Yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia vuosiksi 2007-2012 (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on keskustelu Glenis Willmottin laatimasta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnöstä yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007-2012.
Glenis Willmott
esittelijä. - Arvoisa puhemies, työterveys ja -turvallisuus käsittää suuren määrän erilaisia kysymyksiä. Yksinkertaisella tasolla kyse on työtapaturmien ja työhön liityvien sairauksien vähentämisestä. Yksilön tasolla kyse on hänen fyysisestä eheydestään, arvokkuudestaan ja hyvinvoinnistaan. Yritystasolla kyse on toistuvien poissaolojen aiheuttamien kustannusten, sairausloma-ajan palkan ja tuottavuuden alenemisen vähentämisestä. Koko yhteiskunnan osalta huonon terveyden ja työturvallisuuden aiheuttamien kustannusten on laskettu olevan tähtitieteelliset 3,8 % kansallisesta bruttokansantuotteesta.
Viime kuussa tässä parlamentissa - eräiden UKIP- ja konservatiivipuolueisiin kuuluvien jäsenten häpeällisestä tunteenpurkauksesta huolimatta - allekirjoitetun perusoikeuskirjan artiklassa 31 säädetään, että kaikilla on oikeus työskentelyolosuhteisiin, jotka kunnioittavat heidän terveyttään, turvallisuuttaan ja arvokkuuttaan. Siinä säädetään myös, että jokaisella työntekijällä on oikeus rajoittaa työtuntien enimmäismäärää.
Euroopan työturvallisuus- ja työterveysvirasto arvioi, että EU:ssa kuolee vuosittain yli 140 000 ihmistä ammattitauteihin ja lähes 9 000 työhön liittyvien tapaturmien seurauksena. Nämä luvut osoittavat, että kolmen ja puolen minuutin välein Euroopan unionissa joku kuolee työhön liittyvästä syystä. Tämä tarkoittaa, että siinä lyhyessä ajassa, jonka olen jo käyttänyt puheenvuorooni, on mahdollista, että joku on kuollut ja että tämän keskustelun päättymiseen mennessä 20 henkilöä on todennäköisesti kuollut.
Eräät kollegamme saattavat kiistää ihmisten perusoikeuden hyvään terveyteen ja työturvallisuuteen, mutta olen varma, ettei kukaan heistä kyseenalaista ihmisten oikeutta elää. Euroopan unionin työterveys- ja työturvallisuusstrategian pitäisi panna olemassaoleva sääntelyjärjestelmä voimakkaasti ja asianmukaisesti täytäntöön ja noudattaa sitä. Voimassaoleva järjestelmä on pääpiirteittäin erittäin hyvä, mutta se on pantava johdonmukaisesti täytäntöön kaikkialla Euroopan unionissa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että meidän ei pitäisi päivittää olemassaolevaa mutta selvästi riittämätöntä lainsäädäntöä, jotta se toimisi asianmukaisesti ja tarjoaisi parasta mahdollista suojaa. Tämä ei myöskään tarkoita, että meidän tulisi reagoida lainsäädäntövälineitä koskeviin ehdotuksiin kuin vampyyri valkosipuliin, niin kuin eräät tämän parlamentin jäsenet tekevät.
Kukaan ei tietenkään väitä, että lainsäädäntötie on aina paras. On kuitenkin tapauksia, joissa sitovat säännöt ovat tarpeen, jotta varmistuisi, että uuteen tai ilmenevään riskiin puututaan asianmukaisesti ja johdonmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. Komission tiedonantoa voidaan pitää myönteisenä ja sitä voidaan kiittää tavoitteesta vähentää työhön liittyviä tapaturmia ja voimakkaasta keskittymisestä pk-yrityksiin. Meidän on kuitenkin keskityttävä myös ammattitauteihin, jotka aiheuttavat valtavat kustannukset työntekijöiden terveydelle, yrityksille ja niiden tuottavuudelle sekä koko yhteiskunnalle sairauksiin liittyvien sosiaaliturva- ja terveydenhuoltokustannusten kautta.
Mietintö heijastaa tätä, ja se myös kehottaa komissiota varmistamaan, että ammattitaudit tunnistetaan ja niitä hoidetaan asianmukaisesti keskittyen erityisesti ammatista aiheutuneisiin syöpiin ja pyrkien asettamaan tavoitteita niiden vähentämiseksi. Tarvitsemme myös yksityiskohtaisia toimintasuunnitelmia, joissa tehdään taloudellisia ja ajallisia sitoumuksia. Sen lisäksi, että tavoitteena on vähentää tapaturmia 25 prosentilla, keinoja kehityksen seuraamiseksi ja mittaamiseksi näyttää olevan vain vähän. Mietinnössäni esiin tuotuihin toimia vaativiin painopisteisiin sisältyy porkkana ja keppi -lähestymistapa olemassaolevan lainsäädännön täytäntöönpanoa varten. Haluaisin, että jäsenvaltiot palkitsisivat yritykset hyvästä työterveydestä ja -turvallisuudesta verovähennyksin ja suosien niitä tarjouskilpailuissa, ottaisivat vakuutuksissa käyttöön bonus-malus-järjestelmän sekä tarjoaisivat muita taloudellisia kannusteita. Haluaisin kuitenkin myös, että roistomaisille työnantajille, jotka laiminlyövät työvoiman työterveyden ja työturvallisuuden, määrättäisiin kovempia sanktioita, ja että käynnistetään enemmän rikkomusmenettelyitä sellaisia jäsenvaltioita vastaan, jotka eivät pane olemassaolevaa työterveys- ja työturvallisuuslainsäädäntöä riittävässä määrin täytäntöön eivätkä noudata sitä asianmukaisesti.
Missä tahansa työterveys- ja työturvallisuusstrategiassa tulisi luonnollisesti keskittyä niihin, joiden osalta riski on suurin. Tällaisiin haavoittuviin ryhmiin kuuluvat siirtotyöläiset, joita käytetään usein hyväksi, sekä nuoret ja ikääntyvät työntekijät, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota, ja vammaiset työntekijät. On erittäin tärkeää, että vuoden 1989 puitedirektiiviä sovelletaan tarkasti näihin ryhmiin ja muihin työntekijöihin, kuten maatalous- ja terveydenhuoltoalan työntekijät, jotka usein sivuutetaan, kun strategioita laaditaan ja pannaan täytäntöön. Jäsenvaltioiden on otettava nämä ryhmät täysimittaisesti huomioon. Tarvitsemme puitedirektiivin tuki- ja liikuntaelinten toimintahäiriöistä voidaksemme käsitellä ongelmia, kuten alaselän kipua - tosiasiassa toistuvia rasitusvammoja - ja alaselän toimintahäiriöitä.
On paljon aiheita, joita haluaisin tuoda esiin, mutta aika loppuu, joten odotan muiden kollegoiden puheenvuoroja ja komission mielipidettä.
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, arvoisat Euroopan parlamentin jäsenet, ensin haluan kiittää jäsen Willmottia hänen laatimastaan erinomaisesta yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa koskevasta mietinnöstä.
Komissio pitää työterveyttä ja -turvallisuutta poliittisesti tärkeänä kysymyksenä ja yhtyy näkemyksiinne useiden suositustenne osalta.
Haluaisin todellakin korostaa, että tämän on oltava yhteisön eikä vain komission strategia. Se on todella ainoa tapa saavuttaa perustavanlaatuinen ja kunnianhimoinen tavoite työtapaturmien ja ammattitautien jatkuvasta ja kestävästä vähentämisestä. Yksi ensisijaisista huolenaiheistamme on siis saada mahdollisimman monet osapuolet mukaan poliittisella, toiminnallisella ja toimielinten tasolla.
Komission strateginen tavoite vähentää Euroopan unionissa työtapaturmia 25 % vuosina 2007-2012 vaatii todella aktiivista osallistumista ja sitoutumista sekä julkisilta hallintoviranomaisilta että työmarkkinaosapuolilta ja heidän vastuutaan onnettomuuksien ehkäisemisessä työpaikkojen tasolla.
