Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogramma (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Audy kunga Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā sagatavotais ziņojums par Eiropas Savienības Septītās pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu (Α7-0160/2011).
Jean-Pierre Audy
Priekšsēdētājas kundze, Geoghegan-Quinn kundze, dāmas un kungi! Mēs esam šeit pulcējušies, lai izvērtētu Septīto pētniecības pamatprogrammu (2007 - 2013), kuras budžets ir EUR 51 miljardi. Tā ir lielākā programma pasaulē, un šī summa būtu jāsalīdzina ar EUR 17 miljardiem, kas bija atvēlēti 2000. - 2006. gada programmai, kas ilga piecus gadus, savukārt šī programma ilgs septiņus gadus.
Sarunas par Septīto pamatprogrammu notika 2006. gadā, un šī programma, kā jau es teicu, attiecas uz laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam. Pēc šīm sarunām mūsu rīcībā ir trīs jauni elementi, kuru dēļ mums ir jāpievērš uzmanība programmas novērtēšanai.
Vispirms - Eiropas Savienība pārvar neveiksmi, ko tā piedzīvoja saistībā ar Lisabonas stratēģiju, kuru Eiropadome izstrādāja 2000. gadā nolūkā līdz 2010. gadam panākt, ka Eiropas Savienība kļūst par pasaules līmeņa ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas. Tagad mums ir stratēģija "Eiropa 2020”. Otrs jaunais elements: konstitucionālā līguma neveiksme. Pašlaik ir spēkā Lisabonas līgums, un tas paredz jaunas pilnvaras. Trešais elements: finanšu krīze, kura 2008. gadā sasniedza mūs no Amerikas Savienotajām Valstīm.
Ņemot vērā šos trīs elementus, mums ir jāpārdomā laikposms no 2011. līdz 2013. gadam. Mēs dzīvojam ārkārtīgi nestabilā laikposmā, kas seko krīzei, un šajā ierobežoto valsts resursu laikā aplūkojamās summas ir ievērojamas. EUR 26 miljardi ir paredzēti pirmajiem trim gadiem. Mums ir atlikuši EUR 28,5 miljardi, kurus saplānot 2011., 2012. un 2013. gadam. Tāpēc mums ir uzmanīgi jāpārdomā vēstījumus, kuru vēlamies sniegt Eiropas Komisijai, lai tā pielāgotu savu pētniecības politiku svarīgākajām mūsdienu problēmām.
Citi runātāji papildinās manis teikto, bet es vēlētos uzsvērt divus aspektus: pirmkārt, vienkāršošanu un, otrkārt, tādu būtisku problēmu risināšanu, ar kurām mēs saskaramies.
Attiecībā uz vienkāršošanu mana kolēģe Carvalho kundze sīki apspriedīs savu teicamo ziņojumu, un, komisāres kundze, mēs atbalstām Komisijas 2011. gada 24. janvāra lēmumu par unikāla reģistrēšanās mehānisma izveidi, bet mums ir jādodas tālāk. Mums ir jāvienkāršo nākotne un jāatstāj pagātne aiz muguras. Jūs kā bijusī Eiropas Revīzijas palātas locekle labi pārzināt visus šos jautājumus. Finanšu regulas trīs gadu reforma mums ļaus izstrādāt šīs vienkāršošanas tiesisko pamatojumu, bet es nedomāju, ka spēlēšanās ar pieļaujamo kļūdas risku ir pareiza rīcība. Mums ir jāvienkāršo mūsu noteikumi, un ar vienkāršošanas palīdzību mēs samazināsim kļūdu skaitu.
Es ierosinu, lai nesaskaņu gadījumā starp Komisijas revidentiem un organizācijām, kurās tiek veikta revīzija, tiktu atļauta neatkarīgu alternatīvu revīziju veikšana un vidutāja iejaukšanās, lai mums nav jālūdz Eiropas Kopienu tiesa atrisināt domstarpības, kas varētu rasties starp iestādēm, kurās veic revīziju, un Komisiju. Komisāres kundze, mums tiešām ir jāatrisina šis jautājums.
Mums ir jāatrisina svarīgas problēmas. Mums šajā stratēģijas "Eiropa 2020” rūpniecības politikā ir vairāk jāiesaista rūpniecības nozare, jo īpaši saistībā ar Eiropas patentu, un mums ir jāpalielina mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un sieviešu līdzdalība. Infrastruktūrai būtu jāatvēl līdzfinansējums no pamatprogrammas, Eiropas Investīciju bankas, struktūrfondu un dalībvalstu politiku līdzekļiem. Mums ir jāveicina izcilība, kā arī jānodrošina līdzsvarots pētniecības infrastruktūras sadalījums visā Eiropas Savienībā. Mēs šodien nezinām, kuras valstis pēc pieciem gadiem saņems Nobela prēmijas. Mums arī ir jāievēro mūsu starptautiskās saistības, piemēram, ITER.
Visbeidzot nākotnes labā mēs šajā ziņojumā ierosinām divkāršot pētniecības finansējumu, lai ar Eiropas Pētniecības padomes atbalstu izveidotu Eiropas Pētniecības telpu. Tas ir svarīgs aspekts, lai panāktu izaugsmi, kas mums ir vajadzīga mūsu sociālo mērķu finansēšanai un mūsu saistību ievērošanai vides aizsardzības jomā.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Es vēlētos pateikties par šo iespēju jūs visus uzrunāt pirms galīgā balsojuma par Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatu, kas notiks plenārsēdē rīt no rīta. Septītās pamatprogrammas īstenošana un attiecīgi virzība uz ierosināto vienoto stratēģisko satvaru pētījumiem un inovācijām veido garas mazu, bet svarīgu pasākumu kopas. Es domāju, ka šodienas debates iezīmē vienu no šiem svarīgajiem soļiem.
Ceļu uz šodienas diskusijām bruģēja mēnešiem ilgs un centīgs Audy kunga, ēnu referentu un citu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, kā arī Budžeta komitejas locekļu darbs. Izvērtēšana ir bezjēdzīga, ja par tās rezultātiem neinformē, tos neapspriež, neapšauba un ja ieinteresētās puses, kuru interešu atbalsts ir šīs izvērtēšanas mērķis, šos rezultātus nepieņem vai dažkārt tos nenoraida, un Parlamentam šajā procesā, protams, ir svarīga nozīme, ne tikai izmantojot plašu pieredzes profilu, kas gūta politiskajā un sabiedriskajā dzīvē, bet - vienlīdz svarīgi - dažādās jomās, kurās deputātiem ir dziļas zināšanas.
Es vēlētos sniegt dažus īsus ievada komentārus par pašu ziņojumu. Pirmkārt, šis ir ļoti informatīvs un vispusīgs ziņojums, kurā konstruktīvi aplūkoti svarīgākie Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma novērtējumā izvirzītie jautājumi. Fakts, ka termiņa starpposma novērtējuma ziņojums veicināja ļoti svarīgas iestāžu atbildes un ka šajās atbildēs, lai arī dažkārt uzsverot citus jautājumus, būtībā bija atzīti svarīgākie neatkarīgu novērtēšanas ekspertu secinājumi un ieteikumi, ir ļoti iedrošinošs.
Komisija ir gandarīta, ka Parlaments ir atzinis šā novērtējuma kvalitāti. Tā atzīmē, ka galvenie jautājumi, kas izvirzīti šajā ziņojumā, ir identiski svarīgākajiem aspektiem, kuri ir aplūkoti Komisijas atbildē, reaģējot uz novērtējuma ziņojumu. Lai gan, iespējams, nav panākta pilnīga vienprātība par visām detaļām, ir svarīgi atzīmēt, ka ir gūta kopēja izpratne par svarīgiem izceltajiem jautājumiem, jo īpaši par vajadzību pēc visaptverošas stratēģijas, lai stimulētu pētniecību un inovācijas stratēģijas "Eiropa 2020” kontekstā, vajadzību palielināt programmas pieejamību plašam iespējamo ieguldītāju lokam visā Eiropā, kā arī nepieciešamību turpināt procedūru vienkāršošanu, lai ļautu dalībniekiem pievērsties radošumam, nevis birokrātijai.
Komisija uzsver savu nodomu veikt konkrētus pasākumus atlikušajos Septītās pamatprogrammas darbības gados, lai īstenotu pēc iespējas vairāk konkrēto ieteikumu, ko sniedza novērtētāji. Piemēram, kā mums atgādināja Audy kungs, mēs jau esam īstenojuši trīs konkrētus Septītās pamatprogrammas vienkāršošanas pasākumus, proti, vidējo personāla izmaksu plašāku izmantojumu, vienkāršākas procedūras MVU īpašniekiem - uzņēmuma vadītājiem, kā arī esam izveidojuši atļaušanas komiteju, lai nodrošinātu vienotu noteikumu interpretāciju.
Tomēr ieteikumi un viedokļi, kas pausti šajā termiņa vidusposma novērtējumā, protams, ir ārkārtīgi svarīgi turpmāko pasākumu sagatavošanai pētniecības un inovāciju jomā. Tas ietvers vajadzīgo lēcienu attiecībā uz vienkāršošanu, ko nodrošinās vienots stratēģiskais regulējums, jauni dalības noteikumi un - ar jūsu palīdzību - pārskatīta, lietotājiem draudzīga Finanšu regula.
Komisija vēlas turpināt šīs debates gaidāmajās diskusijās. Ņemot vērā minēto, jūsu šodien sniegtie komentāri un jautājumi palīdzēs vēl vairāk padziļināt mūsu izpratni.
Carl Haglund
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos pateikties mūsu brīnišķīgajai komisārei par viņas stingro atbalstu pētniecībai, un es vēlētos pateikties arī referentam. Man ir tas gods pildīt Budžeta komitejas referenta pienākumus jautājumos, kas saistīti ar pētniecību, un man ir daži īsi komentāri no mūsu komitejas puses.
