Kaubandus- ja majandussuhted Lääne-Balkani riikidega (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on härra Belderi poolt rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel esitatud raport kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega.
Bastiaan Belder
raportöör. - (NL) Härra juhataja, ma sooviksin kasutada seda võimalust, et tutvustada oma aruannet kaubandus- ja majandussuhete kohta Lääne-Balkani riikidega.
Ma ei alustanud käesolevat raportit mitte ilmaasjata sellega, et kordasin taas kord üle nende riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaated. Euroopa Liit ei saa jätkata käitumismudelit, kus truult korratakse minevikus tehtud lubadusi, nagu näiteks 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel Lääne-Balkani riikidele antud lubadust Euroopa Liiduga ühinemise kohta. Ei, Lääne-Balkani riikidele sobiksid paremini reaalsed meetmed ja nendele kohandatud ühinemismenetlused, kui peaaegu et kohusetruu retoorika.
Te võite ju küsida, miks nende riikide liitumisväljavaated mulle nii südamelähedased on. Esiteks, ma olen täiesti veendunud, et Euroopa Liidul on maksta auvõlg. See tuletab mulle meelde arutelu Srebrenica kohta, mis toimub Euroopa Parlamendis loodetavasti selle nädala kolmapäeva õhtul. See piirkond on pealegi Euroopa jaoks strateegilise tähtusega. Minu raportis sisalduvad konkreetsed ettepanekud on järgmised. Ma pooldan Kesk-Euroopa Vabakaubanduslepingu (CEFTA) täiendavat konsolideerimist. Nimetatud leping on oluline vahend selleks, et suurendada selle ala regionaalset lõimumist, mis on omakorda oluline ettevalmistus juhuks, kui need riigid tahavad lõimuda Euroopa turule ja ühineda Euroopa Liiduga kolmes etapis. Euroopa Liit peaks mobiliseerima ühinemiseelsed rahastamisvahendid laiapõhjalise abi kaudu, et edendada reformimisprotsesse nendes riikides. Ka liikmesriigid saavad siin olulist rolli mängida, pakkudes selleks kohalikele avalikele teenistujatele konkreetset koolitust. See tagab nendele riikidele suurema ametialase pädevuse koostada oma ambitsioonikad projektid, mis vastavad Euroopa Liidu poolse rahastamise tingimustele.
Härra juhataja, kui ma kõnealuse raporti kallal alguses tööle asusin, külastasin esimese asjana Haagis oma riigi majandusministeeriumi, kus kuulsin oma rõõmuks, et Hollandi valitsus oli käivitanud valitsustevahelise lähenemisviisi. Kirjeldasin seda oma raportis kui näidet, mida tasub järgida - ja mitte seepärast, et see on Hollandi lähenemisviis, vaid seetõttu, et see on kohandatud Balkani riikide endi palvele toetada aktiivselt ja sobivalt nende ühinemisprotsessi ja vastab nendele soovidele.
Ma sooviksin ära märkida ühe konkreetse teema oma raportist - nimelt energiakoostöö Lääne-Balkani riikidega, tegemist on minu arvates väga aktuaalse teemaga. Oma strateegilise asukoha tõttu võib see piirkond väga vabalt mängida olulist rolli toornafta ja maagaasi transiidis. Euroopa Liit peaks püüdma vastu võtta energiaalase välispoliitika. Ma kuulun ka väliskomisjoni. Mitmed aastad tagasi võtsime vastu mahuka raporti eesmärgiga võtta energia valdkonnas tarvitusele Euroopa välispoliitika. Ja vaadake nüüd praegust olukorda, mis kinnitab Euroopa Parlamendi poolt komisjonile ja nõukogule esitatud üleskutset. Brüssel ei tohiks kindlasti jätta oma liikmesriike sõna otseses või kaudses mõttes välja külma kätte.
