Stanje pogajanj o podnebnem in energetskem svežnju (nadaljevanje razprave) 
Predsednica
Nadaljevali bomo z razpravo o stanju pogajanj o podnebnem in energetskem svežnju.

Struan Stevenson
Gospa predsednica, glede pravilnosti postopka bi rad obvestil poslance tega Parlamenta, da je danes zjutraj prvostopenjsko sodišče v Luksemburgu odredilo, da se Organizacija mudžahidov iranskega ljudstva briše s terorističnega seznama EU. Takšna razsodba je bila sprejeta tretjič in to bi moralo biti v opozorilo Svetu in Komisiji, da njuna prizadevanja, da bi dosegli spravo mul in zatiralnega režima v Teheranu z uvrstitvijo PMOI na teroristični seznam EU, predstavlja kršitev svobode in svoboščine.
(Aplavz)

Predsednica
Gospe in gospodje, če nimate nič proti, bomo nadaljevali skladno z razporedom časa za govor.
Herbert Reul
(DE) Gospa predsednica, predsedstvo Sveta in Komisija, gospe in gospodje, ta Parlament je v zadnjih letih zelo drzno uveljavljal svoje pravice. Nismo dopustili, da bi nas odvrnili od povabila dalajlame ali odločitve o nagradi Saharov ali sodelovanja na olimpijskih igrah.
Zato sem zelo zaskrbljen, ker ne uveljavljamo dovolj svojih pravic v zvezi s tako pomembnim vprašanjem, ki očitno danes zbuja le omejeno zanimanje in ki so ga nekateri kolegi poslanci opisali kot vprašanje stoletja. Predsedstvo Sveta in vodstvo Parlamenta naprošam, da zagotovita, da razpravljamo ne le o boljši ureditvi, temveč da imamo dejansko priložnost videti in preučiti besedila. Na primer, trenutno glede trgovanja z emisijami potekajo pogajanja, ki ne temeljijo na mnenju Parlamenta, temveč le na odločitvi enega odbora. Štirje odbori so sprejeli odločitve, katerih predpostavke niso bile vključene v trialog. Pogaja se en poročevalec, 784 poslancev pa nima nobene priložnosti povedati svojega mnenja.
Razpored postopka je naslednji: 10./11. december zasedanje Sveta, 15. december trialog, nato pa bodo sprejete odločitve. To pomeni, da kot posamezni poslanci ne bomo imeli priložnosti, da besedilo vidimo, ocenimo, o njem razpravljamo in sprejmemo trdno odločitev. Že tako smo danes težko resno izpeljali razpravo, morali smo začeti kasneje, morali smo prekiniti postopek, zdaj pa komaj kdo posluša. Toda to pove vse. Odločamo o davkih ljudi, ki znašajo 70 milijard EUR. Pa si ne vzamemo niti nekaj ur, nekaj dni, da bi zadevo temeljito preučili.
Menim, da je to neodgovorno. Pozivam predsedstvo Sveta in tudi tega Parlamenta, da poskrbi, da si bomo vsi lahko vzeli potreben čas.
(Predsednica je prekinila govornika)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Spoštovani, dobro je, da smo imeli prav v tem času zelo ambiciozno predsedstvo, ki si je zares prizadevalo, da bi našli dogovor o podnebno-energetskem paketu. Vendar pa se mi kljub vsemu poraja dvom o primernosti postopka o dogovoru v prvem branju, kajti pri tako obsežnih in zahtevnih dokumentih se pojavlja vprašanje transparentnosti, pojavlja se vprašanje primerne zastopanosti večinskega mnenja v Parlamentu, s tem pa je seveda načeta tudi demokratičnost.
Zato si želim, da bi naslednjič bolj premislili, preden bi potrdili, da bomo nek dokument obravnavali z dogovorom v prvem branju. Nič ne bi bilo narobe, če bi v decembru zaključili normalno prvo branje, nato pa do konca mandata opravili še drugo branje in našli s Svetom ustrezno soglasje. Zaradi tega tudi ni čudno, da v tej razpravi nismo veliko govorili o detajlih, ker jih poslanci niti ne poznamo dobro.
