Parlamenta nostāja attiecībā uz Padomes grozīto 2011. gada budžeta projektu - visas iedaļas - Projekts budžeta grozījumam Nr. 3/2010: III iedaļa - Komisija - papildu pasākumi banānu nozarē (BAM) (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir kopējās debates par:
ziņojumu, ko Budžeta komitejas vārdā sagatavoja S. E. Jędrzejewska un H. Trüpel, par Eiropas Savienības 2011. gada vispārējā budžeta projektu - visas iedaļas un grozījumu vēstules Nr. 1/2011, 2/2011 un 3/2011 attiecībā uz 2011. finanšu gada Eiropas Savienības vispārējo budžetu
(12699/2010 - C7-0202/2010 - un
ziņojumu, ko Budžeta komitejas vārdā sagatavoja L. Surján, par Padomes nostāju attiecībā uz projektu Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījumam Nr. 3/2010, III iedaļu - Komisija - papildu pasākumi banānu nozarē (BAM)
(13472/2010 - C7-0263/2010 -.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Esam šodien šeit sanākuši, lai debatētu par Eiropas Savienības 2011. gada budžetu. Vairāku iemeslu dēļ 2011. gads ir ārkārtas budžeta gads. Pirmkārt un galvenokārt 2011. gads ir piektais 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas gads, tādēļ mums jau ir daudz kas zināms par to, kā šī daudzgadu shēma tiek ieviesta praksē, kuras tās daļas ir bijušas veiksmīgas un kuras nē, un daudzas programmas jau ir sasniegušas ievērojamu sava mūža cikla attīstības stadiju.
Pa šo laiku Eiropas Savienībā daudz kas ir noticis, jo esam pieņēmuši Lisabonas līgumu, ar kuru Eiropas Savienībai tiek noteiktas vai piešķirtas jaunas kompetences sfēras. Šajā sakarā atļaušos minēt dažas no tām, sevišķi tās, kuras ir saistītas ar lieliem izdevumiem, proti, jaunās kompetences sfēras tādās politikas jomās kā cīņa pret klimata pārmaiņām un enerģētika. Ar to tiek arī pavērtas jaunas Eiropas Savienības kompetences sfēras globālā mērogā, proti, Savienības diplomātijas izveide, kā arī jaunas kompetences sfēras kosmosa izpētē un sporta un tūrisma jomā. Diemžēl nevienai no šīm jaunajām sfērām nav paredzēti pienācīgi finanšu līdzekļi. Taisnību sakot, Eiropas Savienībai ir jaunas ambīcijas un jauni plāni, bet ne vienmēr tās rīcībā ir šo plānu un ambīciju realizēšanai vajadzīgie finanšu resursi. Tieši tāds ir 2011. gads.
Saskaņā ar Eiropas Parlamenta atzinumu Eiropas Komisija budžeta projektā savu darbību ir plānojusi saprātīgi un piešķīrusi atbilstošus resursus 2011. gadam. Padome - esam par to jau šeit debatējuši - šos resursus samazināja. Vēlos īsumā pastāstīt par notikumiem Budžeta komitejā mūsu budžeta lasījuma laikā. Atgādināšu, ka ar jauno Lisabonas līgumu tiek ieviesta arī jauna budžeta pieņemšanas procedūra. Vairs nav paredzētas divas iespējas. Ne Padomei, ne Eiropas Parlamentam vairs nav paredzēti divi lasījumi. Mums ir tikai viens lasījums, un tieši tādēļ abām budžeta lēmējinstitūcijām jāiegulda sevišķas pūles un jāievēro disciplīna, jo faktiski katrai no tām tiek dota tikai viena iespēja. Atkārtoju - vairs nav paredzēti divi lasījumi.
Balsošana notiks rīt, un būs jāvelta uzmanība Budžeta komitejas izstrādātajai nostājai. Ir svarīgi uzsvērt, ka Budžeta komiteja ir izstrādājusi tādu nostāju, kurā tiek respektēta pašreizējā daudzgadu finanšu shēma. Pretstatā iepriekšējiem gadiem Eiropas Parlaments pieņems to attiecīgajā lasījumā, kurā daudzgadu finanšu shēma netiek pārsniegta tajā plānoto summu ziņā. Tā ir jauna nostāja, bet vienlaikus tajā ir arī ietvertas un ņemtas vērā tās problēmas un stāvoklis, kādā Padome pašlaik atrodas. Parlamentam nepalika neievērota situācija, ka septiņas dalībvalstis Padomē ir noraidījušas Padomes nostāju. Esam dzirdējuši un ņēmuši vērā dažu dalībvalstu un pašas Padomes paustās bažas. Esam uzmanīgi ņēmuši vērā Padomes nostāju, un tādēļ Parlamenta lasījums ir disciplinēts un nepārsniedz daudzgadu finanšu shēmas robežas. No otras puses, protams, tomēr nevaram palikt vienaldzīgi to faktu priekšā, par kuriem jau iepriekš runāju, proti, ka mums ir jaunas jomas, par kurām Eiropas Savienībai jāuzņemas atbildība, un, ka šīm jomām nav atbilstoša finansiālā nodrošinājuma. Turklāt Padome ir apņēmusies veikt vairākus tādus pasākumus saistībā, piemēram, ar banānu nozari, ar kompensācijām tiem banānu ražotājiem, kas ir saistīti ar ITER un citām programmām, kuriem ir vajadzīgi, bet nav nodrošināti jauni finanšu resursi. Acīmredzot tie jāfinansē no pašreizējiem resursiem. Šajā ziņā mums kā Eiropas Parlamentam rodas zināmas šaubas.
Savā lasījumā vēlamies arī informēt par to, ka - pirmkārt un galvenokārt - vēlreiz ir jāuzsver prioritāšu trīsstūris: jaunatne, izglītība un mobilitāte. Eiropas Parlaments jau kopš marta ir norādījis, ka tas būs mūsu 2011. gada prioritāšu sarakstā un ka vēlamies atbilstoši finansēt jaunatnei, izglītībai un mobilitātei veltītās budžeta pozīcijas, lai varētu atrast resursus arī inovatīviem projektiem mobilitātes, jaunatnes un izglītības jomā. Tas pats attiecas uz programmām, kas saistītas ar pētniecību un inovācijām. Zinām, ka pašreizējā finanšu shēmā nav pietiekamu finanšu līdzekļu, tādēļ esam īstenojuši sāpīgus, lai gan, mūsuprāt, būtiskus izdevumu samazinājumus ITER programmā. Ļoti vēlos, lai šis Parlamenta lasījums tiktu uztverts kā disciplinēts, bet vienlaikus arī kā lasījums, kas nodrošinātu visu Eiropas Savienības 2011. gada saistību finansēšanu.
Helga Trüpel
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisār Lewandowski kungs, dāmas un kungi! Tikko dzirdējām Komisijas budžeta referenti runājam par ievērojamiem izaicinājumiem, ar kādiem pašlaik sastopamies. Tagad runāšu kā Parlamenta un pārējo, mazāku institūciju, budžeta referente.
Politiskais konflikts, kas mums jāatrisina - un tas neattiecas ne tikai uz Parlamenta budžetu, bet arī uz Komisijas budžetu -, ir tāds, ka, pieņemot Lisabonas līgumu, Parlaments ir ieguvis kompetences sfēras saistībā ar enerģētikas politiku un ārpolitiku un koplēmumu pieņemšanas pilnvaras saistībā ar lauksaimniecību. Mūsu viedoklis lielākā mērā ir jāņem vērā saistībā ar politiku sporta un kosmosa izpētes jomā. Vienkārši izsakoties, mūsu kompetences sfēras ir skaitliski pieaugušas, un tas ir pozitīvi. Mēs kā uzticami Eiropas parlamentārieši vienmēr esam par to cīnījušies. Tomēr vienlaikus dalībvalstīs ir izveidojusies situācija, kas liekt tām veikt stingrus pasākumus un īstenot parāda samazināšanas politiku, un tādēļ starp šiem abiem lielajiem mērķiem - no vienas puses, mums ir uzticēti jauni uzdevumi, bet no otras puses, mums jāparāda, ka saprotam spiedienu, kādam ir pakļauti dalībvalstu budžeti, - ir jāatrod politisks risinājums. Tieši to es kā Parlamenta budžeta referente esmu centusies darīt, proti, atrast patiesi taisnīgu līdzsvaru starp jaunajām kompetences sfērām - un tātad arī mūsu jaunajām darba prasībām - un papildu personāla prasībām, un vajadzību sniegt skaidru signālu Eiropas Savienības iedzīvotājiem un valdībām, ka arī vēlamies ievērot atturību un pašdisciplīnu.
Birojs ir sniedzis priekšlikumus, jo tas ietilpst tā pienākumos, attiecībā uz to, kādas izmaksas Parlamenta budžetā ir jāpalielina, lai tas spētu atbilstoši strādāt. Šobrīd Budžeta komitejā esam pieņēmuši lēmumu par apropriācijām, kuru summa aptuveni EUR 25 miljonu apmērā ir mazāka nekā Biroja sākotnēji ierosinātā summa. Tas nozīmē, ka plānojam ierobežot savas ceļojumu izmaksas, studijām piešķiramo summu, šī Parlamenta drošībai un informācijas tehnoloģijām paredzētos līdzekļus, kā arī samazināsim pieejamo bibliotēku pakalpojumu centru skaitu. Esam nonākuši konfliktā, un tas ir saistīts ar jautājumu par to, cik daudz naudas līdzekļu tuvākajā nākotnē jāpiešķir deputātu palīgu vajadzībām. Priekšlikumā attiecībā uz 2011. gadu šos naudas līdzekļus ir paredzēts vēlreiz palielināt par EUR 1500, un es nepārprotami vēlos pateikt, ka, būdama Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības locekle, neatbalstu šo priekšlikumu. Uzskatu, ka tas ir šobrīd ir pārmērīgi. Budžeta komitejā vairākums piekrita, ka jāsaņem detalizētāka informācija un ka šie naudas līdzekļi tiks sākotnēji turēti rezervēs jeb, citiem vārdiem runājot, netiks izlietoti, un ka būs jāpieņem papildu politiskie lēmumi attiecībā uz to, vai vēlamies šobrīd šos līdzekļus izlietot, vai arī uzskatām par saprātīgāku tādu politiku, kas neļauj šos līdzekļus piešķirt 2011. gadā.
Turklāt, un man tas ir ļoti svarīgi, - jo, protams, lielā mērā mūsu interesēs ir panākt, ka Eiropas institūcijas kļūst videi draudzīgākas, un, cik vien iespējams, mainīt mūsu attieksmi, - ka mēs esam aicinājuši īstenot jaunu, videi daudz draudzīgāku pieeju mobilitātei. Piemēram, vietējā Briseles sabiedriskajā transportā ir jāievieš biļete, un par šo jautājumu ir jāturpina sarunas. Būtu ļoti pozitīvi, ja mēs varētu ievērojami ierobežot transporta līdzekļu vadītāju pakalpojumus, bet tas nozīmētu arī, ka Parlamenta deputātiem un mūsu personālam būtu jānodrošina vairāk velosipēdu, lai mēs arī šeit, Strasbūrā varētu pārvietoties videi draudzīgā veidā.
Otrs jautājums, kas man šķiet sevišķi svarīgs, ir fakts, ka esam centušies panākt optimālu līdzsvaru ar Budžeta komitejas vairākuma viedokli. Mēs ne tikai ņēmām vērā paši savas kā Parlamenta pārstāvju intereses un atbildīgi palielinājām savu budžetu, bet mums, protams, bija jāapsver arī pārējo, mazāko institūciju - Reģionu komitejas, Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Revīzijas tiesas, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, kā arī Eiropas Ombuda intereses. Šajā ziņā esam ieņēmuši atbildīgu nostāju, lai ne tikai palielinātu sava personāla un mums pieejamo resursu apjomu, bet arī ļoti mērķtiecīgi piešķirtu zināmu naudas līdzekļu palielinājumu Reģionu komitejai un Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, lai gan ne pilnā to pieprasītajā apmērā, jo to darba prasības Lisabonas līgumā paredzētās papildu kompetences dēļ, protams, arī ir pieaugušas. Sevišķi tas attiecas uz mazām institūcijām, piemēram, Eiropas Datu aizsardzības uzraugu, kam ir ļoti liela nozīme saistībā ar daudzām no šeit pašlaik notiekošajām debatēm par to, kā risināt datu aizsardzības jautājumus digitālajā pasaulē. Šī svarīgā institūcija joprojām ir veidošanas procesā, tādēļ ir pareizi to atbalstīt, piešķirot divas jaunas štata vietas. Šajā ziņā, dāmas un kungi, mēs skaidri pasakām, ka Budžeta komiteja ļoti atbildīgi centās norobežot pietiekami pamatotus līdzekļu palielinājuma gadījumus - kurus mēs atbalstām un kuri mums arī jāpamato Padomei, jo vēlamies panākt labus rezultātus, - no izpratnes par faktu, ka pašreizējā periodā noteikti visi esam aicināti ievērot zināmu atturības pakāpi.
László Surján
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mans uzdevums ir iekļaut 2010. gada budžeta izdevumos vienu no pozīcijām vislielākajā iespējamā apmērā, kā arī izvērtēt grozījuma priekšlikumu, budžeta grozījumu. Šis jautājums ir saistīts ar Komisijas pirms dažiem gadiem doto solījumu nodrošināt atbilstošu kompensāciju banānu ražošanas valstīm, un mums šis solījums ir jāpilda. Vienīgā nelielā ar to saistītā problēma ir tāda, ka brīdī, kad Komisija pieņēma šo lēmumu un sniedza šo paziņojumu, tā neapsprieda to ne ar vienu no budžeta lēmējinstitūcijas nodaļām atbilstošā līmenī un joprojām nav varējusi piedāvāt visām pusēm, kuras skar šis jautājums, pieņemamu priekšlikumu. Jautājums ir saistīts ar summu EUR 300 miljonu apmērā, no kuras EUR 75 miljoni būtu jāizmaksā jau no 2010. gada budžeta. Jautājums ir, kur to ņemt. Un tieši šajā jautājumā Padomes un Parlamenta uzskati pēc diviem neveiksmīga trialoga mēģinājumiem joprojām atšķiras.
Diemžēl ne tuvu nav bijis iespējams panākt vienošanos, lai gan kompromiss noteikti ir vajadzīgs, jo maksājumi ir paredzēti valstīm, kas atrodas situācijā, kurā, atklāti runājot, šāda kompensācija noteikti ir vajadzīga. Tomēr mēs nevaram panākt vienošanos ar Padomi, jo, mūsuprāt, faktiski tas ir jauns uzdevums, kas nav iekļauts provizoriskajā budžeta projektā, un mēs izveidojām jaunu instrumentu, ko dēvē par elastības fondu, izmantošanai tieši šāda veida situācijās. Tieši tāpēc jau tas ir paredzēts - lai atrisinātu tādas problēmas kā šī, un tam ir atbilstošs tiesiskais regulējums, kā arī naudas līdzekļi, kas ir gatavi izmantošanai. Tomēr Padomes viedoklis bija, ka, ņemot vērā pašreizējo stāvokli, dalībvalstis nevēlas izmantot šo instrumentu, jo tam būtu vajadzīgi papildu maksājumi un dalībvalstis pašlaik nespēj tos nodrošināt no saviem budžetiem. Tomēr mēs Parlamentā aizstāvējām viedokli, ka naudas līdzekļus nevaram atņemt tām programmām, kuras jau tiek īstenotas, un mums neizdevās panākt kompromisa risinājumu. Tāpēc diemžēl - ar plaša Budžeta komitejas vairākuma atbalstu - man jāierosina Parlamentam, ka arī mēs, Parlaments, noraidām budžeta grozījumu Nr. 6, mums iesniegto Komisijas kompromisa priekšlikumu, ko nav apstiprinājusi Padome.
Priekšsēdētāja kungs, šajās debatēs man ir arī jāuzstājas ar runu Reģionālās attīstības komitejas vārdā. Apvienošu šīs abas runas un izteikšu atzinību Komisijai, jo tā ir darījusi visu iespējamo, pilnībā ievērojot noteikumus un 2011. gada budžetā paredzētās augšējās robežas. Mēs visi zinām, ka Eiropas Savienības finansējums ir nepietiekams. Jāpalielina izdevumiem vajadzīgo naudas līdzekļu apmērs. Tomēr ir arī jāapzinās, ka mums trūkst naudas, un tāpēc jānodrošina labāka pieejamo naudas līdzekļu pārvaldība. Reģionālās attīstības jomā mums bija sāpīgi redzēt, ka Padome ir arī atcēlusi vai samazinājusi reģionālās attīstības izdevumus. Esam pieredzējuši lielāko maksājumu apropriāciju samazinājumu pēdējo desmit gadu laikā. Mūsuprāt, šādi darboties nebūs iespējams. Tāpēc tālāk sekos saskaņošanas sanāksme, kurā nostājas, cerams, tiks satuvinātas, un mēs atradīsim arī pietiekamu budžetu banānu ražotāju valstu vajadzībām. Pateicos par uzmanību.
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, kā referente jau minēja, šis ir pirmais budžets, kas tiek veidots Lisabonas līguma ietvaros, un izraisa saprotamu interesi ne tik daudz budžeta skaitlisko rādītāju dēļ, cik gada budžeta procedūrai piesaistītās institucionālās dimensijas dēļ.
Apsveicami, protams, ir Parlamenta centieni panākt budžeta priekšlikuma vispārējā līmeņa atjaunošanu gan saistību, gan maksājumu daļā, proti, novērst gandrīz EUR 8,62 miljonu lielo starpību saistību daļā un EUR 3,6 miljonu lielo starpību maksājumu daļā starp Parlamenta balsojumā un Padomes balsojumā pieņemtajiem budžeta variantiem.
Saskaņā ar pārstrādāto prognozi esam gandrīz pārliecināti, ka mūsu plāns ir bijis pareizi sastādīts, jo speciālie kohēzijas līdzekļi šajā finanšu perspektīvas posmā tiek izmantoti pilnā apmērā un rēķini ir jāapmaksā jau nākamajā gadā, tādēļ atjaunojam savu budžeta prognozi 2011. gadam. Ņemot to vērā, vēlos arī pievērst jūsu uzmanību vajadzībai atjaunot budžeta projektā paredzētās summas lauksaimniecības budžeta norēķinu noslēgšanai. Saglabājot samazinājumu, faktiski netiktu segta daļa no prognozē paredzētajiem lauksaimniecības izdevumiem.
Atzinīgi novērtējam arī grozījumus, ko šajā ziņā ierosinājušas Parlamenta komitejas. Parlamenta pieņemtā nostāja, ko izklāstīja referente S. E. Jędrzejewska, ir ļoti skaidra. Tā attiecas uz horizontālajiem grozījumiem un politiskajām prioritātēm, kas ietvertas prognozes 3.b izdevumu kategorijā attiecībā uz jaunatni un jaunatnes mobilitāti.
Ir arī ierosināti citi grozījumi, kuru apjoms pārsniedz budžeta projekta apjomu, un dažus no tiem varētu ieviest, ja tiem būtu atbilstoša juridiskā bāze. Gatavojamies nosūtīt savu vēstuli par izpildes iespējām saistībā ar abiem šiem grozījumiem un arī ar izmēģinājuma projektiem un parlamentārajām sagatavošanas darbībām, par kurām tika balsots parlamentārajā komitejā.
Diemžēl Parlaments tajā ir iekļāvis ievērojamu skaitu rezervju. Bažas rada gan algu rezervju lielums (EUR 75 miljoni, no kuriem EUR 41 miljons nav saistīts ar algu korekciju 1,85 % apmērā), gan tām pievienotie nosacījumi, kas dažkārt pat nav saistīti ar personāla jautājumiem.
Darām visu iespējamo, lai izpildītu šos nosacījumus un lai šīs rezerves varētu atcelt ne vēlāk kā samierināšanas procesa laikā.
Visbeidzot, Komisija augstu novērtē Parlamenta pieeju nepārsniegt daudzgadu finanšu shēmas maksimālās robežas. Tas ir panākts, piemēram, uz zināmu ITER programmas izdevumu samazinājuma rēķina, kur mums ir vajag vairāk naudas, nevis mazāk, un uz ārējās darbības samazinājuma rēķina, kur mums ir vajag vairāk naudas, nevis mazāk.
Uzskatu to par uzaicinājumu sākt debatēt, un tas tiks atrisināts globālā pasākumu kopuma samierināšanas procesā.
Vēlos arī šajā gadījumā atsaukties uz budžeta grozījumu Nr. 3, par kuru jau runāja deputāts L. Surján. Tas ir saistīts ar papildu pasākumiem banānu nozarē, un līdz šim Parlamenta referents no jauna ir apliecinājis Parlamenta nostāju, kas ir ļoti atšķirīga no Padomes nostājas. Padome aizstāv pārgrupēšanu, Parlaments aizstāv lielāku elastības fondu izmantošanu, tomēr šajā jautājumā vēlreiz ir apdraudēta arī mūsu institūciju uzticamība attiecībās ar ĀKK. Tādēļ gaidāmajā samierināšanas procesā mums ir jāatrod kompromiss.
Kā parasti, neskatoties uz to, ka tiek grozīts šā gada budžets un ka tiks grozīts nākamā gada budžets attiecībā uz banānu nozari, budžeta projekts tiks papildināts vai jau ir papildināts ar grozījumu vēstuli attiecībā uz jaunajām pārraudzības iestādēm, par kurām politiska vienošanās jau ir panākta, un rīt Komisija pieņems un nosūtīs Parlamentam grozījumu vēstuli. Tā ir parastā procedūra, kādā tiek atjauninātas prognozes saistībā ar lauksaimniecības un zivsaimniecības nozares nolīgumiem.