Ma sooviksin lõpetuseks öelda, et endise ajakirjanikuna olen korduvalt Balkani riike külastanud. Selle tulemusel tunnen selle piirkonna vastu suurt empaatiat ja seotust sellega. Käesoleva raporti kirjutamisega seoses olen kasutanud oma sõidukulude eelarvet õppereisideks; neil reisidel olen käinud koos rahvusvahelise kaubanduse komisjoniga ja selle töötaja Roberto Bendiniga ning eelkõige koos minu enda assistendi Dick Jan Diepenbroekiga olen käinud väga kasulikel reisidel Serbias ja Kosovos ning järgmisel nädalal loodan sõita Albaaniasse. Lühidalt - ma võin küll selle aruande täna õhtul lõpetada, kuid töö ei ole veel kaugeltki mitte valmis, ei minu ega ka Euroopa institutsioonide jaoks. Kui me tõesti tahame seda piirkonda Brüsselile lähemale tuua ja tõepoolest näitame seda ka oma pühendumise ja aktiivse toetamisega välja, siis on meil täielik õigus nõuda, et reformiprotsessile ja ühinemisele vastataks pühendumisega ja et seda peaks olema ka näha. Töö kõnealuse raportiga oli minu jaoks tõeline rõõm ning ma loodan, et sellele järgnevad eraldi raportid iga Lääne-Balkani riigi kohta.
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Härra juhataja, kõigepealt lubage mul õnnitleda härra Belderit selle väga hea raporti puhul. Teie raporti valmimisaeg langeb kokku ajaga, mil Lääne-Balkani riigid on Euroopa Liidule aina lähemale liikumas, ning see annab põhjaliku ülevaate küsimustest, mis Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide majandus- ja kaubandussuhetes kaalul on. Lubage mul peatuda mõningatel aspektidel, mida teie raportis esile tõsteti.
Lääne-Balkani riigid on piirkonnana Euroopa Liidu jaoks oluliseks ja väärtuslikuks partneriks. Komisjoni viimases, 2008. aasta märtsi teatises Lääne-Balkani riikide kohta kinnitatakse Euroopa Liidu kindlat pühendumist selle piirkonna Euroopa Liiduga ühinemise väljavaadetele ning kinnitatakse muu hulgas Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu olulisust piirkonna majandusarengu jaoks. Komisjon nõustub raportööriga selles, et võimalus saada ELi liikmeks võib olla piirkonna jätkusuutliku majandusarengu ning rahu ja stabiilsuse tagamise katalüsaatoriks. Komisjon on sama meelt ka selles osas, et Kopenhaageni kriteeriumite individuaalne täitmine on äärmiselt oluline selle piirkonna riikide valmisoleku hindamisel Euroopa Liiduga ühinemiseks. Euroopa Liit on Lääne-Balkani riikide peamine kaubanduspartner. Tugevamad majandussidemed Euroopa Liidu ja antud piirkonna vahel on seetõttu elutähtsad sealsele majanduskasvule tõuke andmisel.
Nagu teie raportis väga õigesti osutatud, on stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi nurgakivideks kaubanduse liberaliseerimine ja lõimumine ning Euroopa Liit on koos Lääne-Balkani riikidega selle eesmärgi poole püüelnud kolmel tasandil.
Esiteks - kahepoolsel tasandil on EL taganud alates 2000. aastast Lääne-Balkani riikidele ühepoolsed kaubandussoodustused, et hõlbustada nende ekspordi juurdepääsu Euroopa Liidu turgudele. Komisjon on stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raames pidanud läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimise üle, et luua tingimused poliitiliste ja majanduslike reformide jaoks ja luua alus Lääne-Balkani riikide lõimimiseks Euroopa Liitu, näiteks ühenduse õigustiku kohandamise kaudu.
