Ozono sluoksnį ardančios medžiagos (nauja redakcija) (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - J. Bloklando pranešimas Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (nauja redakcija) - C6-0297/2008 -.
Johannes Blokland
pranešėjas. - (NL) Gerb. pirmininke, ozono sluoksnyje esančios skylės panaikinimas yra svarbus aplinkai ir viso pasaulio žmonių sveikatai. Mūsų atmosfera taip sudaryta, kad mus saugo du skirtingi sluoksniai. Stratosferos sluoksnyje esantis CO2 sulaiko šilumą, kad mums nebūtų per daug šalta. Stratosferos ozono sluoksnis apsaugos mus nuo žalingų UV saulės spinduliuotės. Reglamentu dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų pirmiausia siekiama apsaugoti stratosferos ozono sluoksnį, taip pat užkirsti kelią klimato kaitai. Taigi tos uždraustos medžiagos daro poveikį tiek ardydamos ozono sluoksnį, tiek didindamos visuotinį klimato atšilimą. Labiausiai paplitusių ozono sluoksnį ardančių medžiagų būna aerozolio dujose, šaldytuvuose, izoliacinėse medžiagose, tam tikruose specialiuose tirpikliuose ir valymo priemonėse. Chlorfluorangliavandeniliai ir halonai, kurie turi didžiausią ardomąjį poveikį ozonui, buvo visiškai pašalinti, išskyrus keletą išimčių. Jau uždrausta gaminti hidrochlorfluorangliavandenilį, o jų naudojimas bus uždraustas 2020 m. Naujojo reglamento preambulėje pabrėžiama, kad ozoną ardančių medžiagų gaminimas ir naudojimas turi būti nutrauktas arba kiek įmanoma sumažintas. Tai svarbus politinis pagrindas.
Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas priėmšešiasdešimt keturis pakeitimus. Po to vyko du trišaliai dialogai, kurių metu buvo pasiektas susitarimas su Taryba ir Parlamentu. Tai reiškia, kad 64 pakeitimai buvo pakeisti vienu konsoliduotu tekstu. Norėčiau trumpai paminėti devynis svarbius šio susitarimo pasiekimus.
Pirmiausia, teisinis reglamento pagrindas buvo pakeistas, orientuojantis į aplinkos apsaugą. Tai suteikia galimybę valstybėms narėms imtis didesnės apimties priemonių aplinkai apsaugoti. Antra, pesticidų metilbromido naudojimas bus uždraustas nuo 2010 m. kovo 18 d. Tai taip pat taikoma ir konteineriuose susidarančioms dujoms, siekiant sukontroliuoti parazitus. Vienintelliekanti išimtis yra kritiška padėtis, tokia kaip didelės apimties epidemija. Trečia, įgyvendinant laipsniško perėjimo programą dėl hidrochlorfluorangliavandenilio, pastaraisiais metais procentinis santykis, lyginant su 1997 m., sumažėjo 7 proc. Ketvirta, hidrochlorfluorangliavandenilis gali būti naudojamas tik vyriausybės nurodytais atvejais. Penkta, keletas naujų medžiagų buvo įtrauktos į medžiagų sąrašą, kurioms nustatyti riboti kiekiai. Europos Komisija pažadėjo toliau tirti šias medžiagas. Šešta, naudojant jas tokiais išimtiniais atvejais kaip reaktyvuose ar laboratoriniais tikslais, žymėjimas yra numatytas kaip privalomas reikalavimas. Taip pat buvo susitarta, kad šiuo atžvilgiu neturi padidėti jų naudojimas laboratorijose. Septinta, ozoną ardančių medžiagų pakartotinis panaudojimas ir perdirbimas esamais aparatais galimas tik vienu tikslu. Be to, turi būti vykdoma esamų kiekių registracija, kad išvengtume sukčiavimo ir nelegalios prekybos. Aštunta, skiriamas dėmesys patikrinimo priemonių stiprinimui. Tokiu būdu valstybės narės yra įpareigotos dirbti kartu, susidorojant su nelegalia prekyba. Paskutinis aspektas yra tas, kad siekiant išvengti ozoną ardančių medžiagų tekėjimo, bus griežtinamos stebėjimo ir vykdymo sistemos.
