Intervenții cu durata de un minut (Articolul 150 din Regulamentul de procedură al PE) 
Președinta
Următorul subiect pe ordinea de zi îl reprezintă discursurile de un minut pe teme de importanță politică.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Dnă președintă, astăzi este cea de-a 61-a aniversare a declarației Schuman. Au loc multe festivități oficiale, festivaluri și parade pentru a comemora aniversarea. Nu lăsați starea de sărbătoare să ne întoarcă privirea de la problemele cu care se confruntă UE în prezent. În primul rând, trebuie să răspundem la întrebarea dacă interesul strict național care a apărut în cadrul negocierilor cu privire la următoarea perspectivă financiară este în conformitate cu cererile de solidaritatea ale părinților noștri fondatori? În al doilea rând, inițiativele contrare integrării europene, precum cea mai recentă inițiativă de a restricționa zona Schengen, sunt ele compatibile cu spiritul european? În cele din urmă, actuala criză din zona euro și lipsa de solidaritate a statelor membre în abordarea acesteia reprezintă o amenințare pentru succesul acestui proiect ambițios?
Din păcate, există mult mai multe exemple care indică o criză la nivelul integrării europene. Cu ocazia acestei aniversări, permiteți-ne să profităm de posibilitatea de a reflecta în mod serios asupra a ceea ce trebuie să facem pentru a opri aceste tendințe negative și a reveni la integrarea dinamică, adecvată în viitor. Haideți să reînnoim spiritul european conform ideilor lui Robert Schuman, astfel ca succesele înregistrate până în prezent cu proiectul nostru comun să nu urmeze o cale greșită.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dnă președintă, de Ziua Europei, aș dori să vorbesc despre conceptul de Comunitate. Pachetul legislativ privind guvernanța economică reprezintă un nou capitol în viața Uniunii. Dacă este respectat și pus în aplicare, noul sistem de guvernanță politico-economică ar putea să încurajeze în cele din urmă statele membre ale Uniunii Europene să stabilească politici economice responsabile. Însă aceasta este doar una dintre condițiile de stabilitate în Europa.
Regresia democratică înregistrată recent în mai multe state membre este un fenomen deranjant. Guvernele anumitor state membre au trecut granițele statului de drept, care anterior erau considerate a fi inviolabile; acestea restricționează libertatea presei, lucru esențial pentru punerea în aplicare a democrației adevărate.
Comisia Europeană și Consiliul ar trebui să combată în mod deschis regresia democratică. În cazul în care Comisia și Consiliul nu iau măsuri împotriva deficitului democratic din Uniune, vor apărea probleme grave. Vă mulțumesc pentru atenția acordată.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(FR) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, 976 de miliarde de euro sunt alocate de UE pentru perioada 2007-2013. O mare parte din această sumă a fost alocată programelor pentru care trebuie solicitate subvenții de la Comisia Europeană.
Un studiu bulgar a arătat că finanțarea majorității proiectelor aprobate a fost doar în favoarea a trei sau patru țări europene, foarte puține din celelalte participând. Din păcate, Comisia nu dispune de o sinteză a acestor constatări și a cauzelor acestora, nici a taxei pe valoare adăugată aferente acestor programe și mă tem că acest lucru nu va fi luat în considerare în următorul cadru financiar.
Comisia s-a angajat să aplice principiile transparenței și egalității de tratament în aceste programe. Acest lucru înseamnă, în egală măsură, mai multe măsuri pentru a promova oportunități și garantarea unui acces mai corect la informații.
Sunt convinsă că sunt necesare măsuri din partea Comisiei pentru a promova programe în rândul europenilor interesați, ținând seama de nevoile beneficiarilor din noile state în curs de aderare.
Marina Yannakoudakis
Dnă președintă, săptămâna trecută, în biserica mea locală, am întâlnit un om care organiza parastasul fiului său. Fiul său în vârstă de 37 de ani a murit anul trecut de cancer. Niciun părinte nu ar trebui să treacă prin durerea de a pierde un copil. Ca mamă, nu mă pot gândi la ceva mai rău. În Cipru, peste 2 000 de părinți, frați, surori și mame suferă în fiecare zi, îngrijorându-se de soarta celor dragi.
