Europeana - næste fase (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er kortfattet forelæggelse af betænkning af Helga Trüpel for Kultur- og Uddannelsesudvalget om Europeana - næste fase -.
Helga Trüpel
Hr. formand, kommissær Kroes! Europeana skal være det store digitale kulturprojekt i EU. Hvad betyder Europeana? Det er et digitalt bibliotek, et digitalt museum og et digitalt arkiv for vores europæiske kulturarv. Det er hensigten at give samtlige borgere adgang til denne digitale ressource - ikke alene i EU, men i hele verden. Projektet Europeana blev påbegyndt i november 2008, og 1 000 kulturinstitutioner har bidraget til at gennemføre det. Der er 150 partnerorganisationer. Indtil videre er ca. 6 mio. værker fra vores europæiske kulturarv blevet digitaliseret. Inden juni 2010 forventes tallet at nå 10 mio. digitaliserede værker, og inden 2015 forventes det at nå 15 mio.
Det er åbenlyst, at det er et meget ambitiøst forehavende, og det er særdeles vigtigt for EU. Det er hidtil blevet finansieret via programmet eContent+ og via medlemsstaterne. Men tempoet for digitaliseringen har indtil videre varieret markant fra medlemsstat til medlemsstat. Frankrig fører an med over 40 %, og Tyskland ligger på ca. 16 %, men mange andre medlemsstater halter langt bagefter, og dette skulle jo være vores fælles flagskibsprojekt med hensyn til europæisk digital kulturpolitik.
Det er særdeles vigtigt, at vi forstår, at der findes en offentlig kulturinstitution, og det er af forståelige grunde tanken at skabe skarp konkurrence set i lyset af retsafgørelsen vedrørende Google Book Search, idet vi ikke ønsker, at vores europæiske kulturarv blot bliver lagt i hænderne på et monopol. Vi ønsker en offentlig tilgængelig ressource - i bedste europæiske forstand - for så vidt angår vores europæiske kulturarv. Vi vil også gerne bevare den offentlige indflydelse, fordi det betyder, at europæiske borgere også kan få reel politisk indflydelse.
Der er ingen problemer i forbindelse med værker, der ikke længere er ophavsretligt beskyttet, dvs. ikke er omfattet af ophavsretten. Det er langt mere kompliceret, når der er tale om forældreløse værker - med andre ord værker, der stadig er ophavsretligt beskyttet, men hvor det er meget vanskeligt at opspore de retmæssige rettighedshavere. Det er noget helt andet igen, når det drejer sig om værker, der er beskyttet af ophavsretten. Hvis Europeana en dag også skal indeholde værker, der er ophavsretligt beskyttet, vil man skulle betale for privat download af værkerne, for ellers ødelægger vi den kulturelle værdiskabelse på kulturmarkederne.
Det, jeg politisk gerne vil opnå, er derfor på den ene side en hurtig og effektiv digitalisering og samtidig en bevarelse af ophavsretten, fordi det er den eneste måde, hvorpå vi kan holde fast i den kulturelle mangfoldighed i EU. Vi er således nødt til at finde konsensusbaserede løsninger på problemet med forældreløse værker og meget ihærdigt søge at finde frem til, hvem de retmæssige rettighedshavere er. Ud fra et politisk perspektiv er det helt centralt for mig, når vi nu drøfter strategien efter Lissabonstrategien, Europa 2020-strategien, og når det drejer sig om at modernisere vores økonomi, udvikle det digitale samfund, det videnbaserede samfund og kulturel mangfoldighed, at Europeana også til dels skal finansieres via dette Europa 2020-program - naturligvis med inddragelse af medlemsstaterne. Det skal være et fælles europæisk projekt. Vi har derfor også brug for en kampagne "join Europeana" med henblik på forhåbentlig at finde yderligere private sponsorer. Vi skal imidlertid også sørge for at øge kendskabet blandt vores medborgere - og frem for alt blandt de unge - til, at denne ressource findes. Mange er slet ikke klar over det. Det er den kæmpestore opgave, vi nu skal løfte i flok.
