internetu ali v drugih medijih.
Tretjič, glede kakovosti oskrbe direktiva zagotavlja preglednost in odgovornost v povezavi z nacionalnimi standardi. To bi moralo postopoma privesti do določene mere konvergence po Evropi na področju kakovosti in varnosti oskrbe.
In končno, direktiva polaga temelj za evropsko sodelovanje na področju zdravja. Čeprav so mreže za sodelovanje, ki jih vzpostavlja direktiva, prostovoljne, sem prepričan, da bodo vse države članice spoznale, da lahko s sodelovanjem veliko pridobijo. To je vprašanje solidarnosti v Evropi. Zato se zanašam na to, da bodo države članice sprožile pobude za sodelovanje na ključnih področjih, kot sta e-zdravje in ocenjevanje zdravstvene tehnologije.
Direktiva predpisuje tudi evropska referenčna središča, ki bodo olajšala zbiranje in širjenje strokovnega znanja po Evropi. Menim, da taka središča lahko privedejo do boljšega zdravstvenega varstva za naše državljane.
Gospod predsednik, ministrica, spoštovani poslanci, v končnem kompromisu, ki je predložen danes, se odražata bistvo in temeljni namen te direktive: da se okrepijo pravice pacientov do čezmejnega zdravstvenega varstva, obenem pa upošteva vzdržnost zdravstvenih sistemov. To je dober dan za gradnjo "Evrope za zdravje".
Za konec bi rad dal naslednjo izjavo glede institucionalnega vidika besedila:
"Komisija ima nekaj dvomov v zvezi s tem, da bi bili nekateri prihodnji akti, za sprejetje katerih je bilo Komisiji z zakonodajnim aktom podeljeno pooblastilo, izvedbeni akti. Pri izvajanju svojih izvedbenih pooblastil Komisija na podlagi podeljenih pooblastil ne bo sprejela aktov, za katere meni, da so delegirani akti v smislu člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije."
Peter Liese
v imenu skupine PPE. - (DE) Gospod predsednik, gospa Győri, gospod Dalli, gospe in gospodje, to je resnično pomemben dan za paciente po vsej Evropi. Popolnoma nesprejemljivo je bilo, da je Sodišče Evropske unije pacientom podelilo pravico do odhoda v drugo državo članico, veliko držav članic pa te sodbe ni izvršilo.
Prav vsem pacientom je preostalo samo to, da so vložili tožbo in da so šli celo tako daleč, da so posamezne primere predložili Sodišču Evropske unije. Menim, da je to ciničen pristop, saj ti ljudje niso močni. Ti ljudje so bolni, sicer ne bi potrebovali zdravljenja, in v najslabšem primeru bi lahko umrli, preden bi Sodišče Evropske unije razsodilo o njihovih primerih. Zato je skrajni čas, da razjasnimo pravni položaj.
Tudi za paciente v državah, v katerih se je sodba bolj ali manj izvrševala, so gospa Grossetête in vsi drugi sodelujoči veliko dosegli, med drugim vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk in evropskih referenčnih mrež. Rezultat v državah, v katerih se je sodba Sodišča Evropske unije načeloma izvrševala, je izboljšanje položaja v obliki približevanja Evropi za paciente in zdravi Evropi, kot je rekel gospod Dalli.
Nimam veliko časa, zato bi zadnjih 15 sekund rad porabil za to, da se zahvalim poročevalki, poročevalcem v senci, gospodu Dalliju, komisarju, ki se je resnično zavzel za to zadevo, in predvsem gospodu Bowisu, ki sedi na galeriji in je oče te direktive. Iskreno se zahvaljujem in čestitam vsem sodelujočim.
Dagmar Roth-Behrendt
Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta zakonodaja dejansko ni potrebna. Upam, da tudi v prihodnje ne bo potrebna, ker je pacientom ne bo treba uporabljati. V idealnih razmerah bi pacienti kar se da hitro prejeli najboljše zdravstveno varstvo v državi, v kateri so se rodili ali v kateri živijo.
Dejstvo, da danes razpravljamo o tem in da bomo jutri sprejeli zakonodajo, kaže, kot je pravilno povedal gospod Liese, na ciničen pristop držav članic. To pomeni, da države članice niso priznale tega, kar so dolžne svojim državljanom, namreč hitrega učinkovitega in visokokakovostnega zdravstvenega varstva. To kaže tudi na to, da bi raje vlagale v druge stvari kot na ta področja, ki zagotavljajo storitve njihovim državljanom, in to je sramota. Tudi na pogajanja o tej temi v Svetu ne moremo biti ravno ponosni. Vendar če se bo ta zakonodaja nekoč dejansko uporabljala, ker jo bodo potrebovali pacienti - in to ne bo dobro -, bom zelo zadovoljna s tem, kar smo dosegli. Poročevalki gospe Grossetête in kolegom poslancem sem hvaležna za sodelovanje.
Veliko smo dosegli. Končno nam je uspelo nameniti pozornost redkim boleznim. Ljudje s temi boleznimi so bili vedno odrinjeni na rob in so težko prišli do kakršnega koli zdravljenja. Končno nam je uspelo vzpostaviti informacijske točke v državah članicah, ki bodo ljudi obveščale o njihovih pravicah. V preteklosti ni bilo na voljo ničesar takega. Če se bodo v prihodnosti vzpostavile referenčne mreže, si bodo države članice končno lahko izmenjevale najboljše prakse, informacije o zlatih in platinastih standardih ter znanstvenem napredku. To do zdaj ni bilo usklajeno. Obstaja nekaj svetlih izjem, vendar ni usklajevanja.
Vse to predstavlja pomemben uspeh, vključno z ambulantno oskrbo in drugimi področji, v kar se zdaj ne bom poglabljala. Seveda me nekatere stvari tudi žalostijo. Ljubše bi mi bilo, da ne bi bilo razburjanja in prepiranja zaradi predhodne odobritve, saj to kaže zgolj na to, da države članice niso priznale stvari, ki so resnično pomembne. Na srečo pa obstaja nekaj držav članic, s katerimi lahko dobro sodelujemo, in to smo pokazali danes. Naš cilj mora biti, da sistem zdravstvenega varstva v vseh državah postane tako dober, da nihče ne bo želel iti v drugo državo, katere jezika ne govori. Če je to, kar počnemo danes in jutri, majhen korak proti temu, ker bo jasneje, katere države imajo dobre storitve in katere slabe, katere se trudijo za svoje državljane in katere ne, potem bomo veliko dosegli.
Upam, da bo preglednost eden od manjših stranskih učinkov tega. Vedeti moramo, katere države članice imajo visoke standarde in katere so na nizki ravni. Prihajam iz države, v kateri se lahko počutim sorazmerno sproščeno. Vendar se zavedam težav ljudi v številnih drugih državah članicah in tega se sramujem, saj to ni vredno Evropske unije.
Rada bi se zahvalila poročevalki za trdo delo in zlasti Komisiji, gospodu Dalliju in njegovi skupini, ki so Evropskemu parlamentu in očetu te zakonodaje v prejšnjem parlamentarnem mandatu, gospodu Bowisu, dali toliko podpore, kolikor bi si je lahko le želeli. Posebej bi se rada zahvalila tudi belgijskemu predsedstvu, ki danes ni prisotno, vendar je naredilo vse za to, da je bil ta postopek uspešen. Čeprav je belgijsko predsedstvo naredilo vse, kar je bilo v njegovi moči, zaradi včasih trmastega, staromodnega odnosa drugih držav članic vedno ni moglo doseči veliko. Vendar je nekaj le bilo narejenega in menim, da bomo jutri lahko mirne vesti glasovali za to zakonodajo.
(Aplavz)
Antonyia Parvanova
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, če pomislim na sprožitev kampanje skupine ALDE "Evropa za paciente" pred štirimi leti, lahko upravičeno pozdravim dogovor, ki je bil decembra dosežen s Svetom. Najprej bi rada čestitala naši poročevalki gospe Grossetête in drugim poročevalcem v senci za dobro sodelovanje in odlično opravljeno delo, pa tudi očetu te pobude, našemu kolegu gospodu Johnu Bowisu.
Parlament je med pogajanji s Svetom ostal enoten in odločen. Zavzemali smo se za paciente in v EU bo prvič obstajal jasen zakonodajni okvir za paciente, ki zahtevajo zdravljenje v drugi državi članici. Doseženi dogovor moramo šteti za majhen korak, vendar je to resnični dosežek za paciente v Evropi, ki bo okrepil njihove pravice, obenem pa se bo osredotočil na njihove potrebe, informacije, ki so jim na voljo, ter kakovost in varnost oskrbe.
Prepričana pa sem, da bi Parlament podprl bolj ambiciozen rezultat. Čeprav priznavam, da morajo države članice imeti možnost za vzpostavitev predhodne odobritve, da ohranijo vzdržnost svojih zdravstvenih sistemov, obžalujem, da so - tudi belgijsko predsedstvo - organizacijskim vprašanjem včasih dale prednost pred interesi in potrebami pacientov. Vendar zastopamo naše državljane in smo odgovorni za zastopanje naših državljanov tukaj v tem parlamentu.
Naj omenim samo en primer: kakovost in varnost. Čeprav so bile države članice naklonjene temu, da se tveganja za kakovost in varnost določijo za merilo za zavrnitev predhodne odobritve, so nerade sprejele kakršen koli sistem za izmenjavo informacij in posodobitev zahtev na tem področju na ravni EU - in so temu nasprotovale.
Skupina ALDE pozdravlja prihodnjo direktivo, vendar bomo strogi glede njenega izvajanja in bomo poskrbeli za vzpostavitev ustreznega poročanja in nadzora zato, da se zagotovi, da se bo direktiva pravilno izvajala ter da določbe o predhodni odobritvi in povračilu stroškov ne bodo postale neupravičena ovira za paciente.
Za konec naj poudarim eno od stvari, ki jih obžalujem, namreč to, da dogovorjene določbe o sodelovanju na področju e-zdravja niso ambiciozne, ponovno zaradi močnega nasprotovanja najnaprednejših držav članic na tem področju. Prvotni predlog Komisije je bil znatno omiljen. Zato bi gospodu Dalliju rada zastavila naslednje vprašanje. Ali bi Komisija preučila pripravo samostojnega predloga o e-zdravju, ki bi spodbujal sodelovanje in omogočal medobratovalnost podatkov ter varnost za paciente, da se na ta način to uresniči v Evropi?
Jean Lambert
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, mnogi v tem parlamentu se gotovo spomnijo, da je bilo na prvi obravnavi to izjemno vroča tema, in menim, da slišimo samo nekatera razhajanja med nami. Obstajali so pomisleki v zvezi s tem, ali bodo tržne sile prevladale nad storitvami, ki so v splošnem interesu; in da bo nastal razdor med tistimi, ki so bili zaskrbljeni za pravice pacientov do izbire in do potovanja, in tistimi, ki so spraševali, kateri pacienti bi dejansko uporabljali to izbiro.
Menim, da smo na koncu dosegli razumen kompromis. Kot je bilo poudarjeno, v primerih zdravstvene nuje, kadar je potrebno takojšnje zdravljenje, že imamo sistem v okviru koordinacije socialne varnosti. Ta direktiva se bolj ukvarja s tržnim sistemom, z izbiro ter možnostjo, da ljudje izberejo, kam bodo šli, in da jim bo denar sledil. Zdaj je torej jasno, da države članice lahko vzpostavijo sisteme, ki jim bodo omogočili zagotoviti, da se bodo potrebe lahko zadovoljevale.
To direktivo je treba pozdraviti tudi zato, ker obravnava vprašanja v zvezi s pravno razsežnostjo in pravno varnostjo: vprašanje, kdo je odgovoren za nadaljnje zdravljenje; vprašanje pravnih sredstev, če se pojavijo težave; in vprašanja v zvezi z zagotavljanjem tega, da postopke izvajajo usposobljeni zdravstveni delavci.