În timpul mișcărilor populare din 1963-1964, precum și al invaziei și ocupației turce care au urmat în Cipru în 1974, aproximativ 2 000 de turci și ciprioții greci au fost dați dispăruți. Soarta lor este necunoscută, iar în 1981, Comisia pentru persoane dispărute a fost înființată și finanțată în principal de către UE. Munca pe care au făcut-o în acest domeniu a adus pace în multe familii. Mai sunt încă multe de făcut, peste o mie cinci sute de persoane fiind încă dispărute.
Îndemn acest Parlament să sprijine activitatea Comisiei pentru persoane dispărute și Declarația scrisă nr. 10, care este umanitară prin obiectivele sale și încearcă să aducă acestor familii pacea și amintirea, precum și împăcarea.
Michail Tremopoulos
(EL) Dnă președintă, astăzi este Ziua Europei, care ne amintește de obiectivele care trebuie să stea la baza Uniunii Europene: o aprofundare a instituțiilor europene și o politică economică comună, care, în opinia noastră, își va stabili ca priorități prosperitatea echitabilă din punct de vedere social și viabilitatea. Cu toate acestea, acordul cu privire la moneda euro este în esență o măsură greșită, deoarece nu face decât să impună ortodoxia economică tradițională. Pe termen lung, încercările de a stabili o legătură între moneda euro și reducerile constante ale statutului social și presiunea constantă asupra salariilor și a pensiilor riscă să erodeze nu numai coeziunea politică, ci și idealul european.
În consecință, noi, Verzii, propunem acordul cu privire la prosperitatea viabilă: convergență fiscală integrată, un buget european cu adevărat intervenționist și ambițios și integrarea dimensiunilor sociale și de mediu. De aceea dorim să facem pregătirile necesare pentru a ne îndrepta într-o direcție diferită.
Cu toate acestea, nimeni nu are dreptul să ia decizii atât de importante fără consultarea publicului. Singura soluție este dialogul fundamental și apelul direct la cetățeni. În trecut, intransigența celor care au manipulat Constituția Europeană ne-a împiedicat să instituționalizăm referendumurile europene. Cu toate acestea, putem găsi soluții alternative, cu condiția să avem voința politică necesară. Datorăm acest lucru Europei și viitorului acesteia.
Georgios Toussas
(EL) Dnă președintă, astăzi este cea de-a 66-a aniversare a marii victorii antifasciste de la 9 mai 1945, atunci când axa fascisto-imperialistă dintre Germania, Japonia și Italia și aliații lor a fost zdrobită. Cinstim lucrătorii, bărbați și femei, morți și torturați, care au luptat pentru eliminarea fascismului în rândurile partidelor comuniste, ale luptătorilor pentru libertatea națională și ale mișcărilor antifasciste. Forțele de organizare din spatele victoriei majore de bază împotriva axei fascisto-imperialiste au fost partidele comuniste, lupta eroică a cetățenilor Uniunii Sovietice schimbând cursul războiului, cu un cost de peste 20 de milioane de morți, mii de răniți, sate și orașe distruse și dărâmate la pământ, precum și distrugerea economiei sale. Încercarea Uniunii Europene de șterge și falsifica istoria este o insultă nerușinată la adresa a milioane de morți și răniți, victime ale bestialității fasciste și naziste din Grecia și Europa în ansamblul său: să transforme ziua de 9 mai dintr-o zi a marii victorii anti-fasciste într-o sărbătoare vulgară precum Ziua Europei, o zi care celebrează monopolurile europene. Astăzi, clasele muncitoare și clasele sărace ale oamenilor simpli suferă din nou una dintre cele mai grave crize capitaliste. Ei sunt cei care se confruntă cu cel mai mare atac de la sfârșitul celui de-al doilea război mondial ...
(Președinta l-a întrerupt pe vorbitor)
Gerard Batten
Dnă președintă, unul dintre alegătorii mei din Londra m-a informat cu privire la acuzațiile grave împotriva dlui Vladimir Perisic, cunoscut și sub numele de Dr. Vladimir De Rothschild, care pretinde a fi un medic și un chirurg specialist.
Se spune că dl Perisic nu are o calificare medicală, nu este înregistrat pe lângă Consiliul General al Medicilor și își folosește scrisorile de acreditare medicală falsificate pentru a frauda persoane vulnerabile. Se pare că acesta a pretins că s-a întâlnit cu David Cameron și a convins Departamentul de Sănătate să ia în considerare propunerea sa de stabilire a unui sistem de bonuri al Sistemului național de sănătate (NHS). Ca urmare a acestui fapt, a apărut un articol în care a apărut acesta, foarte onorabil, într-un ziar național de duminică. Acest fapt i-ar putea conferi o legitimitate falsă care să-i permită să-i înșele pe cei care au nevoie de asistență medicală serioasă. Acesta este un risc potențial periculos pentru public.
