Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena v skladu s členom 144.
Nickolay Mladenov
(BG) Gospod predsednik, kolegi in kolegice,
Naravne nesreče, ki smo jim bili letos priča v Evropi dokazujejo potrebo po dveh temeljnih spremembah načina, kako obravnavamo te probleme. Najprej je potrebno vzpostaviti prožnejše mehanizme za pomoč državam pri obnovi po naravnih nesrečah. Drugič, te težave razkrivajo potrebo po ustanovitvi integriranih evropskih sil za hiter odziv, da se dopolni zmogljivost narodov za soočanje s takšnimi nesrečami.
Letos so mojo državo Bolgarijo prizadeli požari in poplave. Ko je bilo treba pogasiti velike požare okrog enega od večjih mest, Stare Zagore, je vlada zahtevala pomoč držav članic Evropske unije, vendar pomoči ni prejela, ker so bile te zmogljivosti zasedene. Namesto tega je na podlagi dvostranskega sporazuma prejela pomoč Rusije. To je slabo vplivalo na podobo Evropske unije v moji državi. Zato vas prosim, da Evropsko komisijo pozivate, naj pripravi natančno analizo in osnutke predlogov za ustanovitev skupnih evropskih sil za pomoč državam članicam pri odzivu na katastrofe in nesreče. Hvala.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, mednarodni terorizem pomeni temno stran globalizacije. Teroristi zlorabljajo demokratične svoboščine, ki jih zagotavljajo države, kot so prosto potovanje, medijska pokritost in državljanske pravice, da bi dosegli cilje z ustrahovanjem in nasiljem nad nedolžnimi ljudmi.
Reševanje te težave zahteva prizadevanje za popolno razkritje in razumevanje notranjih mehanizmov terorizma, vključno z verskimi, družbenimi in tudi civilizacijskimi koreninami. V demokratičnih državah imamo na tem področju pomanjkljivosti. Medtem ko si prizadevamo reševati življenja, želijo teroristi povzročiti čim več žrtev, da bi lahko manipulirali s čustvi, ki jih sprožajo slike pokolov na televizijskih sprejemnikih.
Razlikovati moramo med samomorilskim napadalcem in njegovim ali njenim naročnikom. Pogosto težnja samomorilskega napadalca ne temelji na sovraštvu, ki je značilno za njegovega ali njenega naročnika, ampak na obljubi o večni sreči po junaški smrti, ki jo v politične namene izkorišča naročnik.
Preprečevati je boljše kot zdraviti. Zato si moramo prizadevati za pravo ravnovesje med takojšnjimi in dolgoročnimi zahtevami po boju proti terorizmu. Torej moramo okrepiti obveščevalno, policijsko in pravosodno sodelovanje med državami ter hkrati reševati strukturne vzroke terorizma, zlasti v državah, ki zagotavljajo največ prostovoljcev za takšna dejanja.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Gospod predsednik, po več desetletjih bivanja v moldavijskem zaporu iz političnih razlogov so bili člani Ilaşcujeve skupine nedavno povabljeni v Evropski parlament, kjer so spregovorili pred podkomisijo za človekove pravice. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa in Alexandru Leşko so s strahom spregovorili o mučenju v pridnestrskih zaporih ter o večkratnih zlorabah in kršitvah človekovih pravic, ki so se tam dogajale. Evropsko skupnost so pozvali, naj sprejme več ukrepov za rešitev regionalnega spora, da bi se uveljavili vsi mednarodni sporazumi, zlasti tisti, ki določajo umik ruskih sil iz Pridnestrske republike. Da bi uresničili te zakonite želje se mora Evropski parlament združiti in se obrniti na helsinški odbor za človekove pravice, ko predlaga dejanske ukrepe za podporo nevladnim organizacijam v Moldaviji, spodbujati in podpirati mora objavo časopisov in revij na tem področju ter vzpostaviti radiodifuzijsko mrežo na desnem bregu Dnestra, da se omogoči sprejem moldavijskega državnega radia in televizijskih programov. Obstaja pa tudi želja po radikalni spremembi načina, kako reševati pridnestrski problem. Evropska unija in tudi Romunija, kot članica Unije, morata spremeniti status opazovalk v status polnopravnih članic.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Gospod predsednik, pred nekaj meseci je Evropski parlament sprejel resolucijo, v kateri je obsodil ksenofobijo in širjenje nacionalizma po Evropi. Obravnava, ki je bila v tem dokumentu izbrana za nekatere države, vključno s Poljsko, je bila neprimerno stroga in povsem nesorazmerna z obsegom težave.
