Odnosi med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o odnosih med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu, ki ga je v imenu Odbora za zunanje zadeve predložil gospod Baudis.
Dominique Baudis
poročevalec. - (FR) Gospod predsednik, najprej bi rad poudaril, da je poročilo rezultat zelo konstruktivnega dela z mojimi političnimi skupinami in osebno bi se rad za sodelovanje zahvalil gospodu Howittu, gospe Brepoels in gospe Brantner kot tudi gospe Jäätteenmäki.
Kot veste, se to poročilo nanaša na celotno strategijo za odnose med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu.
Naše delo se je začelo pred nekaj meseci, torej pred dogodki, ki potekajo zdaj v arabskem svetu. Od takrat smo bili povsod - tudi v Zalivu - priča odločnim demonstracijam, ki pozivajo k večjemu spoštovanju človekovih pravic, temeljnih svoboščin in demokracije.
Toda na samem začetku našega dela, celo pred dogodki, je poročilo - in spremembe, ki jih je sprejel odbor - izpostavilo vsa vprašanja, ki so vzrok za nemire. Obsojamo vse oblike diskriminacije - tudi na podlagi spola ali vere -, izpostavljamo vprašanja, povezana z delovnim pravom, socialnimi in sindikalnimi pravicami, svobodo vesti, izražanja in mnenja, pravice žensk, potrebo po reformi pravosodnega sistema, odpravo smrtne kazni in kazni s pohabljenjem ter političnimi pravicami.
Ko so se odvili dogodki v Bahrajnu in po tem, ko smo videli zatiranje demonstracij kot tudi vojaško posredovanje v sosednjih državah, članicah GCC, smo skupaj s poročevalci v senci pripravili vrsto ustnih sprememb, ki nudijo podporo demonstrantom, ki se borijo za svobodo. Izpostavili smo upravičenost njihovih zahtev in obsodili nasilen odziv bahrajnskih oblasti kot tudi vojaško posredovanje držav GCC, ki so sodelovale v zatiranju, ter smo globoko zaskrbljeni zaradi nasilnega odziva ljudi na oblasti. Na koncu pa nudimo polno podporo postopku demokratičnega prehoda.
Seveda to poročilo opredeljuje tudi dolgoročne strateške možnosti. Dotika se potenciala partnerstva na mnogih področjih (geopolitika, energetika, izobraževanje in znanost ter področje regionalnega vključevanja).
Z geopolitičnega vidika Iran očitno predstavlja pristno grožnjo. Med Iranom in Izraelom bi bile zalivske države neizogibno posredna žrtev spora. Te države veliko pričakujejo od nas v smislu poskusov, da Iranu preprečimo razvoj jedrskega orožja. Države GCC, ki predstavljajo četrtino držav članic Arabske lige, imajo zelo pomembno vlogo v mirovnem procesu. Ne pozabimo, da stojijo za arabsko mirovno pobudo.
Kar zadeva energijo, so GCC glavni dobavitelj nafte Evropski uniji, zato je EU zelo odvisna od teh držav, njihove zaloge nafte pa se krčijo in države pripravljajo prehod zahvaljujoč razvoju obnovljive energije. Na tem področju jim lahko pomagamo z našimi izkušnjami.
Na izobraževalni in znanstveni ravni so te države opredelile izobraževanje kot eno od prednostnih nalog. Ker je število univerz in predavateljev omejeno, opažamo, da se vzpostavljajo enote prestižnih ameriških univerz. Žal pa Evropska unija, čeprav je predana, zelo zaostaja za Združenimi državami. Na primer, lansko leto je samo osem študentov iz držav GCC prišlo v Evropo v sklopu programa Erasmus Mundus.
Končno pa na področju regionalnega povezovanja GCC le počasi napreduje. Evropska unija lahko na podlagi svojih izkušenj pomaga, svetuje in nudi znanje; na koncu pa pozivamo k podpisu sporazuma o prosti trgovini, o katerem tečejo pogajanja že več kot 20 let.
Jaroslav Paška
- (SK) Gospod predsednik, države Perzijskega zaliva imajo velik gospodarski potencial, ki nudi številne možnosti večjega sodelovanja z EU. Svet za sodelovanje v Zalivu ima kot Evropska unija resen interes, da se izboljša trgovinsko sodelovanje, kar je torej odvisno od naše sposobnosti, da predstavnikom zalivskih držav sporočimo, kakšne so prednosti na področju sodelovanja.
