Dabas katastrofas Eiropas Savienībā
Priekšsēdētājs
Es sākšu ar ļoti bēdīgu informāciju saistībā ar plūdiem Eiropā. Šogad atkal Eiropu ir skārušas plūdu katastrofas. Nesen cieta Beļģija, Francija, Nīderlande un Ziemeļitālija, pašlaik plūdi ir Itālijas vidienē, kā arī Anglijas dienvidrietumos un citviet pasaulē. Iespējams, kad jūs izmantosiet iespēju runāt, jo pēc brīža es došu vārdu, jūs minēsiet arī citus smagus plūdus, kas nomocījuši Eiropu.
Ir bijuši upuri, kā arī materiālie zaudējumi daudzu miljonu vērtībā. Pirms astoņiem gadiem tika nodibināts Eiropas Savienības Solidaritātes fonds, lai palīdzētu valstīm, kuras skārušas dabas katastrofas. Līdz šim šajā fondā atliktā nauda izmantota 33 nopietnās dabas katastrofās. Šodien mēs dalāmies bēdās ar cietušo ģimenēm un tiem, kuriem ūdens atņēmis visu, kas viņiem piederējis. Mēs zinām, ka visu šo cietušo cilvēku dzīvē tie ir briesmīgi ārkārtas notikumi.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēdējo nedēļu laikā smagi plūdi ir pārsteiguši vairākas Eiropas valstis, nospiežot plūdu skarto reģionu iedzīvotājus uz ceļiem.
Pagājušā nedēļā četri Beļģijas pilsoņi zaudēja dzīvību Vālsas-Brabantes, Oostas-Vlanderenas un Henegouvenas provincēs, uz robežas starp valsts galvaspilsētu un ziemeļu daļu. Varas iestādes ir norūpējušās, jo tie bija vispostošākie plūdi pēdējo 50 gadu laikā. Divu dienu laikā nolija tik daudz lietus, cik parasti nolīst mēneša laikā. Situācija bija tik nopietna, ka bija jāiejaucas armijai, lai veiktu evakuāciju vissmagāk skartajās teritorijās.
Līdzīgas situācijas radās Francijas rietumu daļā, kur pa daudziem ceļiem nebija iespējams pārvietoties, kas izraisīja transporta sistēmas tīklu slēgšanu. Rudenī nevarēja iesēt sēklas ilgstošā lietus dēļ, kas neļāva piekļūt zemei.
Pirms divdesmit dienām smagi cieta arī manas valsts, Itālijas, Veneto reģions, kur divi cilvēki zaudēja dzīvību, Friuli-Venēcijas-Džūlijas, Ligūrijas un Kalabrijas reģions, kur katrā no tiem dzīvību zaudēja viens cilvēks, un Salerno province Kampānijā un Toskānā, kur dzīvību zaudēja trīs cilvēki un dučiem ievainoto bija jāatbrīvo no dubļiem un drupām, un viens cilvēks joprojām ir pazudis Rovigo.
Zaudējumi tikai visneatliekamāko darbu veikšanai ir vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā, un tiem jāpievieno strukturālajiem darbiem vajadzīgais finansējums. Ir cietuši vairāk nekā 500 000 cilvēku, 280 pašvaldības, un vairāk nekā 4500 cilvēku ir palikuši bez mājām; lauksaimniecības zeme ir nopostīta un ir gājuši bojā 150 000 lopi.
Es vēlētos uzsvērt divus aspektus. Pirmais ir ārkārtējā palīdzības mehānisma mobilizācija un solidaritāte visā pasaulē, sūtot tūkstošiem brīvprātīgo, lai atbalstītu cilvēkus, kurus pārsteidzis ārkārtas situācijas pirmais posms. Viņi ir pelnījuši pateicību un atzinību no mūsu iestādes.
Otrais aspekts ir saistīts ar šīs katastrofas izraisīto ilgtermiņa ietekmi. Eiropas ražošanas industrijas struktūru veido mazie un vidējie uzņēmumi, kas ir zaudējuši visu: iekārtas, transportlīdzekļus un materiālus. Tas pats attiecas uz tūkstošiem lauku saimniecību, kuras ir piedzīvojušas ne tikai graudaugu iznīcināšanu, bet arī to, ka dubļi padarījuši traktorus, iekārtas un sēklas neizmantojamas, appludinājuši staļļus un lopu fermas un noslīcinājuši tūkstošiem liellopu un putnu.
Šīs lauku saimniecības, kuras jau cīnījās ar ekonomikas krīzi, tagad ir nolemtas bankrotam. Pēc kāda laika plūdi izraisīs ražīgas sistēmas sagraušanu, bezdarbu un cietušo zemju noplicināšanu. Tāpēc Eiropai steidzamības kārtā jāpilda sava loma, apliecinot cietušo valstu valdībām savu gatavību mobilizēt Solidaritātes fondu.
