Dostop javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Cashmana v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o predlogu Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) C6-0184/2008 -.
Michael Cashman
poročevalec. - Gospod predsednik, veselim se te razprave, predvsem pa pričakujem, da bom veliko slišal od tistih, ki niso tako navdušeni nad povečevanjem preglednosti in dostopnostjo javnosti do dokumentov.
Najprej bi se rad zahvalil sedmim ministrom EU, ki so izrazili podporo mojemu poročilu. Predvsem so, navajam: "veseli, da je Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve Parlamenta 17. februarja 2009 sprejel poročilo, ki deli naša videnja glede preglednejše Unije".
Presenetljivo je, da ljudje, ko poskušamo ponovno vzpostaviti povezavo z našimi državljani, ne podprejo preglednosti in odprtosti. Prav tako presenetljivo je, da ko skušamo institucije ponovno približati javnosti, ni dovolj pripravljenosti, da bi povečali možnost nadzora in odgovornost do javnosti.
Nekateri poslanci imajo pomisleke glede tega, ali vse spremembe, ki so predlagane v mojem poročilu, spadajo v področje uporabe pravne podlage uredbe - člen 255 Pogodbe. Rad bi jih pomiril: namen Uredbe (ES) št. 1049/2001 je: "zagotoviti pravico do dostopa javnosti do dokumentov institucij, ki je kar se da široka. Pravica dostopa javnosti do dokumentov teh institucij se nanaša na demokratično naravo teh institucij." Ni treba, da verjamete mojim besedam - natančno povzemam besede iz sodbe sodišča o zadevi Turco. Člen 255 Pogodbe moramo razlagati prav v duhu te sodbe.
Poglejte naš člen 44 o tajnih dokumentih. Preprosto nepošteno je trditi, kot to počne Komisija, da opredelitev dokumentov kot zaupnih ni nikakor povezana z dostopom javnosti do takšnih dokumentov. V skladu s trenutno različico Uredbe (ES) št. 1049/2001 je mogoče dokumente označiti kot zaupne le za namene varovanja bistvenih interesov, zaščitenih v skladu s členom 4(1). Torej povezava že obstaja. Na osnovi te povezave smo samo logično sklepali in vključili pravila o razvrstitvi dokumentov v uredbo samo. Ta pravila, ki so previdno zasnovana na osnovi že veljavnih pravil Sveta in Komisije, določajo omejitve glede pravice dostopa javnosti do dokumentov, prav tako kot to zahteva člen 255, v Pogodbi sami pa ni ničesar, kar bi institucijam preprečevalo sprejetje teh pravil v uredbo.
Poglejte našo spremembo 24, ki se nanaša na agencije in organe, ki so jih vzpostavile institucije. Uredba (ES) št. 1049/2001, kakor je bila spremenjena, bo določila načela, pogoje in omejitve dostopa javnosti do dokumentov teh agencij, vendar pri tem ne določala nobenih obveznosti za te agencije.
Če na primer preberete našo spremembo 29, boste opazili, da se uredba nanaša le na dokumente, ki jih hranijo institucije, čeprav določa standarde, v skladu s katerimi se tudi od agencij pričakuje, da temu sledijo in sprejmejo svoja pravila glede dostopa javnosti do njihovih dokumentov, ki bodo v skladu s skupno izjavo, ki so jo sprejeli Svet, Komisija in Parlament 30. maja 2001.
Naj za tiste, ki temu niso priča, izpostavim žalostno dejstvo, da Svet ni prisoten, da bi dal potrebno težo temu izjemno pomembnemu poročilu.
Vem, da nekatere izmed vas skrbi tudi, da smo z iskanjem šli predaleč, da bi tako zagotovili, da države članice ne bi ogrozile stopnje preglednosti, ki jo nameravamo doseči s to uredbo. Menim, da sem storil veliko, da bi odpravil te skrbi, kot bo to očitno iz sporazumnih sprememb, ki opominjajo države članice na njihove dolžnosti iz člena 10 Pogodbe, da naj ne ovirajo uresničevanja ciljev Skupnosti, vključno s preglednostjo in demokracijo.
Spremembe gospoda Nassauerja bodo verjetno nekoliko pomirile njegovo skupino in druge poslance Evropskega parlamenta, ki jih skrbi, da bodo nekatere zasebne informacije prišle v javno domeno. To se ne bo zgodilo in se ne more zgoditi v skladu z mojim poročilom. Še vedno verjamemo, da bodo osebni in zasebni podatki ostali zaščiteni, zato bom z zanimanjem prisluhnil, zakaj nekateri ljudje nasprotujejo tej uredbi.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za zelo izčrpno poročilo o predlogu Komisije za prenovitev Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki se nanaša na dostop javnosti do dokumentov. Gre za zelo pomembno in varovano temo, zato cenim izjemno delo, ki ga je opravil gospod Cashman, kot tudi drugi aktivni, zainteresirani in usposobljeni ljudje v tem Parlamentu.
Gre za temo, ki se dotika temeljnih in nekoliko spornih pravic državljanov, združenj in podjetij. Skrbno moramo preučiti potrebne spremembe, ki bodo opravljene v tej uredbi, prav tako pa moramo ostati osredotočeni na odprtost. Vse tri institucije so se strinjale, da je Uredba (ES) št. 1049/2001 izjemno dobro delovala v zadnjih osmih letih. Parlament, Svet in Komisija so sedaj bolj odprti, kot so bili kdaj koli poprej. Lahko rečemo, da je sprememba pravil pripeljala do spremembe prakse in do spremembe mišljenja in obnašanja.
Istočasno se Parlament, Svet in Komisija tudi strinjajo, da so bili legitimni interesi deležni ustreznega varstva. Ne smemo pozabiti, da so institucije EU odobrile dostop do večjega števila dokumentov, medtem ko je bil zabeležen upad števila in stopnje zavrnitev. Upam torej, da se tudi vi strinjate s tem, da se je Uredba (ES) št. 1049/2001 izkala kot uporabna. Zato popolna prenovitev ni potrebna.
Ob tem je treba omeniti, da je mogoče celo dobro orodje izboljšati. Kot je omenil že poročevalec, nam kot pravna podlaga služi člen 255 Pogodbe. Ob upoštevanju tega mora uredba določiti načela in omejitve, ki urejajo pravice državljanov glede dostopa do dokumentov. V zvezi s predloženim poročilom opažam, da nekatere spremembe presegajo področje uporabe člena 255 Pogodbe in zato teh sprememb ni mogoče sprejeti. Vendar - in tu gre za pomemben "vendar" - opozarjajo na pomembna vprašanja, ki jih je mogoče obravnavati v drugačnem kontekstu. Komisija bo to vsekakor obravnavala na odprt, konstruktiven in pragmatičen način.
