Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednica
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0457/08).
Na Svet so naslovljena naslednja vprašanja.

Zadeva: Politika oskrbe s kmetijskimi proizvodi
Ali Svet glede na dejstvo, da je strah pred pomanjkanjem hrane povzročil preplah na mednarodni ravni (zaradi česar so nekatere države morale omejiti ali naložiti posebne davke na kmetijske proizvode, namenjene za izvoz), preučuje možnost, da bi se skupna zunanja in varnostna politika osredotočila na varnost oskrbe teh proizvodov in vključila posebne sporazume z glavnimi državami, ki dobavljajo te proizvode?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa predsednica, gospod Medina Ortega, Evropski svet je na svojem zasedanju, ki je potekal 19. in 20. junija letos, priznal, da je nedavna visoka rast cen hrane vir bojazni tako v Evropski uniji, kjer krizo v glavnem čutijo gospodinjstva z nizkimi prihodki, kot na mednarodni ravni s posebnim poudarkom na državah v razvoju. Razlogi za to so zelo kompleksni. Prvi je porast svetovnega povpraševanja, zlasti med glavnimi nastajajočimi gospodarstvi. Drug razlog se nanaša na naraščajoče stroške proizvodnje in prevoza, ki jih je deloma povzročila porast cen nafte. Tretji je povezan z načinom delovanja finančnih trgov, špekulacijami na mednarodnih trgih in lokalnih prehrambenih trgov. Nazadnje je tu še dejstvo, da so nekatere največje države proizvajalke imele slabe letine zaradi slabih podnebnih pogojev. Svet za splošne zadeve in zunanje odnose bo naslednji mesec ponovno preučil ta vprašanja, pri čemer se bo najprej usmeril v potrebo po izboljšanju varnosti hrane v sodelovanju z Združenimi narodi, nato pa v mednarodne finančne institucije in G8. Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka imata v načrtu srečanja, in zelo sem zadovoljen, da je gospod Ban Ki-moon, generalni sekretar Združenih narodov oblikoval ekipo na visoki ravni, ki bo obravnavala problem pomanjkanja hrane. Evropska unija bo v celoti odigrala svojo vlogo pri izvajanju deklaracije, dane na Konferenci Svetovne organizacije za hrano in kmetijstvo (FAO) na visoki ravni, ki je potekala v Rimu 5. junija letos. Očitno bomo morali črpati iz prihodnjih srečanj Združenih narodov in Svetovne banke, da bi razvili in poglobili dejavnosti, usmerjene v spodbujanje proizvodnje hrane v prizadetih državah v razvoju.
Kot vidite, so glavne politike, ki jih zadeva to pomanjkanje hrane in ki lahko pomagajo pri reševanju tega problema, kmetijska, razvojna in trgovinska politika. Skupna zunanja in varnostna politika, na katero se sklicuje gospod Medina Ortega, lahko da svoj prispevek, vendar le postranski, v okviru političnega dialoga, ki ga vodi s tretjimi državami in ki je usmerjen v spodbujanje tretjih držav, da oblikujejo boljše kmetijske politike; to bi izboljšalo varnost hrane v državah v razvoju in okrepilo regionalno integracijo na najbolj prizadetih območjih.
Manuel Medina Ortega
(ES) Najlepša hvala za vaš odgovor. Vidim, da se je Svet prav res dobro lotil tega vprašanja.
Želel bi poudariti, da je lakota že stalna lastnost evropske zgodovine, primer zanjo je znana krompirjeva lakota na Irskem, ki je pripeljala do razselitve otoka; vendar pa so bili zaradi lakote razseljeni tudi mnogi drugi deli Evrope, na primer Ukrajina.
Živimo v času, v katerem smo dobili opozorilo, kaj se lahko zgodi; govorimo o skupnosti 500 milijonov ljudi, ki večino uživajo živila iz tujine.
Ali Svet ni tega mnenja, da je prišel čas, da predloži celovito politiko za obsežno varnost hrane, in da bi morala politika o varnosti hrane postati ena izmed splošnih politik Evropske unije, kar bi zagotovilo, da se takšna množična lakot v prihodnosti ne bi ponovila?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod Medina Ortega ima popolnoma prav. Mislim, da se bo Svet med pregledom skupne kmetijske politike, na srečanjih, ki jih bo imel na temo razvojne politike in pri izmenjavah mnenj ter na vrhovih, ki jih bomo organizirali z državami v razvoju, dejansko močno osredotočil na vprašanje oskrbe s hrano in varnosti hrane. Gre za dve ločeni vprašanji, ki pa jih je dejansko treba obravnavati skupaj. V vsakem primeru je ena izmed ambicij francoskega predsedstva, če se usmerim posebej na oktobrski Evropski svet, odpreti ta vprašanja in si jih ogledati skupaj z drugimi.
Jim Allister
Namesto bizarne zamisli, predlagane v vprašanju, da bi varnost hrane obravnavali v okviru skupne zunanje in varnostne politike, mar ne bi bilo bolje, da se na varnost hrane ponovno pogleda kot na prvotni glavni cilj skupne kmetijske politike, kot je obljubil predsednik Sarkozy v svojem znamenitem govoru v februarju na pariškem kmetijskem sejmu? Varnost hrane in večje prispevanje EU k proizvodnji hrane je postavil kot svoja najvišja cilja pri krpanju skupne kmetijske politike. O kakšnem napredku lahko poročajo francoski ministri v zvezi z doseganjem teh ciljev?
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, gospod predsedujoči, tu imamo premik v paradigmi od prekomerne proizvodnje v Evropi do strahu za varnost naše oskrbe s hrano. Ali menite, da imajo pogajanja s STO, ki se izvajajo pod francoskim predsedovanjem, kakršno koli možnost, da do decembra pridejo do zadovoljivega konca?