Seveda je treba vprašanja v zvezi z rasnim sovraštvom obravnavati zelo resno. Zato sem presenečen, da Evropska komisija ni sprejela odločilnega ukrepa proti fašističnim strankam, ki se vzpenjajo v nekaterih državah. V nekaterih državah so bili zastopniki takih strank izvoljeni na regionalni ravni. Pripadniki teh strank napadajo tujce na ulicah in javno pozivajo k spremembam meja.
To je resna težava, ki se večinoma pojavlja v državah tako imenovane stare Unije. Zadevne države bi se morale s to težavo spopasti že davno tega, vendar voditelji Skupnosti kažejo prste proti novim državam članicam, tudi v primeru nepomembnih incidentov.
Willy Meyer Pleite
- (ES) Gospod predsednik, 12. avgusta sta v gibraltarski ožini trčila tovorna ladja New Flame in tanker Torm Gertrud. To je deveta nesreča na eni od najbolj prometnih plovnih poti, po kateri letno pluje več kot 100 000 plovil.
Nesreča kaže na vse večjo potrebo, da Kraljevina Španija, Združeno kraljestvo in Gibraltar ustanovijo skupen pristaniški organ za nadzor in spremljanje. Dejstvo, da takšen ladijski nadzor še ne obstaja, ogroža življenja in logično predstavlja grožnjo lokalnemu okolju.
Do danes še vedno ne vemo in menim, da bi morala Evropska komisija zahtevati, da se izve, kaj je prevažala potopljena tovorna ladja: 27 000 ton odpadne kovine, mogoče nevarnih, okuženih odpadkov.
Menim, da je izjemno pomembno, da Parlament in Evropska komisija pozoveta organe v Španiji, Združenem kraljestvu in Gibraltarju, da ustanovijo ta organ za nadzor in spremljanje ladij.
Ian Hudghton
Gospod predsednik, želim opozoriti na novost na področju evropskega ohranjanja morskih virov. V soboto je Škotska postala prva država v Evropi, ki je začela izvajati prostovoljni sistem zaprtja ribolovnih območij v realnem času za ohranjanje staleža trsk. Ta sistem, ki se je razvijal kot skupna pobuda med novo škotsko vlado in ribiško industrijo, bo po možnosti zagotovil model za prihodnje projekte ohranjanja morskih virov. Kot vem je škotska vlada sodelovala s kolegi na Danskem in Norveškem, da bi s tem projektom pridobila nova spoznanja.
Skupna ribiška politika je do zdaj Škotski le škodila in prepričan sem, da prihodnost upravljanja ribištva ni v osrednjem nadzoru iz Bruslja, ampak v neposrednem sodelovanju med ribiškimi državami. Škotsko vlado in industrijo je treba zaradi takšnega inovativnega pristopa na tem področju pohvaliti. Medtem upam, da se bodo do decembrskega zasedanja Sveta njihova prostovoljna prizadevanja upoštevala, priznala in nagradila.
Urszula Krupa
(PL) Gospod predsednik, nacistična invazija na Poljsko 1. septembra 1939 je bila le še eno nasilno dejanje proti moji domovini. Več kot šest milijonov Poljakov je umrlo v šestih letih vojne, ki je sledila. To je predstavljalo 17 % poljskega prebivalstva, ki je takrat znašalo 35 milijonov ljudi.
Dva tedna pozneje, 17. septembra 1939, je Poljsko na podlagi pakta Molotov-Ribbentrop napadla še Sovjetska zveza. Sovjeti, ki so okupirali mojo domovino za več let, so ubili več kot 22 000 pripadnikov poljske intelektualne elite, ustrelili so jih v hrbet ali glavo. To razloži, zakaj je bilo milijone mojih sodržavljanov tako veselih, ko smo ponovno dosegli neodvisnost. Kljub številnim lepim besedam in sloganom Unije o enakih pravicah in nediskriminaciji nekateri nemški politiki in deli nemških medijev ves čas napadajo mojo domovino, Poljake, poljsko vlado in katoliške medije, zlasti Radio Maryja. To dokazuje, da še vedno obstajajo agresivna proti-poljska čustva.
