Rammedirektiv for bæredygtig anvendelse af pesticider - Temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider - Markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forhandling under ét om
betænkning af Christa Klaß for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider - C6-0246/2006 -,
betænkning af Irena Belohorská for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om en temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider og
betænkning af Hiltrud Breyer for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler - C6-0245/2006 -.
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Hr. formand! Jeg ønsker først og fremmest at takke Europa-Parlamentet og især ordførerne, fru Belohorská og fru Klaß, for deres meget grundige arbejde. Jeg ønsker endvidere at takke Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, hr. Ebner, Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter og fru Corbey og Udvalget om Industri, Forskning og Energi for deres betænkninger og synspunkter under førstebehandlingen.
I løbet af de sidste 30 år har EU's politikker og love om beskyttelse af folkesundheden og miljøet givet os mulighed for at opnå betydelige fremskridt og mindske de forskellige risici forbundet med pesticider markant. Den gældende lovgivning fokuserer imidlertid dels på godkendelse og markedsføring af produkter og dels på overvågning af pesticidrester i fødevarer og dyrefoder. Mellem disse fokuspunkter er der ingen lovgivning, som dækker perioden for anvendelse af pesticider. Dette er imidlertid det afgørende punkt, hvor der er fare for folkesundheden og miljøet.
De overvågningsprogrammer, der er gennemført i medlemsstaterne, har vist spor af pesticider i både fødevarer og dyrefoder og i miljøet i koncentrationer, der overstiger de grænseværdier, som er fastsat i EU-lovgivningen. Derudover har man erfaret, at anvendelsen af pesticider er et spørgsmål, som ligger borgerne meget på sinde. Vi skal derfor yde en større indsats for at øge beskyttelsen af de europæiske borgere og miljøet. Temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider og rammedirektivet, der ledsager temastrategien, omfatter den generelle håndtering af de risici for folkesundheden og miljøet, der er forbundet med anvendelse af pesticider.
De vigtigste punkter i Kommissionens direktivforslag er følgende:
For det første skal alle medlemsstaterne udarbejde nationale handlingsplaner til etablering af målsætninger, foranstaltninger og tidshorisonter med henblik på at mindske risici og afhængighed af pesticider.
For det andet skal professionelle brugere af pesticider, som hovedsageligt er landmænd, distributører og rådgivere, have adgang til relevant uddannelse. På denne måde vil de lære tilstrækkeligt om de risici, der er forbundet med anvendelse af pesticider, og anvendelse af alternative midler. Offentlig bevidstgørelse om risici forbundet med anvendelse af pesticider skal fremmes.
For det tredje skal professionelt udstyr til pesticidsprøjtning kontrolleres jævnligt og vedligeholdes efter forskrifterne.
For det fjerde skal sprøjtning fra luften forbydes, men medlemsstaterne vil fortsat have muligheden for at gøre en undtagelse i begrænsede tilfælde, hvor sprøjtning fra luften er den eneste bæredygtige løsning.
For det femte skal der træffes særforanstaltninger for at beskytte offentligheden og sårbare grupper i befolkningen samt vandsystemer og geografiske områder, f.eks. områder i Natura 2000. Disse foranstaltninger kan bl.a. omfatte oprettelsen af bufferzoner eller forbud imod eller begrænsning af anvendelsen af pesticider.
For det sjette og endelig - men lige så vigtigt - skal vi støtte landbrugsteknikker, der anvender lave doser pesticider, med henblik på at lette gennemførelsen af integreret bekæmpelse af, som bør være obligatorisk fra 2014.
Andre foranstaltninger i temastrategien er eller vil blive inkorporeret om kort tid i andre retsakter. Disse foranstaltninger omfatter et forslag om regulering af markedsføring af plantebeskyttelsesmidler. Med reguleringen vil der være større restriktioner for skadelige aktive stoffer, som cirkulerer på markedet, især gennem sammenlignende undersøgelser og overholdelse af substitutionsprincippet. Det er et forslag fra min kollega, hr. Kyprianou, som vi drøfter i aften på grundlag af fru Breyers betænkning.
Der er endvidere et forslag om regulering af indsamlingen af statistiske oplysninger om plantebeskyttelsesmidler. Forslaget er uhyre vigtigt, da der med forslaget fastsættes indikatorer til måling af fremskridt i retning af risikobegrænsning. Spørgsmålet drøftes i øjeblikket af det relevante parlamentsudvalg.
Derudover er der forslag om et nyt direktiv om grundlæggende specifikationer for sprøjteudstyr, der skal markedsføres. Med forslaget suppleres de eksisterende bestemmelser om vedligeholdelse og jævnlig inspektion af sprøjteudstyr.
Hr. formand, jeg ønsker at konkludere med at understrege betydningen af integreret bekæmpelse af i direktivforslaget om bæredygtig anvendelse af pesticider. Det er en grundlæggende foranstaltning i Kommissionens forslag. Det er drøftet af andre underudvalg i Parlamentet.
Der er ingen tvivl om, at vi skal mindske afhængigheden af pesticider og anvende mere miljøvenlige alternative midler til beskyttelse af planter og bekæmpelse af. Integreret forvaltning og bekæmpelse af er den mest effektive måde at nå dette mål på. Det er således særlig vigtigt, at dette element opretholdes i vores forslag, og at det er obligatorisk i alle medlemsstater fra 2014.
Markos Kyprianou
medlem af Kommissionen. - (EL) Hr. formand! Vi drøfter et meget vanskeligt, men vigtigt spørgsmål i dag.
Lad mig først og fremmest takke alle de personer, der har ydet en indsats for at gøre denne forhandling mulig i dag, og især ordføreren, fru Breyer.
Det har altid været et vanskeligt spørgsmål. Der skal skabes en balance. Sundheds- og miljøbeskyttelse skal fremmes, samtidig med at procedurerne forenkles, og de administrative omkostninger reduceres for at skabe større konkurrenceevne og bane vejen for innovation. Jeg er overbevist om, at det med Kommissionens forslag vil være muligt at opfylde disse målsætninger, idet det indre marked suppleres gennem oprettelse af et system til fleksibel gensidig anerkendelse af zoner, og medlemsstaterne får mulighed for at træffe foranstaltninger og vedtage restriktioner i tilfælde af særlige sundheds- eller miljøfarer, uanset om det drejer sig om en medlemsstat eller en del af en medlemsstat.
Hr. formand, mine damer og herrer, det er et faktum, at plantebeskyttelsesmidler spiller en vigtig rolle i forbindelse med landbrug, dyrkning af afgrøder, skovbrug og markedsgartneri. Jeg ville ønske, at vi ikke havde brug for disse midler, da de uden tvivl påvirker menneskers og dyrs sundhed og miljøet. Vi skal derfor sikre, at de relevante regler er effektive og afbalancerede.
Den gældende lovgivning blev fastsat i 1991. På grundlag af Kommissionens rapport fra 2001 om lovgivningens funktion og muligheder for forbedring anmodede både Europa-Parlamentet og Rådet Kommissionen om at stille ændringsforslag til direktivet. Jeg er sikker på, at ingen betvivler nødvendigheden af en opdatering af lovgivningen.
Jeg ønsker at takke de interesserede organer i alle sektorer og nævne det vigtige bidrag, som de har ydet inden for rammerne af forslaget. Kommissionen har endvidere foretaget en omfattende konsekvensanalyse.
Den første prioritet er uden tvivl at opnå bedst mulig beskyttelse af menneskers og dyrs sundhed og miljøet. Der kan opnås større beskyttelse gennem en række bestemmelser: fastlæggelse af tydelige, strenge kriterier for godkendelse af aktive stoffer, hvor Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet spiller en central rolle i vurderingen af aktive stoffer, og hvor det er obligatorisk for landmændene at føre optegnelser over anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, der skal stilles til rådighed for naboer og vandindustrien efter anmodning. Medlemsstaternes myndigheder skal endvidere intensivere undersøgelser af den kommercielle udnyttelse og anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, og Kommissionen vil undersøge og verificere, hvor effektivt medlemsstaterne foretager disse undersøgelser. Yderligere eksperimenter på dyr vil blive forbudt med umiddelbar virkning. For at fremme bæredygtigt landbrug vil de sikreste alternative løsninger således erstatte de farligste produkter. Med forslaget fastsættes der således sikrere rammer for anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler i EU og mere målrettede tiltag til beskyttelse af miljøet.
Forslaget har samme effekt som Lissabon-strategien, da det vil medføre en reduktion af de administrative omkostninger. Proceduren vil være kortere og mere effektiv, selv om - og det er efter min opfattelse af større betydning - sikkerhedsniveauet og beskyttelsen af miljøet opretholdes.
Medlemsstaterne vil ikke længere have dobbeltarbejde, da gensidigt anerkendte godkendelser nu vil være reglen frem for undtagelsen. Hermed undgås en opdeling af det indre marked på grund af plantebeskyttelsesmidler og en opsplitning af markedet på grund af landbrugsprodukter.
Ændringerne til databeskyttelsesreglerne vil medføre større gennemsigtighed og mere retfærdige konkurrenceforhold uden at hæmme forskning og innovation.
Forslaget til forordning er en af nøglerne til Kommissionens overordnede strategi i sektoren for pesticider. Det er et supplement til forslaget til et direktiv om bæredygtig anvendelse af pesticider, der allerede er gennemgået af min kollega, hr. Dimas.
Endelig ønsker jeg at nævne det store antal ændringsforslag, der er stillet. Det er ikke overraskende i forbindelse med så kompliceret et spørgsmål, og vi er måske endnu ikke nået helt til enighed. Men jeg er optimist og tror, at vi snart vil opnå enighed i forbindelse med de næste trin i proceduren. I mellemtiden har Kommissionen accepteret visse ændringsforslag og forkastet andre. Den fulde liste med Kommissionens synspunkter om ændringsforslagene og relevante begrundelser herfor er tilgængelig for Parlamentet og medlemmerne. Jeg vil ikke analysere hvert enkelt ændringsforslag i dag, da der helt sikkert ikke er tid nok. Jeg anmoder om, at listen inkluderes i mødeprotokollen.
Hr. formand, mine damer og herrer, jeg ser frem til en konstruktiv og interessant forhandling.
Christa Klaß  
ordfører. - (DE) Hr. formand, hr. Dimas, hr. Kyprianou, mine damer og herrer! Jeg hilser Kommissionens forslag om en ramme for Fællesskabets indsats for en bæredygtig anvendelse af pesticider velkommen, og mine bemærkninger i dag vil være begrænset til denne del af den overordnede pakke.
Det er et meget stort område, hvor der stadig er behov for en del tilpasning i Europa af hensyn til forbrugerne og brugerne og især af hensyn til miljøet. De forskellige regler i EU medfører ikke blot forskellige sikkerhedsstandarder, men er også forvirrende og konkurrencefordrejende.
Muligheden for, at skadegørere kan ødelægge et helt års høst er heldigvis fortid i Europa. I dag står vi imidlertid over for nye store udfordringer, som vi skal håndtere med en fornuftig politik om plantebeskyttelse. Det globale befolkningstal er stigende, og der er færre fødevarer på verdensplan. Klimaændringer har skabt andre betingelser for landbruget. Der opstår nye skadegørere, og naturkatastrofer ødelægger afgrøderne. Det er derfor stadig uhyre vigtigt at beskytte afgrøderne, og det hjælper plantebeskyttelsen med at gøre.
Med hensyn til plantebeskyttelse er det som med så mange andre ting i livet et spørgsmål om omfanget af anvendelsen. Hvor en enkelt sovepille er udmærket, kan mange sovepiller være dødsensfarligt. Man skal være omhyggelig med, at plantebeskyttelsesmidler anvendes fornuftigt og professionelt, da forkert anvendelse er farlig. Det gælder ikke blot for landbrugsjord, men også offentlige områder som f.eks. parker, legepladser, sportspladser, stier og jernbanespor. Information, uddannelse og viden om virkningerne af anvendelsen af pesticider og fordelene, men også ulemperne, er det vigtigste punkt i direktivet. Sælgere og brugere af plantebeskyttelsesmidler skal være veluddannede og velinformerede.
Medlemsstaterne skal ved hjælp af nationale handlingsplaner sikre, at plantebeskyttelsesmidler anvendes på en bæredygtig måde. De skal i denne sammenhæng stræbe efter opfyldelse af andre EU-bestemmelser. Velafprøvet og sikkert udstyr til anvendelse af plantebeskyttelsesmidler vil sikre målrettet beskyttelse af planter med det formål at minimere enhver risiko.
Vilkårlig reduktion af en procentdel af alle former for plantebeskyttelsesmidler er i strid med målsætningen om god landbrugspraksis og integreret bekæmpelse af skadegørere. Vi har brug for begge disse faktorer, kommissær Dimas, og vi vil fortsat have brug for god landbrugspraksis og integreret bekæmpelse af skadegørere, fordi vi har brug for dynamik. Den strenge bestemmelse om godkendelse er endvidere reduceret til det absurde. Produkter med skadelige virkninger skal slet ikke godkendes, det er ikke nok at skære anvendelsen ned til det halve. Hvis plantebeskyttelsesmidlerne er godkendt efter en streng godkendelsesproces, vil det være ulogisk at reducere anvendelsen heraf med en vis procentdel i alle lande. Der er i øvrigt heller ingen, som endnu har været i stand til at forklare præcist, hvordan en sådan reduktion skal forvaltes og beregnes.
Det samme gælder beskyttelsen af havmiljøet. Vilkårlig oprettelse af almindelige sprøjtefri bufferzoner ved siden af vandområder tjener intet formål. Det er nødvendigt med en differentieret tilgang i denne sammenhæng. Bufferzoner skal være relevante for den geografiske situation og de jordbundsforhold og planter, som kræver beskyttelse. Denne tilgang er allerede vedtaget i instruktionsvejledningen, der ledsager de forskellige plantebeskyttelsesmidler.
Hr. kommissær, De nævnte sprøjtning af afgrøder fra luften. Der findes ingen alternativer for de stejlt beliggende vingårde langs Moselfloden i det område, hvor jeg kommer fra, og rismarkerne i Sydeuropa. I disse områder er sprøjtning af afgrøderne fra luften nødvendig. Anvendelsen af helikoptere til sprøjtning af afgrøderne skal imidlertid reguleres. Der skal lægges særlig vægt på følsomme områder, f.eks. parker og offentlige anlæg eller skolegårde. Anvendelsen af pesticider skal i disse områder holdes på et absolut minimum, og der skal, hvor det er muligt, anvendes ikkekemiske alternativer. Det kan efter min opfattelse endda betyde, at man må sende en skoleklasse ud for at luge i skolens grønne områder.