Ali verjamete, da bi svetovni trg lahko bila zlata priložnost za naš kmetijski sektor? Seveda smo videli, da so se cene ostro dvignile in da te cene ustvarjajo seveda popolnoma nove priložnosti pri dohodku naših kmetovalcev v državah, kot so Francija in Združeno kraljestvo in predvsem nove države članice, in da bodo ustvarile tudi večje možnosti za zaslužek drugje, zlasti v manj razvitih državah, torej v najrevnejših med revnimi državami.
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) V odgovor na vprašanje gospoda Allisterja naj povem, da prav res verjamem, da mora biti varnost hrane glavni cilj pri pregledu skupne kmetijske politike. To je eden izmed ciljev, ki ga bomo med pregledom skupne kmetijske politike poudarili. Ko se bomo lotili tega globalnega pregleda, se bomo torej morali truditi, da ne bomo samo obravnavali kvantitativnih ciljev skupne kmetijske politike, temveč da bomo upoštevali tudi bolj kvalitativne vidike, da bi tako vsem našim sodržavljanom, kjer koli živijo, zagotovili dostop do visoko kakovostnih prehrambenih izdelkov.
V zvezi z vprašanjem gospoda Rübiga mi dovolite, da poudarim, da danes dejansko imamo koristi visokih cen v svetu, ki pomenijo priložnost za evropske izvoze. Glede na globalno povpraševanje v celoti, se lahko izkaže, da smo na različnih področjih tudi uvozniki, ali da ne proizvajamo dovolj. V teku večstranskih trgovinskih pogajanj je Evropa storila, kar je morala, in kot veste, je tudi velikokrat popustila v zvezi z reformami v okviru sporazumov o skupni kmetijski politiki. Na našo žalost pa se je izkazalo, da so druge države odgovorne za blokade. Res je, da bi se morala pogajanja o razvoju iz Dohe bolj posvetiti vidikom varnosti hrane in uravnovešeni svetovni proizvodnji hrane, kot to počne v tem trenutku.
Zadeva: Evropski pakt za mlade
Vsa področja politike, zlasti zmogljivosti na področju izobraževanja in vseživljenjskega učenja, zaposlovanja in mobilnosti, socialne vključenosti, zdravstva in možnosti za neodvisnost in podporo pobudam, ki zadevajo podjetništvo in prostovoljno delo, so vprašanja, ki zadevajo mlade v vsej Evropski uniji. Ali bo Svet torej pojasnil, kako namerava izvajati Evropski pakt za mlade (7619/05) in vlagati v politike, ki vplivajo na mlade ljudi?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa Panayotopoulos-Cassiotou, vaš poudarek, da cela vrsta področij politike zadeva mlade ljudi, je pravilen. Hvala, da to omenjate. Mladinska politika je po svoji naravi medsektorska. Namen Evropskega pakta za mlade, ki ga je Evropski svet sprejel leta 2005, je prav ta: dimenzijo mladine integrirati v različne politike v skladu z lizbonsko strategijo.
Naši cilji so preprosti: izboljšati izobraževalni potencial v Evropi, izboljšati usposabljanje, mobilnost mladih in poklicno integracijo ter socialno vključenost mladih ljudi. Vemo, da si moramo skupaj prizadevati za še večjo uspešnost tega pakta in da potrebujemo konkretne rezultate. Da bi nam pomagala to doseči, bo Komisija v letu 2009 pričela pripravljati poročilo o mladini,ki ga sestavlja vsaka tri leta. To poročilo bo ponudilo poglobljeno analizo položaja mladih ljudi v Evropi in nam s tem pomagalo poudariti njihove skrbi.
EU ima na tem področju nedvomno veliko odgovornost, vendar je danes na podlagi Pogodb delovanje držav članic celo še bolj pomembno, zato moramo poskrbeti, da se bomo znotraj EU osredotočili na najboljšo prakso, bodisi na nacionalni, lokalni ali regionalni ravni. Pospeševati moramo vse oblike sinergije med vključenimi akterji, kot so podjetja, šole, združenja, organi za zaposlovanje, mladinski delavci, raziskovalci, družine in tudi socialni partnerji. V tem okviru predsedstvo Sveta posebej skrbi za pospeševanje čezmejne mobilnosti mladih ljudi. To vprašanje bo predmet obravnave na seji Sveta, ki bo potekala 20. in 21. novembra in kjer se bo upoštevalo poročilo o mobilnosti, ki ga bo sestavila skupina strokovnjakov na visoki ravni, ki jo bo vodila gospa Maria João Rodriguez. Želimo si, da bi se program Erasmus, ki je pokazal svoj velik uspeh, razširil. Vemo, da tega ne moremo doseči čez noč, vendar upamo, da bo Erasmus postal bolj demokratičen in bolj široko zasnovan.
Prav tako bi želeli na evropski ravni spodbuditi vajeniške programe v smislu programa Leonardo. Pod francoskim predsedovanjem nameravamo organizirati velik dogodek, ki bo osredotočen na razvoj mobilnosti vajencev. Podobno si pod francoskim predsedovanjem želimo, da bi zdravje mladih ljudi postalo ena izmed prednostnih nalog mladinske politike, da bi dobili boljšo predstavo o zdravstvenih vprašanjih, ki so značilna za mlade ljudi, bodisi v zvezi s higieno ali spopadanjem z zasvojenostjo - s tobakom, alkoholom in seveda drogami.
