Euroopa taastuvenergia tegevuskava (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Britta Thomseni poolt tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel koostatud raport Euroopa taastuvenergia tegevuskava kohta.
Britta Thomsen  
raportöör. - (DA) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, sooviksin alustuseks tänada komisjoni liikmeid nende suurepärase ja konstruktiivse koostöö eest seoses selle raportiga. Mul on hea meel, et lisame taastuvenergia nüüd nii kõrgele kohale päevakorras, kuna taastuvenergia kujutab endast Euroopa jaoks äärmiselt tähtsat nurgakivi, näitamaks ülejäänud maailmale, et tegelikult me saame võidelda kliimamuutusega ja tagada meie kodanikele energiavarustuse. Pean oma raportit parlamendi võimaluseks mõjutada taastuvenergiat käsitlevate tulevaste õigusaktide kujundamist ning samas ka tagada, et riigi- või valitsusjuhid ja komisjon oleksid teadlikud, et vastu võetud ambitsioonikad eesmärgid nõuavad märkimisväärset ja tõelist jõupingutust, et nad ei jääks vaid tühisteks lubadusteks.
Ennekõike sooviksin rõhutada, et minu raporti keskseks sõnumiks on see, et oleme loonud taastuvenergia arenguks õige raamistiku. See tähendab, et integreerime kõik oma energiasektori poliitikad. Taastuvenergiat ei saa käsitleda eraldi teistest energiasektori eesmärkidest, eelkõige elektrienergia siseturu rakendamisest, energiatõhususe 20%-lise suurendamise saavutamisest ning süsinikdioksiidi heitmetega kauplemise süsteemi läbivaatamisest. Kõik need eesmärgid on omavahel seotud ning seepärast on põhiküsimus tagada, et töötame välja kohase õigusliku raamistiku.
Kohustame liikmesriike rakendama juba vastu võetud õigusakte ja otsuseid ning tagama pikaajalise vaatenurga, mis julgustaks investoreid osalema selles tohutus ettevõtmises. Need on eeltingimused, mis peavad olema täidetud, et suudaksime saavutada oma poliitilised eesmärgid, milleks on Euroopas varustuskindluse tagamine, süsinikdioksiidi heitmete vähendamine ja uute töökohtade loomine. Samal ajal peame siiski arendama energiapoliitikat, mis tugineks solidaarsusel arengumaadega, kus enam kui miljonil inimesel puudub juurdepääs energiale. Energiasektorit ei tohi enam vaadelda meie igapäevaelu tehnilise osana, vaid pigem osalejana keskkonda, kliimat ja varustuskindlust hõlmavate probleemide lahendamisel.
Olen rõhutanud, et üheks silmnähtavaks näiteks integreeritud poliitika loomise vajaduse järele on ELi struktuurifondid ja Ühtekuuluvusfond. Nimetatud fondid pakuvad võimaluse investeerida taastuvenergiasse, energiasäästmisse ja teistesse kliimat soodustavatesse meetmetesse. Liikmesriikide kulude kavad näitavad siiski, et uued liikmesriigid eelistaksid kasutada raha pigem kiirteede ehitamiseks kui investeerida taastuvenergiasse. Taastuvenergiale ja energiasäästmisele on eraldatud vaid üks protsent vahenditest. Seepärast nõuan ma tungivalt, et komisjon vaataks läbi suunised, pakkumaks ELis rohelise energia projektidele süstemaatilist tuge, et oleks seos ühelt poolt selle vahel, mida me vastu võtame ja teiselt poolt vahendite eraldamise vahel.
Raportis rõhutasin ma ka energiatõhususe küsimuse riiklikesse tegevuskavadesse lisamise tähtsust. Mitmed inimesed on juhtinud minu tähelepanu sellele, et eraldiseisvad energiatõhususe tegevuskavad ei kuulu sellesse raportisse. Ma leian siiski, et tegemist on just fundamentaalse seose loomisega, sest vastasel juhul oleks see vaid Sisyphose ülesanne, kui me suurendaksime jätkuvalt oma energiatarbimist, püüdes samaaegselt saavutada eesmärki suurendada taastuvenergia kasutamist 20% võrra. Need kaks asja peavad sulanduma ja seda nad ka teevad.
Me peame jätkuvalt säilitama väljavaate, et investeeringud taastuvenergiasse on Euroopa jaoks väärtuslikud. Taastuvenergia turu edendamine aitab kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele, suurendades liikmesriikides tööhõivet ning suurendades liikmesriikide ja ELi teadusuuringute ja innovatsioonialaseid algatusi.
Viimane teema, mida sooviksin täna rõhutada, on loomulikult seotud biokütuste ja taastuvenergiaga transpordisektoris. Sooviksin julgustada meid parlamendis tõesti astuma samme ja võtma vastu laiaulatuslik transpordisektorit käsitlev lähenemisviis, mis kindlustab ka ühistranspordi laiendamist ning maanteetranspordilt raudtee- ja veetranspordile üleminekut käsitlevate poliitiliste eesmärkide saavutamise. Kuigi üldiselt ma toetan mõtet, et transpordisektoril peab samuti olema oma osa kanda taastuvenergias, usun, et on paar kari, mida kartma peame. Esiteks ei tohiks biokütuste kasutuselevõtu tulemuseks olla see, et laseme lõdvemaks energiatõhusate autode nõudeid. Me ei tohi lubada, et autotööstusele edastataks sõnum keskenduda biokütustele tõhusamate autode asemel.
Teiseks peame kehtestama jätkusuutlikkuse kriteeriumit käsitlevad nõuded, mis tagavad kasvuhoonegaaside heitmete märgitava vähenemise ning nõuded seoses seisukohaga, et biomassi nõudluse suurenemine võib olla ühitatav bioloogilise mitmekesisuse säilitamisega. Lisaks sellele ei tohi biokütustele keskendumine kaasa tuua märkimisväärset toiduainete hindade tõusu. Viimase, kuid mitte vähemolulise asjana peame rõhutama, et biokütused ei ole ainus viis, kuidas taastuvenergiat saab transpordisektoris kasutada. Tulevikus oodatakse elektriautodelt suuremat rolli.
Loodan, et meil tuleb täna hea arutelu ning et parlament saab ühiselt saata komisjonile ja liikmesriikidele signaali seoses ELi taastuvenergia alaste eesmärkide saavutamise tähtsusega.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - (EN) Härra juhataja, esiteks tahaksin ma õnnitleda proua Thomsenit suurepärase raporti eest. Taastuvenergia on alati Euroopa Parlamendi jaoks väga tähtis olnud ja nüüd on ka liikmesriigid teadlikud, et selles valdkonnas tuleb tulemusi parandama.
Taastuvate energiaallikate kasutamise pidev tõus on üks poliitilistest alustaladest säästva, konkurentsivõimelise ja turvalise energiaga varustatuse saavutamiseks Euroopas. Seepärast mängib proua Thomseni raport olulist osa komisjoni taastuvenergia kasutamise edendamist käsitleva ettepaneku sõnastamisel, mille ma kavatsen kvestorite kogule selle aasta lõpus esitada. Ma tahaksin lihtsalt meelde tuletada, et energia siseturu alase paketi sõnastamisel mängis tohutut rolli härra Vidal-Quadrase raport.
Mul on hea meel öelda, et minu lähenemisviis ettepaneku koostamisel juba on suures osas kooskõlas enamiku parlamendi nõudmistega. Ma tahaksin mainida, et ettepanek võetakse vastu samal ajal ettepanekutega kasvuhoonegaaside vähendamise ja heitkogustega kauplemise süsteemi kohta. Me jätkame jaanuari paketis ettenähtud ühtlustatud lähenemisviisi, et oleks tagatud taastuvenergia ja kliimamuutuste poliitikate sidusus ja sünergia.
Tahaksin nüüd käsitleda mõningaid konkreetseid punkte siin raportis ja arutada neid üksikasjalikumalt.
Ma jagan teie seisukohta, et energia siseturu toimimine on meie energiapoliitika väga oluline tahk ja on hädavajalik, et taastuvenergia saaks kiiresti energia siseturu osaks. See on üks põhjuseid, miks komisjon võttis kolmapäeval vastu kolmanda siseturu paketi. Võrgule juurdepääs on sisuline eeltingimus taastuvate energiaallikate edukaks ühendamiseks ja elektritootmise laiendamiseks nendele, aga ka objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate loamenetluste jaoks.
Te juhtisite õigesti tähelepanu, et ruttu tuleb jõuda kokkuleppele, milline osa on igal liikmesriigil kogu ELi 20%-lise siduva eesmärgi täitmise saavutamisel. Nagu te võite eeldada, on kohaldatav metoodika poliitiliselt küllaltki tundlik küsimus. Meie töötame praegu ettepanekuga ja komisjon konsulteerib selles küsimuses liikmesriikidega. On ülioluline, et riikide eesmärkide otsustamine oleks õiglane ja läbipaistev. Kuid sama oluline on vajalikku paindlikkust võimaldava kauplemise süsteemi loomine ja selle toimimise tagamine kogu ELi turul. See aitab kaasa ka meie eesmärgile toota taastuvenergiat majanduslikult tõhusalt.
Ma nõustun teiega, et riiklike tegevuskavade koostamine ja rakendamine on oluline. Iga liikmesriigi esitatav ja komisjonis kinnitatav riiklik tegevuskava peaks sisaldama riiklikke sektoripõhiseid eesmärke, iga sektori arengusuundi ja nende eesmärkide saavutamise meetmeid. Komisjon hindab riiklikke tegevuskavasid uues direktiivis kehtestatud konkreetsete nõuete ja kriteeriumide alusel.
Ma olen nõus, et kütmise ja jahutamise sektorites tuleb hakata kasutama märksa rohkem taastuvaid energiaallikaid ning see tuleb tagada õigusraamistikuga. See sektor kavatsetakse katta ka direktiiviga. Paljud kütmise ja jahutamise taastuvenergia tehnoloogiad on väga ökonoomsed ning selles valdkonnas on palju potentsiaali.
Ma tervitan teie raportis väljendatud toetust vähemalt 10%sele siduvale eesmärgile. Ma nõustun teiega, et meil tuleb tagada biokütuste säästev tootmine. Komisjon lisab ettepanekusse biokütuste säästlikkust käsitlevad meetmed. Need meetmed ei ole mõeldud biokütuste impordi piiramiseks, vaid neid kohaldataks nii ühendusesiseselt toodetud kui imporditud biokütustele.
Lühidalt on taastuvaid energiaallikaid käsitleva uue õigusraamistiku eesmärk tagada, et kogu EL saavutaks 20% eesmärgi aastaks 2020. See nõuab tõsiseid investeeringuid, õiguslikku raamistikku ja eelkõige tugevat poliitilist tahet. Ma usun, et käesolev raport annab sellesse usku.
Ja lõpetuseks. Ma olen kuulnud kahtlusi, et komisjon kavatseb arvestada taastuvenergia eesmärgi hulka ka tuumaenergia. Lubage mul selgelt väljendada, et see ei ole tõsi ega ole kunagi tõsi olnud. 20% taastuvenergia eesmärk ELi lõplikus energiatarbimises hõlmab üksnes taastuvenergiat. Ükski eelmisel nädalal vastu võetud siseturu paketi ega kavandatud taastuvenergia direktiivi säte seda ei muuda.
Austatud parlamendiliikmed, teie olete meid tugevalt toetanud Euroopa nägemuse koostamisel, kuidas võidelda üleilmse energiaväljakutsega. Ma loodan, et Euroopa Parlament toetab ka komisjoni õigusloomega seotud ettepanekut. Järjest rohkem saan ma toetust ka liikmesriikidelt. Täna ütles Gordon Brown tööpartei konverentsil: "Investeerides energiatõhususse, taastuvenergiasse, süsiniku kogumisse, puhastesse kütustesse ja uutesse keskkonnaalastesse tehnoloogiatesse tahan ma, et Suurbritannia oleks esirinnas süsinikuvabade sõidukite, süsinikuvabade kodude ja süsinikuvaba tööstuse poolest. Ja ma tahan, et uued rohelised tulevikutehnoloogiad aitaksid Briti ettevõtetel luua uusi Briti töökohti". Ainuke erinevus on selles, et mina tahan, et see juhtuks kogu Euroopas.
Vittorio Prodi  
keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni arvamuse koostaja. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin tänada proua Thomseni tema raporti eest ja ka volinik Piebalgsi, sest arvan, et parlamendi ja komisjoni vaheline liit on tõesti saavutatav. Seoses sellega leian, et parlament on juba andnud fundamentaalse panuse taastuvenergia edendamisse nägemusega tulevikust ja taastuvenergia kasutamisest meie ees lasuvate peamiste probleemidega võitlemisel.
Sellise tähtsa ettevõtmise osas peab valitsema üldine konsensus ning meie lähtekohaks peab olema astmeline lähenemisviis, sest ma arvan, et vajame süsteemset poliitikat, kui kavatseme kohaldada erinevaid taastuvenergia liike süsteemis kui tervikus.
Kõigepealt sooviksin rõhutada, et keskkonnakomisjonis arutati põhjalikult nii biomassi küsimust kui ka astmelise lähenemisviisi tähtsust, eelkõige seoses põllumajanduslike metsajäätmete ja tahkete linnajäätmete kasutamisega, sest nende kasutamine pakub märkimisväärseid eeliseid, rikkumata energia, toidu ja toorainete kasutamise tasakaalu.
Seepärast on meie ees äärmiselt tähtis ülesanne, mitte aga võimatu väljakutse. Süsteemis peab toimuma ka üldine areng ning ma osutan siin eelkõige küttele, elektrienergia ja soojuse koostootmisele ning soojuse, elektrienergia ja jahutuse koostootmisele (trigenereerimisele), et ressursside energiasalvestust kasutataks täiel määral. Lisaks sellele vajame üldpoliitikat, mis toetab ja priotiseerib taastuvates energiaallikates toodetud elektrienergiaga varustamist, et stimuleerida saaks ka biomassi gaasiks muutmist, sillutades teed palju suuremale ratsionaliseerimisele ja tõhususele.
Willem Schuth  
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt tänada proua Thomseni tasakaalustatud raporti eest. Sooviksin lühidalt välja tuua põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse põhipunktid.
