Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! Konkurrencepolitikken er Kommissionens enekompetence. Man kan så undre sig over, hvorfor Kommissionen ikke udøver denne enekompetence, når prisen på olie er steget med 50 % siden årets begyndelse.
Der er så meget desto større grund til bekymring, når Kommissionen undlader at udøve sit ansvar på to fronter: eksterne, hvor et oliekartel tydeligvis spiller en rolle ved fastsættelsen af priserne, som udgør en tung byrde på de mere sårbare grupper i den europæiske befolkning, og også internt, hvor et andet oliekartel ligeledes opretholder uforholdsmæssigt høje priser, idet olieselskabernes overskud fortsat er pustet alt for kraftigt op.
Derfor opfordrer jeg kommissæren for konkurrence til at udøve sit ansvar på de særlige områder, hvor borgerne forventer det af hende: de spørgsmål, der påvirker deres hverdag.
(Bifald)
Gyula Hegyi
(HU) Mange tak, hr. formand! Allergier er vore dages epidemi og har typisk bredt sig over hele Europa siden Anden Verdenskrig. I dag har en tredjedel af vores børn allergi, og hvis vi ikke gør noget ved det, vil halvdelen af Europas befolkning med tiden komme til at lide af denne sygdom. Fødevarer, der indeholder kemikalier, og det forurenede miljø er skyld i allergier. Allergiske symptomer kan imidlertid udløses af naturlige og kunstige tilsætningsstoffer til fødevarer, krydderier, pollen og andre naturlige stoffer.
I Ungarn er engbrandbæger det største problem. Desværre har EU ikke nogen allergistrategi i øjeblikket, hvilket Kommissionen har bekræftet på min anmodning. Organisationer i det civile samfund, der beskæftiger sig med allergisygdomme, og mange millioner europæiske borgere, der er påvirket af dette, forventer, at vi også griber ind over for allergier på europæisk plan og at vi gør noget ved forebyggelsen, standser de udløsende faktorer og sikrer, at sådanne sygdomme er symptomfri. En indsats mod allergier vil også bevise, at EU bekymrer sig om borgernes helbred og hverdagsproblemer. Mange tak skal De have.
Toomas Savi
(EN) Hr. formand! I sidste uge blev topmødet mellem EU og Rusland afholdt i Khanty-Mansiysk og satte gang i samtalerne om en ny partnerskabs- og samarbejdsaftale.
Bortset fra denne vigtige udvikling holdt præsident Toomas Hendrik Ilves og præsident Dmitri Medvedev det første officielle møde på statslederniveau mellem de to lande i mere end 14 år.
Grænsetraktaten mellem Republikken Estland og Den Russiske Føderation blev bl.a. drøftet. Præsident Ilves erklærede, at den præambel, som det estiske parlament besluttede at føje til dokumentet, og som Dumaen efterfølgende ikke ratificerede, var unødvendig.
Kommissær Siim Kallas erindrede os om, at den supplerende præambel, hvori man henviste til Tartufredstraktaten, blot var en indenlandsk politisk provokation med forbindelse til de aktuelle begivenheder.
Jeg ser ingen grund til, at denne præambel ikke skal fjernes fra grænsetraktaten, fordi Tartufredstraktaten fortsat er en gældende international traktat, og i den nye grænsetraktat anerkender man kun kontrollinjen mellem Estland og Rusland, deres grænse og EU's eksterne grænse.
Bogusław Rogalski
(PL) Hr. formand! I sidste uge foreslog fru Koch-Mehrin, som er medlem af Parlamentet for det tyske Freie Demokratische Partei, at hvis Polen besluttede ikke at ratificere Lissabontraktaten, bør landet udelukkes fra Unionen.
Denne skandaløse udtalelse var en kommentar til en erklæring fra den polske præsident om, at han ikke vil underskrive traktaten efter fiaskoen ved den irske folkeafstemning, fordi dette ville være irrelevant. I henhold til EU-lovgivningen er det væsentligt med enstemmighed i denne forbindelse.
Denne skandaløse udtalelse fra en kollega er en del af hendes æreløse tradition her i Parlamentet, hvor hun ser stort på de europæiske befolkningers vilje, hvilket udgør en alvorlig trussel mod demokratiets fundament. Dette bevises af hendes manglende respekt for resultatet af den irske folkeafstemning sammen med opfordringen til at udelukke Polen fra EU. Lande, der tager udgangspunkt i fællesskabsretten, skal straffes, blot fordi de overholder denne lovgivning. Det er EU's sande ansigt i dag. Det er kun ét skridt fra totalitarisme.
Jeg vil gerne opfordre alle mine kolleger til at udvise større respekt for dem, der har valgt os. Det er os, der formodes at omsætte deres vilje til handling og ikke omvendt. Det må vi ikke glemme!
Formanden
Hr. Rogalski, det glæder os at høre, at Deres præsident har erklæret, at Polen vil ratificere Lissabontraktaten. Det er rent faktisk det, parlamenterne har aftalt.
László Tőkés
(HU) Hr. formand! I maj måned sendte lederne af det rumænske samfund i Ukraine et åbent brev til den rumænske præsident og udtalte en særlig erklæring imod den ukrainske uddannelsespolitik, som er diskriminerende og sigter mod at afskaffe undervisningen på rumænsk fuldstændig samt til tvangsassimilering af det rumænske samfund.
