EUROMED (razprava)
Predsednik
Naslednja točka dnevnega reda sta izjavi Sveta in Komisije o pripravah na ministrsko konferenco o migraciji Euromed.
Preden besedo predamo Svetu in nato Komisiji, bi poslance prosil, da natančno upoštevajo svoj čas za govor, ker smo tisto malo manevrskega prostora, ki smo ga imeli na voljo, porabili. Res je, da je bila prejšnja razprava pomembna. Načeloma bo vse v redu, če se bo vsak držal svojega časa za govor.
José Magalhães
Gospod predsednik, gospod podpredsednik Komisije, gospe in gospodje, prva ministrska konferenca o migraciji Euromed bo potekala od 18. do 19. novembra v Santa Eulaliji, Algarve, Portugalska. Tako povedano se zdi kot najbolj vsakdanja izjava, ampak ni. To ministrsko konferenco na visoki ravni smo uspeli organizirati potem, ko so naši voditelji držav in vlad novembra 2005 to določili kot prednostno nalogo. To je bilo pred skoraj dvema letoma ob 10. obletnici vrha barcelonskega procesa, ko se je priznalo, da so migracijska vprašanja v okviru evrosredozemskega partnerstva vse pomembnejša. Kot se bodo nekateri med vami gotovo spomnili, smo imeli pozneje v Rabatu in Tripoliju priložnost, da potrdimo naš skupen politični program.
Po mnenju Sveta smo to storili realistično in jasno. Zdaj so na obeh straneh sredozemske regije velike skupnosti priseljencev, ki imajo zelo pomembno vlogo v naših družbah. Imamo dolžnost, da damo nov zagon partnerstvu, ki lahko izkoristi prednost obstoja teh učinkovitih skupnosti. Zapletenost in pomembnost migracijskih vprašanj pomenita, da morajo to reševati vsi, države izvora ter tranzitne in namembne države. Na prvi konferenci v Algarveju bi morala biti po mnenju Sveta razprava osredotočena le na najnujnejša vprašanja, pri katerih je treba uporabiti postopen pristop.
Glavne točke dnevnega reda bodo prednostna področja, dogovorjena na ministrskem srečanju v Tampereju, in sicer priseljevanje in razvoj, zakonite migracije ter boj proti nezakonitim migracijam. Ta področja vključujejo pomembne teme, kot so okvir za nakazila migrantov, nov izziv mikrokreditov, možnosti, ki jih za zakonite migracije ustvarjamo v Evropski uniji in na obeh straneh Sredozemlja, bistveno vprašanje varnosti dokumentov, ki ga je v drugačni povezavi omenil podpredsednik Frattini (varnost potnih listin je ključna, da se omogoči razvoj migracijskih tokov v varnih pogojih), in zelo pomembno vprašanje pogojev za vrnitev, kjer je potrebno.
Verjamem, da lahko pripravljalna dela, ki so bila izvedena v zadnjih tednih, pripeljejo do pozitivnega zaključka, kar dobro kaže za razpravo, ki bo potekala v Algarveju. Obe strani sta trdno odločeni, da bosta poiskali pozitivne rešitve in konkretne ukrepe ter te ukrepe sprejeli in izvajali. V zvezi s tem Svet obvešča Evropski parlament o svojem prepričanju, da bo konferenca dosegla sporazum o konkretnih ukrepih, ki nam bodo omogočili, da nadaljujemo z našim partnerstvom.
Upamo, da bo rezultat teh ukrepov končna izjava, ki jo bodo zaradi skrbnih priprav ministri odobrili v Algarveju. Ta izjava mora jasno opredeliti glavne prednostne naloge in tudi določiti posamezne projekte, ki se bodo kratkoročno izvajali. Zato menimo, da se ta pobuda razvija v ugodnem okolju ter se bo izkazala za spodbuden in pomemben trenutek v našem evrosredozemskem partnerstvu. To je dolžnost Sveta in rezultat, ki ga želimo in ki ga v celoti lahko dosežemo.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, izboljšanje upravljanja migracij v sredozemski regiji bo gotovo ena od prednostnih nalog EU in njenih partnerjev v Euromedu. Preveč ljudi se utopi, poleg tega nimamo dovolj koristi od potencialov, ki jih lahko omogoča dobro vodena migracija.
Na vrhu leta 2005, ki je bil pravkar omenjen, so voditelji držav in vlad Euromed sprejeli delovni program, ki določa cilje za sodelovanje pri migracijah, družbenem vključevanju, pravosodju in varnosti. Zaradi odlične pobude portugalskega predsedstva bodo imeli ministri, odgovorni za migracijo, priložnost, da sprejmejo naslednje korake za zagotovitev konkretnejšega sodelovanja. To bo pomemben mejnik. Pozdravljam poudarek, ki ga predsedstvo namenja konkretnim operativnim rezultatom konference, ker želijo naši državljani videti zelo konkretne rezultate.
Tri teme za to zasedanje so dobro usklajene in povsem v skladu z globalnim pristopom. Najprej, zakonite migracije: živimo v svetu vse večje mobilnosti, dobro urejene migracije so v interesu vseh partnerjev. Evropska unija potrebuje migracije, ki so v celoti v skladu z zakonom. Potreba po delavcih je v številnih državah članicah EU že očitna, na primer v kmetijstvu, zdravstvu in turizmu. Vendar mora biti Evropska unija sposobna obvladovati in vključevati te migrante. Spretnosti moramo usklajevati bolje kot v preteklosti ter pripraviti migrante na njihovo življenje v Evropi in poskrbeti za njihovo vrnitev v domovino, če je njihova migracija začasna ali krožna. Nobena migracijska strategija ni mogoča, če evropska politika za vključevanje migrantov, ki živijo in delajo v EU, ne spoštuje zakona v celoti.