Piotr Borys
(PL) Hr. formand! Europeana er et forehavende, der har afgørende betydning, og som kan gøre Europas kulturarv tilgængelig for hele verden. Det er jo ikke alene et bibliotek, men også et virtuelt museum og arkiv. Jeg så gerne, at hver enkelt af os her i Parlamentet kunne sige, at værkerne af store nationale ophavsmænd såsom for mit eget vedkommende Chopin, Marie Curie, født Skłodowska, eller Słowacki var tilgængelige på internettet. Jeg vil gerne nævne tre centrale faktorer. For det første kan vi, for så vidt angår Europeana, ikke gå på kompromis med kvaliteten. Det er en ting, vi skal være varsomme med i dette projekt. For det andet skal der findes en løsning på problemet med ophavsretten i forbindelse med forældreløse og udsolgte værker. For det tredje vil jeg gerne indtrængende bede fru Kroes om at sætte skub i digitaliseringen i medlemsstaterne, hvis vi fremover gerne vil kunne være stolte over dette store flagskibsprojekt.
Jeg vil gerne takke fru Trüpel for en fremragende betænkning.
Ioan Enciu
(RO) Hr. formand! Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi om betænkningen "Europeana - næste fase" glæder jeg mig over, at den foreliggende betænkning er blevet færdig, og jeg håber, at henstillingerne deri bliver vedtaget af Kommissionen. Under forhandlingerne om dette emne er der indtil videre blevet drøftet en hel række spørgsmål som f.eks. it-struktur, administration af Europeanas hjemmeside, gratis adgang til biblioteksoplysninger, behov for standardisering af digitaliseringsprocessen og mediernes manglende omtale af hjemmesiden. Nogle af disse spørgsmål indgår i betænkningen. Det giver mig håb om, at det er lykkedes os at få udarbejdet en udtømmende betænkning.
Jeg håber dog, at drøftelserne vil fortsætte fremover vedrørende visse aspekter som f.eks. administration af hjemmesiden, finansieringsmetoder og frem for alt strukturering af hjemmesiden i form af en enkelt database og ikke en portal. De nærmere angivne henstillinger fra Parlamentet vil sammen med Kommissionens overvejelser vedrørende de ovennævnte spørgsmål forhåbentlig resultere i, at projektet bliver en succes. Europeana kan blive et vellykket projekt for EU, når blot det bygger på EU's værdier og idealer og bliver omdrejningspunktet for europæisk kulturformidling.
Hannu Takkula
(FI) Hr. formand! Indledningsvis vil jeg gerne takke fru Trüpel for denne fremragende betænkning. Jeg har via udvalget kendt hende godt i fem år nu, og jeg ved, at uanset hvad hun beskæftiger sig med, gør hun det med virkelig stor omhu og professionalisme - og den foreliggende betænkning er et godt bevis herpå.
Dette er endnu et projekt, vi har brug for i Europa, fordi EU betragtes som et værdifællesskab, men det er også et stærkt kulturfællesskab. Vi har 27 forskellige medlemsstater, som har en overordentlig rig og varieret kultur.
Hvis vi i en tid, hvor informationsmængderne stiger markant, kan gøre informationer lettere tilgængelige for folk, er dette den type europæisk indholdsrigdom, det er værd at investere i og søge at skaffe midler til. Alle de små lande får på denne måde også mulighed for at fremme deres egne unikke og særlige kulturer. Når der først findes bredbåndsadgang overalt - lige fra arbejdet i Kommissionen og til medlemsstaterne - vil ligestillingsprincippet med hensyn til forsyning med kulturelle tjenester blive til virkelighed i form af elektroniske biblioteker, museer og arkiver.
Marek Henryk Migalski
(PL) Hr. formand! Min politiske gruppe - og jeg personlig - går ikke specielt meget ind for omfattende programmer og institutioner eller oprettelse af enheder, der går videre end det strengt nødvendige. Europeana er imidlertid ikke en sådan enhed. Det er faktisk noget særdeles vigtigt, navnlig fordi vi lever i en tid præget af en visuel og ikke en skriftlig kultur. Dette indebærer, som Neil Postman har vist i sin fremragende bog "Amusing Ourselves to Death" ("Vi morer os selv til døde"), at den visuelle kultur devaluerer den offentlige debat og gør os til ringere borgerne. Det vil igen sige, at hvis der er mulighed for, at et projekt kan resultere i, at befolkningen får bedre læsevaner, er det en chance for at forbedre borgernes intellekt, og EU kan på den måde være med til at styrke uddannelsesniveauet i EU og den måde, hvorpå borgene fungerer - og det vil betyde, at disse borgere i medlemsstaterne bliver mere aktive, har større indsigt og er bedre samfundsborgere.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Vi drøfter et udspil, som kan vise sig at blive en sand skattekiste for EU, og jeg vil gerne benytte denne lejlighed til endnu en gang at takke ordføreren, fru Trüpel, for den enestående betænkning, hun har forelagt.
