Eiropas līgumtiesības (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir debates par mutisko jautājumus Komisijai par Eiropas līgumtiesību kopējo modeli, ko uzdeva G. Gargani Juridisko lietu komitejas vārdā - B6-0386/2007).
Rainer Wieland
autors. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, nav noslēpums, ka mums jau vienu reizi neizdevās mērķtiecīgs un nepieciešams projekts: Eiropas civillikums. Tas visdrīzāk ir saistīts ar faktu, ka dažām tiesību sistēmām šeit Eiropas Savienībā ir grūtības ar rakstiskām tiesībām. Tas visdrīzāk ir saistīts arī ar to, ka dažām citām dalībvalstīm ir grūtības samierināties ar ideju, ka patstāvīgi likumi par saistītām tēmām ir zināmā mērā apvienoti un tiek administrēti pietiekami pārliecinoši un visaptveroši un ka pamata likumi nav iekavās. Grūtības ir saistītas arī ar faktu, ka mums Eiropas Savienībā ir kopējas saknes, tomēr dažas ir attīstījušās atšķirīgi, dažas ir apglabātas un dažas ir upurētas patvaļīgai interpretācijai pieņemtās politikas labad.
Pirmais Vācijas federālās republikas prezidents Theodor Heuss kompetenti paziņoja 1956. gadā, un lūdzu ņemiet vērā, ka viņš bija liberālis, ka Eiropa ir celta uz trīs kalniem: Golgātas, Akropoles Atēnās un Kapitolija Romā. Šajā gadījumā Akropole ir Grieķijas zināšanu simbols, kura ar saviem lielajiem filozofiem un politiskajiem domātājiem nodibināja mūsu demokrātijas un valsts veidošanas pamatu. Golgāta simbolizē Eiropas sociālās un morālās vērtības, plaši izplatoties mūsu dzīves visās jomās, sākot no izpratnes par ģimeni līdz cilvēktiesībām. Kapitolijs simbolizē Romas tiesību aktus, kas palīdz mums izveidot mūsu tiesību aktus un taisnīguma izjūtu.
Tomēr, kā jau es teicu, lai gan mūsu tiesību praksei ir vienota izcelsme, tā ir attīstījusies atšķirīgi, bieži tik atšķirīgi, ka vienoto izcelsmi vairs nevar atpazīt. Eiropas Savienības vienīgais pamats šķiet iekšējais tirgus. Daži teiks, ka visu valstu tiesību tradīcijas var turpināt pastāvēšanu. Tomēr tas būtu attālināti no realitātes un, starp citu, arī dzīves pieredzes, jo mēs dzīvojam arvien mazākā, ātri virzošā un komunikatīvākā pasaulē. Jo labāk mēs izsakām četras iekšējā tirgus patiesības - cilvēku, preču, kapitāla un pakalpojumu brīva aprite - jo labāk mēs varam tās paust demokrātiski un pretēji Eiropas morāles koncepcijai un jo skaidrāk kļūst, ka tam visam nav vērtības, ja mēs nevaram pārbaudīt tiesības un taisnīgumu starp pašiem cilvēkiem un starp cilvēkiem un valsts kontroli.
Mums jau vienu reizi neizdevās, kad Dzelzs priekškars Eiropā krita un valstis jautāja: vai jums ir likums mums? Iespējams, ka tas bija saprotami, ja ņemam vērā ticību, ka jebkura nacionālo tiesību tradīciju sazarošanās var izdzīvot Eiropas Savienībā, kas spēj veikt sarunas tikai vienbalsīgi. Taču mums nedrīkst neizdoties otro reizi. Tas kopā ar valodas jautājumu droši vien ir visnopietnākais izaicinājums. Jo skaidrāk mēs definējam savu iekšējo tirgu, jo skaidrāka kļūst nepieciešamība pēc tiesību aktu vienotības ne tikai vertikāli, bet arī horizontāli visā kontinentā.
