Rezultatele Consiliului European (18-19.06.09) - Cele şase luni de activitate a preşedinţiei cehe (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă dezbaterea comună privind următoarele:
raportul Consiliului European şi declaraţia Comisiei privind rezultatele Consiliului European (18-19 iunie 2009)
declaraţia preşedinţiei precedente a Consiliului privind cele şase luni de activitate a preşedinţiei cehe.
Doresc să profit de ocazie pentru a saluta prezenţa prim-ministrului Republicii Cehe, dl Jan Fischer. De asemenea, aş dori să adresez un călduros salut preşedintelui Comisiei Europene, dl José Manuel Barroso.
Avem în faţa noastră declaraţia preşedinţiei precedente a Consiliului privind cele şase luni de activitate a preşedinţiei cehe. Aş dori să vă adresez câteva cuvinte înainte de a începe. Am inaugurat ieri cea de-a şaptea legislatură a Parlamentului European. Mi-aţi încredinţat sarcina, responsabilitatea, marele privilegiu şi onoarea de a prezida Parlamentul European pentru următorii doi ani şi jumătate. Astăzi, în cea de-a doua zi, doresc să vă mulţumesc din nou, la modul cel mai călduros, pentru încrederea pe care mi-aţi acordat-o. Voi face tot posibilul pentru a vă convinge că această decizie a fost cea corectă.
În prima jumătate a anului 2009, preşedinţia a fost deţinută de o altă ţară din cadrul grupului care a aderat la Uniunea Europeană în urmă cu doar cinci ani. Avem, deci, şansa de a deveni din ce în ce mai uniţi şi mai apropiaţi. Suntem conştienţi că această legislatură a fost una dificilă, din cauza crizei şi a problemelor energetice. A existat, de asemenea, o criză în Fâşia Gaza. Totodată au avut loc şi alegerile pentru Parlamentul European. Cu toate acestea, după cum ştiţi, în perioada alegerilor pentru Parlamentul European, comunicarea între preşedinţie, Parlament şi Comisia Europeană este mai redusă. Astăzi dorim să aflăm care este părerea preşedinţiei cehe cu privire la ultimele şase luni şi la ce concluzii şi observaţii a ajuns în legătură cu ceea ce trebuie făcut în viitorul apropiat.
Prin urmare, îl invit pe prim-ministrul Republicii Cehe să ia cuvântul şi să prezinte opinia preşedinţiei cu privire la ultimele şase luni şi la măsurile care trebuie luate în viitorul apropiat.
Jan Fischer
preşedintele în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, este o onoare să vă pot saluta la începutul acestui mandat de cinci ani. Preşedinţia cehă şi-a încheiat mandatul, iar un nou Parlament European îşi începe activitatea. Cu această ocazie doresc să vă felicit pentru alegerea în funcţie şi pentru că alegătorii din ţările dumneavoastră v-au acordat încrederea lor şi v-au desemnat pentru a-i reprezenta în acest important organism european. Îl felicit pe dl Jerzy Buzek pentru alegerea ca Preşedinte al Parlamentului European, precum şi pe vicepreşedinţii aleşi ieri şi vă doresc tuturor mult succes în activitatea importantă pe care o veţi desfăşura şi în punerea în aplicare a ideilor cu care vă începeţi munca în Parlamentul European.
Preşedinţia cehă elaborează un bilanţ al celor şase luni pe perioada cărora a prezidat Consiliul European, în faţa altui Parlament decât cel existent la momentul în care a preluat această funcţie. Desigur, aceasta nu schimbă cu nimic felul în care ne evaluăm propria preşedinţie. Dimpotrivă, consider că este mai degrabă o confirmare a continuităţii politicii europene. În mod similar, ocupându-se de efectele crizei economice globale şi de aspectele legate de energie şi de securitatea energetică, noua preşedinţie suedeză va continua două dintre principalele activităţi abordate de noi. Prima jumătate a acestui an va rămâne în istoria Uniunii Europene ca fiind o perioadă de încercări dificile, determinate de o situaţie complexă pe plan economic şi politic. Am prevăzut o parte dintre aceste încercări, în special criza economică, în prezent complet dezlănţuită, precum şi necesitatea finalizării reformei instituţionale a Uniunii Europene. Alte evenimente, precum conflictul din Fâşia Gaza şi criza privind aprovizionarea cu gaze naturale din Rusia, care a izbucnit chiar în primele ore ale mandatului preşedinţiei cehe, au fost neaşteptate sau complet neprevăzute. Capacitatea noastră de a exercita preşedinţia a fost pusă la încercare, desigur, în urma evenimentelor de pe scena politică internă, când Republica Cehă a învestit un nou guvern la patru luni de la preluarea preşedinţiei. Spre deosebire de multe alte persoane, nu cred că această criză politică din Republica Cehă a afectat în mod grav Uniunea Europeană, însă sunt de acord cu faptul că această cădere a guvernului a fost un eveniment nefericit. Cu toate acestea, cred cu tărie că în toate aceste şase luni ne-am achitat cu brio de responsabilităţile prezidenţiale şi că am reuşit să ne respectăm priorităţile, şi anume activităţile planificate pe agenda UE. De asemenea, consider că am reuşit să facem faţă în permanenţă problemelor neprevăzute, asumându-ne un angajament total. Acest lucru s-a datorat şi faptului că toate echipele de specialişti din Republica Cehă au lucrat cu devotament deplin, loialitate şi profesionalism de înaltă clasă. Toate acestea se datorează şi faptului că preşedinţia cehă s-a bucurat de susţinerea deplină a Comisiei după schimbarea guvernului. Am beneficiat personal de susţinerea preşedintelui Comisiei, José Manuel Barroso, şi, dacă mi se permite o observaţie personală, m-am bucurat de susţinerea puternică din partea mai multor reprezentanţi ai statelor membre. Acest ajutor a însemnat foarte mult la momentul respectiv, atât pentru guvernul ceh, cât şi pentru mine personal.
Aş dori să subliniez că nu mă voi lansa în analize filosofice sau politice. Nu vreau să analizez dimensiunile politice sau importanţa conducerii Uniunii de către un stat membru dintr-o anumită categorie - mare sau mic, membru vechi sau nou -, nici să discut argumentele pro şi contra existenţei unui guvern politic sau birocratic în statul care deţine preşedinţia. Îi voi lăsa pe alţii să se ocupe de această problemă şi voi spune doar că o analiză decentă şi obiectivă necesită o anumită distanţă şi renunţarea la emoţii şi interese pe termen scurt. De acum înainte voi evita cuvintele mari şi exprimările pătimaşe. Prefer să mă concentrez pe fapte reale, susţinute de statistici dacă este cazul - întrucât statistica este profesia mea de o viaţă şi poate chiar marea mea pasiune - sau să mă axez pe activităţile pe care Tomáš Garrigue Masaryk, primul preşedinte al Republicii Cehoslovace, le considera mărunte sarcini cotidiene. După cum ştiţi, Republica Cehă şi-a exprimat priorităţile prezidenţiale sub forma celor "trei E”: economie, politica energetică şi rolul Europei în lume. Cred că circumstanţele au demonstrat că aceste domenii erau unele de mare interes, a căror valabilitate nu se reduce doar la prima jumătate a anului 2009. Aceste domenii vor avea nevoie şi în viitor de eforturile noastre, pentru ca Uniunea să se poată dezvolta chiar şi în perioade de instabilitate şi pentru a-şi putea ajuta cetăţenii, aceasta fiind principala raţiune a existenţei sale. Aceste priorităţi pun la încercare ideea de integrare şi demonstrează în practică loialitatea noastră faţă de valorile în spiritul cărora s-a născut Uniunea Europeană şi care definesc Europa ca un spaţiu comun de libertate, securitate şi prosperitate. Am ales motoul "o Europă fără bariere”, pentru a reprezenta acest efort în mod simbolic. Criza economică ne-a testat loialitatea faţă de ideea integrării depline, iar motoul preşedinţiei cehe a căpătat un sens mult mai urgent. Rezultatele numeroaselor discuţii purtate în ultima jumătate de an şi concluziile reuniunilor Consiliului European arată că toate cele douăzeci şi şapte de state membre au făcut faţă cu succes acestui test. Sub conducerea preşedinţiei cehe, am făcut front comun împotriva protecţionismului şi am adoptat o abordare comună şi coordonată a efectelor crizei, atât în context european, cât şi pe plan internaţional.
