Peking +15 - ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusplatvorm (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistes küsimustes:
suuliselt vastatav küsimus nõukogule: Peking +15 - ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusplatvorm, esitaja Eva-Britt Svensson naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni nimel - B7-0007/2010), ning
suuliselt vastatav küsimus komisjonile: Peking +15 - ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusplatvorm, esitaja Eva-Britt Svensson naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni nimel - B7-0008/2010).
Eva-Britt Svensson
esitaja. - (SV) Naiste õiguste küsimus on minu jaoks alati väga tähtis olnud ning seepärast on mul eriti hea meel, kui seda küsimust arutatakse nagu täna ka siin täiskogus. Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon on vastu võtnud resolutsiooni, mis kujutab endast Euroopa Parlamendi seisukohta Pekingi platvormi suhtes. Soovin tänada meie kolleege selles komisjonis suurepärase koostöö eest.
1995. aastal ÜRO raames vastu võetud platvorm oli ajalooliselt tähtis samm. Vastu võetud tegevusplatvorm oli esimene sedalaadi ülemaailmne dokument. Selles võeti üldine seisukoht naiste olukorra ja õiguste suhtes. ÜRO-l on inimõiguste valdkonnas pikaajaline hea maine ja seda valdkonda käsitlev deklaratsioon võeti vastu juba 1948. aastal.
Ülddeklaratsioon sisaldab 30 artiklit, mida tsiteeritakse sageli. Juba selles deklaratsioonis - nimelt selle artiklis 2 - sätestati, et igal inimesel peavad olema kõik õigused ja vabadused, olenemata tema seisundist. Eelkõige mainiti sugu. Euroopa Liidus on naiste ja meeste võrdõiguslikkuse teema alus selgelt sätestatud mõlemas aluslepingus ja põhiõiguste hartas.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon oli üksmeelel Pekingi platvormi tähtsuses ja vajaduses teha Euroopa Liidus konkreetsemalt tööd arengu süsteemseks jälgimiseks ja igas valdkonnas suurema võrdõiguslikkuse poole püüdlemiseks. Vilniuses asuv uus Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut pakub meile võimalust saada selles töös abi ning võimaldab ka teadusuuringuid, et näidata, millised poliitilised meetmed on kõige tõhusamad, sest on palju valdkondi, mille kohta meil puuduvad vajalikud faktid või teadmised.
Toetan Euroopa lähenemiskeeldu käsitlevat ettepanekut ja mul on väga hea meel, et eesistujariik Hispaania on selle esitanud. Pekingi platvorm hõlmab mitmeid probleeme, mille lahendamine on väga tähtis, kui tahame edu saavutada. Need probleemid on näiteks vaesus, mis puudutab ennekõike naisi, naiste ebapiisav juurdepääs tervishoiule, naistevastane vägivald selle kõigis vormides ning ebavõrdsus majandusstruktuurides ja majanduspoliitikas.
Nagu teate, kavatseb New Yorki Euroopa Parlamenti esindama minna kaheksast parlamendiliikmest koosnev delegatsioon. Me jälgime arutelusid ja läbirääkimisi, mis on üks osa hindamisest, kui kaugele on maailm viieteistkümne aasta jooksul platvormi eesmärkide saavutamisel jõudnud. Homme vastu võetav resolutsioon on meiega New Yorgis kaasas ja see on meile tähtis.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon võttis vastu ühe lõike, milles on sätestatud, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning nendega seonduvad õigused on osa naiste õigustest ning et neid peab Euroopas ja kogu maailmas parandama. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon on nõudnud eraldi hääletust selle lõike üle. Me kõik teame, et kui teatavat lõiget soovitakse eraldi hääletada, on selle põhjuseks asjaolu, et see lõige on eriti oluline, mistõttu ei taheta selle üle hääletada koos ülejäänud resolutsiooniga.
Ma olen fraktsiooniga PPE täiesti nõus, et lõige 9 on keskse tähtsusega. Kardan siiski, et nad soovivad selle lõike välja hääletada, mis minu meelest oleks väga kahetsusväärne. Olen täiesti teadlik, et Euroopa Parlamendi liikmetel on eri seisukohad ja väärtused. Nii see peabki olema. Seepärast me vaidleme ja arutamegi. Kuid see on siiski vähim võimalik sõnastus ja seda peaks kõigil olema võimalik toetada. Lõike 9 asendamiseks ei ole esitatud ühtegi muud sõnastust. Oleks väga kahju, kui läheksime New Yorki resolutsiooniga, mis ei ütle vähimatki selles põhiküsimuses, mis on maailma tasandil ikkagi keskne küsimus.
Loodan ja usun, et kõik suudavad praeguse sõnastusega nõustuda, sest selles öeldakse vaid meile kõigile ilmselgeid asju. Resolutsiooni koostades tegime ka tihedat koostööd tuhandete naiste ja naisorganisatsioonidega. See andis dokumendile ainulaadse põhja.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Lugupeetud proua Svensson, ma tänan teid esitatud küsimuse eest, sest te teate, et Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Hispaania peamine, keskne ja esmatähtis teema on ka sooline võrdõiguslikkus. Eesistujariigil on mitmeid eesmärke, milles väljendub võrdõiguslikkuse idee mittediskrimineerimise direktiivis sätestatud tähenduses. Samuti on see seotud ühe asjaga, mida te mainisite - võitlusega soolise vägivalla vastu ja soolise vägivalla ohvrite kaitsmise korra tähtsusega.
Seoses sellega on mul hea meel näha siin volinik Viviane Redingit, kes vastutab juriidilisest vaatepunktist kõige selle rakendamise eest, mis on seotud meeste ja naiste võrdõiguslikkusega. Tahaksin alustuseks vabandada, et siin ei ole Hispaania võrdõiguslikkuse ministrit, sest ta osales just Hispaania senatis abordiseaduse reformi hääletusel. See hääletus lõppes muide positiivselt, sest Hispaania parlament võttis seaduse täna pärastlõunal vastu.
Euroopa Liidu Nõukogu on ELi ja ÜROd soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas alati tunnustanud ja toetanud. Eesistujariik Rootsi on koostanud aruande "Peking +15”, mille eesistujariik Hispaania kavatseb esitada naiste olukorra komisjonile selle 54. istungjärgul, ning peab ütlema, et kuigi selles valdkonnas on paljugi ära tehtud, on suur töö veel ees.
Eesistujariik on rõhutanud näiteks vajadust parandada andmete kvaliteeti ja kasutada paremini näitajaid, mille me Pekingi platvormiga lõime. Nagu teate, on Euroopa Liidus 12 näitajat, millega mõõta ja hinnata tegelikku soolist võrdõiguslikkust, kuigi mõnel juhul, näiteks inimõiguste, meedia ja keskkonna valdkonnas ei ole meil veel õnnestunud neid välja töötada.
Soovin öelda, et eesistujariik Hispaania kavatseb korraldada mais tehnilise koosoleku, et arutada naiste, meedia ja stereotüüpide üle. See on meediaga seotud teema ja ka see kuulub volinik Viviane Redingi vastutusalasse.
Kokkuvõtteks soovin öelda, et nagu te kõik teate, on praegu väga tähtis küsimus majanduskriis. Lisaks kahjule, mida see kriis juba teinud on, võib see osutuda ka takistuseks edasiminekule meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas. Kuid samas on tõsi, et paradoksaalsel kombel võib sooline võrdõiguslikkus aidata meil kriisiga võidelda. Ta võib aidata sellest üle saada just soolise võrdõiguslikkuse kaudu ning meeste ja naiste võrdse juurdepääsu kaudu töökohtadele.
Räägin väga konkreetselt Euroopa 2020. aasta strateegiast. Euroopa Liidu institutsioonid on selgelt väljendanud soovi, et soolise võrdõiguslikkuse küsimus oleks Euroopa 2020. aasta strateegias läbiv teema, nii et meeste ja naiste võrdõiguslikkuse küsimus on samuti strateegia osa.
