Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai) 
Priekšsēdētājs
. - Nākamais darba kārtības punkts ir Jautājumu laiks (B6-0168/2008).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Automobiļu rūpniecības rādītāji attiecībā uz CO2 emisijām
Vai Komisija ir apmierināta ar Eiropas automobiļu rūpniecības pašreiz sasniegtajiem rādītājiem oglekļa dioksīda emisiju samazināšanā un degvielas patēriņā? Vai tā uzskata, ka iniciatīva pārskatīt direktīvu par patērētājam pieejamu informāciju par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām attiecībā uz automašīnām (1999/94/EK) nozīmē Kopienas automašīnu ražošanā esošās regulatīvās pamatnostādnes neefektivitātes atzīšanu?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, jautājums ir par to, vai Komisija uzskata, ka oglekļa dioksīda emisiju samazinājums Eiropas automobiļu rūpniecībā ir bijis apmierinošs.
Atbilde ir "nē”, un tas ir iemesls, kāpēc mēs esam ierosinājuši obligātu samazinājumu līdz 2012. gadam.
Jautājuma otra daļa ir, vai iniciatīva pārskatīt direktīvu par automašīnu marķēšanu nozīmē to, ka tiek atzīta Kopienas pastāvošās regulatīvās pamatnostādnes neefektivitāte automašīnu ražošanā. Atbilde ir "jā”, un tas ir iemesls, kāpēc mēs ierosinām šo pārskatīšanu.
Es varētu aprobežoties ar šīm divām vienkāršajām atbildēm, bet es vēlos paskaidrot mazliet vairāk.
Mēs esam ierosinājuši 120 g obligāto maksimālo robežu oglekļa dioksīda emisijām līdz 2012. gadam, kā tas ir noteikts stratēģijā par oglekļa dioksīdu un automašīnām. Tas tiks panākts ar uzlabojumiem automašīnu motoru tehnoloģijā, kas šo skaitli samazinās līdz 130 g/km un papildus ar citām tehnoloģijām līdz 120 g/km.
Man jāpiemin, ka bija brīvprātīga vienošanās starp automašīnu ražotājiem un Eiropas, kā ari Japānas un Korejas automobiļu ražošanu par automašīnām, kas neradītu vairāk kā 140 g CO2/km līdz 2008. gadam. Diemžēl šis mērķis netika sasniegts: 2006. gadā emisijas bija 160 g, bet 2007. gadā tās bija 159 g saskaņā ar jaunākajiem datiem. Uzlabojums par vienu gramu, protams, ir tālu no apmierinoša.
Mēs ceram, ka koplēmuma procedūrā Parlaments un Padome apstiprinās Komisijas priekšlikumu, un tādējādi mums būs automašīnas, kas patērē mazāk enerģijas, mazāk degvielas un izdala mazāk oglekļa dioksīda. Patērējot mazāk enerģijas un mazāk degvielas, patērētāji daudz ietaupīs, īpaši pie pašreizējām degvielas cenām.
Attiecībā uz marķējumu un patērētājiem sniegto informāciju līdz gada beigām mums būs priekšlikums par to, kā ir jāsniedz patērētājam būtiska informācija.
Man ir jāpiemin, ka Eiropas Parlaments ir pieņēmis rezolūciju šajā jautājumā. Daži tās punkti ir augstākā mērā pozitīvi, bet ir citi, kuriem es nevaru piekrist: piemēram, ka mums attiecībā uz automašīnām ir jāseko tabakas reklāmas piemēram. Tie ir divi dažādi gadījumi, un tāpēc mēs nesekosim piemēram, kad reklāmās ir rezervēta obligāta daļa informācijai.
Ir citi veidi, kā informēt patērētājus, ņemot vērā, ka tad, kad viņi pērk automašīnu, viņi dodas uz pārdošanas vietu un viņiem tiek sniegta informācija par oglekļa dioksīda emisijām, kā arī par degvielas patēriņu tur atrodamās brošūrās un zīmēs.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, G8 valstis ierosina 50 % oglekļa dioksīda emisiju samazinājumu līdz 2050. gadam. Tomēr šķiet, ka augsti attīstītas un straujas attīstības valstis (proti, Ķīna, Indija, Brazīlija, Meksika un Dienvidāfrika) nereaģē uz šo priekšlikumu.
Vai jūs domājat, ka šī nostāja ietekmēs sarunas par laikposmu pēc Kioto Protokola darbības beigām? Kādas ir perspektīvas izšķirošajām sarunām par laikposmu pēc Kioto Protokola darbības beigām, sekojot šim G8 priekšlikumam?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) G. Papastamkos uzdotais jautājums, protams, nekādi nav saistīts ar pirmo jautājumu, ko mēs apspriedām saistībā ar automašīnām, bet tas tomēr ir ļoti svarīgs un savlaicīgs, ņemot vērā notiekošās debates un G8 sanāksmēs pieņemtos lēmumus vakar un šodien.
Tas ir ļoti pozitīvs solis, ka G8, kurā ietilpst astoņas pasaules ekonomikas lielvalstis, ir vienojusies samazināt oglekļa dioksīda emisijas par 50 % līdz 2050. gadam. Protams, kā es jau esmu teicis iepriekš, tas ir tikai pussolis, jo nevienojās par vidējā termiņa mērķiem līdz 2020. gadam, kas būtu nepieciešams starptautiskam nolīgumam, lai efektīvi cīnītos pret klimata izmaiņām.
Es uzskatu, ka jautājums par pārējām lielajām valstīm, par lielajām ekonomiskas attīstības valstīm, tādām kā Ķīna un Indija, arī ir ticis risināts un par to ir debatēts; protams, efektīvs klimata izmaiņu risinājums prasa, lai šīs valstis piedalītos, piemēram, ar pasākumiem oglekļa dioksīda emisiju pieauguma tempa samazināšanā vienmēr saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas principu par kopēju, bet diferencētu atbildību.