De asemenea, am reuşit să ducem la bun sfârşit o activitate pe care mulţi ne considerau incapabili să o realizăm: problema reformei instituţionale. Totodată, ambele camere ale parlamentului din Republica Cehă au ratificat Tratatul de la Lisabona. Acest lucru a reprezentat o expresie clară şi convingătoare a voinţei politice şi a deschis posibilitatea unei soluţii credibile la problema garanţiilor irlandeze. Consider cu tărie că, în baza garanţiilor convenite la reuniunea Consiliului European din iunie, există şanse mari ca şi Irlanda să finalizeze procesul de ratificare a Tratatului, astfel încât acesta să poată intra în vigoare până la finalul anului 2009. Preşedinţia cehă s-a ocupat cu seriozitate şi de o activitate legată de alegerea noului Parlament European, respectiv iniţierea procesului de desemnare a unei Comisii pentru următoarea legislatură 2009-2014. La reuniunea Consiliului European din iunie s-a ajuns la un consens politic clar asupra candidatului la funcţia de preşedinte al următoarei Comisii, în persoana lui José Manuel Barroso. Competenţa preşedinţiei cehe şi a actualei preşedinţii suedeze de a purta discuţii cu Parlamentul European creează premisele necesare pentru menţinerea continuităţii instituţionale. În concluzie, preşedinţia cehă a reuşit să obţină o serie de rezultate concrete sau progrese vizibile în toate cele trei domenii prioritare. În domeniul legislativ, negocierile asupra celor peste 80 de măsuri concrete s-au încheiat cu succes, în principal graţie colaborării strânse cu statele membre şi instituţiile UE, în special cu Parlamentul European. În domeniul non-legislativ s-au înregistrat o serie de succese remarcabile, precum gestionarea situaţiei politice externe şi a crizelor energetice de la începutul anului, respingerea tendinţelor protecţioniste, măsurile decisive în sprijinul economiei europene, măsurile în direcţia diversificării aprovizionării cu energie şi a protecţiei mediului şi rezultatele negocierilor cu principalii parteneri din Uniunea Europeană.
În ceea ce priveşte priorităţile individuale, cea mai importantă activitate din domeniul economic a constat în combaterea efectelor crizei globale şi continuarea punerii în aplicare a planului european de redresare economică, acesta fiind unul dintre principalele instrumente de restabilire a prosperităţii economice. Ne-am îndeplinit sarcinile şi în ceea ce priveşte măsurile adoptate în vederea stabilizării sectorului bancar. Măsurile pe care le-am adoptat sunt eficiente. Prin garanţii şi recapitalizare, statele membre au acordat băncilor un sprijin potenţial care se ridică la peste 30% din PIB-ul Uniunii Europene. Compromisul atins cu privire la pachetul de 5 miliarde de euro pentru proiecte în domeniul energiei şi al internetului de bandă largă şi măsurile de verificare a eficienţei politicii agricole comune a primit un mesaj pozitiv în cadrul reuniunii Consiliului European din primăvară. Acordul asupra contribuţiei statelor membre UE la împrumutul de 75 de miliarde de euro pentru creşterea resurselor Fondului Monetar Internaţional a fost deosebit de important din punctul de vedere al abordării crizei economice globale. Sub preşedinţia cehă, Uniunea Europeană, susţinută ferm de Comisie, şi-a adus aportul major la pregătirile excelente şi desfăşurarea cu succes a reuniunii la nivel înalt G20 de la Londra, în urma căreia s-a ajuns la un acord cu privire la sporirea resurselor FMI şi s-a stabilit cuantumul resurselor antrenate prin intermediul altor instituţii internaţionale, în vederea combaterii efectelor recesiunii economice globale. De asemenea, UE s-a bucurat de o poziţie puternică la reuniunea la nivel înalt, graţie concluziilor comune adoptate la reuniunea Consiliului European din primăvară. Astfel, aceasta şi-a confirmat ambiţia de a deveni un actor puternic pe scena mondială. După cum am afirmat mai devreme, toate măsurile care vizează combaterea crizei pe perioada preşedinţiei cehe trebuie analizate prin prisma respingerii comune şi inechivoce a protecţionismului.
În domeniul măsurilor legislative, preşedinţia cehă a reuşit să ajungă la un consens în cadrul planului de redresare în ceea ce priveşte posibilitatea de aplicare a unor cote reduse de TVA pentru serviciile prestate la nivel local, cu utilizare intensivă a forţei de muncă. Acest acord contribuie în mod semnificativ la păstrarea locurilor de muncă în sectoarele cele mai vulnerabile ale economiei şi ar trebui să ajute în special întreprinderile mici şi mijlocii. Modificările în reglementarea şi supravegherea pieţelor financiare reprezintă una dintre măsurile de combatere a crizei financiare şi economice actuale. În timpul preşedinţiei cehe, s-au realizat progrese majore în ceea ce priveşte restabilirea încrederii. Am purtat negocieri asupra tuturor propunerilor legislative principale pe care preşedinţia şi le-a stabilit drept obiective. Printre cele mai importante propuneri de acest gen se numără Directiva Solvabilitate II privind sectorul de asigurări, regulamentele privind agenţiile de rating şi altele. În cadrul dezbaterii incitante privind reglementarea şi supravegherea pieţelor financiare, s-a ajuns la un acord asupra elementelor de bază ale reformei, care trebuie să asigure stabilitate la nivelul statelor membre şi la nivelul instituţiilor financiare individuale şi al normelor acestora. Reuniunea Consiliului European din iunie a confirmat direcţia abordată de Comisie. Sprijinul acordat planurilor Comisiei trebuie să conducă la elaborarea de propuneri legislative concrete şi la aprobarea acestora în toamna acestui an.
Politica energetică, cea de-a doua prioritate a preşedinţiei cehe, a fost pusă la mari încercări chiar din primele zile ale mandatului. În acelaşi timp, am constatat că nu întotdeauna este recomandabilă abordarea crizelor energetice în mod ad-hoc, pentru că la un interval de aproximativ şase luni izbucneşte o nouă criză. Trebuie să adoptăm mai degrabă măsuri sistematice, pentru ca UE să poată fi sigură şi optimistă în ceea ce priveşte aprovizionarea cu energie. Preşedinţia cehă a luat măsuri pentru sporirea securităţii energetice, axându-se pe activităţi care vor diversifica sursele de energie şi rutele de aprovizionare prin aşa-numitul coridor sudic. Susţinerea eficienţei energetice, inclusă în regulamentele revizuite privind Fondul European de Dezvoltare Regională, contribuie, de asemenea, în mod semnificativ la securitatea energetică. Se vor putea efectua investiţii financiare, pentru o eficienţă energetică sporită şi pentru utilizarea surselor regenerabile de energie în clădirile rezidenţiale. Acest lucru constituie un punct de legătură cu preşedinţia suedeză, eficienţa energetică fiind una dintre priorităţile sale cheie. Continuitatea necesară pentru activitatea întregii Uniuni este din nou evidentă. În cele din urmăm dar nu în ultimul rând, reuniunile Consiliului European din martie şi iunie au confirmat pe deplin că nu ar fi înţelept să ne abandonăm obiectivele ambiţioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră sau de finanţare a măsurilor de combatere şi adaptare în statele în curs de dezvoltare. În acelaşi timp, am stabilit priorităţi şi obiective clare, care trebuie îndeplinite înaintea conferinţei ONU privind schimbările climatice, care va avea loc în luna decembrie la Copenhaga, pentru ca UE să-şi păstreze poziţia de lider în domeniul schimbărilor climatice.
Cea de-a treia prioritate sau cel de-al treilea "E” al preşedinţiei cehe a reprezentat-o poziţia UE la nivel mondial, iar evenimentele au demonstrat în mod evident cât de important este ca UE să dezvolte şi să urmărească o politică externă comună. În timpul preşedinţiei cehe această teorie s-a confirmat pe deplin. UE a reuşit să rezolve criza gazelor prin unitatea sa, iar cea de-a doua criză de la începutul anului, criza din Fâşia Gaza, a arătat încă o dată că dacă Uniunea doreşte într-adevăr să devină un actor important la nivel global, aceasta trebuie să înveţe să se exprime cu o singură voce. Ambele crize au avut loc în timpul unei singure preşedinţii, ceea ce arată că nu contează atât de mult cine conduce de fapt UE, ci mai degrabă unitatea celor douăzeci şi şapte de state membre. Preşedinţia cehă a reuşit să lanseze proiectul Parteneriatului estic, care reprezintă o continuare a politicii de vecinătate, de această dată înspre est. Principala prioritate externă a preşedinţiei cehe a fost continuarea procesului de extindere a UE. Aceasta a implicat, în principal, o perspectivă europeană pentru statele din regiunea Balcanilor occidentali. Din cauza situaţiei din regiune, preşedinţia avea un spaţiu de manevră limitat. Cu toate acestea, în pofida suspendării negocierilor de aderare cu Croaţia, s-au înregistrat progrese în ceea ce priveşte procesul de liberalizare a vizelor. Am prezentat un scurt sumar factual al priorităţilor preşedinţiei cehe şi al modului în care acestea au fost îndeplinite. Desigur, vă pot furniza informaţii mai detaliate şi vă stau la dispoziţie pentru întrebările şi comentariile dumneavoastră.
José Manuel Barroso
preşedinte al Comisiei. - (FR) Domnule Preşedinte, domnule prim-ministru, doamnelor şi domnilor, prima sesiune plenară a unui Parlament European nou ales constituie un moment politic unic. Astăzi se deschide o legislatură care va influenţa vieţile sutelor de milioane de cetăţeni europeni şi soarta unui întreg continent.
Doresc să felicit toţi deputaţii europeni care tocmai au fost aleşi. Prezenţa dumneavoastră în acest Parlament este rezultatul celei mai mari manifestări de democraţie transnaţională care a existat vreodată la nivel mondial. Vă doresc succes în mandatul dumneavoastră.