Euroopa Parlament palus oma eelmise aasta raportis, et nõukogu ja komisjon lisaksid 2020. aasta strateegiasse peatüki soolise võrdõiguslikkuse mõõtme integreerimise kohta. Eelmise aasta 30. novembril ütles ka tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu, mitteametlik EPSCO nõukogu, mille kohtumine toimus just Barcelonas, et liikmesriigid ja komisjon peavad tegema tööd, et soolise võrdõiguslikkuse mõõtme saaks 2020. aasta strateegias nende pädevuse kohaselt kindlustada ning et arvesse võetaks kõiki asjakohaseid poliitikavaldkondi. Seepärast olen kindel, et see koos komisjoni tööprogrammiga, suure tööprogrammiga, mis on alati olnud aluseks selle strateegia juhtimisel, tähendab, et kõnealune aspekt lisatakse 2020. aasta strateegiat käsitlevasse dokumenti, mida komisjon on meile lubanud 3. märtsiks (ja mida on maininud ülemkogu eesistuja Herman Van Rompuy ja komisjoni president José Manuel Barroso.)
Peame tööd jätkama ja soolise võrdõiguslikkuse poliitikat edasi viima. See ei ole pelgalt õigusküsimus, vaid Euroopa Liidu vaimsusega kooskõlas olemise küsimus, et liit oleks maailmas meeste ja naiste võrdõiguslikkuse valdkonnas jätkuvalt eeskujuks.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - (FR) Lugupeetud juhataja! Mul on suur au, et saan oma esimeses sõnavõtus parlamendi infotunni jooksul anda vastuse naisi käsitlevatele küsimustele. Põhiõiguste volinikuna leian ma tõepoolest, et põhiõigused koos meeste ja naiste võrdse kohtlemisega on üks tähtsamaid ja ühtlasi vanemaid teemasid. Lisaks tuletan sooja südamega meelde, kuidas ma viisteist aastat tagasi noore Luksemburgist valitud Euroopa Parlamendi liikmena valmistasin Luxembourgis ette Pekingi tegevusplatvormi. Nüüd hakkame siin Euroopa Parlamendis koostama Pekingi tegevusplatvormi järelmeetmeid. Oleme terve ringi ära teinud.
Ma ei pea seda rõhutama. Nagu te teate, on meeste ja naiste võrdõiguslikkus üks Euroopa Liidu põhiväärtustest, ning te võite arvestada, et komisjon ei vea teid selles alt.
Käesoleval aastal esitan uuele komisjoni koosseisule soolise võrdõiguslikkuse strateegia, millest saab jätkudokument olemasolevatele võrdõiguslikkuse juhistele 2006-2010. Mõne päeva pärast, kui ÜROs algab naiste olukorra komisjoni 54. istungjärk, mis tähistab Pekingi tegevusplatvormi 15. aastapäeva, saadab Euroopa Parlament sinna väga tähtsa delegatsiooni. Olen ise seal kohal koos nõukogu eesistujaga ja see on esimest korda nii. Võtame mõlemad täiskogu istungil sõna. Arvan, et ka see on väga oluline märk.
Lisaks annab see võimaluse mõõta, milliseid edusamme on Pekingis kindlaks määratud meetmetega rahvusvahelisel tasandil kaheteistkümne aasta jooksul tehtud, aga ka vaadata, missugust ebavõrdsust ikka veel esineb, sest kuigi edu on saavutatud, on lahendamata probleeme omajagu. Lisaks pean ütlema, et Euroopa Liit on ÜRO töö oluline toetaja ja jääb selleks, mis puudutab nii institutsiooniliste mehhanismide jätkuvat reformi kui ka soolist võrdõiguslikkust käsitleva üksuse loomist ÜROs.
Euroopa Liit on ka arengu valdkonnas mõjukas toetaja, arvestades eelkõige aastatuhande arengueesmärke, millega antakse kaalukas roll 50% kodanikele, kes aitavad sellele arengule üle maailma kaasa. Teame ju tõesti väga hästi, et naiste abita ei oleks mingit arengut. Seepärast on meeste ja naiste võrdne kohtlemine komisjonis horisontaalne poliitika, mida lisaks selle valdkonna eest vastutavale volinikule juhivad ka teised volinikud oma vastutusalas, nimelt valdkondades, mis käsitlevad nii Euroopa Liidu sisest kui ka selle välist poliitikat, eelkõige liidu koostöö- ja arengupoliitikat.
Me kõik teame, et Pekingi tegevusplatvormi loomine kujutas endast suurt sammu edasi. Pärast selle platvormi vastuvõtmist hakati soolisele võrdõiguslikkusele kogu Euroopa Liidus järjest suuremat tähelepanu pöörama. Selline märk pandi Pekingis maha. Mõju on olnud tõeliselt suur, võttes arvesse, et üheski liikmesriigis ei piirdu võrdõiguslikkuse poliitika enam üksnes sihipärase tegevusega, vaid on nüüdsest lõimitud kõikidesse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse.
Lisaks on Pekingi tegevusplatvorm andnud meile võimaluse jälgida võrdõiguslikkuse vallas saavutatud edu näitajate alusel, mille nõukogu on enamiku tegevusvaldkondade jaoks välja töötanud. On kaksteist tegevusvaldkonda ja üheksa näitajat. Oleme tulemuste üle väga uhked, kuid ikka on veel kehtestamata kolm näitajat, ning ma arvan, et nõukogu püüab järelduste vastuvõtmisega seda teha, et minna edasi ja need olulised näitajad välja töötada.
Tulemas on Pekingi tegevusplatvormi 15. aastapäev. Eesistujariik Rootsi on esitanud ülevaate sellest, mida on Euroopa Liidus võrdõiguslikkuse valdkonnas ära tehtud. Nõukogu on võtnud vastu mõned järeldused ja parlament esitab dokumendid, mis loomulikult leiavad samuti oma koha teistes Euroopa Liidu arendatavates poliitikavaldkondades.
Nii komisjoni president kui ka ülemkogu eesistuja väljendasid just oma arvamust Euroopa 2020. aasta strateegia kohta. On loomulik, et selles Euroopat taas liikuma lükkavas süsteemis on naistel eriline roll, eriti ajal, kui üha väiksemal hulgal inimestel on töö. Tegelikult ei ole meil enam valikut: me vajame naisi majanduse arenguks. Enam ei ole tegemist isegi mitte soolise võrdõiguslikkuse küsimusega. Tegemist on majanduspoliitika küsimusega, ei midagi muud. Seepärast puudub meil selles küsimuses valik. Vajame naisi, kui soovime, et Euroopa saaks raskustest üle, ning loomulikult aitavad need uued näitajad meid sel teel. Oleme kõrgetasemelises töörühmas koostanud tööprogrammi, mis võimaldab meil jälgida olemasolevaid näitajaid ja luua uusi, mis tuleb veel rakendada. Loomulikult aitab meid selle ülesande täitmisel Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, mille püsivaks asukohaks saab järgmisest nädalast Vilnius - ning see on järjekordne märk, mis tuleb täpselt samal ajal kui New Yorgis toimuv kohtumine.
Lugupeetud juhataja! New Yorgist naastes tulen teie juurde, et arutada komisjoni võrdõiguslikkuse strateegiat. Teeme seda koos. Teeme seda poole heaks meie rahvastikust, poole heaks meie kodanikest, ning meid saadab edu.
Christa Klaß
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, kallid kolleegid! Järgmisel nädalal New Yorgis toimuv naiste maailmakonverents annab meile võimaluse juhtida ühiskonna tähelepanu kogu maailmas meeste ja naiste võrdõiguslikkusele. Seda tehes saame kindlasti põhjalikult ja kriitiliselt uurida oma praegust olukorda, seda, mida me oleme saavutanud ja mida me veel saavutada soovime. 15. juunil 1995. aastal Pekingis toimunud naiste maailmakonverentsil esitatud üleskutse võrdõiguslikkusele, arengule ja rahule on ka praegu meie eesmärkide kindel väljendus, seahulgas Euroopas.
Oleme teel ja eesmärk terendab kindlalt silmapiiril. Peame siiski tunnistama, et see tee ei ole kerge. Esineb ummikuid, takistusi ja mõnikord isegi ühesuunalisi tänavaid. Peame trajektoori pidevalt muutma, pidades sihtmärki kindlalt silmis. On üks vana Saksa ütlus: kõik teed viivad Rooma. Seepärast kutsun meid kõiki üles parima ühise tee otsinguil leidma rohkem ühiseid pidepunkte.