Leta 2009 bo Svet odigral aktivno vlogo v splošnem procesu ocenjevanja evropskega sodelovanja na mladinskem področju. Ker bo ta proces dolgotrajen, je pomembno, da zagotovimo kontinuiteto delovanja med različnimi predsedstvi, zaradi česar smo sodelovali tudi s prihodnjimi predsedstvi, češkim in švedskim, da bi zagotovili kontinuirano izvajanje te politike, ki je tako ključna za naslednjo generacijo Evropejcev.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se gospodu predsedujočemu Svetu za njegov odgovor in želim francoskemu predsedstvu vse najboljše pri doseganju svojih ciljev.
Po sklenitvi pakta je Svet zagotovo sprejel tudi dogovor o kvantitativnem doseganju ciljev: 10 % zmanjšanju manjkanja v šolah in javno opredeljeno kvantitativno zmanjšanje brezposelnosti mladih po določenem času po diplomi.
V kolikšni meri je torej to bilo doseženo v času, ko nam statistični podatki govorijo, da je brezposelnost mladih še vedno visoka?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Res je, da je brezposelnost mladih še vedno zelo visoka, čeprav se je povprečni položaj v Uniji v zadnjih letih popravil.
Mislim, da se moramo osredotočiti na tri področja ukrepanja. Prvič, zagotoviti moramo, da usposabljanje dejansko prilagodimo zahtevam trga, zlasti potrebam trga delovne sile, in da so sistemi usposabljanja bolj usklajeni s strategijo konkurence, za katero si prizadeva Lizbona.
Drugič, vzpostaviti je treba dialog z delodajalci in socialnimi partnerji, da bi spodbudili večjo socialno odgovornost na strani podjetij ter socialno vključevanje mladih ljudi. V tem smislu je največja odgovornost na strani vseh podjetij s sedežem v Evropi, zlasti pa največjih podjetij.
Tretjič, menim, da se moramo na področju izobraževanja usmeriti tudi v oblikovanje mrež odličnosti in spodbujati mobilnost med našimi državami, tako kot moramo spodbujati tudi vzajemno priznavanje diplom in kvalifikacij, da bi evropski trg delovne sile postal bolj gibljiv.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospa predsednica, gospod minister, želel bi omeniti posebno okoliščino, ki je po mojem mnenju zelo pomembna v okviru tega vprašanja. V vseh anketah, ki so bile opravljene po vsej EU, se nenehno pojavlja to, da so mladi ljudje tisti, ki kažejo največje navdušenje nad to Evropsko unijo. Mladi ljudje so tudi tista skupina, ki najpogosteje verjame, da jim bo Unija prinesla koristi, v nasprotju z najbolj strastnimi nasprotniki, ki so večinoma starejši, nepopustljivi in razočarani moški.
Zanima me, ali imate v okviru tega pakta in mogoče tudi v drugih okvirih v načrtu projekte, ki bi lahko ta interes, ta dober odziv na Evropo med mladimi ljudmi še bolj spodbudili.
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa predsednica, gospod Leichtfried, mogoče lahko predstavim svoja stališča na manj polariziran način. Prav res verjamem, da so mladi ljudje navdušeni nad Evropo in res je, da moramo graditi na tem, kar pa še ne pomeni, da so člani drugih generacij, tistih, ki so Evropo gradili, manj navdušeni. Na žalost pa so na evropski ravni tudi ljudje, ki so za, in tisti, ki so proti. Ankete kažejo tudi - o čemer smo se pred kratkim spet prepričali - da so nasprotniki včasih lahko bolj radikalni, zato moramo v zvezi s tem opraviti še več poglobljenega dela.
Kar zadeva načrtovani pakt za mobilizacijo mladih ljudi in tega, da mora koncept Evrope postati bolj konkretnem, sem zelo močno prepričan, da moramo spodbujati čezmejno mobilnost naših mladih ljudi in da - zahvaljujoč tem programom, ki bodo prejela še več finančne podpore, čeprav vem, da bo do takrat preteklo več let in da je to dolgoročni projekt - moramo pri pregledu okvira naših skupnih politik, upoštevati tudi programe, ki so usmerjeni v nadaljnje izboljšanje mobilnosti mladih naših ljudi in otrok, pa naj bodo to študentje, vajenci ali mladi delavci na pripravništvi ali v programih poklicnega usposabljanja.
Mislim, da bomo samo tako prav zares poskrbeli, da bo koncept Evrope postal bolj konkreten, zagotovili, da bo njihovo navdušenje obrodili sadove in ustvarili novo generacijo Evropejcev, ki so jo želiva tako vi kakor tudi jaz.
Zadeva: Nepravilnosti, povezane s položajem čezmorskih ozemelj EU
Ali predsedstvo vidi nepravilnosti v tem, da imamo v Južni Ameriki državo, ki velja za del Evropske unije, medtem ko istočasno zavlačujemo vstopna pogajanja s Hrvaško, Turčijo in drugimi evropskimi državami, ki imajo očitno močnejše geografske zahteve?
Kako Svet v trenutnem ozračju po irskem referendumu načrtuje reševanje prošenj, kot so te? Ali je Svet o tem že kdaj razpravljal?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod Evans, vesel sem, da ste tukaj, ker nisem povsem prepričan, kaj to vprašanje pomeni. Mogoče ga nisem pravilno razumel in ga boste lahko pojasnili.
V Južni Ameriki so nekatere najbolj oddaljene regije, ki tvorijo sestavni del Evropske unije, in so iz tega razloga upravičene do posebnih politik. Vendar pa ni nobene južnoameriške države kot take, ki bi bila članica Evropske unije - tukaj sem zelo previden, ker mogoče nisem razumel vseh odtenkov vprašanja.
