Europos Parlamento prioritetai 2009 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl Europos Parlamento prioritetų 2009 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programoje.
Hartmut Nassauer
PPE-DE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, šį rytą diskutuojame apie kitų, 2009 metų, kurie yra rinkimų metai, Komisijos teisėkūros ir darbo programą. Kitais metais bus išrinktas naujas Parlamentas, taip pat bus paskirta nauja Komisija. Nvieno pareigūno padėtis nėra aiški - nei Komisijos narių, nei Komisijos pirmininko, kuris, deja, šį rytą negali atvykti ir pats pateikti savo programą.
Per bet kuriuos rinkimų metus visada siekiame įtikti savo rinkėjams, manydami, kad žinome, ko jie nori, ar bent jau - ko jie turėtų norėti. Klausimas toks: kaip kitais metais Europos Sąjunga turėtų pristatyti save Europos piliečiams. Mūsų, kaip ir visų politikų, užduotis yra reaguoti į piliečių rūpesčius. Europos Sąjunga turi išskirtinę galimybę tai padaryti. Yra daug būdų, kaip reaguoti į žmonių poreikius ir rūpesčius.
Taika yra svarbiausias rūpestis per visą žmonijos istoriją; Europos Sąjunga Europoje užtikrina taiką jau daugelį dešimtmečių. Mes galime tinkamai reaguoti į išorės grėsmes, pvz., tarptautinį terorizmą ar didelių kaimyninių šalių, kurios kartais trempia tarptautinės teisės normas, elgesį. Galime padėti užtikrinti, kad energijos tiekimas Europai būtų saugus ir tvarus, taip visokeriopai siekdami apsaugoti klimatą. Europoje galime užtikrinti socialinę apsaugą ir teisingumą - suteikdami mūsų sėkmingai Europos ekonomikai galimybę augti; taip pat galime užtikrinti Europos ekonomikos naujoviškumą ir konkurencingumą, taip pat su šiais aspektais susijusią galimybę kurti ir išlaikyti darbo vietas. Europa gali tapti saugiu prieglobsčiu besikeičiančiame pasaulyje. Mano kolegos apie daugelį šių klausimų netrukus kalbės išsamiau.
Kokios būtinos sėkmingų veiksmų Europos Sąjungoje sąlygos? Norėčiau aptarti dvi sąlygas. Pirma - mums reikia tinkamo institucinio pagrindo; tai neabejotinai yra Lisabonos sutartis. Dėl šios sutarties atsiras daugiau skaidrumo ir demokratijos ir pagerės ES veikimo galimybės; dėl to ES galės veiksmingiau funkcionuoti. Galime tik prašyti Airijos piliečių persvarstyti savo poziciją dėl šios sutarties. Pritariu daugeliui Europos Sąjungos atžvilgiu išsakytų kritiškų teiginių; tačiau negalime ignoruoti fakto, kad šioje sutartyje pateikiami geri daugelio kritikuotinų aspektų sprendimai. Todėl Lisabonos sutartis yra būtina.
Antra - mums taip pat reikia Europos piliečių paramos; jos sumažėjimas kelia didelį nerimą. Tai parodPrancūzijoje, Nyderlanduose ir ypač Airijoje vykę referendumai. Kaip neseniai sakiau Komisijos pirmininkui, klausimas ne tas, ar reikia daugiau ar mažiau Europos. Tikrasis klausimas - kur mums reikia Europos, o kur - ne. Dėl to reikia apsispręsti. Leiskite pateikti pavyzdį - pripažįstu, kad šį pavyzdį labai mėgstu - dirvos apsauga nėra Europos lygmeniu spręstinas klausimas. Dirvos apsauga verčia dirbti, tačiau nekuria darbo vietų. Europa bus sėkminga ir sulauks pritarimo, jei ji veiks tada, kai Bendrijos veiksmai neabejotinai reikalingi ir kai veiksmais Europos lygmeniu bus galima pasiekti daugiau, nei veiksmais valstybių narių lygmeniu.
Todėl, mano požiūriu, per kitus metus Komisija turi būti skatinama daugiau dėmesio skirti savo veiksmų subsidiarumui. Tai padidins pritarimą Europai, ir tikriausiai mus perrinks daugiau Europos piliečių, nei per praėjusius rinkimus.
Hannes Swoboda
PSE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja, Europos Komisija per kelis pastaruosius metus daugelyje sričių daug nuveik- ypač aplinkos ir klimato politikos srityse; šiuose Rūmuose šiuos pasiūlymus mes verčiame teisės aktais. Tačiau manome, kad bendrosios rinkos plėtros srityje yra didelių trūkumų, ypač kalbant apie socialinį aspektą.
Dabartinfinansų krizyra pakankamas pagrindas svarstyti šį klausimą; nagrinėdami Poulo Nyrupo Rasmusseno pranešimą tai ir darėme. Ne tik mūsų frakcija, aš ir, iš tikrųjų, daugelis kitų esame labai nusivylę tuo, ką čia pasakKomisijos narys Charlie McCreevy - arba tuo, ko jis nepasakė. Ši problema yra pati didžiausia.
Jei paskaitytume bet kokio konservatyvaus laikraščio, pvz., "Financial Times" ar "Frankfurter Allgemeine", vedamųjų straipsnių antraštes, galėtume pamanyti, kad jas paraššių Rūmų socialistų frakcijos; tačiau šių antraščių autoriai tikrai negalėtų būti Komisijos pirmininkas ir Charlie McCreevy.
"Financial Times" antraštės:
"Didžiausia istorijoje nesėkmreguliavimo srityje" arba "Po žlugimo. Kodėl pasauliniam kapitalizmui reikia pasaulinių taisyklių?"
Be to, nors Damiano Hursto "Aukso veršis" pagerino meno aukcionų rekordus, finansinės institucijos patyrrekordiškai didelius nuostolius; tai paskatino "Financial Times" pareikšti:
"Kaip visi buvome apakinti aukso veršio".
PSE frakcijos vardu. Deja, šis teiginys tinka Komisijai, ar bent tiems Komisijos nariams, kurie už šias problemas turėtų būti atsakingi. "Frankfurter Allgemeine Zeitung" vyriausiasis redaktorius Frank Schirrmacher, kurį sunkiai būtų galima vadinti kairiuoju, rašo: "Neoliberalioji ideologija suformulavo teiginį, kad atsitiktinis asmens ir globalizacijos ryšys yra racionalus, ir grindjį vien ekonominiais argumentais" ir apgailestauja dėl "socialinės gerovės diskurso susinaikinimo".
Būtų gerai, jei Komisijos pirmininko ar Komisijos nario Charlie McCreevy žodžiuose rastume bent dalelę šių minčių. Galiausiai aš nereikalauju didelės kairiosios kritikos ar savikritikos; reikalauju, kaip neseniai labai aiškiai pasakMartin Schulz, sustiprinti visų Komisijos projektų socialinį aspektą ir šių projektų socialinio poveikio priežiūrą. Deja, tai vis dar nedaroma. Komisija į šiuos raginimus nereaguoja.
Taip pat reikalaujame Europoje vykdyti stipresnę bendrą ekonominę politiką; tai padėtų susilpninti krizės, kokią sukėlJAV, poveikį arba jos išvengti. Šioje srityje Komisijos aplaidumas taip pat pastebimas. Kitas prasto Komisijos darbo pavyzdys - apgailestauju, kad šias pastabas sakau jums, nes žinau, kad nedaug ką galite padaryti - nesugebėjimas savo iniciatyva spręsti didėjančios nelygybės Europoje problemų ar skatinti tai daryti valstybių narių vyriausybes. Svarstysime šią problemą šią popietę, diskutuodami apie energijos nepriteklių; pastarasis klausimas - dar vienas iš tų, kuriuos nuolat užduodame Komisijai ir negauname atsakymų; Komisija šiais klausimais iki šiol nepateikjokių tikrų iniciatyvų.
Nepriimtina, kad Komisija, kuri yra iš principo įsipareigojusi siekti socialinio įtraukimo ir socialinio teisingumo, stebi, kaip per šį konkretų ekonominio ir socialinio gyvenimo etapą Europoje nuolat didėja socialinnelygybir nieko nedaro. Tai nepriimtina, ir mes neturėtume su tuo taikstytis.
Europos piliečiai tikisi, kad Komisija rimtai įvertins jų poreikius ir rūpesčius, pateiks atitinkamus pasiūlymus ir veiks kaip moralinis autoritetas, ypač atsižvelgiant į finansų krizę. Šiuo atveju aiškią poziciją turėtų užimti ne vien Prancūzijos prezidentas N. Sarkozy, einantis Tarybos pirmininko pareigas; aiškią poziciją turi pareikšti ir Komisija, Komisijos pirmininkas ir atitinkamas Komisijos narys.
Gerb. Komisijos pirmininko pavaduotoja, jūs stengiatės labai iškalbingai informuoti piliečius apie Komisijos darbą, ir mes jūs už tai gerbiame ir visiškai palaikome jūsų pastangas. Tačiau svarbu ne tik forma, bet ir turinys. Komisijos nariai turi pateikti atitinkamą informaciją. Kalbant apie finansų krizes, reguliavimą ir socialinį aspektą - socialinės rinkos ekonomika pateikia per mažai informacijos. Todėl dažnai sudėtinga piliečiams pateikti pagrįstą informaciją.
Pritariame mūsų ekonomikos ir visuomenės restruktūrizavimui ekologijos požiūriu; šioje srityje visiškai jums pritariame ir paversime jūsų pasiūlymus veiksmais. Tačiau noriu jus įspėti. Privalome žengti žingsnį atgal - arba, jei norite, žingsnį pirmyn - link socialine atsakomybe pagrįstos politikos; tai reiškia, kad Komisija šiuo klausimu daro per mažai. Raginu jus užtikrinti, kad ši padėtis per kelis kitus mėnesius bus ištaisyta.
Silvana Koch-Mehrin
ALDE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja, kiti, 2009 metai, Europos Sąjungai labai svarbūs, nes šiais metais vyks Europos lygmens rinkimai ir, kalbant bendriau, turės būti atsakytas svarbiausias klausimas dėl būsimos Europos Sąjungos krypties.
Vyks rinkimai. Tai mes žinome, tačiau nežinome, kokiu pagrindu po jų dirbsime. Į šį klausimą mūsų piliečiai pagrįstai tikisi atsakymo. Kalbant apie Europos institucijų perspektyvą - kokią Europos ateitį įsivaizduojame?
Komisijos teisėkūros ir darbo programoje į šį klausimą galima išsamiai atsakyti. Todėl mes, Parlamentas, sutarėme, kad Komisijos darbo programai nustatysime savo reikalavimus - prieš tai, kai ji bus mums pateikta ir mes į ją reaguosime.
Europos Sąjungas susiduria su jos ateičiai tiesiogiai svarbiais iššūkiais. Ką ši ateitis atneš? Tuo pat metu pasaulyje vyksta daug dalykų, kurie tiesiogiai veikia piliečius jų kasdieniame gyvenime, pvz., didėjančios energijos kainos ir finansų krizė. Šiuo atveju mums reikia aiškių Europos paaiškinimų, kaip Europos Sąjunga ketina reaguoti. Tam mums reikia įsitikinimo ir lyderystės.