Sama bi želela spregovoriti predvsem o uporabi finančnih sredstev od avkcij. Tukaj mislim, da moramo upoštevati nekaj načel, in sicer, da moramo sredstva absolutno uporabiti samo za reševanje okoljsko-podnebnih izzivov, da jih moramo uporabiti za omilitev in prilagajanje, da jih moramo uporabiti za razvoj tehnologij, ki zmanjšujejo izpuste toplogrednih plinov in še niso komercialne - torej, tudi za CCS pilotne projekte.
To ni pomembno le za Evropsko unijo, ampak tudi za tretje države, recimo Kitajsko. Potem, moramo jih uporabiti za ukrepe znotraj Evropske unije in za sodelovanje s tretjimi državami in ko govorimo o višini, potem moramo upoštevati, našo odgovornost za globalne izpuste, ki je trenutno 13 do 14 procentov, hkrati pa moramo dodati še našo zgodovinsko odgovornost za izpuste. In uporabiti moramo finančna sredstva za že obstoječe mehanizme - torej, ne ustanavljajmo nekih novih skladov.
Zahvaliti se želim celotni pogajalski skupini in ji sporočiti, da je ta dogovor naša dobra popotnica za pogajanja v Poznańu naslednji teden.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospa predsednica, dobro vemo, da stališče Parlamenta o podnebnem svežnju ni enotno. V številnih pogledih je stališče Sveta moji skupini bližje kot stališče Parlamenta. Kljub temu ne smemo pozabiti, da moramo biti povsem enotni, kar zadeva zmanjšanje emisij: emisije je treba zmanjšati. Gre za samo za to, kako. Nekateri želijo to storiti na drag način, z dražbo, mi pa želimo to narediti na stroškovno učinkovit način, s primerjalno analizo.
Predstavnik skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze je med pogajanji odkrito izrazil željo, da se povišajo cene, tako da bi lahko spremenili navade potrošnikov. Naša skupina ne verjame v to logiko, dokler je trgovanje z emisijami enostransko. Dokler je, gre samo za davek. Če bi se z emisijami trgovalo na svetovni ravni, bi bile dražbe dobra možnost. Cena pravic do emisije bi se zlahka odražala v maloprodajnih cenah, kar bi potrošnike spodbudilo, da izbirajo čistejše produkte. Ni zagotovo, toda povsem ogljično intenzivni proizvodni sektorji bi se lahko umaknili v ozadje. Na žalost potrošniško okolje zdaj ne deluje več tako. Produkti, ki so izdelani na manj čist način zunaj EU, pridobijo konkurenčno prednost na svetovnih trgih. To je ključnega pomena za delovna mesta. Upam, da bo Svet lahko zadovoljivo izboljšal izid.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Evropska unija se je zavezala, da bo dokumentacijo o podnebnih spremembah zaključila do januarja 2009.
Rezultati pogajanj bodo pomembni zlasti za konferenco Združenih narodov v Poznańu, kjer se bo ocenila zaveza EU, da bo zmanjšala svoje emisije ogljika in pomagala revnejšim državam.
Poskrbeti moramo, da ostanejo naši cilji ambiciozni, tako da se podpiše mednarodni sporazum, ki bo v zadostni meri spodbudil države v razvoju, da sledijo našemu zgledu.
Če se podpiše mednarodni sporazum, mora naša prednostna naloga ostati povečanje cilja z 20 % na 30 % po letu 2020, tudi če se ta prehod doseže z novimi pogajanji.
Ambicioznejši dolgoročni cilj bo ščitil verodostojnost Evropske unije kot pomembnega akterja v boju proti globalnemu segrevanju in pripomogel k doseganju ugodnih rezultatov na prihodnjih pogajanjih v Köbenhavnu.