Soolise võrdõiguslikkuse poliitika ei saa ega tohi olla teema, mis pannakse hääletusele ja milles võib saavutada pealesurutud nappi ülekaalu. Minu fraktsioon annab vabaduse langetada selles küsimuses otsus ja sellepärast, proua Svensson, soovime me eraldi hääletust. Võrdõiguslikkus peab muutuma mõtteviisiks. See nõuab tundlikkust ja veenmisjõudu. Oma resolutsioonis on Eva-Britt Svensson puudutanud paljusid tundlikke teemasid. On veel hulk lahendamata probleeme, mida tuleb käsitleda, ning neid on ka nimetatud: ei stereotüüpsele mõtlemisele, võrdne tasu võrdse töö eest, vaesus naiste hulgas, naistevastane vägivald ja ühiskonna vananemine, mis mõjutab eelkõige naisi. Meie jaoks on need selle resolutsiooni tingimatud põhiküsimused, mida soovime käsitleda.
Pelgalt kavatsuste väljakuulutamisest ei ole palju kasu. Juba terve hulga resolutsioonide, strateegiate ja paktide loetelu moodustab kolleegi raportist kaks lehekülge. Minu fraktsiooni jaoks on väga oluline, et võrdõiguslikkusest rääkides mainitaks alati nii mehi kui ka naisi - nii-öelda võrdsetel alustel -, ning me loodame, et Pekingi jätkukonverentsi tulemuseks on ka see, et astume sammu lähemale suuremale võrdõiguslikkusele.
Zita Gurmai
fraktsiooni S&D nimel. - Austatud juhataja! Me tähistame 2010. aastal Pekingi tegevusplatvormi algatamise 15. aastapäeva. See on kokkuvõtete tegemise aeg, mil me ei pea mitte ainult hindama siiani saavutatut, vaid mõtlema ka uutele võimalustele 1995. aastal kehtestatud eesmärkideni jõudmiseks.
Algus oli paljutõotav: 1995. aastal jõuti üleilmsele üksmeelele selles, et naistel ja meestel on igast küljest, sealhulgas poliitilisest, majanduslikust, juriidilisest ja sotsiaalsest küljest võrdsed õigused. Olenemata sellest üksmeelest on edasi liigutud vähe. Paljusid Pekingi tegevusplatvormi eesmärke ei ole veel kaugeltki saavutatud. Paljudes riikides ei ole naistel ikka veel piisavalt võimu ja vaesusel on naisterahva nägu.
Vähe sellest, veel 21. sajandil märkame isegi arenenud riikides arutelu mõne enesestmõistetava asja üle, kui küsimuse alla seatakse juba kehtestatud õigused, mis on seotud näiteks seksuaal- ja reproduktiivtervisega. Mul on väga hea meel, et Euroopa Parlament ei järgi seda suundumust, vaid pühendab vastupidi end nende põhiõiguste kaitsmisele. Sellest olenemata tekitavad muret kõnealused poliitilised arutelud ja tagurlikud rünnakud inimõiguste pihta. Need rõhutavad selgelt, et võitlus naiste õiguste eest ei ole veel kaugeltki läbi.
Minu arvates ei saa inimõiguste küsimuses teha kompromissi. Me ei tohi lubada vähimat ühist nimetajat. Seepärast peame paari päeva pärast New Yorki minnes tegema kõik endast oleneva, et kõigil naistel oleksid samad õigused ja et neid õigusi kaitstaks. Ma isiklikult lähtun seda tehes motost "Minu keha, minu õigus”, mille me peame edastama kõigile maailma naistele.
Antonyia Parvanova
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Vaadates, mida on saavutatud pärast deklaratsiooni ja tegevusplatvormi vastuvõtmist Pekingis viisteist aastat tagasi, tuleb tunnistada, et paljugi on veel teha. Oleme Pekingi strateegiliste eesmärkide saavutamisest alles väga kaugel. Ebavõrdsus ja soolised stereotüübid püsivad kõikides maailma piirkondades, sealhulgas Euroopa Liidus. Kui soovime selles küsimuses edusamme teha, on äärmiselt oluline, et nii riiklikul kui ka Euroopa Liidu tasandil oleksid usaldusväärsed ja võrreldavad andmed Pekingi näitajate kohta. Lisaks peame veel tagama nende näitajate korrapärase jälgimise, et ajakohastada vastavalt soolist võrdõiguslikkust käsitlevat Euroopa Liidu strateegiat.
Meil on Euroopas veel paljugi ära teha.
Vaadakem näiteks olukorda tööturul: me peame kaotama meeste ja naiste palga erinevuse ning pöörama samas tähelepanu naiste positsioonile ja esindatusele juhtivatel ametikohtadel nii avalikus sektoris kui ka eraettevõtetes.
Sotsiaalseid kaalutlusi sügavuti analüüsides tuleb öelda, et naisi mõjutav ebavõrdsus ja diskrimineerimine toovad enamasti kaasa tõrjutuse ja vaesuse. Viimatinimetatu on suurim tervist mõjutav tegur. Vaesuse femineerimisel on reaalne mõju naiste füüsilisele ja vaimsele tervisele.
Vähemuste hulka kuuluvad naised kannatavad vaesuse, tõrjutuse ja diskrimineerimise all. Nende vajadusi enamasti ei teata ja eiratakse ning neid ei kuulata ära. Romi naiste oodatav eluiga on kuni kümme aastat lühem kui enamusse kuuluvatel naistel. Nende imikute suremus on kolm kuni neli korda suurem võrreldes rahvastiku enamusega.
Rahvastiku vananemist arvestades tuleb silmas pidada ka diskrimineerimist, tõrjutust ja vaesust. Meeste ja naiste oodatava eluea erinevusega kaasnevad üksikute eakate naiste suuremad majanduslikud ja sotsiaalsed raskused. Tegemist on uue laieneva ja tõsise nähtusega, mida tuleb põhjalikult uurida ja nõuetekohaselt käsitleda.
Austatud volinik! Lõpetuseks palun tungivalt, et koostaksite direktiivi naistevastase vägivalla kohta. Me kõik toetame teid.
Nicole Kiil-Nielsen
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) 2006. aastal tunnistas ÜRO, et kliimamuutuste peamised ohvrid on kõige haavatavam ja vaesem osa ühiskonnast. Tõsi on, et naised moodustavad mõlemas kategoorias enamiku.
Näiteks Sahara-taguses Aafrikas diskrimineeritakse naisi niigi sellega, et nad ei saa maad ega kontrolli selle üle, aga lisaks vähendab nende elatusvõimalusi veelgi haritava maa üha suurenev puudus põua tõttu.
Hiljuti avaldatud aruandes prognoositakse, et 2050. aastaks on miljard inimest vaenulikust keskkonnast põgenenud. Turvalisuse kadumine, mis saab osaks kliimapõgenikele, kes peavad otsima varjupaika ajutistes laagrites, suurendab ohtu naistele.
Peame siiski tunnistama, et viimase viieteistkümne aasta jooksul ei ole ükski Euroopa keskkonnaalane õigusakt hõlmanud sooaspekti.
Seepärast kutsun Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni nimel Euroopa Liitu ja selle liikmesriike üles lisama naiste ja meeste võrdõiguslikkuse aspekti kõikidesse keskkonda käsitlevatesse mõjuhinnangutesse, õigusaktidesse ja poliitikavaldkondadesse.
Marina Yannakoudakis
fraktsiooni ECR nimel. - Lugupeetud juhataja! Sellest on peaaegu sada aastat, kui naistele anti Ühendkuningriigis õigus hääletada. Naiste õiguste eest võitlemine ei ole uus nähtus ja ma soovin avaldada austust kõikidele naisorganisatsioonidele kogu maailmas, kes ikka veel võitlevad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eest.
Naised soovivad võimalust teha iseseisvaid otsuseid oma karjääri või perekonna kohta, võimalust töötada tavakohaselt meestele kuulunud ametikohtadel või ka samamoodi võimalust vaadata laste järele ja teha tööd kodus. Meie tegelik ülesanne on anda naistele võim. Meie, konservatiivid, usume valikuvabadusse ning koos valikuga naistele pakutavasse paindlikkusse ja sellest tulenevalt võrdõiguslikkusesse.
Kas nõudes, et ettevõtjad pakuksid õigusi, mida nad praeguses majanduskliimas lubada ei suuda, muudame me tahtmatult naiste palkamise raskemaks? Kas me sunnime naisi lastega koju jäämist edasi lükkama, sest meie, ühiskond, väärtustame seda vähem kui töökohta?
Volinik ütles õigusega, et me peame lõpetama naiste tagasitõmbumise ja tooma nad uuesti tööle. Minu arvates peame tagama ka kindlad töökohad väikeettevõtetes. See aitab meil eesmärki täita. Ülereguleerimisega riskime väikeettevõtete hingusele saatmisega ning see piirab omakorda just neid naistele antavaid valikuid, mille eest me võitleme, ja seetõttu ka võrdõiguslikkust, millele neil on õigus.