Todėl svarbu, kad Europos Komisija labai aiškiai išdėstytų, kaip ji ketina reaguoti į šias krizes, ir savo darbo programoje tiksliai nustatytų politinius prioritetus.
Mūsų požiūriu, svarbu, kad Komisija atsižvelgtų į Europos Sąjungos konkurencingumą. Atsižvelgiant į vis labiau globalizuotą rinką, mums svarbu, kad šis aspektas būtų nuolatinis politikos prioritetas.
Kiti ne mažiau svarbūs aspektai yra pilietinių teisių stiprinimas ir apsauga, mokslinių tyrimų plėtojimas ir klimato kaitos problemos sprendimas. Šie klausimai Rūmuose svarbūs jau daug metų. Komisija turėtų šias sritis apibrėžti ir, svarbiausia, užtikrinti, kad Europa dėl savo pasiekimų įgytų gerą vardą. Dažnai atsitinka taip, kad ką nors padarius piliečių labui ir gerovei nuopelnus už tai prisiima valstybės narės. Norėčiau, kad Komisija šiam klausimui ateityje skirtų daugiau dėmesio.
Šiuo požiūriu labai džiaugiuosi, kad jūs, gerb. Komisijos pirmininko pavaduotoja, šiandien esate čia. Vienas ar keli kolegos Parlamento nariai privalo susitaikyti su tuo, kad Komisijos pirmininko J. M. Barroso šios dienos darbotvarkkita. Džiaugiuosi, kad jūs, gerb. Komisijos pirmininko pavaduotoja, esate čia, nes jūs esate atsakinga už ryšius Europos Sąjungoje; dėl to yra galimybė, kad šios dienos tema - Komisijos darbo programa - bus išsamiai svarstoma ir valstybių narių parlamentuose ir bendradarbiavimas vyks jau nuo pat pradžių. Daugumoje Vokietijos Bundestago komitetų tai jau vyksta, tačiau šis klausimas neabejotinai turėtų būti visų valstybių narių parlamentų plenarinės sesijos darbotvarkėje.
Europos valanda atėjo - bent tai turėtų būti akivaizdu. Mes susiduriame su globaliais iššūkiais, ir Europa neturi kito pasirinkimo - tik bendrai reaguoti.
Eva Lichtenberger
Verts/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. pirmininke, kolegos, ponios ir ponai, Komisijos nariai, kaip visada, diskusijos apie darbo programą yra tiesos akimirka. Būtent per jas pamatome, ko iš tikrųjų verti įvairiomis progomis padaryti vieši pareiškimai. Jei išsamiau įvertintume programą, deja, taptų akivaizdu, kad šie pareiškimai finansinėje perspektyvoje ar Komisijos planuose neatsispindi.
Perskaičius pateiktą klimato apsaugos programą galima pamanyti, kad Balio konferencijos nebuvo, o Europa niekada nesiekbūti lydere siekiant išvengti klimato kaitos poveikio pasaulio lygmeniu. Automobilių pramonnuspaudstabdžius, o Komisija nieko nedaro ir stebi. Valstybėms narėms suteikta veiksmų laisvė, leista tarpusavyje varžytis, kuri savo pramonei nustatys žemesnius aplinkos apsaugos standartus ir savo automobilių gamintojams suteiks didesnes nuolaidas.
Deja, tas pats vyksta visame pramonės sektoriuje. Kaip visada, daug dėmesio skiriama branduolinei energetikai - pramonės šakai, kuri eikvoja pajėgumus, lėšas ir energiją. Nors Europoje veikia naujoviškas atsinaujinančios energijos sektorius, Europos lygmeniu šiam sektoriui skiriama labai nedaug lėšų - atšaukus savo įsipareigojimus ir skyrus finansinius išteklius kitiems reikalams. Tai visiškai nepriimtina. Jei šioje srityje siekiame būti rinkos lyderiai, privalome apie tai aiškiai ir vienareikšmiškai pranešti, o tai galime padaryti nustatydami reikiamus prioritetus.
Ta pati problema egzistuoja ir darbo santykių srityje. Norėčiau aptarti vieną klausimą - Darbo laiko direktyvą, dėl kurios jau susitarta ir kurioje nustatytos didelės nuolaidos. Tai antausis visiems jauniems žmonėms, kurie nori kurti savo ateitį. Taip su savo darbuotojais elgtis negalima.
Galiausiai vyksta diskusijos dėl finansų rinkų. Pritariu anksčiau kalbėjusio Hanneso Swobodos mintims. Paskutiniai finansų rinkų savireguliavimo šalininkai yra šiuose Rūmuose. Net JAV svarstoma, ar nereikėtų imtis reguliavimo priemonių, tačiau šioje Atlanto pusėje manoma, kad reguliavimas vyks savaime. Turėtume pranešti apie savo ketinimą sukurti patikimą sistemą, kad finansų rinkos nesivystytų ankstesne kryptimi, kai absurdiški finansiniai produktai tapo svarbesni, nei patikima ekonomikos politika. Mano požiūriu, visa programa yra didelnesėkmė.
Ilda Figueiredo
GUE/NGL frakcijos vardu. - (PT) Gerb. pirmininke, šiuo didelį nerimą keliančiu metu, kai Europos ir pasaulio žmonės susiduria su fundamentaliais iššūkiais, nepriimtina, kad Europos Komisija nepateikjokių pasiūlymų, kaip pakeisti politiką, kuri pablogino socialinę padėtį, paskatino nedarbą ir pavojingą ir prastai apmokamą darbą, sukėlfinansų, maisto ir energetikos krizes - šie procesai ypač paveikekonomiškai silpnesnes šalis ir labiau pažeidžiamus visuomenės sluoksnius - kuri taip pat paskatino tarptautinių santykių militarizavimą ir sustiprino visus su juo susijusius pavojus pasaulio taikai.
Nepaisydama to, kad darbuotojai, vartotojai ir viešųjų paslaugų vartotojai aiškiai prieštarauja privatizavimui ir liberalizavimui, nesąžiningoms sveikatos ir socialinio draudimo reformoms, tam, kad vis daugiau pelno atitenka ekonominėms ir finansinėms grupėms ir dėl to didėja socialinnelygybė, Europos Komisija siekia išlaikyti šią padėtį - Stabilumo paktu ir jo neracionaliais kriterijais, liberalia Lisabonos strategija ir netikra Europos centrinio banko nepriklausomybe. Komisija ragina patvirtinti nepriimtinus pasiūlymus dėl direktyvų, pvz., dėl Darbo laiko direktyvos.
Šiuo metu turi būti siekiama sustabdyti Lisabonos sutarties projekto ratifikavimą, gerbti demokratiją ir Airijos referendumo rezultatus, kurie buvo suverenus Airijos žmonių sprendimas, padarytas po panašių Prancūzijos ir Nyderlandų referendumų. Europos Sąjungos lyderiai privalo pasimokyti iš šių balsavimų ir darbuotojų ir piliečių prieštaravimo neoliberaliai, militaristinei ir antidemokratinei politikai.
Šiuo metu svarbiausia - pateikti konkrečius pasiūlymus - pvz., tokius, kokie pateikti mūsų frakcijos pasiūlyme dėl rezoliucijos, įskaitant pasiūlymus dėl Stabilumo pakto panaikinimo ir privatizavimo ir liberalizavimo nutraukimo. Pinigų ir Europos centrinio banko politikoje pirmenybturi būti teikiama užimtumui su teisėmis, skurdo išnaikinimui ir socialiniam teisingumui; viena iš priemonių tam pasiekti galėtų būti pažangos ir socialinės plėtros paktas. Privalome suteikti viltį savo piliečiams, kurti darbo vietas su teisėmis jauniems žmonėms ir užtikrinti moterų lygybę ir lygias teises.
Graham Booth
IND/DEM frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, visa klimato kaitos programa ES yra dar viena dingstis įtempti raumenis ir rodyti pasauliui, kokia svarbi ji yra, ir teigti, kad pavienės valstybės šio klausimo spręsti nesugeba. Šūkis "20 20 20" yra tipiška tinkama naudoti patraukli frazė: iki 2020 m. 20 proc. ES energijos gauti iš atsinaujinančios energijos šaltinių ir 20 proc. sumažinti taršą anglies dvideginiu. Tačiau trūksta atsakymo į svarbiausią klausimą: ar visa tai reikalinga?
TKKG neseniai pranešė, kad 2 500 mokslininkų sutarė, kad visuotinį atšilimą sukėlCO2 ir kad kalti esame mes, žmonės. Šį požiūrį patvirtino liūdnai pagarsėjęs Alo Gore'o filmas. Tačiau po to daugiau, nei 30 500 mokslininkų ir klimatologų pasirašOregono peticiją ir Manheteno deklaraciją, kuriose atvirai nuginčijamos TKKG išvados ir pateikiama įtikinamų įrodymų. Taigi, TKKG ragina patikėti 2 500 mokslininkų išvadomis ir visiškai ignoruoti 30 500 mokslininkų, kurie pateikia kitokias išvadas.
Tuo metu, kai pasaulis susiduria su sudėtingomis finansinėmis problemomis, ES įtikinėja viso pasaulio šalis išleisti milijardus mokesčių mokėtojų pinigų veiksmams, kurie gali būti ne tik visiškai nereikalingi, bet ir žalingi - jei naujausi įrodymai apie visuotinį atšalimą yra teisingi. Kad tiksliai nustatytume, kas teisus, privalome surengti išsamias ir atviras diskusijas. Ko bijoti TKKG pozicijos rėmėjams?
Be abejo, apsidžiaugsite išgirdę, kad tai mano paskutinkalba šiame Parlamente, nes po šios sesijos atsistatydinu.
Sergej Kozlík
(SK) Europos Parlamento pasiūlymui dėl rezoliucijos dėl 2009 m. Komisijos darbo programos iš principo galima pritarti ir laikyti jį šios programos išplėtimu.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Parlamento rezoliucijos teiginiai apie finansų rinkų stabilumo užtikrinimo ir vartotojų užtikrinimo per dabartinę finansų krizę svarbą yra sudėtingi. Neabejotina, kad būtina tobulinti reguliavimo priemones - siekiant padidinti investuotojų skaidrumą, patobulinti vertinimo standartus, pagerinti verslo priežiūrą ir reitingų agentūrų darbą. Komisija privalo parengti išsamų planą, kaip patobulinti finansinių paslaugų teisinį reguliavimą ir persvarstyti direktyvas dėl kredito įstaigų veiklos ir kapitalo pakankamumo. Tai padės pagerinti finansų sektoriaus reguliavimo sistemą ir padidins rinkos dalyvių pasitikėjimą.
Rezoliucijos 27 dalyje Komisija pagrįstai raginama įvertinti, kokias pereinamąsias nuostatas būtų galima nustatyti teisingumo ir vidaus reikalų srityje laukiant, kol įsigalios Lisabonos sutartis. Jei, pvz., atsitiktų taip, kad iki 2009 m. rinkimų Lisabonos sutartis neįsigaliotų, atitinkamas prašymas Komisijai būtų daug platesnis. Kitaip mūsų brangioji Europos Komisija bus užklupta nepasiruošusi.
