Време за въпроси (въпроси към Съвета) 
Председател
Следващата точка е Време за въпроси (B7-0236/2009)
Следните въпроси са отправени към Съвета.

Относно: Етническите малцинства в Сърбия
Как Съветът оценява положението на етническите малцинства в Сърбия, по-специално на албанската етническа група в Presevo-Tal, където отново се стигна до нападения срещу цивилно население?
Сесилия Малмстрьом
Благодаря Ви за въпроса, г-н Posselt. На заседанието на Съвета по външни отношения на 7-8 декември тази година приехме заключения относно разширяването и процеса на стабилизация и асоцииране. В заключенията Съветът приветства ангажимента на Сърбия за интеграция с ЕС и работата й по извършване на реформи от ключово значение в съответствие с европейските стандарти. Съветът също наблегна, че дневният ред на реформите трябва да бъде продължен.
Приехме за сведение съобщението на Комисията от 14 октомври което посочва, че общата правна и институционална рамка за зачитане правата на човека е налице в Сърбия и че е постигнат напредък във връзка с подобряване съответствието с международното законодателство по правата на човека. Новото Министерство на правата на човека и малцинствата в Сърбия играе важна роля в тази работа. Но са необходими по-нататъшни усилия за подобряване осмислянето на международните стандарти. Съветът отбеляза също, че Сърбия е ратифицирала всички по-важни актове относно правата на човека.
Що се отнася до конкретния случай в Южна Сърбия, който беше посочен от уважаемия член на ЕП, някои подчертано насилствени инциденти наистина се случиха през юли, включително нападение срещу жандармерията, разположена там. Извършени ся няколко ареста, след които повече инциденти не е имало. Оттогава атмосферата в координационния орган за Южна Сърбия се е подобрила. Тя е крехка, но основните етнически албански политически партии от региона са включени в работата. Има също така положително развитие по отношение на чувствителния въпрос за образованието. В тази връзка искам конкретно да спомена откриването на университетска катедра в Медведя, в която преподаването ще се провежда на сръбски и на албански език.
В близко бъдеще ще бъде създаден съвет на националното малцинство за албанското население на Сърбия. Това ще даде на хората по-голямо влияние върху образованието, културата и други въпроси. Слабото икономическо и социално развитие на региона се явява пречка за етническите малцинства в Южна Сърбия. Международната общност и по-конкретно Организацията за сигурност и сътрудничество в Европа (ОССЕ) продължава да наблюдава положението в Южна Сърбия и играе активна роля за утвърждаването на мира и стабилността в региона в тясно сътрудничество със сръбското правителство и местните лидери.
Bernd Posselt
(DE) Г-жо Малмстрьом, благодаря Ви за отличния отговор. Ние говорим, разбира се, за три региона: два гранични региона - Войводина й южния сръбски регион Прешево- с други думи, за една област с три граници. Искам също от Вас, в бъдещата Ви роля като член на Комисията, да осигурите тези страни да се развият допълнително в рамките на програмата за трансгранично подпомагане. Вътрешността на Сърбия, по-конкретно Санджак на Нови Пазар е, разбира се, напълно изключена. Районът също трябва да бъде подпомогнат, за да се подобрят икономическите условия, така че да се съдейства за решаване на проблемите по отношение на малцинствата. Обаче има много насилие по-конкретно в Южна Сърбия. Искам Съветът да продължи да отделя внимание на това взривоопасно положение.
Сесилия Малмстрьом
Г-н Posselt, можете да бъдете сигурен, че ще продължим да наблюдаваме положението много внимателно и че това е също част от постоянната работа на Комисията. Те ще правят това, разбира се. Наясно сме с подобренията и че положението е деликатно. Но подобрения има и институционалната уредба, за която говоря, която е създадена - добра стъпка в правилната посока. Можем само да се надяваме, че с нашата подкрепа, както и с подкрепата от ОССЕ, развитието ще продължи в това направление.
Franz Obermayr
(DE) Насилие, между впрочем - и казвам това на предишния оратор - за съжаление, се случва не само в Сърбия, а и в Косово. От една страна, в Сърбия има албанско малцинство, от друга страна, в Косово има сръбско малцинство.
Въпросът ми е следният: по отношение на улесняването визовия режим за Сърбия, как ЕС ще осигури да няма сиви зони и злоупотреби със системата? Процедурата по предоставяне улеснения за една група от населението в Косово не влиза ли в противоречие със спорното признаване на Косово за суверенна държава?
Сесилия Малмстрьом
Не съм много сигурна във въпроса. Когато става дума за Косово, има по-нататъшна работа независимо от факта, че не всички държави-членки са признали Косово. Комисията работи, за да се види как можем да улесним положението за Косово, като това ще отнеме известно време. Все още тук има трудности. Те също са обект на улесняване на визовия режим в бъдеще, но все още не всички условия са изпълнени.
Председател
Явно малко се отклонихме от темата, но все пак имаше ясна връзка.

Относно: Равнища на безработица
Какви инициативи е предприел Съветът за справяне с нарастващите равнища на безработица в ЕС 27 освен мерките за преквалифициране и повишаване на квалификацията на работниците?
Сесилия Малмстрьом
Благодаря Ви за въпроса, г-жо Harkin. Сегашната криза има много тежко отражение върху милиони хора. Като резултат справянето с последиците на икономическата криза е едно от големите предизвикателства, пред които е изправен ЕС. Предвид застаряващото ни население, държавите-членки на ЕС трябва да понижат равнищата на безработицата в момента и да осигурят тези високи равнища на безработица да не останат постоянни.
Политиката по заетостта е най-вече задължение на държавите-членки. Обаче преди няколко години Съветът по заетост, социална политика, здравеопазване и защита на потребителите прие определени насоки. Подчертахме факта, че тъй като положението на пазара на труда е толкова различно в отделните държави-членки, вземаните мерки също трябва да бъдат различни. Имаме общ годишен доклад по заетостта, в който Съветът и Комисията наблюдават положението в различните държави-членки. През настоящата криза Европейският съвет отдели особено внимание точно на въпроса за безработицата. През декември 2008 г. беше приет план за икономическо възстановяване на Европа, даващ уеднаквени рамки за мерките, които да бъдат предприети. Като част от плана през юни 2009 г. Съветът и Европейският парламент приеха регламент за изменение на Регламента за създаване на Европейски фонд за приспособяване към глобализацията. Изменението позволява ресурси от фонда да се използват за борба с кризата.
Могат да бъдат приложени различни мерки в зависимост от положението във въпросната страна: временна промяна на работното време, намаляване вноските за социално осигуряване, намаляване на административното бреме върху предприятията, подобряване процедурите, използвани от органите на пазара на труда, насочване на мерки към безработните млади хора и улесняване на мобилността. Те бяха подчертани в доклада на председателството след неформалната среща на върха по заетостта.
В заключенията си от срещата на върха през юни Съветът определя редица мерки, които трябва да помогнат на държавите-членки - и при нужда на страните на пазара на труда - да се справят с последиците на глобалната криза чрез прилагане принципите на гъвкавата сигурност. Това може да означава предлагане на предприятия на алтернативи на съкращенията, даване на възможности за гъвкави форми на работа и временна промяна на работното време, подобряване на условията за предприемачите чрез предоставяне на гъвкав, сигурен пазар на труда и предоставяне на социалноосигурителни системи, даващи стимул за работа, подходящи размери на вноските за социално осигуряване, разширени и подобрени мерки за връщане на работа, подпомагане на доходите и свободно движение.
