Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas yra Klausimų valanda (B7-0211/2010).
Komisijai adresuojami šie klausimai.
Pirma dalis

Tema: Komunikatas, pagal kurį nustatomas didesnis šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslas
Prieš keletą dienų Komisija paskelbžiniasklaidoje komunikatą Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, kuriame iškėlgalimybę padidinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo tikslą, nurodytą klimato kaitos ir energetikos dokumentų pakete, nuo 20 iki 30 proc. 2020 m.
Dėl šio pasiūlymo reikėtų pateikti keletą pastabų. Visų pirma, išlaidų, susijusių su išmetamųjų teršalų kiekio mažinimu, mažinimas suteiktų nacionaliniams biudžetams, kuriuos valstybės narės šiuo metu visomis jėgomis stengiasi subalansuoti, labai reikalingą atokvėpį. Antra, šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas labai sumažėjo dėl ekonomikos nuosmukio, nors galima tikėtis, kad ši tarša vėl padidės, kai baigsis krizir gamyba vėl išaugs. Dėl to taršos mažinimo išlaidos vėl padidės. Trečia, abejotina, ar šiuo metu yra tinkamas laikas didinti teršalų išmetimo mažinimo tikslą, nes dėl to vėl padidėtų mažinimo išlaidos, dėl kurių tuo metu, kai tik bus pradėta kilti iš sąstingio, galėtų kilti pagrįstas verslininkų pasipriešinimas.
Ką Komisija mano apie čia pateiktas pastabas?
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Pažadu, kad atsakysiu labai trumpai, nes dokumentas, kuriuo gerbiamas narys remiasi, nėra dokumentas, kurį priėmKomisija, ir leidimas jį skelbti nebuvo suteiktas, tačiau vėliau šį mėnesį Komisija ketina priimti komunikatą Tarybai ir Parlamentui dėl sugriežtinto ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sumažinimo 30 proc. tikslo naudos ir išlaidų įvertinimo.
Parengti šį komunikatą faktiškai pareikalauta Aplinkos tarybos išvadose, parengtose šių metų kovo 15 d. Taigi, savaime suprantama, mes turėjome labai mažai laiko, tačiau manome, kad tai svarbios diskusijos. Po to, be abejo, bus pateikta daug išsamios informacijos, kurią turėsime išnagrinėti atidžiau. Be to, šiame komunikate bus pateikta, kaip to reikalaujama pagal ŠESD direktyvą, energijai imlių sektorių, kuriems, kaip nustatyta remiantis Kopenhagos konferencijos rezultatais, būdinga didelanglies dioksido nutekėjimo rizika, padėties analizė.
Vis dėlto vieną dalyką norėčiau pasakyti labai aiškiai. Komisija neketina priimti sprendimo pereiti prie 30 proc. tikslo įgyvendinimo kitą dieną po šio komunikato pateikimo. Tai tik vienas žingsnis bandant užtikrinti, kad, rengdami diskusijas dėl šių mažinimo tikslų, turėtume pakankamai informacijos, kurios pagrindu šios diskusijos vyktų. Tai ir yra pagrindinis tikslas, t. y. pateikti mums analizės rezultatus, išlaidas, skaičius ir apskaičiavimus, kad galėtume rengti duomenimis paremtas diskusijas. Tikrai tikiuosi, kad Parlamentas taip pat dalyvaus šiose diskusijose.
Zbigniew Ziobro
Dokumente nurodoma, kokį svarbų vaidmenį siekiant naujo tikslo vaidins padidintas šiltnamio efektą sukeliančių dujų taršos mažinimas Vidurio ir Rytų Europoje. Tiesa, Komisija vis dėlto pažymi, kad tokios priemonės pareikalaus didelių finansinių sąnaudų, tačiau ji nori "surasti" šių pinigų šioms šalims skirtuose struktūriniuose fonduose. Kitaip tariant, finansavimas bus susietas su perkėlimu iš kitiems tikslams numatytų lėšų, visų pirma, skirtų Europos Sąjungos valstybių narių vystymosi ir gyvenimo lygio šiose šalyse skirtumams sumažinti, todėl jis būtų vykdomas, pvz., atsisakant kelių infrastruktūros plėtros Vidurio ir Rytų Europos šalyse.
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Tikiuosi, kad gerbiamas narys sutiks su tuo, kad detaliai nekalbėsiu apie vieną iš daugelio projektų, apie kuriuos nutekėjo informacija. Man nebūtų tinkama tai daryti.
Per man surengtus klausymus Europos Parlamente sakiau, kad turime pasirūpinti, kad leisdami Europos Sąjungos pinigus skirtingais tikslais taip pat užtikrintume, jog būtų atliekamas įvairių projektų (pvz., buvo paminėta infrastruktūra) poveikio klimatui įvertinimas. Vis dėlto, jei nuspręstume siekti 30 proc. tikslo iki 2020 m., nemanau, kad šiame etape kas nors galėtų tiksliai atsakyti į klausimą, kaip tai įgyvendinsime. Vietoj to mes stengiamės pateikti analizę ir pakviesti, be kitų, Europos Parlamento narius ir Tarybą dalyvauti diskusijose.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Šiandien balsavome dėl pranešimo dėl direktyvos dėl pastatų energinio naudingumo dalinių pakeitimų. Tai tik naujo proceso, kuriuo iš tikrųjų galime smarkiai sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį ir energijos suvartojimą pastatuose, pradžia. Kaip jau sakkolega narys, mums vis dar reikia lėšų. Tikiuosi, kad remiate mūsų siekį gerokai padidinti lėšų iš ERPF, skirtų pastatų energiniam naudingumui gerinti, paskirstymo normą, taip pat pritariate idėjai dėl fondo, kuris būtų skirtas energijos vartojimo efektyvumui pramonės sektoriuje didinti ir kuris pradėtų veikti 2014 m., įsteigimo.
Chris Davies
Komisijos nare, ar pradinis klausimas neparodo problemų, su kuriomis susiduriate spręsdami šiuos dalykus, masto? Daugelis čia esančių narių ir daugelis Taryboje dirbančių vyriausybių atstovų tiesiog nepritaria tam, kad reikia imtis skubių veiksmų siekiant užkirsti kelią klimato kaitai. Jie lengva ranka pritaria realybės neatitinkančioms rezoliucijoms ekonominio klestėjimo metu, tačiau dabar, kai taip nėra, nebenori pritarti praktiniams veiksmams. Jei siekiame užsibrėžti platesnio užmojo tikslus, argi neturėtume spręsti klimato kaitos neigimo problemos?
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Pirmiausia norėčiau susipažinti su dokumentu dėl pastatų energinio naudingumo, kuriam jūs šiandien pritarėte. Yra daug būdų, susijusių su patobulintų priemonių šioje srityje taikymu.
Taip pat yra keletas alternatyvių finansavimo modelių, kurie gali būti naudojami taip, kad prižiūrintieji pastatus būtų suinteresuoti didinti jų energinį naudingumą. Bus daug būdų (nebūtinai reikalaujančių lėšų) tai padaryti ir aš mielai prie to prisidėsiu.
Tvirtai pritariu klausimo pateikėjui, kad viena iš sričių Europoje, kurioje galime gerokai daugiau nuveikti, yra pastatų energinio naudingumo didinimas. Joje slypi toks milžiniškas potencialas; todėl iš tikrųjų kvaila, kad daug energijos sunaudojame negaudami jokios realios naudos, nes ji vartojama nepakankamai efektyviai.
Atsakydama į Chris Davies klausimą dėl klimato kaitos neigėjų norėčiau pasakyti, kad stengiuosi spręsti šią problemą, kai su ja susiduriu. Nepaisant visų diskusijų (ypač Jungtinėje Karalystėje vyksta plati diskusija šiuo klausimu su Rytų Anglija, be to, TKKG turėtų būti geriau pasirengęs ištaisyti klaidas, kai jų randa), iki šios dienos man neteko susidurti su kokiais nors argumentais, kurie tikrai prieštarautų pagrindinei mokslo išvadai, t. y. tam, kad privalome spręsti šią problemą ir turime vertinti ją rimtai.
Manau, yra tiek daug kitų argumentų - kuriems turėtų pritarti ir klimato skeptikai - kad labai svarbu ką nors daryti energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir energetikos technologijų srityse. Labai nuogąstauju, kad tuo atveju, jei Europa šiuo atžvilgiu neužsibrėš plataus užmojo tikslų, iš mūsų šio amžiaus augančias rinkas perims mūsų konkurentai. Anglies dioksido nutekėjimas nėra problema, kurią spręsdami rizikuojame prarasti darbo vietų. Aš iš tikrųjų nuogąstauju, kad jei mes ateinančiu laikotarpiu per daug dvejosime, kils daugybės darbo vietų praradimo grėsmė. Esu labai laiminga, matydama, kad nauja Didžiosios Britanijos Vyriausybė, atrodo, taip pat siekia labai plataus užmojo kovos su klimato kaita. Manau, tai labai svarbu mums visiems.
Tema: Komisijos veiksmai autorių teisių srityje
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 118 straipsnį nustatoma Sąjungos teisėkūros kompetencija intelektinės nuosavybės srityje. Šiame straipsnyje numatyta, kad "kuriant vidaus rinką ar jai veikiant, Europos Parlamentas ir Taryba, spręsdami pagal įprastą teisėkūros procedūrą, patvirtina priemones, kuriomis įdiegiami europiniai instrumentai, suteikiantys vienodą intelektinės nuosavybės teisių apsaugą visoje Sąjungoje, ir kuriomis nustatoma centralizuota leidimo suteikimo, koordinavimo ir priežiūros tvarka Sąjungos lygiu".
Bendro ES teisinio pagrindo autorių teisių srityje nebuvimas sudaro didelę kliūtį vidaus rinkos vystymuisi, atsižvelgiant į turtą, kurį apima šios teisės.
