Intervenții cu durata de un minut (Articolul 150 din Regulamentul de procedură al PE) 
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi sunt intervențiile cu durata de un minut privind chestiuni de importanță politică în conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură.
Theodoros Skylakakis
(EL) Doamnă președintă, în primul rând câteva cuvinte despre Egipt. Serviciul de Acțiune Externă trebuie activat la maxim în vremurile grele care ne așteaptă, pentru a proteja cetățenii europeni din Egipt, drepturile minorităților din Egipt și instituțiile istorice care le reprezintă, cum ar fi Patriarhatul Ortodox Grec din Alexandria.
Acum să revenim la subiectul de bază al deșeurilor. Deși avem un cadru legislativ la nivel înalt, aproape fiecare stat membru riscă proceduri de încălcare a legislației europene. Multe raportează crize ale deșeurilor și unele sectoare, precum transportul transfrontalier al deșeurilor, încalcă în masă dreptul comunitar. În același timp, din motive politice, din cauza faimoasei politici de tip "nu mă privește decât ceea ce se întâmplă în curtea mea”, statele membre nu participă atât de eficient cât ar trebui la eforturile depuse.
Prin urmare, Comisia trebuie să propună noi instrumente suplimentare, precum extinderea responsabilităților Agenției Europene de Mediu și facilitatea care vizează trimiterea de către Uniune a misiunilor pentru a verifica informațiile din statele membre. Comisia trebuie să se gândească la aceste aspecte în lumina propunerilor pentru 2012.
Vasilica Viorica Dăncilă
Doresc să atrag atenția asupra situației din România, respectiv încălcarea flagrantă a principiilor statului de drept de către actuala putere. Arestarea unui membru marcant al opoziției, Constantin Nicolescu, arestare anunțată înaintea începerii ședinței de judecată, fără dovezi certe, arată modul nedemocratic în care acționează actuala putere. Arestarea la comandă politică, alături de disprețul arătat cetățenilor prin măsurile antisociale luate de guvern, scot în stradă populația umilită și condamnată la sărăcie. Pentru a reprima nemulțumirile împotriva măsurilor abuzive și antidemocratice, guvernul a dispus achiziționarea de echipamente de reprimare a revoltelor, în valoare de 10 milioane de euro.
Toate acestea oferă o imagine clară a dictaturii politice și a ceea ce se va întâmpla ulterior, dacă nu vor fi sancționate aceste acte care contravin valorilor europene. Noi nu protestăm împotriva justiției, protestăm împotriva abuzurilor forțate politic. Uniunea cere respectarea democrației în țări precum Tunisia și Egipt, dar aceasta trebuie respectată cu strictețe în statele membre.
Metin Kazak
(BG) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, problemele nerezolvate pentru cultivatorii de tutun din Bulgaria au dus la o escaladare a tensiunii în anumite regiuni ale țării și la proteste la care au participat peste 10 000 de persoane. Aceștia și-au exprimat dezacordul în declarația care a fost adoptată referitoare la politica practicată, care este motivul situației lor financiare îngrozitoare, din cauza opririi plăților suplimentare pentru producția lor de tutun pentru recolta din 2010.
În Europa, tutunul este cultivat în 17 dintre cele 27 de state membre, guvernele alocând subvenții în fiecare caz. Se pare că Bulgaria este singurul stat membru care întârzie aprobarea schemei de plăți naționale complementare pentru tutun adoptate prin lege și comunicate Comisiei Europene. Aceasta prevede acordarea unei sume de 76 de milioane de euro cultivatorilor de tutun din Bulgaria, sumă a cărei plată este în prezent întârziată. Întârzierea acordării acestui sprijin condamnă sute de familii la foame, iar emigrația pune în pericol pacea civilă din această țară.
Michail Tremopoulos
(EL) Doamnă președintă, astăzi, într-o atmosferă de unanimitate demnă de menționat, Parlamentul European a acceptat solicitarea președintelui său, domnul Buzek, ca Uniunea Europeană să recunoască oficial genocidul împotriva romilor, care au fost victimele naziștilor în timpul celui de-Al Doilea Război Mondial. După cum a precizat domnia sa, romii au fost o minoritate reprimată foarte mult timp.