Vis dėlto reikia nuveikti dar daugiau, kad išspręstume problemą dėl susikaupusių ozoną ardančių medžiagų. Komisija šiuo atveju turi svarbią užduotį. Norėčiau ją dar kartą paskatinti parengti direktyvą dėl statybos ir griovimo atliekų, laikantis mūsų prieš septynerius metus pasiektu susitarimu, įtvirtintu šeštojoje Aplinkos veiksmų programoje.
Svarbiausia, kad pasiekėme tenkinančių rezultatų. Ozono sluoksnis turės geresnę progą atsinaujinti, kad sumažintų tokį žalingą poveikį kaip odos vėžys ir žala augalams bei medžiams.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti ir pasveikinti pranešėją J. Bloklandą ir visus šešėlinius pranešėjus už jų išskirtinį darbą, rengiant šį pasiūlymą dėl reglamento dėl ozono sluoksnio apsaugos išdėstymo nauja redakcija.
Labai džiaugiuosi, kad pavyko pasiekti susitarimą per pirmąjį svarstymą, prie to didžiąja dalimi prisidėjus Parlamentui.
Politika dėl stratosferos ozono sluoksnio apsaugos buvo pripažinta labai sėkminga, o Europos Sąjunga joje vaidino lemiamą vaidmenį. Dėl naujoviškų priemonių, kurių ėmėmės Europos Sąjungoje, mums pavyko pašalinti 99 proc. ozono sluoksnį ardančių medžiagų.
Be to, kad šių medžiagų ribojimas apsaugo ozono sluoksnį, tai turi ypač teigiamą atgarsį klimatui. Taip yra todėl, kad šios medžiagos turi 14 tūkst. kartų didesnį potencialą daryti įtaką visuotiniam klimato atšilimui nei CO2. Jeigu ne Monrealio protokolas ir netgi dar ambicingesni Bendrijos teisės aktai, šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis pasauliniu mastu turbūt būtų iki 50 proc. didesnis nei yra dabar.
Dėl šių tarptautinių pastangų mokslininkai nustatė, kad ozono sluoksnis gali būti visiškai atkurtas nuo 2050 m. iki 2075 m. Vis dėlto kad tai būtų įmanoma, reikia įveikti nemažai užsitęsusių problemų. Komisijos pasiūlymu numatoma supaprastinti Bendrijos reglamentą, sumažinti biurokratines kliūtis ir pritaikyti reglamentą prie naujos mokslinės plėtros bei ateities iššūkių, kad būtų užtikrintas ozono sluoksnio atkūrimas.
Pasiektas kompromisinis susitarimas išlaiko Komisijos pasiūlymo sandarą, tačiau kartu apima specialias priemones, kurių reikia, norint įveikti neišspręstas problemas, turint omenyje visišką ozono sluoksnį griaunančių medžiagų naudojimo uždraudimą arba apribojimą.
Dar svarbiau, juo numatomos griežtesnės sąlygos medžiagų, kurios yra "laikomos" tokiuose produktuose kaip, pvz., šaldymo įrenginiai ar plastikinizoliacija puta, atžvilgiu. Juo sustiprinamos prekybinės priemonės prieš neteisėtą ozono sluoksnį ardančių medžiagų naudojimą ir neteisėtą prekybą jomis Europos Sąjungoje bei bus padedama išvengti aplinkos dempingo besivystančiose šalyse. Pagaliau juo uždraudžiamas bet koks metilbromido naudojimas, išskyrus tam tikrus atvejus, kad būtų įveikta kritinpadėtis. Dėl to Bendrijos teisės aktai dėl metilbromido taps pasaulinio lygio avangardas.
Nauda, tiek atkuriant ozono sluoksnį, tiek sumažinant šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, bus didelė. Europos Komisija ketina priimti pilną kompromisinį pakeitimų paketą.
Norėčiau dar kartą padėkoti Europos Parlamentui už jo didelį indėlį, išlaikant su aplinka susijusį pasiūlymo tikslą, jo nepakeičiant, ir pasiekus susitarimą per pirmąjį svarstymą.
Eija-Riitta Korhola
PPE-DE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, šis reglamentas yra natūralus Monrealio protokolo tęsinys ir svarbi jo dalis, aktyviai įpareigojantis 191 jį pasirašiusią valstybę atsisakyti ozono sluoksnį ardančių medžiagų naudojimo.