Provocările cu care se confruntă Europa şi cele care o aşteaptă în următorii ani sunt enorme. În primul rând, este vorba despre criza economică şi financiară, care ne impune continuarea acţiunilor sistematice coordonate pe care le-am întreprins deja. Este vorba şi despre costul social al acestei crize, care reprezintă principala noastră prioritate. Apoi, este vorba despre combaterea schimbărilor climatice şi despre tranziţia către o economie ecologică şi durabilă, care arată direcţia politică pe care trebuie să o urmăm.
Toate aceste provocări au făcut onoare preşedinţiei cehe care tocmai s-a încheiat. Doresc să îl felicit pe dl prim-ministru Fischer şi pe predecesorul domniei sale, Mirek Topolánek, pentru rezultatele obţinute într-o etapă extrem de dificilă. Le mulţumesc dumnealor şi întregii echipe pentru cooperarea excelentă, în pofida dificultăţilor politice interne.
Doresc, totodată, să evidenţiez semnificaţia politică a preşedinţiei cehe. Pentru prima dată, proiectul european de libertate şi solidaritate s-a aflat în mâinile unui stat care, în urmă cu doar câţiva ani, era membru al Pactului de la Varşovia. Acesta este un aspect foarte important, care arată progresele înregistrate la nivel european.
Pe parcursul preşedinţiei cehe am reuşit să obţinem o serie de rezultate impresionante în practică: s-au adoptat 54 de texte prin procedura de codecizie. Doresc să menţionez, în special, acordul asupra unui număr mare de măsuri privind reglementarea pieţelor financiare şi cele 5 miliarde de euro în contextul planului european de redresare. Ştiţi cu toţii foarte bine cât de multe eforturi au depus Comisia şi Parlamentul pentru a ajunge la acest rezultat. De asemenea, doresc să menţionez revizuirea Fondului de ajustare la globalizare. Salut dezvoltarea pieţei interne a energiei şi a pieţei interne a transporturilor.
Comisia a elaborat propuneri ambiţioase în toate aceste domenii, iar acestea au fost susţinute de Parlament. Salut sprijinul unanim acordat foii de parcurs propuse de Comisie privind supravegherea pieţelor financiare, la ultima reuniune a Consiliului European. Avem acum un consens ambiţios, la care nimeni nu ar fi putut spera acum câteva luni, când am desemnat un grup de experţi de primă clasă, sub conducerea domnului de Larosière. Acesta ne va oferi posibilitatea de a fi deschizători de drumuri în problema reformei sistemului financiar internaţional. În plus, în spiritul acestor evenimente am participat la reuniunea la nivel înalt G20 de la Londra, contribuind la luarea unor decizii foarte importante.
Pe lângă activitatea sa legislativă, preşedinţia cehă s-a confruntat cu provocări de natură politică, unele dintre acestea fiind extrem de sensibile şi de serioase. A trebuit să gestionăm criza gazelor dintre Ucraina şi Rusia, care a evidenţiat încă o dată necesitatea ca Europa să-şi consolideze securitatea energetică. În ultimele şase luni am înregistrat mari progrese, de exemplu prin dezvoltarea planului de interconectare baltică.
Alaltăieri am asistat la ceremonia de semnare a proiectului Nabucco între Turcia şi patru state membre UE - Austria, Ungaria, Bulgaria şi România - în prezenţa multor ţări de la care sperăm să importăm gaze naturale în viitor. Acest proiect este unul cu adevărat european şi mă bucur că Comisia a putut contribui la mijlocirea acestuia, întrucât acest rol a fost recunoscut ca fiind esenţial pentru toţi participanţii.
preşedinte al Comisiei - Domnule Preşedinte, pe parcursul mandatului preşedinţiei cehe s-au înregistrat progrese foarte importante în ceea ce priveşte Tratatul de la Lisabona. Ultima reuniune a Consiliului European a stabilit garanţiile necesare care asigură pe deplin guvernul irlandez că preocupările exprimate de poporul acestei ţări au fost rezolvate în mod satisfăcător şi permit convocarea unui al doilea referendum. Să nu uităm că, tot în timpul preşedinţiei cehe, senatul ceh a finalizat ratificarea parlamentară, ridicând la 26 numărul statelor membre care au încheiat procesul de aprobare parlamentară.
Preşedinţia cehă a predat acum ştafeta preşedinţiei suedeze, însă provocările cu care se confruntă Europa nu au dispărut şi depăşesc cu mult atribuţiile unei singure preşedinţii.
Proiectul european a fost mereu unul pe termen lung. Evoluăm când lucrăm în echipă. În cadrul unei echipe, prezenţa fiecărui membru este esenţială pentru a avea succes: Consiliul, Comisia şi Parlamentul joacă fiecare un rol important în îndeplinirea ambiţiilor europene comune, în serviciul cetăţenilor europeni.
Europa pe care trebuie să o construim în continuare împreună este o Europă puternică, deschisă, o Europă a solidarităţii. Este o Europă care oferă şanse maxime cetăţenilor săi; o Europă care îşi dezvoltă dimensiunea continentală şi care valorifică pe deplin potenţialul pieţei sale interne, atât de important pentru consumatori şi pentru întreprinderile mici şi mijlocii; o Europă a cunoştinţelor şi inovaţiilor; o Europă care respectă mediul înconjurător şi îşi asigură securitatea energetică; o Europă care apelează la alţi actori globali, în spiritul parteneriatului, pentru a aborda împreună provocările comune.
În acest moment de criză globală avem nevoie mai mult ca oricând de o Europă puternică - iar o Europă puternică înseamnă o Europă unită, gata să îşi construiască şi să îşi dirijeze propriul destin. Solicit colaborarea Parlamentului, a Consiliului şi a Comisiei, pentru a demonstra că aşteptările cetăţenilor europeni se află în siguranţă în mâinile noastre, că dorinţa de libertate, justiţie şi solidaritate ale acestora nu vor fi ignorate.
(Aplauze)
Ádám Kósa
în numele Grupului PPE. - (HU) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, sunt foarte emoţionat pentru că mă aflu aici în Parlamentul European şi sunt prima persoană surdă care vi se adresează în limba maghiară prin intermediul limbajului semnelor. Nu vorbesc doar în numele meu şi al comunităţii surzilor, ci în numele tuturor persoanelor cu deficienţe. Încep să simt că aparţin unei comunităţi europene în care chiar şi minorităţile pot avea succes. Îl voi oferi drept exemplu pe Robert Schuman, originar din regiunea Alsacia-Lorena, care acum 50 de ani a devenit părintele fondator al UE. Spre finalul mandatului preşedinţiei cehe care se încheie, au avut loc o serie de evenimente nefericite pe care aş dori să le aduc în atenţia viitoarei preşedinţii suedeze a Uniunii. În urmă cu două săptămâni parlamentul slovac a adoptat un regulament care va limita în mod grav drepturile minorităţilor din ţara respectivă de a se adresa în limba lor maternă. În calitate de utilizator al limbajului semnelor, consider că este obligaţia mea să militez pentru drepturile cetăţenilor europeni de a-şi folosi limba maternă şi pentru recunoaşterea importanţei acestui drept. Acesta este motivul pentru care voi lucra aici, în Parlamentul European. Doresc, însă, să transmit un mesaj fiecărui cetăţean european. Doresc o Europă în care tuturor să li se garanteze dreptul de a-şi trăi viaţa pe deplin şi de a-şi valorifica potenţialul. Doresc o Europă în care persoanele surde, ca mine, sau orice persoană care suferă de o deficienţă să se bucure de şanse egale. Doresc să îi mulţumesc în special lui Joseph Daul, preşedinte al Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) pentru că mi-a oferit şansa de a mă adresa dumneavoastră în această zi deosebită. Acest lucru arată că Europa preţuieşte într-adevăr diversitatea, toleranţa şi egalitatea de şanse.
Libor Rouček
în numele Grupului S&D. - (CS) Domnule prim-ministru Fischer, dle Barroso, preşedinte al Comisiei, doamnelor şi domnilor, în luna ianuarie am avertizat această onorată adunare că preşedinţia cehă nu va fi una uşoară şi că probabil va fi marcată de o situaţie de instabilitate majoră. Temerile mele se datorau instabilităţii din cadrul coaliţiei guvernamentale cehe, dezacordurilor dintre guvern şi opoziţie şi disputelor dintre guvern şi preşedinte. Doresc să menţionez pe scurt faptul că discursul ţinut de preşedintele ceh Václav Klaus în faţa acestei onorate adunări a confirmat, din păcate, temerile mele privind instabilitatea, dovedind că preşedinţia va fi într-adevăr marcată de instabilitate şi nu doar prin căderea guvernului. În pofida acestei situaţii, unele demersuri s-au încheiat cu succes, altele mai puţin, pe parcursul celor şase luni. Ca aspecte pozitive, aş dori să menţionez politica energetică amintită anterior. Cred că Republica Cehă a rezolvat în mod satisfăcător criza gazelor din luna ianuarie a acestui an. Semnarea acordului Nabucco, menţionat aici de dl Barroso, a fost de asemenea rezultatul activităţii întreprinse de preşedinţia cehă. Din păcate, modul de soluţionare a crizei economice nu s-a ridicat la aşteptările Europei şi ale Parlamentului European. Să ne amintim de prim-ministrul ceh Topolánek şi de discursul în care acesta l-a trimis la plimbare pe preşedintele american Obama, împreună cu politica sa economică.