Mēs esam virzījušies uz priekšu. Tagad jau mums ir sacensība tiesību sistēmās. Tas būtu labi un mums būtu pietiekami daudz laika, ja tā nebūtu ārējā realitāte. Konflikts starp Eiropas valstīm var dot labumu vienīgi tiem, kas ir vareni un kam jau ir liekvārdīga tiesību sistēma. Mēs neesam ģimene ar māsām un brāļiem, kas strīdas viens ar otru tā, ka dzirksteles lec, bet mēs esam vienoti, lai cīnītos ar ārējām problēmām. Mēs neļaujam ārējām problēmām sevi traucēt. Pavirši pret pasauli - apsēsti paši ar sevi. Tādēļ ir cilvēku vēlme pēc vienotības, pat ja tā rada problēmu atsevišķiem noteikumiem. Bailes rada valstu politikas spēks, kas kultivē savtīgas doktrīnas - stratēģija, kas apdraud vēsturisko lielumu sabrukumu kontinentālā līknē.
Mums ir jāpanāk vienošanās, jo citādi mums pašiem galu galā nebūs pie kā pieturēties. Tā kā lielais plāns nav izdevies, mums ir jāvienojas par to, kas ir iespējams. Tādēļ instrumentu kopums ir labs, kopējais modelis ir labs. Tas ir labs, lai izpētītu, kas ir iespējams un vēl mazliet vairāk. Tādēļ Eiropas Parlamentam ir līdzīgs viedoklis un tas ir vairākreiz pausts tā rezolūcijās. Tādēļ mēs vēlamies uzzināt no Komisijas, cik mērķtiecīga tā ir šī mērķa sasniegšanā. Tādēļ mēs uzdodam jautājumus šādi. Kontinentam un tā cilvēkiem ir nepieciešami vienoti tiesību akti, vismaz attiecībā uz formu...jebkurā gadījumā tajā daļā, ko juristi sauc par vispārējo daļu. Mēs varam balstīties uz tās; mums ir nepieciešams taisnīgums attiecībā uz tiesisko interešu līdzsvarotu kompromisu, mums ir nepieciešams ātrums, tiesību akti sabiedriskajā sektorā un tiesību akti, kas ir saprotami visiem. Pat ja šodienas debatēs runa ir tikai par līgumtiesībām, nepieciešamība pēc pasākumiem citās jomās - ģimenes tiesībās, mantojuma tiesībās, administratīvajās tiesībās un pat krimināltiesībās - ir acīmredzama. Tā ir metode, ko Komisija šobrīd sāk pārbaudīt. Metode noteikti būs noteicošais faktors atbildot uz jautājumu par to, cik daudz, cik ātri un cik labi mēs spējam reaģēt uz acīmredzamiem izaicinājumiem. Daudzi no mums visā pasaulē gaida veiksmīgu piemēru un daudzi vienkārši gaida, ka mums neizdosies.
Meglena Kuneva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, nav nekāds pārsteigums, ka šis jautājums piesaista tādu uzmanību, jo tas patiešām ir centrāls un ļoti svarīgs jautājums.
Kopumā Komisija no visas sirds atzinīgi vērtē interesi, kādu Parlaments izrāda par līgumtiesību kopējo modeli.
Tās otrajā progresa ziņojumā Komisija paziņoja, ka pēc tam, kad pētnieki bija nodrošinājuši akadēmisko kopējo modeli, Komisija rūpīgi izraudzīsies šī projekta daļas, kas atbilst kopējiem mērķiem tiesību jomā. Kā mēs zinām, saskaņā ar lēmumu šis akadēmiskais kopējais modelis ir jāpieņem līdz šī gada beigām.
Atlases process notiks konsultējoties ar pārējām iestādēm, tostarp Parlamentu un iesaistītajām pusēm, un es domāju, ka Parlamentam, kam ir daudz ekspertu, kā parasti būs svarīga loma.
Komisija vēl nav nolēmusi, kā atlasīt tās akadēmiskā kopējā modeļa daļas, kas tiks iekļautas galējā Komisijas kopējā modelī, jo šis lēmums arī ir atkarīgs no kopējā modeļa projekta satura, kuru pētnieki iesniegs. Komisija arī vēl nav izlēmusi, kādus ES līgumtiesību kopuma tematus kopējam modelim vajadzētu aplūkot.