Razpravljali bomo o uporabi evropskega sklada za vključevanje, ki je prvič na voljo v EU, zaradi predloga, ki ga je pred letom in pol pripravila Komisija ter sta ga potrdila Svet in ta parlament. Evropo moramo narediti bolj privlačno za zakonite migrante. Naš nedavni predlog za evropsko modro karto za visoko kvalificirane migrante je prvi primer in je primeren tudi za okolje Euromed.
Naslednje leto bodo sledile zakonodajne pobude za nekvalificirane in sezonske migrante ter za vračanje pripravnikov. Predlogi za začetek razprav o teh zadevah z našimi partnerji Euromed se mi zdijo logični in pravočasni.
Druga točka so migracije in razvoj. Da bi bili uspešni pri upravljanju migracij, moramo obravnavati tudi glavne vzroke migracij, kot so gospodarske razlike, pomanjkanje zaposlitvenih možnosti, nestabilnost, slabo vodenje itd. Za to sta potrebna uspešno sodelovanje s partnerskimi državami in natančno poznavanje položaja na terenu, kar zadeva potrebe po delovni sili, pomanjkanje usposobljenih delavcev in zmogljivosti za usposabljanje. Zato bodo ministri s Komisijo razpravljali o konkretnih predlogih za denarna nakazila migrantov in kako so lahko ta bolj produktivna za razvoj - takšno razpravo je treba pozdraviti.
Tretje področje za razpravo so nezakonite migracije, ker moramo, če želimo biti celostni, obravnavati tudi nezakonite migracije in varovati zunanje meje Evrope.
Naši partnerji v Euromedu so namembne države, države tranzita in države izvora. Naš cilj mora biti vzpostaviti sodelovanje za preprečitev, da se ljudje utapljajo na morju. Na konferenci Euromed bomo z ministri govorili o sodelovanju in možni novi vlogi Frontexa pri iskanju in reševanju, ne le pri patruljiranju in vračanju nezakonitih migrantov. Pri tem moramo zagotoviti, da spoštujemo naše obveznosti, kar zadeva mednarodno varstvo in človekove pravice. Podprli bi razvoj, pri katerem postane Frontex orodje podpore za tretje države pri njihovem prizadevanju za boljše upravljanje migracij in nadzor njihovih meja ob polnem spoštovanju mednarodnih obveznosti.
Veselimo se tega ministrskega zasedanja. Migracija je za vse nas bistvenega pomena, ker sproža močne strasti na ravni držav članic in na ravni Skupnosti. Nič drugače ni v naših partnerskih državah. Vendar je skupno delo edini način za napredek. Rekel bi, da samo sodelovanje ni več dovolj. Potrebujemo partnerstvo, ki temelji na skupnih ciljih in enakopravnosti partnerjev. Izboljšati moramo politične pakete, vključno z ukrepi za izboljšanje gibanja poštenih ljudi in spoštovanje nacionalnih in evropskih zakonov ter za povečanje lokalnih stopenj rasti v državah izvora.
Končno, menim, da bodo ministri uspešni pri prepoznavanju konkretnih področij za sodelovanje. Komisija je pripravljena, da podpre postopek izvajanja, vključno s financiranjem. Zavezali smo se, da bomo te ukrepe podpirali prek programa MEDA ter prek Evropskega sosedskega in partnerskega instrumenta in novih tematskih programov.
Francisco José Millán Mon
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, vsekakor podpiram to srečanje s sredozemskimi partnerji. Vendar bi raje videl, da bi bili prisotni ministri za zunanje zadeve tako kot na evropsko-afriškem srečanju v Rabatu. Zakaj? Želel sem njihovo prisotnost, da se poudari dejstvo, da mora biti priseljevanje glavno vprašanje v naših odnosih z državami južnega Sredozemlja.
To so sosednje države z velikimi razlikami v dohodku. Mnogo njihovih državljanov zdaj dela na severu Sredozemlja in njihove premestitve so bistveno razvojno vprašanje, kot je bilo že povedano. Te države se srečujejo s precejšnjim povečanjem števila prebivalstva, prebivalstva, ki zdaj išče boljše življenje v Evropi. Trpimo posledice nezakonitega priseljevanja iz teh držav, ki so hkrati tudi države tranzita za podsaharske izseljence.
To pomeni, da sta vključevanje prebivalcev in povezava med priseljevanjem in razvojem ter nezakonitim priseljevanjem ključnega pomena. Ministrsko srečanje v Algarveju bo torej imelo veliko dela.
V Parlamentu smo pred kratkim razpravljali o priseljevanju: govorim o poročilih gospoda Klicha in gospoda Morena. Verjamem, da se ju bo v razpravah ustrezno upoštevalo.
V zvezi s tem bi dodal nekaj pripomb.
Najprej je treba zagotoviti tesno sodelovanje južnih držav z nami, da se nadzirajo migracijski tokovi in se spodbujajo z nečim, čemur bi rekel "pozitivno pogojevanje". Pojav priseljevanja je lažje nadzirati, če je politična volja za to. Rezultati se dosežejo, če soseda resnično želi sodelovati.
Drugič, nezakonito priseljevanje je še vedno zelo aktualno vprašanje. Preprečiti moram, da nezakoniti priseljenci prihajajo po morju; ti priseljenci tudi tvegajo svoja življenja. Celo otroci so žrtve dejavnosti tistih, ki brezvestno trgujejo s človeškimi življenji. Od sredozemskih držav je treba zahtevati, da podpišejo in ratificirajo dva protokola h konvenciji ZN proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu v zvezi s trgovino z ljudmi.