O mnogih vprašanjih glede gospodarskega upravljanja mednarodne varnosti ali boja proti terorizmu imamo podobno stališče, zato bi bilo škoda omejiti morebitno sodelovanje samo na trgovinsko ali gospodarsko področje. Gotovo se vsi zavedamo, da ima naše sedanje sodelovanje z zalivskimi državami znaten potencial za rast, oblikovanje novega, bolj velikopoteznega načrta za politiko EU v zvezi s Svetom za sodelovanje v Zalivu in njegovimi državami članicami pa bi lahko skupaj s trgovinskimi izboljšanji na podlagi gospodarskega sodelovanja privedlo do tesnejšega partnerstva s predstavniki sodobnega islamskega sveta, kar bi lahko bilo v težkih časih koristen in zanimiv političen plus, ki bi izhajal iz te dejavnosti.
Csanád Szegedi
(HU) Gospod predsednik, tudi jaz sem za to, da začne veljati sporazum o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu. Regija bi lahko postala pomemben strateški partner Evropske unije na področju trgovine, vključno z večjo dobavo nafte. Mislim, da je ključno, da okrepimo gospodarske odnose. Da bi zagotovili konkurenčnost Evropske unije, moramo najti dodatne nove trge in partnerje, na področjih, kjer ima Evropska unija že znatno vlogo, pa je naša prednostna naloga uradna okrepitev odnosov. Uspešen zaključek pogajalskega postopka, ki traja dvajset let, zahteva konstruktiven, vendar prožen pristop obeh strani, da bo mogoče zbližati sedanja, nekoliko toga stališča. Če resno mislimo, da mora biti Evropska unija konkurenčna Združenim državam, Kitajski in Indiji, moramo tudi prodreti na različna gospodarska področja in tržne segmente, kjer so si druge velesile morda že izborile prevlado, in osredotočiti se moramo na naše sedanje tržne prednostne naloge ter povečati njihov pomen.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, najprej bi tudi jaz rada čestitala gospodu Baudisu za to poročilo. Parlament torej podpira nadaljevanje pogajanj med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v kritičnem času.
Dogodki v Bahrajnu kažejo, da je treba politični dialog med obema mednarodnima organizacijama pospešiti. Strinjam se, da lahko šest arabskih držav sproži mirno spremembo družbe, tako da izboljšajo razmere na področju človekovih pravic.
Po drugi strani na dobavo nafte EU vplivajo dogodki v sredozemski regiji. V teh razmerah je sodelovanje med Unijo in Svetom ključno, da se zagotovijo energetske zahteve in izogne povišanju cene nafte na svetovnem trgu.
Mislim tudi, da je čas, da se 20-letna pogajanja zaključijo s podpisom sporazuma o prosti trgovini, kar bi bilo zelo koristno za obe strani.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, nocoj smo tu, da bi razpravljali o poročilih Parlamenta o Svetu za sodelovanje v Zalivu. Slišal sem, da bi nekatere politične skupine raje prestavile to razpravo, da bi bolje razmislile o strateških časih, ki jih preživlja arabski svet.
Dejansko takrat, ko ste začeli pripravljati dokument, nihče ni mogel uganiti, kakšen bo svet danes niti s kakšnimi izzivi se bodo spopadale države in ljudstva celotne arabske regije. Skladno z našim prepričanjem, da je vsaka država drugačna, se Evropska unija odziva na različne razmere z različnimi prilagojenimi odgovori. Včeraj ste slišali Cathy Ashton reči za vse: naj bo Tunizija, Egipt, Libija, Jemen ali Bahrajn, Evropska unija se spopada s številnimi ključnimi izbirami in odločitvami.
Poročilo, o katerem razpravljamo nocoj, se osredotoča na Svet za sodelovanje v Zalivu in njegove države, od katerih se nekatere spopadajo s pozivi svojega prebivalstva, da naj bolj upoštevajo njihove politične, socialne in gospodarske želje. Vlade zalivskih držav se odzivajo na različne načine: znatni finančni svežnji za ublažitev najnujnejših in socialnih potreb, razglasitev političnih reform, prenos nekaterih zakonodajnih pooblastil na izvoljene organe ali odprtost za celovite in vključujoče nacionalne dialoge.