Carl Schlyter
(SV) Gospa predsednica, ZN in drugim smo obljubili, da bomo emisije zmanjšali za 20-45 %. Zdaj ne bomo dosegli niti 20 %. Namesto tega poskuša Svet ministrov na pogajanjih prenesti odgovornost z nas na države v razvoju. Mehanizem čistega razvoja večinoma pomeni umazan razvoj, v katerem so revne države prisiljene nositi našo odgovornost, mi pa pričakujemo, da si bomo lahko tam zagotovili naložbe. Ko pa morajo nato te države uvesti lastno podnebno politiko, jih to stane več. Podnebna politika mora zajemati tako pomoč kot ukrepe tu, doma.
Sveženj za avtomobilsko industrijo, ki zadeva emisije avtomobilov, je tako ničvreden, da so emisije, ki so posledica papirja, na katerem je napisan, večje kot tiste, ki jih bo ta industrija uspela prihraniti v zvezi s podnebjem v Evropi in na zemlji. To je slabo za avtomobilsko industrijo, za okolje in za potrošnike, ki želijo energetsko varčne avtomobile v prihodnosti.
Bairbre de Brún
. - (GA) - Gospa predsednica, Evropska unija se mora dogovoriti o ambicioznih ciljih, da lahko Evropa povede v boju proti podnebnim spremembam. Pred nami je obdobje gospodarske negotovosti, toda gospodarska recesija bi nam morala dati pogum, da hitreje preidemo na novo zeleno gospodarstvo, tako da bi se lahko lotili številnih starih težav v zvezi s povpraševanjem po nafti in porabo energije.
Kar zadeva izgorevanje v splošnih nepremičnih virih, je pomembno, da je v veljavi nov standard delovanja za emisije, ki bi ga morale vse elektrarne izvajati najkasneje od leta 2015 naprej. Pomembno je tudi, da se uvede neprekinjeno spremljanje in varnostna merila.
Colm Burke
Gospa predsednica, na podnebne spremembe ne smemo več gledati strogo z okoljskega vidika, temveč jih je treba vključiti v prečen koncept za različna področja politike, vključno z razvojem in človekovimi pravicami. To ni le težava prihodnosti, temveč tudi sedanjosti. Podnebne spremembe napadajo bazo naravnih virov revnih skupnosti, vključno z njihovo zemljo in vodnimi viri, posledično pa se morajo ljudje seliti, da bi preživeli. Takšni migracijski tokovi lahko povzročijo destabilizacijo in ogrozijo splošno notranjo varnost določene države, regije ali obmejnega območja.
Letos sem kot član Odbora za zunanje zadeve obiskal območje ob meji Čada/Sudana. Videl sem opustošenje, ki sta ga povzročili vojna in pomanjkanje hrane. Zaradi podnebnih sprememb se bodo takšne situacije še poslabšale. Na žalost so tisti, ki so najbolj ogroženi, najmanj krivi za nastalo situacijo. Zato sem presrečen, da so moji kolegi v Parlamentu stopili na čelo v tej zadevi. EU, ZDA in druge svetovne sile morajo ukrepati.
Jean-Louis Borloo
Gospa predsednica, gospod Piebalgs, gospod Dimas, gospe in gospodje, najprej bi se vam rad zahvalil za to razpravo, ki je bila bistvena za nas, ki sodelujemo na konferenci v Poznańu in obenem v Svetu za okolje in ki bomo prisotni naslednji ponedeljek na seji Sveta za energijo, nato pa Evropskega sveta 11.-12. decembra. Pomembno je bilo, da so vsi lahko podali svoje mnenje o verjetno eni izmed najbolj zapletenih tem, s katerimi smo se ukvarjali, saj gre za radikalno spremembo številnih vidikov naših gospodarskih in socialnih politik, kajti energija je zaradi svojih moralnih, etičnih in z naravo povezanih razsežnosti, spoštovanja narave in seveda podnebnih sprememb tako obsežen dejavnik v vsem tem.