Dl Perisic ar trebui să fie investigat de către autoritățile competente din Regatul Unit și at trebui luate măsurile corespunzătoare în cazul în care acuzațiile se dovedesc a fi adevărate. Presa națională ar putea, de asemenea, decide să joace un rol util în investigarea acestei chestiuni.
Corneliu Vadim Tudor
E lucru știut că pe unde au trecut comisarii Fondului Monetar Internațional s-au produs mari revolte populare. Astăzi, acești gauleiteri îi impun României un acord aberant, în virtutea căruia din 400 de spitale existente în țară să fie lichidate între 150 și 200. Până acum au fost închise 71 de spitale și au murit oameni nevinovați. Pretextul este jenant. Cică aceste spitale nu sunt rentabile, dar nicăieri în lume spitalele nu produc bani, beneficiile aduse de ele fiind de altă natură.
Iată de ce, alarmat de acest genocid, eu am depus plângere penală împotriva reprezentantului FMI în România, Jeffrey Franks, precum și a cozilor de topor autohtone. Fac apel la Parlamentul European și la Organizația Mondială a Sănătății să ia atitudine, pentru a împiedeca transformarea unei țări membre a Uniunii Europene într-un lagăr de exterminare.
Astăzi, marea finanță care încearcă să instaureze o nouă ordine mondială ne extermină pe noi, dar mâine s-ar putea să vă extermine și pe voi. Nutresc speranța că FMI nu vrea să ia locul organizației Al-Qaida.
Iuliu Winkler
(HU) Dnă președintă, noi, membrii comunității maghiare din România, ne imaginăm Europa viitorului ca o Europă a regiunilor și comunităților, în care comunitățile de romi să-și poată găsi și ele casa. Astăzi, de Ziua Europei, Președintele Parlamentului a spus: "Nu ar trebui să ne retragem în spatele frontierelor cercurilor noastre interioare; să luptăm împotriva provocărilor uniți fiind”.
Eu am urmărit cu îngrijorare izbucnirea tensiunilor din Transilvania, acolo unde comunitățile mici se izolează ca rezultat al tensiunii, hărțuirii sau fricii, închizându-se față de comunitățile care trăiesc împreună cu ei. Într-o regiune europeană, este evident că viitorul comunității de romi nu constă în fracțiune de măsuri pe termen scurt, ci în acțiuni în perspectivă din partea unei Europe fondate pe solidaritate și dialog.
Strategia de integrare a romilor aflată în curs de elaborare sub îndrumarea Președinției ungare poate crea Europa viitorului și pentru comunitățile de romi. Este responsabilitatea Comisiei, a Parlamentului European, a statelor membre, a autorităților competente și a fiecărei comunități locale în cauză, dar și a noastră, a tuturor, de a transforma acest lucru în realitate.
Ioan Enciu
Reforma sistemului de sănătate propusă de actuala putere din România continuă linia antireformelor care conduc această țară, încet, dar sigur, către un adevărat dezastru social. Prin așa - zisa reformă sanitară, guvernul Boc de la București urmărește închiderea de spitale, reducerea investițiilor în echipamente medicale, trecerea în șomaj a mii de asistenți și medici, măsuri drastice aplicate într-un sistem medical care suferă deja de o lipsă cronică de resurse.
România ocupă ultimele locuri la nivel european în ceea ce privește calitatea și cantitatea serviciilor medicale. Reducerea și mai drastică a serviciilor de sănătate constituie un atac grav la viața și integritatea oamenilor. Pseudoreforma propusă de guvernul condus de Boc este un atac direct la drepturile prevăzute în Carta Drepturilor Fundamentale. În numele cetățenilor români cer Comisiei Europene să ia atitudine și să blocheze aceste măsuri inumane care le pun viața în pericol, drepturile fundamentale.
Ivo Vajgl
(SL) Dnă președintă, acordul încheiat săptămâna trecută de palestinieni, adică de înalții reprezentanți ai Fatah și Hamas, în care noul guvern interimar egiptean a fost implicat activ, deschide noi oportunități pentru reluarea sau mai degrabă începerea unui dialog israelo-palestinian veritabil privind pacea și coexistența, pe baza principiului recunoașterii reciproce.