Visbeidzot, es zinu, ka institucionālā dimensija būs ārkārtīgi svarīga gaidāmajā samierināšanas procesā. Mūsu iedzīvotāji ir pelnījuši, lai tiktu rasts kompromiss un lai Lisabonas līgums darbotos viņu labā, likvidējot atšķirības, ko rada Eiropas Savienības sarežģītā mašinērija. Tādēļ gatavojos uzņemties godīga starpnieka lomu, cerot panākt galīgo vienošanos.
Melchior Wathelet
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms vēlos atvainoties par nelielu nokavēšanos to satiksmes problēmu dēļ, kuras mums visiem šodien ir zināmas.
Dzirdēju komisāra runas beigu daļu. Esmu arī informēts par referentes runu. Man tiešām šeit acīmredzot būs jāaprobežojas tikai ar informācijas sniegšanu par galvenajiem Padomes nostājas punktiem, un, protams, samierināšanas procedūrā, kas jāievēro gadījumā, ja jūsu asambleja balsos par visiem grozījumiem - to neviens nezina -, mēs varēsim saskaņot visas politiskās nostājas. Tādēļ vēlos runāt par Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem un par grozījumiem, par kuriem Parlaments gatavojas balsot.
Neskatoties uz to, vēlos izmantot izdevību, lai nedaudz jūs informētu par sākotnējo reakciju un atgādinātu jums par tām bažām, kādas Padomei ir radušās attiecībā uz šo 2011. gada budžeta procedūru. Vēlos vispirms uzsvērt to, ka šī budžeta procedūra tiek īstenota laikā, kad sākam izkļūt no ekonomikas krīzes, un pat tādā gadījumā, ja Eiropas budžets spēj palīdzēt - un tam ir jāpalīdz izkļūt no šīs krīzes -, mēs nedrīkstam pazaudēt no uzmanības loka ievērojamos budžeta ierobežojumus, kas skar mūsu dalībvalstu budžetus. Acīmredzami ir jāveic stingra izdevumu kontrole. Šajos apstākļos Padome piešķir vislielāko nozīmi ne tikai dažādo daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategoriju maksimālo robežu ievērošanai, bet arī - un galvenokārt - pietiekamu finanšu rezervju saglabāšanai, lai mēs spētu pārvarēt neparedzētus apstākļus.
Šajā ziņā Padome atzinīgi novērtēja Komisijas demonstrēto atturību attiecībā uz saistību apropriācijām tās budžeta projektā. No otras puses, mēs acīmredzami esam daudz vairāk nobažījušies par to, ka Eiropas Parlamenta grozījumi varētu ievērojami samazināt dažas rezerves.
Tanī pat veidā Padome acīmredzami izsaka nožēlu par maksājumu apropriāciju apjoma palielinājumiem, par kuriem Parlaments gatavojas balsot, vēl jo vairāk tāpēc, ka šis apropriāciju apjoms pārsniedz Komisijas budžeta projektā noteikto. Maksājumu apropriāciju apjomam jābūt pietiekamam, bet tas nedrīkst būt pārmērīgs, un tajā jāņem vērā iepriekšējā budžeta izpilde un reālās 2011. gada vajadzības. Visādā ziņā jāizvairās no tā, lai dalībvalstu finanšu atveseļošanās periodā tām tiktu sniegts nepareizais signāls. Vēlos jums arī atgādināt, ka Padomē šo grūtību dēļ līdzsvaru attiecībā uz maksājumu apropriāciju palielinājuma koeficientu 2,91 % apmērā bija iespējams panākt tikai ar ļoti nelielu balsu vairākumu.
Tagad vēlos pievērst jūsu uzmanību dažiem konkrētākiem punktiem. Padome ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta nodomu iekļauties dažādo daudzgadu finanšu shēmas pozīciju maksimālajās robežās, bet tā nevar pieņemt tās izmantoto pieeju, ka saistības tiek apropriētas uz svarīgu, sevišķi 1.a izdevumu kategorijā ietverto programmu, kas saistītas ar konkurētspēju izaugsmei un nodarbinātībai, rēķina, kā arī uz to 4. kategorijā ietverto pasākumu rēķina, kas saistīti ar Eiropas Savienības kā globāla tirgus dalībnieka lomu.
Šajā ziņā vēlos teikt, ka esmu pārsteigts par Eiropas Parlamenta ierosināto apropriāciju samazinājumu kopējai ārējai un drošības politikai laikā, kad tiek īstenoti centieni ātri izveidot Eiropas Ārējās darbības dienestu.
Tāpat Padome ir pārsteigta par starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) projektam paredzēto apropriāciju samazinājumu 2011. gadā - laikā, kad joprojām cenšamies atrast brīvus resursus šī projekta finanšu problēmu atrisināšanai 2010., 2012. un 2013. gadā. Tomēr Padome ir ņēmusi vērā Eiropas Parlamenta prioritātes attiecībā uz jaunatni, izglītību un mobilitāti un, iespējams, apsvērs šīs prioritātes globālas vienošanās kontekstā. Nākamajās debatēs tiks izvirzīti attiecīgi priekšlikumi.
Saistībā ar maksājumu apropriācijām vēlos jums paust Padomes bažas par faktisko 1.b izdevumu kategorijas izmantošanas spēju attiecībā uz kohēziju izaugsmes un konkurētspējas veicināšanai. Ja ar Eiropas Parlamenta grozījumiem tiek atjaunots budžeta projekta apjoms un līdz ar to apropriācijas tiek palielinātas, tas var radīt jautājumus par šo dažādo apropriāciju izmantošanu. Es tiešām vēlos norādīt, ka Padome ir pieņēmusi maksājumu apropriāciju palielinājumu 14 % apmērā, rūpīgi apsverot Komisijas priekšlikumus un ņemot vērā 2010. gada apropriāciju izmantošanas koeficientu, kas ir vislabākais pamatojums.
Vēlos pieskarties vēl vienam jautājumam saistībā ar Eiropas Parlamenta nodomu izveidot astoņas jaunas budžeta pozīcijas bez jebkādām apropriācijām izdevumiem, kas saistīti ar Lisabonas līguma īstenošanu, no vienas puses, un ieņēmumiem, kas saistīti ar pašu resursiem, no otras puses. Manuprāt, 2011. gada budžets nav vieta, kur budžeta instrumentā būtu jāpārvērš tie secinājumi, kas izriet no svarīgajām debatēm un sarežģītajiem lēmumiem, kas būs jāpieņem par turpmāko Eiropas Savienības finansējumu brīdī, kad būs jāpanāk vienošanās par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Tas prasa garas un sarežģītas debates un risinājumu nav iespējams rast nākamo dažu nedēļu laikā salīdzinoši ierobežotajā 2011. gada budžeta procedūras kontekstā.
Vēlos tomēr atzīmēt, un tas ir diezgan saprotami un paredzami, ņemot vērā Parlamenta jaunās pilnvaras, ka politiskās debates par 2011. gada budžetu ietver arī daudzus citus jautājumus. Daži no tiem ir tiešā veidā saistīti ar šī gada vai nākamo gadu budžetu līdz pat 2007.-2013. gada daudzgadu finanšu shēmas beigām. Sevišķi apdraudēta ir programma ITER, kā arī daudzgadu finanšu shēmas pārvaldības noteikumu pieņemšanas procesa pabeigšana saskaņā ar Lisabonas līguma noteikumiem, un šajos abos jautājumos mums jāpanāk vienošanās. Komisija ir ierosinājusi priekšlikumus, ko visumā ir atzinusi arī Padome. Tā ļoti īsi debatēs par prezidentūras priekšlikumu saistībā ar delikāto elastīguma jautājumu - tēmu, ko uzskatu par svarīgu.
Attiecībā uz citiem jautājumiem, piemēram, šīs adaptācijas iespēju izmantošanu, lai ievērojami palielinātu daudzgadu shēmas budžeta resursus, ņemot vērā jaunos līgumā paredzētos piešķīrumus - jāsaka, ka reāli tas nebūs iespējams, nepārsniedzot dalībvalstu pašreizējo finansējuma līmeni. Vajadzība izkļūt no krīzes un atšķirīgā valstu budžeta politika, ko lielā mērā ietekmē un kontrolē Eiropas Savienība, to nepieļauj.
Kā zināms, sarunās par šo vienošanos būs arī vēl citi jautājumi. Komisija gatavojas tos uzsvērt savā paziņojumā par budžeta pārskatīšanu. Padome pēc savas būtības ir institūcija, kas ieklausās, analizē un cenšas rast atbildes. Domājams, ka tā nerīkosies citādi arī šajās debatēs. Tā noklausīsies visus priekšlikumus un izveidos atzinumu. Pēc tam, protams, pienāks laiks, kad būs jāatbild uz šiem jautājumiem un jāpieņem lēmumi. Tā kā tie ir sarežģīti jautājumi, kuru risināšanai vajadzīgi ievērojami mehānismi un resursi, mēs zinām, ka attiecīgās atbildes netiks rastas debašu kontekstā par 2011. gada budžetu, bet gan debatēs par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Tomēr attiecībā uz dažām no šīm problēmām, protams, varam cerēt, ka Padome būs gatava īstenot atsevišķas iniciatīvas vai sniegt komentārus.
Noslēgumā vēlos tikai uzsvērt, cik svarīgi ir vienošanos par 2011. gada budžetu panākt jau nākamo dažu nedēļu laikā. Tādēļ prezidentūra turpinās aktīvi atbalstīt šo izcilo sadarbības klimatu, kāds līdz šim ir valdījis, jo, manuprāt, nespēja panākt vienošanos par balsojumu saistībā ar šo pirmo budžeta variantu jaunā Lisabonas līguma laikmetā radītu sevišķi lielu kaitējumu Eiropas Savienības tēlam Eiropas iedzīvotāju vidū.
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti, pateicos par jūsu uzmanību.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vēlos sākt, izsakot pateicību par galvenās budžeta referentes veikto darbu.
Lai gan Ārlietu komitejā esam ievērojuši atturību un zinām, ka 4. izdevumu kategorijas apropriācijas ir ievērojami pieaugušas virs vidējā līmeņa, uzskatām tās par nepietiekamām tādas konsekventas, pamanāmas un efektīvas ārējās politikas garantēšanai, kas būtu atbilstoša Lisabonas līgumā ietverto vērienīgo plānu īstenošanai.
Esam arī pārsteigti, ka Padome izrāda pārsteigumu par dažiem Parlamenta ierosinātiem taktiskiem samazinājumiem gan attiecībā uz kompromisa apropriācijām, gan maksājumu apropriācijām, ko Padome pati ir ierosinājusi.
Vēlos pateikties Budžeta komitejai, kuru šeit pārstāv tās priekšsēdētājs, par rezervju statusu noteikšanu jaunajiem Eiropas Ārējās darbības dienesta amatiem paredzētajām apropriācijām.
Protams, priekšsēdētāja kungs, tas nenozīmē, ka mums nebūtu pozitīvas un konstruktīvas attieksmes, bet acīmredzami samierināšanas procesā Parlamentam jābūt nelokāmam, pietiekami nelokāmam, pieprasot savu prioritāšu ievērošanu, kā mērķis un uzdevums ir panākt iespējas sastādīt budžetu 2011. gadam, kā jau Padomes priekšsēdētājs tikko teica.
Thijs Berman
Priekšsēdētāja kungs, līdzekļiem, kas ir pieejami attīstības sadarbībai, praksē jākalpo attīstības mērķiem, lai mēs varētu palīdzēt mazināt tās finanšu un ekonomikas krīzes radītos triecienus nabadzīgajām valstīm, kurā tās nav vainojamas.
Ja nodrošinām šo valstu iekļaušanos globālajā ekonomikā, tās kļūs par jaunu tirgu, un tādā veidā arī par daļu no risinājuma šai krīzei. Līdzekļi attīstībai - līdzekļi, kas ir pieejami saskaņā ar Attīstības sadarbības instrumentu (ASI), - ir paredzēti tieši šim mērķim - nabadzības mazināšanai, nevis ES sadarbībai ar rūpnieciski attīstītajām valstīm.
Nav arī pieļaujama līdzekļu izmantošana banānu ražošanas reformēšanai - papildu pasākumiem banānu nozarē (BAM) - uz pašreizējo attīstības programmu rēķina. Turklāt ir jāsaglabā arī Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) ietvaros paredzētās summas demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai.
Nesenie plūdi Pakistānā vēlreiz apliecināja ātras, nekavējošas reaģēšanas nepieciešamību, un nevis izmantojot nelielu budžeta summu ārkārtas pasākumiem, bet drīzāk gan piešķirot strukturālu budžeta humanitārās palīdzības summu. ES jābūt spējīgai rīkoties nekavējoties un arī turpmāk piedāvāt palīdzību.
Bogusław Liberadzki
Runājot Budžeta kontroles komitejas vārdā, vēlos pievērst uzmanību šādiem jautājumiem. Pirmais ir budžeta sastādīšanā un realizācijā pieļauto kļūdu daudzums. Divas sevišķi svarīgas jomas ir ārējā darbība un struktūrfondi. Vēl viens mums būtiski svarīgs jautājums ir saistīts ar summām, kas tiek piešķirtas tradicionālā veidā, izmantojot kritēriju, kas balstīts uz izlietoto līdzekļu radīto rezultātu novērtēšanu. Šī otrā aspekta bieži vien pietrūkst, kad jāpieņem ar budžetu saistīti lēmumi. Trešā joma ir saskaņotais budžets, piemēram, kohēzijas fonds un Eiropas transporta tīkli. Šķiet, ka veidojot budžetu, izmantojam pārāk maz Eiropas metodoloģijas un pārāk lielu budžeta nacionālo sadrumstalotību. Pēdējais faktors saistībā ar budžetu ir lūgums ņemt vērā tādu informāciju kā dalībvalstu ziņojumi par iepriekšējā gada budžeta mērķu izpildi. Pašlaik mazāk nekā puse dalībvalstu sniedz šādus ziņojumus, un iesniegtie ziņojumi tiek sagatavoti, izmantojot ļoti atšķirīgu metodoloģiju.
Pervenche Berès
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, runājot par uz 2011. gada budžetu, Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja ir gandarīta, ka Budžeta komiteja ir atjaunojusi Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda apropriācijas. Uzskatām to par absolūti būtisku šajā krīzes periodā un aicinām Padomi sekot Parlamenta saprātīgajai pieejai pašreizējos apstākļos.
Aicinām arī pievērst īpašu uzmanību koeficientam, ar kādu tiek izlietoti Eiropas Sociālā fonda līdzekļi, vai arī fonds nevarēs izpildīt savus mērķus.
Aicinām arī veltīt vairāk resursu sociālajam dialogam, jo šodienas pārstrukturēšanās pieredze mums ir iemācījusi, ka, ja pastāv sociālais dialogs, procesi noris harmoniskāk un ir iespējams atrast labākus risinājumus. Tas ir svarīgs jautājums.
Visbeidzot, mēs priecājamies, ka Budžeta komiteja ir apstiprinājusi EURES pirmās darba vietas iniciatīvu, jo tā ir reāls Eiropas Parlamenta ieguldījums pamatiniciatīvā "Jaunatne kustībā” un ir arī līdzeklis sabiedrisku jauninājumu atbalstam, kas ir jāattīsta.
Jutta Haug
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Kā Vides, veselības aizsardzības un pārtikas drošības komitejas atzinuma, kas sniegts saistībā ar budžetu, sagatavotāja es nepateikšu neko tādu, kas kādam no šeit klātesošajiem būtu kas jauns. Neskatoties uz to, no jauna vēlos uzsvērt, ka Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komiteja ir atbildīga par mazāk nekā 1 % no budžeta kopumā, par mazāk nekā 1 % no visas ar vides aizsardzību, bioloģisko daudzveidību un cīņu pret klimata pārmaiņām saistīto darbību. Tā ir atbildīga par veselu sabiedrības veselības jomu, par pārtikas un lopbarības drošību un par veterinārajiem pasākumiem, kā arī par ārkārtīgi svarīgo piecu Eiropas aģentūru darbu. 1%! Nu, tādā gadījumā tik tiešām nav iespējams runāt par pārmērīgi lielām naudas summām. Tāpēc šī nelielā naudas summa ir izmisīgi vajadzīga, lai varētu veikt šo darbu. Tāpēc nevienam nebūs pārsteigums, ka nevaram pieņemt Padomes ieteiktos samazinājumus. Mums šie resursi ir noteikti vajadzīgi.
Heide Rühle
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, vēlos apstiprināt iepriekšējās runātājas teikto. Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ir atbildīga par šauro muitas, iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības jomu. Esam ļoti centušies pievērst rūpīgu uzmanību skaitļiem un iekļaut budžetā tikai to, kas ir reāli vajadzīgs. Tomēr krīzes apstākļos nauda, protams, ir vajadzīga patērētāju aizsardzībai, muitai, muitas ierēdņu apmācībai utt. Tāpēc mūsu viedoklis ir tāds, ka ir jāatjauno iepriekšējie skaitliskie lielumi.
Vēlamies pateikties Budžeta komitejai par izcilo sadarbību, kāda mums ir bijusi līdz šim, un ceram, ka tāda tā būs arī turpmāk.
Mairead McGuinness
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētāja kungs, vēlos pateikties referentei par viņas rūpīgi veikto darbu saistībā ar 2011. gada budžetu.
Uzreiz runāšu par vienu konkrētu punktu, kas skar lauksaimniecības budžetu, proti, par norēķinu noslēgšanas pozīciju. Komitejas vārdā esam iesnieguši grozījumu un aicinām Parlamentu pilnībā atbalstīt šo grozījumu. Padome ir izmantojusi radošu pieeju grāmatvedībai, lai atrastu summu EUR 420 miljonu apmērā. Ja nepanāksim šī grozījuma pieņemšanu, nākamā gada budžetā sastapsimies ar lielu problēmu un samazinājumi būs jāveic visās lauksaimniecības budžeta pozīcijās.
Mēs Parlamentā nevaram to pieļaut, un aicinām jūs - deputātus no visām politiskajām grupām - atbalstīt šo grozījumu. Vēlos pateikties Budžeta komitejai par tās izpratni un atbalstu Lauksaimniecības komitejas grozījumiem attiecībā uz Piensaimniecības fondu, mūsu finansējumu pienam skolās un augļu programmai, bišu populācijām un vistrūcīgāko personu atbalsta programmai.
Ceru, ka Komisijas optimisms saistībā ar piena tirgu ir pamatots. Esmu nobažījusies par tirgus nepastāvību.
Morten Løkkegaard
Priekšsēdētāja kungs, kā Kultūras un izglītības komitejas referents budžeta jautājumos lepojos, ka varu apgalvot to, ka mēs Parlamentā esam paveikuši to, ko Komisija nespēja izdarīt un ko Padome nevēlējās izdarīt, proti, ņemt vērā jaunās stratēģijas "Eiropa 2020” saistības un nodrošināt turpmāku finansiālo atbalstu stratēģijā nosprausto mērķu sasniegšanai.
Mums ir būtiski svarīgi investēt izglītībā un mūžizglītībā, lai radītu "jaunas prasmes jaunām darba vietām” - tās ir būtiska stratēģijas sastāvdaļa. Tādēļ vēlos arī redzēt Padomes atbalstu tādai nostājai saistībā ar 2011. gada budžetu, ko mēs rīt Parlamentā ceram pieņemt. Šāds atbalsts, protams, īpaši paredz nodrošināt papildu EUR 18 miljonus mūžizglītības programmai. Tā sniegs iespēju vairāk kā 3500 Eiropas studentu piedalīties "Erasmus” apmaiņas programmā. Vēlamies palielināt to studentu skaitu profesionālajā izglītībā, kuri var iegūt prakses iespējas. Vēlamies iesaistīt vairāk pieaugušo ES finansētā turpmākā apmācībā. Tad vēl ir arī paredzēti EUR 10 miljoni programmai "Cilvēki”, kuras mērķis ir palielināt doktora un zinātņu doktora grāda kandidātu mobilitāti, nodrošināt iespēju ciešākai sadarbībai ar rūpniecības nozari un modernizēt ES universitātes, kā arī līdzekļi komunikācijām. Būsim pateicīgi par Padomes atbalstu šajā jomā.
Juan Fernando López Aguilar
Priekšsēdētāja kungs, vēlos īsumā informēt par Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieguldījumu debatēs par šo budžetu, ar kuru šis Parlaments ir iepazīstināts. Vēlos uzsvērt četrus punktus.
Pirmais punkts skar Eiropolu, jo mūsu komiteja ir atjaunojusi tā budžetu, ņemot vērā Padomes ierosinātos samazinājumus, un esam arī ierosinājuši palielinājumu par EUR 500 000, lai tas varētu īstenot tos pienākumus, kas izriet no Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas otrās versijas spēkā stāšanās.
Otrkārt, esam lūguši atļauju izmantot apropriāciju rezerves un nodrošināt ierosinātā līdzekļu palielinājuma pieejamību Eiropolam.
Esam arī izlēmuši atstāt rezervē apropriācijas, kuru mērķis ir otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas ieviešana, ar nosacījumu, ka to izmantošana tiek atļauta , tiklīdz iegūsim vajadzīgo informāciju par turpmāk veicamajiem soļiem.
Tā kā uzskatām tos par ārkārtīgi svarīgiem brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, esam arī ierosinājuši atjaunot apropriācijas tiem trim fondiem, kas paredzēti imigrācijas un integrācijas mērķiem - Eiropas Ārējo robežu fondam, Eiropas Atgriešanās fondam un Eiropas Trešo valstu valstspiederīgo integrācijas fondam.
