Klausimų valanda (klausimai Tarybai) 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - klausimų Tarybai valanda (B6-0382/2007).
Buvo pateikti šie klausimai:
Tema:Žiedinės imigracijos politika.
Keli politikai ir specialistai iškėlklausimą dėl galimybės pasiekti sutarimą tarp valstybių narių, kurios galėtų suderinti Sąjungos išorės sienų kontrolę su nauja žiedinės migracijos politika, kad teisėtai į Sąjungą imigravusiems asmenims būtų sudaryta galimybsugrįžti į savo kilmės šalį nesibaiminant, kad daugiau nebebus įleisti į ES.
Ar Taryba mano, kad toks požiūris įmanomas? Ar galėtų tokia politika būti sukurta tiesioginio tarpvalstybinio bendradarbiavimo pagrindu? O gal tam reikėtų sukurti naujus institucinius mechanizmus?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos primininkas.-(PT) Kaip gerbiamajam nariui žinoma, 2007 m. gegužės 7 d. Komisija pateikEuropos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui komunikatą dėl partnerysčių tarp Europos Sąjungos ir trečiojo pasaulio šalių žiedinės migracijos ir mobilumo srityje. Savo komunikate Komisija laiko žiedinę migraciją naudinga priemone, kurią vertėtų plėtoti bendrijos lygmeniu siekiant užtikrinti efektyvesnį migracijos srautų valdymą. 2007 m. birželio mėn. išvadose dėl visuotinio požiūrio į migraciją išplėtimo ir sustiprinimo Taryba savo ruožtu pabrėžė, kad teisėtos migracijos galimybės, įskaitant veiksmingai valdomą žiedinę migraciją, galėtų būti naudinga visoms susijusioms partnerėms.
Todėl Taryba mano, kad veiksmingai valdomos žiedinės migracijos galimybės turėtų būti ištirtos glaudžiai bendradarbiaujant su visomis susijusiomis partnerėmis, kad Tarybos išvados galėtų būti patvirtintos ne vėliau nei 2007 m. pabaigoje. Būtinybištirti šias žiedinės migracijos, apie kurią prabilta 2007 m. gegužės 16 d. Komisijos komunikate, galimybes buvo dar kartą akcentuota 2007 m. birželio mėn. Europos Tarybos išvadose. Taryba šiuo metu svarsto klausimą dėl konkrečių žiedinę migraciją skatinančių priemonių sukūrimo ir jų įgyvendinimo būdų.
Komisija dar nepasiūljokių konkrečių priemonių.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pone Pirmininke, aš tikiu, kad Tarybai pirmininkaujanti Portugalija šiam klausimui skiria daug dėmesio, ir manau, kad jos pateiktas atsakymas yra tikslus.
Aš suvokiu, kad Portugalijos pirmininkavimo Tarybai kadencija artėja į pabaigą, nes šis pusmetis šiek tiek trumpesnis, bet aš norėčiau išgirsti, kokių veiksmų Portugalija šiuo atžvilgiu ketina imtis - laukti pasiūlymų suformulavimo iki gruodžio 31 d. ar paraginti Komisiją pateikti konkretesnius pasiūlymus, ypač instituciniais aspektais, t.y. ar šiuo metu veikiantys mechanizmai yra pakankami, o gal būtų tikslingiau sukurti naują instituciją, kuri galėtų skatinti šio pobūdžio žiedinę migraciją.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Primininke, aš norėčiau padėkoti gerbiamajam nariui už šiuos žodžius. Pirmininkavimo Tarybai kadencija, laimar nelaimė, iš tiesų visada trumpesnantrąjį pusmetį. Nežinau, gal taip yra dėl to, kad vasaros atostogos tenka būtent antrajam metų pusmečiui. Tiesą sakant, mes norėtume, kad šiuo klausimu būtų smarkiai pasistūmėta į priekį jau metų pabaigoje, bet mes taip pat aiškiai suvokiame, kad esame tam tikru mastu priklausomi nuo Komisijos noro pateikti mums savo iniciatyvas, kad galėtume imtis kažkokių veiksmų, nes mes ketiname ir norime tą daryti. Tačiau šiuo metu, deja, aš dar negaliu patikinti, kad tai įmanoma, bet jei tokia galimybatsiras, mes būtinai ja pasinaudosime.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Pone Pirmininke, aš pritariu šiuo metu Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos nuomonei dėl žiedinės imigracijos politikos ir naujų sumanymų, susijusių su mėlynosiomis kortelėmis, kurios pritrauktų didžiulius imigrantų srautus.
Tačiau aš norėčiau išgirsti iš Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, ar ji yra įsitikinusi, jog mes būsime pajėgūs susitvarkyti su kiekvienais metais į Europos Sąjungą atplūstančiais didžiuliais imigrantų srautais, ypač atsižvelgiant į tai, kad pasaulyje yra šalių, kuriose išsivystymo lygis yra labai žemas.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Žiedinės imigracijos klausimu mane domina tai, ar tokiai imigracijai mums pakaks esamų mechanizmų, ypač šių šalių specialistų mokymo požiūriu. Turiu galvoje mokymą, kokį, pavyzdžiui, JK gauna gydytojai ir slaugytojos iš Malavio.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Šis klausimas dėl žiedinės imigracijos buvo ir yra svarstomas, jį taip pat netrukus iškėlKomisija platesniame kontekste, diskutuojant klausimais, susijusiais su imigracija Europoje, ypač teisėta ir neteisėta, ir šios diskusijos metu buvo paminėtas vienas iš mechanizmų, susijusių su imigracija. Komisija apsvarstšį klausimą ir paragino Tarybą padaryti tą patį ir aptarti jį kartu. Mano nuomone, vien tik žiedinei imigracijai skirti mechanizmai neišspręs visų šioje srityje ir diskusijos metu iškilusių klausimų. Tai priemonė, kuri galėtų būti pasiūlyta kaip būdas palengvinti mūsų naštą sprendžiant klausimus, susijusius su imigracija, šiuo atveju net su teisėta imigracija, bet ji jokiu būdu nepadės mums išspręsti visų problemų. Tai, savaime aišku, reikalauja platesnio spektro veiklos krypčių, kurias, kaip jūs žinote, Taryba iš esmės svarsto Komisijos siūlymu.
Taip pat jūs žinote, kad šiuo metu Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos veiksmų programoje imigracijai, tiek teisėtai, tiek ir neteisėtai, skiriamas prioritetinis dėmesys. Gruodžio mėn. suformuotos Tarybos kadencija kitą mėnesį jau baigiasi, todėl mes viliamės, kad iki to laiko pateiksime išvadas, susijusias su bendrais teisėtos imigracijos klausimais ir kova su neteisėta imigracija, o tai jau byloja apie realią pažangą šiose dviejose srityse.