Občasno ocenjevanje, ali zakonodaja dobro deluje in dosega svoje cilje, je dobra praksa in prav v tem duhu je Komisija pripravila svoj predlog za prenovo uredbe. Uporaba načina prenovitve sovpada s ciljem boljše priprave zakonodaje. Ker se ta uredba nanaša na temeljne pravice državljanov, je zelo pomembno, da sprejmemo eno samo pravno besedilo, ki bo jasno in berljivo.
Način prenovitve zakonodajnega telesa ne omejuje nič bolj kot običajen način spreminjanja zakonodaje. Ne glede na izbiro načina prenovitve zakonodajno telo Skupnosti ne sme preseči namena predloga.
Zavezani smo nenehnemu izboljševanju preglednosti in odprtosti in trdno verjamemo, da je to dober način, kako to doseči. V zvezi s tem moram omeniti, da se številne spremembe nanašajo na določbe Uredbe (ES) št. 1049/2001, za katere Komisija ni predlagala sprememb. Teh ne moremo sprejeti, ker presegajo področje uporabe predloga Komisije.
Seveda je Komisija pripravljena sprejeti dobre ideje, čeprav smo trenutno še vedno v začetni fazi postopka. Rada bi potrdila, da je Komisija pripravljena na razprave z obema sozakonodajalcema in da želimo poiskati skupno stališče, na osnovi katerega bi bilo mogoče doseči uravnoteženo in obvladljivo kompromisno besedilo. Vendar pa Komisija, potem ko sozakonodajalca izrazita svoje stališče, raje predloži spremenjen predlog. Ne moremo in ne bomo prejudicirali ali predvidevali razprav ali pogajanj.
Prav tako ne smemo pozabiti na spremembe, ki jih bo glede tega pomembnega vprašanja prinesla Lizbonska pogodba - če in ko bo začela veljati. Takrat bo Uredba (ES) št. 1049/2001 veljala za vse institucije, organe, agencije in urade Evropske unije, četudi v omejenem obsegu za Evropsko sodišče, Evropsko centralno banko in Evropsko investicijsko banko. Lizbonska strategija bo za državljane pomenila velik napredek, ko bodo vsi organi EU uporabili skupno zbirko pravil o dostopu do dokumentov. Takšna zbirka pravil zagotavlja doslednost, vendar pa mora biti prirejena tako, da ustreza velikemu številu organov z zelo različnimi pristojnostmi in pooblastili.
Prav tako želim ponoviti to, kar sem govorila že ob prejšnjih priložnostih v tem Parlamentu in drugje. Uredba (ES) št. 1049/2001 je mejnik politike o preglednosti, vendar moramo hkrati misliti tudi na to, kaj lahko na proaktiven način storimo izven formalne zakonodaje. Zaradi tega sem 20. januarja na srečanju skupnega Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve oznanila, da pripravljam pobudo za pripravo akcijskega načrta glede odprtosti. V tem akcijskem dokumentu nameravam med drugim obravnavati izboljšane registre, večjo prijaznost do uporabnikov in dostopnost, aktivno razširjanje in hitrejšo objavo dokumentov, seveda pa ob tem nadaljevati razpravo z drugimi institucijami EU. Gre za pragmatičen in učinkovit način vključevanja preglednosti v vse naše politike. Drugim moramo biti vzor.
V tem duhu bi morali obravnavati tudi načine, s katerimi bi naše institucije in način njihovega delovanja postali razumljivejši državljanom. Potrebujemo aktivno politiko obveščanja državljanov in seznanjanja, kako vseevropske politike vplivajo na njihovo vsakodnevno življenje. Uredba (ES) št. 1049/2001 je seveda pomembno orodje, vendar šteje le, razen pravnega besedila, kako vse to uveljavimo v praksi.
Če povzamem stališče Komisije glede poročila gospoda Cashmana v tej fazi postopka, lahko povem naslednje. Nekaterih sprememb Komisija ne more sprejeti, ker presegajo pravno podlago člena 255 Pogodbe. So tudi druge spremembe, ki jih ne moremo sprejeti, ker presegajo področje uporabe predlaganih sprememb Komisije, v nekaterih primerih pa te spremembe vseeno izpostavljajo pomembna vprašanja, ki jih je mogoče obravnavati v drugačnem kontekstu. Komisija je tudi vedno pripravljena sprejeti dobre ideje, ne glede na to, v kakšnem kontekstu že so. Ko bo na voljo stališče Parlamenta in Sveta, bomo pripravili tretje stališče v tem institucionalnem trikotniku.
Veselim se zanimive in premišljene provokativne razprave, ki nas čaka. Glede na temo je to popolnoma razumljivo, naši državljani pa upravičeno pričakujejo jasno in dobro delujočo zakonodajo o dostopu javnosti do naših dokumentov.
Monica Frassoni
Gospod predsednik, gospe in gospodje, na voljo imam eno minuto za Odbor za pravne zadeve in eno minuto za skupino Zelenih/Evropske svobodne zveze. Zato ju bom združila, saj imata ti dve temi v tem primeru veliko skupnega.
Gospod predsednik, v Odboru za pravne zadeve smo podrobno obravnavali vprašanje prenove. Kar na začetku bom povedala, da s tem sploh nismo zadovoljni: menimo, da postopek prenove za tovrstni zakon ni bila najboljša odločitev, tudi zaradi tega ne, ker je glavna naloga, ki jo moramo opraviti pri tem, kot je povedala že komisarka, razumeti, kako izboljšati uredbo, ki je precej dobro delovala, vendar bi lahko bila še boljša. Zaradi tega bo rezultat, pa naj bo ta dosežen z uporabo tega postopka ali z uporabo praktičnih predlogov, ki so bili podani, zagotovo korak nazaj v primerjavi s trenutnimi razmerami. Zato moramo v zvezi s tem nekaj storiti, to pa je težje storiti s postopkom prenove kot s polnim zakonodajnim mandatom.
Druga stvar, ki jo želim povedati, je, da nima nobenega smisla, da se vrtimo kot maček okrog vrele kaše: Veseli me, da je komisarka najavila pobude o preglednosti in odprtosti, vendar ostaja dejstvo, da predlog Komisije dokumente, ki so trenutno odprti in pregledni, izključuje iz področja uporabe te zakonodaje. To drži kot pribito, prav tako tudi drži, da so številne države članice, vključno z njeno, jasno in glasno povedale, da to ni sprejemljivo.
Če želimo danes izboljšati del zakonodaje, ne moremo kar vsi zagovarjati trenutnega stanja, ker če je tako, tvegamo, da bomo manj pregledni, manj razumljivi in celo manj demokratični, če lahko tako rečem.