Es uzskatu, ka panāks vienošanos gan par ilgtermiņa mērķi, kur ir vispārīgs konsenss, gan par vidēja termiņa mērķiem, ņemot vērā, ka šīs vienošanās ir būtiskas, lai panāktu vēlamo rezultātu 2009. gadā Kopenhāgenā.
Reinhard Rack
(DE) Komisār, es gribu atgriezties pie automobiļiem. Laikā, kad šis 120 g mērķis tika noteikts, bija vairāki jautājumi par to, cik lielā mērā šie 120 g ir uzskatāmi par vidēju rādītāju attiecībā uz visu nozari un attiecībā uz līdzīgiem mērījumiem.
Vai šie jautājumi ir atrisināti vai arī mēs varam sagaidīt to savlaicīgu atrisināšanu, lai nozare patiešām spētu reaģēt, ja tai tas būs jādara, īsajos atvēlētā laika posmos?
Paul Rübig
(DE) Man interesē zināt, vai nebūtu vērts piedāvāt stimulus vecu automašīnu izņemšanai no tirgus, jo tām ir visaugstākais patēriņš un visaugstākais CO2 emisiju līmenis. Vai jūs varētu šeit apskatīt stimulu sistēmu?
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Ļoti interesanti, ka fiskāli stimuli tika uzsvērti G8 secinājumos. Eiropas Savienībā fiskāliem stimuliem varētu būt liela nozīme, lai veicinātu tīrāku automašīnu pirkšanu. Dažas valstis ievieš šādus pasākumus - Francija ir svaigs piemērs, un šķiet, ka tas ir bijis veiksmīgāks nekā gaidīts.
Mēs esam pozitīvi noskaņoti attiecībā uz to, vai nozare spēs sasniegt 120 g mērķi līdz 2012. gadam. Ir jāpasvītro, ka nozarei šis mērķis bija zināms kopš 1995. gada, un viņi bija brīvprātīgi vienojušies sasniegt 140 g uz kilometru 2008. gadā. Katrā gadījumā saskaņā ar mūsu ietekmes novērtējumu un izmaksu aplēsēm, ko nozare mums ir devusi, viņi spēs to panākt laikā.
Ļoti svarīgs un interesants pētījums B. King ziņojums (The King report), kas veikts Apvienotās Karalistes Transporta ministrijas uzdevumā, skaidri parāda, ka tehnoloģiski un ekonomiski ir iespējams šo mērķi sasniegt 2012. gadā. Protams, nozares bažas un katras konkrētās automobiļu rūpnīcas īpašās problēmas ir jāņem vērā. Katrā gadījumā jums, Eiropas Parlamentam un Padomei, ir jāpanāk risinājumi, kas sasniegs gan mūsu vides mērķi, gan arī nodrošinās konkurētspēju Eiropas automobiļu rūpniecībai. Mēs domājam, ka šis priekšlikums dos stimulus automobiļu rūpniecībai un tā iegūs pirmā gājēja priekšrocības, un arī ka Eiropas patērētāji ietaupīs sakarā ar mazākiem tēriņiem enerģijai, īpaši pie šodienas ļoti augstajām naftas cenām.
Priekšsēdētājs
. -
Temats: Biodegvielu politika
Komisārs iepriekš ir ziņojis, ka Eiropas Savienībai ir jāpārskata savas prioritātes attiecībā uz biodegvielām, ja izrādīsies, ka tām ir nevēlama ietekme uz pārtikas apgādi trūcīgās valstīs. Bet saskaņā ar viņa kolēģi Mariann Fischer Boel biodegvielas politikas ietekme uz pārtikas cenām nav tik nopietna.
Tomēr saskaņā ar ANO īpašo referentu Jean Ziegler masveida biodegvielu ražošana ir noziegums pret cilvēci, ņemot vērā tās ietekmi uz pārtikas cenām pasaulē. Līdzīgā veidā arī PLO apgalvo, ka straujais biodegvielas pieaugums ir būtiski paaugstinājis cenas vairākām graudu kultūrām, tādējādi veicinot pašreizējo pārtikas krīzi.
Saskaņā ar ESAO lauksaimniecību cenas augs vēl vairāk nākamajos gados. Kad komisārei būs skaidrs, vai postoša iedarbība notiek vai nenotiek? Vai Komisija
grasās veikt pētījumu šajā jautājumā, un ja atbilde ir "jā”, kad komisāre varēs iepazīstināt ar novērtējumu?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Eiropas Savienība ir vienojusies par mērķi sasniegt 10 % atjaunojamās degvielas transporta nozarē, un šie 10 % ir jāsasniedz līdz 2020. gadam. Es domāju, ka ir svarīgi, lai mēs saucam to par "atjaunojamo”, jo tā nav tikai biodegviela - tā nav tikai etanols un biodīzeļdegviela. Tās varētu būt arī elektriskas automašīnas, tādēļ mums ir jāievēro šī atšķirība.
Es domāju, ka mums ir jāsaka, ka, ņemot vērā ilgo sagatavošanas laiku, ir maz ticams, ka tam varētu būt bijusi ietekme uz cenu līmeni, ko mēs pieredzam šodien. Pēc mūsu aprēķiniem līdz 2020. gadam tas varētu nozīmēt cenu pieaugumu labībai par 3 līdz 6 %, rapša sēklām par aptuveni 8 - 10 % un saulpuķu sēklām 15 % salīdzinājumā ar 2006. gada cenām, pieņemot, ka 30 % nāks no otrās paaudzes biodegvielām.