По време на разискването през ноември министрите заеха общата позиция, че трябва да се поддържа активна политика по заетостта, включваща краткосрочни мерки. Това са мерки като краткосрочна заетост, подобряване шансовете за заетост и обучение, имащо за цел да включи хората в пазара на труда. На същото заседание на Съвета министрите се съгласиха, че заетостта е важен фактор за избягване на социалното изключване. Връзката между равенството, икономическия растеж и заетостта е много важна и следователно държавите-членки бяха призовани да разширят грижите за децата и да намалят разликите в заплащането и другите различия, свързани с пола.
По-конкретно, мерките трябва да бъдат насочени към най-силно засегнатите от кризата: по-възрастните хора, младите хора, лицата с увреждания и работниците без постоянен трудов договор. Създаването на повече възможности и на равни възможности за младите хора в образованието, обучението и заетостта е една от основните цели на новата Рамка за европейското сътрудничество по въпросите на младежта през периода 2010-2018 г., която беше приета от Съвета на 27 ноември 2009 г.
Marian Harkin
(EN) Благодаря Ви за отговора. Трябва да кажа, че се радвам да Ви видя, г-жо министър, и се надявам да Ви виждам по-често през следващата година; Вие със сигурност ще свикнете да отговаряте на въпросите ни.
Двете точки, които намирам за важни, но които Вие не повдигнахте в отговорите си: преди всичко насърчаването на предприемачеството: и второ, увеличаването на разходите за изследвания и развойна дейност. Но истинският въпрос, който искам да Ви задам, имаше връзка с факта, че досега ние разчитахме на отворения метод на координация, който всъщност беше едно доста слабо средство и не даде добри резултати в опитите да се постигнат целите на дневния ред от Лисабон. Имате ли някакви предложения за укрепване на този механизъм?
Сесилия Малмстрьом
Това наистина е много важен въпрос и, както знаете, Съветът вече получи предложението на Комисията и започна да обсъжда бъдещето на Лисабонската стратегия или Европа 2020. Това ще бъде решено от испанското председателство по-късно идната пролет.
Единият въпрос е как ние, в дългосрочен план, ще излезем от сегашното положение? Как можем да създадем Европа, която да е по-конкурентоспособна, с повече предприемачество и да избегнем социалното изключване и безработицата? Как да влагаме в изследователска и развойна дейност, за да бъде Европа силният световен играч, който искаме да бъде в икономическата област? Всичко това може би ще бъде включено в новата стратегия.
Един много важен аспект на стратегията е методът на управление. Мисля, че отвореният метод на координация има предимства, но трябва да бъде подобрен. Трябва да включим много по-широко местните и регионалните органи, защото те са тези, които извършват същинското прилагане. Трябва да има национална отговорност за процеса и трябва да разгледаме управлението. Това също е обяснено в документа от Комисията, който е разпратен за консултации сред държавите-членки. Мисля, че по въпроса ще се появят много добри предложения, тъй като това е наистина едно от слабите места на стратегията.
Andreas Mölzer
(DE) Както знаем, така нареченият инструмент за микрофинансиране, планиран от ЕС, няма да се финансира с нови пари, а от Програма "Прогрес". В тази връзка какви планове има, за да не се допусне новият инструмент да се окаже вреден за програмата за заетост и обществена солидарност, която беше приета преди тази?
Paul Rübig
(DE) Въпросът ми е: не е ли разумно преди всичко да се предотвратява безработицата? Виждате ли работни места в публичния сектор, които да могат да бъдат предложени на безработни? По-конкретно, как можем да подкрепим малките и средните предприятия, така че да бъдат създавани нови такива? Има ли тук възможности за прилагане на трансгранични методи и най-добри практики за създаване на повече предприятия?
Сесилия Малмстрьом
Както казах, в крайна сметка отговорността за създаване на работни места, разбира се, е на държавите-членки. Но има да се направи много и - както споменах във встъпителните си бележки към г-жа Harkin - Съветът направи много препоръки за това как може да се работи за повишаване на гъвкавостта, да се работи с различните системи за подпомагане и за активизиране на хората, за да се избегне механизмът за социално изключване. Много е важно да продължим тези срещи на високо равнище със социалните партньори и държавите-членки с цел обмен на най-добри практики. Те са различни в отделните страни, но ние трябва да обменяме помежду си примери и да следим най-добрите методи, които могат да се използват след това. Така че става дума за съчетание от това Съветът да дава препоръки, а държавите-членки да поемат своя дял от отговорността и да се приспособят малко в зависимост от обстоятелствата в страните.
По Вашия въпрос, господине, не съм наистина сигурна, че го разбрах. Може да е имало проблем при превода. Не съм говорила за никакъв микроинструмент. Споменах ЕФПГ, който сега направихме по-гъвкав с помощта на Европейския парламент, за да получим подкрепа за държави-членки и за дружества, които срещат трудности да помагат хора, които са безработни или биват уволнени.
Относно: Преговори за участие на Турция в съвместни акции в рамките на Фронтекс
На пленарното заседание от 21.10.2009 г. председателстващата г-жа Малмстрьом съобщи, че текат преговори за "евентуално споразумение, което ще включва и обмена на информация, и възможността за турските органи да участват в съвместните акции на Фронтекс". Предвид член 8д параграф 2 от Регламент (ЕО) № 863/2007 за установяване на механизъм за създаване на екипи за бърза гранична намеса и за изменение на Регламент (ЕО) № 2007/2004, който предвижда, че "всякакви изменения или адаптации на оперативния план изискват съгласието на изпълнителния директор и на молещата държава-членка".
Предвид горното, въпросът към Съвета е следният: На какъв етап се намират разговорите за участие на Турция в съвместните акции на Фронтекс? Какви изисквания поставя Турция с оглед на участието си? Гърция уведомена ли е за тези разговори, в качеството си на държава-членка, която е домакин на мисията на Фронтекс?
Сесилия Малмстрьом
Важен елемент от стратегията на ЕС за по-добро управление на миграцията е установяването на партньорства с трети страни по въпроси на граничния контрол. Това е основен принцип на концепцията за интегрирано управление на границите, която беше приета от Съвета през декември 2006 г. Искам също да спомена, че оперативното сътрудничество с трети страни е важен елемент от работата, извършвана от Фронтекс.
Съгласно условията на Регламента за Фронтекс, агенцията има право да улеснява оперативното сътрудничество между държави-членки и трети страни в рамките на политиката на Европейския съюз по външни отношения и да сътрудничи с трети страни по двустранна линия. Редица такива договорености вече са сключени, а други са в процес на обсъждане.
Мандатът за преговори се дава от управителния съвет, в който са представени всички държави-членки. Разговорите, водени между Фронтекс и компетентните турски органи относно оперативното сътрудничество вече постигнаха значителен напредък.
Тъй като преговорите още текат, за Съвета е трудно да коментира по-подробно съдържанието и развитието на разговорите.
Nikolaos Chountis
(EL) Г-жо председател, г-жо министър, разбирам от отговора Ви днес, че има три елемента: първо, че преговорите между Фронтекс и Турция са в напреднала фаза; второ, че всички държави-членки на Европейския съюз, следователно включвайки Гърция, са - предполагам - уведомени за преговорите; и накрая, че съгласно заключенията на неотдавнашното заседание на министрите на външните работи, споразумението за реадмисия е свързано с граничния контрол.
С други думи, иска ли Турция съвместни акции за граничен контрол по външните граници с цел сътрудничество за споразумение за реадмисия с Европейския съюз? Ако случаят е такъв, как ще преодолеем сериозния въпрос за зачитането на правата на човека и на достойнството на имигрантите и твърде чувствителния въпрос не толкова на граничния контрол, а по-скоро на определянето на границите.
С други думи, Турция приема ли външните граници на Европейския съюз? Приема ли тя, че Фронтекс действа по външните граници на Европейския съюз?