Pieņemot šo lēmumu Komisija arī ņems vērā akadēmiskā kopējā modeļa saturu, kas mums līdz šim nav bijis, jaunā kopējā modeļa izstrādes darba grupu panāktos rezultātus, kā arī Parlamenta un Padomes nostāju.
Taču Komisija ir vairākas reizes skaidri paziņojusi, ka kopējais modelis nebūs privāto tiesību vai Eiropas civilkodeksa liela apjoma saskaņošana. Nākamā pamatdirektīva, kas tiks izveidota pēc patērētāju līgumtiesību kopuma atkārtotas izskatīšanas, nav atkarīga no kopējā modeļa iznākuma, kas nav ilgtermiņa projekts un tiek īstenots atsevišķi.
Komisija nodrošinās, ka pētījuma projekta daļas, kas izraudzītas kopējam modelim, un iespējams, ir grozītas, saskan viena ar otru un nākamo pamatdirektīvu.
Visā šajā sagatavošanās darbā piedalīsies visi Komisijas ģenerāldirektorāti cieši sadarbojoties.
Attiecībā uz patērētāju tiesību jautājumiem, mani dienesti jau ir organizējuši attiecīgās darba grupas un analizējuši rezultātus. Rezultāti jau kalpo kā sākuma punkts patērētāju līgumtiesību kopuma atkārtotai izskatīšanai un tas ļoti palīdz.
Mans kolēģis komisārs C. McCreevy nesen noorganizēja divas darba grupas par prasībām informācijai finanšu pakalpojumu tiesību jomā un par negodīgiem konkurences likumiem attiecībā uz līgumiem uzņēmumu starpā.
Attiecībā uz kopēju likumu par līgumtiesībām, priekšsēdētāja vietnieka F. Frattini dienesti plāno organizēt vairākas darba grupas nākošgad.
Komisija pilnībā saprot, ka Parlaments vēlas būt informēts un iesaistīties pašreizējā darbā pie līgumtiesību kopējā modeļa. Mēs atzinīgi vērtējam Parlamenta iesaistīšanos kopēja modeļa izveides procesā. Papildus konsultācijām, kuras es iepriekš minēju, Komisija trupinās informēt Parlamentu par attīstību visatbilstošākajā veidā, it īpaši caur Parlamenta darba grupu, kas nodarbojas ar kopēja modeļa izveidi.
Nobeigumā es vēlos pateikties Parlamentam par tā atbalstu Komisijas darbam šajā svarīgajā jautājumā. Es zinu, ka viens no 2006. gada svarīgākajiem notikumiem, ja es nekļūdos, notika Vīnē un šīs konferences rezultāti ļoti iedvesmoja mūsu darbu.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāre, dāmas un kungi, pirmkārt es vēlos jums sirsnīgi pateikties par darbu šajā jomā. Pēdējos mēnešos tā rezultātā ir panākts liels progress šī projekta attīstībā. Šobrīd es vēlos teikt, ka es uzskatu šo projektu par vissvarīgāko projektu visā tiesību kopumā, lai gan faktiski tas ir drīzāk pirmtiesību, nekā tiesību projekts.
Protams, mums kā Parlamentam patiešām ir milzīga interese, un tas arī ir galvenais iemesls, kāpēc šo mutisko jautājumu atkal šodien iesniedza - faktiski mēs ar nodomu uzturam spriedzi un turpinām diskusijas ne tikai mūsu nodibinātās darba grupas un komitejas līmenī, bet arī kopā ar jums šajā plenārsēdē. Tādēļ ir arī svarīgi, ka šis jautājums šodien ir iekļauts dienas kārtībā.
Mēs arī vēlamies kaut ko uzzināt no jums - jūs joprojām nespējat pateikt nekā daudz par noteiktu galējo termiņu, jo pēc Parlamenta domām arī tas ir svarīgs mūsu stratēģijai, protams, ņemot vērā tuvojošās vēlēšanas 2009. gadā, lai zinātu, kā mēs turpinām strādāt pie kopējā modeļa. Nākamā gada laikā tiks izstrādātas pagaidu projekts, bet galējais variants tiks izstrādāts līdz 2009. gada aprīlim. Jebkurā gadījumā tas būs tik vēlu, ka droši vien vairāk nebūs iespējams padziļināti aplūkot saturu šī pilnvaru termiņa laikā un tādēļ tas būs jādara nākamajam Parlamentam.