Visbeidzot, mēs esam arī atjaunojuši plānoto budžetu aģentūrai Eurojust, kuras funkcijas nesen ir paplašinātas, jo tā ir būtisks instruments tiesiskās sadarbības veicināšanai Eiropā.
Algirdas Saudargas
Vēlos apsveikt referenti ar to, ka viņa ir atradusi līdzsvarotu nostāju. Uzskatu, ka 2011. gada budžeta priekšlikumā, par kuru rīt balsosim, ir saglabāts nevainojams līdzsvars starp budžeta ietaupījumiem un ekonomikas stimulēšanas pasākumiem un tas atbilst Eiropas Parlamenta vairākkārt izvirzītajām prioritātēm. Saprotu dalībvalstu mērķi samazināt izmaksas, pēc iespējas vairāk cenšoties samazināt budžeta deficītu, bet daudzi no Padomes ierosinātajiem samazinājumiem ir nepamatoti. Nedrīkstam aizmirst, ka Eiropas Savienības budžeta mērķi ir citādi. ES budžeta naudas līdzekļi ir vērsti uz turpmākām investīcijām. Tas, kā pārvarēsim šo krīzi, būs atkarīgs no tā, vai naudas līdzekļi tiks pareizi sadalīti un izmantoti. Enerģētika, inovācijas, zinātniskā izpēte, izglītība un mobilitāte ir mūsu ekonomikas izaugsmes un jaunu darba vietu izveides pamats. Tādēļ mums ne tikai jānodrošina to lietderīgo programmu nepārtrauktība, kuras jau ir uzsāktas, bet arī ilgtspējīgs finansējums jaunajām Lisabonas līgumā ietvertajām politikas jomām. Aicinu kolēģus apstiprināt budžeta projektu.
Peter Šťastný
Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinuma sagatavotājs. - Priekšsēdētāja kungs, ar Lisabonas līgumu Eiropas Parlamentam ir piešķirtas jaunas pilnvaras starptautiskās tirdzniecības nolīgumu jomā, un Starptautiskās tirdzniecības komiteja vēlas šīs pilnvaras izmantot lietderīgi.
Elastības fonds papildu pasākumiem banānu nozarē palīdzēs ražotājvalstīm pārvarēt jaunus izaicinājumus un būs izdevīgs patērētājiem ES un mazāk attīstītajās valstīs. Ar tirdzniecību saistītais atbalsts, piemēram, EPA un tirdzniecības palīdzība, stimulēs izaugsmi, pateicoties tirdzniecībai ne tikai ar ES, bet arī tirdzniecībai reģionos.
Noslēgumā minēšu, ka galveno uzmanību esam veltījuši PTO parlamentārajai dimensijai un ārējām uzņēmējdarbības interesēm Indijā, Dienvidaustrumu Āzijas valstu apvienībā un Ķīnā. Attiecību veidošana ar ātri augošajām valstīm, izmantojot šādus centrus, nodrošinās vispārēju ieguldījumu mūsu ekonomikā un jo īpaši MVU attīstībā.
Dominique Riquet
Priekšsēdētāja kungs, Transporta un tūrisma komiteja, kas šajā krīzes periodā ir sniegusi ļoti pamatotus priekšlikumus, vēlas uzsvērt, ka transports un tūrisms bez grūtībām nodrošina vairāk nekā 10 % no Savienības IKP un ka tās ir būtiski svarīgas nozares augstas pievienotās vērtības izaugsmes ziņā Eiropā.
Sevišķi jāuzsver trīs punkti, un mēs vēlamies, lai tie tiktu atbalstīti. Pirmkārt, aģentūru finansēšana. Tik tiešām, kādēļ izdot tiesību aktus, ja nav augstāku kritēriju vai pakārtotu operatīvo ieviešanas instrumentu? Šo grozījumu mērķis ir nodrošināt aģentūrām piešķirto pilnvaru - un tātad arī Eiropas pilnvaru - realizācijai vajadzīgos resursus.
Otrkārt, tūrisms, kurā Savienība ir pasaulē lielākais galamērķis, kļuva par faktisku kompetences sfēru līdz ar Lisabonas līguma spēkā stāšanos, tomēr budžetā tai nav paredzēta sava atsevišķa izdevumu kategorija. Ar abām pašreizējām sagatavošanās darbībām vien vairs nepietiek. Vēlamies uzlabot mūsu darbību, vismaz simboliski, atbalstot jaunus izmēģinājuma projektus, sevišķi rūpnieciskā un kultūras tūrisma jomā.
Visbeidzot, Islandes vulkāna izvirdums parādīja, cik svarīgi ir ieviest vienotu Eiropas informācijas un biļešu rezervāciju platformu attiecībā uz visiem transporta veidiem, un ar to ir saistīts mūsu pēdējais lūgums.
László Surján
Pateicos par man doto iespēju izteikties, priekšsēdētāja kungs. Padome samazina budžetu par EUR 4 miljardiem un piesauc ekonomikas krīzi. Ko tā atrisina, izmantojot šos līdzekļus? Protams, ne jau krīzi. Taču tādā veidā var sagraut solidaritāti starp dalībvalstīm un panākt to, ka iesāktās programmas nav iespējams pabeigt. Priekšsēdētāja kungs, ministra kungs, tas nav tā vērts. Tādēļ saskaņā ar mūsu komitejas viedokli 2011. gada budžeta 1.b iedaļā mums jāatgriežas pie Komisijas, un ar to es domāju - Eiropas Komisijas -, priekšlikumiem, jo tie ir izstrādāti, pamatojoties uz dalībvalstu prognozēm. Dalībvalstu rīcībā nedrīkst būt divu pretrunīgu risinājumu. Pateicos par uzmanību.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos uzdot jautājumu, kāpēc netika sniegts Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinums. Tieši šajā jomā ir veikti vislielākie samazinājumi. Kāpēc šeit nav izvirzīts neviens referents?
Priekšsēdētājs
Tas ir labs jautājums, Rübig kungs. Šajā ziņojumā nav paredzēts sniegt Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu. Man šeit ir uzskaitītas visas komitejas, kurām bija jāsniedz atzinums, un to vidū nav Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas.
Jebkurā gadījumā, Rübig kungs, es to noskaidrošu.
Salvador Garriga Polledo
Priekšsēdētāja kungs, optimāla budžeta politika nav budžetā ieplānot vairāk naudas līdzekļu, bet gan plānot tos labāk vai gudrāk, kā savā paziņojumā teica komisāra kungs.
Kopumā mani apmierina Eiropas Komisijas izstrādātais 2011. gada budžets, tomēr ir iespējami daži uzlabojumi. Neatbalstu un nekad neesmu atbalstījis veidu, kādā Padome izskata Eiropas budžetu. Samazinājumu veikšana Komisijas vai Parlamenta ierosinātajos projektos nav budžeta sastādīšanas paņēmiens, bet īsts finansiālā "slaktiņa” piemērs.
Izmantojot šo gadījumu, vēlamies jautāt Padomes pārstāvim, vai viņš ir vai nav dzirdējis komisāru J.Lewandowski runājam par to, ka ir vajadzīgas maksājumu apropriācijas.
Grupa, kuru es pārstāvu, uzskata, ka var panākt līdzsvaru starp budžeta taupību un stimuliem Eiropas attīstībai. Ir skaidrs, ka Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa neuzskata, ka ir iespējams panākt šādu līdzsvaru, un tādēļ tā iesniedz grozījumus, ar kuriem tiktu pārsniegtas budžeta maksimālās robežas un kas nenovēršami novestu pie cīņas ar Padomi.
Tādēļ lūdzu Parlamentu neiesaistīties šajā stratēģijā un pilnībā atbalstīt referentes nostāju, kas jau ieguva vairākuma atbalstu Budžeta komitejā pagājušajā nedēļā.
Göran Färm
Vēlos izteikt lielu pateicību referentei S. E. Jędrzejewska. Viņa ir paveikusi izcilu darbu, un lielākoties mēs jau faktiski esam panākuši vienošanos Budžeta komitejā, lai gan ir dažas jomas - un es pie tām vēl atgriezīšos -, par kurām mūsu Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupā ir nedaudz atšķirīgs viedoklis.
Mēs pilnībā apzināmies to krīzes situāciju, kāda valda dalībvalstu finansēs. Neskatoties uz to, mēs lielākoties atbalstām ES budžetu, pat ja šobrīd jāsaglabā ļoti mazi apjomi, sevišķi, runājot par jaunajām politiskajām saistībām nākamajam finanšu gadam, kur arī Parlaments ir saglabājis sev līdzekļu palielinājumu, kas nepārsniedz 1 %. Tas ir ļoti pieticīgi.
Attiecībā uz maksājumiem, pieauguma koeficients ir augstāks, bet arī tas ir pamatots. Šobrīd mēģinājumi aizturēt struktūrfondu maksājumus tieši ietekmētu tās valstis, kurām ir vislielākās problēmas darba vietu un izaugsmes ziņā. Jāatceras, ka tādas valstis kā Grieķija, Īrija, Portugāle, Spānija un Latvija visas ir neto ES budžeta līdzekļu saņēmējas. Budžeta samazināšana tām nenesīs nekādu labumu. To nedrīkstam aizmirst.
Tātad, pirmkārt, mums ir ierobežojumi. Paraugoties uz pēdējiem 20 gadiem, ES budžets faktiski ir palielinājies lēnāk nekā dalībvalstu budžeti. Arī to mēs nedrīkstam aizmirst.
Otrkārt, mēs, sociāldemokrāti, neatbalstām viedokli, ka taupības pasākumi ir vienīgais veids, kā atrisināt šo krīzi. Tādēļ cīnāmies par palielinājumu, sevišķi 1.a izdevumu kategorijā, kurā ir iekļautas investīciju, pētniecības un izstrādes un darba tirgus iniciatīvas. Šajā kategorijā jābūt palielinājumam. Tomēr nevaram zināmā mērā piekrist Padomei un Komisijai saistībā ar ITER projektu. Mēs atbalstām šo projektu, bet tas nedrīkst kļūt par vienīgo prioritāti, runājot par pētniecību un izstrādi. Nedrīkst pieļaut, ka tam tiek piešķirtas priekšrocības, salīdzinot ar visiem pārējiem projektiem. Tādēļ, ja ITER tiks turpināts, mums būs jāveic pārbaudes un vajadzēs vēl lielākus naudas līdzekļus.
Treškārt, bet ne mazāk svarīgi, mums ir jāsaglabā solidaritāte krīzes laikā. Ja struktūrfondu samazinājumi vissmagāk skar tos, kam tik tiešām ļoti vajadzīgs atbalsts, tad šāda politika ir nepieņemama.
Ceturtkārt, uzskatām arī, ka zināms palielinājums ir pamatots, ņemot vērā Lisabonas līgumu. ES būs daudz jaunu uzdevumu saistībā ar Ārējās darbības dienestu, jaunām finanšu institūcijām, enerģētiku un klimata pārmaiņām. Mēs nevaram piešķirt ES jaunus uzdevumus un pēc tam par tiem nemaksāt.
Visbeidzot, vēlos pieminēt ārējās politikas budžetu, kas pavisam noteikti tiek nepietiekami finansēts. Ja mums jāspēj nodrošināt palīdzību Palestīnai un rast vajadzīgos līdzekļus paplašināšanās finansēšanai, mums vajag vairāk naudas. Tāpēc mums, sociāldemokrātiem, būs arī svarīgi iesaistīties debatēs par tādu 2011. gada budžetu, kam ir lielāka ilgtermiņa perspektīva attiecībā uz pašu resursiem, 2012. un 2013. gada budžeta maksimālajām robežām un jauna finanšu atbalsta mehānisma finansēšanu. Es atzinīgi novērtēju komisāra pieminēto elastīgumu kā iespējamo risinājumu, lai to panāktu. Esmu pilnīgi pārliecināts, ka mums nebūs panākumu sarunās par šo budžetu, ja nevarēsim zināmā veidā vai nu pārskatīt budžeta maksimālās robežas, vai arī izmantot šo elastības fondu. Uzskatu to par absolūti nepieciešamu.
Anne E. Jensen
Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, publisko finanšu budžetu "apcirpšana” pašlaik notiek lielākajā daļā dalībvalstu. Tātad, vai arī mums nevajadzētu apturēt ES budžeta izdevumus? Jā, vajadzētu, un to mēs arī zināmā mērā darām. Tā ir vispārēja tēma, kas ir izvirzīta Parlamenta priekšlikumā attiecībā uz nākamā gada budžetu. Esam saglabājuši izdevumus daudzgadu finanšu plānā noteiktajās maksimālajās robežās, bet tas būs iespējams tikai tad, ja tiks samazināti izdevumi attiecībā uz noteiktām prioritātēm un starptautiskajām saistībām. Pretējā gadījumā nevarēsim nodrošināt pietiekamu apropriāciju apjomu pētniecībai, enerģētikai un Palestīnas atbalstam. Konkrēti, mums bija jāsamazina apropriācijas projektam "ITER Fusion”, kopējai ārējai un drošības politikai un atbalstam banānu ražotājvalstīm, un sadarbībai ar jaunajām industrializētajām valstīm. Uzskatu, ka tas atspoguļo faktu, ka daudzgadu finanšu shēma ir pārāk ierobežojoša, un vēlos šodien no jauna paust nožēlu par to, ka Komisija nav sniegusi reālu šīs shēmas vidusposma pārskatu. Mums jāpārskata finanšu perspektīva līdz pat 2013. gadam, citādi saskarsimies ar problēmām. Komisija tikko ir sniegusi paziņojumu par budžeta pārskatīšanu, kurā tā nosaka virzienus vairākiem gadiem uz priekšu, bet nepaskaidro, kā mēs spēsim savilkt galus kopā 2011., 2012. un 2013. gadā.
Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā vēlos pateikties Jędrzejewska kundzei par viņas izcilo vadību saistībā ar budžeta balsojumu. Esam apmierināti ar rezultātu. Mēs būtu vēlējušies, lai daži skaitļi atsevišķās lauksaimniecības budžeta daļās būtu citādi. Neatbalstām EUR 300 miljonu piešķiršanu Piensaimniecības fondam. Mums arī jāpalīdz atrisināt norēķinu noslēgšanas problēmu. Šajā ziņā esam balsojuši nepareizi. Ir arī dažas pozīcijas Parlamenta budžetā, kurās arī mēs būtu vēlējušies redzēt ietaupījumus, bet kopumā esam apmierināti ar to dokumentu, kas šobrīd mums ir iesniegts, un ceru, ka sarunas ar Padomi būs konstruktīvas.
Isabelle Durant
Priekšsēdētāja kungs, ministra kungs, komisāra kungs, arī es vēlos uzslavēt referentus un jo īpaši Jędrzejewska kundzi un Trüpel kundzi. Uzskatu, ka Trüpel kundze ir izdarījusi milzīgu darbu, patiesi izcilu darbu, nodrošinot iespēju pat veterāniem budžeta sastādīšanas jomā, kuri šajā Parlamentā ir izstrādājuši budžetus jau gadiem, strādāt jauno - Lisabonas līguma - nosacījumu apstākļos, kad ir paredzēts tikai viens lasījums. Jebkurā gadījumā tas ir izcils veikums - paldies jums.
Tas ir bijis arī maratons, kurā zināmā posmā piedalījās katrs no mūsu grupas priekšsēdētājiem - tikai viens no viņiem vairs ir plenārsēžu zālē. Dažreiz esam bijuši nedaudz nobažījušies, ka rezultāts varētu būt diezgan slikts, bet, par laimi, tas nenotika, pateicoties mūsu referentiem un mūsu priekšsēdētājam. Varbūt tas ir neierasti, bet vēlos uzslavēt arī viņa veikto darbu. Mums par labu ir nācis fakts, ka grupu priekšsēdētāji kopā ar mums vēlas iesniegt vērienīgu budžeta plānu un, vissvarīgākais, izveidot saikni ar papildu pasākumiem, kādi turpmāk tiks veikti Speciālajā politisko izaicinājumu un budžeta resursu komitejā attiecībā uz Eiropas Savienības ilgtspējīgu attīstību pēc 2013. gada (SURE) un nākamās budžeta perspektīvas kontekstā, jo 2011. gada budžets, protams, ir viena lieta, bet vēl svarīgāk ir, kas notiks pēc tam. Esmu gandarīta, ka mēs visi kopā - grupu priekšsēdētāji un Budžeta komiteja - esam panākuši vienošanos.
Redzēsim, kāda tā būs. Joprojām spēkā ir fakts, ka pašlaik mums ir parlamentāra nostāja, un, tā kā esmu dzirdējusi, ko Wathelet kungs domā par Padomes uzskatiem, man, protams, ir zināmas bažas par to, kas mūs sagaida samierināšanas procesā. Tas nebūs viegls, jo mums būs jācīnās, lai panāktu vienošanos starp Padomes iesniegtajiem pieprasījumiem un Parlamenta iesniegtajiem pieprasījumiem. Rēķinos ar to, ka jūs mums šajā jautājumā palīdzēsiet un pieņemsiet patiesi vērienīgu budžetu.
Tie Padomes locekļi, kuri kritizē, piemēram, maksājumu apropriāciju palielinājumu, ir negodīgi attiecībā pret šo budžetu. Tās ir iepriekšējās saistības; tas ir uzticamības jautājums - ja mēs samaksājam to, ko apsolām, vienkārši darām to, ko mums vajadzētu darīt, pat ja tas pārsniedz maksājumu apropriāciju apjomu. Manuprāt, mums jābūt uzmanīgiem, lai to nepārprastu.
Lai gan rīt atbalstīsim šo rezolūciju, manuprāt, šajā budžetā ir dažas pretrunas, un es vēlos uzsvērt divas, manuprāt, galvenās šīs pretrunas.
Pirms dažiem mēnešiem mēs balsojām par svarīgo rezolūciju saistībā ar programmu 2020. gadam, kurā izlēmām iekļaut tādus punktus kā "zaļākas” ekonomikas īstenošana, atbalsts atjaunojamai enerģijai, "zaļās” tehnoloģijas utt., kā arī visu, kas veicina nodarbinātību un darba vietu izveidi. Tieši no šī skatupunkta, lai formalizētu mūsu nolūkus, iesniedzām grozījumu, kas konkrēti paredzēts, lai nodrošinātu ilgtspējīgas attīstības kritēriju izņemšanu no LIFE programmas un to iekļaušanu visās pārējās jomās. Manuprāt, šis grozījums rīt tiks noraidīts. Neskatoties uz to, aicinu jūs atbalstīt mūsu grozījumu, lai ilgtspējīgas attīstības kritēriji tiktu īstenoti arī praksē, nevis atstāti runu līmenī.
Tagad pāriešu pie otrās pretrunas - starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER). ITER budžets ir samazināts par 45 miljoniem. Tas vismaz ir kaut kas. Galu galā bija centieni šo naudu paņemt no lauksaimniecības politikas; par laimi, tā netika paņemta no turienes, bet no pētniecības izdevumiem, kas nav daudz labāks variants. Atkal vēlos atsaukties uz Ban Ki-moon šorīt teikto. Viņš aicināja mūs, eiropiešus, kļūt par vadošajiem atjaunojamās enerģijas jomā, stingri veicināt jaunus enerģijas veidus, nevis pagātnē izmantotos, ne tos, ar kuriem tiek pelnīta nauda pirmkārt un galvenokārt akcionāru labā, bet kas nesniedz palīdzību patērētājiem Eiropā vai nākamajām eiropiešu paaudzēm, kurām arī turpmāk būs jārisina ar atkritumiem saistītā problēma. Šī stratēģija "visu vai neko” attiecībā uz ITER - tāda, kas galu galā izmaksās EUR 1,5 miljardus, manuprāt, ir liela kļūda, un es uzskatu, ka mēs nedarām to, ko apņēmāmies savā 2020. gada rezolūcijā.
Beidzot, pastāv arī dažas laika plānošanas problēmas: ir vēl arī jautājums par ekonomikas pārvaldību, Padomes darba grupas darbības izbeigšanu un Komisijas iesniegtie priekšlikumi; būs vajadzīgs liels darbs, lai sasaistītu šo budžetu ar turpmākajiem budžetiem un finanšu perspektīvu.
Michał Tomasz Kamiński
Šīs debates par budžetu un debates par veselu virkni jautājumu, ko esam uzsākuši, ir liels pārbaudījums Eiropas elitei. Esam devuši Eiropai Lisabonas līgumu, un šis līgums sniedz iedzīvotājiem lielākas iespējas saistībā ar Eiropu. Vēlos pateikt nepārprotami, ka nedrīkstam apgalvot, ka vēlamies lielākas Eiropas piedāvātās iespējas, vienlaikus nepiešķirot tām vairāk naudas līdzekļu. Šis ir punkts, no kura vēlos sākt. Nevaram atklāti pateikt, ka vēlamies lielākas iespējas saistībā ar Eiropu, bet nevēlamies maksāt par šīm piedāvātajām lielākām Eiropas iespējām. Eiropas iespējas nav par velti, un ja mēs paraugāmies uz izdevumu struktūru Eiropas budžetā - un tieši lielāko naudas maksātāju izdevumu struktūru -, tad redzam, ka tēriņi Eiropas vajadzībām neveido lielākās izmaksas. Tomēr vēlos skart vēl vienu tēmu - kā Polijas pārstāvis un kā Centrālās un Austrumeiropas pārstāvis. Visi naudas līdzekļi, kas tiek novirzīti mūsu reģiona attīstībai, kurš ir liels Rietumeiropā izstrādāto un saražoto preču patērētājs, un visi naudas līdzekļi, kas ir investēti jaunajās Eiropas valstīs, ir nauda, kas ieguldīta Eiropas nākotnē. Turīgāka Centrālā un Austrumeiropa un lielāka labklājība jaunajās Eiropas valstīs labvēlīgi ietekmēs arī tās Rietumeiropas valstis, kuras mēs lielā mērā cienām un kuras ir Eiropas Savienības budžeta neto maksātājas. Arī šajās debatēs mums ir jāizrāda lielāka Eiropas solidaritāte.
