Eiropas Radošuma un inovācijas gads (2009) (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir ziņojums, ko Kultūras un izglītības komitejas vārdā iesniedza Katerina Batzeli, par priekšlikumu lēmuma pieņemšanai Eiropas Parlamentā un Padomē par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu (2009) - C6-0151/2008 -.
Katerina Batzeli
Priekšsēdētāja kungs, komisār, nākamā gada pasludināšana par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu pilnībā atbilst ES mērķiem un prioritātēm attīstīt Eiropas zināšanu sabiedrību, kas būtu galvenā 27 Eiropas valstu atbilde uz globalizācijas ekonomiskajiem un sociālajiem izaicinājumiem. Globalizācija acīmredzami cenšas nolikt attīstības centrā neko citu kā ekonomiku, kas faktiski ļoti bieži ir nelikumīga peļņas sadalīšana.
Globalizācijai, lai tā izvērstos par taisnīgu attīstības politiku, kas būtu spējīga sniegt ekonomiskus un sociālus labumus visos reģionos, ir jābūt koncentrētai uz cilvēku. Tai ir jānodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem iedzīvotājiem visās pasaules malās.
Mēs esam izdarījuši pareizo izvēli, nosakot inovācijas un radošuma kombināciju par galveno Eiropas 2009. gada aspektu. Tādējādi "zināšanu trijstūris” - izglītība, pētniecība un inovācija ar radošumu - padara iedzīvotāju par ES attīstības modeļa centrālo pīlāru.
Turklāt 2009. gada pasludināšana par Radošuma un inovācijas gadu politiskā ziņā ir skaidrs Eiropas Starpkultūru dialoga gada paplašinājums. Ļaujiet man piebilst, ka ar jūsu piedalīšanos, Figeľ kungs, tas var izvērsties par lielu panākumu.
Zināšanu mobilitāte un radošums ir atvērta starpkultūru dialoga neatņemama sastāvdaļa. Šī dialoga mērķis ir ietvert kultūru atšķirības, partnerību uzņēmējdarbībā, profesionālo sadarbību, sociālo konverģenci un lielāku izglītības līmeņa izlīdzināšanos ES iedzīvotāju vidū.
Tāpēc ir svarīgi nodrošināt skaidru visu sociālo partneru, MVU, izglītības un profesionālo iestāžu, kā arī Kopienas, valstu un reģionālo iestāžu iesaistīšanos un mobilizēšanos.
Galvenais visu aktivitāšu virzītājspēks 2009. gadā būs izglītības programmas valsts un Eiropas līmenī, Kopienas mūžizglītības programmas, ar mācībām un izglītību saistītie pasākumi gan Sociālā fonda, gan citu struktūrfondu ietvaros, kā arī valstu izglītības programmas, ko paredzēts īstenot šajā gadā.
Ir ietverta arī kultūras un komunikāciju joma, darba tirgus, sievietes, imigranti, vietējās un reģionālās organizācijas, kultūras nozares un MVU.
Ir pieņemts lēmums, ka šīs sadarbības pamatā būtu jābūt gan vairāku, gan viena gada programmām ar noteiktu finansējumu projektiem, lai arī Parlaments vēlētos, lai šim gadam tiktu piešķirts atsevišķs budžets, kā tas ir Starpkultūru dialoga gada gadījumā. Parlaments ir izdarījis grozījumus, kas nodrošinās, ka šis gads tiks finansēts galvenokārt katras programmas un attiecīgā sektora aktivitāšu ietvaros, nevis caur Kopienas mūžizglītības programmām. Ar šo priekšlikumu inovācija un radošums nenoslogos izglītības programmas, bet būs visu Kopienas politikas virzienu centrā.
Beigās vēlos pateikties komisāram, Komisijas departamentiem, kā arī Slovēnijas un Francijas prezidentūrai par atvērto dialogu un sadarbību.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties Batzeli kundzei, Kultūras un izglītības komitejai un visiem deputātiem par atbalstu un grozījumiem, un uzlabojumiem oriģinālajā tekstā ar mērķi to uzlabot un uzsvērt vairākus iespējamā Eiropas Radošuma un inovācijas gada aspektus.
Komisija var bez iebildumiem atbalstīt tekstu, kāds tas ir. Šī iniciatīva ir atbilde uz Parlamenta un dalībvalstu aicinājumiem stiprināt saikni starp izglītību un kultūru. Koncentrējoties uz radošumu un cilvēku talantiem, Komisija vēlas uzsvērt, ka, kamēr mēs varam smelties iedvesmu no bagātā Eiropas un pasaules mantojuma, kultūras iesaistīšanai vispirms vajadzētu būt pieredzei, kas palīdz atklāt cilvēku iedzimto potenciālu un iesaistīt viņus aktīvās darbībās. Radošums un spēja radīt inovācijas ir saistītas spējas, kas ir pēc iespējas plašāk jāveicina, izmantojot mūžizglītību.
Mūsos visos ir radošuma un inovācijas potenciāls, un visiem ir atšķirīgi talanti neatkarīgi no tā, vai cilvēks ir profesionāls aktieris vai iesācējs, skolotājs vai uzņēmējs, bagāts vai nabags.
Šī potenciāla attīstīšana var palīdzēt risināt sabiedrības problēmas un arī veidot Eiropas nākotni globalizētā pasaulē, kā nupat sacīja Batzeli kundze. Šis Eiropas gads sniegs iespēju uzsvērt to, ka Parlaments kopā ar Padomi un dalībvalstīm ieteikuma formā ir sagatavojis hartu par pamatprasmēm mūžizglītībā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu pieeju izglītībai. Mēs to pieņēmām 2006. gada decembrī, un šie ieteikumi būs mūsu pamatnostādnes visu gadu. Viena no tās raksturīgākajām iezīmēm ir kompetences definēšana kā "zināšanas, prasmes un attieksme,” un mēs šai gadā plānojam īpaši uzsvērt attieksmes jautājumu, ar kuru Eiropai ir pamatoti jāpiestrādā.