Ungarere, der bor i den ukrainske del af Subkarpatien påvirkes af den samme mindretalsfjendske politik. I dekret nr. 461/2008 fra undervisningsministeriet hedder det, at skoleundervisningen af nationale mindretal skal foregå på Ukraines officielle sprog, og at undervisningen skal ukrainiseres fuldstændig. Europa-Parlamentet og Unionens medlemsstater, herunder Rumænien og Ungarn, fordømmer Ukraines systematiske forsøg på at assimilere nationale mindretal og opfordrer landet til fuldt ud at overholde de internationale forpligtelser, det har påtaget sig vedrørende menneskerettigheder og mindretalsrettigheder samt bestemmelserne i det europæiske charter om regionale sprog og mindretalssprog, som det også har undertegnet.
Pedro Guerreiro
(PT) Hr. formand! Jeg vil gerne benytte lejligheden til at udtrykke vores solidaritet med de ansatte på virksomheden Fapobol, som er blevet ramt af disciplinære foranstaltninger, der har til formål at afskedige dem, fordi de har krævet deres udestående løn udbetalt.
Efter disse disciplinære foranstaltninger har ledelsen af Fapobol helt uacceptabelt udsendt afskedigelsesvarsel til arbejdstagerne, hvoraf nogle har arbejdet i virksomheden i mere end 35 år. Hele selskabsstrukturen er påvirket, herunder repræsentanter for ledelsen og de faglige organisationer, som har deltaget i en demonstration, hvor de krævede udbetaling af de udestående lønninger. Vi udtrykker vores solidaritet med alle de arbejdstagere og faglige repræsentanter, der er blevet ofre for denne undertrykkende handling, samt med fagforeningen for arbejdstagere inden for den kemiske og farmaceutiske industri samt olie- og gasindustrien i det nordlige Portugal, og vi mener, at virksomhedens holdning bør fordømmes i de stærkest mulige vendinger, fordi den forsøger at skræmme arbejdstagere og faglige repræsentanter gennem en holdning, der minder om en heksejagt og er i stred med demokrati og frihed.
Slavi Binev
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil gerne fortælle Dem om et tilfælde, hvor to bulgarske børns og deres forældres rettigheder er blevet overtrådt i Nederlandene. I juni 2006 fjernede de sociale myndigheder børnene fra den bulgarske statsborger Roumyana Ivanova, der bor i Nederlandene. Børnene er fire og 14 år gamle. Det eneste møde med dem, som de fik lov til, blev afbrudt, fordi moderen talte bulgarsk. Efter denne dato har forældrene ikke set deres børn i et år på trods af talrige anmodninger. Børnene er adskilt fra hinanden, hvilket er ulovligt. Pigen er anbragt på en lukket ungdomsinstitution for problembørn, og myndighederne giver ingen oplysninger om drengens opholdssted. Selv ambassadøren nægtes et møde og får ingen informationer.
Det bulgarske statslige agentur for børns beskyttelse og andre organisationer sender anmodninger om, at man accepterer, at børnene bliver opdraget i Bulgarien i henhold til artikel 5, 9 og 20 i FN's konvention om barnets rettigheder om kontakt med forældrene samt opdragelse og pleje i deres hjemland. De nederlandske myndigheder har hidtil ikke givet udtryk for deres holdning. Jeg er overbevist om, at den bulgarske offentlighed, den europæiske offentlighed bør inddrages i overtrædelser af internationale konventioner og bør ikke tillade en ny Libyen-sag, denne gang bare midt i Europa.
Jeg beder Dem, mine damer og herrer, om at give udtryk for Deres kategoriske holdning om sagen over for de nederlandske myndigheder.
Nickolay Mladenov
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! Broen er et symbol på forening, og den oppebæres af enhver pengeseddel fra 50 euro til 5. Der findes imidlertid en bro i Europa, der - selv om den kaldes Venskabsbroen - stadig splitter folk. Det er den eneste bro mellem Bulgarien og Rumænien langs den 350 km lange flodstrækning på Donau, som løber som grænse mellem de to lande. Det koster næsten 17 euro at krydse broen begge veje. Det er en uberettiget afgift, som hæmmer både erhvervslivet og den frie bevægelighed for personer. Den afspejler ikke broens reelle vedligeholdelsesomkostninger. I 2007 blev der opkrævet 12 millioner euro på den bulgarske side, mens der kun blev investeret 17.000 euro i broens vedligeholdelse. Jeg er overbevist om, at Domstolen ville forkaste denne afgift, hvis den blev informeret herom. Men hvorfor skulle indbyggerne i Ruse og Giurgiu vente på det?
Jeg opfordrer de bulgarske og rumænske myndigheder til at reagere på borgernes forventninger ved at frafalde broafgiften mellem Ruse og Giurgiu. Endvidere opfordrer jeg Kommissionen til at finde en løsning på dette presserende offentlige problem.
Katrin Saks
(ET) Hr. formand! Min kollega Toomas Savi har allerede nævnt Khanty-Mansiysk, en lille by i Sibirien, hvor topmødet mellem EU og Rusland blev afholdt i slutningen af sidste måned. Det var også stedet for en anden meget vigtig begivenhed, nemlig den femte finsk-ugriske verdenskongres, som havde deltagelse af præsidenterne for fire lande - Rusland, Ungarn, Finland og Estland. En delegation på fem medlemmer af Europa-Parlamentet deltog også i Kongressen, og vores hovedformål var at rette opmærksomheden mod de små finsk-ugriske folk, hvoraf 19 lever i Den Russiske Føderation, og henlede opmærksomheden på, at deres sprog og kultur er truet af ødelæggelse.
