Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0006/09).
Komisjonile esitatakse järgmised küsimused.
Esimene osa

Teema: Ehitustöö-, tarne- ja teenuslepingute tellimismenetlused julgeoleku ja kaitse valdkonnas
Euroopa relvaturud on killustatud ja on seega kannatanud negatiivseid majanduslikke mõjusid 1990. aastatest. Viimase 20 aasta jooksul on kaitsekulutused Euroopas vähenenud poole võrra, müük, tööhõive ning arendus- ja tehnoloogiaalane investeerimine on vähenenud. Kuid isegi suured liikmesriigid peavad keeruliseks õla allapanemist finantskoormusele, mille on tekitanud uute relvasüsteemide väljatöötamise kulud. Relvajõudude ümberkorraldamine külma sõja lõpust on toonud kaasa tavapäraste kaitsevarustuse varude suure vähendamise, kuid on ka loonud uusi nõudmisi kvaliteedi osas.
Kas komisjon ei arva, et riigid, kes on peamiselt ostjad, nagu Portugal, on pandud ebasoodsasse olukorda, sest viimane ettepanek jätab sätestamata hüvitamissüsteemi, mille kaudu suudaksid liikmesriigid tagada kaitsevarustuse ostude tsiviil- või sõjalise olemusega tööstusliku tulususe? Kas komisjon on nõus lubama hüvitamissüsteemi?
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Kuu aega tagasi võttis parlament vastu otsuse kaitse- ja julgeolekuseadmete hanke direktiivi ettepaneku kohta. See tähendab, et ettepanek on edukalt läbinud esimese lugemise ja nõukogu võtab selle peagi vastu.
See uus direktiiv on oluline samm edasi ühtse Euroopa kaitseturu rajamise suunas. Sellega võetakse kasutusele õiglased ja läbipaistvad hanke-eeskirjad, mis kehtivad kogu liidus. See parandab liikmesriikidevaheliste kaitseturgude avatust kõikide kasuks. Euroopa tööstused saavad palju suurema siseturu ja muutuvad konkurentsivõimelisemateks; meie relvajõud saavad rohkem kulutustele vastavat tulu, mis aitab parandada Euroopa kaitsesuutlikkust; ning lõpuks, kuid mitte vähem tähtsana, maksumaksjad saavad rohkem kasu avalike kulutuste suuremast tõhususest.
Üks vastuolulisi küsimusi direktiivi arutelu käigus oli "korvamismeetmed” - see on majanduslik hüvitus välistarnijatelt tehtud kaitseostude eest. Mõned liikmesriigid tegid ettepaneku lisada direktiivi hüvitamissüsteem, mis võimaldab neil tagada selline tööstuslik tulusus kaitseinvesteeringutelt.
Korvamismeetmete eesmärk on edendada nende liikmesriikide tööstust, mis ostavad kaitsevarustust välismaalt. Sellisel kujul võivad need tingida siseturu moonutamist ja tuua kaasa diskrimineerimise teistest liikmesriikidest pärit äriühingute suhtes tarnija rahvuse alusel. EÜ asutamisleping keelab diskrimineerimise rahvuse põhjal ja direktiiv teisese õigusaktina peab järgima asutamislepingut.
Nõukogu õigustalitus kinnitas oma 28. oktoobri 2008. aasta arvamuses, et piiravad hankemeetmed, mis on mõeldud edendama kodumaist tööstust, ei ole vastavuses EÜ asutamislepingu üldiste põhimõtetega. Seega võib kaitsehanke korvamismeetmeid lubada ainult juhul, kui need on vajalikud peamiste julgeoleku huvide kaitseks või on põhjendatud üldise huvi ülekaaluka nõudega. Majanduslikud huvid ei ole seevastu piisavad. Liikmesriikide suur enamus ja parlament nõustusid selle hinnanguga.
Seega ei olnud mitte ainult juriidiline kohustus, vaid ka poliitiline konsensus mitte aktsepteerida direktiivis hüvitusi, mis on suunatud riiklikke tööstusi edendama. Seega, nii komisjon oma ettepanekus kui ka kaasseadusandjad, nimelt nõukogu ja Euroopa Parlament, ei lisanud kaitsedirektiivi teksti erieeskirju korvamismeetmete kohta.
Kaitsedirektiiv pakub siiski alternatiive korvamismeetmetele. Liikmesriigid, kes on peamiselt kaitsevarustuse ostjad, püüavad tavaliselt põhjendada oma soovi saada korvamismeetmeid kas varustuskindluse tagamisega või vajadusega avada kaitseturge oma väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Kaitsehangete direktiiv lahendab need mured. Ühelt poolt võimaldab see ostjatel nõuda pakkujatelt spetsiifiliste kohustuste võtmist, et rahuldada nende tarnenõuete julgeolekut. Teiselt poolt sisaldab see allhanke sätteid, mis teeb võimalikuks nõuda pakkujatelt oma tarneahelate avamist üleeuroopalisele konkurentsile ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele juurdepääsu hõlbustamist, kuna see aitab kaasa ostjateks olevate liikmesriikide õigustatud julgeoleku ja majanduslike huvide lepitamisele ning väldib vajadust rakendada hüvitusi või korvamismeetmeid.
Armando França
(PT) Ma olen tänulik volinikule väga põhjaliku vastuse eest, mille ma just sain. Kuid ma sooviksin rõhutada oma muret, mis on seotud nii kriisiolukorraga, milles me praegu elame, nagu me kõik teame, kui ka asjaoluga, et meil on praegu valimisaasta, mis võib suurel määral soodustada huvi jahenemist ja entusiasmi kadumist kõnealuses valdkonnas.
Sellele vaatamata, volinik, olen ma kohustatud ütlema teile, et me ei tohi jätta tähelepanuta põhiküsimust meie seisukohalt ja põhiküsimus meie seisukohalt on vältida ostjateks olevate riikide, nagu näiteks Portugali ja teiste, potentsiaalset sattumist ebasoodsasse olukorda.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Ma tunnen kindlasti ära poliitilised tagajärjed ja ma tundsin ära väljendi, et meil on praegu valimisaasta. Kuid nagu lugupeetud parlamendiliige teab, selles konkreetses direktiivis, mis on läbinud süsteemi, käsitleti neid küsimusi ning liikmesriikidel ja Euroopa Parlamendil oli konsensus mitte minna selles konkreetses suunas.
Seda arutati põhjalikult mitmetes töörühmades, kuid minu ametlikus vastuses toodud põhjustel oli konsensus mitte minna selles suunas, mida lugupeetud parlamendiliige soovitas. Eelnevalt toodud põhjustel oleksin ma väga positiivne selles osas, mida me oleme saavutanud nende kompromisside osas ja need on kõikide Euroopa majanduste parimates huvides.
Mairead McGuinness
Ma kasutan võimalust, et arendada käesoleva küsimuse esimest osa ja tõstatada küsimus riigihanke kohta üldiselt ja piiratud pakkujate kohta, mis paljude inimeste arvates esitab või tingib madala kulutustele vastava tulu. Võib-olla võiks komisjon mõnikord - võib-olla mitte praegu - käsitleda seda küsimust, eriti pingelisemas majanduslikus olukorras, milles paljud liikmesriigid on, ning vaadelda veel kord lepingute ja pakkumiste ning eelkõige piiratud pakkumiste küsimust.
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Nagu proua McGuinness teab, leppisid Euroopa Ülemkogu möödunud aasta detsembri kohtumisel Euroopa riigipead kokku, et võiks kasutada lühemat perioodi pakkumiste saamiseks 2009. ja 2010. aastal. See on tegelikult vastavuses olemasolevates direktiivides pakutud paindlikkusega, sest keerulistes majanduslikes tingimustes, milles kõik Euroopa majandused on, leidsid riigipead, et see on asjakohane tegutsemisviis ja on lubatud olemasolevate direktiivide kohaselt.
Ma olen teadlik küsimustest, mida parlamendiliige tõstatas piiratud pakkumiste kohta, kuid me vaatame oma riigihankedirektiive perioodiliselt läbi ja ma tagan, et proua McGuinnessi kommentaarid lisatakse süsteemi.
Teema: ELi ja Iisraeli kaubandussuhted
Arvestades Gazas toimuvat sõjalist tegevust, Iisraeli-poolset liigset ja ebaproportsionaalset jõu kasutamist ning tuhandete tsiviilõnnetuste ja süütute Palestiina kodanike tapmist, kuidas kavatseb komisjon vaadata üle oma kaubandussuhted Iisraeliga?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Komisjon on tugevalt mõistnud hukka vägivalla Gazas. See kriis tõestab veel kord, et Iisraeli-Palestiina konfliktil ei ole sõjalist lahendust. Ainult läbirääkimised, kus osapooled pühenduvad täielikult, võivad tuua kaasa kestva lahenduse.
Komisjon tervitab sõjategevuse hiljutist lõppemist Gazas. On ülitähtis, et kõik osapooled muudavad praeguse relvarahu püsivaks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1860 täieliku rakendamise kaudu. Mitmeid küsimusi tuleb käsitleda viivitamata, eelkõige Gazasse ja Gazast suunduvate teede ristumiskohtade taasavamine, Iisraeli-vastaste raketirünnakute pidev peatamine ja tõhusad meetmed relvade Gazasse smugeldamise vältimiseks.
Nüüd, kui sõjategevus on ilmselt lõppenud, on oluline taasalustada niipea kui võimalik läbirääkimisi kõikehõlmava rahu teemal. EL on kutsunud oma partnereid appi rahuprotsessi arendamisele. Komisjoni vahetu prioriteet on leevendada Gaza elanikkonna humanitaarkannatusi. Kaubandussuhted ELi ja Iisraeli vahel jätkuvad. Isolatsioon, sanktsioonid ja mis tahes muud boikoti vormid oleksid kahjulikud kõnelustele ja läbirääkimistele, mille eesmärk on saavutada konflikti püsiv lahendus. Peale selle, võttes eesmärgiks Iisraeli huvid, osutuksid need ka kahjulikeks okupeeritud Palestiina territooriumile, mis on majanduslikult sõltuv Iisraelist kui oma ekspordi ja tööjõu rakendamise peamisest sihtkohast.