Miguel Portas
Priekšsēdētāja kungs, šajās debatēs vēlos runāt pilnīgi atklāti. Šī nav diskusija starp grāmatvežiem, bet jautājums par nākotnes plāniem un lēmumiem.
Dalībvalstu valdību viedoklis ir ļoti vienkāršs - tās visas piekrīt jaunajam Briseles konsensam. Dalībvalstu līmenī budžetus raksturo tikai viens vārds - taupība. Eiropas līmenī rezultāts ir ļoti vienkāršs - atlikušais budžets.
Vēlos teikt Padomei, ka krīze vēl nav pārvarēta, bet pagaidām visi sociālie pasākumi patiešām tiek atsaukti dalībvalstu līmenī. Krīze vēl nav pārvarēta, bet visos mūsu dalībvalstu budžetos ir norādes uz iesaldētām vai samazinātām algām, pensiju samazinājumiem un palielinājumiem visnetaisnīgākā nodokļa - PVN -likmēs.
Šajā kontekstā valdības atsakās piešķirt kaut vēl vienu eiro Eiropas budžetam. To piedāvātā summa ir par EUR 3 miljardiem mazāka nekā tā, par kuru mēs šeit debatējam. Tomēr mums jāapzinās, ka arī tas priekšlikums, ko pašreiz apspriežam, ir sagatavots ļoti piesardzīgi, un tajā trūkst drosmes.
Faktiski mums bija vajadzīgs tāds Eiropas budžets, kas varētu kompensēt politiku dalībvalstu līmenī, tieši investējot darba vietu izveidē. Mums ir vajadzīgs tāds Eiropas budžets, kas novērstu negatīvo budžeta politikas ietekmi dalībvalstu līmenī.
Tas nebija iespējams. Valdības nodod jaunas kompetences sfēras Eiropai, nepārskaitot resursus un tādā veidā saraujot saites, bet tomēr tās ir spējīgas ierosināt izdevumu palielinājumus, ko var izskaidrot tikai ar to, ka šīs valdības darbojas kā lobiju kabatas valdības. Šāds, piemēram, ir gadījums ar EUR 350 miljoniem finansējuma, kas tiek ierosināts Kodolsintēzes institūcijas vajadzībām; tas ir ieguldījums, par kuru pašreizējā klimatā rodas pamatīgas šaubas.
Reālais racionālais kodols tomēr ir šāds. Dalībvalstu līmenī budžeta disciplīna ir balstīta uz muļķīgām soda naudām, piemēram, tādām, ko ar Francijas-Vācijas paziņojumu šodien mēģina noteikt un ratificēt. Eiropas līmenī tas ir atlikušais un viduvējais budžets, kas tiek hroniski nepietiekami finansēts.
Šajā posmā tāpēc ir ārkārtīgi svarīgi debatēt par Eiropas Savienības pašas resursiem un finanšu transakciju nodokļa vajadzību Eiropas līmenī, kas ļautu panākt minimālu taisnīgumu ekonomikā. Eiropa pašlaik ir izmisusi. Tā ir Eiropa, kur Grieķijā, Spānijā un Francijā notiek vispārējie streiki, pat šodien. Portugāle un Itālija arī nākammēnes pieredzēs streikus. Eiropa, kas ir izmisusi un cīnās, ir pelnījusi no mums atbildi, kura pamatotos uz taisnīgumu, investīcijām un darba vietu izveidi.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Parlaments ir pievienojies Eiropas Komisijai, pieprasot 2011. gada budžeta palielinājumu par gandrīz 6% laikā, kad dalībvalstu valdības ierosina veikt ievērojamus samazinājumus savos budžetos.
Tie, kuri aizstāv palielinājumu, apgalvo, ka ir vajadzīgs papildu finansējums, lai segtu jaunās kompetences sfēras, kas izriet no Lisabonas līguma. Faktiski neatceros, ka jebkad būtu dzirdējusi vai kāds ratifikācijas laikā būtu minējis, ka ar Lisabonas līguma noslēgšanu būtu saistītas jebkādas izmaksas, vai arī kādas šīs izmaksas varētu būt. Pat šodien mums vēl nav skaidras nojausmas par to, ko nodokļu maksātājiem izmaksās Lisabonas līgums.
Tiek arī apgalvots, ka taupība nav īstā atbilde krīzes periodā un ka ir vairāk jātērē izglītībai, atjaunojamiem enerģijas veidiem utt. Paraugoties uz dažu pēdējo gadu laikā neiztērēto līdzekļu summu, ir skaidrs, ka ES neizdodas sastādīt efektīvu budžetu. Šī neveiksme ir saistīta ar Eiropas Revīzijas tiesas katru gadu konstatētajām nepilnībām. Tomēr atkal vislielākais palielinājums 17 % apmērā tiek ierosināts attiecībā uz kohēzijas līdzekļiem - jomu, kurā, pēc revidentu ziņām, ir visvairāk nepilnību.
Ja man šķiet pārsteidzoši, ka krīzes laikā ES cenšas palielināt pati savu budžetu, tad vēl sarežģītāk ir izskaidrot to, ka Eiropas Parlaments vēlas divkāršot pats savu izklaides budžetu. Vai ar to tiek apgalvots, ka Apvienotā Karaliste "apcērp” pabalstus bērniem un universitātes finansējumu, atliek skolu celtniecības programmas un veic citus sāpīgus samazinājumus tikai tādēļ, lai finansētu lielāka daudzuma šampanieša un austeru piegādi Eiropas Parlamentam? Vai ir pamatoti, ka Apvienotā Karaliste samazina tēriņus militārām vajadzībām, kamēr tās neto maksājumi Eiropas Savienībai palielinās no apmēram GBP 6 miljardiem līdz GBP 8 miljardiem pāris nākamajos gados? Tas britu iedzīvotājiem vienkārši nav pieņemami.
(Aplausi no EFD grupas)
Lucas Hartong
(NL) Priekšsēdētāja kungs, klausoties Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un jo īpaši Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupas piezīmes par 2011. gada budžetu, mani pārņem pazemojoša sajūta un nevēlēšanās būt par šī Eiropas Parlamenta locekli. Laikā, kad iedzīvotāji savās mājās nav droši par savu darbu un ienākumiem un gaida, lai iedvesmojoši politiķi censtos ekonomēt, kur tas ir iespējams, un ieguldīt tur, kur tas ir būtiski vajadzīgs, Komisijai un Parlamentam ir izdevies faktiski gandrīz visur palielināt izdevumus dažādiem nederīgiem un nevajadzīgiem hobijiem.
Kamēr komisārs J. M. Barroso aicina dalībvalstis ekonomēt, viņa vadītā Komisija un Eiropas Parlaments palielina budžetu 2011. gadam. Tas vairs nav uztverams nopietni, tomēr tā notiek. Šis Parlaments šķiet nesaprot, kas patiesībā nodarbina iedzīvotāju prātus viņu valstīs. Atskaitot vienu pozitīvu izņēmumu, tas ir drūms, pelēks un dārgs pasākums.
Protams, daži šajā plenārsēžu zālē domā, ka šādi runā tikai dīvainās Brīvības partijas (PVV) pārstāvji - un tas ir tiesa, priekšsēdētāja kungs, ka mēs aicinām paraudzīties uz sevi spogulī un pajautāt: "Vai mūsu pilsoņu naudas līdzekļi jātērē par dārgām dienesta automašīnām, tostarp arī privātām vajadzībām? Vai naudas līdzekļi jāizšķiež par svinībām, kamēr Eiropa ir dziļas ekonomikas krīzes vidū? Vai jādibina dārgs Ārējās darbības dienests, ja visas dalībvalstis pašas ir pilnībā spējīgas veikt šo darbu? Vai jāuztur nevajadzīgu dārgu komiteju darbība un jāsūta vēl vairāk naudas līdzekļu uz Jemenu un palestīniešu apdzīvotajām teritorijām?”
Tā tiešām ir tikai PVV. Tomēr nekļūdīšos, ja teikšu, ka PVV vairs nav viena savos uzskatos Eiropā. Mēs cīnāmies par iedzīvotājiem un vēlamies būt sadzirdēti šajā dārgajā cirka izrādē. Es lepojos ar savu valsti un tās iedzīvotājiem un turpināšu paust savu viedokli, jo kādam tas ir jāpasaka, un arī tādēļ, ka vēlos to pateikt. Tādēļ balsosim pret 2011. gada budžetu.
(Runātājs piekrita pieņemt zilās kartītes jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Priekšsēdētāja kungs, no Hartong kunga argumentiem un partijas iesniegtajiem grozījumiem varam secināt, ka Nīderlandes Brīvības partija (PVV) ir anti-eiropeiska partija. PVV proklamē sevi arī kā partiju, kas apkaro kriminālo noziedzību un vēlas nosūtīt iedzīvotājus atpakaļ uz dzimteni. Vēlos uzdot Hartong kungam jautājumu - kā jūs to panāksiet, ja Eiropola budžetu samazināsiet līdz nullei un ja ekonomēsiet tā, ka nebūs vairs iespējams uzturēt Šengenas Informācijas sistēmu, un ja pilnībā atcelsiet EUR 113 miljonu finansējuma piešķiršanu Eiropas Atgriešanās fondam?
Lucas Hartong
(NL) Priekšsēdētāja kungs, paldies par šo mana kolēģa deputāta uzdoto jautājumu. Kā Gerbrandy kungs arī ir informēts, pretterorisma pasākumi un ar to saistītā politika ir dalībvalstu kompetences jautājums, un mēs uzskatām, ka tas neietilpst Eiropas Savienības kompetencē. Turklāt - esmu pārliecināts, ka mans godājamais kolēģis deputāts ir arī informēts, - pēdējo gadu laikā Eiropolā ir atklāts liels krāpšanas gadījums, par ko nesen šajā Parlamentā debatējām, un tas man šķiet pietiekami šokējoši, lai būtu iemesls arī politiku policijas jomā nodot atpakaļ dalībvalstu uzraudzībā.
(Runātājs piekrita pieņemt zilās kartītes jautājumu saskaņā ar Reglamenta 149. panta 8. punktu)
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, arī man ir jautājums Hartong kungam. Ļoti vēlos zināt, ņemot vērā šo ES finanšu kritiku, vai viņa partija, kurai, protams, pašlaik Nīderlandes parlamentā ir ļoti būtiska loma atbalsta nodrošināšanā valdībai, vēlas, lai Nīderlande, kura arī ir neto maksātāja, samazinātu tās neto maksājuma summu?
Lucas Hartong
(NL) Tas ir ļoti interesants jautājums un skar arī tēmu, par kuru šajā Parlamentā vēl daudz tiks debatēts. Jaunā Nīderlandes valdība tik tiešām ir noteikusi Eiropas Savienības maksājuma samazināšanu par prioritāti, un esmu par to gan iepriecināts, gan pateicīgs. Turklāt mēs noteikti sniegsim savu ieguldījumu debatēs par šī Parlamenta daudzgadu finanšu shēmu. Tāpēc varat būt drošs, ka mūsu attieksme pret turpmāko 2011. gada un turpmāko gadu budžeta palielināšanu būs ļoti kritiska.
José Manuel Fernandes
(PT) Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Parlamenta ierosinātais 2011. gada budžets ir vērienīgi, racionāli izstrādāts un tajā ir respektētas visas saistības, ko tas ir enerģiski un reāli uzņēmies. Labi apzinos, ka šis vērienīgi racionālais budžets ir izpildāms, jo ES budžets arī turpmāk nepārsniegs aptuveni 1 % no iekšzemes kopprodukta.
Šajā budžetā arī skaidri ir demonstrēta vajadzība pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu, ņemot vērā stingros tā atsevišķo pozīciju, sevišķi 1.a, 3.b un 4. izdevumu kategorijas, ierobežojumus.
Ir nodrošināta tās politikas un programmu ieviešana, par kurām ir vienojušās ES institūcijas, pretēji Padomes gribai, kas ierosina veikt ievērojamus un patvarīgus gan maksājumu, gan saistību apropriāciju samazinājumus, kas neatbilst finanšu un budžeta pārvaldības principiem. Ļaunākais, ka tā apšauba to iniciatīvu un investīciju ieviešanu, kas rada ienākumus un pievienoto vērtību ES.
Tāpat ir arī labi - un pateicība referentei -, ka mēs izvirzījām prioritāti saistībā ar jaunatni, izglītību un mobilitāti. Esam palielinājuši finansējumu mūžizglītības programmai, PESSOA programmai, pētnieku mobilitātes programmai, programmai "Erasmus Mundus” un konkurences un inovāciju pamatprogrammai. Attiecībā uz jauniešu nodarbinātības mobilitāti vēlos uzsvērt tā izmēģinājuma projekta nozīmi, kurā es pats biju personiski iesaistīts - "Tava pirmā darbavieta ārvalstīs”.
Turklāt nevaru neuzsvērt Parlamenta mērķi panākt izcilību tiesību aktu izstrādē, kas tika apvienots ar precizitāti, par ko liecina šī budžeta samazinājums par EUR 25 miljoniem, salīdzinot ar sākotnējo priekšlikumu, kas tika izskatīts Biroja sanāksmē.
Derek Vaughan
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, vēlos pateikties referentiem par viņu veikto darbu saistībā ar budžetu. Katrs budžets ir sarežģīts, bet uz dalībvalstu budžetu samazinājumu fona, iespējams, šis budžets ir vēl sarežģītāks nekā parasti.
Tik tiešām, Apvienotās Karalistes koalīcijas valdība rīt paziņos par ievērojamiem samazinājumiem aptuveni GBP 83 miljardu apmērā, kas skars katru Apvienotās Karalistes iedzīvotāju. Uzskatām, ka tas tiek darīts pārāk strauji, pārāk ātri un pārāk lielā apmērā.
Tomēr mēs visi zinām, ka jābūt uzmanīgiem attiecībā uz ES tēriņiem, un tāpēc mums jānodrošina, lai ES prātīgāk tērētu savus naudas līdzekļus. Mums arī jānodrošina, lai ES un Eiropas Parlaments varētu pildīt savus pienākumus un lai mēs varētu finansēt savas prioritātes - tādas kā struktūrfondi un pētniecība, un izstrāde, iedzīvotāju, sabiedrības un MVU labā visā ES. Visi šie pasākumi palīdzēs mums arī atrast izeju no budžeta deficīta un parādiem. Šīs pozīcijas nevajadzētu uzskatīt par nevajadzīgiem tēriņiem, bet gan par ieguldījumiem mūsu nākotnē.
Kamēr dalībvalstis vēlas rast izeju no krīzes, mūsuprāt, varam palīdzēt izveidot citu stratēģiju - stratēģiju, kas ir balstīta uz izkļūšanu no grūtībām, piemēram, parādiem, deficīta un pieaugoša bezdarba. Tā kā mums jāatrod finansējums šīm prioritātēm, protams, mums arī jāveic nevajadzīgu tēriņu un administratīvo izmaksu pārraudzība. Gadījumos, kad papildu tēriņi ir pamatoti, tie jāatbalsta. Atcerēsimies, ka daži no ES pašreizējiem papildu izdevumiem ir radušies dalībvalstu atbalstīto lēmumu rezultātā, piemēram, par Ārējās darbības dienesta un trīs jaunu finanšu pārvaldības aģentūru izveidi.
Gadījumos, kad tēriņi ir nevajadzīgi, mums tie jānoraida. Tas attiecas gan uz vispārējo budžetu, gan uz Eiropas Parlamenta budžetu. Referente jau sniedza dažus piemērus jomām, kurās esam centušies ietaupīt Parlamenta budžeta līdzekļus. Minēšu tikai vienu no tiem - otrās daļas rezervju izmantošana EUR 1500 apmērā vienam deputātam mēnesī. Mums jānoskaidro pilnas ar papildu personāla nodarbināšanu saistītās izmaksas, pirms apsveram rezervju izmantošanu, un es ceru, ka deputāti šo viedokli atbalstīs.
Ceru arī, ka rītdienas balsojumā deputāti rūpīgi apsvērs katru grozījumu atsevišķi, lai mēs kā Parlaments nodrošinātu pareizo līdzsvaru starp investīcijām un pienākumu izpildi, un piesardzīgiem valsts tēriņiem. Esmu pārliecināts, ka katrs deputāts vēlēsies panākt, lai ES radītu pievienoto vērtību dalībvalstu tēriņiem, kā arī katram iedzīvotājam atsevišķi un sabiedrībai kopumā.
Beidzot, ceru, ka samierināšanas sanāksmēs Padome apzināsies, ka tai jāapsver ne tikai samazinājumi, bet arī mums tik ļoti vajadzīgās investīcijas un darba vietu skaita palielināšana visā ES.
Carl Haglund
(SV) Vēlos pateikties referentei, kas ir paveikusi izcilu darbu. Vēlos arī pateikties Budžeta komitejas referentei, kura ārkārtīgi labi vadīja šīs pārrunas.
Pašlaik ekonomikas jomā mēs piedzīvojam grūtus laikus, tas ir fakts, ko apliecinājuši mani kolēģi deputāti. Savas grupas uzdevumā biju atbildīgs par to, ko sauc par "pārējām budžeta daļām”. Sarežģītos ekonomikas apstākļos ir viegli nonākt līdz simboliskām debatēm par paša Parlamenta izmaksām un izmaksu palielinājumu. Tās tiek ātri raksturotas kā populistiskas, bet, kā norādīja mans kolēģis no Apvienotās Karalistes, lai gan palīgu nodarbināšanas izmaksas un priekšsēdētāja reprezentācijas izmaksas noteikti nav īpaši lielas, ja analizējam kopainu saistībā ar ES budžetu, tām ir simboliska nozīme. Varbūt mums vajadzētu paraudzīties pašiem uz savām izmaksām un atturēties no to palielināšanas sarežģītos ekonomikas apstākļos.
Attiecībā uz budžeta projektu kopumā vēlos paust kritiku attiecībā pret Padomi. Saprotu, ka Padome vēlējās veikt zināmus samazinājumus šī gada budžetā. Ir pilnīgi loģiski, ka nevēlamies panākt, piemēram, 6 % palielinājumu, bet vienlaikus nav visai atbilstoši no mūsu puses samazināt izmaksas pētniecībai un izstrādei, un jaunradei, ja vēl pagājušajā pavasarī šeit kopīgi vienojāmies par stratēģiju "Eiropa 2020”, kurā šīm jomām bija pievērsta galvenā uzmanība. Tādēļ Padomes prioritātes saistībā ar 2011. gada budžetu šķiet mazliet neloģiskas.
Visbeidzot, saistībā ar debatēm par mūsu pašu resursiem - daudzi no mums Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupā šīs debates vērtē atzinīgi. Tās ir vajadzīgas. Pašlaik notiek cīkstēšanās par budžeta finansējumu, kas nav sevišķi konstruktīva. Pozitīvi ir tas, ka šobrīd varam apspriest citus turpmākā ES budžeta nodrošināšanas modeļus.
François Alfonsi
(FR) Priekšsēdētāja kungs, 2011. gada budžets ir pirmais Savienības budžets, kas tiek veidots saskaņā ar jaunajiem Lisabonas līguma noteikumiem. Mūsu referenti Eiropas institūciju uzdevumā ir paveikuši lielisku darbu, par ko vēlos viņiem pateikties. Mūsu Parlaments ir veiksmīgi pretojies spiedienam ieviest budžeta taupības pasākumus uz mūsu prioritāšu rēķina, sevišķi ilgtspējīgas attīstības jomā. Atzinīgi novērtējam dažus no apstiprinātajiem grozījumiem.
Kā deputāts no Korsikas es atzinīgi novērtēju faktu, ka saskaņā ar tiem Eiropas līdzekļi ir pieejami Eiropā apdraudētajām valodām, neskatoties uz to statusu attiecīgajā dalībvalstī. Uzskatām arī, ka šis ES budžets izraisa debates, kas ir būtiski svarīgas Eiropas nākotnei. Balsojums par 2011. gada budžetu, ciktāl mums zināms, ir tikai pirmais solis. Parlamenta darbs ir tikai iesākums.
Pirmkārt, mums jāpanāk, ka jaunās pilnvaras patiešām darbojas. Komisija un valstu vadītāji šajā ziņā ir saņēmuši interesantus signālus, sevišķi attiecībā uz ITER projektu.
Otrkārt, mums jāierosina diskusija un tās iznākumā jāpanāk spēku samērs, lai palielinātu savus resursus saistībā ar nākamās 2014.-2020. gada daudzgadu finanšu shēmas izstrādi. Mums vajag, lai Savienībai būtu pašai savi resursi, piemēram, no finanšu transakciju nodokļiem vai, ieviešot Eiropas oglekļa nodokli.
Tādā veidā ar 2011. gada budžetu tiktu uzsāktas plašas debates, pat ja tie tajā ir iekļauti tikai simboliski. Ar šī budžeta palīdzību Parlaments ir novērtējis savu jauno pienākumu apjomu un gatavojas debatēm, kas noteiks Savienības nākotni.
Lajos Bokros
Priekšsēdētāja kungs, 2011. gada ES budžets ir pirmais budžets, kas tiek veidots saskaņā ar Lisabonas līgumu, bet tas nav pirmais šajā taupības periodā. Globālā finanšu krīze ir atklājusi pamatīgas vājās puses Eiropas attīstības modeļa struktūrā, kas balstīts uz augstiem nodokļiem, augstu fiskālo resursu pārdales līmeni, neelastīgu darba tirgu un nevajadzīgi paaugstinātām labklājības normām. Pašlaik ir pienācis laiks pārdomāt un pārstrukturēt fiskālo sistēmu ne tikai dalībvalstu, bet arī Eiropas līmenī.
