Kolektivní správa autorských práv on-line (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem bude otázka k ústnímu zodpovězení ohledně kolektivní správy autorských práv na internetu - B6-0459/2008), kterou pokládá Giuseppe Gargani.
Jacques Toubon
Paní předsedající, tato otázka je klíčová pro budoucnost kulturní ekonomiky v Evropě. I přes existenci směrnice o harmonizaci určitých aspektů autorského práva a práv s ním souvisejících v informační společnosti je situace v oblasti kolektivní správy autorského práva a práv s ní souvisejících pro služby on-line nesmírně složitá, především kvůli územnímu charakteru autorského práva a absenci celoevropského licenčního systému. Situace se ještě zkomplikovala v důsledku nedostatečně jednotné politiky Evropské komise, v jejímž rámci funguje generální ředitelství zodpovědné za jednotný trh a autorské právo na jedné straně a Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž na straně druhé, přičemž často jednají ve svém vlastním zájmu bez celkového přehledu o příslušné oblasti, obzvláště co se týče evropských tvůrčích talentů.
Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby tak tím, že odmítá předložit legislativní návrh, ignoruje různá usnesení Parlamentu a namísto toho upřednostňuje doporučení a administrativní opatření, vytvořilo prostředí právní nejistoty. Za těchto okolností zahajuje Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž právní postup proti aktéru v této oblasti, který se pouze snažil jednat v souladu s doporučením Komise z roku 2005.
Toto rozhodnutí proti Mezinárodní konfederaci společností pro ochranu autorských práv (http://www.cisac.org" \t "_blank") vydala Komise v červenci. Neuložila žádnou finanční pokutu, spíše žádala změnu způsobu, jakým CISAC a její členové působí. Tato situace odráží skutečnost, že se Evropská komise rozhodla ignorovat varování vyjádřená Parlamentem, obzvláště pak v usnesení ze dne 13. března 2007, které obsahuje konkrétní návrhy na kontrolu hospodářské soutěže, stejně jako na ochranu a podporu menšinových kultur v rámci Evropské unie.
Mimoto jsme od té doby byli svědky celé řady dalších iniciativ, z nichž byla pouze jediná legislativního charakteru: přehnaná chvála doporučení Komise o kolektivní přeshraniční správě autorského práva a práv s ním souvisejících pro zákonné hudební služby on-line, hodnotící zpráva a zelená kniha ke směrnici z roku 2001, otázky domácího kopírování, volný přístup na základě rozhodnutí Generálního ředitelství pro výzkum k 20 % výběrových řízení v rámci sedmého rámcového programu, prodloužení oprávnění veřejně vystupujících umělců, pro které se připravuje směrnice atd.
Z těchto důvodů se Výbor pro právní záležitosti ptá: není Komise toho názoru, že by bylo vhodné zajistit, aby byly všechny provedené změny (např. týkající se členů CISAC) předmětem široké diskuse mezi všemi zúčastněnými stranami tak, aby bylo možné ukončit současnou rozporuplnou právní situaci, která vznikla v důsledku protichůdných stanovisek formulovaných Komisí? Má Evropská komise v úmyslu přehodnotit svou politiku v této oblasti v souvislosti s usnesením Parlamentu ze dne 13. března 2007 tak, aby bylo nalezeno souhrnné řešení, které by zohlednilo nejen zájmy uživatelů, ale i zájmy držitelů licencí, stejně jako zájmy umělecké komunity? Jsme přesvědčeni o tom, že lze na případu CISAC demonstrovat, že přístup Komise, která vydávala nezávazná opatření, tzv. "soft-law", nebo čistě administrativní rozhodnutí, je nejednotný a v rozporu se zásadou právní srozumitelnost, přehlednosti a jasnosti, protože zúčastněným stranám nebyla poskytnuta možnost podat vlastní návrhy ani zapojit se do diskuse.
Zítra má Komise v úmyslu pokračovat v uplatňování svého přístupu "soft law" v podobě přijetí dalšího doporučení, tentokrát týkajícího se umělecké tvorby na internetu, které upraví zároveň i problematiku poskytování licencí pro více území. Nepůjde o doporučení na základě postupu spolurozhodování. Má Komise v plánu zapojit Parlament do přípravy tohoto rozhodnutí efektivním způsobem? Nebo bude i nadále ignorovat zástupce vnitrostátních parlamentů členských států a jejich občanů - v této oblasti, která je pro budoucí ekonomiku a kulturu Evropy klíčová?