Et totalt forbud imod plantebeskyttelse i områder, hvor der er særlige arter af flora og fauna, vil ikke være i overensstemmelse med målsætningerne om bevaringen af levesteder. Anvendelsen af pesticider er faktisk nødvendig, hvis disse områder skal bevares. Plantebeskyttelsesmidler er dyre, og landmændene ønsker ikke at benytte flere plantebeskyttelsesmidler end nødvendigt. Yderligere afgifter medfører konkurrence på verdensmarkedet. Afgifterne vil medføre, at der købes billigere produkter uden for EU's grænser, og det vil ikke være fremmende for bæredygtigheden.
Vi ønsker den samme grad af beskyttelse og samme standard i hele EU. I mange lande har de foreslåede foranstaltninger karakteriseret god praksis i en del år. Derfor er det uhyre vigtigt, at reglerne om anvendelse af plantebeskyttelsesmidler harmoniseres, og Kommissionens strategi er derfor hensigtsmæssig. Det er op til os alle nu - og man kan opfatte dette som en opfordring - at vedtage et direktiv, der holder bureaukratiet på et minimum, samtidig med at det lever op til vores forventninger. Jeg håber på Deres støtte.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Hr. formand! Jeg tillader mig at tage ordet, fordi jeg ikke rigtigt forstår, hvad der foregår. Jeg deltog i Miljøudvalgets forhandlinger om de forskellige betænkninger, men jeg har indtryk af, at den af fru Klaß netop forelagte betænkning ikke er den, udvalget godkendte enstemmigt, men snarere udtryk for hendes personlige holdning. Derfor vil jeg gerne vide, om vi kunne få en mere objektiv fremstilling af Miljøudvalgets holdning til denne meget vigtige betænkning.
Christa Klaß 
ordfører. - (DE) Hr. formand! Jeg ønsker at klarlægge for fru Isler Béguin, at der ikke var enstemmighed i Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed. Vi havde helt klart en anden holdning, og de fleste medlemmer af PPE-DE-Gruppen var imod den holdning, hvortil hun henviser. Jeg har meget tydeligt understreget, at jeg støtter Kommissionens forslag.
Irena Belohorská
ordfører. - (SK) Temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider, som er et ikkelovgivningsmæssigt politisk dokument, der ledsager direktivet, er en reaktion på den nuværende situation, hvor de risici, der er forbundet med anvendelse af pesticider, ikke er faldende. I dag er pesticidrester i fødevarer over de acceptable grænseværdier: 44 % af al frugt er kontamineret med pesticider, hvoraf 5,5 % indeholder pesticidrester op til de maksimale grænseværdier. Der blev endda fundet pesticidrester over de fastsatte grænseværdier i frugt, der sælges på Europa-Parlamentets område. Formålet med betænkningen er at minimere de farer og risici for sundheden og miljøet, der opstår som følge af anvendelse af pesticider.
Jeg ønsker først og fremmest at understrege, at anvendelsen af pesticider er forbundet med udviklingen af ondartede tumorer eller immunologiske og andre neurotoksiske defekter. Derfor fandt jeg det overraskende (desværre var det en kedelig overraskelse), at Kommissionens tekst kun overfladisk omhandler de sundhedsrisici, der er forbundet med anvendelsen af pesticider, især ved deres kumulative virkning. Gravide kvinder, børn og fostre er de grupper, der er udsat for størst risiko. Selv om jeg er fortaler for at beskytte planterne, mener jeg, at vi først og fremmest skal beskytte folkesundheden. Der er helt klart en forbindelse i relation til klimaændringerne. Den globale opvarmning vil bringe flere skadegørere, og vi kan ikke fortsætte i det uendelige med at øge anvendelsen af pesticider.
De nationale handlingsplaner, der indeholder medlemsstaternes individuelle målsætninger for nedbringelse af risici, er den vigtigste del af hele processen. Forslaget, hvori Kommissionen forkaster det kvantitative reduktionsmål for anvendelsen, er efter min opfattelse utilstrækkeligt. Formuleringen "at reducere farerne ved og afhængigheden af pesticider" er upræcist defineret og vil ikke opmuntre medlemsstaterne til at begrænse anvendelsen af pesticider.
Temastrategien er en generel tekst, som ikke indeholder en detaljeret løsning til beregning af mængderne. Mine kolleger og jeg foreslår imidlertid følgende til direktivet: en nedbringelse på 50 % af de farligste stoffer, som, hvis de anvendes i store mængder, er kræftfremkaldende og mutagene stoffer. Det er ikke på nuværende tidspunkt nødvendigt at begrænse anvendelsen af biologiske pesticider og pesticider, der ikke er farlige. Det såkaldte behandlingsindeks vil blive anvendt for andre pesticider. Der vil blive taget højde for de specifikke karakteristika og betingelser i medlemsstaterne. Det skal understreges, at kvantitative indikatorer i de nationale handlingsplaner ikke pålægger samme begrænsning af anvendelsen af pesticider i alle lande. Der vil blive taget højde for de enkelte landes specifikke geografiske forhold og landbrugspraksis.
Det er korrekt, at en automatisk begrænsning af anvendelsen ikke nødvendigvis medfører mindre risici, men i mange tilfælde vil der være mindre risici. Temastrategien og direktivet skal omhandle både foranstaltninger til beskyttelse af afgrøder og anvendelse af biocider. Beskyttelsen af havmiljøet imod kontamination fra pesticider skal styrkes gennem etablering af bufferzoner langs vandløb. Selv om jeg støtter forbuddet imod sprøjtning fra luften, accepterer jeg, at det vil være muligt at gøre undtagelser i særlige tilfælde, når der ikke er mere bæredygtige alternativer. Når der skal foretages sprøjtning fra luften, vil offentligheden blive informeret med relevante midler om tidspunktet for sprøjtning, områdets beliggenhed og det anvendte stof. Strategien er ikke rettet imod landmænd. Jeg mener, at alle disse foranstaltninger kan træffes uden radikale nedskæringer i landmændenes budgetter. Dette blev påvist med erfaringen i Danmark. Alle skal erkende, hvor vigtigt det er for landmænd at være konkurrencedygtige, og vi skal sikre, at deres produkter ikke erstattes af landbrugsprodukter fra udviklingslandene.
Jeg ønsker at konkludere med at fremlægge mine synspunkter om ændringsforslagene. Jeg kan ikke tilslutte mig ændringsforslag 4, ifølge hvilket navnet på temastrategien skal ændres. Selv om jeg ønsker, at man skal anvende pesticider med omtanke, mener jeg, at vi skal lade den officielle titel være, som den er. Det er trods alt en officiel titel i Den Europæiske Unions Tidende, og jeg synes, at titlen er udmærket. Jeg ønsker endvidere at nævne ændringsforslag 3 og 5, som omhandler boligområder. I ændringsforslag 3 foreslås det, at man tilføjer "bymæssig". Jeg opfatter dette som "byområde", hvorved man udelader de personer, der bor i landdistrikter. "Boligområder" er både vagt og upræcist. Jeg foreslår endvidere at ændre formuleringen i punkt 8, idet "practitioner" (fagmand) er en dårlig oversættelse, på fransk hedder det endda "médecin". Hr. formand, jeg ønsker at slutte af med at takke alle, der har arbejdet med denne betænkning.
Hiltrud Breyer  
ordfører. - (DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg har det privilegium at introducere en betænkning, der i morgen vil give Parlamentet mulighed for at stemme for et gennembrud i retning af bedre sundheds-, miljø- og forbrugerbeskyttelse. Ifølge Eurobarometer er anvendelsen af pesticider en af de europæiske forbrugeres største bekymringer, og det har udvalget taget højde for.
Der anvendes over 220.000 t pesticider i Europa om året. Dette tal udgør 25 % af den globale anvendelse af pesticider på kun 4 % af hele verdens landbrugsjord. Udryddelsen af højrisikopesticider skal efter vores opfattelse være det vigtigste punkt i forordningen. Disse pesticider har kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske egenskaber samt neurotoksiske, immunotoksiske eller hormonelle virkninger.
Forordningen vil være et meget stort bidrag til opnåelse af mere sikker anvendelse af pesticider, men vi skal også inkorporere regler om mindre farlige pesticider. Det skal være forbudt at markedsføre de aktive stoffer, der oftest opdages i koncentrationer, som overstiger EU's grænseværdier, da de derved har bevist, at de desværre ikke kan kontrolleres.
Det glæder os endvidere, at substitutionsprincippet, der allerede var et uhyre vigtigt skridt i retning af bedre sundhedsbeskyttelse, da det blev inkorporeret i EU's forordning om kemikalier, også skal indgå i forslaget til forordning, idet substitution er et særlig vigtigt incitament for konkurrencen i pesticidindustrien. Det er en skandale og intet mindre end et forsøg på at sprede panik i forhold til fornuftige advarsler om, at op imod halvdelen af alle pesticider evt. kan forsvinde fra markedet.
Jeg ønsker at takke Kommissionen for at have fastlagt disse strenge substitutionskriterier, da anvendelsen af pesticider skal overvåges nøje. De skal - ifølge et forslag fra Miljøudvalget i Parlamentet - godkendes for en periode på højst fem år. I Kommissionens forslag reguleres endvidere håndteringen af tilfælde, hvor der udvikles resistens.
Et andet vigtigt punkt i forslaget til forordning er opnåelse af bedre beskyttelse af sårbare grupper. Som alle ved, er fostre, spædbørn og børn særligt udsatte for de giftige virkninger af farlige kemikalier. Derfor glæder det mig, at Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed har foreslået, at beslutninger om godkendelse af aktive stoffer og vurderingen af de risici, som de medfører, foretages med henvisning til de mere sårbare grupper i samfundet.
Det glæder mig især at kunne oplyse, at vi endvidere har indført regler om mærkning, da fødevarer, som ikke opfylder kravene i direktiv 2006/215, skal være forsynet med en erklæring herom. Det er et meget stort skridt i retning af større gennemsigtighed, da undersøgelser, ikke mindst en undersøgelse foretaget af en ikkestatslig miljøorganisation i Parlamentets supermarked, har vist, hvor risikable varer, især hverdagsvarer, kan være. Målte værdier var op imod 200 gange højere end de grænseværdier, der normalt er fastsat for børne- og babymad.
Større gennemsigtighed af hensyn til disse sårbare grupper, men også af hensyn til forbrugere og personer, der bor i nærheden af landbrugsjord, betyder også større støtte til Europa generelt, da det er på tide at holde op med at famle i blinde med hensyn til sporbarhed. Rapporter, lister over godkendte pesticider, aflæsning af restindhold og først og fremmest toksikologiske og økotoksikologiske data skal hurtigst muligt være tilgængelige for alle, og lokalbefolkningen skal informeres om forestående sprøjtning af afgrøder gennem et centralt oplysningssystem. Med pesticidpasset vil det være muligt gennem detailkæder at spore, hvilke pesticider der er anvendt og hvornår. Det vil skabe konkurrence, og forbrugerne vil naturligvis opnå de største fordele af konkurrencen mellem producenter, der udelukkende producerer sikre produkter.
En anden af vores målsætninger er, at forordningen skal sikre høje miljøstandarder. Derfor er Miljøudvalget imod forslaget om at opdele Europa vilkårligt i tre zoner, der ikke er baseret på miljø- eller klimakriterier eller landskabsformer. Derudover, hr. kommissær, var der ikke stor støtte til forslaget i Rådet. Vi ønsker ligesom Rådet at fremme et bedre frivilligt samarbejde i Europa om godkendelse af produkter. Jeg ønsker endvidere at gentage, at der er stærke retlige forbehold, da der ikke er indgået regeringsaftaler inden for disse zoner om at håndhæve obligatorisk gensidig anerkendelse af tilladelser til at anvende pesticider. Sådanne bestemmelser findes allerede i EU-sammenhæng i traktaterne, men der findes ikke noget retsgrundlag for gensidig anerkendelse inden for de definerede zoner.
EU's borgere ønsker ikke giftige fødevarer. Jeg håber, at forordningen også vil forbedre Europas rygte i erhvervssammenhæng, for det vil gøre Europa et bedre sted for forbrugerne at bo, og det vil være generelt gunstigt - ikke blot for miljøet og forbrugerne og i relation til dyresundhed, men helt generelt for producenter og landmænd, da de vil have flere incitamenter til at være innovative og mere konkurrencedygtige.
Jeg ønsker at slutte af med at sige varmt tak til skyggeordførerne, der har indgået i et fantastisk samarbejde om betænkningen. Jeg håber, at den nye forordning om pesticider vil gøre det muligt for os at hæve sundheds- og miljøbeskyttelsen til nye højder i Europa.
Neil Parish  
Hr. formand! Vi er nødt til at indse, at vi er nødt til at producere fødevarer i Europa - i sidste måned reducerede vi de udtagne landbrugsarealer til nul for at føre 10 % af jorden tilbage til produktion - og vi har brug for de nødvendige redskaber til at udføre opgaven.
Vi vil alle sammen gerne have sikre fødevarer og kemikalier, men - og Kommissionen håndterer dette på den rette måde - det skal gøres ved hjælp af et risikobaseret system i lighed med det, der anvendes til Reach: Hvis et kemikalie er sikkert at bruge, kan det bruges, men hvis ikke det er sikkert at bruge, bør det tages ud af markedet. Sådan bør det håndteres hele vejen igennem.
Klimaforholdene har stor betydning for, hvornår man skal sprøjte, så der er brug for fleksibilitet med hensyn til, hvornår og hvordan man sprøjter. Der findes nu satellitsystemer, der kan sikre, at der sprøjtes på rette tid, og man kan faktisk reducere mængden af sprøjtemidler og kemikalier. Tag f.eks. i år, der har været et ekstremt vådt år i mange dele af Europa. I mit eget land Storbritannien kan man ikke købe økologiske kartofler, fordi man ikke kunne sprøjte dem og holde kartoffelskimlen væk. Der er derfor meget få økologiske kartofler at få. Vi har brug for de nødvendige redskaber, og derfor kan vi ikke gå ind for en procentuel årlig reduktion. Vi er nødt til at gå efter et fornuftigt risikobaseret system.
Og hvad angår 10-meter zonerne, findes der - tro det eller ej - kemikalier, som kan bruges i vandløb. Der findes et kemikalie ved navn Roundup, der faktisk kan sprøjtes på flod- eller åbredder. Skal vi forbyde, at det anvendes i en zone på 10 meter fra et vandløb, når det faktisk kan bruges på bredderne af et vandløb? Lad os være fornuftige. Vi har brug for fødevaresikkerhed, fødevareproduktion og sikre fødevarer i Europa. Lad os alle samarbejde herom.
Dorette Corbey  
Hr. formand! Jeg synes, at ét minut til to udtalelser er meget lidt, men okay, jeg vil forsøge at være så kortfattet som muligt.
Pesticider er nyttige og nødvendige, og uden disse midler bliver det vanskeligt at brødføde 6 milliarder mennesker. Der skal dog stadig gøres meget for at reducere pesticiders skadelige indvirkning på miljøet og sundheden. Markedsføring af nye midler er en langvarig og stadig dyrere proces. For industrien er det godt, at godkendelser kan forløbe hurtigere, men Parlamentet kræver med rette, at medlemsstaterne beholder retten til at afvise midler på deres territorium.