Ryszard Czarnecki
UEN frakcijos vardu. - (PL) Gerb. pirmininke, norėčiau Rūmams pateikti klausimą. Ką reiškia Parlamento darbas teisėkūros srityje ir Komisijos pasiūlymai? Atsakymas - šiais veiksmais europiečiams, žmonėms, kurie yra Europos Sąjungos valstybių narių piliečiai, siekiama sukurti valdžios instituciją. Esu tvirtai įsitikinęs, kad Parlamentas ir Europos Komisija turi dirbti teisėkūros darbą, susijusį su darbo vietų kūrimu ir ekonominio augimo skatinimu. Tik parodydami, kad Europos Sąjunga ir jos struktūros yra artimi žmonėms, galime sustiprinti Sąjungos institucijų autoritetą. Šis autoritetas per pastaruosius metus susilpnėjo.
Mano požiūriu, šiuo metu pirmenybturėtų būti teikiama ne Lisabonos sutarties ratifikavimui. Daugiausia dėmesio turėtume skirti tam, kad Sąjungos piliečiams taptų visiškai aišku, kad norime sukurti daugiau darbo vietų ir kad rūpinamės esamomis darbo vietomis. Taip pat egzistuoja visiškai nauja kibernetinių nusikaltimų problema, kuri veikia daugelį žmonių. Raginu nustatyti tinkamą svarbiausių klausimų hierarchiją; šiuo metu jos pateikti negaliu.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Parlamentui už tai, kad pritarmano pasiūlymui padaryti institucijų dialogą dėl Komisijos darbo programos labiau politinį, įtraukiant frakcijas, plenarinę sesiją ir komitetus. Manau, kad jūsų kalbos yra gera šio dialogo pradžia.
Šiais metais parengta darbo programa bus paskutinšios Komisijos programa; ji buvo parengta labai ypatingomis sąlygomis: karo Gruzijoje tyrimas; padėtis kaimynystėje; neaiškumas dėl Lisabonos sutarties po nepritarimo jai Airijos referendume; degalų ir pagrindinių produktų kainų padidėjimas; perkamąją galią mažinanti infliacija ir galiausiai - tai minėjote ir jūs visi - bankus ir kitas kredito įstaigas neigiamai veikianti finansų krizė.
Puikiai žinote, kad tai, per pirmąją kitų pusę mūsų vykdomi veiksmai, labai paveiks Europos lygmens rinkimus. Todėl praėjusiais metais pristatydami metinę politikos strategiją pabrėžėme savo ketinimą siekti rezultatų ir konkrečios naudos piliečiams.
J. M. Barroso vadovaujamos Komisijos pagrindiniai kitų metų prioritetai yra suskirstyti pagal penkis ramsčius, tačiau aplinkybės pasikeitir turime spręsti naujus ir neatidėliotinus klausimus.
Pirmasis ramstis skirtas tvariosios plėtros ir darbo vietų kūrimui skatinti. Labiau nei bet kada privalome spręsti šios dienos problemas: ką galime padaryti, kad paskatintume augimą, darbo vietų kūrimą ir socialinį stabilumą didėjančios infliacijos laikotarpiu, sustiprintume finansų sektoriaus stabilumą, kurtume ir stiprintume Sąjungos ir Komisijos priemones. Dėl to vyksta svarbios diskusijos. Kaip žinote, finansų krizyra svarbiausias kiekvienos savaitės darbotvarkės klausimas; mes parengėme atitinkamas gaires ir svarstome galimybę parengti pasiūlymą dėl reikalavimų bankams dėl kapitalo, kuriuo siekiama sugriežtinti šiuo metu galiojančias taisykles; taip pat rengiame pasiūlymą dėl reitingų agentūrų, kurios, kaip žinote, finansų rinkose ir šioje krizėje yra labai svarbios, reguliavimo. Žinoma, manome, kad gerai apsvarstyti pasiūlymai taip pat labai svarbūs užtikrinant finansų krizės poveikio sukeltų problemų sprendimą. Taigi, esame ir toliau būsime aktyvūs. Kita problema - kaip reaguoti į naftos, maisto ir pagrindinių prekių kainų augimą. Mūsų darbas - ne kasdienio lygmens valdymas; privalome nuodugniai įvertinti, kaip bendrojoje rinkoje galėtume sukurti ilgalaikį finansų sistemos stabilumą. Tai - pirmojo ramsčio sritis.
Kita veiksmų sritis - perėjimas į ekologišką ir efektyviai išteklius naudojančią ekonomiką. Kopenhagos susitikimas bus pagrindinis pasaulinis susitikimas, per kurį bus siekiama pasiekti pasaulinį susitarimą dėl kovos su klimato kaita priemonių po 2012 m., nustojus galioti Kioto protokolui. Europa privalo gerai jam pasirengti ir išlaikyti klimato kaitos srities lyderės vaidmenį; taip pat turėsime toliau dirbti, siekdami nustatyti, kaip padėti prisitaikyti prie klimato kaitos - kad galėtume būti lyderiai pažangiojo augimo srityje.
Trečiasis ramstis susijęs su bendra imigracijos politika. Bendrą imigracijos politiką norime paversti realybe - kaip nurodyta mūsų birželio mėn. komunikate; taip pat ketiname dirbti siekdami, kad būtų priimtas imigracijos paktas. Jei norime bendrąją imigracijos politiką paversti realybe, reikia, kad paktai virstų veiksmais.
Ketvirtasis ramstis susijęs su politika, kurioje pirmenybteikiama piliečiams. Vykdydami veiksmus šioje srityje taip pat vadovausimės persvarstyta socialine darbotvarke ir ES sveikatos strategija, taip pat uždaviniu toliau stiprinti vartotojų teises.
Galų gale sieksime stiprinti Europos, kaip pasaulinės partnerės, vaidmenį. 2009 m. išorės uždaviniai gerai žinomi: plėtros procesas, santykiai su kaimynais, Dohos derybų likimas, pagalbos vystymuisi gerinimas ir visaverčio bendradarbiavimo su naująja JAV administracija nustatymas.
Šios diskusijos reiškia, kad Parlamentas įtraukiamas anksti, kai dar nėra programos; jas mes vertiname kaip įnašą į mūsų diskusijas ir jūsų pasiūlymus svarstysime. Kita vertus, siekiant, kad Parlamento reikalavimai Komisijai būtų įtikinami ir turėtų tikrą poveikį, jie turi būti vienareikšmiški; tai ypač pasakytina apie 2009 m. Skirtingos Rūmų frakcijos turi skirtingą požiūrį, kam kitais metais reikėtų teikti pirmenybę.
Tikiuosi, kad dauguma mūsų sutariame, kad privalome dirbti kartu, kad sukurtume tinkamą 2009 m. darbotvarkę, kurioje dėmesys skiriamas svarbiausiems klausimams. Manau, kad privalome svarstyti tik tas iniciatyvas, kuriomis iš tikrųjų galima ką nors pasiekti. Privalome ne tik atidžiai atsirinkti pasiūlymus, bet ir tinkamai apie juos informuoti, kad Europos piliečiai galėtų tinkamai įvertinti, ką ES dėl jų daro ir gali padaryti.
Taigi esu dėkinga už šias diskusijas, kurios vyksta pačiu programos rengimo metu. Ketiname priimti ją kitą mėnesį ir pateikti lapkričio 19 d. vyksiančioje plenarinėje sesijoje; pateikiant dalyvaus visi Komisijos nariai. Aš gerai įsidėmėjau jūsų požiūrius, ir galite būti tikri, kad jie padės mums kurti darbo programą ir konkrečias iniciatyvas, kurios Europos piliečiams atneš apčiuopiamus, konkrečius pokyčius.
Piia-Noora Kauppi
Gerb. pirmininke, kaip jau sakHartmut Nassauer, PPE-DE frakcija labai džiaugiasi metinės teisėkūros programos turiniu. Manau, kad dėl patobulintų nuostatų dėl proceso Parlamentas į jį jau įsitraukė; tai labai palengvina metinės teisėkūros programos tobulinimą.
Kaip Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto atstovnorėčiau kalbėti apie pirmąjį ramstį - augimą, darbo vietų kūrimą ir Europos konkurencingumą. Manau, kad pagrindinis veiksnys yra mūsų reagavimas į finansų krizę. PPE-DE frakcija mano, kad kadangi šiuo metu galiojantys Europos teisės aktai yra gana geri, visi mūsų veiksmai turėtų būti pagrįsti šiuo metu galiojančiais teisės aktais ir jų patobulinimais. Nemanome, kad Europai būtini dideli pakeitimai. Manome, kad pirmiausia reikėtų svarstyti galimybę taikyti teisiškai neprivalomas priemones, nes tai veiksmingiausias reagavimo į pasaulines problemas būdas. Finansų rinkos yra globalios ir Europa negali elgtis taip, lyg gyventų vakuume. Taip pat manome, kad šiuo metu veikianti reguliavimo ir priežiūros sistema, vadinamoji "Lamfalussy sistema", turėtų būti daugeliu aspektų patobulinta, ir visiškai pritariame Komisijos veiksmams šioje srityje.
Kitas klausimas yra klimato kaita. Klimato kaita paveiks augimą ir darbo vietų kūrimą Europoje. Neturėtume pritarti fundamentalistų požiūriui į klimato kaitą, kad Europa privalo veikti dabar ir daryti viską iš karto, nelaukdama pasaulio pritarimo. Sumažinti taršą trisdešimčia procentų - net jei siektume tiek daug, kovai su klimato kaita, to neužtektų. Mums reikia globalaus ir veiksmingo susitarimo, kuris tikriausiai bus pasiektas Kopenhagoje. Iki tol neturėtume bausti savęs pačių. Neturėtume per daug kenkti Europos konkurencingumui, turėtume realiai vertinti Europos klimato politiką.
Galiausiai trečias klausimas yra susijęs su MVĮ. MVĮ Europos augimui labai svarbios. Pvz., socialinės srities teisės aktų pakete turėtume visada atsižvelgti į jų nuomonę ir požiūrį į Europos socialinės sistemos aplinką. Socialinės srities teisės aktų paketas neturėtų būti našta Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
Jan Andersson
(SV) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, kalbėsiu apie socialinį ES aspektą. Kai buvo pateikta socialindarbotvarkė, mes pasakėme, kad ji nepakankama. Įvertinę Komisijos darbo programą ir bendrą rezoliuciją, galime pasakyti, kad užimtumui ir socialiniams reikalams nėra skiriama labai daug dėmesio. Jie svarbūs žmonėms, bet ne Komisijai. Tai neatitinka paprastų žmonių poreikių.
