Europos privačios bendrovės statutas, įmonių teis(diskusijos)
Pirmininkas
. - Kitas darbotvarkės klausimas - Giuseppe Gargani Teisės komiteto vardu žodžiu teikiamas klausimas Komisijai dėl teisės aktų leidybos procedūrų, susijusių su "Europos privačios bendrovės statutu" ir "Keturioliktąja įmonių teisės direktyva" - B6-0137/0000) padėties.
Giuseppe Gargani  
autorius. - (IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, diskusijos šiuo klausimu labai svarbios tiek instituciniu, tiek politiniu požiūriu, turint omenyje, kad pats klausimas labai svarbus tiek politiniu, tiek instituciniu požiūriu.
Pasakysiu aiškiai ir prisiimdamas visą atsakomybę už savo žodžius, kad Europos Komisija labai nuvylEuropos Parlamentą nuo tada, kai nevykdoficialių Parlamento reikalavimų ir nepateikteisės aktų siūlymų dėl Europos privačių bendrovių ir kapitalo bendrovių centrinių biurų perkėlimo.
2007 m. vasario mėnesį, vadovaujantis Sutarties 192 straipsniu, tai norėčiau pabrėžti, buvo oficialiai pareikalauta pateikti teisės akto dėl bendrovės statuto siūlymą, ir norėčiau paprašyti Komisijos nario pasiklausyti, nes tai labai svarbus žodžiu teikiamas klausimas, pone pirmininke, į kurį turi būti atsakyta, surengus nuodugnias diskusijas ir išklausius kvalifikuotus ir įgaliotus specialistus, kurie mums parodė, kokia būtina buvo ši priemonir kokia naudinga ji būtų skatinant mažąsias įmones, norinčias veiksmingai veikti vidaus rinkoje.
Komisija privalėjo, Komisijos nary, iš karto pradėti procedūrą dėl teisės akto siūlymo patvirtinimo, imdamasi poveikio vertinimo. Be to, nuo 2005 m. gruodžio mėn. Komisijai jau buvo pateikta galimybių studija, tačiau užuot ėmusis veiksmų, niekur neskubėjo ir liepos mėn. pradėjo konsultacijas dėl Europos privačios bendrovės poreikio, vėlgi tik hipotetines diskusijas, lyg Parlamentas, būdamas išrinktu Sąjungos atstovu, negalėtų teisės aktais pagrįsti savo reikalavimo parengti realų teisės aktą.
Nesigilinsiu į Europos teisės aktus, nes tuoj apie teisinius šio klausimo aspektus kalbės Klaus Lehne, vienas pagrindinių Komiteto specialistų ir šios srities lyderių. Norėčiau pažvelgti į šią problemą giliau ir priminti Komisijos Nariui, kad jis galėtų tinkamai viską, ką pasakysiu, apsvarstyti, jog tarp institucijų egzistuoja santykiai, kuriais turi būti grindžiamas būtinas Komisijos ir Parlamento bendradarbiavimas.
Mano manymu, Komisijos nary, jūs asmeniškai negailėjote šiurkščių žodžių Parlamentui, užgauliai kalbėjote. Jūs ignoravote Parlamento reikalavimus, patvirtintus remiantis 192 straipsniu ir, ypač, tarpinstituciniu susitarimu "Geresnis reglamentavimas", ir daug kartų nebuvo imtasi veiksmų, buvau to komiteto pirmininkas ir puikiai žinau, kiek klausimų liko neišspręsti, nors Komisija oficialiai buvo įsipareigojusi ne tik atsižvelgti į reikalavimus, bet ir Parlamento komitetams teikti greitus ir tinkamus atsakymus. Tačiau tai ne tas atvejis!
Šių įsipareigojimų nevykdymas iškelia Komisijos atskaitomybės Europos Parlamentui, kurią man nesunku apibrėžti kaip teisėtą, klausimą. Pirmininkaujančios Vokietijos organizuotoje konferencijoje dėl įmonių teisės K. H. Lehne teisingai pasakė, kad dėl Europos Komisijos įsipareigojimų nevykdymo būtų galima pradėti procesą Teisingumo Teisme.