Industrien koncentrerer sig stadig mere om de store afgrøder, nemlig de fem vigtigste, dvs. ris, korn, majs, soja og bomuld, for her kan de tjene mange af udgifterne ind igen. Men selvfølgelig er det vigtigt, at også de mindre afgrøder beskyttes ordentligt, og hvad det angår, har Udvalget om Industri fremsat en række gode forslag. Udvalget om Industri har også nogle gode forslag om at indføre incitamenter til at udvikle mere bæredygtige produkter. Også det er meget vigtigt.
Jeg har endnu en bemærkning om brugen af pesticider. Den obligatoriske bufferzone på 10 m fra overfladevand er ikke nogen god idé for nogle medlemsstater. Jeg er derfor glad for det ændringsforslag, som PSE-Gruppen har stillet herom. Overfladevand bliver nu et af bedømmelseskriterierne ved godkendelsen, og på det grundlag har medlemsstaterne ret til selv at indføre en bufferzone for produkter.
Alt i alt synes jeg, at det er en velafbalanceret og realistisk holdning, som Parlamentet her har indtaget.
Manuel Medina Ortega  
ordfører for udtalelsen fra Retsudvalget. - (ES) Hr. formand! Kommissionens forslag i forbindelse med betænkningen indeholdt et dobbelt retsgrundlag, nemlig artikel 37, stk. 2, om landbrugspolitik og artikel 152, stk. 4, litra b), om sundhedsbeskyttelse.
Retsudvalget har undersøgt forslagene. Det ansvarlige udvalg stillede f.eks. forslag om ophævelse af artikel 37, stk. 2, og inkorporering af artikel 175, stk. 1, ved at ophæve artikel 37, stk. 2, og bibeholde artikel 152, stk. 4, litra b), og tilføje artikel 175, stk. 1.
Det vigtigste aspekt vedrørende retsgrundlaget er at rette forhandlingen imod målsætning og indhold, og der er enighed i Retsudvalget om, at den relevante artikel er 152, stk. 4, litra b), og at der ikke er nogen grund til at henvise til artikel 175, stk. 1.
Efter vores opfattelse er dette helt tydeligt, og der er hverken behov for det dobbelte retsgrundlag, der er foreslået af Kommissionen eller det dobbelte retsgrundlag, som er foreslået af det ansvarlige udvalg. Alt, hvad der kræves, er en henvisning til artikel 152, stk. 4, litra b), da formålet med direktivforslaget er at beskytte folkesundheden.
Anja Weisgerber  
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. - (DE) Hr. formand! Som ordfører for udtalelsen fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse om Breyer-betænkningen om en forordning om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler ønsker jeg at kommentere forslaget.
I forslaget til forordning er det vigtigt, at vi finder en balance mellem følgende interesser: på den ene side er der forbrugernes interesse i sunde fødevarer uden pesticidrester, dvs. forbrugernes interesse i sikre plantebeskyttelsesmidler, som ikke er til fare for folkesundheden og miljøet, samt rent drikkevand, og på den anden side er der forbrugernes interesse i et fast udbud af friske produkter til overkommelige priser og hjemmedyrkede grøntsager og frugt frem for frugt og grøntsager fra lande uden for EU, hvor der stort set ikke er kontrol med anvendelsen af pesticider.
EU's landmænd har brug for visse plantebeskyttelsesmidler, hvis de skal bekæmpe resistens. Det kan imidlertid ikke lade sig gøre uden en række bestemte plantebeskyttelsesmidler. Samtidig ønsker de sikre, risikofrie beskyttelsesmidler. Derfor mener vi også, at påviselige kræftfremkaldende stoffer skal forbydes. Med hensyn til de andre godkendelseskriterier har vi dog i sinde at forlade os på videnskabelige beviser og basere vores tilgang på de maksimale grænseværdier. Det er en afbalanceret midterholdning, hvorved forbrugerne beskyttes, samtidig med at priserne på hjemmedyrkede grøntsager og frugt er overkommelige og underlagt tilstrækkelig afprøvning.
Hvad angår informering af naboer kan jeg ikke se, hvorfor vi skal have bureaukratiske procedurer til informering af naboer og lokalbefolkning - som ikke engang har anmodet om oplysninger - om anvendelse af plantebeskyttelsesmidler, hvis vi har strenge godkendelseskriterier og afprøver plantebeskyttelsesmidlerne grundigt. Hvad skal forbrugerne bruge disse oplysninger til? Hvordan skal landmændene i praksis informere alle naboer og beboere i lokalområdet, inden de anvender plantebeskyttelsesmidler? Det er af disse grunde, at jeg er stærkt imod forslaget fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, hvorved dette krav pålægges, og jeg opfordrer også til, at Kommissionens foreslåede bestemmelse om offentlig oplysning afvises på nuværende tidspunkt, for hvis vi har sikre plantebeskyttelsesmidler, er der ikke noget behov for disse bureaukratiske procedurer.
Jeg har en meget kort kommentar til forslag om zoner. Vi har brug for mere harmonisering. Det er også det vigtigste punkt for Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse. De bestemmelser, der foreslås i Breyer-betænkningen, vil resultere i 27 nationale godkendelseszoner. Vores målsætning er trods alt harmonisering under hensyntagen til synspunkterne i medlemsstaterne, der kan tilpasse denne godkendelse til deres egne betingelser for anvendelse. Jeg ønsker derfor indtrængende at opfordre Parlamentet til at støtte harmoniseringsindsatsen og bakke op om Kommissionens forslag om zoner.
Kyösti Virrankoski  
ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter. - (FI) Hr. formand! Det spørgsmål, der drøftes, om anvendelse og markedsføring af bæredygtige pesticider, er meget vigtigt. Spørgsmålet omhandler både bæredygtigt landbrug og folkesundhed. Det er derfor beklageligt, at kommissæren for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter ikke deltager i forhandlingen lige nu.
I løbet af dette årtusinde har menneskeheden skullet overvinde skadegørere, skadedyr, ukrudt og sygdomme i planter og afgrøder. Disse forhold har medført, at udbyttet er blevet mindre, og at det i perioder har været uegnet til konsum. I de sidste årtier er kampen i nogen grad vundet, hovedsageligt på grund af nye plantebeskyttelsesmidler. Samtidig har der imidlertid været en vis sundhedsrisiko.
Direktivforslaget, som vi drøfter, er meget ufleksibelt. Formålet er generelt at forbedre situationen omkring folkesundheden. Der er dog ingen tydelig analytisk klarlæggelse af farerne ved plantesygdomme og ukrudt, hvortil der anvendes pestcider i forsøget på at bekæmpe disse forhold. Det er meget uheldigt, da den bedste løsning i dette tilfælde ikke nødvendigvis er den rette løsning. Bæredygtigt landbrug kan blive sat mange år tilbage. Forbud imod anvendelse af pesticider er ikke nødvendigvis en god løsning, selv ikke i forhold til folkesundheden.
Ambroise Guellec
Hr. formand! Det er et vigtigt, komplekst og vanskeligt emne, vi forhandler om i dag. Bekæmpelse af skadegørere og afgrødestyring er en stor udfordring både med hensyn til fødevaresikkerheden og med hensyn til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.
Derfor må vi fortsat regne med en fornuftig brug af pesticider. Imidlertid bør risiciene i forbindelse med anvendelsen navnlig for menneskers sundhed vurderes objektivt, og midlerne for at opnå den programmerede begrænsning af brugen fastlægges nærmere. Beslutningsforslaget om temastrategien på dette område indeholder efter min mening udmærkede svar på de grundlæggende spørgsmål, vi står over for, og jeg vil gerne sige tak til vores ordfører, fru Belohorská, og tak for det glimrende samarbejde, vi har haft om denne tekst.
Jeg har dog et par bemærkninger. Kerneproblemet i risikostyringen kan ikke adskilles fra spørgsmålet om, hvor store mængder pesticider der anvendes. Giftige eller meget farlige stoffer skal afskaffes som et uomgængeligt udgangspunkt. For de øvrige pesticiders vedkommende bør subsidiaritetsprincippet finde anvendelse. Det er op til medlemsstaterne ud fra en fælles ramme at opstille deres egne mål, deres tidsplan og nationale kriterier for begrænsning af pesticidanvendelsen. Nationale handlingsplaner kan også tilpasses de særlige forhold i det enkelte land. Beskyttelse af vandmiljøet er ligeledes af største betydning og skal sikres konsekvent med randzoner, som afgrænses ud fra de lokale forhold.
Til sidst vil jeg tilføje, at den foranstaltning, vi ønsker at indføre, ligger i logisk forlængelse af Reach-direktivet. Og jeg vil sammenfatte pesticiddebatten med: "så lidt som muligt, så meget som nødvendigt".
Dan Jørgensen
for PSE-Gruppen. - Hr. formand! Mine britiske kolleger bruger nogle gange talemåden "An apple a day keeps the doctor away". Og sådan burde det også være! Frugt og grønt er normalt en sund spise, men sådan er det desværre ikke altid. I alt for mange tilfælde er der pesticidrester på frugt og grønt, og det er selvfølgelig direkte negativt for den menneskelige sundhed. Derfor er det så vigtigt et emne, vi beskæftiger os med her. Derfor er det så vigtigt, at vi benytter disse stoffer på en bæredygtig måde, således at vi kan reducere anvendelsen i de tilfælde, hvor vi bruger for mange stoffer. Vores natur tager skade, vores miljø tager skade, sundheden tager, og grundvandet kan tage skade.
Derfor synes jeg også, at der er grund til at kritisere Kommissionen, ikke mindst fordi De, hr. Kyprianou, er kendt - også i mit eget land - som en mand, der går meget op i forbrugernes interesser og gør meget for at sikre miljø og sundhed. Jeg forstår ikke, hvordan De kan stå her i dag og forsvare et forslag fra Kommissionen om zoneinddeling, som vil tvinge europæiske lande til at sænke deres miljøbeskyttelse. Tvinge europæiske lande til at sænke beskyttelsen af forbrugerne.
Lad mig bare give et par eksempler på, hvad det vil betyde, hvis vi godtager det forslag, som De har stillet: I Danmark er omkring 100 pesticider tilladt. Vi har reduceret brugen af pesticider med ca. 50 % siden starten af firserne. De vil sikkert være enig i, at det egentlig er en ret fornuftig ting at gøre. Hvis Deres forslag bliver gennemført, vil vi i Danmark ikke desto mindre blive tvunget til at fordoble antallet af pesticider. Fordoble antallet af pesticider! Det vil formentlig betyde, at vi vil få meget svært ved at fortsætte med at drikke vort grundvand urenset, som vi gør i dag.
Dette spørgsmål er faktisk ikke kun et rent nationalt anliggende for mig. Jeg udtaler mig på vegne af hele Den Socialdemokratiske Gruppe og heldigvis også på vegne af det store flertal, der stemte en holdning igennem i Miljøudvalget. Der er nemlig masser af eksempler. I hver eneste zone er det selvfølgelig sådan, at alle lande på nær ét vil blive tvunget til at godkende pesticider, som de ikke har godkendt i dag. Lad mig give et eksempel på én afgrøde, nemlig majs: I Storbritannien bruger man i dag til majs pesticider, der indeholder omkring 15 aktivstoffer. I Ungarn bruger man 57 aktivstoffer og i Polen 37, men hvis Kommissionens forslag bliver gennemført, skal alle lande altså godkende pesticider, der indeholder op til 57 aktivstoffer. Dvs. at man i Storbritannien skal firdoble niveauet. Det kan da ikke være EU's opgave at tvinge lande til at bruge flere pesticider. Det vil gå ud over miljøet, det vil gå ud over sundheden, det vil gå ud over grundvandet! Det kan virkelig ikke være det, der er meningen.
Jeg håber, at De vil bakke op om det, vi har foreslået i Miljøudvalget - også for at gøre livet lettere for industrien. Det ligger i det kompromis, vi har vedtaget i Miljøudvalget: Vi siger ikke gensidig obligatorisk godkendelse af pesticider, men gensidig obligatorisk godkendelse af data. Og vi taler heller ikke kun om zoner, men om data i hele Europa. Det vil gøre livet meget lettere for industrien. Samtidig giver vi faktisk landene ret til at sige nej, hvis de har klimatiske forhold, der kræver det.
Til sidst vil jeg, hvad angår reduktionsmålene, sige til hr. Dimas, at det er utrolig positivt, at vi kommer af med de allerfarligste stoffer - stoffer, der giver kræft, stoffer, der går ud over børns udvikling osv. Disse stoffer skal vi selvfølgelig have væk fra markedet. De er også helt unødvendige. Derudover synes jeg, at vi skal gå skridtet videre og også lave et generelt reduktionsmål for alle stoffer. Det skal selvfølgelig være noget, der fastsættes individuelt i de enkelte lande, men hvis vi samtidig sammenkobler det med det europæiske reduktionsmål på omkring 20 %, mener jeg, at vi er ambitiøse. Jeg mener dog trods alt stadigvæk, at det er på et stadie, hvor det kan lade sig gøre. Det vil betyde meget for sundheden og for miljøet i Europa.
I forhold til den begrundelse, som man har brugt fra Kommissionens side for ikke at indføre disse reduktionsmål, har vi introduceret et behandlingshyppighedsindeks, som tager højde for de ting, De ellers har fremhævet.
Anne Laperrouze
Hr. formand, kommissærer, mine damer og herrer! Flere medlemsstater er ganske vist begyndt at tage forholdsregler for at begrænse risiciene i forbindelse med pesticider, men tendensen til at anvende pesticider er forskellig fra land til land. F.eks. er visse stoffer forbudt i nogle medlemsstater, men findes alligevel på markedet, fordi de netop er tilladt i en anden medlemsstat. Derfor bør de gældende regler på området harmoniseres, således at der hersker ensartede betingelser i hele EU. ALDE-Gruppen går ind for streng begrænsning af pesticider, men erkender samtidig, at anvendelsen er en nødvendighed og en kendsgerning.
Vi har nogle ændringsforslag, som vil gøre det lettere at gennemføre direktivet, samtidig med at princippet om at fremme mere sikre og ikkekemiske alternativer bibeholdes. Min gruppe ønsker, at målsætningen for nedbringelse af de anvendte mængder koncentreres om de farlige stoffer. Vi er medansvarlige for et ændringsforslag til artikel 4 om nationale handlingsplaner, hvor der fastsættes et mål for nedbringelse af behandlingens hyppighed på fællesskabsplan på 20 % inden for 10 år og for de giftige stoffers vedkommende på 50 % inden 2013.
Nogle vil nok finde det paradoksalt, at min gruppe har stillet et ændringsforslag vedrørende samme artikel 4 om at give medlemsstaterne mulighed for at vælge en risikobaseret fremgangsmåde. Denne fremgangsmåde for risikobegrænsning svarer egentlig bedre til realiteterne, men den er sværere at beregne end en kvantitativ begrænsning. Vi stillede dette ændringsforslag, fordi vi ønsker, at drøftelserne mellem institutionerne efter afstemningen ved førstebehandlingen også omfatter dette spørgsmål.