Сесилия Малмстрьом
Това е, разбира се, един много широк въпрос. Преговорите с Турция започнаха съвсем наскоро. Представителят на Комисията, членът на Комисията Баро, и г-н Билстрьом, шведският министър за политиката по миграция и предоставянето на убежище, бяха в Турция само преди седмици, за да поставят началото тези разговори. Първите разговори бяха плодотворни, но още не са доведени до край, така че е много трудно да ви дам актуална информация. Всички държави-членки, включително Гърция, разбира се, биват информирани за разговорите.
Като цяло спазването на основните права и европейските ценности винаги се споменават в тази връзка, така че Турция да не бъде изключена в това отношение. Но, както казах на почитаемия член на ЕП, разговорите започнаха съвсем наскоро; те отбелязват добър напредък, но още не са приключили. Провеждат открито по начин, по който държавите-членки са включени чрез съвета на Фронтекс, където Гърция също е представена.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-жо председател, г-жо министър, доколкото схващам, разбирателството, което сме сключили с Турция с цел в крайна сметка да стигнем до споразумение за реадмисия по имиграционните въпроси, ще включи също и въпроси във връзка със сътрудничеството с Фронтекс.
Втората бележка, която имам, е че в Гърция наскоро отбелязахме, че самолети на Фронтекс биват безпокоени от турските органи. В отговорите на Комисията няма нищо конкретно за съобщенията, които се разменят, и дали това в крайна сметка представлява безпокойство.
Имате ли коментар по въпроса?
Andreas Mölzer
(DE) За да бъде положението поставено под контрол, със сигурност има смисъл да се сътрудничи на международно равнище, ако - и казвам това много ясно - сътрудничеството не трябва да бъде купено с финансова помощ от ЕС. С кои други държави преговаряме в момента или планираме да преговаряме и били ли са предложени на турската държава финансови стимули за участието й в тази акция на Фронтекс?
Сесилия Мамлстрьом
Самолетите многократно са били предмет на питания във времето за въпроси. Съветът е информирал турските органи и турското правителство и представителите му, че доброто сътрудничество в региона е предпоставка за по-нататъшни дискусии по темата. Той също изиска от турските органи да се въздържат от различни провокационни действия. Това беше казано съвсем ясно и можете да намерите отговорите, някои от които дадох самата аз съвсем наскоро.
Разговорите продължават. Те са в съответствие с мандат. Както казах, не мога да ви кажа точно на какъв етап са, защото те са в ход, но следват обичайната процедура и, за да отговоря на въпроса Ви, провеждаме разговори още със Сенегал и Кабо Верде. Започнахме, но засега с минимален напредък и с Мароко, Египет и Мавритания.
Това е обичайната процедура. Те се наблюдават. Съветът на Фронтекс получи мандат за започване на преговорите. В някои случаи има повече успех, отколкото в други. Имаме например сътрудничество с Русия, Молдова, Украйна, Грузия и други, но в други области имаме по-малък напредък.
Относно: Преговори в Копенхаген относно климата
Може ли Съветът да даде актуална информация за преговорите, които трябва да приключат в Копенхаген? Може ли да посочи, при липсата на правно обвързващо споразумение в Копенхаген, кога очаква да има подобно правно обвързващо споразумение като продължение на това от Киото?
Сесилия Малмстрьом
Събитията се развиват в Копенхаген и в момента, в който говорим, но ще се опитам да Ви информирам за най-новите неща.
Както добре знаете, има два големи въпроса: смекчаването на последиците и финансирането. Както министър-председателят каза тази сутрин, още сме уверени, че може да се стигне до успешен резултат в Копенхаген, който да ни позволи да задържим покачването на температурата в света под 2 oC спрямо нивата преди индустриализацията.
ЕС играе възлова роля - на строител на мостове - в процеса с цел в крайна сметка за се стигне до правно обвързващо споразумение: да се надяваме едно политически обвързващо споразумение сега с ясен график във времето за постигане на правно обвързващо споразумение за периода, започващ на 1 януари 2013 г.
Но постигането на споразумение изисква сближаване по следните съществени съставни части.
Първо, сериозни и амбициозни ангажименти за намаляване на емисиите от развитите държави до 2020 г. Някои страни, като Япония и Норвегия, завишиха своите ангажименти, но е ясно, че това, което е на масата в момента, не е достатъчно за постигане на целта за 2°C.
В тази връзка ЕС ще повтори исканията си към другите развити държави да се ангажират с амбициозен дневен ред и да продължат да се стремят към измерими, подлежащи на отчитане и проверка действия на развиващите се страни за смекчаване на последиците.
По-големите развиващи се страни представиха своите предложения за ограничаване нарастването на техните емисии - Китай, Индия, Индонезия, Бразилия, Южна Африка и Южна Корея - като това са значими приноси.
Обаче Съветът е на мнение, че има по-голям потенциал за действия, които могат да дойдат от тези страни, особено от Китай и Индия. Ясно е също, че е необходимо повече, ако искаме затоплянето да остане в границата от 2°C.
Поради това ЕС ще изиска от тях допълнително да увеличат усилията си с оглед на едно амбициозно споразумение.
Необходима ни е също рамка за приспособяването към изменението на климата, както и за трансфер на технологии и изграждане на капацитет. Нужно е финансиране в рамките на една справедлива и равноправна система на управление за смекчаване на последиците, приспособяване, изграждане на капацитет и трансфер на технологии към развиващите се страни.
В тази връзка последният Европейски съвет относно сумата за бързо финансиране през първите три години дава важен тласък на провеждащите се преговори; това също укрепва авторитета на Европейския съюз.
Сега държавните и правителствени ръководители пътуват към Копенхаген. Надяваме се те да дадат необходимия политически тласък по възловите въпроси за смекчаването на последиците и финансирането. И с това, надяваме се, да може да бъде сключено амбициозно споразумение.
ЕС внесе предложения преговорите по правно обвързващото споразумение за периода, започващ на 1 януари 2013 г., да бъдат приключени възможно най-скоро след конференцията в Копенхаген.
Кога би могло да се постигне, това все още е твърде рано да се каже, но следва да си поставяме за цел договореност в рамките на шест месеца след приключването на конференцията.
Seán Kelly
(EN) Искам да Ви благодаря, г-жо Малмстрьом, за Вашия кратък, точен и логичен отговор, не само на моя въпрос, а и на всички въпроси, откакто дойдох тук в Парламента миналия юни. Представихте се отлично.
Горд съм също да кажа, че съм част от един Европейски съюз, който води дебата по изменението на климата и оказва влияние върху други да сторят същото. Може би най-добрият пример за това е пристигането днес в Копенхаген на президента на САЩ и министър-председателя на Китай - нещо немислимо преди няколко години.
Но при липсата на обвързващо споразумение, какъв да бъде нашият modus operandi (начин на действие), за да продължим напред?
Сесилия Малмстрьом
действащ председател на Съвета. - (EN) Според мен, тъй като истинските политически преговори ще започнат утре, както казахте, с пристигането на министър-председатели и президенти от целия свят, не трябва още отсега да говорим за План "Б". Мисля, че те могат да внесат приноса, силата и динамиката, необходими за оформяне на амбициозен, политически ангажимент.
Ако не бъде възможно той да бъде постигнат - тогава просто ще трябва да продължим да говорим. Няма как да се откажем. Светът очаква от нас резултати. Това е най-важният въпрос на нашето поколение; не можем да се провалим. Ако не постигнем договореност утре или вдругиден, ще продължим да говорим, докато я постигнем.
Относно: Финансиране във връзка с изменението на климата за развиващите се държави
Предстоящите преговори в Копенхаген относно изменението на климата трябва да определят глобалната позиция спрямо изменението на климата в краткосрочен до средносрочен план. Изключително важно е да се постигне споразумение и богатите държави да предоставят средства за компенсиране на последиците от изменението на климата в развиващите се държави. Ние не можем да очакваме развиващите се държави да заплащат последиците от проблем, който е причинен от "западния свят".