Tretjič, ponovno moram poudariti potrebo po oblikovanju sporazumov o ponovnem sprejetju. To je bilo doseženo z Rusijo, Ukrajino in Moldavijo, zakaj torej po toliko letih še ni bilo doseženo z Marokom. Kaj se dogaja z Alžirijo?
Gospod predsednik, konferenci Euromed želim veliko uspeha. Upam, da bodo udeleženci zagotovili konkretne zaveze in trdne dogovore, ki se bodo dejansko izvajali in ne bodo končali zgolj kot vzporejanje vzajemnih želja, ki kasneje v praksi niso uresničene.
Javier Moreno Sánchez
v imenu skupine PSE. - (ES) Monsieur le Président, gospod podpredsednik Komisije, gospod predsedujoči Svetu, gospe in gospodje, znanstveniki trdijo, da so podnebne spremembe pred skoraj dvema milijonoma let povzročile prvo obsežno migracijo iz Afrike v Evropo. Čeprav morda k temu prispevajo tudi podnebne spremembe, sta v našem času revščina ter pomanjkanje svobode in možnosti še vedno glavna razloga, da veliko število izseljencev tvega svoja življenja za boljše priložnosti na naši celini.
Izziv, s katerim se soočamo kot Evropejci, je, da bi bilo priseljevanja resnično del razvoja v državah izvora in namembnih državah ter da razvoj prispeva k zmanjševanju nezakonitega priseljevanja. Zato si moramo skupaj z državami izvora in tranzita prizadevati za pravo mobilnost delovne sile s pravicami in obveznostmi ter ne delovne sile sužnjev.
Zato želim ponovno poudariti, da potrebujemo dialog, sodelovanje in solidarnost, da se zgradi prostor skupnega bivanja med severom in jugom Sredozemlja. Zato iskreno podpiram vrh Euromed glede na ministrski konferenci v Rabatu in Tripoliju. Dialog med državami izvora in tranzita ter evropskimi državami, ki sprejemajo priseljence, mora biti institucionaliziran, da se zagotovi temelj za pravo združenje na podlagi razvoja.
Gospe in gospodje, rad bi obravnaval več področij, ki se lahko preučijo med vrhom. Priseljenci morajo vstopati v Evropo in v njej delati tako, da v celoti spoštujejo zakon. To pomeni, da pobude, kot je direktiva o modri karti, predstavljajo potreben korak, vendar to ni dovolj. To je treba okrepiti z direktivo, ki bo veljala za nižje kvalificirane priseljence in ki jo bodo spremljali ukrepi za povečanje krožne migracije, prave krožne migracije, ki preprečuje beg možganov in omogoča vrnitev izseljencev, da v svojih državah izpeljejo pomembne projekte, ter ustrezni socialni in gospodarski pogoji za to.
Prostor Euromed mora biti območje blaginje, svobode in razvoja. Kot zdaj to počne Španija z nekaterimi od teh držav, moramo še naprej raziskovati možnost zaposlovanja in usposabljanja delavcev v državah izvora, tako da se tam ustvarijo delavnice in objekti za poklicno usposabljanje.
Gospe in gospodje, prek kampanj obveščanja je treba posredovati jasno sporočilo o možnosti zakonitega izseljevanja in dela v Evropi ter opozorilo o nesmiselnih tveganjih nezakonitega izseljevanja, da se prepreči, da bi na tisoče mladih ljudi prišlo v roke mafiji in tvegalo svoja življenja v nevarnih čolnih ali kanujih.
Na koncu prosim, da se na vrhu posebna pozornost nameni najbolj ranljivim izseljencem, in sicer ženskam in otrokom, zlasti otrokom brez spremstva.
Marco Pannella
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, o teh zadevah se bo razpravljalo na srečanju, ki bo od 6. do 8. decembra potekalo tukaj v Parlamentu na pobudo skupine ALDE in skupaj z nadnacionalno skupino radikalcev. Menim, da potrebujemo novo pot naprej.
Morda sem predrzen, vendar pozivam vas osebno, gospe in gospodje predsedstva, gospod komisar Frattini, in celo vas, gospod predsednik, da svojim institucijam ne dovolite, da se njihova pozornost odvrne od te zadeve. Vprašanje, o katerem razpravljamo, tj. sosedska politika, ta hvalevredna nova pobuda, se bo nedvomno izgubilo v birokraciji, kot so se mnoga druga: lizbonski in barcelonski proces ter vsi drugi. Predsednik Prodi je veliko povedal, ko je predstavil sosedsko politiko; govoril je o vsem drugem, razen o institucijah. Ne, problem je drugje.
Vi, gospod Frattini, ste dejali, da moramo storiti več na svojem področju dela. To ni običajen problem; dovolj smo storili. Medtem je na drugi strani Sredozemlja potreba po takem podjetništvu, s kakršnim se Izrael že dolgo ukvarja na svojih puščavskih območjih. Moj čas je skoraj potekel, zato vas resnično pozivam, da si zabeležite datum tega srečanja in da upoštevate, da je težava, kočljiva točka, partnerstvo; izziv je članstvo. Evropa ne bi nastala, če bi bila omejena na partnerstvo, kot so nekateri takrat želeli. Težava je v tem, da ima Evropa omejitve. Sultan Hasan II je leta 1987 izpostavil rešitev; prizadevajmo si zdaj zanjo kljub temu, da je Evropa slepa.
Hélène Flautre
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, kot so dejali vsi, vključno s tistimi zjutraj, so migracije prednostna naloga Evropske unije in odnosov v okviru Euromeda. To je pomembno vprašanje za tiste ljudi, ki so pogosto prisiljeni zapustiti domovino, ki jo uničujejo revščina, širjenje puščav, poplave, vojna itd.