Nu vil jeg komme ind på et par præcise punkter. Med hensyn til beskyttelse af vandområder virker det mere hensigtsmæssigt at træffe foranstaltninger afhængig af det geologiske miljøs beskaffenhed i stedet for at fastsætte en minimumsafstand for randzonerne. Det virker rimeligt at søge at beskytte særlige opholdssteder som parker, legepladser og omkring skoler, fordi anvendelsen af pesticider i disse områder bør begrænses til det allernødvendigste, ja endog forbydes, og der bør foretrækkes ikkekemiske metoder.
Det meget følsomme spørgsmål om sprøjtning fra luften blev behandlet yderst fornuftigt i Kommissionens forslag med et principielt forbud og mulighed for velbegrundet dispensation. Alligevel er Miljøudvalgets tekst forsvarlig. Selv om jeg forstår behovet for at informere offentligheden om sprøjtning med pesticider, tror jeg, det må overlades til medlemsstaternes myndigheder at bestemme informationens art, omfang og formidlingskanal. Vi står nemlig over for så forskelligartede geografiske områder og fremgangsmåder, at det ikke virker troværdigt at ensrette.
ALDE-Gruppen søger derfor at skabe en balance, hvor hverken bruger eller producent straffes, men med en streng, konsekvent lovgivning, således at brugerne kan beskytte deres afgrøder, producenterne sælge mindre skadelige produkter og forbrugerne købe sunde varer og leve i et sundt miljø.
Wiesław Stefan Kuc
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! De tre forelagte betænkninger er uløseligt forbundet med hinanden. EU gør alt for at begrænse de negative følger af pesticiders virkning på miljøet, forhindre deres akkumulering i jordbunden, vandet og planterne. Gennem de seneste år er der gjort meget for at minimere følgerne. Forskningsenheder, der har skabt moderne præparater med en mere selektiv virkning, har spillet en særlig rolle i denne forbindelse. Men vi skal huske på, at pesticider tidligere var af meget dårligere kvalitet, at de blev anvendt i meget større doser - doser, der var mange gange større - og derfor skyldes forureningen af vores miljø den tidligere brug. Ud over de nye direktiver skal vi derfor supplere lovgivningen med et direktiv om deaktivering og ødelæggelse af forældede pesticider.
Jeg vil gerne anmode om et større engagement i denne sag, for til trods for årenes gang bliver der flere problemer frem for færre, og risikoen vokser frem for at blive mindre, hvilket blev vist på det seneste ngo-forum i Chişinău.
Marie Anne Isler Béguin
Hr. formand, kommissærer! Selv om jeg ønsker fru Breyer tillykke med det glimrende resultat, billiger jeg ikke forsvaret af pesticider i øvrigt, for det er absolut påkrævet at fjerne de farlige pesticider fra vores miljø og kroppe. Jeg håber, Parlamentet i morgen ved afstemningen vil støtte de mest ambitiøse holdninger og ikke give efter for industriens nyeste sirener, som lokker til en dødbringende økonomi. Hvis vi afskaffer kræftfremkaldende, mutagene og reproduktionstoksiske pesticider såvel som stoffer, der skader vores nervesystem, hormonfunktion og immunforsvar, vil det virkelig gavne vores helbred.
Vi må også bifalde vores kollegers indsats for at skaffe forbrugerne, som er "uskyldige" ofre for farlige kemikalier, gennemsigtige informationer. Jeg vil sige til kommissærerne, at det var på høje tid. I dag bruges insektdræbende, svampedræbende og forskellige ukrudtsbekæmpende midler mere systematisk end nogensinde før. I Frankrig f.eks. har statens og den kemiske industris fælles forvaltning, om jeg så må sige, af den offentlige pesticidpolitik hidtil fortrængt borgernes forventninger om folkesundhed og miljøhensyn, ladet hånt om økotoksiske og statistiske undersøgelser, der kæder kemikalier sammen med forskellige sygdomme, og undladt at tage de seneste advarsler fra lægestanden til efterretning - og jeg tænker bl.a. på det, der kaldes Parisappellen eller Grenelle Miljørunden i Frankrig. Den kemiske industri gør sig umage for at bagatellisere pesticidernes indvirkning.
Men nu efter forureningen af vandmiljøet med ukrudtsmidlet atrazin, som alle har hørt om, og decimeringen af bibestanden forsøger kemiindustrien at få os til at glemme, at Frankrig stadig er den største pesticidbruger i EU. Hvert år bliver der hældt 70-80-.000 t pesticider ud i naturen i Frankrig. Så hvad pesticidpakken angår - i modsætning til Reach - må Parlamentet ikke lade sig bringe i miskredit. Borgernes krav er ikke svækket, hvilket fremgår af de talrige skriftlige henvendelser, vi modtager, hvor vi opfordres til at handle hurtigt og kraftigt.
Nogle påpeger faren ved at indånde pesticider fra sprøjtning i gartnerier f.eks. i Sydfrankrig, andre er foruroliget over herbicidspredningen i offentlige parker og kræver pesticidfri zoner.
Jiří Maštálka
Fru formand, mine damer og herrer! Jeg ønsker at takke ordføreren, fru Belohorská, for betænkningen om en temastrategi for bæredygtig anvendelse af pesticider.
Efter min opfattelse er det lykkedes ordføreren at udarbejde et dokument, hvor der tages højde for og skabes en passende balance mellem behovet for bæredygtig konkurrencedygtig landbrugsproduktion i Europa og fremme af anvendelsen af pesticider udelukkende, hvor der er meget få negative konsekvenser for folkesundheden og miljøet.
Jeg bifalder, at ændringsforslaget om forsigtighedsprincippet med hensyn til menneskers sundhed og beskyttelse af vand- og landøkosystemer, som jeg medunderskrev, er inkorporeret.
Ligesom ordføreren, fru Belohorská, beklager jeg også, at virkningen på sundheden kun berøres let i temastrategien, selv om det vigtigste resultat, der kunne forventes af temastrategien, er en reduktion af de negative konsekvenser for sundheden ved anvendelsen af pesticider. Jeg mener, at det vil være op til Kommissionen at afslutte arbejdet i denne sammenhæng i fremtiden.
Ud fra synspunktet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen bifalder jeg de punkter i betænkningen, som ikke blot fremhæver behovet for tilstrækkelige oplysninger, men også for relevante beskyttelsesforanstaltninger og regelmæssige kontroller af udstyr.
Vi står med et instrument med mange konkrete effektive mekanismer til at begrænse - og forbedre sikkerheden for - anvendelsen af pesticider.
Johannes Blokland
Fru formand! Under forhandlingen om pesticider har jeg hele tiden forsøgt at indtage en realistisk og afbalanceret holdning mellem på den ene side miljøinteresser og på den anden side producenternes og forbrugernes interesser. Jeg vil komme nærmere ind på en række aspekter af disse betænkninger.
Et af forslagene går ud på at basere politikken på en reduktion af anvendelsen af pesticider. Det er jeg meget skeptisk over for. Man kan nemlig godt reducere den samlede mængde pesticider, men ofte er netop de mest anvendte pesticider de mindst farlige. Risiciene er derfor næsten de samme.
Jeg går meget mere ind for en politik, der er baseret på en nedbringelse af risikoen. Nederlandene har ført en sådan politik siden 2000, og denne har vist sig at resultere i en reduktion af risiciene for miljøet med 86 %. En anden negativ virkning af en reduktion af anvendelsen af pesticider er, at der dermed er færre forskellige pesticider til rådighed, og der vil derfor hurtigere opstå resistens.
Et andet punkt er indførelsen af bufferzoner omkring vandløb. Miljøudvalget har vedtaget et ændringsforslag om at skabe en bufferzone på 10 m. For et land med meget vand som Nederlandene er disse 10 m et problem. Det betyder nemlig, at 35 % af landbrugsarealet ikke må sprøjtes.
Til sidst vil jeg gøre opmærksom på, at det ikke kun er en standard, der er vigtig, men at det også er uomtvisteligt, at håndhævelse er vigtig. I øjeblikket er denne mangelfuld, at dømme efter de overskridelser af standarden, som vi jævnligt oplever, hvad angår produkter, som er bestemt for konsum, selv i Europa-Parlamentet.
Andreas Mölzer
for ITS-Gruppen. - (DE) Fru formand! Som alle ved, har man længe formodet, at der er en sammenhæng mellem pesticider, der anvendes inden for landbruget, eller genetisk modificerede fødevarer på den ene side og forskellige sygdomme på den anden side. Når der endda detekteres pesticider i drikkevandet rundt omkring, er det helt klart på høje tid at sætte skub i det langsommelige EU-bureaukrati.
Det vil stadig vise sig, hvor langt vi egentlig kan gå i retning af at opfylde den gældende målsætning om at reducere anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler. Vi er naturligvis alle bekendt med de ambitiøse målsætninger, der alligevel ikke opfyldes. Efter min opfattelse er den planlagte erstatning af kræftfremkaldende stoffer langtfra nogen fantastisk bedrift, det er tværtimod en nødvendighed. Faktisk er det på høje tid, at disse stoffer erstattes.
Hvis vi overvejer, at EU tegner sig for en fjerdedel af al anvendelse af pesticider i verden, selv om EU kun har 4 % af landbrugsjorden i verden, er problemstillingen meget klar og tydelig. Disse statistikker viser endvidere, at vores EU-støtteordninger har ledet konventionelt landbrug i den forkerte retning.
Der er naturligvis en generel mistanke blandt forbrugerne - og det er ikke helt uden grund - om, at kreative landmænd forsøger at omgå de fastsatte grænseværdier med kombinationer af tilladte plantebeskyttelsesmidler. På grund af manglende forskning på området for den gensidige påvirkning af produkter er det på høje tid, at der gribes ind for at bekæmpe denne praksis. Derudover skal der sættes en stopper for den fortsatte stigning i maksimale koncentrationer i de senere år i lyset af den store fare, som disse koncentrationer udgør for højrisikogrupper som f.eks. børn.
Import af økologiske produkter fra den anden ende af verden er ikke blot i strid med de forskellige miljømålsætninger, men også en af årsagerne til stigende handel og et vedvarende bevis på EU's fejlslagne støttepolitik. Vores støtteordninger skal derfor revideres, især med henblik på at yde mere støtte til de europæiske landmænd, der forsøger at undgå at anvende pesticider. Hvis vi i stedet vælger at blive ved med at chikanere landmændene med bureaukratiske forhindringer, skal vi ikke blive overraskede, hvis de til sidst kaster håndklædet i ringen i frustration, mens man i Bruxelles er overrasket over den kroniske nedgang i landbruget.
Jim Allister
(EN) Fru formand! Jeg er fristet til at sige, at det ville være godt for os alle med en politisk pesticid mod den hastigt voksende EU-lovgivning. Når jeg ser på nogle af disse ændringsforslag og forslag - f.eks. forslaget om indførelsen af en 10-meter regel - fornemmer jeg en høj grad af overdreven regulering.
Efter min mening er vi nødt til at se nogle kendsgerninger i øjnene. Uden en kontrolleret brug af pesticider i landbruget vil vi tvinge en større del af produktionen til mindre regulerede regioner i verden, hvilket vil bringe kvaliteten og fødevaresikkerheden i fare. Det vil måske interessere flere at vide, at mange golf- og bowlingbaner uden fungicider og pesticider til at beskytte og helbrede sygdomme i fin græstørv ville blive ukrudtsinficerede og umulige at spille på.
Ikke desto mindre skal man kontrollere brugen af pesticider, men vores tiltag skal baseres på videnskabelig stringens og være praktisk anvendelige på landbrugs- og gadeplan. Efter min mening er de skærende adfærdskodekser, der regulerer brugen i mit land, utilstrækkelige, og jeg vil derfor stemme imod disse dogmebaserede ændringer, som nogle ønsker at indføre.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Fru formand, hr. kommissær! Det er en skam, ingen repræsentanter for landbrugssektoren er inddraget i denne forhandling, for det ville have været yderst interessant også at høre landmændenes stemme her kort inden reformen af den fælles landbrugspolitik.
Det gælder om at sikre det europæiske landbrugs fremtid og produktionen af kvalitetsfødevarer i tilstrækkelige mængder, men også om at fremme forskning og beskytte indhentede data. Den største udfordring består naturligvis i at beskytte menneskers helbred og forhindre vedvarende forekomst af giftige stoffer i vand- og naturmiljø. Men vi må også tænke på landbefolkningen, som bør beskyttes bedre, for det er landboerne, som er i direkte kontakt med disse produkter, og ofte bliver de rådgivet af pesticidforhandlere, som ikke vil fortælle dem, at videnskabsfolk begynder at spekulere over sammenhængen mellem eksponering for pesticider og den støtte fremgang af visse sygdomme, f.eks. Parkinsons og Alzheimers sygdom, prostatakræft, hjernesvulster og fosterskader. Det bliver derfor nødvendigt at opstille strenge regler for produkternes adgang til markedet. Forskningen skal fremmes med bedre databeskyttelse. Desuden bør der satses på forskningsprogrammer om biologisk bekæmpelse, som vil være et godt eksempel på innovationen. Og landmændene må efterhånden kunne købe disse produkter til en overkommelig pris.
Endelig vil jeg påpege over for kommissæren, at der i forbindelse med beskyttelse af bier var planlagt nogle langsigtede test i henhold til direktiv 91/414, men de har ikke fundet sted. Det er altså ikke nok med tekster, de skal også gennemføres og håndhæves. Jeg erkender, at det vigtigste er forordningen om markedsføring, men jeg synes, fru formand, at vi har haft en følelsesladet forhandling, hvor kemiindustriens lobbyisme til tider har været yderst upassende.
Anne Ferreira
- (FR) Fru formand, kommissærer, mine damer og herrer! Alle de nu foreliggende sundheds- og miljødata, som jeg ikke vil opremse her i aften, bør tilskynde Parlamentet til en fast beslutning om at begrænse brugen af pesticider og om anvendelsesbetingelserne. Det kræver, at vi sætter kvantitative mål for nedbringelsen. Det fremgik af forhandlingerne forud for afstemningen på plenarmødet, at der er stor forskel på medlemsstaternes praksisser såvel som politiske tilgang, hvilket i sidste ende fører til kompromiser, som støtter nærhedsprincippet. Jeg håber derfor ikke, dette nærhedsprincip vil narre os, for det giver en smidighed, som i virkeligheden kunne blive et påskud til at underbyde vores politik og underfortolke den politiske vilje og borgernes ønsker, som ytrer sig i dag bl.a. om eksponeringen af udsatte befolkningsgrupper og om randzonernes bredde langs vandløbene.