Konkrečius techninius klausimus, kurie turėtų būti pavesti spręsti konkrečioms darbo grupėms, Taryba privalo apsvarstyti ir svarsto. Deja, šie svarstymai dar nebaigti, ir aš esu įsitikinęs, Gerbiamasis Nary, kad jūs suprasite, jog šiuo metu dar negaliu jūsų informuoti apie galutinius šių svarstymų rezultatus, ypač labai specialių ir labai konkrečių klausimų atžvilgiu.
Pirmininkas

Tema: Pasidalijimas našta, susijusia su prieglobsčio suteikimu ir imigracija.
Norėtųsi sužinoti, kokia pažanga pasiekta Solidarumo ir migracijos srautų valdymo programos 2007-2013 m. kontekste numatytos "pasidalijimo našta" sąvokos atžvilgiu?
Kokių praktinių veiksmų pačios valstybės narės imasi, kad būtų užtikrintas teisingas su prieglobsčio suteikimu ir imigracija susijusios atsakomybės pasidalijimas tarp valstybių narių?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT)2007 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino tris sprendimus: sprendimą dėl Europos pabėgėlių fondo 2008-2013 m. laikotarpiu, sprendimą dėl Išorės sienų fondo 2007-2013 m. laikotarpiu ir sprendimą dėl Europos grąžinimo fondo 2008-2013 m. laikotarpiu. 2007 birželio mėn. Taryba taip pat patvirtino sprendimą dėl Europos fondo trečiųjų šalių piliečių integracijai 2007-2013 m. laikotarpiu. Šie keturi sprendimai sudaro neatsiejamą bendros Solidarumo ir migracijos srautų valdymo programos dalį.
Šios programos tikslas, atitinkantis Europos Tarybos nustatytus tikslus, yra teisingas finansinės naštos, susijusios su integruoto ES išorės sienų valdymo sukūrimu ir bendros prieglobsčio suteikimo ir imigracijos politikos įgyvendinimu, pasidalijimas tarp valstybių narių.
Europos pabėgėlių fondas laikosi įsipareigojimų, nustatytų EB steigimo sutarties 63 straipsnio 2 dalies b pastraipoje, kurioje kalbama apie priemones, skatinančias pusiausvyrą tarp valstybių narių prisiimant pasekmes, susijusias su pabėgėlių ir perkeltųjų asmenų priėmimu.
Taryba siekia skatinti solidarumą ir kitais būdais. 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos išvados dėl ES pietinės jūrų sienos sustiprinimo, pavyzdžiui, paskatino valstybes nares teikti paramą dvišaliu pagrindu toms valstybėms narėms, kuriose imigracijos srautai yra ypač dideli. Šiose išvadose teigiama, kad tokia parama gali būti teikiama grąžinant imigrantus, sukuriant sąlygas jų priėmimui, svarstant jų bylas ar savanoriškais pagrindais rūpinantis asmenimis, ieškančiais prieglobsčio, pabėgėliais, asmenimis, kuriems reikalinga papildoma apsauga bei niekieno nelydymais vaikais.
Claude Moraes
Tai buvo išsamus teorinės puspareiškimas dėl naštos paskirstymo. Žinome, kokios yra priemonės, bet turiu paklausti jūsų atvirai, kai kalbama apie Maltą, Lampedūzą ir Kanarus, koks būtų jų įgyvendinimas? Ar manote, kad daugiau kaip per praėjusius šešis mėnesius Tarybos, įskaitant Vakarų Europos, nariai atsakingai prisiėmsavo naštos paskirstymo įsipareigojimą dėl šių vietų, kurios yra nepaprastoje padėtyje? Čia kai kurie mūsų kolegos žino tai ir mato kiekvieną dieną.
Niekas nevertina, kad Portugalija yra kažkokiu būdu apatiška šiuo klausimu, bet ar Taryba aktyviai įgyvendins naštos paskirstymą? Ar tai jau įgyvendinama?"Prašau pateikti mums savo atvirą atsakymą.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Aš džiaugiuosi galėdamas atsakyti į jūsų, Gerbiamasis Nary, klausimą ir, žinoma, aš kalbėsiu šiuo metu Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos vardu ir išreikšiu jos nuomonę šiuo klausimu. Gerbiamajam nariui žinoma, kad migracija ir migracijos srautai, ypač neteisėtos migracijos srautai, daugiausia plūstantys iš regionų į pietus nuo Europos, yra nauja problema, su kuria mes susidūrėme pirmą kartą tik prieš kelerius metus.
Todėl akivaizdu, kad mes privalome reaguoti į šį naują ir mums nepažįstamą reiškinį ir imtis atitinkamų priemonių. Tačiau visas procesas šių priemonių, minėtų fondų ir mūsų reakcijos požiūriu formuojasi palaipsniui, taip kaip ir palaipsniui suvokiama, kad migracijos problema yra labai svarbi ir rimta. Šiuo atžvilgiu norėčiau pasakyti, kad "solidarumas" yra reikšminis žodis, išreiškiantis Portugalijos, kaip Tarybai pirmininkaujančios šalies ir valstybės narės, poziciją šiuo klausimu. Mes visi suprantame, kad kai vienai ar kelioms valstybėms narėms iškyla kokia nors problema, ši problema turi būti traktuojama kaip visų valstybių narių rūpestis, todėl ir neteisėtos migracijos atveju tinkamiausiais žodis yra "solidarumas", nes mes visi suvokiame, kad migracijos reiškiniai sukelia daug problemų, kai valstybės narės bando su jais tvarkytis pavieniui.
Tiesa, kad gana dažnai mes visi tik kalbame, nors turėtume pripažinti ir tai, kad privalome ir turėtumėme imtis konkrečių veiksmų, o ne tik kalbėti. Tačiau šiuo metu jau suvokiama, kad migracija yra visuotinproblema, su kuria susiduria visos valstybės narės, todėl pirmiausia kiekviena valstybturi pati prisiimti atsakomybę sprendžiant šią problemą. Savaime aišku, mes esame tikri, kad palaipsniui ir vadovaudamiesi realistiniu požiūriu, taip pat ir veikdami su būtinu skubumu, mes galime ir toliau, remtis "solidarumo" principu imdamiesi konkrečių veiksmų ir įgyvendindami konkrečias priemones. Toks yra Portugalijos, kaip Tarybai pirmininkaujančios šalies ir valstybės narės, vaidmuo. Jūs taip pat suprantate, kad viena valstybnarar viena Tarybai pirmininkaujanti šalis nepajėgi aprėpti visų įvykių ir visų priemonių, kaip to, galbūt, norėtųsi. Bet aš galiu patikinti jus, kad vis stipriau ir aiškiau suvokiama, kad mums būtina dalintis atsakomybe ir įgyvendinti solidarumo principą.