Според прогнозите в споразумението, постигнато през октомври на срещата на върха на Европейския съвет, развиващите се държави ще се нуждаят от 100 млрд. евро за адаптиране към изменението на климата, а същевременно развиващите се държави твърдят, че разходите ще бъдат три до четири пъти повече.
По какъв начин Съветът възнамерява да постигне компромис с такива коренно различни данни?
Сесилия Малмстрьом
Както с основание посочва почитаемият член на ЕП, финансирането във връзка с изменението на климата за развиващите се страни е съществен елемент от преговорите в Копенхаген и ще бъде от възлово значение за постигането на споразумение.
За начало искам отново да посоча, че на Европейския съвет от октомври наблегнахме на важността на бързото финансиране за започването на незабавни действия и за подготовка за колективни и ефективни действия в средносрочен и дългосрочен план със специален акцент върху развитите страни. На Съвета от декември, проведен преди дни, ЕС и неговите държави-членки изрази готовността си да отделя по 2,4 млрд. евро за годините 2010-2012 г., за да помогне на развиващите се страни в борбата им с изменението на климата. Мисля, че с този ангажимент излъчихме едно много силно послание към преговарящите в продължаващата им конференция и засилихме доверието към нас.
Европейският съвет също така призна необходимостта от значително увеличаване на публичните и частните финансови потоци до 2020 г. Сегашното устройство на финансирането трябва да бъде ревизирано и, където е необходимо, реформирано с цел да се осигури способността му да отговори на предизвикателството. Както посочихте във Вашия въпрос, Европейският съвет от октомври подкрепи оценката на Комисията, че общата нетна стойност с нарастване на разходите по приспособяване и смекчаване на последиците в развиващите се страни би могла да възлезе на около 100 млрд. евро годишно към 2020 г., които могат да бъдат покрити чрез съчетание на собствени усилия на развиващите се страни, от международния пазар на въглерод и с международно публично финансиране; и това е оценката на Комисията за потребностите. Това не е предложение или заявка от ЕС.
Има също широк спектър други оценки от други източници, но Съветът подкрепи оценката на Комисията и смята, че тя е най-точната. Общото равнище на необходимата международна публична подкрепа се оценява в диапазона от 22 млрд. евро до 50 млрд. евро годишно до 2020 г. ЕС и неговите държави-членки са готови да поемат своя справедлив дял от тази сума, но всички страни, с изключение на най-бедните, трябва да допринесат за международното публично финансиране, прилагайки общ начин на разпределение, основан на равнищата на емисиите и брутния вътрешен продукт. И както подчерта Европейският съвет през октомври, споразумението от Копенхаген трябва да включва разпоредби относно целта затоплянето в световен мащаб да не превиши 2°C, амбициозни ангажименти за намаляване на емисиите от развитите страни, технологии за приспособяване и договореност за финансирането.
Gay Mitchell
(EN) Присъединявам се към г-н Kelly в изказването на високата ми оценка за отговорите на министъра в Парламента и за поведението на шведското председателство изобщо, което беше образцово.
Г-жо министър, през последните дни отбелязахме, че президентът на САЩ водеше разговори с определени лидери от развиващия се свят. Включи ли се Европейският съюз в тези разговори в опит да преодолее разминаването със САЩ и други, в опит да доведе оставащите въпроси до решение? Може ли министърът да увери залата, ако трябва да има финансиране за това, за развиващия се свят, че това ще бъдат нови пари, че няма да бъдат пари, взети от вече съществуващи ангажименти към развиващия се свят по отношение дневния ред за борба с глада и за развитие?
Сесилия Малмстрьом
На първия въпрос, през есента имаше многобройни двустранни срещи в опит да се улеснят и подготвят преговорите. ЕС поддържа постоянен контакт със САЩ, опитвайки се да въздейства и да призове за по-амбициозно изявление от тяхна страна. Те, от своя страна, имат свои собствени двустранни контакти; в някои от тези случаи сме участвали, в други - не, тъй като се опитваме да оказваме въздействие от различни страни. Имахме също шест двустранни срещи по време на шведското председателство с важни участници като Китай, Индия, Украйна, Южна Африка, Русия и САЩ. Във всички тези случаи въпросите във връзка с климата бяха на първо място в дневния ред, така че имаше най-различни срещи.
Относно финансирането трябва да кажа, че то е съчетание от стари и нови пари. Някои държави направиха съчетание. Някои вече са заделили части от бюджета си за развитие. Тъй като най-слабо развитите държави са тези, които ще пострадат най-много от изменението климата, логично е определени части от бюджета за развитие да бъдат заделени за различни видове действия по отношение на климата.
Сега, като последица от икономическата криза, много държави-членки намалиха амбициите си по общите си бюджети за развитие, което е достойно за съжаление.
Имаме обединение, като то също в много голяма степен се дължи на факта, че има икономическа криза.
Относно: Предложение за Директива на Съвета за прилагане на принципа на равно третиране на лицата без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация
Изключително важно е да се подчертае общото изискване за осигуряване на достъп за всички. Това важи не само за хората с увреждания, но и за по-голямата част от европейското общество през идните 10 години. Ще разгледа ли Съветът една действително обща основа на антидискриминационна политика без изключения (напр. създаване и производство на продукти) с цел изграждане на устойчиво общество и премахване на категоризирането на правните основания за борба с дискриминацията?
Като се има предвид, че достъпът до инфраструктура и услуги наистина представлява предизвикателство в много случаи и държави, считам, че е абсолютно неприемливо да се отлага задължението за приемане на нови правила за по-добър и действителен достъп до (нова) инфраструктура, както и до (нови) услуги на национално равнище с 10 или 20 години. Обмисля ли Съветът по някакъв начин да удължи допълнително срока за транспониране на задължението за осигуряване на достъп по отношение на съществуваща или/и нова инфраструктура? Ако да, защо?
Сесилия Малмстрьом
Както почитаемият член на ЕП посочва във въпроса си, мерките за подобряване на достъпа са от жизнено важно значение в борбата против дискриминацията. По време на шведското председателство продължихме да проучваме на техническо равнище предлаганата директива за прилагане на принципа на равно третиране. Това включваше четири признака на дискриминация, които понастоящем не са включени в областта на заетостта: религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация.
На 30 ноември 2009 г. Съветът проучи доклад за състоянието от председателството, който привлича внимание към необходимостта от по-нататъшна работа по въпроса, особено по отношение на обхвата, разпоредбите относно уврежданията и сроковете за прилагане. Председателството докладва освен това, че конкретният въпрос за "създаването" или "производството на стоки" също трябва да бъде обхванат в предложението. Това трябва да бъде обсъдено допълнително.
Съгласно доклада за състоянието, има други въпроси, които трябва да бъдат решени по отношение на финансовите последици от директивата. Ако искаме да постигнем политическо единство, трябва да изработим текст, приемлив за всички държави-членки. Необходимо е съгласието на всички държави-членки преди да преминем по-нататък в Съвета.
Не мога да предвидя резултата от преговорите обаче. Разговорите относно прилагането, датите и обхвата все още текат и това ще продължи още известно време.
Ádám Kósa
(HU) Много Ви благодаря, г-жо министър, за Вашия отговор. Първите стъпки, които са предприети, са много насърчителни, но искам да отбележа три неща. В Европейския съюз живеят 50 млн. души с увреждания. Този въпрос ги засяга също и защото обществата в Европейския съюз застаряват драстично. Затова този проблем засяга не само хората с увреждания, но също и бъдещето на всеки човек на възраст, както и всички в инвалидни колички например, ако им е необходима рампа. Това значи, че като цяло темата бързо става проблем за цялото общество и ето защо тя трябва да се разглежда с приоритет, тъй като това е бъдещето, което ни очаква. Достъпът до услуги беше отложен с 10 години. Важно е този краен срок да остане в сила, именно защото е в интерес на всички ни.