În pofida acestei situaţii, doresc, în concluzie, să-i mulţumesc domnului prim-ministru Fischer, pentru că a salvat preşedinţia cehă. Reuniunea la nivel înalt din luna iunie a demonstrat acest lucru, întrucât întreaga agendă a acesteia a fost pusă în aplicare cu succes. Doresc, de asemenea, să le mulţumesc sutelor de funcţionari cehi, nu doar celor de la Bruxelles, ci tuturor funcţionarilor din ministerele cehe. Din punctul meu de vedere, aceştia au lucrat corect şi cu profesionalism şi nu pot fi traşi la răspundere pentru evenimentele de pe scena politică cehă.
Alexander Graf Lambsdorff
Domnule Preşedinte, permiteţi-mi, în primul rând, să vă felicit pentru numirea în funcţie. Vă doresc numai succese în următorii doi ani şi jumătate. Chiar am putut înţelege, fără a folosi căştile, ultima dumneavoastră solicitare, aceea de a ne încadra în timpul acordat.
Domnule prim-ministru, predecesorul dumneavoastră nu a avut un început uşor sau pozitiv. Accentul a fost corect plasat pe energie, economie şi relaţiile externe, însă, după cum se întâmplă deseori în viaţă, evenimentele reale nu sunt întotdeauna cele la care ne aşteptăm. În conflictul din Fâşia Gaza, preşedinţia cehă s-a grăbit, fără să fi stabilit mai întâi o abordare europeană comună. În cadrul disputei gazelor dintre Rusia şi Ucraina, milioane de persoane îngheţau înainte ca guvernul dumneavoastră să ia atitudine şi să acţioneze ca intermediar, cu rezultate foarte bune.
În pofida criticilor, aţi înregistrat succese şi în alte domenii. Faptul că Uniunea Europeană nu a comis greşeala de a aluneca pe panta protecţionismului, cum s-a întâmplat în anii 1930, reprezintă o ultimă realizare importantă a preşedinţiei cehe. Acesta era şi este în continuare un pericol real. În acest sens, preşedinţia a abordat o direcţie clară, susţinută în special de comisarul pentru concurenţă. Multe persoane doresc să utilizeze criza pentru a promova un nou tip de naţionalism economic. Această situaţie ar fi catastrofală. Pentru liberali şi democraţi, concurenţa liberă şi loială prevăzută în tratate reprezintă calea spre creştere şi prosperitate.
Cu toate acestea, când cetăţenii noştri vor accepta concurenţa liberă, ei doresc şi trebuie să fie siguri că regulile vor fi aceleaşi pentru toată lumea. Evenimente precum perturbarea concurenţei, prescrierea ipotecilor, favorizarea companiilor de stat nu vor avea ca efect încetarea crizei, ci ne vor conduce pe un drum greşit. În timpul preşedinţiei sale, Republica Cehă, în calitate de nou stat membru, a trebuit să atenţioneze multe dintre vechile statele membre, situaţie din păcate necesară, pentru a evita erodarea pieţei interne şi pentru a asigura respectarea normelor.
Guvernul ceh s-a dovedit neajutorat în faţa hărţuirii constante exercitate de preşedintele Klaus şi a votului de neîncredere. Căderea sa în mijlocul mandatului prezidenţial a fost una fără precedent. Întreaga Europă a primit vestea uluită. Clasa politică din Cehia a făcut un deserviciu atât propriei ţări, cât şi întregii Europe.
Domnule prim-ministru, aţi demonstrat că în politică, la fel ca şi în fotbal, un meci se poate termina la scor egal dacă nu se efectuează înlocuiri până în perioada de prelungiri. La reuniunea Consiliului European din iunie s-au luat măsuri pentru revizuirea sistemelor de supraveghere a pieţei financiare. Acum Comisia are obligaţia de a duce mai departe această iniţiativă, cu hotărâre. Aţi negociat garanţiile pentru Irlanda, astfel încât referendumul din 2 octombrie să se încheie cu succes. Statele membre au convenit, în mod oficial, asupra unui candidat pentru funcţia de preşedinte al Comisiei şi, astfel, au îndeplinit o importantă cerinţă a grupului nostru.
Domnule prim-ministru, personal aţi avut o activitate de succes şi v-aţi bucurat de mult respect. Cu toate acestea, probabil că prima preşedinţie cehă nu va apărea în cărţile de istorie, aşa cum sperasem cu toţii. Nu vom uita însă motoul dumneavoastră: "o Europă fără frontiere”.
Rebecca Harms
în numele Grupului Verts/ALE. - (DE) Domnule Preşedinte, domnule prim-ministru, domnule preşedinte al Comisiei, nu este uşor să evaluăm progresele care ar fi trebuit înregistrate în timpul preşedinţiei cehe. Am încercat din greu să efectuez această evaluare în numele grupului meu. Ne-ar fi plăcut să vedem că preşedinţia cehă face faţă provocărilor, însă acest lucru nu s-a întâmplat.
În ceea ce priveşte criza financiară, când ne vom reuni aici în luna septembrie, după vacanţa de vară, se va împlini un an de când discutăm despre necesitatea unei noi reglementări a pieţelor financiare, însă nu vom fi făcut progrese în această privinţă. S-au făcut multe declaraţii al căror scop era acela de a consolida încrederea cetăţenilor, însă nu se fac prea multe lucruri reale.
În ceea ce priveşte criza economică, consider că este aproape jenant să menţionăm atât de frecvent planul european de redresare. Acesta este un simplu program care ne permite să vorbim despre planificarea redresării la nivel european, însă care nu are nicio bază reală. Este vorba despre o sumă de doar 5 miliarde de euro şi, chiar şi aşa, există dispute meschine în legătură cu modul de utilizare a acestor fonduri. Nu cred că acesta este un lucru de care ar trebui să fim mândri. Nu am acordat nicio importanţă reală unui program la care am lucrat din greu, respectiv un program coerent pentru eficienţă energetică la nivel european, care ar proteja milioane de locuri de muncă.
Voi discuta acum despre criza climatică şi cred că nu mai este nevoie să le cer politicienilor ecologişti să evalueze politica în acest domeniu. După ultima conferinţă de la Bonn, Ivo de Boer, principala autoritate a ONU în domeniul schimbărilor climatice, şi Ban Ki-moon ne-au convins că toate statele lumii care au susţinut că vor juca un rol primordial în această politică globală de combatere a crizei climatice nu au luat măsurile care erau cu adevărat necesare. Dacă abordăm politica energetică europeană ca măsură a ceea ce dorim cu adevărat să facem, ca europeni, nu cred că putem considera într-adevăr că strategia competitivă constantă folosită în mod atât de clar în proiectele North Stream şi Nabucco reprezintă punctul de plecare pentru o politică energetică europeană comună, orientată către viitor.
De ce? Care sunt motivele? Domnule Fischer, nu cred că dumneavoastră sunteţi cel care trebuie criticat. Ţara pe care preşedintele grupului meu, dl Cohn-Bendit, a vizitat-o purtând în rucsac drapelul european, pentru a-l înmâna preşedintelui, era în realitate o ţară slabă. Domnule Barroso, din păcate, se vorbeşte frecvent despre puterea dumneavoastră, însă unde s-a aflat această putere în perioadele de slăbiciune ale preşedinţiei Consiliului? Nu am văzut nicio manifestare în acest sens.
(Aplauze)
Jan Zahradil
în numele Grupului ECR. - (CS) Domnule prim-ministru, domnule preşedinte al Comisiei, pentru mine este o mare onoare să pot lua cuvântul astăzi, ca prim purtător de cuvânt din partea numeroaselor noi grupări ale conservatorilor şi reformiştilor europeni şi ca deputat ceh, vorbind despre preşedinţia cehă. Voi vorbi, însă, în calitate de deputat european, nu doar dintr-o perspectivă naţională limitată. În acelaşi timp, voi vorbi ca reprezentant al grupului meu şi, prin urmare, voi lua în considerare priorităţile politice ale acestuia. Am avut şansa de a lua cuvântul în cadrul sesiunii plenare din luna ianuarie, când prim-ministrul ceh Topolánek a prezentat aici priorităţile preşedinţiei cehe şi iau din nou cuvântul astăzi, când prim-ministrul ceh Fischer prezintă raportul privind realizările Republicii Cehe. Nu menţionez aceste lucruri din întâmplare. Doresc să atrag atenţia asupra faptului că guvernul ceh a reuşit să menţină continuitatea politică şi organizatorică a preşedinţiei, în pofida căderii guvernului, eveniment determinat exclusiv de factori politici interni. Doresc să aplaud tonul discursului domnului prim-ministru, pentru că a avut acelaşi ton ca şi preşedinţia cehă: la obiect şi orientat către rezultate. Din punctul meu de vedere, unele critici s-au bazat pe sentimentele subiective ale anumitor reprezentanţi europeni sau pe cifre din mass-media, au părut desprinse din campanii politice private adresate publicului naţional şi nu au contribuit cu nimic la mult-dorita coeziune europeană.