Norėčiau paklausti, kokių iniciatyvų ketina imtis Europos Komisija autorių teisių srityje, vadovaudamasi SESV 118 straipsniu?
Michel Barnier
Pirmiausia norėčiau padėkoti poniai L. Geringer de Oedenberg už jos klausimą. Jis susijęs su pačia šiuo metu vykstančių diskusijų dėl autorių teisių ir interneto esme.
Deja, pernelyg dažnai autorių teisės vertinamos kaip kliūtis bendrai skaitmeninei rinkai sukurti. Manau, tai neteisinga. Autorių teisėmis leidžiama kūrėjams parduoti tai, ką jie sukūrė, ir užtikrinama, kad jų investicijos grįš. Be to, tai taikytina ne tik kultūros vertybių kūrimo sričiai, kurią ponia L. Geringer de Oedenberg puikiai išmano. Tai taip pat pasakytina ir apie pramonės sritį, t. y. apie pramonės naujovių kūrimą. Taigi svarbiausias dalykas - investicijų grąža, dėl kurios kūrėjas galės toliau kurti kitus darbus ir naują turinį. Šis ekonominis modelis, kuriuo grindžiamas autorių teisių principas, taikomas jau daugelį šimtmečių, tačiau teisių valdymas natūraliai vystėsi kartu su technologijomis, radiju, televizija, kabeliniu ir palydoviniu ryšiu, o šiandien - su internetu. Kiekvieną kartą naujos technologijos leido mums pereiti prie naujų ekonominių modelių, dėl kurių keisdavosi naudojimosi autorių teisėmis ir prekiavimo jomis būdai.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, užuot siūlęs kai kuriuos radikalius autorių teisių dalinius pakeitimus, noriu apsaugoti kūrėjus ir kartu ieškoti teisinio pagrindo, kuris leistų atsirasti naujiems ekonominiams modeliams. Paskelbiau tai sakydamas jums kalbą sausio 13 d. ir tai būtent tas principas, kuriuo vadovausiuosi veikdamas. Be to, tai vaidmuo, kurį aš kartu su jumis numatau Europos įstatymų leidėjui. Į Skaitmeninę darbotvarkę, kurią Komisija priėmgegužės 19 d. ir kurią energingai rengmano kolegir draugponia N. Kroes, įtrauktas mano parengtas planas, kuris apima autorių teises ir internetą.
Be to, šiais metais parengsiu tris iniciatyvas šiais klausimais. Pirmoji bus pasiūlymas dėl pagrindų direktyvos dėl kolektyvinio autorių teisių valdymo. Šiuo atveju pagrindinidėja yra tai, kad kolektyvinio administravimo asociacijoms būtų suteikta galimybgeriau organizuoti savo darbą siekiant pasiūlyti naujų interneto paslaugų, pvz., tikslinių katalogų arba "vieno langelio" principu veikiančias parduotuvių. Kita vertus, taip pat siekiama suderinti taisykles, susijusias su kolektyvinio administravimo asociacijų valdymu, jų veiklos skaidrumu ir priežiūra, kad būtų galima užtikrinti skaidresnę kainodarą ir lėšų susigrąžinimą kolektyvinio administravimo asociacijų nariams.
Antroji iniciatyva - direktyva dėl nežinomų autorių kūrinių, kuria siekiama sukurti būtiną teisinį tikrumą, reikalingą pastangoms "suskaitmeninti" mūsų kultūros paveldą remti. Galvoju apie Europos sąvokos "nežinomų autorių kūriniai" įvedimą.
Trečia, parengsiu žaliąją knygą dėl garso ir vaizdo turinio ir interneto. Šiuo atveju dėmesys bus skirtas naujų vaizdo pagal pareikalavimą paslaugų atsiradimo Europoje sąlygų analizei. 2011 m. pradėsime dialogą su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis klausimais, kurie turi poveikio naujų pridėtinės vertės turinio paslaugų internete plėtrai, siekdami išsiaiškinti, kaip patikslinti galiojančias taisykles. Pagrindinmintis - įvertinti, kokį vaidmenį gali atlikti technologijos nustatant skaitmeninį turinį ir mokant už jį, taip pat apibrėžti su skaitmenine žiniasklaida susijusias problemas ir išsiaiškinti, kaip efektyviau kovoti su šešėline ekonomika, t. y. interneto piratais. Mano metodas bus paprastas: noriu išklausyti įvairių suinteresuotųjų šalių nuomones ir pateikti jums pasiūlymą dėl atitinkamų priemonių. Noriu, kad Europa sudarytų sąlygas naujiems ekonominiams modeliams atsirasti. Neturiu išankstinio nusistatymo dėl intervencinių priemonių (teisinių arba kitokių), kurios bus reikalingos. Be to, nesilaikau dogmatiško požiūrio ir neturiu iliuzijų dėl galimybių rasti vieną visiems tinkantį sprendimą. Vis dėlto norėčiau pasinaudoti šiuo nauju vidaus rinkos gaivinimo procesu ir Skaitmenine darbotvarke, apie kurią, beje, ponas M. Monti kalbėjo savo pranešime, realiai ekonominei politikai, kuri būtų skirta Europos kultūros sektoriui, sukurti.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Pritariu iniciatyvoms, kurių imasi Komisija. Turiu papildomą klausimą dėl 2008 m. žaliosios knygos "Autorių teisės žinių ekonomikoje", kurioje Komisija pripažįsta, kad dabartinneprivalomų išimčių, susijusių su autorių teisių apsauga, sistema, įvesta 2001 m. direktyva, neatitinka paskirties, kitaip tariant, ji nepalengvina autorių teisių saugomų kūrinių paskirstymo ir neužtikrina autorių ir asmenų, kurie naudoja jų kūrinius, teisių pusiausvyros.
Be to, svarbu tai, kad privalomos autorių teisių apsaugos išimtys labai reikalingos bibliotekoms, kad jos galėtų parengti akliesiems prieinamus darbus, taip pat nežinomų autorių kūrinių platinimui. Norėčiau paklausti, kokių iniciatyvų Komisija ketina pateikti artimiausiu metu dėl šių autorių teisių apsaugos išimčių?
Michel Barnier
Ponia L. Geringer de Oedenberg, jūs taip pat uždavėte man klausimą dėl dalyko, kurį norėčiau patvirtinti, t. y. apie tai, ką Komisija ketina daryti. Jūs pageidautumėte, kad ji parengtų pareiškimą pagal Sutarties 118 straipsnį. Galiu patvirtinti, kad šiuo klausimu pasirinkome kitokį požiūrį. Mes siekiame sukurti reguliavimo sistemą, užtikrinančią visoje Europoje galiojančių autorių teisių licencijų naudojimą. Tai pragmatiškas požiūris, jis leistų mums pasiekti pageidaujamų rezultatų efektyviau nei įvedus naują unikalią ir centralizuotą autorių teisių sistemą. Be to, norėčiau pasakyti, kad ši žalioji knyga labai svarbi ir turi suteikti mums galimybę užduoti daug klausimų ir iškelti naujų idėjų. Visų pirma turiu mintyje silpnaregius.
Jūs domitės, kodėl nekeliame platesnio užmojo tikslų dėl bendros Europos autorių teisių sistemos įvedimo. Didžiausia kliūtis ES autorių teisių sistemos įvedimui, ponia L. Geringer de Oedenberg, yra tai, kad norint, kad tokia sistema būtų veiksminga, ji turėtų turėti absoliučią viršenybę nacionalinių autorių teisių sistemų atžvilgiu. Kitaip tariant, Europos Sąjungos autorių teisių sistema turėtų viršenybę nacionalinių autorių teisių sistemų atžvilgiu, o tai, atvirai kalbant, atrodo, būtų sunku įgyvendinti tiek kultūriniu, tiek ir politiniu požiūriu. Net jei toks principas būtų priimtinas valstybėms narėms, jis darytų gana ribotą poveikį, nes galėtų būti taikomas tik neseniai sukurtiems darbams, bet ne seniems darbams. Todėl naujoji autorių teisių sistema nebūtų taikoma visiems anksčiau sukurtiems muzikos kūriniams.
Minėjau, kodėl siekiu parengti direktyvą dėl nežinomų autorių kūrinių. Vis dėlto, kol bus parengta galutinšios direktyvos projekto redakcija, visapusiškai konsultuosiuos su tais Parlamento nariais (taip pat ir su jumis, ponia), kurie aktyviausiai dalyvauja sprendžiant šį klausimą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Norėčiau paklausti jūsų, ar ketinate persvarstyti Direktyvą dėl autorių teisių ir gretutinių teisių informacinėje visuomenėje? Klausiu, nes mums reikia teisinio aiškumo. Deja, skirtingose šalyse išimtys buvo interpretuojamos nevienodai, o tai lėmskirtingus sprendimus dėl to paties dalyko įvairiose valstybėse narėse. Todėl manau, kad būtų naudinga atlikti pakartotinį šio dokumento svarstymą, ypač atsižvelgiant į naująją Lisabonos sutartį.
Michel Barnier
Ponia S. Ţicău, atsakysiu į jūsų klausimą labai aiškiai: šiuo metu mes neketiname iš dalies keisti 2001 m. direktyvoje pateikto išimčių sąrašo. Mes pasirinkome požiūrį, kuris, mano manymu, yra pragmatiškas ir pažangus, susijusį su šiomis trimis iniciatyvomis, kurias paminėjau (dėl kolektyvinio valdymo, dėl nežinomų autorių kūrinių ir dėl žaliosios knygos), todėl jums rūpimos problemos kaip tik ir bus sprendžiamos remiantis mūsų kuriama sistema. Vis dėlto mes neketiname iš dalies keisti išimčių sąrašo.