Z tohoto důvodu předkládám dva návrhy. Zaprvé by měla Komise zřídit platformu pro všechny zúčastněné tak, aby byla zpřístupněna dokumentace všem, kteří mají potřebu se s ní seznámit, stejně jako tomu bylo v případě domácího kopírování. Parlament v každém případě předloží vlastní stanovisko. Výbor pro právní záležitosti zřídil ad hoc pracovní skupinu pro záležitosti týkající se autorského práva s pravomocí poskytnout všem zúčastněným jasnou dlouhodobou vizi vývoje v oblasti duševního a uměleckého vlastnictví a jeho úlohy v ekonomice znalostí a kultury. První schůze této skupiny se koná zítra ráno.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Paní předsedající, jsem toho názoru, že by tyto otázky měly být umístěny do širšího kontextu, neboť debata o tom, jak mají být udělovány licence na hudbu na internetu, nabývá na intenzitě. Ačkoli je zákazníkům na internetu k dispozici více hudby než kdy předtím, je jen málokterá nahrávka opatřena řádnou licencí a nepřináší tak zisk umělcům ani producentům. V roce 2006 byl poměr nelegálně stažených písní k legálně staženým 40:1 a ročně je nelegálně staženo okolo 20 miliard nahrávek. Takže někde se stala chyba.
Internetoví rovozovatelé tvrdí, že udělování hudebních licencí je v Evropě příliš složité, což má za důsledek, že dosud v žádné z členských zemí není k dispozici legální on-line server.
Toto je širší kontext, pokud jde o sérii otázek od pana Garganiho. Všichni se shodneme na tom, že je nutné zjednodušit systém udělování licencí pro stahování hudby na internetu a do mobilních telefonů. Žádná ze stran však nechce odejít s prázdnou.
Existuje jednoduchý způsob, jak získat licenci, která by pokrývala všechna práva v celé Evropě? Při zodpovídání této otázky musíme mít na paměti, že zisk z autorských práv je pro většinu autorů, skladatelů a umělců hlavním příjmem k pokrytí základních životních nákladů.
Jak lze vyvážit efektivnost se spravedlností? Komise formulovala svá doporučení v roce 2005. Z hodnotící zprávy z roku 2008 vyplývá, že se někteří vlastníci autorských práv, jako např. hudební producenti, řídili naší radou a zřídili celoevropské licence. Zatímco se drobní kolektivní správci obávají, že tato platforma vytlačí menšinový repertoár, naším úkolem je zajistit, aby se tak nestalo. Zatím vše svědčí o pozitivním vývoji. Už byly zřízeny licence EU i pro malé hudební producenty. Ačkoli nepolevujeme v naší snaze, je důležité nevydávat ukvapená legislativní opatření. Namísto toho bychom měli dát šanci dlouhodobé restrukturalizaci. Musíme však zůstat obezřetní, abychom neuškodili menšinovému repertoáru.
Nyní k antimonopolnímu rozhodnutí Evropské komise, které padlo nedávno v případě CISAC. Rozhodnutí zakazuje praktiky evropských kolektivních správců, které jsou v rozporu se zásadami volné soutěže a omezují jejich schopnost nabízet služby autorům a internetovým provozovatelům. Odstranění těchto omezení umožní autorům volbu, které ze sdružení bude spravovat jejich autorské právo. Zároveň toto opatření usnadní internetovým provozovatelům získání licencí pro činnost v několika zemích prostřednictvím kolektivního správce podle jejich volby.
Doporučení pro CISAC z roku 2005 bylo uděleno na základě shodných zásad: nabádá k odstranění omezení, která jsou na překážku jak autorům a skladatelům při svobodném výběru kolektivních správců, tak i správcům licencí při jejich působení na více územích.
Co se týče přípravy doporučení k umělecké tvorbě na internetu, plánuje Komise vydat toto doporučení v prvním čtvrtletí roku 2009. Veřejná diskuse k tomuto tématu v průběhu roku 2008 ukázala, že téma poskytování licencí pro více území v oblasti audiovizuálních produktů není v takové fázi, aby mohlo být zahrnuto do plánovaného doporučení.
Komise vyhlásila výběrové řízení na nezávislou studii o poskytování licencí audiovizuálním produktům pro více území s cílem provést analýzu jak ekonomických, tak i kulturních aspektů takového postupu. Komise v současné době analyzuje nabídky a výsledky studie by měly být dostupné ke konci roku 2009. Ve vývoji v oblasti umělecké tvorby na internetu úzce spolupracujeme jak s Evropským parlamentem, tak i s členskými státy, především v podobě účasti na řadě jednání pořádaných Evropským parlamentem a diskusí pracovní skupiny pro audiovizuální tvorbu Rady ministrů.