Сесилия Малмстрьом
Определено съм съгласна с почитаемия член на ЕП за необходимостта от такава директива. В Европейския съюз все още има милиони хора, които нямат достъп до най-обикновени неща от живота. Това ограничава свободата им и възможността им да водят нормален живот и аз много съжалявам за това.
Дискусиите в Съвета отнемат много време. Това е едно новаторско предложение и има широк обхват с огромни практически и финансови последици. Ще бъде необходимо единодушие между държавите-членки и след това съгласието на Европейския парламент преди директивата да може да бъде приета. Проведохме преговори. Проведохме много работни групи в рамките на Съвета. Постигнахме напредък, но за съжаление - трябва да бъда съвсем честна с вас - още не сме постигнали консенсуса, който е необходим. Но ще продължим до края на нашето председателство и съм много оптимистично настроена, че испанското председателство ще направи всичко по силите си за постигането на решение.
Относно: Защита на правата на лицата с увреждания
В усложнени икономически условия е много важно да се осигури подходяща социална закрила за лицата в най-неравностойно социално положение. Лицата с увреждания съставляват една от групите в обществото, намиращи се в най-уязвимо положение. Искрено може да се съжалява, че се правят опити за балансиране на национални бюджети чрез съкращаване на социални помощи и програми за лица с увреждания. Това не само че противоречи на принципите на солидарност и социална справедливост, но и отслабва процесите и механизмите, които интегрират лицата с увреждания в обществото, и увеличава социалната им изолация.
Предвидил ли е Съветът допълнителни мерки за оказване на помощ на лицата с увреждания по време на икономическа рецесия? Неблагоприятната икономическа ситуация няма ли да забави разглеждането в Съвета на предложение за директива на Съвета за практическо прилагане на принципите за равно третиране на лицата с увреждания?
Сесилия Малмстрьом
Всички си даваме сметка за социалните проблеми, последвали икономическата криза. От съществено значение е да се осигури специална закрила за хората и групите, които са особено уязвими, и да се води борба със социалната им изолация. Знаем, че често се пропуска да бъде използван потенциалът на хората с увреждания и другите уязвими групи от хора вследствие на дискриминация. Предвид това Съветът последователно подчертава важността на подобряване достъпа до пазара на труда за хората с увреждания.
Това беше направено в рамките на Лисабонската стратегия, включително актуалните насоки относно заетостта. През март 2008 г. Съветът - заедно с правителствата на държавите-членки - също прие резолюция относно положението на хората с увреждания в ЕС. Важността на включването на уязвимите хора и групи в пазара на труда беше допълнително потвърдена от Съвета в заключенията му от 13 ноември 2009 г., които споменах във връзка с предишния въпрос. Улесняването на достъпа до пазара на труда за тези групи е и предпоставка за дългосрочен растеж.
Искам да Ви напомня за общото решение на Европейския парламент и Съвета 2010 г. да бъде обявена за Европейска година на борбата с бедността и социалното изключване. Мисля, че това решение ще съдържа също достъп до образование за всеки. Нещо повече, решението включва работа за осигуряване равен достъп за всеки до информационни и комуникационни технологии, отделяйки особено внимание на потребностите на хората с увреждания. Допълнителен приоритет, по който ще се работи, е свързан с потребностите на хората с увреждания и техните семейства и на другите уязвими групи. Очакваме многото инициативи, за които съм сигурна, че ще бъдат предприети догодина.
Колкото до предложената директива на Съвета за прилагане на принципа на равно третиране на лицата без оглед на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация, ние си даваме сметка, че животът на хората с увреждания би бил повлиян много положително, ако предложението на Комисията се осъществи. Работната група на Съвета по социални въпроси все още работи по текста. Както споменах, на 30 ноември проведохме обсъждане и подготвихме доклад за състоянието, но не успяхме да постигнем решение.
Не можем да предвидим резултата от преговорите, които все още са в ход, но е от съществено значение формулировките да бъдат прецизни, защото става въпрос за правна сигурност и определяне обхвата на директивата. Както вече беше споменато, държавите-членки трябва да са съгласни с предложението. Тяхно задължение е да направят преценка за евентуалното отражение върху икономическата рецесия в тази връзка. След като се стигне до единодушие, естествено от Европейския парламент ще бъде поискано да даде съгласието си в съответствие с член 19 от новия Договор от Лисабон.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Благодаря Ви, г-жо председател, и благодаря Ви, министър Малмстрьом, за Вашия отговор. Искам също да благодаря на Швеция, защото именно по време на шведското председателство Съветът на министрите на ЕС ратифицира Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания. Това е една отлична стъпка, но е само една стъпка.
В действителност животът на нашите хора с увреждания се различава невероятно много в отделните страни. Някои групи хора не могат да ползват езика на глухонемите, докато някои слепи хора нямат достъп до услуги в помощ на слепите. Няма помощни приспособления за трудноподвижни лица. Също така значителен брой от хората с увреждания просто са безработни. И всичко това е при положение, че хората с увреждания в действителност са около 10% от населението на Европейския съюз.
Г-жо министър, знам, че има определени проблеми и трудности с директивата срещу дискриминацията (бих обобщила така), но може би ще бъде възможно да се приеме отделна директива за правата на хората с увреждания по-скоро. Нашата директива би била задължителна за всички държави-членки на ЕС, така че хората с увреждания да не се сблъскват с дискриминация.
Сесилия Малмстрьом
Нека подчертая, че не става дума за липса на политическа воля. Наясно сме със значението на директивата и работим наистина много усърдно, за да я приемем.
Но, както вече казах, не мога да променя факта, че се изисква единодушие, а такова няма. Шведското председателство и председателствата преди нас работиха в опит да предложат различни компромиси, различни начини за движение напред. Много работни групи заседават и работят през цялото време; те заседават и в момента. Ние ще работим по въпроса до края на председателството ни. Но, за съжаление, все още нямаме единодушие.
Би било неудачно да разделяме отделните части на директивата, тъй като целият замисъл - и това беше ясно подкрепено и от Парламента - беше да има една цялостна директива относно дискриминацията. Ако започнем да работим "на парче", според мен тази мисъл ще бъде изгубена и би било жалко. Така че нека положим още усилия, за да приемем директивата като цяло, тъй като това би било много ценно в борбата срещу дискриминацията - за хората с увреждания, но също и за другите подложени на дискриминация хора в цяла Европа.
Christa Klaß
(DE) Длъжни сме да предотвратяваме дискриминацията, която е обществен проблем. От всички нас зависи да не допускаме каквато и да било дискриминация.
Споделяте ли мнението ми, че няма ясни стандарти за определяне дали е допусната дискриминация, като за пример бих дала ситуация, в която хазяин дава апартамент под наем, а желаещ да го наеме претендира, че е станал жертва на дискриминация, защото не е получил апартамента под наем?
Съгласна ли сте, че една европейска директива може само да заложи изискванията, които държавите-членки след това ще трябва да въведат в местното си право? За Европа е много трудно да приеме европейски закон в тази област.
Mairead McGuinness
(EN) Мога ли само да отбележа, след като говорим за правата на хората с увреждания, че нашият колега, г-н Kósa, току що беше избран за председател на смесената група на Европейския парламент по въпросите на инвалидността. Пожелаваме му успех в това поприще.