Sper că guvernul israelian va valorifica în mod corect oportunitățile pe care le aduce acest acord palestinian.
Este greșit să se îndoiască de valoarea suplimentară a unificării palestiniene și a acordului cu privire la alegeri democratice. Din acest motiv, declarațiile făcute de premierul Netanyahu că autoritățile de la Ramallah ar trebui să aleagă între Israel și Hamas nu sunt de niciun folos nici pentru pace, nici pentru găsirea unei soluții și nici pentru realizarea proiectului prin care cele două state ar trăi unul lângă altul într-un spirit de respect reciproc.
Este normal ca schimbările democratice care au loc în lumea arabă să ofere fundamentul pentru structuri noi, de siguranță, coexistență și dezvoltare.
Ryszard Czarnecki
(PL) Dnă președintă, iau din nou cuvântul pe a vorbi despre o situație foarte dureroasă pentru polonezii din Lituania. În această țară, doar 7 % din populație sunt polonezi, dar în anumite zone locuiesc, bineînțeles, mai mulți polonezi. Este foarte dezamăgitor că înainte de 2004, atunci când Lituania a devenit membru al Uniunii Europene, minoritățile poloneze au avut mai multe drepturi decât au acum. Este un paradox că a avut loc un regres, în special în materie de învățământ, scrierea numelor de familie din poloneză, precum și drepturile și privilegiile polonezilor care trăiesc în Lituania. Eu cred că Parlamentul European, care este pe bună dreptate vocea diferitelor minorități etnice din Europa și pe plan internațional, ar trebui să apere și minoritatea poloneză din Lituania.
Tatjana Ždanoka
Dnă președintă, cererea mea de a ține un discurs de un minut privind revocarea drepturilor democratice de vot în cadrul alegerilor și de a candida la alegerile din Spania a fost trimisă Secretariatului miercurea trecută, când Curtea Supremă de Justiție, la cererea guvernului spaniol, a avut interzis coaliție electorală Bildu, formată din două partide legale, Eusko Alkartasuna și Alternatiba, precum și candidații independenți.
Ca membru al Grupului de prietenie bască "Către un proces de pace în Țara Bascilor”, am fost printre cei care au semnat declarația prin care i se solicită guvernului spaniol să își reconsidere poziția și să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că alegerile din 22 mai respectă principiile democratice de bază.
Între timp, vinerea trecută, printr-o decizie a Curții Constituționale spaniole, i s-a permis coaliției Bildu să candideze în cadrul alegerilor. Salut din plin această decizie și doresc să-mi exprim speranța că alegerile ținute la 22 mai în Țara Bascilor se vor desfășura în conformitate cu toate standardele internaționale referitoare la democrație și legislația electorală.
Rui Tavares
(PT) Dle președinte, eu sunt raportorul Parlamentului European pentru refugiați și trebuie să spun că, în ultimul timp, această misiune a devenit deprimantă, dacă nu uneori macabră. Luna trecută, am informat Parlamentul cu privire la moartea a mai mult de 100 de refugiați în largul coastei la Lampedusa și acum, când de-abia ne revenisem din șocul cauzat de știrile despre dispariția celor 600 de refugiați plecați din Libia, aflăm că mai mult de 60 au murit sub privirile celor din navele Organizației Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) și ale celor din mai multe ambarcațiuni europene.
Nu trebuie să gândim că nu se poate face nimic cu privire la aceste tragedii. Se pot face multe, trebuie și suntem obligați să luăm măsuri prin convențiile internaționale pe care le-am semnat.
Voi da trei exemple în cele 20 de secunde care mi-au mai rămas. Consiliul ar trebui să încheie procedura de codecizie cu privire la reinstalarea refugiaților pe care acest Parlament a votat-o favorabil și care prevedea folosirea unor mecanisme de urgență în astfel de situații. Ar trebui să fie înaintată o propunere de instituire a unui coridor umanitar cu scopul de a scoate din Libia refugiații recunoscuți ca atare de către Înaltul Comisariat al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (UNHCR), iar NATO ar trebui să-și respecte mandatul de a proteja populația civilă, prevăzut de Rezoluția 1973, ceea ce înseamnă realizarea operațiunilor de salvare pe mare. Să nu uităm că omisiunea de a ajuta reprezintă o infracțiune și nu ar trebui să se întâmple în numele nostru.