Mara Bizzotto
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Eesistujariigi Rootsi aruandes Pekingi tegevusplatvormi kohta puudub igasugune viide nende Euroopa naiste olukorrale, kes ei ole läänest pärit. Seega seda probleemi kas ei ole olemas või me ei soovi seda näha. Mosleminaiste olukord on praegu maailmas, sealhulgas Euroopas, siiski traagiline.
Kui lääne feminismil on identiteedikriis, siis sellepärast, et kultuuride paljususe tagajärjel hoiduvad paljud meist lahendamast küsimusi, millega peavad toime tulema nii paljud mosleminaised Euroopas ja mujal maailmas.
Las meil olla kultuuride paljusus ja poliitiline korrektsus seal, kus me seda leiame, ning tegelgem uute probleemidega. Euroopa mehed ja naised peavad praegu, mitte kunagi hiljem toetama Euroopa mosleminaisi nende võitluses emantsipatsiooni eest ja aitama sellega neid maailma liikumisi, kes astuvad vastu islamifundamentalismile.
Kas me soovime võidelda selle eest, et Euroopa naised oleksid vabad spirituaalse surma sümbolist, milleks burka on? Kas me oleme valmis arutama naiste halvenevate tingimuste üle Euroopa moslemikogukondades?
Kui vaikimise asemel neid probleeme hoopis arutataks, oleks meil ka jõudu toetada maailma naiste vabastamist islamliku rõhumise alt.
Edit Bauer
(HU) Viisteist aastat pärast Pekingi platvormi vastuvõtmist võiksime rääkida paljudest asjadest ja loomulikult peaksimegi seda tegema. Siiski räägiksin pigem sellest, mis on meie ülesanne. Meie käsutuses on üks tööriist. See on õigusloome. Nende viieteistkümne aasta jooksul on nii liikmesriikides kui ka Euroopa Liidu tasandil juhtunud nii mõndagi. On tehtud suuri edusamme, peamiselt diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmise tulemusel. See kujutas endast suurt sammu võrdsete võimaluste poole. Muidugi ei tohi me piirduda ühenduse õigusaktidega või sageli isegi liikmesriikide õigusaktidega, sest me oleme tihti näinud tõestust sellest, kui ebatõhusateks need jäävad. Olukord muutub pärast uute õigusaktide kehtimahakkamist sageli väga vähe. Näitena võime osutada naiste ja meeste palgaerinevusele. Enam kui kolmkümmend aastat on õigusaktidega ära keelatud sooline diskrimineerimine, aga need erinevused on viimase kümne aasta jooksul vaevalt muutunud või kui, siis vahepeal isegi halvemuse poole.
Nende õiguste kasutamise võimalus on omaette probleem, sest seaduslik hüvitamine on sageli äärmiselt kallis ja keeruline. Võrdse kohtlemise tagamise eest vastutavad ametiasutused, kellele on antud ülesanne jälgida diskrimineerimisvastaste õigusaktide täitmist liikmesriikides, on üldiselt kehvasti varustatud ning vahendite puudumise tõttu piirdub nende pädevus sageli teabe ja nõu andmisega. Loodetavasti avaneb meil sel aastal võimalus uurida meie poolt siin koostatud ja vastu võetud õigusaktide tõhusust. On ilmselge, et kõike ei saa lahendada õigusloome vahenditega. Stereotüüpe on raske muuta, kuid me peame tunnistama, et meie õigusaktide tõhusus sõltub sellest, kas me suudame seda teha. Lõpetuseks üks lause: kindlasti tasub käidud teele aeg-ajalt vaadata tagasi, kuid me peame nägema selgelt ka seda, mis meid ees ootab. Me paneme suuri lootusi ümbersõnastatud 2020. aasta strateegiale ja ka võrdsete võimaluste strateegia ümbersõnastamisele.
Edite Estrela
(PT) Mul oli suur rõõm teid kuulata. Te ütlesite meile lootustandvaid sõnu ja kinnitasite oma soovi tegutseda. Tegutsemist on tõesti palju vaja, sest viisteist aastat pärast Pekingit näeme, et kahjuks ei ole tulemused siiski märkimisväärsed. Mitte ainult vaesusel ei ole siiani naisterahva nägu, vaid ka kirjaoskamatusel, töötusel ja madalatel palkadel. Jätkuvalt esineb diskrimineerimist juurdepääsul haridusele ja tervishoiule. Naised on inimkaubanduse ning füüsilise, seksuaalse ja psühholoogilise vägivalla peamised ohvrid. Naised on alaesindatud poliitikas ja ettevõtete juhtkondades, teisiti öeldes on nad kõrvale jäetud poliitiliste ja majanduslike otsuste tegemisest.
Samuti teame, et võrdõiguslikkuse poliitika asjakohasuseks ja mõjususeks peavad hinnangud olema usaldusväärsed ja tuginema statistilistele andmetele, mis on eristatud soo järgi. See on see, mida me vajame õige hinnangu andmiseks ja seejärel õigete meetmete võtmiseks.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Lugupeetud juhataja! Soovin öelda, et ma ei tulnud parlamenti rõõmustama Hispaania uhiuue abordiseaduse üle.
Mina olen mures inimelu pärast ning eriti olen ma mures naiste pärast - keda ma siin kaitsen -, kelle elu on ohus soolise vägivalla tõttu, ning ma olen siin, et pakkuda neile kohta, kus nad saaksid elada vabalt ja turvaliselt.
Parlamendi 2. veebruari 2006. aasta resolutsioonis soovitati liikmesriikidel kehtestada täisleppimatus kõikide naistevastase vägivalla vormide suhtes ning võtta vajalikud meetmed, et tagada ohvritele parem kaitse.
Euroopa Parlamendis vastu võetud Stockholmi programmiga kehtestati vabadusel, õigusel ja turvalisusel rajanev ala kõikide Euroopa kodanike jaoks ning soolise vägivallaga võitlemist peeti selles programmis esmatähtsaks. Selles kajastus minu palve eesistujariigile Hispaaniale edendada oma eesistumisperioodil Euroopa lähenemiskeeldu, mis on soolise vägivalla ohvrite huvides. See aitaks tagada, et nende kuritegude ohvritel oleks sama suur kaitse kõikides liikmesriikides.
Piirideta Euroopas peaks ka võitlus soolise vägivallaga olema piirideta ning liikmesriigid peaksid tegema kõvasti tööd, et ühtlustada oma õigusaktid, nii et naiste väärkohtlemise vastane võitlus saaks üle õigusaktidest tulenevatest takistustest ning me saaksime lõpuks ometi vähemalt Euroopa Liidus kaitsta naiste ja nende laste elu.
Seepärast palun, et komisjon ja nõukogu teeksid kõik vajaliku ja kõik endist sõltuva, et liikuda edasi ohvreid kaitsva Euroopa lähenemiskeeluga, mis väga tõhusa vahendina aitab tagada, et need, kes ei austa naiste väärikust ja nende õigust elada vabalt ja turvaliselt, saaksid karistuse.
Iratxe García Pérez
(ES) Austatud juhataja! ... (Sõnavõtu algus ei ole tehnilistel põhjustel kättesaadav.) ... 30 000 naist ühendasid oma hääled, oma mõtted ja oma plaanid, et liikuda edasi õiglasemas ja võrdõiguslikumas ühiskonnas. Nad tulid eri paikadest, ääretult erineva mõtteviisi ja kultuuriga kohtadest, kuid neid ühendas eesmärk võidelda võrdõiguslikkuse ja õigluse tunnustamise, naiste sotsiaalse ja poliitilise osalemise, vastutuse jagamise ning seksuaal- ja reproduktiivtervise õiguse nimel.
Praegu on need eesmärgid tuntavamad kui kunagi varem ning seepärast on veel pikk tee käia. Seega tõstatatakse kõnealuse resolutsiooniga põhimõttelised küsimused, näiteks vajadus, et Euroopa Komisjon töötaks välja oma strateegia tegevusprogrammi jälgimiseks, looks kindlad seosed Pekingi tegevusplatvormiga ning edendaks soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, unustama seejuures õigusloomeprotsessis soolist aspekti.