Însă cui ne adresăm aici? Cine va aplica politicile noastre comune? Comisia a solicitat un raport privind politicile europene referitoare la romi în 18 țări în iulie 2008 și raportul se află în posesia sa încă din iunie. Am propus o întrebare în această privință deoarece consider că nu există motive pentru a întârzia publicarea unui raport atât de valoros. De fapt, a existat chiar o intenție de solicitare a publicării acestui raport. Doamna Reding a răspuns întrebării mele și a promis să-l publice până la sfârșitul lui decembrie 2010. Este deja februarie 2011 și raportul nu a fost încă publicat. Aș dori foarte mult să aflu de ce.
Zbigniew Ziobro
(PL) Doamnă președintă, mi-am exprimat părerea de nenumărate ori în timpul dezbaterilor din Parlamentul European privind politica UE în domeniul limitării emisiilor de gaze cu efect de seră, politică care este sprijinită ferm de Parlamentul European și Comisia Europeană. Totuși, am atras atenția asupra faptului că această politică dă naștere și unor schimbări economice foarte potrivnice. În numeroase sectoare, ea duce la relocarea fabricilor industriale în alte țări, din afara Uniunii Europene.
Din păcate, Comisia Europeană nu s-a sesizat, deși numeroși colegi deputați au subliniat aspectele negative ale limitării în mod radical a emisiilor de CO2. Am aflat așadar recent despre fabrici industriale majore care intenționează să-și mute producția din Germania și Polonia în țări din fosta Uniune Sovietică, sau chiar Africa sau America de Sud. Aceste evoluții necesită măsuri tangibile din partea Comisiei, căreia continuă să-i lipsească perspectiva și viziunea.
Ilda Figueiredo
(PT) Doamnă președintă, așa cum am promis în Agora cetățenilor pe care a organizat-o Parlamentul European săptămâna trecută, aș dori să transmit aici strigătele de indignare care au ajuns la noi prin intermediul diverselor organizații sociale care s-au alăturat dezbaterilor noastre privind criza financiară și consecințele sale grave asupra șomajului în creștere, inegalităților sociale și sărăciei, în ciuda faptului că 2010 a fost declarat Anul european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale.
S-a cerut cu această ocazie ca activitățile și munca Parlamentului European să reflecte indignarea organizațiilor implicate în combaterea sărăciei, având în vedere consecințele sociale ale crizei și gravitatea și amploarea sărăciei.
Dintre numeroasele exemple flagrante de exploatare, sărăcie, discriminare și excluziune socială și dintre diversele propuneri, solicitări și sugestii, le-aș menționa pe cele care se referă la rolul pe care ar trebui să-l joace Parlamentul European în condamnarea acestei situații. În mod concret, ar trebui să înființeze un grup operativ însărcinat cu monitorizarea consecințelor crizei în sfera socială și a măsurilor adoptate de Consiliu și Comisie ca urmare a deciziilor luate de Parlamentul European, precum cele referitoare la venitul minim...
(Președinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Marian-Jean Marinescu
Grupul de evaluare SCH-EVAL a adoptat toate rapoartele de evaluare pentru România. Conform concluziilor, România îndeplinește toate cerințele acquis-ului Schengen. Din păcate, Consiliul European refuză să pună la dispoziția Parlamentului European rapoartele, blocând desfășurarea procedurilor în Parlament. Deputații nu pot vota fără a cunoaște conținutul rapoartelor. Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne a cerut documentele, România a propus desecretizarea; cu toate acestea, Consiliul întârzie fără motiv luarea unei decizii.
Consider că, în această situație, România are dreptul să pună la dispoziția Parlamentului toate rapoartele referitoare la aderarea la spațiul Schengen. Aceste rapoarte constituie singurele criterii care pot sta la baza deciziei de aderare. Cererea de a se adăuga alte criterii nu este în conformitate cu tratatele europene, nu constituie o abordare europeană și nu se bazează pe argumente serioase. România a îndeplinit obligația legală de a se pregăti pentru a asigura protecția granițelor externe ale Uniunii și trebuie să primească răspunsul corespunzător de la instituțiile europene.
Rovana Plumb
Doamnă președintă, aș dori să vă informez că democrația în România nu a fost niciodată sub atâta presiune în ultimii 20 de ani. V-am alertat deja cu privire la președinta Camerei Deputaților, care a falsificat votul pentru extrem de importanta lege privind pensiile. Cazul recent al social democratului, Constantin Nicolescu, președintele Consiliului Județean Argeș din România, ilustrează încă o dată că metodele utilizate de partidul de guvernare din România amenință cu brutalitate drepturile fundamentale și libertățile cetățenilor.