Na začetku bi rad vsem tistim, ki mečejo senco dvoma na podnebne spremembe, povedal, da je v vsakem primeru ta celotna direktiva nujna, ker se moramo odvaditi uporabe nafte. Celoten sveženj je pomemben, najsi to storimo zaradi podnebnih sprememb ali zato, da bi spremenili mešanico energetskih virov ali njeno teritorializacijo.
Druga točka, ki bi jo rad povedal, če smem, je namenjena Komisiji, ki je opravila izjemno temeljito in pomembno predhodno delo. Cilji, ki jih predlagajo odbori in podpira Evropski svet pod nemških predsedstvom, so zastavljeni in so pravi. Prepričan sem, da jih vsi podpirajo in ta velik trud, namenjen pojmovanju, da se izrazijo stvari, ki se zdijo tako različne in včasih nezdružljive, je naravnost izjemen. Menim, da obstaja s tega stališča široko soglasje med ustanovami. Vprašanja se lahko postavljajo v zvezi z metodami.
Sam bi zelo rad ponovno omenil sporazum o zaupanju, sklenjen s Parlamentom v okviru trialogov, in dobro se zavedam, kako težaven je odnos poslancev s trialogi; tega namreč nihče ni prezrl. Kljub temu so naši mednarodni odbori in mednarodna srečanja ključnega pomena. Srečanje v Köbenhavnu je verjetno najpomembnejše srečanje človečnosti s samo seboj. Moramo pokazati, da je Evropa sposobna doseči soglasje o teh točkah.
Seveda imamo različne težave, ki zadevajo konkurenčnost. Da, gospod Watson, gospod Hoppenstedt in gospod Davies, financiranje zajemanja in shranjevanja ogljika bi seveda moralo biti vključeno tako ali drugače, zdaj ali nekoliko kasneje. To seveda zadeva metode. Prav tako bi bilo neodgovorno podpreti uhajanje ogljika in mislim, da smo našli rešitve, ki so v osnovi povsem razumne.
Dejansko bi rad povedal, da v življenju vedno pride čas, ko se osredotočimo bolj na metodo metode kot na cilj in način, kako ga bomo dosegli. Metode se lahko razvijajo brez cilja in jamstva, da bo cilj dosežen, s čimer jim je to omogočeno. Pri metodah obstaja filozofija avtorske pravice; to velja za Komisijo in tudi za poročevalce različnih odborov Parlamenta. Edino, kar nas res zavezuje, je, da imamo za izpolnitev kratko-, srednje- in dolgoročnih ciljev, ki smo si jih zastavili, razpoložljiva javnofinančna sredstva, ki jih je mogoče oceniti.
Ob zadnji točki bom natančno ponovil, kar je bilo povedano na tej izjemno pomembni seji. Ni zanikanja demokracije, temveč pospešitev vseh postopkov. Lahko vam povem, da so poslanci sinoči delali do 2.00 ponoči in ponovno danes zjutraj in se sporazumeli o emisijah CO2, ki jih povzročajo avtomobili. Lahko bi razpravljali o prvih treh letih ali pa o cilju, ki je 95 gramov in ki je ključni dejavnik za razvoj naše industrije.
Lahko bi razpravljali o napredku v zvezi z vsemi našimi točkami. Edino, kar je za nas pomembno, je, da se ne kaznuje, temveč dovoli konkurenčnost in zajamči, da bodo izpolnjeni vsi ti cilji, saj delujejo skupaj in so vsi v celoti medsebojno odvisni.
To je na kratko tisto, kar sem želel povedati, pri čemer sem vsak govor obravnaval točko za točko. Lahko ste prepričani, da bom o njih poročal na današnji seji Sveta in na seji 11. decembra. Kakor koli že, iskreno se vam zahvaljujem.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospa predsednica, današnja razprava je osredotočena večinoma na izziv podnebnih sprememb. Res je, da je to velik izziv, toda enako velja za energetski izziv, s katerim se soočamo. Priča smo bili nedavni nestanovitnosti cen, ki je ustvarila izzive za zanesljivo oskrbo, ki je pomembna zlasti za Evropsko unijo, kjer odvisnost od uvoza energije narašča. Ta sveženj zagotavlja podlago tudi za rešitev energetske varnosti, ne le za Evropsko unijo, temveč tudi za druge dele sveta. Če uvedemo tehnološko spremembo, nam bo prinesla zelo različne in varne energetske vire, ki bi jih lahko uporabljali po vsem svetu.
