2012. aasta eelarve koostamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Francesca Balzani eelarvekomisjoni nimel esitatud raport üldsuuniste kohta 2012. aasta eelarve koostamiseks (2011/2042 BUD).
Francesca Balzani
Austatud juhataja! Head kolleegid! Täna uurimise all olev dokument ei ole pelgalt aruanne järgmise Euroopa eelarve prioriteetide kohta, vaid ühtlasi ja eelkõige strateegiline dokument, milles analüüsitakse uut rolli, mis Euroopa eelarvel peab suurema majandusjuhtimise taustal olema.
Tänavu on esimene aasta Euroopa semestrit, mis loodi just selleks, et tagada parim võimalik kooskõla liidu eelarve ja liikmesriikide eelarve vahel, võimalikult suur sünergia ja ülim vastastikune täiendavus. See kõik tähendab põhimõtteliselt ühte asja: lähenemist ja liikmesriikide eelarvete lähendamist Euroopa eelarve põhieesmärkidele. Praegu saavad need eesmärgid - Euroopa eesmärgid - olla üksnes need, mis on kehtestatud Euroopa 2020. aasta strateegias: suurejoonelises, kaugeleulatuvas strateegias, millel on viis väga olulist sihti ja seitse suurt juhtalgatust. Need eesmärgid on suured ja tähtsad, kuid ka väga konkreetsed.
Esimene eesmärk on väga tähtis ja hõlmab täielikuma ja parema tööhõivega Euroopa kujundamist õigete investeeringute abil. Seega on meil 2012. aasta eelarve väga suur prioriteet: me ei tohi raisata aega 2020. aasta strateegia esimese eesmärgi - parema tööhõivega Euroopa - saavutamisele. Seetõttu on 2020. aasta strateegia mõõtme lisamine meie strateegiasse ülitähtis ja seda tuleb teha kiiresti.
Selle saavutamiseks on kaks asja põhjapaneva tähtsusega: peame planeerima ja peame vaatama tulevikku. Planeerimine tähendab, et tuleb välistada mõttetud matemaatilised lähenemisviisid eelarvele. Eelarve matemaatiline, üldine ja valimatu suurendamine on absoluutselt kasutu. Selle asemel peame vaatama, missugused on need kavad ja meetmed, mis võivad aidata kaasa 2020. aasta strateegia elluviimisele. Tulevikku vaatamine on absoluutselt kriitilise tähtsusega: kanda hoolt mitte ainult meie maksete, vaid ka meie kohustuste eest, sest kohustused on need, millel rajaneb meie liidu jätkusuutlik finantstulevik.
Väga tähtis aspekt on ka paindlikkus. Oleme kavandamisperioodi lõpus ja seetõttu on eelarve eriti jäik. Arvan, et seega on tõepoolest tähtis, et me kohe algusest peale suhtuksime kõigisse olemasolevatesse paindlikkusinstrumentidesse kui koostatava eelarve jaoks põhjapanevatesse ja asendamatutesse vahenditesse, kui tahame, et oleks mitte üksnes võimalik või hädavajalik astuda esimene samm 2020. aasta strateegia suunas - mis ei tohi mingil juhul läbi kukkuda, nagu see minevikus on toimunud -, vaid ka selleks, kui tahame, et eelarve oleks kasulik ja tõhus.
Ma olen veendunud, et põhieesmärke on võimalik saavutada üksnes juhul, kui töötame kohe alguses koos kannatlikult, et kujundada uuenenud institutsioonidevahelise koostöö kliima. Institutsioonidevaheline koostöö on Lissaboni lepingu üks peamistest proovikividest, millest me üsna kergemeelselt räägime. Institutsioonidevaheline koostöö tähendab, et tõepoolest leitakse üles see uuenenud võrdsuse tunne, et oleks võimalik töötada koos selles tundlikus küsimuses, milleks on eelarve, mis ei ole mitte üksnes üks kõige tähtsam strateegiline tööriist meie tuleviku jaoks, vaid ühtlasi ka üks kõige reaalsematest ja praktilisematest vahenditest.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Mulle teeb heameelt parlamendi seisukoht 2012. aasta eelarve kohta, mis kajastub esitatud suunistes. Loomulikult arvestab komisjon kooskõlas oma algatusõigusega parlamendi suuniseid ning ühtlasi annab hinnangu ka nõukogu suunistele. Teisest küljest peame arvestama 27 liikmesriigilt laekunud värskemaid andmeid ning laskma oma talitustel neid hoolikalt uurida ja hinnata, et valmistada 20. aprilliks ette eelarve projekt.
Lissaboni lepingu kohane iga-aastane menetlus pannakse nüüd teist korda proovile. Eelarve konsolideerimise taust on kõigile ilmne. Ma arvan, et selles kontekstis on vastutustundlik arvestada Euroopa Liidu kõiki eelarvelisi finantskohustusi ja neile reageerida, kuid silmas tuleb pidada ka kokkuhoiu tausta, mis on liikmesriikide jaoks reaalsus. Praegu rohkem kui kunagi varem ei saa keegi vaielda vastu vajadusele koostada eelarve jõulise ja usaldusväärse eelarvestamise põhimõtete kohaselt. Mitte kunagi varem ei ole olnud nii tähtis otsida säästmisvõimalusi, kuid peaksime kasutama Euroopa eelarvet ka kui vahendit, millega Euroopat kriisijärgses olukorras aidata.
Seda silmas pidades tooksin välja kaks erinevust liikmesriikide eelarvestamise ja Euroopa eelarve vahel. Liikmesriikide eelarved puudutavad peamiselt sotsiaalsiirdeid, tarbimist. Euroopa eelarve tähendab mitmekordistuvaid investeeringuid. Seega võib see kaasa aidata majanduskasvule ja tööhõivele. Varasematel aastatel võetud ja täitmata kohustuste täitmine ei ole ei hea ega usaldusväärne eelarvestamine ja seega tuleb 2012. aasta lõpliku eelarveprojekti koostamisel mõlemat arvestada.
Nagu mainitud komisjoni presidendi kirjas ja nagu raportöör Francesca Balzani selgelt välja ütles, peame tagama 2020. aasta strateegia kulude piisava rahastamise. Jah, peame koordineerima liikmesriikide ja Euroopa Liidu eelarvestamist, kuid teisalt peame halduskulude puhul toimima iseäranis jõuliselt - siit tuleneb komisjoni võetud kohustus mitte kulutada haldusele üle 1%. See tähendab säästmist lepinguliste kohustuste puhul ja säästmist sellistes valdkondades nagu konverentsid, lähetuskulud, koosolekud ja infotehnoloogia.
Loodame eelmisel aastal toimunut silmas pidades, et see kord on menetlus ladusam ja toetub 2011. aasta kogemustele. Ootan seetõttu meie esimesi kolmepoolseid kõnelusi 30. märtsil. Siis oleme valmis esitama oma 2012. aasta eelarve projekti.
Giovanni La Via
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Kohe hääletamisele tulevad suunised on esimene samm Euroopa 2012. aasta eelarve suunas. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon on algusest peale näidanud üles oma toetust esialgsele raportile, milles näidati ära parlamendi prioriteedid tulevase eelarve puhul ning mis seejärel esitatakse komisjonile ja nii toimib ka nõukogu.
Oleme aidanud kaasa prioriteetsete poliitikavaldkondade ulatuse avardamisele ja raportöör Balzani sedastatud tasakaalustatud aluspõhimõtete toetamisele, olles esitanud mitmed tõhusad ja selged prioriteedid fraktsiooni PPE traditsioonide vaimus, nimelt Euroopa areng ja kasv koos teadus- ja uuendustegevusega.