Tudi glede vprašanja redkih bolezni smo dosegli kompromis, ki je boljši od tistega, za kar smo si prizadevali na prvi obravnavi.
Kot je bilo rečeno, bo to dobro za veliko pacientov, vendar moramo poskrbeti tudi za svoje paciente v svojih državah članicah.
Milan Cabrnoch
Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil obema poročevalcema, gospe Grossetête in gospodu Bowisu. Danes mineva natanko dve leti, šest mesecev in 16 dni, odkar je Evropska komisija predložila dolgo pričakovano direktivo o pravicah pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu, vendar se je zgodovina te direktive začela davno pred tem, ko je bilo to vprašanje prvotno del direktive o storitvah. Zdaj je jasno, kako velika napaka je bilo to, da so bile zdravstvene storitve izpuščene v direktivi o storitvah. Ne smemo pozabiti, da dogovorjena direktiva obravnava samo pravice pacientov, vprašanje prostega pretoka zdravstvenih storitev v EU pa ostaja nerešeno. Zdravstveni sistemi v državah članicah so resda lahko utemeljeni na enakih splošnih načelih, vendar se organizacija zagotavljanja zdravstvenega varstva močno razlikuje med posameznimi državami članicami.
Besedilo, o katerem bomo glasovali jutri in ki ga podpiram, je velik kompromis med pravicami državljanov in pacientov ter pomisleki vlad držav članic. Kljub velikemu popuščanju in številnim neprijetnostim ta predlog predstavlja majhen, vendar pomemben napredek. Predlagana direktiva pojasnjuje, čeprav nepopolno, pravice pacientov, pacientom zagotavlja dostop do informacij, v skladu z načelom subsidiarnosti v celoti potrjuje izključno odgovornost vlad držav članic za organizacijo in financiranje zdravstvenega varstva ter za kakovost, varnost in dostopnost oskrbe na njihovih ozemljih, obenem pa vladam zagotavlja možnost, da določijo pravila, v skladu s katerimi morajo državljani po potrebi zaprositi za soglasje, preden prejmejo oskrbo v tujini.
Upam, gospe in gospodje, da bomo v tem parlamentu tudi v prihodnjih letih nadaljevali delo v zvezi z direktivo in da bomo izboljšali pravice pacientov v EU.
Kartika Tamara Liotard
v imenu skupine GUE/NGL. - (NL) Gospod predsednik, jutri je veliki dan, ko bo zdravstveno varstvo postalo proizvod na notranjem trgu. Nova direktiva obravnava zdravstveno varstvo kot kos blaga, s katerim je mogoče trgovati. Tisti, ki imajo največ denarja, bodo prvi imeli dostop do krajev z najobsežnejšo in najcenejšo ponudbo oskrbe. Vendar bo ta predlog ohranil obstoječi dvotirni sistem zdravstvenega varstva. Sprašujem se, koliko mojih kolegov poslancev se lahko poistoveti s tem, kar govorim. Zdravstveno varstvo je osnovna potreba, ki bi morala biti enako dostopna za vse. Tisti, ki boste jutri glasovali za to direktivo, verjetno mislite, da boste naredili uslugo pacientom, vendar je prav gotovo ne boste. Podpiram vse, kar izboljšuje pravice pacientov, vendar če sprejmemo to direktivo, lahko dejansko pričakujemo številne težave na področju pravic pacientov; omenila bom nekaj primerov.
Zavarovatelji bodo z velikim veseljem pošiljali paciente čez mejo, če bo tam obstajala cenejša možnost zdravljenja. Zaradi tega se bo zmanjšala ponudba oskrbe v matičnih državah pacientov. Vsi načini zdravljenja, ki ne bodo več donosni, se v dražjih regijah ne bodo več zagotavljali. Zaradi tega pacienti nikakor ne bodo imeli več pravic, temveč bodo ostali brez izbire in bodo morali oditi čez mejo. Poleg tega pacienti iz regij, kjer je oskrba cenejša, ne bodo mogli oditi v druge regije, saj ne bodo avtomatično prejeli nadomestila za dodatne stroške, ki bodo nastali zaradi tega. Zdravstveni turizem, ki je predvideni cilj te direktive, bo zato omejen samo na bogate.
Če se zdaj posvetim regijam, kjer je zdravstveno varstvo poceni, in regijam s kratkimi čakalnimi dobami. Sčasoma bo v te regije prihajalo toliko zdravstvenih turistov, da bodo lokalni pacienti izrinjeni. O takšnem primeru smo lahko brali v ponedeljkovi izdaji belgijskega časopisa De Standaard in lahko vam zagotovim, da bo sledilo še več takih primerov. Menim, da ima vsak pacient pravico do kakovostne oskrbe in oskrbe, ki se zagotavlja v njegovem jeziku, blizu kraja, kjer živi, in v dosegu njegove družine. Namesto tega Evropa spodbuja paciente, naj poiščejo oskrbo v tujini, trg pa naj potem opravi svoje. Tisti, ki se strinjate s tem, boste jutri glasovali za; tisti, ki se strinjate z mano, pa bi vsekakor morali glasovati proti.
Oreste Rossi
Gospod predsednik, gospe in gospodje, direktiva je sprva vsebovala nekaj težavnih področij. Med razpravami v odboru in na tristranskih pogovorih smo dosegli dogovor o besedilu, ki je na splošno uravnoteženo ter upošteva potrebe po kakovosti in varnosti zdravstvenega varstva, splošna načela povračila stroškov, predhodne odobritve, čezmejnega sodelovanja pri zdravljenju redkih bolezni in elektronskih zdravstvenih storitev.
Odločili smo se doseči cilj, da se vsem pacientom prizna pravica do čezmejnega zdravstvenega varstva in tako prepreči zdravstveni turizem. Stroške, ki nastanejo zaradi zdravstvene storitve pri zdravljenju državljana druge države članice, bi upravičeno morala kriti matična država pacienta.
Države članice smo želeli zadolžiti tudi za zagotavljanje osnovnih ravni zdravstvenega varstva, vendar to ni bilo možno. Zaradi izboljšav besedila, ki so bile dosežene prek posredovanja, bomo glasovali za. To velja tudi za drugo besedilo, o katerem se razpravlja, besedilo o evropski pobudi o Alzheimerjevi bolezni in drugih demencah, ki je predhodni korak k predložitvi zakonodajnega predloga, katerega namen je doseči združitev različnih obstoječih politik.
Skupni cilj obeh ukrepov je poudariti potrebo po boljšem usklajevanju med državami članicami, ki je v izključnem interesu državljanov.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, gospa Győri, gospe in gospodje, osebno podpiram poročilo o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu. Številni primeri so pokazali, da veliko pacientov išče ustrezne storitve zdravstvenega varstva v drugih državah članicah. Vsi poznamo zadevo Kohl v Luksemburgu, ki je zanesljiv dokaz za ta pojav. Na žalost zunanje in notranje razlike v EU, s čimer mislim na razlike med zahodnoevropskimi in vzhodnoevropskimi regijami, niso omejene na gospodarske razlike in razlike pri socialnih storitvah. Velik razkorak je tudi na področju zdravstvenega varstva in naloga Evropskega parlamenta je zmanjšati te razlike, to se pravi, razlike med zahodno in vzhodno Evropo, saj se z zdravstvenim varstvom enotne visoke kakovosti lahko zmanjša število ljudi iz ene države članice, ki uporabljajo storitve zdravstvenega varstva druge države članice. Poleg tega je nujno treba standardizirati vlogo zdravstvenih zavarovalnic, saj bi s tem lahko zagotovili, da ne bi bilo poseganja v splošno evropsko načelo prostega pretoka.
Po mojem mnenju je pomembno tudi to, da se uskladijo priporočila strokovnega kolegija in se tako zagotovi, da bodo posamezne države članice uporabljale enake načine zdravljenja za enake kategorije bolezni. Zdravje ne sme biti privilegij in enakih bolezni na Madžarskem in Švedskem ni mogoče zdraviti različno samo zato, ker je prva v vzhodni Evropi in ljudje živijo v manj ugodnih finančnih razmerah, medtem ko slednja spada v zahodno Evropo in so ljudje tam premožnejši.
Christofer Fjellner
(SV) Gospod predsednik, menim, da bo jutrišnje glasovanje eno od najpomembnejših glasovanj, na katerih sem sodeloval v šestih letih, odkar sem v Evropskem parlamentu. Ne zato, ker to glasovanje zadeva veliko ljudi - večina ljudi seveda želi in ima pravico prejeti dobro, pravočasno oskrbo tam, kjer živi. Temveč zato, ker je to glasovanje lahko izjemno pomembno za ljudi, ki jih zadeva. To je lahko celo vprašanje življenja ali smrti. To zadeva tudi temeljno zamisel evropskega sodelovanja - prosti pretok. Dejansko je sramotno, da prosti pretok šele zdaj širimo na tiste, ki ga najbolj potrebujejo; tiste, ki so bolni, tiste, ki so pacienti.
To je kompromis in vem, da bi tako jaz kot moji kolegi v skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pri veliko vidikih šli še dlje, vendar se moramo zdaj spomniti, kakšen je bil položaj še ne tako dolgo nazaj, ko se je toliko govorilo o zdravstvenem turizmu, grozilo z zlomom nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva, zahtevalo vnaprejšnje obvestilo, ali, če povem naravnost, kot pacienti naj bi bili prisiljeni prositi za dovoljenje, preden bi uveljavili pravice, ki nam jih je podelilo Sodišče Evropske unije. Takšen je bil položaj prej in glede na to je dejstvo, da sploh imamo odločitev, velikanski uspeh.
Tega ne štejem za odločitev, ki jo sprejemamo zaradi prizadevanj švedske ali evropske levice, temveč kljub temu. Spomnim se prejšnjega besedila in tega, da so se na primer švedski socialni demokrati na prvi obravnavi vzdržali glasovanja o tem. Včeraj je nekdo pozval k uvedbi vnaprejšnjega obvestila na Švedskem. Upam, da Švedska tega ne bo naredila. Vrsto let smo shajali brez vnaprejšnjega obvestila in upam, da bomo brez njega še naprej shajali tudi v prihodnosti.
Vendar bo jutri tukaj v Evropskem parlamentu sprejeta naša odločitev in potem bodo na vrsti države članice in Komisija. Uveljavite to odločitev, da bomo okrepili pravice pacientov, ne pa jih zmanjšali. To je moj poziv državam članicam. Komisiji pa bi rekel, naj pozorno spremlja države članice, ker vemo, da se bodo želele izogniti izvajanju tega.
Gilles Pargneaux
(FR) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, najprej naj izrazim naše zadovoljstvo v zvezi z napredkom, doseženim z direktivo, ki jo bomo sprejeli jutri. Vrsto let je spore v zvezi s čezmejnim zdravstvenim varstvom in pravicami pacientov reševalo le Sodišče Evropske unije.
Danes mobilnost pacientov v Evropi ni več neobičajen pojav, temveč del vsakdanjega življenja. Čezmejno zdravljenje zdaj predstavlja 1 % skupnih izdatkov v zdravstvu v Evropi.
Vendar mobilnosti pacientov ne smemo zamenjevati z zdravstvenim turizmom, ki se je razvil v zadnjih letih. Slednji postaja organiziran in žal se je izkazalo, da je čedalje bolj donosen. Zdravje postopoma postaja konkurenčen trg.
Nemec gre na Madžarsko na zdravljenje zob, britanski državljan - če ima sredstva - gre v Francijo, da bi bil prej operiran. Obstajajo številni primeri tega. Vendar moramo zagotoviti, da se zdravja ne bo obravnavalo kot blago, tako da bomo vsi enaki. Zato smo v zadnjih treh letih zagovarjali načelo predhodne odobritve bolnišnične in nebolnišnične oskrbe s strani države članice zdravstvenega zavarovanja.