On hyvin tärkeää korostaa, että neuvoston 25. heinäkuuta antaman päätöslauselman myötä jäsenvaltiot sitoutuivat laatimaan ja toteuttamaan yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa kansallisiin olosuhteisiin mukautettuja kansanterveys- ja työturvallisuusstrategioita sekä asettamaan kansalliset mitattavissa olevat tavoitteet työtapaturmien ja ammattitautien esiintymistiheyden alentamiseksi erityisesti niillä aloilla, joilla niitä esiintyy keskimääräistä enemmän.
Komissio on erityisen tyytyväinen Euroopan parlamentin komission tiedonantoon antamaan vastaukseen sekä tiedonannossa esiin tuotujen yleisten painopisteiden ja toimintalinjojen saamaan tukeen.
Olen ottanut huomioon parlamentin huolenaiheet strategian tavoitteiden suhteen. Ne koskevat riittävää suunnittelua ja resurssien jakautumista, kehityksen arviointia sekä väliraporttien toimittamista.
Komissio tarjoaa yhteisön asialistan tulostaulussa yksityiskohtaista tietoa ja tarkan suunnitelman yhteisön tasolla toteutettavista erityisistä toimenpiteistä. Varmistamme myös työturvallisuuden ja työterveyden neuvoa-antavan komitean osallistumisen kansallisia strategioita, tavoitteita, käynnissä olevia toimia ja tapahtuneen kehityksen seurantaa koskevien tietojen kolmenvälisen vaihdon puitteissa. Parlamentille ilmoitetaan pikaisesti tämän menettelyn tuloksista.
Mitä tulee neuvoston direktiiviä 91/383/ETY koskevaan tarkistuspyyntöön, haluaisin ilmoittaa Euroopan parlamentin kunnianarvoisille jäsenille, että komission osastot analysoivat tällä hetkellä tilannetta useissa jäsenvaltioissa ulkoisen konsultin tekemän tutkimuksen perusteella. Vuonna 2008 laaditaan mietintö, ja ottaen huomioon mietinnön päätelmät, komissio päättää, millaisiin lisätoimiin tällä alalla ryhdytään.
Mitä tulee neuvoston direktiiviä 92/85/ETY koskevaan tarkistuspyyntöön, haluaisin myös ilmoittaa teille, että komission osastot tekevät nyt, kuultuaan eurooppalaisia työmarkkinaosapuolia direktiivin mahdollisista tarkistuksista, vaikutusarvion selvittääkseen eräiden direktiivin tarkistusten seurauksia. Jos komissio päättää vaikutusarvion valmistuttua tehdä asiaan liittyvän ehdotuksen, on todennäköistä, että komissio hyväksyy ehdotuksen vuonna 2008.
Olen kanssanne samaa mieltä siitä, että tulevalla kaudella on etenkin pk-yritysten osalta tarpeen parantaa työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan yhteisön lainsäädännön täytäntöönpanoa toimenpideyhdistelmällä, jossa korostetaan tasaveroisesti työnantajan vastuuta ja työntekijän osallistumista.
Mitä työterveyteen tulee, odotan, että uusi strategia on uusi askel eteenpäin terveellisemmän työympäristön luomisessa kaikkialla EU:ssa, jossa ikääntyvän työväestön tarpeisiin vastataan, ja haavoittuvampia ryhmiä suojellaan. Komissio tehostaa ponnistuksiaan pyrkiessään kohti terveysosoitinten ja muiden tilastollisten toimenpiteiden asianmukaista määrittämistä varmistaakseen, että ammattiin liittyviä terveydellisiä vaaratekijöitä valvotaan asianmukaisesti.
Olemme vakuuttuneita, että yhteisön strategian vuosiksi 2007-2012 sekä tänään hyväksyttäväksenne jätettävän mietinnön painopisteet avaavat tien turvallisemmille ja terveellisemmille työpaikoille Euroopan unionissa.
Edit Bauer
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija. - Arvoisa puhemies, naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta korostaa lausunnossaan, että naisilla esiintyviä ja heidän työolojensa aiheuttamia merkittävimpiä terveysongelmia ovat yhtäältä tuki- ja liikuntaelinten toimintahäiriöt ja psyykkiset häiriöt. Toisaalta siinä korostetaan, että tarve analysoida riskejä, joita naisiin ja miehiin kohdistuu, ja toteuttaa asianmukaisia toimenpiteitä, ei merkitse sellaisen menettelyn ottamista uudelleen käyttöön, joka perustuu suojelutarkoituksessa tapahtuvaan poissulkemiseen, eikä se tarkoita sitä, että naisille ja miehille kehitetään erilaiset työt.
Vaikka yhteisön työturvallisuus- ja työterveysdirektiivit ovat lähestymistavassaan "sukupuolineutraaleja", tämä ei ole riittävä syy siihen, että ennaltaehkäisyn tai tutkimuksen alalla aliarvioidaan ja laiminlyödään naistyöntekijöihin kohdistuvia erityisiä työturvallisuus- ja työterveysriskejä miestyöntekijöihin kohdistuviin erityisiin työturvallisuus- ja työterveysriskeihin verrattuna.
Mies- ja naistyöntekijät altistuvat työpaikallaan erilaisille riskeille kaikkialla Euroopan unionissa. Näitä ovat kemialliset, biologiset ja fyysiset tekijät, ergonomiset haittatekijät, monimutkaiset onnettomuusvaarat ja turvallisuusriskit yhdessä erilaisten psykososiaalisten tekijöiden kanssa. Näin ollen naiset ja miehet eivät muodosta homogeenistä ryhmää. Tästä syystä työturvallisuuden ja työterveyden parantamiseen tähtäävät strategiat ja toimenpiteet on erityisesti mukautettava työpaikkoihin, ottaen huomioon, että eräät tekijät saattavat vaikuttaa naisiin ja miehiin eri tavoin.
Lausunnossa korostetaan myös uusia riskitekijöitä, kuten työpaikalla asiakkaiden taholta koettua ahdistelua, väkivaltaa ja kiusaamista. Tätä esiintyy pääasiassa julkisen palvelun aloilla, joiden työntekijät ovat enimmäkseen naisia. Lopuksi siinä korostetaan tarvetta harkita vaaran, riskien ja ennaltaehkäisyn käsitteiden huomioon ottamista koulujen opetusohjelmissa ja yleensä koulutusjärjestelmissä tehokkaana keinona rakentaa vahva ja kestävä, ennaltaehkäisevä turvallisuus- ja terveyskulttuuri.
Thomas Ulmer
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, hyvät naiset ja herrat, haluan ilmaista kiitokseni jäsen Willmottille oikeudenmukaisesta ja rakentavasta yhteistyöstämme valiokunnassa. Mietintö heijastaa sitä, miten tärkeänä Euroopan unionin 27 jäsenvaltiossa pidetään työterveyttä ja työturvallisuutta. Keskeisimpiä suojatoimenpiteitä korostetaan ja painotetaan. Onnettomuuksien ehkäisyn ja turvallisuuden hinta on korkea, mutta haluan korostaa yksiselitteisesti, että hyvä terveys on korvaamattoman arvokasta. Tärkeitä näkökohtia ovat ne, että määräykset tulee saattaa osaksi kaikkien jäsenvaltioiden lainsäädäntöä, että niitä tulee soveltaa kaikissa jäsenvaltioissa, että Euroopan unionin tulee auttaa jäsenvaltioita saattamaan nämä säännöt osaksi kansallista lainsäädäntöään ja että Euroopan unionin tulisi rangaistusten jakelemisen sijaan tarjota jäsenvaltioille neuvoja.
Uskon, että on kiinnitettävä erityistä huomiota pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka kaipaavat tällä alalla apua kilpailukykynsä säilyttämiseksi. Tässä suhteessa kehotamme komissiota määräämään asianmukaiset perusehdot pk-yrityksille tapauksissa, joissa näitä ehtoja ei vielä ole määrätty, ja parantamaan niitä tapauksissa, joissa ehdot ovat jo olemassa. Työntekijöiden nauttima suoja ei saa riippua työskentelyvaltiosta eikä yrityksen koosta.