Kar zadeva Turčijo in Hrvaško, smo dosegli viden napredek, odkar smo s tema državama pričeli pogajanja. Na primer, v primeru Turčije je bil postopek preverjanja, ki je prvi formalni korak vsakega poglavja, bil dokončan za 23 poglavij; osem poglavij je še vedno odprtih za pogajanja, v enem izmed teh pa se je postopek začasno že zaključil. Naše predsedstvo verjame, da bo lahko odprlo še dve poglavji.
V primeru Hrvaške se je preverjanje že zaključilo. Odprtih je bilo enaindvajset poglavij, od teh so tri že začasno zaključena. 25. julija letos je potekala konferenca o pristopu: odprto je bilo eno, precej občutljivo poglavje o pretoku blaga, poglavje 20 o podjetniški in industrijski politiki pa je bilo zaprto. Kot veste, je napredovanje pogajanj odvisno v glavnem od rezultatov, ki jih dosežejo države kandidatke. Napredek, dosežen pri izpolnjevanju meril za odpiranje in zapiranje poglavij, kakor tudi zahteve, določene v okviru pogajanj, vključno z revidiranimi partnerstvi za pristop, so v tem smislu ključnega pomena in pri tem se očitno sklicujemo na presojo Komisije. Naj ponovim, gospod Evans, če moj odgovor ni zadel v sredino, bi bil zelo vesel, če bi mi lahko natančno povedali, kaj ste mislili s svojim vprašanjem.
Robert Evans
Bom nekoliko pojasnil in moje vprašanje zastavil nekoliko širše. Predsedujoči je odgovoril na nekatere točke, ki sem jih odprl, in za to se mu zahvaljujem. Prav ima. Moje stališče pa je, da menim, da ni prav, da državam, kot je Francoska Gvajana, dovolimo, da so v celoti del Evropske unije in s tem upravičene do vseh koristi in prednosti - s tem ne mislim samo na francoska ozemlja, temveč tudi na Martinique in Guadeloupe.
Pri tem pa se v Evropi - in predsedujoči je omenil pogajanja, ki potekajo s Hrvaško in mogoče s Turčijo - upiramo; v Evropski uniji so države, ki s tem niso prav zadovoljne.
Poleg tega pa imamo nepravilnosti, ki so bližje - Kanalska otoka Jersey in Guernsey, ki niso v Evropski uniji in za katera zakonodaja ne velja. To so davčne oaze, v katerih imajo bogati ljudje možnost, da se izognejo plačevanju vsega tistega, za kar plačujejo vsi drugi.
Ste o tem položaju oziroma ali ste o teh nepravilnostih razpravljali tudi v Svetu? Ali lahko predsedujoči zagovarja položaj, v katerem je Francoska Gvajana del Evropske unije, in ali meni, da se bo to nadaljevalo, ne samo na kratek, temveč tudi na dolgi rok? Ali bi lahko pogledal v svojo kristalno kroglo in me nekoliko podučili o tem, po kateri poti gre Evropska unija v globalnem smislu?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Hvala, gospod Evans. Res sem se bal, da sem pravilno razumel vaše vprašanje in da ne bom slišal pojasnila, ki ste mi ga dali. No, šalo na stran, prvič, najbolj oddaljene regije, vse tiste, ki jih imenujemo čezmorske, so del Evropske unije, pomemben del, ne glede na to, kje se ta ozemlja nahajajo in ali imajo vezi s Francijo, Španijo, Portugalsko, Združenim kraljestvom ali kakšno drugo državo.
Govorili ste o obstoječih čezmorskih departmajih. Ti departmaji so bili francoski vse od 17. stoletja. Njihovi prebivalci so od leta 1848 francoski državljani - torej to ni nič novega - in vse to se je upoštevalo od samega začetka, od ustanovne Pogodbe o ustanovitvi prvotne Evropske skupnosti in potem Evropske unije.
Druga točka, ki jo poudarjate - vendar tukaj mislim, da gre za vprašanje vpliva Evrope v čezmorskih regijah - zadeva tip politike, ki naj bi se jo izvajalo. Menim, da je pomembno, da tukaj vložimo nekaj truda, ne zato, ker je to ozemlje francosko, temveč zato, naj ponovim, ker gre tudi za vprašanje vpliva.
Naslednje, kar ste poudarili in kar zadeva tudi Svet - vendar ne bom nikogar imenoval - zadeva težko vprašanje, in sicer, kako preprečiti offshore oaze, ki so bodisi v neki čezmorski regiji bodisi blizu naše celine. Res je, da je to problem. Nekaj dela je opravil že Svet Ecofin. Predstavljeni so bili številni predlogi in ves čas si prizadevamo, da bi se učinkovito borili proti davčnim oazam, tako na ravni EU kot na podlagi mednarodnih sporazumov, katerih podpisnica je tudi EU.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Želel bi postaviti ne preveč resno vprašanje: ali bi mogoče morali razmisliti o tem, da bi spremenili ime v Evropsko in južnoameriško unijo? Poleg tega, bi morali po možnem pristopu Turčije, vključiti tudi Azijo? Šalo na stran, državljani EU kljub vsemu vedo zelo malo o teh čezmorskih ozemljih. Bi bilo možno, da bi informativna kampanja EU ponudila več informacij o tej vprašanjih, da bi bile te države bližje in bolj znane, zlasti mladim ljudem EU? Tako bi jim omogočili, da bi ta ozemlja bolje spoznali in da se podobna vprašanje ne bi več postavljala.