Конкретно по отношение на икономическата криза, по която проведохме разискване вчера и вие кимахте в съгласие: имаме огромни притеснения за институционалната грижа за децата и младежите и се безпокоя, че икономическата криза - и може би споделяте това - ще забави процеса на деинституционализация и по този въпрос трябва много да внимаваме, както в така и извън ЕС.
Сесилия Малмстрьом
Във времена на икономическа криза винаги най-уязвимите страдат най-много - децата, младите хора, възрастните, хората с увреждания - и затова ние, като отговорни политици, трябва да сме напълно наясно с това. Беше добавяно към заключенията на различните състави на Съвета и в препоръките, че държавите-членки трябва да бъдат насърчени да отделят специално внимание на факта, че най-уязвимите групи са тези, които страдат най-много, така че съм съгласна с това.
В отговор на въпроса Ви, без преди това да разполагаме с общата, цялостна и отиваща далеч директива, е много трудно да бъдат определени стандарти от европейски характер в областта на дискриминацията на хора с увреждания. Трябва първо да имаме цялостната директива и да работим оттам нататък.
Наясно съм, че трябва да бъде извършена много работа и добре си давам също сметка за масовата дискриминация и трудностите, с които хората с увреждания се сблъскват в ежедневието, което им пречи да реализират възможностите и потенциала в своя живот. Мисля, че най-напред трябва да работим по цялостната директива.
Решението следващата година да бъде година на борба със социалното изключване дава възможност да се излезе с нови конкретни предложения и да се организират общи мероприятия, за да се наложи този въпрос и информираността за него във всички държави-членки.
Председател
Сигурна съм, че в контекста на обсъждането залата желае аз също да поздравя г-н Kósa във връзка с избирането му за председател на смесената група.
Въпроси № 8 и 9 бяха оттеглени.
Въпрос № 10 не се разглежда, тъй като темата, която повдига, вече се съдържа в дневния ред на настоящата месечна сесия.
Въпрос № 11 отпада поради отсъствието на неговия автор.

Относно: Ужасяващи убийства на бедни перуански земеделски стопани с цел печалба
Публикации в международния печат сочат, че през последните години в Перу са били убити десетки селяни в провинциите Хуануко и Паско от една банда, известна под името "Los Pishtacos", за да бъдат продадени техните мазнини, които възлизат на 17 килограма според оценките, на европейски предприятия за производство на козметични продукти, като един килограм се продава за 15 000 долара. Перуанските власти считат, че тези ужасяващи престъпления са причина за изчезването на множество хора, в това число и деца. Заклеймяваме практиките на европейските многонационални компании, които убиват хора с цел печалба и разграбват богатството на Латинска Америка в продължение на десетилетия.
Въпросът към Съвета е следният: Как оценява като цяло дейността на европейските многонационални компании? Какъв вид финансова подкрепа се предоставя от ЕС на тези компании, които извършват дейност в Латинска Америка?
Сесилия Малмстрьом
Както почитаемият член на ЕП знае, зачитането на правата на човека е една от основополагащите ценности на Европейския съюз. Във всичките си отношения с трети страни Съветът винаги отделя специално внимание за осигуряване основните права и принципите на правовата държава да бъдат спазвани.
Относно конкретните инциденти, споменати от почитаемия член на ЕП, Съветът няма такава информация и те не са обсъждани в него. Председателството също е прочело вестниците и знае за публикациите в средствата за масово осведомяване, но също така отбелязва, че според най-новите съобщения първоначалната история е измислица.
Тъй като съобщенията в средствата за масово осведомяване са противоречиви и тъй като Съветът обикновено не коментира техни съобщения, председателството не може и не трябва да гадае за тази история или да отговаря на въпроса.
Charalampos Angourakis
(EL) Г-жо председател, длъжен съм да заявя, че отговорът на министъра не ме задоволява ни най-малко. Това е ужасяващо престъпление, безпрецедентно престъпление, бих казал, и във всеки случай мисля, че Европейският съюз, когато има желание, има и ресурсите да разследва по-подробно подобни въпроси.
Тъй като имаме отношения с Перу, настояваме за официална информация от перуанското правителство за този конкретен инцидент и да бъдат взети мерки. В противен случай ще се стигне до повторение на същата ситуация.
Сесилия Малмстрьом
Съобщенията по въпроса са крайно противоречиви. От съобщенията на държавните органи и от съобщенията на журналисти следва, че няма доказателства, сочещи, че тези ужасни събития наистина са се случили.
Тъй като няма сигурни признаци и има много неща, сочещи, че в действителност те не са се случили и че всичко е било измислица, Съветът не е в състояние да предприеме действия в тази област; нито е компетентен да го прави.
Относно: Дискриминация на полското малцинство в Литва
Съветът възнамерява ли да призове литовското правителство да спазва правата на националните малцинства, като се има предвид, че проявите на дискриминация срещу полското малцинство в страната не са ново явление и се отнасят до задължителното изписване на фамилните имена с правопис, който не е полски, дискриминация в областта на образованието, забрана на изписването на наименованията на населените места на два езика, както и нереституирането на собствеността, принадлежаща на поляци и конфискувана от съветските власти? Кога Съветът има намерение да вземе мерки в това отношение?
Сесилия Малмстрьом
Съветът потвърждава първостепенността на основните права и правата на човека, както са признати от Хартата на основните права. Съветът е - и ще остане - ангажиран с предотвратяването и изкореняването на всички форми на унижаващо и дискриминационно отношение.
Бих желала да отбележа, че с въпросите, свързани със защитата на правата на малцинствата, се занимава още и Съветът на Европа в съответствие със своята Рамкова конвенция за защита на националните малцинства. Въпросите, повдигнати от г-н Czarnecki, понастоящем се разглеждат от компетентните органи на Съвета на Европа. По-конкретно, съгласно Директива 2000/43/ЕО на Съвета от 29 юни 2000 година относно прилагане на принципа на равно третиране на лица без разлика на расата или етническия произход всички лица са защитени от дискриминация по расов признак или етнически произход независимо от правния им статут. Обхватът на правната защита чрез директивата включва сферите на заетостта, социалната защита, образованието и достъпа до стоки и услуги. Отговорност на Европейската комисия е да наблюдава прилагането на и съответствието с европейското право в държавите-членки.
Най-накрая, в Програмата от Стокхолм, одобрена от Европейския съвет на 10 и 11 декември тази година, необходимостта от допълнително предложение по отношение на уязвимите групи се оценява в светлината на опита, натрупан при прилагането от държавите-членки на Хагската конвенция относно международната защита на пълнолетни лица от 2000 г., по която те ще станат страни в бъдеще.
Ryszard Czarnecki
(PL) Много Ви благодаря, г-жо Малмстрьом, за отговора и особено за подчертаването, че Съветът ще се противопостави на всички форми на дискриминация на националните малцинства в Европейския съюз, включително полското малцинство в Литва. Това е много важно заявление. Благодаря Ви за него. Искам да подчертая, че се сблъскваме, за съжаление, със систематична дейност на органите в Литва по отношение на образователната система и двуезичните наименования на географски места и на различни равнища в администрацията. Поради това въпросът е изключително значим и желая той да бъде наблюдаван от Съвета.
Сесилия Малмстрьом
Мога само да повторя принципите и ценностите, които олицетворява Европейският съюз и които Съветът, разбира се, защитава.
Също така конкретните събития, за които говори г-н Czarnecki, са в процес на проверка от съответните органи на Съвета на Европа и, ако се установи някаква друга форма на дискриминация, задача на Комисията е да направи необходимото държавите-членки да спазват Договорите и правото на Европейския съюз.
Относно: Преследване на будистки монаси и монахини във Виетнам
Какви конкретни мерки бяха предприети за спиране на преследването и тормоза над будистки монаси и монахини във Виетнам след приемането на резолюцията на Европейския парламент от 26 ноември 2009 г. относно положението в Лаос и Виетнам (P7_TA(2009)0104)?