Käytettävissäni olevassa lyhyessä ajassa haluan vain luetella muutamia erityisen tärkeitä näkökohtia, kuten parempi suoja hepatiittia ja AIDSia vastaan sekä asbestin jatkuva, järjestelmällinen poistaminen työpaikoilta riippumatta siitä, miten monimutkaista ja kallista se on. Meidän on mielestäni keskityttävä B-hepatiittiin ja etenkin niihin työntekijöihin, joilla on ammattinsa vuoksi suuri riski saada hepatiittivirustartunta, eli lääkäreihin, ensihoitajiin, sairaanhoitajiin ja ensiapuhoitajiin.
Ensiavun alalla ponnistusten on myös ulotuttava niihin, jotka tekevät useissa jäsenvaltioissa palkatonta vapaaehtoistyötä hälytyspalveluissa. Oli mielestäni erittäin tärkeää, että mietinnössä pysyttiin tiukasti aiheessa ja vältettiin esimerkkejä, jotka olisivat saattaneet johtaa monien kysymysten tuomitsemiseen ennakolta.
Kiitän teitä hedelmällisestä yhteistyöstä kanssamme. EPP-ED-ryhmä kannattaa mietintöä.
Pier Antonio Panzeri
PSE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, 6. joulukuuta 2007 ThyssenKruppin tehtaassa Torinossa tapahtuneessa onnettomuudessa menehtyi seitsemän työntekijää. Tämä erittäin vakava onnettomuus osoittaa, että turvallisuusongelmaa ei missään tapauksessa ole vielä ratkaistu.
Torinon murhenäytelmä nostaa parlamentin harkittavaksi myös toisen kysymyksen. Olimme odottaneet, että monikansallinen yhtiö toimisi asianmukaisesti, mutta niin ei tapahtunut. Italialaisissa sanomalehdissä kirjoitettiin eilen, että luottamuksellisessa asiakirjassa, jonka luonnoksen ThyssenKruppin vanhempi johtaja laati järkyttävän terästehtaan palon jälkeen ja jonka poliisituomioistuin takavarikoi, onnettomuuden jälkeen haastateltuja eloonjääneitä kuvattiin työntekijöinä, jotka esiintyivät televisiossa sankareina ja tähtinä. Tällaista väitettä voi kuvata vain häpeälliseksi.
Olisi erittäin tärkeää, että tämä parlamentti, komissaari mukaan lukien, ilmaisisi kaikista muodollisuuksista erillään närkästyksensä ThyssenKruppia kohtaan. Sitä, mitä Torinossa tapahtui, tapahtuu jossain määrin kaikkialla, ja tällaiset tapaukset korostavat myös jäsen Willmottin erittäin hyvän mietinnön perusteella tarvetta sitoutua todella vähentämään työpaikoilla tapahtuvia onnettomuuksia ja kuolemantapauksia.
Elizabeth Lynne
ALDE-ryhmän puolesta. - Arvoisa puhemies, tämä on erittäin hyvä mietintö, ja haluan kiittää esittelijää hänen yhteistyöstään.
Olen iloinen, että mietinnössä puhutaan nykyisten direktiivien paremmasta täytäntöönpanosta. Kannatan myös kehotusta valvonnan parantamiseksi. Jäsenvaltioiden ei kannata antaa tyhjiä lupauksia täytäntöönpanemisesta niin kuin monet tekevät terveyden ja turvallisuuden alalla, ja siitä huolimatta, niin kuin usein tapahtuu, kehottaa säätämään lisää lakeja, vaikka tieteellinen ja lääketieteellinen todistusaineisto ei tarjoa todisteita riskin olemassaolosta.
Eräs ala, jolla lainsäädäntöä kaivataan - ja me pyysimme sitä vuonna 2005 - on terveydenhuoltoalan työntekijöiden injektioneuloista aiheutuvan yli miljoonan vuosittaisen loukkaantumisen ehkäiseminen kaikkialla EU:n alueella. Ajatelkaa, miten kauheaa on saada vahingossa neulanpisto ja joutua odottamaan tietoa mahdollisesta vakavasta tartunnasta, kuten HIV- tai B-hepatiittiartunnasta!
Komission on otettava pyyntömme huomioon ja esitettävä tarkistus vuoden 2000 biologisia tekijöitä koskevaan direktiiviin. Joillakin aloilla parhaiden käytäntöjen käyttöönotto todennäköisesti riittää. Näin ollen olen iloinen, että valiokunta hyväksyi ehdottamani terveydenhuoltoalalla saatuja tartuntoja koskevan tarkistuksen. MRSAn kaltaiset tartunnat ovat vaaraksi sekä sairaaloiden potilaille että työntekijöille. Tartuntojen määrä vaihtelee huomattavasti jäsenvaltioiden välillä. Esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa tartuntojen määrä on kymmenkertainen Alankomaihin verrattuna. Meidän on saatava tietää, mistä tämä johtuu ja miten voimme oppia parhaista käytännöistä. Tämän vuoksi kehotin yhdessä valiokunnan hyväksymistä tarkistusehdotuksistani laatimaan eurooppalaista hyviä toimintatapoja koskevan säännöstön ja kannustamaan kaikkien terveydenhuoltoalan työntekijöiden seulontaan koko EU:ssa.
Sepp Kusstatscher
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, haluan aloittaa kiittämällä esittelijää, jäsen Willmottia, hänen erinomaisesta työstään ja etenkin siitä, että hän oli niin halukas tekemään kompromissin. Vuosittain EU:ssa kuolee yli 160 000 ihmistä ja noin 300 000 joutuu työkyvyttömäksi teollisuusonnettomuuksien ja ammattitautien seurauksena. Se on liikaa. Meidän yhteiskunnassamme, jossa yksilöä pidetään usein pelkkänä tuotantovälineenä, tämän ongelman inhimillistä näkökohtaa korostetaan liian vähän. Valtion, jolla tarkoitan lainsäädäntäelimiä ja hallituksia, on varmistettava, että puhtaasti voittoa tavoittelevat liikealan toimijat vastaavat riiston yhteiskunnallisista kustannuksista. Tämä on ainoa keino varmistaa, että työterveyttä ja työturvallisuutta pidetään riittävän tärkeinä.
Yleisellä mielipiteellä on taipumus kiinnittää enemmän huomiota teollisuusonnettomuuksiin kuin ammattitautien laajaan kirjoon. Epäsuhdan korjaamiseksi tarvitaan laajempia ja ankarampia ponnistuksia. Parannuksia ei voida saada aikaan ilman tarkkaa valvontaa, toisin sanoen tarkastuksia ja analyysejä sekä täsmällisten tavoitteiden asettamista ammattitautien vähentämiselle, mukaan lukien uudet sairaudet, jotka kohdistuvat nanotekniikan kaltaisten alojen työntekijöihin.
Derek Roland Clark
IND/DEM-ryhmän puolesta. - Arvoisa puhemies, tämän työterveyttä ja työturvallisuutta koskevan mietinnön hyväksyminen lisäisi entisestään byrokratiaa juuri silloin, kun luulin komission aikovan vähentää sitä!
Työntekijät, jotka menettävät aikaa sairastumisten ja loukkaantumisten takia, aiheuttavat yritykselle lisäkustannuksia, mikä johtaa hinnankorotuksiin. EU:ssa, jossa tavarat ja palvelut voivat liikkua vapaasti, kilpailua on enemmän, joten liiketoiminta kärsii, ellei työvoimasta huolehdita. Sairauslomalla olevat ihmiset myös nostavat sosiaalietuuksien kustannuksia ja edistävät edelleen hintojennousua. On siis yrityksen etujen mukaista huolehtia työvoimansa hyvästä terveydestä.