Ali bo ministrska konferenca Euromed kos tej nalogi? Nič ni manj gotovo. Pripravljalni dokumenti so brezupno vsebinsko pomanjkljivi. To ne preseneča, ker vemo, da nobena organizacija, vključno s tistimi, ki se vsak dan dejansko srečujejo z razmerami migrantov, ki brezciljno tavajo v tranzitni državi ali so v nevarnosti v Sredozemskem morju, ni sodelovala pri pripravah, niti visoki komisar za begunce.
Prehitri zaključki pomenijo, da si zatiskamo oči pred pravico do azila, nezakonitim pridržanjem migrantov, spoštovanjem njihovih pravic ne glede na to, ali so zakonite ali ne, nesprejemljivim nasiljem nad njimi, zlasti nad migrantkami, pravicami mladoletnikov ter inkriminacijo pomoči migrantom in družinam migrantov. To zatiskanje oči je popolno, kar zadeva izpolnjevanje mednarodnih obveznosti in sporazumov Unije, ki jih je treba izvajati ali ratificirati: za nekatere je to ženevska konvencija, za druge, tj. vse države Evropske unije, je to konvencija o varstvu pravic delavcev migrantov in njihovih družin.
Kaj v resnici želimo doseči s to evrosredozemsko politiko, s tako očitnim pomanjkanjem zahtev, kar zadeva skupne pravice in obveznosti narodov? Kaj se tvega? Tvega se, da bodo skrbno izbrani zakoniti migranti sredstvo prikrivanja trajnih in obsežnih kršitev pravic vseh drugih. Če želi prizanesti bolj občutljivim osebam, tako da se odpoveduje ambiciozni politiki, je konferenca na dobri poti, da postane resnična izguba časa. Že takoj na začetku bi vnaprej opravičila širjenje sporazumov, kot je sporazum med Italijo in Libijo, ki so skrivaj podpisani ter kršijo načelo nevračanja in to brez kazni.
Ni še prepozno za ukrepanje. Povabite visokega komisarja za begunce, povabite predstavnika nevladnih organizacij, ponovno začnite s prvotnim dokumentom, ki so ga predložile države južnega Sredozemlja, ki je bolj ambiciozen, in konferenca se lahko izkaže za pozitiven in pomemben mejnik.
Luisa Morgantini
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prihodnja ministrska konferenca Euromed je nedvomno pomembna, zapletena in nujna glede na tragedije na naših morjih, ki smo jim vsak dan priča. Kljub temu menim, da je škoda, da niso bile vključene nevladne organizacije, ki imajo veliko izkušenj z migracijskimi vprašanji, vključno z na primer projekti, kot so mikrokrediti.
Prejšnji teden je v Volterri potekalo srečanje poslancev, razseljenih oseb, beguncev in nevladnih organizacij, na katerem smo uvedli listino o pravici do azila in beguncih; to je tema, ki po mojem mnenju na ministrski konferenci manjka. Ob tej priložnosti smo opredelili jasno razliko med begunci in migranti ter zagovarjali pravice obeh skupin: prve uveljavlja ženevska konvencija iz leta 1951, druge pa mednarodna konvencija o pravicah delavcev migrantov in njihovih družin, ki jo je, tako mislim, ratificiralo le pet od 37 držav, ki sodelujejo v barcelonskem procesu.
Zato upam, da si bosta Komisija in Svet prizadevala ugotoviti, kaj predstavlja ovire, in pozvala k ratifikaciji.
Gerard Batten
v imenu skupine IND/DEM. - Hvala vam, gospod predsednik. Gospod Magalhães je izjavil, da bi bo zasedanje Euromed 18. in 19. novembra prvo zasedanje Euromeda o priseljevanju.
Nezakonito priseljevanje v Evropo je v več evropskih državah resnično velika težava, ki predstavlja posebej velike težave državam, katerih obala je enostavno dostopna iz Severne Afrike. Tudi Velika Britanija ima posebne težave s priseljevanjem. Nezakonito - in zakonito - priseljevanje v Veliko Britanijo je zdaj nenadzorovano, neomejeno in brez diskriminacij v pravem pomenu besede. Velika Britanija ima veliko težav z nezakonitim priseljevanjem, vendar trenutno največjo težavo predstavlja zakonito priseljevanje iz Evropske unije. Stopnja priseljevanja v Veliko Britanijo je, kolikor lahko rečemo, med 500 000 in 600 000 osebami na leto, pri čemer je neto sprememba prebivalstva približno 200 000 ljudi na leto, zaradi česar se vsakih pet let število prebivalcev poveča za milijon. Velika Britanija je ena od najgosteje poseljenih držav na svetu, Anglija sama zase pa je v samem vrhu najgosteje poseljenih držav na svetu. Priseljevanje v Veliko Britanijo na takšni ravni preprosto ne more trajati. Preveč obremenjuje infrastrukturo in javne storitve. Priseljevanje v Veliko Britanijo bi bilo mogoče nadzorovati z nekaterimi zelo osnovnimi ukrepi. Noben od teh ukrepov ni mogoč, dokler smo članica EU: vsi bi bili nezakoniti. Rešitev za Veliko Britanijo, če želi nadzorovati priseljevanje, je, da preprosto zapusti Evropsko unijo.
Dimitar Stoyanov
v imenu skupine ITS. - (BG) Naša skupina je obiskala najjužnejšo točko Evrope - otok Lampedusa, na katerem je center priseljevanja. Tam so srečali skupino ljudi, katerih ladja se je potopila, zato je nekaj ljudi umrlo. Čeprav so izgubili prijatelje, so bili ti nezakoniti priseljenci precej dobre volje in po mojem mnenju je razlog za to prevelika strpnost do nezakonitih priseljencev v Evropski skupnosti. Do njih smo tako strpni, da se jim zdi, da je njihova naloga izpolnjena, ko so enkrat v EU.