Pat, ja tas nozīmē finansējuma piešķiršanas strikto kritēriju pārkāpšanu un ir bez 2011. gada budžeta apstiprinājuma, mums nekavējoties jāatsaucas līdzpilsoņiem, kuri joprojām, arī pašlaik, piedzīvo šādas lielas krīzes ietekmi un kuriem ir tiesības just, ka aiz viņiem stāv Parlaments un ka Eiropas Savienība sniedz ievērojamu atbalstu.
Edite Estrela
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas vārdā es vēlos paust mūsu solidaritāti ar visiem reģioniem, kuri cietuši dabas katastrofās, un izteikt dziļu līdzjūtību upuru ģimenēm. 2010. gads pasaulē iesākās ar šokējoša mēroga traģēdiju, ko izraisīja katastrofa, kas pārsteidza Madeiras autonomo apgabalu Portugālē. Neilgi pēc tam vētra Xynthia satrieca Franciju. Ekstrēmi meteoroloģiskie fenomeni, izraisot ievērojamus postījumus, ietekmēja arī Spāniju, Beļģiju, Vāciju un Nīderlandi.
Centrāleiropā vasaras plūdi kļūst arvien biežāki un postošāki. Tūkstošiem cilvēku Čehijas Republikā, Slovākijā, Ungārijā, Austrijā, Polijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē bija spiesti pamest mājas, un daudzām rūpnīcām bija jāpārtrauc darbība. Katru gadu ugunsgrēki iznīcina simtiem un tūkstošiem hektāru mežu Dienvideiropā. Domājams, ka situāciju saasina klimata izmaiņas, un ir sākušās dabas katastrofas, kas izraisa drausmīgus postījumus, atņemot dzīvības, postot vidi un samazinot ekonomisko aktivitāti. Ir ļoti svarīgi izvairīties no riska, izpētīt to un pareizi vadīt.
Saskaņā ar ANO Starptautisko katastrofu samazināšanas stratēģiju labāka pilsētplānošana piekrastes apgabalos un ekosistēmu aizsargāšana var samazināt dabas katastrofu ietekmi. No otras puses, jāstiprina civilās aizsardzības mehānismi, jāvienkāršo ES atbildes instrumenti un jāpadara elastīgāka regulējošo noteikumu īstenošana. Priekšsēdētāja kungs, jūs runājāt par Solidaritātes fondu. Ir nepieņemami, ka Padome ir aizstāvējusi Parlamentā apstiprināto jauno noteikumu apturēšanu saistībā ar Solidaritātes fondu. Es vēlos arī norādīt, ka Parlaments nesen apstiprināja priekšlikumu izveidot Eiropas Sausuma observatoriju kā zināšanu centru par sausumu, tā mazināšanu un uzraudzību. Pārmaiņas var arī panākt, palielinot investīcijas profilaksē un pievēršot vairāk uzmanības personāla sagatavošanā un apmācīšanā.
Dirk Sterckx
Priekšsēdētāja kungs, protams, pirmkārt, mēs vēlamies izteikt līdzjūtību upuriem. Manā valstī četri cilvēki ir noslīkuši, un esmu dzirdējis, ka arī citās valstīs simtiem un tūkstošiem cilvēku mājās un uzņēmumos cietuši milzīgus finansiālus un emocionālus zaudējumus. Pirmkārt, mēs, protams, domājam par viņiem. Pēdējās nedēļās, mēnešos, pat gados daudzas dalībvalstis ir saskārušās ar problēmām, kas saistītas ar ūdeni, tas ir, ar plūdiem. Man ir jautājums Komisijai. Vai jūs domājat, ka, novērtējot šos notikumus, būtu lietderīgi sapulcināt ekspertus no dažādām dalībvalstīm, no dažādiem reģioniem un sniegt viņiem iespēju mums izstāstīt, kāds ir viņu viedoklis par notikušo, lai mēs varētu iegūt labāku ieskatu tā cēloņos? Tas ir ļoti sarežģīts jautājums, bet, pēc manām domām, ja mēs piekļūsim cēloņu būtībai, mēs ar šiem ekspertiem varēsim apspriest arī to novēršanu. Pēc manām domām, būtu noderīga katras upes baseina riska analīze, piemēram, tāda, kādu mēs veicām attiecībā uz vidi direktīvā par ūdeni. Mums ar viņiem arī jākonsultējas par profilaktiskajiem pasākumiem. Kā mēs varam izvairīties no šādas katastrofas atkārtošanās? Tāpēc, ka mēs joprojām sagaidīsim spēcīgas lietusgāzes, un tās būs koncentrētas noteiktos apgabalos, un tas galu galā ir plūdu iemesls. Visbeidzot, ja mēs piedzīvosim jaunu ārkārtas situāciju, mums būs jānodrošina, ka varam veikt labāk koordinētus pasākumus, lai uzlabotu ūdens likvidēšanu. Es vēlētos aicināt Komisiju sapulcināt ekspertus, lai mēs varētu atbilstoši novērtēt nesenās katastrofas.