Rad bi izrazil spoštovanje delu poročevalk - gospe Grossetête in naše poročevalke iz vrst socialistov, gospe Roth-Behrendt, ki bi ji še posebej rad čestital -, ki je omogočilo znaten napredek, kot so na primer povračilo stroškov oskrbe, vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk in evropskih referenčnih mrež, zdravljenje redkih bolezni in okrepljeno sodelovanje med državami članicami.
Gospod predsednik, komisar, naše delo ni končano. Iti moramo naprej, preseči moramo doseženi napredek, da odpravimo razlike, ki še vedno obstajajo v Evropi, in vem, da skupaj lahko zagotovimo, da bodo evropski pacienti in državljani prejeli enako zdravljenje.
Corinne Lepage
(FR) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, glavna prednost tega dogovora je, da zagotavlja določeno pravno pojasnilo, kot so povedali moji kolegi poslanci. Do zdaj je bilo za ta vprašanja odgovorno Sodišče Evropske unije, kar je vzrok za pravno negotovost, ki jo zdaj odpravljamo, in menim, da bi morali biti zelo hvaležni poročevalki gospe Grossetête, poročevalcem v senci in tudi gospodu Dalliju za njihovo delo. Ta zakonodaja izboljšuje informacije za paciente, kakovost oskrbe, stroške in postopke za povračilo stroškov.
Zadovoljna sem tudi s sistemom predhodne odobritve za dražje zdravljenje, vključno z bolnišničnim zdravljenjem, specializiranim zdravljenjem ali zdravljenjem, ki predstavlja posebno tveganje za paciente. Cilj seveda ni, da se pacientom prepreči zdravljenje v tujini, temveč da se prepreči zdravstveni turizem in da se preprečijo tudi tveganja za sisteme socialne varnosti.
Vendar imam mešane občutke v zvezi s pogoji za izvajanje tega postopka, ki bi lahko predstavljal nevarnost neenakega obravnavanja pacientov iz držav članic.
Najprej, kaj pomeni "razumen rok"? Poskrbeti moramo, da izraz "razumen" ne bo ogrozil potreb pacientov.
Poskrbeti moramo tudi za to, da bodo države članice vzpostavile finančne postopke, tako da pacientom, zlasti tistim, ki so najmanj premožni, ne bo treba preveč plačati vnaprej. Nesprejemljivo bi bilo, da bi upravne težave zmanjšale pravice pacientov.
Za konec, tudi različne odločitve držav članic v zvezi s povračilom stroškov za zdravstveno varstvo bi lahko privedle do neenakosti med pacienti, če bi na eni strani obstajalo najmanjše povračilo stroškov, na drugi strani pa nekaj drugega.
Gospod predsednik, komisar, to so točke, ki sem jih želela poudariti.
Claude Turmes
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod Bowis, ta direktiva ustvarja jasne, pregledne pravice. Če bom želel oditi v tujino, bo položaj jasen in odločitve ne bodo več samovoljne, kakor je bilo v nekaterih državah. Poleg tega bodo na voljo boljše informacije, če se bom odločil oditi v drugo državo. Vendar bodo nacionalne vlade morale izvajati direktivo. Ta direktiva je preprečila, da bi se zgodilo nekaj, o čemer so sanjali nekateri člani Komisije in morda nekateri poslanci tega parlamenta, in sicer, da je treba za izboljšanje nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva odpreti meje. Ponosen sem na to, da nam je skupaj s poročevalcema, tudi gospo Grossetête, uspelo ohraniti ravnovesje. Pokazali smo, da nasprotujemo zdravstvenemu turizmu in da podpiramo to, da se nacionalni sistemi ne spodkopavajo. Direktiva ne bo odpravila težave z razlikami v kakovosti zdravstvene oskrbe. To je mogoče doseči le z dovolj velikimi naložbami v posameznih državah članicah.
Gospod Dalli in Komisija, zdaj, ko imamo to direktivo, bi bil vesel, če bi več pozornosti namenili uredbi o socialni varnosti, ki je temeljni sistem, v katerem je pojasnjeno, kdo je plačan, in v katerem je vse dobro organizirano. Bolj pritisnite na države članice, da se zagotovi učinkovitejše izvajanje te uredbe, namesto da predlagate nove zamisli o deregulaciji in konkurenci.
Kay Swinburne
Gospod predsednik, ta direktiva predstavlja konkretne ukrepe za konsolidacijo pravic pacientov pri dostopu do storitev zdravstvenega varstva po vsej EU. Ta direktiva me zanima, ker bo izvajanje imelo poseben vpliv v mojem volilnem okrožju Wales, kjer naknadno upravljanje in zagotavljanje zdravstvenega varstva - kljub pogajanjem vlade Združenega kraljestva z EU o zdravstvenih zadevah - spadata v preneseno pristojnost, ki jo izvaja vlada valižanske skupščine.
Prvotnih skrbi zaradi morebitnega vpliva na valižanski sistem zdravstvenega varstva v zvezi s povračilom stroškov in predhodno odobritvijo sem se otresla, ker je bila v te predloge vključena določena mera prožnosti. Možnost, da lahko države članice in regionalni pari odločajo o upravičenih načinih zdravljenja s predhodno odobritvijo in določitvijo zgornje meje povračil stroškov, bo nekoliko ublažila zaskrbljenost glede sistemov zdravstvenega varstva, ki so že zdaj pod prevelikim pritiskom in obremenjeni.
Zaradi dela mojih kolegov v tem parlamentu, nekdanjih in sedanjih, zlasti gospoda Bowisa, smo lahko zadovoljni, da smo naredili korak naprej pri zagotavljanju pojasnil za paciente, izboljšane ponudbe zdravstvenega varstva in večjega sodelovanja med različnimi sistemi zdravstvenega varstva v EU. To bi moralo privesti do povišanja standardov po vsej EU prek odločitev pacientov.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, namen te direktive je jasen že od začetka: vključiti zdravstvene storitve v cilj liberalizacije storitev in tako zadovoljiti interese gospodarskih in finančnih skupin s širjenjem njihovih poslovnih področij na zdravstveno varstvo v vseh državah Evropske unije in z obravnavo zdravstvenega varstva zgolj kot še en proizvod, uporabnike pa le kot potrošnike.
Ta predlog bo povečal neenakosti med Evropejci in bo škodljiv za tiste, ki nimajo sredstev, da bi se zatekli k zasebnim zdravstvenim storitvam ali zdravstvenemu varstvu v drugi državi članici EU. Tudi z vključenimi spremembami bodo njeno sprejetje in zelo visoki stroški, ki bi jih lahko vključevala, imeli hude posledice za nekatere države, tudi za Portugalsko in njen nacionalni zdravstveni sistem.
V praksi pa prav Evropske unije, ki uvaja resne omejitve za nacionalne proračune, ko gre za financiranje javnih storitev, kot je zdravstvo, ne skrbi preobremenjevanje teh proračunov s preusmerjanjem javnega denarja v zasebne gospodarske in finančne skupine, ki delujejo v zdravstvenem varstvu, ali v spodbujanje zdravstvenega turizma.
Pravzaprav ta predlog v svoji vnemi po spodbujanju poslovanja ne zagotavlja ustreznih varoval za uporabnikovo varnost ali kakovost zdravstvenega varstva, zlasti glede nebolnišnične oskrbe. V nasprotju s tem, kar so povedali nekateri, sistem predhodne odobritve v takšnih primerih nima ustreznih določb. Zato je treba prav tako blokirati vse te namere, podobno kot se je to leta 2007 zgodilo z izključitvijo storitev zdravstvenega varstva iz neslavne Bolkensteinove direktive.
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, najprej želim izraziti razočaranje nad stališčem Sveta glede direktive o pacientovih pravicah na področju čezmejnega zdravstvenega varstva, saj Svetu med prvo razpravo ni uspelo sprejeti številnih dobrih predlogov sprememb, ki jih je pripravil Evropski parlament.
Evropski parlament je namreč na prvi obravnavi vzpostavil dobre temelje za pravilno uporabo pravil o zagotavljanju čezmejnih zdravstvenih storitev v državah članicah tako, da bi lahko pacienti, kadar bi to bilo upravičeno in v skladu z določenimi pravili in ne da bi obremenjevali sodišč, dobili ambulantno ali bolnišnično oskrbo, ki jo potrebujejo, v drugi državi članici.
Zato je dobro, da se je pri pripravi poročila v odboru za drugo obravnavo še naprej uporabila prvotna filozofija, ki izraža stališče Parlamenta v prvi obravnavi in ki glede na sedanje nejasno stanje pri zagotavljanju čezmejnih zdravstvenih storitev napreduje k dostojanstveni rešitvi problema.
Kompromisno besedilo, ki ga podpira sodna praksa Sodišča Evropske unije in ki je danes predloženo v razpravo, zagotavlja državljanom nove možnosti in novo kakovost v zdravstvenem varstvu, zato si moramo po mojem mnenju prizadevati, da se bo začela ta direktiva čim prej uporabljati v vsakdanjem življenju.
Licia Ronzulli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po pravnem procesu, ki traja že leta, bomo jutri končno glasovali o poročilu, ki bo zanesljiva pravna podlaga za evropske državljane, ki morajo vsako leto v tujino, da so deležni ustrezne zdravstvene oskrbe.
To bo vsem pacientom in ne le najbolje obveščenim ali bogatim omogočilo uveljavljanje pravice, ki jo je z leti v svojih sodbah že priznalo Sodišče Evropske unije. Z odprtjem nacionalnih kontaktnih točk čezmejni dostop do zdravstvenega varstva ni več preskus zaupanja, v katerem so se morali do zdaj pacienti, ki jih je izčrpala že bolezen, na žalost vse prepogosto ukvarjati z birokratskimi, jezikovnimi in finančnimi težavami.
Država zdravstvenega zavarovanja lahko v zvezi z bolnišnično oskrbo od pacientov, ki iščejo zdravljenje v tujini, zahteva predhodno odobritev in to je očitno potrebno za zaščito stabilnosti svojega zdravstvenega sistema. Morda bi lahko pri nekaterih točkah več dosegli za zaščito pacienta, na primer glede sistema predhodnega obveščanja, ki bo državam članicam omogočal pripravo zdravstvenih izdatkov, vendar le na prostovoljni podlagi.
Na koncu bi rada poudarila svoje navdušenje glede sodelovanja v razpravi, ki je prav povsod potekala z istim skupnim imenovalcem, in sicer nujen konec trpljenja na tisoče pacientov po Evropi in zdi se, da je ta trenutek končno prišel.
Karin Kadenbach
(DE) Gospod predsednik, gospa Győri, gospod Dalli, kot razumem, je delo politike pomagati zavarovati in izboljšati kakovost življenja naših državljanov. To zdaj na področju zdravstvenega varstva ni lahka naloga. Zagotavljanje zdravstvenega varstva in dostopa do najboljšega zdravljenja ne glede na prihodke pacientov in regijo, v kateri živijo, je predvsem odgovornost nacionalnih držav.
Vendar bodo kljub najboljšim možnim nacionalnim sistemom zdravstvenega varstva še vedno primeri, ko bodo pacienti potrebovali ali želeli pomoč, podporo in zdravljenje v drugi državi. Ta direktiva določa pravne temelje in zagotavlja dostop pacientov do teh storitev brez dodatne birokracije in pravne negotovosti in ne da bi jim bilo treba plačati obsežna predplačila.