Es domāju, ka es varu saskatīt dažu Parlamenta deputātu vidū nelielu vilcināšanos. Viens no godājamajiem deputātiem, šķiet, nepiekrīt, bet es domāju, ka jums ir jāņem vērā, ka diezgan liela daļa no pašreizējā pārtikas cenu pieauguma rodas no augstajām naftas cenām. Mēs esam redzējuši daudzus ESAO aprēķinus un ietekmes vērtējumus, un jaunākais skaidri rāda, ka naftas cenas vērtējuma līmenis EUR 130 par barelu nozīmē labības cenu pieaugumu par 9 līdz 13 %. Tādējādi tas ir saistīts ar naftas cenas pieaugumu un nevis ar diskusiju par atjaunojamo enerģiju.
Es domāju, ka ir arī skaidrs, ka ietekmi ierobežos pieaugošais otrās paaudzes degvielu izmantojums, ko mēs, cerams, piedzīvosim un ko veicina mūsu politika.
Otrās paaudzes degvielas tiek ražotas no citām izejvielām, kas nav pārtikas kultūras, un var nākt ne tikai no īpaši radītām enerģijas graudu kultūrām, bet arī no tādiem avotiem kā pārstrādāta augu eļļa, dzīvnieku tauki, meža apstrādes blakus produkti, mežsaimniecības atkritumi un tādi cietie atkritumi kā zālaugi.
Komisijas priekšlikumā, kas tika iesniegts šī gada 23. janvārī par direktīvu enerģijas izmantošanas veicināšanai no atjaunojamiem avotiem, Komisija ierosināja, ka tā pārraudzīs, cita starpā, preču cenu izmaiņas, kas saistītas ar pozitīvām un negatīvām ietekmēm uz pārtikas drošību.
Turklāt Komisija ierosina ziņot reizi divos gados par, cita starpā, mūsu Eiropas biodegvielas politikas ietekmi uz pārtikas vielu pieejamību valstīs eksportētājās, cilvēku spēju atļauties šīs pārtikas vielas iegādāties jaunattīstības valstīs un plašākiem attīstības jautājumiem.
Komisija ir izklāstījusi savus uzskatus par neseno pārtikas cenu pieaugumu nesenā paziņojumā "Pārtikas cenu paaugstināšanās problēmas risināšana: norādījumi par ES rīcību”.
Tā, ņemot vērā pašreizējo cenu tendenču nestabilitāti un sarežģītību, Komisija cieši pārraudzīs cenu attīstību Eiropas Savienībā un starptautiski un ziņos gada beigās par stāvokļa izmaiņām.
Kā teikts paziņojumā, lai gan pieprasījumu pēc lauksaimniecības precēm ir ietekmējis arī biodegvielas tirgus, Komisijas analīzes norāda, ka pašreizējā Eiropas biodegvielas ražošana maz ietekmē pašreizējās globālās pārtikas cenas.
Johan Van Hecke
(NL) Paldies komisārei par viņas atbildi. Pirms pusotra gada biodegvielas vēl bija brīnumlīdzeklis cīņā pret globālo sasilšanu. Tagad sākas to nomelnošana, un es ievēroju, ka Komisija atbalsta enerģētikas ministru kraso pagriezienu uz pretējo pusi pagājušajā nedēļā - lai gan nav šaubu, ka tā to noliegs.
Mans jautājums ir - komisāre ir bombardējusi te mūs ar skaitļiem - vai Komisija piekrīt Pasaules Bankas pētījumam, kas apgalvo, ka 75 % biodegvielu ir atbildīgi par 75 % pārtikas cenu pieaugumu visā pasaulē. PLO nonāk pie līdzīgiem secinājumiem, un ANO īpašais referents J. Ziegler raksturo milzīgo biodegvielu ražošanu kā noziegumu pret cilvēci.
Vai M. Fischer Boel ir vienās domās ar Pasaules Banku, PLO un ANO?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Vispirms es domāju, mēs varam redzēt, ka atjaunojamā enerģija un biodegviela nesen ir tikusi nepelnīti vainota par pieaugušajām cenām lauksaimniecības preču nozarē. Ir skaidrs, ka šim pieaugumam ir dažādi iemesli. Nelabvēlīgajiem laika apstākļiem, ko mēs esam pieredzējuši pasaules daļās, ir bijusi ļoti spēcīga ietekme - gandrīz četrreiz lielāka ietekme nekā biodegvielām.
Otrkārt, mēs esam pieredzējuši milzīgu pieprasījumu no Āzijas. Ķīnā un Indijā sāk ēst gaļu, kas nozīmē, ka viņiem ir jāimportē daudz vairāk graudaugu kultūru, nekā viņi mēdza darīt.
Treškārt, spekulācija: investori izņem savu naudu no investīcijām lauksaimniecības precēs un iegulda to zeltā un sudrabā. Tas ir acīmredzami.
Dažas valstis ir aizvērušas robežas lauksaimniecības preču eksportam, un arī tas ir devis ieguldījumu. Skatoties uz Amerikas Savienotajām Valstīm, tas, ka amerikāņi tagad ir ieviesuši ļoti vispusīgu kukurūzas izmantošanu bioetanolam, ir atstājis ietekmi uz kukurūzas nozari. Protams, tam ir ietekme uz kukurūzas cenu pasaules tirgū. Bet Eiropā mēs izmantojam mazāk nekā 1 % no mūsu ražošanas apjoma atjaunojamajai enerģijai, un tas nevar ietekmēt cenas līmeni, kādu mēs to redzam.