Tema: ES valstybės pagalbos žemėlapis
Ar Komisija pasirengusi išsamiai ES 2007-2013 m. valstybės pagalbos žemėlapio peržiūrai?
Kadangi šiais metais bus peržiūrimas valstybės pagalbos žemėlapis, ar tiesa, kad peržiūra bus vykdoma tik keičiant regionus, o ne atsižvelgiant į finansų krizės pasekmes ir naujai parengiant visą žemėlapį?
Dėl galiojančio valstybės pagalbos žemėlapio buvo nuspręsta remiantis 2006 m. statistika. Dabar Europos ekonomika labai pasikeitė. Ar Komisija sutinka, kad tai yra vienas iš galiojančio žemėlapio trūkumų, ir kaip, jos manymu, šį klausimą būtų galima spręsti?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Ponas J. Almunia paprašmanęs atsakyti į šį klausimą.
Komisija, siekdama užtikrinti regioninės plėtros pastangų tęstinumą, 2006 m. nusprendė, kad valstybių narių nustatytų regionų, sudarančių regioninės pagalbos žemėlapius, sąrašas turėtų būti taikomas visą 2007-2013 m. laikotarpį. Tačiau Komisija savo nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse pripažino, kad gali būti atvejų, kai atsiranda dalinių pakeitimų būtinybė, ir todėl pagal šių gairių 104 punktą valstybėms narėms suteikiama galimybpradėti regioninės pagalbos žemėlapių laikotarpio vidurio persvarstymą dėl regionų, paskirtų pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 3 dalies c punktą.
Trys iš septyniolikos valstybių narių, galinčių atlikti laikotarpio vidurio persvarstymą, nusprendpasinaudoti šia galimybe. Atliekant laikotarpio vidurio persvarstymą valstybės narės gali pakeisti ne daugiau kaip pusę regionų, šiuo metu turinčių teisę gauti regioninę pagalbą, naujai paskirtais regionais. Tam tikroms aplinkybėmis taip pat galima padidinti pagalbos intensyvumą regionams, jau nurodytiems pradiniame regioninės pagalbos žemėlapyje. Laikotarpio vidurio persvarstymo metu remiantis paskutinių metų Eurostato duomenų apie bendrąjį vidaus produktą vienam gyventojui ir nedarbo lygį atitinkamame NUTS III lygio regione vidurkiu vertinamas naujai paskirtų regionų tinkamumas ir galimas pagalbos intensyvumo padidinimas. Tai padeda užtikrinti, kad regionininvesticinpagalba būtų skiriama regionų, kurių sąlygos nepalankios, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, ekonominei plėtrai.
Tai, kad iš galinčių atlikti laikotarpio vidurio persvarstymą valstybių narių tik trys nusprendpranešti apie dalinius regioninės pagalbos žemėlapių pakeitimus, atrodo, leidžia daryti prielaidą, kad dauguma valstybių narių mano, jog ekonomikos kriziš esmės nepaveikregionų, kuriems reikalinga pagalba vystymuisi.
Alan Kelly
autorius. - Labai ačiū už atsakymą. Mane stebina, kad tik trys valstybės faktiškai pasinaudojo suteikta galimybe. Tiesiog neįtikėtina.
Esu kilęs iš regiono, kuriame praradome tūkstančius darbo vietų (pvz., bendrovėje "Dell" - 3 000 darbo vietų), ir kaip tik šiandien farmacijos bendrovėje "Pfizer" buvo panaikintos 800 darbo vietų, 300 iš jų mano regione, esančiame Airijos pietuose, ir kurio bendrasis subsidijos ekvivalentas - nulis procentų. Mūsų vyriausybvėl kreipėsi dėl pakeitimo, ir tikiuosi, kad padėtis pasikeis, nes priešingu atveju vyriausybnegalės taikyti iš tikrųjų veiksmingų priemonių siekdama pritraukti didelių bendrovių. Manau, tai labai nepažangu ir turi pasikeisti. Labai tikiuosi, kad Komisija vykdys kitokią strategiją, nes manau, kad valstybės pagalbos žemėlapis yra pasenęs.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Iš tiesų gali atrodyti keista, kaip pažymėjo gerbiamas narys, kad tik trys valstybės narės kreipėsi dėl laikotarpio vidurio pervarstymo. Vis dėlto taip yra, remiantis mūsų šį rytą turėtais duomenimis.
Žinoma, ekonomikos krizlabai paveikdaugelį valstybių narių ir daugelį regionų, bet galbūt kai kurios valstybės narės nustatė, kad esama kitų būdų ir kitų priemonių su ja kovoti, nes, kaip matėme, šio persvarstymo papraštik kelios. Galimybbuvo suteikta septyniolikai valstybių narių, o ja pasinaudojo viso labo trys.
Manau, gerbiamas narys turėtų su manimi sutikti, kad, be abejo, pagrindinis ilgalaikės programos tikslas - užtikrinti tęstinumą regionams, kad būtų galima rengti planus atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą. Be abejo, yra kitokių būdų kovoti su šia krize, bet esu tikra, kad Komisijos narys J. Almunia noriai aptars tai su jumis kitą kartą.
Antra dalis
Tema: ES ir Ukrainos policijos bendradarbiavimas
Kaip klostosi tarptautinis ES ir jos svarbiausios rytų kaimynės - Ukrainos - policijos bendradarbiavimas ir kokių veiksmų Komisija ketina imtis siekdama plėsti šį bendradarbiavimą?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone B. Posseltai, dėkoju už klausimą labai svarbia tema. Tarptautinis Europos Sąjungos ir kaimyninių šalių policijos bendradarbiavimas visų pirma priklauso valstybių narių kompetencijai. Tačiau Europos Sąjunga remia dvišalį valstybių narių ir Ukrainos bendradarbiavimą, daugiausia per Europolo operacijas. 2009 m. gruodžio 4 d. buvo pasirašytas Europolo ir Ukrainos susitarimas dėl strateginio bendradarbiavimo, kuriuo sudaromos sąlygos koordinuoti veiklą kovojant su tarptautiniu organizuotu ir sunkiu nusikalstamumu bei terorizmu. Vis dėlto strateginis susitarimas nesuteikia galimybės keistis asmenine informacija apie įtariamuosius. Ja gali būti keičiamasi tik su šalimis, sudariusiomis operatyvinės veiklos susitarimus su Europolu, ir kad toks susitarimas galėtų būti sudarytas, Ukraina turi priimti įstatymą dėl asmens duomenų apsaugos ir ratifikuoti 1981 m. Europos Tarybos konvenciją dėl asmenų apsaugos ryšium su asmens duomenų automatizuotu tvarkymu bei jos protokolą.
Platesnio Komisijos prioriteto dalis - siekis, kad Ukraina nustatytų Europos standartus atitinkančią asmens duomenų apsaugos tvarką. Taip būtų sudarytos sąlygos įsteigti iš tikrųjų nepriklausomą duomenų apsaugos priežiūros instituciją, kuriai ES galėtų teikti techninę ir ekspertų pagalbą. ES taip pat remia finansų policijos bendradarbiavimą su Ukraina įgyvendinant porinio bendradarbiavimo projektą, kuriuo stiprinami Ukrainos policijos ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos misijos (ES PPM) gebėjimai. Be to, pernai ES PPM, bendradarbiaudama su FRONTEX, OLAF ir Pietryčių Europos bendradarbiavimo iniciatyva, rėmNikoniy bendras sienų kontrolės operacijas, siekiant pagerinti Ukrainos ir Moldovos policijos pajėgų bendradarbiavimą kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu ir nelegalia imigracija.
Bernd Posselt
Aš tik norėjau paklausti, kaip yra su parama, skirta policijos mokymams rengti ir Ukrainos teisingumo bei vidaus reikalų institucijoms stiprinti. Ar sutelktas dėmesys į šią sritį įgyvendinant Rytų partnerystę ir ar šioje veikloje dalyvauja Komisija bei Europos policijos koledžas? Ar tai vyksta tik valstybių narių lygmeniu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Mes, žinoma, palaikome nuolatinį dialogą su Ukraina šiuo klausimu. Mano kolega, Komisijos narys Štefan Füle, pateikbendradarbiavimo programą; aš taip pat labai įtraukta į šią veiklą. Ji apima vidaus reikalus siekiant išsiaiškinti, kaip galėtume padėti Ukrainos valdžios institucijoms toliau veikti šiais klausimais ir kaip galėtume išplėsti mūsų bendradarbiavimą. Tai bus aptariama ir susitikime su Ukrainos valdžios institucijomis vos po kelių savaičių.
Policijos bendradarbiavimas ir mokymas kaipo tokie artimiausioje ateityje nenumatomi, bet, žinoma, galėtų būti apsvarstyti Ukrainai įvykdžius būtinas reformas. Esame atviri bendradarbiavimui su ja. Ji - svarbi kaimynė. Mes turime daug bendro. Turime bendrų problemų, susijusių su tarpvalstybiniais nusikaltimais, todėl mums taip pat būtų naudinga, jeigu galėtume intensyviau tuo užsiimti. Žinoma, ukrainiečiai taip pat turi siekti pagerinti padėtį, bet mes esame pasirengę jiems padėti ir juos paremti ir pamatysime, ką tai duos ateityje.
Tema: Nusikalstamumo protrūkis Europoje
Kaip rodo prieš keletą mėnesių paskelbta Eurostato statistika, Europos visuomenėje labai padidėjo nusikalstamumas ir smurtas. Kadangi šių reiškinių paplitimas tiesiogiai susijęs su ekonomikos krize, nusikaltimai ir smurtas labai dažni tose šalyse, kurios susiduria su didžiausiomis ekonominėmis problemomis.