David Martin
- Ma sooviksin tänada volinikku tema vastuse eest ja tervitada asjaolu, et ta kordas komisjoni hukkamõistu Iisraeli tegevuse suhtes. Kuid volinik, kõik meie kaubanduskokkulepped sisaldavad inimõiguste punkti. Mina, nagu paljud minu valijad, ei saa aru, kuidas, kui riik tunnistab, et ta kasutab ebaproportsionaalset sõjalist tegevust tsiviilelanikkonna vastu - võtab tahtlikult sihikule koolid, rahumeelsete ja erapooletute rahvusvaheliste organisatsioonide hooned - me siiski ei usu, et ta on rikkunud inimõiguste klausleid. Millal siis veel esineb inimõiguste rikkumine, kui mitte selliste asjaolude korral?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma pean ütlema, et meie kogu poliitika Iisraeli ja Palestiina konflikti selle konkreetse perioodi suhtes on see, et komisjon keskendub praegu humanitaarabile ja inimeste abistamisele Gazas ning kõiki muid küsimusi käsitletakse hiljem. Meie kaubanduspoliitika ei muutu ja edasised arengud sõltuvad asjaoludest.
Ma tean, et loomulikult on teil võimalik saada üksikasjalikku teavet juurdluste kohta, mis on algatatud inimõiguste võimaliku rikkumise ja selle konflikti jooksul sooritatud kuritegude kohta. Komisjon jälgib tähelepanelikult neid juurdlusi ning pärast nende juurdluste lõpetamist võtab oma seisukoha ja jälgib arenguid ning teeb järgmised otsused.
Juhataja
Paljud inimesed on nõudnud veel täiendavaid küsimusi kõnealuse teema kohta. Ma saan lubada vaid kaks meie kodukorra kohaselt ja seega ma arvestan seda, kes küsis millal ja poliitilist tasakaalu. Ma luban seega täiendavad küsimused härra Allisterilt ja härra Rackilt.
Jim Allister
Volinik, kas ma tohiksin tervitada kinnitust, et kaubandussuhted jätkuvad ja kas ma tohiksin julgustada teid mitte lasta end heidutada Iisraeli-vastase propaganda tulvast ning paluda komisjonil meeles pidada, et kuna Iisrael on üks väheseid demokraatlikke riike selles piirkonnas, on oluline mitte panna see põlu alla või võõrandada seda, mis ei edendaks üldse rahu. Ka ei sobiks selline tegevus hästi kokku leplikkusega, mida EL on ilmutanud paljude väga despootlike režiimide vastu kõikjal maailmas.
Reinhard Rack
(DE) Ma tervitan asjaolu, et Euroopa Liit võtab endale humanitaarkohustuse aidata neid, kes kannatavad Gaza sektoris. Ka tervitan ma asjaolu, et me oleme mõistnud hukka selle, mis on tõenäoliselt ebaproportsionaalne reageering Iisraeli poolt ja oleme õigesti viidanud, et see ei ole viis rahu tagamiseks, sest vastupidi - see ohustab rahu. Kuid me peaksime ka võtma aega, et selgitada Euroopa Liidu nimel, et Gaza sektoris on inimesed sooritanud ebaseaduslikke vägivaldseid toiminguid, millel on otsene ja hukatuslik mõju Iisraeli elanikele. Mul oleks hea meel, kui Euroopa Liit esitaks tasakaalustatud vastuse sellega seoses.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma võin teile kinnitada, et komisjon püüab alati olla tasakaalustatud. Seda silmas pidades on minu kolleegid, volinikud Michel ja Ferrero-Waldner, mõistnud hukka rünnakud Iisraelile, nad on mõistnud hukka mõlemad pooled vägivaldsete meetmete ja vägivalla kasutamise eest. Me püüame olla tasakaalustatud ja võtta arvesse selle väga keerulise konflikti kõiki aspekte.
Teema: Turvalisema interneti programm
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta otsus nr 1351/2008/EÜ kehtestas mitmeaastase ühenduse programmi Internetti ja teisi sidetehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks. Selle otsuse kohaselt on komisjon kohustatud koostama iga-aastased tööprogrammid programmi "Ohutum Internet” osana, mis on mõeldud edendama Interneti ja uute sidetehnoloogiate turvalisemat kasutamist. Arvestades ohte, mis tulenevad piiramatust juurdepääsust kõikidele nendele tehnoloogiatele ja andmetele, tuleb erilist tähelepanu pöörata lastele ja noortele. Programmi, mis kestab 1. jaanuarist 2009 31. detsembrini 2013, eelarve on 55 miljonit eurot.
Kas komisjon esitab täpsed andmed tegevuskava ja programmi "Ohutum Internet” rakendamise kulude kohta eelolevatel aastatel? Kes on kõlblik taotlema osalemist selles programmis? Kuidas ja millistele tegevustele kulutatakse programmi "Ohutum Internet” vahendeid?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Turvalisema Interneti programmi, mis on praegu käivitatava programmi eelkäija, peeti tõeliselt edukaks. Komisjon on veendunud, et ka järgmine programm on edukas.
Ohutuma Interneti programm on ainulaadne üleeuroopaline algatus, mille kaudu EL aitab võidelda ebaseadusliku sisu ja kahjuliku käitumise vastu võrgus ning suurendada Euroopa avalikkuse hulgas teadlikkust laste ohutusest võrgus. See soodustab riiklikke meetmeid ja algatusi kooskõlastatud viisil.
Nagu lugupeetud parlamendiliige märkis: uue programmi Ohutum Internet, mis kestab viis aastat - 2009 kuni 2013 - kogu eelarve on 55 miljonit eurot ja see viiakse ellu iga-aastaste tööprogrammide kaudu. 2009. aasta tööprogrammi suhtes viiakse praegu läbi komisjoni teenistuste vahelist konsultatsiooni. Siis taotleb komisjon programmi juhtkomitee soodsat arvamust. Seejärel laaditakse see dokument üles komitoloogia registrisse, et võimaldada Euroopa Parlamendil kasutada oma 30-päevast kontrolliõigust, mis peaks toimuma märtsi lõpu ja aprilli alguse vahelisel perioodil. Tööprogrammis määratletakse sisu kriteeriumid ja konkursikutse esialgne eelarve, mis antakse välja 2009. aastal.
Konkursikutse avatakse kõikidele liikmesriikides asutatud juriidilistele isikutele. See on ka avatud EFTA riikides asutatud juriidilistele isikutele, kes on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osapooled - Norra, Island ja Liechtenstein. See on avatud ka muudes riikides asutatud juriidilistele isikutele tingimusel, et on sõlmitud kahepoolne leping.
2009. aasta tööprogramm on esimene viiest ja seega me ehitame blokki tegevustele, mida tuleb läbi viia programmi kogu eluea jooksul. Praeguse projekti kohaselt on selle prioriteedid anda lastele õigusi ja kaitsta neid, juurutades uusi meetmeid ja jätkates eelmise programmi Turvalisem Internet Pluss kohaselt alustatud meetmeid, tagades teadlikkust tõstvate tegevuste piisavuse, abiliinid ja vihjeliinid kõikides liikmesriikides, tugevdades koordineerimist Euroopa tasemel ja samuti tagades kulutustele vastava tulu, saavutades maksimummõju olemasolevate rahaliste vahenditega, nimelt 11 miljoni euroga aastas.
Bogusław Sonik
(PL) Proua juhataja, volinik, ma tervitan südamest seda tähtsat algatust. Ma sooviksin vaid esitada ühe küsimuse. Programmis viidatakse kavatsusele luua spetsiaalsed kontaktpunktid igas riigis programmi koordineerimisega tegelemiseks. Kas volinikul on mingit teavet selle kohta ja mis täpselt on ette nähtud?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Kahjuks ei ole mul üksikasjalikku teavet kontaktpunktide kohta, kuid ma tean üldiselt, et see otsustatakse liikmesriikides ning sõltub väga palju valitsuse struktuurist ja valitsemisstruktuuridest.
Ma tean, kus see kontaktpunkt saab olema minu koduriigis, kuid hetkel ei ole mul ülevaadet, kus need kontaktpunktid on teistes riikides.
Loomulikult on võimalik esitada teile vajalikke üksikasju, kui te olete huvitatud.
Jörg Leichtfried
(DE) Internetist tulenevad ohud on pidevalt muutumas ja me oleme näinud Interneti muutumist n-ö versioonist 1.0 versiooniks 2.0. Sisuliselt tähendab see seda, et kõik on muutunud palju interaktiivsemaks. On esinenud juhtumeid, kus seda liiki veebiplatvormid ja veebikogukonnad on ajendanud noori enesetappu sooritama.
Praegu seisneb küsimus selles: kas te usute, et üldiselt on sellised arengud hea või halb asi? Kas olukord muutub rohkem või vähem ohtlikuks? Kui see muutub ohtlikumaks, siis millised on komisjoni plaanid, eriti Interneti selle muutuse osas?