Voi discuta acum cele trei priorităţi ale preşedinţiei cehe. În ceea ce priveşte economia, doresc să subliniez din nou faptul că Republica Cehă a reuşit să elimine un val fatal de măsuri naţionale protecţioniste, care ar fi subminat grav valorile fundamentale ale integrării europene şi mai ales principiile pieţei unice. În ceea ce priveşte politica energetică, problema asigurării şi menţinerii aprovizionării în sectorul energetic s-a dovedit a fi un subiect bine ales. În primele zile ale preşedinţiei cehe s-a combătut cu succes o criză iminentă a aprovizionării cu gaze. Nu trebuie să uităm că un progres real în această privinţă necesită măsuri strategice pe termen lung, inclusiv diversificarea aprovizionării şi liberalizarea pieţei interne a energiei. Din perspectiva simbolică a celuilalt obiectiv al relaţiilor externe ale UE, doresc să atrag atenţia asupra reuniunilor la nivel înalt cu actori globali majori, cu alte cuvinte asupra reuniunii la nivel înalt UE-SUA, care a reafirmat importanţa fundamentală a relaţiilor transatlantice, precum şi asupra reuniunii la nivel înalt UE-Rusia şi a reuniunii la nivel înalt UE-China. Doresc, de asemenea, să subliniez importanţa iniţiativei Parteneriatului estic şi a punerii în aplicare a acesteia. În concluzie, consider că preşedinţia cehă a dovedit, în ansamblu, că aşa-zisele noi state membre, de mărime mijlocie, pot îndeplini acest rol în mod onorabil şi la standarde ridicate.
Miloslav Ransdorf
în numele Grupului GUE/NGL. - (CS) Aş dori să afirm că preşedinţia cehă a fost salvată de guvernul domnului Fischer şi de dl Fischer însuşi. Doresc să subliniez faptul că preşedinţia a coincis cu cea de-a douăzecea aniversare a schimbărilor politice caracterizate în presă drept o eliberare, însă şi cu douăzeci de ani de promisiuni neîndeplinite, pentru că nivelul competenţelor în administraţia publică a scăzut drastic în Republica Cehă. Doresc să spun că, din acest punct de vedere, guvernul domnului Fischer a fost o surpriză plăcută. Dumnealui este un prim-ministru şi un om care refuză să mintă. Numele său mi-a atras atenţia pentru prima oară atunci când a luat atitudine împotriva falsificării datelor statistice în Republica Cehă. Este un om care evită frazele pompoase pe care le-am auzit aici pe parcursul mai multor preşedinţii, un om care acţionează cu hotărâre. Din punctul meu de vedere, este foarte bine că un asemenea om a ajuns în final la conducerea preşedinţiei cehe. Astăzi sărbătorim 500 de ani de la naşterea lui Calvin, la 10 iulie 1509, în Franţa şi, cu această ocazie, doresc să spun că singurul lucru care ne va salva cu adevărat în această situaţie dificilă, cu două crize... (Preşedinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Doamnă preşedintă, preşedinţia cehă a urmat un model deprimant de familiar: continuitatea, monotonia, obsesia permanentă a schimbărilor climatice şi ambiţia constantă de a avea legislaţie nouă. Aţi spus că în această legislatură prezidenţială s-a acţionat în 18 noi domenii şi se pare că vă mândriţi cu acest lucru. Consider că este momentul să facem câţiva paşi înapoi şi să spunem că Uniunea Europeană reprezintă un model suprareglementat, care nu ne este foarte util într-o perioadă de recesiune.
Şi, totuşi, se menţine situaţia actuală. Aţi susţinut ideea de a-l impune pe dl Barroso fără desfăşurarea unui concurs corespunzător, însă cel mai mult mă interesează Tratatul de la Lisabona. Aţi ratificat Tratatul prin propriile parlamente naţionale, fără a oferi publicului şansa de a-şi exprima opinia printr-un referendum. Mă interesează foarte mult problema Irlandei. Aţi spus că doriţi să existe o politică credibilă pentru Irlanda la cel de-al doilea referendum, motiv pentru care aţi furnizat aceste garanţii: garanţii privind dreptul la viaţă, la impozitare, la securitate şi apărare.
Acest document nu are, însă, putere de lege. Nu valorează nici măcar cât hârtia pe care a fost scris. Sunteţi autorul unei încercări dezonorante de a păcăli poporul irlandez să voteze în favoarea acestui Tratat de la Lisabona la referendumul care urmează să aibă loc. Desigur, dl Barroso v-a susţinut în această privinţă, Dumnealui nu respectă niciodată rezultatele referendumurilor democratice, indiferent dacă acestea au loc în Franţa, Olanda sau Irlanda. Spune că trebuie să le ignorăm şi să mergem mai departe. Este vorba doar despre putere. Este vorba doar despre persoana dumnealui şi despre consolidarea puterii instituţiilor UE în detrimentul statelor membre. Sper că la 2 octombrie, la cel de-al doilea referendum, poporul irlandez vă va spune tuturor unde puteţi să vă duceţi. Este posibil ca acest lucru să se întâmple cu adevărat.
(Reacţii diferite)
Nu doresc, totuşi, să fiu răuvoitor, pentru că, în timpul preşedinţiei cehe, a existat un moment minunat, strălucitor, înălţător, un moment în care toţi cei care credem cu adevărat în statele naţionale, în democraţie, în statul de drept am putut veni în această sală şi ne-am putut simţi, pentru prima dată din punctul meu de vedere, mândri că facem parte din acest Parlament European. Desigur, mă refer la vizita lui Václav Klaus. Acel discurs a fost unul deosebit: s-a prezentat în faţa acestui Parlament, a spus câteva adevăruri din ţară şi a arătat că parlamentarii şi liderii europeni nu ascultă popoarele Europei - moment în care 200 dintre dumneavoastră s-au ridicat şi au părăsit sala. Deci, cel puţin pentru Václav Klaus, vă mulţumim foarte mult pentru ultimele şase luni.
(Aplauze)
José Manuel Barroso
preşedintele Comisiei. - Doamnă preşedintă, doresc doar să adresez o întrebare. Nu critic pe nimeni, însă avem voie să afişăm drapele în Parlament?
(Murmur. Dl Farage a ridicat drapelul Uniunii.)
Pentru că, dacă este voie, doresc să ridic drapelul european, dacă mi se permite.
(Dl Barroso a aşezat un drapel european pe birou. Aplauze.)
Andreas Mölzer
(DE) Doamnă preşedintă, din punctul de vedere al integrării europene, este, desigur, un lucru bun faptul că una dintre noile ţări membre, în acest caz Republica Cehă, a deţinut preşedinţia Consiliului. Mai puţin binevenit este, însă, haosul în care ne aflăm, haos pentru care această preşedinţie este parţial responsabilă.
Desigur, nu ne putem aştepta la perfecţiune din partea unui nou stat membru, cu o experienţă europeană precară, însă ne putem aştepta cel puţin la un nivel minim de sensibilitate. Scandalul provocat cu ocazia expoziţiei "Entropa”, de la începutul preşedinţiei, nu poate fi pusă pe seama guvernului de la Praga, însă preşedinţia Consiliului poate fi trasă la răspundere pentru reacţia sa insuficient de puternică şi pentru faptul că operele de artă au rămas expuse.
Cu toate acestea, preşedinţia cehă şi-a demonstrat competenţele politice, în special în abordarea dificultăţilor şi în gestionarea crizelor. În această privinţă s-au înregistrat deficienţe considerabile: s-ar fi putut depăşi, într-un fel sau altul, criza energetică de 20 de zile care a afectat Europa în perioada conflictului pe tema gazelor dintre Rusia şi Ucraina; din punctul meu de vedere, modul de gestionare a crizei din Orientul Mijlociu a fost mai mult decât stângace. Iar dacă prezenţa scutului antirachetă al Statelor Unite în Republica Cehă nu a fost suficient de nocivă, dependenţa faţă de Statele Unite s-a reflectat şi la nivel prezidenţial, de exemplu prin modul în care ofensiva israeliană din Fâşia Gaza a fost considerată, pe nedrept, o acţiune defensivă.
Chiar şi Tratatul de la Lisabona a fost criticat cu jumătate de gură şi amânat de conducerea de la Praga. Prin urmare, am ratat o importantă şansă de a restabili un nivel mai ridicat al democraţiei în Uniunea Europeană.
De asemenea, este extrem de regretabil faptul că, în final, nu s-a putut ajunge la un acord între Slovenia şi Croaţia în legătură cu frontierele maritime. La urma urmei, Croaţia nu este mai puţin pregătită pentru aderarea la UE decât erau cele zece noi state membre la momentul aderării lor. Dimpotrivă, poate că este chiar mai bine pregătită. Şi mai regretabil, din punctul meu de vedere, este faptul că Suedia nu doreşte să continue încercările de conciliere. Croaţia nu merită acest lucru.
Per ansamblu, concluziile noastre privind succesul preşedinţiei cehe sunt oarecum variate.
Jan Fischer
preşedintele în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Doamnelor şi domnilor, doresc să răspund foarte pe scurt în numele Consiliului şi al fostei preşedinţii cehe. În primul rând - cu o notă aparte -confruntarea cu atmosfera unui parlament, indiferent că este vorba de parlamentul ceh sau de Parlamentul European, este întotdeauna o lecţie importantă pentru un om care este în primul rând un specialist şi care are puternice înclinaţii academice. Este o lecţie care arată cât de eterogene pot fi uneori ideile privind viteza şi intensitatea integrării europene sau caracterul Uniunii Europene. Toate acestea reflectă pur şi simplu un spectru foarte larg de opinii şi, din punctul meu de vedere, indică o adevărată democraţie. Prin urmare, aş dori să vă mulţumesc pentru opiniile exprimate, precum şi, în final, de asemenea, pentru sugestiile critice prezentate.