Socialdemokratų rezoliucijoje keliame nemažai klausimų. Vienas klausimas susijęs su netipiniais darbais; ši darbų kategorija nuolat plečiasi, taip pat didėja poreikis tinkamai apsaugoti šiuos darbus dirbančius žmones. Šiuos žmones galima lengvai nepagrįstai atleisti ir jiems pakenkti. Bendrojoje rinkoje turi būti nustatyti minimalūs šios srities standartai. Privalome dar kartą įvertinti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą ir išsiaiškinti, ar galime pagerinti dėl restruktūrizavimo netekusių darbo žmonių perspektyvas, kad jie galėtų mokytis ir rasti naują darbą. Nemažai pasiūlymų pateikėme ir darbo sąlygų srityje.
Galiausiai norėčiau iškelti klausimą, kurį pirmadienį svarstUžimtumo ir socialinių reikalų komitetas. EB Teisingumo Teismui priėmus atitinkamus sprendimus, žmonės labai išsigando, kad ES bus pradėtas vykdyti socialinis dempingas ir kad jis taps politikos dalimi. Pateikėme pasiūlymų projektus dėl Darbuotojų komandiravimo direktyvos persvarstymo - siekdami užtikrinti vienodą vertinimą ir pirminėje teisėje įtvirtinti principą, kad pagrindinės teisės, pvz., teisės streikuoti, nėra priklausomos nuo judėjimo laisvės. Tikiuosi, kad Komisija spręs šį klausimą. Gerai, kad organizuojate forumą, tačiau privalote pateikti ir konkrečius pasiūlymus, kaip išvengti socialinio dempingo ir užtikrinti darbuotojams tinkamą atlyginimą ir tinkamas darbo sąlygas.
Diana Wallis
Gerb. pirmininke, kai praeitą kartą su Komisijos pirmininku J. M. Barroso diskutavome apie darbo programą, pasakiau, kad būtų gerai, jei Komisija vengtų įpročio, kurį vadinu "termino pabaiga". Tačiau Parlamentui, artėjant Europos lygmens rinkimams, labai sunku. Visos frakcijos nori palikti savo pėdsaką programoje. Tai natūralu, tačiau siekiant aiškumo šiame dialoge su jumis turi kalbėti vienu balsu. Liberalų ir demokratų frakcija pritarbendrai rezoliucijai, tačiau siekdami pusiausvyros Rūmuose - dažnai toks mūsų vaidmuo - mes pritariame ir kai kurioms kitų frakcijų nuostatoms.
Šie laikai Europos piliečiams yra tikrai bauginantys. Niekas nėra tikras dėl ateities, kai pasaulyje vyksta finansų sektoriaus sumaištis, kuri verčia nerimauti dėl skolų, nedarbo, išlaidų sveikatai, pensijų ir sukuria atmosferą, kurioje sąžiningumas ir lygybnėra vertinami ir visi grumiasi siekdami išsaugoti savo padėtį.
Klimato kaita taip pat verčia nerimauti dėl savo gyvenimo būdo pritaikymo ir apie degalų kainas pasaulyje, kuris bus gerokai kitoks.
Šiuo globalių problemų metu ES, be abejo, turi siekti savo tikslų, nes mes turime tarptautinių ambicijų, tačiau, kaip liberalai ir demokratai, sakome: turėkime ambicijų, tačiau jos neturi būti per didelės. ES turi apsaugoti ir vykdyti tam tikrą kontrolę, tačiau ji taip pat turi sudaryti individualaus apsisprendimo galimybes, kad piliečiai šiais netikrumo laikais galėtų jausti, kad valdo padėtį.
Taigi pasisakome už didesnę finansų rinkų ir jų dalyvių priežiūrą, tačiau taip pat pasisakome už didesnį vartotojų pasirinkimą ir jų nuostolių kompensavimą. Nenorime, kad Europoje atsirastų dar viena bendrov"Equitable Life". Pasisakome už didesnį darbo jėgos judumą ir sujungtą socialinei apsaugą, tačiau taip pat pasisakome už sąžiningumą ir nediskriminavimą. Pasisakome už galimybę rinktis sveikatos paslaugas ir pacientų judumą. Taigi, leiskime mūsų piliečiams pasirinkti, kaip gyventi.
Jei nerimaujate dėl ateities, vienintelis būdas pasijausti saugiau yra žinoti, kad galite ką nors dėl ateities padaryti, kad gali kontroliuoti; šie klausimai lems liberalų ir demokratų pasirinkimus šioje rezoliucijoje. Pritariame Europai, tačiau taip pat pasisakome už individualų apsisprendimą ir galios suteikimą.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gerb. pirmininke, didžiausias Komisijos, Tarybos ir, žinoma, Parlamento rūpestis yra greitas ekonominės padėties pagerinimas. Jei ekonominpadėtis nepagerės, Europa neturės socialinių lėšų, skirtų padėti nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms. Šią problemą privalome spręsti nedelsdami.
Atsižvelgdamas į įvykius finansų rinkoje, nemanau, kad galime tęsti tokią politiką, kokią vykdėme šiais metais. Dabartinis kišimasis į finansų rinkų taisykles turi būti sustabdytas. Visuomendėl to labai nerimauja ir mes privalome ją užtikrinti. Privalome veikti nedelsdami. Visa Europos Sąjunga turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą. Džiaugiuosi, kad 2007-2013 m. šioms sritims bus išleista 55 mlrd. EUR. Privalome neatsilikti ir šiose srityse užtikrinti konkurenciją - kad skatintume užimtumą ir pasaulis, kuriame gyvename, turėtų stiprius ekonominius pagrindus.
Andreas Mölzer
(DE) Gerb. pirmininke, šiuo metu susiduriame su sprogstamuoju mišiniu, susidedančiu iš socialinio nuosmukio, kultūrinių nesutarimų, didėjančios demokratijos stokos, tiekimo trukdžių grėsmės, infliacijos, importo saugumo rizikos ir spekuliacijų burbulo, kuris gali sprogti bet kuriuo momentu. Per ilgai buvo ignoruojami keliantys nerimą pokyčiai darbo rinkoje ir piliečių rūpesčiai.
Atėjo laikas nustatyti teisingus prioritetus. Kalbant apie maisto krizę, mano nuomone, žemės ūkio politikos renacionalizacija yra esminė, siekiant išsaugoti mūsų ekonominės nepriklausomybės pajėgumą. Pagaliau turi būti išspręstos nelegalios masinės imigracijos problemos, ir Europos gyventojams turi būti pristatyta protinga šeimos ir gimstamumo politika. Piliečiai turi būti apsaugoti nuo ES dotuojamo verslo perkėlimo, taip pat turi būti sustabdytas mokesčių mokėtojų pinigų švaistymas ir mokestinis sukčiavimas. Privalome sustabdyti ES šeimos sidabro privatizavimą, kuris aukojamas pernelyg uoliai privatizacijai, taip pat pagaliau turime pripažinti, kad Lisabonos sutarties projektas žlugo.
Jei čia ES pasirodys esanti nuolaidi, galėsime įveikti dabartinę krizę. Priešingu atveju, greičiausiai, būsime rimto Europos Sąjungos nuosmukio liudytojai.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Gerb. pirmininke, mano frakcija tiesiog nori pabrėžti, kad dabartinbiudžeto ir finansinprograma 2007-2013 m. labai apsunkina veiksmingą atsaką naujiems politiniams prioritetams. Tiek šis Parlamentas, tiek mano frakcija sakė, kad neįmanoma priimti naujų politinių prioritetų, neužtikrinant pakankamo finansavimo.
Dabar matome, kad dabartinėje finansinėje programoje nėra vietos naujoms iniciatyvoms, kurių ėmėsi tiek Taryba, tiek Komisija, pvz., pagalbai dėl maisto ar pagalbai Gruzijai, todėl mes turime rasti sprendimus. Tačiau negalime leisti, kad priimti sprendimai pakenktų esamiems planams ir prieinamoms lėšoms pagal Tarpinstitucinį susitarimą. Manome, kad šiuo atžvilgiu privalome būti ypač griežti.
Turime užtikrinti, kad reikalingi ištekliai būtų visiškai prieinami. Per likusius metus privalome išnaudoti visus Tarpinstitucinio susitarimo aspektus, kad užtikrintume pakankamą mūsų prioritetų finansavimą, ir turime išnaudoti tai, ką esame primiršę, būtent dabartinį biudžeto persvarstymą, kad tinkamai išspręstume problemas, kurios iškils, kai besiklostanti padėtis atneš naujas politines negandas.
Taigi, prašome Komisijos dėti papildomas pastangas ir kiek įmanoma greičiau pajudėti į priekį persvarstant pasiūlytą biudžetą.
Evelyne Gebhardt
(DE) Gerb. pirmininke, gerb. pirmininko pavaduotoja, dabar labai stipriai jaučiamas piliečių skepticizmas dėl Europos Sąjungos ir tam yra priežastis. Taip yra dėl pastaraisiais metais vykdomos politikos ir dėl to, kokiu būdu apie ją buvo informuoti piliečiai.
Dėl šios priežasties ypač svarbu, kad Europos Komisija ir kitos ES institucijos politikos formavimą daug labiau pritaikytų piliečių gyvenimui ir perteiktų įspūdį bei parodytų jiems, kad Europos Sąjunga tikrai stengiasi dėl savo piliečių.
Tuo tikslu taip pat svarbu - tarkime, mūsų analizėse apie tai, ko reikia - labiau sutelkti dėmesį tam, ką turėtume daryti. Pvz., vartotojo švieslentyra labai svarbi priemonė, kuri turi būti toliau plėtojama, kad galėtume skirti daugiau dėmesio piliečių rūpesčiams ir interesams šioje srityje.
Antras klausimas, kuris dabar taip pat yra svarbus - geresnis ES teisės aktų poveikio stebėsena. Nepakanka įvertinti tik ekonominį poveikį. Mums reikia aiškaus poveikio vertinimo ir socialinėje sferoje, kad žinotume, kaip mūsų priimami teisės aktai veikia piliečius, ir galėtume parodyti, ką žinome, ko norime ir ką darome ir kad tai, ką darome, gali sukelti teigiamas pasekmes jų gyvenimui.
Taip pat svarbu suteikti vienodas teises piliečiams visoje ES. Todėl raginu jus dirbti toliau vystant klasinius veiksmus ir bendras teises. Tai duotų labai svarbų signalą piliečiams.
Bernard Lehideux
(FR) Gerb. pirmininke, gerb. pirmininko pavaduotoja, atrodo, kad Komisija elgiasi kaip neatidus mokinys, skubantis laiku pabaigti savo namų darbus. Taip, socialinis paketas egzistuoja, bet jis nėra išsamus ir jį galima vertinti tik kaip vieną žingsnį link visiško Komisijos įsipareigojimo dėl socialinių problemų.
Komisijos pirmininkas nesuvokPrancūzijos, Olandijos ir Airijos piliečių duoto įspėjimo, kuris, deja, būtų pareikštas ir kitur, jei būtų surengti referendumai, masto. Šie rezultatai - tai sudraudimas. Jei žmonės nori daugiau Europos, tai tam, kad sukurtų geresnę visuomenę, o ne tam, kad tiesiog priimtų dar miglotesnes direktyvas.