Simon Busuttil
Su visa derama pagarba jums, Traybos Pirmininke, aš norėčiau pasakyti, kad jūsų atsakymas manęs neįtikino, nes tuo tarpu, kai Ministrų Taryba tai svarsto, Viduržemio jūroje skęsta žmonės ir kai kurios Viduržemio jūros regiono šalys yra kritinėje padėtyje. Būtent todėl jūsų atsakymas manęs neįtikino. Norėčiau išgirsti jūsų atsakymą labai konkrečiu klausimu, susijusiu su Maltos Tarybai pateiktu pasiūlymu dėl pasidalijimo našta. Ji iškelmintį, kad valstybės narės turėtų pasidalinti atsakomybe už visus jūroje už ES vandenų ribų, pavyzdžiui, Libijos vadenyse, išgelbėtus imigrantus. Taigi norėčiau sužinoti, koks buvo Tarybos atsakymas į šį pasiūlymą.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Aš labai gerai susipažinęs su šia padėtimi ir su šia problema, apie kurią mane informavo Maltos vyriausybė, ir atsakydamas jums, norėčiau pakartoti tai, apie ką kalbėjau atsakydamas į kito nario užduotą klausimą: Portugalija, kaip Tarybos pirmininkė, valstybnarir pietinšalis, supranta šią problemą ir todėl padarys viską, kas įmanoma, kad žodis "solidarumas" taptų realybe praktikoje, tuo pat metu nepamirštant esamų sunkumų ir problemų, nors, kaip daugeliu kitų atvejų, ši problema taip pat reikalauja iš mūsų ištvermingumo ir atkaklumo.
Pirmininkas

Tema: Priemonės užtikrinti tinkamas gyvenimo sąlygas neteisėtiems imigrantams, ypač moterims ir vaikams.
Kokių priemonių Taryba ketina imtis užtikrinant tinkamas gyvenimo sąlygas neteisėtiems imigrantams, ypač moterims ir vaikams, kad visos valstybės narės vieningai laikytųsi savo tarptautinių įsipreigojimų?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Pirmininke, nežinau, ar tai įmanoma ir suderinama su taisyklėmis, bet kai yra pristatomas klausimas, aš norėčiau tiksliai žinoti, kurie iš gerbiamųjų narių šį klausimą iškėlė, nes mano atsakymas, žinoma, visų pirma bus skirtas būtent jiems.
Kaip jums neabejotinai žinoma, pasiūlyme priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl bendrų standartų ir procedūrų valstybėms narėms grąžinant neteisėtai jose esančius trečiųjų šalių piliečius nustatytos konkrečios taisyklės, reglamentuojančios elgesį su tokiais piliečiais. Direktyvos projekto 13 straipsnis numato apsaugos priemones, susijusias su visų žmonių, kuriems ši direktyva taikoma, laikino buvimo ES šalyje sąlygomis prieš sugrąžinant juos. 15 straipsnyje, kuris nustato laikinosios globos sąlygas, apibrėžiamas elgesys su trečiųjų šalių piliečiais, laukiančiais sugrąžinimo. 15 straipsnio 3 dalyje teigiama, kad būtina skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamiems asmenims, taip pat yra atskira sąlyga, skirta vaikams. Jums taip pat žinoma, kad Europos Parlamentas ir Taryba šiuo metu svarsto pasiūlymą priimti tokią direktyvą.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Dėkui, Pirmininke. Norėčiau pakartoti pono Morales komentarus: teoriškai jūsų atsakymai į mūsų klausimus yra puikūs ir išsamūs. Tačiau kaip galima kalbėti apie valstybių narių atsakomybę, jeigu mes dar neturime jūsų analizės rezultatų? Ar yra sudaryti kokie nors tarptautiniai susitarimai, ar jie galioja vienodai visoms valstybėms, o gal dėl tam tikrų priežasčių ir tam tikru mastu jos taikomos tik kai kurioms iš jų? Kokia atsakomybtenka narystės ES siekiančioms šalims, per kurias neteisėti imigrantų, daugiausia moterų ir vaikų, srautai keliauja tranzitu? Vakar vykusiame posėdyje aš priminiau komisarui atvejį, kai buvo suimtas slaptai gabenantis neteisėtus imigrantus asmuo, kuriam buvo tik 14 metų.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Aš jau paminėjau, kad Europos Parlamentas ir Taryba šiuo metu svarsto pasiūlytą direktyvos projektą, kuriame apie tai, ką jūs nurodėte, rašoma. Kadangi ši direktyva dar nepatvirtinta, aš dar negaliu atsakyti tiksliai, kokios apsaugos priemonės, skirtos labiausiai pažeidžiamiems asmenims, joje siūlomos. Turime dar palaukti. Bet kuriuo atveju, būtinybpasirūpinti tokių žmonių apsauga jau yra numatoma šiame pasiūlyme priimti direktyvą.
Aš taip pat galiu tvirtai pasakyti jums, kad Portugalija, kaip Tarybai pirmininkaujanti valstybnarė, visada pabrėžia, kad kova su neteisėta imigracija turi būti grindžiama dviem pagrindiniais principais - solidarumu ir dėmesingumu žmonėms, suvokimu, kad imigracijos reiškinio priežastys glūdi humanitarinėje tragedijoje. Mes negalime elgtis su žmonėmis kaip su daiktais, taip pat Portugalija, nei kaip Tarybai pirmininkaujanti šalis, nei kaip valstybnarė, niekada nepritarir nepritaria tam, kad humanitarindimensija tokiais atvejais būtų ignoruojama ar laikoma antrinės svarbos. Tokia mūsų, Tarybai pirmininkaujančios šalies ir valstybės narės, principinpozicija ir jokiomis aplinkybėmis mes nuo jos nenukrypsime.