On tähtis pidada meeles, et praegu võib Euroopa olla võrdõiguslikkuse poliitikaga ülejäänud maailmale eeskujuks, kuid oma töös ja püüdlustes peame siiski mõtlema ka kõigile naistele väljaspool Euroopat, kellel puuduvad igasugused põhiõigused.
Me peame tegema kõvasti tööd nii nende kui ka Euroopa naiste pärast.
Mariya Nedelcheva
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik, head kolleegid! Soovin tänada Eva-Britt Svenssonit ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusplatvormi käsitleva resolutsiooni koostamise eest.
Siiamaani on paljudes valdkondades püsinud meeste ja naiste ebavõrdsus. Ma mõtlen tööhõive peale, kus palgavahe on jõhker ning kus on ikka veel pere- ja tööelu raske ühitada. Võiksin nimetada ka palju teisi asju.
Vaatamata edusammudele meeste ja naiste ebavõrdsuse vastu võitlemisel ei ole ühtegi Peking +15 tegevusplatvormi eesmärki täiesti täidetud. Küsimus ei ole pidevas eesmärkide ümbersõnastamises, sest me teame neid eesmärke väga hästi. Peaksime pigem üle vaatama nende saavutamiseks kehtestatud meetmed.
Seepärast tundub mulle äärmiselt tähtis, et Euroopa Liit sõnastaks ÜRO tegevusplatvormi eesmärkide raames selgelt oma strateegia, keskendudes kolmele peamisele valdkonnale. Meie strateegias tuleb arvesse võtta lühikest, keskpikka ja pikka perspektiivi.
Lühikeses perspektiivis tuleb kõiki tundlikke valdkondi üksikasjalikult uurida finants- ja majanduskriisi taustal. Tuleb määrata täpsed näitajad, mis lubavad meil hinnata ja mõõta kriisi mõju tööhõivele ja naiste majanduslikule olukorrale. Need näitajad peavad keskenduma majandus-, sotsiaal- ja keskkonnaaspektidele.
Keskpikas perspektiivis seisneb küsimus selles, kuidas toimub olemasolevate statistiliste andmete korrapärane jälgimine ja ajakohastamine riiklikul tasandil. Seepärast tuleb Pekingi tegevusplatvormi raames juba välja töötatud näitajaid korrapäraselt üle vaadata, et arvestada nende asjakohasust poliitilistes, majanduslikes ja sotsiaalsetes oludes. Nende kahe aspekti arvessevõtmine annab meile järjepidevuse, mida vajame Euroopa tasandil oma ühiste eesmärkide saavutamiseks.
Pikas perspektiivis peame tagama soolise võrdõiguslikkuse poliitika integreerimise, aga ka julgustama liikmesriike vahetama häid tavasid ning loomulikult tagama, et Euroopa Komisjoni tegevuskava vastaks tehtud edusammudele.
Selle kolmetasandilise struktuuri vastuvõtmisega suurenevad märkimisväärselt meie võimalused täita lõpuks oma peamised eesmärgid.
Silvia Costa
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, head kolleegid! Peking +15 seisab sellel aastal vastamisi finants-, majandus- ja tööhõivekriisiga, mis halvendab miljonite naiste elu- ja töötingimusi kogu Euroopas ja maailmas, kuid mis võib kujutada endast ka võimalust vaadata üle arengumudelid ning tööturu- ja sotsiaalpoliitika korralduse.
Peking +15 eesmärkide tugevdamisel peab Euroopa Liit naiste nimel seadma esmatähtsale kohale poliitika, mille siht on võimaldada juurdepääs keskkonnaressurssidele ja laenudele, muu hulgas mikrorahastamise kaudu; luua tasakaal pere- ja tööelu vahel, muu hulgas vanemapuhkuse direktiivi vastuvõtmise kaudu; rakendada koolitusprogramme ja stiimuleid ettevõtetele, kus töötavad noored ja naised; ning edendada võitlust inimkaubanduse vastu uue direktiivi abil, mis loodetavasti põhineb Strasbourgis viimasel osaistungjärgul heaks kiidetud resolutsioonil.
Ennekõike peame suunama arengukoostöötoetuse sellele, et anda naistele mõjuvõim vaeseimates riikides, eelkõige Aafrika riikides, võib-olla luues naistega Euroopa-Aafrika liidu.
Oleks hea - siinkohal pöördun ma voliniku ja eesistuja poole -, kui Euroopa delegatsioon New Yorgis teeks reklaami ja otsiks toetust kampaaniale, mille mõte on anda Nobeli rahupreemia Aafrika naistele, keda sümboolselt esindavad konfliktidest ja vaesusest kõige enam räsitud maade aktiivsete ühenduste liidrid.
Sylvie Guillaume
(FR) Me arutame täna, viisteist aastat pärast Pekingis toimunud neljandat naiste maailmakonverentsi, meeste ja naiste võrdõiguslikkuse üle. Peale selle tähistame vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastat.
Soovin neid kaht sündmust omavahel siduda, sest kindlasti vastab tõele, et naised kannatavad ebakindlate töökohtade pärast enim. Näiteks Prantsusmaal moodustavad nad 80% osaajatöötajatest, kellel on ebakindel ja kehvasti tasustatud töökoht. Lisaks on 80% naiste töötasu alampalgast väiksem, mis tähendab, et lõpuks saavad nad pensioni, mis vastab elatusmiinimumiga võrdsele sissetulekule. Sellele lisandub veel asjaolu, et naiste ja meeste keskmise palga erinevus on väga suur.
Teataval määral eksisteerib sooline võrdõiguslikkus seega ainult teoorias. Naised, kes peavad veel toime tulema suure hulga perekondlike kohustustega, on mõnikord sunnitud töötama mitmel töökohal eri tööandjate juures ning vaatamata sellele teenivad lõpuks ikkagi vähem.
Just seepärast on ülimalt oluline, et kehtestaksime riikliku poliitika, mis käsitleks konkreetselt neid ebavõrdseid olukordi nii tööturul kui ka kodus, ning samuti sotsiaalkindlustussüsteemid, mis vastaksid igati naiste vajadustele. Selliste meetmeteta jäävad Pekingi eesmärgid vaid utoopiaks.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Soolise võrdõiguslikkuse põhimõte on Euroopa Liidule ülimalt tähtis, kui soovitakse saavutada majanduskasvu, tööhõivet ja sotsiaalset ühtekuuluvust. Euroopa Liit on Pekingi tegevusplatvormi rakendamisel olnud väga edukas, kuid me ei saa praeguse olukorraga siiski päris rahul olla. Pekingi platvormi rakendamise aruanne näitab, et platvormiga seatud eesmärke ei ole Euroopa Liidus veel täidetud. Pekingi näitajaid tuleb kindlasti kasutada selleks, et arendada soolise võrdõiguslikkuse aspekti nii riiklikes reformikavades kui ka sotsiaalset turvalisust ja sotsiaalset kaasatust käsitlevates riiklikes aruannetes. Siiani on nii riiklikul kui ka Euroopa Liidu tasandil puudus piisavalt usaldusväärsetest ja võrreldavatest andmetest, mille abil määrata kindlaks sotsiaalsed näitajad muu hulgas naiste vaesuse, naistevastase vägivalla ja institutsiooniliste mehhanismide kohta. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi üks ülesanne ongi käsitleda võrreldavaid andmeid. Instituudi töökavas kehtestatud eesmärgid peaksid aitama eelkõige rakendada Pekingis sätestatud näitajaid. Olen veendunud, et majandussurutise ajal on ülimalt oluline tugevdada soolise võrdõiguslikkuse institutsioonilisi mehhanisme.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Ma tänan kolleege selles arutelus osalemise eest.
Pöördusin hiljuti rühma kõrgete avalike teenistujate poole, naiste poole, kes olid oma ametis jõudnud kõrgeimale astmele. Nad olid mures, kuidas nad võiksid veelgi kaugemale jõuda. Tahaksin natuke muuta selle arutelu suunda, sest ma arvan, et veedame liiga palju aega naiste surumisega teatud elukutsetele ega uuri, miks on elukutseid, millele mehed ei trügi. Peamine põhjus seisneb selles, et neis ametites töötajatele ei maksta piisavalt hästi. Ma toon lihtsa näite: me ei maksa inimestele piisavalt palju koristustööde eest, töö eest, mida keegi ei taha teha. Võib-olla siis, kui uuriksime, kuidas me jaotame makseid sedalaadi elukutsete puhul, saavutaksime võrdõiguslikkuse sel ja ka muul tasandil. Arvan, et kui soovime saavutada tõelist soolist võrdõiguslikkust, peame nende küsimustega tegelema.