Toate măsurile adoptate de guvern demonstrează că Partidul Liberal Democrat din România este în conflict cu întregul popor român. Nu-i putem permite unui membru democratic al Uniunii Europene să se comporte nedemocratic, arestând oameni după bunul plac și folosind instituțiile publice pentru a duce la bun sfârșit vendete personale. Împreună trebuie să ne apărăm drepturile, libertățile și democrația.
Marian Harkin
Doamnă președintă, în calitate de deputat irlandez, solicit UE să trateze în mod echitabil situația financiară imposibilă din Irlanda.
Da, trebuie să ne asumăm responsabilitatea pentru numeroasele noastre eșecuri, însă nu am acționat de unii singuri. Investițiile de tip cazino din multe țări au copleșit băncile irlandeze. S-au prăbușit precum o casă din cărți de joc și contribuabilii irlandezi poartă pe umeri o povară de nesuportat.
Plătim o dobândă punitivă de 5,8 % și capacitatea noastră de restituire, aprobată printr-un plan de austeritate de patru ani de către UE, se bazează pe creștere, însă această creștere nu poate exista. De ce? Șomajul înregistrează o tendință ascendentă chiar și în contextul în care emigrația crește vertiginos. Întreprinderile se prăbușesc și PIB-ul nostru a scăzut pentru al patrulea an consecutiv.
Și, deși BCE a introdus 132 de miliarde de euro pe ușa din față a băncilor irlandeze, 110 miliarde de euro au ieșit pe ușa din spate a acelorași bănci în 2010; 40 de miliarde de euro în decembrie 2010.
Situația devine rapid imposibil de susținut, și dacă, așa cum a afirmat domnul președinte Barroso, Europa face parte din soluție, se impun măsuri serioase de urgență.
Diane Dodds
Doamnă președintă, în urmă cu doar o săptămână, în circumscripția mea din Irlanda de Nord, teroriști republicani disidenți au lăsat două bombe viabile în zona Antrim Road din nordul Belfastului. Doar datorită milei lui Dumnezeu nu vorbim astăzi despre victime multiple. Sute de oameni au fost scoase din casă în timp ce forțele de securitate s-au ocupat de pericolul care a amenințat această comunitate.
Ținta acestui atac zădărnicit au fost ofițerii de poliție în ceea ce a reprezentat ultima dintr-o serie de încercări de a ucide ofițerii activi din departamentul de poliție al Irlandei de Nord.
Aceste atacuri nu ajung în emisiunile de știri din Regatul Unit, ca să nu mai vorbim de Europa, și totuși ne amintesc că, deși s-au făcut progrese majore în Irlanda de Nord, mai există persoane care doresc să ne tragă înapoi.
Înainte de Crăciun, domnul președinte Barroso s-a întâlnit cu prim-ministrul Irlandei de Nord, Peter Robinson, și a reiterat angajamentul său față de grupul operativ Barroso. Salut această misiune și salut și activitatea inițială desfășurată în interiorul acestui Parlament în ceea ce privește finanțarea păcii.
Csaba Sógor
(HU) Doamnă președintă, am auzit numeroase voci care s-au indignat și s-au plâns cu privire la Președinția ungară. Este interesant că niciuna dintre acestea nu a făcut parte din programul UE al Președinției în exercițiu. Unii au comentat referitor la legea privind mass-media. Comisia Europeană și-a formulat deja obiecțiile, iar guvernul ungar și-a arătat disponibilitatea de a modifica această lege.
Mă întreb de ce nu a existat la fel de mult interes internațional față de legea privind limba oficială care este în vigoare în Slovacia în prezent, care continuă să impună amenzi pentru utilizarea limbii materne. De ce vocile care s-au ridicat alarmate cu privire la drepturile fundamentale în legătură cu legea privind mass-media nu s-au arătat îngrijorate când unul dintre cele mai firești drepturi ale minorității ungare din Slovacia a fost contestat? Unii au fost deranjați de covorul imens amplasat în clădirea Consiliului, care ilustrează o hartă a Ungariei din urmă cu 160 de ani. Această hartă sugerează că putem să construim o Europă puternică doar prin cunoașterea și respectarea istoriei noastre comune și a valorilor naționale.
Catherine Stihler
Doamnă președintă, 14 februarie, Ziua Sfântului Valentin, va marca prima Zi Europeană a Epilepsiei. Se spune că însuși Sfântul Valentin a suferit de epilepsie.