Anneli Jäätteenmäki
Gospod predsednik, preglednost je osnova za demokracijo. Žal se Evropska unija ne more pohvaliti s svojo preglednostjo. Spremeniti je treba direktive, hkrati pa tudi odnos. Kaj lahko poveste o izjavi Sveta, da zunanjim osebam ni dovoljeno izročati dokumentov, ki se nanašajo na pravno svetovanje v zvezi z zakonodajnim postopkom? Zunanje osebe, državljani, če tako hočete, jih potem ne smejo prejemati. Ne morem razumeti kako so lahko evropski državljani zunanje osebe.
Zatorej moramo spremeniti obnašanje. Zakonodaja se mora spremeniti, da bi tako zakonodajni dokumenti Sveta, Parlamenta in Komisije postali pregledni, pri tem pa je poudarek predvsem na zakonodajnih dokumentih. Če naredim primerjavo z mojo državo in finskim parlamentom, si ne morem predstavljati, da bi bile izjave njegovega Odbora za ustavno pravo zaupne narave. To bi pomenilo, da ljudje ne bi izvedeli razlogov, zakaj je bil ta ali oni zakon sprejet; Svet pa pravi, da ne smemo govoriti o ničemer, ker javnost predstavlja zunanjo osebo.
Pri zakonodaji, pri oblikovanju direktiv, pri vsem moramo stremeti za tem, da bi povečali preglednost, prav tako pa obstaja še veliko možnosti za izboljšanje postopkov glasovanja. Imeti bi morali elektronsko glasovanje ...
(Predsednik je prekinil govornico)
David Hammerstein
Gospod predsednik, komisarka, ne bi smeli zamuditi priložnosti, ki jo ponuja to odlično poročilo v zvezi z doseganjem sporazuma v prvi obravnavi - govorim o tem mandatu Parlamenta -, da bi tako pripravili zakonodajo, ki bi zagotavljala večjo preglednost pri dostopanju do dokumentov. Izgovori niso sprejemljivi in upam, da imamo čas in zdravo pamet, potrebno za dosego takšnega sporazuma o tem odličnem poročilu.
V tem poročilu smo v Odboru za peticije izrazili našo zaskrbljenost glede dejstva, da ima v primerih postopkov za ugotavljanje kršitev proti državi članici, ki so sproženi na osnovi peticije državljanov, država članica pravico zavrniti dostop do javnih dokumentov, ki se uporabljajo v teh postopkih za ugotavljanje kršitev, ter s tem izključi sodelovanje državljanov.
Prav tako smo zelo zaskrbljeni zaradi pomanjkanja interoperabilnosti in tehnične blokade, ki obstaja v Evropskem parlamentu v zvezi z uporabo interoperabilnih dokumentov, se pravi dokumentov odprtega standarda, ki niso skladni s programsko opremo in platformo IT, ki jo trenutno uporablja Parlament, in je specifična za eno samo podjetje.
Dejstvo je, da evropske institucije ne jamčijo državljanom pravega dostopa do vsebine dokumentov, ne da bi pri tem uporabljale diskriminacijo tehnične narave. To je nesprejemljivo, saj ljudje ne morejo dostopati do dokumentov, ki jih pripravljamo. Sedaj, ko govorim, nihče ne more dostopati do tega, kar povem, brez tehnične platforme, ki jo ponuja posebno podjetje, ki ima monopol nad temi informacijami. To je nekaj, kar je v nasprotju s preglednostjo in dostopom do informacij.
Charlotte Cederschiöld
Gospod predsednik, popolnoma se strinjamo s cilji in zavezami gospoda Cashmana glede preglednosti, vendar ne smemo pozabiti, da bo pri tem prišlo do prenove uredbe. Skupaj smo potrdili trenutno zakonodajo o preglednosti. Štiri skandinavske države članice so v pismu odboru glede te uredbe navedle, da povečuje zaupanje državljanov v EU, hkrati pa zagotavlja največjo stopnjo preglednosti. Z gospodom Cashmanom sem vedno dobro sodelovala, tokrat pa nisva imela dovolj časa, da bi razrešila vsa nejasna vprašanja. Povedano drugače, smo zelo na začetku procesa, vseeno pa pozdravljam številne predloge in z veseljem pričakujem naše nadaljnje sodelovanje.
Ko je bila sprejeta uredba o preglednosti, so bili za pozitivno glasovanje ključnega pomena pozitivni glasovi skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov. Tudi tokrat bodo glasovi skupine PPE-DE verjetno zelo pomembni za končni rezultat, ki bo verjetno dosežen v novem parlamentu. Skupina PPE-DE bo svoje glasove uporabila za krepitev pravne gotovosti, predvidljivosti in jasnosti po oblikovanju pravil v nadaljnjem procesu. Želimo večjo preglednost, državljanom pa mora biti zagotovljena možnost, da spremljajo demokratično razpravo. Verjamemo, da ta zadeva zahteva obsežnejše priprave, da se izvedejo običajne ocene učinka na primer v zvezi z načinom delovanja institucij.
Razprave so bile deležne številnih sprememb, od 40 do 50, ki se nanašajo na pravico Komisije do pobude. Pri tem želim dodati le še to, da ne bi smele povzročiti še večje nejasnosti, saj bi bilo to v nasprotju z namenom prenove. Današnji predlog bo verjetno po volitvah spremenjen. Skupina PPE-DE želi zagotoviti stopnjo preglednosti, ki jo lahko podprejo vsi državljani EU in države članice. Da bi bilo to mogoče, morajo vpleteni poznati pravila - kar je tudi namen predloga. Če ni jasnih navodil, ni mogoče uporabljati niti sankcij. V zvezi s sankcijami že obstaja zakonodaja, ki jo je treba upoštevati. Zato na predlog gledamo kot na še nedokončan izdelek, vseeno pa se v celoti strinjamo z gospodom Cashmanom, da mora imeti za posledico večjo preglednost, kar smo tudi navedli v naših spremembah. Preglednost je pomemben del demokracije.
Za skupino PPE-DE imam na voljo pet minut, ali lahko povem le še nekaj besed?
(SV) Podpiramo preglednost, vendar se pri tem želimo izogniti naivnosti, zaradi katere bi ljudje lahko bili izpostavljeni zlorabi ali nevarnosti.
Ali bo skupina PPE-DE sedaj izgubila tri minute?
Predsednik
Ne vem, kaj naj rečem. Dnevni red navaja dve minuti, vendar sem prepričan, da boste še imeli priložnost spregovoriti.
Costas Botopoulos
v imenu skupine PSE. - Gospod predsednik, govoril bom v angleščini v čast našemu poročevalcu. Parlament s tem zelo zanimivim poročilom izvaja tri stvari. V prvi vrsti upošteva realnost. Govorimo o zasebnosti v času interneta in ne o zasebnosti kot abstraktnem pojmu. Pri tem upoštevamo uporabo Uredbe (ES) št. 1049/2001, ki se je že nekaj časa uporabljala za reševanje problemov, vendar tudi zelo koristno.