Svarīgi ir tas, ka mēs ražojam šo atjaunojamo enerģiju ilgtspējīgā veidā un ka mēs piemērojam noteiktus kritērijus dažādu atjaunojamo enerģiju tipiem. Mēs esam skaidri teikuši, ka CO2 emisiju samazinājums vismaz par 35 % ir obligāts, un mēs būtu gatavi iet tālāk. Piemēram, 50 % ir minēti kā skaitlis, kas jāievieš līdz 2015. gadam.
Attiecībā uz godājamā deputāta jautājumu par Pasaules Bankas pētījumu man ir jāsaka vispirms, ka tas vēl nav ticis publicēts. Ir pieejama pirātiska kopija. Tāpēc ir grūti Pasaules Bankai komentēt kaut ko, kas vēl nav bijis publicēts. Bet man ir jāsaka, ka personīgi es gribētu sagaidīt no Pasaules Bankas apņēmību un apstiprinājumu, ka viņi grasās parakstīties zem 75 %. Es neuzskatu, ka 75 % ir skaitlis, ko var aizstāvēt. Tas pat nav par graudaugu cenām, bet par pārtikas cenām. Kad jūs zināt, ka dažreiz uz pārtiku - maizi, piemēram, - tikai līdz 10 % no maizes vērtības un ne vairāk var sasaistīt ar kviešiem, es vienkārši nevaru iedomāties, kā šis skaitlis 75 % var būt pareizs.
Es būtu ļoti priecīga atgriezties Eiropas Parlamentā, lai apspriestu tad, kad šis ziņojums būs publiski pieejams un mums būs stingrs pamats diskusijai, nevis tikai baumas, kas parādījušās vienā vienīgā laikrakstā, kad notika informācijas noplūde.
Jim Allister
Komisāre, es apbrīnoju jūsu neatlaidību, ar kādu jūs turaties pie domas par biodegvielu zemo ietekmi uz pārtikas cenām, bet man patiešām interesē, cik ilgi jūs varēsiet to saglabāt. Kā jau jums ir ticis norādīts, jūs neko daudz neaizejat prom no citiem ekspertiem visā pasaulē. Jūs esat dzirdējusi par PLO un, šķiet, Pasaules Banku.
Jūs atkārtoti uzsverat, ka mēs ieguldām tikai 1 % savas ražošanas biodegvielās. Tas var būt, bet mēs Eiropā esam tik ļoti atkarīgi no barības vielu importa no Amerikas - un tieši te rodas ietekme uz pārtikas cenām. Ir prasība gatavoties tam un doties tik ātri, cik mēs varam, otrās paaudzes un pat trešās paaudzes virzienā, kur Komisijai būtu intensīvi jāpievērš sava uzmanība.
Glyn Ford
Man šķiet, ka, ja strīdā tiek apskatīts sagatavošanas laiks, tad naftas cenas ir brīvas un netiek uzskatītas par preču cenu pieaugšanas cēloni vairāk nekā biodegvielas, bet vai komisāre rosinās Pasaules Banku publicēt rezultātu? Vai viņa rakstīs viņiem un norādīs, ka mēs gribētu redzēt šo ziņojumu publicētu, tā lai mēs visi varam debatēt par tās argumentāciju? Vai Komisija nejūt, ka uz šī pamata mums vajadzētu šajā laikā rosināt moratoriju par visiem jaunajiem biodegvielu produktiem, kuri pilnībā nebalstās uz neēdamiem pārtikas un pārtikas rūpniecības blakus produktu pārstrādi?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Vispirms, atbildot J. Allister, kad mēs runājam par Eiropas Savienības atkarību no barības vielām, jums ir pilnīga taisnība, mēs esam atkarīgi, sevišķi no sojas pupu importa. Tieši tāpēc mums notiek diskusijas par to, vai ir iespējams atrast risinājumu ĢMO jautājumā, lai pazeminātu cenu importētajām sojas pupām. Tās noteikti ir vislielākā un vissvarīgākā kultūra mūsu cūkgaļas ražošanai.
Es biju cerējusi, ka spēšu pārliecināt godājamos deputātus, ka mēs patiesībā darām diezgan daudz, lai virzītu uz priekšu un ieguldītu otrās paaudzes biodegvielās, jo es piekrītu jums visiem, ka pirmās paaudzes biodegviela nav ilgtermiņa risinājums. Bet mums ir vajadzīga pirmā paaudze kā pakāpiens otrajai paaudzei. Ja mēs tagad sūtām skaidru vēsti, ka mēs vairs neturēsimies pie sava mērķa par 10 %, es varu garantēt, ka visi ieguldījumi Eiropas Savienībā izzudīs un pārcelsies uz Dienvidameriku, un mēs būsim atkarīgi no visas mūsu biodegvielas importa no Brazīlijas, kas to ražos no cukurniedrēm. Tad mūsu neatkarība - kā mēs to gribētu redzēt - būtu daudz grūtāk panākama.
Attiecībā uz vēl nepublicēto Pasaules Bankas ziņojumu - es pieņemu, ka mēs piekrītam, ka tas nav publicēts, tas ir nopludināts - nejaušas sakritības dēļ tajā rītā, kad mēs saņēmām preses ziņojumu par 75 %, Pasaules Bankas galvenais ekonomists sēdēja manā birojā, un viņš nevarēja apstiprināt 75 %.
Tāpēc es esmu pārliecināta, ka mēs atgriezīsimies pie šī jautājuma, un man būtu liels prieks, kā es teicu iepriekš, apspriest to, pamatojoties uz publicēta ziņojuma stingrā pamata.