Hvis nærhedsprincippet skal give mening i forbindelse pesticider, bør det tjene en mere omfattende overvejelse af landbrugs- og miljøspørgsmålene i hver enkelt europæisk region. Det forudsætter, at forskning og teknologioverførsel intensiveres, at alle berørte parter inddrages - dvs. landmænd, forskere, ngo'er, fagfolk inden for sundhedssektoren og fødevareindustri - og at der gennemføres grundige undersøgelser i hvert enkelt geografiske område, således at de sammen kan fastlægge bedste praksis og finde ikkekemiske alternativer, som passer til jordbunden, klimaet og afgrøderne. Det foregår allerede i nogle få regioner.
Jeg foreslår derfor, at Kommissionen arbejder på at udbrede denne løsningsmodel og også fremmer udvekslingen af erfaringer mellem regionerne, samtidig med at fællesskabslovningens håndhævelse overvåges.
Holger Krahmer
(DE) Fru formand! Mange af mine kolleger mener, at vi har brug for strenge regler for håndtering af plantebeskyttelsesmidler, og de har ret, men samtidig kan vi ikke bare ignorere virkningen af den lovgivning, som vi vedtager. Faktum er, at plantebeskyttelsesmidler er en vigtig del af moderne landbrug.
Der er f.eks. forordningen om godkendelse. Vi er i færd med at forbyde hele grupper af aktive stoffer på grundlag af udelukkelseskriterierne, blot på grund af en abstrakt idé om farlighed. Med denne tilgang ignoreres den aktuelle risiko ved anvendelse af de pågældende stoffer i landbruget. Det medfører, at vi forbyder aktive stoffer, der overhovedet ikke udgør problemer i praksis. Som følge deraf vil der ikke være tilstrækkeligt med aktive stoffer til rådighed i fremtiden til bekæmpelse af sygdomme.
Hvis der udelukkende anvendes et par aktive stoffer, vil der hurtigt blive udviklet resistens over for pesticider. Der vil ikke være pålidelige midler til at håndtere de mange problemer med sygdomme. Og det er formentlig de nye højder, som fru Breyer netop har henvist til. Når man når til dette punkt, vil Europas fødevareforsyningssikkerhed nå et nyt lavpunkt. I stedet for at indføre et totalforbud bør vi fastsætte en pålidelig godkendelsesprocedure med undersøgelse af den aktuelle risiko forbundet med anvendelsen af hvert enkelt stof.
Det næste eksempel er forbundet med den strategiske tilgang til dette spørgsmål, hvor vi argumenterer for et europæisk reduktionsmål for anvendelse af plantebeskyttelsesmidler. Det har imidlertid slet ikke noget at gøre med de risici, der er involveret i anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler.
Kommissionen har fastsat målsætninger for reduktion af den aktuelle risiko. Det er en god idé, som vi skal holde fast i. Helt overordnet bør vi fokusere på det, der kan lade sig gøre, nemlig effektiv kontrol med sygdomme kombineret med relevant risikostyring. Det er også et spørgsmål om at fastslå, hvordan det stigende behov for rå vegetabilske materialer skal opfyldes i fremtiden.
Tidligere har innovative plantebeskyttelsesmidler bidraget til, at produktionen er steget hurtigere end efterspørgslen i forbindelse med landbrugsjord. Vores målsætning for fremtiden skal ikke medføre, at denne udvikling sættes tilbage.
Gintaras Didžiokas
(LT) Fru formand! Jeg tror ikke, at der er nogen i Parlamentet, som vil hævde at økologi, et sundt miljø og folkesundhed ikke er vigtigt. Jeg er sikker på, at der ikke er nogen EU-borgere, som nogensinde vil mene det.
Men mine damer og herrer, når vi træffer beslutninger, drøfter lovgivning og fastsætter og gennemfører regler, som mange hundrede tusinde borgere skal følge, og som utvivlsomt vil have betydning for mange millioner borgere, kan vi ikke basere disse beslutninger på følelser og gode hensigter. Vi skal opfylde målsætningen på en afbalanceret og fornuftig måde. En af de vigtigste målsætninger for landbrugssektoren er at levere fødevarer af god kvalitet til overkommelige priser. EU er kendt for sine høje standarder for fødevareproduktion og de strenge landbrugsregler, der er fastsat for medlemsstaterne. Samtidig er der konstant pres på landbruget i EU om at være konkurrencedygtigt og producere kvalitetsfødevarer.
Vi er ikke i en situation, hvor vi kan ignorere disse faktorer, når vi drøfter bestemmelser om plantebeskyttelsesmidler. De synspunkter, som Kommissionen og Udvalget om Landbrug og Landdistrikter har givet udtryk for, har levet op til forventningerne hos alle interesserede parter. Men ikke desto mindre har de ændringsforslag, der er stillet, eller de ændringsforslag, der er stillet på tidspunktet for drøftelsen i Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, givet anledning til stor bekymring.
Hvis disse ændringsforslag accepteres, kan konsekvenserne være uforudsigelige. De udgør risici, ikke blot for landbruget og fødevareindustrien, men også for naturen. Betyder det, at genetisk modificerede organismer vil få adgang til EU-markedet? Virkningen på de traditionelle afgrøder vil være enorm, hvis 90 % af plantebeskyttelsesmidlerne udelukkes fra markedet.
Mine damer og herrer! Jeg ønsker endnu en gang indtrængende at opfordre Dem til at basere Deres beslutning på fornuftige videnskabelige beviser og god praksis og ikke på rygter og følelser. Jeg håber, at Deres stemme vil afspejle holdningen hos alle de involverede parter, og at resultatet vil være afbalanceret og korrekt, således at landbruget ikke ødelægges, og EU's borgere ikke pludselig står uden europæiske fødevarer, og millioner af mennesker ikke risikerer at miste deres arbejde i miljøbeskyttelsens navn.
Jens-Peter Bonde
Fru formand! I morgen tidlig skal jeg til købmanden for at købe drikkevand på flaske. Det gør man i mange lande, fordi man har ødelagt grundvandet med forurening. Så kommer vandet til kemisk rensning, som om det var en beskidt jakke. Det bliver fyldt op med klor og smager lige så dårligt, som det er dyrt. I Danmark har vi en guldåre i undergrunden: rent grundvand. Vi drikker det direkte som drikkevand uden først at sende vandet på renseri. Det er sundere end flaskevand, det smager bedre, og det er meget, meget billigere.
Men det betyder også, at vi skal passe på det og forbyde sprøjtegift, hvor giften kan gå i grundvandet. Derfor forbyder Danmark 13 sprøjtegifte, hvoraf de 12 er fundet i drikkevandet. Det vil vi gerne blive ved med, og derfor beder jeg kollegerne om at stemme for et ændringsforslag om at tillade beskyttelseszoner. Vi har allerede fået forslaget vedtaget i de tidligere regler, de skal nu gentages for ikke at blive ophævet. Sidst fik vi hjælp fra et stort flertal her i Parlamentet og senere fra Kommissionens formand, José Manuel Barroso. Tak! Vi fik ingen hjælp fra den danske landbrugskommissær, som sammen med den danske fødevareminister, der også er fra Venstre, hellere vil støtte landmændenes mulighed for at ødelægge vores drikkevand. Det er trist, at Landbrugsrådet stadig bestemmer i Venstre. Det er meget kortsigtet at gå efter lidt ekstra kornudbytte og betale milliarder af kroner for at rense grundvandet. Traktaten slår fast, at forureneren selv skal betale. Det har jeg stillet som ændringsforslag, og jeg beder kollegerne om støtte til traktatens krav. Ingen har ret til at forgifte vores fælles jord og drikkevand.
Pilar Ayuso
(ES) Fru formand, kommissærer! Med forslaget til forordning, der er udarbejdet af Kommissionen med henblik på at erstatte direktiv 91/414/EF, fremmes harmoniseringen af godkendelsesprocedurer og forbrugerbeskyttelse. Imidlertid er der i resultatet, som er opnået i Miljøudvalget, ikke taget højde for målsætningen om at fremme harmoniseringen, og de foranstaltninger, som har til formål at beskytte forbrugerne og miljøet, tilsidesættes helt uhensigtsmæssigt.
Betænkningen er baseret på en total mangel på tillid til de eksisterende metoder for landbrugsproduktion i EU. Landmændene er imidlertid ikke de eneste, der vil mærke konsekvenserne. Der vil også være konsekvenser for forbrugerne, idet mange afgrøder vil ophøre med at være bæredygtige, hvorved det vil være nødvendigt med yderligere import med deraf følgende konsekvenser for fødevaresikkerheden.
Der er ikke taget tilstrækkeligt hensyn til den omstændighed, at godkendelsen og anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler allerede er underlagt streng kontrol, både af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.
Med forslaget mindskes endvidere antallet af aktive stoffer fra 1.100, der var tilladt i 1991, til 148, der er anført på listen i bilag I til forslaget. Ud af disse 148 stoffer er kun 34 insektgifte, nematocider eller acaricider, der er de mest nødvendige stoffer for dyrkningen af afgrøder i Middelhavslandene i Europa, hvor risikoen for insektangreb er størst i hele EU. Insekter er ikke blot til skade for planter, men de overfører også meget alvorlige sygdomme til mennesker.
Kommissionens forslag om at opdele EU i tre zoner med henblik på gensidig anerkendelse af plantebeskyttelsesmidler skal genindføres. Kriterierne for udelukkelse af pesticider skal være baseret på reelle risikoanalyser. Uden en risikoanalyse er det umuligt at afgøre virkningen af disse stoffer på sundheden eller miljøet.
Endelig ønsker jeg at understrege, at det er dosis, der bestemmer virkningen.
Frédérique Ries
- (FR) Fru formand! Jeg var klar over, at aftenens forhandling havde en særlig betydning, fordi det, der står på spil her og nu, er vores tilgang til fremtidens landbrug i Europa og behovet for at skifte fra et intensivt landbrug, som tydeligvis forurener alt for meget, til et bæredygtigt landbrug, som skåner biodiversiteten. Denne udfordring må Europa tage op. De mange skandaler og risikoen for helbredet har nemlig gjort offentligheden meget fjendtligt indstillet over for anvendelsen af pesticider. Desuden ønsker størstedelen af landmændene selv, at EU hjælper dem med at omlægge deres praksisser, så de ikke længere skal vælge mellem sundhed og større rentabilitet. Endelig anmoder biavlere i hele Europa indtrængende om en streng lovgivning, som forbyder markedsføring af pesticider uden forudgående vurdering af følgerne.
I morgen er det derfor vigtigt, at vi bekræfter Miljøudvalgets ambitiøse godkendelse af fru Breyers, Klaß' og Belohorskás tre betænkninger. Vi må bekræfte, at helbred og miljø skal prioriteres højest, at der bør træffes særlige foranstaltninger for de mest sårbare befolkningsgruppe, at forsigtighedsprincippet også skal gælde de allerfarligste stoffer. Vi må bekræfte, at anvendelsen af ikkekemiske alternativer skal fremmes, at sprøjtning fra luften skal forbydes generelt. Kort sagt må vi omsætte vores europæiske medborgeres bekymringer i konkret handling. Som fru Isler Béguin også bemærkede, har virkelig mange skrevet til os og krævet et dopingfrit landbrug hurtigst muligt.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Fru formand! Det er nødvendigt at anvende plantebeskyttelsesmidler - pesticider - under fastsatte betingelser. Små landbrug er dominerende i Polen, og deres indehavere sparer på de dyre pesticider, da de har for få penge, og det medfører til tider tab på grund af skadedyrsaktivitet.
Jeg støtter alle tiltag, der har til formål at sikre fornuftig brug af plantebeskyttelsesmidler, herunder rådgivning, skoling, forskning, økonomisk støtte til moderne plantebeskyttelsesudstyr, indføring af midler til erstatning af pesticider. Midlerne skal være miljø- og sundhedsvenlige og i overensstemmelse med landmændenes interesser.
Når der er fare for høsttab, kan uvidenhed og manglende hjælp til landmænd resultere i ukontrolleret brug af pesticider. Et gammelt problem, der endnu ikke helt er løst, udgøres af oplagringssteder med stærkt giftige pesticider og en efterfølgende rekultivering af jorden. Stederne eksisterer eller har tidligere eksisteret i landende fra den tidligere Sovjetblok. De forgifter vandet og jorden. Denne bagage kan svække følgerne af de tiltag, der er udarbejdet i dokumenterne.
Urszula Krupa
(PL) Fru formand! Producenterne er tvunget til at fremstille fødevarer med et ideelt udseende og markedsfører pesticider, der ikke blot er skadelige for miljøet og økonomien, men især for menneskers sundhed. Jeg håber, at de diskuterede dokumenter vil resultere i, at kvaliteten af de indtagede fødevarer bliver bedre, samt at produktionsmetoderne ændres til mere økologiske. Der skal samtidig anvendes mere naturgødning til gødning af jorden. I forbindelse med den uetiske, skrupelløse eksport af mange skadelige substanser til tredjelande, vil jeg gerne citere følgende ordsprog, der er populært i Polen: "Behandl andre, som du selv vil behandles". Det skal især gøres, eftersom de farlige pesticider vender tilbage i form af fødevareprodukter, som de rige lande senere opkøber billigt, hvormed de ødelægger menneskers helbred.
Ud over de generelle retningslinjer skal der udarbejdes strategier for bæredygtig anvendelse af pesticider på national plan, eftersom man her kan iværksætte passende tiltag. Mængden af plantebeskyttelsesmidler skal reduceres mest de steder, hvor der anvendes flest pesticider.
Peter Baco
(SK) Fru formand! Jeg bifalder i høj grad, at det i alle tre betænkninger kræves, at de personer, der er involveret i alle faser af anvendelsen af pesticider, skal være højt kvalificeret. Handlingsplaner, integreret forvaltning og strenge importforanstaltninger er også eksempler på positive aspekter af betænkningerne. Både forbud om sprøjtning fra luften og de situationer, hvor sprøjtning fra luften kan overvejes, skal være formuleret helt præcist uden vage vendinger.
Ligeledes er forslaget om et reduktionsmål for anvendelse ikke tydeligt defineret og medfører for mange risici på grund af den uselektive anvendelse. Slovakiet anvender f.eks. i gennemsnit under 1 kg pesticider pr. hektar, hvorimod andre lande anvender op imod 8 kg. Det betyder, at der er lande, hvor anvendelsen af pesticider helt klart er reduceret, og lande, hvor anvendelsen af pesticider endda bør øges. Jeg foreslår derfor, at vi under afstemningen skal tage højde for henstillingerne fra ECPA (European Crop Protection Association) eller alternativt under førstebehandlingen undlade at vedtage betænkning og og følge de afbalancerede henstillinger fra Kommissionen.