Verjamem, da je bila današnja razprava zelo pozitivna in je jasno prikazala zavezo Parlamenta, da zelo hitro najde rešitve. Za to sem zelo hvaležen. Z moje strani in s strani mojih kolegov bo Komisija zelo trdo delala, da bi olajšala dogovor med Parlamentom in Svetom letos decembra.
Stavros Dimas
član Komisije. - (EL) Gospa predsednica, rad bi se zahvalil poslancem Evropskega parlamenta, ki so sodelovali v današnji razpravi, za njihovo konstruktivno mnenje. Poleg tega bi se rad zahvalil tudi francoskemu predsedstvu, ki je neutrudno sodelovalo z Evropskim parlamentom in Komisijo, da bi našli rešitve, ki so združljive z našimi okoljskimi cilji ter z drugimi situacijami in težavami, s katerimi se soočajo države članice ali drugi sektorji Evropske industrije in podjetja.
Svet in Evropski parlament sta dokazala, da imata voljo, da bi dosegla sporazum na prvi obravnavi in mislim, da bodo do naslednjega delnega zasedanja Evropskega parlamenta čez dva tedna vsa odprta vprašanja rešena. Do takrat bomo dosegli sporazum, ki nam bo omogočal, da izpolnimo naše okoljske cilje, na primer zmanjšanje emisij toplogrednih vplivov v Evropski uniji. To je nujno za Evropsko unijo, da se lahko ustrezno bori proti učinkom podnebnih sprememb ter se izogne drugim težavam, kot je na primer selitev podjetij v države zunaj Evropske unije, kjer lahko neomejeno nadaljujejo z izpusti emisij ogljikovega dioksida. Zato moramo izvesti vse potrebne ukrepe. Temu je bil namenjen predlog Komisije kot tudi sodelovanje med tremi ustanovami, tako da se lahko najdejo ustrezne rešitve. Prepričan sem, da bomo čez dva tedna na delnem zasedanju dosegli dogovor.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 142)
Alessandro Battilocchio  
v pisni obliki. - (IT) Zaščita okolja in boj proti podnebnim spremembam sta nujni prednostni nalogi celotne mednarodne skupnosti. Kot sem vedno trdil v zadnjih letih, nam napredek na področju raziskav omogoča, da razvijemo objektivno razmišljanje, tudi kar zadeva energetske vire, ki so prepogosto demonizirani. Če želimo podpreti proces geopolitične stabilizacije in zagotoviti večjo varnost na mednarodni ravni, morajo biti glede na obstoječi tehnološki napredek energetski viri raznoliki, s čimer se zmanjša odvisnost od oskrbe. S tega stališča je treba razpravo o jedrski energiji, s posebnim poudarkom na elektrarnah tretje generacije, pozdraviti, saj bi izboljšale nerazvite razmere, na primer v Italiji.
Ivo Belet  
v pisni obliki. - (NL) V Evropi stojimo na križišču zgodovine. Odločili smo se, da bomo povedli svet v boj proti globalnemu segrevanju. Prišel je čas, da izpolnimo to obljubo.
Zavedamo se, da želijo med drugimi tudi naši prijatelji na Poljskem zagotovila, da ne bodo prejeli največjega računa za sporazum o podnebju. Zato mora EU več vložiti v novo tehnologijo čistega premoga ter v zajemanje in shranjevanje ogljika (CCS).
Sporazum, ki je bil sklenjen ta teden o zmanjšanju emisij CO2 iz novih avtomobilov, je bil deležen kritik, ker ni dovolj daljnosežen. Kritike so resda delno utemeljene, toda priznati moramo tudi njegove pozitivne vidike. Vsekakor bomo začeli z letom 2012, sicer postopoma, in držimo se cilja največ 95 g CO2/km do leta 2020.