Paul Rübig
(DE) Küsimus on 55 miljoni euro nõuetekohases kulutamises. Kas te suudate ette kujutada väikeste summade andmist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele vaid selleks, et teha paremaid programme, kehtestades programmi hinnangud noortele, et nad saaksid otsustada, kas nad on või ei ole programmist huvitatud, ning avaldades samal viisil nagu filmide puhul vanusepiirangu, mis näitab, kas sisu on soovitatav ja kas on tegemist konkreetse vanusepiiranguga? Kas te suudate ette kujutada programmi rahaliste vahendite jagamist samal viisil nagu programmi Eurostars puhul?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Interneti ohud ja Interneti areng kujutavad tohutut probleemi. Me kõik teame, kui uus on Internet meie maailmas ja kuidas see on arenenud hüppeliselt viimase paari aasta jooksul. Seetõttu on nii positiivsed kui ka ohtlikud küljed väga uued ühiskonna ja valitsusstruktuuride jaoks.
Loomulikult peavad valitsusstruktuurid, sealhulgas Euroopa institutsioonid, hindama adekvaatselt kõiki võimalikke ohte ja ma olen kindel, et nad teevad seda. Ohutuma Interneti programm on üks vastus juba tuvastatud ohtudele. Järgmine juba tuvastatud oht on küberrünnakud ja erinevad püüded rünnata ja blokeerida Interneti kaudu. Kurjategijad kasutavad samuti Internetti ja õiguskaitseasutused töötavad aktiivselt selles vallas, kuidas neid võimalikke ohte käsitleda.
Seega ma arvan, et valitsuste ja ka Euroopa institutsioonide üks peamisi prioriteete on reageerida adekvaatselt; ja "adekvaatselt” tähendab siin, et me ei tohiks piirata tohutuid eeliseid, mida Internet kõikidele kasutajatele pakub.
Kuigi kõik arendamise ohtude ja võimaluste erinevad aspektid ja adekvaatsed reageeringud nendele on kindlasti rohkem küsimus kõnealuse valdkonna spetsialistidele, on need ka kõikide Interneti kasutajate huvides. Ma võin teile kinnitada, et komisjon ja selle asjaomased teenistused jälgivad seda olukorda väga tähelepanelikult.
Selles programmis osalemise suhtes on komisjoni seisukoht see, et avaldused võivad laekuda väga erinevatelt taotlejatelt, sealhulgas väikese ja keskmise suurusega ettevõtjatelt, ja et need ettevõtted on enamasti seda liiki teenuste osutajad. Seega oleks see minu arvates ka hea nendele ettevõtjatele.
Kui ma sain õigesti aru nooremate põlvkondade võimalusest osaleda programmis, ei saa ma anda teile praegu konkreetset vastust, kuid komisjon on väga avatud võimalikult paljude osalejate kaasamiseks selle programmiga töötamiseks. Siiski ei saa ma täna anda konkreetset vastust noorte osalemise küsimuse kohta.
Teema: Erinõunik Richard Boomer ja Heyseli linnaosa
1. aprillist 2006 töötab Belgia kinnisvaraettevõtja Richard Boomer volinik Kallase erinõunikuna ehitistega seotud küsimustes. Tema lepingut on nüüd pikendatud.
Mis pani volinikku seda lepingut pikendama? Milliseid voliniku otsuseid on Boomer mõjutanud? Millistel komisjonisisestel nõupidamistel on Boomer osalenud pärast lepingu pikendamist?
Praegu tundub, et veel üks Belgia kinnisvaraarendaja püüab avaldada survet mõne komisjoni ametiruumi paigutamiseks Heyseli linnaossa Brüsselis. Kas komisjon annab oma arvamuse selle linnaosa kohta? Mis on otsuse tegemise tähtaeg? Millal tehakse teatavaks arhitektide konkursi tulemused Rue de la Loi' kohta?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - See küsimus on mulle väga hästi teada ja seda on käsitletud juba mitu korda. Kõigepealt pean ma ütlema, et Richard Boomer ei ole kinnisvaraarendaja, nagu on märgitud selles küsimuses. Kogu teave tema kohta on saadaval veebisaidil. Ta on olnud minu erinõustaja 1. aprillist 2006 ja tema mandaati pikendati 2008. aastal 1. aprillist 2008 kuni 31. märtsini 2009.
Tema mandaat erinõunikuna on järgmine: nõustada kinnisvarapoliitika osas haldusküsimuste, auditi ja pettuse vältimise eest vastutavat asepresidenti; parandada suhteid pädevate ametiasutustega Brüsselis ja Luxembourgis; optimeerida komisjoni tehtavate investeeringute tõhusust.
Ma pean ütlema, et ta on varustanud meid tõepoolest väärtuslike teadmistega, olles kursis, mis toimub kinnisvara valdkonnas enamasti Brüsselis või Belgias, mitte niivõrd Luxembourgis. Tema nõuanded on olnud väärtuslikud ja pean ütlema, et ka käsuliinid komisjonis kinnisvarapoliitika vallas on väga selged. Kinnisvarapoliitika kuulub personali ja halduse peadirektoraadi pädevusse, mis allub haldusküsimuste eest vastutavale asepresidendile. Seda poliitikat rakendavad Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalitus (Brüsseli puhul) ja Luxembourgi infrastruktuuri- ja logistikatalitus (Luxembourgi puhul). Erinõunikuna nõustab Boomer, nagu kõik komisjoni erinõunikud, pikaajalises perspektiivis poliitika ja perspektiivide osas tema mandaadis sätestatud küsimustes. Tal ei ole mitte mingit rolli otsuste tegemise protsessis või selle aluseks olevas menetluskorras, nagu ehitiste omandamine või pikaajalise rendi peatamine.
Kolmanda küsimusega seoses, mis puudutab nimetamata Belgia kinnisvaraettevõtjat, ei ole komisjonile teada surve, millele lugupeetud parlamendiliige viitab.
Viimase küsimusega seoses, mis on oluline, on mul väga hea meel teavitada lugupeetud parlamendiliiget, et Euroopa Komisjon andis 5. septembril teatises kinnisvarapoliitika kohta ametlikult teada oma soovist säilitada tugev sümboolne kohalolek Euroopa ala keskuses, samal ajal arendades paralleelselt välja kuni kolm täiendavat krunti väljaspool seda piirkonda. See poliitika võimaldab tagada parima lisandväärtuse avaliku sektori raha kasutamisele ning vähendab survet kõrgele hinnatasemele Euroopa alal. Kooskõlas selle poliitikaga avaldas komisjon 2008. aasta juunis turule adresseeritud teabekutsungi, et saada parem ülevaade olemasolevatest võimalustest väljaspool Euroopa ala oleva krundi väljaarendamiseks 2014. aastast. See kutsung tehti täielikult läbipaistvalt, avaldades selle Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon sai üheksa pakkumist ja tegeleb praegu nende tehnilise uurimisega.
Komisjon kinnitab lugupeetud parlamendiliikmetele, et 2009. aastal tehtav krundi valik põhineb iga pakkumise heade külgede hoolikal läbivaatamisel, kooskõlas selge menetluskorraga ning Euroopa Komisjoni ja maksumaksjate raha parimates huvides. Enne selle otsuse langetamist ei avalda komisjon seisukohta ühegi läbivaadatud pakkumise kohta.
Seoses küsimusega, millal tehakse teatavaks arhitektide konkursi tulemused Rue de la Loi' kohta, võib komisjon ainult märkida, et see küsimus ei kuulu Euroopa Komisjoni pädevusse, vaid tuleb esitada Brüsseli, pealinna piirkonnale, kes korraldas selle linna planeerimiskonkursi. Vastavalt Euroopa Komisjoni andmetele loodetakse lõpptulemust 2009. aasta kevadel.
Ma vabandan pika vastuse pärast, kuid üksikasjad olid samuti olulised.
Ingeborg Gräßle
(DE) Volinik, alati on väga meeldiv kuulda, mis teil on öelda, ja arutada probleeme teiega. Ma olen koostanud joonise, mis näitab teie erinõuniku karjääri. Ma sooviksin teilt küsida, kuidas tagada, et ei esineks huvide konflikte. Sellel joonisel on toodud üks inimestest, kes etendab rolli teie uutes pakkumistes. See on keegi, kellel on olnud pikaajalised ärisuhted teie erinõunikuga. Seega, kuidas te tagate, et ei esine huvide konflikte?
Siim Kallas
komisjoni asepresident - Nagu ma ütlesin, peab ta tundma palju inimesi. Ma olen täiesti kindel, et huvide konflikti ei esine. Ta ei ole väljendanud mitte mingit soovitust tulevaste poliitiliste otsuste kohta.
Ma olen täiesti kindel, et te kuulete, kui see otsus tehakse. Üheksat krunti on soovitatud, kuid ma ei tea, kus need krundid asuvad. Ma olen lugenud ajalehtedest mõnest tehtud soovitusest. Te võite seda hiljem kontrollida ja siis te saate täieliku ülevaate, miks üks või teine otsus tehti. Praeguseks ei ole mitte midagi selge, seega olen ma väga huvitatud kõikide nende ettepanekute nägemisest.
Minu nõunik on uurinud seda küsimust põhjalikult igast küljest ja ma olen täiesti kindel, et tal ei ole huvide konflikti ja eelkõige ei ole tal mitte mingit rolli seda liiki otsuste tegemisel.
Markus Pieper
(DE) Ma sooviksin midagi uuesti küsida. Me saame aru, et otsitakse kinnistut väljaspool Euroopa ala. Kuid ma leian, et kasutatakse Euroopa maksuraha ja Euroopa Parlament tuleks kaasata läbipaistvasse protsessi.
Minu küsimus on järgmine. Nagu te ise ütlesite, volinik, on üheksa osapoolt juba ilmutanud huvi selle teabekutsungi vastu ja neid hinnatakse praegu. Kuid konkreetsed kasutuse muutused on viidud sisse ühes linnaosas, Heyseli linnaosas. Kuidas teie meile just esitatud teave sobib kokku sellega, mis on juba ilmselt ettevalmistamisel sellel krundil? Me sooviksime saada konkreetsemat teavet eelkõige selle kohta, millal meid teavitatakse üldise seisukorra ja menetluskorra osas.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Teid teavitatakse kindlasti täielikust menetluskorrast ja seda saab kontrollida. See saab olema väga selge ja läbipaistev otsus. Põhjendus mõttele saada nn muid krunte väljaspool Euroopa kvartalit, on täpselt see, et me soovime raha tõhusamat kasutamist.