Ma tõepoolest arvan, et me peame liidu tuleviku huvides nendesse poliitikavaldkondadesse investeerima. Parlament peaks seda tõesti rõhutama enne, kui komisjon esitab oma esialgse eelarveprojekti. Nagu Janusz Lewandowski hetk tagasi õigesti märkis, nõudsime ka seda, et 2012. aasta eelarve keskmes peab olema vastutuse idee. See ei tähenda, nagu me ei oleks siiani eelarvega vastutustundlikult ümber käinud, vaid toonitab asjaolu, et kriisi tagajärjel peame rohkem kui kunagi varem vastutustundlikult tegutsema.
Viimaseks - ma arvan, et on vaja öelda midagi selle kohta, mis on toimunud ja mis toimub paljudes Põhja-Aafrika riikides lihtsalt selleks, et näidata, et lükkame tagasi keskmise perspektiiviga meetodi, mis ei võimalda nagu kord ja kohus hakkama saada ootamatute sündmuste või uute poliitikasuundadega. Hääletuse tehnilisest küljest rääkides arvan, et eelarvekomisjoni esitatud raportit ei maksa sisuliselt muuta. Ma tõesti ei saa aru, miks Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon nii tungivalt finantstehingute maksu lisamist nõuab. Küsimuse sisulisest küljest rääkimata tundub mulle, et see ei ole mitte kuidagi seotud 2012. aasta eelarve menetlusega.
Göran Färm
fraktsiooni S&D nimel. - (SV) Austatud juhataja! Sooviksin kõigepealt siiralt tänada Francesca Balzanit! Ta valis oma raporti lähtepunkti väga targalt. See on lühike, konkreetne ja asjalik ning selles keskendutakse kõige tähtsamatele küsimustele. Mis on need kõige tähtsamad küsimused? Nendeks on näidata, et Euroopa 2020. aasta strateegia ei ole pelgalt sõnavaht, vaid tõsine üritus võimaldada ELil osaleda käegakatsutavalt majanduskasvu ja tööhõive edendamises.
ELi eelarve on vastuoluline, ehkki see on tegelikult väga väike - umbes 1% SKTst või natuke peale 2% avaliku sektori kuludest. See võib aga mängida strateegilist rolli investeerimisel projektidesse, mida liikmesriigid ei saa ise juhtida või milleks on vaja üleeuroopalist solidaarsust. Sellised projektid on seotud teadus- ja arendustegevuse, transpordi- ja energiastruktuuridega ning nende abil peab olema võimalik realiseerida siseturu tegelikku potentsiaali - hästitoimiv tööturg ELis ning reaalne baas majanduskasvuks ja konkurentsiks.
Ühisprojektid nõuavad aga raha. Seega on vaja tõendeid, eriti just liikmesriikidelt ja nõukogult. Kas Euroopa 2020. aasta strateegia viiakse ellu või läheb see Lissaboni strateegia teed mööda - head ideed, mis mattusid sahtlipõhja? Usun, et 2012. aasta eelarve on sellele küsimusele vastamisel kriitilise tähtsusega.
Carl Haglund
fraktsiooni ALDE nimel. - (SV) Austatud juhataja! Tahan kõigepealt tänada raportööri suurepärase töö eest! Sellisel ajal nagu praegu ei ole eelarveprioriteetide kehtestamine lihtne. Mul on hea meel ka selle üle, et oleme võtmas vastu otsust juhinduda järgmise aasta eelarves Euroopa 2020. aasta strateegiast. Nagu juba tähelepanu juhiti, ei saa me endale lubada oodata Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisega 2014. aastani, mil jõustub järgmine eelarveraamistik.
Komisjonil lasub tähtis kohustus esitada suvel eelarveprojektis oma ettepanekuid. Me ei ole siiani suutnud vajalikul määral suunata Euroopa 2020. aasta strateegiasse rahalisi vahendeid. On oht, et juhtub täpselt see, mille kohta Göran Färm hoiatas: strateegiat ei viida ellu, vaid see jääb sahtlisse vedelema - seda me loomulikult ei taha.
Minu fraktsioon esitas raporti kohta mitu muudatusettepanekut ja meil on väga hea meel selle üle, kuidas need ettepanekutesse lisati. Sooviksin raportööri selle eest tänada! Pean nõukogule ütlema, et meil Euroopa Parlamendis on kindlasti põhjust vaadata enda sisse ja analüüsida, kuidas me 2011. aasta eelarvet käsitleme. Suutsime tekitada konflikti, mis on kindlasti andnud nii meile kui ka poliitikutele nõukogus ainet järelemõtlemiseks.
Peame kaaluma, kuidas kõige paremini olemasolevaid ressursse ära kasutada. Võimalik, et peame kaaluma ka ELi eelarve vähendamist. Samal ajal ei tohi me unustada, et liidule on antud palju ülesandeid, mis tuleb täita. Ülesanded ei täida end ise. Mul on mõnikord tunne, et nõukogu arvab, et asjad justkui juhtuvad iseenesest, ilma et me peaks ressursse uuesti eraldama või tähtsuse järjekorda seadma, kuid nii see kahjuks ei ole. Ootan komisjonilt olulist ettepanekut, mis aitab meil läbirääkimistes 2012. aasta eelarve üle leida asjalikuma tooni.
James Elles
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ka mina sooviksin raportööri raporti eest tänada! Arvan, et erinevalt muudest suunistest, mida oleme täiskogul paljude aastate jooksul arutanud, on raport fokusseeritud ja selles ei laskuta eri detailidesse, mis ilmnevad loomulikult hiljem eelarvemenetluses.
Tahaksin kõigepealt öelda, et meie fraktsioon sooviks väga võtta arvesse seda, mis juhtub mujal Euroopa Liidus, mitte piirduda ainult nn Brüsseli ringteega. Seetõttu on punkt 21 - milles ütlete, et peaksime otsima negatiivseid prioriteete ja selgitama välja kokkuhoiuvõimalused institutsioonides ning palute meie erikomisjonidel selgitada välja prioriteedid - väga tähtis, kuid siiani on väga vähe ära tehtud.
Sellele lisandub soov, mida ma täielikult mõistan, eraldada rohkem raha Euroopa 2020. aasta strateegiale ja juhtalgatustele ning seega ei peaks me üksnes kindlaks tegema rahavajavad meetmed, vaid ka tugevdama ühtset turgu. Küsimus ei ole ainult rahas. Raha otsimise asemel peaksime mõtlema sellele, kust saaksime mujalt eelarves kokku hoida - nagu toimime parlamendis ja teistes institutsioonides. Lähtume põhimõttest, et kui raha juurde vajatakse, siis tuleb see leida mujalt kokkuhoitu arvelt. See peaks olema oluline ka meie 2012. aasta eelarve käsitluses.
Viimaseks - analüüsides, missugune peaks olema meie vastutus kokkuhoiuajastul, siis kui tahame uute kulude rahastamisel kokku hoida, peame minu fraktsiooni arvates oma 2012. aasta kulud külmutama.
Helga Trüpel
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Janusz Lewandowski! Head kolleegid! Ka Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon arvab, et pingeliste eelarvete korral ja siis, kui on vaja kokku hoida, peame reageerima, sest meil on vaja vähendada liikmesriikides võlataset. Euroopa tasandil see nii ei ole, sest õnneks ei ole meil lubatud võlgu jääda. Poliitiliselt tark lahendus ei hõlma üksnes võla vähendamist, vaid ka tasakaalu saavutamist, et oleks võimalik investeerida tulevikuprojektidesse, et oht liikmesriikide majandusele ei suureneks veelgi. Selle tasakaalu saavutamine peab olema üks 2012. aasta Euroopa eelarve suunistest. Lisaks oleme viimastel aastal Euroopa eelarves võtnud struktuurifondide arvelt kohustusi, mida tuleb rahastada järgmisel aastal ja edaspidi.