Priekšsēdētājs
. -
Temats: Nāves soda izpilde uzbrucējam Apvienoto Nāciju Organizācijai
Saskaņā ar elektroniskā informatīvā biļetena eNewsletter Hands off Cain 6. jūnija Nr. 107 Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašais referents par tiesnešu un advokātu neatkarību Leandro Despouy ir vēlreiz apstiprinājis ANO pārliecību, ka Irākas iestāžu izpildītais nāves sods Awraz Abdel Aziz Mahmoud Sa'eed par uzbrukumu ANO galvenajai mītnei Bagdādē 2003. gada augustā - kura laikā tika nogalināts arī ANO īpašais pārstāvis Irākā - neļāva starptautiskajai sabiedrībai uzzināt, kas bija bijuši īstie nozieguma veicēji.
Ko darīja Komisija, lai paustu ES kategorisko opozīciju nāves sodam?
Kādus pasākumus Komisija ir iecerējusi veikt, lai noskaidrotu iemeslus steigai, ar kādu Awraz Abdel Aziz Mahmoud Sa'eed tika sodīts ar nāvi, par spīti Apvienoto Nāciju Organizācijas nepārprotamajiem lūgumiem, kura pamatoti gribēja atklāt iemeslu, kas bija pamatā uzbrukumam ANO un identificēt tā organizatorus?
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, kopā ar dalībvalstīm Eiropas Komisija ir pasaules ievērojamākā dalībniece un donore cīņā pret nāves sodu. Darbošanās šajā jautājumā ir tās ārējās politikas priekšplānā jautājumos par cilvēktiesībām. Eiropas Savienības politikas galvenie principi sakarā ar trešām valstīm attiecībā uz nāves sodu, ko pieņēma 1998. gadā un pārskatīja 2008. gadā, nosaka kritērijus protestu izteikšanai un definē standartus, kas ir jāizmanto. Nāves soda atcelšana ir viens no galvenajām tematiskajām prioritātēm, kad tiek nodrošināta palīdzība, izmantojot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu. Kopš 1994. gada Komisija ir finansējusi visā pasaulē aptuveni 30 projektus, kuru kopējā vērtība naudā ir aptuveni EUR 15 miljoni. Komisāre B. Ferrero-Waldner publiskā deklarācijā 2007. gada 10. oktobrī sakarā ar Pasaules Dienu pret nāves sodu un citos gadījumos pēc tam ir paudusi savu kategorisko opozīciju nāves sodam neatkarīgi no tā, vai to patiešām izmanto praksē, vai tas ir noteikts tiesību aktos.
Komisāre zina par notikumu, kas ir šīs Parlamenta deputāta vēstules temats. Irāka ir viena no tām valstīm, kurām Eiropas Komisija bieži sūta protestus par nāves soda izmantošanu. Šajā konkrētajā gadījumā protests tika sūtīts 2007. gada jūnijā. Gan Eiropas Savienība, gan Komisija ir atkārtoti aicinājusi Irākas valdību un Irākas Augstāko tiesu atcelt nāves soda izmantošanu un mīkstināt visus nāves sodus, kas ir piespriesti, bet vēl nav izpildīti. Turklāt tās ir aicinājušas Irākas valdību nekavējoties ieviest moratoriju visiem nāves sodiem. Nav nepieciešams teikt, ka sakarā ar bumbas sprādzienu ANO mītnē 2003. gada 19. augustā šāds moratorijs būtu ļāvis pakļaut detalizētas nopratināšanas jautājumu krustugunīm visas personas, kuras varētu sniegt iespējamu liecību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu, ka neviens šī uzbrukuma vaininieks nepaliek nesodīts. Patiešām Komisija ir satraukta par steigu, kādā šis gadījums tika kārtots. Mūsu galvenais mērķis tomēr ir aizstāvēt nāves soda atcelšanu vispār. Komisija turpina cieši sadarboties ar Eiropas Savienības dalībvalstīm centienos paust mūsu nostāju un neapmierinātību ar Irākas pusi.
Paulo Casaca
(PT) Jautājums, kas te ir izvirzīts, tomēr ir par to, ka Irākas valdība novērsa Sérgio Vieira de Melo slepkavības izmeklēšanu tieši tādā pašā veidā, kā tas tika darīts citos gadījumos. Manās rokās man ir nesen publicēta žurnāla kopija, kurā redzams Zenaib Ahmed. Es esmu ielūdzis šo personu ierasties Eiropas Parlamentā, lai runātu par masveida sodīšanu ar nāvi Irākas slimnīcās, kas notiek tīri uz etniskā pamata.
Šī stāvokļa sakarā, kas ir vēl daudz sliktāks nekā stāvoklis Balkānu rietumos, es gribu zināt, kad starptautiskā sabiedrība un Eiropas Komisija grasās pieprasīt starptautisku tribunālu, lai izmeklētu un tiesātu desmitiem vai simtiem tūkstošu cilvēku nogalināšanu Irākā.
Vladimír Špidla
(CS) P. Casaca, protams, Eiropas Komisija un Eiropas Savienība vispār izzina visas iespējas, kas mums ir pieejamas, lai mēs varam stiprināt savas spējas pakāpeniski ierobežot un likvidēt nāves soda izmantošanu, sevišķi tajās teritorijās, kur to piemēro visbiežāk, un te, protams, ietilpst arī Irāka.
Priekšsēdētājs
. -
Temats: Horizontāla pretdiskriminācijas direktīva
Eiropas Komisija paziņoja, ka vēl šajā pavasarī tiks uzsākta jaunā horizontālā direktīva, kas aizliedz diskrimināciju.
Kāda ir jaunākā attīstība sakarā ar direktīvas darbības lauku? Vai būs tālejoša pretdiskriminācijas direktīva, kas aptver VISUS Amsterdamas līguma 13. panta atlikušos aspektus - proti, vecumu, invaliditāti, reliģisko pārliecību vai ticību un seksuālo orientāciju, kā to ir atbalstījis Eiropas Parlamenta vairākums?