Es gribētu sākt ar kritisku piezīmi par to, ka būtu labi, ja šāda veida novērtējums tiktu saņemts laikus. Tas atvieglotu mūsu darbu, bet attiecībā uz visiem pārējiem aspektiem tas ir labs novērtējums. Budžeta komiteja uzskata, ka turpmāk ir svarīgi labāk nostiprināt saikni starp pētniecību un rūpniecību, lai praksē faktiski izmantotu jaunu inovāciju un ideju sniegtās iespējas.
Mēs arī vēlētos uzsvērt faktu, ka mums ir jābūt drosmei uzņemties riskus. Bez riskiem mēs negūsim labus rezultātus, kurus vēlamies panākt. Vēl viens aspekts, ko minēja pati komisāre, bija jautājums par procesu vienkāršošanu un pastāvošās birokrātijas ierobežošanu. Tas ir ārkārtīgi svarīgi. Visbeidzot es jums vēlētos atgādināt, ka mums Septītās pētniecības pamatprogrammas ietvaros ir jāspēj īstenot stratēģija "Eiropa 2020”. Mēs nevaram gaidīt nākamo programmu.
Maria Da Graça Carvalho
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos sākt, apsveicot referentu par teicamu ziņojumu un stilu, kādā viņš veica darbu. Pašreizējā pamatprogrammai ir stratēģiski svarīga konkurētspējai un piemērotībai darba tirgum Eiropā. 50 % no tās finansējuma vēl ir jāizlieto. Tādējādi pašreizējās programmas termiņa vidusposma pārskats ir ļoti svarīgs, lai otrajā darbības posmā tā spētu sniegt efektīvu ieguldījumu Eiropas ekonomikas atveseļošanā.
Saistībā ar galvenajiem ieteikumiem attiecībā uz pārskatu es vēlētos izcelt to, ka ir svarīgi vienkāršot piekļuvi līdzekļiem, pielāgot tematiskās prioritātes un noteikumu piemērotību jaunām problēmām. Piekļuves vienkāršošana pētniecības līdzekļiem ļaus padarīt vienkāršākus un precizēt noteikumus un procesus, kā arī palielināt to pārredzamību. Tāpēc visi ziņojumā sniegtie ieteikumi, kas attiecas uz vienkāršošanu, bet nerada vajadzību pārskatīt finanšu noteikumus, ir jāiekļauj Septītajā pamatprogrammā. Es vēlētos apsveikt Komisiju saistībā ar pasākumiem, kas jau ir īstenoti.
Otrkārt, es vēlētos, lai vairāk tiktu uzsvērtas tematiskās jomas, kuras ir ļoti svarīgas Eiropas nākotnei, piemēram, energodrošība, vide un veselības aprūpe.
Treškārt, noteikumu piemērošana dalībai jaunos izaicinājumos, piemēram, nodrošinās lielāku mazo un vidējo uzņēmumu un jauno pētnieku līdzdalību šajos projektos.
Visbeidzot es atbalstu vadlīnijas nākamajai pamatprogrammai. Es īpaši uzsvērtu ieteikumu nākamajā Eiropas Savienības finanšu regulējumā ievērojami palielināt zinātnei un inovācijām atvēlētos budžeta līdzekļus. Tikai tā Eiropa kļūs konkurētspējīgāka un pārticīgāka.
Britta Thomsen
Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi! Vispirms es vēlētos pateikties Audy kungam par viņa teicamo sadarbību, sagatavojot pētniecības pamatprogrammas pārskatu. Eiropas Savienība saskaras ar lielu izaicinājumu, ko rada tādas valstis kā Ķīna, Indija un Brazīlija. Šajās valstīs notiek ievērojama ekonomikas attīstība. Tāpēc mums ir jāgūst vēl lielāki panākumi, radot izaugsmi un darbavietas ar pētniecības un inovāciju palīdzību, pretējā gadījumā Eiropas Savienība tiks izslēgta no sacīkstēm zināšanu jomā.
Septītā pamatprogramma ir bijusi veiksmīga, bet ir iespējams veikt uzlabojumus. Apspriežot Astoto pamatprogrammu, man ir trīs prioritātes. Mums ir jāvienkāršo pieteikšanās un ziņošanas procedūras. Mums vienkārši ir jārisina birokrātijas jautājums. Otrkārt, mums ir jābūt drosmei, lai virzītos uz brīvības un elastības mērķa sasniegšanu. Pašiem pētniekiem būtu jāspēj brīvi izvēlēties svarīgākās pētniecības jomas, un īpaši svarīgi ir tas, lai programma būtu pietiekami elastīga un spētu risināt nākotnes problēmas. Tas nodrošinās labākus rezultātus. Mums arī jāuzlabo savas spējas strādāt un domāt starpdisciplinārā veidā.
Frédérique Ries
Priekšsēdētājas kundze! Septītā pētniecības pamatprogramma ir lielākā pētniecības programma pasaulē: tās pašreizējam periodam, proti, laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, atvēlētais budžets ir EUR 54,6 miljardi, un tās ietvaros līdz šim ir finansēti vairāk nekā 9 000 projekti. Jautājums ir par to, vai tās rezultāti ir šā ievērojamā ieguldījuma vērti.
Spriežot pēc iepriekšējām runām, manuprāt, jautājuma uzdošana nozīmē daļēju atbildi. Eiropa cenšas darīt visu iespējamo, un mēs zinām tā galvenos iemeslus, jo mums tie ir norādīti: runājot vispārīgi, attiecībā uz pētniecību un attīstību Eiropā pastāv lielas atšķirības starp dienvidu un ziemeļu valstīm, Eiropa arī atpaliek uzņēmumu izdevumu ziņā pētniecības un attīstības jomā, un pētniekiem un MVU ir grūti piekļūt dažādām programmām, kā norādīja referents.
Ir iespēja saglabāt optimismu, un labi, ka tā, jo Padome, Parlaments un Komisija ir vienisprātis šajā jautājumā un apzinās vajadzību novirzīt Eiropas pētniecības un inovāciju uzsvaru uz svarīgām pastāvošajām sociālajām un ekonomiskajām problēmām. Es, protams, domāju par klimata pārmaiņām, kas jau tika apspriestas, bet es arī domāju par energodrošību, periodu pēc Fukušimas negadījuma, kura pārvaldība būs jānodrošina, kā arī pārtikas nekaitīguma jautājumu, kuru satricināja E. coli baktērija.
Ir svarīgi arī izvairīties no pārāk liela darba veikšanas uzreiz - šajā ziņā es, bez šaubām, atbalstu Audy kunga vēlēšanos noteikt skaidri definētas Eiropas pētniecības prioritātes. Šī doma ir pausta ziņojuma 9. pantā. Eiropai ir jānodrošinās ar iespējām īstenot konkrētus svarīgus mērķus. Referents arī minēja EUR 28 miljardus, kas vēl ir jāsadala atlikušajiem trim programmas darbības gadiem.
Tā kā mēs runājam par konkrētām prioritātēm un jomām, es noslēgšu savu runu, īpaši pieminot vienu šādu jomu - nanotehnoloģijas -, kurā, manuprāt, ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi, ņemot vērā daudzās nozares, kurās šīs tehnoloģijas varētu izmantot, proti, medicīnā, lauksaimniecības pārtikas produktu ražošanā, elektroiekārtu, jaunu materiālu un jaunu enerģiju jomā. Jā, šīs revolūcijas sākšana ir atkarīga no mūsu ekspertiem, bet Eiropas Savienībai - un es tūlīt beigšu savu runu - ir jāuzņemas vadība un jāiekaro šī bezgalīgi mazo daļiņu joma.
Vicky Ford
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Pētniecība un inovācijas ir svarīgas izaugsmes nodrošināšanai un mūsu lielāko problēmu atrisināšanai. Esmu redzējusi, kā ar Eiropas līdzekļiem tiek finansēta virkne teicamu pētījumu gan projektos, kuru ietvaros notiek sadarbība ar nozari, gan pārrobežu projektos, kā arī individuālu ekspertiem - zinātniekiem paredzētu subsīdiju gadījumā.
Tomēr Eiropas pamatprogrammai ir birokrātiskākās programmas reputācija pasaulē. Komisāres kundze, es vēl joprojām uzskatu, ka jūs vienkāršošanas labā varat darīt vairāk. Naudas līdzekļi ir ierobežoti, un finansējumam ir ātri jānonāk pie zinātniekiem laboratorijās, ne tikai pie tām personām, kuras aizpilda veidlapas un pārbauda kontus.
Nav iespējams finansēt visus piedāvājumus, un pētniecības jomā noteikt pievienotās vērtības apjomu, protams, ir grūti, bet es nedomāju, ka kopēja Eiropas rezultātu novērtēšanas sistēma ir vienīgais ceļš uz priekšu. Mums ir vajadzīgi zinātnieki, kuri spēj konkurēt ar labākajiem pasaules speciālistiem, un viņi ir jānovērtē pasaules līmenī. Mēs arī nedrīkstam apdraudēt izcilības principu. Piemēram, Eiropas Pētniecības padome ir darījusi daudz, lai atbalstītu individuālus pētniekus. Ja padomes pilnvaras tiks mainītas, paredzot atbalsta sniegšanu projektiem, kurus īsteno grupa, tas nedrīkst negatīvi ietekmēt izcilu personu atbalstu.
Es vēlētos, lai pētniecība saņemtu vairāk līdzekļu, bet mūsu rīcībā nav neizsmeļams bankas konts. Es, tāpat kā mana grupa, nevaru atbalstīt Eiropas Savienības budžeta divkāršošanu vienā jomā, neuzņemoties saistības uzskatāmi parādīt, no kurienes šos līdzekļus var iegūt. Tā vietā mēs vēlētos, lai valsts nauda tiktu izmantota gudrāk - gan kopā ar privātiem ieguldījumiem, gan ar labāku publisko iepirkumu palīdzību.
Marisa Matias
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlētos sākt, izsakot pateicību Audy kungam par darbu, ko viņš ir paveicis, un par teicamo veidu, kā viņš ar mums visiem sadarbojās visās grupās, kā arī par atsaucību, ko viņš apliecināja procesa gaitā.