Pirmininkas

Tema: Europos saugumo strategija
Kas jau atlikta įgyvendinant Europos saugumo strategiją? Kalbant konkrečiai, kokių rezultatų pasiekta išplečiant saugumo zoną, kad į ją būtų įtraukti Europos pakraštyje esantys regionai? Ar Tarybą tenkina tai, kaip ES geopolitinėje kaimynystėje įgyvendinamos "Taikos užtikrinimo plėtojant regioninę integraciją" ir "Regioninės integracijos plėtojimo užtikrinant taiką" strategijos?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT)Pone Pirmininke, Gerbiamasis Nary, per ketverių metų laikotarpį nuo 2003 m. gruodžio mėn., kai buvo patvirtinta Europos saugumo strategija, Europos Sąjungos užsienio politika patyrlabai dinamiškos plėtotės laikotarpį.
Mums pavyko surasti tinkamą ir mūsų principinę poziciją atitinkantį atsaką į Europos strategijoje nustatytas grėsmes. Šis laikotarpis iškėlbūtinybę imtis aktyvesnių, darnesnių ir kompetentingesnių veiksmų. Naujoms terorizmo grėsmėms, masinio naikinimo ginklų plitimui, regioniniams konfliktams, valstybingumo atėmimui ir organizuotam nusikalstamumui buvo duotas atkirtis imantis daugybės konkrečių veiksmų, kurie byloja apie platų šiuo metu Europos Sąjungoje turimų priemonių arsenalą, apimantį diplomatines priemones, civilines ir karines misijas bei prekybos ir plėtros veiklą.
Mes patvirtinome daugiašalius susitarimus, palaikančius ir stiprinančius mūsų bendradarbiavimą su Jungtinėmis Tautomis krizių valdymo, kovos su terorizmu ir branduolinio ginklo neplatinimo klausimais. Mūsų veiksmai įgyvendinant Europos saugumo ir gynybos politiką yra labai žymus indėlis siekiant taikos ir saugumo visame pasaulyje, bylojantis apie mūsų norą prisiimti įsipareigojimus visuotiniu mastu. Nuo 2003 m. įvairiose pasaulio dalyse mes inicijavome 16 krizių valdymo ir 12 civilinių operacijų bei 4 karines operacijas. Ši Europos saugumo ir gynybos politikos veikla vykdoma trijuose žemynuose ir ji apima platų veiksmų spektrą - nuo grynai karinių operacijų, įskaitant saugumo sektoriaus reformas ir institucijų plėtojimą, iki valstybingumą ginančių policijos pajėgų misijų. Įvairiose pasaulio vietose nuo Ačeho iki Ramalos, nuo Kinšasos iki Sarajevo ES imasi katalizatoriaus vaidmens užtikrinant taiką ir stabilumą.
Tačiau Sąjunga jaučia vis didesnį spaudimą. Mes ką tik priėmėme sprendimą iš esmės vadovauti karinei misijai Čade ir Centrinėje Afrikoje, siunčiamai siekiant padėti panaikinti regionines krizės Darfūre pasekmes. Mes taip pat pasirengę vadovauti policijos pajėgų misijai užtikrinant Kosovo valstybingumą. Nuo Vakarų Balkanų ir Rytų Europos iki Viduržemio jūros mes aktyviai dirbome panaudodami visas mums prieinamas priemones tam, kad mūsų kaimynystėje būtų užtikrinta taika ir stabilumas. Aš manau, kad darbas, kurį atliko ES užsienio politikos vadovas Chavjeras Solana, ES išplėtimo politika, Barselonos procesas, dabar čia aptarta Europos kaimynystės politika, ES ypatingieji atstovai Bosnijoje ir Hercegovinoje, Buvusioje Jugoslavijos Makedonijos Respublikoje, Moldovoje ir Pietų Kaukaze, taikos procesas Vidurio Rytuose, o taip pat ES vaidmuo didžiajame Vidurio Rytų ketvertuke ir didžiajame Kosovo trejetuke bei kitos mano paminėtos ESGP misijos byloja apie mūsų pasiryžimą užtikrinti saugumą mūsų kaimynystėje.
Georgios Papastamkos
- (EL) Dėkui, Pirmininke, už atsakymą. Aš iš tikrųjų manau, kad Europos saugumo strategija pasirodesanti daug sėkmingesnvykdant misijas už Europos žemyno ribų nei tvarkantis su iššūkiais pačios ES viduje. Aš tikiu, kad tokios situacijos, kaip, pavyzdžiui, Kosovas ir ten atsirandančios krizės valdymas, politika, vykdoma vienoje iš šalių kandidačių Buvusioje Jugoslavijos Makedonijos Respublikoje (FYROM), kurios politinsistema yra labai rimtoje padėtyje, taip pat rusofobija, pagrįsta ar be priežasties, kuri apėmmūsų kolegas iš buvusios Rytų Europos šalių - visi šie iššūkiai reikalauja iš mūsų suformuoti efektyvesnę ir nuoseklesnę Europos saugumo strategiją.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Mes ką tik aptarėme šiame plenariniame posėdyje Europos kaimynystės politiką, nukreiptą būtent į mūsų šalis partneres iš šio žemyno. Manau, kad bendra išvada, kurios priėjome, yra ta, kad nepaisant galimų sunkumų ir galimų patobulinimų, ši Europos kaimynystės politika, esanti mūsų strategijos dalimi, davgerų rezultatų ir prisidėjo prie to, kad daugelis mūsų partnerių ir kaimynių dabar gali džiaugtis stabilumu, ekonomine pažanga bei ekonomine ir socialine plėtra.
Dėl gerai žinomų istorinių priežasčių daugelis iš mūsų partnerių dabar, suprantama, patiria tai, ką pavadintume pereinamuoju laikotarpiu, demokratijos įtvirtinimu ir teisinės valstybės įtvirtinimu, ir, kaip dažnai atsitinka tokiais atvejais, plėtojant šiuo procesus neišvengiama sunkumų, suiručių ir problemų. Turbūt kai kurios iš šių šalių iš tiesų su tuo susiduria. Mes neseniai kalbėjome Gruzijos klausimu ir aš paminėjau, kad apytikriai prieš tris savaites man teko pirmininkauti Asociacijos su Gruzija tarybai ir pasinaudojęs ta proga aš išreiškiau kolegoms iš Gruzijos mūsų pasitenkinimą dėl žymios pažangos, kurią šalis daro, pavyzdžiui, ekonomikos srityje ekonominės plėtros požiūriu, nepaisant problemų su Rusija. Todėl mes turime būti pasirengę žymiai pažangai, kurios tikimės ir norime, bet dėl gerai suprantamų priežasčių, kai kartais reikia būti pasirengusiems ir žingsniams atgal, kurie, mūsų nuoširdžiu tikėjimu, bus tik laikino pobūdžio, ir mes tikime, kad šioms valstybėms ir šalims pavyks labai greitai sugrįžti į pažangos kelią ir tęsti teisinės valstybės stiprinimo kursą.