Ja tā nebūs, vai Eiropas Komisija varētu nosaukt iemeslus un īsi raksturot savu konkrētās rīcības plānu nākamajiem mēnešiem?
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pagājušajā nedēļā Komisija pieņēma priekšlikumu direktīvai, ar kuru paredz noteikumus aizsardzībai pret diskrimināciju vecuma, invaliditātes, seksuālās orientācijas un reliģiskās pārliecības vai ticības dēļ ārpus darbavietas. Diskriminācija šo aspektu dēļ darbā un profesijā ir jau apskatīta Direktīvā 2000/78/EK. Tādējādi mēs esam izpildījuši saistības, kuras mēs uzņēmāmies jūsu priekšā, kad sākās mūsu amata pienākumu pildīšanas termiņš. Mēs esam atbildējuši uz jūsu atkārtotajiem aicinājumiem pēc šāda priekšlikuma, kas pēdējoreiz tika izteikts maija pirmajā sesijā. Šis direktīvas priekšlikums pamatojas uz principiem, ko dalībvalstis jau ir pieņēmušas esošajās direktīvās. Piemēram, tajā ietilpst noteikumi, kas nodrošina aizsardzību diskriminācijas upuriem un pievēršas mocīšanai un pakļaušanai, kā arī noteikumi attiecībā uz vienlīdzības nodrošināšanas iestādēm. Kā es teicu iepriekš, priekšlikums direktīvai nodrošina aizsardzību pret diskrimināciju četru galveno diskriminācijas pamatu dēļ, bet vienādas nozīmes piešķiršana visiem četriem nenozīmē, ka noteikumi attiecībā uz šiem visiem diskriminācijas tipiem ir vienādi.
Tāpēc priekšlikums par direktīvu ņem vērā katra diskriminācijas pamata īpatnības, lai direktīva ir pēc iespējas efektīvāka. Tā īpaši ļauj ņemt vērā vecumu atkarībā no konteksta un aplūkot vecuma un invaliditātes jautājumu apdrošināšanas un banku nozarē, ja tas ir pienācīgi un saprātīgi, un es uzsveru vārdus "pienācīgi un saprātīgi”. Tas nekad nedrīkst nozīmēt vecāku personu vai personu ar invaliditāti tīšu izslēgšanu no šīm nozarēm. Invaliditātes gadījumā vienlīdzīgas attieksmes princips ir pozitīva apņemšanās nodrošināt vispārēju pieejamību personām ar invaliditāti un pienācīgu pielāgojumu veikšanu individuālos gadījumos. Šādi pasākumi nerada nesamērīgu slogu. Direktīvas priekšlikums skaidri nosaka, ka ir jāņem vērā organizācijas lielums, raksturs un resursi, aptuvenās izmaksas, preču un pakalpojumu dzīves cikls un iespējamie labumi, ko dod piekļuve personām ar invaliditāti. Priekšlikums ir svarīgs solis ceļā uz milzīga baltā plankuma aizpildīšanu pretdiskriminācijas likumdošanā.
Protams, mēs saprotam, ka aizsardzība pret diskrimināciju dzimuma dēļ ārpus darbavietas vēl nav tik spēcīga kā aizsardzība pret diskrimināciju rases dēļ. Iemesls tam ir tas, ka Direktīva 2004/113/EK neattiecas uz izglītības jomu, kā to var saprast no priekšlikuma paskaidrojuma. Mēs domājam, ka būtu pāragri piedāvāt izmaiņas minētajai direktīvai, jo termiņš tās īstenošanai beidzās tikai nesen. Tomēr, kad mēs gatavosim īstenošanas ziņojumu 2010. gadā, mēs varam ierosināt izmaiņas direktīvā, ja nepieciešams.
Claude Moraes
Komisār, šis ir piemērs jautājumam, kas iesniegts pirms dažām nedēļām un laimīgi saņēmis pozitīvu atbildi 1. jūlijā ar jūsu paziņojumu. Es domāju, ka jums personīgi pienākas atzinība par šīs lietas aizstāvēšanu Komisijā un par ieklausīšanos Eiropas Parlamenta balsojumā.
Ļaujiet man tikai lūgt jūs un Komisiju uzturēt modrību, lai ne uz kāda pamata netiek meklētas atkāpes un atvieglojumi vienlīdzīgas attieksmes principam: tie ir jāmeklē, pamatojoties uz nepieciešamību un patiesiem subsidiaritātes principiem, jo mums ir transponēta Nodarbinātības direktīva un Rasu vienlīdzības direktīva, kuras nebija pilnīgas, un mums ir jānodrošina, lai šī labā pakete kļūst par likumu dalībvalstīs.
Vladimír Špidla
(CS) Ir acīmredzams, ka šāda direktīva, kas ir tālejoša un aizsargā Eiropas Savienības pamatvērtības, bieži tiek skaidrota atšķirīgi un tiek bieži pakļauta dažādu iemeslu dēļ spiedienam, lai tās efektivitāti ierobežotu. Pilnībā apzinādamās to, Komisija sagatavoja šo sarežģīto priekšlikumu, kuru mēs, protams, esam gatavi aizstāvēt turpmākajās stadijās pret ikvienu nepamatotu izaicinājumu.
Syed Kamall
Vai es varētu lūgt komisāru komentēt britu laikrakstu ziņojumus? Izrādās, kā ziņots presē, pretdiskriminācijas tiesību akti pašlaik neattiecas uz strādniekiem, kas ir vecāki par pensionēšanās vecumu, un cilvēki pensionēšanās vecumā vai virs tā tiek tiesiskā veidā atlaisti. Vai komisārs plāno nodarboties ar britu valdības diskrimināciju pret vecākiem strādniekiem?
