Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0019/2011).
Prieš pradėdama klausimų valandą ir atsižvelgdama į tai, kad jau vėlu, norėčiau pasakyti kelis dalykus apie tai, kaip bus vedama klausimų valanda. Norėčiau, kad visi atkreiptų į tai dėmesį, įskaitant, jei galėčiau paprašyti, Komisijos narius, kurie pateiks atsakymus. Papildomus klausimus galės pateikti tik klausimo autorius, nes neturime laiko padaryti daugiau, jei norime gauti atsakymus į kuo daugiau klausimų. Norėčiau paprašyti, kad Komisijos nariai, atsakydami arba pristatydami savo pirmąjį atsakymą, neišsiplėstų. Norėtume, kad atsakymas į mūsų klausimą būtų tikslus ir informatyvus, kad būtų galima šiek tiek pasikalbėti su klausimo pateikėju.
Komisijai skirti šie klausimai.
Jörg Leichtfried
(DE) Ponia pirmininke, sutinku su jūsų argumentais dėl turimo laiko. Vis dėlto norėčiau paprašyti jūsų atsižvelgti į vieną dalyką. EP nariai, norintys pateikti klausimų, nėra kalti dėl fakto, kad mums trūksta laiko. Mano bėda ta, kad aš pateikiau klausimą Tarybai, kuris susijęs su tema, apie kurią dabar kalbama klausime Nr. 2. Mano klausimas Tarybai visiškai atitiko šį klausimą, bet Tarybai skirta klausimų valanda atšaukta jai nepaskyrus kito laiko. Žinoma, tai nėra labai gerai, todėl norėčiau paprašyti jūsų iš naujo apsvarstyti kitais atvejais visiškai logišką ir suprantamą požiūrį į šį klausimą.
Pirmininkė
Atsižvelgdama į šio vakaro aplinkybes kito pasirinkimo neturiu. Labai atsiprašau visų, kurie pateikklausimus, bet daugiausia, ką galiu padaryti, yra pateikti kuo daugiau klausimų ir suteikti klausimus pateikusiesiems galimybę kalbėti. Nesižaviu tokia pozicija ir, manau, jūs žinote, kad ėmėmės žingsnių pereiti prie naujos, geresnės klausimų valandos tvarkos, kuri atspindėtų naują padėtį, susiklosčiusią įsigaliojus Lisabonos sutarčiai. Tiesą sakant, kuo anksčiau tai įvyks, tuo geriau, bet dabar geriau pradėkime.
Pirma dalis

Tema: Pagrindų direktyva dėl minimalių pajamų Europos Sąjungoje
Europos Parlamentas jau praėjusiais metais priėmpranešimą dėl minimalių pajamų vaidmens kovojant su skurdu ir skatinant įtraukties principais grindžiamą visuomenę Europoje, kuriame nurodė, jog turėtų būti inicijuojama pagrindų direktyva dėl minimalių pajamų užtikrinimo visoje Europos Sąjungoje.
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad Europoje jau yra daugiau kaip 85 milijonai žmonių, gyvenančių žemiau skurdo ribos, nemano, kad būtina inicijuoti pagrindų direktyvą dėl pakankamų minimalių pajamų užtikrinimo sistemų visoje Europoje?
László Andor
Komisijos narys. - Žmonės dažnai sakydavo, kad visuomenturėtų būti vertinama pagal tai, kaip ji elgiasi su silpniausiais savo nariais. Akivaizdu, kad nesuteikę adekvačios paramos tiems, kuriems jos reikia, mes tikėtinai dar labiau atskirtume juos nuo visuomenės, todėl būtų sunku juos integruoti į visuomenę ir įtraukti į darbo rinką.
Komisija mano, kad minimalių pajamų užtikrinimo sistemos atliktų ne tik automatinio stabilizavimo vaidmenį, bet ir galėtų prisidėti prie pažeidžiamiausių žmonių apsaugos nuo blogiausio krizės poveikio suteikdamos saugumą .
Komisijos rekomendacijoje dėl žmonių, atskirtų nuo darbo rinkos, aktyvios įtraukties ir 2008 m. gruodžio 17 d. Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos išvadose dėl bendrų aktyvių įtraukties principų, skirtų veiksmingesnei kovai su skurdu, pabrėžiama, kad svarbu užtikrinti galimybę ne tik naudotis geros kokybės paslaugomis ir įtraukiomis darbo rinkomis, bet ir gauti adekvačius išteklius.
Rekomendacijoje valstybės narės raginamos "pripažinti visų žmonių pagrindinę teisę naudotis ištekliais ir gauti socialinę paramą, kad galėtų gyventi žmogaus orumo nemenkinantį gyvenimą, siekiant visapusiškai ir nuosekliai kovoti su socialine atskirtimi".
Galime teigti, kad rekomendacijoje pateiktas požiūris buvo tinkamas, ypač per ekonomikos krizę. Bet turi būti imtasi tolesnių veiksmų, kad būtų visiškai įgyvendintos aktyvios įtraukties reformos.
Komisijos komunikate dėl Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi plano nurodyta, kad 2012 m. Komisija pateiks bendrų aktyvios įtraukties principų įgyvendinimo ataskaitą, sutelkdama dėmesį, intera alia, į minimalių pajamų užtikrinimo sistemų efektyvumą.
Remdamasi šiuo vertinimu Komisija pasiūlys veiksmus, įskaitant būdus, kaip ES finansinės priemonės galėtų prisidėti prie aktyvios įtraukties.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Ačiū, Komisijos nary, už atsakymą, bet aš jo kaip ir negavau. Mano klausimas buvo suformuluotas toks - ar Europos Komisija nesiruošia inicijuoti pagrindų direktyvos dėl pakankamų minimalių pajamų užtikrinimo, nes priešingu atveju mes tikrai neįveiksime skurdo. Net praeitais metais, per kovos su skurdu metus, skurdas išaugo atskirose valstybėse narėse. Kitas dalykas - kadangi iš tikrųjų labai daug vyresnio amžiaus žmonių patenka į skurdą, tai kokia būtų jūsų, Komisijos nary, nuomondėl to, kad Komisija inicijuotų vieningus kriterijus dėl minimalios pensijos Europos Sąjungos mastu?