Priča pa smo bili tudi nasilju. V okviru naše nocojšnje razprave to velja zlasti za Bahrajn. To smo pozorno spremljali; Cathy Ashton je večkrat povedala, da jo skrbijo poročila o hudem nasilju na ulicah in znaki naraščajoče sektaške napetosti. Varnostne sile v državi je tudi pozvala k spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Velikokrat je povzdignila glas v pozivu k dialogu kot edini poti naprej. Vse to je potekalo kot mešanica javnih izjav, ki ste jih videli, in neposrednih stikov z zadevnimi oblastmi.
Vprašanje za nas je: kam vse to pelje? Kaj naj bi storila EU? Kako naj beremo vaše poročilo glede na te dogodke? Včeraj je Cathy Ashton dejala, da ji je ljubše sodelovanje kot izolacija, in s tem se strinjam. Vaše poročilo poziva k več in ne manj stikom, s čimer se strinjam. Kot komisar za trgovino bi pozdravil boljše priložnosti za izmenjavo med poslovneži. To je čas, ko moramo biti Evropejci pripravljeni negovati več stikov s prebivalci iz zalivskih držav. Prav tako je čas, ko moramo biti Evropejci pripravljeni pozitivno se odzvati na vse zahteve, da naj Evropa spodbudi edinstveni dialog, ki vodi k reformam.
Ne smemo se izogibati varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, vendar tudi ne smemo narekovati ali vsiliti naših modelov demokracije drugim. Evropa trdno verjame, da morajo reforme priti od znotraj. Mislim, da to drži tudi za države Sveta za sodelovanje v Zalivu. Moja naloga ni Parlamentu govoriti, kako naj se loti poročila, ki ga ima pred sabo. Mislim pa, da moramo razmišljati strateško ter da so dialogi in sodelovanje ključni.
EU bi morala biti pripravljena nuditi vso podporo dialogu in procesom reform v regiji. Pripravljeni smo zagotoviti politično podporo reformi, pa tudi strokovno znanje in izkušnje za reševanje bolj specifičnih vprašanj. Pozdravljamo vsako tako priložnost, toda to je mogoče le, če države v regiji prosijo za našo pomoč.
Še zadnja beseda o območju proste trgovine z Zalivom, za kar sem neposredno odgovoren. Prepričan sem, da bomo lahko, ko pride do pravih okoliščin, nadaljevali na podlagi skupne odločnosti EU, da se spodbudi cilje trgovinskih odnosov v zvezi s Svetom za sodelovanje v Zalivu.
Ni treba poudarjati, da je stabilnost nujen pogoj tako za uveljavitev političnih stikov med vladami in državljani kot za trgovinske tokove in učinkovito poslovanje podjetij. Zahvaljujem se za vašo pozornost in zlasti poročevalcu gospodu Baudisu.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149)
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Mislim, da je nadvse nujno, da EU sestavi bolj velikopotezno politiko v zvezi s Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC) in njegovimi državami članicami, zlasti v času, ko je Evropska unija v gospodarski krizi, in glede na katastrofe - potres skupaj s cunamijem -, ki so prizadele Japonsko. Vesel sem, da poročilo zajema vprašanja, kot so energija v najširšem smislu, industrija, znanstvene raziskave in razvoj izobraževanja. Evropska služba za zunanje delovanje bi torej morala dodeliti več zaposlenih in povečati število diplomatskih misij v državah GCC, da bi dosegli tesnejše sodelovanje.
Menim tudi, da bi morali pozdraviti vsa prizadevanja v sklopu pogajanj o prosti trgovini, da se zajamči varna in zanesljiva dobava surovin. Sodelovanje med EU in GCC bi moralo zajemati nadaljnjo podporo programov za izmenjavo študentov, znanstvenikov in strokovnjakov. Evropski parlament v svojem poročilu poudarja, da je sklenitev sporazuma o prosti trgovini med EU in GCC prednostnega pomena za nadaljnje sodelovanje z našimi sredozemskimi partnerkami. Evropska unija bi zato morala razviti primerno strategijo za podporo procesa regionalnega povezovanja.