În prezent, șase milioane de europeni suferă de epilepsie. În Scoția, circa 39 000 de persoane au această boală, și totuși numai 20 000 de scoțieni au fost diagnosticați și-și țin afecțiunea sub control cu medicamente. Aceasta înseamnă că 19 000 de persoane trăiesc zilnic cu teama unei noi crize. Extrapolând la întregul teritoriu UE, aceasta înseamnă că milioane de persoane trăiesc, de asemenea, cu frică.
La 14 februarie, trebuie să sensibilizăm publicul cu privire la epilepsie. Trebuie să încercăm, de asemenea, să asigurăm diagnosticarea corespunzătoare a celor care suferă de această boală și să le solicităm statelor membre să aibă mai mulți neurologi care se specializează în epilepsie. La 15 februarie vor avea loc mai multe evenimente în Parlament și încurajez colegii să ia parte la acestea. Mulți dintre alegătorii noștri vor fi prezenți.
Aș dori să profit de această ocazie pentru a le ura bun venit doamnelor Joanna Hill, asistentă specializată în epilepsie, și Fiona Nicholson, manager al unui centru de epilepsie scoțian.
Csanád Szegedi
(HU) Doamnă președintă, doamnelor și domnilor, vă rog să-mi permiteți să dedic timpul alocat mie cazului poporului secuiesc. Din păcate, în ultimele zile, președintele României a declarat din nou că nu sprijină autonomia teritorială a ținutului secuiesc. Aș fi bucuros dacă am clarifica odată pentru totdeauna lucrurile în Parlamentul European și am declara că poporul secuiesc are dreptul la autonomie teritorială. Nu este vorba aici despre bunăvoința lui Traian Băsescu; poporul secuiesc chiar are dreptul la autonomie. Aș dori să le reamintesc tuturor că autonomia este un drept obligatoriu, recunoscut la nivel internațional, și că standardul dublu aplicat de Uniunea Europeană când afirmă că unele etnii au dreptul la autonomie, iar altele nu, este inacceptabil. Bascii și catalanii au dreptul la autonomie, în timp ce secuii nu. Bazându-mă pe această logică, trebuie să spun cu convingere deplină că cei care nu sprijină eforturile poporului secuiesc de a obține autonomie nu sunt europeni.
Seán Kelly
(GA) Doamnă președintă, doresc să subliniez că libertatea este unul dintre obiectivele fundamentale ale Comunității Europene; libertatea de a circula, libertatea de a face comerț și libertatea de a lucra. Nu avem libertatea de a lucra deoarece nu avem recunoașterea reciprocă a calificărilor.
Astăzi am aflat despre un medic care lucra în Italia și căruia i-a luat nouă luni să obțină un permis de lucru în Irlanda. Această situație nu are logică. Ar trebui să luăm exemplul sistemului UPMC din Statele Unite; este un exemplu util pentru noi. În special, dacă dorim să avem servicii medicale electronice, trebuie să punem la punct recunoașterea calificărilor. În caz contrar, nu putem să progresăm.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
Abuzul de putere, în mod repetat, al celor care conduc România astăzi a aruncat această țară în cel mai întunecat colț al istoriei sale după 1989. Deși are o Constituție democratică, articolele ei sunt încălcate în mod flagrant deseori. Deși, teoretic, are o separare a puterilor în stat, conform principiilor democratice, în mod practic un singur om, președintele Traian Băsescu, deține controlul întregii puteri din România, dictând după bunul plac, abuzând de putere zi de zi, în încercarea de a demola opoziția politică și a strangula orice voce care se ridică pentru a oferi o alternativă viabilă la guvernarea dezastruoasă Băsescu - Boc.
Ca stat membru al Uniunii Europene, soarta României nu trebuie tratată cu indiferență nici de instituțiile europene, nici de către reprezentanții celorlalte state membre ale UE, care ar trebui să ia atitudine în această problemă. Vă rog să nu vă lăsați păcăliți de explicațiile incoerente și justificările, penibile uneori, ale celor care guvernează România sau ale celor care îi sprijină fățiș, fie de frică, fie urmărindu-și interesele meschine. Faptele lor sunt suficiente pentru a arăta celor care doresc să vadă care este trista realitate din țara mea.
Cătălin Sorin Ivan
Eu mi-am propus ca, periodic, să vin să îi aduc aminte domnului Buzek de evoluțiile democrației din România. Dumnealui a fost în Parlamentul României și a susținut guvernul Boc și pe Traian Băsescu. Vreau să îi spun domnului Buzek că, în România, Parlamentul nu are nicio putere, că toate legile sunt luate și asumate de către guvern, că, de asemenea, Guvernul României nu are nicio putere, pentru că Traian Băsescu este cel care numește miniștrii, îi trage de urechi și anunță de fiecare dată când sunt luate măsuri importante. De asemenea, în România, oameni nevinovați sunt băgați la pușcărie pentru 30 de zile, urmând să fie judecați după aceea.