Kui me keskendame kõik oma teenused Euroopa kvartalisse, annab see kinnisvaraarendajatele tohutud võimalused küsida väga kõrgeid hindu, mida me oleme juba näinud väga paljudel juhtudel. Seega, ka teiste kruntide saamine on hädavajalik, eelkõige kulude mõõdukamaks muutmiseks. See on põhiidee.
Meil on juba mõned ehitised ja mõned krundid väljaspool Euroopa kvartalit. Meil on ehitised Beaulieu's, meil on ehitised Rue de Genève'l ja veel mõned teised. Me oleme huvitatud ringivaatamisest. Me oleme küsinud ettepanekuid 70 000 m2 kohta ja seejärel uurime kõiki võimalusi.
Te mainisite Heyselit. Ma lugesin selle kohta ajalehtedest. Ma ei tea midagi Heyseli kohta. Jah, alates sellest, kui ma seda lugesin, on mitmed Belgia poliitikud pöördunud minu poole ning rääkinud nii selle krundi poolt kui ka vastu, kuid seda ei ole mitte kunagi peetud mingiks eelistatud variandiks. Midagi ei ole otsustatud. See on protsess.
Nende kruntide asukoht pakub suurt huvi Belgia ja Brüsseli poliitikutele ning Brüsseli piirkond on samuti huvitatud, et meie krunt oleks väljaspool Euroopa kvartalit, seega me teeme selle otsuse. Meil on hindamiskomitee, mis uurib praegu seda ettepanekut, ning seejärel läheb see Brüsseli infrastruktuuri- ja logistikatalituse (OIB) juhatusele ja hiljem komisjonile. See on läbipaistev protsess. Ma siiski soovitan, et me hoiame eemale Belgia sisearuteludest ja -huvidest.
Teema: Euromüntide ja euro paberraha võltsimine
Kas komisjon võiks esitada teavet praeguse olukorra kohta euromüntide ja paberraha võltsimise osas, samuti analüüsi selle kohta, mida EL võtab ette võltsimisega seotud pettuse vastu võitlemiseks?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Euroopa Liit on töötanud välja mitmed meetmed kaitsmaks eurot võltsimise eest, kuid vastus teie küsimusele olukorra kohta võltsimise vastu võitlemises on järgmine:
2008. aastal eemaldas Euroopa Keskpank avaldatud andmete kohaselt ringlusest kokku 666 000 võltsitud euro paberraha - seega veidi üle 600 000 võrreldes 20 miljardi ehtsa euro paberrahaga: see arv ei ole liiga ärevust tekitav. Ajalooliselt on 50-eurone paberraha olnud kõige enam võltsitud paberraha, kuid 2008. aasta teisel poolaastal - esimest korda - oli 20-eurone paberraha kõige enam võltsitud paberraha.
Euromünte eemaldati 2008. aastal ringlusest kokku 100 095 võltsitud münti, mis tähendab 7 % vähenemist võrreldes 2007. aastaga ja kaheeurone münt on alati olnud selgelt kõige enam võltsitud euromünt.
Seega seda jälgitakse tähelepanelikult. Rollid on jagatud. Euroopa Keskpank vastutab euro paberraha võltsimise vastase võitluse koordineerimise eest. Komisjon, eriti selle Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), tegeleb müntide võltsimise küsimusega.
Tegelik seaduse jõustamine toimub liikmesriigi tasandil, kuid koordineerimist teostab Euroopa Keskpank. Meil on tehnika- ja teaduskeskus, mis viib läbi uute vermitud võltsmüntide analüüsi ja liigitamist.
Oluline on märkida, et Europol etendab olulist rolli võltsimisevastases võitluses. Selline on olukord euro paberrahade ja müntide võltsimise osas.
Liam Aylward
Volinik, kuigi te võite märkida oma vastuses, et see on väga väike probleem asjade üldises kontekstis, saan ma sellele vaatamata üsna suurel arvul kaebusi väikeettevõtjatelt, et see on muutumas nende jaoks üha raskemaks ja neil esineb üha rohkem probleeme.
Võltsimise küsimuse käsitlemiseks on minu arvates väga oluline saavutada maksimumkoostöö politsei, teie poolt juba viidatud Euroopa Keskpanga ja Euroopa Komisjoni vahel.
Kas te võiksite kirjeldada mulle praegust olukorda koostöö selle taseme osas ja kas te olete eriti rahul, et see koostöö tase on piisavalt hea ja tugev?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma olen otseselt vastutav OLAFi eest ja OLAF tegeleb, nagu ma mainisin, võltsitud müntide küsimusega. Mul ei ole mitte mingit viidet halva koostöö kohta liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vahel, sealhulgas Europoli vahel, kus ma olen olnud ja kus ma olen näinud tehnoloogiat võltsitud pangatähtede ja müntide avastamiseks.
Seega ma arvan, et olukord on enam-vähem rahuldav, võrreldes mitme muu valdkonnaga, kus koostöö ei ole nii hea. Kuid võltsimise valdkonnas ei ole komisjonil mingit viidet, et Europoli ja riiklike õiguskaitseasutuste koostöös esineb probleeme. Vastupidi, Europolis on riiklikest õiguskaitseasutustest pärit spetsialiste ja nad töötavad võltsimisega võitlemiseks tihedalt koos.
Manolis Mavrommatis
(EL) Proua juhataja, volinik, kuna euro tähistab oma kümneaastast tähtpäeva praegusel ülemaailmse majanduskriisi perioodil, sooviksin ma küsida komisjonilt, kas ta kavatseb paluda Euroopa Keskpangal kiita heaks ühe- ja kaheeuroste paberrahade väljaandmine, sest need on kaks peamist münti, mille võltsimist me oleme näinud, kõige viimane juhtum oli Türgi naelaga, mis on, nagu te teate, välimuselt sarnane kaheeurose mündiga ja seega võltsitakse seda pidevalt.
Gay Mitchell
Ma soovin tänada volinikku vastuste eest ja küsida temalt, et kui esineks kolm võltsijat - A tegutseb Saksamaal, B tegutseb Iirimaal ja C tegutseb Slovakkias - kas igaüks neist saaks sama karistuse, kui nad tabatakse võltsimiselt?
Lubagem mul sõnastada teisiti - kas on stiimulit, kui te oleksite võltsija, ajada oma äri pigem mingis ühes riigis kui teises, sest karistused on seal vähem rangemad? Ameerika Ühendriikides on valuuta võltsimine tõsine kuritegu. Kas meil on sama suhtumine Euroopa Liidus?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Esiteks, Türgi liir on mulle väga hästi tuttav. See ei ole mitte küsimus Euroopa Keskpangale, kuid ma olen ise Türgit külastades käsitlenud seda küsimust Türgi valitsuse liikmetega ja nad lubasid selle mündi järk-järgult eemaldada ja muuta seda, et see ei oleks enam nii sarnane Euroopa müntidele. Seega on seda vähemalt lubatud. See oli juba paar aastat tagasi ja seda teemat ei ole enam rohkem tõstatatud, seega see protsess on tõenäoliselt toimumas.
Mis puudutab koostööd, siis 2009. aasta alguses oli koos Itaalia ametiasutustega suur operatsioon võltsijate vastu, seega koostöö toimib.
Kohtulike karistustega seoses, see on loomulikult riiklike kohtute otsustada ja see on rohkem küsimus minu kolleegile härra Barrot'le, kuid ma ei ole kunagi kuulnud, et Euroopa Liit oleks käivitanud algatuse nende karistuste ühtlustamiseks. Kuid selle riigi põhjal, mida ma tunnen kõige paremini, ja ka teiste riikide põhjal, tean, et võltsimine on raske kuritegu kõikjal.
Loomulikult, nagu ma ütlesin, toimub õiguskaitseasutuste vahel palju koostööd sellise tegevusega seotud inimeste vastu võitlemiseks, kuid niipalju kui ma tean, puudub algatus selliste õigusaktide ühtlustamiseks kogu Euroopas.
Teema: ELi eelarvekulutuste tõhusus
ELi 2009. aasta eelarve jõustudes, kuidas jätkab komisjon selle tagamist, et ELi maksumaksjate raha kasutatakse maksimaalselt tõhusalt ja raiskamine hoitakse absoluutses miinimumis?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma võiksin, loomulikult, rääkida vähemalt ühe tunni neist küsimustest. Meie tegemisi selles valdkonnas peegeldatakse käimasolevas eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluses ja mitmes komisjoni teatises, eelarve täitmisele heakskiidu andmise resolutsioonides ja paljudes kõnedes eelarvekontrollikomisjonis. Seega, esiteks võin ma teile kinnitada, et me käsitleme väga tõsiselt neid küsimusi ja see olukord on paranemas.
Süsteem on järgmine. Eelarvepädev institutsioon, see tähendab parlament, volitab komisjoni kasutama raha ja seda raha saab kasutada ühenduse poliitikate elluviimiseks. On olemas spetsiaalne kulutusteprogramm, millel on oma õiguslik alus. Parlament töötab samuti välja oma õigusliku aluse, seega eeskirjad eelarve kohta otsustab eelarvepädev institutsioon.
Järgneb rakendamine, kus on erinevad tasemed. Üks on loomulikult komisjon, mis on peamine osapool, kes vastutab eelarve rakendamise eest. Meie tegevus finantsvalitsemise parandamisel peegeldub meie iga-aastastes tegevusaruannetes ja Euroopa Kontrollikoda on hinnanud, et see muutub üha paremaks ja peegeldab olukorda üha adekvaatsemalt.