Ma arvan, et peaksime Francesca Balzani käsitusviisi väga tõsiselt suhtuma. See hõlmab keskendumist Euroopa 2020. aasta strateegia kõige olulisematele valdkondadele. Strateegia määrab kindlaks selle, kuhu me läheme. Kutsume üles suuremale rahastamisele Euroopa tasandil, et võidelda kliimamuutuse vastu, minna kiiremini üle taastuvatele energiaallikatele ning toetada haridust ja teadustegevust. Peame jätkuvalt nendele küsimustele keskenduma ja me ei tohi seda ohtu seada.
Arvan ka seda, et Euroopa semestri mehhanismi kasutatakse õigesti selleks, et tagada, et liikmesriikide ja Euroopa Liidu eelarves, teisisõnu kokku 28 eelarves, pühendutakse ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidele. Kus peame rohkem raha kulutama? Pidades silmas loodetavasti demokraatlikku muutust araabia riikides, oleme meie, eurooplased, huvitatud neis riikides toetama kodanikuühiskonda, demokraatlikke struktuure ja üleminekut parlamentaarsele demokraatiale ning seega on meil vaja paindlikku rahastamist, et edendada meie hästi mõistetavates huvides demokraatiat kogu maailmas.
Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni liikmena küsin konkreetselt, kust saame kokku hoida, arvestades eriti hiljutisi sündmusi Jaapanis. Minu fraktsioonis oleme arvamusel, et saame hoida kokku teaduskonsortsiumi Rahvusvaheline Eksperimentaalne Termotuuma Reaktor (ITER) arvelt. Me ei tea, mida peale hakata selle projekti tuumajäätmetega. Miks kulutame selle projekti rahastamiseks nii palju raha, kui peaksime ümber suunama Euratomi rahastamise, mis võimaldaks meil kaugeneda tuumaenergiast ja võtta taastuvenergiaallikad märksa kiiremini kasutusele? Vaadates Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni ja kliimapoliitikat, siis teame kõik, et on vaja muuta energiatootmise viisi. 2012. aasta Euroopa eelarve peab ka sellele valdkonnale kaasa aitama. Ma loodan, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus suudame sedalaadi kvalitatiivsed muutused ellu viia.
Miguel Portas
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Sel ajal kui arutame suuniseid järgmise eelarve kohta, saadavad kümned tuhanded töötajad meile väga selge sõnumi. Nad ütlevad meile, et ELi kokkuhoiupoliitika tapab majanduse ning hävitab Euroopa üldsuse hüved ja elutingimused. Nad ütlevad meile, et meile pealesurutav majandusliku koordineerimise mudel põhineb trahvidel ega taga jätkusuutlikku kasvu ega uusi töökohti - tegelikult üsna vastupidi.
Nad ütlevad, et praegu valitsuste vastu võetav europakt on pakt palkade ja pensionide vastu. See on pakt, mis sunnib jätkuvalt töötajaid kriisi kinni maksma, ehkki nemad seda ei põhjustanud.
Ma usun, et peame neid proteste kuulda võtma, sest Euroopa eelarve seisukohast kostub neis põhiküsimus selle kohta, kus on majanduspoliitilistes aruteludes riiklike investeeringute koht. Oleme kuulnud konservatiive ütlevat, et meil on vaja nn nulleelarvet nullkasvuga. Oleme kuulnud eri valitsusi ütlevat, et kokkuhoiupoliitika nimel on meil vaja nullkasvuga Euroopa eelarvet.
Tänane arutelu on kriitilise tähtsusega, kuid selline vastus on vale. Vastus on vale lihtsal põhjusel: võimatu on nõuda aina tõhusamat kokkuhoiupoliitikat riiklikul tasandil ja väita samal ajal, et sellesama kokkuhoiupoliitika pärast on meil vaja aina nõrgemat Euroopa eelarvet.
Selline mõttekäik viib vältimatult vaid ühele tulemusele: riiklike investeeringute vähenemine nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. See tähendab ka suuremat tööpuudust ja suuremat sotsiaalset tagasiminekut. See on kriitilise tähtsusega arutelu, mis tuleb maha pidada läbirääkimistes 2012. aasta eelarve üle. See on vastuväide neile, kes arvavad, et kriisi on võimalik lahendada ebavõrdsuse suurendamise ning majanduslanguse enda poliitikaks muutmise teel. See on see, mille vastu minu fraktsioon seisab. Jääme raporti suhtes erapooletuks, sest ehkki täidetud heade kavatsustega, ei reageeri see katsumustele selgelt, kuid töömaailm vajab meilt selles küsimuses vastust.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Selle raporti põhinõrkus on see, et selles eiratakse täielikult kontrollikoja aastaaruandes esitatud tähelepanekuid. Peaksime meeles pidama, et ainus kättesaadav teave on kulutatud Euroopa Liidu fondide usaldusväärsuse ja tulemuslikkuse kohta. Püüe õigustada eelarve suurendamist sellega, et Euroopa 2020. aasta strateegia viib meid kriisist välja, on täiesti ebausaldatav, kui vaadata tagasi Lissaboni strateegia täielikule ebaõnnestumisele.
Ähvardus - ja see on ähvardus -, et Euroopa Liidu eelarve kärpimisel on halb mõju Euroopa solidaarsusele ja majandusarengu tempole liikmesriikides, on pealiskaudne ja näitab täielikku võhiklikkust selles, milline on kriisi mõju Euroopa kodanikele. Ma kutsun David Cameroni Briti maksumaksjate nimel üles nõudma mitte 2012. aasta eelarve külmutamist, vaid olulist vähendamist! Tema senist tegevust arvestades, ei pane ma sellele ootusele suurt rõhku.
Angelika Werthmann
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Tahan esitada oma arvamuse Balzani raporti kolme valdkonna kohta. Esiteks: 2012. aasta eelarvet käsitlevas raportis lähtutakse eeldusest, et ELi, Euroopa semestri mehhanismi ja Euroopa 2020. aasta eesmärke hõlmav tõhusam majandusjuhtimine annab tõuke majanduskasvule ja tööhõivele. Järgmise aasta eelarves toetatakse eelkõige strateegia kahte põhieesmärki: hariduse parandamine ja sotsiaalse kaasatuse edendamine, mis minu jaoks on Euroopa tuleviku elujõulisuse kaks põhikülge.
Teiseks rõhutatakse raportis vajadust parandada sünergiat Euroopa ja riiklike investeeringute vahel, et saavutada tõhusamalt ELi poliitilised eesmärgid. Peame soodustama paremat koordineerimist, suuremat järjekindlust ning keskenduma ühistele eesmärkidele, et strateegia põhieesmärkide saavutamine oleks tõenäolisem.
Minu kolmas märkus puudutab kliimamuutuse ja energiaga seotud sihte. Jaapani katastroofi valguses peame tegema kõik, et kiirendada taastuvenergiaallikate kasutuselevõttu. Aktiivne kliimapoliitika ja roheliste töökohtade loomine ei aita meil üksnes kliimaeesmärke saavutada, vaid mõjub hästi ka sotsiaalpoliitikale.
Lõpetuseks tuletan täiskogule meelde, et ELi eelarves ei tohi olla avaliku sektori puudujääki, mistõttu selle nõuetekohane elluviimine on ülitähtis, ning seda, et see moodustab vaid 2% kogu avaliku sektori kuludest.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Soovin alustuseks tänada raportöör Balzanit ülesnäidatud paindlikkuse eest!