I-am cerut domnului Buzek o poziție oficială, am primit un răspuns printr-un comunicat de presă al PD-L și al lui Traian Băsescu. Insist și aștept o poziție oficială a domnului Buzek.
Alexander Mirsky
(LV) Domnule președinte, în opinia dvs., de ce promulgă Parlamentul European rezoluții? Tocmai pentru ca acestea să poată să fie puse în aplicare. Cu toate acestea, se pare că guvernul leton nu intenționează să pună în aplicare rezoluția din 11 martie 2004. Această rezoluție precizează în mod clar că dreptul la vot în alegerile locale trebuie acordat persoanelor care au domiciliul permanent pe teritoriul leton. La întrebarea referitoare la când va pune Letonia în aplicare această rezoluție, este posibil să primim răspunsul: "Kad pūcei aste ziedēs” (în letonă). În rusă, s-ar spune: "Kogda rak na gore svistnet”, iar în română: "la Paștele cailor”. Situația se rezumă la - fie va exista un Paște al cailor, fie trebuie să punem capăt împreună discriminării împotriva a 335 000 de persoane care trăiesc în Letonia.
Vă mulțumesc.
Ioan Enciu
Astăzi asistăm la evenimente care vor schimba cursul istoriei în nordul Africii și nu numai. Regimurile dictatoriale nu pot să reziste pentru multă vreme nicăieri în lume. Vreau să atrag, însă, atenția că noi forme de dictatură pot să apară, chiar și într-un stat membru al Uniunii Europene considerat democratic, și anume România. Într-un stat de drept, un om trebuie să fie considerat nevinovat până când este condamnat de judecători. Judecarea lui trebuie să se facă în stare de libertate, dacă nu prezintă pericol social.
Aceste principii universale de drept nu mai sunt valabile în România, atunci când vine vorba de președintele Băsescu și Partidul Democrat Liberal aflat la putere. Dovada clară că arestările se fac, în România, la comandă politică este declarația pe care a făcut-o președintele Băsescu la Strasbourg, cu cinci ore înainte de arestarea lui Constantin Nicolescu, citez: "Un membru important al opoziției a fost arestat” (am încheiat citatul), deși acesta încă nu ajunsese la tribunal. De ce dovadă mai clară este nevoie pentru a demonstra că președintele Băsescu decide cine și când va fi arestat?
Corina Crețu
Doresc să mă alătur și eu colegilor mei care au atras atenția asupra persecutării opoziției politice din România, cu ajutorul pârghiilor juridice ale unei puteri cu tot mai evidente derapaje autoritare. În cădere liberă din punct de vedere al popularității, în urma unor măsuri de austeritate de o duritate sălbatică, cu consecințe dramatice asupra nivelului de trai, Guvernul României recurge la metode antidemocratice tot mai violente pentru a se menține la putere.
Așa cum au spus colegii mei, arestarea nejustificată și abuzivă a unui membru marcant al opoziției, ales prin votul direct al cetățenilor, reprezintă cel mai recent și mai îngrijorător exemplu din seria de amenințări și hărțuieli la adresa forțelor de opoziție, în timp ce bugetul de stat este prădat de clientela politică, măsurile haotice ale acestora adâncind criza economică și socială și sporind îngrijorător tensiunea socială. De aceea protestăm și noi, împreună, împotriva atacurilor prin care se încearcă intimidarea opoziției politice și a sindicatelor și cred că forurile europene trebuie să ia poziție față de încălcările flagrante ale drepturilor democratice din România.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Doamnă președintă, aș dori să vă împărtășesc un eveniment care mi-a adus foarte multă satisfacție. Recent, guvernul, liderii de sindicat și liderii patronatelor din Spania au semnat un pact social și economic important. Acest acord face din Spania o țară capabilă să-și unească forțele pentru a-și depăși dificultățile, a face față provocărilor și a consolida bunăstarea. Doamnelor și domnilor, în contextul acestei crize globale, acest acord constituie un exemplu unic care ilustrează felul în care, prin asumarea responsabilității de societate ca întreg, încheiem acorduri pentru a asigura viitorul și construi o Spanie puternică care să joace un rol din ce în ce mai important.
Președinta
Acest punct a fost închis.