Parlamentas, tai sakau labai aiškiai, turėtų žinoti, kad Komisija savo tinklalapyje jau patvirtino, kad per 1997 ir 2002 m. vykdytos konsultacijos parodė, jog iš ūkio subjektų pusės egzistuoja aukšto lygmens ir konkreti paklausa. Dėl to Komisija žino, koks tai svarbus klausimas ir supranta, kad Parlamento reikalavimų vykdymas - jos pareiga ir prievolė.
Ji ne tik nepatvirtino teisės akto siūlymo, bet Berlyne vykusioje konferencijoje Komisijos narys leido sau pasakyti, kad nebūtina toliau aptarinėti siūlymo naudingumo. Šie žodžiai mus suglumino, nes dabar mums reikia apsvarstyti, kaip sako Komisijos narys, ar Europos Parlamentas dar gali veiksmingai pademonstruoti šio teisės akto siūlymo pagrįstumą.
Direktyva šioje srityje, jau baigiu, be abejonės, suteiktų tvirtą teisinį pagrindą bendrovių steigimosi ir paslaugų teikimo laisvėms. Laukiame detalaus Komisijos Nario siūlymo, o tai reiškia ne tik įvairių lobistų iš Anglijos, Jungtinės Karalystės ir Airijos palaikymą, mano manymu, o nepalankios situacijos sprendimą. Tai ne atskirų valstybių interesai, kuriuos reikia patenkinti, kaip jūs pats, Komisijos nary, puikiai suprantate, o europiečių interesai! Parlamentas - ne lobistas, mes iš tikrųjų reikalaujame šio teisės akto ir pabrėžiame jo būtinumą!
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Pone pirmininke, G. Garnani pateiktas klausimas žodžiu Teisės reikalų komiteto vardu suteikia man progą pateikti jums naujausias žinias apie Komisijos darbą dėl Keturioliktosios įmonių teisės direktyvos ir Europos privačių bendrovių (EPB).
Kaip žinote, mūsų "geresnio reglamentavimo" požiūrio sudedamoji dalis yra viešas konsultavimasis dėl EPB statuto, kurį Vidaus rinkos ir paslaugų generalinis direktoratas pradėjo liepos 20 d. Konsultacijos tikslas - sužinoti suinteresuotų asmenų požiūrį dėl tokio statuto poreikio ir galimo jo turinio.
Žinau, kad Europos Parlamentas norėtų, kad Komisija paspartintų šį procesą. Tačiau mums reikia atlikti būtiną paruošiamąjį darbą. Esminšio darbo dalis yra konsultavimasis su interesuotomis šalimis dėl įvairių įmanomų reglamentavimo galimybių - t. y. vieningesnio, bet mažiau lankstaus statuto, kuris jo naudotojams suteikia labai daug laisvės esant įvairioms EPB struktūroms visoje Europos Sąjungoje. Reikia išgirsti suinteresuotų asmenų nuomones dėl to, kuri galimybįmonėms patraukliausia. Būtent tai yra geresnis reglamentavimas.
2005 m. pabaigoje galimybių studija siūlgana apibendrintą dabartinės padėties vertinimą, bet nepateikaiškaus atsakymo dėl geriausios politikos ir galimų EPB statuto sudedamųjų dalių. Todėl mums reikalinga išsamesnanalizė. Ši studija, žinoma, bus gera parengiamoji medžiaga mūsų darbui. Mums taip pat buvo naudingas Europos Parlamento pranešimas apie EPB statutą ir jo rekomendacijas dėl galimo tokio statuto turinio.
Kai dėl pasiūlymo dėl keturioliktosios bendrovių teisės direktyvos, parengiamasis darbas šiuo klausimu nebuvo baigtas. Mūsų geresnis reglamentavimas ir poveikio politika reikalauja, kad prieš imdamiesi jos parodytume, kad iniciatyvos turi aiškią ekonominę naudą. Netrukus galėsiu konkrečiau kalbėti šiuo kalsimu dėl tokio pasiūlymo pridėtinės vertės.