Ar Komisija ketina imtis ryžtingesnių iniciatyvų, kad valstybės narės veiksmingiau bendradarbiautų ne tik nusikalstamumo Europos visuomenėje prevencijos srityje, bet ir kovoje su šiuo reiškiniu, atsižvelgiant į tai, kad būtina apginti Europos piliečių asmens laisves?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Naujausias leidinys, kuriame skelbiami Eurostato statistiniai duomenys apie nusikalstamumą ir baudžiamąją teiseną, buvo išleistas gegužės 29 d.; jis apima 1998-2007 m. laikotarpį ir jame nenurodomas padidėjimas, apie kurį kalbėjo gerbiamas Parlamento narys. Vis dėlto Komisija pripažįsta, kad organizuotas nusikalstamumas kelia grėsmę visos Europos Sąjungos gyventojams ir ekonomikai.
Komisija pasiryžusi parengti atitinkamus pasiūlymus ir įgyvendinti priemones, skirtas užkirsti kelią įvairių formų nusikalstamai veiklai, organizuotai ar kitokiai, ir su ja kovoti. Todėl šie tikslai yra išsamios Stokholmo programos, kuri bus ES veiksmų pilietybės, teisingumo, saugumo, prieglobsčio ir imigracijos politikos srityje pagrindas ateinančius penkerius metus, dalis. Neseniai Komisija priėmStokholmo veiksmų planą, ir, manau, mano kolegKomisijos Pirmininko pavaduotoja V. Reding buvo čia vos prieš pusvalandį, kad jį pristatytų ir aptartų šiame plenariniame posėdyje.
Be to, iki šių metų pabaigos Komisija pateiks komunikatą dėl vidaus saugumo strategijos, kuriame bus pateikti konkretūs pasiūlymai ir grėsmių įvertinimai ateinantiems penkeriems metams. Žinoma, jame bus kalbama ir apie organizuotą nusikalstamumą.
Kovoti su bendromis grėsmėmis reikia bendrais veiksmais, taigi visos valstybės narės, valdžios institucijos ir privačios organizacijos turėtų veiksmingai taikyti bendras priemones. Leiskite man paminėti trijų rūšių nusikaltimus, kurie išties paplitę Europoje ir taip pat tarptautiniu mastu: prekyba žmonėmis, elektroniniai nusikaltimai ir tapatybės vagystės. Komisija pasiryžusi stiprinti bendradarbiavimą šiais klausimais ir taip pat rengia atitinkamus operatyvinės veiklos ir teisės aktų pasiūlymus. Darysime tai bendradarbiaudami su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir NVO bei privačiuoju sektoriumi.
Svarbiausi dalykai ateityje - dialogo koordinavimas ir operacijų vykdymas; keitimasis geriausia patirtimi, standartais, gairėmis, mokymų ir mokslinių tyrimų rengimas. Tai turėtų sustiprinti abipusį supratimą ir veiklos veiksmingumą. Bendradarbiavimas su šalimis kandidatėmis ir trečiosiomis šalimis svarbus siekiant veiksmingai kovoti su nusikalstamumu.
Norėčiau pabrėžti, kad plataus užmojo požiūris sprendimų priėmimo procese priklauso nuo valstybių narių politinės valios. Efektyvų ir veiksmingą priimtų priemonių įgyvendinimą lemia tai, kiek nacionalinių išteklių skiriama tikslams pasiekti. Komisija gali padėti valstybėms narėms bendradarbiauti Europos lygmeniu įgyvendindama finansines programas.
Kaip visi žinote, Lisabonos sutartyje Europos Parlamentui šioje srityje suteikiamos naujos kompetencijos, ir aš norėčiau pabrėžti jums tenkančią atsakomybę bei svarbų vaidmenį kuriant saugumą Europos Sąjungoje.
Gay Mitchell
Dėkoju Komisijos narei už atsakymą. Pernai parengiau Parlamento pranešimą dėl Europos centrinio banko, ir vienas iš mano iškeltų klausimų buvo ženklus 500 EUR banknotų skaičiaus padidėjimas (manau, ir 200 EUR banknotų, bet ypač 500 EUR banknotų). Taip pat nurodžiau, kad jie galbūt buvo naudojami pinigų plovimui, nusikalstamais tikslais. Kiek žinau, dabar Jungtinėje Karalystėje dėl to rimtai būgštaujama.
Ar galiu paprašyti Komisijos su Europos centriniu banku atkreipti dėmesį į mano iškeltus klausimus, kad būtų išsiaiškinta, kas naudoja tokius didelius 500 EUR banknotų kiekius? Turiu pasakyti, kad šiuo atveju kilo pagrįstas įtarimas dėl mokesčių vengimo ar galbūt kitokios nusikalstamos veiklos.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Tikrai noriu padėkoti gerbiamam nariui už šią informaciją. Be abejo, ją išnagrinėsiu ir pažiūrėsiu, ar galime nustatyti kokias nors šių netolygumų tendencijas. Šiuo metu negaliu atsakyti į šį klausimą, bet tikrai juo pasidomėsiu; ačiū, kad atkreipėte į jį dėmesį.
Georgios Papanikolaou
Dėkoju Komisijos narei už atsakymą. Jis buvo informatyvus ir sąžiningas, ypač nurodant, iki kokios datos buvo surinkti turimi duomenys, kitaip tariant, iki 2007 m. Šį klausimą jums buvau uždavęs 2010 m. balandžio 6 d. ir 2010 m. gegužės 5 d. Kaip žinote, trys žmonės tragiškai ir beprasmiškai žuvo per taikias Graikijos piliečių, reikalaujančių geresnio rytojaus, demonstracijas.
Aš pakartosiu klausimą, kad gaučiau konkretesnį atsakymą. Ar Komisija planuoja imtis sistemingesnių priemonių ir teikti rekomendacijas valstybėms narėms šiais klausimais? Ar ketinate neatidėliodami ir sparčiau rinkti duomenis šiais klausimais, nes daugelyje valstybių narių problema, atrodo, vis didėja, ypač šiuo metu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Komisija - ir aš - labai apgailestauju dėl šių trijų žmonių mirties neseniai vykusių riaušių, kurias paminėjo ponas narys, metu. Visuomet tragiška, kai tokiais atvejais nukenčia nekalti žmonės. Mes dėl to apgailestaujame ir savo mintimis esame su jų šeimomis.
Kaip sakėte, turime nuolat atnaujinti statistinius duomenis, todėl Eurostatas to ir siekia. Tikėkimės, artimiausiu metu galėsime gauti geresnį vertinimą. Šiuo metu neplanuojame kokių nors iniciatyvų šiais klausimais. Šie nusikaltimai ir mirtys yra siaubingi, bet Komisijos kompetencijai priklauso tik tarpvalstybinio nusikalstamumo problemos ir nacionalinių ir Europos institucijų bendradarbiavimo palengvinimas. Šiuo metu neplanuojama jokių šios srities iniciatyvų.
Tema: Bendra ES vizų politika
Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies a punktą ir pagal antrinius teisės aktus, paskelbtus remiantis šiuo teisiniu pagrindu, t. y. 2001 m. kovo 15 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 539/2001 (su pakeitimais), nustatantį trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, valstybės narės privalo taikyti vienodą vizų politiką ir abipusiškumą.
Ar Europos Komisija mano, kad "bendra vizų politika" reiškia tik tai, kad reikia nustatyti bendras taisykles, taikomas trečiųjų šalių piliečiams ES vidaus erdvėje? O gal šis Europos Sąjungos sutarties straipsnis, be to, kad pagal jį reglamentuojama vizų politika trečiųjų šalių atžvilgiu, gali būti suprantamas ir taip, kad Europos Komisija ir ES valstybės narės privalo stengtis pasiekti, kad visoms ES valstybėms narėms trečiosiose šalyse būtų taikomos vienodos sąlygos?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Europos Sąjungos vizų politika yra suderinta bendroji politika. Jos pagrindas - trys teisinės priemonės, taikomos valstybėse narėse, visų pirma Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus, antra, Vizų kodeksas, reglamentuojantis visas trumpalaikių Šengeno vizų išdavimo procedūras ir sąlygas, ir galiausiai Reglamentas (EB) Nr. 1683/95, nustatantis vienodą vizų formą. Šios taisyklės taikomos visų trečiųjų šalių, kurioms nustatyti vizų reikalavimai, piliečiams.
Pirmasis reglamentas, kurį minėjau, nustato trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, sąrašą (vadinamasis neigiamas sąrašas). Egzistuoja ir teigiamas sąrašas, pagal kurį piliečiams taikomas bevizis režimas remiantis įvairiais kriterijais, iš jų pagrindinis - abipusiškumo principas. Šis reglamentas taikomas visoms ES valstybėms narėms (išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją), taip pat Islandijai, Norvegijai ir Šveicarijai.
ES laiko, kad, vadovaujantis abipusiškumo principu, tais atvejais, kai trečiųjų šalių piliečiams, vykstantiems į ES valstybes nares, taikomas bevizis režimas, trečioji šalis turėtų laikytis tokio pat požiūrio ES piliečių atžvilgiu ir leisti jiems vykti į šią šalį be vizos. Kai į teigiamą sąrašą įtraukta trečioji šalis toliau taiko arba įveda vizų režimą vienos, dviejų ar daugiau valstybių narių piliečiams, taikomas abipusiškumo mechanizmas. Taikant tokią sistemą Komisija galėtų imtis priemonių, kad trečioji šalis atnaujintų bevizį režimą, arba, jei to padaryti neįmanoma, pasiūlyti atsakomąsias priemones, t. y. laikiną vizų režimo atnaujinimą šios trečiosios šalies piliečiams.