Zato je treba uvesti ukrepe, da se nezakonitim priseljencem še pred odhodom pojasni, da je nevarnost utopitve prevelika. In tudi če se to ne zgodi in priseljenci prispejo na ozemlje Evropske unije, mora biti jasno, da tukaj ne bodo ostali.
Če nam je mar za ljudi, ki umirajo v svojih poskusih nezakonitega priseljevanja, se bomo prepričali, da ljudje tega ne bodo poskušali.
Hvala.
Patrick Gaubert
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej bi rad nekaj trenutkov posvetil temu, da izrazim svojo podporo, našo podporo, komisarju Frattiniju in mu povem, da so napadi nanj v zvezi z vprašanjem Romov v Italiji popolnoma nedopustni.
Vsi poznamo vrednote, ki jih komisar zagovarja, vrednote, povezane z zaščito človekovih pravic, vrednote Evropske unije; glede teh vrednot, gospod komisar, se vam ne more ničesar očitati.
Naj se vrnem k Euromedu, podpiram evrosredozemsko ministrsko konferenco o migraciji, ki bo potekala v Algarveju, saj bo prva konferenca take vrste, prva, ki bo namenjena izključno vprašanju migracijskih gibanj na evrosredozemskem območju.
Migracijska gibanja so glavno vprašanje, ki mora biti v središču našega dialoga, partnerstva in sodelovanja z državami evrosredozemske regije po konferencah v Rabatu in Tripoliju.
To je območje, na katerem države članice ne morejo ukrepati same. Za večjo učinkovitost naše migracijske politike potrebujemo podporo in sodelovanje naših partnerskih držav, ki so pogosto same države izvora ali tranzita.
Z njimi moramo sodelovati, da se doseže soglasje o politiki vračanja, poveča število sporazumov o ponovnem sprejemu in da skupaj izvajamo politiko inteligentnega skupnega razvoja, da lahko državljani teh držav ostanejo v svoji domovini in prispevajo k njenemu razvoju.
Vprašanje migracijskih gibanj ima varnostno razsežnost, vendar ima tudi človeško razsežnost, ki se je ne sme zanemariti. Zato bi rad, da bi bilo spoštovanje temeljnih človekovih pravic ena od tem konference. Upam, da bo to srečanje zagotovilo priložnost za odprte in realistične izmenjave, da lahko skupaj poiščemo najustreznejše rešitve za vse, ki jih to zadeva.
Béatrice Patrie
(FR) Gospod predsednik, gospod minister, gospod komisar, gospe in gospodje, tudi jaz sem zadovoljna, da je bilo vprašanje priseljevanja izbrano za naslednje srečanje ministrov za zunanje zadeve območja Euromed.
Menim, da nam do zdaj ni uspelo vzpostaviti evropske politike o priseljevanju. Vemo, da je to težavno vprašanje, ker vpliva na suverenost držav članic in te si želijo zelo dosledno uporabo načela subsidiarnosti na tem področju. Prav tako vemo, da je vprašanje priseljevanja, ali migracij, sporno vprašanje v okviru našega sodelovanja s partnerskimi državami na jugu, ki nam pogosto očitajo, da ta problem rešujemo zgolj kot varnostno zadevo. Zahvaljujem se komisarju Frattiniju, da je sprejel veliko bolj globalen pristop k temu vprašanju, ki vključuje gospodarsko in socialno razsežnost, ki sta povezani z migracijskimi gibanji.
Zakonito in nezakonito priseljevanje sta dve plati iste medalje, zato boj proti nezakonitemu priseljevanju ni mogoč brez sočasne vzpostavitve poti zakonitega priseljevanja v Evropo. Zato podpiram sistem modre karte, ki je evropska različica ameriškega sistema zelene karte, in zadovoljna sem, da poti zakonitega priseljevanja, ki jih priporoča Svet, očitno upoštevajo gospodarske zahteve Evrope in izpolnjujejo prave potrebe držav na jugu.
Kar zadeva izdajanje vizumov, menim, da mora Unija ta postopek poenostaviti, zlasti za študente, raziskovalce in tiste, ki so vključeni v civilno družbo. Menim, da morajo sporazumi o ponovnem sprejetju, zlasti z Alžirijo in Marokom, zagotavljati, da je vsak postopek vrnitve strogo nadzorovan z mehanizmi, ki zagotavljajo pravice migrantov. Na koncu bi glede novega vala migracij, s katerim se zdaj srečujemo in ki prihaja iz podsaharske Afrike, odločno podrla zamisel, da Evropa ne sme uporabiti barcelonskega procesa, da bi odgovornost za upravljanje migracijskih gibanj prenesla nazaj na meje sredozemskega območja, ker te zadeve ni sposobna reševati na svojih mejah.
Cem Özdemir
(DE) Gospod predsednik, migracije so ena od prednostnih tem Evropske unije. Regija Euromed je v zvezi s tem za nas strateško pomembna regija. Ministrska konferenca Euromed o migraciji bo prva te vrste, ki se bo osredotočila izključno na to vprašanje in bo vključila države partnerice Euromeda. Zato je toliko bolj obžalovanja vredno, da pred konferenco ni bilo nobenega posvetovanja z organizacijami civilne družbe.