Hyvät ajatukset leviävät aina, joten tämän ei pitäisi olla kovin vaikeaa. Tämä riippuu tietenkin vapaiden markkinoiden olemassaolosta, mutta jos ajattelette eräiden työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenten tavoin, että se johtaa viidakon lakiin, teillä on vastassanne toinen vakava sairaus. Jäsenvaltiot, jotka kannattavat vapaita markkinoita, ovat ilmeisesti psykiatrisen hoidon tarpeessa.
Jean-Claude Martinez
(FR) Arvoisa puhemies, Renaultin ja Peugeotin työntekijöiden itsemurhat Ranskassa ja työssään asbestin kanssa kosketuksiin joutuvien tuhannet keuhkosyöpätapaukset todistavat selvästi, että työterveys on ongelma.
Vastauksena tähän Euroopan komissio on laatinut "terveysstrategian" tasolle nostetun tiedonannon, joka itse asiassa muistuttaa Walt Disneyn tuotantoa. Se on kuin Lumikin seitsemälle kääpiölle laatima päätöslauselmaluonnos. Se on todella varsin koskettava. Esimerkiksi 35 kappaleessa kerrotaan, että tarvitsemme työpaikoilla terveellisiä elämäntapoja. 29 kappale käsittelee lääkärintarkastuksiin kannustamista, 54 kappaleessa kehotetaan asentamaan palosammuttimia. 49 kappaleesta voimme lukea, että stressi vaarantaa terveyden, ja kas kummaa, johdanto-osan D kappaleessa väitetään, että kuolemaan johtavat onnettomuudet ovat yleisempiä rakennustyömailla työskentelevien kuin vanhempien eurooppalaisten virkamiesten keskuudessa.
Onneksi teollisuusvaliokunnan esittelijällä on tarjota ratkaisuja, mukaan lukien yhden psykologin ja papin toimen perustaminen 500 työntekijää kohti.
Meille ei kuitenkaan kerrota mitään ammattitautien syistä. Niitä on kolme. Ensimmäinen on rajoillamme vallitsevan suojelun lakkauttamisen ideologia, joka asettaa työntekijämme epäoikeudenmukaiseen kilpailutilanteeseen aasialaisen orjatyövoiman kanssa. Yritystemme ainoa selviytymiskeino on ponnistaa kaikki voimansa tuottavuuden lisäämiseksi terveyden kustannuksella.
Toinen ongelma on typerä vahvan euron politiikka, joka heikentää kilpailukykyämme valuuttakurssien suhteen. Ainoa säädettävissä oleva muuttuja on tuottavuus, jota lisätään väkisin, ja terveys vaarantuu jälleen.
Vaikeuksiemme kolmantena syynä on neuroottinen kilpailufilosofiamme. Se on itse asiassa taloudellista sotaa Euroopan ja Aasian tai Euroopan ja Latinalaisen Amerikan välillä. Sodat kuitenkin johtavat mieshukkaan ja kuolemiin, ja tässä tapauksessa uhreja ovat ne, joita ammattitaudit ja onnettomuudet koettelevat. Toisin sanoen eurooppalainen työntekijä on kuin stressaantunut ja verinen härkä maailmanlaajuisen talouden areenalla. Hän antaa kaikkensa, kunnes terveys on menetetty. Ratkaisuna on poistaa työntekijämme tältä maailmanlaajuiselta areenalta, jonka säännöt ovat epäoikeudenmukaiset, ja se vaatii uutta tullitekniikkaa vähennyskelpoisia tullimaksuja varten.
Romano Maria La Russa
teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluan tehdä yhteenvedon tämän strategian keskeisimmistä näkökohdista ja keskustella lausuntoni sisältämistä suosituksista. Samanarvoisen sosiaaliturvan takaaminen kaikille työntekijöille riippumatta sopimuksen muodosta, byrokraattisten menettelyjen nopeuttaminen pienten ja keskisuurten yritysten osalta sekä kannustimien, muun muassa taloudellisten kannustimien, tarjoaminen koulutusta varten ovat ensisijaisen tärkeitä näkökohtia.
Vain näistä näkökohdista keskusteleminen ei olisi riittävän suurpiirteistä niitä kohtaan, jotka vaativat oikeutetusti selityksiä ja oikeutta jouduttuaan vastatusten hirvittävien tragedioiden kanssa. Yksi niistä on se, joka tapahtui muutama päivä sitten Torinossa ja johon jäsen Panzeri hetki sitten viittasi. 6. ja 7. joulukuuta välisenä yönä ThyssenKruppin tehtaaseen levinneessä tulipalossa kuoli seitsemän työntekijää. Palosammuttimet eivät toimineet. Vasta myöhemmin tuli ilmi, että tehdas ei noudattanut turvallisuusmääräyksiä! Euroopan parlamentti ja minä itse emme voi jättää merkitsemättä tätä häpeää muistiin.
En missään tapauksessa aio täysin tuomita tämän saksalaisen monikansallisen yrityksen käytöstä tai edes kuvitella, että tehdas olisi syyllisyydestään huolimatta pahansuovasti ja tahallisesti laiminlyönyt turvallisuusmääräyksien noudattamisen säästääkseen rahaa. En aio kannattaa eräiden Italian vasemmistoliiton jäsenten esittämiä ideologisia väitteitä. Kuultuaan viime kesäkuussa tehtaan sulkemisesta, he esittivät olevansa turvallisuuden puolustajia ja ilmoittivat olevansa vastuussa tehtaan turvallisuudesta ja huolehtivansa siitä. Tuomioiden, etenkään hätäisten tuomioiden, langettamisen aika ei kuitenkaan ole vielä koittanut.
Vaikka kunnioitan tässä asiassa jäsenvaltioiden toimivaltaa, mielestäni on kuitenkin tarpeen, että Euroopan unioni takaa nopeasti, että lait pannaan täysimääräisesti täytäntöön, ennen kaikkea tehostamalla työterveys- ja työturvallisuusviraston valvontatoimia, ja vahvistaa erilaisten kansallisten virastojen välistä koordinointia parantamalla Euroopan johtavien työsuojelutarkastajien komitean toimintaa.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, ei ole epäilystäkään siitä, että työterveys ja työturvallisuus edistävät osaltaan laadukasta liikkeenjohtoa, taloudellista suorituskykyä ja kilpailukykyä sekä talouden kehitystä ja budjettitavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien sosiaaliturvajärjestelmien budjetit. Kaikkien näiden teknisten seikkojen yläpuolella ovat tietenkin humanitaariset syyt, joiden tähden ei ole vain tarpeellista vaan myös ensisijaisen tärkeää suojella työntekijöiden terveyttä ja varmistaa työpaikkojen turvallisuus.
Strategia vuosiksi 2002-2006 on tuottanut myönteisiä tuloksia, ja tulevaisuudennäkymät vuodesta 2007 eteenpäin ovat myönteiset, jos me kaikki osallistumme - sekä Euroopan tasolla laadittavien suunnitelmien suhteen että vastaavalla kansallisella tasolla - työterveyden ja työturvallisuuden seurantaan ja suunnittelemiseen etenkin haavoittuvien ryhmien eli nuorten ja iäkkäämpien työntekijöiden - joita kehotamme osallistumaan tuotantoon pidemmäksi osaksi elämäänsä - sekä myös naisten osalta, joita myös kehotetaan osallistumaan työelämään. Tässä työelämässä ovat voimassa uudet vaatimukset. Se on pirstoutunut moniin erilaisiin sopimuksiin, yksityisyrittäjyyteen sekä pieniin ja keskisuuriin yrityksiin, jotka eivät pysty saamaan suuryritysten tavoin aikaan asianmukaisia työ- ja turvallisuusoloja. Kuten jäsen Willmottin mietinnössä ehdotetaan, meidän kaikkien on huolehdittava kansallisten ja yhteisön resurssien oikeasta käsittelystä, jotta voisimme saavuttaa toivomamme tulokset.