Paaiškėjo, kad ši sistema labai veiksminga, kaip rodo priemonės, kurių ėmėsi Komisija, ir reguliariai rengiamos abipusiškumo ataskaitos, ir nuo šio abipusiškumo mechanizmo įvedimo 2005 m. valstybės narės pranešapie 75 abipusiškumo principo nesilaikymo atvejus 13-oje į teigiamą sąrašą įtrauktų trečiųjų šalių. Nuo tada abipusiškumo principas buvo užtikrintas su dauguma iš šių 13 šalių, pvz., Japonija, Panama, Singapūru, Australija, Urugvajumi ir Kosta Rika, o neseniai Komisija baigderybas dėl bevizio režimo su Brazilija, ir jų rezultatai labai greitai bus pateikti jums bei Tarybai.
Problemos dėl JAV ir Kanados abipusiškumo principo nesilaikymo tam tikrų valstybių narių atžvilgiu egzistuoja ir toliau, ir šį klausimą visada keliame susitikimuose su šiomis šalimis.
Mechanizmas netaikomas tuo atveju, kai į neigiamą sąrašą įtraukta trečioji šalis toliau taiko arba įveda vizų režimą tik vienos arba kelių valstybių narių piliečiams arba kai trečioji šalis taiko nevienodas sąlygas skirtingų valstybių narių piliečiams. Bendrijos acquis nenumatytos tokiems atvejams skirtos taisyklės ir nenustatytas konkretus mechanizmas, todėl ES labai sudėtinga imtis priemonių.
Pavel Poc
Ponia Komisijos nare, jei Europos Komisija yra bendros vizų politikos garantas ir jei ši politika visų pirma remiasi abipusiškumo principu, kiek gi laiko Komisija ketina toliau toleruoti beprecedentį, asimetrišką trečiosios šalies, t. y. Kanados, vizų režimą ES valstybės narės, t. y. Čekijos, atžvilgiu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Žinoma, esu labai gerai susipažinusi su klausimu, apie kurį kalba gerbiamas narys, be to, Komisija labai aktyviai ėmėsi jį spręsti.
Kanados valdžios institucijos Prahoje įsteigbiurą - tai viena mūsų joms nustatytų sąlygų - ir taip pat parengplaną dėl bevizio režimo atnaujinimo. Surengti keli aukšto lygio Kanados, Čekijos ir Komisijos susitikimai siekiant apibrėžti veiksmus, kurių reikia imtis. Kanadiečiai pareiškė, kad jie parengs savo įstatymo pakeitimą ir labai greitai pateiks jį Parlamentui patvirtinti. Mes užmezgėme dialogą su jais ir Čekijos valdžios institucijomis siekdami užtikrinti, kad dialogas nenutrūktų, vyktų konstruktyvioje atmosferoje ir kad sprendžiant šį klausimą galėtume žengti pirmyn. Valstybės narės jį vėl svarstys Taryboje birželio pradžioje.
Apgailestauju, kad šis konfliktas iki šiol dar neišspręstas, bet galiu patikinti gerbiamą narį, kad kartu su mūsų kolegomis Čekijoje stengiamės kuo greičiau jį išspręsti.
Tema: Neišspręsti 2009 m. lapkričio 5 d. bendros Turkijos ir ES deklaracijos klausimai
Ar atsižvelgdama į:
Turkijos vidaus reikalų ministro B. Atalay, Komisijos Pirmininko pavaduotojo J. Barrot ir Tarybos Pirmininko T. Billström 2009 m. lapkričio 5 d. pasirašytą bendrą deklaraciją, ypač į jos 3 punktą, susijusį su oficialių derybų dėl Turkijos ir ES readmisijos susitarimo atnaujinimu, ir 5 punktą, kuriame teigiama, kad Turkijos ir Frontex susitarimas techniniu lygmeniu jau pasiektas;
Tarybos Pirmininkės C. Malmström per 2009 m. gruodžio 16 d. Parlamento plenarinį posėdį pateiktą atsakymą į mano klausimą Nr.; ir
nuolatinį Turkijos oro pajėgų lėktuvų vykdomą Frontex oro pajėgų lėktuvų puldinėjimą, Komisija galėtų atsakyti į šiuos klausimus:
koks pasiektas derybų, numatytų 3 bendros deklaracijos punkte, etapas? Ar diskusijos su Frontex atsidūraklavietėje? Ar Frontex oro pajėgų lėktuvų puldinėjimai susiję su Turkijos atsisakymu oficialiai pripažinti ES sienas Egėjo jūroje?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Šiandien mano darbotvarklabai įtempta! Norėčiau priminti, kad mūsų derybų su Turkija istorija, pradedant 2002 m. suteiktu įgaliojimu, buvo sudėtinga, tačiau pastaruoju metu įvyko daugybteigiamų poslinkių. Praeitų metų Tarybos išvadose dėl nelegalios imigracijos buvo raginama paspartinti derybas su Turkija, be to, pernai mano pirmtakas J. Barrot kartu su Švedijos ministru T. Billströmu lankėsi Turkijoje. Tada buvo paskelbtas bendras pareiškimas.
Nuo to laiko padaryta pažanga. Žiemą surengti keli susitikimai ir dabar derybose esame labai priartėję prie readmisijos susitarimo su Turkija sudarymo.
Komisija įsitikinusi, kad sutartose teksto dalyse išlaikoma pusiausvyra ir kad jose atspindimi mūsų poreikiai, o kartu sprendžiamos Turkijos problemos. Mes siekiame kuo greičiau užbaigti šį tekstą ir palaikome nuolatinius ryšius su Turkijos valdžios institucijomis.
Mūsų tikslas - užbaigti šį darbą ir pranešti apie derybų rezultatus birželio mėn. Tarybos susitikime. Išsamiai informuosime Parlamentą, nes sudarius susitarimą bus prašoma jo pritarimo.
Kalbant apie FRONTEX veiklą, derybos dėl darbo susitarimo su šia agentūra ir ES bei Turkijos readmisijos susitarimas oficialiai nesusiję. Nepaisant to, Komisija imasi reikiamų veiksmų siekdama užtikrinti, kad panašūs klausimai abiejuose dokumentuose apskritai būtų sprendžiami suderintai.
Komisija negali komentuoti teritorijos ribų arba tam tikros valstybės narės sienų nustatymo, nes šie klausimai priklauso išimtinei valstybės narės kompetencijai ir juos sprendžiant taikomos tarptautinės teisės nuostatos. Norėtume paraginti FRONTEX ir priimančiąją valstybę narę užtikrinti, kad iki bendrų operacijų pradžios kaimyninėms trečiosioms šalims būtų pateikiama pakankama informacija apie įrenginių, pvz., orlaivių, dislokavimą netoli sienų.
Nikolaos Chountis
Ponia Komisijos nare, tai, kad sunku aiškiai atsakyti į panašius klausimus, verčia mane galvoti, jog šios derybos bet kokiu atveju nelengvos, ir, mano nuomone, patvirtina, jog Turkijos pusiškėlįvairių politinių klausimų, trukdančių užbaigti derybas.
Būčiau labai dėkingas, jei pasibaigus šioms deryboms ir pasiekus susitarimą iškart mums apie tai praneštumėte. Be to, norėčiau pasakyti štai ką: Turkijos ministro pirmininko vizito į Graikiją, Atėnus, metu pasirašytas protokolas, bendradarbiavimo su Graikija memorandumas dėl nelegalios imigracijos. Noriu jūsų paklausti štai ko: ar šis memorandumas, kuris, galima sakyti, yra Graikijos ir Turkijos readmisijos susitarimas, galėtų pakeisti Europos Sąjungos ir Turkijos susitarimą, dėl kurio vyksta derybos?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Nežinau Turkijos ir Graikijos sudaryto susitarimo detalių, bet manau, kad jis rodo tiek Graikijos, tiek Turkijos konstruktyvų nusiteikimą.
Vyksta analogiškos derybos su Turkija. Kaip minėjau, esame visiškai priartėję prie šių derybų pabaigos. Jų atmosfera buvo labai konstruktyvi ir, manau, tai liudija apie būtinybę Europos Sąjungai pasiekti šį tikslą, taip pat apie Turkijos suinteresuotumą sudaryti su mumis susitarimą dėl readmisijos. Tai, žinoma, naudinga visiems.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia Komisijos nare, kituose mums pateiktuose atsakymuose jūs aiškiai pasakėte, kad FRONTEX veda derybas su Turkija techniniais klausimais. Aš tai suprantu. Neseniai mums Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete, atėjusi pateikti naujausių žinių jūsų kompetencijai priklausančiais klausimais, papasakojote, kad derybose dėl galutinio susitarimo su Turkija nelegalios imigracijos klausimais buvo, kaip sakėte ir šiandien, padaryta didelpažanga ir jos artėjo prie pabaigos.
Ar į šį Turkijos ir Europos Sąjungos susitarimą neturėtų būti įtraukta nuostata dėl FRONTEX priemonių, skirtų Europos Sąjungai ir Turkijai? Ar Frontex nėra labai svarbus veiksnys kovojant su nelegalia imigracija? Nežinau, kiek plačiai galite informuoti mus apie tai, dėl kokių klausimų deramasi, bet ar sveikas protas mums nesako, kad šiuo atveju turi būti numatyta nuostata dėl Frontex veiklos ir veiksmų?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Praėjusį pirmadienį turėjau galimybę kalbėti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete ir dabar kartoju, ką sakiau tuomet, būtent, kad derybose su Turkija daroma pažanga.
Dėl Frontex ir Turkijos pasienio kontrolės. Pasiektas pradinis susitarimas dėl darbo susitarimo techniniu lygmeniu. Abiejų šalių diskusijos tęsiasi ir šiuo metu FRONTEX laukia Turkijos atsakymo, kuris reikalingas, kad diskusijos vyktų toliau. Šiuo atžvilgiu FRONTEX atlieka svarbų vaidmenį, bet mes visų pirma turime pasiekti susitarimą, o jau paskui tęsti lygiagrečias diskusijas ir su FRONTEX. Pritariu, kad šiuo atveju yra daug erdvės bendradarbiavimui.
