Stāvoklis Gruzijā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojums par stāvokli Gruzijā.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētāja kungs, šodien mēs pievēršamies daudz un dažādām jomām, un, sēžot šeit Padomes prezidentūras krēslā, tieši tas ir pats aizraujošākais. Jautājums, par ko mēs tagad debatēsim, ir stāvoklis Gruzijā. Tas ir jautājums, kas, cik zinu, interesē Eiropas Parlamentu, kas man personiski ir ļoti tuvs. Jau pašā sākumā es gribētu skaidri norādīt, ka ES pilnībā atbalsta situācijas stabilizāciju un normalizāciju, kā arī demokrātiskās reformas Gruzijā.
Mēs palīdzam Gruzijai vairākos ļoti konkrētos veidos: ar ES pārraudzības misiju (EUMM), ar aktīvu iesaistīšanos un vadošo lomu Ženēvas sarunās un ar ES finansiālā atbalsta palielināšanu, lai uzlabotu humanitāro situāciju un veicinātu Gruzijas ekonomikas atveseļošanos.
Uzsākot Austrumu partnerību, ES ir stiprinājusi attiecības ar Gruziju, kā arī citām valstīm. Mēs piedāvājam iespēju uzlabot attiecības, izmantojot asociācijas nolīgumu un plašas brīvās tirdzniecības zonas. Protams, Gruzijas mērķis ir panākt stabilitāti un labklājību. Mēs palīdzēsim šo mērķi sasniegt. Tomēr, lai gūtu reālus panākumus, Gruzijai jākoncentrējas uz demokrātiskām reformām. Par ļoti svarīgiem mēs uzskatām jautājumus, kas attiecas uz labu sociālo pārvaldību un cilvēktiesībām. Mēs augstu novērtējam to, ka Gruzija ir apņēmusies turpināt savas demokrātiskās reformas, jo īpaši otro reformu vilni.
Kļūstot par demokrātisku valsti, kur pilsoņi var baudīt savas pamatbrīvības un cilvēktiesības, Gruzija gūs lielas priekšrocības. Protams, labumu gūs gan pati valsts, gan arī tās iedzīvotāji, bet izdevīgi tas būs arī tāpēc, ka labākas iespējas tiks nodrošinātas arī separātisko reģionu iedzīvotājiem. Politiskā vide ir sarežģīta. Sarunas starp valdību un opozīciju ir jāturpina, lai panāktu vienprātību attiecībā uz galvenajiem iestāžu veidošanas elementiem un jautājumiem saistībā ar konstitucionālajām reformām, vēlēšanu reformām, plašsaziņas līdzekļu brīvību un cilvēktiesībām. Gruzijas valdībai arī jāuztur kontakti ar opozīciju un pilsonisko sabiedrību.
ES ir gatava šajā procesā sniegt palīdzību. Papildus Eiropas kaimiņattiecību politikas rīcības plānā aprakstītajai sadarbībai Austrumu partnerības divpusējie pasākumi ir īpaša iespēja gūt panākumus šajā jomā. Mēs arī apsveram sarunu direktīvas, lai noslēgtu asociācijas nolīgumus ar Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu. Mūsu attiecību uzlabošanas procesu ar šīm valstīm vadīs līdzdalības, diferencēšanas un nosacītības, kā arī kopīgās atbildības princips. Mēs novērtējam Gruzijas apņemšanos strādāt pie attiecību uzlabošanas ar ES, ņemot vērā Austrumu partnerības noteikto perspektīvu.
ES pārraudzības misija pašreizējos apstākļos ir ļoti svarīgs stabilitātes veicināšanas faktors. Tās pilnvaru termiņš tagad ir pagarināts līdz 2010. gada septembrim. Mūsu uzmanības centrā ir pasākumi uzticības veicināšanai starp dažādām pusēm. Pēc Ženēvas vienošanās par incidentu novēršanas un risināšanas mehānismiem pārraudzības misija veic svarīgu uzdevumu, šos mehānismus saskaņojot starp dažādām pusēm. Es šeit runāju par gruzīniem, krieviem un faktiskajām autoritātēm Dienvidosetijā un Abhāzijā.
Neskatoties uz dažām grūtībām, puses ir spējušas vienoties par vairākiem jautājumiem, ieskaitot uzticības telefona dienesta izveidi ar drošību saistītos jautājumos pie Dienvidosetijas un Abhāzijas administratīvās robežas. Pārraudzības mehānisms to izmantoja, lai mazinātu saspīlējumu, kas radās starp pusēm pēc incidentiem Melnajā jūrā, un lai atrisinātu starpgadījumu pie Dienvidosetijas administratīvās robežas, kur tika aizturēts un pēc tam atbrīvots 21 Gruzijas pilsonis.
Pārraudzības misija turpinās darbu ar iesaistītajām pusēm. Situācijas normalizēšanā liela nozīme būs pārejai no incidentu novēršanas uz uzticības veicināšanas pasākumiem. Misija pārrauga jaunizveidotās apmešanās vietas, iekšējo bēgļu pārvietošanu pēc pagājušā gada augustā notikušā kara un sakaru veicināšanu starp iekšējiem bēgļiem un Gruzijas iestādēm, NVO un starptautiskajām organizācijām. Attiecībā uz šo ir skaidrs, ka gandrīz visi iekšējie bēgļi, kas agrāko konfliktu rezultātā tika pārvietoti, joprojām dzīvo tādos apstākļos, kas neatbilst starptautisko standartu minimālajām prasībām, kaut arī kopš 2008. gada situācija ir uzlabojusies. Misija turpinās sniegt palīdzību, kur vien tas ir iespējams, lai veicinātu sakarus starp iestādēm.
Misijai ļoti svarīgs ir tāds notikums kā divu saprašanās memorandu pieņemšana ar Gruzijas Aizsardzības ministriju un Iekšlietu ministriju. Tomēr mēs nezaudējam modrību, jo, tā kā starp pusēm trūkst savstarpējās uzticēšanās, pastāv risks, ka Gruzijas iestādes šo saprašanās memorandu vairs nepildīs.
Kā jūs zināt, Neatkarīgā starptautiskā faktu vākšanas misija par konfliktu Gruzijā nesen publicēja ziņojumu. No šā ziņojuma noderīgu informāciju var gūt visas iesaistītās puses un arī starptautiskā sabiedrība. Tomēr uz to ir jāskatās kopumā, nevis izlases veidā. ES ir vairākkārt apliecinājusi savu stingro atbalstu Gruzijas suverenitātei un teritoriālajai integritātei tās starptautiski atzītajās robežās. Mēs esam pilnīgi pārliecināti, ka Gruzijā ir nepieciešama starptautisko organizāciju klātbūtne, un mēs strādāsim pie tā, lai to nodrošinātu. Mums žēl, ka, neraugoties uz atbalstu no lielākās daļas valstu, EDSO gadījumā vienošanos panākt nebija iespējams.
Attiecībā uz 12. augusta un 8. septembra nolīgumiem ES nostāja nav mainījusies. Krievijai jāievēro visas šajos nolīgumos paredzētās saistības. Šajā sakarā ir vēl daži svarīgi jautājumi, kas jāatrisina, piemēram, robežkontrole un ES vispārējā piekļuve abu separātisko provinču teritorijām. Šos jautājumus mēs izvirzīsim mūsu sarunās ar Krieviju.