Forhåbentlig vil den aftale, som blev grundlagt på topmødet mellem EU og Rusland i Khanty-Mansiysk, også henlede opmærksomheden på menneskerettighedssituationen, som rent faktisk er begrædelig.
Milan Gaľa
(SK) Hr. formand! Jeg glæder mig over, at temaet for mødet i Rådet (sundhed) i juni var et initiativ med titlen "den europæiske dag om bevidsthed om antibiotika".
Målet er at styrke borgernes bevidsthed om, at antibiotika skal anvendes ansvarligt og kun i de indikerede tilfælde. Forkert brug er ved at blive en alvorlig trussel mod folkesundheden. Bakterierne bliver mere og mere resistente med det resultat, at antibiotika kun vil være til meget begrænset nytte i fremtiden. Kampagnen gennemføres af Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), EU-institutionerne og Verdenssundhedsorganisationen. Den bør suppleres med nationale strategier. Der skal afholdes en workshop om anti-mikrobiologisk resistens i Paris, og det tjekkiske formandskab forbereder en konference om dette tema. Der er blevet fremstillet et logo til kampagnen.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg glæder mig over initiativet fra Kommissionen, som vedtog direktivet om grænseoverskridende sundhedstjenester i sidste uge.
Dette forslag har den fordel, at der skabes tydelige lovgivningsmæssige rammer med regler, som betyder, at de europæiske borgere kan få adgang til sundhedstjenester på EU's område i en anden medlemsstat end den, hvor de betaler bidrag til sundhedsvæsenet, samt procedurerne for godtgørelse af patienternes udgifter.
Forslaget, som skulle have været forelagt Europa-Parlamentet og Rådet til godkendelse for længe siden, er længe ventet og relevant, navnlig fordi sundhedsydelser er udeladt af direktivet om liberalisering af kommercielle tjenester.
Hidtil har de europæiske borgere skullet henvise til De Europæiske Fællesskabers Domstol, som anerkendte borgernes ret til lægebehandling i alle tilfælde og forpligtede medlemsstaterne til at godtgøre deres udgifter.
Jeg tror virkelig, at dette initiativ vil have positive virkninger med hensyn til at forbedre de europæiske borgeres sundhedstilstand, når de af forskellige årsager ikke kan benytte sådanne tjenester i deres hjemland, og vil forbedre kvaliteten af de lægelige procedurer på det europæiske område.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Vi polske medlemmer af Europa-Parlamentet er blevet meget bekymrede over situationen i Belarus, et land, der grænser op til EU. For nylig vedtog landets parlament en meget restriktiv lov om ytringsfrihed, som kan føre til endnu skrappere begrænsninger af det allerede smalle spillerum for ytringsfriheden i Belarus. Loven træder i kraft, så snart diktatoren Lukasjenko har underskrevet den, og det er en ren formalitet. Denne særdeles undertrykkende lovgivning vil især have betydning for uafhængige journalister og redaktører. Det er helt klart en mundkurv på de frie medier i Belarus, på den uafhængige offentlige opinion og på det spirende civilsamfund.
I lyset af denne situation må Europa-Parlamentet komme med en påmindelse om de grundlæggende standarder, der finder anvendelse på vores kontinent, som Republikken Belarus er en del af. Parlamentets tildeling af Sakharov-prisen til den belarussiske journalistsammenslutning for tre år siden er endnu en grund til, at vi bør tage dette skridt.
Milan Horáček
(DE) Hr. formand! Placeringen af topmødet mellem EU og Rusland var ikke tilfældigt valgt. Khanty-Mansiysk er centrum for den russiske olieudvindingsindustri.
I den nye partnerskabs- og samarbejdsaftale lægger Rusland vægt på økonomien. Set fra EU's synspunkt bør der være større fokus på menneskerettigheder. Under Dmitry Medvedev er Alexander Lebedev og Mikhail Khodorkovsky fortsat fængslede. I den seneste uge er de begge blevet truet af nye anklager, der kan give fængselsstraffe på op til 20 år. De russiske myndigheder forsøger at købe tid, indtil hr. Medvedev finder frem til en klar holdning. Det haster med fremskridt og bindende løfter fra Moskvas side i denne sag, også med henblik på at opklare politiske mord og en afklaring af situationen vedrørende restriktioner på presse- og meningsfriheden.
Fremover skal EU stå samlet og tale med én stemme over for Moskva for at skabe politisk pres. Dette drejer sig om intet mindre end EU's troværdighed.
Kristian Vigenin
(BG) Hr. formand! I de seneste uger er der i pressen begyndt at fremkomme bemærkninger om Kommissionens holdning til de forskellige medlemsstater som et eksempel på dobbeltstandarder. Det er klart, at alle efterfølgende udvidelser vil opleve en stadig strammere anvendelser af kriteriet. Bulgarien og Rumænien er f.eks. underlagt en hidtil uset mekanisme for samarbejde og kontrol inden for retlige og indre anliggender. Der hersker ingen tvivl om, at der er tale om alvorlige problemer, og de to lande er nødt til at opretholde et højt reformtempo. Men er Kommissionens fremgangsmåde den samme i alle tilfælde?