See on üks sisemine osa. Teine osa on kontrolli- ja auditeerimissüsteemid, mida on viimastel aastatel samuti tugevdatud, näiteks sisepoliitikates teadusuuringute valdkonnas, kus me oleme suurendanud kontrolli- ja auditipersonali arvu. Mis on samuti oluline selles konkreetses osas, on see, et on ühine juhtkond. Palju sõltub ka liikmesriikide panusest ja jõupingutustest oma vigade vähendamiseks ja raha väärkasutuse vältimiseks. Ka selles valdkonnas on paranemist. Kasutusele on võetud täiesti uus vahend - maksvate asutuste kõikide aruannete nn aasta kokkuvõte. Neid aruandeid analüüsiti hoolikalt esimest korda möödunud aastal ja seda tehakse praegu uuesti.
Seega on olukord paranemas. Kontrollikoja aruandes, mida on ka palju muudetud võrreldes perioodi algusega, on nüüd need muutused kvantifitseeritud. See muutuste kvantifitseerimine näitab ka, et on toimunud paranemine. Seega, Euroopa raha hallatakse üsna jäigalt - isegi liiga jäigalt mõnes valdkonnas. Me saame näidata, mis on tehtud. Kuid me saame ka selgelt öelda, et see on kaugel täiuslikkusest. See on tohutu masinavärk, mis peab töötama tõrgeteta. Kontrollikoja hinnangute kohaselt tehase enamikus valdkondades 98 % kõikidest tehingutest veatult. Struktuurifondide puhul on see peaaegu 90 %, seega valdav enamus tehingutest ei sisalda vigu ja mis tahes vead parandatakse. Struktuurifondidega seotud parandusotsuste arv on sel perioodil tohutult suurenenud. Ma saan teile loomulikult vajaduse korral esitada palju arvandmeid. Need on mõned viited, kuid loomulikult on selge, et see ei kata kogu vastust lihtsale küsimusele, kuidas te juhite Euroopa eelarvet.
Gay Mitchell
Kas volinik on teadlik, et kontrollikoda mainis, et mitteaktsepteeritavaid kulutamisvigu esines 140 miljardi euro suuruse eelarvega kaetud seitsmest poliitikavaldkonnast kõigis peale kahe? Jah, on toimunud paranemisi: audiitorite hinnangutel vähemalt 12 % ühtekuuluvusfondi vahenditest ei oleks tohtinud maksta möödunud aastal ja seda vähendati 11 %-le käesoleval aastal - see on paranemine. Kuid 11 % vastas 462 miljonile eurole. Kas voliniku arvates on see aktsepteeritav?
Muudes poliitikavaldkondades - põllumajandus, keskkond, välisabi, areng ja laienemine, teadustöö, energeetika ja transport, haridus ja kodakondsus - oli veamäär (ma kasutan sõna "viga”) 2 % ja 5 % vahel ja audiitorid täheldasid, et esines "ebaproportsionaalselt” (see on nende sõna) suur veamäär maaelu arendamise puhul, mis praegu vastab 20 %-le põllumajanduse kulutustele ja see on suurenemas.
See on korralagedus, volinik! Kas me võime loota, et olukorda parandatakse?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Loomulikult tuleb seda parandada, kuid te peate ka aru saama, et me räägime vigadest. Näiteks 12 %-line näitaja möödunud aasta kohta põhineb kontrollikoja võetud valimitel, kasutades täiesti õiget metodoloogiat. Need valimid moodustavad 63 miljonit eurot. Kõik need valimid on parandatud, tagasi makstud ja vajalikud dokumendid on esitatud. Seega 12 % probleem aastast 2006 on lahendatud.
Vead ei ole raha raiskamine: vead on vead, mis parandatakse. Eelarvekontrollikomitees on võimalik näha kõiki arvandmeid selle kohta, mida on tehtud valesti makstud raha tagasi saamiseks.
Näiteks käesoleval aastal tegi regionaalarengu fond otsuseid ligi 2,3 miljardi euro tagasisaamiseks liikmesriikidelt - juhul, kui ei ole muid parandamisi, kuid see on protsess, kus me möödunud aastal olime palju karmimad kui varem; siiski, te peate aru saama, et me räägime vigadest.
Vahepeal on kontrollikoda esitanud selle eelarve täitmise heakskiidu aruande. Selle aruande alusel on nad esitanud kaks juhtumit OLAFile täiendavaks uurimiseks - üks juhtum on lõpetatud ja teine on uurimisel. Need on võimalikud pettuse juhtumid. Ma pean ütlema, et olukord ei ole nii halb, kuigi me peame loomulikult tagama, et raha kasutatakse nõuetekohaselt kõikjal.
Justas Vincas Paleckis
Volinik, finantskriisi tulemusena, solidaarsuse märgina on vähendatud ministrite, parlamendiliikmete ja Euroopa Parlamendi liikmete palku 10 %, 15 % või 20 % võrra mõnes ELi riigis.
Kas te toetaksite seda mõtet? Ma tean, et seda on keeruline rakendada, kuid kas vähemalt teoreetiliselt rakendada seda ideed Euroopa Komisjonis?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvestades, et energiatõhusus on üks prioriteetseid valdkondi ELi majanduse taastumiseks ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks, on minu arvates vajalik moodustada Euroopa fond energiatõhususe ja taastuvenergia jaoks, et panna riiklikke ja erafonde rakendama eriprojekte kõikjal Euroopa Liidus. See oleks tõhususe eeskuju Euroopa riiklike rahaliste vahendite kasutamisel. Ma küsiksin komisjonilt, mis on tema seisukoht selles osas.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma ei tea, mis on parlamendi seisukoht palkade küsimuses. See on küsimus personalieeskirjade avamisest, mis on väga keeruline küsimus. Praegune komisjon otsustas alguses personalieeskirju mitte avada, kuid panna see masinavärk toimima tõrgeteta. Pidades silmas personalieeskirjade avamise keerulisust, ei ole seni mitte keegi soovitanud neid uuesti avada.
Loomulikult, kui me tuleme välja sellise ettepanekuga, peame pidama läbirääkimisi oma sotsiaalsete partneritega, ametiühingutega. Me võime kindlasti pidada läbirääkimisi selles osas või küsida neilt neid küsimusi, kuid on väga vähe võimalusi personalieeskirjade avamiseks enne parlamendi ja komisjoni ametiaja lõppu.
Mis puudutab neid fonde, siis ei saanud ma küsimusest aru. Kas te teete ettepaneku, et kõik need fondid tuleks ühendada? Kas te võiksite korrata seda küsimust?
Silvia-Adriana Ţicău
Ma teen ettepaneku luua Euroopa fond, mis on pühendatud energiatõhususele, kuid on mõeldud Euroopa Liidus elluviidavatele projektidele. Ma arvan, et see oleks väga kasulik Euroopa Liidu jätkusuutlikuks majanduslikuks arenguks.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - See on väga keeruline küsimus. Ma võin üksnes edastada selle küsimuse oma kolleegidele.
Meie koos parlamendiga küsime liikmesriikidelt, kas sellise rahasumma - selle 5 miljardit eurot - võib teha kättesaadavaks vaid energiatõhususele. Seni on seda väga ägedalt arutatud nõukogus.
Energiatõhususe toetamiseks on mõned võimalused ühtekuuluvusfondide kaudu. Kuid teatud liiki uue fondi asutamine tekitab tõenäoliselt palju väga pikki arutelusid. Ma ei tea, kui hea idee see on, sest energeetika ei kuulu veel ühenduse mandaadi alla - see on rangelt riiklik küsimus.
Nähes, mis toimub selle 5 miljardi euroga, ei ole ma nii entusiastlik liikmesriikidevahelise koostöö osas erinevate rahastamisvahendite loomiseks. Ideed, loomulikult, saan ma üksnes toetada.
Teema: Andide Ühenduse riikidega sõlmitud kokkulepped
Pidades silmas praegu Andide Ühenduse ees seisvaid institutsionaalseid probleeme, kas ühendus usub, et ühine kokkulepe Andide Ühendusega on siiski võimalik, või ta arvab, et pigem on saavutatavad üksiklepingud ühe või mitme Andide Ühenduse liikmega?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Tänan teid võimaluse eest käsitleda seda meie välispoliitika väga huvitavat küsimust Andide Ühenduse kohta.
Piirkondade kaupa läbirääkimised Andide Ühendusega jõudsid möödunud suvel tupikusse Andide Ühenduse suutmatuse tõttu leppida kokku ühised läbirääkimiste positsioonid teatud kaubandusega seotud valdkondades. Need erinevused peegeldavad teatud määral piirkonna erinevate riikide erinevaid lähenemisviise majandus- ja kaubanduspoliitikale.
Vaatamata mõne Andide Ühenduse riigi jõupingutustele sellest tupikust ülesaamiseks saaks komisjon ainult märkida, et enam ei olnud konsensust läbirääkimistega edasiliikumiseks. Nende tingimuste tõttu ja loobumata keskpikast eesmärgist luua Andide Ühenduse ja Euroopa Liidu vaheline assotsiatsioon, tegi komisjon nõukogule ettepaneku kahesuunalise läbirääkimiste formaadi osas, mille nõukogu kiitis heaks 19. jaanuaril.
Esiteks, eesmärgiga säilitada ja tugevdada Euroopa Liidu ja Andide Ühenduse vahelisi suhteid, teeb komisjon ettepaneku rikastada ja täiustada 2003. aasta poliitilist dialoogi ja koostöölepingut.