Pri tem upoštevamo Listino o temeljnih pravicah, predloge varuha človekovih pravic in drugih organizacij ter sodno prakso sodišča. Prav tako upoštevamo pravi predlog Komisije, skupaj z njegovimi možnostmi in pomanjkljivostmi - in menim, da obstaja kar nekaj pomanjkljivosti.
Druga točka je - in ta je zelo zanimiva -, da to poročilo temelji na načelih in ne na podrobnih določbah, ravnotežju med dostopom do dokumentov in varovanjem zasebnega življenja; posplošenem dostopu do dokumentov, vendar z zelo točnimi pravili; zelo pomembnem razlikovanju med javnimi in zasebnimi interesi in to navedbo evropskega javnega interesa, ki je zelo pomemben za vse nas, ki imamo radi Evropo; razlikovanjem med zakonodajnimi in nezakonodajnimi postopki, kar je tudi zanimivo; enakopravnostjo med preglednostjo v EU in preglednostjo v državi članici.
In zadnje, najpomembnejše je, da poskuša to poročilo vzpostaviti popoln sistem preglednosti - ne preglednosti za vsako institucijo posebej, ampak preglednosti na medinstitucionalni osnovi, kjer so upoštevane vse institucije, prav tako pa se upoštevajo načela dobrega upravljanja in Listina o temeljnih pravicah. Obstaja tudi zelo običajna vrsta tajnih informacij, čeprav z imeni iz vohunskih filmov, kot so EU zaupno, EU strogo tajno, vendar je tudi v tem primeru treba imeti skupno zbirko pravil.
Poskušamo zagotoviti preglednost, ki bi veljala kot splošno pravilo, z izjemami, kadar so le te utemeljene na osnovi varovanja drugih pravic, pa tudi vzpostaviti skupen komplet pravil, v katerem je preglednost najpomembnejša, hkrati pa so upoštevane tudi druge izjeme.
Marco Cappato
Gospod predsednik, gospe in gospodje, naj se najprej opravičim, ker verjetno ne bom mogel počakati na odgovor komisarke. Menim, da v tej razpravi manjka ena izmed bistvenih zadev, in ta je Svet, ki v razpravi sploh ni sodeloval, tudi na stopnji odbora ne. Prav to je pomembna točka: obstaja, predvsem znotraj Sveta, zamisel o Evropi, kot vsoti vlad nacionalnih držav. Zaradi tega so, ko se te vlade srečajo kot zakonodajalci, te zadeve, recimo temu, zaupne; državljani morajo počakati na končni rezultat.
To je preprosto nedopustno, saj vemo, da ima Evropska unija zakonodajne pristojnosti, državljani pa imajo pravico do informacij v celotnem zakonodajnem procesu. Kot je bilo potrjeno in dokazano v sodbi v primeru Maurizio Turco, imajo državljani pravico biti obveščeni o stališčih nacionalnih delegacij v Svetu, kot tudi o pravnih mnenjih. Prav zaradi tega v celoti podpiramo poročilo gospoda Cashmana, ki vsebuje različne ideje o Evropi, ideje o evropski demokraciji.
Prav tako menim, da moramo gospoda Cashmana podpreti pri njegovem poskusu priprave predloga, ki presega predlog, ki ga je pripravila Komisija. Evropska komisija bi naredila napako, če bi od nas zahtevala, da svoje dejavnosti kot zakonodajno telo omejimo samo na predloge, ki jih poda sama. Verjamem, da je naša pravica glede podaljšanja mandata navedena v pogodbah. Upam, da bo gospod Cashman sprejel spremembe, ki smo jih predlagali, predvsem o večji finančni preglednosti, in verjamem, da moramo kot Evropski parlament dajati dober zgled.
V današnjem tisku sem prebral, da je naša odločitev o objavi prisotnosti v Parlamentu - to nima nič skupnega s tem poročilom -, odločitev, ki je bila sprejeta v tem Parlamentu, naletela na tehnične probleme, zaradi katerih je ne bo mogoče začeti izvajati pred evropskimi volitvami. Nobenih tehničnih problemov ni, to lahko storimo hitro in enostavno in upam, da bomo kot Parlament postali dober zgled v zvezi s tem, kot tudi v zvezi s potrebnimi in pozitivnimi spremembami poročevalca glede predloga Komisije za boljši dostop do dokumentov. Pričakujemo, da bomo iz praznih klopi Sveta prej ali slej prejeli kakšno informacijo, pa tudi če bo le javna obrazložitev razlogov, zakaj nasprotujejo našim predlogom. Veliko poguma bodo potrebovali, da bodo javno zagovarjali idejo o Evropi, ki mora svoje odločitve glede zakonodaje sprejemati v tajnosti, nekaj, kar je po mojem mnenju popolnoma nesprejemljivo.
Eva-Britt Svensson
Gospod predsednik, preglednost in dostop javnosti v zvezi z vsem, kar se nanaša na zakonodajo in politične odločitve, je eden izmed najpomembnejših dejavnikov, na katerem temelji demokratična družba Preglednost in dostop javnosti ustvarjata občutek udeleženosti in zaupanja v politični sistem. Nasprotno - tajnost in zadrževaje dokumentov - ustvarja nezaupanje in občutek izključenosti in lahko včasih pripomore k pojavu korupcije in zlorab pristojnosti.
Vse več nacionalne zakonodaje z uporabo načela dostopa javnosti, ki ga na primer uporabljamo na Švedskem, se sedaj pripravlja na ravni EU. Odločanje se je preneslo na raven EU, vendar pa temu nista sledila tudi preglednost in dostop javnosti. Seveda naši državljani to opažajo in prav to je eden izmed razlogov, zakaj imamo tako nizko udeležbo na volitvah v Evropski parlament. Državljani le s težavo prodrejo in razumejo postopek odločanja znotraj sistema EU in povsem upravičeno menijo, da se na ravni EU odločitve sprejemajo ter zakonodaja pripravlja, ne da bi jim bila zagotovljena prava možnost, da preučijo celotno dokumentacijo. Zaradi tega nimajo nobene možnosti, da bi obravnavali, razpravljali ali vplivali na nosilce odločanja.
Vsi želimo povečati udeležbo na parlamentarnih volitvah, vendar če hočemo pri tem uspeti, kampanje in prigovarjanje glede udeležbe na volitvah preprosto ne zadostujejo. Da bi to bilo smiselno, moramo storiti vse, kar je v naših močeh, da bi državljanom zagotovili informacije in povečali njihovo ozaveščenost. Z državljani moramo vzpostaviti dialog in opustiti enostransko posredovanje informacij od zgoraj. Dostop javnosti mora biti glavno načelo, tajnost mora biti le izjema. Zagotovljena mora biti posebna metoda, ki bo omogočala tajnost v posebnih primerih, vendar morajo za to obstajati tehtni razlogi.