Avril Doyle
Zahvaljujem se Svetu. Mogoče sem preslišala, vendar nisem slišala ministrov odgovor na drugi del vprašanja gospoda Evansa v zvezi s tem, kakšno je ozračje v Svetu po irskem referendumu. Najprej me zanima, če bi lahko povedal, kakšno je zares ozračje v Svetu po irskem referendumu in ali to vpliva na reševanje prošenj Hrvaške, Turčije in drugih evropskih držav, ki so imenovane? Z drugimi besedami, kakšno je stališče Sveta po irskem referendumu v zvezi s temi prošnjami?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Najprej naj odgovorim gospodu Paleckisu, ki ima po mojem mnenju popolnoma prav. Res je, da je bilo storjeno veliko na področju večjega izobraževanja in informiranja evropskih državljanov o teh oddaljenih evropskih regijah. Vidim, da se te že pojavljajo na evrskih bankovcih, kar je vsaj nek napredek. Vendar pa moramo na področju informiranja in komunikacije narediti še več. Gospe Doyle bi rad povedal, da je vprašanje, ki ga je zastavila, zelo široko. Zato se moramo osredotočiti na pogajanja, ki so v teku. Kar zadeva Svet, ta pogajanja temeljijo na predlogih, ki jih je Komisija predstavila na podlagi poročil o preverjanju, kar je povsem običajno.
Prav tako smo jasno povedali, da nameravamo poglobiti odnose s številnimi drugimi državami, zlasti državami na Balkanu, in da si na podlagi naših dosedanjih prizadevanj želimo tesnejše odnose ne samo s Hrvaško, temveč tudi s Srbijo in drugimi državami, kot sta Bosna in Črna gora.
Tu je še vprašanje partnerstva. Evropska unija in Ukrajina bosta 9. septembra imeli pomemben vrh. V trenutnem okviru spora med Rusijo in Gruzijo bomo poskušali razviti tudi partnerstvo z Ukrajino in, kot že veste, smo včeraj opozorili na potrebo po okrepitvi odnosov z Gruzijo. Toliko o trenutnih odnosih.
Tu je tudi problem zaradi situacije, ki zadeva Lizbonsko pogodbo. Če ne bomo imeli Lizbonske pogodbe, so številne države članice, vključno z mojo - če naj snamem svoj predsedniški klobuk - rekle, da je potem veljavna pogodba dejansko pogodba 27 držav, torej Lizbonsko pogodbo dejansko potrebujemo, da bi se lahko širili. Roko na srce, gospa Doyle, to je tudi trenutno stališče Sveta.
Zadeva: Prilagoditveni ukrepi na mejah v zvezi z manj učinkovitim uvozom z vidika emisij ogljikovega dioksida.
Ali lahko Svet opiše svoje stališče o prilagoditvenih ukrepih na mejah (BAM) v zvezi z manj učinkovitim uvozom z vidika emisij ogljikovega dioksida iz tretjih držav v obdobju trgovanja po letu 2012, ki se nanaša na sistem trgovanja z emisijami (ETS) EU?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Evropski svet je obravnaval vaše zelo pomembno vprašanje na svojem zasedanju marca letos, kjer je poudaril, da v visoko konkurenčnem globalnem okviru obstaja tveganje prenosa emisij CO2 znotraj nekaterih sektorjev, kot so visoko energetsko intenzivne industrije, ki so zlasti izpostavljene mednarodni konkurenci. To je resničen problem, ki ga je treba analizirati in rešiti v novi direktivi, ki opredeljuje sistem za zamenjavo kvot v Skupnosti.
Najboljši način za reševanje vprašanja o prenosu emisij CO2 in za zagotovitev učinkovitosti sistema Skupnosti za zamenjavo kvot emisij je še vedno sklenitev mednarodnega sporazuma, gospa Doyle. Vendar je jasno, da moramo biti pripravljeni za delovanje, če ne dobimo mednarodnega sporazuma, in trenutno razpravljamo o najbolj primernih ukrepih, da bi našo industrijo ohranili konkurenčno ob tem, da EU sočasno zagotovimo tudi vlogo vzornice na področju boja proti toplogrednim plinom.
Verjamemo, da je pomembno, da to storimo na način, ki bo zagotovil vsem vrstam industrije ustrezno prepoznavnost v zvezi z njihovimi naložbami, zlasti v času, ko se gospodarsko ozračje slabša in ko se soočamo z upočasnitvijo mednarodne rasti, medtem ko vsi znaki kažejo, da se stanje v naslednjem letu še ne bo spremenilo.
V predlogu direktive Komisija v luči rezultatov mednarodnih pogajanj jamči, da bo predložila analitično poročilo, ki ga bodo spremljali ustrezni predlogi za reševanje problemov, ki bi jih lahko povzročila tveganja prenosa emisij CO2.
Obstaja dve možnosti: prilagoditi delež prostih kvot in/ali vključiti uvoznike proizvodov sektorja energetsko intenzivne industrije v sistem Skupnosti, ob sočasni zagotavljanju skladnosti sistema s pravili STO. Predsedstvo Sveta seveda upa, da bosta Svet in ta Dom skupaj uspela pojasniti te zadeve, da bi Evropi zagotovila njen lastni in konkurenčni industrijski temelj in da bi čim prej, še pred letom 2011, izvedeli, kateri mehanizmi se bodo uporabljali.
Avril Doyle
Razumem, da morajo prilagoditveni ukrepi na mejah biti del našega orodja, vendar neuporabljenega, takšnega, ki se uporablja kot nagrada in ne kot kazen pri vseh mednarodnih pogajanjih, v okviru katerih smo poskušali v dobri veri priti do mednarodnih sporazumov na področju boja proti podnebnim spremembam. Ali gospod minister lahko pojasni člen 20 STO, ki dovoljuje takšno nepredvidljivost, torej, prepoved, kadar so ogroženi neobnovljivi 'naravni viri'? Ali bodo cilji zmanjšanja ogljikovega dioksida vključeni v to opredelitev, kot je bil pred tem čisti zrak? Prosim, da minister pove svoja razmišljanja o tem.