Mums jāraugās arī uz priekšu. Šajā sakarā Ženēvas sarunas ir ārkārtīgas svarīgas, kaut arī tās būs grūtas. Tā būs vienīgā vieta, kur ieradīsies visu pušu pārstāvji, un mums ir svarīgi, lai mēs patiešām spētu izvērst pragmatiskas diskusijas par vardarbības nepiemērošanu un starptautiskajiem drošības pasākumiem. Tas ir vienīgais praktiskais ceļš uz priekšu, un mēs ar nepacietību gaidām konsultācijas, kas plānotas 2010. gada janvāra beigās. Tām vajadzētu būt noderīgām ikvienam, kas cenšas nodrošināt ilgtermiņa stabilitāti un attīstību Gruzijā un visā reģionā.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētājas kundze, nākamie kolēģi, godājamie deputāti, man ir liels prieks būt šeit. Ļoti priecājos arī par iespēju atkal dalīties ar jums savās domās par Gruziju.
Kā jūs jau zināt, pēdējos divos gados Gruzija ir piedzīvojusi ļoti grūtus laikus - gan ārpolitiski, gan arī iekšpolitiski.
Tikko pieminētais karš ar Krieviju pagājušā gada augustā ir atstājis rētas visā reģionā, un Gruzija joprojām cīnās ar tādām problēmām kā pamatvajadzības vairāk nekā 200 000 pārvietotu personu, no kurām dažas saikni ar dzimto zemi ir zaudējušas jau kopš 90-to gadu sākuma. Iekšpolitiskā ziņā pagājušā gada konflikts ir palielinājis spriedzi Gruzijā. Piemēram, tik daudz apspriestās vēlēšanas noveda pie vairākus mēnešus ilgiem protestiem ielās.
Mēs darām visu iespējamo, lai valstij palīdzētu veikt šīs situācijas atrisināšanai nepieciešamos pasākumus. Pirmkārt un galvenokārt, mēs turam savu solījumu sniegt palīdzību līdz EUR 500 miljonu apmērā, lai veicinātu Gruzijas atlabšanu. Pēckonflikta palīdzības paketes ieviešanas process norisinās labi, un daudzu cilvēku dzīves apstākļi jau ir uzlabojušies.
Mēs turam savus solījumus, un mūsu ļoti nozīmīgā palīdzība ļauj izmitināt iekšzemē pārvietotās personas, kā arī stabilizēt ekonomiku un atbalstīt Gruzijas infrastruktūru. Tuvākajās dienās Komisija veiks pirmo maksājumu EUR 46 miljonu apmērā kā makrofinansiālo palīdzību Gruzijai dotāciju veidā, kas ir vēl viena šīs plašās palīdzības paketes daļa.
Tomēr, lai mēs varētu palīdzēt Gruzijai pārvarēt pašreizējās grūtības, arī pašai Gruzijai ir jādara vairāk, jo īpaši trīs jomās.
Pirmkārt, Gruzijai jāturpina demokrātiskās reformas. Demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana ir pamats mūsu attiecībām ar visiem mūsu austrumu partneriem, un Gruzijas prezidenta paziņojums šā gada sākumā par "demokrātisko reformu jauno vilni” un to, ka Gruzijas reakcija uz Krievijas agresiju būs lielāka demokrātija, lielāka brīvība un lielāks progress, bija ļoti apsveicams.
Pašvaldību vēlēšanas Tbilisi, kas notiks maijā, būs kā šīs apņemšanās pārbaude, un šīs vēlēšanas būs ļoti svarīgas, jo Tbilisi mērs pirmo reizi tiks ievēlēts tiešās vēlēšanās.
Tā ir lieliska iespēja Gruzijai atgūt savu pilsoņu uzticēšanos vēlēšanu procesam, un šī iespēja ir jāizmanto, jo vēlēšanu sistēmas nepilnības joprojām ir nozīmīgs iespējamās politiskās nestabilitātes avots Gruzijā.
Otrā joma, kur nepieciešams Gruzijas ieguldījums, ir "stratēģiskās pacietības” demonstrēšana pēc konflikta. Tie ir paša prezidenta Saakashvili vārdi. Kā jūs zināt, Eiropas Savienībai bija ļoti nozīmīga loma karadarbības izbeigšanā, un tā turpinās meklēt ilglaicīgu risinājumu.
Mēs nekavēsimies ar atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei un suverenitātei, kā jau tika teikts. Un mēs darīsim visu iespējamo, izmantojot savu pārraudzības misiju un vidutāja lomu Ženēvas sarunās, lai šo situāciju mēģinātu normalizēt.
Tajā pašā laikā separātisko reģionu nošķiršana konfliktu risināšanā nepalīdzēs. Tieši otrādi - ir nepieciešama gudra politika, kas paredz Abhāzijas un Dienvidosetijas iesaistīšanu.
Tāpēc mēs augstu novērtējam Gruzijas izsludināto stratēģiskās pacietības politiku, kas aizvien vairāk atzīst to, ka ar separātiskajiem reģioniem bez jebkādiem ierobežojumiem ir jāuztur sakari, lai darbotos pilsoņu interesēs un šajā reģionā atjaunotu stabilitāti.
Gruzijas valdības centieni izstrādāt valsts stratēģiju Abhāzijas un Dienvidosetijas reģioniem ir pelnījuši mūsu atbalstu, jo īpaši tie, kas paredz ciešāku sadarbību savu iedzīvotāju labā.
Tomēr mūs joprojām uztrauc tas, ka likums par okupētajām teritorijām, ja to piemēro pārāk stingri, var radīt nevajadzīgas domstarpības ar organizācijām un tādējādi sarežģīt palīdzības sniegšanu. Problēma ir tāda, ka tas traucēs ekonomiskajām attiecībām un neļaus veikt pasākumus ikdienas sakaru normalizēšanai. Neraugoties uz ļoti labo padomu no Eiropas Padomes Venēcijas komisijas, šo likumu Gruzija vēl nav grozījusi, un mēs turpināsim uzstāt, lai tā veiktu ierosinātos labojumus.
Mans trešais punkts ir tāds, ka Gruzijai aktīvi jāgatavojas sarunām par jaunu ES un Gruzijas asociācijas nolīgumu Eiropas un Austrumu partnerības ietvaros. Mēs netaupīsim pūles, lai Gruzijai palīdzētu.
Sagatavošanās darbi, veidojot jaunu divpusējo attiecību tiesisko regulējumu, norisinās diezgan labi. Mēs esam ātri sagatavojuši sarunu direktīvas ES un Gruzijas asociācijas nolīgumam, kuras pašlaik tiek apspriestas Padomē. Sarunu direktīvu projekts paredz padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas izveidi nākotnē.
Mēs jau esam snieguši Gruzijai galvenos ieteikumus attiecībā uz veicamajiem pasākumiem, pirms mēs varēsim spriest, vai valsts ir gatava sākt šo sarunu kārtu. Gruzijas apņemšanās izmantot laiku pirms sarunām, lai paātrinātu gatavošanos, ir saprātīga, un es domāju, ka ir būtiski, lai galvenos ieteikumus tā īstenotu ļoti aktīvi.
Pa to laiku novembrī darba līmenī tika pabeigtas sarunas par ES un Gruzijas vīzu režīma atvieglināšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem, un tagad mēs gaidām galīgo apstiprinājumu no abām pusēm. Šie nolīgumi ir pagrieziena punkts mūsu partnerattiecībās, vēlreiz apliecinot konkrēto labumu, ko mūsu ciešākās attiecības var dot Gruzijas iedzīvotājiem. Lielāka mobilitāte ies roku rokā ar lielāku drošību. Nesen es parakstīju kopīgu deklarāciju par mobilitātes partnerību starp Eiropas Savienību un Gruziju, kas tagad tiks noslēgta.