Kad par šo Eiropas gadu sākotnēji Kultūras komitejā tika diskutēts tikai informatīvā nolūkā, Pack kundze uzsvēra, ka šis bija Eiropas veiksmes stāsts un pietiekami labs, lai to piedāvātu vēlētājiem vēlēšanu gadā - 2009. Ņemot to vērā, es vēlos aicināt Parlamentu un mūs visus kļūt par patiesiem radošuma un inovācijas vēstnešiem - ne tikai 2009. gadā, bet arī pēc tam.
Mihaela Popa
PPE-DE vārdā. - (RO) Kā jūs zināt, Komisijas priekšlikums par to, ka 2009. gadam vajadzētu būt par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu, ir daļa no iniciatīvas uzsvērt dažādu tematu nozīmi, sasaistot tos ar atsevišķiem gadiem. Eiropai ir jāuzsver radošums un spēja radīt inovācijas, lai veicinātu tās mainīgumu, un šī temata izvēle Eiropas gadam ir laba iespēja sniegt sabiedrībai informāciju par labāko praksi šajā jomā un stimulēt politiskās debates.
Kopējais mērķis 2009. Eiropas gadā ir veicināt radošumu kā inovācijas dzinējspēku un personīgo, profesionālo, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju attīstības faktoru mūžizglītībā. Radošums un spēja radīt inovācijas ir divas īpašības, kas kļūst arvien vērtīgākas, tās izmantojot. Jo vairāk mēs tās izmantojam, jo efektīvākās tās kļūst. Tomēr, lai sasniegtu izcilus rezultātus, ir nepieciešama īpaša uzmanība labvēlīgos apstākļos.
Katrai dalībvalstij ir ļoti svarīgi atbilstīgi subsidiaritātes un proporcionalitātes principam veicināt tās aktivitātes, kurās iesaistās jaunieši, vīrieši un arī sievietes, jo mēs zinām, ka sievietes ir maz pārstāvētas zinātnē un pētniecībā. Šajās aktivitātēs būtu jāiesaista arī invalīdi ar lielu radošo potenciālu.
Eiropas Tautas partija atbalsta inovāciju Eiropā un uzskata Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi par prioritāti. Tomēr mēs uzskatām, ka ar paļaušanos uz cilvēku iedzimto radošumu nepietiek; mums ir jāorganizē aktivitātes un pasākumi. Šajā sakarā mēs atbalstām ziņojuma apstiprināšanu par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu, projektu, kas tika apspriests ar Eiropas Komisiju un Padomi. Turklāt ir būtiski īstenot pēcpārbaužu paketi ar mērķi turpināt iesākto arī pēc tam, kad šis gads būs beidzies, un, kā teica komisārs, mums kā Eiropas Parlamenta deputātiem patiesi ir jārīkojas kā radošuma vēstnešiem.
Christa Prets
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, mēs vēl dzīvojam Eiropas Starpkultūru dialoga gadā, bet jau domājam par Radošuma un inovācijas gadu, kas ir labi, jo šie abi temati papildina viens otru. Tas ir ļoti svarīgi, jo starpkultūru dialoga izveidošanai, uzturēšanai un tā padarīšanai par daļu no mūsu dzīves ir nepieciešams liels radošums un spēja radīt inovācijas. Tagad mums ir jāpievēršas praksei, lai pēc tam mēs varētu nešaubīgi pāriet nākamajā gadā, un jaunas prasības attiecībā uz radošumu ir jāuztver kā inovācijas dzinējspēks un personīgo, profesionālo, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju galvenais attīstības faktors.
Īpaša uzmanība šajā kontekstā tiek pievērsta mūžizglītībai. Eiropai ir jākļūst radošākai un inovatīvākai, lai tiktu galā ar globālās konkurences izaicinājumiem, kā arī pieņemtu un reaģētu uz tehnoloģiskām izmaiņām un attīstību. Šajā ziņā vēl ir daudz darāmā. Ja mēs aplūkojam pētniecības un attīstības programmu un budžetu, kas ir jānodrošina katrai valstij, proti, 3% no IKP, mēs nevaram nepamanīt, ka vēl aizvien esam tālu no mērķa. Ja mēs paskatāmies uz citām valstīm, tādām kā ASV un Ķīna, kuras pētniecībā un attīstībā iegulda daudz vairāk, mēs redzam, ka Eiropā vēl ir caurumi, kas jāaizlāpa.
Radošums un inovācija ir nepieciešami arī, lai sagatavotu finansēšanas paketes. Šī programma noteikti būtu varējusi tikt galā ar vienu tādu paketi. Diemžēl tai bija jāiztiek bez finanšu resursiem. Dalībvalstīm - un arī organizācijām un iestādēm - tagad ir jānosaka sev prioritātes un to finansējums, kam, protams, var noderēt attiecīgas ES atbalsta programmas. Tomēr papildu inovācijas un aktivitātes mēs varējām veikt ar papildu finansējumu. Tas noteikti bija svarīgi.
Vēl ļoti svarīgi ir izveidot ciešu saikni starp māksliniecisko jaunradi, skolām un universitātēm. Arī mākslai un kultūrai ir nepieciešams atbalsts un stimuls, ja tās veicina radošumu. Tur bieži vien rodas idejas, taču naudas to īstenošanai trūkst. Ir ļoti svarīgi, lai neizturētos nevērīgi pret Starpkultūru dialoga gada, Mobilitātes gada un ar tiem praktiski saistīto lietu novērtējumu, lai mēs dienas beigās zinātu, kādas priekšrocības gūst sabiedrība un kā visas šīs prioritātes galu galā ietekmē katru iedzīvotāju personīgi un veicina Eiropas Savienības attīstību.