Minu arusaamist mööda on eesistujariik Hispaania väga mures näiteks naiste rolli pärast põllumajanduses. Taas pean ütlema, et naistel on küll suur osatähtsus, kuid seda ei tunnustata ja kindlasti sellega ei arvestata, ning ma kordan: see on meie tulevaste põllumajanduspoliitika reformide tähtis tahk.
On veel kaks teemat, mida ma soovin mainida. Selles arutelus osaleb palju naisi, kuid minu meelest peaksime ütlema ausalt, kui paljudel meist on ülalpeetavad lapsed. Kas me saaksime olla siin, kui nad meil oleks? Jah, aga ainult sellepärast, et me saame palju suuremat töötasu kui teised, kes ei suuda teha sama.
Lõpetuseks tunnustagem Iraani naisi. Eile kuulsime neist ning ma leian, et Euroopa Parlament peaks selles arutelus tunnustama nende võitlust ja soovima neile edu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Meeste ja naiste võrdsed võimalused on ühenduse õigusesse kirjutatud Euroopa Liidu aluspõhimõte. 2009. aastal moodustasid naised 24% riikide parlamentide liikmetest, 26% riikide valitsuste liikmetest, 33% Euroopa ettevõtete tegevjuhtidest ning 18% Euroopa riigiülikoolide professoritest. Sealjuures märgin, et 81,3% noortest naistest on omandanud vähemalt keskhariduse ja 59% Euroopa Liidus ülikooli lõpetanutest on naised.
Euroopa Liidu majanduskasvu ja tööhõive strateegia eesmärk on tagada 2010. aastaks naiste hulgas 60% tööhõivemäär. Naiste vaesusrisk aga tuleneb peamiselt ühe vanemaga - ainult emaga - perekondade olukorrast. Minu arvates on tähtis, et tagaksime naistele võrdsed võimalused karjääri arendamiseks ja kavandamiseks ning tingimused isikliku, töö- ja pereelu tasakaalu toetamiseks. Siinkohal soovin rõhutada lastehoiuasutuste tähtsust. Meie eesmärk on see, et 30% alla kolmeaastastest lastest oleks võimalik kirja panna sellele vanuserühmale ette nähtud lastehoiuteenuste kasutamiseks ja et nad saaksid neid teenuseid ka tegelikult kasutada.
Ilda Figueiredo
(PT) Lähenedes rahvusvahelise naistepäeva 100. aastapäeva pidustustele ja Pekingi tegevusplatvormi heakskiitmise 15. aastapäeva tähistamisele, näeme, et naiste elus on endiselt tõsiseid probleeme, sest nad on ebakindlate töökohtade, töötuse, suureneva ebavõrdsuse, kapitalismi kriisi ja ühiskonnas - nii töökohal kui ka perekonnas - valitseva vägivalla ohvrid. Vaesusel on naisterahva nägu - ka siin, Euroopa Liidus, kus naised moodustavad enamuse 85 miljonist vaesuses elavast inimesest. Sellepärast me mitte üksnes ei toeta naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonis heaks kiidetud resolutsiooni, vaid ka loodame, et selle kiidab heaks parlamendi enamus, sealhulgas lõike, milles rõhutatakse, et seksuaal- ja reproduktiivtervis ning nendega seonduvad õigused on naiste õiguste tegevuskava lahutamatu osa ning et on äärmiselt oluline parandada naiste reproduktiivõigusi ja -tervist nii Euroopas kui ka kogu maailmas.
On aeg lõpetada ebavõrdsus ja kaotada stereotüübid ning seada sotsiaalse edasimineku esmatähtsaks eelduseks naiste ja meeste võrdsed õigused.
Corina Creţu
(RO) Ühe 1995. aastal Pekingi tegevusplatvormis nimetatud tegevusvaldkonna eesmärk oli võidelda naistevastase vägivallaga. Viisteist aastat pärast seda ajaloolist ÜRO konverentsi valmistab hinnang maailma naiste olukorra parandamiseks tehtud jõupingutuste kohta pettumust. Aastate jooksul vastu võetud arvukad programmid on kahjuks jäänud reaalsest elust kaugele, rääkimata aastatuhande arengueesmärkidest, mis sisaldavad soolise võrdõiguslikkuse edendamist. Kahjuks on koduvägivald, vägistamise kasutamine sõjarelvana, suguelundite moonutamine, pealesunnitud abielud, inimkaubandus või seksuaalorjapidamine jätkuvalt õudusunenägu, mis hävitab miljonite kogu maailma inimeste elu.
Usun, et me ei saa rääkida edust, kui Euroopa Liit ei suurenda veelgi oma osatähtsust selles valdkonnas. Vajame kõikehõlmavat strateegiat, mille eesmärk on võidelda vaesusega, hariduse ja teabe puudumisega, karistamatusega, relvastatud konfliktidega ning prostitutsiooni eesmärgil toimuva inimkaubandusega. Minu arvates ei tohi me unustada, et kurjust - naistevastast vägivalda - tõukab tagant hulk tegureid, mida me peame ühtsemalt ja kindlakäelisemalt püüdma välja juurida.
Franz Obermayr
(DE) Lugupeetud juhataja! Pekingi tegevusplatvormi läbib üks pidev joon, nimelt mittediskrimineerimine. See on hea. Naistele ei tohiks objektiivse ja korrektse põhjenduseta pakkuda meestest halvemat.
Ma ei arva siiski, et naisi puudutavad kvoodid - niinimetatud positiivne diskrimineerimine - on mõistlik mõte. Peamiseks kriteeriumiks peavad olema oskused, mitte sugu. Seepärast olen väga vastu naisi puudutavate kvootide kasutamisele Euroopa Komisjoni ametissenimetamisel. Selle asemel et end kvootidega vaevata, peaksime tegelikult keskenduma naistele, keda ahistatakse ja diskrimineeritakse.
Me laseme mosleminaistel elada Euroopas mõnes mõttes paralleelses ühiskonnas, kus naistevastane vägivald ja muud liiki ahistamine kuulub igapäevaellu. Me laseme Euroopa mosleminaistel olla ilma vabadusest langetada otsuseid paljude oma elu valdkondade üle. See saab alguse riietumisviisist ning jätkub haridusega, karjääriotsustega ja abikaasa valikuga. Islamimaade naiste õiguste eest võitlejad pöörduvad meie poole lootuses, et siin saab selles vallas midagi ära teha. Kus on inimõigusi austav Euroopa, kui me seda vajame?
Seepärast usun, et peaksime lõpetama need kunstlikud arutelud kvootide üle ning püüdma selle asemel võidelda massilise diskrimineerimisega, mis toimub Euroopas iga päev usuvabaduse nime all - sellel tõepoolest puudub koht meie väärtusi hindavas valgustatud ühiskonnas.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kui eelmist sõnavõtjat, teid ja ministrit ei oleks olnud, oleks soolise võrdõiguslikkuse parandamise võimaluste üle arutlenud rühm naisi. Tegemist on kahtlemata ühe tähtsama teemaga tänapäeva ühiskonnas ja nüüdisajal ning ma nõustun Eva-Britt Svenssoniga, et on suur vajadus kooskõlastada tegevust kõikidel tasanditel.
Peale selle, et püsiv sooline ebavõrdsus on tõeline probleem, pole Euroopa tasandil leitud kvaliteetseid soopõhiseid kokkulepitud näitajaid näiteks naiste vaesuse, naistevastase vägivalla või naiste inimõiguste valdkonnas. Seepärast peaks komisjon andma Eurostatile ülesande töötada välja seosed, et kooskõlastada võrdlevate andmete või liikmesriikidelt saadud andmete kogumist, ning komisjon peaks samal ajal avaldama liikmesriikidele survet, et nad teeksid Eurostatiga tihedat koostööd.
Vaatamata sellele on Euroopa Liit soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas ikka veel maailmas esirinnas, ning ma arvan, et peaksime ülejäänud maailmaga jagama näiteid oma headest tavadest, mida oleme Euroopa Liidus juba kehtestanud. Järgmises läbirääkimistevoorus peaksime kõnelema headest asjadest, mida oleme suutnud saavutada. Usun, et viie aasta pärast, kui saabub Pekingi tegevusplatvormi 20. aastapäev, peaksime suutma lõpuks ometi tähistada suuremat edu soolise ebavõrdsuse kõrvaldamisel kogu maailmas.