Es vēlos ļoti skaidri vēlreiz uzsvērt, ka mēs uzskatām, ka kopējam modelim, ja to pieņems Komisija un iekļaus konsultāciju dokumentā, nav jāattiecas vienīgi uz līgumtiesībām, un Parlaments pastāvīgi atbalstīja ar ļoti lielu pārsvaru to, ka šim modelim ir jāattiecas uz ko vairāk, nekā tikai līgumtiesībām, lai panāktu vēlamo rezultātu.
Mēs arī vēlamies īpaši apsvērt iespēju, vai mēs varēsim pēc tam risināt daudzās problēmas, kādas mums ir iekšējā tirgū izmantojot neobligātus instrumentus starpvalstu darījumiem.
Šobrīd mums ir situācija, kurā mums ir laimīgi jāsadzīvo ar izcelsmes valsts principiem un galamērķa valsts principiem kopā ar daudzajām direktīvām un Eiropas līmeņa tiesiskajiem lēmumiem, pastāvot 28 tiesību sistēmām, un visas no tām ir vienlaicīgi jāpiemēro atkarībā no apstākļiem. To nav iespējams ieviest praksē, jo neviens - ne jurists, ne tiesnesis, ne advokāts - nevar zināt 28 Eiropas Savienības valstu tiesību sistēmas.
Ņemot vērā šādu situāciju viens iespējamais instruments varētu būt instruments, kas faktiski atver iekšējo tirgu, īpaši maziem un vidēja izmēra uzņēmumiem, kā arī patērētājiem un padara atklātu jebkāda veida iespēju iekšējā tirgū. Komisijas un Parlamenta visu pasākumu mērķim vajadzētu būt šādas iespējas paturēšanai prātā, lai nākamā pilnvaru termiņa laikā varētu pieņemt galējo lēmumu.
Manuel Medina Ortega
PSE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāja kungs, fakts, ka mēs esam šeit šajā vēlajā stundā un apspriežam kopējo modeli norāda, ka vismaz tos no mums, kuri ir šeit, patiešām interesē šis jautājums un pati komisāre norādīja, ka viņu un citus komisārus interesē šis jautājums.
Es uzskatu, tāpat kā mēs visi uzskatām, ka Komisijas pieņemtā procedūra ir pareizā. Pirms kodifikācijas projekta pieņemšanas, ir svarīgi, lai mēs saprastu tā elementus no akadēmiskā viedokļa un mēs domājam, ka iniciatīva ir lieliska - tas nav tikai tiesību ierosinājums bez iepriekšējas apsvēršanas. Es uzskatu, ka rezultāts varētu būt diezgan labs.
Taču attiecībā uz otro posmu, par ko mēs esam norūpējušies, jo tā kā daži Eiropas Parlamenta locekļi pie tā strādā vai līdzdarbojas parlamentārajā grupā, kas uzrauga kopējo modeli, tad mēs atklājām, ka acīmredzot šobrīd ir apkopoti tik daudzi materiāli, ka to atlase šķiet grūta. Mans kolēģis loceklis K.-H. Lehne atsaucās uz pagaidu modeli. Citiem vārdiem sakot, lai gan kodifikācijas projekts ir ilgtermiņa projekts, tas mums tāpat palīdz vismaz sākt aplūkot projekta vadlīnijas.
Ideja par pamatdirektīvu šajā jomā šķiet labs sākums. Jebkurā gadījumā, ir skaidrs, ka tas, ko mēs esam darījuši pēdējos gados attiecībā uz saskaņošanu izmantojot procedūras un tiesību aktus, kā arī spriedumu atzīšana un izpildīšana ir noderīga, bet ļoti ierobežojoša.