Monrealio protokolas laikomas vienu iš sėkmingiausių visų tarptautinių susitarimų aplinkos apsaugos srityje. Rezultatai kalba patys už save. OAM naudojimas sumažėjo 95 proc., lyginant su pradine padėtimi. Dar daugiau, būtų išvengta išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio daugiau nei dvidešimt metų, o tai sudaro daugiau nei 100 mlrd. tonų CO2. Būtent todėl reglamentas, kurį dabar svarstome, ne tik skatins ozono sluoksnio atkūrimą: jis taip pat yra svarbi kovos su klimato kaita dalis.
Ankstesnis, prieš devynerius metus priimtas reglamentas buvo beviltiškai atitolęs nuo šių laikų, todėl reikėjo jį atnaujinti. Dabartinio reglamento struktūros supaprastinimas, nebetaikomų nuostatų išbraukimas ir pareigos teikti ataskaitas, kad būtų įtrauktos naujos medžiagos, išplėtimas yra tie pakeitimai, kurių labai reikėjo. Norėčiau nuoširdžiai pasveikinti savo kolegą J. Bloklandą už jo, kaip Parlamento pranešėjo, darbą. Per pirmąjį svarstymą pasiektas kompromisas, nors ir demokratiškai sunkus, yra protingas sprendimas atsinaujinti kaip šiuo atveju, ir pats jos pasiekimas yra laimėjimas aplinkos apsaugos atžvilgiu.
Šis dabar priimamas reglamentas tinkamiau suderins dabartines Bendrijos taisykles su pirminėmis Monrealio protokolo nuostatomis. Pvz., termino užbaigti gaminti hidrochlorfluorangliavandenilį atkėlimas penkeriais metais į 2020 m. yra protingas ir pateisinamas, kaip ir išimčių dėl eksporto prekybos skaičiaus sumažinimas. Kadangi šio reglamento tikslai mūsų Bendrijoje negali būti tinkamai pasiekti vien tik valstybių narių veiksmais, turime visuotinai spręsti šią problemą pasaulinės ekonomikos fone. Jeigu būtų per daug išimčių dėl eksporto draudimo, būtų per sunku įrodyti, kad jos yra pateisinamos.
Pats Monrealio protokolas buvo papildytas ne mažiau nei keturis kartus. Dvidešimties metų senumo sutartis buvo pakeista Londone, Kopenhagoje, Monrealyje ir Pekine. Tai nėra tik sėkmės atvejis: tai ir būtinybės ištaisyti klaidingas tendencijas kaip suprantamą augimą atvejis. Tai ta pati išmintis, kurios mums šiuo metu reikia Kioto protokolo atžvilgiu.
Pradiniame Monrealio protokole susitelkiama ties ozono sluoksnio apsauga, daugiausia apribojant chlorfluorangliavandenilio kiekį, o šis tikslas netrukus buvo sugriežtintas iki nulio. Taigi chlorfluorangliavandenilį buvo pradėta keisti, pvz., hidrochlorfluorangliavandeniliu, kuris dardaug mažiau žalos ozono sluoksniui. Kaip dažniausiai ir būna, sprendžiant aplinkos apsaugos problemas, iškilo kitas šios problemos aspektas. Paaiškėjo, kad Hidrochlorfluorangliavandenilis, arba fluorintos dujos yra ypač žalingos dėl jų didžiulio visuotinio klimato atšilimo potencialo arba VKAP. Kai kurios iš jų yra daugiau nei tūkstantį kartų intensyvesnės kaip visuotinio klimato šildytojos nei anglies dioksidas. Todėl tapo būtina pakeisti silpnąsias sutarties vietas.
Turime būti pajėgūs tokiu pačiu būdu išmokti šią pamoką ir Kioto sutarties atžvilgiu. Reikia pripažinti, kad dabartinsutartis yra visiškai neefektyvi. Ji nenutrauks visuotinio išsiskyrimo ir net nesumažins anglies intensyvumo. Galbūt problema slypi tame, kad tie, kurie buvo atsakingi už Kioto sutarties rengimą, manė, kad anglies dioksido problema galėtų būti išspręsta tokiu pačiu būdu kaip ir freonų atveju.
Klimato kaita yra visiškai kitokio masto aplinkosaugos problema nei ankstesnės. Kalbant apie su ozono ardymu susijusias problemas, kurias sukėlpramoniniai arba energijos gaminimo produktai, klimato kaitos priežastis slypi tame, kad palaiko visą pasaulinę ekonomiką ir gamybą. Pasaulis vis dar varomas anglies. Būtent todėl klimato kaita pirmiausia turi būti suvokiama kaip pramoninės inžinerijos problema. Sprendimų centras turi būti perkeliamas nuo išskyrimo ribojimo prie išsamaus energijos ir medžiagų gamybos sistemų pertvarkymo. Pasimokykime iš Monrealio.