2011. gada ES budžetā ir redzamas dažas taupības pazīmes, bet tajā ir nepietiekami veiktas strukturālās izmaiņas. Tas ir saistīts ar faktu, ka daudzi uzskata kvantitāti par kvalitāti, proti, jo lielāki tēriņi, jo labāku ietekmi tie radīs uz Eiropas ekonomiku un sabiedrību. Turklāt tam vajadzīgi papildu līdzekļi, jo Lisabonas līgums un stratēģija "Eiropa 2020” Kopienai paredz jaunas pilnvaras.
Tomēr šī koncepcija tiek pamatīgi pārprasta. ES budžets ir neliels, salīdzinot ar dalībvalstu budžetiem - un tas ir pamatoti. Tas nav jāpalielina, lai varētu izpildīt savas funkcijas. Svarīgāka ir budžeta struktūra un tēriņu efektivitāte. Stingri jākoncentrējas uz jaunradi, pētniecību un attīstību, augstāko izglītību, prioritārajām enerģētikas, transporta, lauksaimniecības un lauku attīstības jomām. Mums ir liela diskrecionārā vara. ES budžets jāapsver kā kapitālais, nevis kā kārtējais budžets. Tajā jākoncentrējas tikai uz ieguldījumiem kopējā Eiropas nākotnē.
Tāpēc mūsu grupa stingri uzskata, ka ES budžetam nav jāpieaug. Tas nekādā gadījumā neaizstāj dalībvalstu budžetus, kas atspoguļo nacionālo suverenitāti. Nav jāievieš nodoklis ES mērogā. Nodokļu ieviešana ES mērogā nevis aizstātu, bet nenovēršami papildinātu dalībvalstu nodokļu sistēmu, vēl vairāk palielinot Eiropas reģiona nespēju konkurēt nodokļu ziņā, salīdzinot ar citām pasaules daļām.
ECR noraida arī obligāciju emisiju. Parāda vērtspapīri rada jaunu parādu un var pavērt durvis deficīta radīto parādu uzkrāšanai. Mums jau pietiek parādu dalībvalstu līmenī, un vēl vairāk ir nesegto saistību. Mums nevajag vēl papildu parāda veidus, kas iznīcinātu Eiropas jauniešu nākotni un ar laiku izraisītu neatgriezenisku Eiropas bojāeju. ECR piekrīt 2011. gada budžeta prioritātēm, par kurām ziņoja referente - jaunatne, izglītība un mobilitāte, bet, ja paraugāmies uz šiem mērķiem nopietni, tad varam loģiski secināt, ka mūsu jauniešiem noteikti nav vajadzīgs lielāks finansiālais apgrūtinājums negatīvas demogrāfiskās situācijas apstākļos, bet gan lielāka solidaritāte un ieguldījumi mūsu kopējā nākotnē.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, šo budžetu, tāpat kā visus pārējos, nosaka ārkārtīgi stingrās daudzgadu finanšu shēmas ierobežojumi, kas praksē apdraud jebkādu iespējamo ekonomikas un sociālo kohēziju. Tādēļ ir vajadzīga steidzama šīs finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana, kā jau šeit teica citi runātāji. Tomēr budžeta priekšlikumā atkal trūkst summas, par kuru ir panākta vienošanās daudzgadu finanšu shēmā. Sastopoties ar krīzi, bezdarbu un dzīves apstākļiem, kas miljoniem iedzīvotāju tikai pasliktinās, mēs visi no jauna apzināmies, ko dažiem nozīmē daudzkārt pieminētā Eiropas solidaritāte.
Vai nu budžets ir instruments solidaritātes vairošanai, nevienlīdzības samazināšanai, ekonomikas un sociālās kohēzijas, nodarbinātības un sociālā progresa veicināšanai, tādā veidā kalpojot darba ņēmēju un iedzīvotāju interesēm, vai arī tas ir instruments nevienlīdzības, bezdarba, ārvalstu intervences un kara veicināšanai, kas līdz ar to rada konfrontāciju darba ņēmēju un iedzīvotāju interesēm.
Šī arī ir tā vēsts, kas raksturo pieaugošās grūtības visā Eiropā. Jau no paša sākuma šī budžeta mazais apjoms apdraud tā pārdales funkciju īstenošanu, tajā netiek ievērots taisnīgums un tiek saasināta kaitīgā ES īstenotās politikas ietekme.
Tāpēc vēlamies apgalvot, ka šim budžetam ir alternatīva, un tā ir ne tikai iespējama, bet arī kļūst arvien vajadzīgāka. Tāpēc dažādie priekšlikumi, ko esam izstrādājuši, ietver Eiropas programmu nodarbinātībai un ilgtspējīgai attīstībai, ietekmējot 1 % no ES iekšzemes kopprodukta, izmantojot papildu kapitālu no dalībvalstīm. Tā mērķis ir panākt īstu konverģenci, veicinot katras valsts potenciālu, ilgtspējīgu resursu izmantošanu, investīcijas ražošanā un tiesisku darba vietu izveidi.
Bastiaan Belder
(NL) Priekšsēdētājas kundze, ekonomikas krīze ir piespiedusi mūs ekonomēt, kas ir skaidri redzams dalībvalstu budžetos. Eiropas Parlaments, no otras puses, ir izvēlējies palielināt Eiropas Savienības 2011. gada budžetu. Tas ir fakts, ka referenti augstā politiskā līmenī joprojām tiek apsūdzēti par pārmērīgi mazu naudas summu ierosināšanu.
Turklāt Parlaments ir paudis vēlēšanos, lai Eiropas Savienība kļūtu daudz neatkarīgāka pati savu resursu ziņā. Tādēļ tiek apkarots dalībvalstu Eiropas Savienības finansēšanas princips. Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa ierosina ieviest finanšu transakciju nodokli (FTT), no kura gūtie ieņēmumi tiktu ieskaitīti ES budžetā. Tomēr ES nodokļa ieviešana nebūtu vēlama. Ja tiktu ieviesti nodokļi bankām, ieņēmumi tiktu izmantoti augstā dalībvalstu budžeta parāda līmeņa dzēšanai. Galu galā, tieši tām bija jāiztērē lieli naudas līdzekļi banku glābšanai.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! ES budžets 2011. gadam ir izaicinājums visiem - Parlamentam, Padomei un Komisijai. Kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā Eiropas Parlamentam ir uzticēta lielāka atbildība un vairāk likumdošanas darba. Pirmkārt, vēlos uzsvērt, ka ES budžets pašlaik veido nedaudz virs 1 % no nacionālā kopienākuma.
Īpaši vēlos komentēt trīs punktus.
Pirmkārt, ES 2011. gada budžetā ir noteiktas prioritātes, kas ir jāstiprina Eiropā valdošo ekonomikas problēmu kontekstā, kuras radījusi pēdējo gadu strukturālā krīze. Pašreizējā bezdarba līmeņa samazināšanai Eiropā joprojām jābūt centrālajam mūsu īstenoto centienu mērķim, piemēram, ieguldot investīcijas ekonomikas, rūpniecības, tūrisma un enerģētikas, un klimata pārmaiņu jomās, kā arī nodrošinot pašreizējās darba vietas un izveidojot jaunas. Šajā ziņā es sevišķi apsveru jaunatnes, izglītības un mobilitātes prioritāti. Mums jāpievērš uzmanība tādām programmām kā mūžizglītības programma un programma "Jaunatne darbībā”. Tās saskan ar ES stratēģiju ekonomikas atveseļošanai un "ES 2020” stratēģiju. Iegūstot labāku izglītību, sevišķi tādu izglītību, kas nodrošina vajadzīgo kvalifikāciju, jauniešiem pavērsies ievērojami labākas iespējas darba tirgū. Programma "Erasmus” veicina ne tikai valodu apgūšanu, bet arī mobilitāti, kas ir būtiski svarīga globalizācijas laikmetā. Tomēr attiecībā uz mobilitāti jauniešiem arī tiek prasīts uzņemties atbildību, un šī programma ir jāizmanto daudz lielākā mērā.
Otrkārt, galvenajam kopējās lauksaimniecības politikas mērķim arī turpmāk jābūt tirgus stabilitātes un pārtikas drošības nodrošināšanai.
Un pēdējais, bet ne mazāk svarīgais trešais punkts ir, ka šajos sarežģītajos ekonomiskajos apstākļos trūkst naudas līdzekļu. Kā jau vairākkārt esmu teikusi iepriekš, mums jāvienkāršo birokrātija visās iespējamās jomās, un mums jāatrod sinerģija ar dalībvalstīm un tā jāizmanto.
Alain Lamassoure
(FR) Priekšsēdētājas kundze, ministri, komisāra kungs! Pieņemot šos grozījumus 2011. gada budžeta projektā, Budžeta komiteja vēlējās rīkoties atbildīgi. Ministra kungs, mēs saprotam valdību nostājas.
Visās valstīs tiek ieviesti drosmīgi un nepopulāri politikas pasākumi, lai samazinātu budžetu deficītus, kas ir kļuvuši nepieņemami lieli. Eiropas Parlaments ir sniedzis atbalstu šai politikai. Tādā kontekstā kā šis nevaram lūgt dalībvalstis paaugstināt savus nodokļus vai valsts parādu, lai finansētu ievērojamu Eiropas budžeta palielinājumu.
Tāpēc pirmo reizi 20 gadu laikā Eiropas Parlaments nebalsos ne par vienu no grozījumiem, kurā būtu pārkāptas pašreizējās finanšu perspektīvas maksimālās robežas. Tāpat arī pozīcijās, kur Padome ir sasniegusi simbolisku palielinājumu 0,2 % apmērā no saistību apropriācijām, Budžeta komiteja ierosina 0, 8% pašreizējā eiro valūtā, proti, apjoma samazinājumu. Attiecībā uz maksājumiem, ministra kungs, Eiropas Parlaments uzmanīgi ieklausīsies Padomes teiktajā, kuras nepārprotamais vēstījums ir ticis saprasts.
Eiropas Parlaments pretī cer sagaidīt līdzīgu atbildības sajūtu no Padomes puses. Ar Lisabonas līgumu Eiropas Savienībai tiek piešķirtas jaunas vai lielākas pilnvaras - kopējā enerģētikas politika, kopējā ārējā un drošības politika, kopējā imigrācijas politika, kopējā kosmosa izpētes politika utt. Vai būtu atbildīgi likt iedzīvotājiem ticēt, ka šīs politikas jomas jāievieš, neveltot tām nevienu eiro līdz šīs dekādes otrajai pusei? Iepriekšējā jūlija mēnesī vienbalsīgi tika pieņemta vērienīgā programma "Eiropa 2020”. Vai ir atbildīgi sešus mēnešus vēlāk atzīt, ka nezinām, kā tā tiks finansēta? Redzam, ka Eiropas budžeta finansēšana no dalībvalstu budžetiem mūs ir ievedusi politiskā strupceļā. Vai ir atbildīgi atteikties attīstīt šo sistēmu tālāk?
Mūsuprāt, pārrunas par 2011. gada budžetu, pirmo budžetu, kas tiek sastādīts pēc Lisabonas līguma noteikumiem, jāpapildina ar politisku vienošanos garantēt turpmākās Savienības politikas finansēšanu, vienošanos par finanšu perspektīvu pārskatīšanu, sākot no 2012. gada, lai papildinātu finansējumu jau iesāktajiem projektiem, piemēram, ITER vai "Galileo”, kā arī lai sāktu finansēt jaunās pilnvaru jomas, kas izriet no Lisabonas līguma, un programmas "Eiropa 2020” prioritātes, un vienošanos uzsākt debates par reformu saistībā ar pašu resursiem. Parlaments aicināja veikt šo reformu pirms trīs gadiem. Esam gandarīti, ka Komisija veic pirmos nedrošos soļus dažu iespējamo risinājumu iesniegšanai.
Vienosimies - visas trīs institūcijas - strādāt kopā šajā jautājumā, izmantojot dalībvalstu parlamentu palīdzību! Mums jāvienojas par procedūru un laika grafiku attiecībā uz šo globālo vienošanos, kuru mēs, tāpat kā Padome, dedzīgi aizstāvam.
Ivailo Kalfin
(BG) Kā jau mani kolēģi deputāti minēja, Eiropas Savienības 2011. gada budžetu apstiprina, izmantojot jaunu procedūru, par kuru Eiropas Parlamentam un Padomei jāatrod kopīgs konsenss. Eiropas Parlaments pilnībā atzīst šo konkrēto punktu.
Debašu laikā mēs Budžeta komitejā parādījām ļoti atbildīgu attieksmi un nedarījām tā, kā parasti dara jebkura parlamenta ikviens deputāts - nelūdzām vairāk resursu, jo tādā gadījumā nonākam konfliktā ar izpildvaras pārstāvjiem.
Tieši pretēji, mēs atzinām, ka ekonomikas lejupslīdes apstākļos, kad dalībvalstu budžeti jau tā tiek veidoti pastāvīga ierobežojumu spiediena apstākļos, Eiropas Savienības budžetam ir jābūt paraugam šajā ziņā. Dalībvalstu lūgums, kas atspoguļo Eiropas iedzīvotāju lūgumu, ir atrast visas iespējas ievērot piesardzību un lielāku efektivitāti attiecībā uz budžeta resursu tēriņiem.
Esam atraduši visas iespējas, kā paaugstināt efektivitāti. Tā rezultātā ir radies piedāvātais priekšlikums. Pirmo reizi vēsturē Eiropas Parlaments ir izrādījis tik lielu atbildību jau no paša debašu par budžetu sākuma. Vienlaikus ceru, ka Padome arī pārvērtēs savas pozīcijas.
Nedrīkstam aizmirst, ka efektivitātes palielināšanai arī ir robežas. Resursu samazinājums nozīmē politisko ambīciju ierobežošanu. Kādu signālu Padome sniedz, ierosinot dramatisku samazinājumu 1.a izdevumu kategorijas resursiem? Tie ir resursi, kas ir konkrēti paredzēti jaunradei un viedai izaugsmei, kas arī nodrošina pamatu visām dalībvalstu programmām izkļūšanai no krīzes un stratēģijai "Eiropa 2020”.
Kā ir iespējams sasniegt šos mērķus, samazinot budžeta apjomu? Praktiski tas nozīmē, ka atsakāmies no vairākām Eiropas prioritātēm. Kurā brīdī esam godīgi pret Eiropas iedzīvotājiem? Tad, kad Padome oficiāli paziņo par jaunu politiku, kad piešķir Eiropas institūcijām jaunas funkcijas, vai tad, kad tā nepiekrīt resursu samazinājumam?
Pēdējo gadu laikā Eiropas budžets veido aizvien mazāku daļu no ES ekonomikas. Vienlaikus to funkciju skaits, kas ir piešķirtas Eiropas Savienībai, ir palielinājies. Tādēļ rodas jautājums par budžetu kā pamatinstrumentu noteiktu politisko mērķu sasniegšanai. Tas nav pašmērķis. Eiropas budžets sniedz pievienoto vērtību nodokļu maksātājiem. Ar to var panākt daudz vairāk nekā ar tiem pašiem resursiem, ja tos tērē 27 dalībvalstīs atsevišķi.
Nav iespējams izveidot tiešu saikni starp Eiropas un dalībvalstu budžetiem. Pašreizējais izdevumu samazinājums dalībvalstu budžetos ir to palielināšana pagājušajā gadā. Nekas tāds nenotika ar Eiropas budžetu, kas ir daudz stabilāks.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētājas kundze, vēlos izteikt īpašu pateicību abām referentēm. Kā daudzi mani kolēģi deputāti jau teica, šķiet, ka mēs izmantojam vienādojumu "vairāk naudas nozīmē labāku politiku”. Tomēr, manuprāt, patiesībai atbilst tieši pretējais, jeb, citiem vārdiem - labāka politika attaisno lielāku naudas ieguldījumu. Jābūt tā, ka naudas līdzekļi, ko piešķiram, tiek iztērēti efektīvā veidā. Uzskatot to par būtisku kritēriju un veicot arī atbilstošos kontroles pasākumus, tiks gūti arī panākumi. Nav nozīmes finansēt tādas "svētās govis” kā, piemēram, lauksaimniecības budžetu un strukturālo un kohēzijas politiku, ja tās vienlaikus netiek reformētas un modernizētas. Daudzi no maniem kolēģiem deputātiem ir teikuši - un es pilnībā viņiem piekrītu -, ka mums jākoncentrējas uz pētniecības un izstrādes, atjaunojamās enerģijas, enerģētikas drošības un izglītības mobilitātes jomām.
Attiecībā uz disciplīnas jautājumu - vēlos vēlreiz atgriezties pie Dovilā panāktās vienošanās, jo disciplīna ir kas tāds, kas jāievēro arī dalībvalstīm. Ziņu dienests "AFP” citēja Francijas pārstāvja teikto: "Vācijā ir "ajatollas”, kas ievēro stingro Prūsijas nostāju šādos jautājumos”; to viņš teica, norādīdams uz nepiekāpīgo Vācijas valdības nostāju. Es personiski šaubos, ka šim Eiropas pārstāvim no Francijas ir tāda savoir vivre pārliecība par to, ka naudas līdzekļi, kuru mums nav, būtu brīvi jāizdala un ka turpmākajām paaudzēm būtu jāliek maksāt par šodien radītajiem parādiem. Nespēju noticēt, ka tieši to vēlas darīt dalībvalstis, un ir arī pienācis laiks, lai mēs to apliecinātu attiecīgajās pārrunās par budžeta jautājumiem, parādot disciplīnu, kādu aicinājām ievērot un reklamējām maijā.
James Elles
Priekšsēdētājas kundze, apsveicu referentes šajos pārbaudījumu pilnajos un sarežģītajos finansiālajos apstākļos, par kuriem dzirdējām debatēs šajā pēcpusdienā.
Laikā, kad britu valdība ierosina visdažādākos budžeta samazinājumus šīs paaudzes laikā, mēs, konservatīvo pārstāvji, aicinām iesaldēt Eiropas tēriņus. Uzskatu, ka Eiropas Savienības budžets jāizmanto, lai radītu īstu pievienoto vērtību tādās jomās kā ekonomikas izaugsmes nodrošināšana šobrīd un tās atveseļošana turpmāk, stabilitāte ES un visā pasaulē, nabadzības mazināšana pasaulē un kopīgā klimata pārmaiņu izaicinājuma pārvarēšana.
Turklāt esam iesnieguši budžeta rezolūcijas grozījumus, kuros pieprasām sniegt skaidrojumu par trim konkrētām jomām: par izmaksām, piemēram, Parlamenta ārējos birojos dalībvalstīs; sajukumu nevalstisko organizāciju finansēšanas jomā; un pēdējā, bet ne mazāk svarīgā joma, - dāsnie pensiju piešķiršanas nosacījumi, kas paredzēti Personāla noteikumos, tostarp arī attiecībā uz pensionētajiem komisāriem. Šie ir jautājumi, par kuriem vēlamies saņemt skaidrojumu turpmāko mēnešu laikā.
Runājot par plašāku skatījumu, šo pēcpusdien saņēmām Eiropas Komisijas preses relīzi.
Pirmkārt, mēs uzskatām, ka šobrīd, kad atrodamies pēdējos 70 gados smagākās krīzes vidū, nav izdevīgs brīdis domāt par papildu pašu resursiem.
Otrkārt, komisāra kungs, sakot "jā”, mēs prasām lielāku elastīgumu, un - jā - vēlamies arī, lai lielāka uzmanība tiktu pievērsta rezultātiem un ieguldījumiem. Bet kā tas ir savienojams ar aicinājumu ievērot 10 gadu finanšu perspektīvu, kad redzam, ka vidusposma pārskatīšanas rezultāti ir pilnīgi nelietderīgi šāda veida uzdevumam, ar ko pašlaik cenšamies tikt galā? Nevaram iecirst akmenī skaitļus desmit gadiem uz priekšu; mēs nezinām, kāda izskatīsies Eiropas ekonomika pat pēc diviem gadiem.
Beidzot, attiecībā uz valsti, no kurienes nāku, mūsu neto maksājums nākamajos divos gados palielināsies par 60 %, tomēr neesam pieredzējuši atbilstīgas pārmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā. Kādēļ gan lai šogad būtu citādi? Mums būtu jāpieprasa neto maksimālā robeža attiecībā uz mūsu maksājumu, kamēr ES budžetā tiks ieviesta taisnīga sistēma.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, mēs zinām, ka ES budžets ir galvenais instruments politisko virzienu un prioritāšu īstenošanai. Zinām arī, ka budžeta raksturu galvenokārt nosaka 2007.-2013. gada finanšu shēma. Tāpēc, no politiskā viedokļa raugoties, tas nav elastīgs instruments. Tomēr tas, ko mēs pilnībā neizprotam, ja tā varu teikt, ir absurdā situācija, kad visā šinī periodā, kopš sākās šī ievērojamākā krīze, par kuras upuriem kļuva ģimenes un darba ņēmēji, mazie un vidējie uzņēmumi un jaunieši, visi priekšlikumi, kas ir izvirzīti no Komisijas līdz Padomei, aprobežojas tikai ar privātā sektora uzņēmumu darbības stimulēšanu. Vai tiešām visus šos gadus situācijā, ko raksturo akūtas bezdarba problēmas un nabadzības pieaugums, un nepietiekama nodarbinātība, ir vainojams sauktais brīvā tirgus dogmatisms un vērienīgā Lisabonas stratēģija? Kur esam nonākuši, visus šos gadus koncentrējoties uz iekārtām un stratēģisku pieeju starptautiskajiem noteikumiem, kas ir saglabāta ierosinātajā budžetā? Ja pašreizējais modelis ir neveiksmīgs, kāpēc nevaram ierosināt drosmīgas sociālās pārmaiņas?