Teiseks - piirkondlikul tasandil oli Euroopa Komisjon vahetalitajaks Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingut (CEFTA) käsitlevatel läbirääkimistel ning otsustas anda CEFTA sekretariaadile ja lepingu pooltele rahalist ja tehnilist abi lepingu elluviimisele kaasa aitamiseks. Samas väärtustab Euroopa Komisjon kõrgelt lepingu piirkondlikku vastutuse tasandit ja tunnistab, et CEFTA on esmatähtis piirkonna tugevama majandusliku lõimumise jaoks ning selleks, et valmistada ette pinnast Lääne-Balkani riikide lõplikuks täies mahus osalemiseks Euroopa Liidu ühtsel turul. Lisaks sellele loodi CEFTAga kõik vajalikud struktuurid, et käsitleda kaubandusküsimusi piirkondlikul ja kahepoolsel tasandil. See on piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete soodustamiseks ja tugevdamiseks väga oluline. Euroopa Komisjon jälgib jätkuvalt CEFTA rakendamist ja annab sellest ülevaate oma ühinemis- ja ühinemiseelset protsessi käsitlevas aastaaruandes.
Kolmandaks - mitmepoolsel tasandil on komisjon toetanud kõnealuse piirkonna riikide ühinemist Maailma Kaubandusorganisatsiooniga, kuna see on üleilmastunud majanduses tõhusaks osalemiseks olulisim samm. Euroopa Liit on koondanud kõik olemasolevad poliitikavahendid, et toetada Lääne-Balkani riike nende püüdlustes viia läbi reforme ja piirkondlikku koostööd. Ühinemiseelse abi rahastamisvahend on oluline selleks, et pakkuda lahendust piirkonna pikaajalistele arenguvajadustele. Kogumaht praeguseks finantsraamistikuks ajavahemikus 2007-2013 on 11,5 miljardit eurot. Vähem oluline ei ole aga ka see, et Euroopa Komisjon on alustanud dialoogi kõikide selle piirkonna asjaomaste riikidega, et koostada tegevuskavad viisanõude kaotamiseks.
Öeldu valguses lubage mul kinnitada, et komisjon võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tõhustada kaubandussuhteid ja tuua Lääne-Balkani riikide majandus Euroopa Liidule võimalikult lähedale. Lõpetuseks soovin veel kord õnnitleda raportööri selle hea raporti puhul ja mul on hea meel öelda, et komisjon on selle üldise lähenemisviisiga samal meelel.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Călin Cătălin Chiriţă  
Ma sooviksin väljendada toetust ja tunnustust härra Belderi esitatud raportile, kuna selles soovitatakse võtta konkreetsed majanduslikud meetmed, mille püüdluseks on avardada Lääne-Balkani riikide Euroopa Liiduga ühinemise väljavaateid. Sooviksin juhtida teie tähelepanu kolmele aspektile.
1. Me peame realistlikult tunnistama, et Serbia mängib stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis võtmerolli, samas peab Euroopa Liit jätkuvalt tegema jõupingutusi selle nimel, et võita Serbia rahva usaldust ja kauakestvat sõprust.
2. Tulevikus ei tohiks etnilised separatistlikud suundumused ja ühepoolsed iseseisvusdeklaratsioonid enam sellistel aladel nagu Kosovo, Lõuna-Osseetia, Abhaasia, Transnistria, Põhja-Küpros jne olla enam lubatud. Riikide "territoriaalse terviklikkuse” põhimõte on püha ja seda tuleb tulevikus austada.
3. Samal ajal peame tugevalt toetama Euroopa standardite järgimist seoses nende inimeste õigustega, kes kuuluvad rahvusvähemustesse Lääne-Balkani riikides, sealhulgas rumeenia keelt kõnelevad kogukonnad Valea Timoculuis, Vojvodinas, Istras ja endises Jugoslaavia Makedoonia Vabariigis. Neid õigusi tuleb austada, välistades võimalikud suundumused etnilistele kaalutlustele tuginevaks territoriaalseks autonoomiaks ja püüdlused saavutada kollektiivseid etnilisi õigusi, mille puhul on juba teada nende potentsiaal kutsuda esile konflikte ja käivitada veriseid sõdu.