Anna Záborská
(SK) Dnă președintă, Raportul Duff privind alegerile europene nu a apărut, în cele din urmă, pe ordinea de zi din această sesiune.
Să folosim acest timp pentru a-l lua în considerare și apoi să-l respingem luna viitoare. Ideea unei liste transnaționale este absurdă. Am mai multe întrebări: De ce ar vota slovacii, germanii sau italienii persoane pe care nu le pot înțelege fără ajutorul unui interpret? Cum îi vor reprezenta apoi deputații aleși din Parlamentul European dacă aceștia nu pot nici măcar citi scrisorile trimise de către alegătorii lor? De câte ori se va întâlni un deputat grec cu alegătorii săi slovaci? Despre ce vor discuta? În plus, doar statele membre mari vor beneficia de o listă paneuropeană. Aprobarea acestui raport ar justifica toate pretențiile euroscepticilor că Uniunea Europeană ascunde ambiții de a deveni un stat multinațional. Astfel se va pune sub semnul întrebării legitimitatea democratică a acestui Parlament și va îndepărta și mai mult cetățenii de proiectul european.
Spyros Danellis
(EL) Dnă președintă, aș dori să comentez cu privire la necesitatea de a proteja transparența și eficacitatea fondului pentru contracararea schimbărilor climatice. Unul din rezultatele cele mai tangibile ale negocierilor privind schimbările climatice de la Cancun a fost acordul asupra unui fond "verde” pentru contracararea schimbărilor climatice, cu o finanțare fără precedent de ordinul a 100 de miliarde de dolari. În timp ce comisia de tranziție înființată în cadrul ONU pregătește forma finală a fondului, astfel încât să poată obține aprobarea finală la Durban, la sfârșitul anului, rămân fără răspuns problemele referitoare la proiectarea acestui instrument unic și extrem de important. Fondul trebuie să fie un instrument conceput cu atenție, care va oferi finanțare eficientă pentru adaptarea la schimbările climatice din lumea în curs de dezvoltare. Cu toate acestea, atât recentele atacuri criminale asupra sistemul comunitar de comercializare a emisiilor (EU ETS), cât și informațiile din recentul raport al Transparency International cu privire la corupția din domeniul finanțării climatice sunt motive de îngrijorare nu numai pentru că sunt riscate sume uriașe de bani, dar și, mai important, pentru că se riscă o luptă la nivel mondial, care, spre deosebire de altele, poate să nu fie disponibilă să facă din nou aceleași eforturi.
Sergej Kozlík
(SK) Dnă președintă, în 1990, József Antall s-a autoproclamat prim-ministru al tuturor maghiarilor, inclusiv al maghiarilor care trăiesc în afara Ungariei.
Astăzi, Viktor Orbán a mers chiar mai departe. O nouă constituție a fost adoptată, angajând Ungaria la ideea unei singure națiunii maghiare formată din toți maghiarii, prin care se înțelege toate persoanele care aparțin grupului etnic maghiar, indiferent de cetățenie. Contrar dreptului internațional, în conformitate cu care promovarea și protejarea unei minorități naționale este responsabilitatea statului în care trăiește minoritatea, această constituție prevede și faptul că Ungaria este responsabilă pentru soarta maghiarilor din străinătate. Noua constituție sprijină, de asemenea, eforturile de a stabili o autoguvernare colectivă, etnică a minorităților maghiare care trăiesc în străinătate. Dispozițiile Constituției maghiare ar putea fi o modalitate de a se amesteca în afacerile interne ale statelor străine și de crește tensiunile dintre Ungaria și țările sale vecine. Acest lucru este în contradicție cu spiritul unei Europe democratice.
François Alfonsi
(FR) Dnă președintă, aș dori să exprim ușurarea noastră în urma deciziei Curții Constituționale spaniole prin care se permite listelor depuse de către coaliția Bildu să fie incluse în alegerile democratice din Țara Bascilor. S-a formulat recurs împotriva acestei decizii, anulând, prin urmare, decizia Curții Supreme, care interzice din nou stângii basce naționaliste să participe la alegeri.