Ütlen seda, kuna esialgne idee oli eelarvesuuniste üle arutelu mitte pidada. Ma usun siiski, et see on hea mõte, sest aitab määratleda prioriteedid, mis mõjutavad lähikuudel eelarveläbirääkimisi.
Tahaksin rääkida kahest põhjapaneva tähtsusega asjast. Kõigepealt kokkuhoid. Kokkuhoid on põhimõte; see ei ole vahend. See on vahend tõeliselt usaldusväärse eelarve koostamiseks, mis ei vii meid tagajärgedeni, mis praegu on mitmes riigis ilmnenud: kulutamine üle võimete ning hiljem ränkade poliitiliste probleemide kogemine eelarveaukude lappimisel.
Ma usun ka, et iga-aastases eelarvemenetluses ei peaks käsitlema küsimusi, mis tegelikult kuuluvad mitmeaastase finantsraamistiku reguleerimisalasse. Viitan näiteks finantstehingute maksule. See kuulub laiemasse finantsraamistikku, nii et püüded tuua see kunstlikult aastaaruande arutelusse, muudavad üksnes nõukoguga läbirääkimise strateegia kohe algusest peale ekslikuks.
Alles eelmine aasta nägime, mis juhtub, kui lisame ühe lugemisega eelarve iga-aastasse menetlusse ulatuslikumad poliitikavaldkonnad või ideed: läbikukkumine, patiseis ja lõpuks olukord - mida me kogeme nüüd 2011. aastal -, kus krediidieraldiste tase, nagu volinik väga hästi teab, on ebapiisav selleks, et katta Euroopa Liidu lühiajalisi kohustusi lähikuudel.
Jens Geier
(DE) Austatud juhataja! Volinik Lewandowski! Head kolleegid! Täna hommikul arutame liikmesriikides kogetava kriisi tõttu kokkuhoiuvajadust. Helga Trüpel ja teised juhtisid õigusega tähelepanu sellele, et võlakriis mõjutab meid kaudselt, sest Euroopa tasandil ei ole võlgujäämine lubatud.
Kuidas saame aga Euroopa Liidus ajada kokkuhoiupoliitikat, kui Euroopa kulud moodustavad üksnes 2% kõigi 27 liikmesriigi kogu avaliku sektori kuludest? Ma arvan, et see ei ole mingi kokkuhoiupoliitika. Küsimus on hoopis sümbolites - sümbolites, mida liikmesriigid meile edastavad, otsekui kaoks Brüsselile Euroopa eelarve jaoks kantav raha sügavasse musta auku. See eirab täielikult asjaolu, et Euroopa eelarvesse eraldatud fondid kantakse liikmesriikidele jälle tagasi. Loomulikult ei kanta neid tagasi 1:1 suhtega, sest Euroopa ei ole hoiupank, ning loomulikult tegutseme solidaarselt, kui toetame Euroopa Liidus neid, kes on vähem arenenud. Näiteks minu liidumaal Nordrhein-Westphalias kaasrahastatakse kõiki seal elluviidavaid tööturuinstrumente Euroopa Sotsiaalfondist. Kui rahastamine lõpetada, siis väheneb vastavalt ka tööturupoliitika. Sotsiaaldemokraadid ei saa seda eesmärgiks pidada.
Mõelgem hetkeks sellele, kuidas liikmesriigid Euroopa fonde kulutavad! Kontrollikoja aastaaruandes sedastatakse, et Euroopa fondide kulude haldamise ja kontrollimise süsteemid on puudulikud. Märgitakse, et liikmesriikides valesti investeeritud raha tagasinõuded ulatuvad miljarditesse eurodesse. Ühtlasi märgitakse, et komisjon kavatseb nüüd õnneks maksed peatada, kui Euroopa programme juhitakse halvasti. Sama toimub näiteks ka Saksamaal ja Ühendkuningriigis.
Nõukogu, mille esindajat kohal ei viibi, esindab liikmesriike, mistõttu kutsun seda tungivalt üles parandama ELi eelarvevahendite juhtimist. Selle tulemusel suurenev tõhusus võimaldab meil märkimisväärselt parandada viisi, kuidas kulutame ELi rahalisi vahendeid - mitte raha rohkem kulutamise teel, vaid selle kulutamise viisi parandamise teel. Oma kokkuhoiutahte toonitamiseks võivad liikmesriigid selles osaleda.
Anne E. Jensen
(DA) Austatud juhataja! Tahaksin tänada Francesca Balzanit! Arvan, et eelarve üle läbirääkimise üle on tal väga põnev, kuid ometi ka raske ülesanne, kuna see raamistik on pingeline. ELi eelarve seitsmeaastane raamistik on välja töötatud selliselt, et see muutub seitsme aasta jooksul järjest pingelisemaks, eelkõige põllumajanduse valdkonnas. Meil on tegelikult olnud võimalik kasutada kasutuselevõtmata põllumajandusfonde selliste uute algatuste nagu taastumispaketi energiainvesteeringud ja satelliitnavigatsioon Galileo rahastamiseks. Seetõttu on olnud aina raskem tagada järjekindlust. Ma ei nõustu Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooniga selles, et me ei peaks rahastama termotuumaenergiasüsteemi ITER. Tegemist on tähtsa uurimusega, eriti Jaapanis juhtunut arvestades ning fossiilkütustest sõltumatuse tagamise vajaduse taustal. Seega on tegemist ka keerulise ülesandega. Peame leidma vahendid termotuumaenergiaprojekti rahastamiseks 2012. aastal.
Mul on hea meel, et volinik rõhutas tõsiasja, et ELi eelarve ei ole sama, mis liikmesriikide eelarved. See on projektide eelarve ja EL peab suutma oma arved klaarida. Peame tegema lubatud väljamaksed. Loodan siinkohal, et volinikul on õigus ja seekord laabuvad meie eelarveläbirääkimised sujuvamalt. Selleks on vaja, et nõukogu käituks rohkem arukamalt ja vähem rumalalt: et ta annaks meile väga täpse väljamaksete summa, kuid oleks konkreetsem ja uuriks tegelikke vajadusi.
Viimasena tahaksin tänada volinikku selle eest, et ta ütles, et me peame kärpima oma halduskulusid, sest see on üks vähestest valdkondadest, kus saame lühikeses perspektiivis tegelikult raha kokku hoida. Minu arvates on hea, et ta alustas sellest, et teatas, et komisjon viib oma halduskulud praktiliselt nulli. Ka meie peaksime seda teistes institutsioonides tegema ja ma usun, et peame sellesse tõsiselt suhtuma - ka parlamendis.
Hynek Fajmon
- (CS) Austatud juhataja! Euroopa Liidu 2012. aasta eelarve peaks jätkama tasakaalus eelarvete traditsiooni. Teisest küljest ei tohi me jätkata selliste vaidlustega nagu 2011. aasta eelarve kinnitamisel. Me ei tohi lubada ajutise eelarve koostamist. See avaldaks ELi juhtimisele väga negatiivset mõju. Vaidluste vältimiseks ja eelarve kiireks heakskiitmiseks peame esitama mõistliku eelarve, mis praegusel veniva majanduskriisi ajal tähendab pingelist eelarvet. Liikmesriikide üldsus ootab, et kulutuste kärpimise ajal tegutseb ka EL hästi ja kokkuhoidlikult. Kui me selle unustame, siis kaotame oma usaldusväärsuse.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Võtame selles arutelus sõna, et tõestada, et on olemas alternatiiv õiguse ja demokraatliku sotsialismi vahelisele konsensusele, mis selle kriisi tekitas. See konsensus iseenesest ei võimalda kuidagi kriisi lõpetada. Ka alternatiiv, mis on nii võimalik kui ka vajalik, on ELi eelarvepoliitika tõttu oluliselt muutumas, kuna uuesti on vaja läbi vaadata ressursid ja eesmärgid, milleks neid kasutatakse.