Tātad mēs joprojām esam apņēmības pilni atbalstīt Gruziju šajos grūtajos laikos. Mēs piedāvājam jaunas iespējas, kas valstij un tās pilsoņiem var dot taustāmu labumu, bet Gruzijai jāpalīdz arī pašai sev, un, ja tā pieņems labus lēmumus, mēs būsim gatavi tai palīdzēt it visā.
György Schöpflin
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es esmu dziļi iespaidots par detalizēto aprakstu, ko Padomes priekšsēdētāja un komisāre sniedza par attiecību pašreizējo stāvokli. ES attiecības ar Gruziju patiešām izvirza ļoti tālejošus jautājumus par to, ko mēs domājam darīt, kas ir ES un kādi mēs vēlamies būt. Iespējams, šīs attiecības varētu būt pārbaudījums tam, kā mēs paši ievērojam savas solidaritātes, cilvēktiesību un demokrātijas vērtības - savas proklamētās vērtības.
Ir pilnīgi skaidrs, ka Gruzija - gan tās elite, gan arī sabiedrība - sevi uzskata par Eiropas valsti. Tajā pašā laikā atzīsim, ka šī valsts atrodas nestabilā situācijā, jo Krievija, bijusī koloniālā lielvara, nav atteikusies no saviem centieniem atgūt zināmu varu pār Gruziju vai pat visu pārējo Dienvidkaukāza teritoriju. Tas ir tāpēc, ka Krievijā ir daudz cilvēku, kas Gruzijas kā neatkarīgas valsts statusu neuztver nopietni un uzskata, ka Gruzijas atgriešanās pie Krievijas ir tikai laika jautājums. Tādēļ lielais vairums Gruzijas iedzīvotāju, protams, jūtas nedroši. Šī nedrošība ievērojami pastiprinājās pēc pagājušā gada konflikta ar Krieviju. Neviena valsts negrib zaudēt savu suverēno teritoriju, kā tas notika ar Gruziju.
Tas viss skar ES, tādēļ Austrumu partnerība ir tik nozīmīga. Savu nākotni Gruzija redz Eiropā, galvenokārt kā savas drošības garantiju. Protams, ir arī Dienvidkaukāza energoapgādes koridors, kas ir svarīga Eiropas energoapgādes artērija nākotnē. Šie ir pietiekami spēcīgi iemesli, lai Eiropas Savienība Gruzijas tiekšanos uz Eiropu uztvertu nopietni, kā mēs to acīmredzami darām, bet ir arī viens izšķirošs arguments - ja Eiropa šos centienus ignorēs, tad mūsu pašu uzticamība pasaulē tiks apšaubīta un mūsu pretinieki par šo Eiropas vājuma demonstrēšanu tikai priecāsies.
Roberto Gualtieri
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, sarežģītā situācija Gruzijā, manuprāt, prasa īpašu attieksmi, starptautisko tiesību aizsardzību apvienojot ar pragmatisku pieeju un atbildības sajūtu.
Mēs domājam, ka ES darīja pareizi, vēlreiz apliecinot savu atbalstu Gruzijas teritoriālajai integritātei un suverenitātei, bet tajā pašā laikā mēs augstu novērtējam piesardzību, sekojot līdzi vēlēšanām Abhāzijā, kas pēc mūsu domām atbilst metodei, kuras pamatā ir nepārtraukta dialoga meklēšana, politisko debašu veicināšana un atbalsts demokrātiskajiem procesiem. Reģiona iekšējā attīstība un izmaiņas starptautiskajā kontekstā atbalsta šo lēmumu meklēt dialogu un vēl vairāk pastiprināt Eiropas atbildību dažādās jomās, kur tā ir uzņēmusies saistības: Komisijas iniciatīvas, lai atbalstītu demokrātisko procesu Gruzijā un sniegtu atbalstu bēgļiem, centieni uzturēt Ženēvas sarunas un Eiropas pārraudzības misijas darbība. Šī pēdējā ir vēl jo vērtīgāka un svarīgāka, jo pašlaik tā ir vienīgā starptautiskā misija Gruzijā.
Mēs augstu novērtējam misijas veikto darbu un ieguldījumu reģiona stabilizācijā, incidentu novēršanas un risināšanas mehānisma izmantošanā un sarežģītajā uzticības atjaunošanas procesā starp pusēm. Tai pašā laikā mēs saprotam, ka demokrātiskajam procesam, attiecībā uz kuru mums jābūt dāsniem un prasīgiem, kā arī asociācijas nolīgumam varētu būt izšķiroša nozīme, lai izmaiņas Gruzijas situācijā būtu ilgstošas.
Ulrike Lunacek
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, es gribētu runāt konkrēti par divām lietām. Pirmā ir saistība starp ekonomisko palīdzību un atbalstu, no vienas puses, un demokrātijas attīstību, no otras puses, un otra attiecas uz dažiem principiāliem jautājumiem, kas aplūkoti Tagliavini ziņojumā.
Ferrero-Waldner kundze, jūs pareizi teicāt, ka Gruzijai ir vajadzīgs finansiāls un ekonomisks atbalsts un ka Eiropas Savienībai ir jāturpina šo atbalstu sniegt. Jūs arī izvirzījāt trīs nosacījumus šā atbalsta sniegšanai, proti, demokrātiskās reformas, pamatbrīvības un tiesiskā noteiktība. Īpaši būtisks man šķiet viens jautājums. Diemžēl pagātnē bija tā, ka Gruzija un tās valdība iepirka lielus ieroču krājumus, jo īpaši pirms pagājušā gada konflikta. Kā jūs garantēsit to, ka Eiropas finansējums šādiem mērķiem netiks izmantots?
Otrkārt, es gribētu pieminēt cilvēktiesību gadījumu, ar ko nodarbojās arī Eiropas Padome un Hammerberg kungs. Divi pusaudži Dienvidosetijā joprojām atrodas ieslodzījumā, kaut arī Hammerberg kungam tika apsolīts, ka viņi tiks atbrīvoti. Vai jūs šajā sakarā esat veikuši kādus pasākumus? Vai saskatāt kādu iespēju, ka tuvākajā nākotnē viņi tiks atbrīvoti?
Pēdējais: Tagliavini ziņojumā pirmo reizi ir skaidri norādīts, ka konflikts izcēlās, izplatoties ksenofobijai un naida valodai. Ko Komisija un Padome darīs šajā jomā, lai šo situāciju atvieglotu un skaidri norādītu, ka šādas izpausmes noved pie bruņota konflikta un ir svarīgi to izbeigt, pirms tas vispār sācies?
Michał Tomasz Kamiński
Priekšsēdētāja kungs, es neslēpšu, ka abi paziņojumi, ko mēs dzirdējām, man lika vilties. Šodien un šeit Eiropas Parlamentā mēs, Eiropas Savienības varas pārstāvji, pilnīgi pareizi uzsveram demokrātijas lomu. Mēs mācām prezidentu Saakashvili, kādas izmaiņas viņam jāievieš savā valstī. Es gribētu teikt, ka viņš jau tagad ir ieviesis ļoti daudz izmaiņu, un šodien Gruzija pilnībā atšķiras no tās valsts, kāda tā bija pirms dažiem gadiem. Tomēr mēs neesam aizmirsuši to, ka lielā daļā Gruzijas teritorijas vēl šodien atrodas Krievijas tanki. Kolēģi, ja jūs domājat, ka Krievijas tanki kādā vēstures posmā kādam ir atnesuši demokrātiju, jūs dziļi maldāties. Krievijas tanki neatnes demokrātiju, Krievijas tanki liek pakļauties.