Todėl, Gerbiamasis Nary, aš norėčiau visiškai atvirai pasakyti, kad nors mes, Europos piliečiai, kartais linkę kukliai vertinti savo gebėjimus įgyvendinti mūsų siekius ir pačius pasiekimus, mes vis tik turėtume būti šiek tiek draugiškesni patys sau. Aš manau, kad nepaisant sunkumų, mums pavyko kažką pasiekti.
Gay Mitchell
- Atsižvelgiant į tai, kas nurodyta Sąjungos sutartyse ir Reformos sutarties turinyje dėl saugumo ir gynybos klausimo, ir atsižvelgiant į tai, ką čia Prancūzijos Respublikos prezidentas pasakvakar, ir kad Prancūzija perims pirmininkavimą kitais metais, ar Taryba galėtų pasakyti rūmuose, ar ji numato, kad bus bendroji gynybos politika Europos Sąjungoje šio Parlamento kadencijos laikotarpiu ar kito Parlamento, ir kada, jos manymu, ji bus pristatyta?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Kaip gerbiamajam nariui žinoma, Taryba nekomentuoja Europos Sąjungos valstybių narių vadovų pasisakymų. Tačiau, suprantama, aš atkreipiau dėmesį į prezidento Sarkozy išsakytą nuomonę, nes jis yra labai svarbų vaidmenį atliekančios ES valstybės narės vadovas. Sprendimą dėl to, ar kurdami saugesnę Europą mes eisime šia kryptimi, priims Taryba, bet, kaip suprantate, aš negaliu nuspėti, koks bus Tarybos sprendimas. Jeigu Taryba priims būtent tokį sprendimą, o jūs žinote, kad gynybos sritis yra ypatinga ir sprendimai joje priimami bendru sutarimu, tuomet, suprantama, mes galėsime judėti į priekį laikydamiesi šio kurso, bet, žinoma, tai yra Tarybos rankose. Aš neturiu krištolinio kamuoliuko ir negaliu nuspėti ateities šiuo klausimu. Turime palaukti ir pamatyti, kaip šis reikalas išsispręs, bet kadangi šį pasiūlymą pateikprezidentas Sarkozy, tai, manau, kaip ir kitais atvejais, jis sulauks didelio dėmesio.
Pirmininkas

Tema: Stojimo derybos su Makedonija.
Kaip Taryba vertina pažangą, padarytą siekiant priartinti Makedoniją prie ES, ir kada, Tarybos nuomone, bus galima ar pageidaujama nustatyti stojimo derybų pradžios datą?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Pirmininke, Gerbiamasis Nary, 2005 m. gruodžio mėn. Europos Tarybos sprendimu suteikti buvusiai Jugoslavijos Makedonijos Respublikai šalies kandidatės statusą buvo pripažinti šalies pasiekimai įgyvendinant reformas. Europos Taryba pareiškė, kad tolesni žingsniai siekiant ES narystės turės būti vertinami atsižvelgiant, pirma, į diskusijos išplėtimo strategijos klausimu rezultatus, kaip numatyta 2005 m. gruodžio 12 d. Tarybos išvadose, kurios metu išplėtimo klausimu buvo "atnaujintas" sutarimas, pasiektas 2006 m. gruodžio 14-15 d. Europos Tarybos susitikime, antra, į buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos atitiktį Kopenhagos kriterijams, trečia, į tai, kaip šalis laikosi stabilizacijos ir asociacijos procesui keliamų reikalavimų ir kaip efektyviai įgyvendina Stabilizacijos ir asociacijos sutarties nuostatas ir, galiausiai, į tai, kokia pažanga daroma kitų į Komisijos nuomonę įtrauktų klausimų ir partnerystei taikomų kriterijų bei Europos partnerystės prioritetų įgyvendinimo atžvilgiu.
Savo tarpinėse ataskaitose Komisija išsamiai ištyrvisas aplinkybes. Atlikusi padėties Buvusioje Jugoslavijos Makedonijos Respublikoje įvertinimą, pateiktą 2006 m. Komisijos ataskaitoje, 2006 m. gruodžio mėn. 11-12 vykusio posėdžio metu Taryba išreišknusivylimą, kad reformų įgyvendinimo tempas šalyje 2006 m. sulėtėjo. 2006 m. gruodžio 14-15 d. Europos Taryba pakartojo, kad kiekvienos šalies pažanga siekiant narystės ES ir toliau priklausys nuo jos pastangų atitikti Kopenhagos kriterijus ir reikalavimus, taikomus stabilizacijos ir asociacijos procesui. Taryba paragino Buvusią Jugoslavijos Makedonijos Respubliką paspartinti reformas pagrindinėse srityse ir įgyvendinti Europos partnerystės prioritetus, kad būtų pasistūmėta į priekį narystės ES atžvilgiu. Ketvirtasis Stabilizacijos ir asociacijos tarybos susitikimas tarp Europos Sąjungos Buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos įvyko liepos 24 d. Stabilizacijos ir asociacijos taryboje Sąjunga primygtinai akcentavo stabilumo ir nuolatinio demokratinių institucijų funkcionavimo, kaip esminių politinių kriterijų aspektų siekiant pažangos Europos integracijos kelyje, svarbą. Tokios institucijos kaip vyriausybė, parlamentas ir prezidentūra, privalo funkcionuoti ir bendradarbiauti efektyviai. Jos taip pat turi atlikti savo atitinkamus vaidmenis ir sąveikauti taip, kaip nustatyta konstitucijoje. Turi būti sukurta ir palaikoma konstruktyvi politinatmosfera, kad šalis galėtų susitelkti ties reformomis, kurias būtina įgyvendinti siekiant pažangos kelyje į Sąjungą. Taip pat būtina toliau stiprinti visais lygmenimis pasitikėjimą tarp etninių bendruomenių. Sąjunga priminė, kad nepertraukiamas Ohrido pagrindų susitarimo įgyvendinimas yra pagrindinis politinių kriterijų elementas. Būtina dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas kuo platesnio masto politinis sutarimas dėl susijusių reformų, visiškai atitinkantis susitarimo formą ir turinį.
Susitikimo metu buvo dar kartą pabrėžta pažangos teisingumo ir vidaus reikalų srityse, ypač kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, svarba. Tuo pat metu Taryba taip pat priminė, kad regioninis bendradarbiavimas ir geri santykiai su kaimynais yra labai svarbūs ES integracijos proceso aspektai. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad Taryba labai nuodugniai nagrinėja lapkričio 6 d. paskelbtą Komisijos ataskaitą, kurios atžvilgiu išvados bus patvirtintos kitą gruodį vyksiančio Bendrųjų reikalų ir išorės santykių tarybos posėdžio metu.