Visbeidzot, vēlos pievērst jūsu uzmanību problēmai, kas saistīta ar pazudušajiem Kipras iedzīvotājiem pēc Turcijas iebrukuma un notikumiem laikā no 1963. līdz 1967. gadam, kuru rezultātā sala tika sadalīta. Atzinīgi novērtējam faktu, ka Eiropas Parlaments no jauna ir apstiprinājis EUR 3 miljonu lielu summu Kipras Pazudušo personu komitejai. Tas būs svarīgs jautājums gan turku kipriešiem, gan grieķu kipriešiem. Tomēr vēlos uzsvērt, ka Turcijai jāļauj sistemātiskā un specifiskā veidā noskaidrot mūsu pazudušo personu likteni un jāsniedz visa vajadzīgā informācija, kas ir tikpat slepena kā militārie noslēpumi.
Frank Vanhecke
(NL) Priekšsēdētājas kundze, es pārstāvu šajā Parlamentā tos, kas nodrošina Eiropas Savienībai proporcionāli vislielāko neto maksājumu no nodokļu maksātāju naudas līdzekļiem. Katrs flāms maksā neto maksājumu apmēram EUR 290 gadā, lai nodrošinātu Eiropas institūciju darbību. Mēs, flāmi, esam čempioni Eiropas nodokļu maksātāju vidū.
Tāpēc uzskatu par sevišķi nepieņemamu, ka iesniegtajā ziņojumā jau pirmajos punktos tiek "norāti” tie, kas uzdrīkstas uzdot jautājumus - pamatotus jautājumus par Eiropas Savienības maksājumu lielumu un par ieguvumiem no lielākajiem Eiropas Savienības izdevumiem. Nevar tik droši apgalvot, ka nodokļu maksātāju naudas līdzekļi Eiropas līmenī tiek tērēti efektīvāk nekā līmenī, kas tuvāks nodokļu maksātājam, - drīzāk gan pretēji.
Veids, kādā ES administratīvais "milzenis” joprojām tiek paplašināts, arī ir nepieņemams, cik man ir zināms, sevišķi tagad, kad visās šajās Eiropas institūcijās tiek maksātas karaliskas algas un pabalsti. Nemaz nerunājot par Eiropas subsīdijām, piemēram, EUR 1 miljards gadā nevalstiskajām organizācijām, nepiemērojot tikpat kā nekādus efektivitātes kritērijus.
Visas dalībvalstis sastopas ar milzīgām fiskālām grūtībām un taupības pasākumiem. No Eiropas Savienības mēs varētu gaidīt daudz lielākus pūliņus, bet acīmredzot vērtējam sevi augstāk par pārējiem "salašņām”. Šī ir vēl viena garām palaista iespēja Parlamentam un Eiropas Savienībai.
Reimer Böge
(DE) Priekšsēdētājas kundze, attiecībā uz to, ko teica Vanhecke kungs, man jāsaka, cik tomēr neliela apdrošināšanas prēmija ir jāmaksā flāmiem - ES iedzīvotājiem, jo ES viņiem garantē mieru, brīvību, labklājību un, cerams, arī cieņu un toleranci pret ikvienu personu Eiropas Savienībā.
Mēs debatējam par 2011. gada budžetu laikā, kad notiek dalībvalstu budžetu konsolidācija. Lai gan Eiropas budžeta struktūru, protams, nekādā ziņā nevar salīdzināt ar dalībvalstu budžetiem, arī mums jāievēro atturība, un neskatoties uz to, jārunā par galvenajām jomām nākotnē. Tieši tādā veidā varētu novērst pretrunas. Komisijas un Padomes atteikšanās pārskatīt un pārstrādāt budžetu faktiski novestu pie tā, ka Lisabonas līguma budžeta aspekti tiktu ieviesti pārāk vēlu. Globalizācijas laikā, kad aktuāls ir jautājums par Eiropas Savienības ekonomisko un politisko izdzīvošanu, tā nav pietiekama atbilde uz jautājumiem par nākotni. Samierināšanas procesā, cerams, mums beidzot būs iespēja saprātīgi un vienlīdzīgi apspriest pievienoto vērtību un subsidiaritāti, pozitīvās un negatīvās prioritātes, un vienlaikus arī neatliekamās politiskās vajadzības.
Paralēli tam mums arī jāapspriež Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu budžeta nolīguma (IIA) koriģēšana. Mums jāvienojas par procedūru, kā mēs turpmāk apspriedīsim un pieņemsim kopīgus lēmumus saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu. Mums vajadzīgs lielāks elastīgums, pamatojoties uz Iestāžu nolīguma 21. un 23. pantu. Turklāt - atvainojos Komisijai -, ja jūsu dokumentā ir norādīts, ka ES budžeta izmantošana stabilitātes mehānismam ir radoša ES budžeta izmantošana, tad vēlos teikt, ka būtībā tas nozīmē Parlamenta apiešanu. Tas ir jautājums, pie kura arī mums vēl būs jāstrādā.
Vēlos pateikt pēdējo un ļoti svarīgu komentāru Padomei. Jūs sūdzaties, ka esam iekļāvuši samazinājumus saistībā ar ITER. Mēs tomēr vēlamies panākt ticamu daudzgadu risinājumu attiecībā uz ITER, bet jūs nedrīkstat sūdzēties par pašreizējiem samazinājumiem, ja ITER ir tik vāja pārvaldības struktūra. Šis jautājums jānokārto vispirms, bet pēc tam atradīsim saprātīgu risinājumu, taču ne tādu, kas ir sadalīts mazās daļās un sadalīts trīs gadu garumā.
Eider Gardiazábal Rubial
(ES) Priekšsēdētājas kundze, mēs ieviešam jaunu politiku, pieņemam jaunus izaicinājumus, uzņemamies saistības pret trešām valstīm, bet, kad pienāk īstais brīdis, nevēlamies tās finansēt ar jauniem naudas līdzekļiem.
Šķiet, ka Padomes un Komisijas norādījumi liek meklēt jaunas prioritātes un atcelt iepriekšējās. Mēs nepiekrītam šādai attieksmei. Turklāt uzskatu, ka tam ir tikai divi izskaidrojumi - vai nu trūkst atbildības par faktiski pieņemtajiem lēmumiem, vai arī valda vairāk vai mazāk slēpts anti-eiropeisks noskaņojums.
Tiem, kas ietilpst pirmajā no šīm kategorijām, vēlos teikt, ka, uzņemoties saistības, tās ir arī jāizpilda. Tāpēc nevaram piekrist, ka visaktuālākās vajadzības tiek risinātas simtprocentīgi, vienlaikus aizmirstot par tām, kas acīmredzami nav tik aktuālas.
Tos, kuru vienīgais mērķis ir samazināt Eiropas Savienības budžetu, vēlos lūgt to vēlreiz pārdomāt. Zinu, ka daži to dara tādēļ, ka netic Eiropas integrācijai. Faktiski dažiem, kā diemžēl esam to novērojuši šajā Parlamentā, nepatīk ideja par kopīgas nākotnes veidošanu. Viņi labprātāk strādā savā labā, nerūpējoties par saviem tuvākajiem. Taču pašlaik viņi ir mazākumā.
Jebkurā gadījumā Samierināšanas komitejai būs jāpieņem lēmums, un pamatjautājumos esam vienojušies. Arī mēs vēlamies finansēt starptautisko kodoltermisko reaktoru (ITER). Jautājums ir - kā? Vai mēs finansēsim jaunās prioritātes, atsakoties no iepriekšējām, kā to vēlas Padome un Komisija, vai arī iesim pareizo ceļu?
Esam panākuši vienošanos un atraduši EUR 1,8 miljardus Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna īstenošanai. Kādēļ mums šobrīd ir jāsašaurina pētniecības pamatprogramma, lai finansētu ITER? Būsim konsekventi!
Mēs nevaram paziņot par "Eiropa 2020” stratēģiju apstākļos, kad ir tik daudz centienu panākt ilgtspējīgu izaugsmi no ekonomikas, sociālā un vides viedokļa un tiek mēģināts panākt to, ko neizdevās sasniegt ar Lisabonas stratēģiju, un tad uzreiz pāriet pie samazinājumiem, piemēram, pētniecības izdevumiem, lai finansētu citus pētniecības izdevumus. Mums tas tiek pamatots, vienkārši pasakot, ka dzīvojam samazinājumu periodā.
Tomēr jāņem vērā, ka budžets tiek samazināts katru gadu, un pašreizējā finanšu shēma tika pieņemta 2005. gadā, kad bijām ekonomikas uzplaukuma posmā. Mēs strīdamies par dažiem simtiem miljonu eiro tāpēc, ka 2005. gadā pietrūka vērienīguma, un tāpēc, ka tagad esam krīzes periodā.
Mums nav jāstāsta, ka dalībvalstu kases gatavojas bankrotēt to centienu dēļ, ko mēs no tām pieprasām. Vēlos tikai norādīt, ka runājam par budžeta centieniem vērtībā, kas atbilst 0,003 % no Savienības nacionālā kopienākuma. Domāju, ka tas ir diezgan pieņemami.
Riikka Manner
(FI) Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, kamēr šis budžets bija projekta izstrādes procesā, esam dzirdējuši no daudziem, ka Eiropas Savienībai jāsavelk josta, ņemot vērā pašreizējo viesuli ekonomikā. Tomēr nevaram būt apmierināti ar lejupslīdes perioda budžetu, kurā mums nāksies atgriezties pie mūsu kopējām un, iespējams, arī starptautiskajām, saistībām.
Saistībā ar Padomes samazinājumiem sevišķi satraucošs ir fakts, ka tie, cita starpā, ir vērsti uz pētniecību un izstrādi, kā iepriekš tika minēts. Tikai tas vien, ka dalībvalstis vēlas redzēt ekonomikas izaugsmi un mazāku budžeta parādu, nedod mums tiesības neīstenot nospraustās prioritātes. Kamēr vētra trako, mums jābūt spējīgiem paraudzīties nākotnē daudz apņēmīgāk. Tā ir izrādījusies laba formula, piemēram, Somijā, valstī, no kurienes es nāku.
Lisabonas mērķos bija minēts rādītājs 3 % apmērā no IKP, kas jāsasniedz pētniecības un izstrādes jomā. Pašlaik tas ir apmēram 1,9 % apmērā visā ES kopumā. Tiek prognozēts palielinājums 1 % apmērā vairāku miljonu darba vietu izveidei. Līdz ar to mums ir iemesls mēģināt sasniegt šo ļoti svarīgo un vērienīgo mērķi.
Manuprāt, 2011. gada budžets, par kuru rīt balsosim, parāda, ka Budžeta komiteja uzskata par svarīgu, lai mēs arī turpmāk censtos panākt izaugsmi caur reģioniem. Tādēļ Padomes samazinājumi reģionālajai attīstībai pilnīgi nav attaisnojami. Cerams, ka Padome arī novērtēs reģionālās politikas lomu un tās ciešo saikni ar stratēģiju "Eiropa 2020”.
Hynek Fajmon
(CS) Vēlos pateikt trīs komentārus par Eiropas budžeta sagatavošanu nākamajam gadam. Manuprāt, mums jāveic noteikti pasākumi. Pirmkārt, Eiropas Parlamentam jāņem vērā reālā ekonomiskā situācija dalībvalstīs - fakts, ka lielākajā Eiropas Savienības daļā ekonomika vai nu pasliktinās vai piedzīvo stagnāciju, un tā pieaug tikai dažās valstīs. Mums jāatceras šis fakts, un tādēļ nedrīkstam pieprasīt palielināt Eiropas tēriņus situācijā, kad šo resursu trūkst. Otrkārt, Eiropas Parlamentam jāturpina Eiropas budžetu līdzsvarotas pārvaldības tradīcija. Pozitīvi ir tas, ka mums ir līdzsvarots budžets un ka mums nav jāsaskaras ar vajadzību ieviest parādu glābšanas plānus, kā tas ir gandrīz visās dalībvalstīs. Treškārt, Eiropas Parlamentam jāapspriež budžets tā, lai mēs varētu turpināt to apstiprināt kā parasti - noslēguma plenārsēdē pirms Ziemassvētkiem. Drošība, kas saistīta ar budžeta apstiprināšanu, ir svarīga Eiropas ekonomikas stabilitātei, un mums tā jāatbalsta, pieņemot šo budžetu.
Giovanni La Via
(IT) Priekšsēdētāja kungs, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms vēlos pateikties Jędrzejewska kundzei un pārējiem deputātiem par viņu pēdējo mēnešu laikā izcili veikto darbu, kas ļāvis mums definēt nostāju jautājumā par 2011. gada budžetu - pirmkārt, par Komisijas, bet rīt - par Parlamenta budžetu.
Manuprāt, Eiropas pasākumiem saistībā ar budžetu jāizriet no koncepcijas par pievienoto vērtību Eiropai, kas, protams, nozīmē to, ka Eiropas tēriņiem jārada skaidri redzami ieguvumi Savienībai un tās iedzīvotājiem. Šajā sakarā jāuzsver, ka jaunas politikas ieviešana un visā Savienībā jau atzītu pilnvaru, piemēram, pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās radušos pilnvaru, nostiprināšana skaidrāk nekā jebkad ir parādījusi, ka ir vajadzīgs pietiekams budžets.
Tāpēc uzskatu, ka Eiropas budžetam arī turpmāk jābūt pietiekami lielam, lai sasniegtu rezultātus, ko nav iespējams panākt ar citiem tēriņiem dalībvalstu vai pašvaldību līmenī. Tas ir vēl svarīgāk krīzes periodā, piemēram, šobrīd, kad dalībvalstīm jāuzņemas sarežģītais uzdevums kontrolēt tēriņus un līdzsvarot pašām savus budžetus un kad Budžeta komiteja ir pietiekami apliecinājusi savu piesardzīgo un atbildīgo politiku, pirmo reizi 20 gadu laikā budžetā nepārsniedzot daudzgadu finanšu shēmas robežas.
Daudzējādā ziņā Parlaments ir izvēlējies ievērot Komisijas sākotnējo nostāju, vienlaikus nodrošinot arī palielinājumu vairākās pozīcijās to savu prioritāšu finansēšanai, kas ir ierosinātas kopš 2010. gada marta, piemēram, jaunatnes, mobilitātes, pētniecības un jaunrades jomā. Tāpēc tas ir ierobežojis Padomes ierosinātos samazinājumus, kas bieži tika piemēroti nešķirojot un bieži vien galvenajās budžeta pozīcijās, kā tas bija norēķinu noslēgšanas gadījumā 2. izdevumu kategorijā, atklājot skaidru, pamatotu politisko lēmumu trūkumu šī priekšlikuma pamatā.
Uzskatu arī, ka kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) budžets ir jāsaglabā pašreizējā līmenī, sevišķi ņemot vērā KLP nākamo pārskatīšanu, kas paredzēta pēc 2013. gada un kam būs vajadzīgs pietiekams finansējuma līmenis, kuram līdz ar to jābūt saskaņotam ar pašreizējā budžetā noteikto līmeni.
Edit Herczog
Priekšsēdētājas kundze, nezinu, kas īstenībā notika, bet vēlos runāt kā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas (ITRE) atzinuma sagatavotāja. Ļoti priecājos, ka varu piešķirt laiku PSE grupai, jo reti kad Eiropas sociālistiem, ITRE komitejai un Budžeta komitejai ir vienots viedoklis. Tāpēc varu runāt to visu vārdā. Visas puses ir vienbalsīgi vienojušās.
Attiecībā uz 1.a nodaļu un 5. nodaļu saistībā ar R&D (pētniecības un attīstības) pārvaldību, mēs visi uzskatām, ka ir vienkārši nepieņemami ieviest samazinājumu, ko Komisijas piedāvātajā projektā ir ierosinājusi Padome. Samazinājumi vienkārši nav pieņemami ekonomikas atveseļošanas un stimulēšanas jomās, visās politikas jomās, kas skar uzņēmējdarbību, un MVU politikas jomā, kas skar Digitālo programmu, jaunrades, R&D, kosmosa politikas jomā un tādās programmās kā ITER.
Budžetam arī jāatbilst mūsu dibināšanas līgumā ietvertajiem skaistajiem vārdiem un tādai mūsu politikai kā "ES 2020”, lieliskajai "Inovācijas Savienībai”, digitālo pakalpojumu pieejamības nodrošināšanai visiem, nākamās paaudzes tīkliem un citām.
Mūsu vārdiem jāsaskan ar budžetā paredzētajiem skaitļiem. Tādēļ budžetam jāatbilst 21. gadsimta izaicinājumiem globalizētajā pasaulē.
Varam apturēt Eiropas, bet nevaram apturēt visas pasaules attīstību, un tāpēc mūsu komitejā vienbalsīgi tika panākta vienošanās - pirmkārt, pieprasīt, lai budžets tiktu atjaunots Komisijas priekšlikuma apmērā, kas jau tā bija kompromisa variants, jo mums bija vajadzīgi vēl lielāki līdzekļi, bet pēc tam rast papildu resursus jaunajām politikas jomām, kas paredzētas Lisabonas līgumā, proti, kosmosa izpētes jomai un ITER.
Mums jāturpina iesāktais! Samierināšanas procedūras ietvaros esam gatavi atrast tādu kompromisu, kas ir vispiemērotākais Eiropas iedzīvotājiem, kuri dzīvo 21. gadsimtā.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Priekšsēdētājas kundze, partija, kuru es pārstāvu, nesaskata nekādu vajadzību 2011. gada budžetu veidot lielāku, nekā tas bija 2010. gadā. Mēs tomēr vēlamies, lai līdzekļi tiktu tērēti mazliet apņēmīgāk, tā, lai mēs tik tiešām varētu panākt Eiropai pievienoto vērtību.
Diemžēl Padome to nav darījusi. Tieši pretēji, tā ir saglabājusi jomas, kas nākotnē nebūs noteicošās - lauksaimniecību un kohēziju, bet ekonomējusi uz zināšanu, inovāciju, ilgtspējības un enerģētikas - to investīciju jomu rēķina, kuras noteiks mūsu konkurētspējas pozīcijas nākotnē. Tādēļ neesmu pārsteigts, ka ne mazāk par septiņām dalībvalstīm balsoja pret Padomes kopējo nostāju.
Kā zināms, budžets ir "akmenī cirsts” un mums, Parlamentam, faktiski nav nekāda elastīguma, lai pārdalītu līdzekļus starp nodaļām. Arī Padome par to jau ir sūdzējusies. Diemžēl arī jāsaka, ka pašreizējās finanšu perspektīvas pārskats ir gatavs tikai šodien, kas ir daudz par vēlu, lai īstenotu šo elastīgumu. Tā visa rezultātā, ciktāl man ir zināms, Parlamentam nav izvēles. Mums jāpalielina vajadzīgais investīciju apjoms zināšanu, inovāciju, ilgtspējīgas attīstības un enerģētikas jomā, kas novestu pie budžeta palielināšanas, bet Padome nedod mums izvēles iespējas.
Beidzot, priekšsēdētājas kundze, mums jāļauj ieviest pašiem savu resursu sistēmu, jo tas ir vienīgais veids, kā panākt, lai Padome mainītu savu viedokli.
Konrad Szymański
(PL) Mēs apspriežam Eiropas Savienības budžetu daudzu dalībvalstu finanšu krīzes apstākļos un ļoti nopietnu dalībvalstu budžetu samazinājumu apstākļos, tāpēc nav arī nekas neparasts, ka cenšamies atrast šādas samazinājuma iespējas Savienības budžetā. Vēlos tikai pievērst jūsu uzmanību faktam, ka visefektīvākais un visspēcīgākais mums pieejamais līdzeklis pret krīzi ir vienotais tirgus. Ilgtspējīgu vienoto tirgu var sasniegt ātrāk, izmantojot investīcijas kohēzijas politikas jomā, kā arī izmantojot strukturālās investīcijas. Tādēļ, lūdzu, necentieties ieviest samazinājumus tajās jomās, kas nav saistītas ne ar sociālā atbalsta politiku, ne arī ar naudas līdzekļu izšķērdēšanu, bet ar investīcijām, kas mums palīdz gūt visus iespējamos labumus no vienotā tirgus - tirgus, kuru paplašinājām 2004. un 2007. gadā.
Un vēl kas. Šodien runājam par jauno budžetu diplomātisko institūciju veidošanas kontekstā. Lūdzu, neceriet, ka deputāti no Centrāleiropas sniegs beznosacījuma atbalstu Ārējās Darbības dienesta tēriņu palielinājumam situācijā, kad šajā institūcijā nav paredzēta vienlīdzīga viņu un viņu valstu interešu pārstāvniecība.
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! 2011. gada budžeta sastādīšanā vissvarīgākā ir dalībvalstu sabiedriskā doma, un par to mums ir jāuzslavē Padome - esat paveikuši teicamu darbu šajā ziņā. Esat iesnieguši rādītāju mīnus 2,77 % apmērā, bet dalībvalstu parlamentiem, kas ar to nav iepazinušās, tas neko neizsaka. Citiem vārdiem runājot, esat samazinājuši pozīcijas, kurām jau tā bija atvēlēts pārāk daudz naudas līdzekļu, bet pēc tam Eiropas Parlaments, kurš labticīgi cenšas atcelt šos samazinājumus, kļūst par tā saukto "slikto tēlu” un tiek vainots šajā situācijā. Tas viss ir diezgan atjautīgi, bet pārāk caurredzami, lai jūs varētu tādā veidā gūt panākumus. Būdama Budžeta kontroles komitejas locekle, neredzu nekādu zīmi, ka Padome būtu ieinteresēta tāda ES budžeta sastādīšanā, kas būtu labāks ilgtermiņā. Kur tad paliek mūsu kopīgā uzraudzība un kur paliek mūsu kopīgā budžeta kontrole? Runājot par Padomi, tas neizdodas.