László Andor
Komisijos narys. - Komisija pasisakuž minimalias pajamas ir už minimalų atlyginimą, bet šiuo atveju kalbama apie valstybių narių kompetenciją ir valstybių narių atsakomybę, todėl šiose diskusijose labai svarbus subsidiarumo principas.
Sutinku, kad per krizę turime skirti ypatingą dėmesį pažeidžiamų visuomenės grupių nariams, ypač tiems, kurie neturi pajamų, nes nedirba, bet turime paskatinti valstybes nares naudoti įvairias priemones - ir tai yra tik vienas būdas - siekiant išvengti žmonių skurdo.
Taigi, teisėkūros iniciatyvų galimybės yra labai ribotos, nors kartais politinis poreikis imtis tokių iniciatyvų yra labai didelis.
Kalbant apie vyresnio amžiaus žmonių skurdą reikia pasakyti, kad tai labai sudėtinga problema, kuriai spręsti reikia imtis veiksmų užimtumo, socialinių paslaugų ir socialinės apsaugos srityse, todėl kitais metais bus įgyvendinama aktyvaus senėjimo kampanija, prie kurios prisidės politiniai veiksmai sveikatos priežiūros ir sveiktos išsaugojimo bei mokymosi visą gyvenimą srityse, nes manome, kad daugiausia pažangos gerinant vyresnio amžiaus žmonių pragyvenimo sąlygas ir socialinę įtrauktį pavyks pasiekti tik plėtojant dalyvavimą darbo rinkoje. Tada papildomai galėsime imtis kitų politinių veiksmų.
Tema: Energiją taupančios lempos
Ar Komisija susipažinusi su Vokietijos federacinės aplinkos tarnybos tyrimais, kurių duomenimis energiją taupančios lemputės pavojingos, nes joms sudužus namuose ir išsiliejus jose esančiam gyvsidabriui galima apsinuodyti? Kokias išvadas, atsižvelgdama į šiuos tyrimus, daro Komisija?
Ar Komisija pasirengusi iš naujo apsvarstyti savo pasiūlymą pašalinti iš apyvartos įprastas kaitinamąsias lempas?
Ar Komisija pasirengusi netaikyti draudimo naudoti įprastas kaitinamąsias lempas bent privatiems namų ūkiams?
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, S. Koch-Mehrin, ponios ir ponai, Komisija yra susipažinusi su Vokietijos federacinės aplinkos tarnybos tyrimais ir dar kartą išnagrinėjo faktus. Aplinkybės yra tokios. 2007 m. Europos Vadovų Tarybai priėmus sprendimą, o Europos Parlamentui ir Energetikos tarybai patvirtinus rezoliucijas - kitaip tariant, po išsamių konsultacijų su Parlamentu ir valstybėmis narėmis - Komisija 2009 m. pateikpasiūlymą dėl ekologinio projektavimo. Į šį pasiūlymą įtrauktas laipsniškas perėjimas nuo įprastų kaitinamųjų lempų prie energiją taupančių lempučių, kurios užtikrina efektyvesnį elektros energijos vartojimą. Manome, kad Europos apšvietimo ir elektros lempučių rinkoje bus galima iš viso sutaupyti 40 mlrd. kWh, t. y. 5-10 mlrd. EUR elektros energijos išlaidų. Į direktyvą įtrauktos kelios saugos priemonės, pagrindinį dėmesį skiriant gyvsidabriui ir maksimaliems apribojimams. Šie apribojimai dar labiau padidinti praėjusių metų rugsėjo mėn. siekiant toliau mažinti potencialią grėsmę visuomenei.
Vokietijos federacinės aplinkos tarnybos tyrimų išvados paskatino mus paprašyti Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinį komitetą pateikti dar vieną pranešimą. Peržiūrėjęs mokslo literatūrą komitetas padarišvadą, kad mažai tikėtina, kad sudužusios kompaktiškosios fluorescencinės lemputės kelia kokią nors grėsmę žmonių sveikatai.
Vis dėlto yra viena problema šioje srityje. Tyrimai atlikti remiantis bandymais su suaugusiais žmonėmis. Akivaizdu, kad vaikų atvejį reikia išnagrinėti atskirai, todėl dirbame su Vokietijos federacinės aplinkos tarnyba, kad kuo greičiau būtų gauti rezultatai, susiję su pavojumi vaikams. Atidžiai stebime padėtį. Bendrauju su anksčiau minėta tarnyba, kad būtų atliktas greitas bendras bet kokių jos daromų papildomų tyrimų vertinimas.
Bendra išvada ta, kad dėl būtinybės užtikrinti visų susijusiųjų pasitikėjimą toliau laipsniškai įgyvendinsime reglamentą. Vis dėlto su malonumu dar kartą informuosime Parlamentą, jei bus gautos išvados, kurios gali prisidėti prie kitokio vertinimo. Tokia yra dabartinpadėtis.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Ponia pirmininke, G. Oettingeri, gerai, kad įpareigojote Sveikatos ir aplinkos pavojų mokslinį komitetą dar kartą išnagrinėti šią problemą. Džiaugiuosi dėl to. Vis dėlto klausimas atviras. Kaip galime paaiškinti Europos piliečiams, kad vadovaudamiesi ES teisės aktais jie į namus turi įsileisti tai, kas kelia pavojų jų vaikų sveikatai? Jūs turite vaikų ir žinote, kad daiktai dažnai dūžta. J. Leichtfried iš Austrijos ir aš esame labai susirūpinę. Kaip galime aiškiai pasakyti, kad tai pavojinga? Panašu, kad nesugebame pasimokyti iš praeities klaidų. Vis dėlto jūs nebuvo atsakingas už pradinį sprendimą, todėl galite parodyti norą mokytis neprarasdamas reputacijos. Galėjote bent pasakyti, kad panaikinsite draudimą naudoti įprastas kaitinamąsias lempas bent privatiems namų ūkiams. Ar galėsite iš naujos apsvarstyti savo sprendimą?