Meie komitee tervitab otseselt taastuvenergia tegevuskava kui tähtsat panust Euroopa jätkusuutlikusse arengusse. Peame tegema jõupingutusi, et arendada taastuvaid energiaallikaid. Ühelt poolt peab Euroopa kaitsma oma energiavarustust ja vähendama sõltuvust impordist. Teisalt peame järgima oma kohustust kaitsta kliimat.
Tulevikus on energiatarbimise struktuuris Euroopa maaelu tööhõive ja maamajanduse kasvatamisel oluline osa ka bioenergial. Samas ei tohi bioenergia edendamine viia konkurentsi moonutamiseni. Maa tootmisest kõrvaldamise eeskirjad ei sobi enam süsteemi ning tuleks keelustada osaliselt ka põllumajandusmaa nappuse tõttu, mis tuleneb toiduainetetööstuse ja taastuvate toormaterjalide vahelisest konkurentsist.
Arvamuses ELi biomassi ja biokütuse strateegiat käsitleva härra Langi raporti kohta pööras meie komisjon erilist tähelepanu ELi sertifitseerimissüsteemi kehtestamisele. Ühest küljest peame olemasolevaid määruseid, nagu näiteks vastavust käsitlev määrus, kohaldades vältima täiendavate halduskulude kehtestamist meie tootjatele. Teisest küljest peaks ka kolmandatest riikidest imporditud biokütus olema sertifitseeritud vastavalt rangetele keskkonnakriteeriumitele, et tagada positiivne keskkonnatasakaal.
Biokütust edendades peame eraldama olemasolevad ressursid eelkõige teise põlvkonna biokütuste teadusuuringutele. Valitseb märkimisväärne vajadus uurida esimese põlvkonna biokütuseid. Piisavat tähelepanu peaks pöörama ka teadusuuringutele ja arenguprogrammidele, mis käsitlevad biokütuste detsentraliseeritud tootmise viise nende paljude eeliste pärast.
Pilar Ayuso
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) 2007. aasta märtsis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumisel võeti vastu kokkulepe, et osa Euroopa Liidu energiavarustuse struktuurist peaks moodustuma taastuvatest energiaallikatest.
Homme hääletab Euroopa Parlament vastava raporti üle, milles me anname oma toetuse nõukogu ja komisjoni ettepanekutele küsimust reguleerivate tulevaste õigusaktide kohta. Soovin õnnitleda raportööri proua Thomseni suurepärase raporti puhul, mis põhineb kõikide poolte vahelistel laiaulatuslikel aruteludel.
Raportis kutsutakse komisjoni üles esitama ettepanek taastuvenergia raamõigusaktide kohta ning rõhutatakse, kui tähtis on koostada ja rakendada taastuvate energiaallikate tegevuskavad ühenduse ja riiklikul tasandil. Nimetatud kavadega peab edendama investeeringuid, innovatsiooni ja teadusuuringuid kõikides sektorites seoses puhaste vähesaastavate energiaallikatega. Selleks on meil vaja suuremaid investeeringuid teadusuuringutesse, arengusse ja innovatsiooni, tagamaks et taastuvad energiaallikad saavutavad traditsioonilise energiaga sarnase konkurentsivõime.
Meie fraktsioonis PPE-DE ei propageeri siduvaid eesmärke; usume, et sundusele ja ka taastuvatele energiaallikatele sektoriviisiliste eesmärkide kehtestamisel peaks kohaldama subsidiaarsuse põhimõtet.
Meie propageerime seda, et liikmesriikidelt nõutaks veelgi suuremaid jõupingutusi seoses teadusuuringute, toetuse, bürokraatia vähendamise ja lubade väljastamise menetlustega, et hõlbustada taastuvate energiaallikate arengut. Ning siseturu kaitseks arvame, et Euroopa pikaajaliseks eemärgiks peaks olema tulemuslik ja tõhus ühtlustatud toetusskeem, et tagada taastuvenergia tehnoloogiate kõige tõhusam kasutamine.
Kutsume komisjoni üles tagama, et kõik taastuvenergia alased raamdirektiivid sisaldaksid meetmeid, et edendada kütmist ja jahutamist taastuvenergia abil, mis on siiani kõige vähem arenenud tehnoloogiad.
Samuti tervitame komisjoni ettepanekut edendada biokütuseid ja teisi taastuvaid energiaallikaid transpordisektoris ning kutsume komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama jõupingutusi, et arendada teise põlvkonna biokütuseid, et nii vältida toormaterjali nappusest tulenevaid pingeid. Nimetatud nappuses ei saa süüdistada biokütuse arendamist: selles on süüdi mitmed tegurid, sealhulgas ühine põllumajanduspoliitika.
Reino Paasilinna
fraktsiooni PSE nimel. - (FI) Härra juhataja, sooviksin tänada kolleeg Britta Thomseni kõnealuse raporti eest. Sellega tõstatatakse Euroopa tasandil taas kord energiaalane arutelu.
Meie energiatööstust mõjutavad mitte vaid kõrvalised isikud, vaid ka meie endi vead. Neid ei tohiks unustada. Näiteks oleme lubanud oma mahul langeda igal aastal umbes 1% võrra ning see tekitab ebakindlust.
Soovin juhtida teie tähelepanu ennekõike seisukohale seoses taastuvenergia abil toodetud elektriga. Proua Thomsen ja mina oleme sel teemal koostanud muudatuse tema raportisse. On tähtis, et taastuvenergia abil toodetud elektrienergiat toetataks kohaselt. Taastuvenergiaga peaks saama leevendada ka kütusenappuse probleemi. Tööstusriigid peavad välja töötama tehnikad ja meetodid, et aidata tagada, et vaesed rahvad oleksid energiavarustusega kindlustatud. Tänapäeval ründavad majanduslik vaesus ning teabe- ja energiapuudus samu inimesi.
Samal ajal ei saa Euroopas tekkida elujõulist ühtset turgu enne, kui enamus liikmesriike ei suuda kinni pidada ühiselt kokku lepitust. Seepärast on välja kukkunud nii, et ELis on solidaarsuses puudu solidaarsus.
Alati on kummaline sätestada energiatootmise ja -kasutamise alaseid eesmärke ning see peab tuginema usaldusväärsetele teadusuuringutele. Seepärast peab taastuvenergia sektorispetsiifilisi eesmärke riiklikul tasandil kehtestama hoolikalt kaaludes. Energiaga seotud tingimused muutuvad tohutult. Näiteks peaksime taastuvenergia eesmärkide kaalumisel arutama liikmesriikidega järelevalveskeeme, transpordiks mõeldud biokütuste liigitust ja tuumaenergia staatust. Tuumaenergia kui mittesaastav energia ei tohiks taastuvenergia eesmärki suurendada.
Komisjon on liigitanud turba fossiilkütuseks, kuigi ÜRO valitsustevaheline kliimamuutuste paneel on selle paigutanud eraldi kategooriasse kuskile fossiilkütuste ja biokütuste vahepeale. Nüüd oleme saanud teadusuuringute käigus uued ja positiivsed tulemused turba mõju kohta kliimale seoses elutsükli mudeliga. Kui raba kasutatakse kõigepealt turba tootmiseks ja seejärel kas metsastamiseks või päideroo kasvatamiseks, on sel kliimale väiksem mõju. Praegu on heitkogustega kauplemise süsteemis turba heitkoguse tegur 106, kusjuures söel on see vaid 94,6, sest arvutustes ei ole arvesse võetud turba kasutamise kogu elutsüklit. Volinik, see tuleks kiiresti õigeks muuta.
Fiona Hall
fraktsiooni ALDE nimel. - (EN) Härra juhataja, minu tänusõnad raportöörile selle raportiga tehtud suurepärase töö eest. Taastuvenergia on mitmeid aastaid olnud üks Euroopa energia liikidest ja osa Euroopa energiapoliitikast ja sellest raportist on väga hästi näha, miks taastuvenergia ei ole veel oma täit potentsiaali saavutanud.
Üks probleeme on juurdepääs võrgule. Meie jaotusvõrk on projekteeritud ühesuunalisena ja nüüd on vaja tehnilisi täiendusi, et muuta see kahesuunaliseks ja sobivaks detsentraliseeritud energiatootmisele. Liikmesriikidel tuleks rohkem pingutada, et ületada praegu taastuvelektri laiema kasutamise ees seisvad tehnilised ja halduslikud tõkked.
Suurim taastuvenergia potentsiaal asub skaala mõlemas otsas. Ühest küljest on meil vaja uut kohustust ja investeeringuid suuremahulistesse taastuvenergia projektidesse, näiteks avamerel asuvatesse tuuleelektrijaamadesse, päikesekollektoritesse Vahemere ääres ja mereloodete tammidesse. Samal ajal tuleb skaala teises otsas suurendada taastuvenergia tarbimist kodus ja võtta kasutusele sellised tehnoloogiad nagu päikese soojusenergia, fotogalvaanilised elemendid, soojuspumbad ja biomassi kasutamine soojuse saamiseks. Eriti tervitan ma lõiget 38, kus rõhutatakse vajadust muuta taastuvenergia tehnoloogia kasutamine kohustuslikuks kõigis uutes ja taastatud hoonetes.
On aeg vaadata põhjalikult läbi hoonete energiatõhusust käsitlev direktiiv ja mitte väheoluliseks põhjuseks on see, et taastuvenergia teekaarti tuleb käsitleda käsikäes ELi energiatõhususe tegevuskavaga. Selle siduva eesmärgi saavutamine, et 2020. aastaks peaks 20% ELi energiast pärinema taastuvatest energiaallikatest, on märksa tõenäolisem, kui meil õnnestub kärpida kogu ELi energiatarbimist. Süsiniku heitkoguseid saab vähendada selle kaudu, et suurendada taastuvenergia osakaalu ja vähendada energiatarbimist.
Biokütuste küsimuses rõhutaksin ma kõigi, nii imporditud kui Euroopas toodetud, biokütuste vormide vajalikkust, et täita CO2 vähendamise, bioloogilise mitmekesisuse kaitse, veevarude ja toiduainete tootmisele avaldatava mõju säästva arengu kriteeriumid. Kuid ma arvan, et me peaksime aktsepteerima voliniku põhjendusi ja jätkama 10% biokütuste eesmärgi toetamist. Detsembris tuleb meil väga tähelepanelikult jälgida komisjoni ettepanekuid, et olla kindlad, et parlamendi nõutud väga ranged säästva arengu kriteeriumid leiavad kajastust.
Viimaks, see taastuvenergia teekaart ei peaks piirduma ainult Euroopaga. Kui toetada investeeringuid taastuvenergia tehnoloogiasse arengumaades, oleks meil võimalik saavutada kaks üliolulist eesmärki. Esiteks, et väga vajaliku kasvu saavutamine on võimalik ilma suurematest süsinuku heitkogustest tuleneva kahjuta planeedile ning teiseks, arenguriigid võivad taastuvenergia kaudu saavutada teatud energiasõltumatuse ja energia varustuskindluse. Nii saavad nad end kaitsta fossiilkütuse hindade kõikumiste eest, mis on minevikus mitmeidki arenguriikide majandusi hävitanud.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra juhataja, volinik, võttes selles Euroopa taastuvenergiat käsitlevas arutelus sõna fraktsiooni UEN nimel, sooviksin tänada proua Thomseni seda teemat käsitleva keerulise raporti ettevalmistamise eest.
Esiteks on raporti autoril õigus öelda, et kõige tähtsam, ka Euroopa taastuvenergia osas, on välja töötada ühine Euroopa energiapoliitika. Kahjuks ei ole selles valdkonnas edusamme näha, kuigi selle poliitika ELi reformilepingusse lisamise kohta on antud halvasti määratletud lubadusi.
Sellest on juba peaaegu kaks aastat, mil Poola, kes on juba tunda saanud liikmesriikide erinevate energiapoliitika alaste huvide tagajärgi, näiteks seoses Venemaa-Saksamaa Läänemere gaasijuhtme ehitusega, esitas Euroopa Liidu nõukogu istungil juhtpõhimõtted sellise ühise energiapoliitika loomiseks. Kahjuks ei pööratud siis sellele ettepanekule mingit tähelepanu, kuna see oli enamuse tähtsate ELi riikide st Saksamaa huvide vastu.
Sooviksin väljendada lootust, et sel korral läheneb Euroopa Komisjon tõsisemalt ülesandele ette valmistada ühine energiapoliitika.
Teiseks on äärmiselt oluline eraldada jaotusvõrguoperaatorid energiatootjatest, et võimaldada erinevates riikides erinevat liiki taastuvenergia tootjatele paremat juurdepääsu jaotusvõrgule. Kui me seda ei tee, siis traditsioonilist energiat kasutavad elektritootjad, kes on samuti kas edastusvõrgu omanikud või kontrollijad, ei soovi neid muuta kättesaadavaks neile, kes toodavad energiat taastuvatest energiaallikatest.
Euroopa Komisjoni lõplikule ettepanekule selles osas sai osaks jõuline vastuseis võimsatelt energiahuviga pooltelt, peamiselt Prantsusmaalt ja Saksamaalt. Meie, Euroopa Parlamendi liikmete jaoks saab olema huvitav vaadata, kuidas Euroopa Komisjon selle vastuseisuga hakkama saab.
Kolmandaks on taastuvenergia strateegilised eesmärgid, nimelt kogu energiast 20% tootmine taastuvatest energiaallikatest ning energiatõhususe 20%-lise kasvu saavutamine 2020. aastaks, ära teeninud tähelepanu ja toetuse. Sooviksin väljendada lootust, et nende ambitsioonikate eesmärkide saavutamiseks teeb Euroopa Komisjon ettepaneku kehtestada asjakohased toetusvahendid mitte ainult ELi tasandil, vaid ka liikmesriikides.
Sooviksin pöörata erilist tähelepanu biokütuste tootmisele, mis ei suureneda ainult kasutatava taastuvenergia hulka, vaid mis tähendab ka, et põllumajanduslikke allikaid ei kasutata vaid toidu tootmiseks ja sel viisil vähendab ületootmist. Samas ei nõustu ma raporti autori väitega, nagu võiks biokütuste tootmine tuua kaasa toiduainete hindade kasvu ning et seepärast on vajalik avada ELi turg kolmandatest riikidest pärit toiduainetele.