Manuprāt, šis Septītās pamatprogrammas pārskats ir absolūti izšķirošs. Es nevaru pārspīlēt tādu jautājumu nozīmi kā pārredzamība, vienkāršošana un pārdale, kuri ir būtiski un skaidri izklāstīti šajā ziņojumā un Parlamenta pieņemtajās nostājās.
Manuprāt, pētniecība un inovācijas ir svarīgs ieguldījums godīgākam un ilgtspējīgākam attīstības modelim, kurā vairāk ņemts vērā pārdales princips, tāpēc mēs nevaram pieļaut dažu faktoru atmešanu. Tā kā daudzi faktori te jau ir minēti, es pieminēšu tos, kuri bieži tiek aizmirsti.
Pirmkārt, pārskatā skaidri redzams, ka pētniecības finansējuma sadalījums vēl aizvien ir pārlieku koncentrēts, un mēs nevaram atļauties to ignorēt. Dažas valstis, pētniecības vienības un centri, kā arī lieli rūpniecības uzņēmumi spēj vieglāk piekļūt pētniecības finansējumam nekā pārējās ieinteresētās puses. Mēs nevaram piekrist šādam modelim. Mums ir jāpanāk lielāka jauno dalībvalstu un dienvidu valstu dalība, kurām šajā gadījumā ir vislielākā vajadzība piekļūt finansējumam.
Otrkārt, es uzskatu, ka ir jāpalielina arī faktisko dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) vēl joprojām ir būtiska problēma.
Treškārt, piezīme par pētniecības darba nestabilitāti: augstas kvalitātes vai izcila pētniecība nebūs iespējama, ja mēs turpināsim pieļaut, ka atsevišķās Eiropas daļās pētnieku darba apstākļi nav šāda vārda cienīgi. Tomēr es galvenokārt vēlētos pateikties par paveikto darbu. Es domāju, ka tas Parlamentam ir svarīgs solis.
Niki Tzavela
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos pateikties Audy kungam par viņa teicamo ziņojumu. Septītā pamatprogramma ir viena no lielākajām pētniecības programmām pasaulē, un ir labi, ka mēs veicam tās termiņa vidusposma novērtējumu.
Vispirms - esmu gandarīta par vienbalsīgo aicinājumu īstenot vienkāršošanas pasākumus attiecībā uz mūsu noteikumiem par finansēšanas metodēm. Otrkārt, ir svarīgi, lai mēs pastiprināti pievērstu uzmanību neatbilstīgajai MVU līdzdalībai programmā un lai mēs aicinātu īstenot pasākumus šīs līdzdalības uzlabošanai, jo īpaši tāpēc, ka turpmākā izaugsme un darbavietu radīšana Eiropas Savienībā ir atkarīga no MVU. Treškārt, es stingri atbalstu Marijas Kirī pasākumu kopumu. Es arī vēlētos piebilst, ka vidējā termiņā būtu svarīgi izstrādāt mehānismu, lai novērtētu inovācijas politiku un programmu panākumus un izmērāmo ietekmi Eiropas Savienībā.
Nobeigumā man jāsaka, ka Septītās pamatprogrammas finansējuma līmenis ir jāsaglabā, jo mēs saprotam, ka ieguldījumi pētniecībā un izstrādē ir noteicoši, lai sasniegtu stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi! Vispirms es vēlētos pateikties Audy kungam un maniem kolēģiem, kuri strādāja pie šā ziņojuma. Šāds pārskats, protams, ir svarīgs priekšnosacījums secinājumiem, kas mums ir jāveic. Mēs visi noteikti piekristu, ka jautājums par ieguldījumiem pētniecībā ir ļoti svarīgs Eiropas nākotnei. Tomēr to, vai mums būs drosme no šīs situācijas izdarīt secinājumus, mēs redzēsim turpmāk, sākot nākamo kārtu. Vai mums ir drosme to paveikt, un vai mēs spēsim sniegt atbilstīgus finanšu resursus? Visi saka, ka mēs spēsim, bet tas būs sarežģīti. Kā mēs spēsim izmantot pieejamos resursus efektīvāk? Esmu ļoti pateicīgs par faktu, ka šajās debatēs mēs esam pievērsuši lielu uzmanību vienkāršošanas jautājumam, tostarp saistībā ar Carvalho kundzes ziņojumu. Kā mēs īstenosim pasākumus vienkāršākā, ātrākā un efektīvākā veidā un kā mēs panāksim labākus rezultātus ar pieejamo resursu palīdzību? Papildus jautājumam par pienācīgu finansējumu šis ir vēl viens svarīgs jautājums.
Treškārt, mums ir jānodrošina (un šajā ziņā es iebilstu dažiem maniem kolēģiem), lai mēs neveiktu līdzekļu sadali saskaņā ar principu "ikviens saņem mazliet”. Šāds princips pētniecības līdzekļiem mums nebūtu jāpiemēro. Pētniecības līdzekļus var piešķirt tikai atbilstīgi izcilības principam. Diemžēl rezultātā līdzekļi netiek sadalīti vienlīdzīgi visu dalībvalstu vidū. Tas nozīmē, ka mēs saskaramies ar milzīgu uzdevumu, proti, nodrošināt, ka uzlabojumi tiek veikti tieši tajās dalībvalstīs, kuras vēl neatbilst izcilības kritērijam. Lai to īstenotu, mums noteikti ir vajadzīgi citi instrumenti, jo šis jautājums vēl nav atrisināts. Turpmāk mums būs vajadzīga virkne instrumentu - nevis lai nodrošinātu vienlīdzīgu līdzekļu sadali, bet tādēļ, lai citi līdzekļi ar citiem instrumentiem tiktu izmantoti konkrētu aspektu uzsvēršanai.
Visbeidzot mums ir jāfinansē mazāks skaits projektu. Mēs nevaram izvairīties no lēmuma pieņemšanas par to, kuriem pamataspektiem vēlamies pievērsties. Ja ikviens ieviesīs jaunu tēmu, tas ilgtermiņā nesniegs pozitīvu ieguldījumu pētniecības finansējumā. Mums ir jābūt drosmei noskaidrot to, kas ir īpaši pozitīvi vērtējams, un to - ko mēs vēlamies turpināt finansēt.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze! Kādā mērā mūsu pētniecības un izstrādes sistēmā noteiktie trūkumi ir kļuvuši par priekšrocībām, pateicoties Septītajai pamatprogrammai?
Bija jāstimulē fundamentālie pētījumi, un attiecīgi tika izveidota Eiropas Pētniecības padome, no kuras tiks prasīti labāki darba rezultāti, turpmāk apvienojot izcilību un kohēziju. Bija vajadzīgs lielāks skaits pētnieku, un tika ieviesta Marijas Kirī pasākumu kopa, kurā vēl joprojām ir jāveic vēl lielāks darbs. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) vēlējās lielāku līdzdalību, un mēs veiksmīgi esam panākuši rādītāju, kas tuvojas 15 %, un to ar lielākas vienkāršošanas palīdzību varētu uzlabot. Bija vajadzīgs arī lielāks finansējums, jo īpaši - lielāks privātais finansējums, un šis jautājums vēl aizvien ir problemātisks ne tikai krīzes dēļ, bet arī tāpēc, ka, godīgi sakot, zināmus instrumentus, piemēram, kopīgās tehnoloģijas ierosmes, varētu uzlabot.
Audy kungs, tomēr man nav nekādu šaubu, ka, pateicoties secinājumiem, kas gūti šajā termiņa vidusposma pārskatā, pamatprogramma sasniegs vēl augstāku izcilības līmeni. Apsveicu jūs saistībā ar šo ziņojumu.
Vladko Todorov Panayotov
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlētos pateikties ekspertiem no Komisijas un referentam Audy kungam par paveikto darbu.
Šā termiņa vidusposma retrospekcija ir ļoti svarīga. Eiropas Savienībai trūkst reaģēšanas spēju, tāpēc tā nespēja īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus. Tomēr attiecībā uz pētniecību un inovācijām ir vairāki aspekti, kuros Eiropas Savienībai vēl aizvien ir vadoša nozīme un ar kuriem tā var lepoties.
Eiropas Savienība saskaras ar daudzām problēmām, un tās ne vienmēr piemeklē arī tās konkurentus, tomēr Eiropas Savienība vēl aizvien spēj ar tiem sacensties. Es ar to domāju faktu, ka Eiropas Savienībā nav dabisku energoresursu atradņu, kas noteikti traucē attīstībai un inovācijām. Es arī atsaucos uz Eiropas iedzīvotāju novecošanu, kas ir vēl viena Eiropas Savienību raksturojoša problēma. Tomēr Eiropas Savienībai vides aizsardzības jomā ir mērķtiecīgākie un saistošākie noteikumi. Tai ir arī augstākie sociālie standarti, un tā nodrošina darba ņēmēju tiesību ievērošanu.
Es domāju, ka mēs ar šo faktu varam lepoties. Mēs dzīvojam kontinentā, kurā zināmas vērtības vēl joprojām ir uzmanības centrā, un globalizācijas ietekme uz tām nav īpaši liela. Manuprāt, nav iespējams kļūt par ilgtspējīgāko uz zināšanām pamatoto ekonomiku pasaulē, neievērojot vērtības, kuras raksturo Eiropas sabiedrību. Manuprāt, tas turpmāk atmaksāsies.
Zbigniew Ziobro
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Inovāciju pieaugums Eiropas Savienībā ir viens no noteicošajiem ekonomikas izaugsmes elementiem, jo īpaši krīzes laikā. Referents pamatoti pastiprināti uzsvēra šo aspektu. Diemžēl man šķiet, ka daži būtiski jautājumi tika aplūkoti pārāk vispārīgi. Tomēr vispirms ir vērts pieminēt salīdzinoši nelielo naudas summu, kas ir paredzēta inovācijām jaunajās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Varētu gandrīz sacīt, ka šajā gadījumā milzīgā atšķirība un nevienlīdzība starp vecajām un jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm ir šokējoša. Ziņojumā tas tika minēts tikai vienā teikumā. Šo valstu nelielā līdzdalība tiek uztverta negatīvi, un tā negatīvi ietekmē Eiropas Savienības ilgtspējīgu attīstību, kā arī tās kohēziju.