Isabelle Durant
Priekšsēdētāja kungs, arī es Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupas vārdā vēlos izteikt līdzjūtību visām ģimenēm un visiem cilvēkiem, kuri cietuši šajos traģiskajos plūdos, visiem tiem, kuri zaudējuši tuviniekus, un visiem tiem, kuri cietuši materiālus zaudējumus. Es vēlos arī pieminēt un pateikties visiem ugunsdzēsējiem, glābējiem un brīvprātīgajiem, kuri dažās pēdējās nedēļās ir bijuši ļoti aktīvi visos cietušajos reģionos.
Upuriem būs jāsniedz palīdzība un kompensācijas ne tikai īstermiņā, bet arī turpmākajos mēnešos. Mums būs arī jāizveido pastāvīga un inovatīva politika, kas risina problēmas galvenos cēloņus, un es Komisijai iesaku trīs veidu pasākumus.
Pirmkārt, mums jāīsteno atjaunošanas un būvniecības projekti, lai padarītu augsni mazāk necaurlaidīgu, jo katru reizi, būvējot rūpniecisku objektu, tirdzniecības centru vai dzīvojamās mājas, tās jākonstruē tādā veidā, lai pasargātu augsni no kļūšanas nedaudz vairāk necaurlaidīgākai. Šie noteikumi neattiecas tikai uz plūdu zonām.
Otrkārt, mums jāpārskata lauksaimniecības prakse. Intensīvas lauksaimniecības politika ir padarījusi zemi neaizsargātāku pret pēkšņām laikapstākļu maiņām. Līdz ar to mums pastiprināti jāveic visi lauksaimniecības un vides pasākumi pēc šāda principa.
Visbeidzot, pastāv jautājums par pilsētu brīdināšanu un koordināciju, lai tās varētu sagatavoties un rīkoties šādu notikumu gadījumā. Mēs uzskatām, ka dažkārt komunikācija un mobilizācija nav bijusi pietiekami ātra, un mums nav šaubu, ka laikapstākļu brīdinājumu izplatīšanas koordinēšanas procedūrām būtu jābūt daudz aktīvākām.
Tāpēc es piedāvāju pārskatīt visu Eiropas Savienības politiku - profilakses politiku un aktīvu politiku visās citās jomās - un izveidot to tādu, kas šajā jautājumā varētu palīdzēt, citādi, dažu mēnešu laikā iestājoties nākamajiem diezgan ekstrēmajiem laikapstākļiem, mēs atkal būsim tajā pašā vietā, izsakot līdzjūtības upuriem - cilvēkiem, ģimenēm un uzņēmumiem. Es domāju, mums no tā jāizvairās, un mēs to varam izdarīt visā mūsu politikā.
Julie Girling
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, arī mana grupa izrāda vissirsnīgāko līdzjūtību cietušajiem. Man ir ļoti personiska pieredze; patiesi, tieši plūdi manā reģionā mani rosināja pirmo reizi sazināties ar Eiropas Parlamentu un galu galā iedvesmoja kļūt par deputāti, tāpēc Solidaritātes fonda mobilizēšana šajā gadījumā man ir patiešām liels notikums. Šonedēļ mums bija jauni plūdi Kornvelā, kas ir manā reģionā.
Manu nostāju jau ir izteicis D. Sterckx, bet es domāju, ka ir vērts to atkārtot. Es domāju, ka agrīna brīdināšana ir svarīga, tomēr mēs visi zinām, cik ātri laikapstākļi pāriet un mainās. Es neesmu pārliecināta, vai tiešām ir labi tērēt naudu, daudz ieguldot agrīnā brīdināšanā par laikapstākļiem, kuri ir jau pienākuši. Jautājums ir par to, kas tiek darīts, saņemot brīdinājumus. Kā jau teica D. Sterckx, Eiropa noteikti varētu pievienot savu ieguldījumu, radot iespēju, lai mācītos viens no otra.
Es zinu, ka Glosteršīras gadījumā - un es no turienes nāku - pēc plūdiem mums ļoti daudz palīdzēja sakari, galvenokārt, ar Austrijas reģioniem, kuriem bija liela plūdu pieredze paaugstināta reljefa apgabalos. Mums tās nebija.