David Hammerstein
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Härra juhataja, tulevik on juba kätte jõudnud. Taastuvate energiaallikate aeg on käes ning vaid taastuvenergia õitseng koos palju suurema energiatõhususega võib meil aidata toime tulla kliimamuutuse ja energiavarustuse kriisiga. Olen tänulik selle suurepärase raporti eest. Saame paika panna keskpika ja pikaajalise kava, et edendada taastuvenergiat ja motiveerida tõrjuva suhtumisega inimesi, keda, nagu ma näen, on üsna palju.
Toetan otsustavalt nõudmisi, et komisjon esitaks raamõigusaktid, et edendada taastuvenergia abil kütmist ja kliima reguleerimist. Raportis kutsutakse üles looma taastuvatele energiaallikatele energiaturul võrdsed võimalused ning tugevdama heitkogustega kauplemise süsteemi, saastavate energiaallikate kulude ja ulatuslike, väärastunud fossiilkütuste toetuste arvessevõtmist. Raportiga püütakse edendada avamere tuuleenergiat, võetakse kindel seisukoht kõrgetemperatuurilise päikeseenergia osas ning nõutakse taastuvate energiaallikate salvestamise alaste teadusuuringute suuremat rahastamist ning riiklike võrkude kohandamist. Lõpetuseks palutakse raportis komisjonil koostada bioehitust pooldav tegevuskava, võttes arvesse, et 40% kogu ELi energiast kasutatakse hoonetes.
Ning nüüd jõuame konfliktse punktini. Arutelu biokütuste üle tõstatab moraalse ja põhimõttelise küsimuse: süüa või sõita? Kui kiidame heaks selles raportis esitatud siduva eesmärgi tõsta biokütuste kasutamist 10% tasemele, peame oleme teadlikud, et õhutame sellega konflikti ühelt poolt 800 miljoni autojuhi vahel ja teiselt poolt 2 000 miljoni maailma vaeseima inimese vahel, kes võitlevad sama vilja eest.
Biokütuste tekitatud eufooria riskib Euroopa ja maailma toiduvarustuse ohustamisega. Ning me isegi ei tea, kas energiatasakaal on positiivne. Arvestades kasvavaid naftahindu, muutub iga päevaga odavamaks põletada teravilja kui valmistada leiba või toita lüpsilehmi. Seepärast peame edasi minema äärmiselt ettevaatlikult ega tohi vastu võtta siduvaid eesmärke, mille on juba suures osas küsimärgi alla seadnud suuremad rahvusvahelised institutsioonid ja paljud teadlased. Me ei saa lubada, et ravi oleks hullem kui haigus ise. Selles äärmiselt olulises küsimuses peame usaldama tervet mõistust ja kohaldama ettevaatuspõhimõtet.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Härra juhataja, volinik, vastavalt Rahvusvahelise Energiaagentuuri prognoosidele muutub nafta järgmise viie aastaga äärmiselt piiratud loodusvaraks. Maagaas muutub kümnendi lõpuks veelgi piiratumaks.
Täna toodetakse 80% ELi energiast fossiilkütuseid, peamiselt naftat ja gaasi kasutades. Seepärast on vajalik komisjoni ettepanek võtta vastu direktiiv, mis käsitleks taastuvate energiaallikate kasvavat kasutamist.
Täna toodetakse taastuvatest energiaallikatest natuke üle 6% ELis tarbitavast energiast. Sellest moodustab biomass ja jäätmete põletamine 4,2%, hüdroelektrienergia 1,5%, tuuleenergia 0,3%, geotermaalenergia 0,3% ja päikesevalgus praktiliselt 0%.
Eesmärk suurendada 2020. aastaks taastuvate energiaallikate kasutamise osakaalu 20% võrra, teiste sõnadega see kolmekordistada, tundub liiga ambitsioonikas. Teisest küljest oli Euroopa Parlament varem otsustanud nõuda veel enamat: 25% 2020. aastaks ning 50% 2040. aastaks.
Komisjoni ettepanek 20% kohta osutab ELi keskmisele. Vaid Läti, Rootsi, Soome ja Austria ületavad selle eesmärgi täna, kuid need riigid ei pääse direktiivi haardest: neile on sätestatud kõrgemad eesmärgid. ELi suurimad riigid tulevad viimasena: Ühendkuningriik 2%, Saksamaa 4%, Poola 5% ning Prantsusmaa, Hispaania ja Itaalia 6%ga.
Direktiivis sätestatud 20%-lise eesmärgi saavutamine sõltub sellest, kui väga soovivad suured liikmesriigid taastuvenergia kasutamist suurendada ja kui võimelised nad on seda tegema. Oleks huvitav teada, kuidas nad seda teevad. Kui nad ei lähe direktiivi puhul sõnadest kaugemale, ei ole komisjonil võimalust neid seda tegema sundida. Neid võivad siiski sundida olud väljaspool ELi tõusvate nafta- ja gaasihindade ning meie ärakasutava eluviisi tulemusena.
Bastiaan Belder
Härra juhataja, Thomseni raportis soovitatakse õigesti jõulist lähenemisviisi, et tagada, et taastuvad energiaallikad moodustaks suurema osa kogu meie energiakasutusest. Fossiilkütused on lõppude lõpuks piiratud ning taastuvate energiaallikate kasutamine vähendab tekitatud kasvuhoonegaaside hulka. Raport toob kaasa mitmekesistamise, mida me vajame, et vähendada sõltuvust vaid ühest või kahest energiaallikast. Toetan täielikult raportööri, kui ta ütleb, et biokütuseid peab kasutama vaid vastutustundlikult. EL peab töötama rahvusvaheliste kokkulepete suunas, mis tagavad, et biokütuste suhtes saab kohaldada WTO raames jätkusuutlikkuse põhimõtet. On väga oluline, millist biokütust me kasutame, kuidas seda kasvatatakse ja kuidas seda kasutatakse. Biokütused on jätkusuutlikud, kui kogu ringil tootjast kasutajani on keskkonnale võimalikult väike mõju. See tähendab, et biomassi tuleb mitte ainult toota jätkusuutlikult, vaid ka põletada jätkusuutlikult. Tootmises tähendab see, et saak tuleb taaskülvata pärast koristamist. Põlemisel tähendab see näiteks seda, et heitenorm peab olema sama karm kui teiste kütuste puhul.
Ebasoovitavaid mõjusid, nagu näiteks põlismetsade ammendumist ja konkureerivat toiduga varustamise kohustust silmas pidades on vajalikud ka laiemad strateegilised valikud. Eriti vaestes riikides avaldab biomassi tootmine survet põllumajandusmaale ja tõstab toidukaupade hindu. Millised konkreetsed poliitikameetmed näeb komisjon ette selliste ebasoovitavate mõjude kõrvaldamiseks?
Lõpetuseks soovib raportöör, et kohaselt võetaks arvesse liikmesriikide erinevaid olukordi. Kuid ühel liikmesriigil on suurem võimalus kasutada ära päikeseenergiat, samas kui teine saab kasutada tuuleenergiat. Seega ei ole selline raportis ette nähtud pikaajaline ühtlustatud süsteem ilmselgelt lahendus. Toetussüsteem on kõige tõhusam siis, kui see on seotud kõige suurema potentsiaaliga energiaallikatega ning see, härra juhataja, erineb liikmesriigiti.
Giles Chichester
(EN) Härra juhataja, ma tahaksin kõigepealt kiita proua Thomsenit töö ja pühendumuse eest, mida ta käesoleva raporti koostamisel on üles näidanud. Härra juhataja, ärge pange pahaks, kui ma uuesti meelde tuletan, et meie erakond mõtleb "roheliselt", kuid vajutab "sinist" nuppu ning meie üldine seisukoht on, et me oleme põhimõtteliselt kõik taastuvenergia poolt. Me toetame siiski realistlikku, saavutatavat taastuvenergiat, mitte saavutamatutele eesmärkidele makstavaid kalleid toetusi. Ja tuleb öelda ka seda, et sel aastal on komisjon ja nõukogu püstitanud väga ambitsioonikad eesmärgid.
Ma tahan korraks peatuda dilemmal suuremahuliste hüdro- ja mereloodeteskeemide ja massilise bioenergia kultuuride poole pöördumise vahel, sest kõigil neist on oma positiivsed küljed, kuid igaühel on ka keskkonnamõjud ja -kulud. Nii näiteks on minu valimisringkonnas Severn Tidal Poweri ettepanekul tohutu potentsiaal energia tootmiseks, kuid ka sama tohutu kulu. Viimane prognoos oli 20 miljardit eurot, mis on piisavalt suur summa ükskõik kelle jaoks. Seda kulu aitavad siiski leevendada osaliselt kokku hoitud CO2 heitkogused ja osaliselt ära hoitud üleujutuste kahjud ning toodetud elektri väärtus on vaid väike osa. Samuti tuleb kaaluda sellise skeemi tohutut keskkonnamõju Bristoli lahele ja näiteks lahele iseloomulikule Severni jõe tõusulainele või ümberkaudsetele märgaladele. Seepärast näen mina siin dilemmat, konflikti kahe huvi vahel, ja sama kehtib suure maatüki eraldamise kohta siidpöörise või muude energiakultuuride kasvatamiseks.
Meil tuleb olla realistlik selliste siduvate eesmärkide sätestamisel, mida ei ole võimalik või ei kavatsetagi saavutada. Meil on Euroopa Liidus suur kogemus suurepäraste eesmärkide vastuvõtmisega ja siis nende mitte täitmisega. Kui me sama rada pidi jätkame, siis riskime me õigusloomeprotsessile halva kuulsuse andmisega. Kui me võtame vastu õigusakte, mis nõuavad inimestelt käitumise muutmist, siis mulle tundub, et selleks tuleb võimaldada ka vahendid, näiteks piisava aja näol muutuse läbiviimiseks või finantsstiimulite näol koos õigusloome alase hoovaga.
Viimaks, ei tohi unustada ka energiatõhususe tohutut potentsiaali, kuid see on teine teema.
Juhataja
(EN) Härra Chichester, mulle tundub, et te ei kuulnud, kui volinik tsiteeris täna Gordon Browni kõnet tööpartei konverentsil või oli teil lihtsalt muud teha, kuid meie olime sellest sekkumisest väga vaimustatud.
Mechtild Rothe
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul kõigepealt edasi öelda soojad tänusõnad raportöör Britta Thomsenile. See on hea raport. Loodan, et see võetakse kolmapäeval vastu sama selge enamusega kui parlamendikomisjonis, sest vaatamata härra Chichesteri mõnevõrra kriitilistele märkustele pooldas komisjonis seda raportit peaaegu ühehäälne enamus. Nagu ma juba ütlesin, on tegemist hea ning ühtlasi ka tähtsa ja vajaliku raportiga. Te teate, et komisjon valmistab hetkel ette raamdirektiivi, et rakendada kevadisel tippkohtumisel võetud otsuseid taastuvate energiaallikate kasutamise 20%-lise kasvu kohta 2020. aastaks. Volinik on teile sellest rääkinud ning temalt oli hea selgelt kuulda, et Thomseni raportil on tähtis roll.
Milles on küsimus ning mis on tõeliselt tähtis? Esiteks on meil edukad direktiivid, eelkõige elektrienergia valdkonnas, kuid mitte biokütuste kohta. Seega on nüüd oluline kätte võtta ning tugevdada ja parandada neid edukaid direktiive, nagu Thomseni raportis rõhutatud.
Teiseks peame pühendama end sellele, millega volinik juba eelmise aasta täiskogu istungjärgul nõustus, nimelt kütmise ja jahutamise valdkonna lisamisele, et vähendada selles sektoris valitsevat puudujääki ja parandada turu hõlvamist. Siiani oleme võtnud selge sektoriviisilise lähenemise ning usun, et me ei peaks sellest loobuma. Samuti on äärmiselt oluline tagada, et riiklikud tegevuskavad sisaldaksid tõesti selgeid sektoriviisilisi eesmärke, siduvaid eesmärke, et tagada, et ka siin toimuks meil erinevate tehnoloogiate laiapõhjaline areng.
Kõige olulisem on otsustada, kuidas 20% jaotatakse liikmesriikide vahel. See tähendab tegelikult, et me peame tagama koormuse või pigem võimaluste võrdse jaotamise, mis põhineb tõesti potentsiaalil ja juba saavutatul, sellel, mis asjaomastes riikides juba olemas on. Seega peame võtma siin tõesti väga selge lähenemisviisi.
Mul on hea meel, et raportis märgitakse väga selgelt, et oleme mures vaid taastuvate energiaallikate ja mitte madalate süsinikdioksiidi heitmetega energiaallikate pärast. Lubage mul veel kord tänada volinik Piebalgsi selle selge väljaütlemise eest.
Usun, et volinikul on siin peamine vastutus. Elektridirektiivi esitlemisega oleme näinud tõelist uut hoogu. Loodan, et sama juhtub pärast raamdirektiivi, mida, ma loodan, võime oodata enne selle aasta lõppu.
Lena Ek
(EN) Härra juhataja, Churchill on öelnud, et kõige parem moodus, kuidas mõnd ülesannet keeruliseks muuta, on see edasi lükata ning mulle tundub, et see on üks võimalus tänase Euroopa energiadebati kirjeldamiseks. Vastuseks härra Chichesterile, kes ütles, et ta mõtleb "roheliselt", aga vajutab "sinist" nuppu - vast on saabunud aeg ka käituda "roheliselt".
Komisjoni ettepanek ja vastuvõetud otsused kogu energiatarbimisest 20% saamiseks taastuvatest energiaallikatest aastaks 2020 on tõepoolest väga head. Samuti on kõigil - Euroopa valijatel, tootmisharul ja kodanikel - kena näha, et ka parlament, tänu proua Thomseni tööle selle raportiga, on veendunud, et see on õige tee ja nii me peaksime toimima.