Günther Oettinger
Ponia pirmininke, atsakydamas į klausimą norėčiau pažymėti, kad elektros lemputės bus grąžintos į rinką, kai tik bus padaryti pakeitimai, kurie nekels jokio potencialaus pavojaus. Klausimas susijęs su kompaktiškosiomis fluorescencinėmis lemputėmis. Dėl šios priežasties turime apsvarstyti galimybę paskatinti viešuosius ryšius, susijusius su ekologinio projektavimo direktyva, kad galėtume informuoti piliečius apie LEP lempas ir naujos kartos halogenines elektros lemputes. Tai leis mums įgyvendinti abu dalykus: viena vertus, reglamente numatytus aplinkos ir energijos taupymo tikslus ir, kita vertus, bet kokių galimų grėsmių prevencijos tikslą. Džiaugiuosi galėdamas tai apsvarstyti išsamiau.
Tema: Nusikaltimų aukų apsaugos priemonių paketai
Svarbi Stokholmo programos dalis yra pagalbos nusikaltimų aukoms gerinimas. ES piliečiams ypač rūpi su Europoje teikiama tarpvalstybinių nusikaltimų aukų pagalba susiję klausimai. Maža praktinių procedūrų, kurias taikant teikiama parama arba konsultacijos aukoms arba jų šeimoms, kurie užsienyje tapo nusikaltimų aukomis arba buvo sunkiai sužeisti. Aš padedu vienam iš savo rinkėjų, kurio sūnus tapo smurto auka atostogų metu Kretoje. ES privalo imtis veiksmų šioje srityje, kad išpildytų pažadus Europos piliečiams.
Komisijos narV. Reding pranešapie priemonių paketą dėl nusikaltimų aukų apsaugos. Turint tai omenyje, kada Komisija ketina teikti šio paketo dėl nusikaltimų aukų pasiūlymus? Ar Komisija galėtų suteikti daugiau informacijos apie šio teisės akto pasiūlymo turinį? Ar Komisija galėtų suteikti informacijos apie neteisines priemones, kurios bus įtrauktos į paketą?
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Ponia Pirmininke, kasmet daugiau kaip 30 mln. žmonių tampa nusikaltimų aukomis. Svarbu, kad užtikrintume, kad aukos galėtų pasinaudoti savo teisėmis ir gautų reikalingą paramą ir apsaugą. Tai Komisijos strateginis prioritetas.
Norėčiau pasinaudoti proga ir pabrėžti M. Hughes drąsą kovoti už tvirtesnes aukų teises Europoje. Manau, kad jos atsidavimas turėtų įkvėpti mus visus stiprinti aukų teises ir piliečių pasitikėjimą mūsų teismų sistemomis. Šis didesnis abipusis pasitikėjimas reikalingas siekiant užtikrinti, kad būtų pripažįstami ir ginami aukų poreikiai ne tik gimtojoje šalyje, bet ir tarpvalstybiniu mastu. Taip pat turime užtikrinti, kad aukos nebūtų pamirštos mūsų teismų ir teisės sistemose.
Todėl Komisija gegužės mėn. pateiks išsamų pasiūlymą, skirtą aukų klausimui. Jame bus kalbama apie elgesio su aukomis kokybę įvykus nusikaltimui ir per bylų nagrinėjimą. Jame bus užtikrinta, kad elgesiui su aukomis būtų taikomi vienodi būtiniausi standartai visose ES valstybėse narėse nepaisant jų tautybės ar kilmės šalies. Mūsų pasiūlymais siekiama pakeisti požiūrį į aukas ir padaryti daugiau, kad būtų užtikrintas jų atsigavimas po nusikaltimo, taip pat sumažinti pavojų, kad per bylos nagrinėjimą jiems bus daroma tolesnžala dėl pakartotinės viktimizacijos.
Kas konkrečiai bus įtraukta į paketą? Pirma, horizontalioji direktyva dėl aukų padėties per baudžiamųjų bylų nagrinėjimą, kurioje, pvz., bus aiškiai įtvirtintos šios vykdytinos teisės: galimybnaudotis aukų paramos paslaugomis visose valstybėse narėse, kurios būtų lengvai prieinamos; teisį vertimą žodžiu per apklausas; nusikaltėlio ir aukos kontaktų per bylos nagrinėjimą sumažinimas iki minimumo, šiuo tikslu užtikrinant, kad bet kokie nauji teismų pastatai būtų projektuojami atskiriant laukimo vietas; ir valstybių narių teispaprašyti iš naujo peržiūrėti kaltinimą.
Antra, taip pat bus pasiūlytas reglamentas dėl abipusio civilinės teisės apsaugos priemonių pripažinimo siekiant užtikrinti, kad visos aukos, kurioms kyla pavojus ir kurios naudojasi apsaugos priemonėmis nuo potencialaus nusikaltėlio vienoje valstybėje narėje, galėtų toliau naudotis tokiomis priemonėmis persikėlus ar keliaujant kitoje valstybėje narėje. Tokią priemonę galėtų papildyti kita priemondėl abipusio baudžiamosios teisės apsaugos priemonių pripažinimo.
Taip pat ketiname imtis plačių su teisėkūra nesusijusių priemonių siekdami užtikrinti, kad naujieji teisės aktai būtų veiksmingi. Siekdami užtikrinti, kad aukų teisės ateityje išliktų svarbus politinės darbotvarkės klausimas, pateiksime pasiūlymą dėl aukų teisių sustiprinimo gairių.
Claude Moraes
Kaip žinote, praėjusią savaitę apsilankėme jūsų biure su M. Hughes, viena iš tūkstančių drąsių nusikaltimų aukų.