Hannu Takkula
ALDE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, man ir īpašs prieks šodien uzstāties, jo sesiju vada labākais Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks Marek Siwiec un izcilais komisārs Ján Figel' ir šeit, un arī tāpēc, ka temats ir ļoti interesants: radošums un inovācija; lai arī, runājot par šādiem jautājumiem, kāds vienmēr var pajautāt, ko tas patiesībā nozīmē.
Bieži šķiet, ka tie ir tikai vārdi bez dziļas jēgas. Ja man būtu jāatbild uz jautājumu, kas ir radošums, es zinu vismaz vienu atbildi, ko ir teicis somu komponists Sibelius: viņš domāja, ka radošums ir sāpes.
Protams, mēs Eiropā nebaidāmies sāpju, ja tās rada pievienoto vērtību, kaut ko, kas palīdz mums virzīties uz priekšu kā nāciju grupai un Eiropas kontekstā kopumā. Es saprotu, ka tas ir galvenais šī Eiropas gada mērķis: dot pievienoto vērtību reālajai situācijai Eiropā.
Kā mēs veicinām radošumu un inovāciju? Kā zina priekšsēdētājs, jūsu valstī Polijā būs Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts. Tas noteikti ir viens no faktoriem šajā jomā, kas stimulēs Eiropas Savienības dalībvalstis dot pievienoto vērtību un radīt inovācijas, izmantojot dažādus stimulus.
Tomēr mēs zinām, ka ne jau valdības lēmumi ir inovācijas vai radošuma pamatā. Lai arī ko mēs šeit izlemtu, tie nerodas šo lēmumu rezultātā. Tā vietā mums ir nepieciešami resursi un pareizi priekšnoteikumi universitātēs, skolās un dažādās mūsu dzīves jomā, lai cilvēki varētu koncentrēties uz kaut kā jauna radīšanu un dalīšanos labākajā pieredzē, kā arī lai viņi varētu atbrīvoties no domāšanas stereotipos, kas neļauj aplūkot lietas no jauna redzespunkta.
Es uzskatu, ka šī ir liela problēma, jo mēs visi zinām, ka izglītības iestādes mūsu valstīs daudzos gadījumos ir attīstījušās saskaņā ar senām tradīcijām. Dažas tradīcijas ir iemācītas, dažas ir atbilstīgas, taču zināmā mērā ir nepieciešams apšaubīt lietas un paskatīties uz tām no plurālistiska leņķa. Mums ir jāsaprot, ka, esot kritiskiem un nepiekrītot, apšaubot paradigmas un dažas "patiesības”, mēs varam gūt sekmes jaunas pievienotās vērtības radīšanā.
Es zinu, ka komisārs noteikti aicinās visas dalībvalstis iesniegt inovācijas stratēģijas par to, kā tās palīdzēs studentiem domāt par jaunām idejām vai sniegs iespēju domāt jaunā veidā no agriem skolas gadiem līdz universitātei, pamatojoties uz mūžizglītības programmu.
Šis ir svarīgs jautājums, un es domāju, ka lielākais šī Eiropas gada ieguldījums būs tāds, ka radošums, inovācija un jauns domāšanas veids kļūs par debašu tematu. Iespējams, tas radīs inovācijas un jaunu pievienoto vērtību, un, iespējams, tās izraisīs preču izlaišanu tirgū, jo ekonomika Eiropas Savienībā ir svarīga. Paldies, priekšsēdētāja kungs.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Paul Gauguin ir teicis: "Es aizveru acis, lai redzētu.” Mēs vēlamies labāk redzēt, labāk saprast un labāk rīkoties. Mums ir jāatmodina prasmes un talanti, kas mūsos snauž. Ir svarīgi izmantot visu radošuma spēju, kas piemīt Eiropas sabiedrībai, lai tiktu galā ar pasaules izaicinājumiem. Mēs esam mazāk nekā 8% no mūsu planētas iedzīvotājiem. Pārējie cilvēki nav nedz pasīvi, nedz mazāk apdāvināti. Šī iemesla dēļ Nāciju Eiropas grupas vārdā es vēlos atbalstīt Eiropas Radošuma un inovācijas gada izveidi.
Tomēr es nevēlos, lai tā būtu darbība tikai darbības dēļ. Mums ir jādara viss iespējamais, lai nepieļautu to iespēju un prasmju izniekošanu, kas mums ir, lai radītu jaunas un pozitīvas vērtības visās jomās: tehnoloģiju jomā, uzņēmējdarbībā, finanšu, kā arī sociālajā un citās jomās. Mēs nevaram atļauties izniekot prasmes, spējas un smago darbu, ko ir paveikuši tūkstošiem talantīgu eiropiešu, jauni un veci, tajā skaitā arī invalīdi. Mums ir jādara viss iespējamais, lai vienkāršotu procedūras inovatīvu risinājumu ieviešanai. Izmantosim vispārējās programmas 7. mērķi šajā nolūkā!
Mikel Irujo Amezaga
Verts/ALE grupas vārdā. - (ES) Sākumā vēlos apsveikt Komisiju ar tās priekšlikumu un referenti Batzeli kundzi ar ziņojumu, kam ir gandrīz vienbalsīgs mūsu komitejas atbalsts, izņemot ierasto vienu locekli.
No vienas puses, man ir jāatzīmē, ka manā reģionā, Basku zemē, Inovāciju gads ir šogad. Tas rit saskaņā ar 2007. gadā apstiprinātiem jēdzieniem, un es uzskatu, ka daļēji varētu pamatoties vismaz uz dažiem no tiem.
Viens no jēdzieniem varētu būt veicināt kritisku, brīvu domāšanu sabiedrībā. Gadā vajadzētu ietvert vismaz šo jēdzienu. Domāšanu, kas virzītu zinātnisko garu un attīstītu spriešanas spējas, lai veicinātu izmaiņas organizācijās un iestādēs mūsu teritorijā un to ieguldījumu modernas, atbalstošas, atvērtas un inovatīvas pasaules daļas izveidē.