Kas see on võimalik? Kui inimesed küsivad küsimusi, siis jääb paratamatult mõnigi küsimus õhku. Mina arvan, et see on täiesti võimalik. Kui me vaatame, mida tootmisharus saab teha kolmiktootmise ja taastuvenergia kasutamisega, on see täiesti võimalik. Samuti on see täiesti võimalik kodumajapidamistes kütmise ja jahutamise puhul ja ka transpordisektoris. Mul on väga hea meel, et koos tänaste taastuvenergia alaste otsustega muudetakse Euroopas ka teisi kehtivaid õigusakte. On juba aeg hakata bensiini sisse rohkem etanooli lisama ja uute otsustega suudame me saavutada vähemalt poole Brasiilia tasemest. Minu meelest on aeg arutada ka biogaasi ja maagaasi lisamist, mis on parim võimalus meie sihtkoguste saavutamiseks. Turg on meil selle jaoks olemas ja siis jätkub areng tasapisi ise.
Loomulikult kaasnevad sellega ka teatud kohustused. Taastuvenergia tegevuskava, nii Euroopa kui riikide tasandil, peab olema hea ja ruttu jõustuma.
Teine valdkond, millele ma tahan tähelepanu juhtida, on maksud. Rääkides erinevat liiki kütustest, ei saa ma aru, miks me maksustame käitumist, mille kasutuselevõtmist me soovime saavutada.
Kolmas asi on reguleerimine, kus on veel palju teha ja Euroopa süsteemi vaja veel mõnevõrra puhastada.
Viimaks, minu meelest oleme me keset tehnilist revolutsiooni, millel on samasugused tagajärjed, nagu aurujõult elektrile üleminekul - praegu läheme me üle elektrilt intelligentsele energiale ja see on väga suur samm edasi.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Härra juhataja, taastuvenergia tegevuskava on tähtis dokument, tänu millele saab võimalikuks taastuvenergia hankimine.
Nafta- ja gaasihindade jätkuv tõus võib olla abiks sätestatud eesmärkide saavutamisel. Euroopa Liidul on vaid umbes 2% maailma gaasi- ja naftavarudest. Liidu majandus sõltub ja jääb sõltuma toormaterjali hindadest ja ka naftat tootvate piirkondade poliitilisest stabiilsusest.
Sel põhjusel tundub eesmärk kasvatada taastuvatest energiaallikatest saadavat energiat 20% võrra ebapiisav. Euroopa Liit peaks elektrienergia tootmise osas järgima mitmekesistamise poliitikat, mis peaks arvesse võtma taastuvenergia loomise erinevaid võimalusi erinevates riikides ja piirkondades. Tuleb koostada kohalikud ja piirkondlikud kavad taastuvenergia tootmiseks ja energiasäästmiseks ning neid peaks toetama kohalik omavalitsus, riigi valitsus ja Euroopa Liit.
Energiatootmisega seotud teadusuuringute programmid peaksid olema prioriteediks. Vajadusel tuleks kaaluda ka võimalust toota tuumaenergiat, mis vähendab süsinikdioksiidi heitmeid. Sooviksin tänada raportööri proua Thomseni väga kaugeleulatuva raporti eest.
Claude Turmes
(DE) Härra juhataja, lubage mul alustuseks tänada soojalt proua Thomseni väga hea ja laiaulatusliku raporti eest. Kõnealune raport, mis loodetavasti võetakse vastu suure häälteenamusega, järgib selle täiskogu traditsiooni nõuda tungivalt nõukogult ja komisjonilt taastuvate energiaallikate edendamist.
Lubage mul käsitleda lühidalt keskset küsimust, mis kerkib esile järgmiste nädalate jooksul, kui komisjon esitab direktiivi eelnõu. Põhiküsimus on investeeringu turvalisus. Me vajame investeeringut, kui soovime saavutada 20% eesmärgi. Peame vaatama, kuna ja kus on investeering osutunud edukaks eelmise kuue või kaheksa aasta jooksul. Euroopas on kaks süsteemi: garanteeritud sisendhinna süsteem ja rohelise sertifikaadi süsteem. Kogu taastuvenergiast 90% peale hüdroenergia toodeti garanteeritud sisendhinna süsteemi alusel. Selle energia tootmine oli odavam kui rohelise sertifikaadi süsteemi alusel energia tootmine ning mis kõige tähtsam, see muutis võimalikuks uute osalejate sisenemise elektrienergiaturule.
Kõik need näitajad pärinevad komisjoni eelmisest, 2006. aasta detsembri aruandest. Olen üsna šokeeritud sellest, mida ma nüüd kuulen. On olemas teave, et enamus komisjonist on tõenäoliselt selle hea süsteemi kaotamise ja roheliste sertifikaatidega kauplemise süsteemi kehtestamise poolt.
Pean volinikku tõsiselt hoiatama selle strateegia vastuvõtmise eest, mis tooks kasu ainule suurtele, domineerivatele energiaettevõtetele nagu E.ON, RWE, EDF ja teised, sest see viiks investeeringute ebakindluseni ja muudaks teistele osalejate tulevikku investeerimise vastumeelseks. Teid hinnatakse selle järgi, kas olemas on kohalikud investeeringud, mis peaksid olema tehtud laiaulatusliku tagatud kindluse ja mitte õnnele lootva roheliste sertifikaatide mehhanismi alusel.
Vladimír Remek
(CS) Daamid ja härrad, pole kahtlustki, et Euroopa peab kõvemini töötama taastuvate energiaallikate arendamisel kas siis sellepärast, et teised allikad vähenevad kiiresti või sellepärast, et kogu energiatarbimise struktuuris moodustavad taastuvad energiaallikad olulise vahendi heitmete vähendamiseks. Mainisin kogu energiatarbimise struktuuri meelega, kuna ma pean seda antud küsimuses põhiteguriks.
Minu arvates peame taastuvaid energiaallikaid arendades ja eelkõige selliseks arenguks eeskirju sätestades mõtlema tõsiselt, kuidas edasi minna. Meie eesmärk ei ole saavutada sihiks olev taastuvate energiaallikate protsentuaalne tase, vaid langetada heitmete kogust ja vähendada sõltuvust teistest allikatest. Seepärast ei tohi me energiatarbimise struktuuri unustada. Nagu teiste vääriliste ja ambitsioonikate eemärkide ja deklaratsioonide praktiline kohaldamine on näidanud, sealhulgas siin, Euroopa Parlamendis, ei saavuta me midagi vaid protsentuaalseid kvoote sätestades, võtmata arvesse geograafilisi, majanduslikke ja teisi tingimusi, mis on individuaalsetele riikidele ja piirkondadele omased. Peame edasi minema ettevaatlikult, nii et jääksime teiste riikidega võrreldes konkurentsivõimelisteks. Samuti peame meeles pidama, et mõned taastuvad energiaallikad, näiteks päikese- ja tuuleenergia nõuavad märkimisväärseid rahalisi vahendeid.
Seepärast ütlen ma "jah" taastuvatele energiaallikatele, kuid "ei" sõjakale rünnakule ilma faktilise arutelu ja argumentideta. Tõepoolest, taastuvatest energiaallikatest pärit energia ei ole veel odav; paljud riigid või tarbijad ei suuda seda lihtsalt endale lubada.
Anja Weisgerber
(DE) Härra juhataja, 2007. märtsis otsustas Euroopa Ülemkogu kantsler Angela Merkeli juhtimisel, et 2020. aastaks peaks 20% kogu tarbitavast energiast tulema taastuvatest energiaallikatest. Eelised on päevselged: madalamad süsinikdioksiidi heitmete kogused, väiksem sõltuvus energiaimpordist ebastabiilsetest riikidest, majanduskasvu ja tööhõive võimalused, eelkõige maapiirkondades.
Pärast tippkohtumisel võetud otsust peame meie nüüd need eesmärgid rakendama. Eriti tähtsad on järgmised punktid. Komisjonil peavad olema vajalikud volitused ja vahendid, et suuta tagada, et liikmesriigid tõesti järgiksid tippkohtumisel sätestatud eesmärke. Kui me soovime saavutada eesmärgi, et 20% kogu tarbitavast energiast tuleb taastuvatest energiaallikatest, peab iga liikmesriik oma osa täitma. Nagu raporti lõikes 9 esitatud, peab samas olema igal liikmesriigil võimalik vabalt valida kõige sobivam taastuv energiaallikas erinevates sektorites. Teine oluline küsimus on energiatõhususe parandamine. Suudame saavutada taastuvate energiaallikate 20%-lise eesmärgi vaid siis, kui parandame energiatõhusust kui tervikut. Tohutult kasutamata potentsiaali on ehitiste isoleerimise ja energiasäästlike elektriseadmete vallas, kus on palju innovaatilisi tehnoloogiaid, mida võiks juba turustada.
Samuti peame varasemast rohkem tegema taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks kütte- ja jahutussektoris, võttes arvesse, et 40% kogu ELis tarbitavast energiast kasutatakse ehitistes. Siin on tohutu potentsiaal taastuvate energiaallikate kasutamiseks. Kaasaegne strukturaalne kavandamine ja energiat säästvad uued ehitised saavad aidata tagada, et taastuvad energiaallikad kataksid ehitiste kogu energiavajaduse.
Biomass on teine taastuv energiaallikas, mida peab veelgi arendama selle mitmekülgsuse ja baaselektri võimsuse tõttu. Peame siiski tagama, et biomassi tootmine oleks jätkusuutlik ja ei võistleks toiduainete tootmisega. Nagu on öeldud raporti lõikes 57, peame siin tagama, et biomassi hallatakse vastavalt jätkusuutlikkuse alastele rahvusvaheliselt tunnustatud kõrgetele standarditele. Samuti peab tagama, et biomassi üldisel arengul on positiivne mõju kliimale ja energiale.
Samuti on tähtis märkida tuumaenergia panust kliima kaitsmisel. Praegu ei saa me hakkama tuumaenergia kui vähesaastava tehnoloogiata. Suurt tähtsust peab omistama ka taastuvate energiaallikate alastele teadusuuringutele ELis. Tehnoloogilised arengud selle vallas on otsustava tähtsusega jätkusuutlikule energiavarustusele. Eelkõige peame jätkuvalt julgustama ja edendama salvestavate, näiteks vesinikutehnoloogiatel põhinevate taastuvate energiaallikate kasutamist.
Kokkuvõttes ootan ma põnevusega komisjoni ettepanekut selle aasta lõpus. Loodan, et komisjon arvestab paljude parlamendi soovidega.
Teresa Riera Madurell
(ES) Kõigepealt lubage mul tänada raportööri põhjaliku ja tõsise töö eest. Taas kord on proua Thomsen osutunud äärmiselt asjatundlikuks sel teemal.
Raportis esitatakse olukorra analüüs, mis on ühtlasi täpne ja ka tasakaalus. Fossiilkütused on otsakorral; need pärinevad poliitiliselt ebastabiilsetest maailma osadest ja on jätkuvalt süsinikdioksiidi heitmete peamine allikas. Lisaks sellele kasvavad meie energiavajadused pidevalt. Nende vajaduste rahuldamiseks ja varustuskindluse saavutamiseks peame leidma uued ulatuslikud energiaallikad, mis ei saasta loodust ja vähendavad meie sõltuvust välismaailmast.
Seoses sellega on taastuvenergia vallas tehtavad edusammud eriti tähtsad. Tänu investeeringutele teadusuuringutesse on Euroopa Liidu ettevõtetel selles sektoris maailmaturul juhtpositsioon ning nad panustavad suures ulatuses töökohtade loomisse ja suuremasse konkurentsivõimesse - kahte meie Lissaboni strateegia olulisse eesmärki.
Olukord seoses taastuvenergiaga erineb liikmesriigiti ja sama kehtib iga riigi - enamasti ebapiisava - poliitilise ja õigusliku raamistiku kohta. Sellest olenemata on piiratud jõusolevad õigusaktid osutunud tõhusateks jätkusuutlikuma arengu ergutamisel paljudes liikmesriikides, vaatamata asjaolule, et sellistes tähtsates valdkondades, nagu kütmine ja jahutamine, ei ole ikka veel mingeid õigusakte.
Kui me soovime edasi liikuda, on äärmiselt tähtis, et komisjoni kavandatud raamõigusaktid oleksid ambitsioonikad. Need peavad parandama ja tugevdama olemasolevaid määrusi ja sätestama siduvad eesmärgid elektritootmisele, transpordile, kütmisele ja jahutamisele. Samuti on kohustuslik, et kõik liikmesriigid rakendaksid neid kokkuleppeid viivitamata.
Siduva 20%-lise eesmärgi saavutamine on samuti tähtis, kuna raportis rõhutatakse väga õigesti, et taastuvate energiaallikate abil toodetud elektrienergial peaks olema paremad tingimused võrgule juurdepääsuks. Vajame avatud, mittediskrimineerivat ja tõhusat taastuvenergia juurdepääsu võrkudele, mis on piisavalt välja ehitatud, et toime tulla suure taastuvatest energiaallikatest saadava elektrienergia hulgaga.
Nõustun raportööriga, et edastussüsteemi operaatorite omanike eraldamine tulundustegevusest on parim tagatis, et ei toimuks taastuvenergia tootjate diskrimineerimist võrgule juurdepääsu osas.
Euroopale huvi pakkuvate üleeuroopaliste energiavõrkude alaste projektide rakendamist peab samuti kiirendama. Tehniliste, poliitiliste ja rahaliste raskustega projektidele hiljuti koordinaatorite määramine on samm õiges suunas.
Lõpetuseks peavad nii komisjon kui ka liikmesriigid jätkama investeeringute, innovatsiooni ja teadusuuringute edendamist neis sektorites. Ning nad peavad tegema kõik vajalikud jõupingutused, et tagada, et taastuvatest energiaallikatest tulenevat energiat toodetakse kättesaadava hinnaga. Raamõigusaktides sätestatud eesmärkide saavutamine ei tohi panna tarbijatele ja ettevõtetele koormat energiahinna üüratu tõusu tõttu.
Marios Matsakis
(EN) Härra juhataja, ma tahan õnnitleda proua Thomsenit suurepärase raporti eest. Ma tahan õnnitleda ka nelja arvamuse koostajat, kes toetasid olulise panuse ja nõuga.