Teiseks teeb komisjon ettepaneku pidada läbirääkimisi mitmeid osapooli hõlmava kaubanduslepingu üle väljaspool Andide Ühenduse raamistikku nende riikidega, mis on valmis ja suutelised pühenduma ambitsioonikatele, põhjalikele ning WTOga vastavuses olevatele kaubandusläbirääkimistele. Kõik nad on loomulikult kutsutud.
Võttes arvesse Andide Ühenduse riikide vahelisi erimeelsusi assotsiatsioonilepingute kaubandusosa suhtes, usub komisjon, et välja pakutud lähenemisviis on kõige sobivam, et lubada meil jätkata pragmaatilisel ja konstruktiivsel viisil, samal ajal jätkates Andide Ühenduse ja Andide integratsiooni toetamist.
Manuel Medina Ortega
(ES) Härra asepresident, ma nõustun teie märkusega, et see on kõige sobivam viis jätkamiseks. Ma veetsin viimased paar päeva Boliivia Vabariigis ja ma jälgisin sündmusi igapäevaselt.
Spetsiifiline küsimus, mida ma soovin teilt küsida, on järgmine: kui ma olin seal, tõstatati vastuväide, et need lepingud võivad minna vastuollu Cartagena lepinguga - mis on leping, millel Andide Ühendus põhineb - ja et seda lepingut võib olla vaja muuta.
Kas praegu saab komisjon mulle öelda, kas need lepingud saab sõlmida, muutmata Andide Ühenduse põhiteksti?
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Ma arvan, et see konkreetne küsimus on üsna keeruline. Selle põhjal, mida ma olen sellel infotunnil lugenud, arvan ma, et tuginedes Andide Ühenduse lepingule, on võimalik sellega edasi minna, kuid mul oleks väga hea meel esitada üksikasjalikumat teavet meie teenistuste kaudu.
Reinhard Rack
(DE) Euroopa Parlament on viinud oma suhted Ladina-Ameerikaga uuele tasandile, sest nüüd on meil vastastikused suhted Euroopa Parlamendi ja peaaegu kõigi Ladina-Ameerika parlamentide vahel, sh EuroLati kaudu Andide Parlamendiga. Kas see pealesunnitud, pragmaatiline tagasipöördumine kahepoolse suhtluse juurde on tõesti õige lähenemisviis või peaksime püüdma pidada intensiivset dialoogi Ladina-Ameerikaga tervikuna ja käsitlema konkreetseid nõudeid ainult erikokkulepetega seoses?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Jah, võin kindlasti öelda, et see on komisjoni lähenemisviis. Me oleme alati pooldanud lepinguid mitmepoolsete organisatsioonidega ja oleme alati näinud kahepoolse suhtluse ohte, mis võib lõppeda lihtsalt segadusega.
Mul on väga hea meel, et pidin külastama Barbadost, et allkirjastada vabakaubandusleping Euroopa Liidu ja 14 Kariibi mere piirkonna riigi vahel. See oli tõesti suur saavutus. See on tohutult soodustanud ja suurendanud nende riikide vahelist kaubandust ja seda on tervitatud väga positiivse sammuna. Seega, muidugi proovime rakendada mitmepoolset lähenemisviisi.
Teema: Iraani rahva mujahidiinide organisatsiooni kustutamine Euroopa Liidu terroriorganisatsioonide nimekirjast.
4. detsembril 2008. aastal tühistas esimese astme kohus nõukogu 15. juuli 2008. aasta otsuse jätta Iraani rahva mudžahiidlik organisatsioon (PMOI) ELi terrorismiloetellu.
Otsuses rõhutati, et nõukogu oli rikkunud PMOI kaitseõigust ja tõhusa kohtuliku kaitse õigust, ning samuti polnud tõendanud, et PMOI tegeleb terrorismiga. Otsuses lisati, et Prantsusmaa valitsuse esitatud toimikumaterjalid ei tuginenud "arvestatavatel ja usaldusväärsetel tõenditel” ja need puudutasid isikuid, keda kahtlustati PMOIsse kuulumises ja mitte PMOId ennast.
Kõnealune otsus on viimane otsus kuue PMOI kasuks langetatud kohtuotsuse hulgas, mille on teinud Ülemkohus ja Apellatsioonikohus Inglismaal ning esimese astme kohus, kus kõigis rõhutatakse, et PMOI ei tegele terrorismiga ega kavatse seda teha.
Millisel seisukohal on komisjon, kes peaks selles suhtes õigusriigi toimimise tagama?
Milline on komisjoni roll selles, et tagada kõigile sarnasesse olukorda sattunud organisatsioonidele õiglane menetlus ja loomuõigus?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Nagu te kõik teate, mõistab Euroopa Liit terrorismi hukka selle mis tahes vormis ja on kindlalt veendunud, et terrorismivastases võitluses tuleb austada inimõigusi selleks, et võitlus saaks olla tõhus ja usaldusväärne.
Sanktsioone terroristide vastu rakendatakse ühise välis- ja julgeolekupoliitika kontekstis ja komisjon on seotud liikmesriikide poolt nõukogus ühehäälselt tehtud otsustega. Seega on komisjon äärmiselt teadlik asjaolust, et 4. detsembril 2008. aastal tühistas esimese astme kohus nõukogu 15. juuli 2008. aasta otsuse, millega Iraani rahva mudžahiidlik organisatsioon (PMOI) kanti terroristlike organisatsioonide loetellu.
Kohus väitis, et oli rikutud PMOI kaitseõigust ja tõhusa kohtuliku kaitse õigust. Konkreetselt poldud loetelusse lisamise põhjuseid edastatud enne otsuste tegemist. Seepärast polnud organisatsioonil enne otsuse tegemist võimalik oma seiskohti esitada. Kõnealuse otsuse kohaldamisel võttis nõukogu 26. jaanuaril 2009 vastu uue isikute ja üksuste loetelu, kelle vastu on suunatud terroristlike organisatsioonide suhtes rakendatavad eripiirangud, ning Iraani rahva mudžahiidlikku organisatsiooni sellesse loetelusse ei lisatud.
Sellega seoses on samuti tähtis märkida, et 23. oktoobri 2008. aasta lisas kinnitas Euroopa Kohus, et praegune terroristlike organisatsioonide loetelu koostamise menetlus, mida nõukogu rakendab sanktsioonide puhul, mis ei põhine ÜRO sanktsioonidel, austab isikute inimõigusi ja asjaomaste organisatsioonide õigusi. See hõlmab menetlust, milles kuulatakse ära mõlemad pooled, loetelusse lisamise põhjused avaldatakse eelnevalt ja kõnealune isik või üksus saab esitada oma seisukohad.
Avril Doyle
Sooviksin volinikku tänada. Tegelikult kui ma selle küsimuse 17. detsembril 2008 esitasin, ei saanud ma teada head uudist, mis saabus välisministrite kohtumiselt 26. detsembril.
Lubage mul selgelt öelda, et mõistan terrorismi hukka kõigis selle vormides. Kuid samal ajal pean teilt küsima, kas on vastuvõetav, et iga ministrite nõukogu saab järjekindlalt keelduda õigusriigi põhimõtete täitmisest ja ignoreerida esimese astme kohtu otsuseid.
Lõpuks, kas pärast Euroopa välisministrite 26. jaanuari 2009. aasta otsust on komisjon saanud praeguselt Iraani režiimilt mis tahes ametlikku või muud tagasisidet?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Nagu ütlesin, oli see nõukogu otsus, ja nüüd on kohus näidanud, mis olid selle otsuse puudused. Eeldan, et nõukogu ja muud Euroopa institutsioonid järgivad kohtu otsuseid.
Kohus ütles, et [tõlk: nõukogu] otsus ei vastanud sisulistele ja menetluslikele nõuetele ja nõukogu järgis seda [tõlk: kohtu] otsust. Seda arutati üldasjade ja välissuhete nõukogus ja nõukogu otsustas mitte jätta kõnealust organisatsiooni uude, 26. jaanuaril 2009 vastu võetud terrorismiloetelusse.
Kuid mulle pole teatatud, et oleksime saanud Iraani valitsuselt mingit reaktsiooni. Vastupidi, kolleegid ütlevad, et Iraani valitsus pole mingil moel reageerinud.
Arvan, et see protsess aitab samuti käsitelda organisatsioonide või inimeste terroristlike organisatsioonide loetellu kandmise kõiki nüansse ja loob võimaluse vastuargumentide esitamiseks. Mulle näib see olevat õige samm.
Andreas Mölzer
(DE) Terrorismiloetelu on ilmselt koostatud teabe alusel, mis pole alati usaldusväärne. Kas pärast Iraani rahva mudžahiidliku organisatsiooni (PMOI) eemaldamist terrorismiloetelust on plaanis ELi terrorismiloetelu üldiselt läbi vaadata ja uuendada?
Siim Kallas
komisjoni liige. - Muidugi vaadatakse loetelu pidevalt läbi. Kui liikmesriik soovitab teist lähenemisviisi, kas üksuse eemaldamist loetelust või millegi lisamist, siis on see kindlasti põhjus kõnealuse loetelu juurde tagasi tulla. Seega on protsess dünaamiline: see pole igaveseks fikseeritud. mis tahes uuel lähenemisviisil peab olema põhjus, kuid uute põhjuste olemasolul võib selle uuesti läbi vaadata.
Teema: Euroopa Liidu ja Islandi vaheliste suhete tulevik.