Šodien mēs runājam par stāvokli Gruzijā, taču Padomes pārstāves teiktajā vārdu "Krievija” mēs izdzirdējām tikai vienu reizi, kaut arī tā, protams, ir tieši Krievija, kas ir atbildīga par šo stāvokli Gruzijā. Es nesaku, ka Gruzijā viss ir ideāli. Protams, daudz kas tur būtu jāuzlabo. Tomēr krievi smejas mums tieši acīs, ignorējot piecu punktu vienošanos, par ko Eiropas Savienības vārdā sarunas vadīja prezidents Sarkozy. Man jājautā, kāpēc Krievijas armija joprojām atrodas Perevas ciematā. Vai šis jautājums jebkad ir uzdots Krievijai?
Ja runājam par demokrātijas, cilvēktiesību, iecietības un vārda brīvības nepieciešamību, es uz to visu parakstos. Tomēr vai tiešām mēs domājam, ka Krievija šodien šīs vērtības Gruzijā veicina un ka Krievijas agresija pret Gruziju ir daļa no cīņas par demokrātiju. Nē, tas ir brutāls imperiālisms. Mums kā Eiropas Savienībai ir jāvēršas pret šo brutālo imperiālismu. Tikai tad būs ticams tas, ko mēs sakām saviem Gruzijas draugiem, stāstot, ka viņiem vēl ir daudz darāmā - un es tam piekrītu -, lai viņu valsts pilnībā atbilstu mūsu Eiropas standartiem.
Tomēr mēs nedrīkstam rādīt ar pirkstu uz Gruziju, kad, no otras puses, ir Krievija, kur tiek slepkavoti varai neērti žurnālisti un kur naida valoda pret kaimiņiem un minoritātēm ir oficiālā plašsaziņas līdzekļu un Krievijas vadošo politiķu valoda. Tam visam mums jāsaka "nē”, jo tikai tad būs ticams tas, ko mēs par demokrātiju sakām visām pārējām valstīm, ieskaitot Gruziju. Es gribu aicināt Eiropas Savienību stingri un apņēmīgi atbalstīt Gruzijas teritoriālo integritāti mums kopīgo vērtību vārdā un aizstāvēt brīvību un demokrātiju Gruzijā pret Krievijas agresiju.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, es uzskatu, ka ES ārpolitika šajā reģionā nav pietiekami konsekventa. Kaukāzs ir pazīstams kā enerģijas tranzīta reģions - tieši tāpat kā Krievija, kas ir svarīgs un mums ļoti nozīmīgs stratēģiskais partneris. Ņemot vērā šo delikāto situāciju, ES ļāva, lai Gruzijas krīzē prezidents Saakashvili - iespējams, dažu dalībvalstu ASV uzspiestās izturēšanās iespaidā - to apmuļķo. Politiskā tuvredzība Gruzijas krīzē ne tika paplašinās iekšējo plaisu pašā Savienībā, bet arī ievērojami saspīlēs attiecības ar Krieviju. Atmaksa nāks gāzes konflikta veidā. Redzēsim, vai jaunie ES līderi šajā situācijā spēs sevi pierādīt.
Ja Brisele patiesi vēlas aizstāvēt cilvēktiesības, tad tai jānorāda uz visām nelikumībām Gruzijā - iespējamo vēlēšanu rezultātu viltošanu, verdzībai līdzvērtīgajiem darba apstākļiem un tiesību uz demonstrācijām ierobežošanu, kas ir pretrunā Pamattiesību hartai.
Briselei jāpieņem līdzsvarota pieeja attiecībā uz Gruzijas jautājumu, vienādi ņemot vērā gan Gruzijas, gan arī Krievijas pamatotās intereses.
Vytautas Landsbergis
Priekšsēdētāja kungs, kad es biju mazs zēns, manā valstī iebruka padomju armija. Pamatskolā mums bija jāmācās vairākas jaunas dziesmas. Viena no tām bija gruzīnu dziesma par meiteni vārdā Suliko. Okupācija jebkurā tās izpausmē bija slikta - tikai šī dziesma bija jauka.
Pagāja daudzi gadi, un nesen mēs šo meiteni Suliko satikām atkal, tikai šoreiz viņas tumšās acis bija pilnas asarām un bija redzamas sitienu pēdas. Pirms gada viņa tika mocīta atkal - aplaupīta, sista un izvarota. Mēs, 27 ES džentlmeņi, uz viņu noskatāmies un runājam dīvainas lietas: "Kā tas varēja notikt? Ko viņa izdarīja nepareizi? Vai viņas uzvedība nokaitināja izvarotāju?” Tas ir tieši tas pats, ko saka izvarotājs: "Viņa mani izprovocēja!” Vai viņa pretojās izpildīt viņa prasības? Tas nebūtu gudri: nevienu, jo īpaši laupītāju un izvarotāju, nedrīkst provocēt vai kaitināt. Viņa varēja būt piekāpīgāka, vardarbību paciešot klusi, taču viņa mēģināja sevi aizstāvēt veselas divas dienas, un tā bija viņas lielākā kļūda. Tagad neviens vairs nevar pateikt, kurš bija uzbrucējs, jo viņš saka, ka uzbruka viņa.
Tāda ir situācijā attālā valstī Eiropas nomalē, kur varenais muižas īpašnieks jebkurā gadījumā nevar tikt notiesāts, bet viņa var. Tagad mums ir jauna problēma, ko radījusi viņa, jo mūsu bizness ar Izvarotāja kungu ir nedaudz cietis. Nākošreiz mēs iedosim Izvarotāja kungam mūsu īpašās zāles "Mistral”, lai uzlabotu viņa vīrišķo potenci.
Dāmas un kungi Eiropā, neizprovocējiet šādā veidā nākamo karu.
Kinga Göncz
(HU) Es gribētu pateikties komisārei Ferrero-Waldner un jo īpaši Cecilia Malmström, kas pašlaik mūsu vidū ir kā ministre, bet drīz kļūs arī komisāre. Es arī gribētu vispirms pateikties par ziņojumu, kurā sniegta ļoti svarīga informācija. Atļaujiet man arī pateikt, ka pēc pēdējām divām paplašināšanās kārtām Eiropas Savienības austrumu kaimiņi ir faktiski ļoti pietuvinājušies Eiropas Savienībai, kas, raugoties no vairākiem viedokļiem, ir nozīmīgs notikums - ne tikai ģeogrāfiskā tuvuma, bet daļēji arī ārpolitikas dēļ, kuras pamatā ir ideja par Krievijas ietekmes sfērām, nemaz jau nerunājot par energodrošības pieaugošo nozīmi.
No šā viedokļa Austrumu partnerības programma ir īpaši svarīga, jo tā var nodrošināt arī diferencēšanu, tomēr tā neapšaubāmi veido ciešākas saites ar šīm valstīm. Gruzija ir valsts Kaukāza reģionā, kas visvairāk cenšas respektēt Eiropas Savienības vērtības. Es gribētu pieminēt un uzsvērt pāris jautājumu, sākot ar gatavošanos vīzu režīma atvieglināšanas procesam. Šis pasākums ir svarīgs ne tikai no cilvēcisko attiecību viedokļa, bet arī tāpēc, ka mēs zinām, ka Dienvidosetijas un Abhāzijas pilsoņi, kuriem ir Krievijas pases, jau bauda šā režīma labumus, kas ir radījis tādu spriedzi, ka šī situācija tikai pasliktinās. Otrs jautājums, ko es gribētu uzsvērt, ir tas, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu virziena četrās valstīs ir neatrisināti konflikti, un tam mums būtu jāpievērš visa uzmanība.
Visbeidzot, es gribētu pateikties komisārei Ferrero-Waldner par viņas pūlēm, šo reģionu cenšoties pietuvināt Eiropas Savienībai.