Marianne Thyssen
(NL) Fru formand, kære kommissærer, mine damer og herrer! Det er på tide, at vi udformer temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider, og det er også godt, at vi gennemfører en del af den med det samme. I betragtning af den store indvirkning på kvaliteten af fødevarer, folkesundheden, miljøet og vores landbrugs bæredygtighed - alt sammen noget, der vækker bekymring - har ikke blot ordførerne og skyggeordførerne, men også hele vores gruppe brugt meget tid på denne pakke. Særligt fire punkter vil jeg gerne nævne.
For det første er det fornuftigt at reducere anvendelsen af pesticider yderligere. Det skal dog virkelig føre til en mindre indvirkning på miljøet, og derfor er vi imod, at den anvendte mængde udelukkende reduceres. Vi ønsker en reduktion af den faktiske indvirkning, baseret på en videnskabelig evaluering af risikoen.
For det andet indtager vi en lignende holdning, når det gælder de sprøjtefrie zoner omkring vandløb. Også her går vi ind for en indfaldsvinkel, som er baseret på risiko, og vi synes, at medlemsstaterne bedre end vi er i stand til at foretage ansvarlige valg, der delvist baseres på de kriterier, som er fastlagt i rammedirektivet om vand.
For det tredje undrer jeg mig over, hvorfor Parlamentet, som jo er tilhænger af et indre marked med en høj grad af beskyttelse af forbrugere, sundhed og miljø, skulle være imod et første skridt i retning af harmonisering på dette område. Vi foretrækker Kommissionens forslag om zoner med intern, gensidig anerkendelse og vil også gerne have, at der indføres en frivillig, gensidig anerkendelse mellem zoner.
Endelig modsætter vi os den generelle orientering af naboer, som ordføreren, fru Breyer, går ind for i sin betænkning. For en strengt reguleret aktivitet er denne orientering ikke blot overflødig, men den fører også til overflødig angst og frustrationer. Det kan da ikke være meningen, at vi går i retning af en slags privat gennemtvingelse. Det er et samfund, som vi ikke ønsker og ikke går ind for.
Bogdan Golik
(PL) Fru formand! Dagens forhandling har afgørende betydning for det europæiske landbrug og miljøbeskyttelsen.
Der findes lige mange tilhængere og modstandere af brug af plantebeskyttelsesmidler. Jeg synes dog, at landmændene skal følge princippet: "så få pesticider som muligt, men tilpas mange", og producenterne og distributørerne skal følge et forsigtighedsprincip, der skal være det vigtigste, når det handler om forbrugernes liv og sundhed. Princippet skal anvendes i alle de tilfælde, hvor der hersker tvivl om markedsføringen af nye pesticider som følge af utvetydige forskningsresultater eller for lidt tid til endegyldigt at kunne fastslå, om det pågældende produkt eller den pågældende substans er skadelig for mennesker og dyr.
I forbindelse med en bæredygtig anvendelse af pesticider synes jeg endvidere, at man skal tage følgende skridt: Kommissionen og medlemsstaterne skal for det første sørge for periodiske skolings-, rådgivnings- og uddannelsesprogrammer, der minimum delvist finansieres af pesticidproducerende koncerner. Man skal koordinere overvågningen og indsamlingen af data om pesticiders skadevirkning på menneskers sundhed og miljøet. Der skal ligeledes findes langsigtede forskningsprogrammer, og de forurenende enheder skal straffes. Man skal indføre et koordineret system til indsamling af oplysninger om produktion, import, eksport, salg, distribution og anvendelse af pesticider, og systemet skal være offentligt tilgængeligt for borgerne. Man skal opfordre til landbrugspraksis, der fremmer anvendelse af små pesticiddoser, hvilket vil bidrage til en generel ændring i brugen af disse præparater. Man skal gennemføre passende kontroller og indføre et forbud mod import af landbrugs- og fødevareartikler til EU, når produkterne er produceret ved hjælp af kemiske midler.
Jan Mulder
(NL) Fru formand! Plantebeskyttelsesmidler er stadig væsentlige for landbrugsproduktionen og fødevareforsyningerne i Europa. Det store spørgsmål er altid, hvilken indflydelse det har på konkurrenceforholdene med resten af verden, hvis vi træffer visse foranstaltninger i Europa. Hvis vi er for strenge i Europa og ikke kan pålægge resten af verden de samme regler, betyder det, at vi i Europa konsumerer produkter, som vi ikke har lov at producere her, og det forekommer mig at være forkert.
Det er selvfølgelig altid væsentligt, at vi fortsætter med at evaluere de skadelige virkninger. Men vi kan ikke overdrive. Og jeg er enig med alle dem, der siger, at vi skal koncentrere os om risikoen og ikke om at reducere mængden. Bufferzoner på 10 m er også katastrofale for bl.a. Nederlandene og bør fjernes fra forordningen.
Sidste punkt er orientering af naboerne. Hvis noget er godkendt, hvorfor skal naboerne så orienteres? Det er en fuldstændig overflødig lovgivning.
Michael Henry Nattrass
(EN) Fru formand! De britiske pesticider blev gennemkontrolleret i 1985. Virksomheder som f.eks. Syngenta siger, at landbrugerne ikke skal nægtes adgangen til de redskaber, de har brug for.
Disse regler fjerner os fra princippet om en god og videnskabeligt funderet lovgivning. F.eks. er bekæmpelse af ukrudt i fortove 400 gange dyrere uden kemikalier. Golf- og friluftsidrætsindustrien siger, at det er umuligt at pleje græstørven uden pesticider. Ifølge plantebeskyttelsesagenturet Crop Protection Agency vil et forbud mod brugen af pesticider kræve en forøgelse af det opdyrkede areal på mellem 65 % og 200 % og reducere produktiviteten. Ifølge Corbett Farms har man i år kunnet se værdien af at sprøjte for at forebygge kartoffelskimmel. Pesticider er dyre, og der bruges mindst muligt af dem for at beskytte vores afgrøder. Beslutningerne om, hvordan og hvornår der skal sprøjtes, skal træffes med udgangspunkt i de enkelte marker. En arbitrær reduktion i brugen kan ikke være videnskabeligt funderet.
Fru formand! Jeg vil bede Dem om at udrydde EU's skadelige bestemmelser. UKIP stemmer imod.
Richard Seeber
(DE) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg ønsker først og fremmest at takke ordførerne og skyggeordførerne. Det siger sig selv, at vi alle er meget optaget af sundheds- og forbrugerbeskyttelse, og denne meget følelsesladede forhandling viser de forskellige parlamentsmedlemmers stærke følelse af engagement.
Det er ikke desto mindre vigtigt, at vi træffer en beslutning på grundlag af de eksisterende fakta og ikke straks leder efter syndebukke. Det vil være meget let, især med denne lovgivningspakke, at udpege en bestemt erhvervsgruppe som syndebuk. Med det vil være meget forkert. Det skal slås fast fra starten, at alle i Europa har brug for en funktionsdygtig landbrugssektor, og heri indgår anvendelsen af en vis mængde plantebeskyttelsesmidler.
Vedrørende specifikke aspekter af Klaß-betænkningen ønsker jeg at sige, at det helt klart er et fornuftigt princip at fastlægge bestemte reduktionsmål, men jeg mener samtidig, at den kvantitative tilgang, der er vedtaget i denne sammenhæng, er for rigid. De enkelte medlemsstater skal overveje meget seriøst, hvad de kan gøre selv, da forestillingen om blot at reducere den samlede anvendelse af plantebeskyttelsesmidler og tro, at det vil fjerne miljøforureningen, er helt uden videnskabeligt grundlag. Hvad angår bufferzoner er der ikke noget galt med Kommissionens valgte strategi med at behandle subsidiaritet som det vigtigste element. De enkelte medlemsstater skal overveje, hvordan de ønsker, at disse bufferzoner skal reguleres. Vilkårlig fastlæggelse af grænser på 10 m i EU vil være uhensigtsmæssig. Men tilgangen, hvor man forsøger at finde ikkekemiske alternativer i følsomme områder, f.eks. områder, hvor der er særlige arter af flora og fauna, bør støttes fuldt ud.
Hvad angår fru Breyers betænkning er det vigtigt, at vi støtter konceptet med tre zoner. Det vil være en alt for snæver tilgang at begrænse anvendelsesområdet for godkendelser til enkelte medlemsstater. Der skal især fokuseres på udelukkelseskriterier. Det er hensigtsmæssigt fuldt ud at forbyde CMR1-stoffer, men hvad angår CMR2-stoffer er jeg endvidere fortaler for at anvende videnskabelige oplysninger som grundlag for beslutninger om godkendelse.
Evangelia Tzampazi
(EL) Fru formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Det lovforslag, som vi skal stemme om, har til formål at fastlægge et højt niveau af sundheds- og miljøbeskyttelse ved at oprette europæiske modeller til opnåelse af bæredygtig anvendelse af pesticider og regler for markedsføring på det europæiske marked.
Jeg mener, at vi ved at støtte forslaget fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed om at reducere anvendelsen af pesticider med 20 % i Europa sender et stærkt signal. Vi skal stramme kontrollen af den rationelle anvendelse af pesticider og vigtigst af alt fremme forskningen med henblik på at finde alternative plantebeskyttelsesmetoder.
Samtidig er forslaget om ophævelse af zoneordningen og obligatorisk gensidig anerkendelse afbalanceret og hensigtsmæssigt. I lyset af landmændenes og industriens bekymring vil det være muligt for medlemsstaterne at gennemføre bedre miljøbeskyttelse i tråd med deres lokale betingelser.
Endelig ønsker jeg at fremhæve det særlige behov for at beskytte den sekundære anvendelse. Jeg vil opfordre Dem, mine damer og herrer, til at støtte forslaget om at oprette en europæisk fond til fremme af forskning. Vi vil dermed sikre landmændenes indtægtsgrundlag, beholde vores særlige nationale produkter, som er en del af den europæiske landbrugstradition, og fremme den europæiske landbrugsøkonomi betydeligt.
Marian Harkin
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne takke Dem for muligheden for at sige nogle få ord om disse tre betænkninger.
For det første mener jeg, at vi i Europa skal være i stand til at fremstille europæiske afgrøder, frugter og grøntsager, der ikke udgør en sundhedsrisiko for mennesker. Vi skal imidlertid nå dette mål på en afbalanceret og fornuftig måde, så vi beskytter menneskets sundhed uden at straffe landbruget.
Vi ønsker ikke at indføre restriktioner, der har en negativ indvirkning på det europæiske landbrug, så vi til sidst er nødt til at importere enorme mængder af fødevarer over store afstande uden de store muligheder for at kontrollere mængden af pesticider, der anvendes til fremstillingen af disse importerede fødevarer.
For det andet støtter jeg forslaget om en videnskabeligt funderet risikovurdering, der vil vise sig brugbar for medlemsstaterne.
Endelig mener jeg, at en randzone på 10 meter er en standardløsning, der skal ændres for at give medlemsstaterne mulighed for at tage hensyn til lokale forhold. Som sagde nævnt kan ikke engang Europa-Parlamentet lovgive om hele kontinentets klima- og jordbundsforhold.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Fru formand! Temastrategien og rammedirektivet om plantebeskyttelsesmidler er udfordrende lovgivningsmæssige projekter og en afspejling af den grundlæggende udfordring, som EU står over for med hensyn til miljøpolitikken, hvor miljø- og sundhedsbeskyttelse skal kombineres effektivt i en politik under hensyntagen til de sociale realiteter.
Vi skal erkende, at anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler og pesticider har meget store økonomiske fordele. Korrekt anvendelse af disse stoffer er for at være helt ærlig en afgørende forudsætning for fødevareproduktion i moderne tid. Samtidig er plantebeskyttelsesmidlernes negative konsekvenser for miljøet og især vandområderne meget virkelige. Hvordan kan vi så anvende disse stoffer på en måde, hvor vi fortsat kan drage fordel af pesticider og samtidig mindske de negative virkninger?
Jeg kommer fra et land, hvor landbruget er et respekteret erhverv, og hvor det nationale landbrug betragtes som vigtigt. På den anden side er miljøet meget skrøbeligt. F.eks. har Finland næsten 200.000 søer og mange hundrede tusinde andre vandområder og et af verdens mest forurenede have. Diffus vandforurening er et meget stort miljøproblem, og plantebeskyttelsesmidler er en del af problemet. Det er en ligning, som er svær at løse, og det er derfor kun rigtigt, at der i direktivet tages højde for forskellene mellem medlemsstaterne. Vi har naturligvis brug for visse standarder i EU, men de midler, der anvendes i Finland, skal ikke være de samme som de midler, der anvendes i f.eks. Luxembourg.
Derfor betyder miljøproblemerne, at vi skal koncentrere os om målsætningerne og lade medlemsstaterne selv træffe beslutninger om midlerne. Et godt eksempel på dette er "bufferzonerne", som utvivlsomt spiller en vigtig rolle i beskyttelsen af vandområderne. Jeg er overbevist om, at bufferzoner, der passer til hver enkelt situation og er i overensstemmelse med Kommissionens forslag, er den rette løsning. Hvis vi på nuværende tidspunkt beslutter at fastsætte præcist beregnede grænseværdier for alle, er der en reel fare for, at man i mange medlemsstater vil gå fra asken til ilden. Jeg skal måske hellere sige, at man i medlemsstaterne ikke vil kunne løse problemet effektivt eller tilfredsstillende.
Dan Jørgensen
Fru formand! Der er altså nogle misforståelser i nogle af kollegernes indlæg her i dag. Derfor er jeg glad for, at jeg har fået ordet for anden gang. Der er tre misforståelser! For det første, når man taler om reduktionsmål: Der er kolleger, der siger, at det slet ikke kan lade sig gøre. Der er forskel på landene, og man kan ikke bare lave et fælles europæisk reduktionsmål. Nej, det kan man ikke! Det er heller ikke det, vi gør. Det, vi gør, er, at vi siger, at det fælles europæiske reduktionsmål skal være 20 %, men det betyder jo måske 30 % i nogle lande og 10 % i andre lande. De nationale reduktionsmål skal netop laves på baggrund af nationale handlingsplaner, altså national action plans. Så det er en misforståelse at nære frygt på det punkt. Oven i købet tager vi hensyn til, at 1 g af ét pesticid undertiden kan være mere farligt end et helt kilo af et andet pesticid. Derfor har vi netop indført behandlingshyppighedsindekset som en del af denne reduktionsforpligtelse. Jeg kunne godt tænke mig, at Kommissionen også siger et par ord om dette, når De får ordet om lidt igen, hr. Dimas!
Den anden misforståelse vedrører zonerne. Man mener, at hvis vi ikke vil have zonerne, vil det næsten være en hån mod det indre marked. Nej, tværtimod! Ved at ophæve denne tåbelige idé om zoner og sige, at vi stadig vil indføre gensidig datadeling, siger vi, at hele EU sådan set er en zone, hvor vi deler data. Men det er klart, at vi ikke kan sige gensidig obligatorisk anerkendelse af pesticider, netop fordi der er forskellige geografiske, klimatiske og miljømæssige forhold i hvert enkelt land. Jeg tror næsten, at alle i denne sal, der har talt i dag, er enige på dette punkt.