Bernd Posselt  .-
Dėkui, pone Tarybos Pirmininke, už labai išsamų atsakymą. Trumpai dar norėčiau paklausti dviejų dalykų. Pirma, ar, jūsų nuomone, realu tikėtis, kad stojimo derybų pradžios data galės būti nustatyta per kitus metus? Mat šalies kandidatės statusas Makedonijai buvo suteiktas anksčiau nei prieš dvejus metus, todėl jau atėjo laikas pagalvoti apie konkrečią derybų datą.
Mano antras klausimas yra toks: kokiu požiūriu nutarta vadovautis? Ar stojimo į ES atžvilgiu yra stengiamasi susieti Makedoniją su kitomis šalimis, pavyzdžiui, su Serbija, ar šios šalies stojimo klausimai iš tikrųjų yra sprendžiami neatsižvelgiant į jokias kitas šalis?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Manau, gerbiamasis narys supras, kad aš negaliu atsakyti, ar mes galėsime kitais metais nustatyti stojimo derybų su Buvusia Jugoslavijos Makedonijos Respublika pradžios datą. Derybos galės būti pradėtos tik tada, kai šalis įrodys, jog įvykdES narystei keliamų griežtų sąlygų ir kriterijų reikalavimus, todėl informavimo apie derybų pradžią data priklausys nuo Buvusios Jugoslavijos Makedonijos Respublikos pažangos siekiant atitikties minėtoms sąlygoms ir kriterijams. Tačiau turėčiau pasakyti, kad ne Europos Sąjunga, o pati šalis kandidatgalėtų geriau atsakyti į šį klausimą.
Atsakydamas į jūsų klausimą dėl stojimo proceso susiejimo, norėčiau informuoti jus, kad Tarybai pirmininkaujanti valstyblaikosi ir visada laikėsi tos nuomonės, kad kiekviena kandidatturi būti vertinama atskirai pagal jos individualius pasiekimus. Nustačius, kad šalis kandidatįvykdvisus įsipareigojimus ir sąlygas ir su ja galima pradėti stojimo derybas, jai šis statusas turi būti suteiktas, neatsižvelgiant į kitus lygiagrečiai vykstančius procesus, susijusius su kitomis šalimis kandidatėmis.
Pirmininkas

Tema: Tigrų, kaip rūšies, apsauga.
Ką ES jau padarir kokių priemonių ketina imtis ateityje skatinant Indiją ir kitas šalis vykdyti tigrų populiacijos apsaugos veiklą tokiu būdu, kad vietiniai gyventojai būtų suinteresuoti šia veikla ir į ją įtraukti, ir remiant šias šalis?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Pirmininke, Gerbiamoji Parlamentare, Nykstančių laukinių faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) suteikia tarptautinį teisinį pagrindą tigrų ir kitų nykstančių rūšių apsaugai. ES ir valstybės narės tvirtai remia CITES tiek politiniu, tiek ir finansiniu požiūriu.
Pastaraisiais metais ES ypač akcentuoja būtinybę labiau sutelkti pastangas praktiškai taikant CITES numatytas kontrolės priemones, kad būtų veiksmingiau kovojama su neteisėtu tigrų naikinimu ir prekyba ir užtikrinta tvari prekyba šia gyvūnų rūšimi. Pabrėždama šią būtinybę, Komisija išleido 2007 m. liepos 13 d. Rekomendaciją Nr. 207/425/EB, nustatančią priemonių rinkinį, skirtą Tarybos reglamento (EB) Nr. 338/97 dėl laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos kontroliuojant jų prekybą įgyvendinimui. Tačiau tigras (lot. pantera tigris) yra įtrauktas į rūšių sąrašą, pateiktą 2005 m. rugpjūčio 9 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 1332/2005 A priede ir CITES I priede, vadinasi šios rūšies gyvūnais leidžiama prekiauti tik išskirtiniais atvejais, kuriems taikomi labai griežti kriterijai. Tačiau ir tais atvejais, kai nustačius atitiktį minėtiems kriterijams gali būti svarstoma galimybduoti leidimą prekiauti šiais gyvūnais, būtina įsitikinti, kad ši veikla nepakenks rūšies apsaugos būklei.
Mes taip pat norėtume atkreipti jūsų dėmesį į būtinybę bendradarbiauti tarptautiniu lygiu ir ypač į būtinybę sukurti pajėgumus, palengvinsiančius laukinės faunos ir floros rūšių apsaugos ir tvaraus naudojimo politikos įgyvendinimą tose valstybėse, kuriose tokių rūšių yra randama. Todėl ES pritarsprendimams dėl didžiųjų Azijos kačių, patvirtintiems šių metų pradžioje įvykusio CITES šalių 14-ojo susitikimo metu siekiant suintensyvinti Konvencijos nuostatų taikymą ir jose numatytą apsaugos veiklą.
Be to, mes esame pasirengę padėti Indijai ir kitoms valstybėms, kuriose ši rūšis yra paplitusi, įgyvendinant šių sprendimų reikalavimus. Mes suprantame, kad siekiant užtikrinti veiksmingą apsaugos priemonių įgyvendinimą, būtina į šią veiklą įtraukti vietinius gyventojus. CITES šalių susitikimo metu mes pabrėžėme, kad rūpinantis laukinės faunos ir floros ištekliais, taigi ir kovojant su neteisėta prekyba šiais ištekliais, būtina vietinių ir kaimo bendruomenių parama ir bendradarbiavimas.
Sarah Ludford
Labai dėkoju pirmininkaujančiai valstybei už tai ir perskaitysiu minėtus dokumentus.
Tačiau problema yra tokia, kad situacija dėl tigrų yra kritinė. Tikriausiai 3000 yra likę natūralioje aplinkoje. Jie galėtų išnykti natūralioje aplinkoje iki 2020 m. Svarbiausia problema yra brakonieriavimas, kurį skatina pelninga nelegali prekyba tigro oda ir dalimis, ir kuris teigiama driekiasi iki Rytų Europos. Indijos miškininkystės valdžios institucijos teigia, kad dėl įprasto nepakankamo finansavimo jie nesugeba susidoroti su brakonierių gaujomis. Ar ES gali padėti šiuo klausimu? Ar turime specialius projektus?