No otras puses, Radošuma un inovācijas gadam vajadzētu veicināt atvērtas inovācijas jēdzienu: inovācijas, kura gan balstās uz iekšējām potenciālām iespējām, gan izmanto visus tās iespējamos resursus - lietotājus, piegādātājus un tīklus - un kura bez produktiem un tehnoloģijām ietver netaustāmus un kopumā daudzveidīgus aspektus, kas rada vērtību.
Līdzīgi šajā gadā inovācijai ir jābūt visās jomās: inovācijai, kas sasniedz visas valdības, un šeit es nedomāju tikai dalībvalstu valdības, reģionu un nevalstiskās organizācijas, kam gada laikā ir daudz sakāmā. Vēlos lūgt ņemt vērā arī Komisiju.
Inovācijai vajadzētu attiekties arī uz visām organizācijām, gan valsts, gan privātām, peļņu radošām un neradošām, un uz visām dzīves jomām, īpaši vajadzētu veicināt sociālo inovāciju un inovāciju saistībā ar vides ilgtspējīguma nodrošināšanu.
Vladimír Železný
IND/DEM grupas vārdā. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, es tiku ievēlēts Eiropas Parlamentā no bijušās komunistu valsts. Pārsteidzoši, šeit, ES, mēs atkal piedzīvojam lietas, par kurām bijām pārliecināti, ka tās ir palikušas senā pagātnē. Tas ir dīvains déjà vu gadījums. Es dzīvoju komunistu ērā savā valstī, kuras laikā mūsu dzīves tika rūpīgi sadalītas gados, mēnešos, nedēļās un dienās, no kurām katra bija veltīta kādam vai kaut kam. Mums bija Folkloras gads, Grāmatas gads, Čehoslovāku-padomju sadraudzības mēnesis, Kosmosa nedēļa, Ogļraču diena. Katru rītu pieceļoties, mūsu diena, nedēļa vai mēnesis piederēja kādam citam, nevis mums. Mūsu dzīves ritēja kā viena liela, bezgalīga kampaņa. Šo kampaņu mērķis bija aizstāt brīvības trūkumu, kā arī apelsīnu un gaļas deficītu. Kā Eiropas Savienības locekļiem mums ir pietiekami daudz apelsīnu un gaļas, un tomēr tā pakļaujas tam pašam vilinājumam: panākt rezultātus ar kampaņu palīdzību pacietīga un nepārtraukta darba vietā.
Kā Eiropas Savienība gatavojas veicināt radošumu? Radošuma pamatā ir jaunrade un talants, iedvesmas pilnas (vai vismaz labas) idejas. Mēs tikai panāksim to, ka simtiem jaunu NVO būs laimīgas. Šīs NVO ir savāda slimība, kas ietekmē mūsu demokrātiju. Lai arī tās nav nedz vēlētas, nedz pilnvarotas, tās var ņemt naudu no mūsu fondiem, jo tās, protams, darbojas, lai kaut ko uzlabotu. Tās labprāt iztērēs visu budžetu šai kampaņai gada garumā. Tās tērēs nodokļu maksātāju naudu tūkstošiem skrejlapu, neskaitāmām reklāmām, pasākumiem un semināriem. Tomēr arī pēc gada radošums būs tāds pats. Priekšsēdētāja kungs, man ir ierosinājums. Eiropas Radošuma un inovācijas gada vietā pasludināsim nākamo gadu par sistemātiska darba gadu bez jebkādām kampaņām. Gads bez kampaņām: tas nu gan būtu atvieglojums! Paldies!
Thomas Wise
Priekšsēdētāja kungs, kopējais Eiropas mērķis 2009. gadā ir "veicināt radošumu kā inovācijas dzinējspēku un personīgo, profesionālo, uzņēmējdarbības un sociālo prasmju galveno attīstības faktoru, izmantojot mūžizglītību”. Taču mēs vienmēr runājam par jauniem tiesību aktiem. Valsts, kas iestigusi tiesību aktos un birokrātijā, apslāpē radošumu un uzņēmību tās iedzīvotājos. Piemēram, maz ticams, ka Beļģijā jebkad parādīsies kāds Joe Meek vai Richard Branson, un, būsim godīgi: Singing Nun nekad nav bijis tādā līmenī kā The Beatles vai The Rolling Stones.
Tā kā Komisija grimst iznīcībā pirms pilnīgas pazušanas tumsā, Eiropas kultūras gara darbi būs kā adītas bākas. Neapspiedīsim mūsu māksliniekus ar jauniem tiesību aktiem, un, kā žēlabaini ir dziedājis izcilais Ral Donner: "Tu nezini, kas tev pieder, kamēr tu neesi to pazaudējis, ah-aha, o jā!”
Pál Schmitt
(HU) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Eiropas Radošuma un inovācijas gads ir lieliska iespēja pievērst iedzīvotāju uzmanību Eiropas Savienības aktivitātēm izglītības un pētniecības jomā, īpaši saistībā ar mūžizglītības programmu.
Mūžizglītība ir neatņemama Lisabonas programmas daļa, un tās svarīgākais mērķis ir uz zināšanām pamatotas sabiedrības attīstība, uzlabota konkurētspēja, ekonomikas stimulēšana un darbavietu radīšana.
Kad mēs runājam par radošumu, mēs tiecamies domāt tikai par zinātniekiem, inženieriem, celtniekiem vai amatniekiem. Tomēr bez ekonomiskas un tehnoloģiskas inovācijas radošuma jēdziens ietver arī vienkāršāku interpretāciju, kas, iespējams, ir mums tuvāka, proti, radošums mākslinieciskā nozīmē.