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa predsednica, gospa Doyle, prvič, verjamem, da, kot ste upravičeno rekli že sami, moramo vse možne ukrepe uporabiti kot nagrado in ne kazen, da bi zagotovilo, da ni nikakršnih izjem pri obveznosti zmanjšanja emisij toplogrednih plinov. Drugič, poiskati moramo pravo ravnovesje pri povpraševanjih v industrijah, ki v tem smislu niso vedno poštene. Kar zadeva člen 20 STO verjamemo, da se ta ukrep prav res odziva na legitimni cilj ohranjanja neobnovljivih naravnih virov. V skladu s poročili strokovnjakov, ki smo jih prejeli, je ta torej v skladu s pravili mednarodnega trgovinskega prava.
Syed Kamall
Želel bi pozdraviti g- ministra na tem delnem zasedanju, ki poteka tukaj v Bruslju in ne v Strasbourgu, poleg tega pa bi želel reči, da se veselim srečanja s francoskim predsedstvom na prihodnjih delnih zasedanjih, ki bodo potekala tukaj v Bruslju in ne v Strasbourgu.
Kot nadaljevanje k temu, me zanima, ali bi sprejel, da je eden izmed najboljših načinov za reševanje svetovne revščine spodbujanje podjetnikov v revnih državah k odpiranju podjetij in ustvarjanju bogastva prek trgovine? Glede na njegov očitni interes za prilagoditvene ukrepe na mejah - ki so v resnici davki na uvoz - kako se odziva na kritiko, da so prilagoditveni ukrepi na mejah protirazvojni ukrepi in pravo evropski imperialistični zaščitni ukrep za zapiranje vrat izvozom iz držav v razvoju in puščanje revnih ljudi v revščini?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospa predsednica, s svojega položaja kot položaja predsednika bom ostal miren pred temi popolnoma neupravičenimi in neizzvanimi napadi, saj zagotovo nismo edini, ki poslujemo v revnih državah!
Resno, menim, da mehanizmi, ki jih preučujemo - in s tem odgovarjam tudi na tisto, kar je pred nekaj trenutki dejala gospa Doyle - ne predstavljajo kazni, ki bi se uporabljala proti državam v razvoju. Vendar če na to pogledamo zelo objektivno, v okviru iskanja ravnovesja med konkurenčnostjo in bojem proti toplogrednim plinom, moramo v odnosu do velikih partnerjev dejansko vzpostaviti dobro ravnovesje. Eden izmed teh velikih partnerjev so Združene države, ki, kolikor vem, danes na tem področju nimajo enakih zavez kot mi. Drugi partner je Japonska, ki ima tudi manj zavez in si ne prizadeva toliko. Nato je tu Rusija, o kateri ves čas poslušam, da nima enakih vrednot in da moramo tudi vedeti, kako naj z njo govorimo v realnih terminih, ter da je to nastajajoča velesila. Tu je še Brazilija, tu je Indija in seveda Kitajska, ki je članica Svetovne trgovinske organizacije. Zato res ne vem, zakaj bi morali nehati biti realisti in zakaj bi morali postati naivni. Spustiti se moramo v vojno proti globalnemu segrevanju, ki bi morala služiti kot zgled. Evropa je vodilna na tem področju in mora tako tudi nadaljevati, da bi ohranila svojo prednost v mednarodnih pogajanjih, kot bo pogajanje v Kobenhavnu naslednje leto. V tem okviru pa ni nikakršne potrebe, da bi se sramovali, ker zagovarjamo interese, ki nasprotujejo silam, ki so vsaj tako bogate kot mi. Kot so poudarili nekateri govorci v okviru prejšnjih vprašanj, imamo tudi v Evropi območja revščine.
Zadeva: Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči, organiziran septembra v Akri (Gana).
Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Akri, ki bo potekal tega septembra, predstavlja pravo možnost za donatorje in partnerske vlade, da sprejmejo nadaljnje zaveze, ki jih je mogoče časovno načrtovati in spremljati, da bi pomoč bolje koristila revnim.
Kako se lahko Svet in države članice bolj ambiciozno zavežejo ciljem Pariške deklaracije iz leta 2005? Ali lahko Svet in države članice zagotovijo, da se ne bodo samo vlade zavzemale za izboljšanje učinkovitosti dajanja pomoči prek te deklaracije, ampak da se bo obravnavala tudi uspešnost te pomoči - v smislu dejanskih izboljšav v življenju revnih? Ali lahko Svet ponudi nov odgovor na Resolucijo Parlamenta (P6_TA(2008)0237) o nadaljnjem ukrepanju v zvezi s Pariško deklaracijo o učinkovitosti pomoči iz leta 2005? Zdaj, ko smo prišli na pol poti, kakšen je predlog Sveta v zvezi s tem, da bi vlade prevzele odgovornost za doseganje svojih razvojnih ciljev novega tisočletja, glede na dejstvo, da je v številkah pomoči v EU prišlo do padca z 0,41 % BND iz leta 2006 na 0,38 % v letu 2007, kar pomeni zmanjšanje za približno 1,5 milijard evrov?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod Burke, vaše vprašanje se nanaša na tri vidike, ki so tesno povezani s sodelovanjem in razvojem: učinkovitost pomoči, razvojni cilji novega tisočletja in obseg pomoči.