Ar fi fost acceptabil, chiar în inima Uniunii Europene, ca cetățenii să fi fost lipsiți din nou de dreptul de a vota candidații pe care doresc să-i susțină? Din fericire, Spania a ales să întrerupă această călătorie extrem de periculoasă pentru democrația europeană. Acest lucru nu poate decât să ne bucure și trebuie să facem apel la Bildu să își îndeplinească obiectivele la care s-a angajat: să pună capăt tuturor violențelor politice din Țara Bascilor și să desființeze ETA.
Își face apariția treptat un nou climat politic. Dialogul este dificil, dar a fost exprimată foarte clar dorința de instaurare a păcii. Aș dori ca Parlamentul European să continue să acorde o atenție sporită acestei evoluții importante, deoarece Țara Bascilor se află în inima Europei. Este esențial pentru Europa ca acest proces de pace, care vine la 10 ani după cel din Irlanda de Nord, să primească sprijin și să-și poată urma cursul.
Catherine Stihler
Dnă președintă, timp de 12 ani, i-am pus Comisiei și Consiliului o întrebare care a rămas fără răspuns, deoarece ambele instituții susțin că este de natură ipotetică.
Joi, cetățenii din Scoția au votat în cadrul alegerilor parlamentare din Scoția, iar Partidul Național Scoțian a câștigat marea majoritate a mandatelor. Perspectiva unui referendum privind independența Scoției nu este acum o chestiune de "dacă”, ci mai degrabă de "când”.
În aceste noi condiții, întreb, prin urmare, Comisia și Consiliul, încă o dată, dacă, în cazul în care o parte a unui stat membru al UE existent ar alege să se separe, noul stat ar rămâne un membru al Uniunii Europene sau va trebui să candideze din nou în vederea aderării. Scoțienii merită un răspuns clar la o întrebare clară.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Dnă președintă, mă refer la incendiile care au avut loc în comitatul meu natal, Donegal, și în alte părți din Irlanda weekend-ul trecut, atunci când s-au înregistrat incendii care au distrus păduri, terenuri, garduri și viața sălbatică.
Vreau să aduc un omagiu special pompierilor care au ieșit să lucreze fără a dormi timp de aproximativ trei zile și membrilor forțelor de apărare, cei care au acționat la sol sau în elicoptere. Aceștia au depus toate eforturile pentru a controla incendiile.
Sunt încurajat de răspunsul comunității locale - tineri, fermieri, oameni de afaceri - care au venit să ajute, împreună cu poliția și forțele de apărare civilă. Din toate acestea va trebui să ne învățăm lecțiile acum. Trebuie să punem acum în aplicare un plan de urgență, astfel încât să nu se piardă niciun minut dacă se mai întâmplă ceva similar.
Prin urmare, spun acest lucru pentru a mulțumi tuturor persoanelor respective.
Monika Smolková
(SK) Dnă președintă, cu o sută de ani în urmă, înaintașii noștri au luptat pentru o zi de lucru de opt ore, o viață demnă și condiții mai bune de muncă.
Un cod al muncii este un act legislativ prin care un stat prevede un sistem de drepturi sociale fundamentale pentru lucrători. Guvernul actual din Slovacia pregătește o modificare a Codului muncii, prin care va crește timpul de lucru la 56 de ore pe săptămână, iar orele suplimentare de la nivelul actual de 400 ore la 560 de ore. În plus, muncitorii vor fi dezavantajați, creându-se o situație de nesiguranță pentru cei angajați și reducând sprijinul financiar pentru cei care își pierd locul de muncă.
Paradoxal, noile norme sunt destabilizatoare și pentru angajatori. Sindicatele au ieșit în stradă pentru a-și exprima opoziția față de modificarea Codului muncii. Parlamentul European a declarat 2010 Anul pentru combaterea sărăciei. Toată Europa luptă împotriva sărăciei. Guvernul slovac va alimenta creșterea șomajului și a sărăciei cu acest Cod al muncii.
Ramon Tremosa i Balcells
(ES) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, astăzi, aș dori să vă aduc la cunoștință că duminică a murit activistul cubanez pentru drepturile omului Juan Wilfredo Soto García și aș dori, de asemenea, să transmit sincerele mele condoleanțe familiei sale.
Versiunea oficială a guvernul cubanez este că moartea sa a fost cauzată de pancreatită, dar, conform disidenților din Cuba, moartea lui Juan Soto a fost cauzată de o bătaie a forțelor de poliție ale regimului comunist a lui Castro.