Aišku, kad reikalingi teisės aktai dėl vidaus rinkos, bet jie tikrai nėra svarbiausias rūpestis. 2009 m. programa, kaip ir jos pirmtakės, deja, praleis dalyko esmę. Žmonės nesitiki, kad Komisija apsiribos teisės aktų papildymu ar net jų supaprastinimu. Jie tikisi, kad Komisija įvykdys jai sutartimis paskirtą uždavinį - būti varomąja jėga Sąjungos užnugaryje, jos pasiūlymų dėžute.
Tuo tikslu neužtenka, kad jos pirmininkas ramiai ir gražiai sėdėtų už Tarybos pirmininko. Mes tikimės, kad Komisija elgsis, kaip pagrindinis žaidėjas, nagrinėjant mums reikiamą sukurti visuomenę. Tačiau, kokią visuomenę ši programa numato? 2009 m. programoje nėra rimtų trūkumų, bet tai nėra programa, kurios reikia mūsų bendrapiliečiams.
Gerb. pirmininke, naujajai Komisijai teks imtis savo pareigų. Aš tik tikiuosi, kad ji bus atidesnEuropos žmonių balsui, nei dabartinė.
Andreas Schwab
(DE) Gerb. pirmininke, pirmininko pavaduotoja, kolegos, ponios ir ponai, negalime ignoruoti pranešimų, šiandien ateinančių Komisijai iš plenarinės sesijos, įvairovės. Todėl kiek įmanoma labiau sutelksiu dėmesį į keletą pagrindinių dalykų, kuriems, tikiuosi, mano kolegos nariai pritars.
Mano nuomone, dėl ko galime sutarti, - gerb. pirmininko pavaduotoja, jūs minėjote tai anksčiau, - yra tai, kad Europos Sąjunga turi laikytis savo įsipareigojimo pagrindiniam socialinės rinkos ekonomikos principui ir vienodai remti verslo sektoriaus ir vartotojų interesus. Individualiu lygmeniu tai sudėtingas balansavimo veiksmas, kurio rezultatas, žinoma, gali skirtis dėl asmens politinių pažiūrų. Tačiau manau, - čia norėčiau pratęsti tai, ką sakH. Nassauer, - kad per ateinančius mėnesius Komisija turi išvystyti geresnį suvokimą, kas reikalinga subsidiarumo prasme.
Jei pažvelgsime į jūsų pateiktus pasiūlymus dėl ekologiškai švarių transporto priemonių įsigijimo ar ką ketinate pasiūlyti dėl ekologiškai švaraus pirkimo darbo programoje, jūs aiškiai manote, kad mūsų miestų merai, kaip paprasti mirtingieji, nesugeba patys priimti nežalingų aplinkai sprendimų, todėl jūs jaučiate poreikį nurodyti, ką jie turi daryti iš jūsų pozicijos Europos centre. Mūsų nuomone, tai neteisingas požiūris. Mes norime, kad asmenys suprastų, jog jie patys suinteresuoti aplinką tausojančiu pirkimu. Tuo tikslu mums reikia daugiau subsidiarumo šiuose sektoriuose, daugiau geriausios patirties mažiau dirigizmo.
Pirmininko pavaduotoja, taip pat norėčiau paraginti Komisiją priimti drąsesnį požiūrį derybose su valstybėmis narėmis ateityje, pvz., tuomet, kai prieiname prie klausimo, kaip turime suderinti vartotojų apsaugos teisės aktus Europos Sąjungoje įmonių interesais ir vartotojų interesais. Šis derinimas turės prasmę tik jei mes tikrai suderinsime visą vartotojų apsaugos teisės sferą ir nepaliksime valstybėms narėms galimybės priimti mažesnius sprendimus šio suderinto acquis paraštėse. Priešingu atveju tai beprasmiška veikla.
Claudio Fava
(IT) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, 2009 m. - tai metai, kuriais mes ne tik dalyvausime rinkimuose, bet taip pat turėsime pateikti kelis atsakymus į konkrečius klausimus, kuriuos uždavmums mūsų rinkėjai. Vienas iš tokių klausimų bus susijęs su laisvės, saugumo ir teisingumo sritimi: kodėl norime ją sukurti, kaip ketiname ją sukurti ir kada ketiname ją sukurti. Atsakymą turime pateikti ambicingos teisėkūros politikos programos forma, kurios, Komisijos nare, Komisija dar neįtraukį darbotvarkę.
Tikimės stiprių teisėkūros pasiūlymų dėl imigracijos politikos, ypač dėl įvažiavimo politikos ir prieglobsčio politikos, siekiant garantuoti šią pagrindinę teisę visoje Europos Sąjungoje ir išvengti atskyrimo tarp politikos dėl legalios ir nelegalios imigracijos, kuris mums atrodo visai netinkamas. Manome, kad būtina bendra politinprograma ir sureguliuota aplinka - kartu su izoliavimo priemonėmis mums reikia integracijos priemonių ir legalios imigracijos kanalų.
Tikimės stiprių pasiūlymų dėl abipusiu procesinių garantijų pripažinimu pagrįsto teismų bendradarbiavimo baudžiamuosiuose ir policijos reikaluose. Vis dar trūksta abipusio pripažinimo, o be tokių pasiūlymų kova su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu gali likti retorinė.
Galiausiai tikimės drąsesnio požiūrio į pagrindinių teisių apsaugą ir užtikrinimą, kuris išlieka svarbiausiu teisminių priemonių tikslu. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Naujoji pagrindinių teisių agentūra turi tapti pagrindine šios veiklos priemone.
Komisijos nare, tikimės rasti šio ketinimo įrodymų programoje, kurią Komisija atskleis artimiausiomis dienomis.
Jean Marie Beaupuy
(FR) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, Komisijos narsakė, kad ji pati nori Europos, kuri būtų geriau matoma, kuri ką nors reikštų piliečiams.
Šiandien didžiausias biudžeto punktas, sudarantis 36 proc. Sąjungos biudžeto, susijęs su sanglaudos politika. Jei yra viena sritis, kurioje mūsų bendrapiliečiai mato realius ir apčiuopiamus Europos pasiekimų ir ryžtingumo rezultatus, tai Sanglaudos fondas.
Kaip jau buvo pareikšta, 2009 m. bus reikšmingi metai, kadangi stebėsime naujai išrinkto Parlamento ir Komisijos sudarymą. Tai reiškia, kad šie metai bus "tušti", kai kuriose srityse nedarbingi metai. Tačiau sanglaudos politikos prasme negalime sau leisti nedarbingo laiko. Negalime sustabdyti vykdomų programų ir, svarbiausia, negalime sustabdyti jų veiksmingumo. Aišku, čia visi atsimena kasdienio žmonių gyvenimo pagerėjimą dėl sanglaudos politikos Portugalijoje, Ispanijoje, Airijoje ir visose Europos šalyse.
Todėl Komisija turi pateikti mums išsamią 2009 m. darbo programą dėl sanglaudos, kuri, pakartoju, yra didžiausias Europos Sąjungos biudžeto punktas, taip pat labiausiai apčiuopiama piliečiams mūsų pasiekimų išraiška, kad 2009 m. nebūtų "tušti" metai, o būtų pažangos metai 2007-2013 m. programavimo laikotarpiu.
Iš anksto dėkoju Komisijos narei ir jos kolegoms už jų pasiūlymus šiuo klausimu.
Françoise Grossetête
(FR) Gerb. pirmininke, Komisijos pirmininko pavaduotoja, 2008-2009 m. - tai pereinamasis laikotarpis, kadangi išgyvename beprecedentę ekonominę krizę. Tai taip pat Europos rinkimų metai, o tai reiškia, kad, deja, yra pavojus, kad jie gali būti praleisti veltui.
Todėl privalome daryti viską, ką galime, kad išsaugotume mūsų įmonių konkurencingumą ir įtikintume mūsų bendrapiliečius, kad Europa yra atsakymas. Deja, programa yra užpildyta - perpildyta - ir atsirado per vėlai ir ne dėl to, kad nebuvo įspėjimų dėl šito dalyko per pastaruosius keletą metų.
Dėl klimato kaitos M. Wallström sakė, kad turime būti pažangiojo augimo pradininkai. Mes visi sutinkame, bet pastangos turi būti bendros arba visai nereikia stengtis. Europa negali to padaryti viena. Ji neturi pati sau kenkti. Mūsų priimamų sprendimų pasekmės bus sunkios socialine ir ekonomine prasme. Negalime kalbėti apie pasaulinį klimato kaitos susitarimą, jei Kinija, Jungtinės Valstijos, Brazilija ir Indija tame nedalyvauja. Susitarimas be Kinijos parašo nėra susitarimas.
Kalbant apie sveikatą, mums pasakė, kad esama farmacinio paketo. Pagaliau! Šio paketo prašėme metų metais. Jis atsirado tuomet, kai ketiname pradėti ruoštis rinkimams. Tačiau jis vis dar yra didelio nusivylimo šaltinis. Kaip galime pateisinti savo lėtumą spręsdami vaistų padirbinėjimo klausimą, kai tai yra reali grėsmsveikatai ir rimtas nusikaltimas? Seniai galėjome pradėti dirbti vaistų susekamumo ir perpakavimo uždraudimo klausimais.
Galiausiai būtina, kad sustiprintume mūsų vartotojų apsaugos politiką, ypač atsižvelgiant į visas krizes ir maisto skandalus, kuriuos išgyvena pasaulis.
Todėl raginu jus, ponia M. Wallström, užtikrinti, kad 2009 m. nebūtų veltui iššvaistyti metai!
Libor Rouček
(CS) Ponios ir ponai, Europa neseniai įprato prie santykinai stipraus ekonomikos augimo ir ekonomikos klestėjimo. Bijau, kad šis laikotarpis dabar artėja prie pabaigos, bent jau laikinai. Todėl kitais metais pagrindiniai Komisijos, Parlamento, taip pat Tarybos prioritetai turi būti nukreipti į ekonomikos augimo atkūrimą ir socialinės sanglaudos stiprinimą. Yra poreikis patobulinti finansinių rinkų reguliavimo sistemą Europos Sąjungoje; svarbu siekti veiksmingesnio ekonominio ir fiskalinio koordinavimo, įskaitant tiesioginių mokesčių ir skaidrių priemonių prieš mokestinį sukčiavimą sistemos koordinavimą. Skubiai reikia pateikti kompleksinį užsienio politikos pasiūlymą energetikos srityje, įskaitant aktyvią paramą energetikos infrastruktūros statybai. Ekonominio netikrumo laikotarpiu taip pat svarbu, kad Komisija dar kartą patvirtintų savo įsipareigojimą daug labiau nei anksčiau remti socialines teises, ir man nereikia priminti jums, kad kitais metais tarp pagrindinių prioritetų turi būti Lisabonos sutarties ratifikavimas ir, žinoma, jos įgyvendinimas.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gerb. pirmininke, Komisijos narM. Wallström ką tik kalbėjo apie piliečių pasiekimą. Sanglaudos politika su tūkstančiais nedidelių regioninių ir municipalinių programų yra labiausiai matoma Europos bendrijos veiksmų forma. Jomis ateityje aktyviai pagelbėsime piliečiams. Aš, pvz., galvoju ne tik apie regionines ir municipalines atvirų durų dienas čia, Briuselyje, per kitas kelias savaites, bet ir apie daug įvairios veiklos valstybėse narėse. Kol kas viskas gerai.