În ceea ce priveşte discursul domnului Kósa, nu doresc să îl analizez în detaliu, însă cred că reflectă importanţa motoului nostru, "o Europă fără bariere”, şi sper că UE se va ridica şi în continuare la înălţimea acestui moto. Cred cu tărie că măsurile care au drept scop reducerea efectelor serioasei crize economice şi financiare au fost corecte şi de bun simţ la momentul adoptării lor. S-au exprimat critici aici în legătură cu reglementarea pieţei financiare. Am adoptat măsuri fundamentale în acest domeniu, măsuri convenite după o dezbatere foarte serioasă, incitantă şi controversată, în cadrul căreia am efectuat în permanenţă modificări, până la reuniunea Consiliului European din iunie, şi am ajuns la un rezultat care probabil nu a mulţumit pe toată lumea, pentru că unii sunt de părere că ne aflăm într-o situaţie de suprareglementare. Cu toate acestea, suntem pregătiţi să primim în această toamnă proiectele legislative ale Comisiei privind reglementarea pieţei financiare şi supravegherea bancară, în format european. Repet, este foarte important că nu au existat manifestări de protecţionism şi, de asemenea, este important că am reuşit să ajungem la un consens cu privire la aplicarea principiilor solidarităţii, în special faţă de anumite state a căror economie trece printr-o situaţie foarte dificilă.
Mă voi întâlni cu preşedintele Klaus în această seară şi îi voi transmite aprecierile onorabilului membru. Pe de altă parte, ratificarea Tratatului de la Lisabona în Republica Cehă s-a desfăşurat în deplină conformitate cu constituţia cehă. Tratatul a fost ratificat de ambele camere ale parlamentului şi aşteptăm semnarea acestuia de către preşedintele Republicii. Sper că aceasta va fi definitivă, decisivă şi corectă. Faptul că în Republica Cehă nu a avut loc niciun referendum pentru ratificarea Tratatului este o problemă internă a acestui stat, iar situaţia este perfect compatibilă şi conformă cu constituţia cehă. Aici se încheie incursiunea mea în problemele interne.
Doresc să le mulţumesc numeroşilor vorbitori care au apreciat nivelul de continuitate atins de preşedinţia cehă. Personal, consider că aceasta a fost o mare provocare pentru mine şi pentru cabinetul meu. A reprezentat un test pentru noul cabinet, pentru toţi miniştrii şi pentru echipele de specialişti, iar toată lumea a trecut cu brio acest test - după cum am menţionat şi în discursul meu şi după cum au apreciat şi anumiţi onorabili membri. Am considerat că aceste două luni de preşedinţie, o treime din mandat, au reprezentat o sarcină personală şi sunt încântat de faptul că preşedinţia cehă şi-a îndeplinit obligaţiile în mod onorabil.
Zuzana Roithová
(CS) Domnule preşedinte al Comisiei, domnule preşedinte în exerciţiu al Consiliului, doamnelor şi domnilor, sunt mândră de faptul că preşedinţia cehă va rămâne în istoria UE ca un model de administraţie conciliantă, profesionistă, imparţială şi bine pregătită. În pofida criticilor fără discernământ emise de mass-media europeană şi de opoziţia cehă, această preşedinţie a reuşit să finalizeze cu succes acordurile cu privire la numeroase standarde legislative. S-a reuşit acest lucru în perioada de pauză, înainte de încheierea alegerilor. Mă refer, printre altele, la acordurile privind roamingul, pachetul energetic şi măsurile de combatere a crizei. Cehii au fost cei care au reuşit să introducă o cotă mai mică de TVA pentru serviciile cu utilizare intensivă a forţei de muncă, aceasta fiind o măsură de combatere a crizei şi de accelerare a creşterii economice. De asemenea, cehii nu numai că au reuşit reluarea aprovizionării cu petrol şi gaze din Rusia către Europa, ci au ajuns şi la un acord privind gazoductul sudic Nabucco şi l-au pregătit în vederea semnării, împreună cu preşedintele Comisiei.
Din păcate, Republica Cehă va rămâne în istoria UE şi ca un exemplu de instabilitate politică, pentru că social-democratul Paroubek şi-a plasat propriile ambiţii mai presus de interesele UE şi, împreună cu câţiva dezertori, a regizat căderea guvernului ceh la jumătatea unui mandat prezidenţial de succes. Doresc să le mulţumesc echipelor domnilor prim-miniştri Topolánek şi Fischer, precum şi misiunii cehe din Bruxelles, pentru eforturile depuse în interesul UE şi al Republicii Cehe. Aceste echipe au arătat că interesele celor două nu se exclud reciproc, nici măcar în momente de criză. În plus, l-au convins pe preşedintele francez, printre alţii, că protecţionismul este un cuvânt nedemn. Doresc să vă felicit şi să felicit toţi colegii pentru acest lucru.
Aş dori să solicit acum preşedinţiei suedeze să înceapă imediat discuţiile privind suspendarea vizelor canadiene pentru cetăţenii cehi. Cred că şi aceste discuţii vor repurta succes. La urma urmei, solidaritatea este punctul forte al Uniunii Europene.
Edite Estrela
(PT) Doamnă preşedintă, dl prim-ministru Fischer a declarat că preşedinţia cehă a fost una de succes. Domnule Fischer, îmi pare rău să vă spun că nu sunt de acord. Prim-ministrul este cel mai puţin responsabil pentru această situaţie, însă preşedinţia cehă nu a fost deloc una consensuală. În primul rând doresc să menţionez controversa privind operele de artă, care a fost favorabilă artiştilor, însă nu şi preşedinţiei. Apoi s-a instaurat instabilitatea politică internă, care a deteriorat imaginea Uniunii Europene sau, cu alte cuvinte, a noastră, a tuturor. Domnule Fischer, este adevărat că Republica Cehă a reuşit să ratifice Tratatul de la Lisabona, însă acesta încă nu este semnat de preşedintele Václav Klaus şi ştim cu toţii că nu este deloc util faptul că aveţi un preşedinte eurosceptic în timp ce deţineţi preşedinţia Uniunii Europene. Preşedintele ceh a trimis diverse semnale de euroscepticism, în principal prin refuzul de a utiliza steagul UE. Cu toate acestea, este mai important refuzul de a semna Tratatul de la Lisabona. Acest lucru reprezintă o lipsă de respect faţă de noi toţi şi faţă de populaţia Europei.
Cu toate acestea, preşedinţia cehă a greşit, în special, în legătură cu directiva privind concediul de maternitate. Ştiu despre ce vorbesc, pentru că am fost raportoare pentru acest raport. Implicarea preşedinţiei în această problemă a fost una extrem de negativă şi a beneficiat de contribuţia doamnei Lulling, care a boicotat votul asupra raportului meu. Preşedinţia cehă s-a declarat împotriva prelungirii concediului de maternitate la 20 de săptămâni şi împotriva includerii concediului de paternitate, care este esenţial pentru a asigura partajarea responsabilităţilor familiale între bărbaţi şi femei şi, deci, pentru a promova egalitatea de gen.
Domnule prim-ministru, este nevoie de bărbaţi acasă la fel cum este nevoie de femei pe piaţa muncii. Bărbaţii au dreptul de a-şi vedea copiii crescând, la fel cum şi femeile au dreptul la o carieră de succes. Domnule prim-ministru, vă rog să nu subestimaţi drepturile sau competenţele femeilor.
Bairbre de Brún
(GA) Doamnă preşedintă, foarte multe persoane au votat anul trecut împotriva Tratatului de la Lisabona, pentru că se credea că putem avea o Europă mai bună: o Europă democratică şi responsabilă; o Europă care să promoveze drepturile lucrătorilor, care să apere serviciile publice şi să joace un rol pozitiv la nivel mondial.
Suntem informaţi că Consiliul European a convenit asupra unui pachet de garanţii cu forţă juridică, pentru a răspunde preocupărilor poporului irlandez, însă ceea ce s-a publicat nu este altceva decât o clarificare a Tratatului de la Lisabona. Nu schimbă în niciun fel substanţa sau conţinutul acestuia.
Atunci când vom vota în octombrie, vom vota exact acelaşi Tratat respins anul trecut, fără niciun amendament, fără nicio adăugire, fără nicio eliminare. Exact acelaşi Tratat de la Lisabona pe care l-au respins 53% dintre alegători.-
Avem nevoie de un nou Tratat pentru o nouă eră.
Mario Mauro
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, îi sunt recunoscător preşedinţiei cehe pentru eforturile depuse, care pot fi clar interpretate drept o parabolă a situaţiei în care se află în prezent instituţiile noastre.
Recunoaştem cu toţii că Uniunea Europeană este singura platformă posibilă cu ajutorul căreia se pot rezolva unele dintre principalele provocări cu care ne confruntăm. Nimeni nu poate crede, de exemplu, că Malta sau Italia cu cei 5 000 de km de coastă ai săi, pot rezolva în mod individual problemele imigraţiei, aşa cum nici multe alte ţări nu pot rezolva problemele legate de aprovizionarea cu energie.