Isegi kõige raskemini veendavatele inimestele, kelle hulka võib tõenäoliselt arvata ka härra Chichesteri, kes on praegu juba lahkunud, on nüüd selge, et meie planeet soojeneb ohtlikult ja et kliimamuutus on tõeline oht elule meie planeedil. Kui palju on see muutus tingitud loomulikest kliimamuutustest ja kui palju kliimat muutvate gaaside kogunemisest meie atmosfääris, ei ole veel teadlaste ja poliitikute vahel lõpuni selge. Eriarvamust ei ole selles osas, et selliste gaaside nagu CO2 kogunemine ei tee kliimamuutust paremaks, vaid palju halvemaks, ja isegi praeguses hilises etapis, kui kliimamuutuse katastroofilised mõjud on alanud, saab maailm aeglaselt, vast liigagi aeglaselt, aru hädapärasest vajadusest midagi ette võtta.
EL on selle probleemiga tegelejate esirinnas. Euroopa taastuvenergia teekaart on kahtlemata oluline samm õiges suunas ja ma olen kindel, et enamik parlamendiliikmeid seda toetab, kuid kui korralik õigusraamistik on saavutatud, on liikmesriigid sunnitud seda rakendama ja sisse tuleb seada tõhusad järelevalve süsteemid.
Gaasi põhjustatud kliimamuutuse peatamise tõelise mõju saavutamiseks tuleb saavutada veel kaks eesmärki. Esiteks, taastuvenergia teekaart peab ulatuma väljapoole ELi ja katma nii suure osa maailmast kui võimalik. See on tõepoolest muljetavaldav ülesanne. Teiseks, me peame mõistma, et meetmete ja taastuvenergia kõrval tuleb meil oma kodanikele selgeks teha, et vähendada tuleb energiakulu üldiselt. Kui me jätkame oma energiavajaduste valimatut suurendamist ilma märgatavate piirideta, siis ükskõik kui palju taastuvenergia teekaarte me ka koostame, on need lõpuks ikkagi ebatõhusad.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Härra juhataja, kui me kavatseme võidelda globaalse soojenemisega ja viia see ambitsioonikas tegevuskava ellu, siis on äärmiselt oluline, et loome seose energia ja keskkonna vahel. Loomulikult oleme korduvalt hoiatanud, et liikmesriigid ei saavuta taastuvenergia 12%-list taset 2010. aastaks. Kuidas me saame siis eeldada, et nad saavutavad 20% taseme 2020. aastaks?
Komisjoni meetod arengu arvutamiseks ei võta arvesse energiatootmise keskkonnaalaseid kulusid ning me loome energiapoliitikaid jätkuvalt järkjärgult, kuid tegelikult vajame integreeritud, laiaulatuslikku lähenemisviisi.
Energia on poliitikavaldkond, kus me suudame teha palju enamat ja saavutada kiireid tulemusi. Näiteks tuleb edendada energiatõhusust, nii et me kõik suudaksime loobuda mittevajalikust energiatarbimisest. Haldusmenetlusi peab samuti lihtsustama. Näiteks Prantsusmaal peab läbima bürokraatlike takistuste raja, et paigaldada päikesepaneele: kaasatud on mitte vähem kui seitse menetlust, muutmaks energiatarbija energiatootjaks.
Siiski see, mida me teeme, peab olema järjepidev arengukoostööga. Millised on liidu ettepanekud, et arendada taastuvaid energiaallikaid AKV riikidega sõlmitud partnerluslepingute alusel? Kui me räägime näiteks päikeseenergiast, siis vaesemad rahvad ütlevad meile, et nad lihtsalt ei saa endale lubada tehnoloogiat. Ja mis saab neist liikmesriikidest, kes rahastavad biokütuste viljelemist lõunariikides? Aafrikas ja Aasias levivad jatrofaistandused isegi piirkondades, kus probleemiks on põud ja kus nõudlus toiduainetega kindlustatuse järele on ahistav.
Lisaks sellele on liit vastutav ka kolmandate maade eest, kes varustavad meid energiatootmiseks vajaliku toormaterjaliga. Euroopa investeeringutega Nigeeria uraaniumikaevandustesse või Tšaadi-Kameruni torujuhtmesse peavad mikroprojektide alusel kaasnema tehnosiirded puhta energia tootmiseks.
Energiakriis, härra president, on keskkonnakriis; see nõuab hädaabiplaane ja siduvaid poliitikameetmeid. Me peame kõrvaldama kõik piirangud taastuvenergialt.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, volinik Pielbags, daamid ja härrad, hetkel arutatakse Washingtonis Kyoto eesmärkide üle ning ma usun, et ÜRO-l on õigus arutada neid globaalseid eesmärke ja sätestada ülalt-alla strateegia osana eesmärgid ja luua ka vajalikud vahendid.
Usume, et meie jaoks on oluline keskenduda alt-üles strateegiale, nimelt Lissaboni tegevuskavale ning me peaksime püüdma tagada, et tööhõive ja majanduskasv saavutataks peamiselt energiatõhusate eesmärkidega. Meil on siin uued eesmärgid erinevate kaubandusvaldkondade jaoks. Me suudame anda tõelise hoo majandusele ja luua igal juhul võiduka olukorra isolatsiooni ja paljude teiste energiakasutuse parandamise meetmete abil. Usun, et ka varustuse kindluse mõttes on tähtis keskenduda taastuvatele energiaallikatele. Taastuvenergia, mis meie laiuskraadidel kasvab, on kindel allikas, mis on meile kõigile alati kättesaadav. Peaksime tagama, et me tõesti saavutame eesmärgi, mille kohaselt taastuvad energiaallikad moodustaksid 2020. aastaks 20% meie lõplikust energiatarbimisest.
Vajame kogu ELi hõlmavaid kriteeriume toetusmeetmeteks, algatusteks, toetusteks, maksudeks, kogu finantsraamistikuks, mille siin looma peame. See on väljakutse ning ma arvan, et ka volinik Kovács seisab sellega silmitsi.
Teiseks vajame läbipaistvat ja õiglast juurdepääsu võrgule. Vajame "edastamiskohustuse põhimõtet" ning peaksime sel juhul kaaluma karistusmakset mitteedastamise eest. Peame ühtlustama planeerimismenetlused universaalse mehhanismiga, mille alusel saaks lubade väljastamise menetlusi läbi viia ettenähtud ajavahemiku jooksul, st maksimaalselt kolme aasta jooksul, et tagada, et energiatootmine oleks õigel ajal olemas. Samuti peame kaitsma tarbijate õigusi tellida oma tarnijatelt 100% taastuvatest energiaallikatest ning seeläbi saada kindlat energiavarustust järgnevate aastakümnete jooksul.
Tuumaenergia ei ole taastuvenergia ning seepärast paluksin käsitleda seda teises raportis.
Dorette Corbey
(NL) Härra juhataja, proua Thomsen on esitanud märkimisväärse raporti taastuvenergia kohta ning ma kiidan kogu südamest heaks tema pühendumuse ja sätestatud 25%-lise eesmärgi.
Kliimamuutustega võitlemine on tohutu väljakutse, kuid see pakub ka suuri võimalusi. Võimalusi uuteks tehnoloogiateks ning puhtaks ja taastuvaks energiaks. Lisaks kindlaks tehtud allikatele, nagu tuuleturbiinid ja päikesepaneelid, saavad meil tõenäoliselt olema sellised energiaallikad nagu kõrgtuuleenergia alates ühest kilomeetrist, päikesepeegeldid, loodete energia, laineenergia, geotermaalenergia ja vetikatest kütuse tootmise tehnoloogia. See on jätkuv trend ja ma tervitan seda. Investeerimine taastuvatesse energiaallikatesse toob kaasa enam eeliseid, kui vaid süsinikdioksiidi koguse vähendamine. See vähendab meie sõltuvust kolmandatest riikidest, murrab energiagigantide energiamonopoli ja toob kaasa mitte ainult tohutu innovatsiooni, vaid ka rohkem töökohti, umbes miljon nimelt.
See, daamid ja härrad, on muidugi väga tore, kuid vajab ka head poliitikat. Eriti tähtsad on kolm punkti. Esiteks vajadus lahutada toetus tootmisest. Toetuse täielik tootmisest lahtisidumine on taastuvenergia kiireks arenguks absoluutne prioriteet. Praegu võtab tuuleturbiinidega pargi ühendamine elektrivõrguga palju aega ning see ei ole vastuvõetav. Loodan, et sel nädalal komisjoni esitatud ettepanekuid saab natuke rohkem viimistleda, et suudaksime vastu seista energiamonopolide survele ja tagada, et ettepanekutele ei tõmmata vett peale.
Teiseks on biokütused. Meil on häid ja halbu biokütuseid. Praegu paistvad kõik keskenduvat halbadele. Seda põhjusega, kuna on alust kahelda mõningate mitte mingit keskkonnaalast kasu toovate biokütuste kasulikkuses. Mõned biokütused on väga kahjulikud bioloogilisele mitmekesisusele ja toiduainete hindadele. Kuid rangelt kontrollitud tingimustel võivad biokütused aidata kaasa energiavarustuse jätkusuutlikule süsteemile, millele antakse garantii, et troopilisi vihmametsasid meie autode täitmiseks ei langetata. Nõustun lõikega Britta raportis, mis ütleb, et sellele biokütuste 10% tasemele energiatarbimise struktuuris peab kohaldama selgeid kriteeriume. Oma kütusekvaliteeti käsitlevas raportis esitasin ettepanekud selle kohta ning ootan teie vastust sellele.
Viimaseks toetuste küsimus. Kahjuks antakse ikka veel toetusi fossiilidel põhineva energia tootmisele. Viimase 10 aasta jooksul on Euroopa söesektor saanud umbes 50 000 miljoni euro ulatuses tootega seotud abi. Lennukikütus on maksuvaba, mis on varjatud toetus. Nüüd on kalduvus anda lahkelt toetusi taastuvenergiale. See ei ole õige tegu. Peame lõpetama fossiilkütuste toetamise niipea kui võimalik. Toetuste andmise asemel peame sundima energiatootjaid ammutama olulise osa nende toodangust taastuvatest energiaallikatest. Siis puudub vajadus toetuste järele. Peame olema ettevaatlikud, et ei asendaks oma naftasõltuvust toetustesõltuvusega.
Herbert Reul
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul tänada raportööri selle raporti esitamise eest. Usun, et selles kontekstis on oluline märkida, et me peame vaatlema energiapoliitikat mitmete erinevate eesmärkide seisukohalt. Kuidas me suudame tagada varustuskindluse, kuidas me suudame tagada, et see ei kahjusta keskkonda, ning kuidas me saaksime selle ka hea hinnaga?
Kui me neid kolme tegurit kõikides aruteludes arvesse võtame, mõistame peagi, et taastuvatel energiaallikatel on oma roll, tõenäoliselt tähtis roll energia kujundamisel tulevikus, kuid vaid see sektor ei saa lahendada energiavarustuse probleeme hinnakujunduse, keskkonnamõju või varustuse kindluse osas.
Seepärast on tähtis esitada küsimusi, mida mitmed tänased sõnavõtjad on juba esitanud, näiteks vaadata küsimust, kuidas ja kus me saame kasutada taastuvenergiat majanduslikult kõige arukamal viisil, nagu me teeme teiste ressurssidega. Peame kaaluma, kuhu me saaksime paigutada euro kõige kasulikumalt, mis tähendab, et me ei tohi näiteks edendada päikeseenergiat piirkonnas, kus tingimused selle kasutamiseks ei ole kõige paremad.
Peame kaaluma, kas otsused ja osakaalud, kas siduvad eesmärgid viivad meid tõesti edasi või oleks mõistlikum teha natuke enam, et edendada subsidiaarsust ja toetada algatusi, mis lähevad hoopis teises suunas teistes sektorites sõltuvalt asjaomasest liikmesriigist, viies samasuguse eesmärgini.
Samal ajal peame määratlema puudused, mis taastuvate energiaallikate puhul samuti olemas on. Me juba arutleme biokütuste üle. Kuus kuud tagasi ei kerkinud see küsimus isegi mitte päevakorda. Oleme vahetanud mõtteid tuuleenergia ja selle põhjustatud kahjustuste üle. Minu riigis on probleeme tuuleenergia arendamiseks piisava ruumi leidmisega. See ei tähenda ei-ütlemist taastuvatele energiaallikatele, vaid eristatud mõttevahetust ja eristatud vastust, sest lõppude lõpuks ei tohi tundlik energiapoliitika tekitada asjatuid lootusi, mida täita ei suudeta, vaid peab tekitama lootusi, mida suudetakse täita samm sammult. Ma tänan komisjoni väga avatud ja eristatud lähenemisviisi eest.
Riitta Myller
(FI) Härra juhataja, me ei suuda vähendada süsinikdioksiidi heitmeid kooskõlas meie eesmärkidega, kui me ei rakenda energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate kaksikstrateegiat. Hetkel valitsevad erinevate liikmesriikide vahel taastuvate energiaallikate kasutamise osas suured erinevused. Vajame siduvaid riigipõhiseid energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate alaseid eesmärke.
Raportööril on täiesti õigus, kui ta keskendab tähelepanu praktilistele küsimustele, kuidas neid eesmärke Euroopa Liidus saavutada. Peame nõudma, et suure rahvaarvuga liikmesriigid, mis toodavad väga väikese osa oma energiast taastuvaid energiaallikaid kasutades, peaksid selle erinevuse kõrvaldama. Väikeste riikide tehtud edusammudest ei piisa probleemi lahendamiseks. Teine tähtis siin tehtud tähelepanek on see, et me peame kasutama loodusjõudusid. Meil on päikesepaiste, meil on biokütuse potentsiaal ja mõnedes kohtades on meil tuul. Neid jõude peab riiklikes programmides kaaluma.
On äärmiselt tähtis, et liikmesriikide järgitavad poliitikad oleksid püsivad ja järjekindlad. Vaid sel moel suudame kaasata investorid ja sponsorid ning ka tööstuse. Kui toetussüsteemid ja eeskirjad ei liigu õiges suunas ega võimalda meil saavutada jätkusuutlikku energiapoliitikat, ei suuda me saavutada tõelist revolutsiooni, millele energiapoliitika meid kutsub.
Biokütuste osas peame olema teise põlvkonna biokütuste poolt ning mitte nii, nagu me toetaksime konkurentsi toidu ja kütuste vahel.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Härra juhataja, riigipeade ja valitsusjuhtide otsusel heaks kiita siduv eesmärk, et 2020. aastaks moodustaks meie energiatarbimise struktuurist 20% taastuvatest energiaallikatest pärit energia, on olnud suur mõju kogu maailmas ning see otsus kujutab endast pöördepunkti ühenduse kliimamuutuste ja energiakasutuse alastes poliitikates.