Turiu pasakyti, kad kalbėdamos su jūsų darbuotojais susidarėme įspūdį, kad potencialiai tai galėtų būti priemonių paketas, kuris atgaivins pasitikėjimą ir sukurs pridėtinę vertę piliečiams, kuriems tapus nusikaltimų aukomis reikalinga pagalba.
M. Hughes ir kitos nusikaltimų aukos mums sakė, kad jiems patinka jūsų pasiūlytos priemonės, bet kad jie norėtų sutelktos pagalbos. Pvz., jei būtų sukurta paramos aukoms tarnyba, ji turi būti lengvai pasiekiama, be to, turėtume turėti darbuotojų, kurie teiktų pagalbą ligoninėse, policijoje ir aiškinantis teismų sistemos ypatumus.
Štai ko prašo mūsų piliečiai ir ko iki šiol jie nesulaukė. Taigi tai yra prašymas jums įgyvendinti šį potencialiai labai gerą pasiūlymą.
Viviane Reding
Komisijos Pirmininko pavaduotoja. - Visiškai sutinku. Man taip pat pasirodė, kad aukų tarsi ir nebūdavo.
Procedūrinių teisių srityje mes sutelkėme dėmesį į žmones, kurie susiduria su problemomis, nes gali būti padarę nusikaltimą: norėjome įsitikinti, kad gerbiamos jų teisės, kaip ir turėtų būti teisėmis paremtoje mūsų visuomenėje. Deja, dažnai į teismą atėjusios aukos viktimizuojamos antrą kartą ir niekam tai nerūpi. Tokia padėtis labai neteisinga ir prilygsta teisių nepripažinimui. Todėl tikiuosi, kad šis nusikaltimų aukoms skirtas teisės aktų paketas pakeis ne tik įstatymus, bet ir mąstymą ir kad visuose teismuose, policijoje ir ligoninėse - kaip teisingai nurodEP nar- aukoms bus skirtas specialus dėmesys ir su jomis nebus elgiamasi taip, kaip su visais kitais. Labai svarbu, kad tai būtų taikoma tarpvalstybiniu mastu žmonėms, esantiems valstybėje narėje, kuri nėra jų kilmės šalis.
Todėl tikiuosi, kad Parlamentas padės Komisijai parengti kuo geresnius teisės aktus ir kad - atsižvelgiant į bendro sprendimo procedūros ypatumus - jis veiks greitai, kad teisės aktų pasiūlymus būtų galima pateikti Tarybai siekiant sutarimo.
Antra dalis
Tema: Komisijos pasiūlymas dėl bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės
Ar Komisija gali pateikti paaiškinimą dėl dabartinės padėties, susijusios su Komisijos pasiūlymu dėl bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčių bazės?
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio bazyra svarbi iniciatyva siekiant panaikinti kliūtis bendrojoje rinkoje. Metinėje augimo strategijoje ji nurodyta kaip augimą skatinanti iniciatyva, kurią reikia įgyvendinti. Ji padės pašalinti kai kurias dideles fiskalines įmonių konkurencingumo kliūtis.
Dabar nesant bendrų įmonių pelno mokesčio taisyklių ir dėl skirtingų nacionalinių mokesčių sistemų dažnai susiduriama su per dideliu apmokestinimu arba dvigubu apmokestinimu. Be to, įmonėms tenka dideladministracinnašta, jos patiria didelių išlaidų, susijusių su mokesčius nustatančių teisės aktų laikymusi. Tokia padėtis stabdo investicijas į ES ir prieštarauja strategijos "Europa 2020" prioritetams.
Pasiekta didelpažanga atliekant bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės pasiūlymo techninio parengimo darbus. Atėjo laikas pasiūlyti įmonėms bendras taisykles, dėl kurių bus lengviau ir pigiau imtis verslo bendrojoje rinkoje.
Planuojama, kad bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės pasiūlymas bus patvirtintas Komisijos kolegijoje 2011 m. kovo 16 d. Esu įsitikinęs, kad galutinis pasiūlymas labai prisidės prie geresnės verslo aplinkos, augimo ir užimtumo ES.
Marian Harkin
Dėkoju, Komisijos nary, už atsakymą. Norėčiau pateikti tris trumpus klausimus, į kuriuos, tikiuosi, galėsite atsakyti.
Ar planuojate, kad bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio bazbus neprivaloma?
Antra, ar esama aplinkybių, kurioms susiklosčius vietos teismai gali prarasti jurisdikciją mokesčių klausimais, jei jų priimti sprendimai turės poveikį pajamoms kitoje valstybėje narėje?
Galiausiai, manau, kad šiame etape yra parengta formuldėl mokesčio, kuris mokėtinas skirtingose valstybėse narėse, paskirstymo? Ar Komisija yra atlikusi poveikio analizę dėl to, kas finansiniu požiūriu laimės ir kas nukentės taikant jūsų numatytą formulę?
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Į klausimą, ar bendra konsoliduota įmonių pelno mokesčio bazbus neprivaloma, ar privaloma, atsakysiu trumpai. Atsakymas yra taip, ji bus neprivaloma: pasiūlyme numatyta laisva įmonių teistaikyti bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės taisykles.
Dėl vietos teismų vaidmens bendros konsoliduotos įmonių pelno mokesčio bazės pasiūlyme numatytos ginčų sprendimo taisyklės, todėl vietos teismai dėl šio pasiūlymo nenukentės.
Pasiūlyme numatyta paskirstymo formulė, pagal kurią numatomas vienodas paskirstymas tarp pardavimų, darbo ir turto, o darbo komponentas bus sudarytas iš bendros išmokamų atlyginimų sumos ir darbuotojų skaičiaus.
Taip, mes atlikome poveikio vertinimą, kuris bus paskelbtas su pasiūlymu. Esu visiškai įsitikinęs, kad pasiūlymas bus naudingas Europos įmonėms, įskaitant Airijos verslo įmones.