Na obletnico invazije na Poljsko ter v imenu živih in mrtvih pozivam h koncu tega nasilja, ki se ga lahko razume kot poskus za dosego ciljev, ki jih ni bilo mogoče doseči z vojno.
Predsednik
Hvala. Sprava ostaja pomembna naloga v Evropi.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Gospod predsednik, moj govor zadeva pravice Romunov v Srbiji in Bolgariji. Na ozemlju na desnem bregu Donave, na severozahodu Srbije in severozahodu Bolgarije, vključno z območjem od gorovja Ratan do Donave in od Moravske doline do doline Timoc v Srbiji in v regiji Vidin do Loma v Bolgariji živijo večinoma Romuni. Tvorijo manjšino več kot 300 000 ljudi, ki živijo v več kot 130 majhnih in srednje velikih vaseh ter v 20 mestih. Niso priznani kot narodnostna manjšina, nimajo na voljo verskih obredov in izobraževanja v svojem jeziku. V njihovih šolah ne poučujejo romunščine. Romunski jezik, literatura in zgodovina se poučujejo skoraj na skrivaj, zasebno na domovih. Edino romunsko cerkev v Mălăiniţi bodo kmalu porušili. Helsinški odbor za človekove pravice v Srbiji je usmeril pozornost k slabemu položaju Romunov, ki živijo tam, in k njihovi pravici, da ohranijo nacionalno identiteto. S tem pozivam evropske institucije, naj kot nujno preučijo položaj in posežejo vmes, da se bodo upoštevale pravice romunske manjšine v Srbiji in Bolgariji.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospod predsednik, člen 29 Pogodbe o Evropski uniji opredeljuje terorizem kot resen zločin. V Pogodbi o Evropski uniji so ukrepi, katerih posledice ogrožajo življenja ljudi, ki spodbujajo nasilje in katerih namen je zastraševati ljudi, opredeljeni kot teroristična kazniva dejanja. Kar smo videli v Budimpešti z ustanovitvijo madžarske straže, je mogoče šteti na področje te opredelitve. Ob tej priložnosti je voditelj madžarske straže podal nekaj dokaj šokantnih izjav, ko je izrazil svoje skrbi v zvezi s Slovaško in Romunijo, dvema državama z madžarskimi skupnostmi, ki bi lahko napadli Madžarsko. Menim, da takšne organizacije in ekstremistični ukrepi spodbujajo separatistična gibanja pri manjšinah, ki že imajo težnje po avtonomiji, tak položaj ne more biti v skladu z ustreznim vedenjem države članice EU. Takšne organizacije je treba razpustiti, odnos, kot ga je prikazala madžarska straža, pa mora prepovedan in po zakonu kazniv. Zato si jemljem pravico, da voditelje institucij EU pozovem, naj odločno obsodijo takšen odnos in zahtevajo, da agencija za temeljne pravice pripravi poročilo o dejstvih ter spremlja položaj, s katerim se srečujejo manjšine, ki živijo na Madžarskem.
Bernard Poignant
(FR) Gospod predsednik, različni dramatični položaji v različnih državah članicah nas vračajo k našim evropskim obvezam. Takšen je položaj v moji državi, kjer je tovorno plovilo povzročilo smrt dveh ribičev. To nas pripelje do pomorske varnosti in zdaj Francozi vedo, kje je Republika Kiribati. Pozivam vas, da pogledate na zemljevid: ni preveč znana, je pa zastava ugodnosti. Evropska unija mora nujno nadaljevati z zastavami ugodnosti, pospešiti zakonodajo v paketu Erika III, pripraviti paket Erika IV o socialnih vprašanjih, povezanih z usposabljanjem in delovnimi pogoji mornarjev, ter istočasno urediti boljše usklajevanje ukrepov naših držav v Mednarodni pomorski organizaciji.
To je staro vprašanje, ki se pogosto umika, vendar nas številne nesreče vedno znova vračajo k njemu. Pozivam vas, komisar, ter gospo ali gospoda, ki zastopa Svet in danes ni prisotna ali prisoten, da pospešita svoja prizadevanja v to smer.