Lielā mērā mākslinieki, kuri mūs pārsteidz atkal un atkal, padara mūsu dzīves pilnīgas, vai tā būtu glezna, skulptūra, literatūra, dziesma, teātris, grafika, fotogrāfija, dizains vai pat filma, kas sasniedz lielas cilvēku masas. Mākslinieki un darbi, kurus viņi rada, nosaka mūsu dzīves kvalitāti.
Radošuma gads sniedz labu iespēju izteikt atzinību un novērtēt tos cilvēkus, kuri padara mūsu tuvāko apkārtni apdzīvojamu un kuri ietekmē jauno eiropiešu gaumes, vērtības un prasības pēc kaut kā labāka.
Es apzinos, ka mums ir ļoti nepieciešamas inovatīvas un radošas tehnoloģijas, kas izraisa revolucionāras izmaiņas. Mūs pārsteidz fantastiskas mašīnas, brīnumaini komunikāciju veidi un inovatīvu, zinātnisku pētījumu rezultāti, taču, cik vērta būtu dzīve bez skaistiem mākslas darbiem, statujām, grafikas, tekstilizstrādājumiem vai radošiem mūzikas un literatūras darbiem, kas ir mums visapkārt?
Es ļoti ceru, ka Eiropas Savienības programmas ietvers kultūras ētisko un materiālo novērtējumu, paši attiecībā uz tādiem darbiem, kas veicina lepnumu par Eiropas identitāti un kuru dēļ mēs visi varam vēl nedaudz vairāk justies kā eiropieši.
Visbeidzot, lai arī līdz šim es runāju par mākslu, vēlos izteikt cerības par to, ka Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts, kas nesen tika atklāts Budapeštā, arī sekmēs šī gada veiksmīgu norisi. Paldies par uzmanību!
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, patēriņa pieaugums, kā arī ekonomikas attīstībai, veselības aprūpei un kultūrai nepieciešamo līdzekļu apjoma pieaugums globalizācijas procesā ir atkarīgs no izglītības efektivitātes pieauguma, no aktivitātēm radošuma un inovācijas veicināšanai cilvēku ikdienā, no labākiem organizatoriskajiem un finansiālajiem modeļiem inovāciju īstenošanai un no idejām, kas palielina radošumu, uzlabo kvalitāti, rada darbavietas, samazina izmaksas un uzlabo konkurētspēju.
Tajā visā ir svarīga izglītības, tajā skaitā ar likumu noteiktās izglītības, attīstība, kas veicinātu radošo domāšanu. Arī medijiem ir jāveicina inovatīva domāšana, demonstrējot sasniegumus un izrādot cieņu atbildīgajiem par šiem sasniegumiem. Inovācija ekonomikā, dažādos pašvaldību līmeņos utt. varētu nodrošināt lielāku iesaistīšanos, nosakot, ka tiek likvidēti administratīvie šķēršļi, un pastāv pilnīga sociālā integrācija, kas lielā mērā ir atkarīga no politiķiem.
2009. gadam, Radošuma un inovācijas gadam ir jābūt konkrētu un radošu aktivitāšu, nevis domāšanas gadam. Direktīvas projekts ir vajadzīgs dokuments, un piedāvātās izmaiņas nemaina tā būtību. Paldies, Batzeli kundze, par jūsu ziņojumu.
Małgorzata Handzlik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, radošums un inovācija ir uz zināšanām pamatotas ekonomikas galvenie faktori, un Eiropas ekonomika noteikti ir tāda. Lai stātos pretī globalizācijas radītajiem izaicinājumiem un izmantotu tās sniegtās iespējas, ir nepieciešama radoša un inovatīva pieeja.
Ekonomika ir tikai viena no jomām, kur radošums un inovācija ir svarīgi faktori panākumu gūšanai un kur tie bieži sniedz izšķirošas priekšrocības konkurences ziņā. Bez tiem ir grūti domāt par produktiem vai pakalpojumiem, kuri atbilstu patērētāju augošajām prasībām. Šī iemesla dēļ es uzskatu, ka Eiropas Komisijas plānos īpaša uzmanība ir jāpievērš lielākai uzņēmumu iesaistīšanai, īpaši attiecībā uz to pieredzi cilvēku inovācijas un radošuma potenciāla sniegto priekšrocību izmantošanā.
Radošums un inovācija ir prasmes, ko ir grūti iemācīties, taču tās noteikti var atbalstīt. To attīstības stimulēšanā ļoti svarīga ir izglītība. Tomēr tam nevajadzētu aprobežoties tikai ar skolām vai akadēmisko izglītību. Ir svarīgi veicināt radošumu un inovāciju visos izglītības līmeņos, dažādās izglītības formās, visas cilvēka profesionālās dzīves laikā un arī pensijas vecumā. Veicinot inovāciju un radošumu, ir vērts izmantot pieredzi, kas gūta no esošajām izglītības programmām, kā arī no citām iniciatīvām, īpaši starpvalstu.
Es uzskatu, ka 2009. gada pasludināšana par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu efektīvi palīdzētu palielināt cilvēku izpratni, izplatīt informāciju par labu praksi, stimulēt pētniecību un radošumu, un, kas ir pats svarīgākais, tas veicinās diskusijas par politiku un izmaiņām, kuras vajadzētu ieviest, lai radošums un inovācija gūtu lielāku uzņēmumu, Eiropas iestāžu un dalībvalstu atbalstu.
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šis ir viens no retajiem gadījumiem, kad es piekrītu visiem iepriekšējiem runātājiem. Jūs visi skaidri un pārliecinoši izskaidrojāt, kāpēc šis gads ir svarīgs. Janowski kungs to īpaši daiļrunīgi izskaidroja tikai pirms dažām minūtēm. Tomēr es piekrītu arī tiem, kas saka, ka šis varētu būt vēl viens no tiem gadiem, kuriem nav nekādu reālu rezultātu. Tāpēc, ja mēs nevēlamies, lai tieši tā runātu pēc gada vai diviem, mums ir jāsper daži konkrēti soļi.