V důsledku rychlého vývoje v oblasti umělecké tvorby na internetu neexistuje společný přístup, o který by bylo v této fázi možné opřít závazná legislativní opatření. Vydání takového právního předpisu by mohlo v tomto okamžiku ohrozit vývoj nových obchodních modelů a systém spolupráce mezi zúčastněnými stranami. Z tohoto důvodu se zdají být doporučení tím nejvhodnějším prostředkem, který by mohl umožnit přechod oblasti umělecké tvorby do internetového prostředí.
Pan Toubon přišel se zajímavým návrhem na vytvoření menší pracovní skupiny pro malé kolektivní správce, což považuji za vynikající nápad. Protože by Komise mohla poskytnout podporu těmto malým společnostem při hledání jejich místa v internetovém prostředí, přijímáme tento návrh.
Manuel Medina Ortega
Protože nám pan Toubon poskytl vynikající přehled o problému z právní perspektivy, mohu tuto stránku nyní opomenout.
Rád bych nahlédl na problematiku z mnohem praktičtějšího úhlu pohledu. Co se týče autorských práv, vychází Generální ředitelství pro hospodářskou soutěž z předpokladu, že mají autoři stejnou váhu jako velké mezinárodní společnosti, které spravují mediální oblast. Ten předpoklad je mylný.
Autoři a výkonní umělci jsou ve skutečnosti běžní pracovníci. Ačkoli mezi nimi můžeme nalézt několik hvězd známých z časopisů, kteří mají na výběr, velká většina z nich na výběr nemá. Jsou prakticky ve stejné pozici jako pracovníci organizovaní svými společnostmi pro správu autorských práv.
Tvrzení, že tyto tisíce, desetitisíce, ba dokonce statisíce autorů, kteří každodenně pracují v Evropě a kteří získávají svůj příjem prostřednictvím svého sdružení autorů, fungují na způsob mezinárodních společností, je smyšlenka, která nemá nic společného se skutečností.
K pochopení skutečné situace je nutné si uvědomit, že každé ze současných sdružení autorů v Evropě zastupuje zájmy tisíců svých členů a podle toho také jedná.
Jsem toho názoru, že Komise pravděpodobně pouze dělá svou práci, ale když zavede řeč na studie, probouzí se ve mně obavy. Kdo provádí tyto studie? Kdo je financuje, a které zájmové skupiny na ně uplatňují svůj vliv?
To je ten důvod, proč máme v Evropské unii demokratický systém mezi členskými státy a v rámci členských států. Povinností poslanců Evropského parlamentu je v jeho rámci poukázat na sociální realitu, kterou není možné nalézt v prostorách kanceláří ani v rámci předních ekonomických studií.
Nacházíme se v situaci, kdy můžeme ohrozit tvorbu, která je naším jedinečným vlastnictvím, nebudeme-li dostatečně opatrní a budeme-li se snažit deregulovat tuto oblast tak jako řadu jiných. Přes všechny její problémy je Evropa charakteristická svou významnou tvorbou. Hrozí, že vytvoříme audiovizuální průmysl, který bude naprosto postrádat jakýkoli obsah, jak můžeme vidět na příkladech z jiných zemí. Proto jsem toho názoru, že musíme své snahy v tomto okamžiku směřovat k vytvoření institucionálního systému, který by umožňoval tvůrcům pracovat.
Myslím, že pohybovat se v čistě teoretické rovině, a věřit, že se malý hudebník nebo skladatel dokáže ubránit sám, je absurdní.
Kdyby dnes žil Beethoven, psal své symfonie a byl nucen vstoupit na mezinárodní trh, aby mohl soupeřit s ostatními předními muzikanty, zemřel by hlady. Jeho finanční situace by byla o dost tíživější, než byla v 18. a 19. století. Domnívám se, že toto je nesmírně důležitý problém, který musí být vyjádřen.
Pan Toubon zmiňoval rozhodnutí našeho výboru sestavit pracovní skupinu na ochranu duševního vlastnictví. Doufám, že budou Komise a obzvláště pan McCreevy, který se vždy stavěl vstřícně k Výboru pro právní záležitosti, ochotní s námi spolupracovat, zprostředkovat své zájmy, ale i naslouchat. I tato pracovní skupina bude naslouchat stanoviskům tisíců lidí, kteří se momentálně podílejí na duševní práci a umožňují tak naplnit autovizuální média, která my vytváříme, obsahem.