Island on EFTA liige, enamus ELi ja Islandi vahelisest majandussuhtlusest toimub EMP raames, Island on Schengeni lepingu assotsieerunud liige ja tal on ELiga palju muid kaubanduslikke, majanduslikke ja sotsiaalseid sidemeid. Finantskriisi mõju on Islandil käivitanud mõningase arutelu, mille teemaks on euroalaga liitumine, riigi väljapoole ELi jäädes. Kuidas mõjutaks see ELi ja Islandi vahelisi suhteid, eriti keskkonna- ja merendus/kalanduskoostöö vallas ja kas Euroopa Komisjon on ette näinud, kuidas sellise arengu puhul käituda? Kas on võimalik, et sellisele sündmusele, kui see aset leiab, võiksid järgneda sarnased kokkulepped muude kolmandate riikidega?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Kindlasti on sellest saanud väga intensiivsete arutelude teema, mida me poleks suutnud aasta tagasi ette kujutada. Me poleks suutnud kujutleda võimalikke radikaalseid muutusi ELi ja Islandi vahelistes suhetes. Küsimus on, kuidas mõjutaks euro kasutuselevõtt Islandi poolt, ilma Islandi ühinemiseta ELiga, ELi ja Islandi vahelisi suhteid.
Lubage mul esmalt rõhutada, et just praegu, kui meie räägime, toimub ka Islandil intensiivne arutelu suhete üle ELiga, sh arutletakse Euroopa Liiduga ühinemist. Komisjon hoiab end selle aruteluga lähedalt kursis.
Küsimus, kas Island peaks taotlema ELi liikmeks saamist, on täiesti Islandi rahva otsustada, ja kui Island peaks taotluse esitama, siis tegutsevad komisjon ja liikmesriigid vastavalt asutamislepingus sätestatud menetlusele. Võin teile kinnitada, et käsitleme taotlust võimalikult kiiresti.
Mis puutub konkreetset küsimust Islandi poolt euro kasutuselevõtust ilma ELiga ühinemata, siis muidugi võib Island ühepoolselt sellise otsuse vastu võtta, kuid tuleb selgelt välja öelda, et komisjoni, samuti Euroopa Keskpanga kindel seisukoht on, et ühepoolne "euroseerimine” ei ole Islandile soovitav poliitiline valik. Selline tegu ei mõjutaks positiivselt ELi ja Islandi vahelisi suhteid.
Island on potentsiaalne ELi kanditaatriik, seega peaks Island järgima pikaajalist euroalaga integreerumise rahapoliitilist kurssi ainult ELi liikmelisuse kontekstis. See tähendab, et Island peaks euro kasutusele võtma alles pärast Euroopa Liiduga ühinemist, olles täitnud asutamislepingus sätestatud tingimused.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Volinik, seoses teie märkustega Islandi taotluse kohta Euroopa Liiduga ühinemiseks, kui selline taotlus esitataks, siis arvestades praeguse majandusliku olukorra pingelisust, kas Euroopa Liidul on olemas mingi kiirsüsteem või kiirmenetlus sellise taotluse käsitlemiseks? Kuidas saaks liit sellist taotlust kiiresti käsitleda, kui see võimalik oleks?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Ma ei arva, et Islandile saaks osaks langeda mingi erikohtlemine. Minevikus pidasime läbirääkimisi riikidega, mis on nüüd Euroopa Liidu liikmesriigid ja praegu peame läbirääkimisi riikidega, kes sooviksid Euroopa Liiduga ühineda: lähenemisviis peab olema võrdne, see peab olema kõigile täiesti sama. Läbirääkimised oleksid samad, mis kõigi muude kandidaatriikidega. Ma ei näe mingit võimalust nende läbirääkimiste kiirendamiseks.
Kas Island on võib-olla päris hästi liikmelisuseks valmis, on eraldi küsimus. Ma ei tea, millises ulatuses on seal juba vastu võetud Euroopa Liidu omadele sarnased õigusaktid, sest see on mahukas teema.
Igal juhul olen kindel, et liikmesriigid on arvamusel, et meie positsioon peab olema piinlikult õiglane ja võrdne kõigi võimalike taotlejate suhtes. See on minu arvamus. Komisjonis pole kunagi arutatud mis tahes erikohtlemist või kiirmenetlust.
Andreas Mölzer
(DE) Kui Island ühineb ELi või euroalaga, siis kuidas kavatseb komisjon vältida seda, et Islandi kahjustatud majandus- ja finantssüsteem ei kõigutaks euro stabiilsust või isegi ei õõnestaks selle aluseid?
Avril Doyle
Kalanduskomisjoni aseesimehena sooviksin paluda volinikul tutvustada pikemalt oma mõtteid selle kohta, kuidas ELi liikmeksolek võiks mõjutada Islandi ja ELi vahelist kalanduskoostöö lepingut?
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Need mõlemad on üsna spetsiifilised küsimused. pean taas rõhutama põhilist seisukohta, et need läbirääkimised peavad olema samad, kui muude liikmesriikide puhul.
Kuid muidugi, Islandi elanikkond on vaid pisut alla 300 000 inimese, seega on riik väike ja poleks Euroopa majandusele suureks koormaks. Arvan, et põhiline idee on, et ta annab oma panuse, seega on tegemist riigi majandusega, mis suudab praegused raskused ületada.
Arvan, et liikmesriigid jälgivad seda riiki väga hoolikalt ja paluvad tal esmalt kord majja saada. See on esimene nõue ja seejärel võib küsida, millise panuse saab Island anda liidu majandusele.
Mis puutub kalanduslepingusse, siis jällegi on tegemist väga spetsiifilise küsimusega. Siiski ma vist mäletan, et seda küsimust nimetati mitu korda eelmistel laienemisläbirääkimistel.
Arvan, et kalanduse küsimus on Islandiga läbirääkimistel kõige keerulisem, sest sel riigil on päris suured eesõigused, mille teatud liikmesriigid kindlasti vaidlustavad. Ma arvan, et see on tulevaste läbirääkimiste võtmetähtsusega element.
Ma ei tea, kuivõrd olemasolev leping on kohaldatav või sobib tulevasteks suheteks Islandi ja muude ELi liikmesriikide vahel. Olles selle komisjoni liige, teate te siiski, et see oli väga kuum teema läbirääkimistel Norra ja mõnede liikmesriikide vahel. Siiski arvan, et vähemalt täna ei tea keegi, milliseid võimalusi või muresid see valdkond edaspidi pakub.
Juhataja
Tänan teid, volinik, ja tänan et te meid täna õhtul nii paljudes küsimustes valgustasite.

Teema: Demograafiline aruanne
2008. aasta novembris avaldas Euroopa Komisjon demograafilise aruande, milles anti ülevaade järgnevatel kümnenditel elanikkonna vananemise tulemusena Euroopa ees seisvatest probleemidest. Raportis tunnistati, et need probleemid nõuavad mitmesuguseid poliitilisi vastuseid, sh põlvkondadevahelise solidaarsuse tugevdamine pikaajalise hoolduse, kutseliste hooldajate suurema tunnustamise ja, mis kõige tähtsam, pereliikmetest hooldajate suurema toetamise kaudu.
2008. aasta detsembris avaldas komisjon aruande "Ümberstruktureerimine Euroopas”, milles samuti tutvustati neid demograafilisi probleeme ja osutati, et Euroopa potentsiaalne majanduskasvu kiirus võib väheneda ajal, kui vajatakse olulisi lisavahendeid järjest suurema hulga vanurite vajaduste rahuldamiseks, kellele tuleb tagada piisavad pensionid ja tervishoid ning pikaajaline hooldus.
Arvestades, et pereliikmetest hooldajad on praegu ja tulevikus meie sotsiaalhoolekande ja tervishoiu lahutamatu ning möödapääsmatu osa, kas komisjon võiks tutvustada, mida konkreetselt on tehtud sellistele probleemidele reageerimiseks mõeldud poliitika väljatöötamisel, eriti seoses pereliikmetest hooldajate suurema toetamisega?
Vladimír Špidla
Proua juhataja, daamid ja härrad, 2008. aasta juulis vastu võetud uues sotsiaalmeetmete kavas seadis komisjon sihiks hoolitseda vananeva elanikkonna vajaduste eest. Vananeva Euroopa ühiskonna teema nõuab mitmesuguseid strateegilisi meetmeid, alates hinnangust, milliseid reforme on vananeva elanikkonna vajaduste eest hoolitsemiseks vaja tervishoiu- ja pensionisüsteemides, ja arvestades avaliku sektori vahendite jätkusuutlikkust, et rahastada uuringuid selle kohta, kuidas infotehnoloogia saab kaasa aidata vanemate inimeste tervise ja elamistingimuste parandamisele.
Komisjon on praegu lõpetamas 2009. aasta ühisaruande ettepanekut sotsiaalse kaitse ja sotsiaalse kaasatuse kohta, mis saadab selge sõnumi vajaduse kohta tagada sissetulekute pikaajaline piisavus ja jätkusuutlikkus, muuta tervishoiuteenuste osutamine tõhusamaks ja vähendada ebavõrdsust tervishoiu valdkonnas. Samuti käsitletakse selles probleeme, millega mõned liikmesriigid pensionide, tervishoiu ja pikaajalise hoolduse valdkonnas võitlema peavad. Neid kirjeldatakse lisatud ülevaadetes konkreetsete riikide kohta.
Kui rääkida neist, kes mitteametlikult perekonnaliikmeid hooldavad, siis on otsustamine liikmesriikide pädevuses. Siiski saab komisjon tegutseda muutuste katalüsaatorina, toetada liikmesriikide jõupingutusi. Avatud kooskõlastusmeetodi kohaldamisalas sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas püüab komisjon julgustada liikmesriike looma perekonnaliikmeid toetavat poliitikat.
2008. aasta ühisaruandes rõhutasid komisjon ja liikmesriigid mitteametlikele hooldajatele suunatud poliitika tähtsust, selliseid meetmeid nagu koolitus- ja nõustamisvõimalused, asendushooldajad, hoolduspuhkus ning mitteametlikele hooldajatele sobiv sotsiaalkaitse. Lisaks toetab komisjon sellise poliitika loomist liikmesriikide tasandil sellealaste uuringute ja konverentside toetamise kaudu.