Tema: ES kovos su terorizmu politika bei CŽV vykdyti perdavimai
Keletas pastarųjų įvykių pateikdaugiau informacijos apie valstybių narių dalyvavimą JAV nusikaltėlių perdavimo programoje. 2010 m. JT bendras tyrimas parodė, kad ES valstybės narės nelegaliai bendrininkavo veikloje, susijusioje su CŽV nusikaltėlių perdavimo programa ir slaptais kalėjimais..
Ar, atsižvelgiant į nemažą skaičių nusižengimų, kuriuos per pastaruosius 8 metus atliko valstybės narės, bei atsižvelgiant į Komisijos komunikatą dėl kovos su terorizmu politikos įvertinimo, Komisija gali nurodyti konkrečius veiksmus, kurių ji ketina imtis siekdama, kad vykdant ES kovos su terorizmu politiką, ateityje būtų išvengta tokių nusižengimų?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Ačiū poniai Sarah Ludford už šį klausimą. Kaip žinote, domiuosi šia problema, be to, mes jau anksčiau bendradarbiavome šioje srityje. Neverta nsakyti, kad laisvir saugumas yra glaudžiai susiję dalykai, o pagarba pagrindinėms teisėms ir teisinės valstybės principai yra Europos Sąjungos požiūrio į kovą su terorizmu pagrindas. Priemonės, skirtos kovai su terorizmu, visada turi būti vykdomos visapusiškai laikantis pagrindinių teisių, be to, ES turi būti pavyzdys šiuo klausimu.
Tai ne tik teisinis reikalavimas, bet ir svarbiausia sąlyga siekiant užtikrinti patikimumą ir teisėtumą bei skatinti abipusį pasitikėjimą tarp nacionalinių valdžios institucijų, taip pat didinti plačiosios visuomenės pasitikėjimą. Todėl Komisijos požiūris į kovą su terorizmu bus grindžiamas siekiu praktinės veiklos ir teisinių sąlygų veiksmingumą ir įgyvendinamumą suderinti su aiškiu įsipareigojimu gerbti pagrindines teises.
Perdavimų ir slaptų sulaikymų veikla yra žmogaus teisių pažeidimas. Komisija visuomet tai pabrėžė, todėl susijusios valstybės narės turėtų pradėti arba tęsti išsamų, nepriklausomą ir nešališką tyrimą siekdamos nustatyti tiesą. Tai - vienareikšmiškai su Europos žmogaus teisių konvencija susijęs įsipareigojimas, kuriuo siekiama nustatyti atsakomybę ir sudaryti sąlygas nukentėjusiesiems gauti žalos atlyginimą. Mes, Komisija, raginome Lenkiją ir Rumuniją atlikti tyrimus dėl kaltinimų dėl slaptų kalėjimų egzistavimo, todėl pritariame 2008 m. kovą Lenkijoje pradėtiems baudžiamiesiems tyrimams.
Komisija taip pat raštu kreipėsi į Lietuvos valdžios institucijas pritardama jų aktyviai pozicijai pradėti tyrimus. Kalbant apie diskusijas dėl perdavimo skrydžių ir jų poveikio ES oro transporto politikai, Komisija atkreipia dėmesį į kelis pamokomus dalykus, susijusius su civilinės ir komercinės aviacijos bendradarbiavimu nuo 2008 m. sausio. Be to, teisės akte dėl bendro Europos dangaus, kuris įsigaliojo sausio mėn., numatytos papildomos faktinio orlaivių judėjimo stebėsenos priemonės; be abejo, ir toliau, kiek leidžia mūsų įgaliojimai, atidžiai stebėsime šiuos dalykus.
2008 m. Komisija savo viešųjų tarnybų dokumente dėl terorizmo ir pagrindinių teisių pateikvisapusišką faktinę informaciją. Tai - valstybių narių atsakymų į anketoje pateiktus baudžiamosios teisės, administracinės teisės, procesinės teisės ir pagrindinių teisių sričių klausimus, susijusius su kova su terorizmu, sintezė. Atsakymus į šios anketos klausimus pateikvisos valstybės narės, o dabar mes, Komisija, dar rengiame pagrindinių ES priemonių ir politikos iniciatyvų, kurių buvo imtasi kovos su terorizmu srityje iki įsigaliojant Lisabonos sutarčiai, vykdymo apžvalgą.
Šiuo atveju nebus konkrečiai vertinama valstybių narių nacionaliniu lygmeniu vykdyta kovos su terorizmu politika arba jų dalyvavimas CŽV perdavimo programoje, tačiau visiškai aišku, ką Komisija apie tai galvoja, todėl toliau stebėsime pokyčius valstybėse narėse, įskaitant teisines problemas, kilusias dėl kovos su terorizmu priemonių nacionaliniuose teismuose, ir padarysime išvadas dėl tvaraus politikos formavimo ES lygmeniu.
Sarah Ludford
autorius. - Ponia Komisijos nare C. Malmström, manau, dar niekada anksčiau fraz"brakonierius tapo jėgeriu" nebuvo tinkamesnė, nei šiuo atveju. Be to, aš visada pritariau bendradarbiavimui su jumis šiais klausimais.
Manau, kad tai, ką jūs pasakėte, teikia šiek tiek vilčių, nes atrodo, jog Komisija šiek tiek griežtina priežiūros ir kitokius mechanizmus, kuriuos ji taikys ateityje. Vis dėlto yra ir praeitis. Valstybės narės dalyvavo nelegalioje CŽV veikloje, susijusioje su asmenų perdavimu, kankinimu ir dingimu be žinios, o priežiūros ir atskaitomybės priemonės buvo nepakankamos. Buvo daug kalbėta apie žmogaus teises (kaip ir dabar), bet tarp kalbų ir realybės yra didžiulis skirtumas. Mes vis dar nekeliame griežto reikalavimo dėl traukimo atsakomybėn.
Ar Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, manymu, dar būtų galima ką nors nuveikti ne tik stengiantis užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi savo įsipareigojimų ateityje, bet ir vis dar siekiant vykdyti tyrimus, įskaitant tinkamą viešosios nuomonės apklausą, kurios labai pageidaučiau, esant naujai Jungtinės Karalystės Vyriausybei, kad visapusiškai išsiaiškintume, kas įvyko praeityje ir kas buvo padaryta netinkamai?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Manau, kad Europos Parlamente šiuo klausimu atliktas darbas buvo labai svarbus išsiaiškinant perdavimo programos vykdymą ir parodant, kas nutiko. Taip susiformavo ne tik postūmis, bet ir stipri viešoji nuomonė, reikalaujanti išsiaiškinti tiesą. Kaip minėjau, Komisija primygtinai ragino susijusias šalis atlikti visapusiškus, išsamius tyrimus Ji ir toliau stebės įvykių eigą ir užtikrins, kad jie iš tikrųjų būtų atlikti. Pasiūlymas dėl bendro Europos dangaus skirtas tam, kad galėtume toliau vykdyti šių dalykų stebėseną.
Mes atidžiai stebėsime padėtį ir toliau atkakliai sieksime aiškumo. Šiuo atžvilgiu nėra ko nors konkretaus, ką Europos Komisija galėtų padaryti, bet mes noriai bendradarbiaujame su Europos Parlamentu, kad būtų toliau atkakliai siekiama aiškumo, taip pat stengdamiesi užtikrinti, kad tokie dalykai nebūtų Europos politikos kovos su terorizmu dalis.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Norėčiau paprašyti jūsų, ponia C. Malmström, pateikti informaciją, mano nuomone, svarbiu klausimu. Kovojant su terorizmu (be abejo, visi labai gerai suprantame, kad turime kovoti su terorizmu) taip pat reikalingas Europos valstybių tarpusavio bendradarbiavimas. Šiuo atžvilgiu norėčiau paprašyti atsakyti į šį klausimą: ar jūs pastebite Europos Sąjungos valstybių narių glaudesnio bendradarbiavimo tendencijų, be to, ar pastebite, kad jos būtų labiau linkusios keistis tarpusavyje įvairia ir itin svarbaus pobūdžio informacija, reikalinga kovai su terorizmu? Ar buvo teigiamų pokyčių šiuo atžvilgiu?
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Be abejo, kova su terorizmu - vienas svarbiausių Europos Sąjungos politikos elementų. Pagrindinių veiksmų imasi nacionalinio lygmens tarnybos, policijos institucijos ir valstybių narių politikai. Europos Sąjunga gali remti šias iniciatyvas, mes galime suteikti tam tikrą teisinį pagrindą, be to, galime užtikrinti, kad būtų laikomasi Pagrindinių teisių chartijos principų. Mes turime šiek tiek lėšų, galime teikti paramą aukoms, taip pat galime skatinti tolesnį bendradarbiavimą.
Mano nuomone, šioje srityje vyksta platus valstybių narių bendradarbiavimas. Be abejo, dalijimasis žvalgybos duomenimis tebėra labai jautrus klausimas. Tai susiję su pasitikėjimu, o kartais - su pasitikėjimo stoka. Šie dalykai turi būti plėtojami, be to, tai gali būti sėkmingai įgyvendinami tik suderintomis priemonėmis ir užtikrinant, kad mūsų Europos Sąjungos sistemos būtų pagrįstos pagarba teisinės valstybės principams ir būtų patikimos. Šioje srityje gali padėti ir Europos Sąjunga. Stokholmo programoje ir jai skirtose diskusijose buvo išreikštas valstybių narių ryžtas kovoti su terorizmu, stiprinti bendradarbiavimą - ne tik tarpusavio, Europos Sąjungos viduje, bet ir su trečiosiomis šalimis. Tai, žinoma, visada turi būti daroma besąlygiškai gerbiant pagrindines teises, todėl šis siekis neapima CŽV perdavimo programos.