Silvia Ciornei
(RO) Gospod predsednik, 18. oktobra 2007 bo Evropska komisija razglasila prvi dan EU za boj proti tihotapljenju. Rada bi pozdravila to pobudo, ki bo usmerila pozornost evropskih državljanov na to občutljivo in za večino neznano vprašanje, ki ima vsako leto približno 2 in pol milijona žrtev. Zato želim pozornost ponovno usmeriti k dejstvu, da morajo države članice za uspešne rezultate pri boju proti temu pojavu učinkoviteje usklajevati svoja prizadevanja. Nacionalne zakonodaje trenutno tega ne dopuščajo. Vseeno imajo države članice na voljo Konvencijo Evropskega sveta o ukrepih proti tihotapljenju ljudi iz leta 2005, ki je najcelovitejši pravni instrument za boj proti temu pojavu. Vendar je do zdaj le 18 od 27 držav članic podpisalo to Konvencijo, le tri države članice pa so jo ratificirale. Zato si jemljem svobodo, da pozivam Komisijo, da od Sveta zahteva pooblastilo za podpis Konvencije o ukrepih proti tihotapljenju ljudi v imenu Evropskih skupnosti. Gospod predsednik, tihotapljenje z ljudmi je resna kršitev človekovih pravic. Zdaj se moramo premakniti od besed k dejanjem. Čas je, da sprejmemo ukrepe, ki bodo olajšali kaznovanje tihotapcev ter zaščitili pravice žrtev. Te žrtve se prodajajo in preprodajajo, z njimi se ravna kot s sužnji v sodobni Evropi; Evropi, za katero s ponosom trdimo, da temelji na spoštovanju človekovih pravic.
Stanisław Jałowiecki
- (DE) Gospod predsednik, najprej bi rad izrazil svoje globoko sožalje sorodnikom vseh žrtev naravnih nesreč v Grčiji in v drugih državah. V mislih sem z njimi. Tudi sam sem bil prizadet zaradi poplav pred 10-imi leti, zato vem, kaj spremlja takšne dogodke.
Žal se bodo nesreče še naprej dogajale. Ustanovitev evropske enote za hitro ukrepanje je zato še posebej nujna. Odločno podpiram čimprejšnje oblikovanje takšne enote. Nenavadno je, da ne izražamo praktično nobenega nasprotovanja ustanovitvi celotnega sklopa evropskih agencij, čeprav zdaj obstaja več deset tovrstnih birokratskih enot. Kadar govorimo o človeških življenjih, vedno izražamo nešteto zadržkov. Čas je, da premagamo slednje in ustanovimo evropske enote, podobne tako imenovanim modrim čeladam ZN, ki pa namesto tega nosile rdeče ali bele čelade. Naloga teh enot bi bila zaščita pred nevarnostmi, ki jih predstavlja narava in ne ljudje.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Življenje je hitro pokazalo resnico o strokovno utemeljenih argumentih, proti katerim sem se skupaj s kolegi iz Evropskega parlamenta boril proti Evropski komisiji in njenemu sklepu, da prekine z intervencijami na področju koruze.
Komisija je bila zaskrbljena, da sistema intervencije ni mogoče ohraniti zaradi presežka koruze, čeprav tržni trendi tega ne kažejo. Komisija je kupovala po ceni 101 EUR in zdaj prodaja po dvakratni ceni, tako ima velike dobičke iz celotne intervencije v koruzo, medtem ko je suša prizadela Evropo in živinorejcem primanjkuje žita. To postavlja vprašanje, ali je Komisija vredna zaupanja: še vedno so na voljo zaloge, vendar večnacionalni špekulanti kupujejo zaloge, medtem ko pošteni živinorejci ne morejo priti do dovolj krme za svoje živali. To ogroža zaupanje v Evropsko Komisijo in Evropsko unijo.
Cristian Silviu Buşoi
Gospod predsednik, dragi kolegi, romunska vlada se je odločila, da bo 25. november 2007 datum za evropske parlamentarne volitve. Na ta dan bomo priče zgodovinskemu dogodku. Romunski državljani bodo lahko neposredno glasovali za poslance Evropskega parlamenta. Ta dan bo preskus za našo resnost in našo zavezanost, da smo država članica EU. V Romuniji bo volilna kampanja priložnost, da izvedemo razprave o zanimivih vprašanjih v zvezi z Evropsko unijo: prihodnost EU, ustavna pogodba, naslednja širitev, notranja reforma, učinkovitost evropskih institucij, prost dostop do trga dela. To morajo biti vprašanja, o katerih se razpravlja med volilno kampanjo in ne politična vprašanja, ki niso del vsakodnevnega življenja državljanov: napovedane volitve, izraz nezaupanja, neutemeljeni politični napadi. Za izboljšanje kakovosti razprav v obdobju pred volitvami in med volilno kampanjo pozivam izkušene poslance Evropskega parlamenta, ne glede na njihova politična stališča, naj v obdobju pred volitvami obiščejo Romunijo, da bodo na dnevni red Evropskega parlamenta vključili tista evropska vprašanja, o katerih je treba razpravljati na dosleden in resen način, tako v Romuniji kot v drugih Evropskih državah.