Chiar problemele preşedinţiei cehe - şi anume confruntarea cu dificultăţi interne majore, dar şi cu o interpretare diferită a Europei - sunt cele care ne fac să înţelegem mai bine ce anume ni se cere să facem. Nu am adus niciun steag cu mine în această dimineaţă, însă sunt sigur de un lucru: nu am încredere în naţionalismul obtuz şi nici în monştrii birocratici care ne pot distruge experienţa politică şi ne pot face să uităm ce anume ni se cere să realizăm.
Adevărul este că plătim un preţ pentru nehotărârea noastră. Plătim un preţ tragic pentru că nu am avut curajul să luăm anumite decizii care, astăzi, sunt importante, iar acest lucru se reflectă poate şi în faptul că acum nu avem forţa necesară pentru a aborda circumstanţele cele mai urgente, caracteristice începutului unei noi legislaturi foarte problematice.
Cu toate acestea, consider că avem o mare şansă. Unii s-au descurcat mai bine decât alţii la aceste alegeri, dar ştim cu toţii foarte bine că nu vom putea face faţă provocărilor dacă nu cooperăm. Prin urmare, consider că trebuie să ne asumăm responsabilităţile şi să le dăm acestor instituţii puterea de a se apropia din nou de cetăţenii noştri, pentru că un lucru este sigur: în primul rând chiar faptul că plătim este principala problemă, deoarece aceasta duce la înstrăinarea cetăţenilor, care se îndepărtează de idealurile noastre.
Jiří Havel
(CS) Domnule prim-ministru, doamnă preşedintă, domnule preşedinte al Comisiei, doamnelor şi domnilor, ne-am adunat aici pentru a evalua preşedinţia anterioară. Această preşedinţie a avut două înfăţişări. Să nu îl uităm pe niciunul, chiar dacă există, poate, unele lucruri pe care am dori să le uităm. Mulţi dintre cei prezenţi aici se plâng că preşedinţia cehă nu a combătut destul de activ criza financiară. Alţii aduc în discuţie discursul parlamentar controversat al preşedintelui Klaus. Alţii se plâng de modul lipsit de tact în care programul anti-criză al lui Barack Obama a fost comparat cu un drum către iad. Cu toate acestea, preşedinţia cehă a înregistrat şi o serie de progrese importante. Să ne amintim, de exemplu, de pachetul privind mediul înconjurător şi de progresele în legătură cu adoptarea Tratatului de la Lisabona. Preşedinţia cehă a avut două înfăţişări şi, în mod simbolic, doi premieri. Astăzi, cel mai de succes dintre aceştia se află în faţa dumneavoastră. Domnule prim-ministru, doresc să vă mulţumesc dumneavoastră şi guvernului dumneavoastră pentru eforturile depuse şi doresc să le mulţumesc funcţionarilor din instituţiile europene şi cehe pentru munca lor. Doamnelor şi domnilor, vă rog să-l aplaudaţi pe prim-ministrul Republicii Cehe.
Joe Higgins
Doamnă preşedintă, acest Parlament este dominat de o coaliţie cinică între principalul partid al capitalismului european, PPE, şi social-democraţii care se declară a fi de stânga, însă, de fapt, pun în aplicare acelaşi principiu neoliberal de a obliga populaţia care munceşte să plătească pentru actuala criză a capitalismului internaţional.
Acum, această coaliţie vrea să impună poporului irlandez şi populaţiei europene Tratatul de la Lisabona, pentru că acest document, care atacă drepturile lucrătorilor, reprezintă agenda neoliberală şi promovează dezvoltarea militarizării şi a industriei de armament. Aşa-zisele garanţii acordate poporului irlandez nu schimbă nimic, nu înseamnă nimic şi sunt irelevante.
În calitate de socialist irlandez, lansez o provocare acestei coaliţii. Îi provoc pe dl Preşedinte Buzek, pe dl Barroso, pe dl Schulz şi pe dl Verhofstadt: veniţi în Irlanda în luna septembrie şi explicaţi-le grupurilor de lucrători de ce ar trebui susţinut proiectul de la Lisabona, care este complet ostil intereselor lor.
(GA) Fiţi pregătiţi pentru o campanie puternică împotriva Tratatului de la Lisabona în Irlanda. Vom vorbi în numele a milioane de europeni care nu au avut şansa de a vota împotriva Tratatului de la Lisabona, un tratat care nu este în beneficiul majorităţii populaţiei din Europa, ci în beneficiul birocraţilor, al marilor corporaţii şi al industriilor militare.
Manfred Weber
(DE) Domnule Preşedinte, domnule prim-ministru, domnule preşedinte al Comisiei, doamnelor şi domnilor, în timpul acestei dezbateri multe persoane şi-au exprimat recunoştinţa faţă de preşedinţia cehă, pentru că aceasta a reuşit totuşi să finalizeze câteva proiecte, din punct de vedere administrativ, până la încheierea mandatului său.
Mă întreb foarte serios: aşteptările noastre au devenit chiar atât de modeste? Activitatea noastră este una politică. Ne confruntăm în aceste momente cu cea mai gravă criză economică din ultimele decenii şi cu provocări în materie de mediu şi ne aşteptăm la o preşedinţie care să dea dovadă de viziune şi de un autentic spirit de conducere. Acestea sunt aşteptările noastre. Am văzut că activităţile încă nefinalizate la finalul acestui mandat au trecut totuşi prin faza administrativă. M-aş fi aşteptat la mai multe.
Domnule prim-ministru, dacă vă întâlniţi cu preşedintele Klaus în această seară, vă rog să-i spuneţi că în aceste şase luni a avut şansa să demonstreze Europei identitatea şi suveranitatea naţională a Republicii Cehe, printr-o conducere puternică. Desigur, dumnealui a promovat importanţa suveranităţii naţionale în acest Parlament. Din păcate, a ratat şansa.
Mairead McGuinness
Domnule Preşedinte, am doar un minut la dispoziţie, astfel încât voi renunţa la glume. Doresc să vă apăr onoarea în faţa unuia dintre colegii mei irlandezi, Joe Higgins. Aş dori să-i reamintesc domnului Higgins că dumneavoastră, prin activitatea desfăşurată în cadrul mişcării "Solidaritatea”, aţi apărat lucrătorii şi drepturile acestora şi cred că faptele istorice trebuie să se reflecte în acest Parlament. Controversele nu fac rău nimănui, însă este extraordinar faptul că în această dimineaţă pe de o parte Nigel Farage, reprezentând extrema dreaptă, şi pe de altă parte Sinn Féin şi Joe Higgins, reprezentând extrema stângă, au luat cuvântul împotriva Tratatului de la Lisabona.
Cred că acesta este un motiv suficient de bun pentru ca noi ceilalţi să votăm favorabil Tratatul de la Lisabona şi pentru ca alegătorii irlandezi, care se vor hotărî la 2 octombrie, să îi asculte pe cei care le solicită să voteze împotrivă, să îi asculte cu mare atenţie, pentru a putea judeca pentru ce anume militează aceştia, iar apoi să-şi asculte vocea raţiunii, să reflecteze asupra relaţiei reciproc avantajoase dintre Irlanda şi Uniunea Europeană şi să vadă că Irlanda va da dovadă de spirit european susţinând acest tratat.
Jean-Pierre Audy
(FR) Domnule Preşedinte, domnule Fischer, domnule Barroso, preşedinţia cehă arată, încă o dată, cât de urgent este ca Uniunea Europeană să aibă o preşedinţie stabilă. În plus, acest lucru este prevăzut şi în Tratatul de la Lisabona.
Domnule Fischer, din punctul meu de vedere sunteţi destul de tăcut şi doresc să ştiu ce părere aveţi despre programul semnat de guvernul dumneavoastră în iunie 2008, împreună cu Franţa şi Suedia, în cadrul reuniunii troicii europene. De asemenea, cu toţii dorim să aflăm care este programul de lucru al Suediei în acest domeniu şi mai ales în ceea ce priveşte următoarele trei aspecte: programul Doha, Obiectivele de Dezvoltare ale Mileniului şi Uniunea pentru Mediterana.
Domnule Fischer, care este părerea dumneavoastră despre acest instrument şi cum apreciaţi troica, care reprezintă deja primul semn al unei preşedinţii stabile pentru Uniunea Europeană?
Zoltán Balczó
(HU) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, schimbul scurt şi tăios de replici care a avut loc între dl Farage, liderul Grupului EFD, şi preşedintele Barroso a fost extrem de edificator din perspectiva viitorului Europei. Este foarte clar că punctul final al direcţiei trasate de Tratatul de la Lisabona este abolirea statelor naţionale, ceea ce explică şi faptul că pe preşedintele Barroso l-a deranjat să vadă un steag naţional în acest Parlament. Desigur, cu toţii avem acelaşi obiectiv european. Dorim, totuşi, să subliniem faptul că, în loc să proclamăm sloganul promovat aici, "Unitate în diversitate”, vrem să luptăm pentru cooperare în diversitate, ceea ce înseamnă că ne declarăm în favoarea menţinerii statelor naţionale. Acesta este contextul în care dorim să lucrăm pentru o Europă unică.