Der findes lande, hvor den organiserede kriminalitet er dybt rodfæstet, og hvor konsekvenserne er synlige: misbrug af EU-midler, tilbageståenhed, gadekriminalitet og fremmedhad. Jeg har imidlertid ikke set en officiel kommentar eller et forslag om hensigtsmæssige foranstaltninger fra Kommissionen. Når man taler om korruption i magtens korridorer, kan jeg forestille mig reaktionen fra Kommissionen, hvis en bulgarsk premierminister indførte en lov, der ville redde ham fra retsforfølgelse. Sådanne forholdsregler forbigås i tavshed, når der er tale om det land, som den tidligere kommissær for retlige og indre anliggender kommer fra. Jeg kunne nævne en række andre eksempler. Jeg vil gerne slå fast, at jeg ikke beder om kompromiser for Bulgarien eller Rumænien, jeg beder om en retfærdig og ligelig behandling af alle medlemsstaterne.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand! I marts 2003, da Castros regime uden grund dømte og fængslede 75 cubanske systemkritikere, indførte EU sanktioner mod Cuba. Mere end 50 politiske fanger, hvis familier vi længe har støttet gennem en form for "adoption", tilbageholdes også under umenneskelige forhold i cubanske fængsler. Vi er bekymrede over deres dårlige sundhedstilstand.
Før EU-sanktionerne mod Cuba ophæves, har de involverede da spurgt modtagerne af Sakharov-prisen i 2005, "kvinderne i hvidt", om situationen med hensyn til menneskerettigheder og civile frihedsrettigheder i Cuba har ændret sig siden Raul Castro blev præsident?
Hr. formand! Tak for Deres personlige engagement i spørgsmålet om løsladelsen af politiske fanger i Cuba, og jeg vil gerne endnu en gang bede Dem om på Europa-Parlamentets vegne at opfordre den cubanske præsident til øjeblikkelig at løslade alle cubanske systemkritikere.
Jaromír Kohlíček
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! En af de centrale fælles værdier i EU er den sproglige og kulturelle mangfoldighed. En lang række stater har vedtaget chartret om mindretalssprog ved siden af deres egen lovgivning for at støtte denne mangfoldighed. En af disse stater er Forbundsrepublikken Tyskland. Jeg vil gerne påpege, at en af de forpligtelser, man dermed påtager sig, er at yde økonomisk støtte til institutioner for kulturelle mindretal. For "Załožby za serbski lud 's" (stiftelsen for det sorbiske folk) vedkommende er blevet gradvis beskåret i årenes løb. Det er ikke noget godt eksempel på, hvordan man opfylder forpligtelserne i chartret. Vi opfordrer den tyske regering til at holde sine løfter. Vi må ikke tillade, at endnu en nation forsvinder fra Europakortet.
Chris Davies
(EN) Hr. formand! I sidste måned kunne en ung palæstinensisk journalist fra Gaza, Mohammed Omer, en mand, der går ind for forsoning og fred med israelerne, med bistand fra den nederlandske regering rejse til EU for at modtage en pris for sin journalistik. Da han vendte hjem, blev han tilbageholdt, ydmyget, slået og torteret af det israelske efterretningsvæsen. Den nederlandske regering har udtrykt sin bestyrelse, men denne adfærd fra Israels side er en del af et mønster.
Hvorfor overvejer vi tættere relationer med Israel, når agenter for landets regering gennemfører den slags voldshandlinger mod netop de personer, der er fortalere for fred og forsoning, hvilket sikrer dem opbakning fra langt størstedelen af medlemmerne her? Hvorfor støtter vi den type initiativer, når vi ved, at regeringen intet som helst vil gøre for at kritisere eller fordømme deres adfærd?
Jaroslav Zvěřina
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Den fri bevægelighed for personer inden for Schengenområdet er utvivlsomt en positiv europæisk værdi. Det betyder imidlertid fri bevægelighed for mange forskellige af samfundets fjender. Takket være informationssystemerne og indsatsen fra Europol og Interpol fungerer jagten på kriminelle og undvegne rimeligt godt, men vi støder allerede på problemer med håndhævelsen af de afhjælpeforanstaltninger, som domstolene indfører i form af straffe. Jeg tænker på foranstaltninger som forbud mod at udøve visse erhverv, obligatorisk psykiatrisk eller sexologisk behandling og hele området med tilsyn med prøveløsladte. Der findes utvivlsomt et behov for at fremskynde arbejdet med et europæisk informationssystem og frem for alt for at sikre, at de nationale institutioner er forpligtede til ikke bare at bidrage til et sådant system, men også til at hente de relevante data ud af det.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Hr. formand! Forud for Rumæniens indtræden i EU var der mange røster her i Parlamentet, der hævdede, at der diskrimineres mod romaerne i Rumænien. Derfor har adskillige ngo'er offentliggjort forskellige undersøgelser på dette område.
Rumænien har konstant givet udtryk for, at romaerne udgør en stor bekymring for myndighederne, men man kan ikke sige, at der er tale om diskrimination. Rumænien har gennemført programmer til integration af romaerne i samfundet, herunder foranstaltninger, der især vedrører uddannelse og ligeledes foranstaltninger til positiv særbehandling.