Hélène Flautre
(FR) Gospod predsednik, obveščam vas o sodnem postopku, ki trenutno poteka v mestu Agrigente na Siciliji, kjer je sedem tunizijskih ribičev obtoženih pomoči pri nezakonitem priseljevanju, čeprav so 8. avgusta rešili 44 ljudi, med njimi 11 žensk, od katerih sta bili dve noseči, in dva otroka. Zdaj so obtoženi pomoči pri nezakonitem priseljevanju; to se dogaja na evropskih tleh. Menim, da bi Parlament moral obsoditi ta zločin iz solidarnosti, kot se kaže v tem primeru. Ta petek bo v Agrigente odpotovala delegacija, poslance in njihovega voditelja, vas gospod predsednik, lahko le spodbudim, da izrazijo podporo tem tunizijskim ribičem.
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, ta teden se organizacija Freedom Drivers (neodvisnost invalidnih voznikov) vrača v Parlament. Organizacija Freedom Drivers združuje invalide in ljudi z visoko odvisnostjo, ki želijo izkoriščati enake pravice do svobodnega gibanja, kot vsi ostali in jih omogoča Evropa. Prihajajo, da bi zaprosili za takšno zakonodajo, ki jim bo omogočala takšno svobodo gibanja.
Razložili bodo s kakšnimi ovirami se srečujejo. Veliko ovir smo povzročili sami in njihova odprava je za ta parlament, narode in ljudi, ki jih zastopamo, izziv. Poziv za vas, gospod komisar, je, da prihajajo že tretje leto, vendar se ni veliko spremenilo. Seveda, izboljšali smo pravice letalskih potnikov, vendar razen tega nimamo kaj dosti za dodati. Kdaj lahko pričakujemo dolgo pričakovano direktivo o invalidnosti, ki bo dala enakosti invalidov pravo zakonodajno težo?
Anna Záborská
(SK) Pred pridružitvijo Uniji so nekateri ljudje v Srednji Evropi verjeli, da bi članstvo v Uniji rešilo vse naše težave. To se ni zgodilo. Čeprav je bila Unija oblikovana za varovanje miru v Evropi, moram poudariti radikalizacijo položaja na Madžarskem. Pripadniki tako imenovane madžarske straže so pred dnevi zaprisegli. Njihovi voditelji govorijo o skupnih mejah za vse Madžare, njihov memorandum o pridružitvi pa govori o obveznem usposabljanju za ravnanje z orožjem. Nosijo uniforme ter uživajo podporo nekdanjega vladnega ministra. Slovaško-madžarski odnosi so se v zadnjem času poslabšali.
Pred nekaj meseci je madžarski ministrski predsednik zavrnil srečanje s slovaškim ministrski predsednikom, ponovno so se začele širiti govorice o reviziji zaključka druge svetovne vojne. Madžarsko vlado pozivam, naj ukrepa proti paravojaški straži in jo razpusti. Na Slovaškem smo z zakonom prepovedali podobno radikalno organizacijo. V Evropi 21. stoletja ni prostora za takšne skupine. Sprava in obojestransko opravičilo sta v našem skupnem interesu: Slovaški in madžarski katoliški škofi so nam lani v Ostrihomu dali zgled. Tako se v praksi reče "ne" ekstremizmu.
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, nedavno sem bil s svojimi kolegi priča zelo čudnemu dogajanju na terminalu 1B na frankfurtskem letališču. Potniki, ki so potovali v Sofio s prevoznikom Bulgaria Air, so morali prestati dve zaporedni varnostni preverjanji, ki sta bili popolnoma identični.
Po poizvedovanju uradnikov na terminalu, zakaj so morali potniki dvakrat stati v dolgi vrsti in prestati enake postopke varnostnega preverjanja, so mi odgovorili z nesmiselno razlago, da je bilo frankfurtsko letališče preobremenjeno in so bila potrebna dodatna preverjanja zaradi večjega števila potnikov, ki so prihajali od drugod.