Milan Cabrnoch
(CS) Eiropas Parlaments cieši uzrauga situāciju Gruzijā un šai valstij velta daudz uzmanības. Oktobra beigās Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs Jerzy Buzek tikās ar prezidentu Saakashvili, savukārt novembra sākumā kopīgā sanāksmē, kur piedalījās Ārlietu komiteja, delegācija sadarbībai ar Krieviju un delegācija sadarbībai ar Dienvidkaukāza valstīm, Eiropas Parlamenta deputāti apsprieda Tagliavini ziņojumu par stāvokli Gruzijā, un ārkārtas sanāksmē, kas notika 26. novembrī Strasbūrā, Dienvidkaukāza delegācijas pārstāvji tikās ar Gruzijas valdības ministru Giorgi Baramidze.
Mēs vienmēr esam atbalstījuši Gruzijas teritoriālo integritāti un suverenitāti. Mēs atbalstām miermīlīgu risinājumu stāvoklim Gruzijā un konfliktam starp Gruziju un Krieviju. Mēs cenšamies panākt, lai miera novērotāji varētu iekļūt ne tikai Gruzijas valdības pārvaldītajās, bet arī okupētajās teritorijās. Tajā pašā laikā mēs cenšamies panākt iespēju humanitāro palīdzību sniegt arī šīm okupētajām teritorijām. Mūs uztrauc bēgļu stāvoklis, jo viņi ir spiesti pamest savas mājas un nedrīkst tajās atgriezties, un mēs augstu novērtējam Gruzijas valdības centienus visiem bēgļiem nodrošināt cilvēka cienīgus dzīves apstākļus. Mēs pieprasām abām konfliktā iesaistītajām pusēm ievērot pamiera vienošanos un turēt savus solījumus attiecībā uz miermīlīgu risinājumu.
Elena Băsescu
(RO) Dāmas un kungi, pirms vairākiem gadiem bija tādi cilvēki, kas asi kritizēja tos, kuri atbalstīja Melnās jūras reģiona stratēģisko nozīmi Eiropai. Tomēr laiks ir parādījis, ka Eiropa ar šīm valstīm Melnās jūras reģionā ir cieši saistīta.
Gruzijai ir īpaša stratēģiska nozīme Melnās jūras reģionā saistībā ar energodrošību, jo tādi piegādes ceļi kā Nabuko gāzes vads, Baku-Tbilisi naftas vads un Supsas naftas termināls ir cieši saistīti ar šīs valsts stabilitāti. Konflikti, kas 2008. gada augustā notika Gruzijā, parādīja, ka ikviens neatrisināts konflikts jebkurā laikā var uzliesmot no jauna, nopietni satricinot visa reģiona stabilitāti un drošību.
Mūsu pienākums ir ievest Gruziju eiroatlantiskās drošības un stabilitātes zonā, kaut arī Krievijas ietekme joprojām ir ļoti spēcīga. Tāpat ir jāatzīst bēgļu, pārvietoto personu un viņu apgādājamo tiesības atgriezties Abhāzijā neatkarīgi no to etniskās izcelsmes.
Tajā pašā laikā tas, ka Krievija ir piešķīrusi pilsonību Abhāzijas un Osetijas iedzīvotājiem, Gruzijas pilsoņus nostāda neapšaubāmi neizdevīgā situācijā, jo no ES puses vēl nav spēkā vīzu nolīgums, kaut arī pirmīt no Komisijas pārstāves mēs dzirdējām, ka kaut kas šajā virzienā tiek darīts.
Rumānija ir iesaistīta ES pārraudzības misijā Gruzijā - gan operatīvā līmenī, gan arī uz vietas, tai skaitā Tbilisi štābā. Mūsu valsts arī īsteno savu apņemšanos veikt īpašus pasākumus, lai Gruziju tuvinātu ES un NATO. Bez tam mēs gatavojamies nosūtīt valsts ekspertu, kurš strādās NATO birojā Tbilisi. Mēs apsveicam ES prezidentūras nostāju. Nekādā gadījumā mēs neatzīsim valstis, kas izveidotas nelegāli, separātiskos reģionos notikušo konfliktu rezultātā, ne arī vēlēšanas, kas organizētas nelegāli - kā tās, kas nesen notika Abhāzijā. Prokrieviskās Gruzijas separātiskās republikas prezidents vēlēšanās uzvarēja ar 59,4 % balsu. Man arī jānorāda, ka neviens no pieciem prezidenta kandidātiem pilnībā nenoliedza atkalapvienošanās ideju ar Gruziju.
Maria Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienības pienākums ir apņēmīgi veicināt stabilitāti tās tuvējās kaimiņvalstīs, atsaucoties uz starptautiskajām tiesībām un balstoties uz ticību saviem principiem.
Runājot konkrēti par Gruziju, mums jāaizstāv sava nostāja attiecībā uz teritoriālās integritātes un valsts starptautiski atzīto robežu ievērošanu. Tomēr tajā pašā laikā mums jāņem vērā arī neatrisināto konfliktu realitāte. Eiropas Savienībai jāspēj būt par vidutāju un dot konstruktīvu ieguldījumu abām pusēm - Gruzijai un Krievijai -, lai tās varētu rast risinājumu.
Ņemot vērā pašreizējos apstākļus, mēs gribētu paust trīs galvenās idejas.
Pirmkārt, vienpusēji un piespiedu risinājumi nav pieņemami, otrkārt, debates par to, vai Gruzijai vajadzētu iestāties NATO vai ne, ir pāragras - gluži pretēji, uzsvars jāliek uz Ženēvas sarunu turpināšanu un veiksmīgu iznākumu, un, treškārt, ES novērotāju misija Gruzijā ir stabilitātes un uzticības veidošanas faktors. Tāpēc jāatzīst tās pozitīvais ieguldījums, jāpastiprina tās darbība un jāmudina turpināt strādāt, jo īpaši cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumu jomā.
Marek Henryk Migalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, diemžēl ne Malmström kundze, ne arī Ferrero-Waldner kundze savā runā nepieminēja to, ar ko mēs patiešām saskaramies Gruzijā. Es domāju dramatisko humanitāro un cilvēktiesību situāciju. Man radās tāds iespaids, ka ne mēs, ne arī abas dāmas nav atbildīgas par to, ka Eiropas Savienība nav attiecīgi reaģējusi.
Situācija patiešām ir dramatiska. Sešu punktu vienošanās netiek ievērota. Gruzijas teritorijā notiek etniskā tīrīšana. Gruzīnu valoda daudzviet ir aizliegta. Mūsu misijai Gruzijā daudzās vietās nav atļauts veikt savu darbu, un par to esam atbildīgi mēs. Ferrero-Waldner kundze runāja par ilgtermiņa makrofinansiālo palīdzību Gruzijai un par to, ka mums ar Gruziju būs asociācijas nolīgums. Tas viss ir lieliski, taču mums visiem ir jāatbild uz vienu jautājumu: ko mēs šajā lietā esam izdarījuši? Es jūtos dziļi vīlies - ne tikai par to, ko par šo politiku atbildīgie cilvēki teica šodien, bet arī par pašu ES politiku.
Jacek Protasiewicz
(PL) Komisāre Malmström, pretstatā saviem poļu kolēģiem es Eiropas Savienības rīcību šajā jomā tik kritiski nevērtēšu, jo gribu paust gandarījumu par Padomes 12. decembra paziņojumu, kurā viennozīmīgi komentētas nesenās prezidenta vēlēšanas Abhāzijā. Es gribu arī uzsvērt, ka atbalstu Eiropas Savienības rīcību, jo ES ir nepārprotami atzinusi šo abu reģionu neatkarību starptautiskā līmenī. Es zinu, par ko runāju, jo man ir bijušas darīšanas ar Baltkrieviju.