Eri liikmesriikide vahelise kasvava ebavõrdsuse ajal peab ELi eelarve olema tõelise lähenemise teenistuses, edendama iga riigi tegeliku potentsiaali ärakasutamist, kujundama õigustega tööhõivet, likvideerima vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ning kaitsma keskkonda. See peaks olema vahend, mis on tõelise majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse teenistuses.
Me lükkame tagasi eelarve, mis on aina enamate sotsiaalsete aspektide kommertsialiseerimise, majandustegevuse eri valdkondade liberaliseerimise ja töökohakindluse puudumise teenistuses, mida toetatakse Euroopa 2020. aasta strateegias. See tee süvendab olemasolevat majanduslikku, sotsiaalset, piirkondlikku ja rahvuslikku jagunemist ja erinevusi ning kihutab struktuursele tööpuudusele.
Teeme seega ettepaneku uue Euroopa solidaarse ja jätkusuutliku arengu strateegia kohta, mille aluseks on uus majandus-, sotsiaal- ja keskkonnapoliitika kogumik, mida toetab ELi eelarve - nagu selgitasime oma raportile tehtud muudatusettepanekutes. Liidu eelarve peaks ühtlasi olema tõelise arenguabi-, koostöö ja rahupoliitika, mitte välissekkumise, vahelesegamise, militarismi ja sõja teenistuses, mis ühenduse eelarves aina enam matti võtavad.
Tahaksime seetõttu juhtida tähelepanu sellele, et Euroopa peab kiiresti võtma teistsuguse kursi, mis peab kajastuma ka eelarveotsustes.
Claudio Morganti
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! See raport - milles peaks kavandama parlamendi suunised 2012. aasta eelarve kohta - tundub mulle olevat ilma tähenduseta. See sisaldab vaid ebamäärasi avaldusi ning seetõttu ei ole mulle selge, mis on parlamendi tõelised prioriteedid uue eelarve koostamisel.
Näiteks on mitu korda mainimist leidnud Euroopa 2020. aasta strateegia. See on ulatuslik, raiskav ja võib-olla et liiga avar strateegia. Mis selle prioriteedid peaksid olema? Liikmesriigid ise peavad hakkama saama kitsamate eelarvete ja kriisi tagajärgedega; me ei saa naiivselt arvata, et suudame Euroopa tasandil midagi väga ära teha. Oleksin seetõttu eelistanud näha vähem sõnu ja avaldusi kavatsuste kohta ning selle asemel hoopis nende piiratud ja täpsete valdkondade äranäitamist, milles tegutseda. Ma olen teadlik, et raportis käsitletakse üldiseid suuniseid, kuid praegusel kujul tundub see mulle kasutu ja pelgalt iseenda huve teeniv.
Lucas Hartong
(NL) Austatud juhataja! Francesca Balzani Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioonist Euroopa Parlamendis tõestas oma raportiga järgmist: EL ei hoolitse oma kodanike eest, küll aga enda eest. Valitsev sotsialistide ja kristlike demokraatide klikk kannab hoolt, et parlamendis oleks jätkuvalt enamus, kes pooldab veelgi suuremat raha raiskamist.
Kenake summa 3000 eurot parlamendiliikme kohta personalitoetuseks, hea lisatöökoht Euroopa ajaloo majas (neile, kellel on vedanud õigete tutvustega), absoluutselt ebavajalik ja kohutavalt kallis kanal Euroopa TV, prestiižikas satelliidiprojekt Galileo - need kõik viivad meid aina lähemale finantskatastroofile. Oh, tore, asi on selge...ja kõige tipuks julgete rääkida jätkusuutlikkusest ja vastutustundest! Mingit erilist vastutust ei ole ja jätkusuutlikkus on võimalik üksnes, kui asjad on kallid.
Austatud juhataja! Ma ütlen lühidalt ja selgelt: visake see mõttetu raport minema. See ei ole üldse see, mida Euroopa kodanikud ootavad. EL ei anna kokkuhoiusoovist mingit märki ning lisaks kõigele viib see üksnes suuremale raharaiskamisele. Ma arvasin, et aastatega tuleb tarkus, kuid parlamendi puhul ei tundu see õnnetuseks nii olevat.
László Surján
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Pärast paari viimast sõnavõttu on mul ettepanek proovida taas mõistlik olla. Raportöör ei olnud materjali ettevalmistamisel lihtsas olukorras. Lõppude lõpuks - seni kuni komisjon ei ole meile esitanud järgmise aasta eelarve piire, ei saa me arvudest rääkida nii nagu see midagi ka tähendaks. Me saame siiski rääkida põhimõtetest. Selles suhtes on raportöör teemale osaliselt väga asjakohaselt lähenenud, üritades lisada eelarvepiiridesse 2020. aasta poliitika. Teisest küljest õigustab tema otsus selles etapis mitte veel meetmeid võtta ega rääkida nende peajoontest ja eesmärkidest tõepoolest mõnd kriitilist märkust selle kohta, et materjal tundub kuidagi tühisõnaline.
Ma usun, et võime siiski nõustuda, et sarnaselt varasemate aastatega peaksime jätkuvalt pidama ühtekuuluvuspoliitikat väga tähtsaks. See poliitika saab hoo sisse alles nüüd, tsükli lõpus, ja just siin esitatakse kõige suuremad väljamaksetaotlused. Tahaksin vastupidi teistele rõhutada, et need väljamaksed ei ole eesmärk iseeneses ja jutt ei ole raha kulutamisest, vaid pigem selle kasutamisest viisil, mis aitab tegelikult kaasa Euroopa ürituse edendamisele ning vähemarenenud piirkondade teistele järelejõudmise abistamisele. Kui nii ei toimita, siis toimitakse valesti. Siis peab parlament tõepoolest astuma igasuguse ebakohase kulutamise ja prestiižikatesse investeeringutesse kulutamise vastu. Arvan, et eelarvekomisjon koostöös teiste komisjonidega saab selle kaksikvõitlusega üsna hästi hakkama. Tänan tähelepanu eest!
Estelle Grelier
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Head kolleegid! Tahan tänada meie raportöör Francesca Balzani, kuna tema esitatud resolutsiooni projekt 2012. aasta eelarve üldsuuniste kohta oli väga ühtlane. Resolutsiooniga saadetakse väga selge poliitiline sõnum. Kuna parlament teab väga hästi, missugused eelarvepiirangud Euroopa Liitu mõjutavad, siis kutsub ta täna üles võtma vastu sellise 2012. aasta eelarve, mis suudaks reageerida poliitilistele, majanduslikele ja sotsiaalsetele katsumustele, millega praegu silmitsi seisame.
Ajal mil lisakokkuhoiumeetmete rakendamine on ainus teema, mida liikmesriigid omavahel arutavad, kavatseb parlament, vähemalt täiskogu see külg, näidata üles oma pühendumust tuhandetele töötajatele, kes marsivad täna Brüsseli tänavatel, et anda teada, et nad lükkavad tagasi majanduslikult küsitavad ja sotsiaalselt ebaõiglased meetmed, mille tulemuseks on veelgi suurem struktuurne tööpuudus Euroopas.
Asjaolu, et Euroopa eelarve viiakse esimest korda 2012. aastal selgelt vastavusse ELi 2020. aasta strateegia eesmärkidega, tähendab, et tööhõive ja majanduskasv - mis on, ma juhin tähelepanu, meie prioriteedid - on taas Euroopa poliitika keskmes, kuna ELi 2020. aasta strateegias on kehtestatud eesmärk tõsta tööhõivemäär töötava elanikkonna seas 75%ni.