Prieš pateikdami tokį pasiūlymą turime dar pagalvoti, kuri rizika iš tiesų yra kontraversiška. Kaip nariai žino, nebijau būti kontraversiškas, bet turiu būti įsitikinęs, kad galima tokios iniciatyvos nauda Europos Sąjungai nusipelnytų teisėkūros pasiūlymo.
Tai ne apie delsimą, bet apie tikėjimą, kad norint gerai atlikti darbą reikia tinkamai pasiruošti. Per kitus kelis mėnesius pranešiu nariams kaip ketinu dirbti prie šių svarbių klausimų.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visų pirma turiu pasakyti, kad džiaugiuosi, jog Komisijos narys C. McCreevy atsakydamas į žodžiu pateiktą klausimą neatmetEuropos Parlamento pasiūlymų. Per kelerius pastaruosius metus įvyko tiek daug posėdžių ir konsultacijų dėl Europos privačios bendrovės, kad negaliu suprasti, kam mums reikalingas trečias, ketvirtas, penktas ar galbūt šeštas ar net daugiau susitikimų. Šio klausimo svarstymas baigėsi. Komisijos veiksmų plane mums buvo pateiktas pradinis pasiūlymas. Dauguma suinteresuotųjų šalių jį patvirtino peržiūrėtame veiksmų plane. Parlamento posėdžiuose buvo aiškiai išdėstyta reikalo esmė. Parlamento sprendimai dar niekad nebuvo tokie aiškūs, ir tuo remdamasis nebesitaikstysiu su tolesniu vilkinimu.
Specialistai iš esmės sutinka, jog Direktyvoje dėl tarpvalstybinio bendrovių buveinių perkėlimo yra teisinių spragų. Europos Sąjunga užtikrina laisvą kapitalo judėjimą, tai būdas perkelti turtą ar kapitalą į kitą vietą, tačiau, jei esu verslininkas, šiuo metu tokios galimybės neturiu, nes negaliu laisvai nuspręsti, kur Europos Sąjungoje turėtų būti mano verslo buveinar kur ją perkelti. Tai aiški teisinspraga. Savo metinėje įstatymų leidybos programoje Komisija paskelbapie ketinimą šią spragą užpildyti. Dėl pačios paprasčiausios priežasties: įstatymų leidžiamojo organo nelankstumo; jis nedaro nieko, kad būtų sprendžiamos problemos tose srityse, kuriose trūksta suderinimo, šiuo metu susiklostsituacija, kai Europos Teisingumo Teismas pats kuria šios srities precedentų teisę ir linksta į Laukinių vakarų pobūdžio reguliavimo panaikinimą. Pats laikas įstatymų leidžiamajam organui imtis veiksmų, o ne permesti visą atsakomybę Teisingumo Teismui.
Dar viena paskutinpastaba: Europos Komisijos iniciatyvos monopolija neegzistuoja vakuume. Kaip ir bet kuriai kitai monopolijai taip ir į šiai svarbus kontekstas ir šiuo atveju jis kyla iš Sutarties ir Tarpinstitucinių susitarimų. Remiantis šių dokumentų tekstais tiek Taryba, tiek Europos Parlamentas turi netiesioginę iniciatyvos teisę. Komisija įsipareigojo reaguoti į jų siūlymus Tarpinstituciniais susitarimais. Dėl šios priežasties norėčiau, pabrėžti, kad Komisija per nustatytą laiką nepateikesminio atsakymo į šį klausimą, ir siūlau Teisės komitetui pateikti ieškinį Europos Teisingumo teismui dėl neveikimo.
Gary Titley
PSE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pritariu Komisijos nario pastaboms, ypač dėl to, kad pasiryžimas dėl geresnio reglamentavimo susideda iš aiškaus reglamentuojančių institucijų komandinio darbo ir žmonių, kuriems reglamentavimas darys įtaką, bendro darbo kuriant teisės aktą. Taip pat pritariu aiškiai nuomonei, kad turi būti rinkos poreikius atspindintys ekonominiai tikslai.