Efter 2007 har romaer ikke bare fra Rumænien, men også fra de østlige lande spredt sig til Europa af økonomiske årsager, men navnlig på grund af disse menneskers nomadetradition. Dette var en mulighed for dem, der rådede til at gennemføre den.
Desværre er det, der er sket i Italien, ikke nogen lektie for Europa. Det er utilstedeligt at tage fingeraftryk af europæiske borgere og navnlig børn, og det er ikke normalt at sætte ild til de oprettede lejre med myndighedernes stiltiende accept.
Jeg tror på, at situationen for romaerne er et anliggende for Det Europæiske Fællesskab, og jeg beder alle de ansvarlige - europæiske institutioner, regeringer, ngo'er - om at bidrage til udarbejdelsen af en fælles, sammenhængende politik for integration af disse mennesker, men den skal helt og holdent være baseret på europæiske principper.
Neena Gill
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne udtrykke vores solidaritet med de Fujitsu-ansatte i Birmingham, som trues af fyring. Der er planer om at flytte dele af Fujitsus aktiviteter til USA, og dette kan betyde, at op til 140 personer mister deres arbejde. Den involverede fagforening i denne sag er Communication Workers Union, og den har været beundringsværdigt fleksibel i sine forhandlinger med Fujitsus ledelse. Det system med et enkelt skift, som de foreslog Fujitsu, ville have reddet 60 arbejdspladser, men ved den endelige bestyrelsesbeslutning den 30. juni, uden noget forudgående varsel fra bestyrelsen om, at man ville træffe en beslutning så hurtigt, blev de alternative forslag afvist blankt. Jeg vil gerne bede Fujitsu om at genoverveje udflytningen eller i det mindste at sørge for, at arbejdspladser kun nedlægges ved frivillig afgang, og at de, der ønsker at blive ved med at arbejde, skal have mulighed for det.
Det hedder helt klart i EU-lovgivningen, at en virksomhed skal gennemføre en høring af sine medarbejdere, men igen og igen gør arbejdsgiverne for lidt og gør det for sent for at overholde denne lovgivning.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne stille et administrativt spørgsmål vedrørende Parlamentet. I mere end to år har stillingen som leder af Europa-Parlamentets kontor i Luxembourg stået ledig. Stillingen har været opslået én gang for seks måneder siden. Der blev udvalgt kandidater, men der blev ikke truffet nogen beslutning, efter at jeg stillede spørgsmål til administrationen. Deres kontor, hr. formand, har heller ikke været i stand til at give mig et svar. Jeg vil gerne vide, om der er særlige grunde til, at denne stilling ikke er blevet besat, og hvorfor de valgte kandidater ikke er blevet udpeget.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Hr. formand! Kommissionens arbejdsprogram for 2008 omfatter blandt de strategiske initiativer vedtagelsen af en pakke om udvikling af miljøvenlig transport.
Til efteråret fremlægger Kommissionen et forslag til lovgivning om revision af Eurovignette-direktivet 2006/38. Formålet med denne revision er at sikre en mere effektiv udnyttelse af transportinfrastrukturen samt en nedbringelse af transportens negative indvirkninger på miljøet baseret på princippet om, at "forureneren betaler".
I en situation med stadig dyrere brændstof får dette direktiv stadig større betydning. En bæredygtig økonomisk udvikling i Unionen er afhængig af, at der udvikles en mere miljøvenlig og energieffektiv transport.
Jeg anmoder Kommissionen om, at internaliseringen af de eksterne udgifter, som transporten giver anledning til, kommer til at foregå i en bredere sammenhæng, nemlig også i forbindelse med revisionen af de lavere momssatser, der finder anvendelse i Unionen, og direktiv 14/2001 om tildeling af jernbaneinfrastrukturkapacitet og opkrævning af afgifter og direktiv 96/2003 om energibeskatning.
Jules Maaten
(NL) Hr. formand! For 10 dage siden lancerede vi vores kampagne mod børnesexturisme på www.sayno.eu. Hvert år rejser tusindvis af mænd fra Europa, USA, Australien og Korea til fattige lande i Sydøstasien, Afrika og Latinamerika for at deltage i denne kvalmende form for turisme, og det sker næsten altid straffrit. Det budskab, vi ønsker at viderebringe med dette borgerinitiativ er, at dette ikke længere er acceptabelt. EU må heller ikke længere vende det blinde øje til dette, og vi må f.eks. styrke Europols rolle.
Det glæder mig at kunne fortælle Dem, at vi inden for dette meget korte tidsrum allerede har indsamlet 14.000 underskrifter. Kampagnen fortsætter naturligvis. Jeg vil også gerne sige tak for den brede støtte, initiativet har fået, også fra medlemmer her i Parlamentet. Ikke kun medlemmer af min egen gruppe, Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa, har skrevet under. Jeg har også set navnene på kolleger fra Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater, De Europæiske Socialdemokrater, Den Europæiske Venstrefløjs Fællesgruppe/Nordisk Grønne Venstre og andre på listen, og dette er naturligvis særdeles velkommen.
Jeg vil gerne benytte mig af, at det franske formandskab er til stede, til at takke for de initiativer, det har taget tidligere, ofte på trods af modstand fra andre medlemsstater. Jeg håber imidlertid ikke, at De mister modet på grund af dette, og at De vil udforme yderligere initiativer også i de kommende seks måneder.