Po dolgem procesu pogajanj gledam na direktivo kot resničen uspeh, čeprav bo njeno izvajanje od sistemov zdravstvenega varstva v posameznih državah in zavarovalnic zahtevalo veliko truda. Močno upam, da boste v tem smislu še naprej izvajali pritisk, kajti celo najboljše direktive so lahko učinkovite le, če se ustrezno izvajajo. Prav tako vas pozivam, da vztrajate v svojih poskusih, da bi razširili preventivne ukrepe in izvajanje zdravstvenega varstva. Prepričana sem, da želimo, da državljani Evrope ostanejo čim dlje zdravi in imajo najboljši možni dostop do zdravstvene oskrbe visoke kakovosti ob najnižjih možnih stroških.
Frédérique Ries
(FR) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, tudi jaz bi se rada zahvalila naši poročevalki, gospe Grossetête, ki je odlično opravila delo, po tem, ko je štafeto prevzela od nekdanjega kolega poslanca, gospoda Bowisa. Ob vseh čestitkah, ki jih prejema, se zdi, kot da danes slavimo gospoda Bowisa!
Menim, da je treba poudariti pomembno vlogo belgijskega predsedstva, ki je naredilo, kar je bilo potrebno za dosego težkega kompromisa s Parlamentom in še zlasti z nekaterimi državami članicami, katerih stališče je bilo - kako naj ga opišem - v nekaterih primerih uporniško.
Ta direktiva o čezmejnem zdravstvenem varstvu je bistvenega pomena, čeprav velja le za 1 % nacionalnih zdravstvenih proračunov, kajti osredotočiti se moramo ne le na številke, ampak na moč simbola, ki je zakonita pravica vsakega Evropejca, da je deležen zdravljenja v tujini in se mu stroški za prejeto zdravljenje povrnejo ob vseh ustreznih informacijah.
Prav tako je bilo pomembno jasno vzpostaviti varovala za preprečevanje vseh oblik zdravstvenega turizma, v besedilu pa je pomembna tudi uvedba zadostne prožnosti, da se spodbudi diagnosticiranje in zdravljenje na obeh straneh meje. V mislih imam predvsem nekatere bolezni, kot so redke bolezni.
Gospod predsednik, na koncu naj povem, da je to bistveni prvi korak, vendar bomo morali nadaljevati in se boriti, da bomo napredovali z Evropo zdravja, ki jo vsi tako cenimo.
Tadeusz Cymański
(PL) Gospod predsednik, idealnih zakonov ni. Vsi imajo slabosti in tudi prednosti, ta direktiva pa zagotovo vzbuja več upanja kot strahov. Evropa kljub hitrim spremembam ostaja celina velikih razlik in celo nasprotij. To velja za raven in obseg zdravstvenega varstva in očitno je, da revnejše države, ki so na stopnji preobrazbe in poskušajo dohiteti bogatejše, izražajo večjo zaskrbljenost. Raven financiranja in zadovoljevanja zdravstvenih potreb v državah, ki so v procesu preoblikovanja, pa je precej, precej nižja.
Zato je direktiva velika priložnost in vir upanja za vse paciente v državah, o katerih sem govoril. Pred vladami so veliki izzivi, vendar je presenetljivo, da bo ta direktiva dejansko vsilila številne reforme in pozornost usmerila na nezadostno financiranje zdravstvenega varstva, kajti nezadostna sredstva niso le posledica zmanjšanih finančnih zmožnosti teh držav, ampak tudi posledica napak sedanje politike in podcenjevanja velikega pomena, ki ga ima zdravje za evropske državljane.
Ko se vam zahvaljujem za pozornost, vas pozivam, da podprete to direktivo ne glede na končno obliko tega, čemur pravimo zaščitna klavzula. Zaščitna klavzula je izraz kompromisa in "kompromis" je beseda, ki jo pozdravljamo.
Sabine Wils
(DE) Gospod predsednik, osnutek direktive o mobilnosti pacientov bi lahko s pristopom, ki temelji na storitvah, zdravstveno varstvo v EU hitro zmanjšal na raven najnižjega skupnega imenovalca. Moja skupina močno nasprotuje, da bi zmožnost plačila postala merilo za zagotavljanje zdravstvenega varstva, pacienti pa bi se spremenili v potrošnika.
Predlagana direktiva bo zdravstvenim zavarovalnicam omogočila, da paciente pošiljajo v tujino na cenejše zdravljenje. To bo v zdravstvenem sektorju povzročilo visoko raven konkurenčnosti in pritisk na cene. Če bo določeno zdravljenje po nižji ceni na voljo nekaj sto kilometrov stran in če bodo zdravstvene zavarovalnice pošiljale paciente tja, bo posledica, da tega določenega zdravljenja v lokalnem okolju ne bo več na voljo. Zato bo zdravstveni sektor preprosto le sledil neoliberalni logiki trga, namesto da bi dal prednost dobremu počutju bolnikov.
Gospe in gospodje, rada bi vas vprašala, ali si v tem občutljivem sektorju želite zdravstveni turizem. Zavzemam se za to, da so pacienti deležni zdravstvenega varstva, ki je blizu njihovemu kraju bivanja. To je javna odgovornost kot del zagotavljanja storitev splošnega interesa, ki morajo biti vsakemu na razpolago v lokalnem območju.
Anna Rosbach
(DA) Gospod predsednik, nihče, ki je bolan, si ne želi iti v tujino, če je tam zdravljenje tako dobro kot v domači državi. Vendar je ta predlog najboljše, kar smo lahko dosegli. Zagotavljamo, da se bo spremenil model financiranja in da nacionalni zdravstveni sistemi ne bodo spodkopani, obenem pa skrbimo, da imajo pacienti boljše možnosti za zdravljenje v drugih državah EU.
Če pacienti strokovnega znanja in zdravljenja ne morejo dobiti v svoji državi, bodo to lažje dobili v drugi državi. To je zelo pomembno, ko gre za redke bolezni, ki zahtevajo zelo specializirano znanje. Če bomo lahko zdravljenje teh redkih bolezni skoncentrirali na nekaj mestih v EU, bodo imeli pacienti veliko več možnosti, da ozdravijo, ker zdravniki, ki svoje posebne spretnosti pogosteje uporabljajo, dosegajo boljše rezultate. Vendar pa to ne pomeni, da naj bi države članice skrčile svoje zdravstvene sisteme - to je nekaj, kar besedilo tudi navaja. Hvala, gospod predsednik, prav tako pa bi se rada zahvalila komisarju Dalliju in poročevalki. Zahvaljujem se vam za odlično delo.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Gospod predsednik, najprej bi rada čestitala poročevalki, gospe Grossetête, ki je opravila zelo težko nalogo. Zaradi različnih stališč držav članic Evropske unije in različnih zdravstvenih sistemov v različnih državah to ni bila lahka naloga. Doseganje kompromisa med pričakovanji in možnostmi ni zahtevalo le pogajalskih spretnosti, ampak predvsem potrebno znanje o tej temi. Vsi se zavedamo, da so ukrepi, ki jih vsebuje direktiva o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu - in poročevalka je o teh ukrepih zelo podrobno govorila -, tisto, kar si želijo prebivalci Evropske unije, še zlasti v državah, kjer je dostop do specialistov in sodobnih postopkov omejen.
Pomembno je, da je bilo mogoče ob ukvarjanju z besedilom direktive zaradi kompromisa, ki je bil dosežen, spremeniti odnos držav članic, ki so sprva blokirale njene določbe. Bistvene značilnosti direktive so dostopnost, udobnost in gotovost storitev zdravstvenega varstva ter pravica pacienta do zdravstvenih storitev druge države članice in povrnitve opredeljenih stroškov. Direktiva temelji na potrebah pacientov in ne na finančnih sredstvih.
Rada bi poudarila, da določbe direktive ne bodo pomenile le izboljšanje pogojev za zdravje pacientov, ampak sem prepričana, da bo v nekaterih državah Evropske unije to podlaga za izboljšanje sistemov zdravstvenega varstva. Treba je poudariti, da je direktiva prvi in temeljni korak k mobilnosti pacientov, krepitvi njihovih pravic in odpravljanju neenakosti glede ravni storitev v različnih državah članicah.
Andres Perello Rodriguez
(ES) Gospod predsednik, mislim, da je prav, da čestitam poročevalcem, predvsem gospe Grossetête in gospe Roth-Behrendt, ki sta v moji skupini, za delo, ki so ga opravili v zvezi s tem delom zakonodaje, ki je nekako zastal, in ki so ga oblikovali v koristnega, ker omogoča vključitev pravice do javnega zdravja kot pravne podlage in daje novo usmeritev, ki nam omogoča, da postavimo temelje, ki državljanom zagotavljajo varnost in kakovost, za kateri se vedno odločijo. Kar je še pomembneje, pa njihovo delo pomeni, da je mogoče jasno urediti vlogo držav članic izvora, ki morajo plačati, in tistih, v katerih je zdravljenje potekalo.
Vendar pa mislim, da s tem še ne moremo biti zadovoljni, ampak je to šele začetek veliko večjega koraka naprej, da bo, kot je to povedala gospa Roth-Behrendt, ta direktiva postala zgolj formalnost, ker bo raven enakosti, dosežena v vseh državah članicah, pomenila, da ne bo potrebno, da se vsak državljan vrne v svojo državo.
V tej bitki moramo doseči zakonodajo, ki zagotavlja pravice državljanov glede oskrbe, ki naj bi jo prejeli - koristi in varnost - in ne le pravico, ki jo že imajo, pač pa mobilnost med državami članicami. Kakovost bo ustvarila povezanost, sicer bomo delali majhne korake.
Miroslav Ouzký
(CS) Gospod predsednik, tisti, ki smo v Evropskem parlamentu že dlje časa, se bomo zagotovo spomnili, kako je ta standard nastal. Zgodba je skoraj smešna. Na začetku smo imeli poročilo gospe Gebhardt, ki naj bi omogočilo prost pretok storitev v EU. Ločili smo del poročila in sklenili, da zdravstvene storitve zaslužijo poseben standard. Ko je Komisija končno predložila direktivo, je bil prost pretok zdravstvenih storitev postopoma odstranjen in nam je ostal del, ki opisuje pravico pacientov, da se pri iskanju zdravstvenih storitev in zagotavljanju zdravstvenega varstva prosto gibljejo po Evropski uniji.
S tem želim poudariti, da je naše evropejstvo včasih bolj vezano na transparente in simbole kot pa na izvajanje praktičnih svoboščin, na katerih naj bi temeljila Unija. V posameznih državah članicah je direktiva vzbudila veliko zaskrbljenost glede prekomernega izkoriščanja in uničevanja nacionalnih proračunov.
Na koncu želim povedati, da to ni prav tisto, kar smo želeli, vendar pa je to prava poteza in zagotovo korak v pravo smer. Poročevalcem želim vse dobro in se jim zahvaljujem za njihovo delo.
Horst Schnellhardt
(DE) Gospod predsednik, toplo pozdravljam dejstvo, da bo ta direktiva končno začela veljati. Parlament bi rad spomnil, da se je v nekem trenutku zdelo, kot da bo celoten zakonodajni proces propadel. Menim, da je rezultat, s katerim smo lahko zelo zadovoljni, zasluga spretnosti poročevalke in pogajalske skupine ter seveda belgijskega predsedstva. Predvsem sem zadovoljen z natančnejšo opredelitvijo pravice držav članic, da uvedejo omejitve glede zdravljenja v drugi državi. Tega v predlogu, ki so ga predložile države članice, ni bilo. Mislim, da je to odločitev, ki bo omogočila, da se procesu zavrnitve prošnje sledi in se ga preveri. To je pomemben korak naprej.
Komu predvsem pomagamo? Mislim, da pomagamo 60 tisoč ljudem, ki so na čakalnih seznamih za presaditev organov. Seveda smo že sprejeli direktivo o presajanju organov, to pa je drug ukrep, ki bo skrajšal čakalne dobe. Prav tako bomo pomagali milijonom ljudi, ki imajo eno od 30 tisoč redkih bolezni. Tako bodo z odhodom v drugo državo deležni bolj usmerjenega in kakovostnejšega zdravljenja.