Viens konkrēts solis būtu pateikt, ka mēs apzināmies mūsu galveno prioritāti, kas ir Lisabonas stratēģija. Nedzirdēju, ka kāds to būtu pieminējis. Tas ir ļoti svarīgs jautājums. Tieši Lisabonas stratēģijā mēs pirmo reizi apvienojām tehnoloģiskos un ekonomiskos jautājumus ar mākslinieciskajiem jautājumiem. Ja mēs runājam par īpašiem soļiem, tad es domāju, ka mums būtu jārīkojas divos līmeņos.
Pirmais līmenis (es izmantoju situāciju, kad ar mums kopā ir komisārs Figeľ, kurš ir atbildīgs par skološanos un izglītību) ir izglītība. Mums būtu jāizanalizē situācija Eiropas Savienībā. Vai imatrikulācijas eksāmeni mūsu vidusskolās patiešām veicina radošu domāšanu jauniešos, kuri kārto šos eksāmenus? Ir jābūt reālam pārskatam par to, kas notiek Eiropā. Estētisks jutīgums no vienas puses un matemātiskas spējas un zinātne no otras puses - tā mums trūkst. Tradicionālās humanitārās zinātnes neļauj mums to īstenot. Eiropas Universitāšu asociācija bieži runā par šo jautājumu.
Viens pēdējais jautājums, kas ir ļoti svarīgs. Ja mēs runājam par resursiem, ir jārunā par noteikta resursu apjoma piešķiršanu Eiropas Savienības līmenī. Mums ir jāmēģina izveidot situāciju, kad gada beigās mums būs ziņojums, konkrēti dati par situāciju atsevišķās dalībvalstīs, kas pietrūkst, kā mēs varam veikt salīdzinājumus, jo mēs līdz šim nekad neesam veikuši šāda veida salīdzinājumus Eiropas līmenī, ne pienācīgi. Tas mums palīdzēs ar Lisabonas stratēģiju.
Zita Pleštinská
(SK) Komisār Figeľ, es priecājos, ka jūs piedalāties šīs dienas debatēs, jūsu dzīves pieredze ir līdzīga manējai daudzējādā ziņā.
Manis pašas mākslinieces pieredze ļauj man teikt, ka Eiropas gadu veltīšana kādām noteiktām tēmām noteikti palīdz palielināt sabiedrības izpratni un iesaistīšanos.
Tā kā mūsdienās Eiropai ir jāstājas pretī globalizācijas radītajiem izaicinājumiem un jāizmanto sniegtās priekšrocības, stiprinot tās radošās un inovatīvās spējas, es atbalstu Komisijas lēmumu pasludināt 2009. gadu par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu.
Inovācijas dzinējspēks ir cilvēki, viņu profesionālās, uzņēmējdarbības un sociālās spējas. Līdz ar to īpaša uzmanība būtu jāpievērš mūžizglītībai. Es atbalstu ierosinātos pasākumus radošuma un inovācijas spēju veicināšanai visos mūžizglītības posmos, darbmūža laikā un pensijā.
Es esmu pārliecināta, ka, lai sasniegtu 2009. gada mērķus, kā rezultātā Eiropai būtu jāgūst labums no inovācijas, noteiktajiem pasākumiem būtu jābūt saskaņotiem ar citiem politikas virzieniem arī pēc Eiropas Radošuma un inovācijas gada beigām.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pasludinot 2009. gadu par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu, mēs esam izdarījuši stingru apņemšanos. 42% no uzņēmumiem, kas darbojas rūpniecībā un pakalpojumu nozarē ES, ir ziņojuši par inovatīvām darbībām. 2003. gadā 65% Vācijas uzņēmumu radīja inovācijas un uz 1 miljonu iedzīvotāju tika piešķirti 312 patentu salīdzinājumā ar Eiropas vidējo rādītāju, kas ir 128 patenti uz 1 miljonu iedzīvotāju. Rumānijā viena piektdaļa uzņēmumu nodarbojas ar inovatīvu uzņēmējdarbību. 2006. gadā Eiropa ieguldīja pētniecībā un inovācijā 1,84% no IKP salīdzinājumā ar Lisabonas stratēģijā noteikto 3% mērķi.
Investīcijas pētniecībā un inovācijā nepieauga tādā pašā tempā kā Eiropas IKP. Es uzskatu, ka ar pētījumiem, aptaujām, konferencēm un informatīvām kampaņām nepietiek. Eiropas Radošuma un inovācijas gadam ir jābūt gadam, kad tiks pildīti solījumi. Radošuma veicināšanai ir nepieciešams piemērots atbalsts no Kopienas un dalībvalstu budžetiem. Komisār, kopā ar mums, Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm jūs uzņematies saistības uzlabot radošumu un inovāciju Eiropā 2009. gadā.
Dumitru Oprea
(RO) Mēs pateicamies visiem, kas ļāva Centrāleiropas un Austrumeiropas valstij godināt radošumu pirms gada, jo Budapešta faktiski ir jaunās radošuma un inovācijas tendences aizsācēja Eiropā. Tajā pašā laikā mēs ierosinām sniegt Eiropas vadošajām universitātēm iespēju veicināt Eiropas politiku, organizējot speciālas akcijas vismaz vienā universitātē katrā valstī, kas pievienojās Eiropas Savienībai pēdējās divās paplašināšanās reizēs, un ekspertiem un speciālistiem būtu jārunā šajās akcijās. Mēs arī ierosinām to, ka diviem vai trim vadošajiem pētniekiem no tām valstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai pēdējās divās paplašināšanās reizēs, būtu jādodas apskatīt piecas vadošās universitātes un pētniecības centrus Eiropā.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Priekšsēdētāja kungs, komisār, 2009. gada pasludināšana par Eiropas Radošuma un inovācijas gadu paver iespēju veicināt sadarbību kultūras, zinātnes un ekonomikas jomā, katrai valstij izstrādāt savu programmu cilvēku radošā potenciāla veicināšanai.