Pokud by tomu tak nebylo, vystavili bychom se reálnému nebezpečí, jak jsem již zmínil, že vytvoříme audiovizuální systém, který bude úplně prázdný, naplněný pouze reklamou bez jakéhokoli zvláštního obsahu.
Paní předsedající, závěrem bych rád podotkl, že návrh, otázka k ústnímu zodpovězení a návrh usnesení, které máme v plánu dát k projednání, mají za cíl posílit nezávislost a jedinečnou identitu evropské kultury, kterou není možné nahradit žádným přeludem založeným na volné soutěži.
Eva Lichtenberger
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, pane komisaři, v roce 2004 pořádal Výbor pro právní záležitosti jednání mimo jiné o kolektivních správcích. Někteří umělci přišli s velmi působivým nastíněním problému, kterému čelí v rámci současného systému kolektivní správy. Vy jste poté zvolili legislativní "soft-law" - nebo spíše nelegislativní - přístup, který přinesl ještě více právní nejistoty, v jejímž důsledku čelíme rostoucímu množství stížností a roztrpčení. To je skutečný problém, pane komisaři.
Vámi navrhovaný systém má za důsledek koncentraci trhu, která zvýhodňuje silné, ignoruje však například Úmluvu o kulturní rozmanitosti v oblastech kultury a umění. V tomto systému budou nevyhnutelně poškozeny menšinové kultury nebo takové kultury, které nepatří k mainstreamu, či kultury menšinových jazyků, protože jednoduše nejsou zohledněny.
Když jsme vám my ve Výboru pro právní záležitosti položili otázku, proč jste nepředložili takový návrh, který by byl v souladu s návrhy Parlamentu formulovanými ve zprávě paní Lévaiové, odpověděl jste, že trh bude tak jako tak směřovat tímto směrem a že nevidíte důvod k tomu, aby na tom bylo něco měněno. Pane komisaři, protikladné rozsudky, kterých jsme byli svědky v poslední době, dokazují, že to nebyl správný postup. To, co potřebujeme, chceme-li chránit tvůrčí potenciál, je řešení orientované do budoucna. Zároveň si myslím, že bychom se měli hlouběji zamyslet nad propojením práv obecně. Je tato stará, na "hardware" orientovaná forma do budoucna udržitelná? Umožní nám dosažení potřebných cílů nebo ne?
Pane komisaři, nevěřím, že jsou další studie a jednání tou správnou cestou. Z naší zkušenosti víme, že bývají zváni stále ti samí lidé, kteří zastupují pouze giganty na trhu, ne ty malé hráče, jejichž stanovisko tak bývá ignorováno. Je třeba změna přístupu a jasný legislativní návrh, jak mají sdružení chránit tato práva a vlastnictví.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Paní předsedající, minulý rok reagoval Evropský parlament na doporučení Komise z roku 2005 o přeshraniční kolektivní správě autorského práva usnesením. V něm požadoval, aby bylo zdůrazněno, že se toto doporučení vztahuje pouze na hudební nahrávky na internetu. Zároveň jsme žádali zahájení okamžitých konzultací se zúčastněnými stranami. Mimoto jsme požadovali, aby byl Parlamentu a Radě předložen návrh textu flexibilního rámce týkajícího se společné správy autorského práva a práv s ním souvisejících ve vztahu k přeshraničním hudebním službám na internetu.
Správa autorského práva a práv s ním souvisejících zůstává v souvislosti se službami on-line nadále složitou problematikou - i přes vydání závazné směrnice o harmonizaci určitých aspektů autorského práva v informační společnosti. Problém spočívá především v nedostatku evropských licencí. Obzvláště nás znepokojují nejasné formulace doporučení. To má za následek, že by doporučení možná mohla být uplatňována i na jiné služby on-line týkající se nahrávek, jako například na vysílací služby. Následná nejistota ohledně používání různých licenčních systémů vede k právním nejasnostem a dalším nevítaným důsledkům, zejména pro vysílací služby na internetu.
Dále bohužel musím podotknout, že Komise nezohlednila doporučení Parlamentu. Komise se omezuje pouze na monitorování a provádění doporučení z roku 2005. V žádném případě tím neřeší přetrvávající problémy v této oblasti. Kromě jiného odráží politika Komise rozhodnutí přijaté s ohledem na Mezinárodní konfederaci společností pro ochranu autorských práv. Komise vyloučila jakýkoli společný postup sdružení, například v souvislosti s návrhem na vytvoření transparentního systému autorských práv v Evropě. To znamená přenechání moci v rukou oligarchů složených z předních společností, které uzavřely dvoustranné dohody s předními umělci. Logickým důsledkem tohoto rozhodnutí bude další omezení možnosti volby a vymizení malých společností z trhu, to vše na úkor kulturní různorodosti.