Iz zanesljivega vira sem pozneje izvedel, da se takšna dvojna preverjanja izvajajo na terminalu 1B ob določenih dnevih v tednu za lete v naslednje države EU: Bolgarija, Poljska in Romunija.
Gospod predsednik, pričakujem, da se Komisija odzove na takšno prakso, ker to zadeva ne le pravice letalskih potnikov, ampak tudi človekove pravice evropskih državljanov.
Maria Petre
(RO) V pristopni pogodbi k Evropski uniji se je Romunija zavezala, da bo do konca tega leta organizirala volitve v Evropski parlament. Romunska vlada je žal preložila prvotni datum za volitve v Evropski parlament, to je s 13. maja na 25. november. Analitiki pravijo, da je glavni razlog za to preložitev strah nekaterih političnih strank, vključno z vladnimi strankami, glede rezultata teh volitev. Star romunski pregovor pravi "lahko bežiš, a skriti se ne moreš". Romunska vlada se ne boji le teh volitev, ampak se žal boji tudi žensk. V vladi ni nobene ženske, kar je posebnost med državami članicami EU. Med sedanjimi 35 romunskimi poslanci v Evropskem parlamentu je 12 žensk. Po novembrskih volitvah bi morale biti politične stranke sposobne spremeniti razmerje med spoloma ter v Evropski parlament imenovati vsaj 18 žensk. Rad bi vam zagotovil, da bo demokratska stranka - kot članica Evropske ljudske stranke - ukrepala na ta način. Zato želim opozoriti romunskega ministrskega predsednika, da je Romunija od 1. januarja 2007 del Evropske unije ter da je leto 2007 evropsko leto enakih možnosti za vse.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospod predsednik, zadnji petek so člani poljskega sindikata iz ladjedelnice v Gdansku protestirali pred sedežem Evropske komisije v Bruslju.
Julija je Evropska komisija izdala ultimat, s katerim je dala Poljski en mesec, da predloži načrte za zmanjšanje proizvodne zmogljivosti ladjedelnice. Komisija zahteva zaprtje dveh od treh suhih dokov v Gdansku, sicer se bo zahtevalo, da ladjedelnica vrne državno pomoč, ki jo je prejemala od poljske vlade od 1. maja 2004. Komisarji EU trdijo, da je namen Komisije posodobitev ladjedelnice in ne njeno zaprtje. Dejansko bi s tako drastičnim zmanjšanjem proizvodne zmogljivosti z zaprtjem dveh od treh suhih dokov zmogljivost postala nedonosna. V praksi bi to povzročilo izgubo številnih delovnih mest ter končno propad ladjedelnice.
Vendar pa ladjedelnica v Gdańsku ni le običajna ladjedelnica, ki zaposluje veliko delavcev. Je eden od najpomembnejših simbolov sodobne poljske zgodovine in naše združene Evrope, in sicer rojstni kraj gibanja solidarnost.
Evropski parlament mora pozvati Evropsko komisijo, naj si prizadeva za ustrezno rešitev tega položaja, takšno, ki bi dala prednost interesom zmogljivosti in njenih delavcev. V naši vlogi glasnika evropske družbe moramo izraziti našo solidarnost z ladjedelniškimi delavci ter vztrajati pri rešitvi, ki zagotavlja stabilnost ladjedelnice in spoštuje ta simbol zgodovine sodobne Evrope.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, Amnesty International je organizacija z brezhibnim mandatom, ki je v veliko letih trdega dela veliko pomagala v boju proti kršitvam človekovih pravic po svetu in si je zaslužila spoštovanje vseh tistih, ki jim ni vseeno za pravico, svobodo in demokracijo. Vendar si je organizacija Amnesty International pričakovano ustvarila tudi veliko sovražnikov. Eden od takšnih sovražnikov je v Turčiji. Veliko poročil organizacije Amnesty International zadeva Turčijo in to je v tej državi vznemirilo vojaško nadzorovano organizacijo "državo v državi".
Ta organizacija se je nedavno spet napadalno odzvala. Prek lokalnih organov v Konstantinoplu, kot verjetno veste, so izdali odločitev o tako imenovanem "nezakonitem zbiranju sredstev" in posledično zamrznili bančne račune Amnesty International v Turčiji. To je očiten poskus onesposobitve organizacije Amnesty International v tej državi.