Pirmininkė
Kolegos, pradėjus klausimų valandą į posėdžių salę atėjo dar keli EP nariai, kurie nėra informuoti apie didelius laiko apribojimus, kurių imtasi tikintis padaryti pažangą. Tikslas yra atsakyti į kuo daugiau klausimų. Todėl pradėdama pasakiau, kad papildomų klausimų, išskyrus klausimus, kuriuos pateikEP nariai, pateikę klausimus Komisijai, nepriimsiu.
Norėčiau pasakyti, kad mano tikslas - ir jis iš dalies priklauso nuo Komisijos atsakymų trukmės - iki 20.45 val. atsakyti į A. E. Jensen, G. Papanikolaou, B. Posselto and S. A. Ţicău klausimus. Toks mano planas.

Tema: Žemės ūkio produktai ir PVM neapmokestinimas Rumunijoje
Danijos įmonės, kurios investavo Rumunijos žemės ūkio sektoriuje, buvo informuotos, kad ateityje jos neturėtų taikyti PVM produktams, parduotiems per tarpininkus. Tačiau, ūkininkai ir toliau turi pateikti galutiniams vartotojams parduotų produktų PVM sąskaitas-faktūras (kalbant apie duonos gamintojus ir kitus ūkininkus). Rumunijos vyriausybpranešGD TAXUD apie šį ketinimą, kuriuo siekiama neapmokestinti PVM prekių, parduotų per tarpininkus.
Ar Komisija sutiko, kad būtų neapmokestinami PVM žemės ūkio produktai, parduoti tarpininkams? Jei taip, tai dėl kokių priežasčių? Ar Komisija mano, kad dėl tokio mechanizmo taikymo pakis žemės ūkio produktų sektorius Rumunijoje? Ar, Komisijos nuomone, yra rizika, kad bus iškraipyta vidaus rinkos konkurencija, jei ūkininkai bus finansiškai skatinami parduoti produktus atitinkamiems pirkėjams? Ar Komisija ketina užtikrinti, kad PVM tvarka bus taikoma visiems Rumunijos ūkininkams?
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Dėl PVM slėpimo atvejų, susijusių su tam tikrai žemės ūkio produktais, Komisija bendradarbiauja su Rumunija siekdama nustatyti tinkamiausią būdą išspręsti šią problemą.
Vienas galimų būdų kovoti su vadinamuoju "karuseliniu" sukčiavimu šiame sektoriuje būtų atvirkštinio apmokestinimo priemonės taikymas. Pagal šią tvarką, kuri nėra atleidimo nuo mokesčių sistema, prekės tebėra apmokestinamos, bet už PVM mokėjimą mokesčių inspekcijai atsakingas ne tiekėjas, bet gavėjas mokesčių mokėtojas.
Faktas, kad gavėjas, o ne tiekėjas yra atsakingas už mokesčio mokėjimą, yra vienintelis standartinės tvarkos pakeitimas, pagal kurią mokesčių mokėtojas, teikiantis prekes kitam mokesčių mokėtojui, surenka PVM ir sumoka jį valstybei, o gavėjas mokesčių mokėtojas gali išskaityti šią sumą iš savo PVM deklaracijos.
Jei gavėjas yra galutinis vartotojas, jis negalės išskaityti PVM ir jam bus taikomas visas mokestis tiek pagal standartinę tvarką, tiek ir pagal atvirkštinio apmokestinimo tvarką.
Taigi, PVM lieka neutralus mokesčių mokėtojų atžvilgiu ir konkurencija nėra iškraipoma. Gavėjas gali kartu sumokėti ir išskaityti tą pačią sumą savo PVM ataskaitoje, todėl šis pakeitimas panaikina būtinybę faktiškai sumokėti PVM mokesčių inspekcijai. Taigi išvengiama sukčiavimo, pagrįsto tuo, kad tiekėjas nesumoka PVM, o vartotojas, turintis galiojančią sąskaitą faktūrą, šį PVM išskaito.
Neigiamas šios sistemos aspektas tas, kad atsiranda kitokio sukčiavimo pavojus, nes visas PVM bus surenkamas galutiniame tiekimo grandinės etape.
Todėl, Komisijos nuomone, tokia sistema turėtų būti taikoma tik žemės ūkio produktams, kurie paprastai parduodami tarpininkams - mokesčių mokėtojams - ir nėra skirti tiekti galutiniams vartotojams.
Bet kuriuo atveju, atsižvelgdama į tai, kad tokia tvarka neatitinka įprastų PVM taisyklių, įtvirtintų PVM direktyvoje, ir kad Taryba, vadovaudamasi šia direktyva, Rumunijai turėtų taikyti išimtį, Komisija toliau nagrinėja šį atvejį.
Anne E. Jensen
(DA) Dėkoju, Komisijos nary. Nesu įsitikinusi, kad supratau visas smulkmenas, bet vėliau galėsiu jas išnagrinėti atidžiau. Vis dėlto ši nauja sistema, kuri, kaip suprantu, sukurta siekiant išvengti sukčiavimo, gali kelti problemų kitų šalių gamintojams, kurie investavo Rumunijoje ir kurių PVM išlaidos, patirtos kitoje šalyje, negali būti padengtos PVM pajamomis Rumunijoje, nes jie negavo jokių PVM pajamų. Ar Komisija apsvarstė, kaip būtų galima išspręsti šią problemą, su kuria susiduria gamintojai iš kitų ES šalių, turintys įmones Rumunijoje ir kitose ES valstybėse narėse, kad jiems nebūtų užkirstas kelias kompensuoti pirkimo PVM šio PVM pajamomis? Dėkoju.
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Norėčiau pasakyti, kad atvirkštinio apmokestinimo tvarka nėra nauja sistema ir yra taikoma keliose valstybėse narėse. Pvz., kai kuriose valstybėse narėse ji taikoma apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai. Tiesa, kad naudojant atvirkštinio apmokestinimo sistemą PVM surenkamas tiekimo grandinės pabaigoje, o ne per visą tiekimo grandinę.