Ei maksaks aga ennast petta! Eelarvemenetlus on pikk ja raske, mis on vastupidine sellele, mida Janusz Lewandowski Prantsuse ajakirjanduses Euroopa Parlamendi liikmete seisukoha ennustamisel ütles. Liikmesriigid on juba avaldanud eelarve kohta oma lühikese perspektiivi seisukoha, milles toetatakse distsipliini ja kutsutakse üles piirama nende panust ühenduse tegevuse rahastamisse. Nad ei näe Euroopa Liitu ja selle tegevust kui vahendit, mis aitab saavutada lisandväärtust ning viia ellu kaugeleulatuvat poliitikat, vaid pigem kui lisakulu. Ärgem olgem eksiteel! 2012. aasta eelarvemenetlus on võimalus veel kord heita pilk taktikale, mida kasutatakse tulevase mitmeaastase finantsraamistiku määratlemiseks.
Tõde on selles, et eelarvega, mis moodustab vaid 2% ELi avaliku sektori kuludest, on keeruline kõigis sektorites kaugeleulatuvat poliitikat teha. Juba praegu oleme tunnistajaks tormilistele aruteludele selle üle, kas ohvriks langeb ÜPP või ühtekuuluvuspoliitika. Sellega pannakse kodanikud vastasseisu, kuigi meile oleks kasulik aidata neil töötada sünergias. Seepärast, volinik, tahaksin korrata teie omavahendite kasutamist käsitleva teatise tähtsust.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Austatud juhataja! Kui ehitate maja, siis kõige suuremad arved laekuvad ehituse lõpus. Te teate seda ette ja lepite selles kohe alguses kokku. Sama toimub Euroopas. Kõige suuremad arved esitatakse mitmeaastase eelarveperioodi lõpus ja ka teie teate seda ette.
Eri liikmesriikide, sealhulgas minu kodumaa Hollandi keeldumine nende arvete tasumisest ei ole seega mitte midagi muud kui ebausaldusväärsete valitsuste reaktsioon. See on sama nagu siis kui keegi, kes laseb endale maja ehitada, on pakkumuse vastu võtnud ja keeldub seejärel lõplikku arvet tasumast. Loomulikult võib viimases etapis otsida viise, kuidas kokku hoida, ja ka meie Euroopas peame seda tegema. Francesca Balzani on sellele tõsiasjale õigusega osutanud eelkõige 21. põhjenduses. Lõplik arve tuleb siiski tasuda. Maksmisest keeldumine ei muuda meid üksnes ebausaldusväärseks, vaid annab tuld juurde euroopavastastele meeleoludele Euroopas.
Edit Herczog
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! 2012. aasta eelarve on kuues eelarve jooksva mitmeaastase finantsraamistiku seitsmest eelarvest. Kahel eelarvepädeval institutsioonil on seega selge pilt käimasolevate mitmeaastaste kavade puudujääkidest ja positiivsest arengust. 2012. aasta eraldised peavad võimaldama saavutada ELi 2020. aasta strateegiaga seotud eesmärke ja prioriteete. Seda selle pärast, et see aitab Euroopal paremini kriisist välja tulla. Tööhõive, uuendus-, teadus- ja arendustegevuse edendamine, energia- ja sotsiaalse kaasatuse strateegia eesmärkide saavutamisele kaasaaitamine, eelkõige vaesuse vähendamise teel.
Loomulikult saab 2020. aasta strateegia olla usaldusväärne üksnes juhul, kui seda asjakohaselt rahastatakse. Tahaksime kõigile meelde tuletada, et parlament on selle keerulise poliitilise küsimuse mitmel korral tõstatanud. Nüüd peame kutsuma liikmesriike ja nõukogu üles astuma vastutustundlikke ja otsustavaid samme. Me ei tohi rahulduda vähemtähtsa Euroopaga maailmas, kus loodusõnnetused ja majanduskriisid võivad eelneva hoiatuseta hävitada miljonite inimeste elu, kus selliste tragöödiate tagajärjed ei mõjuta ainult ühte riiki, rahvust või usulist kogukonda, vaid kõiki piirkondi üle ookeanide. Meil on vaja suuremat Euroopat ja ühenduse vahendite tõhusamat kasutamist. Tänan tähelepanu eest!
Monika Hohlmeier
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! 2012. aasta eelarve taustaks on keeruline majandus- ja finantsolukord 27 liikmesriigis. Seetõttu ei saa me kindlasti endale lubada teha kõike, mida sooviksime. Usun, et Francesca Balzani esitatud raport on teostatav kompromiss. Mul on aga mitu kriitilist märkust.
Minu arvates ei tähenda rohkem raha ilmtingimata suuremat solidaarsust ja rohkem Euroopat. Tähtis on parandada kulutatud raha eest saadavat kvaliteeti ja eeskätt tagada, et endale seatud eesmärgid ka tegelikult saavutatakse, mitte lihtsalt niisama väljamakseid teha. Peame alati kriitiliselt analüüsima ka meie omavahendite potentsiaali. Omavahendid ei tohi tekitada lisakoormat kodanikele ja ettevõtjatele, kellel on vaja ja kes peaksid suutma konkureerida ülejäänud maailmaga.
Ma arvan, et tähtis on ka, et me ei rõhutaks alati tõsiasja, et ELi eelarve moodustab vaid 2%, sest lõpuks kaasrahastavad ju mitmed liikmesriigid Euroopa fonde, millega loomulikult suurendavad oluliselt ELi kavade abil kättesaadavaid fonde. Ma arvan, et eriti tähtis on, et teeksime edusamme teadustegevuses, hariduses, jätkusuutlikkuses ja majanduskasvu tugevdamises. Ma arvan, et sel puhul on ka tähtis, et selliseid mastaapseid projekte nagu ITER - ja siinkohal tahaksin tänada Anne E. Jensenit märkuse eest - rahastatakse täielikult ja selgelt ning juhitakse selgelt, sest vastasel korral jõuavad sama projekti elluviivad ameeriklased meist märgatavalt ette ja meie, eurooplased, ei peaks alati teisel kohal olema.
José Manuel Fernandes
(PT) Austatud juhataja! Tahaksin algatuseks öelda, et toetan Francesca Balzani tööd, kuid mul on siiski mõned tähelepanekud. Arvan, et vastu võetav üldine käsitusviis on tegelikult liiga üldine. Minu arvates on tegemist pigem resolutsiooniga ELi 2020. aasta strateegia kohta ja mitte niivõrd asjakohaste suunistega 2012. aastaks.
2011. aastal on tähtsuselt esikohale seatud noored, kuid nende suuniste kohaselt ei ole see 2012. aastal enam nii. Kuid aega veel on. Üldsuunistes ei kohta sõna "noored” mitte kordagi. Pealegi tähendab keskendumine 2020. aasta strateegiale, mida ma toetan, et näiteks ühtekuuluvuspoliitika unustatakse ära. Ka ühtekuuluvuspoliitikat ei ole kordagi mainitud. Ühtekuuluvuspoliitika on väga tähtis. Seda ei tohi kohandada ja see ei tohiks kannatada, kui näiteks selle arvelt peaks eraldatama raha Euroopa 2020. aasta strateegiaks.
Ühtekuuluvuspoliitikat, mida peame väga tähtsaks, ei ole kordagi mainitud. Ma usun, et selle väljajätmise, milleks ma seda pean, heastamiseks on veel aega. Usun, et nende kahe küsimuse lahendamiseks on veel aega.