Prav tako je obžalovanja vredno, da je bil vidik azila izključen iz dnevnega reda ministrske konference, zlasti ob upoštevanju brezupnega položaja beguncev v mnogih delih južnega in vzhodnega Sredozemlja zaradi pomanjkanja ustrezne zakonodaje za njihovo zaščito. Kot vemo, nobena od teh držav nima zakona o azilu. Le nekatere od njih priznavajo Urad visokega komisarja ZN za begunce. Libija, Sirija, Libanon in Jordanija še niso ratificirale ženevske konvencije o statusu beguncev.
Obžalovanja vredno je tudi, da članice barcelonskega procesa govorijo o pravicah migrantov, ko je govora o nezakonitih migrantih, pa molčijo. Dejstvo je, da imajo tudi nezakoniti migranti pravice, zlasti v zvezi z izterljivostjo plače, dostopom do izobraževanja za njihove otroke ali osnovno zdravstveno oskrbo, zlasti za migrantke, kadar veljajo ustrezne določbe za zaščito.
Če želimo sodelovanje pri našem prizadevanju v boju proti nezakoniti migraciji, ne smemo zanikati ali zanemarjati enega vidika: spoštovanja pravic migrantov in beguncev.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Pri pripravah na ministrsko konferenco Euromed, ki bo potekala 18. in 19. novembra, mora Unija upoštevati, da je parlamentarno srečanje Euromed edini forum, na katerem poslanci Evropskega parlamenta predstavljajo EU poleg poslancev nacionalnih parlamentov južne sredozemske regije, vključno z Izraelom in Palestino.
Vesel sem, da lahko sodelujem pri delu oddelka za politiko Euromed, ki ima po mojem mnenju ključno vlogo v okviru barcelonskega procesa. Tema tega srečanja ni bi mogla biti bolje izbrana. Problem migracij predstavlja veliko izzivov, kot so razvoj, v tem da migranti potrebujejo informacije o možnosti mikrokredita in drugih vrstah posojil, vidiki zakonite migracije v EU ter pereč problem nezakonite migracije, ki zahteva takojšnjo rešitev.
Podpiram dejstvo, da EU poglablja odnose z nekaterimi sredozemskimi državami, ki kažejo politično voljo in sprejemajo ukrepe za spremembe. Z nekaterimi od njih so že bili podpisani pridružitveni sporazumi. Kar zadeva nezakonite migracije, je treba poiskati rešitev za težavne razmere, ki jih povzročajo prihodi tisočih nezaželenih migrantov, ki resno vplivajo na varnost na Malti in zlasti v Italiji, pa tudi v nekaterih drugih državah članicah EU. Tudi moja država se sooča s pritokom zakonitih in nezakonitih migrantov. Sem za to, da Evropska unija sprejme kvalificirane migrante, katerih znanja potrebujemo in lahko prispevajo k kmetijstvu, zdravstvu in turizmu v EU, kot je dejal komisar Frattini, vendar morajo biti že kvalificirani, ko se jim dovoli vstop; nekvalificiranih migrantov se praviloma ne sme sprejeti in menim, da bo sistem modre karte pomagal rešiti ta problem.
Hubert Pirker
(DE) Gospa predsednica, gospod podpredsednik Komisije, gospod predsedujoči, vprašanje migracij nam zelo jasno kaže, kako blizu Evrope je Afrika. Kar se dogaja v Afriki, neposredno vpliva na Evropo.
Migracijski tokovi iz kriznih območij na jugu Sredozemlja se končajo v sredozemskih državah v južni Evropi, kar seveda pomeni, da neposredno vplivajo na celo Evropo.
Afrika je celina z velikim številom nadarjenih ljudi. Mi in Afrika moramo biti pametni ter uporabiti ta potencial v Afriki in za Afriko. To partnerstvo z Afriko, za katerega si prizadevamo, nudi zelo veliko priložnost. Ponudba, ki jo želimo širiti iz Evropske unije, je velik izziv. Zajema pomoč pri samopomoči na področjih varnosti, trgovine in dobrega upravljanja ter stabilizacijske programe, vključno s pomočjo v boju proti kriminalu, ustvarjanjem mest za usposabljanje in delovnih mest, ponudbo mikrokreditov ter kampanjami obveščanja o možnostih zakonitih oblik migracije, posledicah nezakonite migracije in ukrepih za njeno preprečevanje.
Kljub temu mora Evropska unija na naslednjem vrhu postaviti tudi zahteve. Ena od teh zahtev morajo biti sporazumi o ponovnem sprejetju z vsemi državami južnega Sredozemlja, preden se začnejo izvajati vsi naši akcijski programi, ker vsi ti vidiki delujejo vzajemno in ker želimo partnerstvo.
Strinjam se s komisarjem Frattinijem, ko pravi, da zdaj govorimo o partnerstvu in ne več o sodelovanju; gre za partnerstvo in nudenje kompleksnih paketov. Evropa je na to pripravljena, Komisija in Parlament to podpirata, Afriko pa je treba povabiti, naj zaradi stabilnosti Severne Afrike in varnosti državljanov EU te ponudbe koristi.
Zuzana Roithová
(CS) Komisija in Parlament sta že odobrila proaktivno in, kar je še pomembnejše, skupno politiko priseljevanja, čeprav ni priljubljena. Za bogato in starajočo se Evropo je priseljevanje realnost. Vemo, da lahko nezakonito priseljevanje zmanjša BDP več držav za do 20 %, medtem ko je njihova gospodarska rast omejena z zmanjšanjem števila kvalificiranih delavcev. Prišel je čas, da se okrepi mednarodno sodelovanje in dogovori o razumnih skupnih pravilih.
Verjamem, da bo naslednji teden v Algarveju ministrska konferenca nadaljevala v tej smeri in da ne bo samo razpravljala, ampak bo tudi dosegla dogovor o skupnih korakih za uspešno upravljanje migracij in predlagala ukrepe za zmanjšanje vpliva na države tranzita. S tretjimi državami se moramo sporazumeti o mednarodnih obveznostih, da se zaščitijo življenja migrantov, ki tvegajo in bežijo po morju.