Angelika Werthmann
(DE) Lugupeetud juhataja! Sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu aluspõhimõte. See põhimõte on sätestatud aluslepingutes, seda kajastatakse veebisaitidel ning tsiteeritakse innuga sageli ja paljudes kohtades. Seepärast peaks olema õigustatud küsimus, miks me sellest kogu aeg räägime. Vastus on väga lihtne: sest võrdõiguslikkust ei ole paljudes valdkondades rakendatud. Ootan kannatamatult päeva, mil me ei pea sellest enam rääkima ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõte toimib sotsiaalses elus lõpuks ometi.
Diego López Garrido
nõukogu eesistuja. - (ES) Austatud juhataja! Ma nõustun kõikide tänaste sõnavõttudega peale Franz Obermayri oma. Sellega saan ma nõustuda ainult osaliselt.
Pean ütlema, et naissoost parlamendiliikmete sõnavõtud väljendavad Euroopa Liidus algavat uut etappi, seda ka soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas.
Sooline võrdõiguslikkus ei too kasu mitte ainult naistele. See aitab ka mehi. Sooline võrdõiguslikkus on kooseksisteerimiseks hädavajalik põhimõte. Seepärast arvasin, et täna võtavad sõnad nii naised kui ka mehed, sest see toob kasu meile kõigile, mitte ainult naistele, ning ma arvan, et Euroopa Liit on võtnud väga targalt kohustuse edendada soolist võrdõiguslikkust.
Ta on teinud seda Euroopa Liidu lepingu artiklis 2, kus mainitakse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse põhimõtet - esimest korda esmase õiguse aktis -, samuti selle lepingu artiklis 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 8, milles on sätestatud, et kõikide liidu poliitikavaldkondade puhul tuleb järgida soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet. Selle all peetakse silmas kõiki valdkondi. Teisisõnu asetatakse aluslepingutega soolise võrdõiguslikkuse põhimõte Euroopa poliitika keskmesse ning sellest on saanud Euroopa Liidu poliitilise tegevuskava aluspõhimõte. Peame need Euroopa Liidu lepinguga meile antud volitused ellu viima.
Eesistujariik Hispaania ja Euroopa Liidu Nõukogu tahavad seda teha ning me oleme veendunud, et komisjon teeb meiega koostööd.
Meil toimus just eile Madridis kohtumine komisjoniga. Volinik Viviane Reding oli seal ning me oleme kindlad, et komisjon teeb meiega tihedat koostööd, mille eesmärk on viia meie püüdlused soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas selle eesistumisperioodi jooksul ellu.
Alustuseks tuleks mainida peagi saabuvat 8. märtsi. See on tähtis päev, sest tegemist on rahvusvahelise naistepäevaga, ning Euroopa Parlament arutab siis Strasbourgis naiste hartat. Samal päeval arutatakse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogus ka võrdõiguslikkuse seost sotsiaalse ühtekuuluvusega, mis on teine liidu põhimõte - sooline võrdõiguslikkus on seotud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja vägivalla väljajuurimisega.
Teie sõnavõttudes oli tõenäoliselt kõige sagedamini mainitud teemaks vajadus saada lahti soolisest vägivallast, mis on meie ühiskonna suurim ja kohutavaim nuhtlus: naistevastasest vägivallast.
Olen kindel, et soolise vägivalla põhjustajate lähenemiskeelust saab üks saavutustest. Peame ära ootama, missugused on järgmiste kuude saavutused. Ütlen veel kord, et loodame selles vallas koostööle komisjoni ja Euroopa Parlamendiga.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Võrdõiguslikkust käsitlevaid direktiive hakati vastu võtma 1970ndatel. Sellest alates ei ole paljud direktiivid mitte ainult muutnud liikmesriikide õigusakte - tol ajal liikmesriikides asjaomaseid õigusakte polnudki -, vaid on loonud liikmesriikides õigusakte, mis käsitlevad meeste ja naiste võrdõiguslikkust meie ühiskonna kõikidel tasanditel. Ja teil on õigus - kuigi meil on head õigusaktid, ei jõua praktika neile järele. Usun, et esimese asjana ei pea me mitte koostama uusi õigusakte, vaid vaatama, et olemasolevaid ühiskonnas tegelikult kohaldataks.
Unistan ajast, mil me võime arutleda siin parlamendis nii, et pooled sõnavõtjatest on mehed ja pooled naised. Unistan ajast, mil me ei vaja enam rahvusvahelist naistepäeva, sest probleeme ei ole. Tore on unistada, kuid tegelikkus on midagi muud, ning me peame asja käsile võtma. Seepärast olen ma väga tänulik eesistujariigile Hispaaniale, kes on asetanud naiste küsimuse oma eelisvaldkondade nimekirja etteotsa.
Koos oma kolleegidega komisjonis olen ääretult pühendunud eesmärgile kaasata soolise võrdõiguslikkuse küsimus kõikidesse poliitikavaldkondadesse, kus me kavatseme ettepanekuid teha. Koos tööhõive eest vastutava kolleegi László Andoriga seisame hea selle eest, et seda kava rakendataks 2020. aasta programmis.
Nagu ma olen juba öelnud, teen muus osas koostööd naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoniga, et käsitleda võrdõiguslikkuse uut strateegiat, kus pööratakse eriti suurt tähelepanu meeste ja naiste palga erinevusele ja naiste rollile otsuste tegemisel, sest need on struktuurilised probleemid, millele tuleb leida lahendus. Kuid on ka ühiskonnaküsimusi, mis on juurdunud sügavale ning millega me peame võitlema naisorganisatsioonide, liikmesriikide ministrite, riiklike õigusaktide ja Euroopa õigusaktide abiga. Lisandub loomulikult kohutava naistevastase vägivalla küsimus. Usun, et see on meie tulevases töös esiplaanil.
Austatud naised! Arvan siiski, et kui teie tugev delegatsioon läheb New Yorki tähistama Pekingi platvormi 15. aastapäeva, siis peaksime olema uhked, sest kui heidame pilgu viimasel viieteistkümnel aastal saavutatule, siis seda on tegelikult väga palju. Heakene küll - me ei ole veel jõudnud selleni, millest unistasime, kuid oleme saavutanud palju ning selle kogemuse abil saame suuresti aidata teiste maailmajagude naisi. See on New Yorgi kohtumise teema. Ei tule vaadata ainult seda, mida Euroopa naised teevad, vaid ka seda, mida Euroopa naised, Euroopa poliitika ja arengupoliitika saavad ära teha teiste maailmajagude naiste heaks.
Lisaks usun, et põhiõiguste harta, mis on väga ilusti sõnastatud - seda peaks Euroopa koolides lugema iga laps ja selle kallal peaks töötama iga meie ülikoolide üliõpilane -, edastab tõesti õige sõnumi: meeste ja naiste vahel puudub erinevus. Nad on võrdsed ning meie kohustus on võtta sõna, kui õigusaktide rakendamisel liikmesriikides seda põhimõtet ei rakendata. Me ei peaks sõna võtma mitte ainult siin. Peaksime seda tegema ka oma liikmesriikides ning osutama esilekerkivatele ja veel lahendamata probleemidele, mitte olema probleemi lahendamiseni vait.
Ma kutsun kõiki mehi siin parlamendis üles ühendama oma hääled naiste häältega.