Сесилия Малмстрьом
Благодаря Ви за въпроса. Съветът е напълно наясно с положението на правата на човека във Виетнам и ние внимателно наблюдаваме развитието на нещата в страната.
Два пъти в годината Съветът и Комисията провеждат оценка на положението в рамките на диалога за правата на човека, който водим с виетнамските органи. Последното заседание в рамките на диалога се проведе в Ханой миналата седмица на 11 декември. Обсъдени бяха редица неотложни въпроси като свободата на изразяване, реформата на наказателния кодекс, включително смъртното наказание, както и свободата на изповедание и религиозната търпимост, в това число положението на последователите на общността Plum Village. На виетнамското правителство беше предаден списък на ЕС от лица и затворници, чието положение буди особена загриженост. В допълнение към диалога за правата на човека ЕС също така редовно повдига пред виетнамското правителство въпросите, будещи особена загриженост.
На 10 ноември Съветът и Комисията проведоха дълга дискусия с членовете на общността Plum Village. На 26 ноември беше публикувана резолюцията на Европейския парламент по въпроса. Същия ден Комисията проведе разговори на високо равнище с държавните органи в Ханой, като заседанието се състоя в рамките на Смесения комитет за договаряне на споразумение за партньорство и сътрудничество, което се надяваме да бъде сключено догодина. Основното ни послание на заседанието беше да изразим колко важно е за нас положението на правата на човека във Виетнам.
Споменахме експроприацията на църковни имущества, споменахме за нападенията срещу активистите за правата на човека и пишещите в блогове - както въпросът вече беше повдиган от членове на Парламента преди в залата - и също споменахме положението на последователите на Plum Village. Призовахме нашите партньори да защитават и спазват правата на човека и да изпълняват всички ангажименти, заложени във Всеобщата декларация за правата на човека и международните конвенции, по които Виетнам е страна. Парламентарната резолюция придаде особена тежест на това послание и искам да благодаря за това на Европейския парламент. Информирахме също така Виетнам за новата и важна роля на Европейския парламент, особено по отношение на бъдещото споразумение за партньорство и сътрудничество.
На 8-10 декември 2009 г. делегация на ЕС посети манастира Bat Nha и храма Phuoc Hue, където са избягали близо 200 оставащи членове на Plum Village. Говорихме също с религиозните представители там и с местните органи, за да получим повече информация за сегашното положение. ЕС ще продължи много внимателно да наблюдава ситуацията в храма Phuoc Hue.
Pat the Cope Gallagher
Искам да благодаря на действащия председател на Съвета от мое име и от името на г-н Crowley за нейния много изчерпателен отговор и да заявя, че съм много доволен от подхода както на Съвета, така и на Комисията. Надявам се, че ще продължите да наблюдавате развитието на събитията по един прагматичен начин.
Относно: Подаването на заявление от страна на Исландия за членство в Европейския съюз
Може ли Съветът да предостави актуализирана оценка на състоянието на заявлението на Исландия за членство в Европейския съюз?
Сесилия Малмстрьом
Г-жо председател, мисля, че този въпрос няма да остави равнодушна и Вас.
(SV) Позволете ми да започна с напомняне на казаното в заключенията на Съвета от 8 декември, в които Съветът заявява, че Исландия е страна с отколешни и отявлени демократични корени, с потенциал да даде значим принос за ЕС както в стратегическо, така и в политическо отношение, и че страната вече е тясно интегрирана с ЕС в няколко области чрез членството си в Европейското икономическо пространство и в Шенгенското пространство.
Заявлението от страна на Исландия за членство в Европейския съюз беше официално представено на шведското председателство в Стокхолм на 16 юли 2009 г. Самата аз бях там и приех заявлението, което незабавно беше предоставено на членовете на Съвета.
На заседанието си на 27 юли 2009 г. Съветът напомни за подновения консенсус по разширяването, който беше описан в заключенията на заседанието на Европейския съвет през декември 2006 г., включително принципът, че всяка страна следва да бъде оценявана по своите собствени достойнства, и решихме да поставим начало на процеса, описан в член 49 от Договора за Европейски съюз. Поради това от Комисията беше изискано да даде становище по заявлението до Съвета.
Заявлението ще бъде оценено според принципите, заложени в Договора, критериите, приети на заседанието на Европейския съвет в Копенхаген през 1992 г., и заключенията от заседанието на Европейския съвет през декември 2006 г. В съответствие със заключенията, приети от Съвета по общи въпроси миналата седмица, той ще се занимае с въпроса отново, когато Комисията даде становището си. Това би трябвало да направи възможно Съветът да вземе решение за евентуално откриване на преговори с Исландия в първите месеци на испанското председателство.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Искам да благодаря на действащия председател на Съвета за отговора й. Като председател на делегацията за връзки с Швейцария, Исландия и Норвегия и член на Съвместния парламентарен комитет на Европейското икономическо пространство (ЕИП) напълно си давам сметка, разбира се, че всяко заявление следва да бъде разглеждано въз основа на неговите собствени достойнства, като е постигнат напредък. Според мен признак за това е, че Исландия отговори на многото въпроси в разумно кратък срок и, разбира се, спомогна и това, че тя е член на ЕИП. Това е показател за ангажимента на исландското правителство. Мисля, че би се явило нова голяма стъпка в по-нататъшното разширяване на Европа, ако Исландия стане член на Европейския съюз.
Обаче Вие споменахте старата демокрация като въпрос за исландския народ да вземе това решение, но очаквам по-нататъшен напредък на следващото заседание на Съвета и, да се надяваме, там да бъде направена голяма крачка напред и да има съобщение от Съвета.
Сесилия Малмстрьом
Заявлението на Исландия трябва да бъде разгледано съгласно правилата и процедурите, а Комисията още не е приключила проучването си и подготовката на становището си. Те напредват и също като Исландия вече са определили екипите си за преговори и са готови да бъдат много задълбочени, но бързи в работата си. Затова мисля, че можем да разчитаме на Комисията да представи становището си в началото на следващата година, като се надявам Съветът да може да вземе решение за следващите мерки.
Председател
Въпрос № 16 отпада поради отсъствието на неговия автор.

Относно: Биоразтворимите отпадъци
Може ли Съветът да коментира напредъка на държавите-членки по отношение на разделното събиране на биоразтворимите отпадъци в депата за отпадъци, както е посочено в Директивата относно депонирането на отпадъци 1999/31/ЕО)?
Сесилия Малмстрьом
Всеки ден в държавите-членки на ЕС се образуват големи количества отпадъци. Как преработваме тези отпадъци естествено има голямо отражение върху околната среда. Неотдавна публикуваният доклад на Комисията относно прилагането на законодателството на ЕС относно отпадъците прави извода, че макар някои държави-членки да са постигнали напредък, в голямо мнозинство от страните са необходими огромни усилия по прилагането, за да отговори инфраструктурата за управление на отпадъците на изискванията на ЕС. Директивата относно депонирането на отпадъци е особено трудна за прилагане.
Що се отнася до разделното събиране на биоразтворимите отпадъци в депата за отпадъци, докладът на Комисията посочва, че само девет страни са постигнали показателите си по намаляването през 2006 г. - според доста ограничената информация, която има. Съветът е посочвал преди в заключенията си от месец юни 2009 г., че е съгласен с Комисията. Много е важно целите на ЕС относно разделното събиране на биоразтворимите отпадъци в депата за отпадъци да бъдат изпълнени. Съветът призова също Комисията да продължи анализа си на въздействието с оглед подготовката на предложение за законодателство на ЕС относно биоразтворимите отпадъци, ако бъде подходящо.