Vi taler om et elektronisk kulturbibliotek for EU's medlemsstater, der vil gøre det muligt at få adgang til primær kulturinformation, og jeg vil her gerne understrege, at det kommer til at afhænge af, hvilket format vi i sidste ende beslutter, at Europeana skal have, om projektet bliver en succes, og hermed mener jeg, at vi ikke ønsker, at Europeana skal være en kopi af de elektroniske platforme, der i forvejen findes, såsom Google eller Wikipedia.
Vi ønsker en seriøs og troværdig kilde, hvor oplysningerne er af videnskabelig betydning og værdi, en kilde, hvor de intellektuelle ejendomsrettigheder er beskyttet, og der er sikkerhed for, at indholdet er seriøst. Dette kan efter min opfattelse sikres med de fremsatte ændringsforslag og de forhandlinger om spørgsmålet, vi har haft i Kultur- og Uddannelsesudvalget. Men det kan selvfølgelig i sidste ende ikke sikres, at medlemsstaterne er interesseret i at gøre brug af dette redskab til at fremme deres kultur.
Det er her, vi alle sammen skal udfylde vores rolle og forklare, hvor betydningsfuldt dette projekt er for vores nationale regeringer og borgerne i medlemsstaterne, således at projektet gør en forskel, og vi alle kan anvende det bedst muligt på mellemlang sigt.
Petra Kammerevert
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Først og fremmest vil jeg gerne endnu en gang sige hjertelig tak til fru Trüpel for den ganske fremragende betænkning, vi forhandler om i dag.
Jeg mener, det er et fremragende projekt, der vil gøre Europas forskelligartede kulturarv tilgængelig for folk i EU og i hele verden i et digitalt onlinebibliotek. Der er dog stadig brug for en yderligere samlet indsats fra vores side for vitterlig at gøre dette projekt til en succes. En væsentlig forudsætning herfor er ifølge min gruppes opfattelse, at der er fri adgang til vores kulturarv via Europeana - og betyder også, at adgangen så vidt muligt er gratis.
Under de fælles drøftelser er vi nået frem til et godt kompromis, der på den ene side beskytter de interesser, som ophavsmændene til beskyttede værker har, samtidig med at der gives den fornødne gratis adgang, og jeg vil meget gerne, hvis Kommissionen også tager hensyn til og vedtager disse forslag.
En anden forudsætning er, at medlemsstaterne i stadig større grad bliver klar over deres ansvar. For mit eget lands vedkommende betyder det, at det ikke er acceptabelt, at Goethes værker er tilgængelige på polsk og fransk, men ikke på originalsproget tysk. Vi må i den forbindelse endnu en gang alle i fællesskab mere indtrængende opfordre medlemsstaterne til at stille de passende finansielle midler til rådighed for at gøre Europeana til en reel succes også på dette plan.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! På baggrund af fordelene for EU's borgere ved at have adgang til Europeana mener jeg, at eksisterende digitalt indhold skal stilles til rådighed på samtlige EU's officielle sprog. Jeg mener også, at det er overordentlig vigtigt at handicappede tilbydes adgang til Europeanas digitale indhold. Det er derfor ikke alene nødvendigt, at formatet er passende, men også at adgangen er tilpasset til de handicappedes behov.
Vi henstiller, at Kommissionen anmoder udbyderne af det digitale indhold om at certificere, at de websteder, der linkes til i Europeana, er sikre. Sidst, men ikke mindst mener jeg, at det er vigtigt at tilvejebringe et system, hvor der hele tiden er sikkerhed for den videre finansiering og udvikling af Europeanaprojektet. Jeg vil også gerne bede kommissæren om at sige nogle få ord om ændringen af direktivet om harmonisering af visse aspekter af ophavsret og beslægtede rettigheder i informationssamfundet.
Neelie Kroes
Hr. formand! Jeg vil gerne sige til parlamentsmedlemmerne og naturligvis især til fru Trüpel, at vi finder den foreliggende betænkning meget fængslende. Vi hilser den velkommen. Jeg mener så afgjort, at "Europeana - næste fase" blot er begyndelsen på en særdeles vanskelig, men spændende færd, og betænkningen viser i øvrigt, at der er stærk politisk støtte til at videreudvikle Europeana som en fælles adgangsportal til Europas righoldige og forskelligartede kulturarv i den digitale tidsalder.