Pozivam vas, da pri vladi Turčije močno protestirate in pojasnite, da Parlament ne bo dopustil navedenega napada na organizacijo Amnesty International in da takšni napadi bistveno ovirajo napredek Turčije pri pristopu k EU.
Gerard Batten
Gospod predsednik, koliko Britanijo stane članstvo v Evropski uniji? Prejšnji teden sem objavil svoje drugo letno poročilo o tej temi. Z računanjem neposrednih in posrednih stroškov sem ugotovil, da članstvo v EU Britanijo stane vsaj 60,1 milijarde GBP bruto na leto ali 50,6 milijarde GBP neto na leto. To pomeni več kot 1 000 GBP bruto ali 843 GBP neto na vsakega moškega, žensko in otroka v Združenem kraljestvu. Drugače povedano je to 114 000 GBP bruto ali 96 000 GBP neto na minuto. Večina Britancev ugotavlja, da je to ogromno zapravljanje denarja.
Zato ni presenetljivo, da predsednik vlade Združenega kraljestva Gordon Brown zavrača referendum Britancev o novi reformni pogodbi. Če meni, da je EU stroškovno učinkovita, bi moral sprejeti izziv in naročiti neodvisno analizo stroškov in koristi, ki bi to potrdila. To bi bilo najbolj preudarno dejanje.
Milan Gaľa
(SK) Montažni bloki v državah V4 ter v Bolgariji in Romuniji so bili zgrajeni pred 40 leti in potrebujejo obnovo. Denarja iz strukturnih skladov ni mogoče dobiti zaradi pravila de minimis. V teh pogojih brez odobritve Evropske komisije en sam upravičenec ne sme prejeti državne subvencije, ki bi presegla 200 000 EUR (približno 6,8 milijona slovaških kron), v obdobju treh let. Montažna naselja upravljajo le nekatere skupine, stanovanjske zadruge ali upravitelji. Povprečen strošek za obnovo znaša 580 000 slovaških kron za eno montažno hišo in približno 17 000 EUR za eno stanovanje. Nove države članice bi imele veliko koristi, če Komisija ne bi uveljavljala pravila de minimis v nekaterih primerih.
Konec junija so se ministri teh držav dogovorili za ustanovitev skupine strokovnjakov, ki bo pri nalogah sodelovala s Komisijo. Njena naloga bo uskladitev zakonodaje s pogoji za prejemanje finančnih sredstev EU za obnovo montažnih hiš v okviru strukturnih skladov. Montažne hiše so glavna težava pri obnovi mest v novih državah članicah EU. Ker so v zelo slabem stanju, prosim Evropsko komisijo in vas kolegi poslanci, da podprete to pobudo.
Glyn Ford
Gospod predsednik, želim opozoriti parlament na tragičen požar v hotelu Penhallow na obali Newquaya v Cornwallu, kjer je moje volilno okrožje.
V tem požaru so umrli trije ljudje: eden je skočil iz visokega nadstropja, dva, ki naj bi bila invalida, pa sta umrla v svoji sobi. Ti ljudje verjetno ne bi umrli, če bi živeli drugje v Evropski uniji. Na Madžarskem na primer, mora imeti tako visok hotel vgrajene protipožarne brizgalke. V zadnjih štirih letih je v Evropi v požarih umrlo 60 ljudi v hotelih, ki niso imeli vgrajenih protipožarnih brizgalk, v hotelih z vgrajenimi protipožarnimi brizgalkami pa v Evropi ni umrl nihče.
Komisijo prosim, da to upošteva in v zvezi z zakonodajo o požarni varnosti za hotele v vsej Uniji predloži predloge.
Marco Cappato
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, med zadnjim parlamentarnim mandatom je naš kolega iz radikalne stranke, Maurizio Turco, Evropski komisiji postavil nekaj vprašanj o davčnih privilegijih katoliške cerkve in podjetij, ki sodelujejo z njo v Italiji in Španiji.
Odgovori Komisije na zahtevo po informacijah so dosegli Italijo le pred nekaj tedni. V Španiji so ta vprašanja sprožila spremembo zakonodaje o DDV, da so se odpravile te ugodnosti in privilegiji.