Elmar Brok
(DE) Domnule Preşedinte, doresc să evidenţiez încă o dată faptul că, într-o situaţie pentru care nu au fost responsabili nici prim-ministrul Topolánek, nici prim-ministrul Fischer, preşedinţia Consiliului a repurtat mai multe succese decât pare şi, de asemenea, doresc să-i mulţumesc lui Saša Vondra pentru pregătirea pentru această preşedinţie.
Aş dori să fac încă o observaţie, ca răspuns la discursul domnului Higgins. Tratatul de la Lisabona conţine o clauză socială orizontală. Acesta ne acordă mai multe drepturi sociale, precum şi Carta drepturilor fundamentale. Dacă nu aprobăm acest tratat, europenii vor avea mai puţine drepturi sociale. Cred că acest lucru trebuie să fie clar, pentru ca poporul irlandez să nu mai fie minţit. Trebuie să spunem adevărul. Fără Tratatul de la Lisabona, rămânem cu Tratatul de la Nisa şi cu mai puţine drepturi sociale în Europa. Să oprim, deci, această abominabilă campanie şi să spunem adevărul poporului irlandez.
(Aplauze)
Bernd Posselt
(DE) Domnule Preşedinte, doresc să subliniez faptul că preşedinţia Cehă nu numai că a realizat mai multe lucruri decât se recunoaşte, ci a fost şi foarte variată. Demnitarii şi miniştrii săi remarcabili, precum Karel Schwarzenberg, Saša Vondra, Ondřej Liška şi alţii, împreună cu prim-ministrul Fischer, au desfăşurat o activitate excelentă. Doresc să le mulţumesc pentru acest lucru. Acest stat are o singură problemă şi anume preşedintele Klaus, care a făcut mult rău ţării sale, subminând, în mod conştient şi deliberat, această preşedinţie de succes. Doresc să-i mulţumesc prim-ministrului Fischer pentru maniera în care a respins această situaţie, prezentându-se personal la reuniunea la nivel înalt de la Bruxelles şi încheind cu succes această preşedinţie a Consiliului.
Jan Fischer
preşedintele în exerciţiu al Consiliului. - (CS) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, de această dată răspunsul meu va fi foarte scurt. Doresc să vă mulţumesc pentru contribuţia la discuţie. Aţi demonstrat încă o dată diversitatea de opinii şi varietatea de idei la nivel european; cât de dificilă şi cât de necesară este găsirea unui numitor comun şi a unei voci comune. Cu toate acestea, cred că această diversitate este revigorantă pentru continentul nostru şi pentru procesul de integrare şi cred că ea trebuie să existe. Desigur, vă veţi păstra poziţiile, punctele de vedere analitice şi aprecierile şi, probabil, nu are sens să încerc să vă conving că situaţia stă altfel, pentru că aceasta nu este o dezbatere academică. Un lucru trebuie spus - atât guvernul meu, cât şi guvernul anterior au făcut tot posibilul pentru a îndeplini cu perseverenţă programul şi agenda preşedinţiei, indiferent de progresele înregistrate de Republica Cehă în ratificarea Tratatului de la Lisabona. Doresc să precizez foarte clar acest lucru. În ceea ce priveşte troica şi activitatea troicii formate din Franţa, Republica Cehă şi Suedia, apreciez foarte mult acest mecanism. Am putut colabora îndeaproape asupra problemelor curente. Apreciez foarte mult acest mecanism, care contribuie enorm la continuitatea şi la predarea fără probleme a preşedinţiei. În ceea ce priveşte ambiţiile preşedinţiei cehe şi măsura în care această preşedinţie a fost una tehnocrată, a avut spirit de lider, a fost vizionară şi aşa mai departe, sunt sigur că s-a început de la o viziune pentru UE, de la un program şi, de asemenea, că s-a reuşit să se realizeze programul respectiv. Rămâne ca dumneavoastră să apreciaţi în ce măsură s-a realizat acest lucru. Totuşi, personal, rămân ferm la ideea că aceasta a fost o preşedinţie care şi-a îndeplinit obiectivele şi ambiţiile, deşi vor exista întotdeauna critici, precum şi unele domenii în care - indiferent de motiv - nu ne-am ridicat la înălţimea aşteptărilor. Încă o dată, doresc să vă mulţumesc pentru dezbatere şi pentru observaţiile critice şi doresc să vă mulţumesc tuturor celor care aţi dat dovadă de înţelegere şi apreciere, atât la nivel politic, cât şi personal. Încă o dată, vă doresc succes în activitate.
José Manuel Barroso
preşedintele Comisiei. - Domnule Preşedinte, s-au adresat câteva întrebări concrete.
În primul rând, în ceea ce priveşte reintroducerea vizelor pentru cetăţenii cehi care călătoresc în Canada, Comisia regretă această situaţie. Am discutat această problemă cu prim-ministrul canadian, la ultima reuniune a grupului G8. Sper că această măsură este una temporară şi că libera circulaţie între Republica Cehă şi Canada se va restabili în curând.
L-am rugat pe dl comisar Barrot să se întâlnească cu oficialităţile cehe pentru a discuta urgent această problemă şi am înţeles că prima întâlnire dintre oficialităţile Comisiei şi demnitarii externi cehi a avut loc ieri la Bruxelles. Comisia va examina cu atenţie situaţia şi va raporta asupra acestui aspect în raportul privind reciprocitatea vizelor care va fi elaborat, probabil, în luna septembrie 2009. Împreună cu guvernul ceh, vom consulta autorităţile canadiene pentru a afla mai multe informaţii privind motivele acestei decizii şi vom depune toate eforturile necesare pentru a restabili circulaţia fără vize.
În ceea ce priveşte reglementarea şi supravegherea pieţei financiare, problemă de asemenea ridicată pe parcursul dezbaterii, trebuie îndeplinite sarcinile de pe ordinea de lucru adoptată la reuniunea Consiliului European sub forma unui consens pe baza raportului de Larosière - raport pe care l-am solicitat de la acest grup la înalt nivel - însă trebuie să menţionăm şi progresele înregistrate.
Parlamentul European şi Consiliul au adoptat toate propunerile Comisiei privind cerinţele de capital, garanţiile pentru depozite, agenţiile de rating al creditelor şi Directiva Solvabilitate pentru sectorul de asigurări. Comisia a prezentat propuneri legislative privind fondurile speculative, capitalurile private, securitizarea şi remuneraţiile în sectorul bancar. A sosit momentul ca Parlamentul European şi Consiliul să adopte cu promptitudine aceste propuneri, dacă sunt de acord cu acestea.
O altă problemă menţionată pe parcursul dezbaterii a fost problema rezistenţei la protecţionism. De fapt, acesta a fost un subiect foarte important abordat la reuniunea Consiliului European din 1 martie. În ultima jumătate a anului 2008, în Uniunea Europeană s-a înregistrat o avalanşă periculoasă de măsuri protecţioniste interne. Cred că pot spune fără teama de a greşi că preşedinţia cehă şi multe state membre au declarat că nu putem accepta acest tip de fragmentare a pieţei interne, astfel încât discuţia purtată în acele luni a reprezentat, de asemenea, un progres foarte important.
În final, în ceea ce priveşte criticile aduse ratificării parlamentare a Tratatului de la Lisabona, doresc să vă spun că nu pot înţelege cum o persoană care a fost aleasă într-un parlament poate pune sub semnul întrebării ratificarea parlamentară a unui tratat. Un parlament stă la baza democraţiei, iar ratificarea parlamentară este la fel de legitimă ca un referendum.
(Aplauze)
Preşedintele
Doresc să mă adresez încă o dată prim-ministrului Republicii Cehe: vă mulţumesc pentru activitatea desfăşurată la preşedinţia Uniunii, pentru rezumatul prezentat şi pentru participarea la dezbaterea de astăzi.
Dezbaterea a fost închisă.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 10.35 şi reluată la ora 10.40)
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
João Ferreira  
în scris. - (PT) Lumea se confruntă cu una dintre cele mai grave crize ale capitalismului, care are consecinţe dramatice pentru lucrători şi pentru populaţie, în general.
În Uniunea Europeană, această criză este rezultatul politicilor neoliberale care încă se practică. Aceste politici sunt consacrate în tratate şi în aşa-numita Strategie de la Lisabona, pe care Tratatul de la Lisabona încearcă să o instituţionalizeze. În loc să abordeze în mod corespunzător cauzele crizei, Consiliul reiterează principiile fundamentale ale acelor politici care au provocat criza, într-o încercare îngrijorătoare şi iresponsabilă de a continua aplicarea lor, în pofida tuturor dovezilor. Prin urmare, Consiliul susţine:
intenţia de a adopta Tratatul de la Lisabona, în prezent prin înşelăciune, adică prin prezentarea aceluiaşi lucru, care a fost deja respins de poporul irlandez, ca fiind ceva diferit;
circulaţia liberă şi nereglementată a capitalurilor şi existenţa unor centre financiare offshore;
liberalizarea pieţelor, privatizarea serviciilor publice şi financiarizarea în creştere a economiei;
dereglementarea raporturilor de muncă, devalorizarea salariilor, intensificarea exploatării şi protejarea flexisecurităţii;
abordarea necorespunzătoare a şomajului, prin direcţionarea permanentă de sume considerabile de bani către sectorul financiar, fără a acorda aceeaşi atenţie şi sectoarelor productive.