Homme hääletab parlament vastava raporti üle, milles me väljendame oma toetust nõukogu ja komisjoni ettepanekutele seda valdkonda reguleerivate tulevaste õigusaktide kohta.
Kaasseadusandjana on meil kohustus töötada välja elujõulised poliitikad, mis vastavad ühiskonna tegelikele vajadustele, pidades alati silmas olemasolevat tehnoloogilist raamistikku. Eesmärk toota 20% meie energiatarbimise struktuurist taastuvatest energiaallikatest on majanduslikult elujõuline vaid siis, kui täidetud on kaks tingimust: naftabarreli hind jääb kõrgeks ja süsinikdioksiidi tonni hind on sobivalt hoiatav.
Komisjoni mõju-uuringud põhinevad süsinikdioksiidi hinnal umbes 20 eurot tonni kohta. Praegune hind kõigub 12-15 sendi võrra. Nende näitajate korral ei ole kulude-tulude arvutused nii atraktiivsed, kui me sooviksime, ning seda peab arvesse võtma heitkogustega kauplemise süsteemi järgmisel läbivaatamisel, kui me soovime saata tööstusele ja tarbijatele õigeid signaale.
Ei tohi olla kahtlustki, et puhta energia allikate mitmekesistamine peab jätkuvalt olema energiapoliitika peamine prioriteet. Tänu ülemkogu julgele tegutsemisele märtsis on saabunud liikmesriikide aeg läbi rääkida koorma ja kohustuste jaotuse osas. Kokkuvõtteks, härra president, kutsun ma nõukogu tagama, et jaotamine toimuks kiiresti kindla kompromissi alusel, milles ükski pool ei tunneks end ei võitja ega kaotajana.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Õnnitlen proua Thomseni suurepärase raporti puhul. Nõustun oma kolleegidega ja eelkõige härra Paasilinnaga, et me ei saa olla kitsarinnalised energiaga seotud teemadel ega tohi mõelda taastuvenergiale kui imerohule. See üksi ei lahenda Euroopa probleeme, kuid see on väga tähtis samm õiges suunas. Selles osas oleme kõik ühel meelel ning seda rõhutab meisterlikult ka proua Thomseni raport.
Samas on mitmed liikmesriigid siiski välja toonud, et vajalik on tehnoloogiline areng, sest uutes liikmesriikides ja eelkõige vaesemates liikmesriikides peetakse päikeseenergia, tuuleenergia või - minu riigi puhul, kus asuvad mineraalveeallikad - geotermaalenergia kasutamist äärmiselt kalliks.
Paluksin volinik Piebalgsil nõuda komisjonilt tungivalt, et nad kaaluksid hoolikalt, kuidas nimetatud tehnoloogiaid saaks Euroopas ergutada, võib-olla ka pakkumiskutsete kaudu. Ma ei pea silmas lihtsaid tehnoloogiaid, mida me nägime parlamendi kaasliikmetega Tiibetis, kui meile öeldi, et majapidamised on varustatud päikeseenergiaga. Me ei suutnud seda uskuda, kuid hiljem selgus, et nad osutasid väga lihtsale väikesele plaadile, mis suudab soojendada kannutäie vett poole tunniga. Ma pean silmas palju tõsisemaid tehnoloogiaid.
Põllumajandussektori osas on biokütused väga tähtsad ning ma nõustun proua Mylleriga, et me ei tohi luua olukorda, mis vastandab biokütuse tootmise toiduainete tööstuse ja toiduainete tootmisega. Olgem mõistlikud ka bioetanooli tootmise osas, sest mõnikord tarbib bioetanooli tootmine rohkem fossiile, kui neid säästa võimaldab. Seepärast usun, et peame selles küsimuses valima mitmekesise lähenemisviisi.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Volinik, daamid ja härrad, taastuvad energiaallikad vastavad kahele peamisele väljakutsele: esiteks väljakutsele tagada usaldusväärne energiavarustus selles osas, et need energiaallikad pakuvad mitmekesisust ja vähendavad sõltuvust impordist, ning teiseks kliimamuutuse väljakutsele selles osas, et nad ei põhjusta kasvuhoonegaaside otseheitmeid.
Taastuvad energiaallikad on Euroopas juba mõnda aega populaarsed olnud. Taastuvad energiaallikad on teema, millega kogutakse poliitilisi punkte. Nende tähtsust sotsiaalse arengu edendamisel propageerime meie, poliitikud, majandusteadlased, teadlased ja energeetikainsenerid, ning samuti majaomanikud, kes ei ole tavaliselt professionaalselt kaasatud energiatootmise või keskkonnakaitsesse.
Taastuvate energiaallikate osakaal üldises energiatarbimise struktuuris kasvab siiski aeglaselt. Miks nii? Võib-olla meie, poliitikud, ei ole piisavalt kaasatud? Ma ei usu, et see on põhjus, sest taastuvate energiaallikate valdkond moodustab enamiku Euroopa energiaalastest õigusaktidest. Ma usun siiski, et asjakohase raamistiku loomisel oleme asetanud rõhu tehnilistele ja järelevalve aspektidele ning jätnud majandusliku ja üleüldise aspekti hooletusse.
Usun, et me ei peaks tegelema taastuvate energiaallikate teemaga isoleerituna. Peame hindama nende eeliseid ja nõrkusi kõrvuti teiste energiaallikatega. Peame kaaluma nende panust energiatarbimise struktuuri mitmekesistamisse, usaldusväärsesse energiavarustusse, kasvuhoonegaaside tekke vähendamisse ja teadmistepõhisesse ühiskonda. Peame hindama vajalikke täiendavaid teadusuuringuid ja arengut.
Me peame läbi viima makromajandusliku hindamise, et tugineda meie varasemale tehnilisele lähenemisviisile. Investeeringute üle otsustamisel on oluline tegur näiteks ühe tonni võrra väiksema süsinikukoguse atmosfääri heitmise finantskulu.
Kuni me ei vii läbi asjakohaseid võrdlevaid kuluanalüüse, et tugineda meie harjumuspärastele lähenemisviisidele poliitikas, ei saavuta me soovitud tulemusi oma energia- ja keskkonnapoliitikas. Kui me seda siiski teeme, kui viime läbi üldised analüüsid, eemaldatakse takistused erinevate energiaallikate vahel, sest vaid heterogeensed, kestvad energiatarbimise struktuurid muutuvad tähtsaks.
Joan Calabuig Rull
(ES) Härra juhataja, peaaegu kõik on nõus, et me seisame Euroopa Liidus silmitsi kolme peamise väljakutsega: esimene neist on tavapäraste energiaallikate ammendumine ja kasvavad hinnad, teiseks vajadus vähendada meie kasvavat sõltuvust energiaimpordist ning kolmandaks on aidata hoida tagasi kliimamuutust. Ilmselgelt suudavad taastuvad energiaallikad anda märkimisväärse panuse nende väljakutsetega võitlemisel.
Nüüd oleme võtnud kohustuse saavutada 2020. aastaks kogu energiatootmisest 20% tootmine taastuvatest energiaallikatest. Loomulikult on liikmesriigid vabad valima nende olukorrale kõige paremini sobivad taastuvad energiaallikad. Kuid nad peavad pühendama end koos seatud eesmärkide saavutamisele - peab valitsema ühemõtteline poliitiline pühendumine.
Sooviksin rõhutada nelja punkti. Esiteks ei ole taastuvad energiaallikad kokkusobimatud energiaallikatega, mis aitavad pakkumist tasakaalu viia, kuid nad peavad olema eelistatud valik. Teisi energiaallikaid, nagu tuumaenergia, ei tohiks kõrvale jätta, kuid püsivad probleemid jäätmehoolduse ja kõrgete ehituskuludega on veel lahendamata.
Biokütuste kasutamine nõuab aga siiski suurt ettevaatust ning peaks tuginema jätkusuutlikkuse kriteeriumile. Vastasel juhul võiks see põhjustada tõsise keskkonnakahjustuse ja sel võiksid olla ebasoodsad sotsiaalsed tagajärjed.
Teisest küljest on taastuvate energiaallikate kasutamise arenguks suured võimalused uute eluasemete ja infrastruktuuri ehitamisel.
Lõpetuseks on veel energiapoliitika sotsiaalne mõõde: taastuvate energiaallikate kasutuselevõtt ei tohi kaasa tuua hinnatõuse, mis muudaksid kütte või elektrienergia tarbijatele kättesaamatuks, eriti ühiskonna kõige haavatavamatele osadele, kes on energiahindade tõusust kõige enam mõjutatavad.
Alexander Stubb
(EN) Härra juhataja, minu meelest on päris tore, et meil on elav publik. Meil siin just tihti ei plaksutata ega hõisata ja hüüta. Ma tean, et see on keelatud, kuid minu arvates on see päris tore ja peaks olema lubatud.
Kui te lubate, siis ma tahan välja tuua kolm asja. Esimene tegelikult kordab seda, mida volinik ütles. Minu meelest on meil vaja ühist energiapoliitikat. Loomulikult on oluline, et me peaksime silmas riikide eesmärke, kuid üldiselt tuleks sellele läheneda ühisest perspektiivist. See tähendab, et läbi tuleb vaadata palju juba töös olevaid õigusakte ning meil tuleb keskenduda, nagu härra Paasilinna enne ütles, õigele energiaallikate vahekorrale, pidades samas silmas kogu programmi.
Minu teine tähelepanek puudutab koormuse õiglast jagamist ja ma olen selles mõttes 2020. aasta eesmärkidega täitsa rahul - eesmärgid on head ja ambitsioonikad. Ma ei ole täitsa veendunud, et me kunagi need saavutame, eriti taastuvenergia osas, kuid sellegipoolest on see hea eesmärk. Kuid seda tehes on väga oluline, et me jälgiksime hoolikalt koormuse jagamist. Ma ei taha, et me satuksime olukorda, kus väiksemad riigid, nagu Soome, kus täna juba kasutakse 25% taastuvenergiat, peaksid oma koormust järsult tõstma, näiteks 45%-le, samas kui viis suurimat liikmesriiki, kus tegelikult tarbitakse 60% energiast, hoiaksid palju madalamaid standardeid. Nii et olgem täiesti õiglased. Peale selle ei ole kahjuks võimalik, et sellises riigis nagu Soome kunagi väga palju päikseenergiat oleks.
Minu kolmas tähelepanek käsitleb arvutusmetoodikat. Tundub, et tuul ja päike saavad biomassiga võrreldes karistada. Tore, püüame hakkama saada, kuid jälgige seda tähelepanelikult. Riiklikele tegevuskavadele mõeldes - ma loodan, et energeetika ja transpordi peadirektoraadis on piisavalt töötajaid või ollakse seal valmis neid piisavalt tööle võtma, sest tegevuskavadega tuleb tegelda, neid tuleb jälgida ja rakendada.
Lõpetuseks, minu kolm väidet on: esiteks, meil on vaja ühist energiapoliitikat, teiseks, koormus peab olema jaotatud õiglaselt ja, kolmandaks, arvutusmetoodikaga peab olema väga ettevaatlik.
Gábor Harangozó
(HU) Tänan teid, härra juhataja. Kõigepealt sooviksin õnnitleda proua Thomseni suurepärase raporti puhul. Võttes arvesse kliimamuutuste põhjustatud väljakutseid, meie suurt sõltuvust fossiilkütustest ja maapiirkondades töökohtade loomisega seotud kasvavat väljakutset, vajab Euroopa selget, kergesti järgitavat reguleerimissüsteemi, mis võimaldaks Euroopal tõhusalt tegutseda seoses taastuvenergia tootmisega ja eelkõige seoses biomassi tootmisega.
Peame tootjatele looma sellise õigusliku keskkonna, milles sätestatakse selgelt taastuvenergiaga seotud tegevused ja tegevusraamistik. Meie direktiividel ei ole taastuvenergia osakaalu suurendamisel mingit mõtet, kui puuduvad asjakohased tingimused; asjaomased isikud ei soovi riskida sellist uut liiki tootmise alustamisega.
Me ei saa lubada sellise olukorra tekkimist, kus juhime põllumajandustootjad eksiteele, julgustades neid Euroopa Liidu tasandil tootma bioenergia tootmiseks vajalikku toormaterjali, samas kui mõnedes riikides ei võimalda regulatiivne raamistik riiklikul tasandil optimaalset keskkonda selle tegemiseks. Pikas perspektiivis on vaja hästi läbimõeldud programmi, sest vastasel juhul näevad tootjad sellises tootmises liiga suurt riski.
Peame tagama tootmiskindluse, kuid me ei saa oodata, et tarbijad maksaksid kõrgemat jaehinda. Tootjad vajavad ergutusi ning mõnel juhul tuleb pakkuda maksusoodustusi, et tagada, et üleminekuga ei kaasneks neile tegevusraskusi. Peame pakkuma asjakohaseid ergutusi, et tagada, et biokütuse tootmine ei tooks kaasa toiduainete hinna tõusu, sest see õõnestaks kogu programmi. Ma tänan teid tähelepanu eest.
Ivo Belet
(NL) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, lubage mul keskenduda proua Thomseni suurepärase raporti kahele valdkonnale, nimelt ehitustööstusele ja mootorsõidukitele.
Kui soovime saavutada süsinikdioksiidiga seotud eesmärke autosektoris, peame investeerima rohkem teadusuuringutesse ja arengusse. See on ilmselge. Meie mitmeaastase eelarve läbivaatamine annab võimaluse seda teha, volinik. Transpordile vajaliku uue tehnoloogia ja taastuvenergiaga seotud teadusuuringute alaseid jõupingutusi peab järsult suurendama. See peaks olema ka meie uhiuue Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudi üks prioriteetidest. Euroopa autosektor saab siin eeskuju näidata, daamid ja härrad. Mõned Jaapani autotootjad reklaamivad nüüd "nullheitmetega" autosid kui oma eesmärki. Arvan, et meie Euroopa Liidus suudame olla esimesed maailmas, kes selle eesmärgi saavutavad.