Šajā saistībā ir vērts norādīt, ka par spīti EUR 86 miljardiem, kas piešķirti pētniecībai laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam, nekas neliecina par pārmaiņām šajā situācijā, tāpēc saistībā ar līdzekļiem, kas inovācijām tiks piešķirti Kohēzijas fonda ietvaros nākamajā finanšu perspektīvā, būtu vairāk jāņem vērā līdzekļu līdzsvarotas pārvaldības faktors attiecībā uz vecajām un jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Galu galā šī inovācija ir iespēja šīm jaunajām Eiropas Savienības valstīm, un Eiropas vispārējās interesēs būtu vienotā veidā jāattīsta arī šo valstu zinātne un jaunās tehnoloģijas.
Ir jāuzsver arī tas, ka problēmas saistībā ar pētniecībai paredzētiem līdzekļiem galvenokārt skar mazos un vidējos uzņēmumus. Ņemot vērā monetārās politikas nostiprināšanu finanšu un ekonomikas krīzes dēļ, tiek ierobežoti aizdevumi, kas ir svarīgi ar inovācijām saistītiem ilgtermiņa ieguldījumiem. Šī situācija ir jāņem vērā, lai atvieglotu šādiem nolūkiem paredzētu aizdevumu piešķiršanu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Ir jāpiemin arī tas, ka šajā jomā ir jāvienkāršo administratīvās procedūras.
Amalia Sartori
(IT) Priekšsēdētājas kundze! Arī es vēlētos pateikties Audy kungam un visai Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejai par teicamo darbu un par noderīgajām debatēm, kas ir attīstījušās saistībā ar šo ārkārtīgi svarīgo jautājumu.
Manuprāt, ir tikai viens aspekts, kas šodien te nav ticis minēts, un tā ir vajadzība atzīt, ka Eiropa pētniecības un inovāciju ziņā pašlaik zināmā mērā atpaliek.
Mēs labprāt lepojamies ar gūtajiem rezultātiem, bet būtu vienlīdz pozitīvi vērtējams, ja mēs atzītu, ka dažās jomās mēs atpaliekam ne tikai aiz mūsu tradicionālā sāncenša - Amerikas Savienotajām Valstīm, bet arī aiz tādiem ļoti spēcīgiem konkurentiem kā Ķīna un citas valstis.
Tāpēc, manuprāt, ja Eiropa nevēlas sabrukt pati pār savu galvu un iet bojā, tai ir jāpieņem lēmums veikt lielākus ieguldījumus pētniecībā un inovācijās. Tomēr tas nav lēmumu, kas mums ir jāpieņem šovakar, šo debašu laikā, bet drīzāk plašāku debašu kontekstā, kuras ir saistītas ar finanšu perspektīvu un jautājumu par to, kā izmantot mūsu rīcībā esošos līdzekļus. Runājot īsi, tas noteikti ir vissvarīgākais jautājums!
Tomēr es uzskatu, ka visi Audy kunga un Carvalho kundzes aplūkotie jautājumi, kuriem es pievērsīšos citās runās, ir pelnījuši uzmanību. Tie ietver vienkāršošanu, vajadzību koordinēt finansējumu, centienus tālāk izstrādāt stratēģiju "Eiropa 2020”, izcilību un inovācijas, vienlaikus atspoguļojot faktu, ka saistībā ar visiem šiem jautājumiem pastāv divi svarīgākie aspekti: pirmais ir mazie un vidējie uzņēmumi, Eiropas dzīvības avots un joma, kurā mums ir jāveicina inovācijas, un tas ir jādara ar vienkāršošanas palīdzību. Otrs aspekts ir lielie pētniecības centri - mums tiešām vajadzētu vairāk šādu centru.
Catherine Trautmann
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, dāmas un kungi! Šajā ļoti teicamajā ziņojumā, ko ir sagatavojuši mūsu kolēģi, ir apkopotas visas mūsu diskusijas ar nozari pārstāvošajiem uzņēmumiem. Es neaplūkošu viņu veikto novērtējumu par mūsu Septīto pamatprogrammu: tā ir vajadzīga, bet pārāk birokrātiska un sarežģīta.
Es tikai vēlētos uzsvērt divus aspektus. Pirmkārt, inovācijas. Parlaments ir apsolījis tās atbalstīt, bet to nedrīkst darīt uz fundamentālo pētījumu rēķina. Kā mēs labi zinām, galvenais pētniecības rezultāts ir zināšanas, kurām seko iespēja uzlabot ekonomikas vai rūpniecības nozarē gūtos rezultātus. Ir skaidri jānošķir manipulēšana ar fundamentālajiem pētījumiem un to nostiprināšana.
Otrkārt, finansēšana. Mēs visi piekrītam, ka budžetam būtu jāatbilst mūsu mērķiem. Es par šo jautājumu par varētu sacīt, ka mums ir jābūt inovatīviem, vienlaikus saglabājot saskaņotību. Ir bezjēdzīgi radīt vēl vairāk instrumentu - tā vietā palielināsim jau pieejamo instrumentu efektivitāti. Šajā ziņā riska dalīšanas finanšu mehānisms ir tiešām veiksmīgs, bet tā izmantošanā ir vairāk jāiekļauj MVU un pētniecības infrastruktūra. Tāpēc es aicinu Komisiju darīt visu iespējamo, lai atrisinātu domstarpības pēc iespējas ātrāk, ņemt vērā šajā ziņojumā ierosinātos darbības virzienus.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Priekšsēdētājas kundze! Septītā pamatprogramma stājās spēkā 2007. gadā pēc 12 jaunu dalībvalstu uzņemšanas Eiropas Savienībā. Šīs divas būtiskās paplašināšanās, bez šaubām, ir palielinājušas dažādību Eiropas Savienībā.
Saistībā ar to rodas jautājums: vai Septītajā pamatprogrammā ir pienācīgi ņemta vērā šī dažādība, t. i., vai tā ir izstrādāta tā, lai vienādā mērā veicinātu pētniecības izcilību visā Eiropas Savienībā. Ziņojumā ir noteikti konkrēti modeļi, no kuriem es īpaši atzīmēju divus.
Pirmkārt, pētnieku, kuri pārstāv zināmas Eiropas Savienības daļas, jo īpaši mazāk attīstītus reģionus un valstis, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā vai vēlāk, ģeogrāfiski nevienmērīga un neliela līdzdalība projektos.
Otrkārt, ļoti maz pētnieku no mazākām dalībvalstīm veic projektu koordinatoru pienākumus. Es šo situāciju līdz šim esmu skaidrojusi ar faktu, ka galvenais atlases kritērijs saistībā ar Septīto pamatprogrammu ir pētniecības izcilība. Tas noved pie secinājuma, ka pētniecības kvalitāte reģionos, kuru līdzdalība projektā ir ļoti neliela, ir zema.
Varētu rasties jautājums, vai tas ir patiesais iemesls. Šādus paziņojumus nevajadzētu veikt patvaļīgi. Tāpēc es esmu aicinājusi Komisiju izpētīt šādu projektu un koordinatoru visai nevienmērīgo ģeogrāfisko pārstāvību.
Galu galā, to dalībvalstu interesēs, kuras atpaliek no Eiropas Savienības pētniecības izcilības, ir izmantot Eiropas Struktūrfondu līdzekļus, lai nostiprinātu savas zinātnes un pētniecības nozares. Šādai iespējai būtu jābūt arī nākamajā finanšu plānā.
Tomēr struktūrfondi būtu jāizmanto tikai tajās dalībvalstīs, kurām tie ir piešķirti. Doma, ka šādiem līdzekļiem būtu jāplūst no mazāk attīstītajām valstīm uz attīstītākām valstīm, lai tās, piemēram, varētu attīstīt savu pētniecības infrastruktūru, ir nepieņemama, jo atšķirības starp reģioniem tikai padziļinātos. Es ceru, ka Komisija spēs gaisināt šaubas par vienādām iespējām dažādu Eiropas Savienības reģionu un valstu pētniekiem un koordinatoriem, protams, ar nosacījumu, ja viņi atbilst prasībai par pētniecības izcilību.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos sākt ar apsveikumiem Audy kungam saistībā ar viņa teicamo ziņojumu. Lai gan termiņa vidusposma pārskats aizkavējās, tajā bija norādīti svarīgākie Septītās pamatprogrammas aspekti: tās pārmērīgā birokrātija, nozares intereses trūkums, tās milzīgais jauno instrumentu skaits un to komplicētība, kā arī maksājumu lēnā virzība. Ir arī pieaudzis risks saistībā ar lielu spēkā esošās pamatprogrammas līdzekļu pārskaitījumu veikšanu uz liela mēroga programmām, kuras piedāvā apšaubāmu pievienoto vērtību. Tomēr ziņojumā bija norādīti arī pozitīvi elementi, piemēram, spēcīgāka starptautiskā sadarbība starp pētnieku grupām, kuras strādā pie kopīgiem projektiem, atsevišķi veiksmes stāsti, piemēram, Eiropas Pētniecības padome, un labāks dzimumu līdzsvars.
Zināmi elementi ir jānosaka par prioritātēm: pirmkārt, programmas vienkāršošana un, otrkārt, zinātniskās izcilības veicināšana ne tikai atsevišķās valstīs, bet visā Eiropā, spēcīgāka saikne starp pamatprogrammu un inovācijām, kā arī ar instrumentiem, kas ir vērsti uz maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un uzņēmējdarbību. Programma "Eurostars” ir tā veiksmīgākais piemērs, un ir jāturpina tās attīstība.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Mums gluži vienkārši ir jānostiprina pētnieku kopiena un tādējādi Eiropas ekonomikas spēks starptautiskās konkurences kontekstā. Tāpēc mums ir jāizskata, kādi pašu resursi mums varētu būt pieejami Astotajā pētniecības pamatprogrammā. Es vēlētos aicināt komisāres kundzi izmantot ienākumus, kas gūti no emisiju tirdzniecības sistēmas, lai patiešām atrisinātu problēmu saistībā ar CO2. Tas būtu svarīgs sākuma punkts.