Skupaj s Konfederalno skupino Evropske združene levice/Zelene nordijske levice smo predložili spremembe, ki bi med drugim razširile opredelitve dokumentov, zagotovile dostop javnosti do večjega števila dokumentov in posameznim državam članicam preprečile vložiti veto. Komisarka Wallström je dejala, da je mogoče dobro orodje vedno izboljšati. Žal to poročilo ne bo prineslo izboljšav, ampak bo stvari le še poslabšalo. Vendar pa ga je mogoče izboljšati tako, da podprete spremembe, ki sem jih predložila sama in skupina GUE/NGL. Zato v imenu demokracije glasujte za spremembe GUE/NGL in povečajte možnost vključenosti državljanov.
Hanne Dahl
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Hvala, gospod predsednik, gospod Cashman je pripravil dobro poročilo, ki ga popolnoma podpiram. Sprememba Pobude za preglednost 2008, ki jo je izvedla Komisija, bo otežila dostop do dokumentov EU. Če bo to poročilo sprejeto, bo to napako v veliki meri odpravilo. Vendar pa še vedno ne bo vključevala dostopa do svetovalnih delovnih skupin znotraj Komisije. V skladu z izjavo organizacije Alter-EU tik pred božičem smo zadovoljivo navedli informacije le o dveh tretjinah članov delovnih skupin, ki sodelujejo pri pripravi zakonodajnih predlogov znotraj EU. To je popolnoma nesprejemljivo. Kot državljan želim vedeti, ali pri pripravi pobude za izboljšanje javnega zdravja Komisiji svetujejo lobisti za tobačno industrijo ali zdravstvene organizacije. Prav tako želim vedeti, ali pri pripravi načrta za vodno okolje sodeluje kemična industrija ali okoljske organizacije.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, eden izmed razlogov, zakaj smo se ujeli v past globalizacije, je v tem, da se nismo izognili pasti Evrope. Past Evrope je v bistvu naša napaka, tako takrat, kot tudi sedaj, ker nismo ukrepali v skladu s preskušenimi načeli preglednosti skandinavskih in drugih držav.
Poslanec v tem Parlamentu sem že 10 let in ni naključje, da sem se kmalu po prihodu - ne s tem namenom, vendar sem to hitro spoznal - začel spraševati: "Presneto, preglednost je ključno vprašanje", in zaradi tega sem v letu 2000 vzpostavil pobudo za preglednost v Evropi. Komisija je sprejela celotno besedilo pobude, napaka je le v tem, da še vedno vsebuje le malo vsebine.
Komisarka, preberete lahko, kaj sem v dolgem govoru na vrhu v Nici povedal vaši sodržavljanki Anni Lindh v zvezi s tem. Ker ste tudi sami s Švedske, razumete, o čem govorim. Veste, kaj moramo res storiti.
Vendar pa je v Evropski uniji realnost takšna, da se vedno, ko obravnavamo vprašanja, povezana s preglednostjo, zdi, kot da bi poskušali očistiti plaz z lopato. Ne moremo in ne moremo se prebiti skozenj, nov sneg pa še vedno naletava. Obstaja le en način, kako rešiti to Evropsko unijo in nemudoma zagotoviti pravo preglednost, ki temelji na švedskem modelu in ameriškem zakonu o prostem dostopu do informacij. Brez tega se boste morali spopasti še z veliko plazovi, ki pa bodo prizadeli poseljena območja.
Manfred Weber
(DE) Gospod predsednik, komisarka, dame in gospodje, o zakonih se na evropski ravni odločamo v imenu nekaj sto milijonov ljudi in prav zaradi tega je preglednost nujno potrebna. Vsi se strinjamo glede cilja - preglednost je pomembna, prav tako pa menim, da nam kot Evropskemu parlamentu ni treba ničesar skrivati. Smo pod žarometi medijev, opazujejo nas novinarji, naše delo je že tako ali tako pregledno.
Vsi se strinjamo glede cilja, vendar nam mora biti zagotovljena možnost, da razpravljamo o metodah, kako to doseči in samo zaradi tega, ker nekdo nasprotuje in želi popolnoma preučiti te metode, to ne pomeni, da želi karkoli prikriti. Takšni ljudje pogostokrat le zastavljajo vprašanja. V skupini Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov imamo veliko kritičnih vprašanj, kot je vprašanje o postopku o konkurenci v Svetu, kot je vprašanje o tem, ali moramo zagotoviti, da bodo javni vsi dokumenti pravne službe, kot je vprašanje, ali naj bodo zasebne zadeve poslancev Evropskega parlamenta predmet javne razprave. Borimo se za varstvo podatkov naših državljanov, pa vendar se od poslancev v Evropskem parlamentu pričakuje, da bo vse v zvezi z njimi javno. Postavljanje tovrstnih vprašanje je dovoljeno.
Ključna točka, razlog, zakaj v naši skupini vlada precejšen skepticizem, je vprašanje zakonodajnega postopka. Na glasovanju si lahko vsakdo ogleda, kako je glasoval posamezni poslanec Evropskega parlamenta. Vsi poslanci Evropskega parlamenta so odgovorni za svoje glasovanje. Glede na trenutno stanje je to že sedaj več kot očitno. V zakonodajnem postopku v trialogu, ko obravnava poteka še med nami samimi, mora biti prav tako zagotovljen čas za pogajanja.
Če bi bilo vse javno, oblika pogajanj, kot jo imamo danes, ne bi več obstajala, saj bi iskanje in doseganje političnih kompromisov pomenilo izpostavljanje samega sebe. Prav zaradi tega v skupini še vedno obstaja veliko skepticizma glede tega predloga. Končno stališče naše skupine bomo zavzeli danes zvečer.
V imenu svoje skupine bi rad pojasnil eno stvar, in sicer, da tudi mi želimo preglednost, vendar pa mora še vedno potekati razprava glede metod za doseganje tega. Glede cilja se vsi strinjamo. Če pogledamo posamezne evropske institucije, problem ni v Parlamentu. Problem predstavlja Svet, ki danes tu ni zastopan, saj ne vemo popolnoma ničesar, kaj se dogaja v delovnih skupinah Sveta.
Inger Segelström
(SV) Gospod predsednik, komisarka Wallström, najprej bi se rada zahvalila gospodu Cashmanu in drugim, ki so pripomogli k temu, da bomo kmalu naredili nov in dolgo pričakovan korak k temu, da bo naše delo dostopnejše našim državljanom. Tudi podpredsednica in komisarka Wallströmova si je dolgo in močno prizadevala za to.