Maria Matsouka
(EL) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa onnittelemalla kollegaamme jäsen Willmottia, sillä hänen mietintönsä on suuressa määrin paikannut komission tiedonannon vakavat aukot.
Arvokkuus työssä merkitsee työterveyttä ja työturvallisuutta. Se merkitsee ammattiin liittyvien riskien ehkäisemistä koskevien tutkimusten tekemistä ja sitä, että työnantajat tarjoavat ennaltaehkäiseviä lääkärintarkastuksia. Se merkitsee elinikäistä oppimista ja ammatillista koulutusta. Se tarkoittaa, että työterveys ja työturvallisuus ovat keskeisiä kriteereitä solmittaessa kaupallisia sopimuksia kolmansien maiden kanssa. Jos näillä ehdotuksilla on kuitenkin tarkoitus olla painoarvoa, perusvaatimuksena on tietenkin jatkuva sosiaalinen vuoropuhelu, mutta meidän on ennen kaikkea kohdattava perustavanlaatuiset uhat, jotka varjostavat työsuhteita.
Viittaan erityisesti köyhyyden yleistymiseen työntekijöiden keskuudessa, epävirallisten työllisyysmuotojen nopeaan kasvuun sekä työtuntien lisääntymiseen. Ellei ole täysin ihmiskeskeisiä käytäntöjä, joilla tässä uudessa työelämän "pimeässä keskiajassa" saadaan aikaan täyskäännös, yhteiskunnalliset ristiriidat ovat väistämättömiä.
Adamos Adamou
(EL) Arvoisa puhemies, Euroopan komission ehdottamat strategiset toimenpiteet vuoteen 2012 saakka ovat enimmäkseen pinnallisia ja keskittyvät varmistamaan, että kilpailukyky ei kärsi.
Tavoite vähentää onnettomuuksia 25 % strategiakauden loppuun mennessä saattaa näyttää vaikuttavalta, mutta tosiasiassa se on täysin riittämätöntä. Tavoitteena pitäisi olla perustan luominen ja valtion toimielinten väliintulon vahvistaminen, jotta tuhannet vuosittaiset kuolemantapausten lukumäärä - ja yhtä suuri määrä työympäristön laadun aiheuttamia vakavia terveyshaittoja - olisi lähempänä nollaa. Esittelijä keskittyy lähinnä työntekijöiden hyväksikäyttöön, kuten vaaralliseen työhön, naistyöntekijöihin, väliaikaiseen työvoimaan, siirtolaisiin ja iäkkäisiin työntekijöihin ja ehdottaa ankarampia toimia työnantajia vastaan sekä valvonnan takaamista.
Yksi mietinnön merkittävimmistä panoksista on ehkä havainto, että pysyvä työllisyys on edellytyksenä onnettomuuksien ja työhön liittyvien sairauksien ehkäisemiselle.
Onnettomuuksien lisäksi tulisi kiinnittää enemmän huomiota myös mielenterveysongelmien, riippuvuuksien ja työpaikan psyykkisten vaaratekijöiden syntymisen taustalla piileviin syihin.
Tarvitaankin monipuolinen lähestymistapa kaikkiin työterveyteen ja työturvallisuuteen vaikuttaviin tekijöihin.
Jiří Maštálka
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Hyvät naiset ja herrat, minun on myönnettävä, että lukiessani Euroopan komission viime helmikuussa esittelemää yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiaa vuosiksi 2007-2012, olin monella tavalla pettynyt. Vaikka komissio esitti tässä strategiassa suhteellisen kunnianhimoisen tavoitteen vähentää teollisuusonnettomuuksia 25 %, strategia sisältää vain hyvin vähän konkreettisia aloitteita ja suosituksia tämän tavoitteen saavuttamista varten. Lisäksi siinä keskitytään jälleen pääasiassa teollisuusonnettomuuksiin, jotka ovat tietenkin vain yksi työhön liittyvien terveydellisten ongelmien näkökohdista. Ammattitauteja ei juurikaan käsitellä. Tämä on mielestäni askel taaksepäin.
Toisaalta minun on kiitettävä ja onniteltava jäsen Willmottia hänen tätä strategiaa koskevasta mietinnöstään. Toisin kuin komission asiakirja, mietintö sisältää monia konkreettisia ehdotuksia ja suosituksia parempien tulosten saavuttamiseksi työterveyden ja työturvallisuuden alalla. Olen iloinen, että esittelijä korostaa myös tarvetta määritellä syöpä oikein ja ilmoittaa syöpä lukuina ammattitautien joukossa tämän vakavan sairauden vähentämiseen tähtäävien tavoitteiden täsmentämiseksi. Tähän mennessä vain 5 % työn aiheuttamista syöpätapauksista on luokiteltu ammattitaudeiksi.
Olen kannattanut voimakkaasti sitä, että mietintöön sisällytetään tarkistukseni, joka koskee tarvetta varmistaa yleisön pääsy tutustumaan teknisiin normeihin. Käsittelin tarkistustani työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa. Monien jäsenvaltioiden työntekijät kamppailevat jatkuvasti tämän ongelman kanssa, ja tilanne tulisi korjata.
Kathy Sinnott
Arvoisa puhemies, jos tarkoituksenamme on vähentää työpaikoilla tapahtuvia onnettomuuksia, meidän on tiedettävä, miten ne tapahtuvat. Emme voi tutkia kaikkia onnettomuuksia ja kaikkia läheltä piti -tilanteita, mutta voin kertoa teille, että 19-vuotias irlantilainen poika kuoli rakennustyömaalla, koska hänen kevyessä japanilaisessa puskutraktorissaan oli raskaat eurooppalaiset kauhat. Hänen kuolemansa kirjattiin työmaakuolemaksi, eivätkä Irlannin työterveys- ja työturvallisuusviranomaiset jatkaneet asian tutkimista. Miten siis voimme pelastaa seuraavan henkilön, joka ajaa traktoria, jossa käytetään keskenään yhteensopimattomia välineitä? Mehän emme tiedä asiasta.
Emme voi tutkia kaikkea, mutta voimme tarkastella kaikkia kuolemaan ja terveyden heikentymiseen johtavia onnettomuuksia, etenkin niitä, joita tapahtuu kaikkein vaarallisimmilla aloilla, kuten maatalouden, kalastuksen, rakentamisen ja kuljetuksen aloilla. Meidän on jaettava ne osiin käytännöllisten toimenpiteiden luomiseksi. Riskialttiiden töiden lisäksi myös eräät työvoiman osat ovat erittäin haavoittuvia - iäkkäät ja vammaiset työntekijät sekä työntekijät, jotka eivät osaa työpaikallaan puhuttavaa kieltä.
Luca Romagnoli
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, minäkin haluan aluksi ilmaista myötätuntoni torinolaisen tehtaan työntekijöitä kohdanneen murhenäytelmän johdosta. Mielestäni on kiistaton tosiasia, että Italiassa sattuu liian paljon työhön liittyviä kuolemantapauksia, koska ei ole ryhdytty riittäviin toimenpiteisiin niiden ehkäisemiseksi ja sääntöjen noudattamiseksi.
Yritykset, liitot ja tarkastusvirastot jakavat tämän vastuun tasaveroisesti. On yrityksiä, jotka palkkaavat laittomia, etenkin EU:n ulkopuolisista maista tulevia työntekijöitä, ja ThyssenKruppin kaltaisia tehtaita, joissa on jäljellä vanhanaikaista teollisuusyrityksen ylimielisyyttä. Ne, joiden pitäisi puolustaa työntekijöiden etuja, antavat usein tällaisissa tilanteissa periksi tai ovat suorastaan samassa juonessa mukana sen sijaan, että pysyisivät valppaana ja ilmoittaisivat vastuuhenkilöille nopeasti turvallisuusjärjestelmän puutteista. Lopuksi, työsuojeluhallinto ja muut valvonnasta ja seurannasta vastaavat elimet eivät usein osoita suurtakaan aloitekykyä.