Mums būtu pieejami desmitiem miljardi eiro, kuru mēs varētu izmantot "saprātīgas enerģijas” programmai, mūsu plašajam bateriju platformu klāstam un daudzajiem veidiem, kā sevi nodrošināt ar ilgtspējīgu vidi. To varētu apspriest ar komisāru Lewandowski kungu un, protams, ar finanšu ministriem.
Mums arī ir jānostiprina Konkurences un inovāciju programma (KIP). Manuprāt, jo īpaši KIP ietvaros, informācijas un komunikāciju tehnoloģijas būtu jāizmanto, lai nodrošinātu vajadzīgo aprīkojumu un aparatūru, kas pētniekiem ļautu sazināties ātrāk, labāk un efektīvāk, izmantojot jaunāko tehnoloģiju. Optiskās šķiedras integrācija satelīta aprīkojumā un attiecīgu klasteru izveidošana, kā arī Eiropas Tehnoloģiju institūta izveide būtu sensacionāls pasākums.
Šajā ziņā mums vienkārši ir jāiepazīstina mūsu izglītības iestādes, proti, profesori, skolotāji un pirmsskolas iestāžu audzinātāji ar pētījumu saturu, ko veic Septītās pētniecības pamatprogrammas un KIP, kā arī daudzu citu programmu ietvaros. Mums vienkārši ir vajadzīgi skolēni un studenti, kuriem ir piekļuve jaunākajām mūsdienu zināšanām.
Visbeidzot, Eiropas Pētniecības padome strādā teicami, un pēc iespējas drīzāk ir jānodrošina plaša sabiedrības piekļuve tās veiktajam darbam. Es vēlreiz vēlētos īpaši pateikties Audy kungam par atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un, kā norādīja arī Correia De Campos kungs, programma "Eurostars” turpmāk varētu kļūt par vienu no svarīgākajiem projektiem.
Ioan Enciu
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Vispirms man arī ir jāapsveic Audy kungs par viņa darbu pie šā ziņojuma. Mūsu spēja vienot un saskaņot mūsu centienus pētniecības jomā nosaka mūsu ekonomikas konkurētspēju. Es atbalstu domu, ka labāka koordinēšana, saskaņotība un sinerģija starp Septīto pamatprogrammu un struktūrfondiem, kā arī Kohēzijas fondu varētu uzlabot arī to dalībvalstu pārstāvju līdzdalību, kuras pašlaik nav pietiekami pārstāvētas. Kopīga pārrobežu pētniecība ir jāsaglabā kā prioritāte. Dalībvalstīm ir jāsadarbojas, nevis jākonkurē. Panākumu līmeni, kas līdz šim ir bijis pieticīgs, ir iespējams uzlabot, vienkāršojot administratīvos un finanšu noteikumus.
Noslēgšu savu runu angļu valodā: šā gada sākumā komisāre Quinn kundze norādīja, ka "mums ir jāatbrīvojas no birokrātijas. Mums ir vajadzīgi vienkārši un skaidri noteikumi, kas tiek stingri un saskanīgi piemēroti”. Šodien es jūs, komisāres kundze, aicinu mūs atbalstīt, lai no vārdiem pārietu pie darbiem. Paldies!
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, komisāres kundze, referenta kungs! Dažkārt ir labi atskatīties uz pagātni, jo īpaši tādā laikā kā pašreizējais un tieši pirms finanšu regulējuma un šā Parlamenta likumdošanas programmas noteikšanas.
Kļūst skaidrs, ka zinātniskā pētniecība Eiropā ir vislabākajā kvalitātē. Problēma ir saistīta ar jautājumu, kā pārvērst šo pētniecību precēs un kā organizēt visu ķēdi. Nav šaubu par to, ka nav jēgas milzīga patentu skaita radīšanai, kas tiek pārdoti visā pasaulē, ja izrietošā pievienotā vērtība tad nonāk citās pasaules daļās. Tādējādi mums ir jāpiesaista mūsu iedzīvotāju interese un jāpanāk viņu iesaistīšanās - mums viņi ir atbilstīgi jāmāca, lai viss process notiktu šeit.
Man ir vēl viens komentārs. Mēs runājam par izcilību, bet tai ir jābūt pastāvīgai vērtībai, nevis zināšanām bez jebkāda piesaistes punkta. Izcilībai ir jāsakņojas reģionos un pilsētās. Nedrīkst pieļaut situāciju, ka šī lielā pievienotā vērtība ir atrodama tikai lielpilsētu reģionos. Mums kā Parlamenta deputātiem ir pienākums nodrošināt, lai tiktu apvienoti pētniecības radītie rezultāti ar to, kā šos rezultātus iespējams izmantot inovāciju ziņā. Jūs esat izveidojuši paši savi "Jauninājumu Savienību” ar ļoti labām iniciatīvām, un ir pieejama arī virkne citu līdzekļu, piemēram, struktūrfondi, ko var izmantot šiem nolūkiem. Nākamo gadu laikā mums ir jāizmanto nosacījumi. Šajā ziņā mums arī ir jānodrošina, lai reģioni, kuri nedaudz atpaliek, veiktu ieguldījumus specializācijā. Tas var notikt arī ar pašu dalībvalstu līdzekļu palīdzību, ne tikai izmantojot Eiropas Savienības finansējumu. Šādā veidā tiek radīts kopīgs plāns, un šajā ziņā ir ļoti svarīgi arī instrumenti, piemēram, kopīga plānošana.
Man ir vēl divas īsas piebildes. Pirmkārt, mums ir jāturpina programmas, kuras ir saistītas ar riska uzņemšanos. Šī iniciatīva, proti, Eiropas Investīciju bankas riska dalīšanas finanšu mehānisms, ir darbojusies ļoti labi. Otrkārt, Carvalho kundze, jūs, bez šaubām, esat veikusi ļoti labu darbu. Birokrātijas mērogs ir samazinājies. Tagad atteiksimies no kontroles pār šīm kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām, kurās 50 % ietekme ir nozares ziņā, tomēr mēs turpinām darboties tā, it kā tās būtu valsts sektora organizācijas! Tas vienkārši nevar darboties.
Es jums pateicos par šo termiņa vidusposma pārskatu. Tas ir ļoti svarīgs, un, kad tiks pieņemti jauni noteikumi, mēs tos pārvērtīsim jaunās iespējās.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos pateikties referentam par paveikto darbu. Svarīgākais jautājums, kuru es vēlētos uzsvērt, ir spēkā esošo noteikumu un procedūru vienkāršošana attiecībā uz programmām, ar kurām sniedz atbalstu pētniecības un inovāciju pasākumiem, un vajadzība noteikt cēloņus, kādēļ jaunās Eiropas Savienības valstis nav pietiekami pārstāvētas. Nākamajai pamatprogrammai ir jānodrošina atbilstība pašreizējām vajadzībām tā, lai katra valsts spētu attīstīt pētniecības jomu, pētniecības pasākumus un inovācijas ar kopējo finanšu instrumentu palīdzību, kuri labas pārvaldības gadījumā sniegtu iespēju vērst pasākumus uz sociālajām un ar tirgu saistītajām vajadzībām.
Būtisks uzdevums ir nodrošināt iespēju apvienībām, jo īpaši mikrouzņēmumiem kopu veidā, kā arī valsts vai reģionāliem tīkliem piedalīties nākamajā pamatprogrammā. Vienlaikus es vēlētos uzsvērt, ka, lai saglabātu Eiropas Savienības reģionu dažādību inovāciju jomā, ir jāpievērš īpaša uzmanība kopējā stratēģiskā regulējuma noteikšanai attiecībā uz zinātnisko pētniecību un inovācijām.
Ir vērts arī pievērst uzmanību to pasākumu sinerģijai, kas tiek īstenoti Eiropas, valsts un reģionālajā līmenī, papildus ieviešot kopējus administratīvos un finanšu noteikumus, kā arī obligātu noteikumu un nosacījumu saskaņošanu, kas regulē dalību dažādās programmās, radot vienotu un pārredzamu sistēmu. Es ceru, ka Septītās pamatprogrammas novērtēšanas procesā gūtie secinājumi veidos pamatu turpmākajam darbam saistībā ar nākamo, proti, Astoto pamatprogrammu.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es vēlētos apsveikt referentu par viņa teicamo ziņojumu par šo termiņa vidusposma pārskatu. Manuprāt, ir jāuzsver trīs aspekti.
Pirmais aspekts ir vienkāršošana - mazāk birokrātijas, un mēs to norādījām, sākot Septītās pamatprogrammas īstenošanu. Tās birokrātijas mērogs samazinājās, un, manuprāt, pētnieki un citas ar šiem projektiem strādājošās puses to apzinās, bet ir paveicams daudz vairāk. Un, manuprāt, savā ziņā mēs daudz vairāk varam uzticēties universitātēm, kuras ir pastāvējušas gadsimtiem ilgi. Tās neaizbēgs, paņemot līdzi naudu.
Otrs aspekts ir izcilība. Kopēju un vienotu centienu vērtība ir mūsu mēģinājums pievienot īpašu Eiropas vērtību, nodrošinot izcilību. Visas dalībvalstis finansē savu pētniecību un zinātni, un, kā tika minēts, mums ir arī struktūrfondi. Attiecībā uz šo pamatprogrammu - ja mūsu mērķis nav izcilība, mēs zaudēsim konkurētspējas priekšrocību, kas mums turpmāk ir vajadzīga.
Trešais aspekts ir mobilitāte. Manuprāt, viens no pārsteidzošiem aspektiem, ko mēs esam piedzīvojuši, ir apstāklis, ka mobilitāte, ko mēs varam panākt ar pamatprogrammas starpniecību, rada īpašu vidi un īpašus priekšnosacījumus izcilībai. Un esmu gandarīts, ka referents ir ierosinājis pētniecības kuponus, cenšoties nodrošināt, lai mums Eiropas pētnieku vidū pastāvētu spontāns izcilības process, radot un palielinot mobilitāti.