Vēlos lūgt - un sevišķi vēršos pie saviem kolēģiem deputātiem, jo rīt mēs apspriedīsim arī rezerves, - uzlabot savus kontroles mehānismus. Galvenokārt esmu nobažījusies par administratīvo budžetu - visvairāk tādēļ, ka tam tiek pievērsta vislielākā uzmanība arī dalībvalstīs. Kopš 2007. gada veicam personāla izvērtēšanu administrācijas un koordinēšanas jomā. Mums jāturpina veikt šī izvērtēšana. No jauna esam izveidojuši rezerves šim pasākumam. Komisijai ir 100 ģenerāldirektora amata ierēdņu vietu - 100 - kopš vasaras. Tomēr pašas salīdzinošajos rādītājos ir atļautas tikai 87 vietas. Izmantojot vēl vienas rezerves, varam pieprasīt, lai Komisija atgrieztos pie pašas norādītā 87 vietu skaita. Esam teikuši, ka ir labāk jāievieš ES tiesību aktu prasības dalībvalstīs, jo likumu ievērošana ir Eiropas Savienības stūrakmens. Arī tam ir paredzētas rezerves. Mums jāpajautā sev, kas notiks ar Attīstības ģenerāldirektoru, nodibinot jauno Ārējās darbības dienestu, un kas notiks ar "EuropeAid” sadarbības biroju? Tajā ir nodarbināts ļoti liels personāls, un ja nebūsim uzmanīgi, personāls Komisijas delegācijās drīz būs tikpat liels kā Ārējās darbības dienestā. Līdz šim esam panākuši palielinājumu Ārējās darbības dienestam tikai 1 % apmērā, lai gan sasniedzamais rādītājs ir 10 %. Arī šajā ziņā mums ir veicams lietderīgs kopīgs uzdevums, uz ko es Padomi sirsnīgi aicinu.
Jens Geier
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Wathelet kungs, komisāra kungs, manuprāt, mēs visi vienojāmies, pat tie kungi un dažas dāmas no šī Parlamenta anti-eiropeiskajām frakcijām, kas ir eiroskeptiski noskaņoti, ka ES veic svarīgus uzdevumus un ka šo uzdevumu izpilde Eiropai nodrošina pievienoto vērtību, jo dalībvalstis pašas vai nu nav spējīgas tos veikt, vai arī šie naudas līdzekļi dalībvalstīs nenonāks līdz to saņēmējiem. Pēdējais no šiem scenārijiem piepildīsies tādā veidā, ka dalībvalstis neinvestēs ietaupījumus, bet tos izmantos parāda samazināšanai, turpretī Eiropas budžets lielākoties ir investīciju budžets. Tādēļ, ja vēlamies sasniegt tos mērķus, kas šeit tiek nosprausti katru nedēļu, mums vajadzīgs vērienīgs budžets, taču tas nenozīmē mazāk, bet gan vairāk naudas līdzekļu nākotnē. Šajā ziņā uzskatu, ka ir svarīgi uzsvērt to, ka dalībvalstu budžeti un Eiropas budžets viens otru papildina.
Padomes un dalībvalstu attieksme ir tāda, ka naudas līdzekļi, kas nonāk Eiropas budžetā, vairāk vai mazāk pazūd "lielā, melnā caurumā”. Tā tas nav; tos investē mērķos, par kuriem iepriekš esam šeit vienojušies. Tādēļ arī, kā ierosina Böge kungs, mums ir vajadzīga kritiska finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana. Tā, protams, tikai parādīs, ka Padome nevar vienlaikus teikt "jā” Lisabonas līgumam, izvirzīt vienu vai otru projektu finansēšanai un tad pateikt - tomēr tā īstenošanai mēs jums nevarēsim piešķirt nekādus naudas līdzekļus. Ja tas nebūs iespējams, mēs atgriezīsimies pie vajadzīgās to budžeta pozīciju dzēšanas, ko Parlaments neuzskata par prioritārām.
Dāmas un kungi, mēs pie šīm debatēm atgriezīsimies atkal un atkal, kamēr ES nebūs pašai savu pietiekamu līdzekļu. Svarīgi, nē - būtiski - ir tas, ka šī pašu resursu sistēma neradīs papildu apgrūtinājumu parastajiem algotajiem darba ņēmējiem. Būdams sociāldemokrāts, es atbalstu finanšu transakciju nodokļa ieviešanu, jo pārsvarā tas neietekmēs parastos algotos darba ņēmējus un palīdzēs samazināt finanšu tirgus darbības tempu. Mēs nelokāmi ticam, ka tie, kas izraisīja šo krīzi, kurai līdzīgu iepriekš neesam pieredzējuši, kā arī tās izmaksas, kas mums visiem jāsedz no mūsu dalībvalstu budžetiem, jāsauc pie atbildības par šiem zaudējumiem.
Oldřich Vlasák
(CS) Mums jātaupa līdzekļi visos valdības līmeņos, sākot no pašvaldībām. Visas Eiropas valdības bez izņēmuma ir spiestas samazināt valsts tēriņus. Tas attiecas ne tikai uz daudz apspriesto situāciju Grieķijā, kurai šī gada pirmajos sešos mēnešos ir izdevies samazināt savu budžeta deficītu par 46 %, bet arī Čehijas Republikā, Vācijā, Īrijā un visās pārējās dalībvalstīs. Starp citu, Eiropas Komisija pati bieži dalībvalstīm atgādina: "Ātri līdzsvarojiet savas valsts finanses!”
Tāpēc uzskatu par nepamatotu, ka ilgstošas ekonomikas krīzes apstākļos Eiropas Komisija atkal ir ierosinājusi palielināt Eiropas budžetu 2011. gadam. Galu galā arī Eiropai ir jātaupa. Saprotamu iemeslu dēļ, protams, nav nekādas vienošanās par to, uz kā rēķina ietaupīt. Manuprāt, tas nedrīkst būt uz reģionālās politikas, bet drīzāk gan uz Eiropas administratīvo, reklāmas un Briseles birokrātijas uzturēšanas izmaksu rēķina, kas sasniedz gandrīz 7 %. Tieši administratīvās izmaksas parasti rada vislielākās nesaskaņas, un šajā ziņā diemžēl mans viedoklis atšķiras no Parlamenta vairākuma viedokļa.
Véronique Mathieu
(FR) Priekšsēdētājas kundze, lai izpildītu Parlamenta pagājušā nedēļā pieņemto lēmumu nepiešķirt apstiprinājumu Eiropas Policijas akadēmijai (CEPOL) saistībā ar tās 2008. gada budžetu, Parlaments šobrīd nostiprina savas pozīcijas, iesaldējot pusi no CEPOL budžeta.
Mums jācenšas nodrošināt, lai Budžeta komitejas ierosinātās rezerves sasniedz paredzēto mērķi, vai arī jācenšas nodrošināt, ka daļa no iesaldētā CEPOL budžeta tiek atbrīvota, - atkarībā no tā, kādas atbildes šī iestāde sniedz uz mūsu pieprasījumiem saistībā ar apstiprināšanas prasību. Tādēļ mūsu balsojums trešdien ir papildu līdzeklis Parlamenta rīcībā, lai piespiestu akadēmiju sniegt pierādījumus par tās uzticamību.
Šajā posmā vēlos uzsvērt palielinājumu par 610 % 2000.-2010. gada periodā maksājumiem, kas tika piešķirti decentralizētām iestādēm. Tātad šie maksājumi ir palielinājušies no EUR 95 līdz EUR 579 miljoniem, lai gan darbinieku skaits šajās iestādēs palielinājās tikai par 271 %. 2000. gadā šajās iestādēs bija nodarbinātas 1 219 personas, bet pašlaik tās nodarbina 4 794 personas.
Lai gan Eiropa saskaras ar budžeta ierobežojumiem, kas vērojami dalībvalstu līmenī, ir jāierosina iestāžu darbības racionalizēšana pilnvaru, lietderības un uzdevumu novērtēšanas ziņā, un Parlamentam ir jāizvirza savi priekšlikumi. Šodien rodas jautājums, vai pašreizējos apstākļos CEPOL jāturpina pastāvēt.
Mums kā politiķiem jādefinē Eiropas noteikumi, lai Kopienas iestādēm piešķirtie budžeta līdzekļi tiktu tērēti pēc iespējas lietderīgāk.
Roberto Gualtieri
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Ir ļoti svarīgi, lai šī budžeta pieņemšanas procedūra būtu veiksmīga, - ne tikai tāpēc, ka tas ir pirmais budžets, kas tiek sastādīts saskaņā ar Lisabonas līgumu, kurā ir paredzēta jauna procedūra un kurā Eiropas Savienībai tiek uzticētas jaunas funkcijas, bet sevišķi tāpēc, ka tas tiek veidots Eiropas nākotnei kritiskā, smagas krīzes skartā laika posmā.
Sastopoties ar šo krīzi, daudzas valdības domā par tādu ekonomikas pārvaldības modeli, kas ir balstīts tikai uz stabilitātes veicināšanas mehānismiem, kuri paredz šo dalībvalstu budžetu un, iespējams, pat Eiropas budžeta samazināšanu. No otras puses, uzskatu, ka stiprāks Eiropas budžets, kas tiktu papildināts ar pašu resursiem un arī ar finanšu transakciju nodokli, ir priekšnoteikums efektīvas Eiropas ekonomikas pārvaldības un stingrākas dalībvalstu budžetu disciplīnas ievērošanai. Līdz ar to mums ir jāizlemj, kurā virzienā vēlamies iet, un tādēļ grozījumi, kurus Padomes priekšsēdētājs un Padome ir uzskatījusi par neatbilstošiem, faktiski ir ārkārtīgi svarīgi.
Tomēr vislielākās nesaskaņas, protams, ir saistītas ar skaitļiem. Šajā ziņā vēlos mudināt Padomi izlemt, jo tā nevar vēlēties stingri turēties pie rezervēm un vienlaikus cerēt, ka Parlaments nenoteiks savas prioritātes. Lisabonas līgumā šis jautājums ir skaidri definēts - Padomei ir galvenā nozīme attiecībā uz tēriņu apjomu, turpretī Parlamentam ir pēdējais vārds jautājumā par tēriņu kvalitāti. Apsverot 4. izdevumu kategoriju, mēs neesam pret finansējuma palielināšanu kopējai ārējai un drošības politikai (KĀDP) vai pret Rūpnieciski attīstīto valstu instrumentu (ICI+), bet nevēlamies, lai tas notiktu uz mūsu prioritāšu - pirmkārt, Palestīnas, un, otrkārt, attīstības sadarbības, rēķina.
Tādēļ Padomei ir trīs izvēles iespējas - tā var pieņemt Parlamenta prioritātes, tā var piekrist pārskatīt rezerves, vai arī tā var pieņemt lielāku budžeta elastīgumu, zinot, ka Parlaments vienoti aizstāvēs savas prerogatīvas un prioritātes.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Priekšsēdētājas kundze, ministra kungs, komisāra kungs, Eiropas ekonomikas atveseļošanās var tikt sasniegta, pieņemot vērienīgu budžetu, ar kura palīdzību tiktu veicinātas tādas galvenās jomas kā izglītība, jaunatne un zinātniskā pētniecība un inovācijas.
Esmu gandarīta par Parlamenta 2011. gada budžeta projektu, par kuru šodien debatējam, jo tas ir precīzi balstīts uz noteiktajām prioritātēm, un par to arī apsveicu referenti. Pirmo reizi Parlamentam un Padomei ir vienota platforma šajos jautājumos. Šis ir pirmais budžets, kas tiek veidots pēc Lisabonas līguma pieņemšanas. Tāpēc - un tā kā Eiropa pašlaik piedzīvo krīzes periodu - ir svarīgi, lai saskaņošanas process būtu veiksmīgs.
Ir būtiski svarīgi, lai ES tiktu piešķirts budžets, ar kuru ir iespējams īstenot pasākumus prioritārajās jomās un jaunās pilnvaras, ko tai uztic šis līgums, piemēram, enerģētikas, kosmosa izpētes un ārpolitikas jomā. Ir svarīgi cīnīties par savu pārliecību; par budžetu, kas krīzes apstākļos ir ar redzējumu nākotnē. Parlamenta priekšlikums ietver šo vērienīgo mērķi. Tikai nostiprinot šīs jomas, piemēram, zinātni un inovācijas, un veicinot ekonomikas izaugsmi, vairāk un labākas darba vietas, Eiropa kļūs par dzīvei un darbam pievilcīgāku reģionu.
Estelle Grelier
(FR) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Kā mūsu debates no jauna ir apliecinājušas, esam vienisprātis par vienu - jo vairāk Eiropa tiek paplašināta un jo lielākas pilnvaras tai tiek uzticētas, jo vairāk arī tā demonstrē savas ambīcijas un jo mazāk resursu tai ir, lai šīs ambīcijas novestu līdz rezultātiem. Tātad ikviens piekrīt diagnozei, bet mēs noteikti neesam vienoti par to, kas vajadzīgs, lai izkultos no šī finansiālā strupceļa. Tas, kas bija paredzēts īstermiņā, ir ieildzis, un Savienības budžets ir iesprostots dalībvalstu maksājumu robežās, kas veido gandrīz 75 % no tā resursiem.
Ja mēs vēlētos paaugstināt izdevumu augšējo robežu līdz maksimālajam līgumos paredzētajam slieksnim, šodien tas nozīmētu papildu maksājumu vairāk nekā 5 miljardu apmērā no tādām valstīm kā Francija un Vācija. Ikviens šeit nepārprotami piekrīt, ka tas nav iespējams. Tas nav jautājums par disciplīnas pastiprināšanu, jo tie ir iedzīvotāji, un galvenokārt nabadzīgākie iedzīvotāji, kas maksā visaugstāko cenu par šo nacionālo taupības pasākumu sekām.
Ņemot vērā, ka finanšu sektoram jāuzņemas galvenā atbildība par krīzi un valstu parāda dramatisko pieaugumu, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa ierosina izveidot pozīciju "pašu resursi”, ko finansētu no finansiālo transakciju nodokļa ieņēmumiem; šo priekšlikumu Budžeta komitejā noraidīja labējie, kuri varētu rīt to izlabot un saskaņot savu rīcību ar vairākkārtējiem paziņojumiem, ko tie snieguši plašsaziņas līdzekļos, par labu šim pasākumam.
Kopš "Lehman Brothers” bankrota ir pagājuši nedaudz vairāk nekā divi gadi, un Parlaments nedrīkst palaist garām vēsturisku iespēju radīt pamatu jaunam attīstības modelim, pamatojoties uz ilgstošākiem un noteikti daudz taisnīgākiem resursiem bagātības pārdalīšanas un solidaritātes ziņā.
Ņemot vērā, ka šis ir pirmais budžets, kurš tiek pieņemts atbilstoši Lisabonas līgumam, tas būtu spēcīgs mūsu Parlamenta signāls, ka tas neplāno samierināties ar jauno koplēmumu pieņemšanas pilnvaru izmantošanu nabadzības pārvaldīšanai, proti, izvēlēties, kurš no abiem - Pēteris vai Pāvils - paliks bez drēbēm. Nodrošināt iespējas jau no rītdienas palielināt Savienības budžetu nozīmē piešķirt līdzekļus vērienīgu ekonomikas atveseļošanas, pētniecības, rūpnieciskās un nodarbinātības politikas pasākumu īstenošanai. Nepalaidīsim garām šo iespēju, ko Eiropas iedzīvotāji no mums gaida un ko, protams, no mums gaida finanšu uzņēmumi.
Georgios Stavrakakis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mēs visi esam vienisprātis, ka šīs ekonomikas krīzes apstākļos pašreizējā daudzgadu finanšu shēma ir vairākkārtīgi izrādījusies nepietiekama, runājot par vairāku svarīgu politisko prioritāšu finansēšanu. Pārrunas par 2011. gada budžetu tiek veiktas sevišķi smagā laika periodā. No vienas puses, vairākas dalībvalstis tiek spiestas veikt samazinājumus ekonomikas krīzes dēļ, bet no otras puses, svarīgās budžeta jomās ir ievērojams līdzekļu trūkums, piemēram, izaugsmes, nodarbinātības un ārējo attiecību jomās. Ekonomikas un sociālā krīze ir smagi skārusi visu Eiropu, un tādēļ vienīgā iespējamā atbilde ir Eiropas kopējā atbilde, izmantojot Kopienas budžetu, kura rīcībā ir visi vajadzīgie līdzekļi.
Tieši tāpēc mēs, sociālisti, iesniedzām priekšlikumus vērienīgākas pieejas īstenošanai saistību ziņā, nekā ir pieņēmusi Padome, sevišķi nodarbinātības, inovāciju un pētniecības jomā. Saistības ir ES politisko mērķu vērienīguma izpausme. Tās budžets ir tāds budžets, kas atbalsta investīcijas. To nedrīkst uztvert kā apgrūtinājumu dalībvalstu budžetiem, tieši pretēji - tas nodrošina pievienoto vērtību dalībvalstu budžetiem. Tā ir solidaritātes izpausme ar dalībvalstīm, sevišķi krīzes laikā, kad ES budžetam var būt izšķiroša loma ekonomikas situācijas uzlabošanā visā Eiropas Savienībā, sevišķi tajās dalībvalstīs, kurām ir vislielākās grūtības.
Vladimír Maňka
(SK) Valstī, no kurienes nāku, esmu reģionālās pārvaldes vadītājs. Ekonomikas krīzes rezultātā mūsu reģiona budžets ir par 25 % mazāks nekā iepriekšējā gadā. Tādēļ mums nebūtu jābrīnās par reģionu viedokli, ka ir jāsamazina arī Eiropas Savienības budžets.
Tomēr mēs droši zinām, ka daudzu politisko pasākumu finansēšana ir lētāka un daudz lietderīgāka, ja izvairāmies no savu spēku sadrumstalotības un ja tos finansējam no kopējā Eiropas budžeta, nevis no dalībvalstu budžetiem. Tieši tādi resursi mums ir vajadzīgi. Dāmas un kungi, Lisabonas līgums ir ietekmējis vairāku Eiropas institūciju darbu. Jau pārrunās par budžeta procedūru 2010. gadam mēs vienojāmies, ka priekšroka piešķirama to rezervju izmantošanai, kas iekļautas 5. izdevumu kategorijā - Lisabonas līgumā paredzētā finansējuma izmaksas.
Kā galvenais citu Eiropas Savienības institūciju 2010. gada budžeta referents lūdzu Padomi 30. jūnija trialogā paust savu nostāju jautājumā par budžeta grozījumiem, kas saistīti ar Lisabonas līguma ietekmi uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionālās attīstības komiteju. Padome līdz šim nav pieņēmusi nekādu nostāju saistībā ar šo budžetu. Šī pieeja rada nopietnas problēmas saistībā ar to lomu izpildi, kas ietilpst šo institūciju atbildības sfērā. Risinājums - diemžēl ne agrāk kā kādreiz nākotnē - varētu būt šo finanšu instrumentu pārskatīšana, jo tā pati pieeja, kas tiek piemērota attiecībā uz budžetu, jāpiemēro arī attiecībā uz budžeta grozījumiem.
Andreas Schwab
Priekšsēdētājas kundze, Wathelet kungs, komisāra kungs, Lewandowski kungs! Visa šī parlamentārā perioda laikā esmu bijis Ekonomikas un monetāro lietu komitejas referents budžeta jautājumos un varu apliecināt, ka nespēju pilnībā saprast dažas no tikko dzirdētajām runām.
Protams, kā Eiropas Parlamenta deputātiem mums jābūt solidāriem ar dalībvalstīm, kurām ir jāveic un jāpaziņo par ievērojamiem budžeta samazināšanas soļiem. Mēs, protams, arī esam gatavi iet šo grūto ceļu, paziņojot par šādiem lēmumiem. Tomēr, ja paraugāties, piemēram, uz jauno Eiropas iestāžu budžetiem, atklāsiet, ka nevarat neko ietaupīt, jo, tieši pretēji, jārisina jautājums par papildu izdevumu piešķiršanu.
Attiecībā uz otro punktu, kas skar Eiropas statistikas datus, Padome jau vairākus gadus ir centusies tos zināmā mērā nolikt malā un izvairīties no tiem. Šodien redzam, ka lielāku naudas līdzekļu ieguldījums Eiropas statistikā būtu bijusi pamatota investīcija.
Nesaku, ka pie tā vainīgi esat tikai jūs. Tomēr neuzskatu, ka nākamajās dažās nedēļās mums vajadzīgas debates, kurās tiek detalizēti izskatīti visi ar tēmu saistītie konkrētie aspekti un kuru rezultātā procentuālie ietaupījumi Eiropā nekļūs lielāki, jo galu galā mūsu mērķis ir, lai Eiropas iedzīvotāji kopumā iegūtu no dalībvalstu un Eiropas Savienības kopējās budžeta politikas. Gaidām jūsu priekšlikumus šajā ziņā.
Giovanni Collino
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Šis Parlaments gatavojas balsot par pirmo budžetu Lisabonas līguma darbības periodā. Šis ietekmīgais instruments, ko līgums mums piedāvā, sakrīt ar vissmagāko ekonomikas krīzi, kādu Eiropa ir piedzīvojusi kopš 1929. gada. Mums jāpārliecinās, ka šī galējā krīze nepāraug vēl šausmīgākā politiskajā krīzē.