Meidän on edistettävä työpaikkojen turvallisuutta EU:ssa, ja tässä suhteessa jäsen Willmottin mietintö on komission ehdotusta tyydyttävämpi. Uskon, että kun puhumme työstä ja teollisuudesta, meidän ei pitäisi tyytyä vain varmistamaan vapaata kilpailua ja kilpailukykyä.
Iles Braghetto
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, ihmisiä kuolee edelleen työpaikoilla. Alalla, jolla ihmisen pitäisi pystyä osoittamaan kykynsä käsitellä materiaa voimakkaasti ja luovasti sekä kehittää tietojaan ja ansaita elantonsa, esiintyy aivan liian usein kuolemantapauksia ja tilanteita, joissa ihmisten henki on vaarassa.
Tämän vuoksi seitsemän työntekijän kuolema ThyssenKruppin tehtaan tulipalossa Torinossa viime vuoden joulukuussa on aiheuttanut niin paljon suuttumusta ja hämmennystä Italian yleisessä mielipiteessä, ja tästä syystä meidän on kysyttävä itseltämme, mikä tehtaassa ei toiminut asianmukaisesti, jotta voisimme välttää tällaisia suuronnettomuuksia. Olemme vastuussa tällaisista puutteista kaikilla työpaikoilla.
Meillä on tällä hetkellä erittäin edistynyt lainsäädäntö, joka on suunniteltu tukemaan asianmukaista ennaltaehkäisevää politiikkaa, määrittelemään yrityksiin kohdistuvat velvoitteet ja puuttumaan Euroopassa uusiin ammattitauteihin. Meiltä kuitenkin puuttuvat riittävät valvontatoimet ja tarkastukset lakien noudattamisen varmistamiseksi sekä tähän tarvittava henkilöstö ja taloudelliset resurssit. Meillä ei vieläkään ole kulttuuria, jossa arvostettaisiin täsmällisten ennaltaehkäisevien palveluiden merkitystä, jossa ennaltaehkäisyä pidettäisiin jatkuvana prosessina eikä yksittäisenä velvoitteena, jossa luotaisiin jatkuva vuoropuhelu asianosaisten välille pitäen tosiasiassa silmällä korkeiden turvallisuusstandardien kehittämistä ja jossa voitaisiin havaita uusien psykososiaalisten ammattitautien syntyminen.
Lopuksi uskon myös, että meidän on palattava vihreän kirjan aiheeseen yritysten yhteiskuntavastuusta, joka on yhtenäinen ja innovatiivinen näkökohta suhteessa sitoumukseen vähentää työhön liittyviä onnettomuuksia ja sairauksia.
Richard Falbr
(CS) Aluksi haluaisin kiittää jäsen Willmottia hänen erittäin huolellisesti valmistellusta mietinnöstään. Tekstin mukaan komission tavoitteena on vähentää teollisuusonnettomuuksia 25 %. En usko, että se on mahdollista. Työturvallisuustarkastajia ei ole riittävästi, eikä heillä ole käytettävissään riittäviä välineitä muutosten tekemiseksi. Ammattiyhdistysten vaikutusvalta vähenee pysyvästi. Monissa maissa ne eivät enää osallistu teollisuusonnettomuuksien syitä koskeviin tutkimuksiin tai niiden seurausten eliminoimiseen. Lisäksi virastojen työntekijöiden työhönotto on kuin viidakko, ja myös työntekijöiden työaikojen niin sanottua joustavuutta painostetaan jatkuvasti laajentamaan. Tämä johtaa siihen, että työntekijät tekevät paljon työtunteja, ja onnettomuusriskit kasvavat.
Ewa Tomaszewska
(PL) Arvoisa puhemies, päätöslauselmaluonnoksessa korostetaan yritysten yhteiskunnallista vastuuta työterveydestä ja työturvallisuudesta ottaen rehellisen kilpailun huomioon. Siinä otetaan huomioon työmarkkinaosapuolten välisen vuoropuhelun suuri merkitys ja etenkin ammattiyhdistysten rooli työympäristön turvallisuuden parantamisessa.
Huomio kiinnitetään myös tarpeeseen tarjota pienille ja keskisuurille yrityksille erityiskohtelua työterveyden ja työturvallisuuden parantamiseen tähtäävässä strategiassa sekä tarpeeseen tarjota työntekijöille jatkuvaa koulutusta. Suurin osa onnettomuuksista kohdistuu henkilöihin, jotka ovat juuri aloittamassa työtään ja joilta puuttuu kokemusta sekä henkilöihin, joilla on liian vähän aikaa levätä työn päätyttyä.
Luonnos sisältää tärkeitä huomautuksia sellaisten henkilöiden kuntoutuksesta ja sopeuttamisesta työympäristöön, jotka palaavat työhön onnettomuuden jälkeen, sekä vaatimuksia, jotka koskevat syöpää sairastavien henkilöiden syrjimättömyyttä näiden mahdollisuuksissa työhön. Haluan onnitella esittelijää.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, olemme keskustelleet tässä parlamentissa muutamien vuosien ajan eurooppalaisesta työmarkkinastrategiasta. Meillä on monia mielipiteitä siitä, mihin suuntaan toimiemme tulisi johtaa. Toiset kannattavat työsuhdelainsäädännön perusteellista yhdenmukaistamista ja toiset näkemystä, että Euroopan työmarkkinoiden luonnollinen monimuotoisuus on eduksi EU:n taloudelle.
Kuten tiedätte, kannatan itse jälkimmäistä näkemystä yhdellä merkittävällä poikkeuksella. Poikkeus koskee työterveyden ja työturvallisuuden sääntelyä. Tällä alalla EU:n toimielinten aktiivinen osallistuminen on mielestäni sekä oikeutettua että tarpeellista.
EU:n edellisen laajentumisen jälkeen työoloissa voidaan nähdä entistä suurempia eroavuuksia. Eroavuudet ovat sekä alueellisia että ympäristöön liittyviä, sillä maasta riippumatta suurin osa työtapaturmista ja työhön liittyvistä sairauksista kohdistuu siirtotyöläisten, nuorten työntekijöiden tai iäkkäiden henkilöiden kaltaisiin ryhmiin. En halua vihjata, että näihin ryhmiin kohdistuisi tahallista syrjintää. Tilanne on pikemminkin seurausta riittämättömästä koulutuksesta ja kokemuksen puutteesta. Sitä suuremmalla syyllä juuri näille työntekijöille on tarjottava asianmukaiset työ- ja turvallisuusolot.
Haluan myös tuoda esiin, että kaikissa jäsenvaltioissa esiintyy suurempia ongelmia korkeimpien työturvallisuusstandardien noudattamisessa rakentamisen, maatalouden ja kuljetuksen aloilla. Pieniä ja keskisuuria yrityksiä toimii ennen kaikkea näillä aloilla, ja taloudellisten, organisatoristen ja oikeudellisten mahdollisuuksiensa vuoksi niiden on vaikea noudattaa korkeita työterveys- ja työturvallisuusstandardeja. Juuri nämä yritykset kaipaavat Euroopan unionin, EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden hallitusten tukea. Tukea tarvitaan pikaisesti. Ei ole kyse vain seuraamuksista ja seurannan lisäämisestä. Näitä välineitä, jotka ovat tietenkin välttämättömiä, tulisi täydentää investoimalla sekä työnantajien että työntekijöiden koulutukseen ja taloudelliseen tukeen parempien ja turvallisempien työvälineiden hankkimiseksi työpaikoille.
Gabriela Creţu
(RO) Kannatamme komission hyviä aikeita. Epäilemme kuitenkin niiden tehokkuutta.
Politiikan vaikutusten maksimoimiseksi ja työntekijöiden suojelemiseksi tarvitaan oikeita tilastotietoja ammattitaudeista. Olemassaolevat tiedot ovat puutteellisia, ja niissä joko erehdytään ilmiöiden suhteen tai totuus jätetään huomiotta. Tämän puutteen uhreiksi joutuvat pääasiassa naiset, etupäässä siitä syystä, että he kuuluvat useammin epävirallisen tai "harmaan" talouden piiriin.