Tāpēc es vēlreiz pateicos referentam.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētājas kundze! Mūsu vidū šajā Parlamentā par šo jautājumu nereti nav vienprātības, un šodien bija skaidrs, ka Komisija un daudzi Parlamenta deputāti par šo jautājumu, jo īpaši par to, kā mums jāturpina darboties, bija vienisprātis. Referents Audy kungs ir pelnījis lielu atzinību. Kā norādīja komisāres kundze: "Viņš ir sagatavojis informatīvu un izsmeļošu ziņojumu.”
Viņš ir izstrādājis informatīvu un izsmeļošu ziņojumu, un esmu gandarīts, ka uzsvars tika likts uz dažiem vienkāršiem aspektiem. Pirmais aspekts pats par sevi ir vienkāršs: tā ir vienkāršošana. Vajadzība veikt vienkāršošanu ir ārkārtīgi svarīga. Es biju gandarīts, ka komisāres kundze norādīja, ka mēs virzāmies uz lietotājiem draudzīgu finanšu regulu. Mums ir jāveic vienkāršošana, jāuzticas pētniekiem un jānodrošina, lai mums būtu vislabākie pētnieki. Ja mums tas viss būs, mēs gūsim rezultātus.
Visbeidzot, mēs esam piedzīvojuši neveiksmi saistībā ar Lisabonas stratēģiju. Šo situāciju nedrīkst atkārtot. Konkurētspēju, kas Eiropai ir tik ļoti vajadzīga, mēs varam sasniegt ar pētniecības, demonstrēšanas un rezultātu palīdzību.
Petru Constantin Luhan
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Pašreizējos apstākļos un nolūkā īstenot stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus Septītajai pamatprogrammai ir jāatbilst aktuālajām problēmām. Vienkāršojot MVU piekļuvi līdzekļiem, tiem tiek sniegta iespēja izstrādāt jaunus pakalpojumu un preču veidus. Finanšu ieguldījuma līmenim, dokumentācijai, kas ir jāizstrādā, piekļuves nodrošināšanai informācijai un speciālistu konsultācijām ir jābūt reālistiskām, jo pretējā gadījumā neatkarīgi no mērķiem mēs nespēsim izveidot regulējumu, kas atvieglo MVU piekļuvi šai programmai.
Manuprāt, ir arī svarīgi, lai pētniecības attīstībai reģionālajā līmenī tiktu pievērsta lielāka uzmanība, veicinot daudzlīmeņu partnerattiecības un šajā nolūkā atbalstot metodisko ceļvežu vai vadlīniju izstrādi. Mēs nevaram sasniegt mērķus, skaidri neparedzot procedūras un neveicinot vai neatbalstot noderīgu instrumentu izstrādi.
Derek Vaughan
Priekšsēdētājas kundze! Es arī vēlētos pateikties referentam un komisāres kundzei. Kā viņi abi norādīja, pētniecība un inovācijas ir svarīgas Eiropas ekonomikas nākotnei. Es droši zinu, ka ir daudzas universitātes, piemēram, Velsā, kuras izmantos Eiropas Savienības finansējumu. Tāpēc, manuprāt, ir svarīgi, lai mēs visi atbalstītu atbilstīgu Eiropas Savienības budžeta finansējumu pētniecībai un inovācijām. Mums nevajadzētu šajā sanāksmē teikt, ka mēs to atbalstām, un balsot pret tā piešķiršanu budžetam veltītajās sanāksmēs.
Runājot par svarīgiem jautājumiem, kas tika izvirzīti šajā pēcpusdienā, mēs, protams, visi atbalstām vienkāršošanu, piemēram, vienotu noteikumu kopu. Tomēr es esmu informēts par zināmām bažām attiecībā uz pastāvīgu vienoto likmju un vienreizēju maksājumu izmantošanu, tāpēc, manuprāt, mums būtu jācenšas šajās jomās rast zināmu elastības līmeni un īstenot piesardzīgu pieeju.
Es arī uzstātu, ka mums ir jāpievērš pastiprināta uzmanība darbībai. Tomēr, lai arī darbība ir svarīga, pētniecība un inovācijas nozīmē, ka mums arī ir jāpieņem zināma riska uzņemšanās, un mēs to nevaram izslēgt. Visbeidzot, es arī atbalstītu ierosinājumu radīt labākas saiknes starp universitātēm un uzņēmumiem, lai mēs varētu gūt labumu no īstenotās pētniecības un attīstības.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze! Konkurētspēja nav Eiropas Savienības izvēles iespēja. Eiropas Savienībai ir jābūt konkurētspējīgai pasaules mērogā, tāpēc mums ir jāveic ieguldījumi pētniecībā un inovācijās.
Diemžēl pētniecības programmu saņēmēji izmanto vairākus valsts un Eiropas Savienības finansējuma avotus. Tomēr visiem šiem finansējuma avotiem bieži vien ir atšķirīgas procedūras un noteikumi, un tas apgrūtina piekļuvi Eiropas Savienības finansējumam un sarežģī saņēmēju situāciju, ņemot vērā dažādos noteikumus, ar kuriem ir jāiepazīstas. Mēs arī uzskatām, ka pētniecību un inovācijas Eiropas Savienībā iespējams attīstīt tikai tad, ja tiek ierobežota birokrātija, vienkāršotas un apvienotas procedūras, attīstīti lietišķie pētījumi un atvieglota mazo un vidējo uzņēmumu piekļuve finansējumam. Mēs nosodām faktu, ka ekonomikas un finanšu krīzes dēļ dalībvalstis ir samazinājušas savu izglītības un pētniecības budžetu, un mēs šajā krīzes laikā tās aicinām veikt ieguldījumus izglītībā kā prioritārajā jomā, jo no tā ir atkarīga arī pētniecības un inovāciju kvalitāte.
Es vēlos pateikties referentam Audy kungam par manis iesniegtā grozījuma pieņemšanu, kurā es aicināju Komisiju ieguldīt vairāk līdzekļu Septītajā pamatprogrammā globālās satelītu navigācijas sistēmas (GNSS) lietotņu un pakalpojumu izpētei un izstrādei.
Pat the Cope Gallagher
Priekšsēdētājas kundze! Es uzskatu, ka šis ziņojums gūs plašu atbalstu visās Parlamenta politiskajās grupās. Šā ziņojuma galvenais elements ir uzstādījums, ka Eiropas Savienībai ir jāsaglabā vadošā pozīcija pētniecības, inovāciju un zinātnes jomā. Tas ir svarīgi, jo bez pētniecības mēs nevarēsim būt novatori nākotnē. Mums ir vajadzīga pētniecība, ja mēs vēlamies radīt darbavietas, un mums, protams, ir vajadzīga pētniecība, lai Eiropas Savienībā saglabātu nodarbinātību un konkurētu ar jaunajām tirgus ekonomikas valstīm. Mums ir arī svarīgi, lai valsts sektors un privātais sektors, kas, manuprāt, ir ekonomikas izaugsmes dzinējspēks, sadarbotos kā partneri.
Centieni veicināt lielāku MVU līdzdalību ir jāatbalsta augstākajā līmenī, un mums ir jānodrošina pēc iespējas lielāka birokrātijas ierobežošana. Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāji tikšanās laikā 4. februārī apstiprināja pamatiniciatīvu "Jauninājumu Savienība”, bet ar apstiprinājumu nepietiek. Tagad mums ir vajadzīga rīcība, un es lieliski zinu, ka komisāre Geoghegan-Quinn kundze ir rīcības komisāre un pabeigs iesākto darbu. Pētniecība un inovācijas ir svarīgi instrumenti. Tie ir mūsu rīcībā esošie rīki, lai palīdzētu Eiropai izkļūt no ekonomikas krīzes, ar ko mēs pašlaik saskaramies.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Septītās pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas pārskata pamatā ir jābūt priekšrocībām un trūkumiem, ko projekti sniedz iedzīvotājiem. Es, piemēram, domāju par INDECT projektu, kas tika finansēts ar Septītās pamatprogrammas līdzekļiem. Plānotie ieguvumi no terorisma apkarošanas ir jāizvērtē salīdzinājumā ar iedzīvotāju brīvību un datu aizsardzību.
Tāpēc attiecībā uz katru pieeju mums ir jāuzdod jautājums: kurš no tā gūs labumu un kura tiesības tiks nepieļaujami ierobežotas? Tas arī attiecas uz pētniecības finansēšanu gēnu inženierijas jomā. Ieguvēji šajā jomā ir lielie pārtikas ražotāji, lobiji, tomēr ieguvēju vidū noteikti nav iedzīvotāji. Jā, mums ir jāveic lielāki ieguldījumi pētniecības un izstrādes jomā, bet mums arī ir vajadzīga labāka projektu novērtēšana, ko galu galā finansē nodokļu maksātāji.
Diane Dodds
Priekšsēdētājas kundze! Paldies referentam par šo ziņojumu, un paldies arī komisāres kundzei, kura nesen apmeklēja manu vēlēšanu apgabalu Ziemeļīrijā, kur, kā man ir zināms, viņa redzēja dažus teicamus pētniecības un inovāciju piemērus.
Ziemeļīrijas ekonomika ir mazo un vidējo uzņēmumu ekonomika - 97 % uzņēmumu var šādi klasificēt, tomēr tā ir ekonomika, kura atpaliek no citiem Apvienotās Karalistes un Eiropas reģioniem pamatprogrammas līdzekļu izmantošanas ziņā. Birokrātija tiek minēta kā galvenais šķērslis, un daudzi mazi uzņēmumi gluži vienkārši vairāk rūpējas par iespēju turpināt darbību, nevis par pētniecības un inovāciju programmas ilgtermiņa ieguvumiem.