Leopold Józef Rutowicz
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, J. Bloklando pranešimas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų yra svarbus dokumentas tolesnių veiksmų ozono sluoksniui apsaugoti atžvilgiu. Norėčiau pabrėžti, kad vienas iš Europos Parlamento ir Tarybos sėkmingų veiksmų buvo uždrausti dujų, kuriose yra chlorfluorangliavandenilio, halonų, bromidų ir metilo, gamybą bei prekybą jomis, nes jos ardo ozono sluoksnį ir daro įtaką šiltnamio efektui.
Geras pirmalaikių darbų pavyzdys būtų darbų pradėjimas šalyje, esančioje po ozono sluoksnio skyle, t. y. Naujojoje Zelandijoje. Joje, be jau Europos Sąjungos vykdomos veiklos, pradėti darbai, siekiant sumažinti metano, kurio vienas kubinis metras sukelia šiltnamio efektą, lygų maždaug 30 kubinių metrų CO2, ir kuris ardo ozono sluoksnį, išsiskyrimą. Metanas yra dujos, kurios susidaro irstant, pagaminamos gyvūnų, išsiskiria požeminėse kasyklose bei išgaunamos įvairių cheminių procesų metu. Atsižvelgiant į metano kiekį, patenkantį į atmosferą, šis klausimas taip pat turėtų būti įtrauktas į tolesnį darbą.
UEN pritaria šiam reglamentui. Dėkoju J. Bloklandui už jo darbo prasme intensyvų ir svarbų pranešimą.
Satu Hassi
Verts/ALE frakcijos vardu. - (FI) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, sveikinu J. Bloklandą už puikų rezultatą. Parlamentui pavyko ketveriais metais paankstinti terminą, po kurio bus draudžiama naudoti metilo bromidą, ir dar daugiau, planas nutraukti hidrochlorfluorangliavandenilio gamybą tapo griežtesnis.
Svarbu, kad ES ir toliau inicijuotų ozono sluoksnį ardančių medžiagų naudojimo uždraudimą, nepaisydama to fakto, kad ši tema jau nebepatenka į pirmuosius laikraščių puslapius. Daugelis šių medžiagų yra galingos, šiltnamio efektą sukeliančios dujos, tačiau nepaisant to jos nebuvo įtrauktos į Kioto sutartį. Taip pasielgta, nes buvo manoma, jog jos bus reguliuojamos Monrealio protokolu. Svarbu, kad mes taip pat nepamirštume domėtis šiuo klausimu ir toliau siektume ateityje sunaikinti galingas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Taip pat svarbu parodyti pavyzdį šioje srityje kitoms šalims, tarp jų ir besivystančioms šalims.
Kalbant apie medžiagas, kurių naudojimas ES yra uždraustas, mano frakcija būtų siekusi aiškiau apriboti jų eksportą negu susitarta dabar. Tikiuosi, kad šis principas bus įtrauktas į teisės aktus, kai bus imtasi tolesnių veiksmų.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, prieš pradėdama turiu procedūrinį klausimą: kadangi nėra nvieno, norinčio pasisakyti, remiantis ta procedūra, kai į juos atkreipiamas dėmesys - galite mane pataisyti, bet apsižvalgiau ir įvertinau padėtį - ar galėčiau prie savo vienos minutės pasisakymo pridėti dar vieną minutę, remdamasi procedūra, kai ji man suteikiama, į mane atkreipus dėmesį kaip į norinčią pasisakyti?
Pirmininkė
Sutinku, A. Doyle, prašau, taip ir daryti.
Avril Doyle
Gerb. pirmininke, 2007 m. rugsėjo mėn. Monrealio protokolo šalys šalių konferencijos (COP) metu priėmpapildomas priemones dėl ozono sluoksnio apsaugos. Jos bus įtrauktos į naujos redakcijos reglamentą, siekiant pagreitinti ozoną ardančių medžiagų (OAM) palaipsninį likvidavimą ir toliau riboti išimtinį šių medžiagų naudojimą. Šiame naujos redakcijos reglamente iš esmės kalbama apie šių ozoną ardančių medžiagų gamybos, importo, eksporto, pateikimo į rinką, naudojimo, atkūrimo, perdirbimo, draudimą ir ribojimą, įsisavinimo ir naikinimo draudimą ir ribojimą.