Peržiūrėdamas Komisijos santrauką dėl šio konsultavimosi apie įmonių įstatymą, pastebiu, kad mažiau kaip pusrespondentų ragina patvirtinti Europos privačių bendrovių statutą. Atrodo, kad tai šiek tiek nedera su kai kuriais iki šiol girdėtais teiginiais, todėl gal jis galėtų patikslinti tuos atsakymus. Taip pat pastebiu, kad dauguma žmonių nori dabartinio bendrovių įstatymo kodifikavimo ir konsolidavimo, o ne ko nors aprėpiančio dar daugiau. Tikrai jis turi rasti gana sunkią pusiausvyrą.
Tačiau noriu žinoti: kiek esame iki šiol nustatę, ar tikrai reikia teisės aktų Europos, o ne nacionaliniu lygiu? Įtariu, kad, kai kuriais atvejais, spaudimas randasi iš tų, kurie turi labai sudėtingus nacionalinius įstatymus ir nori, kad Europos įstatymas supaprastintų reikalus. Tačiau problema yra tai, kad Europos įstatymas būtų viršesnis už nacionalinius įstatymus ir dažnai pasirodo, kad tai dar labiau apsunkina padėtį. Tikrai, šio darbo tikslas yra supaprastinimas ir išaiškinimas.
Sharon Bowles
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, kai paskutinį kartą šiuo klausimu kalbėjau vasario mėnesį, atkreipiau Komisijos narių dėmesį į faktą, kad man nepatiko visos Parlamento pranešimo rekomendacijos, pvz., kapitalo dydis, nes man atrodė, kad tai gali bet kokį statutą padaryti diskriminuojančiu ir naudingu didžiosioms įmonėms. Todėl pritariu faktui, kad Komisijos narys savo paskutinėje konsultacijoje ragino atsiliepti MVĮ.
Tačiau visi turime imtis iniciatyvos ir ieškoti jų, susitelkdami prie mažų, o ne vidutinio dydžio įmonių. Aš tikrai savo regione tai darysiu ir man malonu pasakyti, kad JK yra ir kitų institucijų, kurios elgiasi panašiai, todėl džiaugiuosi, kad dedamos pastangos dokumentą skirti ir mažoms įmonėms. Tai ypač pasakytina, kai labai dažnai trūksta informacijos būtent iš mažesnių įmonių, o kartu lengvai pripažįstame, kad tik tos įmonės neturi priemonių susitvarkyti su įvairiais įstatymais ir nurodymais, todėl, bent jau teoriškai, norime, kad iš statuto daugiausiai naudos būtų joms.
Kaip matome, Parlamentas pateikpasiūlymų, dėl kurių statutas nebūtų priimtinas mažesniosioms įmonėms, todėl yra problema. Noriu pasakyti, kad reikia statutą supaprastinti, priešingu atveju, bent jau mažoms įmonėms, jis bus tik figos lapelis be jokių pokyčių.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, bendrovių konkurencingumui ir vidaus rinkos veiksmingumui reikalingas tinkamas ir šiuolaikiškas statutas dėl bendrovių. 2001 m. spalio 8 d. žengtas žingsnelis pirmyn didelių įmonių atžvilgiu, priėmus reglamentą dėl Europos privačios bendrovės statuto. 2004 m. Europos Komisija pradėjo diskusijas dėl naujo Europos bendrovės tipo, labiau skirto mažosioms ir vidutinėms įmonėms: Europos privačios bendrovės.
Šią iniciatyvą šiltai palaiko visi tie, kurie jos lauk30 metų, taip, 30 metų. Komisija pristatstatuto galimybių studijos rezultatus 2005 m. gruodį. Ji aiškiai parodė, kad didžioji apklaustų ūkio subjektų dauguma norėjo, kad statutas būtų patvirtintas dėl dviejų priežasčių. Pirma, Europos statuto įvedimas padėtų šalinti MVĮ steigimui ir mobilumui Europos Sąjungoje iškilusias kliūtis. Antra, jis leistų sukurti Europos ženklą MVĮ, ypač, naujosiose valstybėse narėse esančioms įmonėms.