Ewa Tomaszewska
(PL) Hr. formand! For adskillige måneder siden havde vi en forhandling her i salen om situationen på skibsværftet i Gdańsk. Repræsentanter for alle grupperne henledte opmærksomheden på behovet for en effektiv konkurrence mellem de europæiske skibsværfter og andre skibsværfter på verdensmarkedet, navnlig den koreanske værftsindustri. De understregede, at lukningen af to af de tre beddinger på skibsværftet i Gdańsk vil dømme det ude af denne konkurrence og fjerne dets mulighed for overlevelse.
Vi mødtes i Strasbourg, en by, der symboliserer europæisk integration. Det koster hundreder af millioner euro om året at opretholde dette symbol som Europa-Parlamentets hovedkvarter, men vi har respekt for dette symbol. Skibsværftet i Gdańsk er et symbol på kommunismens fald og integrationen mellem Vesteuropa og Central- og Østeuropa. Det vil være umagen værd at holde dette symbol i live som en økonomisk enhed, en arbejdsplads for tusindvis af arbejdstagere. Det var den appel, som værftsarbejderne, der demonstrerede i Bruxelles for nylig, rettede til Kommissionen.
Hélène Flautre
(FR) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede Deres opmærksomhed på de begivenheder, der i øjeblikket foregår i Tunesien, i Gafsa-mineområdet.
I adskillige uger har man afholdt møder imod fattigdommen i dette område, som er rigt, fordi det indeholder mange fosfater. Det skal siges, at lokalbefolkningen ikke nyder godt af overskuddet, og nu er vi vidne til særdeles alvorlig undertrykkelse fra politiets og militærets side med chikane, fængslinger, arrestationer og lukning af byer, navnlig Redeyef.
Jeg beder EU's missionschef - gennem Dem, fordi jeg tror, at der er behov for indgriben fra Europa-Parlamentets side - om at tage denne sag op med de tunesiske myndigheder for at sikre, at retningslinjerne vedrørende fortalere for menneskerettigheder følges, fordi fagligt aktive fængsles, og vi har adskillige beretninger om tortur, om at bede missionscheferne om at overvære retssagerne, mødes med familierne og bede om en forklaring fra de tunesiske myndigheder om den undertrykkelse, der finder sted der.
Mihaela Popa
(RO) Hr. formand! Ytringsfrihed er et grundlæggende princip i EU's charter om grundlæggende rettigheder. Alle lande skal sikre ytringsfriheden, også for at garantere rimelige arbejdsbetingelser for de uafhængige medier.
Desværre klager sammenslutningen af journalister i Republikken Moldova over indgreb mod medierne foretaget af Chisinau-regeringen i perioden 2001-2008. De indgreb, som journalisterne omtaler, og som regeringen benytter i et forsøg på at udøve politisk kontrol med de offentlige medier er: censur over for information, strafferetlig efterforskning af journalister for udbredelse af meninger, der strider mod statens politik, forskellige former for bagvaskelse, fremme af urimelig konkurrence inden for pressen, maksimale restriktioner af pladsen til debat i de offentlige audiovisuelle medier - hvilket i sidste ende påvirker den politiske pluralisme og indirekte demokratiet.
I lyset af disse foranstaltninger mener jeg, at EU bør overvåge overholdelsen af ytringsfriheden i dette land nøjere.
Viktória Mohácsi
(HU) Hr. formand! Jeg vil gerne fortolke ordene af András Léderer, lederen af det ungarske liberale parti Ny Generation. I lørdags indledtes den ungarske march for værdighed i Budapest. Som i de tidligere år fokuserede man i år opmærksomheden på at mindske fordommene over for homoseksuelle, om det så kun var for en enkelt dag. Efter angrebene med molotovcocktails i de seneste uger deltog hundredvis af borgere, som sympatiserer med de homoseksuelle, i optoget.
Optoget blev ledsaget af voldshandlinger uden fortilfælde. Mange civile, politikfolk og demonstranter blev såret, herunder den administrative leder af det ungarske liberale parti, Gábor Horn, og et socialdemokratisk medlem af Europa-Parlamentet, Katalin Lévai. Siden oprettelsen af Den Ungarske Garde har adskillige ekstremt højreorienterede, nynazistiske portaler konstant organiseret aggressive angreb, det kan være på et jødisk billetkontor og på romalejre og nu på homoseksuelle, mens regeringen er stort set magtesløs, og de myndigheder, der foretager strafferetlige efterforskninger, er ude af stand til at fremvise resultater.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede Deres og det franske formandskabs opmærksomhed på spørgsmålet om Europaskolerne, der skal fungere som benchmarks og modeller for europæisk uddannelse, men som ikke tager hensyn til elevernes indlæringsvanskeligheder (ordblindhed, stammen), så mange børn hæmmes i deres indlæringsproces og efterfølgende karrierer på grund af sådanne problemer.
Vi har derfor set problemer og elever, der går ud af skoen, hvilket forårsager betydelige problemer for deres forældre, som er vores kolleger og EU-tjenestemænd. De tvinges til at flytte, så deres børn kan gå i almindelige skoler i medlemsstaterne, der har fornemmelse nok til at opfylde de særlige behov hos børn med indlæringsvanskeligheder, således som lovgivningen og den menneskelige værdighed tilskriver, navnlig med hensyn til behovet for at beskytte børnene.