Nagrinėdami valstybių narių prašymus taikyti atvirkštinio apmokestinimo tvarką atsižvelgiame į visas smulkmenas. Taip pat atsižvelgiama ir į vidaus rinkos iškraipymą. Todėl Komisijos pasiūlymai nėra teikiami automatiškai - tik remdamiesi atliktu tyrimu teikiame pasiūlymą Tarybai.
Rumunijos atveju darbas vyko ilgiau kaip pusę metų - ar net ilgiau - siekiant rasti sprendimą, kaip kovoti su PVM sukčiavimu žemės ūkyje šioje šalyje.
Gay Mitchell
Esu čia nuo klausimų valandos pradžios, kuri turėjo prasidėti 19.30 val. Mano šalyje, kurioje rytoj tvirtinama nauja vyriausybė, yra daug žmonių, kuriuos domina mano klausimas, pateiktas Komisijos nariui O. Rehnui. Prašau jūsų leisti pateikti mano klausimą, į kurį atsakytų Komisijos narys, net jei tektų pasėdėti dar kelias papildomas minutes.
Pirmininkė
EP nariai jau paliko posėdžių salę, nes pasakiau jiems, kad jų klausimų nespėsiu pateikti arba kad negalėsiu priimti papildomų klausimų. Buvo sunki diena. Vakaras taip pat sunkus. Nurodžiau klausimus, į kuriuos turėtų būti atsakyta iki 20.45 val. Pamatysime, kaip mums pavyks, bet aš stengiuosi būti kuo labiau teisinga visiems suinteresuotiems EP nariams ir Komisijos nariams, laukiantiems savo dalyvavimo.

Tema: EBPO generalinio sekretoriaus pareiškimas dėl euro zonos valstybių narių galimo skolos restruktūrizavimo ir Komisijos pozicija
Ketvirtadienį, 2011 m. sausio 28 d., Pasaulio ekonomikos forumo susitikimo Davose metu EBPO vadovas Angel Gurria pabrėžė, kad jei yra šalis, kuriai reikia restruktūrizavimo, tai yra Graikija. Verta pažymėti, kad tai yra pirmas viešas pozicijos pareiškimas euro zonos valstybės narės skolos restruktūrizavimo klausimu, išsakytas direktoriaus, vadovaujančio tarptautinei organizacijai, kuri glaudžiai bendradarbiauja su ES daugybe politinių, ekonominių ir socialinių klausimų.
Kokia yra Komisijos pozicija šiuo konkrečiu klausimu, visų pirma atsižvelgiant į EBPO Generalinio sekretoriaus poziciją?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, Komisija su ECB ir TVF neseniai užbaigtrečiąją Graikijos ekonomikos koregavimo programos peržiūrą. Mūsų bendrą vertinimą sudaro dvi dalys, kurias trumpai pristatysiu.
Pirma, įgyvendinant programą pasiekta tolesnpažanga siekiant jos tikslų; ir, antra, vis dar esama sunkių uždavinių, kurios reikia įveikti siekiant užtikrinti saugų fiskalinį tvarumą, atkurti konkurencingumą ir užtikrinti gyvybingą bankų sektorių.
Nors kai kuriose srityse vėluojama, pagrindinės fiskalinės ir kitos reformos, reikalingos įgyvendinti programos vidutinio laikotarpio tikslus, dabar yra įgyvendinamos. Vis dėlto esmines reformas dar reikia parengti ir įgyvendinti, kad būtų sukurtas pagrindas, užtikrinsiantis fiskalinį tvarumą ir ekonomikos atsigavimą.
Kaip nurodMinistras Pirmininkas G. Papandreou, sunkias konsolidavimo pastangas papildys drąsi privatizavimo programa. Vyriausybįsipareigojo labai padidinti savo privatizacijos programą siekdama iki 2015 m. iš privatizacijos gauti 50 mlrd. EUR pajamų. Per ateinančius penkerius metus tai potencialiai galėtų sumažinti skolą daugiau kaip 20 procentinių punktų BVP. Be to, pasiryžimas įgyvendinti privatizacijos programą padidins ekonomikos efektyvumą ir prisidės prie didesnių investicijų bei eksporto.
Dėl visų šių priežasčių visiškas vyriausybės įsipareigojimas tęsti privatizacijos procesą, taip pat jos pasiryžimas kovoti su privilegijomis ir asmeniniu suinteresuotumu bus svarbiausi veiksniai įgyvendinant plataus užmojo tikslus ir taip panaudojant potencialą pagerinti rinkos požiūrį į Graikiją. Todėl Komisija ragina Graikiją ryžtingai įgyvendinti privatizacijos programą.
Tai susiję su EBPO generalinio sekretoriaus pastaba: 2011 m. yra lemiami Graikijai metai siekiant atkurti jos ekonomikos politikos patikimumą, kuris yra būtina sąlyga Graikijai atgauti priėjimą prie rinkos kitais metais.
Šiuo tikslu valdžios institucijos turėti siekti ar net viršyti šių metų fiskalinį tikslą ir parengti tvirtą vidutinio laikotarpio biudžeto strategiją.
Be to, per ateinančias savaites ir mėnesius Graikija turi pasiekti esminių laimėjimų struktūrinių reformų srityje. Ryžtingas programos įgyvendinimas turėtų sustiprinti patikimumą ir piliečių bei investuotojų pasitikėjimą.
Galiausiai, derinant šias politikos priemones - t. y. įgyvendinant fiskalinius tikslus ir privatizacijos programą - ir ES politikos priemones, kuriomis pratęsiami paskolų terminai ir peržiūrima įkainių politika, atsižvelgiant į skolos tvarumą, bus sprendžiama skolos restruktūrizavimo problema..
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia Pirmininke, Komisijos nary, praėjusiais metais bendrai pasirašėme memorandumą su Graikija, pagal kurį suteikta paskola turėjo būti grąžinta per trejus su puse metų. Šiandien savo pranešime jūs pasiūlėte pratęsti šį terminą iki septynerių metų, o tai reiškia, kad padaryta akivaizdi skaičiavimo klaida. Kartu Moody's sumažino Graikijos kredito reitingą iki Angolos lygio; tai nepateisinama ir nepriimtina.