Siis on veel see teine sektor, mis nutab uue keskkonnatehnoloogia järele: ehitus. Seda vajadust on esile tõstetud ikka ja jälle. See on sektor, mida Euroopa Komisjon kirjeldab kui üht suurima potentsiaaliga sektorit süsinikdioksiidi heitmete vähendamise osas. Uute, madala energiatarbimisega eluasemete, "passiivmajade" ehitamine on ikka veel lapsekingades ja ikka veel suhteliselt kallis. Ka siin on aeg, et me kiirendaksime käiku ja mitte ainult teadusuuringute ja arengu, vaid ka maksusoodustuste osas. Me saaksime suurepäraselt veelgi vähendada ehituses energiasäästlike materjalide ja taastuvate energiaallikate käibemaksumäära, võib-olla isegi nullini. Euroopa Komisjonil on igatahes plaan - teie teate seda paremini, volinik - esitada uued ettepanekud käibemaksu vähendamiseks 2009. aastaks ning need ettepanekud võiksid ideaalselt sisaldada neid ehitussektoris energia säästmise meetmete alaseid ideid. Seega ootavad meid järgmistel kuudel ja aastatel ees suured väljakutsed. Ning need vajavad kartmatut ja kindlat tegutsemist.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Kolleegi proua Thomseni põhjalik raport aitab meil elada puhtamas keskkonnas ja vastu seista kliimamuutusele. Ambitsioonikad taastuvenergia alased tegevuskavad Euroopa ja riiklikul tasandil ja ka nende rakendamise jälgimine lisatakse ühisesse Euroopa energiapoliitikasse ja need vähendavad sõltuvust kolmandatest riikidest pärit energiavarustusest.
Mõnedel riikidel on siiski märkimisväärne vee-, päikese- või tuuleenergia potentsiaal, samas kui teistel on seda vähem. Seepärast peaks erinevate riikide tegevuskavad koostatama üksikult, võttes kõike reaalselt arvesse.
Oleks kasulik, kui Euroopa Komisjon annaks struktuurifondidest otsetoetusi taastuvenergia tootmisele ning ka elamute isolatsioonile ja küttele. Taastuvenergia kasutamist tuleks edendada ka fiskaalpoliitikas. Seisame Euroopas silmitsi toiduainete hindade tõusuga, mis on seotud nõudlusega biokütuse järele. Seda ei tohi olla.
Mida saab tavaline palgapäevast palgapäevani elav ELi kodanik öelda, kui vajadus suurendada taastuvate energiaallikate kasutamist tõstab elektri ja eluasemete hindasid? Turg ei suuda kõike reguleerida. Vajalik on pakkuda abi finantsraskustes vaevlejatele, eriti neile, kes kannatavad kasvavate energiahindade tõttu kõige enam.
Üldiselt olen kindel, et peame tulevikus muutma oma elustiili ja piirama oma ekstravagantset tarbimist. Inimolendid on planeedile kahju teinud ning seepärast on meie kohustus aidata sel ka taastuda.
Agnes Schierhuber
(DE) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, energiavarustus on muutumas üha suuremaks väljakutseks mitte ainult Euroopa Liidule, vaid kogu maailmale. Seoses sellega on taastuvenergia kasutamine äärmiselt oluline nii selleks, et tagada tulevikus varustuse kindlus kui ka selleks, et anda otsustav panus kasvuhoonegaaside heitmete vähendamisse. Me peame toetama ja edendama innovatsiooni. Samuti peame rohkem investeerima uute tehnoloogiate alastesse teadusuuringutesse ja arengusse, kas siis transpordi valdkonnas - näiteks uute kütuste või uute mootorite ehituse alased teadusuuringud - või ressursside geotermaalse või energial põhineva kasutuse valdkonnas, nagu näiteks kütte, elektrienergiatootmise, isolatsioonimaterjalide jms valdkonnas.
Üheks heaks näiteks on elektrikütte tootmine biomassist energia ja soojuse ühendamise kaudu, mida kasutatakse ka järjest enam Austrias. Järgmine põhiaspekt on energiasäästmine. Piirkondlikud, detsentraliseeritud kontseptsioonid on samuti äärmiselt olulised.
Peame kasutama ära taastuvatest energiaallikatest detsentraliseeritud biokütuse ja energiatootmise pakutavad võimalused, sest see võib pakkuda ka jätkusuutlikku energiat ja selleks võib kasutada kohapeal olemasolevaid toormaterjale. Põllumajandustoodete kasutamine energia tootmiseks ei takista kindlasti piisavate toiduainete varude tootmist, kuna saadaval on piisavalt tootlikku põllumaad ning seda maad saab ka asjakohaselt kasutada. Maa tootmisest kõrvaldamise peatamine 2008. eelarveaastal on seepärast eriti teretulnud.
Lisaks sellele saab taastuvate toorainete kasutamisega aidata märkimisväärselt kaasa maapiirkondade majandusarengule oma positiivse mõjuga mitte ainult maakasutusele tavalistel külvikordadel, vaid eelkõige ka tööhõivele ja uute töökohtade loomisele maapiirkondades.
Antonio De Blasio
(HU) Tänan teid, härra juhataja. Kõigepealt sooviksin õnnitleda raportööri suurepärase töö puhul. Peame meeles pidama, et Euroopa Liidu võetud ambitsioonikaid eesmärke, mis on suunatud kasvuhooneefekti põhjustavate gaaside heitmete vähendamisele, taastuvate energiaallikate kasutamise suurendamisele ja energiatõhususe edendamisele, saab saavutada vaid siis, kui me rakendame neid vastavalt subsidiaarsuse põhimõttele, alustades sotsiaalsete ja majanduslike osapooltega kohalikul ja piirkondlikul tasandil.
Detsentraliseeritud energiapoliitika käsikäes teaduuuringute programmide ja kampaaniatega, mille eesmärgiks on tarbijate harjumuste muutmine, võiksid kaasa tuua käega katsutavaid tulemusi mitte ainult taastuvate energiaallikate mõttes, vaid ka tööhõive ja regionaalarengu mõttes.
Taastuvate energiaallikate kohalik tootmine ja võimaluse korral nende muundamine ja tarbimine loovad uusi töökohti ja samal ajal suureneb piirkondlik majandusstabiilsus energiavarustuse mitmekesistamise ja tõhustamise tõttu. Sooviksin rõhutada finantssoodustuste üliolulist rolli nii seoses taastuvate energiaallikate ühendamisega olemasolevatesse võrkudesse kui ka taastuvenergia turuleviimisega.
Kohalike ametiasutuste ja piirkondlike organisatsioonide põhihuvides on (juhataja sekkus, paludes sõnavõtjal rääkida natuke aeglasemalt) toetada ettevõtete tegevusi innovatsiooni, teadusuuringute ja arengu valdkonnas.
Avaliku ja erasektori vahelise partnerluse toetamisega saaks Euroopa Liit aidata avaliku ja erasektori osalejatel ühineda ühiskonnas, et pakkuda majandussüsti piirkondades, mille arengut nad sooviksid ergutada. Et see oleks edukas, on äärmiselt oluline teavitada kohalikke ettevõtteid arenguvõimalustest ning hinnata asjaomase piirkonna iseloomulikke jooni ja konkreetseid vajadusi.
Teen ettepaneku, et Euroopa Liit jälgiks väga tähelepanelikult, kas liikmesriigid järgivad seda, mida neilt oodatakse, sest piirkondlikud ja kohalikud algatused ei saa õitsele puhkeda, kui liikmesriigid ei kehtesta oma raamistikke, mis oleksid kokkusobivad ELi õigusaktidega. Liikmesriikidel on kohustus luua õiguslik keskkond, mis ei võimalda ainult paremat energiatõhusust ja taastuvenergia kasutamist, vaid pakub ka igakülgset majanduslikku tuge ja ergutusi, et edendada kohalikke ja piirkondlikke arengualgatusi.
Valdis Dombrovskis
(LV) Härra juhataja, daamid ja härrad, üks Euroopa energiastrateegias esitatud eesmärkidest on suurendada 2020. aastaks taastuvatest energiaallikatest saadava energia tarbimise osakaalu kogu energiatarbimisest 20%-le. Läti on selles osas liider, kuna taastuvenergia osakaal on Lätis juba 37%. Taastuvenergia osakaalude alaste eesmärkide määramisel igale liikmesriigile on raske teha seda õiglaselt ja tagada, et iga liikmesriik oleks aktiivselt kaasatud taastuvenergia tootmisse. Toetan raportööri seisukohta, et peame hoolitsema selle eest, et suuremad liikmesriigid ei saaks vähendusi ja 20% madalamaid eemärke seoses taastuvenergia osakaaluga. Pidades silmas asjaolu, et viis suuremat liikmesriiki moodustavad vähemalt 60% ELi energiatarbimisest, tähendaksid vähendamised suurte riikide puhul ebaproportsionaalselt suurt koormust teistele riikidele. Peab tunnistama, et ELil on juba sarnases küsimuses negatiivsed kogemused. Euroopa Komisjoni lähenemisviis süsinikdioksiidi kvootide määramisel oli leebelt öeldes kummaline.
Vastavalt komisjoni teabele on heitkogustega kauplemise süsteemi eesmärgiks aidata liikmesriikidel saavutada Kyoto kohustusi. Uued liikmesriigid täidavad oma Kyoto kohustusi, kuid nende heitkoguste kvoote vähendatakse märkimisväärselt. Näiteks Läti, kel on kõige madalam süsinikdioksiidi heitkoguste kvoot elanikku kohta Euroopa Liidus, saab vaid 55% küsitud heitkoguste kvoodist. Eesti ja Leedu saavad vastavalt 52% ja 53%. Ka teiste uute liikmesriikide kvoote on märkimisväärselt vähendatud. Vastandina on peaaegu kõikidele vanadele liikmesriikidele, kes ei täida oma kollektiivseid Kyoto kohustusi, antud enam kui 90% küsitud heitkoguste kvootidest. Ei ole üllatav, et viis uut liikmesriiki olid sunnitud selle otsuse kohtus vaidlustama. Tervitan raportööri seisukohta täiendavate ELi eelarveliste vahendite eraldamise kohta Euroopa energiastrateegia eesmärkide saavutamiseks, muutes selle valdkonna prioriteetseks ja vaadates läbi ELi finantsraamistiku 2007-2013. Euroopa energiastrateegias esitatud eesmärgid on tervitatavad nii majanduslikust kui ökoloogilisest vaatenurgast. Jääb üle vaid paluda Euroopa Komisjonil mitte korrata minevikus tehtud vigu ja eraldada neile eesmärkidele õiglaselt ressursse, tagades, et iga liikmesriik on aktiivselt kaasatud nende eesmärkide saavutamisse. Ma tänan teid tähelepanu eest.
Péter Olajos
(HU) Härra juhataja, pean kõigepealt märkima, kui kahetsusväärne see on, et ELi varasemat eesmärki suurendada taastuvenergia osakaalu ELi energiatarbimise struktuuris 12%-le 2010. aastaks tõenäoliselt ei täideta. Vaatamata sellele fiaskole kehtestas eesistujariik Saksamaa 2007. aasta kevadel toimunud tippkohtumisel liikmesriikidele veelgi ambitsioonikama eesmärgi suurendada 2020. aastaks taastuvenergia panust 20%ni.
Arvan, et pean rääkima otsekoheselt: kardan, et praegune eesmärk, nagu ka selle eelkäijad, on samuti ohus. Lisaks sellele on see ohus liikmesriikide poolse sabotaaži tõttu. Seepärast kutsun komisjoni ja liikmesriike tungivalt üles jõudma taastuvenergia 20%-lise eesmärgi praktilise rakendamise osas kokkuleppele niipea kui võimalik.
Liikmesriigid on juba pidanud esitama ja ette valmistama oma taastuvenergia alased strateegiad, võttes arvesse kulutõhusust ja iga riigi potentsiaali käsitlevaid sektoriviisilisi analüüse. Sel põhjusel peavad taastuvenergia tegevuskavas sätestatud eesmärkidele järgnema üksikasjalikud rakenduskavad koos määratletud riiklike eesmärkide ja siduvate alameesmärkidega iga energiasektori jaoks ning ka sanktsioonid, kui eesmärke ei täideta.
Vajame sanktsioone, sest ärgem unustagem, et ühiste eesmärkide rakendamise vastased riigid ohustavad rahvusvahelist kindlustunnet Euroopa pühendumusse ja usaldusväärsusse kliimamuutusega võitlemisel. Globaalse kokkuleppe saavutamise võimalus on niigi habras ning see võib selle täiesti hävitada.
Euroopal on ajalooline kohustus ning ta peab enda näite varal tõestama, et ka pärast fossiilkütuseid on elu, et on olemas konkurentsivõimelised tehnoloogiad ja et kindel iseseisvus on võimalik.
Petr Duchoň
(CS) Härra juhataja, daamid ja härrad, lubage esitada märkused kahe punkti kohta proua Thomseni raportis. Kohe alguses on raportis öeldud, et: a) "tavapärased energiaallikad on otsa lõppemas"; b) "kogeme suuremat sõltuvust impordist" seoses energia toorainetega; ja c) "kliimamuutusi [mille puhul teadlased ennustavad] hirmutavaid tagajärgi ... elanikele".
Esiteks sooviksin märkida, et ELi riikide suurenev sõltuvus energiatoorainete impordist on ainuke ühemõtteline tõsiasi, milles pole kahtlustki. See on tõesti tõsine poliitiline probleem. Seda ei saa siiski lahendada, andes ühepoolse eelistuse niinimetatud taastuvatele energiaallikatele. Lahendus peab olema palju komplekssem. Seepärast soovin rõhutada mõningaid aspekte, mis on minu arvates kõnealusest raportist puudu.
Esiteks on liikmesriigid üksikuna vastutavad nende energiapoliitika eest ja vastava õiguse eest omada oma energiatarbimise struktuuri. Teiseks ei rõhutata raportis kuidagi seda, et meie kasutuses olevate piiratud vahendite majanduslik kulutamine on vajadus ning ma rõhutan sõna "majanduslik", kui ma räägin selliste vahendite kulutamisest. Samuti pean vajalikuks, et Euroopa Liit teeks koostööd Ameerika Ühendriikidega, sealhulgas kooskõlastaks oma poliitikaid nende maade osas, mis ekspordivad energiatooraineid. Lõpetuseks ei mainita raportis tuumaenergia tähtsust.