Vendar pa menim, da se zaradi te direktive v Evropi ne bo razvil zdravstveni turizem. Mislim, da so strahovi, ki jih izražajo na levici v tem parlamentu, povsem neutemeljeni. To ni zadeva, s katero bi se morali ukvarjati.
Edite Estrela
(PT) Gospod predsednik, to besedilo je rezultat obsežnega dela in pogajanj, zato bi se rada zahvalila gospodu Bowisu, gospe Grossetête in gospe Roth-Behrendt. Edino prav je, da priznamo dosežen napredek, ker ta nova različica daje več zagotovil v zvezi z varnostjo in kakovostjo storitev. Čeprav je besedilo členov 7 in 8 izboljšano, sem prepričana, da bi lahko za zagotovitev večje enakosti naredili še več.
Večina pacientov, predvsem iz šibkejših socialno-ekonomskih skupin, si zaradi jezikovnih ovir in pomanjkanja podpore družine ne želi zdravljenja v tujini. Evropejci z višjimi dohodki pa teh ovir ne občutijo. Zato se bojim, da bi lahko nova zakonodaja v državah s sistemi zdravstvenega varstva, ki so univerzalni in v glavnem brezplačni, delovala kot spodbuda za manjše naložbe v nacionalne sisteme in prispevala k oblikovanju trga zdravstvenega varstva za bogate. Kljub temu upam, da bo uporaba te direktive prispevala k zmanjšanju neenakosti v zdravstvenem varstvu.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, tako kot drugi pozdravljam to razpravo in to direktivo in se zahvaljujem poročevalki.
Morda sem glede nje malce previdnejša kot drugi poslanci. Mislim, da bi bilo narobe, če bi iz tega parlamenta šla novica, da je od zdaj naprej s čezmejnim zdravstvenim varstvom vse v redu. O marsičem še moramo razpravljati in marsikaj vzpostaviti, da bo to delovalo. Ali lahko navedem - in upam, da bom to storila točno - komisarjeve besede? Rekel je, da je "jasno, da morajo vse države članice vlagati doma, da bi državljanom zagotovile zdravstveno varstvo, ki ga potrebujejo". Vidim, da mi prikimava, torej sem ga pravilno citirala.
Dobro je, da je to sporočilo, ki ga ponesemo v države članice, ki tega ne počnejo, in v tiste, ki imajo dolge čakalne sezname. Eden izmed njih je moja država, Irska. Resnica je, da je ljudem ljubše, če se zdravijo blizu doma. Zato imamo na Irskem nenehne proteste - in to zelo utemeljene proteste - glede zapiranja lokalnih bolnišnic in ukinjanja lokalnih storitev. Glede na povedano bo ta direktiva morda pripravila države članice in ponudnike zdravstvenih storitev, da si pogledajo svojo domače storitve in izboljšajo njihovo zagotavljanje za tiste, ki jih potrebujejo. V vsakem primeru bo treba storitve plačati, če bodo naši državljani uveljavili pravice, ki jim jih daje ta direktiva.
Naj na koncu omenim, da imajo ljudje že v skladu z uredbo št. 883/2004 pravico, da potujejo in si zagotovijo čezmejno zdravstveno oskrbo, vendar s tem niso seznanjeni. Če bi bili, bi več pacientov potovalo čez mejo, da bi si zagotovili zdravstvene storitve. Zato obvestimo naše državljane o tem, do česa so upravičeni, in upajmo, da nam ne bo treba potovati čez mejo, če pa bomo, naj bo to prosto in naj nam bodo dane storitve, ki jih potrebujemo.
Edit Herczog
(HU) Gospod predsednik, pozdravljam prvo razpravo madžarskega predsedstva. Najprej bi rada poudarila, da je bila razprava o tej zadevi zunaj okvira direktive o storitvah vredna truda, saj ima vprašanje čezmejnega zdravstvenega varstva številne edinstvene značilnosti. Rada bi čestitala poročevalcem in poročevalcem v senci in tudi Johnu, ki je na galeriji. Vendar pa je izredno pomembno, da ne podvomimo v obveznost držav članic glede zagotavljanja osnovne zdravstvene dejavnosti. Države članice so odgovorne za zagotavljanje varstva svojim državljanom. Zelo pomembno je potrditi, da ta direktiva ni privilegij bogatih, ampak orodje za zagotavljanje boljše oskrbe pacientom z redkimi boleznimi. Ta namen je usmerjal naše delo. Prav tako je pomembno dejstvo, da nam bo direktiva omogočila boljšo uporabo naravnih pogojev. Pri tem imam v mislih madžarska zdravilišča, ki lahko učinkoviteje pozdravijo nekatere bolezni in so nepremična. Očitno so pacienti tisti, ki morajo priti k nam. Zelo pomembno je, da nadaljujemo na tej poti, da bodo lahko zdravi in bolni Evropejci čutili, da so v Evropski uniji v središču in da je namenjena njim.
David Casa
(MT) Gospod predsednik, veliko nas je, ki zdravju namenjamo malo pozornosti, dokler smo zdravi in ne potrebujemo zdravstvene oskrbe. Ko pa je naše zdravstveno stanje negotovo, samodejno začenjamo razumeti, kako pomembno je zdravje in kako je bistveno imeti ustrezen zdravstveni sistem, ne le dober sistem, ampak tudi uspešen in učinkovit.
Državljani Evropske unije so lahko deležni zdravljenja v različnih državah članicah, kadar njihove bolezni ni mogoče zdraviti v domači državi. Ne smemo pozabiti, da naj bi to bila naša skrajna možnost in je ne smemo spodbujati, ker je najdražja možnost in poleg tega tudi nepraktična. K njej naj bi se zatekli le, kadar ni druge poti. Ko pa se zgodi slednje, moramo poskrbeti za to, da je potrebna birokracija čim bolj zmanjšana in da izboljšamo kakovost dostopa ter varnost.
Države članice se morajo prav tako opremiti s potrebnimi orodji, s katerimi bodo zaščitile svoje zdravstvene sisteme in obvladovale dotok pacientov iz drugih držav, ki jih bodo morda morale obravnavati. Zato bi bilo idealno, če bi državam članicam vnaprej dali dovoljenje. Iz tega okvira je jasno, da sedanja veljavna pravila niso ustrezna, prav nasprotno, so nejasna in neskladna. Kot smo lahko videli pri primeru darovanja organov, si moramo prizadevati za rešitve, da bo Evropa lahko napredovala na tem področju in državljanom ponudila najboljše zdravstvene storitve.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, z velikim olajšanjem bi rada priznala, da je Parlament končno dosegel politični dogovor o pravicah pacientov do čezmejnih zdravstvenih storitev pod pogoji, ki jih je leta varovalo le Sodišče Evropske unije na podlagi pravnih postopkov. Zadovoljna sem, da današnji kompromis oblikuje enake plačilne pogoje, kot smo jih pred sedmimi leti nekateri zagovarjali pri direktivi o storitvah. Rada bi se iskreno zahvalila kolegoma, gospe Grossetête in gospodu Bowisu, ki jima izražam spoštovanje za dosežen sprejemljiv dogovor in za pripravo pomembnih varoval pri uveljavljanju te pravice. Prepričana sem, da bo zdravljenje resnih bolezenskih stanj s pravico do mobilnosti dostopno vsem Evropejcem, končna posledica pa bo skrajšanje čakalnih dob na operacije po vsej EU. Tako je dosežen eden od mojih življenjskih ciljev na področju zdravstvenega varstva. Rada bi dodala, da je pred nami še širok razpon vprašanj, na primer reševanje spletnih storitev zdravstvenega varstva, mobilnost zdravstvenih delavcev in drugo.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital gospe Győri za mandat, ki ga ima zdaj, in zaželel njej in madžarskemu predsedstvu veliko uspeha. Čestital bi vsem, ki so prispevali k osnutku poročila, o katerem danes razpravljamo.
Kot morda veste, je Romunija v skupini držav, ki so imele zadržke glede vrste kompromisov, doseženih v Svetu. Ti zadržki niso znak nasprotovanja Romunije čezmejnemu zdravstvenemu varstvu. Sporočajo zaskrbljenost romunske vlade glede finančne stabilnosti čezmejnega zdravstvenega varstva in razsežnosti, ki jih lahko pridobi, kajti, kot sami dobro veste, imajo nekatere države članice zelo majhen nacionalni dohodek.
Po drugi strani naložbe ponujajo sredstvo za zmanjšanje tega tveganja. Obenem pa menim, da so reforme sistemov zdravstvenega varstva držav članic ključnega pomena. Menim, da bi se morala Evropska komisija bolj vključiti v reforme sistemov zdravstvenega varstva.
Christa Klaß
(DE) Gospod predsednik, mobilnost pacientov predstavlja velik korak v smeri Evrope za državljane, ta direktiva pa ima jasno zgradbo. Nima le očeta, gospoda Bowisa, ampak tudi mamo, gospo Grossetête. Rada bi se jima toplo zahvalila za ves njun trud.
Dolgo smo se pogovarjali o tem, katera naj bi bila prava pot, zdaj pa vemo, da še nismo dovolj hitri. Vendar pa imamo trdne in dobro zasnovane temelje, na katerih bomo gradili. Razmere so zapletene. Imamo 27 držav članic, ki so vse na različnih izhodiščnih mestih tako glede ustroja svojih zdravstvenih storitev kot tudi sistemov zavarovanj. Predhodna odobritev bolnišničnega zdravljenja v drugi državi članici in priznavanje etičnih in moralnih načel zdravstvene zakonodaje posamezne države je pravi pristop. To po eni strani omogoča podporo zavarovalnicam in spodbuja nacionalno pristojnost, po drugi strani pa vsem državljanom omogoča dostop do storitev, ki jih ponujajo druge države članice.
To je pomemben korak naprej, še zlasti glede redkih bolezni. Vsaka država članica ima drugačno raven opremljenosti. Vse pa bodo zdaj lahko imele koristi od znanstvenih ugotovitev in struktur, ki so drugje že vzpostavljene. Poleg tega bodo imeli specialisti možnost nadaljnjega razvoja zaradi večjega povpraševanja, ker bo več ljudi imelo dostop do storitev. Za ljudi iz moje regije, ki je blizu meje z Luksemburgom, Belgijo in Francijo, bo čezmejni dostop do zdravstvenih storitev pomembna ugodnost, ki bo obogatila njihov vsakdan.
José Manuel Fernandes
(PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pravice, ki jih podeljuje ta direktiva - pravice, ki jih je pravzaprav že priznalo Sodišče Evropske unije -, omogočajo vsem pacientom v Uniji dostop do zdravstvenega varstva.
Ta predlog pojasnjuje in omogoča lažji dostop do čezmejnega zdravstvenega varstva in uveljavljanje pravice, da stroške povrne država članica, v kateri je pacient zdravstveno zavarovan. To je korak naprej v procesu evropskega združevanja, krepitve solidarnosti in oblikovanja Evrope za državljane.
Imeli bomo krajše čakalne sezname, bolj kakovostno zdravstveno oskrbo, konkurenco in spodbudo za znanstvene raziskave. Prednost imajo redke bolezni, diagnoza in zdravljenje pa se zdaj lahko opravita v najbolj primerni državi članici. Ta direktiva je namenjena vsem Evropejcem, ki potrebujejo zdravstveno varstvo.
Zato se portugalska ministrica za zdravje zelo moti, ko pravi, da je ta možnost namenjena bolj izobraženim in premožnejšim: tako je zdaj, brez direktive. Portugalska ima odlično zdravstveno varstvo in odlične zdravstvene delavce in ne more ostati ob strani tega pomembnega projekta. Država mora izkoristiti to direktivo, da se še bolj posodobi in da lahko zagotavlja konkurenčne storitve na tem področju vsem Evropejcem, ki jih potrebujejo.