Guillermo Farinas, câștigătorul de anul trecut al Premiului Saharov pentru drepturile omului, a acuzat regimul cubanez și în special pe prim-secretarul Partidului Comunist, Raul Castro, de moartea lui Juan Soto.
Este probabil ca Raul Castro să-și fi incitat adepții săi să folosească violența împotriva opoziției în timpul celui de-al șaselea Congres al Partidului Comunist din Cuba încheiat de curând, iar disidenții cubanezi îl indică pe el ca fiind responsabil de această ultimă crimă.
Aș dori să condamn moartea lui Juan Soto García și să denunț lipsa de libertate și democrație din Cuba.
Estelle Grelier
(FR) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, după cum știți, programul european de ajutor alimentar pentru persoanele cele mai defavorizate din UE a fost introdus de urgență în timpul iernii deosebit de reci din 1986, apoi a fost consacrat în anul următor în cadrul politicii agricole comune.
Acest program a devenit vital pentru 13 de milioane de europeni care nu au siguranța locului de muncă. El ușurează presiunea asupra bugetului acestora dedicat hranei prin intermediul organizațiilor de caritate și a serviciilor sociale, iar acest ajutor reprezintă un cost de doar 1 euro pe an pentru fiecare european. Alături de Federația Europeană a Băncilor Alimentare, Secours populaire, Crucea Roșie și Restos du Coeur din Franța, mă îngrijorează viitorul acestui program după ce Curtea Europeană de Justiție a pus în discuție finanțarea acestuia în cadrul PAC.
Parlamentul nostru a subliniat de multe ori caracterul fundamental al dreptului la hrană. Instituțiile noastre au făcut din 2010 Anul european pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale.
Citarea ambiguității juridice drept scuză pentru desființarea, așa cum încearcă să facă unele state membre, unui program de ajutor alimentar care și-a dovedit însemnătatea ar fi dezastruos nu numai pentru persoanele în cauză, dar și pentru credibilitatea și imaginea Europei. De aceea, fac apel la Comisie să ia măsurile politice necesare pentru a proteja, păstra și consolida acest program.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Dnă președintă, poliția română de frontieră a reținut ilegal, pentru mai mult de 10 zile, o navă de pescuit din Bulgaria și pe căpitanul său, Hristo Spasov, reținut la 20 mile est de coasta românească a Mării Negre, o zonă în afara apelor teritoriale ale țării.
Accesul egal la apele și la resursele Uniunii Europene este unul dintre principiile de bază ale politicii comune în domeniul pescuitului. Acest principiu este confirmat prin Regulamentul (CE) nr. 2371/2002. În urma aderării Bulgariei și a România la Uniunea Europeană, zonele marine ale ambelor țări fac parte din apele paneuropene, iar regulamentele sunt direct aplicabile în legislațiile lor naționale.
Autoritățile bulgare au transmis toate documentele necesare omologilor români pentru a atesta faptul că nava este înscrisă în registrul Uniunii Europene și are toate permisele de pescuit în apele Mării Negre. În ciuda acestui fapt, nu s-a înregistrat niciun progres de partea românească. Singurul răspuns a fost acela că se aplică doar legislația românească și constituția țării.
Ne exprimăm îngrijorarea noastră profundă că accesul egal la apele comunitare continuă să reprezinte o mare problemă pentru pescarii profesioniști. Facem apel la colegii noștri deputați români din PE și la Comisie, în calitate de gardian al tratatelor, să intervină ca mediatori pentru a rezolva problema.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Dnă președintă, ieri, am comemorat sfârșitul celui de-al Doilea Război Mondial, iar astăzi vom celebra Ziua Europei. Trebuie spus că Uniunea Europeană constituie un model foarte distinctiv și unic, construit în primul rând pe democrație și coexistența națiunilor din Uniunea Europeană.
Într-un moment în care comemorăm o astfel de aniversare semnificativă, este cu atât mai demoralizator pentru noi faptul că, cu doar câteva zile înainte, Parlamentul Ungariei și, mai târziu, președintele Ungariei semnează o constituție care contravine principiilor fundamentale ale democrației. Acest fapt este regretabil, de asemenea, deoarece guvernul maghiar și Ungaria, ca țară, dețin în prezent Președinția Uniunii Europene.