Kinijos pareigūnas neseniai pasakė, kad labai sunku priešintis spaudimui pradėti prekybą tigrais. Be abejo, viena vertus, pagrindas yra švietimas, bet taip pat ir ekonominės dalies suteikimas vietos gyventojams išlaikant aukštą lygį. Ką ES iš tikrųjų daro specialių projektų klausimu?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos primininkas.-(PT) Gerbiamoji parlamentarturbūt atkreipdėmesį į tai, kad aš plačiai, išsamiai ir smulkiai kalbėjau apie tarptautinę teisinę ir teisminę sistemą, kurios ribose Europos Sąjunga egzistuoja ir funkcionuoja. Taip pat, suprantama, aš išreiškiau Tarybos norą, pasirengimą ir įsipareigojimą padaryti viską, kas yra pagal jos jėgas, kad šios tarptautinės sistemos ribose būtų užtikrintas šioje sistemoje numatytų priemonių efektyvus pritaikymas.
Aš taip pat labai aiškiai daviau suprasti, jog mes taip pat suvokiame, kad privalome dirbti išvien su vietiniais gyventojais, kurie turi tiesioginį kontaktą su nykstančiomis rūšimis. Šioje srityje patyrę žmonės puikiai žino, kad kova su brakonieriavimu ir panašia neteisėta veikla nėra lengva. Bet jie supranta, kad nors ši kova yra sunki, tą būtina daryti, ir tam aš visiškai pritariu.
Visa Europos visuomenė, kaip rodo nuomonių apklausos, palaiko jus, nes pastaruoju metu girdimos kalbos apie neteisėtą prekybą nykstančiomis rūšimis rodo, kad žmonės daug stipriau suvokia būtinybę spręsti šiuos klausimus nei anksčiau. Todėl šioje srityje jaučiamas daug stipresnis viešosios nuomonės spaudimas ir visuomenės dėmesys. Taigi akivaizdu, kad dabar jau galima pasikliauti visuomenės sąmoningumu, kuris taip pat būtinas užtikrinant ES ir mūsų valstybių narių gebėjimą efektyviai spręsti šiuos klausimus. Kaip minėjau, mes turime suvokti, jog tai yra sunki kova.
David Martin
Pone Pirmininke, labai aiškiai pasakėte, kad jūs ir visa Taryba esate įsipareigoję tigrų apsaugai ir išsaugojimui. Lygiai taip pat daugumoje pareiškimų Indijos ministras pirmininkas aiškiai pareiškė, kad aistringai įsipareigoja ginti tigrus. Kadangi dalyvaujame dvišalėse derybose su Indija, kad sudarytume naują dvišalę sutartį tarp ES ir Indijos, ar manote, kad tai yra tema, kurią galėtume įtraukti į tą sutartį, ir kad mes galėtume viršyti savo dabartinius įsipareigojimus pagal Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją (angl. CITES), kad padėtume švietimo, mokymo, išsaugojimo srityje - priemonėmis, apie kurias kalbėjo Baroness Ludford?
Reinhard Rack
(DE) Pone Pirmininke, pone Tarybos Pirmininke, klausimas, kurį norėčiau užduoti, yra susijęs su šia tema, tik šiek tiek kitu aspektu. Aš manau, ir jūs teisingai tą paminėjote, kad tokio pobūdžio klausimai, kuriais dabar diskutuojame, sukelia daug emocijų visuomenėje. Kita vertus - jūs taip pat paminėjote teisinius aspektus - ar mes, Europos Sąjunga, iš tikrųjų pagrįstai pretenduojame turėti savo rankose teisinius ir sutartinius įgaliojimus kiekvienu klausimu, kuris jaudina kiekvieną žmogų ES? Ar nederėtų mums šioje srityje laikytis šiek tiek santūriau?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Turėčiau prisipažinti, pone Pirmininke, kad nelabai gerai supratau antrąjį klausimą, gal dėl vėluojančio vertimo.
Norėčiau visiškai nuoširdžiai ir atvirai prisipažinti, jog šiuo labai ypatingu klausimu dėl tigrų ir dialogo su Indija dar nesusimąsčiau, bet jis ateityje bus svarstomas, todėl aš būtinai atsižvelgsiu į gerbiamojo nario nuomonę. Dvišalio dialogo su Indija metu - planuojama surengti ES ir Indijos aukščiausio lygio susitikimą - mes galėsime apsvarstyti šį klausimą, susijusį su saugomomis rūšimis, ir aptarti būdus, kaip geriau apsaugoti nykstančias rūšis.
Turiu prisipažinti, kad, greičiausiai, dėl vertimo nesklandumų nesupratau jūsų antrojo klausimo esmės.
Reinhard Rack
(DE) Dėkui už suteiktą galimybę pakartoti klausimą ir atsiprašau, kad aną kartą labai greitai kalbėjau. Aš tik stengiausi neužimti per daug laiko. Taigi noriu pasakyti, kad labai svarbu, jog mes svarstome Europos žmonėms rūpimus klausimus. Kita vertus, mes taip pat turėtumėme suvokti, kad Sąjungos teisiniai įgaliojimai irgi turi ribas, todėl mums derėtų kiek įmanoma šių ribų paisyti.
Jūsų siūlomas požiūris, regis, yra įdomus, bet mes neturėtumėme suteikti pagrindo kaltinimams, kad Sąjunga dedasi turinti kompetencijos visais visuotinės svarbos klausimais.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT)Aš sutinku su gerbiamuoju parlamentaru, kad Europos Sąjunga negali ir neturėtų būti nei atsakinga, nei kaltinama už viską. Pagal ES sutartis daug iš šių aspektų ir pareigų tenka valstybių narių kompetencijai, ir šiuo atveju tai galėtų būti tiek valstybių narių, tiek ir šalių, kuriose tokios situacijos atsitinka, atsakomybė.
Europos Sąjunga nėra ir negali būti universali panacėja, ypač atsižvelgiant į tai, kad galioja subsidiarumo principas, kurio visada privalu paisyti.
Pirmininkas

Tema: Ne ES šalių finansinių paslaugų centrai.
Ar gali Taryba padaryti pranešimą apie tai, kaip ji sprendžia rūpimus klausimus kartu su ne ES šalyse veikiančiais finansinių paslaugų centrais?
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Pone Pirmininke, Gerbiamasis Parlamentare, 2006 m. gegužės mėn. pavirtintose išvadose Taryba pritarKomisijos Baltajai knygai dėl politikos finansinių paslaugų srityje 2005-2010 laikotarpiu. Taryba ypač pritarė, pacituosiu, "idėjoms, pasiūlytoms atsižvelgiant į vis stiprėjančią išorės dimensiją finansinių paslaugų srityje - būtent pasiūlymams užmegzti gilesnį ir platesnį dialogą reguliavimo klausimu su trečiosiomis šalimis ir toliau eiti pasaulio finansinių paslaugų rinkų atvėrimo kryptimi."