Ja trialogs nebūtu veiksmīgs un 2011. gada budžetā iekļautās summas būtu tikai viena divpadsmitā daļa no 2010. gada summām, struktūrfondu sadalīšana un darbība kļūtu diezgan sarežģīta un Eiropas Ārējās darbības dienests pat nespētu uzsākt savu darbību. Tam vajadzētu likt mums aizdomāties.
Mēs atzinīgi novērtējam svarīgo darbu, ko veikusi referente S. E. Jędrzejewska, kurai esam pateicīgi, sevišķi par viņas centieniem koncentrēties uz Eiropas Savienības resursiem jaunatnei, pētniecībai un inovācijām. Tomēr nekādā gadījumā nedrīkstam aizmirst, cik svarīgi mums ir, pirmkārt, rādīt saprātīgas, disciplinētas mūsu finanšu pārvaldības piemēru, pēc iespējas izvairoties no finanšu izšķiešanas un varbūt pat strukturālās dublēšanās, ko mūsu iedzīvotāji nesaprastu un kas noteikti nenāktu par labu Eiropas nākotnei.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētājas kundze, ziņojumā ir teikts, ka "ES budžetu nevajadzētu uztvert kā slogu dalībvalsts budžetam”. Tādām valstīm kā Apvienotajai Karalistei, kas ir spiesta paciest vietējo izdevumu samazinājumus, jebkurš palielinājums ES budžetā liktos nepiemērots, nemaz nerunājot par sākotnēji piedāvāto 5,9 % palielinājumu. Daudz piemērotāks būtu tāds termins attiecībā uz naudas līdzekļiem kā "samazinājums” vai "iesaldēšana”.
Apvienotā Karaliste ir saņēmusi divkāršu "rūgto zāļu” devu. Tikai pēdējā gada laikā esam pieredzējuši mums piešķirtās kompensācijas samazinājumu par trešdaļu, kā rezultātā esam kļuvuši vēl lielāki neto maksātāji, nekā bijām līdz šim. Ir teikts - kamēr ES ir bijis neto maksātājs, jaunās dalībvalstis ir bijušas neto saņēmējas, par ko, protams, nevar vainot to iedzīvotājus. Vai šī nenoliedzamā fakta kontekstā nebūtu neprātīgi turpināt īstenot paplašināšanos, lai iekļautu vēl nabadzīgākas un nenoliedzami arī apgrūtinošākas valstis, piemēram, Turciju, kas, lai kā mēs to gribētu, pat nav Eiropas valstis?
Milan Zver
(SL) Saprotu, ka budžets ir jāpieņem, un saprotu arī argumentu, ka tas nedrīkst būt uzpūsts un ka tam jābūt pamatotam. Tomēr es nesaprotu, kāpēc tagad, pēc Lisabonas līguma ratificēšanas, Padome nav ieguldījusi lielākas pūles šī budžeta, proti, budžeta pozīciju koordinēšanā ar Parlamentu.
Varu arī saprast, ka dažās mūsu kopējās politikas jomās jāievieš samazinājumi, bet nesaprotu, kādēļ sevišķi izglītībai un mobilitātei jākļūst par samazinājumu upuri tā sauktajai neobligātajai politikai.
Kā zināt, programma "Erasmus” sāka savu darbību 1987. gadā, kad programmā piedalījās 3000 studentu. Taču līdz 2012. gadam šis skaits varētu pieaugt līdz 3 miljoniem, bet līdz 2020. gadam plānojam 15 miljonus studentu apmaiņas iespēju.
Tas, ko var panākt ar mobilitāti, ir Eiropas dimensijas stiprināšana, kā rezultātā tiek uzlabota izglītības sistēmu kvalitāte un zināšanas kopumā.
Tad kādā veidā varam mēs sasniegt tos lielos mērķus, ko esam sev nosprauduši stratēģijā "Eiropa 2020”, ja vienlaikus samazinām finansējumu šajās jomās?
Janusz Lewandowski
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, vēlos tikai īsi atbildēt Andreasen kundzei, Hartong kungam, Belder kungam, Vanhecke kungam, Fajmon kungam, Vlasák kungam un Brons kungam - pēdējais no viņiem ir pret Parlamenta nostāju saistībā ar budžetu un Komisijas priekšlikumu.
Deviņdesmit seši procenti no pieticīgā palielinājuma 2011. gadā ir koncentrēti jomā, kas veicina izaugsmi un darba vietu izveidi. Tie ir rēķini, kas jāapmaksā, zināma veida juridiskas saistības. Turklāt ar to tiek aizpildīta starpība investīcijās, kredītu tirgus neesamība dalībvalstu līmenī, kur pirmām kārtām tiek samazināti līdzekļi investīcijām. Tādēļ, manuprāt, šie pieticīgie palielinājumi un pienākumu apjoms rada pievienoto vērtību, ņemot vērā, ka projekts ir par EUR 4 miljardiem mazāks nekā maksimālā robeža, par kuru tika panākta vienošanās 2005.-2006. gadā attiecībā uz 2011. gadu.
Jāzina, ka 6 % no kopējās summas veido administratīvie izdevumi budžetā, kas vienāds ar 1 % no IKP. Tas nozīmē, ka 94 % nonāk līdz saņēmējiem. Tas būtu jāzina, debatējot par Eiropas budžeta nākotni.
Aicinu abas budžeta lēmējvaras institūcijas tuvināties nākamo nedēļu laikā, uzsākot samierināšanās procesu, un pierādīt, ka Lisabonas līgums ir mehānisms kompromisa panākšanai.
Melchior Wathelet
Priekšsēdētājas kundze, ir neiespējami atbildēt uz visiem Padomei uzdotajiem jautājumiem. Atkārtošu vienīgi vairākus principus, par kuriem man šeit debatēs bija jārunā tad, kad iesniedzām Padomes budžeta variantu. Vēlreiz ir jānorāda, ka visas Padomes pieņemtās apropriācijas ir balstītas uz 2010. gada budžeta izpildi un ka visās pozīcijās faktiski ir iekļautas rezerves vairākiem grozījumiem, izmantojot grozījumu vēstules 2011. gada budžeta izpildes shēmas ietvaros.
Mēs piedzīvojam grūtus laikus, kad izaugsme budžetos ir ierobežota, un, kā zināms, palielinājums par 2,91 %, par kuru tika panākta vienošanās ar Padomi, tika panākts ar ļoti, ļoti mazu balsu vairākumu. Papildu vai cita veida vairākuma iespējas faktiski nepastāv. Tādēļ mums šī iespēja jāsaglabā visa gada garumā, lai attīstītu šo budžetu, izmantojot grozījumu vēstules tā izpildes gaitā.
Bieži tika pieminēta 1.b izdevumu kategorija. Atgādinu, ka Padome paziņojumā lūdza nodrošināt, lai tiktu izvērtēta budžeta 1.b izdevumu kategorijas izpilde, un tādēļ vēlamies novērot šo pasākumu un tā norisi.
Tomēr kā jau teicu ievada runā, debates par 2011. gada budžetu nebūs saistītas tikai ar 2011. gada budžetu atsevišķi. Tiks debatēts arī par pārējiem elementiem, kas ir saistīti ar budžetu. Mēs gatavojamies diskutēt arī par budžeta pārskatīšanu. Acīmredzami visi jautājumi, kas radīsies budžeta pārskatīšanas laikā, sevišķi tie, kas ir saistīti ar pašu resursiem, būs mūsu kopīgo debašu uzmanības centrā. Vēl viens jautājums budžeta pārskatīšanas laikā - elastīguma jautājums, piemēram, būs tēma, par kuru mums ir jādebatē.
Ceru, ka, nodrošinot šīs globālās debates, varēsim parādīt, ka 2011. gada budžets, kas izveidots, pamatojoties uz šo jauno Lisabonas procedūru, būs veiksmīgs, un es tikai jums atgādinu, ka, ja nepanāksim vienošanos par 2011. gada budžetu, papildu tēriņu iespējas 2011. gadā būs vēl mazākas, un mēs nesasniegsim pat to, ko Padome šodien piedāvā. Mums labi jāapzinās visi šie elementi, lai nodrošinātu, ka šis pirmais Lisabonas procedūras 2011. gada budžets ir veiksmīgs - tāds, kas tiks panākts kopīgi.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
Vēlos uzsvērt to, kas apkopotu visu runātāju šeit detalizēti minēto par tēmām, kas skar viņu specializācijas jomas. Pirmkārt un galvenokārt, 2011. gada budžeta - budžeta, ko Eiropas Parlaments rīt gatavojas pieņemt, - lasījuma variants ir ļoti disciplinēts variants. Pirmo reizi daudzu gadu laikā Eiropas Parlaments neierosina neko vairāk par to, kas ticis ieplānots pat tik sen kā 2006. gada daudzgadu finanšu shēmā. Jāuzsver, ka šī ir zināmā mērā izņēmuma situācija un zīme mūsu - Eiropas Parlamenta -disciplinētībai. Mums arī ir saprotamas Padomes šaubas. Vēlos uzsvērt, ka Eiropas Savienības budžets nav tāda paša veida kā dalībvalstu budžets. Tas ir budžets, kas vērsts uz investīcijām un ir arī krīzes pārvarēšanas instruments. Ir vērts izmantot tā piedāvāto iespēju priekšrocības. Vēlos arī norādīt, ka, protams, kā galvenā referente es ceru, ka, strādājot kopā, mēs spēsim veiksmīgi un efektīvi pieņemt 2011. gada budžetu, un, cerams, pieņemsim to tādā veidā, lai no janvāra sākuma varētu īstenot Savienības politiku atbilstoši tam, kas tika izlemts 2006. gadā, kā arī atbilstoši tam, pie kā esam strādājuši arī visu šo gadu.
Padome ir ņēmusi vērā tos jautājumus, kuriem mūsu budžeta lasījumā esam pievērsuši papildu uzmanību. Ir apšaubāmi, ka mums vajadzētu to papildināt ar jaunām lomām un jauniem mērķiem, ja neesam gatavi uzņemties jaunas finansiālās saistības. Runājot par Padomi, vēršos pie tās priekšsēdētāja, kurš šodien šeit ir klāt, ar lūgumu Padomei ņemt vērā Eiropas Parlamenta labo gribu mūsu budžeta lasījumā. Ceru, ka Beļģijas prezidentūras laikā Padomei izdosies panākt lielāku atbalstu sākotnējai Eiropas Komisijas idejai par 2011. gada budžetu un tā priekšlikumiem. Tas, kas tajos ietverts, un tas, ko ierosina Eiropas Parlaments, nav ņemts no "zila gaisa”, bet ir mūsu iepriekšējā darba rezultāts, un, manuprāt, liela daļa Padomes skepticisma rodas tāpēc, ka Padome ir pieņēmusi savu lasījumu rakstiskas procedūras veidā, jo ir daudz vieglāk būt negatīviem rakstiskā, nekā mutiskā diskusijā. Ceru, ka mūsu dialogs būs atklāts un tiešs, ļaujot mums pieņemt pamatotu un saprātīgu budžetu 2011. gadam.
Helga Trüpel
Priekšsēdētājas kundze, Wathelet kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vēlos pateikties visiem tiem šajā Parlamentā, kas ir snieguši savu ieguldījumu šajās debatēs, un vēlos arī vēlreiz pateikties saviem kolēģiem Budžeta komitejā par viņu vēlēšanos panākt kompromisu, kas attiecībā uz Parlamenta budžetu un citām institūcijām ļāva mums vienoties par ļoti atbildīgu līdzsvaru starp tām finansējuma prasībām, kuras kopā ar jaunajām kompetences sfērām esam ieguvuši saistībā ar Lisabonas līgumu, un mērķtiecīgu atturību. Vēlreiz vēlos uzsvērt, ka, manuprāt, no mūsu puses bija pareizi parādīt vēlēšanos paraudzīties uz mūsu izdevumiem "caur mikroskopu”, bet mums arī, protams, ar pilnu pašpārliecību jāpajautā sev, kādēļ ir jāizpilda šīs jaunās prasības, un mums jācīnās par to, lai būtu arī vajadzīgais finansējums. Vēlos arī papildināt ar politisku vēsti, ja drīkst. Pēc šī balsojuma, kas notiks rīt, mēs uzsāksim trīs nedēļu apspriešanās periodu ar Padomi, kura laikā, cerams, panāksim vienošanos.
Protams, šī ir pirmā reize, kad pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās jāpiemēro šī jaunā procedūra, bet, manuprāt, mums visiem, tostarp arī anti-eiropeiskajām frakcijām un skeptiķiem, vēlreiz pašiem skaidri jāapzinās, neskatoties uz apkārtējo kritiku, tostarp konkrētu mērķtiecīgu kritiku, ka Eiropas Savienība dara mūs stiprākus. Fakts, ka Eiropas Savienība pastāv, ir ieguvums katram no mums un visām dalībvalstīm, sevišķi ņemot vērā mainīgos izaicinājumus globālajā līmenī. Ikvienam ir skaidrs, ka katra dalībvalsts atsevišķi būtu vājāka, ņemot vērā pašreizējo situāciju pasaulē. Tam jākļūst par mūsu kopējo sākumpunktu, un tieši tādēļ ir pareizi cīnīties par lielākiem resursiem Eiropas Savienībai un visiem kopā rūpīgi apsvērt, kādas ir ievērojamākās finansējuma prasības, kā varam panākt ilgtspējīgāku budžetu un kā tas var kļūt sociālāks un vērsts uz nākotni.
Ceru, ka mēs kā Parlaments varam panākt vienošanos ar Padomi, izmantojot šādu pieeju, un ka tās izmantošana būs ieguvums arī visiem Eiropas iedzīvotājiem.
László Surján
Vēlos piešķirt banānu katram, kas uzņēmās šī darba slogu. Pirmkārt, visiem mūsu galvenajiem referentiem, 2011. gada budžeta projekta veidotājiem, bet ar mīlestību vēlos piešķirt banānu arī Padomei cerībā, ka tā baudīšana nesniegs tikai apmierinājumu un iepriecinājumu, bet arī atbilstošu vēlēšanos panākt kompromisu, lai mēs beidzot varētu atrisināt šo banānu nozares jautājumu. Janusz Lewandowski arī ir pelnījis skaistu lielu banānu par tāda 2011. gada budžeta iesniegšanu, kas ir daudz tuvāks Parlamenta domāšanas veidam. Nebija nejauši, ka mēs pavadījām piecus gadus kopā. Paldies, komisāra kungs! Runātāji, kas sniedza ļoti skaidru Parlamenta nostājas izklāstu, arī ir pelnījuši mūsu pateicību. Tā nebija pilnīgi vienbalsīga nostāja, bet tajā bija jaušams galvenais virziens. Mēs vēlētos izveidot labāku un lietderīgāku budžetu, lai mums nebūtu jāpavada vairāki mēneši vai pusgads, strīdoties par tādiem jautājumiem kā, piemēram, varam vai nevaram atļauties iztērēt EUR 75 miljonus kompensācijās banānu ražotājvalstīm.
Es domāju - mūsu debašu būtība ir, ka, mūsuprāt, kā norādīts 2010. gada budžetā, Eiropas budžets ir līdzeklis krīzes pārvarēšanai, nevis kāds no krīzes cēloņiem. Par to mums ir jābūt vienotiem, un lūdzu Padomi pamanīt šeit ietverto lūgumu. Tas liecina par Parlamenta vēlēšanos sadarboties ar Komisiju, aicinot dalībvalstis uz produktīvāku darbu. Šim darbam faktiski jābūt vērstam uz to mērķu sasniegšanu, ražošanas apjomu un darba vietu skaita palielināšanu. Jā tā notiks, Eiropas Savienības budžeta saglabāšana atbilstošā līmenī būs attaisnojusies. Pateicos par uzmanību. Ceru, ka jums garšos banāni!
Göran Färm
Priekšsēdētājas kundze, vēlos norādīt uz problēmu saistībā ar uzstāšanās laika piešķiršanu šajās debatēs. Herzog kundze norādīja, ka Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja nav piešķirts uzstāšanās laiks. Iemesls tam ir, ka šī komiteja iesniedza savus budžeta priekšlikumus citā formātā, nevis formāla atzinuma veidā. Nav pamatoti, ka šī komiteja tiek sodīta par efektīvākas darba formas izvēli nekā formāla atzinuma iesniegšana.
Radies arī zināms sajukums starp abām šo debašu daļām - 2011. gada debatēm un gaidāmo budžeta pārskatīšanu. Kā, iespējams, jau sapratāt, no pēdējiem pieciem runātājiem iepriekšējās debatēs četri bija S&D grupas pārstāvji. Nākamajās debatēs runās tikai viens S&D grupas pārstāvis, bet kāds pusducis EPP grupas runātāju, manuprāt. Radies arī zināms pārpratums starp sekretariātu, priekšsēdētāju un politiskajām grupām. Nezinu, kurš pieļāva šīs kļūdas - varbūt mēs, bet nākotnē mēs to ņemsim vērā, lai turpmākajās debatēs varētu daudz saprātīgāk piešķirt uzstāšanās laiku.
Priekšsēdētāja
Pateicos par jūsu komentāriem. Esam darījuši visu iespējamo, lai noskaidrotu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas (ITRE) nostāju, un formāls atzinums netika sniegts, bet acīmredzami jūsu viedoklis tiks ņemts vērā. Kas attiecas uz uzstāšanās laiku, tas, protams, ir politisko grupu ziņā - kā izlemt un kam piešķirt.
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks trešdien.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cătălin Sorin Ivan
rakstiski. - (RO) 2011. gada budžeta procedūra ir uzsākta ar neapmierinošu Komisijas priekšlikumu. Tomēr referente Jędrzejewska kundze mums solīja, ka tas būs vērienīgs un ka viņa cīnīsies, lai panāktu tādu budžetu, kas aizsargās Parlamenta politikas prioritātes, sevišķi politiku, kas vērsta uz jaunatni.
Padome savu nostāju ir sniegusi, parādot pilnīgu ambīciju trūkumu, vai, precīzāk, savu populistisko pieeju, no vienas puses, prezentējot tādas vērienīgas stratēģijas kā "Eiropa 2020”, bet no otras, atsakoties tai pat laikā piešķirt pietiekamus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka šo stratēģiju jebkad varētu īstenot.
Tomēr šodien izskatām Parlamenta nostāju. Šeit mēs redzam, ka arī tam trūkst plaša redzējuma attiecībā uz 2011. gada budžetu. Jāatzīst, ka esam lejupslīdes posmā. Tomēr no tā nav iespējams izkļūt ar viduvēji sastādītu projektu, bet gan ar iztēli, politisko drosmi un nodrošinot visas iespējas, lai panāktu reālas pārmaiņas.
Elisabeth Köstinger
Eiropas Savienības efektivitāte ir pilnībā atkarīga no tās budžeta. Atbalstu šos priekšlikumus 2011. gada budžetam, jo tajos ir ņemtas vērā svarīgākās politiskās jomas un atsevišķie viedokļi. Protams, ir skaidrs, ka ES nevarēs turpmāk izpildīt savus apjomīgos uzdevumus ar mazākiem finanšu resursiem. Kā lauksaimnieku pārstāve es pilnībā noraidu naudas līdzekļu samazināšanu lauksaimniecībai. Finansiālā atveseļošanās jāizmanto plānošanas noteiktības radīšanai mūsu lauksaimniekiem, nevis šo līdzekļu novirzīšanai citām politikas jomām. Pašlaik līdzekļus lauksaimniecībai ir paredzēts samazināt un tos izmantot kodolpētniecības projekta ITER finansēšanai. Šis piemērs apliecina, ka liela mēroga projektu finansēšana ir atkarīga no atveseļošanās citās jomās, kuras rezultātus iepriekš ir grūti skaitliski paredzēt. Nedrīkst būt tā, ka Eiropas pētniecības finansēšanai netiek izstrādāti ilgtermiņa un rūpīgi apsvērti plāni. Lauksaimniecības politikai ir savi ilgtermiņa apsvērumi un plāni, un šāda veida drošība mums jānodod tālāk lauksaimniecības uzņēmumiem. Vājākajam posmam pārtikas ražošanas ķēdē - lauku saimniecībām - jābūt iespējai izstrādāt plānus, lai tās varētu pastāvēt. Šim nolūkam piešķirtie resursi ir jāaizsargā, lai stiprinātu ES lauksaimniecības konkurētspēju. Investīcijas lauksaimniecības pētniecībā un "zaļajās” tehnoloģijās ir ieguldījums nākotnē, un to rezultātā izveidosies darba vietas.
Véronique Mathieu
Programma "Skolas auglis”, kas tika aizsākta 2009. mācību gadā, ir konkrēta Eiropas iniciatīva, un ir jāuzsver tajā gūtie rezultāti, kas pozitīvā un tiešā veidā skar mūsu iedzīvotājus.
Finansējuma atbalstīšana šai programmai ir efektīvs veids, kā investēt jauno eiropiešu veselībā. Faktiski korpulences palielināšanās bērnu vidū ir diezgan satraucoša parādība Eiropā. Neskatoties uz dzīves dārdzības pieaugumu, augļiem arī turpmāk jābūt bērnu diētas pamatelementam visā Eiropas Savienībā. Viņu diētas uztura vērtības uzlabošana ļauj tos arī pasargāt no sirds un asinsvadu slimībām, vēža un cukura diabēta.
ES programma "Skolas auglis” ir tādas Eiropas piemērs, kas ir tuva tās iedzīvotājiem un uzņemas risināt viņu ikdienas izaicinājumus, un es tai novēlu ilgu mūžu.