Po drugi strani pa je v Italiji sledila serija povsem neprimernih odzivov: nekateri, vključno z nekdanjim ministrom Mauriziem Gasparrijem so govorili o ukrepih v slogu Bin Ladna, medtem ko so drugi govorili o nestrpnosti do cerkve. Celo podpredsednik Evropskega parlamenta, gospod Mauro, se je skliceval na protikatoliško in protisocialno držo ministrice iz radikalne stranke, gospe Bonino.
Menim, da bi moral biti ta parlament zadovoljen, če bi imela vprašanja Evropski komisiji takšen oprijemljiv učinek, ter menim, da bi morali še naprej podpirati takšno pobudo.
Philip Claeys
- (NL) Gospod predsednik, morda veste, da bi morale 11. septembra v Bruslju potekati mirne demonstracije proti islamizaciji Evrope. Državljani in različnih držav članic so želeli organizirati ta dogodek, demonstracije pa so bile predvsem namenjene pozivanju evropskih institucij na splošno in predvsem Parlamenta. Zato naj bi demonstracije potekale na Luxemburgpleinu pred vhodom v Parlament.
Vendar je socialistični župan Bruslja demonstracije takoj prepovedal. To pomeni posmeh svobodi izražanja in pravici do prostega združevanja. To ni le notranja zadeva Bruslja ali Belgije, ampak stvar, ki zadeva nas kot Parlament in bi bilo zato primerno, da zabeležite protest proti prepovedi teh demonstracij v Bruslju. Evropejci ne moremo prek evropskih institucij spodbujati temeljnih demokratičnih pravic po vsem svetu, medtem ko se v Bruslju, samem središču Evropske unije, te pravice teptajo že pri koreninah.
David Sumberg
Gospod predsednik, ker vas zelo občudujem in spoštujem, vam nasprotujem z velikim obžalovanjem. Vendar želim ugovarjati dejstvu, da je bila prejšnji teden v stavbi Parlamenta v Bruslju organizirana konferenca, ki je bila navidezno namenjena miru na Bližnjem vzhodu, vendar je dejansko izzvenela v enostranski, pristranski, poln predsodkov in nereprezentativen napad na Izrael. Bojim se, da je bila konferenca izrazito nasprotje temu, kar se dejansko dogaja v regiji, kjer se pod ameriškim okriljem nadaljujejo zelo potrpežljiva pogajanja med izraelskim predsednikom vlade in predsednikom Palestinske oblasti.
Kot veste ta konferenca ni bila konferenca Evropskega parlamenta. Potekala je v stavbi Parlamenta in je organizatorjem omogočila, da za izrečeno pridobijo zaupanje in naše odobravanje. Za omogočeno konferenco so se vam osebno zahvalili. Menim, da bi morali temeljito razmisliti, preden to ponovimo. Stavba Evropskega parlamenta ni prostor za srečanja vsake skupine, ki želi nasprotovati tej ali oni svetovni težavi. Nikakor se ne sme dovoliti, da jo zasedejo ekstremisti, ki ne bodo nikoli razumeli, da se bo mir na Bližnjem vzhodu dosegel le s pogajanji in ne s streljanjem in bombami.
Predsednik
Gospod Sumberg, ker ste nagovorili predsednika Parlamenta, se vam najprej zahvaljujem za vaše spoštljive pripombe. Vendar moram pojasniti, da za nekatere zadeve predsednik nima pristojnosti. To je bila odločitev konference predsednikov in zato sem jo moral izvesti.
To konferenco je organizirala institucija Združenih narodov. Torej ni bila katera koli institucija, ampak institucija ZN. To sem v uradnem pismu razložil predsedniku izraelskega parlamenta Knesset in prav tako veleposlaniku. Kot predsednik Evropskega parlamenta pri tem nisem sodeloval in nisem sprejel nobenega govornika. Konferenca je potekala v Evropskem parlamentu, vendar Evropski parlament zanjo ni odgovoren. Menim, da morate to upoštevati.
Predsednik
Vendar vas moram opozoriti, da se predsednik, ki želi vedno ugoditi poslancem tega parlamenta, sklicuje na člen 144. Ta določa, da lahko predsednik pozove poslance za obdobje, ki ne presega trideset minut. Vedno sem predvideval, da je to minimum, zato sem bil radodaren pri svoji razlagi te določbe. To pomeni, da je gospod Sumberg zdaj žal zadnji poslanec, ki sem ga pozval. Upam, da je bil moj odgovor informativen in je v celoti razložil položaj v zvezi s tem dogodkom.
S tem se zaključuje ta točka.