Tomēr es piekrītu, ka attiecībā uz sešu punktu pamiera plānu, par ko sarunas vadīja prezidents Sarkozy, Eiropas Savienībai jāieņem stingra nostāja. Īpaši es to attiecinu uz Augstās pārstāves ārlietās Ashton kundzes satraucošo paziņojumu, ka viņa gatavojas īstenot "kluso diplomātiju”. Es ceru, ka šī diplomātija nenozīmēs piekrišanu lauzt tās vienošanās, kas Krievijas vārdā panāktas ar Eiropas Savienības pārstāvjiem.
Alexander Mirsky
(LV) Paldies, priekšsēdētāj! Kolēģi, es gribu pajautāt tiem, kas aizsargā Saakašvili pozīciju, vai jūs bijāt Dienvidosetijā? Vai jūs redzējāt, ko izdarīja Gruzijas armija ar Chinvali? Es biju tur kara laikā un visu redzēju pats. Tas, ko izdarīja Gruzijas valsts vara, ir noziedzība pret Osetijas un Abhāzijas tautu. Par okupāciju. Es runāju ar daudziem osetīniešiem un abhāziešiem. Osetijas un Abhāzijas iedzīvotāji negrib dzīvot vienā valstī ar Saakašvili. Ja kāds vēl grib risināt šo dziļo starptautisko problēmu ar ieročiem tā, kā to izdarīja Saakašvili, tad ir ļoti labs krievu izteiciens "Zamučujutsja pilj glatatj”, kas nozīmē, ka viņiem nekas un nekad neizdosies. Paldies!
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ja Savienība nesniegs Tbilisi politisku un ekonomisku atbalstu, tad Krievija varēs viegli īstenot savu neoimperiālistisko politiku pret Gruziju, un tas situāciju Kaukāzā destabilizēs vēl vairāk. Tāpēc Savienībai jāpieliek lielākas pūles.
Vai, atkārtoti apliecinot savu atbalstu teritoriālajai integritātei, mēs saprotam, ka sešu punktu plāns patiesībā nemaz netiek ievērots? No vienas puses, mēs sakām, ka vēlamies demokrātisku, brīvu un teritoriāli neskartu Gruziju, kamēr, no otras puses, mūsu pārraudzības misijas dalībnieki netiek ielaisti separātisko republiku pierobežas teritorijās. Vēl viens iemesls bažām ir cilvēku nolaupīšana, kas okupētajās zonās ir kļuvusi par ierastu Krievijas praksi. Novembra sākumā par tās upuriem kļuva vairāki pusaudži. Jaunākais no tiem bija tikko 14 gadus vecs. Kremlis acīmredzami mēģina diskreditēt Gruzijas prezidentu, cenšoties parādīt, ka viņš nespēj garantēt savu pilsoņu drošību. Krievijas destabilizējošā rīcība rada milzīgus draudus robežapgabalu iedzīvotāju drošībai un noved pie konflikta saasināšanās šajā reģionā.
Priekšsēdētāja kungs, mums jārīkojas izlēmīgāk, jo teritoriāli neskarta un demokrātiska Gruzija nozīmē lielāku drošību Eiropas Savienībai un Eiropai.
Kristiina Ojuland
(ET) Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, ministres kundze, dāmas un kungi, pirms kāda laika, diskutējot par Gruziju, es jums atgādināju, ka Berlīnes mūra krišanas gadadienas priekšvakars būtu īstais laiks, lai izvirzītu jautājumu par to, kad mēs varētu atzīmēt Dienvidosetijas un Abhāzijas atkalapvienošanās dienu ar savu dzimto valsti Gruziju. Šodien mums atbildes uz šo jautājumu nav, kaut arī visos mūsu dokumentos - gan Eiropas Parlamentā, gan arī citās iestādēs - mēs uzsveram Gruzijas teritoriālās integritātes nozīmi no starptautisko tiesību viedokļa, un tieši šā iemesla dēļ mēs visi šeit atrodamies.
Pagājušonedēļ Briselē notika ļoti laba diskusija ar Carl Bildt, prezidējošās valsts pārstāvi, kurš Gruziju nosauca par lakmusa testu Eiropas Savienībai, īpaši saistībā ar jautājumu, vai mēs kādu dienu spēsim aizstāvēt ideju, ka Gruzijas teritoriālā integritāte ir jāatjauno un ka visas cilvēktiesības un bēgļu tiesības jāievēro tā, kā tas paredzēts starptautiskajās tiesībās. Es piekrītu visiem saviem kolēģiem, kuri norādīja uz slikto cilvēktiesību situāciju šajā valstī - tas nav pieņemami.
Visbeidzot, taču ne mazsvarīgāk, es gribu ko lūgt. Pagājušonedēļ es tikos ar Gruzijas premjerministra vietnieku Giorgi Baramidze, kuram bija liels, liels lūgums: Eiropas Savienība, es jūs ļoti, ļoti lūdzu - īstenojiet preventīvo diplomātiju, lai novērstu jebkādu turpmāko konfliktu iespējamo saasināšanos.
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs, es varu tikai piekrist apgalvojumam, ka labākā Gruzijas reakcija uz Krievijas agresiju ir vēl demokrātiskākas reformas.
Tajā pašā laikā savi pienākumi ir arī Eiropas Savienībai, jo, kā tika pareizi norādīts, ES un Gruzijas attiecības kļūs par pārbaudījumu Austrumu partnerībai un ES lomai šajā reģionā.
Ņemot vērā Gruzijas nozīmīgo stāvokli, es gribētu uzzināt, vai Gruzijas jautājums tika izskatīts nesen notikušajā ES un Krievijas augstākā līmeņa sanāksmē, jo Krievija neievēro sešu punktu vienošanos un ES misija atrodas grūtā situācijā, netiekot ielaista separātiskajās teritorijās. Šajā gadījumā Eiropas Savienībai jāieņem stingrāka nostāja.
Komisāres kundze, jūs pieminējāt palīdzību EUR 46 miljonu apmērā. Es tikai gribētu pajautāt, vai šī palīdzība Gruzijā nonāks jau šogad. Kāds būs grafiks?
Paweł Robert Kowal
(PL) Es domāju, ka, ņemot vērā mūsu diskusiju, mums jāatgriežas pie tā, ko Malmström kundze teica pašā sākumā - Gruzijai ir vajadzīga jauna un plaša atvērtība no Eiropas Savienības puses. Tai jāietver makrofinansiālā palīdzība, kā arī ātra un neatliekama sarunu uzsākšana par asociācijas nolīgumu, lai tās varētu virzīt pēc iespējas tālāk. Tai jāietver arī sarunu uzsākšana - tas ir trešais punkts - par vīzu režīma atvieglināšanu, un, visbeidzot, mums jādod iespēja Gruzijai garantēt savu drošību, paverot tai ceļu uz NATO.
Tomēr es domāju, ka pat šis jautājums nav iemesls, kādēļ es šodien gribu piedalīties šajā diskusijā. Es gribētu uzdot retorisku jautājumu Ferrero-Waldner kundzei: vai jūs nebrīnāties, kāpēc gandrīz visi runātāji ir pievērsuši uzmanību Sarkozy plānam? Lūdzu, atbildiet uz šo jautājumu. Lūdzu, sakiet, kāpēc ne jūsu ievadrunā, ne turpmākajos izteikumos, ne arī Ashton kundzes izteikumos neviens nav saklausījis atbildi, kurā tiktu sniegts vienkāršs novērtējums par to, vai Sarkozy plāns ir izpildīts vai ne. Vai tiešām šis ir tas gadījums, kad svarīgākās Eiropas Savienības iestādes nav tā vērtas, lai no jums dzirdētu skaidru izteikumu šajā jautājumā?