Tällä alalla ei kirjata lainkaan tietoja työolojen terveysvaikutuksista. Olemassaolevassa oikeuskehyksessä ylläpidetään lähestymistapaa, joka korostaa onnettomuuksia ja vaaroja niin sanotuilla "raskailla", miesvaltaisilla talouden osa-alueilla.
Pyydämme komissiota harkitsemaan tarkemmin tarkkoja eroja mies- ja naistyöntekijöiden välillä ja arvioimaan eri sukupuolen perusteella osiin jaetun tiedon sekä työllisyyden pitkäaikaisia vaikutuksia ja psykologisia seurauksia koskevien tietojen saatavuutta.
Pyyntömme vahvistamiseksi haluamme kutsua teidät tutustumiskierrokselle tekstiilitehtaaseen. Näkö ja kuulo voivat heikentyä huomattavasti, ja verenkiertoelimistön sairaudet ovat yleisiä. Tilastot jättävät tilanteen huomiotta. Tämä on niin sanottua "kevyttä" teollisuutta, jossa useimmat työntekijät ovat naisia, ja myös heidän palkkansa ovat pieniä, koska työhön ei oletettavasti liity riskejä. Näin ollen nykyisissä tilastoissa miesten ja naisten välinen historiallinen epätasa-arvo säilyy entisellään, sukupuolten väliset palkkaerot mukaan lukien.
Harald Ettl
(DE) Arvoisa puhemies, yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategia on ehdottoman välttämätön. Vaikka tekniset työterveys- ja työturvallisuustoimenpiteet paranevat nopeasti, työelämän valtavan nopea muutostahti aiheuttaa uusia riskejä. Uusien kemiallisten aineiden parissa työskentelyyn liittyvät ongelmat ja vaarat ovat itsestään selviä.
Sekä fyysisiä että psykologisia ongelmia aiheuttavat kuitenkin ennen kaikkea lisääntyvät suorituspaineet, jotka ovat luonteenomaisia nykyaikaisille työpaikoille. Työpaikkojen epävarmuus ja ihmisten pelko elantonsa menettämisestä johtaa psykososiaalisiin ongelmiin. Syntyy uutta piilevää aggressiivisuutta, uudet stressitekijät johtavat henkiseen pahoinpitelyyn, ja kiusaamisesta tulee tavallista.
Pk-yritykset ovat erityisen alttiita tällaisille nykyaikaisille ilmiöille, ellei niitä hillitä vastatoimien, tiedon, valvonnan ja koulutuksen avulla. Niinpä tämä päätöslauselma onkin tärkeämpi kuin todennäköisesti myönnetään. Onnittelen esittelijää.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, työterveyttä on pidettävä ensisijaisen tärkeänä. Parlamenttirakennuksemme Brysselissä ja Strasbourgissa kuuluvat paikkoihin, joissa tarvitaan lisää toimia. Esimerkiksi tämän parlamentin huoneenlämpö on lähestulkoon terveysriski. Uskon myös hyvän esimerkin voimaan.
Muutama kuukausi sitten jäin Kreikassa loukkuun hotelliin metsäpalon raivotessa ympärillä. Minun on sanottava, että hotelli, tyypillinen pk-yritys, oli valmistautunut tällaiseen mahdollisuuteen todella esimerkillisesti. Elleivät kaikki varotoimet olisi olleet täysin suunniteltuja, hyvin järjestettyjä ja ellei niitä olisi harjoiteltu asianmukaisesti, monet paikalla olleista eivät todennäköisesti olisi selviytyneet. Tämän vuoksi uskon, että jäsen Ettlin mainitsema oppimisprosessi, koulutus ja hätätilanteisiin valmistautuminen on erittäin tärkeää. Myös kannustinjärjestelmät olisivat tässä suhteessa hyödyllisiä. Esimerkiksi vakuutusyhtiöt voisivat myöntää asianmukaisia alennuksia sellaisten yritysten vakuutusmaksuihin, joiden henkilöstö on saanut koulutusta, ja myös sosiaalivakuutusjärjestelmät voisivat tarjota asiaankuuluvia kursseja.
Miroslav Mikolášik
(SK) Euroopan parlamentin jäsenenä ja lääkärinä kannatan komission suunnitelmaa vähentää teollisuusonnettomuuksia Euroopan unionissa keskimäärin 25 % ja olen tietoinen tarpeesta panna täytäntöön tehokkaampia toimenpiteitä kaikissa jäsenvaltioissa, joiden väliset erot ovat valtavat.
Metallitöiden, rakennusteollisuuden, sähkötöiden ja metsänhoidon kaltaisten alojen lisäksi haluan korostaa myös lääkäreiden ja terveydenhuoltohenkilöstön erittäin riskialtista työtä. He altistuvat työssään valtaville tartunta-, AIDS-, tuberkuloosi- ja hepatiittitartunnoille sekä muille tartunnoille. Pahoittelen myös sitä, että etenkin teollisuuden henkilövahinkojen ja ammattitautien määrän vähentämiseen ei sisältynyt esimerkiksi tietyissä yrityksissä työskenteleviä siirtotyöläisiä, väliaikaisen sopimuksen turvin työskenteleviä työntekijöitä, vähän koulutettuja työntekijöitä ja naisia.
Haluan korostaa joissakin maissa voimassa olevia määräyksiä, joiden nojalla toteutetaan onnistuneesti kokonaisvaltainen kuntoutus onnettomuuden jälkeen ehtona sille, että työntekijä voi palata työmarkkinoille.
Silvia-Adriana Ţicău   -
(RO) Tämän asiakirjan ITRE-valiokunnan esittelijänä olen pyytänyt Euroopan ammattiyhdistysten toimintaan osallistumisen aktiivista edistämistä. Olen myös pyytänyt komissiota ehdottamaan oikeuskehystä, joka kannustaisi työmarkkinaosapuolia ryhtymään rajat ylittäviin sopimuksiin.
Euroopan komissio ja jäsenvaltiot voisivat tarjota rahoitusta työntekijöiden edustajien koulutukseen, mikä puolustaisi ja edistäisi työntekijöiden oikeutta työturvallisuuteen ja -terveyteen.
Pyysimme myös kaikkia jäsenvaltioita allekirjoittamaan ja ratifioimaan YK:n siirtotyöläisten ja heidän perheidensä oikeuksia koskevan yleissopimuksen ja koordinoimaan etenkin osa-aikaisten työntekijöiden ja sopimustyöntekijöiden koulutukseen pääsyn parantamista, jotta he pystyisivät varmistamaan kestävämmän työllisyyden.
Jäsenvaltioiden tulisi mielestäni panna täytäntöön toimenpide, jota vaaditaan vaikean tai vaarallisen työn luonteen tunnustamiseksi ja sen heijastumiseksi työntekijän sosiaaliseen suojeluun sekä työteon aikana että eläkkeelle siirtymisen jälkeen.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Eurooppalainen työterveys- ja työturvallisuusstrategia on tervetullut aloite Euroopan komissiolta. Mielestäni on kuitenkin tarkasteltava useampia näkökohtia. Kuten eräs aikaisemmista puhujista toi hyvin osuvasti esiin, meidän pitäisi ottaa huomioon, että siirtolaiset ovat Euroopan työmarkkinoilla erityistilanteessa.
Euroopan komission tuore tutkimus osoittaa, että siirtotyöläiset altistuvat paljon suuremmille työturvallisuus- ja työterveysriskeille. Tämä johtuu sekä laittoman työskentelyn yleisyydestä että muista tekijöistä. Näitä ovat mm. tietämättömyys sosiaalietuus- ja eläkeoikeuksista EU:n jäsenvaltioissa sekä ongelmista sairausvakuutuksen rajat ylittävässä soveltamisessa.
Tällaiset seikat kuuluvat Euroopan yhteisön alaisuuteen, ja komission tulisi seurata tarkasti eurooppalaisten lakien soveltamista siirtotyöläisten epävarman aseman parantamiseksi.