Galiausiai, Komisijos nary, mums visiems įdomu, ko pagaliau užteks, kad Graikija galėtų atsistoti ant kojų: paprasto termino pratęsimo? Paskolų palūkanų sumažinimo, kurį taip pat paminėjote? Memorandumo sąlygų persvarstymo? Euroobligacijų? Europos augimo obligacijų? Visko kartu? O gal dar ko nors? Gal didesnių taupymo priemonių Graikijoje? Ko dar reikia, Komisijos nary?
Olli Rehn
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, svarbiausias dalykas, esminsąlyga yra laikytis fiskalinės konsolidacijos tikslų ir ryžtingai įgyvendinti struktūrines reformas, kurios atitiktų memorandumo nuostatas.
Be to, kaip minėjau ankstesniame atsakyme, Graikijai būtina imtis labai plataus užmojo privatizacijos programos, kuri padėtų sumažinti skolos naštą. Atsižvelgiant į išsamią strategiją, kuri bus priimta šį kovo mėn. Europos Sąjungoje, taip pat svarbu, kad valstybės narės atsižvelgtų į skolos tvarumo problemą. Galiu tik paraginti valstybes nares priimti sprendimą pratęsti Graikijos paskolų terminus ir peržiūrėti įkainių politiką šių paskolų atžvilgiu.
Jim Higgins
Tai absoliutus farsas ir tai yra pareiškimas dėl darbo tvarkos. Mums buvo pasakyta, kad klausimų valanda truks nuo 19.30 iki 20.30 val. Jūs ar kas nors kitas nusprendėte, kad ankstesnės diskusijos gali būtų pratęstos klausimų valandos sąskaita. Tai vienas iš kelių būdų žmonėms pateikti klausimus Komisijos nariams. Airijoje krizė; mano kolegos Gay Mitchell, Pat the Cope Gallagher ir aš pateikėme klausimus. Kas nusprendė? Noriu sužinoti dabar - ir tai yra teisėtas klausimas - kas nusprendė, kad 20 min. trukmės sesija, kuri trunka tik aštuonias minutes, turi būti sutrumpinta iki aštuonių ar devynių minučių sesijos? Kas tą nusprendė, ponia Pirmininke?
Pirmininkė
J. Higginsai, prieš suteikdama žodį Komisijos nariui norėjau pasakyti, kuris klausimas bus paskutinis. Patikėkite manimi, esu tokia pat pikta kaip ir jūs. Man nemalonu būti čia tokiomis aplinkybėmis, nes turiu nuvilti daug EP narių ir verčiu Komisijos narius laukti. Žmonės, į kuriuos turėtumėte kreiptis, yra jūsų frakcijų vadovai, sakau tai garsiai ir aiškiai: darbotvarkę nustato frakcijų vadovai ir beveik per kiekvieną plenarinę savaitę atsiduriame tokioje padėtyje, kad nelieka pakankamai laiko klausimų valandai Komisijai arba Tarybai. Savo nuomonę, kad tai nepriimtina, išsakiau jau anksčiau. Noriu paprašyti visų EP narių, kuriems rūpi ši problema, susisiekti su savo frakcijų vadovais ir išdėstyti jiems savo nuomonę, nes perimdama Pirmininkės pareigas aš turiu jau sudarytą darbotvarkę, ir man tai nepatinka.
Gay Mitchell
Bet kas nusprendė, kad Komisijos narys A. Šemeta atsakys į tris klausimus, o Komisijos narys O. Rehn - tik į vieną? J. Higginso klausimas buvo antrasis klausimas Komisijos nariui O. Rehnui. Kodėl vienam Komisijos nariui pateikti keli klausimai, o kitam - tik vienas? Aš to nesuprantu.
Pirmininkė
Atsakyta į du klausimus, o dabar A. Šemetai bus pateiktas klausimas, skirtas Komisijos nariui K. De Guchtui. Todėl yra taip, kaip yra. Turiu laikytis tam tikros tvarkos ir dėl to atsiprašau. Apgailestauju dėl jūsų trijų, bet atsižvelgdama į tai, kad O. Rehn yra labai geranoriškas Komisijos narys, manau, palikęs posėdžių salę jis bus pasiruošęs pasikalbėti su jumis. Tai vienintelišeitis, kurią galiu pasiūlyti, ir žinau, kad tai nėra pakankama.
Pat the Cope Gallagher
Perskaitęs tris klausimus, klausimą Nr. 23, kurį pateikJ. Higgins, klausimą Nr. 24, kurį pateikG. Mitchell ir klausimą Nr. 25, kurį pateikP. C. Gallagher, galiu spėti, kad Komisijos narys šiuos klausimus turėtų būti sujungęs. Tokiu atveju gal galėtumėme arba gal jūs turite teisę pavėlinti kitą diskusiją? Nes visada nukenčia klausimų valanda. Jei galėtume pavėlinti diskusiją, galbūt Komisijos nariai galėtų skirti šiek tiek daugiau savo laiko po 21.00 val.
Pirmininkė
P. C. Gallagheri, negaliu pavėlinti kitos sesijos pradžios. Aš jau pasakiau B. Posseltui ir S. A. Ţicău, kad bus atsakytą į jų klausimus. Jūsų klausimas būtų buvęs paskutinis, jei į juos būtų buvę atsakinėjama greičiau, bet taip nėra. Man dabar sunku pateikti net B. Posselto klausimą. Tokia realybė. Labai apgailestauju ir, kaip sakiau, esu labai pikta, bet tokia yra padėtis, kurioje atsidūrime. Matėte, kas buvo daroma su darbotvarke visą dieną, ir tai nepriimtina. Todėl jums leidus norėčiau pereiti prie Komisijos nariui K. De Juchtui pateikto klausimo, į kurį atsakys Komisijos narys A. Šemeta. Apgailestauju, bet tai bus paskutinis klausimas šį vakarą.