Pirmininkas
Šie klausimai bus svarstomi kartu, nes susiję su ta pačia tema:
Tema: Verslininkai ir MVĮ
Ar, atsižvelgiant į ateinančią MVĮ (2010 m. gegužės 25 d. - birželio 1 d. ) savaitę ir Europos įmonių apdovanojimų ceremoniją gegužės 31 d., Komisija gali pateikti naujos informacijos apie Smulkiojo verslo akto įgyvendinimą, ypač kai tai susiję su priemonėmis, skirtomis gerinti verslininkų pasirengimą investicijoms, gerinti prieigą prie finansų, mažinti administracinę naštą, o ypač apie valstybių narių iniciatyvas ir politinius sprendimus, skirtus MVĮ padėti sprendžiant jų plėtrai trukdančias problemas?
Tema: MVĮ
Ar Komisija turi kokių nors planų taikyti priemones ir padėti visoms ES sunkiai besiverčiančioms MVI, ar Komisija nagrinėja galimybę taikyti kokią nors specialią sistemą ir padėti jauniems verslininkams, bandantiems sėkmingai įsteigti MVĮ, taigi sumažinti ES priklausomybę nuo tiesioginių užsienio investicijų, skirtų pramonei plėtoti?
Tema: MVĮ ir darbo vietų kūrimas
Plačiai žinoma, kad mažosios ir vidutinės įmonės Europoje labai svarbios mažinant nedarbo lygį, vis dėlto, palyginti su didesnėmis įmonėmis, MVĮ tenka neproporcingai dideladministracinių išlaidų našta. Jeigu šiandien kiekviena mažoji arba vidutinįmongalėtų sukurti bent vieną darbo vietą, jau rytoj tai turėtų nepaprastai teigiamą poveikį užimtumo lygiui.
Kokių veiksmų imasi Komisija, kad, pvz., vykdydama reglamentavimo reformą arba investuodama, paskatintų darbo vietų sukūrimą mažosiose ir vidutinėse įmonėse? Kokius tikslus nustatKomisija ir kokiomis priemonėmis siūlo užtikrinti šių tikslų vykdymo kontrolę?
Tema: Europos MVĮ savaitė
Kita savaityra Europos MVĮ savaitė. Jos tikslas yra skatinti verslumą, naujoves ir konkurencingumą bei suteikti informaciją apie Europos Sąjungos ir institucijų visais lygmenimis atliekamą darbą remiant ir finansuojant labai mažas įmones bei mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ).
Didžiausias iššūkis, su kuriuo susiduria MVĮ šiuo metu, yra lėšų bei finansavimo užsitikrinimas. Egzistuoja daug mažųjų įmonių ir smulkaus šeimos verslo įmonių bei ką tik įsteigtų įmonių, kurių veikla buvo labai sėkminga, bet šiuo metu jos yra pažeidžiamos, nes negali užsitikrinti lėšų. Ką galima nuveikti Europos lygmeniu sprendžiant šią problemą?
Tema: Priemonės, skirtos MVĮ administracinėms išlaidoms mažinti
Ar Komisija galėtų nurodyti, kokių priemonių ji imasi siekdama sumažinti nebūtinas mažųjų ir vidutinių įmonių administracines išlaidas Europos Sąjungoje?
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, ar, jums pasipuošus naujuoju liberalų apdaru, galėčiau paprašyti jūsų paaiškinti, kokius klausimus iš tikrųjų nagrinėsime? Ar bus nagrinėjamas 3 dalies 33 klausimas? Mes visi stengiamės dalyvauti keliuose posėdžiuose, todėl būtų naudinga, jei galėtumėte patikslinti, kokie klausimai nebus svarstomi.
Pirmininkas
Manau, labai mažai tikėtina, kad mes svarstysime 33 klausimą. Jei to laukiate, jumis dėtas to nedaryčiau.
Dabar ponas A. Tajani pateiks vieną atsakymą, po to suteiksiu galimybę klausėjams ir kitiems kolegoms užduoti papildomų klausimų.
Norėčiau pranešti, kad darbą ketiname baigti 20.30 val., nes darbuotojai ir vertėjai žodžiu turi suspėti užvalgyti, kol vėl tęsime 21.00 val.
Antonio Tajani
Pone pirmininke, dabar kalbu remdamasis man dvejiems metams suteiktais naujais įgaliojimais. Naujoji Komisija, kuri įsitikinusi, kad reikia dėti visas pastangas siekiant išvengti, kad finansų kriznetaptų socialine krize, dėl kurios, savo ruožtu, būtų labiausiai paveiktos mažosios ir vidutinės įmonės ir jų darbuotojai, ir toliau teikia prioritetą mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
Nuo Smulkiojo verslo akto priėmimo 2008 m. buvo padaryta didelpažanga. Komisija priėmpenkis pasiūlymus dėl teisės aktų, susijusių su Smulkiojo verslo aktu, iš jų du jau įgyvendinti: Bendrosios išimties reglamentas dėl valstybės pagalbos ir Direktyva dėl lengvatinių PVM tarifų. Dėl kitų trijų, t. y. dėl Direktyvos dėl pavėluotų mokėjimų, Direktyvos dėl PVM sąskaitų faktūrų išrašymo ir dėl Reglamento dėl Europos privačios bendrovės statuto, vis dar diskutuojama Parlamente ir Taryboje.
Komisija taip pat ėmėsi reikalingų neteisinių priemonių, t. y. šiuo metu, siekiant pagerinti teisės aktų kokybę, plačiai vykdomas poveikio MVĮ tyrimas. Kaip pavyzdį pateiksiu du teisės aktus: Direktyvą dėl pavėluotų mokėjimų ir Direktyvą dėl labai mažų subjektų apskaitos naštos sumažinimo.
Valstybės narės taip pat parodtvirtą politinę valią įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą, pvz., jos padarpoveikio MVĮ tyrimą nacionalinių sprendimų priėmimo procedūrų dalimi, todėl mažosios ir vidutinės įmonės buvo vienos pagrindinių naudos iš priemonių, kurias priėmvalstybės narės vykdydamos kovai su krize skirtą Europos ekonomikos atkūrimo programą, gavėjų. Pvz., tarp priemonių, priimtų siekiant pagerinti galimybes gauti finansavimą, buvo priemonės, skirtos paskolų ir garantijų mažosioms ir vidutinėms įmonėms sistemai sukurti ir išplėsti.
Vis dėlto skiriasi atskirų valstybių pasirinkti metodai bei pasiekti rezultatai, todėl turime toliau dėti pastangas, kad Smulkiojo verslo aktas būtų įgyvendintas nacionaliniu lygmeniu. Dėl to manau, kad labai svarbu toliau tęsti priemonių, kurių buvo imtasi, vykdymą ir užtikrinti, kad atitinkami principai ir rekomenduojamos veiksmų gairės būtų įgyvendinti tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmenimis.
2020 m. Europos strategijoje visapusiškai remiama mažosioms ir vidutinėms įmonėms naudinga politika yra neatskiriama daugelio numatytų pažangių iniciatyvų dalis; šios politikos konkreti peržiūra bus atlikta strategiją įgyvendinus valstybėse narėse. Vienoje iš dešimties Komisijos pasiūlytų papildomų gairių valstybės narės raginamos įgyvendinti įvairias mažosioms ir vidutinėms įmonėms skirtas priemones remiantis Smulkiojo verslo akto principais.
Kitame etape reikės užtikrinti, kad valstybės narės įtrauktų šias priemones į savo nacionalines reformų programas. Iki šių metų pabaigos mes turime atlikti išsamų šio akto įgyvendinimo tyrimą, skirtą padarytai pažangai įvertinti ir naujoms veiksmų kryptims nustatyti, kurias nustatant taip pat būtų atsižvelgta į Europos 2020 m. strategijos prioritetus. Pagrindinės veiklos sritys apims geresnių galimybių gauti kreditą ir diegti naujoves suteikimą, verslumo bei mažųjų ir vidutinių įmonių internacionalizacijos skatinimą. Mažosios ir vidutinės įmonės, ypač tos, kurias valdo jauni verslininkai, bus vienos pagrindinių pagalbos pagal šias naujas iniciatyvas gavėjų.
Atsižvelgdama į sunkumus, su kuriais bandydamos gauti lėšų šiuo metu susiduria mažosios ir vidutinės įmonės, Europos Komisija atidžiai stebėjo įvykius šiame sektoriuje ir bendradarbiavo visų pirma su Europos centriniu banku, rengdama reguliarias padėties apžvalgas.
Komisija taip pat parengkeletą programų, kuriose siūloma finansinparama siekiant padėti mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti kapitalo, reikalingo jų veiklai plėtoti. Pvz., Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programa apima tam tikras finansines priemones, parengtas bendradarbiaujant su Europos investicijų fondu, kuris remia įmonėms skirtas rizikos operacijas ir paskolų garantijų operacijas. Pagal programą JEREMIE, finansuojamą iš Europos regioninės plėtros fondo, siūloma įvairių konkrečių finansinių priemonių, skirtų mažosioms ir vidutinėms įmonėms plėtoti ir stiprinti visoje Europos teritorijoje. Galiausiai, naujoji Europos mikrofinansų priemonė, t. y. bendra Komisijos ir Europos investicijų banko iniciatyva, skirta išimtinai mikroįmonėms, kurioms sunku gauti ad hoc finansavimą.