Viktor Orbán, în calitate de prim-ministru ungar, a trecut în mod brutal peste principiile democratice fundamentale. Nu numai ca a refuzat să coopereze cu opoziția în ceea ce privește adoptarea acestei legi de bază a țării sale, dar, din cauza felului în care a fost concepută Constituția, el a subminat fundamental drepturile minorităților și a destabilizat relațiile de bună vecinătate între state membre ale UE. Prin urmare, sper ca la Veneția, concluziile Comisiei vor tinde spre adoptarea de către acest Parlament a unei rezoluții care să demonstreze că guvernul Fidesz este nociv pentru Ungaria.
Silvia-Adriana Țicău
Ziua de 9 mai este sărbătorită în fiecare an ca Ziua Europei și îi felicit cu această ocazie pe toți cetățenii europeni. În declarația din 9 mai 1950, Robert Schuman, ministrul francez al afacerilor externe, arăta că Europa nu se va construi dintr-o dată sau ca urmare a unui plan unic, ci prin realizări concrete, care vor genera în primul rând o solidaritate de fapt. Planul Schuman viza fuziunea piețelor, modernizarea și extinderea producției de cărbune și oțel, egalizarea și îmbunătățirea nivelului de trai al muncitorilor din aceste ramuri industriale.
Astăzi, statele membre se confruntă cu crize economice, financiare și sociale și este nevoie mai mult ca oricând de solidaritate și de respectarea principiilor fundamentale ale Uniunii. Solicit ridicarea barierelor privind libera circulație a lucrătorilor din România și Bulgaria. De asemenea, solicit susținerea statelor membre pentru o nouă politică industrială și o nouă politică de inovare, capabile să creeze locuri de muncă, prin care cetățenii europeni să se poată bucura de un trai decent.
Kinga Göncz
(HU) Dnă președintă, dacă vrem să obținem rezultate în cadrul strategiei privind minoritatea romilor, trebuie să îmbunătățim simultan situația educației, a locurilor de muncă, a asistenței medicale și situația locativă și să combatem atitudinile împotriva minorității rome, discursul urii și discriminarea împotriva romilor. Niciuna dintre aceste măsuri nu poate fi eficientă dacă le vom ignora pe celelalte.
Strategia Comisiei cu privire la minoritatea romă se concentrează doar pe o latură, și anume sarcinile sociale, dar chiar și în această privință aceasta predă responsabilitatea în primul rând statelor membre. Din păcate, aceasta abia menționează necesitatea combaterii antiromanismului, dimensiunea drepturile omului a acestui subiect. Comisia nu și-a făcut auzită vocea atunci când grupuri paramilitare au amenințat cetățenii de etnie romă din localitatea maghiară Gyöngyöspata timp de săptămâni întregi, iar guvernul ungar a luat măsuri doar în momentul în care tensiunea și provocarea au degenerat în violență. Mi-e teamă că dacă Europa nu-și arată dorința de a juca un rol mai important în îmbunătățirea situației romilor decât ceea ce a fost menționat în comunicarea Comisiei, vor apărea la nesfârșit situații similare. Încă nu este prea târziu pentru schimbări. Ne-am dori să auzim discursul dnei comisar Viviane Reding cu privire la aceste aspecte.
Teresa Riera Madurell
(ES) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, v-aș solicita atenția pentru a vă reaminti că acest an a fost proclamat Anul internațional al chimiei, în comemorarea acordării lui Marie Curie a Premiului Nobel pentru Chimie în urmă cu exact 100 de ani.
În sloganul "Chimia - viața noastră, viitorul nostru” este vorba despre a sensibiliza mai mult societatea de contribuția chimiei la bunăstarea noastră.
Chimia a făcut posibile vaccinurile și antibioticele care au dublat speranța noastră de viață și este esențială pentru dezvoltarea unor noi surse de energie și pentru îmbunătățirea produselor alimentare. Mai mult, industria chimică este un sector strategic în Europa, cu 25 000 de companii care angajează, în mod direct sau indirect, cinci milioane de oameni.
Prin urmare, noi, cei din Parlamentul European, trebuie să facem tot ce putem pentru a transforma Anul internațional al chimiei într-un succes, deoarece, după cum a spus Marie Curie, "acum este momentul să înțelegem mai mult, astfel încât să avem mai puține temeri”. Sărbătorirea acestui an al chimiei este o ocazie bună pentru a adopta această gândire.
Președinta
Acest punct a fost închis.