Marian Harkin
Tänan teid vastuse eest, volinik. Te rääkisite vananeva elanikkonna vajadustest. Kindlasti on hooldus üks neist. Te nimetasite pensionisüsteemide reforme ja mul oli heameel seda kuulda, sest inimesed, kes loobuvad tööst väga tihti selleks, et hooldada lapsi või vanureid, ei maksa piisavalt sotsiaalkindlustusmakse ja tihti on need just hooldajad, kel puudub piisav pension.
Te märkisite, et pereliikmetest hooldajate küsimus on liikmesriikide pädevuses ja ma nõustun sellega. Samuti ütlesite vastuses mulle, et Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid võiks kasutada koolituseks. Sooviksin, et te võib-olla sellel pikemalt peatuksite.
Lõpuks, hooldajad töötavad: nad on tasuta tööjõud. Olen huvitatud teie vaadetest selle kohta, kuidas te käsitlete hooldajaid tööhõive ja sotsiaalküsimuste seisukohalt, millega tegeleb teie enda peadirektoraat.
Vladimír Špidla
Igal juhul, kõigis komisjon dokumentides töötame, olles teadlikud, et vananeva elanikkonna juures tegeleb järjest enam inimesi hooldatavate hooldamisega. Samuti järgitakse täiesti selget soolise võrdõiguslikkuse poliitikat, sest planeerimata arengu üks ohte on see, et naised on need, kes palju suuremas ulatuses võtavad vastutuse põdurate perekonnaliikmete hoolitsemise eest, kes paljudel juhtudel on väga vanad inimesed. Selliste inimeste tegevuse rahastamine on liikmesriikide otsustada. Liikmesriigid võivad välja töötada kõige erinevamaid süsteeme, et toetada neid, kes hooldusaluseid hooldavad, ja enamikus liikmesriikides on mingi selline süsteem olemas.
Kuna te nimetasite Euroopa Sotsiaalfondi, siis ma ütleksin, et mõistetavalt ei saa Euroopa Sotsiaalfond võtta enda peale hooldatavate hooldamise rahastamist, kuid ta saab arendada ja aidata arendada hooldajate jaoks paljusid olulisi programme. Koolitus, millest rääkisin, keskendub iseäranis asjaolule, et kui soovime hooldada kedagi, kes on võib-olla meie lähedane ja kellega meil on emotsionaalne side, siis vaatamata kõigile meie jõupingutustele ja heale tahtele, on teise isiku hooldamine tegelikult teatud mõttes erialane valdkond. Seepärast on väga hea, kui need inimesed saavad teatud baasteadmised ja baaskogemuse, sest tulemustest on kasu ka neile: mitte ainult hoolduse tase ei parane oluliselt, vaid nende ülesanne muutub ka oluliselt lihtsamaks. See on üks põhjuseid, miks me selles suunas liigume.
Samuti sooviksin rõhutada midagi, mida ei nimetatud, kuid millega me samuti tegeleme, ja see on vanemate inimeste väär- või halb kohtlemine. Enamasti selgub taas, et halb kohtlemine ei tulene mingist üldisest iseloomuveast, vaid on väga tihti olukorrast põhjustatud. Ülesanne on lihtsalt liiga raske ja inimesed ei saa hakkama. Me soovime ka selles küsimuses tegutseda Euroopa Sotsiaalfondi kaudu.
Juhataja
Küsimus nr 51 jääb vahele, kuna küsimuse esitaja ei viibi kohal.
Läheme edasi järgmise küsimuse juurde, mille esitas härra Crowley, kuid teda asendab härra Ryan.

Teema: Vaesus Euroopa Liidus
Solidaarsus iseloomustab Euroopa Liitu, mille ühiste väärtuste hulka kuulub inimestesse investeerimine, võrdsete võimaluste tugevdamine ja vaesusega võitlemine. Kas sellega seoses võiks komisjon tutvustada tulevasi meetodeid, millega tagatakse, et Euroopa tasandi plaane vaesusega võitlemiseks saab integreerida liikmeriikide poliitikasse?
Vladimír Špidla
Proua juhataja, daamid ja härrad, Lissaboni strateegia kasutuselevõtuga seadis Euroopa Liit ambitsioonika eesmärgi: vähendada aastaks 2010 oluliselt vaesust. Sellest alates on liit loonud poliitikavahendeid, et seda eesmärki saavutada. Avatud kooskõlastusmeetod sotsiaalkaitse ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas on aidanud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemist tugevdada ja on toetanud liikmesriikide jõupingutusi.
See liikmesriikidevaheline koostöö on andnud väga häid tulemusi. Peatun kolmel näitel: praegu on 22 liikmesriiki seadnud endale laste vaesusega võitlemisel arvulise eesmärgi; praegu on riiklikesse vaesusega võitlemise strateegiatesse väga tihedalt kaasatud kodanikud ja äriühingud; ja sotsiaalse kaasatuse strateegiad on integreeritud paljudesse poliitikavaldkondadesse: tööhõive, haridus ja kutseõpe, tervishoid ja elamumajandus. Seega kasutatakse sotsiaalse tõrjutusega võitlemisel kõiki asjaomaseid poliitikaid.
Uus sotsiaalmeetmete kava, mille komisjon 2. juulil 2008 vastu võttis, määratleb seitset prioriteetset tegevusvaldkonda, sh vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemine. Samuti tehakse uues sotsiaalmeetmete kavas ettepanek avatud kooskõlastusmeetodi tugevdamiseks. Euroopa majanduskasvu ja tööhõive stimuleerimise kava, mis riigipeadele ja valitsusjuhtidele esitati Euroopa tippkohtumisel 2008. aasta detsembris, seab eesmärgiks finants- ja majanduskriisi mõju leevendamise ja ka juba Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia raames teostatavate reformide tugevdamise.
Samuti on komisjon alustanud liikmesriikides finants- ja majanduskriisi sotsiaalse mõju ja riiklikul tasandil võetud meetmete regulaarset jälgimist. Selle kriisi sotsiaalse mõju jälgimistegevuse tulemused peaks avaldatama kord kvartalis ja arusaadavalt keskendutakse selles peamiselt kõige haavatavamatele rühmadele.
Samuti jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega, tagamaks komisjoni 2008. aasta oktoobris vastu võetud, tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta esitatud soovituste tõhus rakendamine. Eriti on kõnealuse soovituse eesmärgiks suurendada miinimumpalgasüsteemide tõhusust, mis paljudes liikmesriikides pole veel piisavalt arenenud. Teisisõnu on eriti tähtis võimaldada igal kodanikul saavutada väärikas elatustase, eriti praeguse kriisi ajal.
Samuti meenutaksin teile, et aasta 2010 on vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise Euroopa aasta. See keskendub järgmisele: sotsiaalselt tõrjutud inimeste õiguste järgimine ja võimalused nende aktiivseks taaslõimimiseks ühiskonda; ühiskonna iga liikme vastutuse rõhutamine vaesusega võitlemisel; läbiproovitud meetodite laiendamine sotsiaalse kaasatuse valdkonnas; peamiste poliitika osapoolte suurem pühendumus.
Arvan, et nimetatud meetmed kinnitavad asjaolu, et Euroopa püüab pidevalt konkreetsel viisil kõige haavatavamate rühmade vajadustega tegeleda, eriti praeguses majandusolukorras. Loodan, et liikmesriigid reageerivad positiivselt komisjoni üleskutsele lahendada sotsiaalse kriisi tagajärjed. Selleks saavad nad kasutada neile kättesaadavaid ühenduse rahastamisvahendeid, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi.
Eoin Ryan
küsimuse esitaja. - Sooviksin volinikku tänada väga põhjaliku vastuse eest. Kui rääkida ühest haavatavast elanikkonna rühmast, siis arvestades meie ees praegu seisvat majanduslikku olukorda ja tööpuuduse kasvu, on üheks haavatavaks rühmaks ilmselt noored.
Väga tihti hakkavad noored majanduslikult rasketel aegadel kahjuks uimasteid tarvitama. Kas oleks võimalik kasutada Euroopa Sotsiaalfondi vahendeid sihtotstarbeliselt, et püüda aidata noori, arvestades probleeme, mida see põhjustab mitte ainult neile indiviididena, vaid ka nende perekondadele ja kogukondadele, ning arvestades väga tõsist mõju, mida see võib kogukondadele avaldada, lisaks vaesusele ja raskustele?
Mõtlesin, et ka selle fondi raames oleks võimalik selle haavatava rühmaga tegelda.
Vladimír Špidla
Komisjoni strateegiaks, isegi praeguses raskes majandusolukorras, on võidelda igasuguse diskrimineerimisega, igasuguse võrdsete võimaluste põhimõtte rikkumisega. Muidugi teate te hästi, et Euroopa õigusaktid lubavad positiivseid meetmeid, mis tähendab väga raskes olukorras olevatele rühmadele suunatud meetmeid. Üldiselt komisjon oma ettepanekutes parlamendile soodustab või, kui ettepanekud heaks kiidetakse, soovib soodustada Euroopa Sotsiaalfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Fondi vahendite kasutamist. Põhimõtteliselt võin öelda, et õigusaktide ja struktuuri osas puuduvad takistused, et suunata oluline osa neist vahenditest noortele. See sõltub konkreetsete projektide rahastajate, kohalike kogukondade ja riikliku tasandi otsustest. See on siiani lahtine küsimus, kuid põhimõtteliselt puuduvad takistused, et kasutada vahendeid tõhusalt noorte või muude eriti raskes olukorras olevate rühmade heaks.
Juhataja
Sellega on infotund lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung katkestati kell 19.30 ja jätkus kell 21.00.)