Vladimír Špidla
(CS) Vispār direktīva, kas aizsargā cilvēkus, kuri pieder pie darbaspēka, aizsargā viņus arī pret diskrimināciju vecuma dēļ. Es nevaru dot konkrētus komentārus britu laikraksta ziņojumam, jo tas, kā vienmēr, ir atkarīgs no konkrētā gadījuma īpašajiem apstākļiem. Es varu tikai teikt ar pārliecību, ka attiecībā uz šo šajā direktīvā nav nekādu izņēmumu, ar kuriem saskaņā aizsardzība vairs netiek piemērota pēc noteikta vecuma.
Temats: Papildu pensijas un mobilitāte ES teritorijā
Pašreiz dažās dalībvalstīs darbavietas vai valsts maiņa bieži nozīmē to, ka tiek zaudēti arodpensiju pabalsti. "Pensiju pārvedamības" Direktīva, kas ir ierosināta 2005. gada oktobrī un kurā tagad ir veikti grozījumi, piešķirs lielāku elastību nosacījumiem attiecībā uz pensijas tiesību iegūšanu un piešķiršanu (piemēram, dažādi kvalifikācijas laikposmi, pirms kuriem darba ņēmēji iegūst tiesības) un uz neaktivizētu tiesību uz pensijām saglabāšanu (piemēram, pensiju tiesības, kas ilgtermiņā zaudē vērtību), kā arī uzlabos informāciju darba ņēmējiem par to, kā mobilitāte var ietekmēt papildu pensijas tiesības.
Vai Komisija var informēt mūs par to, kad tā paredz nolīgumu par šo direktīvu, un nodrošināt grafiku tā īstenošanai ES pilsoņu interesēs, lai viņi varētu brīvi pārvietoties ES teritorijā bez papildu raizēm attiecībā uz pensijām?
Vladimír Špidla
Sākumā es gribētu teikt, ka man ir prieks par to, ka ir uzdots šis svarīgais jautājums, un es pateicos par Eiropas Parlamenta centieniem panākt progresu. Protams, es arī esmu pateicīgs par Slovēnijas prezidentūras un citu prezidentūru centieniem panākt vienošanos. Neskatoties uz to, vilšanās saglabājas tādēļ, ka vienošanās vēl nav noslēgta. Tas ir tādēļ, ka vēl nav rasta atbilde uz jautājumu par to, kā novērst darba ņēmēju brīvas pārvietošanās šķēršļus, ko ir izraisījušas papildu pensiju sistēmas, un tas ir šīs problēmas pamatā. Šodienas pastāvīgi mainīgajā pasaulē svarīgāka kā jebkad ir iespēja bez grūtībām mainīt darbavietas vai nodrošināt ar darbu īsto personu, kurai ir vajadzīgās kvalifikācijas. Turklāt darbaspēka pielāgošanās spējas atbalstīšana, darba tirgus elastība un sociālās drošības sistēmu modernizācija ir Lisabonas stratēģijas galvenās sastāvdaļas. Tas ir gluži acīmredzami, ka, ja mēs sagaidām, lai cilvēki būtu elastīgāki, mums ir jāpārliecinās, ka viņi netiek par to sodīti, zaudējot sociālās drošības tīklu.
Papildu pensijas sistēmu lieta ir tipisks piemērs elastīguma un sociālās drošības stratēģijai, ko ir atbalstījusi Eiropas Komisija. Komisija ir sevišķi smagi strādājusi, lai atrisinātu šo jautājumu par papildu pensijām, bet, lai kā arī tā mēģinātu, diemžēl kompromiss vēl nav atrasts. Tādējādi, apsverot to, cik nozīmīgs šis jautājums ir attiecībā uz darba ņēmēju sociālajām tiesībām kopumā, uz pensijas shēmu attīstību un uz pareizas atbildes sniegšanu demogrāfiskās novecošanas jautājumā, Komisija ir gatava turpināt darbu, un tā neatslābs, kamēr netiks atrasts tāds kompromiss, kas var kļūt par pamatu vispārējam risinājumam. Kaut arī mēs vēl to neesam sasnieguši (tādēļ, ka šim lēmumam jābūt vienprātīgam, un Padome vēl nav pieņēmusi vienprātīgu nostāju), Komisija turpina darbu, lai virzītos uz mērķi uzlabot situāciju attiecībā uz papildu pensijām.
Brian Crowley
Es vēlētos pateikties komisāram par atbildi. Komisār, jūs izvirzījāt divus punktus, kas, manuprāt, ir būtiski šajā sarežģītajā jautājumā kopumā: pirmkārt, elastīguma un sociālās drošības ideja un, otrkārt, Lisabonas darba programma par to, lai Eiropas Savienības vienotajā tirgū izveidotu vēl vienu brīvību - darba ņēmēju brīvu pārvietošanos.
Daudzējādā ziņā tas, ka nav piekļuves pensiju mobilitātei, liedz daudziem cilvēkiem iespēju citās teritorijās uzņemties darbus, kas varētu būt labāk apmaksāti, jo viņi nevar pārnest pensijas tiesības vai pat iesaldēt pensijas tiesības savā izcelsmes dalībvalstī.
Tādēļ varbūt jūs varētu kā daļu no tās sociālās paketes, ko jūs tagad izvirzāt un kuru tik daudzi pamatoti atbalsta, mums ieteikt, kādas sviras mēs varam iedarbināt, lai nodrošinātu, ka tās dalībvalstis, kas to bloķē, piedalās procesā, lai sasniegtu ideālu.