Tema: Užsienio prekyba ir Rytų partnerystė
Ką Komisija mano apie ES ir Rytų partnerystės valstybių prekybos plėtrą ir kokį vaidmenį šioje prekyboje vaidina Juodosios jūros strategija arba Pietų Kaukazo valstybės?
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Pasaulinfinansų ir ekonomikos krizturėjo neigiamą poveikį dvišalei ES ir jos rytinių partnerių prekybai. Bendrai prekybos tarp ES ir šešių rytinių šalių partnerių apimtys 2008-2010 m. sumažėjo 20 proc.
Svarbu prisiminti, kad Rytų partnerystpradėta įgyvendinti įsibėgėjus finansų krizei. Pirminis jos aukščiausiojo lygio susitikimas įvyko 2009 m. gegužės 9 d. Šiuo ankstyvuoju laikotarpiu sukurtos darbo struktūros ir surengti pirmieji daugiašalių platformų susitikimai. Rytų Partnerystbuvo per jauna, kad galėtų sušvelninti neigiamus finansų ir ekonomikos krizės padarinius.
Kalbant apie Juodosios jūros sinergijos vaidmenį prekybai su ES galima pasakyti, kad šis vaidmuo buvo nedidelis, nes Juodosios jūros sinergija yra regioninio bendradarbiavimo sistema, o ne prekybos susitarimas.
Pietų Kaukazo šalys nei atskirai, nei visos kartu nesuvaidino didelio vaidmens plėtojant ES ir Rytų partnerystės šalių prekybą.
Ruošiamasi būsimoms deryboms dėl dvišalės, plačios laisvosios prekybos zonos su Gruzija ir Armėnija, o partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su Azerbaidžanu nuostatos, skirtos prekybai, yra atnaujinamos.
Bernd Posselt
(DE) Dėkoju, A. Šemeta, už labai tikslų atsakymą. Kalbėsiu labai trumpai. Ar, jūsų nuomone, yra galimybių padidinti prekybą su Pietų Kaukazo šalimis, pvz., sumažinus įtampą tarp šio regiono šalių, ir ypač kalbant apie išorės energetikos politikos sritį?
Algirdas Šemeta
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, kaip minėjau savo atsakyme, dabar sprendžiame plačios laisvosios prekybos zonos klausimą ir toms šalims pateikėme rekomendacijas, ką jos turėtų padaryti, kad būtų pradėtos derybos dėl tokio pobūdžio susitarimų.
Tokie susitarimai, žinoma, būtų didelpažanga, ir jei šalys padarys namų darbus - bent kelios iš jų tikrai stengiasi juos padaryti - galimybės padidinti prekybą būtų daug didesnės.
Brian Crowley
Ponia, pirmininke, laukiau, kol bus baigti klausimai, kad galėčiau kalbėti, nes žinojau, kad jums trūksta laiko, bet kaip ir kiti kolegos norėčiau, kad į protokolą būtų įrašyta, kad taip toliau siaurinamos pagrindinės EP narių galimybės - ypač paprastų EP narių galimybės. Manau, neteisinga, kad jūs buvote priversta sutrumpinti mūsų laiką, bet aš taip pat nemanau, kad tai yra vadovų kaltė, nes grafiko laikymasis priklauso nuo pirmininko. Akivaizdu, kad prieš jus pirmininkavęs pirmininkas leido šiek tiek suardyti tvarką, todėl atsidūrėte nepatogioje padėtyje.
Gal galėtume susitarti ir jūs su Biuru ir Pirmininko pavaduotojais galėtumėte sutarti, kad ši dalis, klausimų valanda, yra šventa ir kad jai skirtas laikas nebus keičiamas. Jei diskusijas reikės nutraukti ir atnaujinti po klausimų valandos, tebūnie. Perduosiu tai savo frakcijos vadovui ir tikiuosi, kad kiti padarys tą patį, bet norėčiau paprašyti jūsų iškelti šį klausimą Biure.
Pirmininkė
Kelsiu šį klausimą su frakcijų vadovais, nes, deja, turiu pasakyti, kad problema kyla Pirmininkų sueigoje jiems nustatant darbotvarkę. Problema ta, kad prieš klausimų valandą į darbotvarkę įtraukiama per daug medžiagos. Jūs teisus. Turi būti nustatyta riba siekiant užtikrinti, kad būtų gerbiamas laikas, per kurį EP nariai gali pareikalauti Komisijos arba Tarybos atsiskaityti. Sutinku su jumis ir galiu patikinti, kad tai bus pirmas dalykas, apie kurį parašysiu rytoj ryte prisėdusi prie kompiuterio,
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Anksčiau jūs minėjote, kad bus pristatytas klausimas, kurį pateikiau Komisijos nariui K. De Guctui. Deja, suprantu, kad Komisijos narys išėjo, o aš likau posėdžių salėje laukdama atsakymo. Manau, kad nebuvo laikomasi jokių procedūrų ir aš nesuprantu, kas atsitiko.
Pirmininkė
S. A. Ţicău, norėjau, kad į jūsų klausimą būtų atsakyta, bet taip pat pasakiau, kad dėl laiko apribojimų turėsime nutraukti posėdį likus ketvirčiui iki kitos valandos ir laikas baigėsi anksčiau, nei priėjome prie jūsų klausimo. Toks paprastas atsakymas. Atsiprašau.
Kaip sakiau, nesu patenkinta padėtimi, kurioje atsidūrėme, bet daugiau nieko negaliu padaryti, kad šiandien būtų atsakyta į daugiau klausimų. Neleidau teikti papildymų, kad būtų galima atsakyti į daugiau jūsų klausimų, bet iki jūsų klausimo mums nepavyko prieiti.
Į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko trūkumo, bus atsakyta raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
(Posėdis sustabdytas 20.50 val. ir atnaujintas 21.05 val.)