Ko se je Švedska pridružila EU, je mnoge ljudi skrbelo, da bodo dokumenti uhajali iz države, ki ima zelo močno načelo dostopa javnosti, vendar se to ni zgodilo. O tem lahko kaj več pove gospod Cashman, saj če nekdo zagovarja preglednost in dostopnost, potem bo tudi vedel, kje so omejitve glede delovnega gradiva, zaupnosti in razkritja.
V Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve se je skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov vzdržala glasovanja. Upam, da sedaj podpirate večji dostop javnosti znotraj EU, tako da bo lahko švedsko predsedstvo, skupaj z vsemi nami, nadaljevalo s tem pomembnim in ključnim demokratičnim vprašanjem za vse državljane EU. Vendar razumem oklevanje skupine PPE-DE -nenazadnje je ravno vaša skupina zagotovila, da smo bili prisiljeni v tajno glasovanje na začetku pristopnih pogajanj Turčije. Ali si to želite? Upam, da bo sedaj Parlament enoten in da bomo našim volivcem na volitvah EU, ki bodo junija, lahko ponosno povedali, da bo EU vse bolj odprta - da nimamo nobenih skrivnih načrtov in da želimo, da nas skrbno nadzirajo in presojajo na podlagi tega, kar počnemo - na pregleden način, na katerega smo lahko ponosni. Počnemo veliko dobri stvari in dobro bi bilo, če bi lahko državljani bolje spremljali delo, ki ga opravljamo.
Bogusław Rogalski
(PL) Gospod predsednik, vsem je jasno, da mora postopek sprejemanja odločitev institucij in organov Skupnosti potekati na odprt in javen način. Prav to je osnova za demokracijo. Na osnovi tega načela morajo imeti državljani in izvoljeni organi najširši možni dostop do dokumentov, ki jih hranijo evropske institucije, kamor spada tudi ta Parlament. Tako bodo državljani lahko dejansko sodelovali v političnem procesu in od javnih organov zahtevali pojasnila.
Ne glede na prizadevanja evropskih institucij, da bi povečale odprtost in preglednost, razmere na žalost še zdaleč niso zadovoljive. Odbor za peticije je navedel, da se države zavedajo pomanjkljivosti in napak pri izvajanju te pravice. Izjemno pomembno je, da se pri postopkih za ugotavljanje kršitev pravic, ki so pogostokrat posledica peticij državljanov, državljanom zagotovi popoln dostop do vseh dokumentov v vsaki fazi prizadevanja za zagotavljanje njihovih pravic. To bi moralo veljati tudi za dokumente, ki jih evropskih institucijam predložijo države članice. To je povzročalo veliko težav, celo Komisiji v primeru nemškega Jugendamta, kjer je bil dostop do informacij močno omejen, čeprav je šlo za javne informacije.
Še enkrat bi rad poudaril, da mora enostaven dostop predlagateljev do informacij, ki jih potrebujejo, predstavljati osnovo za uspeh pobude za preglednost v Evropi. To se zahteva v skladu z načeli demokracije.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, problem odtujevanja javnosti od politike v EU je nekaj, kar vsi dobro poznamo, prav zaradi tega vedno znova poskušamo prikazati našo prijaznost to državljanov. To vključuje tudi redno ponavljajoče se pobude glede poenostavitve dostopa do dokumentov Parlamenta, Sveta in Komisije.
Internet predstavlja enostavno in poceni orodje, da to dosežemo. Spletno mesto EU je bilo prenovljeno, tako da je sedaj vsaj brskanje po teh straneh bolj logično in enostavnejše, kot je bilo v preteklosti. Prav s to prisotnostjo na internetu EU izpostavlja pomen večjezičnosti kot pomembnega dejavnika pri doseganju večje preglednosti, upravičenosti in učinkovitosti znotraj Unije. Kljub temu v realnosti ne izpolnjuje tega, kar od sebe zahteva. V praksi bi z dosledno uporabo treh delovnih jezikov, nemščine, angleščine in francoščine, lahko pokrili večino prebivalstva.
Tudi v prisotnosti trenutnega predsedstva na internetu, ki je v angleškem, francoskem in češkem jeziku, se ne upošteva dejstva, da je nemščina z 18 % deležem domačih govorcev v EU jezik z največjim številom domačih govorcev v Uniji in da ga kot tuj jezik uporablja še dodatnih 14 % državljanov EU. Menim, da je čas, da se temu končno posveti večja pozornost.
Sirpa Pietikäinen
Gospod predsednik, dostop do informacij je eden izmed temeljih gradnikov demokracije. Ljudem mora biti zagotovljen kar najširši možni dostop do vseh informacij že v začetnih fazah odločanja institucij oziroma o ozadjih za sprejetje teh odločitev, tako da lahko v celoti sodelujejo pri oblikovanju politik.
EU si prizadeva biti bolj demokratična in dostopna svojim državljanom, zato je odobritev najširšega možnega dostopa do dokumentov EU ključnega pomena v prizadevanjih Unije za večje zaupanje državljanov v njene institucije in celotno upravičenost njenih ustanov. Prav zaradi tega sem bila razočarana nad predlogom Komisije v zvezi s to uredbo, čeprav želim izreči pohvale poročevalcu za zelo dobro, predano in strokovno delo, ki ga je opravil v zvezi s tem.
Prav tako bi se rada zahvalila gospe Jäätteenmäki za njena izjemna prizadevanja glede tega vprašanja. Oba sta se držala vodilnih načel odprtosti in preglednosti, pri čemer je zavrnitev dostopa do katerega koli dokumenta, ki ga hrani institucija, le izjema. Takšne izjeme so v nekaterih primerih potrebne, vendar morajo biti čim bolj omejene in morajo temeljiti na jasno opredeljeni podlagi.
Prav tako pozdravljam pobude za iskanje proaktivnejšega in jasnejšega razkrivanja dokumentov preko izboljšanih podatkovnih baz na internetu. Dostopanje do dokumentov prav tako temelji na iskanju. Informacije so pogosto na internetu, vendar so skrite v zapletenih podatkovnih bazah in na tem področju je vsekakor potrebnega več razvoja.
Kolegi, smo branitelji demokracije in bi zaradi tega morali biti dejavnejši. Pri zagovarjanju večje preglednosti in boljšega dostopa do vseh dokumentov moramo biti zelo pogumni. Menim, da sedaj ni pravi čas za kompromise, saj bi lahko s tem ogrozili naš status dobrih nosilcev odločanja tudi v očeh naših volivcev.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gospod predsednik, najprej želim čestitati Michaelu Cashmanu za izjemno poročilo, ki se nanaša na enega najpomembnejših vidikov evropske demokracije.