Eiropas tiesības kopumā un līgumtiesības jo īpaši var vienīgi attīstīties nodibinot noteiktus principus. Es uzskatu, ka Parlaments kā institūcija varētu būt lielisks instruments, ko Komisijai izmantot, jo šeit tiek pārstāvētas dažādas tiesību sistēmas un dažādu valstu tiesību akti un tas varētu būt lielisks kopējs modelis, lai noteiktu mēru, kādā priekšlikumu saskaņošana galu galā nonāks konfliktā ar valstu tiesību sistēmām.
Eiropas Savienības saskaņošana ir diezgan sarežģīta mums visiem zināmu iemeslu dēļ, bet pareizā procedūra ir tāda, kādu Komisija ir uzsākusi - ar akadēmisko posmu sākumā un tiesību aktu posmu pēc tam.
Tas, ko mēs šobrīd sakām Komisijai ir, ka Parlamentā mūs jūtam noteiktu laika ierobežojumu, jo Eiropas integrācija jau notiek - Eiropas pilsoņi saskaras ar praktiskām problēmām katru dienu un tās var risināt vienīgi saskaņojot tiesības. Šīs praktiskās problēmas apsvēra pati komisāre, kad viņa iesniedza savus priekšlikumus līgumtiesību saskaņošanai patērētāju aizsardzības jomā, kas ir tikai viens, bet diezgan svarīgs aspekts, jo īsumā sakot, Eiropas Savienībā mēs visi esam patērētāji un zināmā mērā tas ir lielisks princips pasākumu īstenošanai.
Es nedomāju, ka tas ir jautājums par kopēja modeļa izveidošanu, kas ir tīri teorētisks. Cik vien iespējams, visnoderīgākā lieta ir speciāls ziņojums. Mans kolēģis loceklis K.-H. Lehne atsaucās uz kāda neobligāta dokumenta izveidošanu. Modelis būtu kaut kas līdzīgs Amerikas Savienoto Valstu Vienotas tirdzniecības kodeksam, kuru aprakstīja kā vismazāk vienoto kodeksu no visiem, dodot visniecīgāko iespēju vienotībai. Tā ir iespēja, bet droši vien vissvarīgākā lieta var būt aplūkot kuri principi ir kopīgi visām tiesību sistēmām, un šāda informācija mums tiešām būs tikai pēc tam, kad mēs būsim izpētījuši un ņēmuši vērā, ko akadēmiskie argumenti mums piedāvā.
Tādēļ, komisāre, es uzskatu, ka Parlaments būs labs sabiedrotais šī tiesību akta turpmākā attīstībā un mēs jau kļūstam nepacietīgi, jo gribam ķerties pie darba, lai pusotra gada laikā, kas mums ir atlicis, mēs varam veikt pozitīvu ieguldījumu šī tiesību akta attīstībā.
Diana Wallis
ALDE grupas vārdā . - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties komisārei par viņas atbildi un, patiešām, par viņas paveikto darbu šajā jautājumā, ko jau pieminēja citi kolēģi.
Tomēr es esmu nedaudz pārsteigts. Vakar vakarā un šorīt es biju Minsteres Universitātē Minsterē, pasākumā, kurā Tiesas priekšsēdētājam tika piešķirts goda nosaukums. Tajā pašā laikā notika darba grupas par kopējo modeli sanāksme. Man pastāstīja, ka darba grupa apspriede arī kopēja modeļa akadēmisko pusi, ko varētu izmantot jūsu dienesti. Tātad šī apmaiņa jau notiek un es vēlos uzsvērt, ka ir skaidrs, ka Parlaments vēlas zināt, kas notiek jebkurā brīdī, lai tas varētu vērot, kā process attīstās.
Komisāre jau zina, cik ļoti Parlamentu interesē šis jautājums un cik ļoti tas ir centies cīnīties par to. Patiešām, Komiteja, kurai es un mani kolēģi piederam, nākošgad kopā ar Slovēnijas prezidentūru svinēsim akadēmiskā kopējā modeļa pieņemšanu. Tādēļ mēs patiešām vēlamies šī jautājuma virzību un darba turpināšanu.