Gre za zelo aktualno vprašanje, saj se je prav danes pričel tretji Forum na visoki ravni o učinkovitosti pomoči v Akri, čez manj kot en mesec, 25. septembra, pa se bo v New Yorku pričelo srečanje na visoki ravni o razvojnih ciljih novega tisočletja. Drug velik dogodek bo nadaljevanje mednarodne konference o financiranju za razvoj v Dohi, ki bo potekalo od 29. novembra do 2. decembra, na kateri se bo pregledalo izvajanje Monterreyskega soglasja.
Svet opravlja težko delo v zvezi z vsemi temi konferencami in je od junija letos sprejel številne sklepe. V zvezi z učinkovitostjo pomoči Svet priznava, da je kljub določenemu napredku treba storiti še veliko. Moramo opredeliti sektorje ali projekte, v katerih lahko Unija pomaga in prinese dodano vrednost glede na ostale donatorje. Nedvomno moramo uporabiti tudi nacionalne sisteme in pomagati prejemnikom pomoči, da se bolje zavejo svojih odgovornosti. To je cilj, ki smo si ga zastavili za konferenco o Akri in upamo, da bomo v okviru akcijskega načrta za Akro dosegli ambiciozno strateško deklaracijo, ki bo opredelila močne, natančne in merljive cilje s časovnim razporedom za njihovo izvajanje, da bi se naši partnerji bolje zavedali pomembnosti izboljšanja učinkovitosti pomoči.
Druga točka zadeva razvojne cilje novega tisočletja. Vsi partnerji, tako države donatorke kot države prejemnice, so skupaj odgovorne za doseganje teh ciljev na podlagi trajnostnega razvoja in morajo spoštovati svoje zaveze. Svet je junija letos sprejel Program ukrepanj EU glede razvojnih ciljev novega tisočletja, poleg tega pa smo opredelili še številne vmesne cilje z namenom, da jih tudi dosežemo.
Nazadnje v zvezi z obsegom pomoči naj povem, da je res, da nas skrbi padec skupnega obsega uradne razvojne pomoči, ki je s 47,7 milijarde EUR, kolikor je obsegala leta 2006, padla na 46 milijard EUR v letu 2007. A kljub temu padcu je Evropa še vedno največja donatorka, zlasti v Afriki, in upamo, da bo ta padec samo začasen. Če so statistični podatki, ki so jih posredovale posamezne države članice, točne, bi morali v letu 2008 imeti precej velik obseg razvojne pomoči, poleg tega pa bi morali izpolniti naše cilje novega tisočletja za leti 2010 in 2015. Zato je Svet zaprosil države članice, da sestavijo povprečne in okvirne časovne razporede, katerimi bi pokazali, kako nameravajo doseči svoje cilje na področju uradne razvojne pomoči.
Colm Burke
V zvezi s sodelovanjem znotraj držav v razvoju, sem naletel na primer, kjer je EU za projekt v Etiopiji dala 1,2 milijona EUR, nato pa ugotovil, da etiopska vlada nalaga 17 % DDV. Zato me zanima, ali smo sploh dosegli kakšen napredek pri državah v razvoju, ki prejemajo razvojno pomoč.
Prav tako me zanima, ali smo od držav v tej fazi dobili kakšna naznanila o tem, kakšne določbe sprejemajo v svojih proračunih za leto 2009 v zvezi s prispevki za pomoč v letu 2009. Ali bo prišlo do zmanjšanja zaradi padca v gospodarstvu številnih držav in ali predsedstvo deluje proaktivno z državami članicami, da bi zagotovilo, da do tega ne bi prišlo?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Na vprašanje gospoda Burkea bom moral kasneje odgovoriti v celoti, saj trenutno nimam podatkov o predlogih držav članic za proračun za leto 2009. Rekel sem, da smo prosili za okvirne proračune. Zato predlagam, da se pozneje vrnem k vprašanju gospoda Burkea, službe Sveta pa mu bodo predložile natančne podatke o proračunu za leto 2009 takoj, ko jih dobijo - rekli so mi namreč, da imamo trenutno samo nepopolne podatke. Če mi gospod Burke dovoli, bom enako storil tudi v zvezi z vprašanjem o Etiopiji, ker bi želel preveriti, ali so bila pravila o pomoči upoštevana tudi pri uvedbi DDV.
Zadeva: Misija EU v Čadu
Ali lahko Svet poda nove podatke o razporeditvi misije EUFOR v Čadu? Ali je prišlo do kakšnih nepredvidenih problemov in, če je, katere so glavne lekcije, ki ste se jih naučili iz te izkušnje?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod Higgins, trije večnacionalni bataljoni, ki tvorijo sile EUFOR na vzhodu Čada in v Srednjeafriški republiki so trenutno v popolnem delovanju. Sila, ki jo sestavlja približno 3200 enot, lahko zdaj opravlja vse misije, ki jih jim je določil Svet. Naj vas spomnim, da so del te sile tudi Albanija, Hrvaška in Rusija, ki bodo na tem ozemlju kmalu razporedile štiri helikopterje. Ukrajina je pričela s pogajanju, vendar do danes še ni sprejela nadaljnjih ukrepov.
Kot veste je vaš sonarodnjak, general Patrick Nash, poveljnik operacije in predsedstvo Sveta mu želi izraziti posebno spoštovanje za njegovo profesionalnost.
Po skupni ocenjevalni misiji EU/ZN v Čadu in Srednjeafriški republiki, ki je potekala od 18. do 24. junija, je o tem poročal Javier Solana in dal priporočila za nadaljnje spremljanje operacije s strani ZN. Svet je potrdil poročilo gospoda Solane 25. junija letos, generalni sekretar Združenih narodov pa bo na podlagi tega poročila sestavil svoje, o katerem bo Varnostni svet razpravljal v bližnji prihodnosti.