Manuprāt, aviācijas nozares sniegtais piemērs Ziemeļīrijā ir būtisks - lielāki uzņēmumi māca mazākos uzņēmumus un tiem palīdz, lai tie faktiski piekļūtu programmai, un es vēlētos izmantot iespēju, lai aicinātu komisāres kundzi mums nodrošināt radikālus un jaunus risinājumus, kā mazajiem un vidējiem uzņēmumi gūt labumu no šīs ļoti svarīgās programmas.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze! Septītā pētniecības pamatprogramma neattiecas tikai uz pētniecību kopumā, tā attiecas arī uz konkrētu pētniecības jomu, kurai pēc Fukušimas katastrofas mums visiem būtu jāšķiet īpaši svarīgai. Tā arī attiecas uz līdzekļiem no Euratom programmas.
Kā mums visiem ir zināms, pēdējo gadu laikā kodolenerģijas lobijs ir guvis panākumus, popularizējot kodolenerģiju kā videi nekaitīgu alternatīvu. Tas ir guvis īpaši plašu popularitāti dažās Eiropas Savienības dalībvalstīs. Mēs arī labi zinām, ka dažas dalībvalstis ir tik ļoti aizrāvušās ar kodolenerģiju, ka tām būtu grūti pāriet uz alternatīviem enerģijas avotiem. Kāds ir labums no produktīviem reaktoriem, ja tie sabrūk zem liela ūdens spiediena vai zemestrīces gadījumā? Kāds ir labums no visproduktīvākās kodolenerģijas stacijas, ja pietiek ar nelielu avāriju, lai ne tikai tuvākā apkārtne, bet arī viss reģions uz gadu desmitiem kļūtu neapdzīvojams? Tāpēc ir svarīgi, lai mēs pievērstu lielāku uzmanību kodoldrošībai un turpinātu attīstīt alternatīvas.
Tā kā Euratom pētniecības programma drīzumā tiks pagarināta, ietverot 2012. un 2013. gadu, Fukušima ir jāizmanto kā iespēja pārdomāt situāciju.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Priekšsēdētājas kundze! Klausoties šodienas debatēs par Septīto pamatprogrammu, es vēlētos izmantot iespēju pievērst jūsu uzmanību sagatavošanās darbam saistībā ar nākamo, proti, Astoto pamatprogrammu. Mūsu rīcībā jau ir zaļā grāmata par šo programmu, kurā pētniecība citās jomās, piemēram, zivsaimniecības jomā, it tikai pieminēta. Diemžēl tiešā finansējuma jautājums šajā jomā attīstās ļoti satraucošā virzienā. Mēs sākām darbu ar resursiem, kuri pakāpeniski nākamo programmu īstenošanas laikā samazinājās, un šī radikālā līdzekļu apjoma sarukšana noveda pie situācijas, ka no Septītās pamatprogrammas bija pilnīgi izslēgta jūras pētniecība kā konkrēts finansējuma mērķis.
Nākamajā pamatprogrammā šai situācijai ir jāmainās, lai mēs spētu īstenot reformētās kopējās zivsaimniecības politikas mērķus. Zivsaimniecības nozare saskaras ar daudzām problēmām, tāpēc pētniecības un zinātnes atbalsta darbs ir spēcīgs instruments šīs nozares turpmākai ilgtspējīgai attīstībai. Tāpēc ir tik svarīgi šim mērķim nodrošināt pienācīgu finansējumu. Paldies!
Máire Geoghegan-Quinn
Priekšsēdētājas kundze! Esmu ļoti pateicīga par vērtīgajām debatēm, kurās mēs šovakar šeit piedalījāmies, un es vēlētos pateikties visiem deputātiem, kuri piedalījās šajā vērtīgajā diskusijā.
Turpinot darbu un izstrādājot nākamo pētniecības un inovāciju programmu ar patiesu Eiropas pievienoto vērtību, es cieši sadarbošos ar šo Parlamentu.
Gada beigās, 30. novembrī, mēs iesniegsim savus priekšlikumus turpmākajām pētniecības un inovāciju finansēšanas programmām vienotajā stratēģiskajā satvarā. Mēs savā zaļajā grāmatā jau esam izklāstījuši vairākas idejas, kā to panākt, apvienojot dažādus instrumentus Eiropas Savienības līmenī. Mēs varam atbalstīt visu inovāciju ķēdi, sākot ar fundamentālajiem pētījumiem līdz ieviešanai tirgū. Manuprāt, šādā veidā mēs panāksim maksimālu mūsu ieguldījumu ietekmi.
Es ar nepacietību gaidu iespēju uzzināt jūsu debašu rezultātus par mūsu zaļo grāmatu, kas, ja pareizi saprotu, tiks pieņemta vasaras beigās. Es jums varu apgalvot, ka Carvalho kundzes, Merkies kundzes, Audy kunga un Matias kundzes ziņojumu sniegtais vērtīgais ieguldījums tiks ņemts vērā, gatavojot likumdošanas priekšlikumus.
Visbeidzot es gribētu atgādināt, ka 10. jūnijā mēs organizēsim zaļās grāmatas apspriešanas noslēguma pasākumu, uz kuru ir uzaicināti vairāki šā Parlamenta deputāti - daži no jums ar uzdevumu teikt runu. Es vēlētos atgādināt Parlamenta deputātiem, ka tika saņemtas vairāk nekā 1300 atbildes uz tiešsaistes anketu. Tika iesniegts nepieredzēts skaits nostājas dokumentu. No valstu valdībām, no Eiropas līmeņa apvienībām, uzņēmumiem, universitātēm, kā arī reģionālajām un lokālajām organizācijām mēs saņēmām 700 šādu dokumentu. Atbildes pienāca no visām Eiropas Savienības valstīm, kā arī no valstīm ārpus Eiropas Savienības robežām. Manuprāt, tas ir apliecinājis lielo interesi, ko Eiropa saista ar pētniecību un inovācijām kā mūsu turpmākās izaugsmes politiku.
Tāpēc ļaujiet man jums vēlreiz pateikties par ieskatu un stimulu, ko šis Parlaments ir sniedzis Septītās pamatprogrammas termiņa vidusposma pārskatam.
Jean-Pierre Audy
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos pateikties Parlamenta prezidentūrai par atļauju organizēt šīs debates, jo sākotnēji tās nebija iekļautas dienas kārtībā. Ir ļoti noderīgi, ka visas politiskās grupas var apspriest šo svarīgo jautājumu.
Komisāres kundze, es arī vēlētos pateikt, cik mēs jums esam pateicīgi. Es runāju visu to cilvēku vārdā, kuri jūs ļoti ciena. Jūs atbalsta pat Īrijas pārstāvji Eiropas Tautas partijas grupā (Kristīgie demokrāti). Tomēr, kā varat redzēt, ar šiem jautājumiem var notikt jebkas. Paldies par darbu, ko veicat. Komisāres kundze, mēs tiešām uz jums paļaujamies saistībā ar vienkāršošanu un svarīgajiem vēstījumiem, ko mēs jums, sniedzam.
Es gribētu pateikties referentiem no visām politiskajām grupām, maniem kolēģiem, kuri iesniedza virkni grozījumu, un cilvēkiem, kuri sniedza ieguldījumu šajā ziņojumā - un es varu īpaši pateikties Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) pārstāvjiem.
Paldies par vienkāršošanas jautājuma apspriešanu. Mēs esam ņēmuši vērā jūsu komentārus. Vārdi "konkurētspēja rūpniecības jomā” rada cerības. Mums ir jāizveido saikne starp pētniecību un tirdzniecību, t. i., starp pētniecību un inovācijām, izmantojot Eiropas patentu. Pētniecība ir jāpārveido izaugsmē. Kā norādīja Reul kungs, mums, protams, ir jāveicina izcilība. Mums ir jākļūst labākajiem pasaulē, un mēs par tādiem kļūsim ar izcilības palīdzību. Tomēr, kā es norādīju iepriekš, mēs nezinām, kuri būs Nobela prēmijas ieguvēji pēc pieciem vai desmit gadiem. Tāpēc mums ir jācenšas panākt līdzsvars starp izcilību un sadali visā Eiropas Savienībā. Tieši tāpat kā sportā, kur mēs gūstam uzvaras ar labāko spēlētāju palīdzību, mums ir vajadzīgi pasaules labākie pētnieki. Izcilība ir atslēgas vārds.
Visbeidzot, mēs esam ierosinājuši divkāršot finansējumu, bet mēs nelūdzam to darīt uz lauksaimniecības vai struktūrfondu rēķina. Mērķis ir labāka saskaņošana ar dalībvalstīm. Valstu un valdību vadītāji mums ir norādījuši, ka viņi palielinās valsts sektora ieguldījumus. Tā vietā mums ir jāuzlabo Eiropas Savienības, valstu un reģionālo līdzekļu koordinēšana (daļa no šiem līdzekļiem, starp citu, nāk no Eiropas Savienības finansējuma) saskanības un labas politikas veidošanas nolūkā.