Съветът посочи, че необходимостта от законодателство на ЕС трябва да бъде отбелязана, по-конкретно необходимостта от законодателство относно рециклиране на биоразтворимите отпадъци чрез компостиране и улавяне на енергия в съоръженията за биогаз, с последващо рециклиране на остатъчните материали. Съветът също заяви, че по-доброто управление на биоразтворимите отпадъци ще спомогне за по-устойчиво управление на нашите ресурси, за подобряване опазването на земите, би спомогнало за борбата с изменението на климата и, по-конкретно би позволило да бъдат постигнати целите по разделното събиране на биоразтворимите отпадъци в депата за отпадъци, рециклирането и енергията от възобновяеми източници.
Mairead McGuinness
(EN) Мисля, че всички в залата подкрепят тези усилия. Ако застанете, както направих аз, в едно депо и вдишате, е направо ужасно и мисля, че обществеността, която изхвърля отпадъци, може би трябва да направи такова посещение.
Бихте ли ни казали причините, ако има такива, които можете да ни обясните, защо само девет държави-членки са на този етап? Знам, че това трябва да се направи и че трябва да се използва биогаз. Всички са съгласни с принципите, но защо не успяваме да постигнем показателите?
Сесилия Малмстрьом
Трябва да призная, че не съм експерт по темата, но доколкото разбирам от изявленията на Комисията, липсва подходящата инфраструктура за справяне с това и е доста скъпо тя да бъде внедрена. Тя е полезна, разбира се, в дългосрочен план, но държавите-членки не са инвестирали в подходяща инфраструктура и затова отне толкова време.
Председател
Сега ще разгледаме последния въпрос за тази вечер и всъщност последния въпрос за Вашето председателство. Той е от г-н Hans-Peter Martin и е за успехите на шведското председателство на Съвета в областта на свързани с прозрачността въпроси, където, смея да заявя, имаме какво да докладваме.

Относно: Успехи на шведското председателство на Съвета в областта на свързани с прозрачността въпроси
На 16.9.2009 г. шведското председателство на Съвета заяви в своя отговор) на вносителя на въпроса, че "споделя възгледите на члена на ЕП във връзка със значението на повече прозрачност в дейностите на Съюза." Председателството заяви също, че "възнамерява да осигури пълното прилагане на съответните разпоредби за прозрачност съобразно член 8, параграфи 1-4 от Процедурния правилник на Съвета. По принцип, съобразно Процедурния правилник на Съвета, всички обсъждания на законодателни актове, които подлежат на процедурата на съвместно вземане на решение, стават достъпни за обществеността."
Каква е равносметката на Съвета в края на шведското председателство, какви конкретни успехи бяха постигнати и в кои области?
Сесилия Малмстрьом
Както посочва почитаемият член на ЕП, подобряването на прозрачността в работата на Европейския съюз е важен приоритет за Швеция като държава-членка и като държава, заемаща председателството. Подобряването на прозрачността във всяка област на работата на Съвета беше една от ясните цели, които си поставихме.
Искам да спомена например уебсайта на председателството, където се предлага информация за заседания, работни документи и линкове към други уебсайтове на три езика.
През последните няколко месеца, председателството положи също всички усилия, за да осигури разпоредбите за прозрачност от Процедурния правилник на Съвета да бъдат прилагани.
През юли, септември, октомври и ноември 2009 г. бяха проведени 20 обществени разисквания по инициатива на шведското председателство съобразно член 8.3 от Процедурния правилник. Освен това беше проведено обществено разискване по програмата за работа на председателството за работата на Съвета по икономически и финансови въпроси (Екофин). Това общо представлява 21 обществени разисквания, проведени за четири месеца.
Що се отнася до броя обществени обсъждания, 59 законодателни материала бяха публично приети като точки "А" в рамките на обикновената законодателна процедура, а 9 предложени законодателни материала бяха обсъдени като точки "Б" по време на открито заседание на Съвета. Освен това едно обществено обсъждане беше проведено по инициатива на председателството. Ако почитаемият член на ЕП би помислил, че това не изглежда много, трябва да се има предвид, че броят точки от дневния ред на Съвета, за които трябва да се провеждат обществени обсъждания, се променя в известни граници в зависимост от броя точки, които са предмет на обикновената законодателна процедура. Освен това новият Парламент не разгледа толкова много точки, колкото е обичайно. Новата Комисия без съмнение ще увеличи броя законодателни предложения, които трябва да бъдат разгледани от Съвета и Европейския парламент, като тогава количеството точки ще нарасне.
Също така след като Договорът от Лисабон вече влезе в сила, всички заседания на Съвета, занимаващи се с частта от дневния ред, свързана с обсъждането на законодателство, също са публични. Шведското председателство приветства подобрението. То ще направи Европейския съюз по-ефикасен и демократичен.
В заключение, искам да спомена, че вчера шведското председателство излезе с инициативата за заседание с междуинституционалната работна група по въпросите на прозрачността заедно със заместник-председателя на Комисията Маргот Валстрьом и заместник-председателя Diana Wallis. Обсъдихме множество конкретни предложения за предоставяне на гражданите на Европа по-добър и по-лесен за ползване достъп до информация за институциите на ЕС.
Hans-Peter Martin
(DE) Рядко в пленарна зала има повод за някакъв вид емоция. Мисля, че е чест и удоволствие за нас да можем да проведем заключителния диалог. Г-жо Малмстрьом, самата Вие знаете, че пътеката към повече прозрачност е бавна и криволичеща и ние, за съжаление, често напредваме по нея със скоростта на охлюв, като си помисля къде бяхме преди десет години и къде сме днес. При все това, като критичен, но страстен проевропеец аз очевидно не мога да бъде удовлетворен само от това, което сме постигнали до момента.
Бих се радвал да науча какво послание ще ни оставите относно това какво реално могат да подобрят Вашите приемници. Мисля по-конкретно за работните групи на Съвета. Всъщност не съм доволен от броя точки от дневния ред, които бяха публично достъпни до момента, нито от начина, по който се получава достъп до документите. Гледайки далеч в бъдещето от десетгодишния си опит в европейската политика, мислите ли, че някога ще стигнем етапа по отношение на прозрачността, до който Швеция е стигнала преди десетилетия?
Сесилия Малмстрьом
Въпросът наистина е важен. Бих казала, че достъпът до документи и прозрачността се подобриха значително през последните десет години. Това се дължи на Регламент (ЕО) № 1049/2001, който е много важен регламент и съм горда, че имах възможност да взема участие в създаването му.
Важно е също как го прилагаме, както и нагласите. Те се подобриха през последните 10 години. Много хора в нашите европейски институции осъзнаха, че прозрачността и откритостта не са опасни. Те са полезни. Те са ефективни. Те са полезни за легитимността и също така намаляват възможностите за злоупотреби и корупция.
Все още имаме работа за вършене. Договорът от Лисабон ни дава нови възможности. Надявам се всички следващи председателства да използват тези възможности по най-добрия възможен начин. Комисията вчера каза, че ще представи предложения, произтичащи от Договора от Лисабон, за това как можем да продължим към повече прозрачност.
Все още има много работа за вършене, но вече сме изминали доста път. Както каза уважаемият член на ЕП, това е постоянна борба и очаквам да продължим по тази бойна пътека заедно.
Председател
Следователно за мен остава да кажа, г-жо министър, скъпа Сесилия, много Ви благодаря за Вашето сътрудничество и толкова пълноценното участие във времето за въпроси през шведското председателство. Очакваме, с одобрението на Парламента, да Ви видим от другата страна. Много благодаря на Вас и Вашия екип.
Времето за въпроси приключи.
Въпросите, които поради липса на време са останали без отговор, получават писмен отговор (виж приложението).