Čestitam čudoviti poročevalki, ki je opravila odlično delo: gospe Grossetête.
Predsednik
Zdaj začenjamo s postopkom "catch-the-eye". K besedi se je priglasilo sedemnajst ljudi. Glede na pomembnost in pomen tega ukrepa bom vsem dal možnost, da spregovorijo, vendar se morate omejiti na minuto in takrat se bo mikrofon izklopil.
Staršem tega ukrepa, Johnu Bowisu, ki je na galeriji za obiskovalce, in gospe Grossetête, sedanji poročevalki, ter vsem poročevalcem v senci bi rad povedal: spregovoril je glas pacientov, Evropski parlament pa je prisluhnil. Najlepša hvala vsem.
Csaba Sógor
(HU) Gospod predsednik, v tej direktivi pozdravljam jasnejšo opredelitev pravic pacientov, konec neskončnih čakalnih seznamov in predlagano rešitev kot izhod v primeru, ko v domači državi ni na voljo strokovnjakov. Prepričan sem, da vsi razumemo položaj sistemov zdravstvenega varstva v novih državah članicah in z njimi sočustvujemo, prav tako pa moramo misliti na tveganje izseljevanja kvalificirane delovne sile.
Če bomo glasovali za, bomo od sistemov zdravstvenega varstva novih držav članic zahtevali izjemna prizadevanja s skromnejšimi sredstvi, če pa bomo glasovali proti, bomo posredno zagotovili, da bo v istih državah uporaba pravic pacientov ostala omejena. Prepričan sem, da bomo lahko našli možnosti, da uravnotežimo delovanje različno opremljenih sistemov zdravstvenega varstva v državah članicah. Moja država, Madžarska, bi lahko na primer ponudila konkurenčne storitve na področju balneologije, fizioterapije ali zobozdravstva.
Richard Howitt
Gospod predsednik, zelo sem zaskrbljen, da na ravni odbora nismo uspeli s predlogom spremembe, ki bi od zdravstvenih regulatorjev v eni državi zahtevala, da svoje sogovornike v EU obvestijo, kadar zdravstvenemu strokovnjaku grozi disciplinski ali kazenski postopek, ter da ta predlog ne bo vključen, ko bomo glasovali o tej novi zakonodaji EU o čezmejnem zdravstvenem varstvu.
Naj vam povem o primeru nemškega zdravnika, Daniela Ubanija, ki je s sredstvom proti bolečinam, ki je desetkrat presegalo priporočen odmerek, nezakonito ubil mojega volivca iz Cambridgeshira, Davida Graya. V Britaniji so mu odvzeli licenco, vendar danes s prakso nadaljuje v Nemčiji.
Potem je tu še primer dr. Marcosa Ariela Hourmanna, obsojenega za uboj, ker je v Španiji namenoma dal smrtonosno injekcijo, vendar kljub jasni zahtevi Španiji glede njegove delovne zmožnosti dela na oddelku za nujno medicinsko pomoč v bolnišnici West Suffolk, ki je prav tako v mojem volilnem okrožju.
Ti primeri kažejo, da je v evropski zakonodaji velika vrzel, ki zdravstvenim strokovnjakom, pri katerih je v eni od držav ugotovljeno, da so neprimerni za delo, daje možnost, da ogrožajo paciente v drugi državi. Komisarja bi prosil, naj pojasni zakaj.
Krisztina Morvai
(HU) Gospod predsednik, prijazno prosim predstavnike madžarskega predsedstva in tudi Svet, naj izkoristijo tega pol leta, to šestmesečno obdobje madžarskega predsedstva, in v te razprave vključijo pomembna vprašanja novih držav članic, postkomunističnih držav, kot je Madžarska. Ko se, na primer, zdaj pogovarjamo o uvajanju navidezno standardiziranega vseevropskega sistema čezmejnega zdravstvenega varstva, ne smemo pozabiti obravnavati problema, da denimo na Madžarskem dobro usposobljene medicinske sestre delajo za plačo, ki znaša okrog 250 EUR mesečno, zdravniki pa za 500 ali 600 EUR. Ali se Evropski uniji ne zdi skrajno neetično, nemoralno in nesprejemljivo slaviti nekakšen standardiziran evropski sistem zdravstvenega varstva, ne da bi pozornost posvetili plačam ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Siiri Oviir
(ET) Gospod predsednik, v interesu pacientov bomo naredili pomemben korak naprej. Številni so danes govorili o tem. Vendar je zame najbolj izstopalo dejstvo, da je bil še enkrat poudarjen strah, da bi spodbudili zdravstveni turizem. V teh govorih se je pokazal strah, da bi pacienti iz držav članic z nižjim življenjskim standardom ali z nižjim nacionalnim proračunom za zdravstvo preplavili zdravniške ambulante v najbogatejših državah, kar pomeni, da bi izrinili domače paciente.
Pa razmislimo o tem. Ta strah ni potreben. Pacientom bodo stroški povrnjeni v domači državi, razliko pa mora plačati pacient. Pacienti ne bodo imeli dovolj denarja, da bi pokrili razliko, če je cena dva- ali trikratni znesek v domači državi. V zadregi sem, ko slišim, da se še vedno bojimo mita tako imenovanega poljskega vodovodarja.
Marina Yannakoudakis
Gospod predsednik, pomena zdravstvenega varstva in te direktive ni mogoče dovolj poudariti. Lahko ima posledice, ki bodo temeljnega pomena za sisteme zdravstvenega varstva držav članic.
Zadovoljna sem, da so bila obravnavana področja, ki so si nasprotujoča in zaskrbljujoča, rezultat pa je močna, opredeljujoča direktiva, ki bo okrepila položaje držav članic v zdravstvenem varstvu.
Izziv je bil zaščititi celovitost sistemov zdravstvenega varstva, obenem pa pacientom nuditi večjo izbiro. S klavzulo o predhodni odobritvi in dejstvom, da bi se države članice odločile glede storitev, ki bi se izvajale, so te obdržale nadzor nad usmeritvijo politike in proračunskimi zahtevami svojih zdravstvenih storitev.
Tudi z e-zdravjem, ki naj bi zagotavljalo prožnost, so se zelo razumno ukvarjali, države članice pa se zanj odločijo, če to želijo in ko to želijo.
Na splošno je pred nami dokument, ki zagotavlja avtonomijo držav članic glede zdravstvenih sistemov, obenem pa pacientom ponuja najboljše storitve. Čestitam poročevalki in Johnu Bowisu za dobro opravljeno delo.
Seán Kelly
(GA) Gospod predsednik, velikodušno ste vsem dali priložnost za besedo. Zato bom spoštoval dogovor in govoril le eno minuto.
To je bila zelo zanimiva razprava, osebno pa se mi je zdela zelo poučna. Zlasti sem zadovoljen, da daje Evropska unija prednost pacientom, na glede na to, ali so bogati ali revni. Pacientom bo prav tako v veliki meri pomagal z informacijami, ki bodo v vsaki državi na voljo na enem mestu. Ta direktiva bo prav tako pritiskala na vse države, da bodo zagotavljale visokokakovostno storitev, kajti če storitve ne bo, bodo želeli državljani potovati v drugo državo, kjer je ta storitev na voljo. In na koncu, o e-zdravju ni bilo veliko povedanega, vendar je tudi to zelo pomembno sredstvo in bomo o njem še veliko slišali v prihodnje.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar Dalli, gospe Grossetête čestitam za to odlično poročilo. Rad bi poudaril štiri njegove elemente. Prvič, vzpostavitev nacionalnih kontaktnih točk je izredno pomembna za pridobivanje informacij - in sicer pridobivanje informacij pacientov. Ključno je natančno vedeti, kdaj so pogoji vezani na predhodno odobritev. To je zelo pomembno pri redkih boleznih. Na splošno je prav tako bistveno, da od pacientov ni mogoče zahtevati, da plačajo vnaprej. Na koncu bi rad poudaril vprašanje čezmejnih regij zdravstvenega varstva, ki je izjemno pomembno za Madžarsko in srednjo Evropo, ker je ob nemško-avstrijski meji ali pa ob madžarsko-slovaški ali madžarsko-romunski meji, kjer se jezikovne meje ne prekrivajo z nacionalnimi mejami, veliko nerazvitih, nepotrebnih ali neizkoriščenih zmogljivosti zdravstvenega varstva, medtem pa jezikovne ovire ne obstajajo. Še enkrat vas prosim, da sprejmite moje čestitke.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, zagotavljanje dostopa do storitev čezmejnega zdravstvenega varstva je temeljni pogoj, da bodo lahko pacienti uživali najboljše zdravljenje, ki je na voljo. To je mogoče doseči z opredelitvijo kar najbolj jasnih in praktičnih pravil. Izboljšanje pacientovih pravic, še zlasti z zagotavljanjem informacij in s sodelovanjem med državami članicami, je mogoče doseči z razvijanjem sistema e-zdravja in širjenjem informacij o čezmejnem zdravstvenem varstvu.
Promocijske kampanje, ki jih podpirajo programi čezmejnega sodelovanja, lahko pacientom zagotovijo raven informacij, ki jim bo v skladu z odobrenimi predpisi omogočila uporabo sistema s kar najmanj možnimi zlorabami. Zato menimo, da sta e-zdravje in učinkovito spodbujanje sistemov čezmejnega zdravstvenega varstva osnovna elementa, potrebna za izvajanje priporočil direktive.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, vsem poročevalcem želim čestitati za oblikovanje tega pomembnega dokumenta. Ljudje se danes srečujejo s preveč negotovosti glede vprašanj dostopa do oskrbe v drugih državah članicah Evropske unije, povračila stroškov za izvedene storitve in odgovornosti za klinično spremljanje. Države pogosto ne priznajo receptov, ki so bili izdani v drugi državi članici. Ta direktiva je bistvena za naše ljudi, ker je sedanji sistem zapleten in je težko pridobiti ustrezne informacije. Poleg tega je znanstveni napredek neenakomeren, zato bi ta direktiva pacientom zagotovila priložnost, da bodo ustrezno zdravljenje pridobili v drugi državi članici, če jim zdaj ni na voljo. To bi pacientom omogočilo, da izkoristijo prednosti enotnega trga, in bi pozitivno vplivalo na bolj uravnoteženo reformo sistema zdravstvenega varstva vsake države članice v prihodnje.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta ukrep je zagotovo vseobsegajoč, poročevalka in vsi, ki so ji ga pomagali dokončno oblikovati, si zaslužijo naše iskrene čestitke.
Čezmejno zdravstveno varstvo pomeni rušenje meja in omogočanje pacientom, da svobodno izbirajo, kar je povsem v skladu s prostim pretokom, ki je značilen za Evropsko unijo. Ta mobilnost v zdravstvu se zdaj priznava za redke bolezni in izredno specialistične bolezni, ki zahtevajo takojšen odziv.
Pravočasne in ustrezne storitve omogočajo potrditev pravice: pravice do zdravja. Zagotavljanje zdravstvenega varstva postaja elektronsko in bo zmanjšalo razlike med državljani Evropske unije. Dolgoročno bi lahko ta ukrep celo napovedoval obliko evropske akreditacije, ki bi zagotavljala visoke tehnološke in osebne standarde.