Barbara Matera
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Sooviksin kõigepealt tänada raportööri Francesca Balzanit tehtud töö eest! 2012. ja 2013. aasta eelarved on konsolideeritud eelarved, mille eesmärk on kajastada liikmesriikide kulude kärpeid ning kehtestada võrdlusalus summadele, mis eraldatakse järgmisele finantsraamistikule.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni panus 2012. aasta eelarvesuunistesse põhines vastutuse kontseptsioonil, mis tähendab säästlikkuse, tõhususe ja mõjususe eesmärgi poole püüdlemist, kasutades olemasolevaid ressursse võimalikult vähesel määral.
ELi 2020. aasta strateegia põhineb olulistel prioriteetidel, nimelt teadus-, uuendus, arendustegevus ja majanduskasv, mida Balzani raport algselt ei sisaldanud, kuid mida fraktsioon PPE on kindlalt rõhutanud. Liidu prioriteete tuleb asjakohaselt rahastada. Seetõttu on tähtis tagada kulurubriikide paindlikkus, et lahendada tõhusamalt majanduskriisiga seotud probleemid ja esitada ettepanek omavahendeid hõlmava eelarveraamistiku kohta.
Ma siiski ei poolda omavahendite leidmiseks finantstehingute maksu kasutuselevõttu, mille kohta esitas ettepaneku Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon. Selle asemel pooldan seda, et komisjon uuriks, kuidas seda väga tähtsat küsimust tehnilise külje pealt käsitleda, et kinnitada ja luua Euroopa lisandväärtust.
Vladimír Maňka
. - (SK) Austatud juhataja! Euroopa Liit on kuni 2020. aastani seadnud viis mõõdetavat eesmärki. Ka liikmesriigid ise on eesmärkidega nõustunud. Eesmärgid näitavad, millise suuna peaksime valima. Euroopa edust sõltub see, kuidas me need saavutame.
See, kas meil on suurem tööhõive, kas suudame vähendada koolist väljalangejate osakaalu, kas saame soovitud hulga ülikooliharidust omandavaid noori, kas vähendame vaesuse ohus inimeste arvu ja kas kaitseme oma kliimat, sõltub üksikute riikide vastutustundlikust käitumisest.
Hoolimata ELis valitsevast konsensusest ühiste menetluste üle on minu kodumaa valitsus otsustanud vähendada rakenduskavade prioriteetsust. Valitsus soovib neid kasutada kiirete sidevõrkude rahastamiseks ja arutab seda praegu komisjoniga. Sooviksin küsida teilt, volinik, kas teie isiklikult ja komisjon tervikuna toetate seda, et riik valib tee, mis on vastuolus Euroopa 2020. aasta strateegia elluviimise sissejuhatava esimese etapi ühiste eesmärkidega?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Austatud juhataja! Eelarve on Euroopa lõimumise põhivahend ja seega on oluline see, millisena see koostatakse.
Just kriisi ajal võib ELi eelarve aidata vähendada liikmesriikide valitsuste kitsendava eelarvepoliitika mõju ja suunata rahastamist vajalikesse pikaajalistesse investeerimisprojektidesse. Seda silmas pidades tunnen heameelt asjaolu üle, et raportis toetatakse kava võtta näiteks infrastruktuuri vallas kasutusele projektivõlakirjad. Tahaksin siiski juhtida tähelepanu sellele, et neid ei tohiks pidada eurovõlakirjade alternatiiviks. Minu arvates on eurovõlakirjad eraldi teema ja ma toetan nende kasutusevõtmist, sest need on lõimimisprotsessi loomulik jätk ja märk selle protsessi süvenemisest.
Vastupidine suund - lagunemine - tuleneks näiteks püüetest kahandada ELi eelarve mahtu. Lisaks ebasoodsatele majanduslikele mõjudele õõnestaksid sellised püüded ka liikmesriikidevahelist solidaarsust. Isekas ja lühinägelik netomaksjateks ja netosaajateks jagamine eirab Euroopa lõimumise sügavamat ja tähtsamat konteksti. Kõik liikmesriigid saavad sellest võrdselt kasu. Minu arvates peaks aruteludes ELi eelarve üle lähtuma sellest vaatevinklist.
Jaroslav Paška
- (SK) Austatud juhataja! Käsitleme 2012. aasta eelarve prioriteete ühtlasi ka tulevikku silmas pidades ja minu arvates peaksime seetõttu otsima ka võimalusi kokkuhoiuks tulevikus.
Arvan, et on väga tähtis mõelda reisidele, mille Euroopa Parlamendi liikmed ja kogu Euroopa Parlament regulaarselt 12 korda aastas Strasbourgi ette võtavad. Ma arvan, et see ärritab meie kodanikke, sest maksumaksjad maksavad meie reisikulude eest ja see on neile väga kulukas. Peaksime seetõttu otsima võimalust seda mehhanismi tulevikus vähendada või muuta - kui mitte 2012. aastal, siis vähemalt pikas perspektiivis.
Veel üks potentsiaalne kokkuhoiukoht, mida tuleks minu arvates arutada, on kulud, mis kaasnevad Euroopa Liidu või Euroopa muuseumi rajamisega, mille võib ajalises mõttes edasi lükata tulevikku, kui ELil läheb usutavasti paremini. Praegu saaksime need rahalised vahendid kanda üle muudele tegevustele, eriti just 2012. aastal, et täita 2012. aasta programmi ja seeläbi ka loomulikult parandada meie tegevuse tõhusust.
Monika Smolková
(SK) Austatud juhataja! Tahaksin kõigepealt kiita tööd, mida tegi raportöör, kes on oma raportis õigesti kindlaks teinud mitu probleemi.
ELi 2012. aasta eelarve ja ka järgnevate aastate eelarved peaksid olema kaugeleulatuvad, kui tahame saavutada 2020. aasta ülesannete ja eesmärkide täitmise, väljuda kriisist võidukalt ja olla kogu maailmas konkurentsivõimeline. Toetan eelarvekomisjoni ettepanekut korraldada liikmesriikide parlamentidega kohtumised, et arutada ELi ja liikmesriikide 2012. aasta eelarvete põhijooni. Kohtumistel tuleks rõhutada, et ELi eelarve ei tohi jääda miinusesse, et see moodustab vaid 2% avaliku sektori kuludest ELis ning et liikmesriikide eelarvete ja ELi eelarve vahel on olulised erinevused. ELi eelarve hõlmab peamiselt investeeringuid Euroopa tulevikku.
Eeskätt nõukogu peaks seda teadma, sest oleme juba kuulnud Saksamaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia esindajaid rääkivat ELi eelarve külmutamise püüetest, mis kindlasti aeglustab Euroopa majanduskasvu.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahan peatuda vaid kolmel punktil. 2020. aasta strateegia kohta on Balzani raportis selge punkt: jooksvas 2011. aasta eelarves tuleks 41% kuludest eraldada 2020. aasta strateegia eesmärkidele.
Sama üritatakse teha 2012. aasta strateegia kohta, kuid peame kohandama seda raamistikus, milles lepiti kokku seitse aastat tagasi: 2007.-2013. aasta raamistikus. Loomulikult piirab meie manööverdamisruumi asjaolu, et kohandamine peab toimuma 2006. aastast pärinevas mitmeaastases raamistikus.
Teiseks minu vastus James Ellesile ja ainult temale: sama märkuse negatiivsete prioriteetide kohta tegid ka Jens Geier ja Monika Hohlmeier. Ma kardan, et see kehtib 2012. aasta eelarve kohta. Nii see peaks olema. Praegu peaksime rohkem kui kunagi varem lisaks positiivsetele prioriteetidele uurima seda, mis ei toimi. Analüüsime, mis ei toimi, mida ei hallata nõuetekohaselt, et leida kokkuhoiukohti. Mõtleme seekord täpselt sama palju positiivsete prioriteetide kui negatiivsete prioriteetide peale. Halduse puhul peab kokkuhoid olema kohustuslik.