Ker so sredozemske države tranzitna regija, se srečujejo s pretiranim pritokom priseljencev, ki potujejo v EU, in torej zahtevajo posebne ukrepe. Prihodnja konferenca je lahko prepričana, da Parlament to vprašanje obravnava zelo resno. Naše skupne prednostne naloge so priseljencem iz tretjih držav zagotoviti spodobne kraje za pridržanje in boriti se proti dejavnikom, ki povzročajo masovne migracije. Moramo zaščititi življenja in dostojanstvo migrantov.
Prav tako spodbujam Euromed, da jasno poudari, da modra karta za ureditev položaja kvalificiranih delavcev ne predstavlja grožnje Evropejcem; nasprotno, to je priložnost, ki nam jo nudi globalizacija. Sindikati ravnajo neodgovorno in populistično, ko nasprotujejo modri karti, njihovo ravnanje meji na ksenofobijo. Dumping na evropskem trgu dela povzroča nezakonita in ne zakonita migracija.
Komisar Frattini želi, da bi Evropa privabljala kvalificirano delovno silo. Privabljati jih bomo morali iz Združenih držav, kjer je letni pritok 55-odstotni v primerjavi s skromnim 5-odstotnim sedanjim pritokom v Evropo. Prepričana sem, da je to prava strategija in da je v skladu s položajem EU v svetovnem okolju. Zakonita in nezakonita migracija sta povezani. Uspeh skladne, varne in skupne migracijske politike bo preskus zrelosti EU.
José Magalhăes
Gospa predsednica, gospod podpredsednik, gospe in gospodje, Svet bo glede na to razpravo oblikoval trdno prepričanje, da se mora razviti in utrditi evrosredozemsko partnerstvo ter da je potrebna ministrska konferenca v Santa Eulaliji. To sodelovanje, to partnerstvo, kar je nov izraz in pojem, mora temeljiti na konkretnih projektih, da se zagotovi uspešnost. Za to je veliko dobrih razlogov in številne dramatične razmere, ki so jih zelo jasno obudili poslanci tega parlamenta, od nas zahtevajo, da spremenimo status quo. To se bo zgodilo le, če bomo upoštevali dolgoročni vidik in ukrepali hitro.
Kot je danes že povedal podpredsednik Frattini, imamo splošno vizijo, globalni pristop, akcijske načrte in ambiciozne zakonodajne predloge. V zvezi s projekti moramo narediti konkretne korake, zlasti na treh navedenih področjih. Najprej moramo na področju preseljevanja in razvoja narediti korake za razvoj posebnih ukrepov. To načrtuje ministrska konferenca na področju prenosa nakazil in mikrokredita. Zato bomo morali združiti vse akterje (odločitev o tem ne morejo sprejeti poslanci, Komisija ali Svet), kot so banke, Svetovna banka, Evropska investicijska banka, združenja priseljencev in civilna družba, da se poiščejo posamezni načini za spodbujanje uporabe finančnih storitev in krepitve njihove učinkovitosti, zlasti v smislu alternativnih metod za prenos denarja in uporabe novih tehnologij, ki nam lahko tudi resnično pomagajo pri doseganju ciljev. Vsekakor ne bomo imeli nobenih težav pri vzpostavitvi evrosredozemske spletne strani z vsemi informacijami o nakazilih, vključno s stroški, da se spodbudi konkurenčnost in zmanjšajo ti stroški, kar je osrednji cilj, ki je skupen nam in našim partnerjem.
Posebne pobude potrebujemo tudi na področju zakonitega preseljevanja. Želimo uvesti delovno skupino s predstavniki evrosredozemskih partnerjev in drugimi socialnimi partnerji, da podrobneje preučimo položaj dela in potrebe po trgih dela, razvijemo ukrepe za usposabljanje delavcev migrantov, preden se preselijo, preučimo možnosti, da se zagotovi dostopnost portala Evropske unije za vse evrosredozemske partnerje na področju preseljevanja in zaposlovanja, ter ustvarimo uprave za iskanje zaposlitve in informacijska središča v evrosredozemskih državah, seveda v skladu z nacionalno pristojnostjo na tem področju.
Prav tako potrebujemo posebne projekte na področju nezakonitega preseljevanja. Ob upoštevanju, da je veliko evrosredozemskih partnerjev tudi ciljnih in tranzitnih držav za migracijske tokove, je pomembno, da okrepimo institucionalno pristojnost na področju boja proti nezakonitemu preseljevanju. Zato moramo tudi razviti posebne ukrepe, kot so naslednji: prvič, razviti moramo varnost dokumentov, ker bo le to omogočilo pravilno prepoznavanje oseb in tokov, več zaupanja ter enostavnejše gibanje. drugič, razviti moramo dostopnost tečajev usposabljanja v Frontexu za evrosredozemske partnerje, da bodo lahko povečali svoje znanje in izkušnje o boju proti nezakonitemu preseljevanju v skladu z vsemi mednarodnimi instrumenti, h katerim smo zavezani, zlasti instrumenti za pomorsko iskanje in reševanje. To je lahko začetni konkretni korak k sodelovanju v skupnih ukrepih pod vodstvom Frontexa. Prav tako potrebujemo pobude na področju prostovoljne vrnitve in ponovnega sprejema. Koristna bi bila odprta razprava o tem vprašanju, da se razmisli o informacijskih kampanjah, postopkih identifikacije, pomoči za postopke prostovoljne vrnitve in pogajanjih o ponovnem sprejetju z državami izvora. To in veliko več se bo obravnavalo v Santa Eulaliji na Algarveju.