MVĮ nuomone Europos privati bendrov- tai veiksmingas būdas patekti į Europos rinką. Jo patvirtinimas taip tiesiogiai prisidėtų prie nacionalinės teisės vystymo ir derinimo, o tai savo ruožtu skatina Europos ekonominį vystymąsi ir integraciją. Šis naujasis statutas patenkintų poreikį supaprastinti bendrovėms prieinamas teisines priemones ir padarytų jas veiksmingesnėmis.
Manau, kad daug mažųjų ir vidutinių įmonių iš tokio statuto, kuris, aišku, būtų neprivalomas, gautų daug naudos. Europos privačios bendrovės planas ryžtingai palaikomas iš esmės visų valstybių narių ekonominiuose sluoksniuose. Taip pat, žinoma, Prancūzijoje ir Vokietijoje.
Parlamentas patvirtino paties K. H. Lehne iniciatyva parengtą pranešimą, kurio išvadas palaikau, tačiau šiuo metu dar niekas nedaroma. Todėl ir palaikau G. Gargani Teisės komiteto vardu Komisijai užduodamus klausimus. Svarbu išsiaiškinti, dėl kokių pagrindinių problemų Komisija delsia spręsti šį klausimą.
Manuel Medina Ortega
(ES) Pone pirmininke, laikausi tos pačios nuomonės kaip pirmininkas G. Gargani ir K. H. Lehne dėl poreikio skubinti Europos Sąjungos taisyklių dėl registruotų bendrovių buveinių ir Europos privačios bendrovės statuto patvirtinimą.
Ch. McCreevy mums atsakydamas nurodė, kad susiduriama su tam tikromis problemomis, kad šis klausimas atidėliojamas, kad dėl vieno iš siūlymų buvo pradėtos konsultacijos ir kad kol kas nuomondėl kitų siūlymų dar neapibrėžta. Taigi susiduriame su jau pažįstamu Bendrijos teisės aktų patvirtinimo ir Bendrijos taisyklių tobulinimo klausimu.
K. H. Lehne pasakaiškiai, kad čia yra bendradarbiavimo tarp institucijų atmosfera: Parlamentas nėra vienoje pusėje, o Komisija kitoje.
Parlamentas tikisi, kad Komisija galės kaip galima greičiau pateikti pasiūlymus, nes Komisijos siūlymų teikimo galia sudaro bendradarbiavimo tarp institucijų sistemos dalį. Komisijos narys Ch. McCreevy kalbėjo apie su valstybėmis narėmis susijusius sunkumus, tačiau iš šių diskusijų mums tebėra neaišku, iš kur šie prieštaravimai kyla, ar iš tikrojo privataus sektoriaus, ar iš valstybių narių.
Kurios valstybės narės prieštarauja tokio pobūdžio Bendrijos taisyklių patvirtinimui? Ar kalbame tik apie privataus sektoriaus priešinimąsi? Kadangi Ch. McCreevy turės progą dar kartą tarti žodį, tikiuosi, jis galės nuodugniau paaiškinti, iš kur šie sunkumai kyla, ar iš privataus sektoriaus, ar iš esmės iš valstybių narių.
Charlie McCreevy
Komisijos narys. - Norėčiau padėkoti visiems nariams už jų komentarus.
Bijau, kad negaliu sutikti su G. Garganiu, kad Komisija nieko nepadarė, ir kad ignoravo Parlamentą. Kai 2007 m. vasario 1 d. Briuselyje aptarinėjome Parlamento rezoliuciją, sutikau konkrečiai atsakyti Parlamentui ir ketinu pateisinti savo įsipareigojimą. Taip pat pasižymėjau daugelio narių prašymą per vasario 1 d. vykusią mūsų diskusiją, neignoruoti paruošiamojo darbo. Konsultacija EPB klausimu buvo tinkamai pradėta liepos mėn. Yra paramos iš suinteresuotų asmenų dėl Europos privačių bendrovių. Bet klaidinga būtų daryti prielaidą, kad dėl jos galimo turinio pasiektas konsensusas, kaip iliustravo G. Titley ir S. Bowles. Peršokus prie išvados atsirastų rizika padėti pasiūlymą ant lentynos dar prieš jį pradedant.
Pirmininkas
. - Diskusija baigta.