Tačiau taip pat reikalingi pokyčiai, ir aš paminėsiu du. Pirmiausia, tai didelis Parlamento troškimas padaryti Europos Sąjungos solidarumo fondą lankstesnį. Piliečiai nori greito veikimo stichinių nelaimių ir potvynių metu. Mes turime nuomonę šiuo klausimu, o Europos Sąjungos Taryba jau porą metų sulaiko tas diskusijas. Leiskite mums bet kokiu atveju įsitikinti, kad bus imta atvirai kalbėti.
Antra, Žalioji knyga dėl teritorinės sanglaudos, kurios laukiama spalio mėn., turi būti sanglaudos politikos pagrindas po 2013 m. - ne renacionalizacija, bet ilgalaikės Europos pastangos, vienintelvientisa Europos politika. Mes matome susitelkimą daugelyje Europos regionų; tai globalizacijos pasekmir tai būtina. Tačiau tuo pat metu privalome turėti nuomonę, kaip subalansuotas vystymasis gali būti įmanomas Europoje visose vietovėse su jų būdingais bruožais plačiu žemės ūkio vystymosi, mokslinių tyrimų ir vystymosi, ekologijos ir pan. spektru.
Vidaus rinka atnešdaug naudos ir ji beveik baigta kurti, bet sanglaudos politika dabar įeina į naują stadiją. Žalioji knyga suteiks tam pagrindą ir tada, naujoje stadijoje, turi sekti teisėkūros žingsniai.
Katerina Batzeli
(EL) Gerb. pirmininke, leiskite pirmiausia padėkoti Komisijos narei M. Wallström. Jos dalyvavimas tikrai leido mums surasti bendrą pagrindą dėl komunikacijos politikos ir dėl prioritetų plano Europos Komisijai ir Parlamentui pagal tarpinstitucinį susitarimą, kurį konsolidavome ir pateiksime.
Gerb. Komisijos nare, kaip jūs labai teisingai pasakėte, mes visi žinome, kad pirmojo ramsčio klausimas, susijęs su socialine politika, turi būti komunikacijos politikos prioritetas ir ES, kuri ne tik gerbia savo piliečius, bet ir trokšta įvesti savo pagrindus, struktūrą ir tvarką esant šiai tarptautinei globalizacijos krizei, esmė.
Šioje vietoje visi sutariame. Tačiau leiskite man atkreipti jūsų dėmesį, kad jūsų pasiūlyme trūksta tam tikrų individualių rekomendacijų, nukreiptų į konkrečias rinkas, arba tokių svarbių klausimų, kaip intelektinės nuosavybės teisių apsauga, sprendimo. Nuo šiol Komisijai reikia prieiti prie aiškaus problemos sprendimo todėl, kad savo neseniai priimtame komunikate ji vengia pateikti konkrečią rekomendaciją ir apsiriboja labiau "technokratiniais", nei svarbiais klausimais.
Švietimo ir imigracijos politiko klausimu, manau, šiuos klausimus turite pabrėžti savo dokumente.
Georg Jarzembowski
(DE) Gerb. pirmininke, Pirmininko pavaduotoja, norėčiau šiek tiek susilpninti pagyras, kurių sulaukėte iš Rūmų, bent tiek, kiek jos susijusios su keleivių teisių klausimu.
Raginame Komisiją pateikti išsamų pasiūlymų dėl keleivių teisių visame transporto sektoriuje paketą. Džiugu, kad jau turime keleivių teises oro transporto pramonėje, nors jas reikia skubiai persvarstyti, atsižvelgiant į tai, kad daug oro linijų netaiko tinkamo reglamentavimo taip, kaip norėtume. Šiemet mes taip pat suderinome keleivių teisių paketą, skirtą tiems, kurie naudojasi geležinkeliais, ir kuris bus įgyvendintas kitais metais.
Tačiau, ponia Komisijos nare, buvo paskelbta, kad bus įvestos keleivių teisės, skirtos žmonėms, važiuojantiems tolimųjų reisų autobusais, ir kad jau prasidėjo diskusijos apie keleivių teises keltuose. Mes nematome nvienų iš šių siūlomų priemonių, įtrauktų į darbo programą. Mums reikia šių pasiūlymų, kadangi norime turėti keleivių teises visam transporto sektoriui, nes sutinkame su Komisija, mat jei norime į pirmą vietą iškelti pilietį, vienas iš geriausių būdų tai padaryti - įvesti keleivių teises, kurios tinka visam transporto sektoriui.
Antras dalykas, kurį norėčiau trumpai paminėti, yra šis: tikimės, kad Komisija įgyvendins planuotas eismo valdymo sistemas, kaip numatyta. Tiksliau sakant, tai reiškia SESAR bendram Europos dangui ir ERTMS kaip Europos geležinkelio transporto valdymo sistema. Su šiomis sistemomis, ponia Pirmininko pavaduotoja, mes ne tik padarysime transportą saugesnį ir pigesnį, mes taip pat padėsime apsaugoti aplinką. Todėl jus visiškai palaikome dėl spartaus šių sistemų įdiegimo.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gerb. pirmininke, pirmininko pavaduotoja, ponios ir ponai, biudžeto kontrolės srityje nėra naujų dalykų. Biudžeto kontroltoliau vyksta ir būtume nudžiugę, pamatę pažangą dėl kai kurių šios darbotvarkės klausimų.
Turiu pasakyti penkis dalykus. Pirma, turime skubiai kreiptis paramos Rumunijai ir Bulgarijai, įtvirtinant teisinę valstybę, teisingumo sistemą ir finansų kontrolę. Nenorime po dvejų metų būti toje pačioje padėtyje, todėl šis klausimas mums yra labai svarbus.
Antras klausimas - biudžeto, kaip visumos, patikinimo pareiškimas po palaipsniui įvykdytos kontrolės procedūros, kurioje dalyvauja nacionaliniai audito rūmai. Per likusius Komisijos pusę metų būtų gražu, jei galėtume padaryti didesnę pažangą čia ar bent sutarti dėl bendro kelio į priekį. Mūsų, kaip biudžeto kontrolierių, lūkesčiai visai nedideli.
Trečias dalykas - supaprastinimas. Turime suteikti didesnę pagalbą žemesnėms valstybių narių valdymo pakopoms įgyvendinant ES teisę. Akivaizdu, kad jas glumina daugybES teisės sričių, todėl ir nesėkmių rodikliai yra tokie dideli.
Ketvirta, užsienio pagalba: čia ypač norėčiau paminėti Kosovą ir bendradarbiavimo su Jungtinėmis Tautomis klausimą. Biudžeto kontrolės komitetas buvo Kosove, ir susidariusiomis aplinkybėmis norėčiau pranešti, kad Kosovas taps problema, kai prieisime prie biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Mano nuomone, mes tikrai neišnaudojame Europos Sąjungai prieinamų galimybių ir šioje vietoje turime nemažai pasitempti.
Penktas dalykas - bendradarbiavimo tarp valstybių narių kovoje su sukčiavimu tobulinimas. Šiuo klausimu turime namų darbų ypač Tarybos ponioms ir ponams. Lapkričio mėn. Rūmai balsuos dėl reglamento, kuris suteiks teisinį pagrindą kovai su sukčiavimu, ir mums reikės svarstyti, kaip tai vystysime, jei norime šioje srityje pasiekti geresnių rezultatų. Bent dėl šito dalyko iki šiol visada sutarėme.
Genowefa Grabowska
(PL) Gerb. pirmininke, daug buvo pasakyta Rūmuose apie Komisijos strategiją. Pagrindinis jos tikslas - priartinti Europos Sąjungą prie jos piliečių. Mes kartojame tai metų metais. Tačiau nepaisant ryžtingų Komisijos narės pastangų, kurias aš, žinoma, vertinu, ir nepaisant veiksmų, už kuriuos aš dėkinga, nieko nepasiekta. Sąjunga nepriartėjo prie piliečių. Aš vis dar manau, kad šios padėties priežastis glūdi informacijos politikoje. Aš išnagrinėjau informacijos Europoje klausimą. Yra viena svarbi nuoroda Komisijos pristatytoje veikloje, būtent paprastų žmonių kampanijos, susijusios su socialine Pagrindinių teisių chartijos dimensija, vykdymas. Tai geras dalykas. Tačiau likusioji dalis labiau susijusi su Europos Sąjungos darbu ir ketinimais, o ne su jos veiksmais. Pilietis tikisi būti informuotas apie rezultatus, o ne apie tai, ką Sąjunga planuoja ar ketina daryti. Eilinis žmogus nori žinoti, ką Sąjunga pasiekir kokią įtaką tai turėjo jam.
Galiausiai norėčiau paklausti Komisijos, kodėl D. Ganley kampanija Airijoje susilaukgeresnių rezultatų, negu Airijos vyriausybės ir Europos Sąjungos vykdyta kampanija dėl Lisabonos sutarties? Veikkokia nors paslaptinga galia ar D. Ganley fondai turi ką nors bendra su rezultatu? Turbūt Komisija turi apsvarstyti šitą dalyką.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) 2009 m. Europos Sąjunga turės sustiprinti ne tik vidinę Europos projekto dimensiją, bet ir jo išorinę įtaką per užsienio politiką, kuri turi būti nuosekli ir veiksminga, reaguodama į iššūkius, kuriuos dabar primeta globalioji darbotvarkė.
Tam, kad tai padarytume, turėsime sureguliuoti savo santykius su Rusija po Kaukazo krizės. Turėsime kai kuriuo atžvilgiu pritaikyti kaimynystės politiką, pirma savo žemyno ribose per asociacijos ir stabilizacijos susitarimus, tuomet per plėtros politiką ir už mūsų žemyno ribų per Viduržemio jūros regiono valstybių sąjungą.
Manau, kad taip pat svarbu ir toliau dalyvauti Vidurio Azijos, Irako, Irano, Afganistano, dabar dar ir Pakistano konfliktuose, sustiprinti mūsų dalyvavimą Artimųjų Rytų konflikte ir išlaikyti mūsų santykius su kylančiomis galingomis Kinijos ir Indijos valstybėmis. Turime ypač vystyti Asociacijos susitarimą su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno valstybėmis.
Mano nuomone, turime kreipti didelį dėmesį į JAV rinkimų rezultatą ir paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas - mes taip pat turime teikti pirmenybę asociacijos susitarimų su Mercosur, Andų Bendrija ir Vidurio Amerika sudarymui.
Galiausiai, pirmininke, pirmininko pavaduotoja, manau, šį milžinišką uždavinį būtų lengviau spręsti, jei galėtume naudoti Lisabonos sutarties mums suteiktas priemones užsienio politikos srityje.
Užbaigdamas turiu pasakyti jums, ponia Pirmininko pavaduotoja, kad jūs jau žinote, jog galite pasikliauti Parlamento parama.