Evropska unija je deležna načrtnih sprememb in preoblikovanja. Žal komunikacija med Evropsko unijo in njenimi državljani ne sledi tem spremembam. Podobno velja tudi za dostop do dokumentov in informacij, ki so namenjeni državljanom samim.
Preglednost je temeljno načelo Evropske unije, določeno v členu 255 Pogodbe ES. Vsak državljan Evropske unije in vse fizične ali pravne osebe, ki bivajo ali imajo sedež v državi članici, imajo pravico do dostopa do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije.
Državljani Evrope bodo bolj zainteresirani in bodo pridobili večje zaupanje v institucije EU, poslance Evropskega parlamenta in državne politike le, če jim bomo zagotovili resnične in popolne informacije. Naša dolžnost je, da preglednost in učinkovitost institucij Evropske unije kar najbolj izboljšamo. Osredotočiti se moramo na zagotavljanje lažjega dostopa uporabnikov do informacij in na nenehno poenostavljanje sistema in njegovih orodij.
Čeprav jo je možno še izboljšati in poenostaviti, uredba, ki vpliva na to poročilo, zagotavlja trdno pravno podlago. Zato mi je žal, da Komisija ni obravnavala poročevalčevega predloga o preglednosti iz leta 2006.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, dostop do dokumentov predstavlja en del postopka zagotavljanja preglednosti, vendar so še številna druga vprašanja. Uporaba dokumentov in informacij je ključnega pomena in eden izmed velikih problemov, s katerimi se soočamo - kar tudi priznavamo, trenutno prisotna komisarka pa ima s tem največ izkušenj -, je, kako poznavanje postopkov odločanja EU spraviti v javnost, saj ljudje ne razumejo postopka.
Med razpravo o Lizbonski pogodbi na Irskem so ljudje prihajali k meni in mi govorili:
"Pozivate nas, naj glasujemo "za" in izgubili boste službo". Mislili so, da sem jaz komisarka - upam, da do tega ne bo nikoli prišlo!
Ni dovolj samo govoriti, da ljudem zagotavljamo veliko informacij, saj bi to na nek način poslabšalo preglednost: stvari se izgubljajo v gorah papirja in preglednost se zmanjšuje. Mislim, da bi bilo bolje, če bi ljudje docela razumeli, kako stvari tukaj delujejo, in delovali v skladu s tem. Upam si celo trditi, da številni v tem Parlamentu ne vedo v celoti, kako stvari tukaj delujejo. To je vse, kar bom rekla.
DanutBudreikait
(LT) Evropska komisija je, da bi rešila energetski problem baltskih držav, predvsem vse večjo grožnjo energetski varnosti Litve po zaprtju jedrske elektrarne Ignalina ob koncu tega leta, pripravila strategijo Evropske unije za regijo Baltskega morja. Pozvala sem Generalni direktorat za energijo in transport Evropske komisije, da bi mi zagotovil možnost ogleda dokumenta. Povedali smo mi, da ni bilo nobene razprave s skupino na visoki ravni, ki pripravlja strategijo o možnostih objavljanja informacij in dokumentov, kot je bilo zapisano v odgovoru: Izmenjava z zunanjim svetom. Evropski parlament je označen kot zunanji svet, kateremu informacije niso dostopne. Vedno znova smo obravnavali možnosti, ki so družbi na voljo, da si ogleda dokumente, ki jih hranijo institucije EU, mar ne? Če poslanec Evropskega parlamenta, ki zastopa državljane, nima te pravice, potem gre za katastrofalne razmere.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, poslancem bi se rada zahvalila za zanimivo razpravo in za njihove mnoge dragocene pripombe.
Uredba (ES) št. 1049/2001 bo sedaj nadgrajena na "različico dva", če lahko tako rečem. Še enkrat moramo poudariti, da ne bomo začeli povsem od začetka: na voljo nam je dobra podlaga, ki jo moramo le izboljšati. Šlo bo tudi za različico, pripravljeno za dobo interneta, kot je bilo omenjeno v razpravi. Vključeni bodo elektronski registri, kar bo pripomoglo k aktivnemu razširjanju kot primer teh izboljšav.
Za nas bi bilo seveda najbolje, če bi lahko informacije razširjali tako aktivno, da ne bi bilo nobenega zahtevka za dostop, ker bi bilo že vse na voljo - seveda z nekaterimi izjemami. Na internetu že lahko dostopate do mojega registra dopisov in si tako ogledate moje dopise in dokumente, kar je eden izmed primerov, kaj lahko storimo.
Ne morem komentirati vseh pripomb, ki so bile izrečene med razpravo, vendar bi rada na kratko pokomentirala nekaj ključni točk in ena izmed njih se nanaša na opredelitev dokumentov v skladu s členom 3. Gre za člen predloga Komisije, o katerem se je največ razpravljajo in, priznam, bilo na njegov račun izrečenih tudi največ kritik.
Trdimo, da trenutna opredelitev povzroča nejasnost in predstavlja tveganje, da pride do nepredvidljive in slabe prakse. Ali gre za dokument, ki se vsepovsod objavlja? Gospod Cashman trdi, da je tako, in glede na široko opredelitev v uredbi bi res lahko bilo - prav tako, kot druge pisarije, ki jih imam tukaj. Včasih ni dobro, da je opredelitev preširoka. Še vedno ohranjamo široko opredelitev, vendar bomo zmanjšali diskrecijsko nerazkrivanje dokumentov. Opredelitev, ki jo predlagamo, vključuje več kot le uradne dokumente, ki se pogosto uporabljajo v nacionalni zakonodaji. Zelo podobna je na primer konceptu informacij v zakonu Združenega kraljestva o prostem dostopu do informacij in nizozemskem zakonu o preglednosti. Registracija dokumentov je v skladu z internimi pravili Komisije obvezna, vendar ta pravila ne določajo, ali dokument spada v področje uporabe uredbe. Zato smo pojasnili in pomagali pri opredelitvi dokumentov. To bo v pomoč tudi državljanom, da bodo vedeli, kaj lahko in kaj morajo zahtevati, da bi dobili popolne informacije. Natančnejša opredelitev dokumentov pomeni varnejšo administracijo in večjo preglednost za državljane.
Sodišče je presodilo, da dokumenti, ki se nanašajo na preiskavo, ki je v teku, očitno spadajo med izjeme glede pravice dostopa in zaradi tega ti dokumenti trenutno niso na voljo, ter da to ne predstavlja dodatnega omejevanja pravice do dostopa. V dveh državah članicah imajo državljani dostop do datotek organov, pristojnih za konkurenco - to samo kot informacija.