Rad bi poudaril, da je vse od svoje razporeditve EUFOR deloval nepristransko, neodvisno in nevtralno. Pomagal je povečati varnost na vzhodu Čada in severovzhodu Srednjeafriške republike, tako da je v času nekaj mesecev daleč od evropske baze in v zelo sovražnem okolju razporedil silo, ki je pomembna in odvračajoča že s svojo samo prisotnostjo, ki patruljira po celotnem območju in tako pomaga, da je ta bolj varen, ki zagotavlja spremstvo humanitarnim organizacijam na njihovo prošnjo, pomaga odpirati poti za oskrbo, na zahtevo ščiti kraje ali ponuja drugačne rešitve, da bi jim pomagala pri opravljanju njihovih nalog. Nenazadnje je pomagala tudi lokalni policiji, da je postala bolj aktivna in da je razširila svoje običajno področje delovanja.
EUFOR deluje v okviru svojih pristojnosti, njegovo delovanje pa je bilo opaženo med napadi upornikov na Goz Beido in Biltine sredi junija letos, ko je evakuiral, ponudil zaklonišče in zaščitil približno 300 humanitarnih delavcev, ki so to zaprosili, in ko je tudi preprečil izropanje trga na področju Goz Beide. Irske enote, ki so varovale kraj, na katerem so bili begunci, so zelo učinkovito odgovorili na odprt ogenj.
Julija, sredi spopadov med skupnostmi Dadjo in Mouro v Kerfiju, je EUFOR razporedil okrepljeno četo, da bi zavarovala območje in evakuirala približno 30 humanitarnih delavcev.
Rad bi poudaril, da EUFOR deluje zelo usklajen z misijo ZN MINURCAT, ki deluje na področju Srednjeafriške republike in Čada, in da, kot sem že rekel, zelo usklajeno deluje tudi s humanitarnimi organizacijami.
Jim Higgins
(GA) Ko se konča sezona dežja, kaj ne bo temu sledila vojna med vladnimi in uporniškimi silami? Nam bo Svet lahko povedal, katera so druga mesta, ki so se pripravljena udeležiti misije v smislu enot, opreme in tudi denarja?
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) EUFOR ni bil vpleten v spopade med vlado in uporniki, zato vestno opravlja svojo misijo popolnoma nepristransko in se popolnoma izogiba spopadom, ki so posledica domačih problemov med vlado in uporniki. Svoj mandat vrši nevtralno, ne posega v notranje zadeve Čada in Srednjeafriške republike in je torej v osnovi usmerjen v nudenje pomoči za namen izboljšanja varnosti na vzhodu Čada in na severovzhodu Srednjeafriške republike. Vsakič, ko je posegel v spopade in incidente, o katerih sem govoril, je to storil zato, ker so bile v nevarnosti humanitarne misije. Posegel je torej zato, da bi te misije zaščitil.
Colm Burke
V Čadu sem bil marca letos, tri tedne pred ofenzivo upornikov. Tam sem bil pest dni in se srečal z različnimi skupinami, in ena stvar, na katero sem naletel, je bila potreba, da k mizi posedem predstavnike uporniških skupin. Samo zanima me, ali je bil v zvezi s tem dosežen kakšen napredek, bodisi s strani ZN bodisi Evropske unije, in sicer glede na to, da naj bi trenutno bilo od 7000 do 10000 mlajših od 18 let, ki nosijo orožje. Če naj se doseže kak napredek, potem mora nekdo skupine upornikov posesti k mizi. Zanima me torej samo, če je pri tem dosežen napredek.
Marian Harkin
Gospoda ministra bi želela vprašati o njegovih pogledih na prihodnost te misije. Kolikor vem, naj bi se končala naslednjega marca. Ali mogoče predvideva, da se bo misija pod zastavo UFOR-ja nadaljevala še naslednjih šest mesecev ali bo mogoče nadaljevala pod zastavo ZN? Ali predvideva kakršno koli možnost, da se misija naslednjega marca res konča? Kot sem rekla, bi želela slišati samo njegove poglede o prihodnosti misije.
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) V odgovor na vprašanja gospoda Burkea in gospe Harkin naj povem, da imamo po mojem mnenju vse razloge, da smo lahko ponosni na to misijo. Naj vas spomnim, da je to najobsežnejša misija, ki je bila kdaj koli razporejena.
V odgovor na vprašanje gospe Harkin bi želel reči, da posebej poudarjamo potrebo po hitrem prehodu k Združenim narodom, kar bi zagotovilo, da bi sčasoma MINURCAT prevzel misijo EUFOR. Posebni predstavnik EU na terenu, veleposlanik Torben Brylle, je v stiku z uporniškimi skupinami. Bila bi laž, če bi rekli, da je vse dobro.
Po mojem mnenju je ta misija v celoti potrebna in dejansko počne vse, kar lahko, za begunce, za ljudi, ki trpijo. Soočeni smo s pravo humanitarno tragedijo, vendar je res tudi to, da misiji še vedno manjkajo sredstva - kot ves čas poudarjamo in obžalujemo - in da si Svet močno prizadeva za povečanj teh sredstev še preden nalogo prevzamejo Združeni narodi. V vsakem primeru bo do dolgotrajen podvig. V odgovor na vprašanje gospe Harkin pa naj povem, da bi v tem primeru rajši videli prehod kot podaljšanje.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
Čas za vprašanja Svetu se je zaključil.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 19.05, se je nadaljevala ob 21.00.)