Juhataja
Mulle on arutelu lõpetuseks esitatud kodukorra artikli 115 lõike 5 alusel üks resolutsiooni ettepanek.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Vasilica Viorica Dăncilă  
kirjalikult. - (RO) ÜRO kehtestas naistevastase vägivalla kaotamise rahvusvahelise päeva, mida kogu maailmas tähistatakse iga aasta 25. novembril. Naistevastane vägivald on väga laialt levinud - 45% Euroopa naistest on eri liiki vägivalla ohvrid. Iga kolmandat naist maailmas on pekstud, suguühtesse sunnitud või muul viisil kuritarvitatud. See nähtus ei seisne mitte ainult naiste ja tüdrukute vastases perekonnasiseses vägivallas, vaid ka ärakasutamises, seksuaalvägivallaaktides, inimkaubanduses, aukuritegudes, ohtlikes kommetes - näiteks pruutide põletamises või varastes abieludes - ja muudes naiste kehade, vaimu ja väärikuse vastase vägivalla vormides. Enamikul juhtudel on vägivallatsejaks abikaasa, elukaaslane või juhututtav. Arvan, et naistevastane vägivald on üks tõsisemaid inimõiguste rikkumisi. Veel tõsisemaks muudab asja see, et niisuguseid rikkumisi leiab aset igas maailmajaos ja kultuuris, olenemata majandusarengu tasemest. Nende tegude toimepanijaid tuleb karmilt karistada. Mastaapsete rikkumiste korral peab Rahvusvahelisel Kriminaalkohtul olema tähtis roll ja ta peab looma tiheda seose riikide kohtute otsustega.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
kirjalikult. - (PL) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! ÜRO poolt Pekingis korraldatud kuulsa naiste võrdsete õiguste maailmakonverentsi 15. aastapäev on lähenemas. Nende viieteistkümne aasta jooksul on ÜRO soolise võrdõiguslikkuse tegevusplatvormi allkirjastanud 189 riigil õnnestunud saavutada teatud edu kõigis kaheteistkümnes probleemses valdkonnas, mis on selles dokumendis määratletud. Enamik toona kindlaks määratud probleeme on siiski siiani lahendamata, eelkõige kuulub nende hulka naistevastase koduvägivalla ja relvastatud konfliktidesse sattunud naiste küsimus. Neid teemasid ei pea Euroopa Parlamendile tutvustama - me räägime neist inimõiguste rikkumisi käsitlevate juhtumite aruteludel peaaegu igal täiskogu istungjärgul. Seepärast väljendan lugupidamist ÜRO algatuse suhtes. Iga viie aasta järel vaadatakse tegevusplatvorm paljudes riikides üksikasjalikult läbi (viimati toimus see 2005. aastal) ning tõstetakse esile kõige pakilisemad küsimused. Viis aastat tagasi New Yorgis toimunud konverentsil juhiti tegevusplatvormi allkirjastanud riikide tähelepanu naiste vägistamiste suurele arvule, HIviirusesse ja AIDSi nakatumise kasvule naiste hulgas ning naiste diskrimineerimisele tööhõives. Kahjuks võiks neidsamu probleeme esile tõsta ka praegu. Vajame väga konkreetset tegevuskava, mida toetaks reaalselt kõik platvormi allkirjastanud riigid ja mille elluviimisse oleks kaasatud Euroopa Liit, nii et viie aasta pärast programmi taas läbi vaadates oleksid edusammud silmaga nähtavad.
Daciana Octavia Sârbu  
kirjalikult. - (RO) Usun kindlalt, et sooline võrdõiguslikkus peab kuuluma iga demokraatliku riigi põhieesmärkide hulka. Kuigi Euroopa Liit on teinud Pekingi tegevusplatvormi eesmärkide saavutamiseks märkimisväärseid edusamme, ei ole neid siiski suudetud täita. Kohtame Euroopas ikka veel kinnistunud stereotüüpe naiste kohta ning märkimisväärseid meeste ja naiste palga erinevusi. Edasiminek naiste meelitamisel ametikohtadele, kus langetatakse otsuseid, on olnud väga aeglane. Üldiselt jäävad võrdsed võimalused siiski kahjuks vaid unelmaks, eelkõige Ida-Euroopa riikides, uutes Euroopa Liidu liikmesriikides. Et saavutada liikmesriikides paremini Pekingi platvormi eesmärke, peavad nii Euroopa kui ka riiklikul tasandil olemas olema usaldusväärsed ja võrreldavad andmed naiste olukorra kohta. Tegevusplatvormis määratletud kriitilistes valdkondades toimuv areng tuleks korrapäraselt üle vaadata. Mul on siiski hea meel, et eesistujariik Hispaania on lisanud soolise võrdõiguslikkuse probleemid oma eelisvaldkondade nimekirja ja pööranud erilist tähelepanu põllumajandussektoris töötavatele naistele. Seepärast kasutaksin võimalust ja tänaksin eesistujariiki selle algatuse eest.
Joanna Senyszyn  
kirjalikult. - (PL) Üks Pekingi tegevusplatvormis määratletud strateegilisi valdkondi on naiste õigused kui üldiste inimõiguste võõrandamatu, ühtne ja jagamatu osa. Eesmärk on rakendada nende õiguste kaitsmiseks täiel määral rahvusvahelised vahendid, sealhulgas naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioon. Üks diskrimineerimise vorm on naiste reproduktiivõiguste rikkumine. Aruanne, mis käsitleb reproduktiivõiguste austamist Poolas 2007. aastal, ning sellel aruandel põhinevad ÜRO inimõiguste komisjoni soovitused näitavad selgelt, et Poola naistel on raske saada hüvitatavaid rasestumisvastaseid vahendeid, arstiabi raseduse jooksul, sünnieelseid teste ja isegi valutut sünnitust. Neile ei anta võimalust teha seaduslikult aborti peaaegu ühelgi juhul, isegi kui see on seadusega lubatud. Selle tulemusel tehakse Poolas igal aastal 200-400 seadusliku abordi kõrval 100 000 ebaseaduslikku.
Teen ettepaneku võtta naiste võrdõiguslikkuse mõõdupuuna Euroopa Liidu liikmesriikides vastu seaduslik abordimäär, mille arvutamisel võetaks aluseks seaduslike raseduse katkestamiste arv tuhande elussünni kohta aastas. Riikides, kus naistel on õigus aborti teha, jääb see määr 200 ligi. Poolas on see 1. See on Poolas aset leidva naiste reproduktiivõiguste rikkumise objektiivne mõõdupuu. Palun, et Euroopa Liit ja ÜRO teeksid naiste õiguste üle järelevalve teostamisel tõhusamat koostööd ja et võetaks kasutusele mõõdupuud, mis väljendaksid arvuliselt naiste õiguste rikkumisi.
Anna Záborská  
kirjalikult. - (FR) Resolutsioon ei peegelda kogu Pekingi tegevusplatvormi. Nagu ikka, on kerge pikemalt peatuda soolistel stereotüüpidel ja niinimetatud reproduktiivtervisel, rääkimata abordist, naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise konventsioonist, vägivallast ja kvootidest. Kas ülekaaluka osa Euroopa ja kogu maailma naiste ja emade jaoks ei ole muid probleeme? Kas poleks aeg tegelda ka muude probleemidega? Pekingi tegevusplatvormi punktis 9 on siiski öeldud, et selle eesmärk on kõikide naiste mõjuvõimu suurendamine. On äärmiselt oluline, et kõik naised saaksid end samastada avaliku võrdõiguslikkust käsitleva poliitikaga, milles austatakse nende loomulikku erinevust ja vajalikku täiendavat olemust, ega lasta silmist riikliku ja piirkondliku identiteedi või ajaloolise, kultuurilise ja religioosse mitmekesisuse tähtsust. Tegevusplatvormi rakendamine kuulub iga liikmesriigi suveräänsesse vastutusalasse ning selle raames peavad liikmesriigid arvesse võtma ja rangelt austama üksikisikute ja nende kogukondade mitmekülgseid usulisi ja eetilisi väärtusi, kultuuripärandit ja filosoofilisi veendumusi. Kui Pekingi tegevusplatvormi rakendamisel oleks kõike seda tehtud, ei oleks me täheldanud üksnes väikest naiste olukorra paranemist. Selle resolutsiooniga edastatakse erapoolik sõnum, mis pigem eraldab, kui ühendab.
Artur Zasada  
kirjalikult. - (PL) Ma toetan täielikult Eva-Britt Svenssoni tööd soolise võrdõiguslikkuse probleemiga ning nõustun, et tema tõstatatud küsimustel on märkimisväärne mõju naiste ja meeste võrdsete õiguste saavutamisele. Samas soovin rõhutada, et paljud naised valivad teadlikult ja omal soovil töötamise kodus oma pere heaks. Mõnikord peavad nad loobuma oma karjäärist ettenägematutel põhjustel, näiteks sellepärast, et on vaja hoolitseda haige või puudega lapse eest. Sellises olukorras on suureks probleemiks see, et puuduvad sobivad lahendused seoses nende naiste vanaduspensioniõigustega. Paljudes riikides puuduvad selles valdkonnas lahendused üldse või ei ole kehtestatud kord piisav, et tagada naistele inimväärne elatis. Seepärast on ülimalt tähtis, et soolist võrdõiguslikkust käsitlev arutelu hõlmaks ka nende naiste õigusi, kes hoolitsevad majapidamise ja laste eest.