Prav tako priznam, da bi stvari v členu 3 lahko pojasnili in oblikovali bolje. Menim, da si vsi prizadevamo za isti cilj, zato bi moralo biti mogoče najti jasno in nedvoumno besedilo. Gre za primer področja, kjer bi morali doseči dobro kompromisno besedilo.
Naslednja točka, glede katere je potekala burna razprava, je člen 5(2) o dostopu do dokumentov držav članic. Naj bom jasna, da je bil namen Komisije izvajati to, kar je razsodilo Sodišče Evropskih skupnost, države članice pa morajo dobro utemeljiti, zakaj zavračajo dostop do katerega izmed svojih dokumentov, prav tako kot to počnejo institucije v zvezi z vsemi drugimi dokumenti. Končni rezultat bodo vedno pravila v Uredbi (ES) št. 1049/2001.
Vendar pa je prav tako pomembno, da lahko Komisija vzdržuje korespondenco z državami članicami, na primer na področju kršitev zakonodaje EU. Zagotovljena mora biti možnost hitrega doseganja rešitev, ki bodo zadovoljive za Komisijo in državljane EU, kot to kodificira zakonodaja EU. Tovrstni kontakti morajo ostati zaupni in temu je pritrdilo tudi sodišče.
Na koncu bi rada podala nekaj pripomb na "možnost za razmislek" iz člena 4(3). Če dobro premislimo, menim, da bi se večina ljudi strinjala, da Parlament, kot tudi Komisija in Svet, potrebujejo določeno možnost za razmislek. Dokumenti v zvezi z odločitvami, ki še niso bile sprejete, ali v zvezi z notranjo razpravo se razlikujejo od drugih dokumentov. Kaj pa zapisniki srečanj ali priprav političnih skupin? Sami ste prepoznali številne probleme in omejitve, do katerih pride ob zavrniti možnosti za razmislek, če pri tem ponovno upoštevamo, kaj bi bilo najbolje za državljane in kaj bi jim prineslo največje koristi.
Tudi sama si želim, da bi bil Svet prisoten - kot ste omenili mnogi izmed vas -, prav tako pa si tudi želim, da bi bil tudi Parlament polnejši, saj gre za izjemno pomembna vprašanja za vse nas. V naslednjih nekaj tednih ali mesecih bo naša zahtevna naloga poiskati skupno stališče. To velja tudi za Parlament, današnja razprava pa je pokazala, da to ni vedno lahko. Več ko bo delitev, težje bo zagotavljati razpravo med tremi institucijami. Parlament, Svet in Komisija imajo vsak svoje vloge, ki jih je treba spoštovati, in upam, da bo Parlament lahko poenotil svoje mišljenje, saj bo to v korist vseh nas, kot tudi v korist končnega rezultata, za katerega upam, da bo uravnoteženo in obvladljivo kompromisno besedilo.
Michael Cashman
poročevalec. - Gospod predsednik, slišali smo zanimive pripombe, vendar se bojim, da imajo le malo skupnega s tem, kar omenjam v poročilu.
Poudaril bi rad, da se nam ni treba bati skrbnega spremljanja s strani javnosti kot institucije, da pa se moramo zelo bati skrivanja informacij. Postali bomo ranljivejši. Komisarka, dostopni so uradni dokumenti. Še enkrat preglejte poročilo. Možnost za razmislek. Uradni dokumenti. Z oznako možnosti za razmislek to ne bo uradno. Še enkrat preglejte poročilo. Sprejmite naša načela.
Šlo je za zanimivo razpravo, vendar moram povedati, da prenovitev, ki jo zagovarjate, ni v duhu medinstitucionalnega sporazuma in ne zadostuje. Pravite, da je bila učinkovita, vendar se bojim, da prenovitev ne upošteva ključne sodne prakse glede tega, kar je dejansko treba storiti.
S končnim glasovanjem odlašam zaradi tega, da bi nam bila na voljo kar največja prilagodljivost pri pogajanjih s političnimi strankami in z institucijami. Prav tako bi rad poudaril, da Komisiji nič ne preprečuje, da bi kadar koli po jutrišnjem glasovanju spremenila svoj predlog, razen mogoče institucionalno in politično nasprotovanje.
Zdi se mi nekoliko pokroviteljsko, ko slišim, da bomo dobili akcijske načrte. Komisarka, ne dvomim v vašo osebno predanost odprtosti in preglednosti, vendar si ne želim akcijskih načrtov za naše državljane. Želim si pravic, ki so vključene v zakonodajo in jih ni mogoče odvzeti - ne darila, ampak pravice.
Zato mora Parlament izvajati politični pritisk na predsedstvo, da bi lahko sodelovali v pogajanjih, in mogoče se bomo morali pogajati tudi brez Komisije. Da, komisarka, vem, da Svet ni prisoten, vendar ne bom obupal zaradi enega Sveta. Dovolj dolgo sem že v politiki, da vem, da se je treba nenehno boriti.
Naj na koncu citiram tega predsednika, če mi dovolite: "Moja administracija je zavezana vzpostavljanju stopnje odprtosti v vladi, ki ji še nismo bili priča. S skupnimi močmi si bomo prizadevali za pridobitev zaupanja javnosti in vzpostavitev sistema preglednosti, udeležbe javnosti in medsebojnega sodelovanja. Odprtost bo okrepila našo demokracijo in spodbujala učinkovitost in uspešnost vlade". To je 21. januarja 2009 povedal Barack Obama. Pričakujem primerljivo najavo Komisije ali celo samega predsednika Barrosa.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 11. marca 2009.
(Seja je bila prekinjena ob 11.45 in se je nadaljevala ob 12.50)
Pisne izjave (člen 142)
Stavros Lambrinidis  
Spremembe Evropskega parlamenta k Uredbi o dostopu javnosti do dokumentov evropskih institucij, predvsem do dokumentov, ki se nanašajo na zakonodajni postopek, predstavljajo katalitičen korak k varstvu preglednosti in participativne demokracije v Evropi.
Še posebej pomembna je zahteva, da mora biti objavljena vsaka pobuda ali dokument, katerega namen je kakor koli vplivati na postopke odločanja.
Vsi se zavedamo, da različni lobiji neprestano poskušajo vplivati na zakonodajni postopek s predstavljanjem svojih argumentov. Evropski državljani imamo vso pravico vedeti, kakšni so ti predlogi in posegi. Zagotovljena jim mora biti možnost, da presodijo o njihovem bistvu in ocenijo končno stališče njihovih vlad, Evropske komisije in seveda njihovih poslancev v Evropskem parlamentu.
Vsaj takšen obseg preglednosti bi morale svojim državljanom na nacionalni ravni zagotoviti tudi države članice, in sicer na podlagi izrecne zahteve v poročilu Evropskega parlamenta, poziva, za katerega upamo, da ga bodo vlade in nacionalni parlamenti zelo kmalu sprejeli.