Minu teiseks punktiks on see, et eeldused, millele raport tugineb, st et tavapärased energiaallikad on peagi otsa lõppemas ja et kliimamuutusel on inimkonnale kohutav mõju, on vaieldavad. Me ei tohiks neid käsitleda vastuvaieldamatute tõsiasjadena.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - (EN) Härra juhataja, selle arutelu lõpusõnade alguses tahaksin ma korrata seda, mida ütles härra Vidal-Quadras: selles poliitikavaldkonnas ei tohiks olla tunnet, et keegi on võitnud või kaotanud, sest taastuvenergia poliitikat on meil kindlasti vaja, seda peamiselt kolmel põhjusel.
Esiteks, kliimamuutus - on küllaltki naiivne eeldada, et me tuleksime kliimamuutuse väljakutsega toime ilma taastuvate energiaallikateta. Teiseks, konkurents energiaallikate pärast - maailm kasvab, inimesed elavad paremini ja energiaallikaid on veelgi vähem ja võidujooks energiaallikate pärast võib olla ohtlik ka geopoliitiliselt. Kolmandaks, ärgem laskem hindadel end petta. Täna on meie olukord küllaltki meeldiv, sest hinnaga 80 dollarit barreli eest on meie vahetuskurss kuni 1,4 eurot. Seepärast oleme siiani nafta hinna tõusu eest kaitstud olnud. Kuid need ei ole omavahel seotud protsessid, see on lihtsalt juhus. Me mäletame, et euro kasutuselevõtu ajal oli eeldatav vahetuskurss üks ühele. Kui sama vahetuskurss oleks jätkunud, oleksid meie energiaallikad praegu 50% kallimad, mis tähendaks, et paljud parlamendid arutaksid otsetoetusi. Seepärast vajame me taastuvaid energiaallikaid ka majanduslikus mõttes.
Kas see tehnoloogiline läbimurre on palju palutud? Me ei nõua mitte toetusi, vaid investeerimisabi, sest 20% lõplikust energiatarbimisest ei ole 100%, see ei ole 50%, see on kõigest üks viiendik ja me tahame, et see tehnoloogia oleks rakendatav.
Milleks meil siis Euroopat vaja on? Sest Euroopal on mastaapi ja massi ning taastuvenergia järele on nõudmine. Potentsiaal on liikmesriikides, mis ei ole nii rikkad, vähemalt elaniku kohta SKT mõistes. Osades liikmesriikides ei ole nii palju potentsiaali, kuid meil tuleb leida moodus, kuidas kasutada ära kogu Euroopa Liidu potentsiaal. Rikkamad riigid võiksid investeerida suurema potentsiaaliga riikidesse, sest nii võidaksid kõik uuest tehnoloogiast, mis toodab energiat puhastest energiaallikatest.
Ma tsiteerisin Gordon Browni mitte poliitilise sideme pärast. Ma tsiteerisin teda seepärast, et isegi Ühendkuningriigis, kus taastuvenergial täna väga suurt läbilööki ei ole, on selle poliitika - st selle suhtumise - järele nõudmine ja meil on vaja siduvaid eesmärke, sest pikaajalise poliitilise eesmärgi saavutamisel on kasu ainult siduvatest eesmärkidest. Soovituslike eesmärkide puhul jälgitakse neid vaid kuni järgmiste valimisteni jne. Kui eesmärgid on siduvad, tähendab see pikaajalist poliitikat, mis hõlbustab investeerimist ja rakenduseeskirju.
Nüüd toiduga seotud energiasäästlikkusest, mille kohta paljud teist küsisid. Ma tahaksin vastu vaielda, nagu oleks praeguses etapis taastuvenergial märkimisväärne mõju toiduainete hindadele. Kahtlemata on jõukus maailmas kasvuteel. Inimesed söövad paremini - Indias, Hiinas, ka kolmanda maailma riikides. Seepärast otsivad inimesed kogu maailmas suuremaid ressursse ja see on mõistetav. Loomulikult läheb maailmaturu hind üles. See suurendab tootmist, kuid ei muuda põhimõtteliselt võimatuks, et ka tulevikus võib olla madal nafta hind või madalad toiduainete hinnad. Hind jääb põhjendatult kõrgeks ja see probleem ei ole seotud taastuvate energiaallikatega.
Samas kuulun mina sellesse leeri, kes usuvad, et säästva arengu kriteeriumide määratlemine on vajalik ja seda siin direktiivis tehaksegi, kuigi vastuargumendina võiks väita, et meil juba on olemas jäätme-, mullakaitse- ja veealased õigusaktid. Võib küsida, "miks on vaja täiendavaid bürokraatia allikaid"? Mina usun, et kui me käivitame mingi poliitika valdkonna, millele vaieldakse vastu nii ühiskonnas kui poliitilistes fraktsioonides, siis tuleb anda vastuseid. Sertifitseerimine on vajalik, isegi kui see on mõnikord tüütu, et tõepoolest näidata, et ükski kasutatav energiaallikas ei ole mittesäästlik. Kuid ma tõepoolest usun, et raport on väga hästi tasakaalus. See on nende väljakutsete vahel väga hästi tasakaalustatud ning ma väga loodan, et see leiab parlamendis laialdast toetust, sest laialdane toetus tähendaks suuremat toetust ka aasta lõpus esitatavale komisjoni ettepanekule.
Seega, hästi tehtud! Ja ma tahaksin veel kord tänada raportööri ja kõiki raportööre poliitilistes fraktsioonides ja erinevaid komisjone, sest minu arvates on tulemus hea. See on täpselt see tasakaal, mida meil vaja on ja nüüd on meil vaja laialdast toetust.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 25. septembril 2007.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Ján Hudacký  
kirjalikult. - (SK) Praegune olukord seoses elektrienergia tootmisega ja kliimamuutusega annab alust mitte ainult positiivsetele lahendustele, vaid ka kiiruga tehtud otsustele, millel võivad lõpuks olla ebasoodsad tagajärjed.
Ma pean silmas taastuvaid energiaallikaid, mis pakuvad peamiselt uusi lahendusi ammenduvate tavapäraste energiaallikate asendamiseks ja kahjulike heitmete mahu vähendamiseks.
Teisalt oleme tunnistajaks nende halvasti läbimõeldud ja kiiruga kasutuselevõtule ja võtame isegi vastu ühiseid otsuseid selle kohta, sätestades liialdavad iga hinna eest saavutatavad siduvad eesmärgid. Pole juhus, et OECD uuringus ja paljude ekspertide hoiatustes märgitakse, et teatud taastuvate energiaallikate (nagu biokütus, biomass jne) halvasti läbimõeldud edendamine põhjustab parandamatut kahju teistes valdkondades, nagu põllu- ja veemajandus, rikkudes seega looduse üldist tasakaalu. See meenutab mulle varblaste laskmist Hiinas "kultuurilise revolutsiooni" käigus. Ma ei taha sellega öelda, nagu ma oleksin taastuvate energiaallikate vastu. Siiski on vajalik kasutada looduslikult olemasolevaid allikaid hästi läbimõeldud kasutusaladel ja mahus, mis võimaldab neil taastuda loomulikult ilma püüdluseta suurendada tootmist kunstlikult mõtlematus katses saavutada siduvad eesmärgid nii kiiresti kui võimalik.
Praegused teadmised ja tehnilised lahendused võimaldavad meil nüüd ja veel pikka aega kasutada taastuvaid energiaallikaid vaid asendusena. Seepärast otsigem lahendusi, mis oleksid mõistlikumad ja tõhusamad keskpikas perspektiivis. Tuumaenergia on hea näide.
Piia-Noora Kauppi  
kirjalikult. - (EN) Soome on taastuvate energiaallikate, eriti bioenergia, kasutamises üks juhtivaid riike maailmas. Taastuvenergia osakaal Soomes on ligikaudu 25%.
Taastuvate energiaallikate kasutamisega seotud eesmärgid peavad olema realistlikud. Kliimamuutuse vastases võitluses tuleb tagada meie metsatööstuse jaoks hädavajaliku mõistliku hinnaga biomassi kättesaadavus.
Soomes on turvas määratletud aeglaselt taastuva biokütusena. Kohaliku kütusena mõjutab turvas märkimisväärselt piirkondlikku poliitikat ning suurendab tööhõivet ja energia varustuskindlust.
Kõrvale ei saa jätta ühtegi elektrienergia tootmise vormi, ei heitmevaba, madalate heitkogustega või muud heitmevaba, säästvat ja majanduslikult efektiivset vormi, sealhulgas tuumaenergiat. Kõiki energia vorme tuleb hinnata ühiskonna üldiste huvide alusel.
Kliimamuutuse vastases võitluses tuleb suurendada süsinikuvabade energiaallikate, sealhulgas tuumaenergia, osakaalu. Tuumaenergia suurendab sõltumatust imporditud energiast, on keskkondlikult muudest võimalustest puhtam ja ökonoomsem energiaallikas.
Seepärast on minu meelest väga oluline, et liikmesriigid saaksid vabalt valida kõige sobivamad taastuvad energiaallikad, võttes arvesse geoloogilisi, hüdroloogilisi ja klimaatiliste tingimustega seotud erinevusi liikmesriikides.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, kui me soovime edendada taastuvaid energiaallikaid, peame olema täpsed selles, millist vajadust me püüame nende kasutamisega rahuldada. Üks asi on olla teerajaja, saavutades eesmärgid ja protsendid ükskõik mis hinnaga ning täiesti teine asi on leida mitut sektorit hõlmavad jätkusuutlikud energialahendused, millel oleks kaugeleulatuvad tagajärjed. Juba on selge, et eesmärgiks seatud protsendid ning ELi keskkonna- ja kliimaalased eesmärgid ei ole kahjuks saavutatavad. Sellele vaatamata oleme otsustanud püüda eesmärgid saavutada ning selle tulemuseks on see, et meil on energiaturg, mida mõjutatakse kunstlikult tarbijate arvelt, ning energialahendused, mis ei ole kliima tasakaalu mõistes jätkusuutlikud ja mis tuleb läbi vaadata. Minimaalse siduva, biokütuste 10%-lise transpordis kasutamise eesmärgi järgimine on selle ebaõnnestunud näide.
Kui see peaks võitlema kliimamuutuse vastu, siis biokütuste kasutuselevõtt ei ole lahenduseks. Vaevalt oleks see õige viis jätkata maailmas, kus kasvuhoonegaaside nähtust arvesse võttes on toidupuudus tõenäoline stsenaarium. OECD avaldatud uurimuses väljendatud kahtlus, et riigitoetused biokütustele võivad kaasa tuua toiduainete hindade tõusu ja metsade kahjustamise, on ehtne, arvestades, et nende panus kliimamuutuse ennetamisse võib olla prognoositust väiksem. Samu kahtlusi on väljendatud ka ajakirjas "Science" avaldatud artiklis, kus biokütuste kliimale toodavat kasu võrreldakse 30-aastase vahega metsastamisega. Järeldused erinevad sõltuvalt toormaterjalist ja tootmistehnoloogiast, kuid kõikidel juhtudel absorbeeriks metsastamine kasvupinnal kaks kuni üheksa korda rohkem süsinikku kui biokütuste kasutamisest saadav heitmete vähendamine.
Nüüd vajame eesmärkide saavutamisel tervet mõistust. Vastasel juhul saame peagi aru, et otsus järsult tõsta taastuvate energiaallikate osakaalu 1/5-le energiatootmisest oli rutakas ja selline, mis ühel päeval ohustab keskkonda metsade langetamise tõttu.
Richard Seeber  
Taastuvad energiaallikad mängivad olulist rolli meie tulevases energiapoliitikas. Tuumaenergial ei tohi olla rolli selles stsenaariumis, sest ikka veel on lahendamata ohutusküsimused.
Taastuvad energiaallikad on meie tulevik. Selleks vajame innovatsiooni ja uute tehnoloogiate väljatöötamist. Vajame palju enam investeeringuid teadusuuringutesse, et saaksime kõikides valdkondades tuua turule uuenduslikud lahendused.
Märtsis leppis Euroopa Ülemkogu kokku rahuldada 2020. aastal 20% kogu ELi energiavajadusest taastuvate energiaallikate kaudu. Seda tehes astusid riigipead ja valitsusjuhid tähtsa sammu ja ütlesid kõval häälel välja, et toetavad taastuvatele energiaallikatele suurema toetuse andmist. Seepärast kutsun komisjoni üles esitama tulevikku vaatava ettepaneku taastuvate energiaallikate õigusliku raamistiku kohta. On äärmiselt oluline, et meil oleks Euroopa tasandil olemas asjakohased vahendid, et saavutada ülemkogu eesmärgid kiiresti ja tõhusalt.
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjalikult. - (RO) Täna on EL 57% ulatuses sõltuv gaasiimpordist ja 82% ulatuses naftaimpordist. Hinnanguliselt on 2030. aastaks EL sõltuv gaasiimpordist 84% ulatuses ja enam kui 93% ulatuses naftaimpordist.
EL vajab energiapoliitikat, mis võimaldaks majandus- ja sotsiaalset arengut, kuid samas tagaks ka keskkonnakaitse tõhusate kliimamuutuste vastaste meetmete kaudu. Pean järgmist viit aastat äärmiselt oluliseks üleeuroopalise energiavõrgu (TEN-E) "Üleeuroopaliselt huvi pakkuvate projektide" kavandamiseks ja heakskiitmiseks, et mitmekesistada energiavarustuse allikaid ja suurendada energiatõhusust ühenduse tasandil.
Kliimamuutuste piiramiseks on EL ette näinud, et 2020. aastaks saadakse taastuvatest energiaallikatest 20% Euroopa energiatarbimisest. Seega peavad nii liikmesriigid kui komisjon vaatama üle taastuvad energiaallikad oma territooriumil ja määratlema nende tõhusaks kasutamiseks tegevuskavad. Nõuame, et komisjon osaleks selles ülevaatamises aktiivselt. Liikmesriigid saavad kasutada ja peavadki kasutama investeerimisel energiatehnoloogiasse struktuurifonde ning Euroopa konkurentsivõime ja innovatsiooni fondi, aga ka teadusuuringute seitsmendat raamprogrammi.