Olga Sehnalová
(CS) Gospod predsednik, po dveh letih razprav je cilj kompromisnega osnutka direktive predvsem zagotoviti pravno gotovost za paciente v razmerah čezmejnega zdravstvenega varstva. To je zagotovo pozitiven rezultat. Vendar je zapletenost razprav jasno pokazala ne le razlike med zdravstvenimi sistemi v različnih državah članicah, ampak tudi različne finančne pogoje, pod katerimi se evropskim državljanom zagotavlja zdravstveno varstvo. Dejstvo, da je to izjemno občutljiv problem, je mogoče videti tudi v sedanjih množičnih prostovoljnih odpovedih razočaranih zdravnikov v čeških bolnišnicah. Ozadje vključuje tveganja ali negotovosti, ki se pojavljajo v zvezi z vplivom te direktive, na primer v smislu zdravstvenih turistov, ki iščejo večjo kakovost, vendar pa cenejše zdravstveno varstvo. Šele čas bo pokazal, ali se bo to izkazalo za obrobno vprašanje in ali bodo prevladali nesporno pozitivni rezultati direktive.
Miroslav Mikolášik
(SK) Gospod predsednik, rad bi čestital svoji kolegici, gospe Grossetête, poročevalki, in očetu te direktive, Johnu Bowisu, za izreden trud pri tej direktivi, katere cilj je varno in visokokakovostno čezmejno zdravstveno varstvo.
Rad bi poudaril potrebo po tej ureditvi glede na nejasne razmere pri urejanju zdravljenja pacientov v tujini, kar pri pacientih povzroča negotovost, še zlasti v primerih hudih bolezni. Zadovoljen sem, da ureditev vsebuje posebne ukrepe prav za te paciente.
Podpiram stališče poročevalke, ki poudarja, da je ta pravna ureditev namenjena pacientom, ki jo potrebujejo, in ne le tistim, ki si jo lahko plačajo. Ta ureditev tako predstavlja pomemben korak k mobilnosti pacientov v EU. Dogovor s Svetom predstavlja ravnotežje med stališči držav članic in Evropskega parlamenta ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Mario Pirillo
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, doslej so na dostop do čezmejnega zdravstvenega varstva vplivale različne omejitve v zvezi z dolgimi čakalnimi dobami, zapletenim sistemom povračila stroškov in tudi težavami pri opredeljevanju pristojnosti za klinično spremljanje, ki je povezano s čezmejnim zdravstvenim varstvom.
Direktiva, o kateri naj bi glasoval Evropski parlament, je pomemben korak naprej, saj pojasnjuje ta administrativna vprašanja in izboljšuje sodelovanje med državami članicami, obenem pa krepi kakovost zdravstvenega varstva in varnostne standarde.
Z vzpostavitvijo nacionalnih kontaktnih točk bodo pacienti lahko ugotovili, kakšna je razpoložljivost zdravstvenega varstva v drugi državi EU, kakšni so upravni postopki, pritožbe in ugovori. Ta možnost nič več ne temelji na sposobnosti plačila, ampak na resnični pravici do ozaveščene izbire.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Gospod predsednik, rada bi čestitala vsem poročevalcem in tistim, ki so prispevali k oblikovanju tega pomembnega dokumenta. Pot do končnega dogovora je bila zelo dolga. Morda se sprva zdi, da so vsi sprejeli dokument, vendar je nekaj skeptikov, ki se morda bojijo neenakomernih stroškov storitev, preveč birokratskih zahtev in morebitnega zdravstvenega turizma, vendar ima direktiva po mojem mnenju res uravnotežene mehanizme, s katerimi se bomo izognili morebitnim negativnim vplivom tega dokumenta. Vendar pa je najpomembneje ustvariti pogoje za mobilnost pacientov in zagotoviti možnosti državljanom Evropske unije, tj. najpomembneje je, da je lahko priti tudi do storitev ob prostem prehajanju po Evropski uniji. Jezikovne ovire in pomanjkanje informacij ljudi odvračajo, da ne izkoriščajo te možnosti. Zato bodo načrtovane kontaktne točke dale ljudem vse zahtevane informacije, več jasnosti, zaupanja in samooskrbe. Zdravje nam je vsem pomembno in združevanje prizadevanj nam bo zagotovilo premikanje v to smer.
Kriton Arsenis
(EL) Gospod predsednik, danes razpravljamo o direktivi, ki v resnici ne rešuje problema uporabe zdravstvenih storitev v drugih državah članicah. Te storitve se že uporabljajo. Direktiva pa usklajuje in ureja pogoje uporabe takšnih storitev. Strinjam se s tem, kar so kolegi poslanci povedali glede zdravstvenih storitev, ki morajo dosegati visok standard in morajo biti na voljo državljanom v bližini kraja, kjer živijo. Vendar pa moramo pogosto po te storitve v druge države članice, še zlasti, ko gre za redke bolezni ali nove načine zdravljenja.
Prav tako pozdravljam dejstvo, da so posebej omenjene zdravstvene storitve v toplicah in zdraviliščih. Z uporabo teh storitev lahko stroškovno učinkovito izboljšamo preprečevanje in zdravljenje številnih bolezni in to je lahko zelo pomembno za "zdravje" naših zavarovalnih skladov.
Komisar, pozivam vas, da resnično podprete to pobudo in spodbujate te storitve.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospod predsednik, gospa Győri, komisar, ta direktiva določa pravila za olajšanje dostopa do varnega in kakovostnega čezmejnega zdravstvenega varstva ter spodbuja sodelovanje med državami članicami, obenem pa v celoti spoštuje nacionalne pristojnosti.
Zajema temeljne skupne vrednote, kot so univerzalnost, dostop do visokokakovostne oskrbe, enakost in solidarnost. Prinaša jasne koristi pacientom, zlasti tistim, ki so oboleli za redkimi in kompleksnimi boleznimi, saj bodo imeli dostop do strokovnih centrov, ki se s temi boleznimi ukvarjajo.
Ta direktiva je še en primer, kako Evropa služi svojim državljanom. Vsi si zaslužimo čestitke, predvsem pa Komisija, Svet in naša kolegica, gospa Grossetête, za odlično delo in uresničitev te direktive.
(Predsednik je prekinil govornico)
Antigoni Papadopoulou
(EL) Gospod predsednik, čezmejno zdravstveno varstvo je danes nujnost. Ta direktiva ustvarja temeljne pogoje za Evropo brez meja v zdravstvenem sektorju. Pacienti z resnimi kroničnimi boleznimi lahko zdaj pridobijo specialistično oskrbo, večjo mobilnost, celovitejše informacije na kontaktnih točkah in sredstva za pokritje stroškov brez zapletov. Nova direktiva Skupnosti ustvarja nove izzive, nujnost posodobitve nacionalnih zdravstvenih sistemov v 27 državah članicah Evropske unije, potrebo po nenehnem mreženju in sodelovanju med vsemi zdravstvenimi sistemi v 27 državah članicah Evropske unije, da bi izmenjali primere najboljših praks, spodbujali e-zdravje in dosegli stalne izboljšave ravni čezmejnega zdravstvenega varstva. To je izziv, ki se ga moramo lotiti ...
(Predsednik je prekinil govornika)
John Dalli
član Komisije. - Gospod predsednik, dovolite, da še enkrat čestitam Parlamentu za pomemben dosežek, ki je sprejeta odločitev o tej direktivi. Zelo sem zadovoljen, ko vidim, da je ta direktiva sprejeta.
Povedati moram, da se ne strinjam s sklepi, da ta pobuda spodbuja zdravstveni turizem ali zavarovalnicam omogoča zmanjšanje stroškov. To je bolj zagotovilo, da lahko državljani, ki potrebujejo zdravstveno varstvo, lažje pridejo do njega in pri tem ni birokratskih ovir, ki jim včasih preprečujejo, da bi to storili.
Prepričan sem, da je direktiva pravi preboj za paciente in za krepitev Evrope zdravja. Moram se strinjati z gospo Roth-Behrendt, gospo McGuinness in drugimi, da naj bi to bila spodbuda za države članice, da več vlagajo v svoje zdravstvene sisteme, ker, kot sem že večkrat javno omenil glede te direktive, ne želimo naših državljanov spreminjati v nomade. Želimo, da lahko naši državljani dobijo najboljše zdravljenje doma.
Pravice pacientov glede čezmejnega zdravstvenega varstva so s to direktivo zdaj določene v zakonodaji EU, vendar se naše delo tu ne konča. Navezujem se na vprašanje gospe Parvanova glede morebitnih posameznih predlogov o medobratovalnosti. Povedati moram, da je medobratovalnost prav tako ključna, da bo ta pobuda, ta direktiva, operativna in izvedljiva, kajti ne predstavljam si resnično dobrega izvajanja te direktive brez ustreznega medobratovalnega sistema e-zdravje. Po drugi strani pa je medobratovalnost zelo pomembna tudi za večjo enakost v zdravstvenem varstvu in večjo vzdržnost zdravstvenega varstva.
Veselim se sodelovanja z državami članicami, da bomo dosegli ustrezno izvajanje te direktive in njeno uveljavitev po vsej EU. Da bi se sodelovanje med zdravstvenimi sistemi v Evropi tudi dejansko vzpostavilo, je treba še veliko narediti na evropski in nacionalnih ravneh. Lahko računate name, da se bom z vso odločnostjo in energijo prizadeval za ta izziv.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospod predsednik, komisar, spoštovani poslanci, gospod Bowis, najlepša hvala za to plodno razpravo. Mislim, da to dobro ponazarja točke, ki so bile za udeležence razprav v Svetu in v tem parlamentu v preteklih letih najtežje, prav tako pa sem zelo zadovoljna, ko vidim, da se je velika večina poslancev strinjala.
Da, ta direktiva bo ustvarila jasnejše razmere in preglednejši sistem, ki bo služil evropskim državljanom. Kot bo postalo očitno na jutrišnji predstavitvi, namerava madžarsko predsedstvo postaviti ljudi v središče svojega programa. Prav tako je jasno, da to, kar smo ustvarili, ni popolno. Kot je ravnokar dejal gospod Dalli, je mogoče delo še nadaljevati.
Razprava o enotnem trgu in direktivi o storitvah in o tem, kako se to povezuje s pravicami pacientov, se mi je zdela zelo zanimiva. Mislim, da je bila zelo pametna rešitev, da se tega vprašanja nismo lotili v okviru storitev, saj se vsi spomnimo, kakšno razburjenje je povzročila direktiva o storitvah, ko je bila prvič sprejeta. Oblikovanje te direktive o pravicah pacientov je bil pravilen korak. Omogočila bo prosto gibanje pacientov in jim še vedno omogočala dostop do storitev višje kakovosti in ob pravem času. Zato sem prepričana, da smo, čeprav z drugačnim pristopom, dosegli svoj cilj. Zelo pomembno je, da bo ta direktiva okrepila svobodno izbiro poleg načel enakih možnosti, pravice do kakovostne oskrbe, enakosti in solidarnosti, kar sem že omenila.
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, zelo sem vesela, da je bila ta direktiva oblikovana med madžarskim predsedovanjem. To seveda ni naša pridobitev, ampak zasluga naših predhodnic, Belgije in Španije, in poslancev tega parlamenta. Hvaležna sem, da lahko odlično sodelovanje med Svetom in Parlamentom do te mere služi evropskim državljanom.
Predsednik
Ob tej priložnosti bi se seveda rad zahvalil gospe Grossetête za odlično delo, ki ga je opravila s poročevalci v senci iz različnih skupin o zelo občutljivem in zapletenem vprašanju, o katerem bi morali široko obveščati, saj je to eno od vprašanj, ki se bo resnično dotaknilo vsakega državljana 27 držav članic. Čestitam, gospa Grossetête.
Françoise Grossetête
Gospod predsednik, povsem se strinjam z vašim stališčem in bi se rada najprej zahvalila številnim poslancem, ki so spregovorili v tej razpravi in podprli to direktivo. Še enkrat bi se rada zahvalila vsem poročevalcem v senci iz vseh političnih skupin - vidim gospo Roth-Behrendt, v mislih pa imam vse kolege poslance, ki jih ne morem vseh omeniti. Rada bi se jim zahvalila, ker so vsi igrali dejavno vlogo in prispevali k prizadevanjem za dosego tega političnega dogovora s Svetom 21. decembra, kar bo jutri uspešno zaključeno.