Na srečo sporazum vsebuje tudi močne spodbude za električne in hibridne avtomobile. Proizvajalci bi morali spoznati, da nimajo kaj izgubiti, če odkrito zagovarjajo te okolju prijazne avtomobile. Vlade bi morale z davčnimi spodbudami bistveno bolj spodbujati ta U-obrat. Kaj potrošnikom, med njimi tudi nam, preprečuje, da bi zdaj kupili te okolju prijazne avtomobile? Danes so na voljo že avtomobili srednjega razreda z izpusti pod evropskim standardom za leto 2012. Torej ...
Richard Corbett  
v pisni obliki. - Pozdravljam napredek, ki je bil dosežen na pogajanjih med Parlamentom in Svetom, ki so potekala zadnjih nekaj dni in sinoči pozno v noč. Še nas čaka delo in obe strani pozivam, da vložita še zadnji trud v to, da dosežemo sporazum, ki bi ga Parlament lahko potrdil pred božičem. Če naj bo sprejemljiv za Parlament, mora sveženj ukrepov biti dovolj prodoren, da bomo dosegli dogovorjene cilje EU, namreč 20 % zmanjšanje emisij CO2 in 20 % povečanje obnovljivih virov do leta 2020 -, omogočiti pa mora tudi, da gremo lahko še dlje in ta cilj povišamo na 30 % v primeru mednarodnega sporazuma. Zadovoljen sem tudi, ker se očitno strinjamo, da bi morala za cilj za biogoriva veljati stroga trajnostna merila.
Nekateri so sveženj ukrepov označili za ekstremnega. Če je tako, potem sem ekstremist - toda želim poudariti, da zmernost ni vrednota in energično ukrepanje ni slabost, ko je ogrožena sama prihodnost tega planeta.
András Gyürk  
v pisni obliki. - (HU) Med razpravljanjem o dogodkih, ki so povezani s podnebnim svežnjem Evropske unije, ne moremo prezreti možnih posledic finančne krize. To pomeni, da če vlade porabijo zbrane finančne rezerve predvsem za reševalne pakete za banke, lahko pride do zamude pri ključnih energetskih naložbah.
Kljub krizi Evropa čim prej potrebuje naložbe za širitev obnovljivih virov energije in pomembno izboljšanje energetske učinkovitosti. Investirati moramo danes, če želimo, da bodo obnovljivi viri energije konkurenčni v bližnji prihodnosti.
Zaradi teh razlogov je nujno treba oblikovati energetski sklad EU. Ta denarni instrument bi se uporabljal predvsem za pomoč pri izboljšanju energetske učinkovitosti in širitev uporabe obnovljivih virov energije. Poleg tega, če zares želimo okrepiti skupno energetsko in podnebno politiko Evropske unije, se mora ta namen odražati v proračunu za naslednjih sedem let. Poleg okrepitve podpore EU mora biti državam članicam zajamčena zadostna svoboda, ne le da lahko upoštevajo različne regionalne razlike, temveč da določijo tudi lastne instrumente podnebne politike.
Zaradi trenutno zmernih cen ponudnikov tradicionalne energije nosilci odločanja ne smejo zaspati niti postaviti na stran zaveze glede obnovljivih virov energije. Če Evropski uniji uidejo izpred oči s krizo zastrti cilji, ki si jih je postavila, lahko to škodi njeni lastni verodostojnosti in vlogi voditeljice na področju podnebnih sprememb.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
v pisni obliki. - (BG) Mnogo predolgo smo razpravljali o eni težavi, toda še manj časa imamo na voljo, da jo rešimo. Svetovne procese, povezane s podnebnimi spremembami, je treba rešiti v okviru dolgoročnega načrta ter s konkretnimi ukrepi, ki naj jih uvedejo vsi akterji svetovnega gospodarstva.