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, vakar Īrijā notika konference, kur tika aplūkots jautājums par palīdzību un Austrumeiropu. Viena no valstīm, par kurām mēs runājām, bija Gruzija, un bija patiešām patīkami dzirdēt, kādi panākumi gūti attiecībā uz to cilvēku grupām, kuriem nav balsstiesību - bērniem ar īpašām vajadzībām garīgā un fiziskā ziņā un jauniešiem -, tomēr ļoti nomācoši bija uzzināt, ka iesaistītie cilvēki uzskata, ka konflikta dēļ viņi ir atgriezti 10 gadus senā pagātnē.
Tā kā es vakar tur piedalījos, es gribētu tikai lūgt, lai, slēdzot tirdzniecības nolīgumus un vadot sarunas, jūs neaizmirstu neaizsargātākās iedzīvotāju grupas. Šīs bija ļoti svarīgas debates, taču citi kolēģi runāja par šausminošo humanitāro situāciju, un ir grupa ļaužu, par kuriem vienmēr aizmirst. Es tikai gribēju, lai viņu balss šodien būtu dzirdama.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mums jāpatur prātā, ka Gruzija ir maza valsts, kaut gan atrodas ārkārtīgi stratēģiskā pozīcijā Dienvidkaukāzā, un tieši tas ir izraisījis konfliktu ar tās vareno ziemeļu kaimiņu Krieviju. Tāpēc esmu pateicīgs komisārei par viņas paziņojumu, ka palīdzība, kuru Gruzija ir gaidījusi jau tik ilgi, tiks piešķirta rīt.
Lūdzu, atcerēsimies, ka tad, kad Gruzija sāka demokrātiskās reformas un izlēma ar Rietumeiropu saistīties ciešāk nekā ar Krieviju, kā tas bija noticis gadu desmitiem un varbūt pat gadsimtiem ilgi, tā zaudēja savu ekonomisko partneri, kas bija pircis 80 % tās ražojumu. Mēs neesam izdarījuši neko, lai šo tukšumu aizpildītu un pirktu Gruzijā ražotās preces, tādējādi nodrošinot valsts spēju funkcionēt. Šajā sakarā es ļoti atbalstu šo deklarāciju, kā arī paziņojumu par makrofinansiālo plānu Gruzijai.
Vēl viena lieta. Komisāres kundze, politiskā ziņā mēs nedrīkstam uzskatīt Gruziju par pavisam nenozīmīgu partneri, jo Gruzija ir iekļuvusi neiedomājami sarežģītas ģeopolitiskās situācijas lamatās. Tāpēc es nespēju iedomāties, ka Eiropas Savienības sarunās ar Krieviju vispār nekas netiek teikts par stāvokli Gruzijā. Nevēlos atkal pieminēt sešu punktu Sarkozy plānu, jo to jau ir darījis ikviens, taču mums jāatceras, ka attiecībās ar tik spēcīgu partneri kā Krievija, kas, protams, mums ir ārkārtīgi svarīgas, ir jāpiemin arī mūsu mazākie partneri, kas mums ir tuvi un dārgi.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, ja politika kalpo pati sev, tad tas ir tikai darbs. Ja tā palīdz citiem, tas kļūst par aicinājumu, kad Goliāti nāk palīgā Dāvidiem. Šajā gadījumā Eiropas Savienība ir Goliāts, kas nāk palīgā Gruzijai - Dāvidam, un tas ir apsveicami. Tomēr tai blakus atrodas vēl kāds Goliāts - Krievija, kurai attiecībā uz Gruziju ir citi plāni. Eiropas Savienībai jāizvingrina muskuļi, apspiežot šo nelikumīgo ielaušanos.
Pagājušonedēļ es biju EPP kongresā Bonnā, un tur uzstājās Gruzijas prezidents. Viņš īsumā aprakstīja valsts veiktos pasākumus korupcijas apkarošanas jomā, tās reformu programmu ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanai, kā arī vēlmi noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu. Mans jautājums ir šāds. Kad, pēc Komisijas domām, šis brīvās tirdzniecības nolīgums tiks noslēgts, kad tiks izpildīti tam nepieciešamie nosacījumi?
Lena Kolarska-Bobińska
Priekšsēdētāja kungs, mēs runājam par Ukrainas, Moldovas un Gruzijas centieniem. Tie visi ir centieni tuvināties Eiropas Savienībai.
Šķiet, ka mums tā ir problēma. Interesanti, kas notiks pēc 10 gadiem, kad šie centieni kļūs par vilšanos un vairs nebūs nekādas vēlēšanās iestāties Eiropas Savienībā, nekādu cerību uz kaut ko vairāk. Mums tā būs daudz sarežģītāka situācija. No visām Austrumu partnerības valstīm Gruzija ir valsts, kas no sabiedrības saņem vislielāko atbalstu attiecībā uz dalību Eiropas Savienībā un NATO. Tajā ir gūti arī vislielākie panākumi tirgus reformu īstenošanā.
Ja mēs nerīkosimies ātrāk, tad nonāksim tādā pašā situācijā kā ar Turciju, kur sabiedrība vairs neatbalsta centienus iestāties Eiropas Savienībā. Par spīti citām politiskām kustībām šajās valstīs un varbūt to dēļ tā būs patiešām bīstama situācija. Mēs redzam, kas notiek Krievijā, un, ja Gruzija savus centienus iestāties Eiropas Savienībā sāks apšaubīt, mēs varam saskarties ar situāciju, kas visām Eiropas Savienības valstīm būs patiešām bīstama.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētāja kungs, es zinu, ka par šo jautājumu ir liela interese. Tie, kas šai situācijai ir uzmanīgi sekojuši līdzi, zinās arī to, ka Zviedrijas prezidentūra Gruzijas jautājumam ir veltījusi daudz laika. Pagājušo ceturtdien Zviedrijas ārlietu ministram Carl Bildt bija iespēja Gruzijas jautājumu ar jums pārrunāt Ārlietu komitejā.
ES turpinās sniegt ievērojamu politisku, tehnisku un finansiālu atbalstu Gruzijai. Visticamāk, tas ietvers nepārtrauktus aicinājumus respektēt Gruzijas teritoriālo suverenitāti un integritāti un turpināt ES pārraudzības misiju, kā arī mūsu ļoti svarīgo vidutāja lomu Ženēvas sarunās. Ženēvas sarunas ir mūsu galvenā platforma. Tās risinās lēni, tomēr risinās, un tajās ir pārstāvētas visas puses.
Mēs sniegsim arī turpmāku finansiālu palīdzību, lai likvidētu konflikta sekas. Kā daudzi no jums norādīja, lielas bažas joprojām rada humanitārā situācija. McGuinness kundzei, protams, ir taisnība, sakot, ka tā rezultātā cieš neaizsargātākās iedzīvotāju grupas.
Tiekoties ar saviem Krievijas dialoga partneriem, ES turpinās uzsvērt, ka jāievēro sešu punktu pamiera vienošanās un jāveic turpmākie īstenošanas pasākumi - karaspēka atvilkšana uz 2008. gada 7. augusta pozīcijām. Kā daudzi no jums jau to darīja, īpaši tiks pieminēti Perevi un Akhalgori ciemati un Kodori aizas augšējā daļa.