Og den tredje grundlæggende misforståelse er, at dette vil ødelægge landbrugets konkurrenceevne. Nej! I Danmark har vi reduceret brugen af pesticider siden firserne med 50 %, uden at det er gået ud over landbrugets konkurrenceevne. Pesticider er dyre at bruge, så jo mindre man bruger af dem, forudsat at man bruger dem rigtigt, jo bedre for konkurrenceevnen.
Anders Wijkman
(SV) Fru formand! Der er ikke meget tid, og jeg ønsker hovedsageligt at give udtryk for min støtte til medordføreren for Breyer-betænkningen i PPE-DE Gruppen, Erna Hennicot-Schoepges. Det er efter min opfattelse meget uheldigt, at hovedparten af PPE-DE-Gruppen har valgt at ignorere fru Hennicot-Schoepges' råd om flere vigtige punkter og ikke at støtte de vigtige forslag i betænkningen. Jeg er naturligvis enig i, at kravet om at fremlægge oplysninger 48 timer inden sprøjtning er upraktisk og ikke vil fungere, men det er ikke rimeligt at konkludere, at vi ikke har brug for et krav om fremlæggelse af oplysninger overhovedet. Fru Hennicot-Schoepges' forslag er som kompromisløsning afbalanceret.
Et andet vigtigt spørgsmål er afskæringskriterier for følsomme stoffer især. Vi skal i vores beslutning være konsekvente med de beslutninger, der træffes i Parlamentet med hensyn til den nye Reach-lovgivning om kemikalier. Et af de grundlæggende principper i denne sammenhæng er at udfase stoffer, hvor det er vanskeligt at fastsætte grænseværdier for risici i forbindelse med kritiske stoffer. Vi skal naturligvis også følge dette spor, da det drejer sig om stoffer, der kommer i kontakt eller sandsynligvis vil komme i kontakt med fødevarer.
Jeg støtter endvidere forslaget fra ordføreren, fru Breyer, om zoner. Da jeg så Kommissionens forslag, fandt jeg, at det var interessant at forsøge at opdele Europa i zoner, der er relativt identiske, hvad angår betingelser for vegetation, klima osv. Forslaget om de pågældende zoner er desværre for vilkårligt. Jeg kan ikke støtte forslaget, og medlemsstaterne skal efter min opfattelse have mulighed for at beholde retten til at afvise forskellige præparater, selv om lande i nærheden har godkendt anvendelsen heraf. Jeg havde håbet på at rejse yderligere spørgsmål, men tiden er gået.
Esther De Lange
(NL) Fru formand! Lige uden for min landsby ligger et enestående landbrugsområde, "det grønne hjerte", mellem store byer som Amsterdam, Rotterdam og Utrecht. Nu er det endnu et grønt landbrugsområde, men bufferzonen på 10 m, som Miljøudvalget har foreslået, ville gøre landbrug i dette område næsten umuligt, selv om det netop er landbruget, som holdet dette område grønt.
I sidste uge lod jeg det komme an på en prøve, men mellem de mange kanaler kunne jeg næsten ikke finde arealer, som var 20 m brede. Den, som kender lidt til Nederlandene, ved jo, at dette ikke blot er tilfældet i "det grønne hjerte". Det nederlandske landbrug kendetegnes af mange kanaler mellem græsgangene. Det betyder, at bufferzoner på 10 m for Nederlandene er ensbetydende med tab af 800.000 ha landbrugsområde. Det er 35 % af vores landbrugsareal.
Jeg vil derfor opfordre medlemmerne til ikke at støtte dette forslag, også med henblik på landbrugsproduktionen, som er nødvendig i Europa og resten af verden, således som formanden for Landbrugsudvalget sagde. Det betyder for øvrigt ikke, at jeg ikke støtter målsætningen, nemlig beskyttelse af naturen og folkesundheden. Denne ambition støtter vi alle sammen. Jeg tror blot, at denne ambition bedre kan føres ud i livet, hvis det sker på grundlag af risikoanalyser og nedbringelse af risikoen.
Alternativet - en reduktion af anvendelsen - lyder ganske vist meget simpelt - en generel reduktion på 20 % - men det giver ikke den bedste beskyttelse for forbrugerne, fordi det kun er mængderne, der tages i betragtning, og ikke den endelige virkning, den endelige risiko. Inden for disse rammer synes jeg for øvrigt også, at det er vanskeligt at forstå Den Liberale Gruppes pinlige spagat. Den går nemlig både ind for en generel reduktion på 20 % og for, at der gøres noget ved risikoen.
Til sidst har jeg endnu to punkter. Hvad angår godkendelsessystemet, vil jeg blot sige, at tre klimazoner bør foretrækkes frem for 27 medlemsstater, idet der selvfølgelig lægges vægt på nationale omstændigheder. Endelig vil jeg opfordre Kommissionen til ikke at overse de små afgrøder mellem alle disse store stridspunkter.
Françoise Grossetête
- (FR) Fru formand! Disse pesticidrester findes efterhånden alle steder, i fødevarer, vand, vores væv, modermælk og også - og det der formentlig det mest foruroligende - i vores ufødte børns kroppe. Vi begynder kun lige at skimte de foruroligende langsigtede konsekvenser af disse allestedsnærværende pesticidrester: kræft, hormonforstyrrelser, nedsat frugtbarhed hos mænd, svækket immunforsvar, nervedegenerationssygdomme.
Derfor siger jeg ja og atter ja til en begrænsning, og for at sætte skub i tingene støtter jeg min kollega fru Hennicots forslag til Breyer-betænkningen, og for at spare yderligere tid vil jeg særligt betone et punkt, som jeg finder grundlæggende, og som PPE-Gruppens medlemmer i øvrigt er uenige om, nemlig orientering af lokale beboere og naboer inden pesticidbehandling. Det forekommer mig fornuftstridigt, at en del af vores gruppe anbefaler ikke at udlevere nogen form for information til lokale beboere og naboer i tilfælde af pesticidbehandling af bestemte områder med den begrundelse, at hvis kemikalierne er godkendt på forhånd, er det fordi, de ikke er skadelige.
Sprøjtning med pesticider fra luften er almindeligt, især i skove og vinmarker. Det indebærer risiko for afdrift af stoffer mod beboede eller følsomme områder, og der bør derfor fastsættes strenge regler herfor. Det er vigtigt, at naboer, som risikerer eksponering, bliver underrettet af landmændene inden sprøjtning. Personer, som lider af luftvejssygdomme såsom astma, kan blive hårdt angrebet, hvis de ikke informeres i forvejen. Formidlingen og udformningen af denne information vil ikke nødvendigvis betyde flere administrative byrder, sådan som visse kolleger hævder. Det vil formentligt være tilstrækkeligt at opsætte enkle skilte med datoerne for sprøjtning i nærheden af beboelser i risikoområderne.
Til sidst vil jeg stærkt anbefale, at landbruget omstilles til en ny generation praksisser, som er miljøvenlige og dermed bidrager til landbrugssektorens modernisering.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Fru formand! For at skabe en bæredygtig anvendelse af plantebeskyttelsesmidler skal man begrænse risikoen på fornuftig vis. Vi skal opfylde dette mål ved at gennemføre indholdet i direktivet om en bæredygtig anvendelse af pesticider. Hvert land er forpligtet til at forberede en plan i overensstemmelse med direktivets retningslinjer. Hvert land skal gøre det under hensyntagen til de lokale betingelser og med respekt for forskelle.
Vi er først og fremmest forskellige, hvad angår landbrugets udviklingsniveau, jeg gentager: landbrugets udviklingsniveau. De lande, der regnes blandt de nye EU-medlemmer, er ofte meget tilbagestående i udviklingsniveau. Det vil gå ud over os, forbrugerne, hvis man reducerer landenes pesticidanvendelse sammenlignet med det nuværende anvendelsesniveau. Det vil ske, hvis man ved reduktionen ikke tager hensyn til den nuværende brug af disse midler, der er forholdsvis lav.
Vi har også forskellige landskaber. I Polen kan de enorme skovstrækninger udelukkende beskyttes mod skadedyr ved hjælp af indgreb fra luften. Vi har over for det naturlige miljø pligt til at beskytte skovene, og det er Parlamentets opgave at fastsætte regler for, at midlerne til beskyttelse af det naturlige miljø anvendes sikkert.
I direktivet siges der meget om den vigtigste faktor med henblik på at indføre en bæredygtig anvendelse af pesticider, nemlig landmændenes viden. Det er en opgave for os alle at støtte uddannelse, skabe vilkår, så man kan nå frem til alle landmænd. Ændringsforslaget om midlertidige nationale regler for tilladt pesticidmængde udsættes, og derfor er jeg tilhænger af at skabe en mekanisme, så man hurtigst muligt kan udskifte gamle præparater med mere moderne og sikrere præparater. Jeg anmoder om støtte til denne mekanisme.
Direktivets retningslinjer skal tilskynde til rationelle handlinger frem for at virke demotiverende for både medlemsstaterne og landmændene.
Stavros Dimas
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Jeg ønsker at takke talerne for deres positive input på aftenens møde. Jeg ønsker endvidere helt kort at give udtryk for Kommissionens synspunkter om bestemte vigtige spørgsmål, der er rejst.
Lad mig starte med temastrategien og især de punkter, der ikke er dækket af direktivet.
Først og fremmest glæder det mig, at temastrategien for bæredygtig anvendelse af pesticider støttes i betænkningen. Forslaget om at fastsætte ny lovgivning til håndtering af risikoen forbundet med anvendelse af pesticider er særlig positivt.
Jeg er enig i, at det er vigtigt med yderligere forskning i virkningerne af kombineret og kumulativ anvendelse af pesticider på sundheden. Substitutionsprincippet er efter min opfattelse af afgørende betydning, da de farligste stoffer dermed fjernes fra markedet og erstattes af mere sikre alternative løsninger, hvoraf nogle er ikkekemiske.
Endelig indeholder betænkningen fra fru Belohorská, der er vedtaget af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, forslag om visse yderligere foranstaltninger, som er særlig positive.
Lad mig tage fat på spørgsmålet om rammedirektivet. Mange af de ændringsforslag, der er vedtaget af Europa-Parlamentet, indeholder relevante klarlæggelser og kan accepteres. Der er dog andre ændringsforslag, som kan medføre uønskede resultater. Jeg ønsker først og fremmest at kommentere de grundlæggende ændringsforslag, som Kommissionen i princippet kan acceptere i deres helhed eller delvist.
Kommissionen kan delvist acceptere forslaget om, at medlemsstaterne fastsætter individuelle målsætninger i deres nationale handlingsplaner om begrænsning af anvendelsen af de farligste pesticider. Faktisk er fastsættelsen af målsætninger i overensstemmelse med direktivets generelle målsætning om at mindske risikoen forbundet med anvendelse af pesticider. Det er imidlertid ikke nødvendigt at fastsætte en overordnet permanent målsætning for begrænsning af anvendelsen af pesticider på EU-plan ud over fastsættelsen af de nationale målsætninger, og derfor undertegnes denne målsætning ikke af Kommissionen. Den generelle begrænsning af anvendelsen af pesticider indebærer ikke nødvendigvis en tilsvarende begrænsning af risici: de pågældende risici varierer alt efter de forskellige stoffer. Derfor skal foranstaltninger til begrænsning af disse risici generelt fokuseres på de farligste stoffer.
Kommissionen kan i princippet acceptere fastsættelsen af en minimal afstand for bufferzoner på marker ved siden af vandområder, da det vil medføre yderligere miljøfordele. Vilkårlig og generel fastsættelse af en grænse på 10 m er imidlertid ikke rimelig. Kommissionen vil foretrække, at medlemsstaterne har en vis fleksibilitet og selv kan fastsætte afstanden for bufferzoner i tråd med deres egne geografiske karakteristika.
Kommissionen kan endvidere acceptere visse relevante klarlæggelser for andre spørgsmål, f.eks. teknisk uddannelse og certificering. Der er dog ændringsforslag, som Kommissionen ikke kan acceptere.
For det første er Kommissionen overbevist om, at obligatorisk opfyldelse af fælles generelle regler om integreret bekæmpelse af skadegørere for professionelle brugere af pesticider er en grundlæggende foranstaltning, som kan mindske afhængigheden af pesticider. Det er af stor miljømæssig betydning i EU og vil bidrage til udviklingen af en bæredygtig og konkurrencedygtig landbrugssektor. Jeg kan derfor ikke acceptere udelukkelsen i ændringsforslag 86 af denne usædvanligt vigtige foranstaltning, der er indeholdt i Kommissionens forslag.
For det andet er Kommissionen enig i, at der skal træffes foranstaltninger til beskyttelse af den del af befolkningen, der bor tæt på marker, hvor der foretages sprøjtning fra luften. Kommissionen mener dog, at det ikke er rimeligt med et totalt forbud imod anvendelse af pesticider i såkaldt "følsomme" områder. Disse foranstaltninger skal træffes af medlemsstaterne og de lokale myndigheder. Hvis det nogensinde bliver nødvendigt og i helt særlige og sjældne tilfælde, hvor den eneste effektive metode er anvendelsen af pesticider, kan der være tale om at træffe beslutning om risici for folkesundheden eller biodiversiteten.
For det tredje kræver en sådan beslutning, selv om Kommissionen har forpligtet sig til at arbejde på at udvide direktivets anvendelsesområde til at omfatte biocidholdige produkter, en grundig undersøgelse og gennemførelse af visse aspekter af direktivet om pesticider. Når der foreligger flere oplysninger gennem det revisionsprogram, der er forudset i direktivet om biocider, vil vi bedre kunne håndtere anvendelsen af biocider.
For det fjerde kan Kommissionen ikke støtte tilføjelsen af en henvisning til artikel 152, stk. 4, i traktaten, da der i direktivforslaget helt tydeligt er fokuseret på miljøbeskyttelse, som allerede omfatter spørgsmålet om folkesundheden.
For det femte er der på nuværende tidspunkt ikke noget effektivt system til differentiering af skatteprocenter i overensstemmelse med den risiko, som de pågældende pesticider medfører, selv om fastlæggelsen af skatter og afgifter følger princippet om, at "forureneren betaler". Derfor foretrækker Kommissionen, at skatter og afgifter pålægges på EU-plan - ikke på nuværende trin - men indtil der er foretaget en undersøgelse om spørgsmålet.
Fru formand, Kommissionen kan acceptere 121 ud af de 166 ændringsforslag, der er stillet. Ud af de 121 ændringsforslag kan Kommissionen acceptere 25 i deres helhed og 96 i princippet. Jeg vil fremlægge en fyldestgørende liste over Kommissionens indstilling til ændringsforslagene for Europa-Parlamentets sekretariat.
Jeg ønsker endnu en gang at takke alle, der har bidraget til aftenens forhandling, og især ordførerne for deres indsats. Mange tak for Deres opmærksomhed.