Andreas Mölzer
v pisni obliki. - (DE) Kot kaže, ljudje iz šestih držav v Svetu za sodelovanje v Zalivu, ki so mimogrede najpomembnejše trgovinske partnerke EU v arabskem svetu, ne verjamejo, da so reforme, ki so tam potekale zadnja leta, primerne. Ni še jasno, v kolikšni meri bi lahko načrti o ogromnih vložkih v podporo gospodarstev in izboljšanje socialnih razmer v dveh najrevnejših od teh šestih držav lahko pomagali narediti konec sedanjim demonstracijam. Čeprav Svet za sodelovanje v Zalivu oporeka legitimnosti polkovnika Gadafija in podpira zamisel o območju prepovedi letenja, so streljali na demonstratorje v Savdski Arabiji, ki je prav tako država članica, pa tudi v Bahrajnu so z njimi nasilno ravnali. Celo dejstvo, da je Svet za sodelovanje v Zalivu poslal v Bahrajn posebne enote za zaščito pomembnih infrastrukturnih objektov, je sporno, kajti šiitska opozicija poziva mednarodno skupnost, da zaščiti ljudi pred vojaškim posredovanjem. Zdi se, kot bi uvedba območja prepovedi letenja odprla Pandorino skrinjico. EU si ne sme dopustiti, da jo zvlečejo v notranje zadeve držav na Bližnjem vzhodu, in to nam grozi, kajti ravnovesje v Bahrajnu se lahko zelo hitro spremeni. V primeru sporazumov o ponovnem sprejemu smo videli, koliko so sporazumi vredni po vojaškem udaru. Zato bi morali počakati, da vidimo, kako se bo razvila situacija, namesto da zdaj rinemo naprej.
Cristian Dan Preda
Pozdravljam sprejetje poročila gospoda Baudisa, saj mora Evropska unija zdaj bolj kot kdaj koli imeti skladno strategijo za svoje odnose s Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC). Končno imajo države članice te organizacije vse večji vpliv na arabsko-muslimanski svet in lahko igrajo pomembno vlogo v medkulturnem dialogu. Poleg tega menim, da so potrebni posebni ukrepi, da se poveča prepoznavnost Unije v tej regiji in spodbuja vzajemni sporazum. To se lahko doseže z vzpostavitvijo sodelovanja v sektorju tiskanih in avdiovizualnih medijev, da se odpravi pomanjkanje informacij o Evropi. Končno pa menim, da nas nedavni dogodki v Bahrajnu silijo v to, da poskrbimo, da bodo odnosi Unije z GCC trdneje temeljili na spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zaenkrat moramo zagotoviti, da se pozivi demonstratorjev k demokratičnim reformam slišijo kot del pristnega političnega dialoga. Način za rešitev nedavnih sporov v Bahrajnu, na primer, je z vključitvijo civilne družbe in ne nasilnim zatiranjem.
Anna Záborská
v pisni obliki. - (SK) Sporazum o prosti trgovini pomeni manj ovir za vzajemno sodelovanje in trgovino. Zato načeloma podpiram takšen sporazum. Države, ki so članice Sveta za sodelovanje v Zalivu, so nedvomno pomembne trgovinske partnerke, predvsem ker imajo osnovno surovino naše dobe - nafto. Pozdravila sem tudi dejstvo, da poročilo poleg trgovine omenja tudi pomanjkljivosti naših trgovinskih partnerk na področju človekovih pravic. Toda kljub temu sem dolgo oklevala, ali naj glasujem za poročilo. Nekatere države, zastopane v Svetu za sodelovanje v Zalivu, imajo dva obraza. Eden se nam prijazno smeje in pravi, da je naš zaveznik v boju proti islamskemu terorizmu. Drugi pa je slabše viden in vsako leto na milijarde dolarjev prispeva k širjenju "verskega" izobraževanja, ki poziva k nasilju nad kristjani, judi in vsemi nemuslimani. Na koncu sem glasovala za poročilo, ker pričakujem tudi, da nam bo Komisija povedala, kdo zagotavlja finančno podporo za to sovraštvo, ko bo začela podrobno spremljati pojave nasilja proti kristjanom v islamskih državah.