Så jeg vil gerne takke fru Trüpel, ordføreren, for det arbejde, hun har udført, og også rose hende for navngivningen, eftersom navnet i sig selv er unikt: "Europeana" - man behøver ikke at forklare, hvad det hele drejer sig om.
Kommissionen kan også gå ind for det alternative beslutningsforslag, som ifølge mine oplysninger støttes af de største politiske grupper i Parlamentet.
Det er et ambitiøst projekt og jeg gentager lige, at det kun er begyndelsen. Det er hensigten at stille digitaliserede bøger, dagblade, kort, museumsgenstande, audiovisuelt materiale og lydarkivmateriale fra hele Europa til rådighed på internettet. Det er i den digitale tidsalder af afgørende betydning at sikre adgang til kulturarven. Det drejer sig ikke kun om det, hr. Migalski nævnte, nemlig at gøre os til bedre borgere. Nu må vi jo vente og se, men ikke desto mindre giver det mulighed for gladere medborgere - for kulturoplevelser er i de fleste tilfælde så at sige lig med glæde.
Det understreges i Parlamentets betænkning med rette, at der også er et økonomisk element. Digitaliseringen og onlinetilgængeligheden af vores kulturarv vil gavne forskellige samfundsområder - det være sig uddannelsessektoren, forskningsområdet, turismen og medierne.
Europeanas hjemmeside er resultatet af et hidtil uset samarbejde mellem europæiske biblioteker, arkiver og museer. I øjeblikket er der som fru Trüpel ganske rigtigt nævnte direkte adgang til 7 mio. digitaliserede kulturgenstande. Igen er dette blot en begyndelse - så lad os klø på. Der kan gøres mere, og der skal gøres mere. I Parlamentets betænkning fokuseres der på forskellige områder for Europeana og for de dermed forbundne politikker, hvor der skal ske fremskridt i de kommende år.
Udviklingen af hjemmesiden afhænger især af input fra medlemsstaterne, der skal gøre mere for at digitalisere deres kulturarv og gøre alle digitaliserede kulturgenstande tilgængelige via Europeana. Det glæder mig, at Parlamentet ligesom Kommissionen beder medlemsstaterne om at gøre hurtige fremskridt. Jo før, jo bedre.
Parlamentet understreger, at Europeana ikke blot bør give adgang til værker, hvor ophavsretten er udløbet, men også skal omfatte materiale, der stadig er ophavsretligt beskyttet. Der er helt klart et presserende behov - og det er mit svar til fru Ţicău - for at finde gangbare løsninger på problemerne med onlineformidling af udsolgte værker og med forældreløse værker (dvs. værker, hvor man ikke kan finde frem til rettighedshaverne). Hvis vi ikke finder en løsning, indebærer det en risiko for, at Europa i løbet af nogle få år sakker agterud - især i forhold til USA.
Kommissionen er i øjeblikket ved at foretage en konsekvensvurdering vedrørende en eventuel juridisk løsning på problemet med forældreløse værker på EU-plan, og vi drøfter, hvad der kan gøres, men jeg vil gerne have lov til at vende tilbage til det punkt, når vi taler om den digitale dagsorden, for det er et af de spørgsmål, vi er nødt til at berøre.
Der bliver senere i år lanceret en forbedret udgave af Europeana, og det forventes, at der til den tid bliver adgang til mere end 10 mio. digitaliserede kulturgenstande. Hjemmesiden vil i de efterfølgende år blive videreudviklet. Parlamentet påpeger med rette, at det for, at Europeana bliver en succes, er strengt nødvendigt at øge kendskabet til hjemmesiden - både blandt kulturinstitutioner, der kan bidrage med deres digitaliserede indhold, og blandt den brede befolkning. Der skal specielt rettes fokus på yngre mennesker, idet de som ganske rigtigt nævnt i betænkningen udgør en særdeles vigtig del af vores samfund - og dem vil man kunne få i tale via skolerne.