Tieši tāpat kā mūžizglītībai ir liela nozīme, arī radošums, kas ir katras inovācijas politikas virziena pamatā, ir nozīmīgs faktors jaunas sociālās vērtības pievienošanā. Šī politika pierāda, ka mēs ņemam vērā un attīstām cilvēkresursus, un tie ir šīs politikas centrā. Ir svarīgi, lai starp izglītību, kultūru un zinātni tiktu izveidota tieša saikne. Ir svarīgi, lai iestādes savstarpēji mijiedarbotos, lai paplašinātu savu darbības sfēru. Radošums un inovācija attiecas uz visiem vecumiem. Ir svarīgi arī piešķirt piemērotus resursus, un ir jānodrošina arī sabiedrības atbalsts talantu attīstīšanai. Talanti attīstās, taču tam ir nepieciešams atbalsts, jo sabiedrības dzinējspēks ir tieši spējīgas un talantīgas radošas personas.
Ján Figeľ
Vēlos pateikties par interesanto diskusiju, kas liecina par ieinteresētību jautājumos saistībā ar radošumu un inovāciju un Parlamenta atbalstu šai darba kārtībai. Es pamanīju, ka debatēs pārsvarā uzstājās deputāti no jaunajām dalībvalstīm, kas pats par sevi ir labi un, iespējams, sūta pozitīvu signālu, ka Eiropas Savienības paplašināšanās nozīmē jaunu tematu un situāciju aplūkošanu gan no globālā, gan lokālā viedokļa.
Richard Florida, amerikāņu sociologs, ir sacījis, ka atslēga uz inovatīvu sabiedrību ir trīs "T” kombinācija: talants, tehnoloģijas un tolerance. Ikvienam cilvēkam piemīt zināms talants, kas izpaužas kādā specifiskā veidā vai dažādi. Tehnoloģijas datora vai mūzikas instrumenta, iespējams, braucamkrēsla veidā ir tas, kā attīstīt prasmes. Trešais "T”, tolerance, ļauj ikvienam, arī novārtā atstātajiem un vājajiem, piedalīties procesos, kuru rezultātā tiek radīti uzlabojumi, veicināta sociālā iekļaušanās un jaunas zināšanas.
Man ir prieks dzirdēt par saistību ar 2008. gadu, jo mūsu mērķis ir, pamatojoties uz kultūru dažādību un starpkultūru dialogu, attīstīt vēl vienu kultūras jomas novirzienu, un tā ir radošā rūpniecība. Tas ļauj mums aplūkot kultūru kā sabiedrības radošo pusi, nevis kā patērētāju, nevis kā "kaut ko kaut kad”, bet gan kā ekonomikas radīšanas procesa pastāvīgu daļu. Kultūra dod ieguldījumu. Kultūra nav tikai patērēšana. Ja mēs aplūkojam kultūru no šāda viedokļa, mūsu radošās rūpniecības nozares attīstīsies, radīs labas darbavietas un veicinās ekonomisko izaugsmi, kas faktiski ir tas pats, kas teikts Lisabonas stratēģijā. Šeit nav dalīšanās (uzņēmējdarbībā vai kultūrā), bet gan sakaru uzturēšana, kas, protams, notiek līdzsvarā un ir pamatoti.
Otrkārt, mācību procesā ir ļoti svarīgi pārvērst zināšanas praksē. Mācības bieži notiek izolēti un fragmentēti, un tās nav īpaši atbilstīgas praktiskajām vajadzībām. Es nevēlos runāt pārāk gari, tikai vēlos pateikt, ka mēs šajā ziņā atbalstām uzņēmējdarbības nozari, izglītību uzņēmējdarbības jomā, Eiropas Savienības un dalībvalstu atbildību par talantu un inovācijas veicināšanu un atbalstu. Tas viss ir saistīts ar izglītības sistēmas modernizēšanu un ar mūžizglītību.
Nobeigumā vēlos pateikt, ka inovācija parādās ne tikai galaproduktos vai jaunos pakalpojumos. Inovācija parādās arī jaunās pieejās, metodēs un mentalitātē. 2009. gadā tas ir galvenais: mainīt mūsu izpratni par inovācijas nozīmi, talanta un radošuma vērtību. Liels paldies! Ceru uz turpmāku sadarbību.
Katerina Batzeli
Priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka mēs visi šajā Parlamentā vienbalsīgi un ar politisku vienošanos atbalstām viedokli, ka 2009. gadam ir jābūt Radošuma un inovācijas gadam. Mēs esam mēģinājuši argumentēt savu pārliecību par 2009. gada programmas panākumiem, un tas viss lielākoties ir bijis, iespējams, pateicoties koplēmuma procedūrai. Eiropas Parlaments ir paudis pārliecību, ka šī būs uz starpinstitūciju vienošanos pamatota politika ne tikai lēmumu pieņemšanas, bet arī programmas ieviešanas un tās efektivitātes ziņā.
Tagad es gribu uzsvērt, ka Komisijai ir jāņem vērā deputātu bažas par programmas īstenošanu un sekmēm uzraudzības, kā arī dalībvalstu un iesaistīto pušu priekšlikumu iesaistīšanas laikā. Šis radošums un inovācija patiešām tiks ietverta visos politikas virzienos. Tas arī veicinās mākslinieku, kultūras nozares darbinieku, metodiķu un skolotāju mobilitāti.