Zuzana Roithová
(CS) Současný stav na trhu s digitálním obsahem je neúnosný, je fragmentovaný, strnulý kvůli monopolům. Proto jsem ocenila, jak si Komise v červenci posvítila alespoň na praktiky kolektivních správců. Vadí mi neférové smluvní podmínky nejen pro autory, ale také pro uživatele. Chtěla bych věřit, že nyní Češi a další občané z menších zemí budou moci kupovat oblíbené písničky, digitální knihy či televizní seriály přes internet, například i z iTunes a jiných virtuálních obchodních domů, přeshraničně, což dnes skutečně nemohou. Chci věřit, že autoři si budou svobodně vybírat kolektivní správce z jakéhokoliv členského státu, a že to tyto správce přinutí zlepšit kvalitu služeb a snížit provozní náklady. Přeji kolektivním správcům, aby na oplátku mohli nabízet licence bez omezení hranicemi domovského státu včetně celoevropské licence, ale takhle snadné to není. Nevěřím, že to červencové píchnutí Komise do vosího hnízda opravdu nastartuje systémové změny na trhu s digitálním obsahem. Žádám zde Komisi, aby zadala nezávislou studii o kolektivních správcích jako celku a předložila do Parlamentu směrnici, která upraví celý systém, a to komplexně na základě řádné analýzy všech specifik tohoto druhu.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, ukázali jste, že jste ochotni naslouchat a věnovat pozornost těmto záležitostem. Nicméně bych vám rád položil jednu otázku a vznesl jeden požadavek.
Má otázka se týká způsobu, jakým má být podle vašeho návrhu zapojen Parlament. Můj požadavek se týká plánované platformy. Pokud má být zřízena, pak považuji za důležité, aby o jejích závěrech nebylo rozhodnuto předem, ale aby byly předmětem skutečné rozpravy. Dále si myslím, že by členové této platformy měli být zástupci rozličných oblastí kultury a ekonomiky.
Charlie McCreevy
člen Komise. - Rád bych poděkoval váženým poslancům za rozsah diskuse.
Nemělo by být rozhodnuto o všem. Komise aktivně podporuje vývoj v oblasti udělování hudebních licencí na internetu. Ukvapený legislativní zásah bez dostatečné analýzy potřeb a trendů na trhu by však nebyl tou nejlepší cestou k vytvoření zdravého obchodního prostředí na internetu v Evropě. Nicméně je zřejmé, že současné zásahy Komise jsou nedostatečné pro vytvoření modelu udělování licencí, který by obstál v 21. století. Proto zvážíme změnu přístupu.
Momentálně je nezbytné, aby se všichni zúčastnění, autoři, výkonní umělci, vydavatelé, kolektivní správci a nahrávací společnosti spojili a společně našli takovou strukturu udělování licencí, která by umožňovala vytvoření legalizovaných on-line služeb při zachování slušného výstupu pro autory.
Pan Medina Ortega zmínil skutečnost, že je v zájmu všech, abychom měli zdravě fungující kulturní průmysl v celé Evropě. Myslím, že budu mluvit za všechny v Komisi, když řeknu, že to je naším cílem. Dále se domnívám, že je vhodné snažit se vyvinout takový systém, ve kterém bude mít každý - včetně umělců - prospěch z tvořivosti a kultury, přičemž každý z ní bude moci mít požitek za rozumnou cenu.
To je to, oč usilujeme. Můžeme mít odlišné názory na to, jak toho dosáhnout. Během posledních let jsem měl možnost vyslechnout rozdílná stanoviska jak z Parlamentu, tak z mimoparlamentních skupin. Ačkoli se ne vždy shodujeme v tom, jak dosáhnout těchto cílů, myslím, že víme, čeho chceme dosáhnout.
Když jsem přišel s návrhem na platformu, na kterou odkazoval pan Gauzès a další, bylo to z vědomí potřeby přivést dohromady velké i malé hráče na specifické fórum, obzvláště pak malé kolektivní správce, kteří se pochopitelně cítí být vynecháni z této diskuse. To bylo obsahem mého návrhu. Domnívám se, že máme stejný cíl. Rozhodně máme v úmyslu vzít v úvahu všechna stanoviska a dosáhnout řádného systému udělování licencí, který by odpovídal podmínkám dnešního světa, nikoli světa před 40 nebo 50 lety.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve čtvrtek 25. září 2008.