Tistim kolegom poslancem, ki so izrazili nekatere zadržke, med drugim glede zdravstvenega turizma, pa pravim: "Ne! Tega se dobro zavedamo." Direktiva vsebuje zaščitno klavzulo za države članice in jim omogoča nadzor nad načrtovanjem zdravstvenega varstva in infrastrukture prav zato, da bi preprečili zdravstveni turizem.
Tistim, ki menijo, da je ta direktiva premalo ambiciozna, pravim: "Prav imate, tudi jaz bi si želela, da bi segla še dlje". Vendar moramo danes upoštevati, da smo na prvi stopnji te direktive, in vidim, da se Komisar Dalli, ki nam je veliko pomagal, strinja z mano.
Skupaj bomo predvsem zagotovili, da se bo direktiva prenesla v najboljših možnih pogojih. Čez 30 mesecev se bo direktiva začela izvajati in v državah članicah bomo morali biti vsi pazljivi, da bomo zagotovili, da bo res spodbujala pravice pacientov.
Za konec naj rečem, da bo jutrišnje glasovanje bistvenega pomena. Od vas pričakujem, da boste poskrbeli, da bo ta direktiva velik uspeh, kajti ta uspeh bo darilo pacientom, saj bomo končno priznali pravice pacientov do visokokakovostnega zdravstvenega varstva.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
János Áder
v pisni obliki. - (HU) V odboru jih je bilo malo, ki so med razpravo v zvezi z osnutkom direktive o čezmejnih pravicah pacientov, ki podobno kot moj kolega, gospod Peter Liese, v tem zakonu niso videli nevarnosti, ampak priložnosti. Madžari se strinjamo z njim. Čeprav se zdajšnji kompromis, ki ga lahko štejemo za trden kompromis med pravicami pacientov in pomisleki držav članic, zelo razlikuje od prejšnjega osnutka poročila, priložnosti še vedno ostajajo. Lahko bi rekli, da je to majhen korak v pravo smer. Katere so te priložnosti? Medtem ko so prej številni predvidevali nenaden dotok neverjetno velikega števila tujih pacientov in razpad nacionalnih sistemov zdravstvenega varstva, menim, da to predstavlja možnost, da v prihodnje bolje izkoristimo naravna bogastva naše države. Tu nimam v mislih le naših zdravilnih voda, ampak tudi naš geografski položaj in stroške kvalificirane delovne sile. Zdravstveni delavci bodo končno imeli priložnost, da bolje izkoristijo svoje strokovne veščine in morebitne presežne zmogljivosti. To bo prav tako v korist pacientov, ki bodo v drugih državah članicah imeli neoviran dostop do storitev zdravstvenega varstva, ki jih v njihovi državi članici ni zaradi nekaterih naravnih pogojev. Tako bodo pridobili zdravstveni delavci in pacienti, države članice pa so lahko zaradi številnih omejitev, ki so vgrajene v direktivo, brez skrbi. Čestitam poročevalki in vsem kolegom poslancem, ki so prispevali k temu uspehu.
Giovanni Collino
Standardizacija zdravstvenega varstva v Evropi bo upoštevala kakovost ponujenih storitev, ki mora biti dosledna za državljane vseh 27 držav članic, ne glede na premoženje in sposobnost plačila, če želimo vzpostaviti notranji trg v zvezi z zdravstvenim varstvom.
Pozivam predsednika in kolege poslance, naj se evropsko posredovanje ne konča s sprejetjem te pobude, saj so za izvajanje ukrepa v posameznih državah predvsem potrebni ukrepi na lokalni ravni.
Sprejetje vseh čezmejnih ukrepov, potrebnih za delovanje celotnega sistema, ni nič manj pomembno. Na primer, mejna regija, kot je Furlanija - Julijska krajina, potrebuje ustrezen mehanizem za zbiranje podatkov, da bi izboljšala sodelovanje z nacionalnim ozemljem - predvsem zdaj, ko se Italiji naglo približuje davčni federalizem - pa tudi z ozemlji, na katera meji, kot so nekatere sosednje regije v Sloveniji, s katerimi imamo že nekaj časa tvoren dialog glede upravljanja zdravstvenih storitev.
Prav tako moramo zagotoviti ustrezno usposabljanje osebja, katerih pacienti ter veščine in spretnosti postajajo vse bolj globalni v scenariju, ki ni več povsem evropski.
Diogo Feio
v pisni obliki. - (PT) Po dolgem postopku smo danes sprejeli besedilo direktive o uporabi pravic pacientov v čezmejnem zdravstvenem varstvu. To je uspeh za Parlament, predvsem pa je zmaga za uporabnike. Novi zakonodajni okvir bo državljanom vseh držav članic omogočil zdravstveno varstvo v drugi državi članici pod istimi pogoji kot v svoji državi. Zaradi takšne mobilnosti se bodo pacienti lahko povsem zakonito izognili nacionalnim čakalnim seznamom in izkoristili zdravstvene storitve, ki so na voljo v drugih evropskih državah. Prav tako pripravlja utira pot za specializacijo, predvsem za redka bolezenska stanja, da zdravstvenega varstva ne bo več treba zagotavljati lokalno, ampak v krajih, ki so specializirana za določeno zdravljenje. Naš namen ni s tem spodbujati zdravstveni turizem, ampak zagotoviti polno mobilnost Evropejcev po Evropi pod enakimi pogoji, kar pomeni, da si lahko odslej vsi poiščemo zdravljenje tam, kjer je najhitrejše, najučinkovitejše in najvišje kakovosti, stroške pa nam povrne država članica, v kateri smo zdravstveno zavarovani, pod enakimi pogoji, kot če bi bila zdravstvena oskrba zagotovljena tam.
Lena Kolarska-Bobińska
Začetek veljavnosti direktive "pacienti brez meja" je velika priložnost za vse paciente v Evropski uniji, predvsem pa za paciente iz držav, ki so slabše razvite in kjer so storitve zdravstvenega varstva daleč od tega, kar bi si želeli. Ti pacienti bodo imeli boljši dostop do zdravljenja v drugi državi, kot ga imajo zdaj. Prav tako upamo, da bodo novi ukrepi spodbudili spremembe sistemov nacionalnega zdravstvenega varstva. To še zlasti velja za skrajšanje dolgih čakalnih seznamov za ljudi, ki čakajo na različne vrste bolnišničnega zdravljenja. Zaradi tveganja, da bi prišlo do odtekanja pacientov v bolnišnice v drugih državah, bo treba sprejeti upravne odločitve glede najboljše uporabe bolnišničnih postelj in postopkov v državah z najdaljšimi vrstami. Obveznost vzpostavitve nacionalnih kontaktnih točk v vseh državah članicah EU je pomembna za paciente. Tako bodo dobili več informacij o možnostih zdravljenja v drugih državah in o evidencah bolnišnic v drugih državah v zvezi z zdravljenjem redkih bolezni ali zelo resnih bolezenskih stanj. Ko bo ta nova zakonodaja začela veljati, bo pomembno pozorno spremljati njene učinke in vpliv na izboljšanje kakovosti storitev ter na dostopnost za različne skupine pacientov v različnih regijah Evrope. Predvsem bo pomembno zbirati informacije o tem, kdo uporablja te storitve - samo bolje obveščene in premožnejše družbene skupine, ali vsi, ki potrebujejo zdravljenje.
Alajos Mészáros
v pisni obliki. - (HU) Prost pretok delovne sile in razvoj turizma zahtevata rešitev problema čezmejnega zdravstvenega varstva. Pravila glede dostopa do storitev in povračila stroškov morajo biti jasna in dobro znana državljanom držav članic. Cilj je državljanom brez predhodne odobritve omogočiti dostop do nebolnišničnega in bolnišničnega zdravljenja, do katerega bi bili upravičeni tudi v svoji državi članici, in povrnitev stroškov v obsegu, ki ga opredeljujejo njihovi sistemi. Tveganje morebitne zlorabe - tu imam v mislih "zdravstveni turizem" - v tem primeru ne sme predstavljati ovire, seveda pa moramo storiti vse, kar je v naši moči, da bi ga kar najbolj zmanjšali.
Poudariti moram, da se predlog nanaša na mobilnost pacientov v Evropski uniji in ne "prost pretok storitev". Omeniti je treba, da lahko trden sistem z izkoriščanjem neizkoriščenih zmogljivosti in z odpravo logističnih izgub prav tako ustvarja dodano vrednost. V nekaterih primerih lahko čezmejna zdravstvena pomoč reši življenja. Še en pomemben vidik je, da je čezmejno zdravstveno varstvo zelo pomembno v primerih, ko zdravljenje določene bolezni ni na voljo na ustrezni ravni v eni državi članici, je pa na voljo v drugi. Mislim, da je predlog uravnotežen in predstavlja kompromis med zadržki držav članic in ambicijami Evropskega parlamenta.
Rovana Plumb
v pisni obliki. - (RO) Danes je pri vprašanju dostopnosti do zdravstvenega varstva in povračila stroškov ter pristojnosti za klinično spremljanje, povezanem s čezmejnim zdravstvenim varstvom, še vedno preveč nedorečenega. Ta direktiva omogoča vsem pacientom - ne le najbolj obveščenim in najbogatejšim -, da uživajo vrsto pravic na področju zdravstvenega varstva, ki jih je že priznalo Sodišče Evropske unije. Države članice ohranjajo polno odgovornost za organizacijo in upravljanje sistemov socialne varnosti. Predlog zadeva paciente in njihovo mobilnost v EU, ne pa prostega pretoka izvajalcev storitev. Direktiva določa sodelovanje med državami članicami, še zlasti glede priznavanja zdravniških priporočil (zdravljenja, recepti itd.), pripravljenih v drugi državi članici, e-zdravja in ocenjevanja zdravstvenih tehnologij. Referenčna omrežja, ki so jih ustvarile nacionalne kontaktne točke, bodo omogočala dostop javnosti do informacij. Romunske oblasti morajo svojim državljanom zagotoviti dostop do informacij. Sprejetje tega poročila bo pomagalo zagotoviti dobro ravnovesje med pravicami pacientov v EU do dostopa do najboljšega zdravljenja in ohranjanjem finančne vzdržnosti nacionalnih sistemov socialne varnosti.
Bernadette Vergnaud
Pozdravljam napredek, ki ga ta dogovor odraža v primerjavi s prvotnim predlogom Komisije, ki je spodbujal tržno usmerjen pogled na zdravstvo. Za ohranitev naših sistemov socialnega varstva je bila bistvena ponovna vzpostavitev sistema predhodne odobritve za bolnišnično zdravljenje ali zdravljenje, ki je povezano z visokimi stroški. Podobno je bilo potrebno sklicevanje na člen 168 pogodbe, da bi zagotovili spoštovanje pristojnosti držav članic glede organizacije sistemov javnega zdravja. In na koncu, hvalevreden napredek je bil dosežen glede sodelovanja in obveščanja pacientov.
Še vedno pa obstajajo velike pomanjkljivosti: premalo je bila obravnavana mobilnost strokovnjakov, zdravstvena demografija in starajoče prebivalstvo. To naj bi odpravili drugi zakonodajni predlogi, še zlasti predlog glede poklicnih kvalifikacij, v teh predlogih pa bo pomembno potrditi, da je zdravstvo sektor s posebnimi značilnostmi in ne blago, ki mu vladajo zgolj zakoni trga, ampak najdragocenejši zaklad, ki ga imajo državljani.
Priloga - stališče Komisije
Spremembe:
Neposredno sprejemljive: sprememba 107 (celotno besedilo, sklop št. 1, sporazumni predlog spremembe). Komisija je naklonjena sprejetju kompromisnega besedila sozakonodajalcev.