Priekšsēdētājas kundze, mans pēdējais arguments ir šāds. Es ierosināju - mans ierosinājums netika pieņemts, bet šis jautājums mums būs jārisina politiskajā līmenī - pieņemt Eiropas pētniecības plānu aizsardzības nozarei. Ir pienācis laiks, lai Eiropas Savienība un dalībvalstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 45. pantu apsvērtu būtiskas pētījumu programmas īstenošanu aizsardzības aprīkojuma un, protams, divējāda lietojuma ekipējuma jomā.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rītdien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
András Gyürk
Septītā pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogramma ir pasaules svarīgākā pētniecības atbalsta programma, kurai ir svarīga nozīme Eiropas konkurētspējas saglabāšanā un stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu īstenošanā. Septītā pamatprogramma apliecina būtisku pievienoto vērtību Eiropas pētniecības un inovāciju jomā. Tomēr termiņa vidusposma pārskats atklāja vairākas jomas, kuras ir jāattīsta. Manuprāt, Septītās pamatprogrammas turpmākajiem panākumiem ir svarīgi divi aspekti. Pirmais un neatliekamākais uzdevums būtu birokrātisko nastu atvieglošana. Pārāk sarežģītā administrācija ir dārga, un tā ir šķērslis MVU līdzdalībai Septītajā pamatprogrammā. Paralēlo struktūru novēršana, ātrāka līdzekļu pārskaitīšana un Septītās pamatprogrammas saskaņošana ar valsts prioritātēm var veicināt to, lai pēc iespējas vairāk uzņēmumu būtu ieinteresēti pētniecības un inovāciju pasākumos. Otrkārt, es vēlētos uzsvērt tādas pieejas nozīmi, kuras pamatā ir izcilība, jo Septītās pamatprogrammas resursus visefektīvāk var izmantot tad, ja atbalstāmo projektu atlases pamatā ir izcilība. Tomēr termiņa vidusposma pārskats atklāja, ka zināmas valstis līdzekļu pārvedumu ziņā nav pietiekami pārstāvētas. Tā galvenais iemesls ir apstāklis, ka šīm dalībvalstīm nav pētniecības infrastruktūras, kas tām sniegtu iespēju nodrošināt atbilstību kritērijiem, kuru pamatā ir izcilība. Tādējādi ir jāpārskata sinerģijas starp Septīto pamatprogrammu un struktūrfondiem, kā arī Kohēzijas fondu, kas savukārt varētu veicināt to infrastruktūru attīstību, kuru attīstība kavējas. Šādi attiecībā uz novērtējumu, kura pamatā ir izcilība, mēs varam nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām dalībvalstīm.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Septītā pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrēšanas pasākumu pamatprogramma ir svarīgs instruments stratēģijas "Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Eiropas vadošā pozīcija tehnoloģisko inovāciju jomā un Savienības turpmākā konkurētspēja arī ir ļoti atkarīga no zinātniskās pētniecības. Šajā ziņā ir jāpievērš lielāka uzmanība programmas atbalstam, ciešākai saiknei ar prasībām uzņēmējdarbības jomā un labākai koordinēšanai ar citiem Eiropas Savienības finanšu instrumentiem un struktūrfondiem.
Svarīgi faktori, kas arī ietekmē programmas panākumus, ir piekļuves nodrošināšana informācijai par varbūtējām iespējām, ko tā piedāvā visplašākajam ieinteresēto pušu lokam, kā arī to pieteikšanās procedūru vienkāršošana, kuras pašlaik ir pārmērīgi sarežģītas. Es vēlos atkārtoti uzsvērt vajadzību plaši popularizēt veiksmīgi īstenotu projektu rezultātus, lai tiem var piekļūt un, ja iespējams, izmantot lielāks skaits uzņēmumu.
Zinātne nav pašmērķis. Tai ir jāsniedz labums ekonomikai un sabiedrībai. Ir jānostiprina saiknes starp atsevišķām programmām, lai nodrošinātu saskanību, īstenojot pētniecības un demonstrāciju projektus, kā arī mārketinga pārbaudes un projektus jaunu tehnoloģiju ieviešanai tirgū. Tas mums ļaus panākt lielāku Septītās pamatprogrammas finansējuma efektivitāti un lielāku Eiropas pievienoto vērtību.
Jacek Olgierd Kurski
Pastāvīga problēma saistībā ar visiem ziņojumiem par inovācijām ir skaidra un konkrēta regulējuma trūkums ieguldījumiem pētniecības un izstrādes jomā no Eiropas Savienības līdzekļiem. Šī problēma ir kārtējo reizi redzama Audy kunga ziņojumā, un tas turklāt ietver vēl vienu neatrisinātu problēmu, proti, Eiropas Savienības finansējuma nelīdzsvarotību. Autors tikai piemin vienlīdzības trūkumu finansējuma saņemšanā starp Rietumeiropu un jaunajām Eiropas Savienības dalībvalstīm. Cita starpā ar finansējumu saistītā sliktā situācija ir redzama saistībā ar riska dalīšanas finanšu mehānisma pieņemšanu. Šā instrumenta ietvaros līdzfinansētie projekti ir īstenoti tikai 18 no 27 dalībvalstīm. Turklāt tās lielākie saņēmēji ir pieteikumu iesniedzēji no tā dēvētajām vecajām Eiropas Savienības dalībvalstīm, proti, Vācijas (23,1 % no visa piešķirtā finansējuma), Spānijas (19,1 %), Apvienotās Karalistes (9,9 %) un Nīderlandes (8,3 %). Pašlaik ar šā instrumenta palīdzību tiek finansēta aptuveni viena trešdaļa pētījumu. Manuprāt, šai daļai būtu proporcionāli jāpalielinās, lai paša uzņēmēja ieguldījums nepārsniegtu 10 % līdz 15 % no vajadzīgās summas (pašlaik vajadzīgais apjoms ir 15 % līdz 25 % no pētniecībai piešķirtās summas). Mums ir jāatceras, ka viens no Eiropas Savienības galvenajiem uzdevumiem ir novērst sociālo un ģeogrāfisko nelīdzsvarotību, veicot no inovācijām gūtā labuma sadali visā Eiropas Savienībā. Mēs nespēsim sasniegt šo mērķi, ja finansiālā ziņā atstāsim novārtā jaunās Eiropas Savienības dalībvalstis, tādējādi atbalstot "smadzeņu aizplūšanas” turpināšanos.
Krzysztof Lisek
Es atbalstu jauno tendenci palielināt zinātniskajai pētniecībai Eiropas Savienībā atvēlēto līdzekļu apjomi. Tomēr es uzskatu, ka ir svarīgi apvienot mūsu spēkus un izdevumus šajā jomā. Pēc iespējas drīzāk ir jāīsteno reformas valsts līmenī, lai varētu izveidot centrus, kuri veic labu sadarbību, un lai novērstu divkāršu darbu pie vieniem un tiem pašiem projektiem. Tas arī veicinātu labāku līdzekļu izmantošanu. Eiropas Savienībai ir jāatceras pētniecības nozīme konkurences priekšrocības nodrošināšanai mūsdienu globālajā pasaulē. Dalībvalstīm ir īpaši jāreformē veids, kā tās veic pētniecību drošības jomā, kas ir viena no svarīgajām ziņojumā minētajām jomām, lai nodrošinātu tās optimizāciju finanšu krīzes laikā.
Marian-Jean Marinescu
Rūpniecības nozarē Septītās pamatprogrammas pievilcīgais raksturs vēl nav pilnīgi apliecināts. Papildus vajadzībai pēc jauna finansējuma, starp Eiropas Savienību, dalībvalstīm un reģioniem ir vajadzīga arī labāka koordinēšana pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā.
Pirmkārt, ir jāuzlabo saikne starp kohēzijas fondiem un pētniecības pamatprogrammu. Man ir jāuzsver kohēzijas politikas nozīme, jo tā ir kļuvusi par svarīgu pētniecības un inovāciju atbalsta avotu Eiropā.
Otrkārt, pētniecības un inovāciju politika ir jāpielāgo konkrētajām vajadzībām tirgū. Ir jānosaka pieprasījums pēc inovatīvām tehnoloģijām Eiropas Savienības tirgū, lai pārdotu inovāciju rezultātus. Manuprāt, būtu jābūt pieejamiem piemērotiem finanšu instrumentiem, lai atbalstītu veiksmīgu inovāciju tehnoloģiju ieviešanu Eiropas Savienības tirgū.
Visbeidzot man ir jāpiemin, ka Eiropas Savienībā pastāv ārkārtīga nelīdzsvarotība attiecībā uz finanšu līdzekļu piešķiršanu, un rezultāti apliecina, ka vecās dalībvalstis saņem lielāko daļu finanšu resursu. Šī situācija ir pretrunā teritoriālās kohēzijas mērķim, kas paredz, ka dalībvalstis no ģeogrāfiskā viedokļa ir attīstītas līdzsvarotā veidā, un tas ir Lisabonas līgumā paredzēts mērķis.
Pavel Poc
Es atbalstu priekšlikumu nodrošināt, lai pētniecība, kas saņem atbalstu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, būtu vērsta uz risinājumu rašanu Eiropas Savienības problēmām jomās, kuras ir noteiktas Septītās pamatprogrammas nodaļā par sadarbību. Tā galvenokārt attiecas uz veselības aprūpi, tostarp klīnisko un profilaktisko izpēti un medicīnas tehnoloģijām. Vēzis ir otrs izplatītākais nāves cēlonis Eiropā, un, tā kā sabiedrība noveco, tiek prognozēts, ka viens no trim vīriešiem un viena no četrām sievietēm vecumā līdz 75 gadiem nepastarpināti saskarsies ar šo slimību. Vēža pētniecība ir pietuvojusies vairākiem atklājumiem, jo īpaši saistībā ar precīzākām un lētākām metodēm, kā arī metodēm, kuras pacientiem rada mazāk ciešanu gan saistībā ar profilaktiskām pārbaudēm, gan faktisku ārstēšanu. Vēža pētniecības finansēšana var glābtu cilvēku dzīvības un samazināt ārstēšanas izmaksas. Es apsveicu politisko gribu, atbalstot finansējumu, kas programmas ietvaros jau ir rezervēts vēža pētniecībai. Šo finansējumu Eiropas Savienības pašreizējā ekonomiskajā situācijā nedrīkst samazināt. Tieši pretēji, mums ir jānodrošina lielāks finansējums. Es vēlētos uzsvērt, ka, ja mēs varam apvienot spēkus, lai īstenotu vērienīgus projektus, piemēram, valstu robežu atcelšanu un kosmosa staciju būvniecību, mums būtu jāspēj rast veids, kā pārvērst vēzi slimībā, no kuras nevienam nav jābaidās. Lai to panāktu, mums ir vajadzīgs atbalsts ārstniecības metožu un profilakses pētniecībai un koordinēšanai. Cīņa pret vēzi ir Eiropas problēma, kurai būtu jābūt mūsu prioritāte, sākot ar finansējumu Septītās pamatprogrammas ietvaros, līdz kopējai aģentūrai Eiropas līmenī.