Tarybai pirmininkaujančios Portugalijos iniciatyva praeitų metų spalio 9 d. ECOFIN taryba apžvelgpadėtį plėtojant dialogus makroekonomikos, finansų ir reguliavimo klausimais su pagrindinėmis ES partnerėmis - Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Japonija, Rusija, Indija ir Kinija. Diskusijų metu buvo akcentuota šių strateginių dialogų svarba. Tokie dialogai sudaro galimybę stiprinti konvergenciją, bendradarbiavimą ir tarpusavio supratimą tarp partnerių visame pasaulyje, tuo padėdami praskinti kelius prie atitinkamų rinkų ir skatinti makroekonominį ir finansinį stabilumą, ypač finansinių paslaugų sektoriuje. Šie dialogai leido pasiekti žymią pažangą konvergencijos ir apskaitos standartų vienodinimo srityse.
Taryba remia darbą, kurį atlieka Komisija, ir laiko, kad finansų rinkų globalizacija reikalauja sutelkti didesnes pastangas siekiant konvergencijos ir bendradarbiavimo tarptautiniu lygiu, o tai visiškai atitinka Komisijos ir Tarybos strateginę viziją dėl būtinybės sustiprinti Lisabonos strategijos išorės dimensiją skatinant tarptautinį požiūrį į bendradarbiavimą reguliavimo srityje, taip pat konvergenciją ir standartų vienodinimą.
Taip pat buvo akcentuota, kaip svarbu Europos Sąjungai užtikrinti nuoseklią poziciją šioje srityje, ir buvo nutarta, kad Taryba ir toliau turėtų būti nuolat informuojama apie tai, kaip sekasi plėtoti šiuos dialogus.
Gay Mitchell
Norėčiau padėkoti pirmininkaujančios Tarybai valstybės atstovams už jos atsakymą. Ar ši pirmininkaujanti Tarybai valstybžino, kad yra mąstymo kryptis, kuria remiantis sakoma, kad besivystantis pasaulis galėjo turėti labai daug naudos turėdamas finansinių paslaugų sektorių? Atsižvelgiant į Portugalijos patirtį, ypač Afrikos klausimais, ar galėčiau paklausti Tarybos Pirmininko, jeigu jis neturi atsakymo savo santraukoje, ar jis pateiktų nagrinėti šį klausimą ir toliau gvildentų jį, nes tai taip pat gali būti pagalbos būdas ne tik besivystančiam pasauliui, bet pasauliniams mainams, kurie taip pat būtų labai naudingi šiai pasaulio daliai.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Gerbiamasis parlamentaras yra teisus, aš dabar neturiu savo raštiško atsakymo, bet galėčiau pasidalinti savo nuomone. Šiuo atžvilgiu šį rytą čia vyko labai įdomi diskusija globalizacijos klausimu, kurios metu mes taip pat aptarėme finansinių paslaugų sritį ir klausimus, susijusius su neramumais kai kuriose finansų rinkose.
Vienas klausimas, kurį aš laikau labai svarbiu Afrikos atžvilgiu ir kuris yra labai glaudžiai susijęs su Europos ir Afrikos aukščiausio lygio susitikimu, yra būtent Afrikos vieta globalizacijos procese, t.y. ar Afrika turėtų būti visateise partnere, kaip, mūsų nuomone, turėtų būti, sprendžiant globalizacijos problemas ir iššūkius, kitaip tariant, ar Afrika turėtų būti aktyvia partnere, apsiginklavusia veiksmingomis priemonėmis, kurios iš tikrųjų leistų jai tapti visateise partnere globalizacijos procese, o gal mes norime matyti Afriką, pasmerktą karui, nesaugumui, atsilikimui ir skurdui?
Todėl šiame kontekste tai, kad finansinės ir kitokio pobūdžio priemonės, iniciatyvos ir mechanizmai, kurie galėtų padėtį įtraukti Afriką į mūsų bendrą būrį kartu su Europos Sąjunga ir kitais pagrindiniais besiformuojančiais blokais, yra įtraukiami į derybų, diskusijų ir globalizacijos temos darbotvarkę, yra tik sveikintina.
Mairead McGuinness
Dėkoju jums, Pirmininke ir pirmininkaujančiai valstybei už jų kaip ir mūsų papildomą darbą, vertiname tai.
Kokios, jūsų manymu, yra didesnio progreso kliūtys šioje srityje ir, ar manote, kad, tiek, kiek yra padaryta, yra pakankama? Nes kalbame yra vartotojų pasitikėjimą finansinių paslaugų sektoriuje Europoje ir už jos ribų.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas.-(PT) Ši sritis, su kuria jūsų klausimas susijęs, yra labai specifinir už ją yra atsakinga Komisija. Aš taip pat turėčiau prisipažinti, kad nesu specialistas finansų srityje, todėl man stinga žinių, kad galėčiau išsamiai atsakyti į jūsų techninio pobūdžio klausimą. Jūs prašote iš manęs techninio atsakymo, bet aš jo negaliu duoti. Tačiau aš galiu jums duoti politinį atsakymą, bendrais bruožais nusakantį ne tik naująją realybę, naująją problemą ir naująjį iššūkį, bet ir naująją galimybę. Ši problema turi būti ištirta ir tai jau daroma kaip niekad plačiu mastu. Iškilus problemai, mes, Europos Sąjunga, savaime aišku, tai pat ieškome tinkamų būdų spręsti tą problemą, taip pat tuo atveju, kai kalbama apie plėtrą ar pažangą, mes turime būti apsiginklavę tinkamomis priemonėmis.
Aš negaliu konkrečiai pasakyti, su kokiomis kliūtimis mes susidūrėme ar kokios kliūtys gali iškilti, bet aš galiu jus apšviesti, ką jau padariau, kokia yra ES politika šioje srityje ir kokia atsakomybšiuo atžvilgiu tenka Tarybai. Baigdamas norėčiau pasakyti, kad džiaugiuosi galimybe su jumis praleisti tiek laiko, ypač atsižvelgiant į tai, kad mano mandato galiojimas jau baigiasi. Aš turiu tik dar vieną galimybę praleisti laiką kartu su jumis, todėl privalau ją kuo geriau išnaudoti.
Pirmininkas
Klausimais, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, atsakymai bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis buvo laikinai nutrauktas 19.45 val. ir toliau tęsiamas nuo 21.05 val.)