Slēdzot EDSO misiju Gruzijā un pārtraucot ANO novērotāju darbu, nozīmīgā starptautiskās drošības struktūra zaudēja ārkārtīgi svarīgus elementus. Pašlaik par starptautisko organizāciju klātbūtni liecina vairs tikai ES pārraudzības misija. Tā sniedz būtisku ieguldījumu drošībā un normalizācijas procesā. Tāpēc ir tik svarīgi, lai pārraudzības misija varētu piekļūt separātiskajiem reģioniem. Tas ir svarīgi Gruzijas drošībai un stabilitātei. Šis ir svarīgs jautājums, uz ko ES turpinās vērst visu iesaistīto dialoga partneru uzmanību.
Protams, ES turpinās atbalstīt Gruzijas teritoriālo integritāti, taču mums ir arī stratēģiska interese uzturēt kontaktus ar separātiskajiem reģioniem un atvērt logu uz ārpasauli šo teritoriju iedzīvotājiem. Tas var mums palīdzēt pakāpeniski sagatavot pamatu konflikta risinājumam, nepārtraukti iesaistoties un veicot pasākumus, lai veicinātu uzticību pār administratīvajām robežām, kā arī veidojot kontaktus starp dažādām iedzīvotāju grupām.
Šajā jautājumā ES turpinās darboties ļoti aktīvi. To ir stingri apņēmusies Komisija un Ferrero-Waldner kundze, kā arī Eiropas Parlaments, un par to es esmu ļoti pateicīga.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu pateikties par šodienas atklāto diskusiju.
Es biju domājusi, ka daudzi no jums zina, ko mēs darām Gruzijas labā. Gruzija no mums ir saņēmusi lielu atbalstu - gan politisku, gan arī ekonomisku un humanitāru -, bet dažiem šķiet, ka mēs neko neesam izdarījuši. Tā nepavisam nav taisnība.
Pirmkārt, karu apturēja Eiropas Savienība un Sarkozy kungs. Otrkārt, jums ir taisnība, sešu punktu plāns diemžēl vēl nav pilnībā izpildīts, taču katru reizi, tiekoties ar Krievijas pārstāvjiem, mēs pie šā jautājuma strādājam - tas ir iekļauts mūsu darba kārtībā. Tas nu ir pilnīgi skaidrs.
Padomes priekšsēdētāja pareizi teica, ka vienīgā platforma, no kuras mēs patiešām varam kaut lēni, tomēr virzīties uz priekšu, ir Ženēva, tāpēc Ženēvas sarunas ir jāturpina.
Mums arī vajadzīgs atbalsts un atklātība no abām pusēm, jo šis ir sarežģīts konflikts, un mēs, tā teikt, tajā esam vidutāja lomā. Šis ir pats galvenais politiskais jautājums.
Mums tiešām ir jāturpina darbs, un mēs ļoti labi zinām, ka Krievija ir milzīgs partneris, kas atrodas otrā pusē. Tajā pašā laikā mums ir kopīgi kaimiņi, tāpēc ar Krieviju par šiem jautājumiem mums vienmēr jārunā pavisam skaidri. Kā jau teicu, šī attieksme mums vajadzīga no abām pusēm, lai varētu virzīties uz priekšu, un to, ja atceraties, es minēju savā runā. Tas ir pirmkārt.
Otra lieta attiecas uz ekonomiskās un humanitārās palīdzības jomu, kur mūsu sadarbība ir patiešām ļoti cieša. Palīdzības pakete EUR 500 miljonu apmērā ir lielākais līdzekļu apjoms, ko es spēju nodrošināt. Kaimiņattiecību politikai nav paredzēts tik daudz naudas, cik es varētu gribēt, bet tas ir tas, ko mēs panācām, jo uzskatījām, ka pēc kara un visiem izdarītajiem postījumiem Gruzijai un jo īpaši neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām tas ir vajadzīgs.
Es pati esmu apmeklējusi iekšzemē pārvietoto personu nometnes, un esmu apmeklējusi mājas, kas atjaunotas ar mūsu programmu līdzekļiem.
Lunacek kungam varu pastāstīt, ka pati esmu parakstījusi vienošanos ar gruzīniem, kurā tie stingri apņemas neiztērēt nevienu centu no Eiropas Savienības naudas. Savus līdzekļus mēs vienmēr kontrolējam, tāpēc nevienam centam nevajadzētu aiziet jaunu ieroču iegādei Gruzijas vajadzībām.
Protams, es nevaru kontrolēt to, ko Gruzija dara citos jautājumos, bet attiecībā uz mūsu naudu es varu būt droša.
Tika pieminētas arī citas lietas. Piemēram, abi pusaudži, kas joprojām tiek turēti apcietinājumā Dienvidosetijā. Tie ir jautājumi, par kuriem mēs, protams, runājam ar Krieviju. Mēs par tiem runājam, taču pagaidām tos diemžēl vēl neesam atrisinājuši, un iekļūšana Dienvidosetijā mums pašiem ir liegta.
Attiecībā uz principu mums, protams, viss ir skaidrs. Šeit ir teritoriālā integritāte, un šeit ir suverenitāte, un tas ir tas, ko mēs skaidri apgalvojam par Gruziju. Pilnīgi droši. Tomēr viens ir runāt par principiem, bet cits - tos nekavējoties īstenot. Diemžēl reizēm tas ir diezgan grūti.
Atļaujiet man izteikties arī par Tagliavini kundzes ziņojumu. Jau tas, ka šis ziņojums ir publiskots, ir ļoti svarīgi. Jūs zināt, ka mēs šo neatkarīgo ziņojumu atbalstījām. Tagliavini kundzi es pazīstu jau ilgi, kopš 2000. gada, kad kā savas valsts ārlietu ministre biju EDSO priekšsēdētāja. Tad viņa bija mana īpašā pārstāve Kaukāzā. Viņa ir ļoti drosmīga un patstāvīga sieviete, un man jāatzīst, ka viņas sagatavotais ziņojums ir lielisks.
Tas ir arī noderīgs, jo tajā ir sniegti skaidri fakti. Mēs no tiem izdarām secinājumus, tomēr palīdzību Gruzijai varam turpināt sniegt tikai ar diplomātiskiem līdzekļiem.
Papildus tam visam es varu arī piebilst, ka esam paveikuši milzīgu darbu, pirmkārt, pie kaimiņattiecību politikas austrumos un tagad arī pie Austrumu partnerības.
Nesen Zviedrijas prezidentūras vadībā notika ļoti svarīga ministru sanāksme ar visiem sešiem Austrumu partnerības ārlietu ministriem, tai skaitā Gruzijas ārlietu ministru.
Tās laikā mēs apspriedām visas iespējas, bet vai jūs patiešām domājat, ka visām valstīm mēs varam dot visu, negaidot neko pretī? Mēs to nevaram. Mums jāprasa, lai arī tās izdara savu darbu. Tas attiecas arī uz tirdzniecību, jo padziļināts brīvās tirdzniecības nolīgums ir iespējams tikai tādā gadījumā, ja ir pieņemti attiecīgie tiesību akti. Mēs nevaram tās vienkārši uzaicināt iestāties Eiropas Savienībā, ja Padomē par to nav vienprātības.
Šīs ir lietas, uz kurām jāskatās no abām pusēm, tomēr mēs Gruziju atbalstām vairāk nekā jebkurš cits. Tāpēc es ceru, ka šo politiku, kā daži teica, jūs patiešām atbalstīsiet. Tā ir politika, saskaņā ar kuru mēs cenšamies viņiem palīdzēt pēc iespējas vairāk, tomēr gribam redzēt arī atbilstošu uzvedību no Gruzijas puses.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
(Sēdi pārtrauca plkst. 19.55 un atsāka plkst. 21.00)