Kommissionen er stærkt engageret med hensyn til det fortsatte arbejde vedrørende udviklingen af Europeana og de dermed forbundne politikker, og det vil være et centralt arbejdsområde i forbindelse med den europæiske digitale dagsorden. Det er under alle omstændigheder værd at kæmpe for det.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted om to ugers tid under den næste mødeperiode i Bruxelles.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Der er i dag mange udfordringer i forbindelse med Europeana, det europæiske digitale bibliotek. Det er langt fra sikkert, at dette fælleseuropæiske projekt bliver en succes. For det første fordi Europeana indtil nu først og fremmest har indeholdt værker fra blot nogle få af de mest aktive lande. For det andet er der ikke tale om nutidige værker, som ville tiltrække sig størst interesse, men om ældre værker, der ikke længere er ophavsretligt beskyttet. Jeg vil gerne gøre opmærksom på et aspekt af Europeanaprojektet, der efter min mening er af afgørende betydning for projektets udfald, nemlig finansieringen. Processen med at udvide de digitale samlinger er meget kostbar og kommer til at vare mange flere år. Der er imidlertid kun garanti for finansielle midler til Europeana frem til 2013 - som led i et projekt finansieret til dels af Kommissionen og medlemsstaterne samt også private sponsorer. Jeg mener, det er helt afgørende at sikre stabile finansieringskilder som led i det nye finansielle overslag for 2014-2020. EU-midler i form af bevillinger til individuelle kulturinstitutioner i medlemsstaterne skal tilskynde dem til at være mere effektive i forbindelse med digitaliseringen af de respektive samlinger. Samtidig skal der indføres obligatoriske digitaliseringsmål, som medlemsstaterne skal opfylde inden for en nærmere angivet tidsfrist. Kun ved konsekvent at anvende en fremgangsmåde med både pisk og gulerod sikrer vi, at Europeana bliver en attraktiv portal, som har stor interesse for læsere og forskere, og ikke et virtuelt loftsrum, der bliver brugt til sentimental oplagring af gammelt bras.
Iosif Matula  
Det er vores hensigt, at Europeana skal være et splinternyt projekt med fokus på europæiske kulturværdier og ikke et alternativ til Googles bogdigitaliseringsprojekt. Europeana, der i ét er et bibliotek, museum og digitalt arkiv, skal fremme en fælles europæisk kulturarv, udgøre en troværdig informationskilde og sætte medlemsstaterne i stand til at tilføje indhold på en formel, struktureret måde.
Europeana må ikke udvikle sig til en portal såsom Wikipedia, hvor hvem som helst kan lægge en tekst ind, uden at den på forhånd bliver efterprøvet. Denne praksis giver selvsagt anledning til en lang række fejl i indholdet. I den forbindelse kunne vi oprette en særlig sektion på hjemmesiden, hvor brugerne specifikt kan drøfte spørgsmål med hinanden, uden at man får mulighed for at ændre på indholdet på hjemmesiden.
Det er vigtigt, at vi er opmærksomme på hjemmesidens grafiske layout samt på at forbedre dens udseende og gøre den tilgængelig på et tidspunkt, hvor den nuværende udformning ikke er særlig brugervenlig og måske kan være med til, at offentligheden mister interessen. På baggrund af de nævnte overvejelser støtter jeg beslutningsforslaget fra Det Europæiske Folkepartis Gruppe (De Kristelige Demokrater) som et alternativ til den nuværende mulighed i betænkningen, således at vi kan være med til at etablere en værdifuld portal, der er relevant, for så vidt angår de oplysninger, borgerne kan finde der.
Emil Stoyanov  
En af vores grundlæggende forpligtelser i vore dage som politikere og medborgere er at bevare vores europæiske kulturarv af hensyn til de kommende generationer. Europeana er et af de fremtrædende projekter på dette område, hvor man fremskynder processen med at digitalisere kulturarven i hver enkelt medlemsstat. Der er imidlertid stadig kulturelle og juridiske problemer i forbindelse med massedigitaliseringen af bøger, herunder bøger på europæiske biblioteker, som skal løses. Ophavsretten og den bagvedliggende lovgivning i medlemsstaterne udgør en af de største udfordringer i forbindelse med Europeana. Konkurrencesituationen i forhold til Google gør, at der også stilles skarpt på en lang række spørgsmål, som skal løses. Man skal i den henseende skaffe alle de ressourcer, man kan, for at støtte de nationale biblioteker, museer og arkiver, således at Europeana reelt afspejler den righoldighed og mangfoldighed, Europas kulturarv rummer. Under forhandlingerne i Kultur- og Uddannelsesudvalget foreslog jeg, at Parlamentet skal have en vis kontrol over projektet, men jeg ved, at dette på baggrund af de nuværende regler ikke kan lade sig gøre. Ikke desto mindre ser jeg gerne, at Parlamentet - som den eneste EU-institution, hvis medlemmer er folkevalgte - en dag vil kunne udøve kontrol over udspil fra EU's side.