Es domāju, ka tā būtu ļoti laba ideja - Komisijai koncentrēties uz reģionālu sakaru izveidošanu, lai mēs viens no otra varētu mācīties, kā tikt ar to galā, jo ir skaidrs, ka šī problēma nepazudīs.
Lothar Bisky
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Apvienotās kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālās grupas vārdā es vēlos izteikt līdzjūtību upuriem un cietušajiem. Visas grupas Parlamentā ir vienotas šajā jautājumā. Mēs arī piekrītam, ka palīdzība jāsniedz ātri. Ir jau izteikts daudz prātīgu spriedumu. Man nav tos jāatkārto, bet es tos pilnībā atbalstu. Ir viens papildu aspekts, ko es vēlētos akcentēt, un tie ir ilgtermiņa postījumi. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka daudzām sekām būs ilgstošāka ietekme uz dabisko vidi, nekā pašlaik mēs varam to paredzēt. Tāpēc man šķiet svarīgi, lai Solidaritātes fonda un mūsu veiktie pasākumi būtu vērsti uz dabas postījumu ilgtermiņa sekām.
Es vēlētos piebilst vēl vienu lietu. Mēs varam šeit sēdēt un apspriest šo jautājumu, tomēr vissvarīgākais, kas mums jādara, ir - jāsniedz atbalsts, lai cilvēki paši varētu sākt organizēt palīdzību, jo viņiem ir labāka izpratne par vietējiem apstākļiem nekā mums šeit, Parlamentā.
Mara Bizzotto
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Savas grupas vārdā es vēlos izteikt solidaritāti ar visiem plūdos cietušajiem iedzīvotājiem. Tomēr es vēlos runāt par savu reģionu - reģionu, kurā ir 5 miljoni iedzīvotāju un kurā 500 000 cilvēku pārsteidza plūdi, kuros bija iesaistīta 131 pašvaldība, tika pārvietoti 7000 iedzīvotāji, applūda 140 km2, tika evakuētas trīs slimnīcas un medicīnas iestādes un bija divi nāves gadījumi. Lauksaimniecība tika smagi iedragāta, un 23 % no Veneto uzņēmumu sistēmas cieta pilnā mērā. To saku, lai jums būtu priekšstats par katastrofas apmēru.
Eiropai jādara vairāk. Eiropai jāmobilizē Solidaritātes fonds, un mēs zinām:ja budžets netiks apstiprināts, fondu nevarēs mobilizēt. Mums visiem ir ļoti labi šeit sēdēt un runāt par dižām stratēģijām, attīstības plāniem un mītiskām programmām. Eiropai arī vairāk jāinvestē hidroģeoloģisko risku izpētē un profilaksē, jāveicina atbildīga zemes plānošana un jānodrošina agrīno brīdināšanas sistēmu izmantošanas un attīstīšanas stimulēšana.
Tai vairāk jāinvestē hidrauliskās aizsardzības darbos, jo mūsu upes ir pakļautas riskam un tās turpina apdraudēt mūsu pilsoņu veselību. Tāpēc es no visas sirds ceru, ka Eiropa vienreiz nāks klajā ar atbildi un tiks sadzirdēta, jo tā bieži tiek apsūdzēta, ka ir pārmērīgi attālinājusies no saviem pilsoņiem.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Olga Sehnalová
Diemžēl diezgan bieži Eiropā notiek gan dabas katastrofas, gan rūpnieciskas katastrofas, kā mēs to nesen pieredzējām toksisko dubļu izplūdes traģēdijā Ungārijā. Uzticība Eiropas Savienībai kā organizācijai, kas izrāda vajadzīgo solidaritāti, ir atkarīga no spējas sniegt efektīvu un - it īpaši - ātru palīdzību cietušajiem apgabaliem un to iedzīvotājiem. Vissvarīgākais jautājums šeit ir laiks. Tāpēc palīdzību reglamentējošiem noteikumiem jābūt pēc iespējas elastīgākiem, īpaši pārrobežu rakstura katastrofu gadījumā. Neapmierinošs šķiet nosacījums sasniegt noteikto paredzēto postījumu līmeni neatkarīgi no cietušās teritorijas un postījumu smaguma pakāpes. Faktiski neko nav iespējams prognozēt. Tāpēc es pilnībā atbalstu izmaiņas ar mērķi efektīvi un ātri mobilizēt resursus. Manuprāt, spēja palīdzēt saviem iedzīvotājiem ir svarīgs pozitīvs elements ES uztverē. Kā gan labāk var pierādīt, ka Eiropa ir šeit savu iedzīvotāju labā?