Lisäksi eurooppalaista rahoitusta voitaisiin käyttää kouluttamaan uusia työsuojelutarkastajia, jotka tutkisivat työterveys- ja työturvallisuusmääräysten laiminlyömistä työpaikoilla.
Stephen Hughes
Arvoisa puhemies, haluaisin puhua injektioneulojen aiheuttamista loukkaantumisista, koska minä laadin tätä asiaa koskevan mietinnön vuonna 2006. Mahtaako komissaari olla kanssani samaa mieltä siitä, että kun havaitaan riski, johon on puututtava Euroopan tasolla, komission on nopeasti alettava esittää kysymyksiä?
Jos hän on samaa mieltä, mietin, pystyykö hän selittämään, miksi komissiolta meni aikaa vuosi injektioneuloista aiheutuvia loukkaantumisia koskevan kuulemistilaisuuden ensimmäisen kierroksen arviointiin, vaikka kuulemistilaisuudessa saatiin vain kymmenen vastausta.
Pystyyköhän hän myös vakuuttamaan meille, että tämän asian käsittely etenee tulevana vuonna nopeammin? Injektioneuloista aiheutuu vuosittain loukkaantumisia miljoonalle työntekijälle. Tämä tarkoittaa, että noin puolitoista miljoonaa työntekijää on loukkaantunut sen jälkeen, kun parlamentti laati asiasta mietinnön. Voisiko komissio ystävällisesti toimia tulevaisuudessa hieman nopeammin?
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia puhujia heidän myönteisestä panoksestaan.
Jokainen työpaikalla tapahtunut onnettomuus, loukkaantuminen ja kuolemantapaus, kuten ne, jotka tapahtuivat viime joulukuussa Torinon kaupungissa Italiassa, todellakin muistuttavat meitä siitä, että Euroopassa työskentelevien miesten ja naisten suojelemiseksi on tehtävä enemmän. Ne muistuttavat meitä siitä, että on tehtävä enemmän, jotta saavuttaisimme lopullisen tavoitteemme eli tekisimme Euroopasta turvallisemman paikan työskennellä.
Uuden strategian tavoitteena on nimenomaan vähentää tämänhetkistä työhön liittyvien onnettomuuksien ja ammattitautien määrää, jota on mahdotonta hyväksyä.
Haluaisin korostaa, että ottaen huomioon käytettävissä olevat henkilöresurssit, voidaan sanoa, että nykyisillä henkilöstömäärillä komission osastot pystyvät suoriutumaan tällä alalla tehtävistään asianmukaisesti. Työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla myönnettyjen henkilöresurssien yleisen käyttöönottamisen puitteissa komissio arvioi jatkuvasti erilaisten erikoisalojen työtaakkaa ja myöntää henkilökuntaa sen mukaisesti.
Haluan myös mainita injektioneuloista aiheutuneiden loukkaantumisten suhteen, että valmistelemme asiaankuuluvaa ehdotusta direktiivin tarkistamiseksi ja esitämme sen vuoden 2008 aikana.
Haluan jälleen kiittää parlamenttia tästä keskustelusta ja jäsen Willmottin mietinnön hyväksymisestä.
Olemme jälleen kerran nähneet todisteita siitä, että Euroopan parlamentti tukee voimakkaasti periaatetta, että työterveys ja työturvallisuus pidetään esityslistan kärjessä sekä talouden edun nimissä että myös takeena siitä, että työntekijät palaavat työn päätyttyä ehjin nahoin omaistensa luo.
Glenis Willmott
esittelijä. - Arvoisa puhemies, haluan kiittää kollegoitani heidän huomautuksistaan ja tuoda esiin muutamia näkökohtia.
Ensimmäiseksi, mitä syöpiin tulee, on tarkistettava karsinogeenisiä aineita koskeva direktiivi, jotta tekninen kehitys ja tieteellisessä tiedossa tapahtuneet muutokset heijastuisivat työelämään. On tärkeää asettaa karsinogeeneille, mutageeneille ja lisääntymiselle vaarallisille aineille sitovat rajat. Raja-arvojen tulisi perustua tieteelliseen todistusaineistoon, ja kehottaisin EU:n tiedekomiteaa tutkimaan piikidettä ensisijaisena tutkimuskohteena. Kehottaisin kollegoitani olemaan poistamatta tätä viittausta ja vastustamaan tarkistusta 6.
Toiseksi mietinnössä kehotetaan tarkkailemaan nanoteknologioita ja arvioimaan niiden aiheuttamat mahdolliset terveysriskit. Kehottaisin kollegoitani vastustamaan tarkistusta 5, jolla tämä kohta pyritään poistamaan. Tunnustan täysin nanoteknologioiden mahdolliset hyödyt. Tällaisten teknologioiden kasvu on kuitenkin niin nopeaa, että meillä ei ole käsitystä niiden mahdollisista työterveysriskeistä. Työntekijät saattavat altistua nanohiukkasille sisäänhengityksen, ihokosketuksen ja ravinnon välityksellä, emmekä voi haudata päätämme hiekkaan ja kieltäytyä suorittamasta tutkimuksia ja arvioimasta mahdollisten riskien olemassaoloa.
Kolmanneksi haluaisin toistaa komissiolle pyynnön biologisten tekijöiden työterveysriskejä koskevan direktiivin lainsäädännön tarkistuksen esittämisestä, jotta voisimme puuttua injektioneuloista aiheutuviin loukkaantumisiin. Tämä on tehtävä kiireellisesti.
Kuten aiemmin mainitsin, terveys ja turvallisuus ovat perusoikeuskirjaan sisällytettyjä perusoikeuksia. Tarvitsemme voimakasta Euroopan unionin strategiaa varmistamaan, että tätä perusoikeutta pidetään yllä ja että työntekijöitä suojellaan riittävästi koko EU:ssa. Jokainen onnettomuus ja työhön liittyvä sairaus rikkoo työntekijän perusoikeuksia.
Me kaikki tiedämme, että on painavia taloudellisia ja liike-elämään liittyviä syitä ylläpitää työpaikoilla hyvää terveyttä ja turvallisuutta. Tärkeintä on kuitenkin se, että ihmisten terveydelle aiheutuvien kustannusten ja säästettävien ihmishenkien on oltava painavimpia syitä. Kyse on yhdestä ihmishengestä kolmessa ja puolessa minuutissa. Kuka voi esittää vastaväitteitä?
(Suosionosoituksia)
Puhemies
- (EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään tiistaina 15. tammikuuta 2008 klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Jean-Pierre Audy  
kirjallinen. - (FR) Haluan aloittaa onnittelemalla Euroopan komissiota yhteisön työterveys- ja työturvallisuusstrategiasta vuosiksi 2007-2012 ja parlamentin valiokuntamme tekemästä työstä. Vuosittain lähes 500 000 ihmistä kuolee tai joutuu pysyvästi työkyvyttömäksi työhön liittyvistä syistä, ja meidän on osoitettava suosiotamme Euroopan komission tavoitteelle vähentää työtapaturmia EU:ssa keskimäärin 25 %. Tuen ajatusta Euroopan työturvallisuus- ja työterveysviraston toiminnan lisäämisestä Bilbaossa (Espanja). Tässä asiassa ja yleisemmin sosiaalisen Euroopan kehityksessä pahoittelen sitä, että mietinnössä tai myöskään Euroopan komission tiedonannossa ei korosteta, että työmarkkinaosapuolten tukeminen on välttämätöntä. Meidän tulee aina muistaa, että olemassa olevien sopimusten, Euroopan yhteisön perustamissopimuksen (TEC) 137 artiklan ff. kohdan, nojalla (ja tämä on vahvistettu Lissabonin sopimuksessa, jota ollaan parhaillaan ratifioimassa) jälkimmäisellä on käytettävissään lainsäädäntövälineitä Euroopan sosiaalilainsäädännön kehittymisen helpottamiseksi.