Pogajanja bi morala potekati o nekaterih ključnih ukrepih:
· Naložbe v nove tehnologije - industrija povzroča težave, toda s pomočjo novih tehnologij jih je mogoče rešiti. Zato moramo industriji dati priložnost za inteligenten razvoj, ki se ujema z našimi cilji;
· Obvezno izvajanje alternativne možnosti, toda brez negativnih vplivov na okolje; zagotavljanje zaščitnih ukrepov pri uporabi atomske energije, ki ji je prav tako treba dati možnost; to omenjam tudi kot predstavnica Bolgarije, ki je svoje prispevala v tem postopku;
· Naložbe v izobraževanje in znanost za trajnosten razvoj - brez njega ne moremo govoriti o učinkovitem boju proti podnebnim spremembam, saj te naložbe zagotavljajo ustrezno pripravo na individualni in organizacijski ravni.
Rovana Plumb  
Evropska komisija je sprejela sveženj o "obnovljivi energiji in podnebnih spremembah" 23. januarja 2008.
Ta sveženj vsebuje na merilih in ciljnih vrednostih temelječe cilje EU, ki so skupni državam članicam in jih je Evropski svet sprejel spomladi leta 2007. Med njimi so zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (TGP) na ravni EU za najmanj 20 % do leta 2020 ter hkratno 20 % povečanje deleža obnovljivih virov energije v skupni porabi energije in 20 % povečanje energetske učinkovitosti.
Pogajamo se lahko na vseh področjih, ne moremo pa se pogajati z naravo. Zato potrebujemo obsežne strukturne reforme na vseh področjih gospodarstva, če želimo izpolniti te zaveze za zmanjšanje emisij TGP in povečanje deleža obnovljivih virov energije.
Romunija bo sprejela nacionalne obveznosti, ki izhajajo iz tega zakonodajnega svežnja, kar bo imelo pomemben vpliv na gospodarski in socialni ravni.
Zaključek pogajanj o svežnju o "obnovljivi energiji in podnebnih spremembah" nudi priložnost, da vzpostavimo ravnovesje med bojem proti podnebnim spremembam, večjo varnostjo dobaviteljev ter spodbujanjem konkurenčnosti in gospodarske rasti kot tudi ustvarjanjem delovnih mest.
Nicolae Vlad Popa  
v pisni obliki. - (RO) Veseli smo, da pogajanja med Evropskim parlamentom in Svetom o svežnju o "obnovljivi energiji in podnebnih spremembah" trenutno potekajo v smeri sporazuma.
Evropski svet, ki bo potekal 11.-12. decembra 2008, bo odločal o vseh elementih, povezanih s tem svežnjem.
Med pripravami na razprave, ki bodo potekale 11.-12. decembra, je Romunija skupaj s Slovaško, Madžarsko, Bolgarijo, Litvo in Latvijo 28. novembra predložila predlog za prerazporeditev prihodka iz dražb emisij CO2 na podlagi naslednje formule: ( 90 - x) % + 10 % + x %, kjer se x razdeli tistim državam članicam, ki so leta 2005 uspešno dosegle več kot 20 % zmanjšanje zgornje meje emisij po Kjotskem protokolu.
Romunija meni tudi, da je leta 2014 absolutno nujna klavzula o pregledu, ne da bi postavili pod vprašaj 20 % (ali 10 %) ciljno zmanjšanje, temveč preprosto zato, da bi pospešili možne prilagoditve na mehanizme na podlagi posebnih pogojev v zadevnem obdobju (ki jih zdaj še ni mogoče predvideti).