Parlamentet vil få flere muligheder for at behandle de problemer, som disse børn har.
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Det, der sker i Zimbabwe, er bemærkelsesværdigt trist og overvældende grusomt. Mugabe, en tidligere frihedskæmper i kampen mod kolonistyrets slaveri, har nu forvandlet sig til en skrupelløs diktator og en barbarisk undertrykker af retfærdighed og menneskerettigheder for millioner af sine landsmænd.
Det internationale samfund - inklusive EU - har udspillet sin rolle med sin retorik, fordømmelser og stort set ineffektive sanktioner.
Tiden er inde til omvalg. I den forbindelse mener jeg, at Mugabe skal stilles for en international straffedomstol og anklages for forbrydelser mod menneskeheden. Jeg tror fuldt og fast på, at en sådan foranstaltning er velbegrundet og realistisk, og jeg er sikker på, at den vil medføre den ønskede og yderst påkrævede virkning, som er at hjælpe Zimbabwes befolkning med at slippe af med et totalitært styre, der hurtigt fører landet i retning af selvødelæggelsen. Jeg mener, at EU skal gå i spidsen i bestræbelserne på at bringe Mugabe for en international domstol.
Ioannis Gklavakis
(EL) Hr. formand! Endnu en gang vil jeg gerne her i Europa-Parlamentet tage et spørgsmål op, der vedrører fiskerne i mit land, fiskerne i Middelhavet og alle, der bekymrer sig om miljøet.
Grækerne og de europæiske fiskere i almindelighed er omfattet af strenge restriktioner - helt med rette - på fiskemetoder og -redskaber, fiskeriindsats osv.
Tredjelande - og de tyrkiske fiskere er et typisk eksempel - fisker imidlertid, som og hvornår de vil, bruger det udstyr, de selv vælger, så fiskebestandene reduceres, havene ødelægges, og miljøet ødelægges.
Jeg mener, at vi bør tage initiativer over for Tyrkiet for at få landet til at indføre en korrekt fiskeripraksis. Miljøet kommer i første række, og når jeg siger Tyrkiet, mener jeg naturligvis alle tredjelande, der fisker med ikkestandardiserede metoder.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Hr. formand! Jeg glæder mig også over at kunne byde det franske formandskab velkommen med den franske minister hr. Jouyet iblandt os. Det er korrekt, at det er usædvanligt, at formandskabet er her på en mandag, endda under disse spørgsmål.
Jeg vil tale om indsættelsen af politiet, uropolitiet, foran Parlamentet i dag. Da jeg ankom tidligere, gik jeg gennem to af uropolitiets afspærringer. Jeg undrede mig over, hvad der kunne udgøre en sådan trussel mod Parlamentet, at man var nødt til at indsætte en sådan armada af urobetjente. To gange skulle jeg dokumentere min identitet. Jeg blev spurgt, hvorfor jeg befandt mig på Europa-Parlamentets område. Jeg var virkelig overrasket, hr. Jouyet, for jeg føler mig ikke truet her og føler mig tværtimod besværet af alle disse forhindringer. Jeg vil gerne minde dem om, at det er en underlig start på det franske formandskab at omgive den europæiske befolknings bygning med uropoliti, og jeg vil gerne påpege, at vi ønsker, at denne bygning fortsat skal være befolkningens, at den skal være åben for borgerne.
Anna Záborská
(SK) Da vi ikke mødes igen før efter den 21. august, 40-årsdagen for Warszawapagtens troppers besættelse af Tjekkoslovakiet, føler jeg det som min pligt at henlede opmærksomheden på disse dramatiske begivenheder.
Det fremgik helt klart dengang, at det kommunistiske regime var en forbrydelse mod menneskeheden, som ethvert andet totalitært regime. Efter august 1968 var vi i mit hjemland vidne til yderligere 20 år med forskellige former for kommunistisk vold og terror fra denne velsmurte ondskabsmaskine. Vi bør vise respekt over for dem, der ikke gav op og opførte sig ærefuldt. Jeg vil gerne omskrive ordene fra den slovakiske præst Anton Srholec, formand for sammenslutningen af politiske fanger i Slovakiet: "Vi må aldrig holde inde med at levere vidnesbyrd om, at der findes hundredvis af hæderlige mennesker i Slovakiet, som bidrog til at bevare frihed og menneskerettigheder. Det er takket være dem, at vi endnu en gang står på samme side som demokrati, frihed og rettigheder".
Csaba Sógor
(HU) Tak, fru formand! Byen Khanty-Mansiysk i den sibiriske provins Yugra danner rammen om topmødet med Rusland og de finsk-ugriske folk, og om to dage finder verdenskongressen for finsk-ugriske folk sted der. EU yder også økonomisk støtte til de finsk-ugriske folks kamp for at bevare deres identitet. Talerne fra den deltagende EU-delegation og de fire statschefer, navnlig den ungarske statschef, har understreget, hvor vigtigt det er, at truede folk ikke kun skal have dansegrupper og kor, men også undervisning på deres modersmål og i selvbestemmelse.