Szabolcs Fazakas
(HU) Ačiū už suteiktą žodį, gerb. pirmininke. Priešingai nei tikėtasi, prieš metus Amerikoje prasidėjusi ir visai nemažėjanti finansų krizvėl smogvisam pasauliui vis didesnėmis bangomis, įskaitant finansines rinkas, taigi, ir Europos ekonomiką.
Centrinis bankas turi pumpuoti milžiniškas pinigų sumas į finansines rinkas tam, kad užtikrintų jų išlikimą. Tačiau, siekdama ištaisyti ekonominį ir socialinį finansų krizės poveikį, Komisija turi padaryti pažangą dviejose srityse.
Pirma - kiek įmanoma greičiau turi būti įsteigta bendra Europos finansų priežiūros institucija ir jai turi būti pavesta išvengti panašių spekuliacinių grėsmių, taip užtikrinant, kad Europa palaipsniui perims Amerikos žlugusios finansinės ir kapitalo rinkos vaidmenį. Antra, ji turi priversti Europos finansinį sektorių užsiimti realiu ekonomikos, kuri iki šiol buvo neprižiūrima, finansavimu, o ne spekuliacinėmis operacijomis. Tam, kad tai padarytume, suprantama, bus būtina, kad Europos centrinis bankas be to, kad griežtai draustų infliaciją, kaip prioritetus vertintų ekonominį augimą ir darbo vietų kūrimą. Labai jums ačiū.
Gunnar Hökmark
Gerb. pirmininke, 2009 m., švelniai tariant, bus lemiami metai Lisabonos proceso tikslams pasiekti. Yra keturi dalykai, apie kuriuos norėčiau šiandien pakalbėti. Pirmasis - tai poreikis padaryti realią pažangą geresnio sureguliavimo procese, kur mes visi sutinkame, kad iki 2012 m. turime 25 proc. sumažinti administracinę naštą, ir, manau, Komisija turėtų čia, Parlamente, kasmet rodyti, kad ji juda į priekį tikrai kurdama geresnį sureguliavimą.
Antras dalykas - moksliniai tyrimai ir naujovės. Biudžeto persvarstymas artėja prie pabaigos, ir lemiama bei strategiškai svarbu, kad dabar užtikrintume, jog galėsime judėti į priekį ir, suteikdami tinkamą finansavimą, padaryti Europą mokslinių tyrimų ir naujovių centru.
Trečias dalykas yra darbuotojų mobilumas. Tai vienas iš dinamiškesnių Europos Sąjungos aspektų, kur matėme nepaprastai gerus pasiekimus, įnešančius indėlį ne tik į Europos ekonomiką, bet ir padedančius visiems Europos gyventojams. Svarbu yra ne tik tai, kad mes jo nekomplikuojame, - kad giname galimybes, - bet ir tai, kad palengviname jį, diskutuodami ir reformuodami švietimą pagal Bolonijos procesą, mobilumą paversdami tikrove vis didesniam skaičiui žmonių.
Galiausiai 2009 m. bus svarbūs metai imtis veiksmų energetikos politikoje, kur šiuo metu turime į priekį judančių teisėkūros elementų. Yra teisės aktų dėl energetikos rinkų (kurios dar turi būti iki galo sukurtos), dėl atsinaujinančių energijos šaltinių, dėl pastangų pasidalijimo ir dėl prekybos išmetamųjų teršalų leidimais. Dabar taip pat laikas užtikrinti, kad galėsime užbaigti šį procesą ir įgyvendinti jį realybėje tam, kad turėtume gerą pagrindą ne tik 2010 m., bet ir tolesnėje ateityje būti geriausia žinių ekonomika pasaulyje.
Jan Olbrycht
(PL) Gerb. pirmininke, Komisijos nare, 2009 m. - rinkimų metai. Tačiau tai nereiškia, kad Parlamentas ir Komisija turi sutelkti visą dėmesį rinkimų programai ir pamiršti visa kita. Esama tendencijos tokiose programose labai daug žadėti. Bendrą veiklą, kurios turi būti imtasi iki 2009 m. vidurio ir 2009 m. antroje pusėje, laikome labai svarbia. Piliečiai taip pat tikisi aiškios ir suprantamos informacijos.
Norėčiau paminėti vieną iš šių elementų, būtent esminį pokytį, kurį Europos Komisija turi pasiūlyti spalio mėn. Šis pokytis susijęs su sanglaudos politikos tobulinimu, įvedant erdvinį požymį, būtent teritorinę sanglaudą. Komisija nurodspalio mėn., nors nerandame nuorodų į šitą klausimą 2009 m. programoje. Tačiau mes jau žinome, kad šis klausimas sukels didelį susidomėjimą ir diskusijas. Turėdamas tai omenyje, norėčiau pabrėžti, kad 2009 m. yra ypač svarbūs sanglaudos politikos klausimo atžvilgiu, ypač teritorinės sanglaudos ir bendros veiklos. Tikiuosi, kad papildoma informacija netrukus pasirodys.
DanutBudreikait
(LT) Iš tikrųjų, malonu svarstyti programą, kuri turėtų būti ankstesnių programų ir pereitų metų tęsinys. Matome pirmajame ramstyje įvardytą kovą su pasaulio finansų krize. Tai yra gaisrų gesinimas. Krizegzistavo jau metus ir mes jos nepastebėjome, jokių priemonių nesiėmėme.
Aš noriu atkreipti dėmesį į energetikos politiką. Prieš trejus metus mes nutarėme, kad kursime bendrą energetikos politiką. Tai yra ilgas, sudėtingas, daug darbo reikalaujantis procesas ir turėtų būti veiksmų nuoseklumas. Šį kartą aš nematau, kad būtų minima kokie nors veiksmai energetikos srityje. Priimti teisės aktai patys savaime energetikos politikos, bendros energetikos politikos nesukuria ir jos neįgyvendina.
Nėra jungčių, nėra alternatyvių šaltinių paieškos, nedirbama su Arkties problemomis, galimais Arkties šaltiniais. Taigi nėra ilgalaikės bendros energetikos perspektyvos ir mes galime sulaukti tokio pat atvejo, padėties kaip su finansų krize. Mes nustebsime, jeigu kas nors energetikoje atsitiks, tada imsimės priemonių. Tai gal tęskime numatytus darbus.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Norėčiau pabrėžti du prioritetus, į kuriuos kitais metais turi atsižvelgti Europos Komisija socialinės ir užimtumo politikos atžvilgiu.
Pirmiausia, Europos Komisija turi skatinti jaunų žmonių užimtumą. Paskutinis Europos tyrimas parodė, kad vis mažiau žmonių ateina į darbo rinką todėl, kad jiems trukdo tokios kliūtys kaip darbo stoka jų pasirinktoje studijų srityje, patirties stoka ir profesinių įgūdžių stoka. Būtina, kad visi jauni žmonės turėtų galimybę įgyti geriausią išsilavinimą ir kvalifikaciją, reikalingą darbo rinkoje. Todėl, manau, kad švietimo sistema turi būti susieta su darbo rinka ir kad turi būti sklandus perėjimas nuo teorijos prie praktikos per įvairias profesinio mokymo programas ar ES stažuotes.
Antra, Europos Sąjunga turi remti, koordinuoti ir tobulinti veiksmus, kurių imasi valstybės narės sporto srityje, skatindama konkurentiškumą ir vaikų bei jaunimo priėmimą į sporto klubus, taip pat nešališką ir skaidrų požiūrį varžybose. Sportui reikia ir finansinės paramos, ir aš esu už tai, kad būtų sukurta nauja biudžeto eilutė, skirta Europos sporto programoms.
James Nicholson
Gerb. pirmininke, norėčiau pateikti keletą pastabų apie tai ir džiaugiuosi, kad turiu galimybę tai padaryti. Noriu pakalbėti apie Solidarumo fondo padėtį. Aš šio fondo rėmėjas, nes manau, kad jis gali priartinti Europą ir Briuselį prie žmonių.
Europos Sąjungą dabar sudaro 27 valstybės narės, taigi, nebesvarbu, ar tai potvyniai mano regione Šiaurės Airijoje, ar miškų gaisrai Graikijoje, Ispanijoje ar Portugalijoje. Jūs matote baisius atvejus, kai žmonės buvo beveik sunaikinti. Todėl mes nekalbame apie daugybės pinigų davimą jiems, mes suteikiame jiems viltį vėl pradėti iš naujo. Aš tikrai norėčiau pranešti, kad šis Solidarumo fondas yra išlaikomas ir remiamas, ir prašau per daug jo nekomplikuoti. Tegul jis būna paprastas, kur gali kreiptis tiek nacionalinė, tiek regioninvaldžia ir grįžus į savo rajoną pasakyti žmonėms, kad šis fondas ateina iš Europos, ir Europa suteikia jiems paramą.
Padarykime jį parastą, išlaikykime jį paprastą, bet nenaikinkime šio Solidarumo fondo.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Gerb. pirmininke, nariai, ačiū už šias diskusijas. Manau, jos labai gerai atspindi visą klausimų, kuriuos sprendžia Europos Sąjunga, spektrą nuo sporto - biudžeto eilutsportui - iki klausimų, kaip žymėti vaistus, ką darome Kaukaze ar kaip bandome palengvinti padėtį Artimuosiuose Rytuose. Visus tuos dalykus darome vienu metu. Tai taip pat yra didžiausias iššūkis komunikacijos požiūriu.
Mes čia šiandien taip pat išgirdome keletą labai išsamių pasiūlymų. Noriu patikinti jus, kad Komisijos vaidmuo - užtikrinti, kad galėtume suderinti visus šiuos interesus, nes Komisija negali būti vertinama, kaip atstovaujanti tik vienam interesui, tik vienai suinteresuotajai šaliai ar tik vienam klausimui. Mes turime aprėpti visą šį politinių iššūkių spektrą. Kartais mes galime pasirinkti klausimus, kiti klausimai mums jau parinkti, ir aš manau, kad net jei kai kurie žmonės sako, kad jie įspėjo dėl finansų krizės, niekas nežinojo tiksliai, kada ji įvyks arba visų šios finansų krizės pasekmių. Todėl turime spręsti ir tai. Turime būti pajėgūs reaguoti.
Žinoma, mes darome tai, kaip sutarčių saugotojai, ir tai taip pat kartais riboja mūsų pajėgumus ar mūsų gebėjimą veikti. Mes negalime staiga sugalvoti naujų kompetencijų arba eiti į sritis, kuriose žinome, kad iš tikrųjų kartais valstybės narės turi kompetencijas arba turime ribotas pasiūlymų galimybe arba turime dirbti kartu kitomis institucijomis. Būtent tai įrėmina viską, ką darome.