Minu vastus Edit Herczogile raha raiskamise kohta: halduskulud moodustavad Euroopa Liidu kogu eelarvest vaid 5,7%. See on väiksem osakaal kui Rotterdami ja paljude teiste kokkuhoidlike eelarvete poolest kuulsates Hollandi linnavalitsustes.
Vastuseks Marta Andreasenile: ta ei rääkinud üksnes eelarve külmutamisest. Ta rääkis selle kärpimisest. Meie eelarvet, Euroopa eelarvet, milles puudujääki ei ole, ei saa süüdistada paljudes liikmesriikides toimuvas vales riigi rahanduse juhtimises. Sellel on oma loogika, mida Gerben-Jan Gerbrandy nii hästi selgitas. Loogika on selles, et ajaga programmid küpsevad. See ei ole üllatav. See on meie usaldusväärsus. Euroopa eelarvel on oma usaldusväärsus, mis tähendab, et kohustused täidetakse ja lõpetatud projektide eest tasutakse. Ka kokkuhoiu ajal tuleb elektriarve tasuda.
Asi on tõepoolest meie usaldusväärsuses. Asi on ühtekuuluvuses. See on tegelikult investeering ja oma olemuselt vastab see arvatavasti mõnele üleskutsele, mis kostuvad praegu parlamendi ja Berlaymont'i hoone ees meelt avaldajatelt.
Francesca Balzani
Austatud juhataja! Head kolleegid! Sõnavõttudes mainiti mitu korda sõna "vastutus”. Ma arvan aga, et institutsioonide puhul on tõepoolest tähtsuselt esikohal üks vastutus: eelkõige vastutame oma kavade täitmise eest ja selle eest, et tagame, et ELi kodanikele ei jääks üksnes meie sõnad. Vastutame selle eest, et oleme oma ütlemistes ja lubadustes järjekindlad.
Praegu on põhiprojektid need, mis sätestati 2020. aasta strateegias. Esimene eesmärk (rohkem tööd) ei ole mitte üksnes väga kaugeleulatuv, vaid ka väga täpne, sest seda on isegi võimalik mõõta tööpuuduse vähendamise parameetreid kasutades. See tundub mulle väga konkreetne ja kaugeleulatuv eesmärk ja minu arvates on väga oluline hakata tööle selle saavutamise nimel.
Seni kuni peame 2020. aasta strateegiat liiga suureks ja liiga mahukaks, et mahutada see sellisesse praktilisse dokumenti nagu eelarve, ei saavuta me minu arvates midagi muud kui järjekordse läbikukkumise ohu suurenemist. Just seda ei taha mitte keegi, alates komisjonist, kui ma esimest teatist 2020. aasta strateegia kohta õigesti mäletan.
On aga veel üks oluline küsimus: kokkuhoid ei ole poliitika ega vahend. See on tingimus, mille vastu peame võtma meetmeid ja mitte üksnes kulude konsolideerimise teel, vaid Euroopa eelarve abil, mis on erakorraline vahend ja erineb radikaalselt liikmesriikide eelarvetest, võimaldades meil tänavu midagi teistmoodi teha.
See on täpselt see, milleks loodi Euroopa semester. Aasta esimese kuue kuu ohjeldamine ei ole selle ainus kasutusvõimalus. See võimaldab meil koostada globaalse strateegia ja luua sünergiat; sünergia liikmesriikide eelarvete ja meie eelarve vahel on erakordselt euroopalik süsteem, mis lisab väärtust riiklikele ressurssidele ja sellega luuakse tõeline meetod, mille abil saab 2020. aasta strateegia - nii pikk ja kaugeleulatuv kui see ka on - muuta Euroopa reaalsuseks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 11.30. Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ilda Figueiredo
Kahjuks see, mida raport toetab, on
"2012. aasta eelarve Euroopa majanduse edendatud juhtimise, Euroopa poolaasta mehhanismi ning majanduskasvu ja tööhõive suurendamise Euroopa 2020. aasta eesmärkide egiidi all”. Teisisõnu on tegemist eelarvega, mis toetab neoliberalismi, militarismi ja föderalismi süvendamist ELis sügavalt antisotsiaalsete ja demokraatiavastaste meetmete vastuvõtmise, stabiilsuspakti kindla kehtestamise, liikmesriikidele jõhkrate trahvide pealepanemise ning kogu riigisisese makromajandusliku tegevuse kontrollimise kaudu. Tegemist on ka ettepanekuga, millega soovitakse saavutada eelarve, mis aitab kaasa liberaliseerimisele, töökohakindlusetusele ning mis seab rünnaku alla õigused ja avalikud teenused.
Teeme seega ettepanekud oluliste muudatuste kohta, mille eesmärk ei ole mitte üksnes selline käsitusviis hukka mõista, vaid esitada ka suunised alternatiivi kohta, mis on nii võimalik kui ka vajalik. Need ettepanekud on üliolulised, et parandada praegust tööpuuduse, vaesuse ja ebavõrdsuse olukorda, mida kapitalism, mille tööriist EL on, halvendab. ELi eelarve peab põhinema teistsugusel visioonil, et leida lahendus majandus- ja sotsiaalkriisile, lükata tagasi neoliberaalne tee, nn majandusjuhtimine ja tugevnev militarism.
Jiří Havel
Oma raportis üldsuuniste kohta 2012. eelarve koostamiseks sätestas Francesca Balzani viis ELi eelarve põhiprioriteeti. Toetan täielikult tema seisukohta, et just Euroopa 2020. aasta strateegia peaks aitama Euroopal välja tulla üleilmsest majanduskriisist ja väljuda sellest tugevamana tänu uutele töökohtadele, mis luuakse kooskõlas viie prioriteediga, nimelt tööhõive toetamine, paremad tingimused uuendus-, teadus- ja arendustegevuseks ning nende riiklik rahastamine, kliimamuutuse ja energiaga seotud eesmärkide täitmine, hariduse kõrgem tase ning sotsiaalse kaasatuse toetamine ning eelkõige vaesuse vähendamine Euroopas. Kui tahame aga olla edukad ja siiralt strateegiat rakendada, siis peame selleks eraldama piisavalt vahendeid ilma kompromisside ja kärbeteta. Kehtiv mitmeaastane finantsraamistik jätab manööverdamiseks väga vähe ruumi ja ma nõustun seega raportööriga, et püüded veelgi piirata või kärpida põhiprioriteetide elluviimiseks ettenähtud eelarvevahendeid on hetkel lihtsalt kohatud. Ma toetan raportööri ideed, et põhiprioriteetide elluviimine võib toimida katalüsaatorina, mis annab tõuke investeeringuteks, majanduskasvuks ja töökohtade tekkimiseks kogu liidus. Ma nõustun üldjoontes esitatud suunistega ja soovitan raporti heaks kiita.
Ian Hudghton
kirjalikult. - Valitsused ja riigiasutused kogu Euroopas peavad leidma viise raha kokkuhoidmiseks ning näitama üles vaoshoitust. Minu kodumaad Šotimaad tabas kaksiklöök: globaalne majanduslangus, mida süvendas veelgi korralagedus, mille korraldas Londoni valitsus, kes on alati nii valmis rüüstama Šotimaa ressursse, kuid keelab otsusekindlalt šotlastel ise oma asjade üle otsustada. Šoti valitsus pidi seega tegema eriti rasket tööd, et säilitada Šotimaal eluliselt olulised avalikud teenused. Sellises majandusolukorras on täiesti ebarealistlik, et täiskogu kutsuks üles eelarvet suurendama - Euroopa avalikud teenused peavad olema ülimuslikud ELi institutsioonide tegevuse suhtes.
(Istung katkestati kell 10.55 ja jätkus kell 11.35)