Denne kongres har to budskaber til EU. Det første er, at året for interkulturel dialog ikke kun skal være et år for dialog mellem store folks kulturer. Det andet er, at vi står over for uforståelige fænomener, når parlamentet i et europæisk land ønsker at vedtage, at landet skal være ensproget, når der findes 75 regionalsprog i landet. Hvis EU og Rusland anser det for vigtigt at bevare kultur og modersmål for de folk, der lever på deres område, skal dette også være et eksempel til efterfølgelse for EU's medlemsstater. Tak.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Fru formand! Nogle få uger før De Olympiske Lege i Beijing holdt den eneste uafhængige nyhedsstation, New Tang Dynasty Television, op med at sende til Kina.
Selv om denne situation nu har varet adskillige uger, ved vi ikke, hvad der forårsagede afbrydelsen, som nævnes af satellitoperatøren, Eutel Communications, og heller ikke, hvornår fejlen vil blive udbedret. Vi ved dog, hvem der står til at vinde på grund af denne afbrydelse, og hvem der står til at tabe. Millioner af eksisterende kunder af uafhængig, ikkeudbyttegivende tv-transmission på kinesisk og engelsk udsættes for censur af de kinesiske myndigheder, så de ikke får oplysninger om, hvor effektivt de kinesiske styrker tager sig af tibetanske terrorister. De kommer ikke til at høre om strejkerne, uroen og problemerne i forbindelse med afholdelsen af legene.
Som borgere i og repræsentanter for EU behandler vi Kina med den respekt, landet uomtvisteligt fortjener som en stor nation, der har ydet et kolossalt bidrag til hele menneskehedens kulturarv. Det er en skam, at vi til gengæld for denne respekt behandles yderst efterladende af myndighederne i Beijing. At holde aftaler og at overholde de samme principper er noget, vi må kræve af både os selv og vores kinesiske partnere.
Emmanouil Angelakas
(EL) Fru formand! Ifølge en artikel i The New York Times for nogle få dage siden er der snart en aftale på vej mellem den amerikanske regering og Kommissionen, der vil give europæiske regeringer, banker og virksomheder med hjemsted i EU mulighed for at videresende oplysninger om europæiske borgere videre til amerikanske agenturer. Der kan være tale om kreditkorttransaktioner, oplysninger om rejser, e-mails og besøg på websteder - alt sammen i et forsøg på at bekæmpe terror.
Der er forhandlinger på vej om muligheden for, at europæiske borgere kan få mulighed for at anlægge sag mod den amerikanske regering, hvis de mener, at deres personlige rettigheder krænkes som følge af brugen af deres personlige oplysninger.
Jeg opfordrer formanden og medlemmerne af Europa-Parlamentet til at undersøge sagen, og jeg opfordrer Kommissionen til at fremsætte præciseringer, så Parlamentet holdes underrettet om indholdet og karakteren af disse samtaler. Europa-Parlamentet har pligt til at beskytte europæiske borgeres personlige rettigheder og privatliv, hvis disse krænkes.
Eoin Ryan
(EN) Fru formand! Jeg vil gerne tale om spørgsmålet om de stigende oliepriser og navnlig markedet for olie-futures. Der angives mange grunde til stigningerne på oliemarkederne. Den ene er efterspørgslen, den anden er udbuddet og de svigtende investeringer i infrastruktur i oliesektoren gennem mange år. Fagfolk inden for olieindustrien og på markedet nævner stadig oftere spørgsmålet om de latterligt lave krav til margener for råolie-futures. Den ligger mellem 5 % og 7 %. Med andre ord: Hvis man ønsker at købe for 10 millioner euro futures i olie, skal man kun investere en halv million euro.
TrimTabs Investment Research, en førende uafhængig forskningsorganisation i USA, har sagt, at hvis deres margenkrav blev hævet mellem 25 % og 50 %, hvilket er det samme, som de fleste, der investerer på aktiemarkedet betaler, vil det have en betydelig virkning i retning af faldende oliepriser. Det lave margenkrav på markedet betyder, at markedet er åbent for manipulation. Det er der absolut ingen tvivl om. Jeg har ikke noget imod, at folk investerer i futures og råvarer, men dette er en latterligt lav margen.
Det er et spørgsmål, vi er nødt til at forfølge. Margenen skal hæves, fordi de globale økonomiske følger er absolut kolossale, og vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for at sænke olieprisen på globalt plan.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Fru formand! Den polske præsident har besluttet ikke at sætte sin underskrift på loven om ratificering af Lissabontraktaten, fordi han betragter traktaten som værende afgået ved døden, fordi irerne har forkastet dokumentet ved en folkeafstemning. Den polske præsident erindrede dermed om grundprincippet for EU, nemlig at traktaterne først træder i kraft, når de er ratificeret af alle EU-medlemsstater. Anvendelsen af dette princip har hidtil været en selvfølgelighed, og det blev anvendt, da Frankrig og Nederlandene forkastede forfatningstraktaten. Da det skete erkendte man - selv om ratificeringsprocessen for denne traktat fortsatte i mange lande - at forfatningstraktaten ikke desto mindre var død. Både efter folkeafstemningen i Irland og den polske præsidents beslutning hørte man desværre stemmer i EU, også fra fremtrædende politikere, der krævede, at Polen skulle ratificere dette dokument, hvilket er en afvisning af selve essensen af det europæisk demokrati. Jeg vil gerne protestere kraftigt mod disse udtalelser og det pres og den særlige type af afpresning, som de forsøger at udøve.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