Gospa predsednica, gospe in gospodje, mnenja so morda različna, vendar je nekaj vsekakor gotovo in s takšnim vtisom tudi zapuščam to razpravo: za ta dialog in učinkovito partnerstvo ni nobene nadomestne možnosti. To je edini način za premik naprej, pri čemer smo se vsi v celoti strinjali, da je takšna sprememba dejansko nujna. Santa Eulália je lahko pri tem zelo pomemben korak.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v tej razpravi je bilo podanih veliko praktičnih predlogov in tudi nekaj zanimivih mnenj.
Menim, da je eno od vprašanj strateške politike, kako doseči napredek od sodelovanja do pravega partnerstva, da se končno doseže članstvo pravega evrosredozemskega skupnega območja. Zamisel gospoda Pannelle je zelo zanimiva in jasno je, da takšna strategija od nas zahteva dolgoročno razmišljanje. Šele, ko bo obstajalo pravo evrosredozemsko enotno območje, bomo imeli skupni občutek pripadanja, ki nas bo spodbujal pri prizadevanju za skupni cilj, ki se zdaj oblikuje. Najprej smo morali pridobiti soglasje vseh 27 držav članic, zdaj pa izvajamo posvetovanja s svojimi partnerji na južni obali. Pot naprej se je začrtala.
Druga zelo praktična zamisel, ki jo bom zagotovo izrazil na evrosredozemskem seminarju, je poziv vsem udeležencem tega seminarja k zagotovitvi, da njihove države ratificirajo obstoječe mednarodne konvencije. Preden si izmišljamo nova pravila, se zavedajmo, da je zelo malo držav ratificiralo in začelo izvajati nekatere izredno pomembne mednarodne konvencije. Pri tem med drugim mislim na konvencijo o ukrepih proti tihotapljenju ljudi. Ena od tem, o katerih je treba takoj ratificirati konvencijo, je zagotovo mednarodno tihotapljenje ljudi in trgovina z ljudmi.
Tretjo zamisel je izrazil gospod Gaubert, ki sem mu zlasti hvaležen za opozarjanje na humanitarno razsežnost te obsežne razprave. Ne razpravljamo o zakonih ali birokraciji, razpravljamo o ženskah, moških in otrocih, ki, kot so povedali že drugi, tvegajo svoja življenja in jih veliko tudi umre. Gre torej za solidarnost. Menim, da je solidarnost do ljudi, ki trpijo, ključna za vzpostavitev medsebojnega odnosa, ki resnično temelji na enakih pravicah za naše partnerje.
Četrta zamisel iz te razprave, ki jo bom posredoval naprej, je način za premik naprej, ali če se izrazim nekoliko nazorneje, premik od končnih dokumentov h konkretnim ukrepom. Pripravili smo številne dokumente in v resnici zbrali nekaj pomembnih praktičnih pobud. Zdaj moramo na teh praktičnih pobudah graditi naprej, na primer z odločanjem, kako najbolje uporabiti sklade za razvojno pomoč. Če imamo v Evropski uniji na voljo sklade za pomoč lokalnemu razvoju, je jasno, da moramo biti tudi sposobni razumeti, na kakšen način jih najbolje porabiti. Kot je nekdo dejal, moramo na primer poznati načine za dajanje pozitivnih spodbud partnerjem, državam, ki dejavno sodelujejo v naši skupni strategiji.
Glede na to, da obstaja skupna strategija, od Barcelone naprej poznana kot evrosredozemska strategija, in da jo nekatere države izvajajo v večjem obsegu kot druge, menim, da je treba tem državam dati spodbudo, nekakšno pozitivno priznanje. Menim, da je to lahko smiseln način za odpravo korupcije. Korupcija je eden od temeljnih vzrokov za nezakonito priseljevanje. Če bi bilo manj korupcije v državah izvora in prav tako v tranzitnih državah, bi bilo veliko trgovcev z ljudmi ustavljenih na poti v Evropo, poleg tega bi bilo več sodelovanja, vendar je to le en primer.
Nazadnje je tu vprašanje zavzetja verodostojnega in trdnega stališča o kaznivem ravnanju. Gospod Magalhăes je poudaril to točko in v celoti se strinjam z njim: nobene verodostojnosti nimamo, če ne pokažemo, da se kaznivo ravnanje ne nagrajuje niti dopušča. Glede tega moramo biti popolnoma jasni. Nekateri so pri tem navajali sporazume o ponovnem sprejetju. Sporazumi o ponovnem sprejetju dajejo naši politiki verodostojnost, ker se morajo ljudje, ki ne upoštevajo naših zakonov, vrniti v domovino, pri čemer se njihove individualne pravice v celoti spoštujejo.
Vendar pri tem obstaja politično vprašanje: države izvora, ki ponovno sprejmejo svoje državljane, ne morejo imeti funkcije varuhov mej Evropske unije. Naj povem nazorneje: niso pripravljene sodelovati z nami zgolj na podlagi varnosti.
Zato bom na tej konferenci izpostavil vprašanje o tem, kako se lahko naša politika o vizumih in gibanju oseb uporabi kot politična spodbuda za te države, na primer v smislu večje mobilnosti za študente in poslovneže. Naj evropska vizumska politika spodbudi takšno svobodo gibanja ter s tem posreduje pozitivno politično sporočilo državam, s katerimi si prizadevamo doseči sporazume o ponovnem sprejetju. Tako smo storili v primeru zahodnega Balkana in menim, da je zdaj čas za načrtovanje enakega splošnega pristopa v Sredozemlju.
Predsednica
Ta razprava je končana.