Galimybės mažosioms ir vidutinėms įmonėms gauti kreditų taip pat pagerėjo dėl Europos investicijų banko numatytų didesnių kredito limitų sumų bankams tarpininkams, kurie atsakingi už lėšų paskolų forma perskirstymą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 2009 m. Europos investicijų bankas skyrfinansų įstaigomis 13 mlrd. EUR sumą, t. y. 55 proc. daugiau nei ankstesniais metais. Jūsų žiniai, daugiau nei 75 proc. iš 21 mlrd. Eur, skirtų 2008-2009 m. laikotarpiu, pasiekmažąsias ir vidutines įmones, kurioms jie buvo numatyti, t. y. juos gavo 50 000 mažųjų ir vidutinių įmonių visoje Europos Sąjungoje.
Prieš keletą dienų Komisija taip pat surengaukšto lygio konferenciją, kurioje dalyvavo bankų, rizikos kapitalo fondų bei mažųjų ir vidutinių įmonių atstovai, taip pat Europos Parlamento atstovai. Tai padėjo ištirti dabartinę rinkos padėtį ir ieškoti naujų idėjų bei strategijų siekiant pagerinti mažųjų ir vidutinių įmonių galimybes gauti finansavimą. Tai buvo puiki proga aptarti galimus veiksmus, kurių reikia imtis, norint padėti įmonėms siekiant tvaraus ekonomikos atkūrimo ir augimo.
Viena iš priemonių, kurias nuspręsta įgyvendinti - nuolatinis diskusijų forumas, kuriame dalyvautų finansų įstaigų, rizikos kapitalo fondų bei mažųjų ir vidutinių įmonių atstovai. Kas ketvirtį rengiamiems posėdžiams pirmininkaus Europos Komisija. Šio forumo parengtos išvados sudarys pirmąją pakopą strategijos, kuria siekiama parengti veiksmų planą dėl mažųjų ir vidutinių įmonių galimybių gauti kreditų ir kapitalo visoje Europos Sąjungoje.
Galiausiai, pasinaudodama šia diskusija, informuosiu Parlamentą, kad kaip pirmos Europos MVĮ savaitės dalis įvyks daugiau kaip 1 200 nacionalinių, regioninių ir vietos renginių įvairiais šiam sektoriui aktualiais klausimais. MVĮ savaitvyks nuo gegužės 25 d. iki birželio 1 d., tuo pačiu metu kaip ir 2010 m. Europos verslininkystės apdovanojimų iškilmės, kurias planuojama surengti gegužės 31 d. Madride.
Visa tai turi patvirtinti jums mano asmeninį įsipareigojimą užtikrinti, kad užimtumas Europos Sąjungoje būtų ginamas teikiant paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Dėl didelio masto privačiojo sektoriaus pertvarkos bus prarasta nemažai darbo vietų, todėl vienintelis būdas didinti užimtumą - parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios yra mūsų Europos ekonomikos pagrindas.
Marian Harkin
autorius. - Norėčiau padėkoti Komisijos nariui už pasiektą pažangą. Tačiau, pone Komisijos nary, jūs kalbėjote apie vieną pagrindinių problemų - galimybę gauti kapitalo, taip pat paminėjote Europos investicijų banką. Jis skyrlėšų Airijos bankams, kad jie, savo ruožtu, paskirstytų jas MVĮ. Vis dėlto nemaža jų dalis nebuvo paskirstyta daugiausia dėl MVĮ poreikių (kalbėta apie tam tikros rūšies refinansavimą) ir Europos investicijų banko tikslo skirti pinigų vidutinės trukmės investicijoms neatitikimo. Taigi noriu jūsų paklausti, ar pritariate tam, kad turėtų būti įgyvendintos tam tikros priemonės, skirtos MVĮ, kurioms reikės refinansavimo, ir kokį vaidmenį šiuo atveju galėtų atlikti Komisija? Be to, ar pritartumėte tam tikrai garantijų įmonėms sistemai, panašiai į tą, kuri įvesta Jungtinėje Karalystėje?
Jim Higgins
Pone pirmininke, visiškai pritariu Komisijos teiginiui, kad MVĮ yra labai svarbios ne tik dėl darbo vietų, kurių jos sukuria, skaičiaus, bet taip pat ir dėl to, kad jos pastovesnės už dideles įmones, neturinčias jokio lojalumo regionui arba šaliai.
Visiškai pritariu kolegės Marianos Harkin teiginiui, kad šiuo metu didžiausia kliūtis - finansavimo trūkumas, kurį Komisija irgi nurodė, taip pat ir pernelyg daug popierizmo arba "biurokratinės naštos" vietos lygmeniu.
Gay Mitchell
autorius. - Noriu paklausti Komisijos nario, ar jis svarstys netiesioginio finansavimo problemas, su kuriomis susiduria MVĮ?
Pvz., nežinau, kaip tai vyksta jūsų šalyje, bet mano šalyje jau nebėra tokio dalyko kaip banko valdytojas. Duodame pinigų bankams, tačiau bankai nebevertina žmonių pagal jų profesinę patirtį, charakterį ir verslo žinias. Mes patekome į šią bėdą, nes žmonės tapo robotais. Tam tikra prasme jie vis dar yra robotai. Kaip laimite rinkimus? Atiduodami vieną balsą vienu metu. Jei galėtume sukurti po vieną darbo vietą kiekvienoje MVĮ visoje Europoje, įveiktume nedarbo krizę.
Prašau jūsų pasikonsultuoti su Europos centriniu banku ir Europos investicijų banku ir pabandyti pasinaudoti savo įtaka, kad būtų vėl grąžinti laikai, kai tradiciniai banko vadovai dirbo su MVĮ ir padėjo joms plėtoti verslą. Tai atsipirks su kaupu.
Liam Aylward
Kyla suprantamas klausimas, ar Komisija iš tikrųjų mano, kad MVĮ savaitės tikslai gali būti įgyvendinti? Ar galiu paklausti Komisijos, kokių veiksmų gali būti imtasi siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės sukurtų aplinką, kurioje verslininkai ir šeimoms priklausančios įmonės galėtų išgyventi, kurti ir klestėti, kurioje už verslumą būtų atlyginta, o ne jam trukdoma, kaip tai dažnai pasitaiko dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis?
Antonio Tajani
Pone pirmininke, šnekėsiu trumpai: pritariu visų Parlamento narių, kalbėjusių šiose diskusijose, pasakytoms pastaboms.
Dėl Europos investicijų banko. Tik pradėjęs eiti Komisijos nario pramonės ir verslo reikalams pareigas ėmiausi aktyviai siekti susitikimo su pirmininku P. Maystadtu, kad paraginčiau jį 30 mlrd. EUR Europos investicijų banko lėšų skirti pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Tai pažadėjau Parlamentui man skirtų klausymų metu, prieš jam patikint man Komisijos nario pramonės ir verslo reikalams postą.
Taigi banko pirmininko reakcija buvo gana teigiama: jis man pasakė, kad po pradinio lėšų įšaldymo šiuo metu 6-7 mlrd. EUR iš minėtų 30 mlrd. EUR jau pasieknumatytą paskirties vietą. Aš paraginau pirmininką paspartinti lėšų skyrimą.
Taip pat egzistuoja ir bankų sektoriaus problema (šį klausimą iškėlpaskutinis kalbėtojas), nes Europos bankų sistema pasižymi didele įvairove: ne visi bankai vienodi. Kai kurie bankai užsiima finansine spekuliacija, tačiau, laimei, vis dar turime bankininkystės tinklą, kuriame dirbantys vadovai pažįsta kredito prašyti atėjusius verslininkus, todėl gali jais pasitikėti, taip pat žino, kad jų investuoti pinigai bus reinvestuoti į banką ir kad tai, kas įvyko JAV, neįvyks čia.
Posėdis, kurį surengiau prieš keletą dienų ir kuriame dalyvavo nemažai jūsų kolegų iš Europos Parlamento, kaip tik ir buvo skirtas strategijai rengti. Todėl ir sakiau, kad turime įsteigti forumą, kuriame vėliau bus parengtas veiksmų planas dėl kredito suteikimo.
Pagrindinis tikslas yra užtikrinti mažųjų ir vidutinių įmonių konkurencingumą. Kad jos būtų konkurencingos, turi būti diegiamos naujovės, tačiau naujovių neįmanoma diegti, jei šiam tikslui nėra skiriama lėšų. Taigi mano pagrindinis įsipareigojimas - įtraukti bankus, net ir bankus, kurie teikia kreditus. Daugelis jų yra įsipareigoję tai daryti ir ateityje. Skatinami Komisijos, imamės ryžtingų veiksmų, kuriais siekiama įtraukti į šią veiklą bankų ir finansų įstaigas, taip pat ir Europos investicijų banką, kuris dalyvauti diskusijose atsiuntdu pirmininko pavaduotojus. Šia veikla norima pasiekti bent kai kuriuos iš šių tikslų, laikantis įsitikinimo, kad mažosios ir vidutinės įmonės - geriausia šiandienos krizės įveikos priemonir, kaip minėjau savo kalbos pradžioje, tinkamiausia priemonsiekiant išvengti ekonomikos ir finansų krizės tapimo socialine krize.
Patikėkite, tvirtai laikysiuos savo įsipareigojimo ginti, saugoti ir remti mažąsias ir vidutines įmones (kalbu ir apie finansinius aspektus) tikėdamasis, kad jos galės augti ir kad bus steigiamos naujos įmonės, nes mūsų tikslas vis dar tas pats: remdamiesi rinkos ekonomika, kurioje mažosioms ir vidutinėms įmonėms sudaromos sąlygos tapti vis konkurencingesnėmis, galime sukurti tikrą socialinę politiką, apie kurią kalbama Lisabonos sutartyje.
Pirmininkas
Atsiprašau kolegų dėl trumpesnės klausimų valandos, nes ankstesnės diskusijos užtruko 25 min.
Klausimai, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 20.30 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