Lai to īstenotu, ir nepieciešamas daudz plašākas pārbaudes nekā Starpkultūru dialoga gadā, kad finansējums bija skaidri noteikts un garantēts Eiropas Kopienu gada budžetā. Ņemot vērā komisāra Figeľ un citu deputātu teikto par to, ka mums būtu jāuzrauga programmas ieviešana, es vēlos norādīt šim Parlamentam, ka starpkultūru dialoga un Radošuma un inovācijas gadiem ir jābūt komunikācijas politikas paraugiem, tuvojoties Eiropas vēlēšanām. Šādā veidā mēs varam veikt vismaz nelielu ieguldījumu, lai pievērstu cilvēkus uzņēmējdarbībai, radošumam un kultūrai.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Bogdan Golik  
rakstiski. - (PL) Pirms es kļuvu par Eiropas Parlamenta deputātu, man bija iespēja apgūt izglītības sistēmas un privāto uzņēmumu darbības principus. Gūtā pieredze pierādīja, ka Eiropai ir jāattīsta tās radošās un inovatīvās prasmes gan sociālu, gan ekonomisku iemeslu dēļ.
Man šķiet, ka nākamais Radošuma un inovācijas gads ir vienreizēja iespēja uzlabot ES konkurētspēju globalizētajā pasaulē. Polijas valdība un ES iestādes atbalsta visus projektus saistībā ar nepārtraukto sadarbības paplašināšanu starp dalībvalstīm izglītības, labas prakses apmaiņas jomā, kā arī saistībā ar Zināšanu un inovācijas Eiropu. Man bija liels prieks redzēt vienotību jautājumā par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu, izveidojot tā galveno mītni Budapeštā 2008. gada jūnijā.
Lai varētu pilnībā izmantot cilvēku spējas un visas priekšrocības, ko sniedz tādas idejas kā Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts, ir nepieciešama ne tikai labi attīstīta infrastruktūra, kas veicinātu cilvēkos radošumu, bet ir arī nepieciešams atbalstīt sistēmu, kas nodrošinātu piemērotus darba apstākļus, dodot iespēju turpināt personas attīstību. Vēlos izmantot šo iespēju, lai pievērstu jūsu uzmanību Polijas, konkrētāk, Lodzas, kur atrodas viena no Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta filiālēm, iniciatīvai. Lodza Eiropā ir pazīstama ar tās inovatīvajām un izcilajām spējām gan modernās izglītības jomā, gan uzņēmējdarbībā ieviesto koncepciju ziņā. Izmantojot labvēlīgos apstākļus, piemēram, Radošuma un inovācijas gadu, kā arī nenovērtēto pilsētu, tādu kā Lodza, potenciālu, mēs visi varam gūt labumu!
Zita Gurmai  
rakstiski. - (HU) Radošumam un inovācijai ir ļoti liela nozīme tajā, cik efektīvi Eiropa spēj reaģēt uz globalizācijas radītajiem izaicinājumiem un iespējām. Efektīvāka zināšanu izmantošana un inovāciju attīstīšana ir Eiropas ekonomikas galvenie elementi, tāpēc mums tiem ir jāpievērš īpaša uzmanība. Eiropas gadā, kura mērķis ir attīstīt radošumu un inovāciju, ir vēlme tam pievērst uzmanību.
Eiropas ekonomikas dinamika ir lielā mērā atkarīga no inovatīvās veiktspējas. Eiropai ir jākoncentrējas uz tās radošajām un inovatīvajām spējām gan sociālo, gan ekonomisko iemeslu dēļ. Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi Eiropas gadā runāt arī par praktiskiem pasākumiem un inovācijas attīstības veicināšanu.
Radošuma un inovācijas rezultātiem ir jābūt zināmiem plašāk. Šī iemesla dēļ ir svarīgi organizēt informatīvas un reklāmas kampaņas, pasākumus vienotās Eiropas, dalībvalstu, reģionālā un vietējā līmenī, formulējot galvenās ziņas un informējot par labāko praksi.
Ir jāveicina kopu tīkli, kas ir atzīti par inovācijas dzinējspēku, kā arī zināšanu trijstūri un dažādas izglītības formas. Lai veicinātu inovāciju, dalībvalstīm ir jākoncentrējas uz gūtajiem sasniegumiem pakalpojumu sektorā inovāciju atbalstīšanai, īpaši ar mērķi nodot tālāk tehnoloģijas, uz inovāciju polu un tīklu izveidošanu, izmantojot kontaktus ar universitātēm un uzņēmumiem, uz zināšanu nodošanu un labāku piekļuvi finansējumam.
Nicolae Vlad Popa  
rakstiski. - (RO) Daudzveidība ir viens no inovācijas avotiem, un ES paplašināšanās politika ir ieviesusi Eiropā jaunus daudzveidības avotus. Diemžēl Erasmus programmu izmaksas liedz daudziem studentiem Rumānijā un Bulgārijā tajās piedalīties, kas mazina viņu iesaistīšanās līmeni.
Erasmus programma tika izveidota 1987. gadā ar mērķi dot iespēju studentiem pārvietoties Eiropā un uzlabot karjeras izaugsmes iespējas. Pirms divdesmit viena gada programma ne tikai piesaistīja 2 miljonus studentu un 3100 augstākās izglītības iestādes, tā arī aktīvi uzlaboja studentu akadēmisko dzīvi, palīdzot viņiem gūt prasmes starpkultūru jomā un pašpārliecību.
Lai arī tas nebija viens no acīmredzamajiem mērķiem, Erasmus programma veiksmīgi radīja studentos izpratni par Eiropas Savienības būtību: brīvi pārvietoties daudzveidībā un tomēr būt vienotā ģimenē.
Tāpēc, tuvojoties Radošuma un inovācijas gadam, es uzskatu, ka papildu finansējuma piešķiršana budžetā jauno dalībvalstu studentiem veicinātu viņu iesaistīšanos programmā un līdz ar to arī palielinātu daudzveidību kā inovācijas un radošuma avotu.