Kai paskutinį kartą susitikome mažame seminare, - tai žinutė, kurią noriu perduoti ir Parlamentui, - pirmiausia pasakėme, kad laikysimės savo linijos. Mes nekeisime savo bendrų gerovės, solidarumo ir saugumo siekių. Jie ir toliau lydės viską, ką darysime, ir gerovreiškia, kad saugosime augimą ir darbo vietas Europoje. Niekas neturi abejoti mūsų pasiryžimu tęsti kovą už augimą ir darbo vietas Europoje. Tai dar labiau sustiprino pastarieji įvykiai ir finansų krizė. Dar svarbiau, kad turime labai tvirtą politiką ir kad esame atidūs dėl to, ką dabar darome. Aš nemanau, kad yra nežinančių to fakto, kad tai nuo pat pradžių buvo vienas didžiausių mūsų prioritetų ir toliau bus vienu iš svarbiausių mūsų prioritetų.
Kalbant solidarumo tema, tai apie energetiką, klimato kaitą ir apie tai, kaip mes naudojame solidarumo fondą, nes šiandieninapsauga yra taip pat apsauga nuo stichinių nelaimių ar grėsmių, kurių neturėjome, sakykime, prieš dešimt ar dvidešimt metų. Dabar mums reikia tinkamo bendradarbiavimo ir apsaugos ir nuo šių dalykų.
Man nepatinka beviltiška atmosfera dėl energetikos ir klimato kaitos. Žinote ką - aš manau, kad Europoje turime milžinišką galimybę. Manau, mes turime praktinių žinių, turime technologijų, turime išteklių, turime žmonių, turime viltį dėl ateities ir net jei visa tai turi kainą, manau, mes galime tai padaryti, ir tai iš tikrųjų atneš ką nors labai pozityvaus Europai. Tai atneš geresnę gyvenimo kokybę ir, manau, tai taip pat suteikia naujas galimybes kurti darbo vietas Europoje.
Manau, mes turime tai apsukti ir vertinti ne tik kaip kainą, naštą, pastangas, bet iš tiesų kaip ateities dalį. Tai sprendimas dėl ateities, ir būtent Europa gali imtis iniciatyvos, gali sukurti naujoves, darbo vietas, kūrybiškumą Europoje. Tai atneš mums geresnę gyvenimo kokybę, ypač bent kartą pavaizduodama ateitį ir perkeldama į paveikslą likusį pasaulį.
Mes ir toliau dirbsime. Konkretūs rezultatai yra svarbiausi Komisijai. Mes nebūsime laikinoji Komisija. Mes ir toliau teiksime Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus iki pabaigos.
Dėkoju jums už visus jūsų konkrečius pasiūlymus. Norėčiau atsakyti į kelis iš jų, nes, mano manymu, pvz., visas vartotojų apsaugos klausimas yra labai svarbus, ir mes turime labai ambicingą projektą. Mes pateiksime pasiūlymą pradėti visų egzistuojančių vartotojų apsaugos įstatymų persvarstymą, juos supaprastinant ir padarant visiems labiau prieinamus. Tikimės, kad Parlamentas galės susitvarkyti su šiuo labai svarbiu pasiūlymu prieš rinkimus. Taip pat prieš metų pabaigą pateiksime pasiūlymą išplėsti veiksmų galimybę dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, dar vieno reikšmingo fondo. Mes norime turėti galimybę jį taip pat naudoti globalizacijos kontekste ir spręsti globalizacijos padarinius.
Kadangi Jan Andersson taip pat paminėjo visą socialinį klausimą, - ir vėlgi tai Komisijos vaidmuo užtikrinti, kad suderintume visus klausimus, kuriuose socialindarbotvarkatlieka svarbų vaidmenį, - tikiuosi, forumas, kurį Komisija organizuos lapkričio mėn., taip pat gali pažvelgti į klausimus apie Direktyvos dėl darbuotojų komandiravimo funkcionavimą ir padėti mums nuspręsti dėl kelio į priekį. Mes taip pat nevengsime žvelgti į šiuos klausimus. Dabar mes žinome, kokie jie svarbūs ir netgi kaip jie paveikAirijos referendumą.
Kalbant šia tema, ponia G. Grabowska, jūs irgi žinote posakį, kad "tiesa dar tik aunasi batus, kai melas nukeliauja pusę kelio į Damaską". Tiksliai nežinau, ar tai angliškas posakis, bet jūs žinote reikšmę. Manau, tai jo dalis. Jei esi pakankamai finansuojamas, jei taip pat gali naudoti ir mobilizuoti baimę, tai labai dažnai yra veiksmingiau, nei galbūt pareiga išaiškinti sutarties tekstą, kuris ne visada aiškus ar ne visada padeda supaprastinti dalykus. Tačiau tuo pat metu per šias diskusijas jūs pateikėte kelis geriausius pavyzdžius, parodančius, kaip mums reikia naujos sutarties, kodėl tai padėtų mums veikti, kalbėti pasaulyje vienu balsu ir būti veiksmingesniems mūsų sprendimų priėmimo procese ir kodėl tai padėtų piliečiams.
Pvz., mes toliau dirbsime prie vakarykščio pasiūlymo dėl telekomunikacijų paketo, kuris suteiks mažesnes kainas visiems mums, kurie naudojasi mobiliaisiais telefonais, ir užtikrins, kad sumažėtų mokesčiai už tarptinklinį ryšį.
Galiausiai dėl biudžeto persvarstymo norėčiau pasakyti, kad šis pasitikrinimo procesas pradiniame, vadinamajame svarstymų, dokumente gali padėti mums pradedant lapkričio pabaiga pasiūlyti naują biudžeto sudarymo būdą. Manau, tai bus proga pažvelgti į klausimą apie tai, kas yra Europa ir kaip ji turi elgtis per ateinančius metus. Čia komentuoju tik dėl keleto išsamesnių jūsų iškeltų klausimų.
Visa tai aš perduosiu Komisijai ir tai duos medžiagos mūsų diskusijoms dėl darbo programos. Labai vertinu visą čia paminėtų klausimų spektrą, ir po kelių savaičių mes grįšime su nauju pasiūlymu bei pateiksime jį visą. Taip pat noriu pabrėžti, kaip svarbu, kad turime pagrindų susitarimą, kurio taip pat tvirtai laikomės ir kuriuo vadovaujamės, taip pat kad galime susitarti dėl būdo, kuriuo institucijos turi produktyviai, veiksmingai ir demokratiškai kartu dirbti.
Pirmininkas
Gavau šešis pasiūlymus dėl rezoliucijospagal Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Tunne Kelam  
raštu. - 2009 m. - kritiniai metai, kadangi vyks Europos rinkimai, Komisijos atsinaujinimas ir, jei pasiseks, Lisabonos sutarties ratifikavimas.
2009 m. pirmąjį pusmetį pagrindiniu politiniu prioritetu išliks Lisabonos sutarties ratifikavimas. Vienybir geriau veikiantys mechanizmai yra esminiai, norint išlikti stipriu žaidėju pasaulinėje arenoje.
Labiau nei bet kada mums reikalinga didesndarna mūsų energetikos politikoje, turint perspektyvą padidinti energetinę nepriklausomybę. ES prioritetais turi tapti solidarumas tarp valstybių narių ir alternatyvių energijos šaltinių paieška.
Reikia paskatinti Lisabonos sutartyje nustatytų tikslų siekimą. Pagrindiniai aspektai, kuriuos turime prisiminti, - naujovės, verslumas ir mokslu paremta ekonomika. Turi būti baigta kurti vidaus rinka. Toliau palaikant mažųjų ir vidutinių įmonių, kaip pagrindinių darbo vietų kūrėjų, vaidmenį, joms turi būti suteikta daugiau veiksmingų įrankių.
Turi būti surastas naujas būdas, kaip priartinti ES prie piliečių. Šis būdas turi būti dvipusis kelias. Mes, kaip politikai, esame ne tik lyderiai, bet pirmiausia tarnautojai ir atidūs mūsų piliečių klausytojai.
Magda Kósáné Kovács  
raštu. - (HU) Iš 2004 m. iškeltų tikslų Komisijai nepavyko pasiekti paties svarbiausio, būtent užkirsti kelią abejingumą arba nepasitikėjimui Europos idėja arba bent gerokai tai sumažinti.
Kitų metų programa taip pat neatspindi suvokimo, kad ši Europa skiriasi nuo praeities Europos. 27 ES valstybių narių ekonominis potencialas yra daug didesnis negu 15 ES valstybių narių ir jis užima rimtesnę poziciją pasaulio ekonomikoje. Tuo pačiu metu 27 ES valstybių narių ekonominės ir socialinės problemos skiriasi, vidinįtampa ir baimės taip pat yra kitokios ir didesnės.
Laisvas darbo jėgos ir paslaugų judėjimas iškėlį paviršių didžiulį konfliktą. Tai aiškiai demonstruoja neigiamas prancūzų balsavimas, pasmerkęs Konstitucijos projektą, ir balsavimas Airijoje, kuris apsunkina Lisabonos sutarties likimą, iš dalies dėl įtampos, supančios specialiosios misijos darbuotojus.
2009 m. darbo plane taip pat neminima, kokius planus turi Komisija dėl valstybių narių, norinčių pasinaudoti tolesniais apribojimais po penkerių metų apribojimo, stebėsenos laisvo darbo jėgos judėjimo labui.
Kalbėdamas apie visus šiuos dalykus, deja, turiu pasakyti, kad labiau nei bet kada bauginantis rasizmo ir ksenofobijos egzistavimas Europoje neskatina Komisijos veikti.
Šios problemos yra neišvengiamos ir grįžta kaip bumerangas. Vienintelis klausimas - ar jas spręsime, kol dar galime susidoroti su įtampa, ar kai neapykanta perpildytos neofašistinės grupuotės įsismarkaus Europos miestuose. Tikiuosi, kad pasirinksime pirmąjį variantą.
Marian-Jean Marinescu  
raštu. - (RO) Dėl netikėto tarptautinio konteksto trapumo Europos Sąjunga susiduria su dideliais sunkumais.
Finansų rinkų nestabilumas, svyruojanti kuro kaina, Šaltojo karo šmėkla, didelis energetinio saugumo poreikis, besikaupiantys klimato kaitos padariniai - tai grėsmės, kurias Europos Sąjunga gali įveikti tik pasinaudodama vieningumu ir konsensusu.
Gruzijos krizės ir JAV finansų krizės padariniai bei terorizmo paaštrėjimas turi nubrėžti aiškias veikimo linijas Komisijos teisėkūros ir darbo programoje.
2009 m. - lemiami metai instituciniam stabilumui dėl Lisabonos sutarties, kurios ratifikavimas turi būti pagrindinis prioritetas ateinančiu laikotarpiu. Į programą turi būti įtraukti tie aspektai, nuo kurių priklauso Europos Sąjungos raida ateityje: bendra energetikos politika, bendra užsienio ir saugumo politika, reformuojanti kaimynystės politiką ir stiprinanti įsipareigojimus Vakarų Balkanų šalims, Moldavijai bei Ukrainai, kurioms reikia Europos Sąjungos ir kurių, savo ruožtu, reikia Europos Sąjungai.
2009 m. taip pat ir Europos Parlamento rinkimų metai, o Eurobarometras neatrodo daug žadantis. Komisijos teisėkūros ir darbo programa turi demonstruoti, kad pagrindinis Europos institucijų tikslas - patenkinti Europos piliečių poreikius ir užtikrinti jų gerovę.