Taču mums ir nepieciešams līdzdarboties. Mēs jau ilgi jūtam, ka šī ir būtiska daļa visā labāku tiesību aktu darba kartībā. Es nezinu, cik daudzas reizes saistībā ar šo jautājumu es esmu cēlusies, lai runātu par saskaņotību. Mēs zinām, ka kopējais modelis jau ir gandrīz pieņemts un gandrīz piemērojams, un tomēr mēs joprojām turpinām pieņemt dažādus tiesību aktus, kuru saturā ir līgumtiesības, neņemot vērā dažus pamata likumus, kas jau ir formulēti kopējā modelī. Mēs gaidām atkārtoti izskatītu patērētāju tiesību kopumu un atsevišķi aplūkojam termiņu. Citi kolēģi nodarbojas ar maksājumiem vai jautājumiem attiecībā uz pasažieru transportu. Šobrīd mums top lielisks instruments. Mums tas ir nepieciešams un nepieciešams steidzami.
Mēs pieņemam un esam pateicīgi par darbu, ko Komisija kopumā ir veikusi, cenšoties panākt, lai šo jautājumu risina visos ģenerāldirektorātos. Tās ir labas ziņas.
Komisāre, es varu vienīgi nobeigt ar lūgumu, kādu jau es esmu izteikusi - lūdzu, iesaistiet mūs. Mēs zinām, ka šobrīd ir veicams darbs. Mēs varam būt jūsu pusē. Mēs zinām, ka šis ir grūts jautājums attiecībā pret Padomi. Lūdzu izmantojiet mūsu balsis kopā ar savējām, lai veicinātu šo projektu, cik vien iespējams, sniedzot maksimālo labumu mūsu pilsoņiem iekšējā tirgū.
Meglena Kuneva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, šī nav vienkārši laipnība. Vienmēr ir liels prieks uzklausīt šādus izcilus juristus, kas runā par vienu no vissvarīgākajiem jautājumiem, kas ir risināti pēdējo gadu laikā civiltiesību jomā.
Tomēr es zinu, ka jūs vēlaties, lai es esmu tik praktiska, cik vien iespējams. Tādēļ es vien pastāstīšu, ka 2008. gadā Komisijai ir jālemj par apjomu attiecībā uz kopējā modeļa grafiku, saturu un formu un to, kā veikt še iepriekš minēto darbu attiecībā uz metodoloģiju, cilvēku un finanšu resursiem un darba sadali starp iesaistītajiem ģenerāldirektorātiem: Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu, Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorātu, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātu, Ģenerālsekretāru un Veselības un patērētāju aizsardzības ģenerāldirektorātu. Ģenerāldirektoru vai viņu pārstāvju sapulce notiks 11. decembrī, kas nozīmē rītā, un mērķis ir sagatavot kopēju lēmumu 2008. gadā par kopējā modeļa apjomu, saturu un formu.
Kā jūs zināt, un par ko es jūs informēju, es jautāju Padomdevēju komitejai par kopējo modeli un šogad nosūtīju tai paziņojumu par šo tematu. Attiecībā uz neobligātajiem instrumentiem Komisija apskatā par vienoto tirgu paziņoja, ka tā aplūkos šādas iniciatīvas vērtību finanšu pakalpojumu jomā un es uzskatu, ka tā ir ļoti laba zīme.
Jūs visi atsaucāties uz pamatdirektīvu saistībā ar patērētāju tiesību kopumu. Es uzskatu, ka tas ir ļoti veiksmīgs pasākums un, lai ko arī mēs pasāktu saistībā ar patērētāju kredītu vai termiņu, mēs cenšamies izvairīties no pārāk lielas uzmanības pievēršanas horizontālajiem instrumentiem, jo es uzskatu, ka pašreiz mums ir nepieciešamas Parlamenta diskusijas par termiņu. Taču mums ir nepieciešams noteikt modeļa apjomu un es uzskatu, ka mums būs lieliska kontrole tam, cik vienoti mēs esam saskaņojot līgumtiesību galvenos principus, jo tās ir pamatdirektīvas pamatā. Es, protams, ar prieku apņemos jūs personiski informēt par to, kas notiek šajā svarīgajā jomā.
Priekšsēdētājs
Saskaņā ar Reglamenta 108. panta 5. punktu es esmu saņēmis rezolūcijas priekšlikumu pārtraukt debates.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks trešdien, 2007. gada 12. decembrī.