Monrealio protokolas iki šiol buvo vienas iš sėkmingiausių tarptautinių iniciatyvų aplinkos apsaugos srityje, turint omenyje, kad 1980 m. buvęs ozono sluoksnio suardymo lygis buvo gerokai sumažintas. Dėl palaipsniui vykdomo šių ozoną ardančių dujų - fluorangliavandenilio, chlorfluorangliavandenilio, halonų, metilbromido - naudojimo draudimo, numatant labai laiko atžvilgiu ribotas išimtis tam tikrais kritiniais atvejais, pvz., halonų naudojimas ugnies gesinimo įtaisams lėktuvuose, OAM naudojimas buvo sumažintas 95 proc., lyginant su 1980 m.
Turime nepamiršti, kad šios medžiagos taip pat turi visuotinio atšilimo potencialą. Ozono sluoksnis yra vienas iš jų atmosferos sluoksnių, apsaugančių gyvybę žemėje. Tiksliau kalbant, ozono sluoksnis suteikia apsaugą nuo žalingos ultravioletinės saulės spinduliuotės, kuri sukelia įvairias ligas ir problemas, tarp jų ir odos vėžį bei kataraktą.
Pirmininkė
A. Doyle, jūs buvote praktiškai tokia pat puiki kaip ir jūsų kalba. Dėkoju.
Stavros Dimas
Komisijos narys. - (EL) Gerb. pirmininke, gaila, kad šiandien Parlamente nėra daugiau klausytojų, nes mes diskutuojame dėl, tiesą sakant, labai labai gero protokolo, kuris turėjo labai teigiamų rezultatų tiek aplinkos, tiek sveikatos srityje, taip pat vykstančiam ozono sluoksnio atsikūrimui, kuris šiuo metu grįžo į iki 1980 m. buvusį lygį.
Norėčiau padėkoti visiems, kurie šį vakarą dalyvavo diskusijose, už jų naudingus pastebėjimus ir pridėti, kad Komisija yra įsipareigojusi vykdyti jai suteiktus įgaliojimus ir ištirti, ar kitų trijų medžiagų įtraukimui 2010 m. taikomos išankstinės sąlygos. Pranešimas bus pateiktas Europos Parlamento sekretoriatui, kad jis būtų įtrauktas į šios dienos diskusijų protokolą.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad manau, jog šių metų pabaigoje Kopenhagoje pasieksime susitarimą dėl kovos su klimato kaita, ir tai bus bent jau ne mažiau ambicingas ir pavykęs susitarimas kaip Monrealio protokolas. Tikiu, kad jis bus netgi efektyvesnis, visi turime dirbti šia kryptimi.
Užbaigdamas norėčiau pasakyti, kad Komisija džiaugiasi derybų rezultatais ir ketina priimti visus siūlomus kompromisinius pakeitimus.
Komisijos pareiškimas
J. Bloklando pranešimas
Komisija patvirtina apie savo ketinimą iki 2010 m. birželio 30 d. apsvarstyti papildomų medžiagų įtraukimą į reglamento B dalies II priedą, ypač įvertindama, ar yra įvykdytos 24 straipsnio 3 dalyje numatytos sąlygos dėl jų įtraukimo. Šiame paspartintame tyrime bus susitelkiama ties šiomis medžiagomis:
Heksachlorbutadieną,
2-Bromopropaną (izopropilo bromidas),
jodometaną (metilo jodidas).
Johannes Blokland
pranešėjas. - (NL) pranešėjas. - (NL) Gerb. pirmininke, norėčiau nuoširdžiai padėkoti Komisijos nariui S. Dimasui už jo pasižadėjimą pritarti S. Hassi pateiktai idėjai, būtent kad kitos medžiagos taip pat turi būti tiriamos dėl jų poveikio. Apie tai kalbant, tiesiog norėčiau atkreipti Komisijos nario dėmesį į metilbromidą. Vis dar nedaug žinome apie šią medžiagą ir jos gamybą šiuo atžvilgiu. Laimei, buvo nuspręsta konsultacijų metu paprašyti tiekėjų paaiškinti, kaip gaminama ši medžiaga. Tokiu būdu sužinosime tikslią informaciją apie šią medžiagą.