Markos Kyprianou
medlem af Kommissionen. - (EL) Fru formand! Jeg vil starte med at minde medlemmerne om EU's nuværende grundlæggende politik til fremme og støtte af sunde madvaner. Frugt og grøntsager er afgjort meget vigtige i en sund kost. Det er uhyre vigtigt at huske. Vi har således to målsætninger i dag. Vi skal garantere frugt- og grøntsagsproduktionen, og dette er en særdeles god lejlighed til at støtte produktionen og landbruget generelt. Derudover skal vi sikre, at frugt og grøntsager er velegnet til konsum. Vi mener, at det i Kommissionens forslag er lykkedes at håndtere denne dobbelte udfordring på en afbalanceret måde.
Jeg har fulgt forhandlingen i Parlamentet med stor interesse. Der er fremlagt meget seriøse argumenter, og vi vil tage dem alle med i betragtning. Da der ikke er tilstrækkelig tid, vil jeg ikke gå i detaljer med alle spørgsmålene. Jeg vil blot berøre to eller tre spørgsmål, som er rejst i dag, og som efter min opfattelse er meget vigtige.
Hvad angår spørgsmålet om beskyttelse af sårbare grupper først og fremmest er jeg enig i, at vi skal beskytte de pågældende grupper, og der er taget højde for disse foranstaltninger i forslaget til forordning. Vi er derudover også villige til at acceptere ændringsforslaget til den inkluderede definition af sårbare grupper, ganske enkelt fordi det medfører endnu større beskyttelse. Jeg har dog en kommentar til importerede produkter, selv om det ikke er direkte forbundet med det spørgsmål, som vi drøfter. Jeg ønsker at understrege, at disse også overvåges med henblik på pesticidrester takket være en anden forordning om de maksimalt tilladte grænseværdier for pesticidrester. Vi har inspektionsregler, der også sikrer forbrugerbeskyttelse i forbindelse med import.
Mere generelt er godkendte kriterier en meget vigtig del af lovgivningen. Det vigtigste formål med forslaget er at beskytte folkesundheden og miljøet. Det er uhyre vigtigt, og det må vi ikke glemme. De foreslåede godkendelseskriterier er nødvendige for at opfylde denne målsætning, således at Kommissionen ikke kan acceptere nogen afvigelse fra disse kriterier. Det fremgår tydeligt af forhandlingen og nogle af ændringsforslagene, at Europa-Parlamentet også er enig i disse målsætninger. Visse ændringsforslag kan endda styrke disse kriterier. Kommissionen mener, at de foreslåede kriterier skal sikre et højt beskyttelsesniveau uden helt at fjerne muligheden for plantebeskyttelse. Kommissionen kan derfor ikke acceptere ændringsforslag, der evt. vil underminere kriterierne.
Endelig ønsker jeg at nævne det kontroversielle spørgsmål om gensidig anerkendelse, der er opstået ved at indføre de forskellige zoner i denne sektor. Jeg mener, at vores forslag er misforstået til en vis grad. Jeg vil først og fremmest minde om, at det nye forslag har til formål at indføre strengere kriterier, der skal gennemføres på grundlag af zoner. Det skal vi huske, for det vil sikre bedre beskyttelse af sundheden og miljøet. Vi skal samtidig stræbe efter et fælles marked - et indre marked - og dermed undgå en unormal situation, hvor der på den ene side er et indre marked for landbrugsprodukter og på den anden side et opdelt marked for plantebeskyttelsesmidler. Hvis vi især tager de særlige træk for klimaet og jordbunden i betragtning, er en opdeling af separate zoner uundgåelig. Spørgsmålet er imidlertid ikke enkelt eller ligefremt, og derfor har jeg forudset eventuelle misforståelser. Selv om medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger for at beskytte sig selv, vil eksperter fra andre medlemsstater under beslutningsproceduren, hvor det er nødvendigt med godkendelse fra den første medlemsstat i den pågældende zone, kunne spille en aktiv rolle i godkendelsesproceduren og derved kunne vurdere omstændighederne for hele zonen. Beslutningen vil med andre ord ikke blive truffet alene og unilateralt af en medlemsstat, der hører under zonen, men repræsentanter for de andre medlemsstater i den pågældende zone vil deltage i proceduren. De vil være i stand til at fremlægge deres synspunkter og overbevise andre om de særlige forhold, der hersker i deres lande.
Jeg ønsker også at henlede opmærksomheden på beskyttelse af vandressourcer. Det er også et følsomt spørgsmål, som en række parlamentsmedlemmer har rejst. I forslaget - og rammedirektivet om vandpolitiske foranstaltninger - er der taget højde for behovet for at beskytte vandressourcerne. Hvis det fremgår tydeligt at risikovurderingen, at de tilladte grænseværdier vil blive overskredet i følsomme områder med de foreslåede betingelser for anvendelse, kan og skal den involverede medlemsstat droppe anvendelsen af pesticider i det pågældende område. Hvis den pågældende medlemsstat derudover kan bevise, at al landbrugsjorden er et følsomt område, kan den undlade at godkende det pågældende produkt. Der er derfor taget fuldt ud højde for de særlige træk og behovet for at beskytte vandressourcerne i proceduren i den nye forordning. Selv om Kommissionen anerkender de kommentarer, der er fremlagt, kan den ikke acceptere ændringsforslag til godkendelsessystemet på grundlag af zoner.
Som jeg har nævnt, er der over 250 ændringsforslag, og der er ikke tid til at gennemgå dem i detaljer. Jeg kan se, at vi stadig ikke er enige, men jeg forventer, at vi vil nå til enighed i løbet af proceduren og forhandlingen.
Betænkning af Klass
Kommissionen kan acceptere ændringsforslag 2, 3, 6, 17, 26, 49, 52, 53, 60, 61, 66, 68, 76, 94, 95, 97, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 111, 115 og 117.
Kommissionen kan principielt eller delvist accptere ændringsforslag 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 18, 19, 20, 21, 24, 25, 27, 31, 33, 34, 35, 36, 38, 39, 42, 43, 44, 45, 47, 48, 50, 51, 54, 56, 59, 62, 63, 64, 65, 67, 70, 71, 74, 75, 78, 79, 80, 81, 82, 83, 85, 87, 90, 92, 93, 100, 101, 110, 112, 113, 114, 116, 118, 119, 122, 126, 128, 129, 130, 131, 133, 134, 135, 136, 137, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 160, 163, 164 og 165.
Kommissionen kan ikke acceptere ændringsforslag 1, 5, 16, 22, 23, 28, 29, 30, 32, 37, 40, 41, 46, 55, 57, 58, 69, 72, 73, 77, 84, 86, 88, 89, 91, 96, 98, 99, 102, 104, 120, 121, 123, 124, 125, 127, 132, 138, 139, 157, 158, 159, 161 og 162.
Kommissionen tilbageholder sin holdning til ændringsforslag 166.
Betænkning af Breyer
Kommissionen kan acceptere eller acceptere, såfremt formuleringen ændres, følgende ændringsforslag: 9, 11, 20, 22, 26, 29, 31, 32, 33, 36, 41, 43, 45, 49, 51, 56, 57, 64, 67, 75, 78, 79, 82, 84, 92, 93, 96, 102,107, 112, 114, 119, 124, 130, 131, 140, 145, 153, 155, 156, 157, 159, 160, 167, 170, 181, 184, 190, 195, 196, 197, 201, 203, 206, 212, 213, 215, 217, 220, 254, 258, 274, 282, 283, 286 og 301.
Kommissionen kan acceptere ændringsforslag 4, 5, 6, 7, 10, 14, 18, 19, 21, 24, 25, 27, 34, 39, 46, 50, 53, 54, 59, 61, 62, 63, 66, 76, 77, 80, 87, 89, 94, 95, 98, 99, 100, 108, 109, 115, 116, 121, 122, 123, 133, 134, 136, 149, 163, 169, 175, 176, 177, 180, 183, 188, 189, 193, 199, 209, 218, 225, 233, 243, 244, 248, 251, 252, 268, 279, 284, 290, 296, 297, 300, 302 og 305.
Kommissionen kan ikke acceptere ændringsforslag 1, 2, 3, 8, 12, 13, 15, 16, 17, 23, 28, 30, 35, 37, 38, 40, 42, 44, 47, 48, 52, 55, 58, 60, 65, 68, 69, 70, 71, 72, 73, 74, 81, 83, 85, 86, 88, 90, 91, 97, 101, 103, 104, 105, 106, 110, 111, 113, 117, 118, 120, 125, 126, 127, 128, 129, 132, 135, 137, 138, 139, 141, 142, 143, 144, 146, 147, 148, 150, 151, 152, 154, 158, 161, 162, 164, 165, 166, 168, 171, 172, 173, 174, 178, 179, 182, 185, 186, 187, 191, 192, 194, 198, 200, 202, 204, 205, 207, 208, 210, 211, 214, 216, 219, 221, 222, 223, 224, 226, 227, 228, 229, 230, 231, 232, 234, 235, 236, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 245, 246, 247, 249, 250, 253, 255, 256, 257, 259, 260, 261, 262, 263, 264, 265, 266, 267, 269, 270, 271, 272, 273, 275, 276, 277, 278, 280, 281, 285, 287, 288, 289, 291, 292, 293, 294, 295, 298, 299, 303, 304 og 306.
Gyula Hegyi  
Pesticider er blandt de farligste kemikalier, da de er beregnet til at dræbe, og da de bevidst slippes løs i miljøet og påføres fødevarer. Kun omkring 1 % af pesticiderne når faktisk målet. Når vi udarbejder love om brugen af pesticider, skal vi derfor huske på, hvad der er i de forskellige aktørers interesse. Det er i landbrugernes interesse at få den størst mulige høst af kvalitetsprodukter til lave omkostninger. Hvis de kan nå dette mål med færre pesticider, kan de reducere udgifterne og få sundere produkter. Det er i borgernes interesse at få sikre og billige produkter og pesticidfrit drikkevand. Det er derfor i næsten alles interesse at bruge færre samt mere sundhedsvenlige pesticider.
Hvis vi ønsker en betydelig reduktion i brugen af pesticider i Europa, har vi brug for effektive nationale reduktionsplaner med fokus på de lokale forhold og udnyttelse af lokale muligheder.
Mairead McGuinness  
Hr. formand! Jeg støtter essensen i denne betænkning, da den forbedrer den nuværende lovgivning vedrørende plantebeskyttelsesmidler på en måde, så forbrugerne får større tillid til de fødevarer, de spiser, og så de personer, der er i direkte kontakt med produkterne - f.eks. producenter, landbrugere og leverandører - får tydeligere retningslinjer vedrørende brugen af pesticider. Endelig vil den overordnet set være med til at sørge for en sikker fremstilling af landbrugsprodukter i EU.
Det er imidlertid vigtigt at pointere, at en øget lovgivning på dette område kun vil være effektiv, hvis der gennemføres tilstrækkeligt med kontroller i medlemsstaterne. I øjeblikket kunne det se ud til, at skønt der er nogen kontrol af restkoncentrationer i levnedsmidler, så er den ikke tilstrækkelig til at give forbrugerne ordentlige garantier for disse produkter. Der skal træffes skridt for at sikre, at foranstaltningerne under denne lovgivning håndhæves gennem en effektiv overvågning.
Péter Olajos  
Fru formand, mine damer og herrer! Vi har nu drøftet lovgivningspakken om plantebeskyttelsesmidler i mange måneder. Vi har i denne periode drøftet mange synspunkter og inkorporeret dem i teksten. Som følge af denne proces tror jeg, at det udkast, vi har foran os, er en tekst, som er baseret på kompromis i mange henseender, og som opfylder så mange krav som overhovedet muligt. Der er imidlertid nogle spørgsmål, som man ikke kan indgå kompromiser om. Når det drejer sig om menneskers sundhed, kan man ikke tage størst hensyn til de økonomiske interesser. Dette stykke lovgivning handler ikke om den europæiske landbrugssektors konkurrenceevne, men om at beskytte EU-borgernes sundhed. Vi har endvidere erfaret, at reglerne i de forskellige medlemsstater varierer meget. Ungarn har nogle af de strengeste regler. Vi har i Strasbourg drøftet, om der skal etableres en bufferzone på 5 eller 10 m ved siden af vandløb, hvor man i Ungarn i årtier har haft bufferzoner på 50 m og i nogle områder bufferzoner på op til 500 m. Og selv om vores landmænds anvendelse af plantebeskyttelsesmidler er 15 gange lavere end i Nederlandene, bugnede Europas interventionslagre, den gang de stadig eksisterede, med majs fra Ungarn. I lyset af disse forhold vil jeg opfordre mine kolleger til at stemme for strenge afskæringskriterier i morgen. På grundlag af kompromisforslaget vil disse afskæringskriterier blot finde anvendelse på 29 stoffer ud af over 600 stoffer. Det er ikke for høj en pris at betale for at sikre, at dokumenterede kræftfremkaldende og giftige stoffer fjernes fra menuen. Selv om forskelle som følge af specifikke nationale forhold påvirker vores stemmer, er vi enige i denne sammenhæng. Lad os derfor bruge vores stemme, således at vi kan sætte os ned og spise med god samvittighed.
Zita Pleštinská  
Ligesom vi har medicin til behandling af mennesker, har vi også medicin til behandling af planter. Pesticider kan med god grund kaldes medicin, da pesticider er medicin til bekæmpelse af sygdomme, og ukrudt. De skal naturligvis anvendes i overensstemmelse med de fastsatte regler. Forkert anvendelse vil resultere i fejl i organismen, som kan manifestere sig som kræft.
Mine damer og herrer, vores tilgang til dette spørgsmål skal være baseret på videnskabelige analyser. Vi skal ikke ligge under for det hysteri omkring anvendelsen af pesticider, som vi har set i Europa-Parlamentet. Europas selvforsyning af fødevarer er faldende, og fødevareindustrien er i stigende grad afhængig af verdensmarkedet. Vi skal huske, at mangel på fødevarer kan føre til stigende fødevarepriser.
Efter høring af eksperter er der nogle af ændringsforslagene i forbindelse med direktiv 91/414/EØF og rammedirektivet om bæredygtig anvendelse af pesticider, foreslået af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, som jeg ikke kan tilslutte mig. Disse nye komponenter afviger fra princippet om fokuseret og relevant lovgivning baseret på en videnskabelig tilgang.
Jeg erkender, at vi har behov for en harmoniseret europæisk lovgivning om pesticider for at fremme fødevarers sikkerhed. Når dette er sagt, skal vi dog ikke forhindre landmændene i at anvende de redskaber, der er til rådighed, til at producere sikre, næringsrige og tilgængelige fødevarer.
Jeg kan derfor ikke støtte betænkningerne fra Christa Klaß og Hiltrud Breyer, vedtaget af Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed. Jeg vil udelukkende stemme for betænkningerne, hvis ændringsforslagene fra PPE-DE-Gruppen vedtages.