Esko Seppänen  
v pisni obliki. - (FI) Shema trgovanja z emisijami omogoča izbiro med dvema možnostma. Na eni strani imamo posredniški model, na drugi pa industrijski model. Prvi tistim, ki ne potrebujejo pravic do emisij, temveč jih kupujejo, da jih prodajajo proizvodnim podjetjem po višji ceni, omogoča trikratno špekulacijo. Pravice lahko kupijo na dražbah in na sekundarnem trgu na borzah za pravice do emisij in z njimi špekulirajo na energetskih borzah. Dokler so na voljo pravice do emisij, lahko ljudje z njimi špekulirajo celo prek zunajborznega trgovanja in se povsem izognejo borzam. Zato se moramo odločiti za industrijski model, ki je brez špekulacij in kjer se cilji za znižanje emisij dosežejo prek primerjalnih analiz z najboljšimi razpoložljivimi tehnologijami, ki vzpostavljajo standarde za zmanjšanje.
Søren Bo Søndergaard  
v pisni obliki. - (DA) V ponedeljek zvečer so velike politične skupine v Evropskem parlamentu sklenile kompromis s Svetom ministrov o zahtevah glede emisij CO2 za osebna vozila, v skladu s katerim bo lahko avtomobilska industrija neovirano nadaljevala z nečednostmi vse do leta 2019.
EU se je zavezala k podnebnim ciljem ZN, po katerih naj bi industrijsko razvite države do leta 2020 zmanjšale emisije CO2 za 25 % do 40 %. Dogovor o emisijah CO2 iz avtomobilov je poklon avtomobilski industriji in le potrjuje, da obljube EU o podnebnih spremembah niso vredne niti toliko kot papir, na katerem so napisane.
Vsakič, ko naj bi EU naredila opazen korak proti izpolnitvi lastnih obljub in ciljev, slišimo vse mogoče slabe izgovore, zakaj se to ne zgodi.
Neverjetno je, da je večina v Evropskem parlamentu pripravljena podpreti to sramoto, da se nadaljuje v prihodnje.
María Sornosa Martínez  
Gospa predsednica, Komisar, gospe in gospodje, naše sprejetje tega podnebnega in energetskega svežnja bi moralo delovati kot pismo o nameri, ki nam omogoča, da pošljemo kristalno jasen signal celemu svetu in da naslednje leto v Köbenhavnu dosežemo ambiciozen sporazum.
Povsem podpiram izjavo komisarja Dimasa, da je finančna kriza pokazala, kako nespametno je ne vzeti resno očitnih opozorilnih znakov.
V primeru podnebnih sprememb si ne moremo dovoliti, da bi ponovili to napako, če želimo preprečiti nevarne in morebiti katastrofalne gospodarske in socialne posledice v naslednjih desetletjih.
Pokazati moramo čut za odgovornost in sprejeti drzne odločitve za sprejetje čistega, energetsko učinkovitega modela ter tudi za to, da zagotovimo orodja, ki jih potrebujemo, da se naši državljani začnejo zavedati podnebnih sprememb in se ustrezno vedejo. Prišel je čas.
Zato Parlament in države članice javno pozivam, da podprejo ta zakonodajni sveženj na prihodnjem plenarnem zasedanju, saj nam bo zagotovo omogočil, da se spoprimemo z največjim izzivom, s katerim smo soočeni.
Andrzej Jan Szejna  
Davčne goljufije zadajajo udarec načelu poštenega in preglednega obdavčenja in preprosto škodijo temeljem delovanja Skupnosti. Manjši proračunski prihodki nam preprečujejo, da bi v celoti izvajali naše politike.
Boj proti davčnim goljufijam sodi predvsem v pristojnost držav članic, toda le-te morajo delovati samostojno. Obstaja jasna potreba po uskladitvi ukrepov na ravni Skupnosti in po okrepitvi sodelovanja med vladami držav članic in Evropske komisije.
Ker je radikalna reforma DDV tako dolgoročen kot dolgotrajen projekt, poročilo predlaga uporabo konvencionalnih sredstev. Med njimi so spremembe zakonodaje o odgovornosti davkoplačevalcev, če ne predložijo pravočasno zahtevanih dokumentov ali če predložijo netočne dokumente, skrajšanje obdobja za zbiranje podatkov in hitro popravljanje netočnih podatkov kot tudi pospešena izmenjava informacij o transakcijah znotraj Skupnosti.