Taip pat norėčiau išreikšti nuoširdžią padėką savo kolegoms nariams, ypač šešėliniams pranešėjams ir tiems, kurie šį vakarą kalbėjo, už jų paramą. Mūsų bendradarbiavimas buvo puikus tiek komitete, tiek derybų metu. Taip pat norėčiau padėkoti pirmininkaujančiai Čekijai už žodinius susitarimus, kuriuos mums pavyko pasiekti tiek prieš derybas, tiek jų metu. Bet kokiu atveju rezultatas yra tenkinantis. Taip pat labai vertinu paramą, kurios sulaukiau iš Komisijos bei Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto tarnautojų bei iš savo darbuotojų. Mums tikrai pavyko dirbti kaip komandai ir dėl to mums taip pat pavyko per šešis mėnesius susitarti dėl šio plataus teisinio pakeitimo.
Užbaigdamas noriu pateikti dar vieną pastabą. Nesu labai patenkintas išdėstymo nauja redakcija tvarka. Nėra lengva sužinoti, kokiu pagrindu jūs galite ir kokiu negalite daryti pakeitimus. Laimei, man teisininkai pasakė, kad buvo pakeistas teisinis pagrindas išdėstyti nauja redakcija, kad šiuo pagrindu galėtume daryti pakeitimus, kitu atveju tai būtų beveik išgelbėję mūsų peržiūrėjimo teisę. Laimei, Taryba laikėsi tos pačios nuomonės ir paskutinę minutę galėjome tai sutvarkyti Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete. Išdėstymas nauja redakcija lieka sudėtingas dalykas šio Parlamento darbe.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Rovana Plumb  
Šiame pasiūlyme laikomasi Reglamento (EB) Nr. 2037/2000 struktūros, tačiau jis papildomas nauju skyriumi dėl aptariamų medžiagų gamybos, pateikimo į rinką ir naudojimo draudimo laikinų išimčių, iš pradžių išdėstant nuostatas dėl reglamentuojamų medžiagų ir produktų panaikinimo etapų.
Pagrindiniai iššūkiai yra šie:
"sukauptų" ozoną ardančių medžiagų (OAM) / išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio atmosferoje sumažinimas yra būtinas, remiantis vertinimo duomenimis, 2015 m. šios pasaulinės sankaupos padidės iki 2 mln. tonų ozoną ardančio potencialo arba 13,4 mlrd. tonų CO2eq;
išimtinis OAM naudojimas, kai nėra jokių kitų techniškai ar ekonomiškai perspektyvių alternatyvų, pvz., metilbromido naudojimas karantino ir su prekių pakrovimu susijusias tikslais;
naujos ozoną ardančios medžiagos: nauji moksliniai parodymai rodo, kad tam tikrų cheminių ozoną ardančių medžiagų potencialas, kuris šiuo metu nėra kontroliuojamas protokolu, yra gerokai didesnis, o šių medžiagų pateikimas į rinką sparčiai auga.
Pakeistas tekstas taps aiškesnis bei bus supaprastinta reguliavimo sistema, taip pat sumažinta administracinnašta, taip palengvinant teisės akto taikymą, siekiant užtikrinti ozono sluoksnio atsinaujinimą iki 2050 m. ir išvengti kenksmingo poveikio žmogaus sveikatai ir ekosistemai.
Flaviu Călin Rus  
Mano nuomone, visi turime būti susirūpinę ir dėl dabartinės, ir dėl ateities kartų sveikatos. Gera mūsų sveikata palaikoma tik jei aplinka ir aplink mus esanti atmosfera yra švarios. Visuose moksliniuose tyrimuose pabrėžiama, kad ozono sluoksnis yra ypač svarbus ne tik gyventojų sveikatai, bet ir gyvybei žemėje palaikyti.
Deja, yra tam tikrų medžiagų, kurios, patekusios į atmosferą, naikina ozono sluoksnį, taip prisidėdamos prie šiltnamio efekto didėjimo. Nors dėl priemonių, kurių buvo imtasi, pastebimi ozono sluoksnio atsikūrimo požymiai, manoma, kad iki 1980 m. buvęs ozono lygis atmosferoje bus pasiektas antroje XXI amžiaus pusėje.
Dėl to visiškai pritariu dėl papildomų priemonių, kurių buvo imtasi, siekiant apriboti ar net uždrausti ozoną ardančias medžiagas. Manau, kad imdamiesi tokių veiksmų, atliekame savo pareigas ne tik dabartinei kartai, bet ir ateities kartoms.