Vladimír Špidla
(CS) Es tikai varu teikt, ka B. Crowley dažos vārdos sniedza mums gandrīz pilnīgu šīs problēmas analīzi. Jā, tas tā patiešām ir. Tas arī ir tas iemesls, kādēļ mēs arī turpmāk būsim aktīvi. Šis nav jautājums, ko Komisija uzskatītu par izsmeltu.
Reinhard Rack
(DE) Komisār, jūs pareizi pievērsāt uzmanību problēmai un tam, ka galvenais iemesls, kādēļ šo problēmu nevar atrisināt, ir tas, ka dalībvalstis neatkāpjas no vienprātības principa. Dažreiz rupjiem klientiem ir vajadzīga barga apiešanās. Vai nav īstais laiks debatēs par iekšējiem tirgiem pašreizējā situācijā patiesībā nosaukt un kaunināt attiecīgās dalībvalstis, lai nodrošinātu, ka vismaz dažas dalībvalstis pārdomā savu dažreiz postošo iepriekšējo rīcību un maina savu nostāju?
Vladimír Špidla
(CS) Jums ir pilnīga taisnība: visas politiskās pamatidejas tiek apspriestas Padomē, un šīs debates nenotiek aiz slēgtām durvīm. Visas dalībvalstis ir pakāpeniski spējušas izklāstīt savus viedokļus, un tikai Vācijas Federatīvā Republika nepauda savu piekrišanu. Tāda ir šī situācija, bet, kā es jau esmu teicis, tas nenozīmē, ka mēs esam nonākuši šī ceļa galā. Mēs meklēsim citus veidus un izvēles, lai sasniegtu vienprātību. Es gribu uzsvērt, ka sistēmas, protams, ir atšķirīgas atsevišķās dalībvalstīs un, protams, lēmumi par šīm sistēmām nav tikai mazsvarīgi tehniski jautājumi. Tādēļ es pilnīgi saprotu, ka valstis šo jautājumu ņem vērā nopietni, bet, kā es jau esmu teicis, tāda šī situācija ir šobrīd.
Temats: Medicīniskā palīdzība ES teritorijā
Vai Komisija var precīzi noskaidrot, kādas tiesības uz medicīnisko palīdzību ir ES pilsoņiem, ceļojot uz citu dalībvalsti? Vai palīdzība, ko nodrošina Eiropas veselības apdrošināšanas karte, ir piemērojama visām ar vecumu saistītām slimībām?
Tā kā veselības pakalpojumu finansēšanas metodes atšķiras katrā dalībvalstī, kādas procedūras ir ieviestas, lai sekmētu godīgu un taisnīgu sistēmu, kas nodrošina pienācīgu palīdzību visiem, kam tā ir nepieciešama?
Kādi pasākumi ir ieviesti attiecībā uz tiem, kas ceļo uz tādām nodokļu oāzēm kā, piemēram, Andoru, Normandijas salām, Lihtenšteinu u.c., kurām apkārt ir Eiropas Savienība, bet kuras pašas netiek uzskatītas par ES teritoriju?
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, Eiropas veselības apdrošināšanas kartes īpašnieks tiek uzskatīts par apdrošinātu saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā viņš ir ieradies. Saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 1408/71 22. pantu šī karte ir derīga pagaidu uzturēšanās laikā ar jebkuru no mērķiem: tūrisms, nodarbinātība vai mācības.
Ja šīs kartes īpašniekam ir vajadzīga veselības aprūpe viņa uzturēšanās laikā, šī karte dod tiesības viņam saņemt šo veselības aprūpi no medicīnas darbiniekiem. Eiropas veselības apdrošināšanas karte nodrošina tās īpašniekiem "dzīvībai svarīgu veselības aprūpi”.
Šo terminu, kas ir atkarīgs no pacienta veselības stāvokļa un paredzamā uzturēšanās ilguma, 2004. gadā bija noteikusi Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija. Attiecīgā veselības aprūpe ir ārstēšana, kas ir jāsniedz personai, kas īslaicīgi uzturas citas valsts teritorijā, lai tādējādi šī persona nav pakļauta nāves riskam un nav spiesta priekšlaicīgi atgriezties savā izcelsmes valstī, lai saņemtu nepieciešamo veselības aprūpi.
Medicīnas darbiniekiem ir jāpiemēro šie kritēriji katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā pacienta veselības stāvokli un viņa uzturēšanās ilgumu. Migrējošo darba ņēmēju sociālā nodrošinājuma administratīvā komisija arī pieņēma norādījumus ar mērķi nodrošināt, lai visas ieinteresētās puses (veselības aprūpes nodrošinātāji, apdrošinātās personas un veselības apdrošināšanas sabiedrības) interpretētu šo terminu vienādi. Šie norādījumi ir pieejami Eiropas Savienības portālā.
Gan pensionārs, kas pavada trīs mēnešus ar saviem bērniem, gan students, kas izmanto Erasmus programmu, tādēļ varēs piekļūt ne tikai nepieciešamajai veselības aprūpei, bet arī aprūpei, kas šādā situācijā tiktu piedāvāta personām, kas dzīvo attiecīgajā dalībvalstī.
Veselības aprūpes nodrošināšanas sistēma, kā tas ir paredzēts Regulas (EEK) Nr. 1408/71 22. pantā, nosaka noteikumus veselības aprūpes nodrošināšanai un maksājumiem par to saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā pacients īslaicīgi uzturas. Tas nozīmē, ka personām, kas īslaicīgi uzturas attiecīgajā valstī, ir pieejama veselības aprūpe ar tādiem pašiem nosacījumiem kā personām, kas piedalās šīs valsts veselības apdrošināšanas sistēmā.
Regulas (EEK) Nr. 1408/71 22. pants tiek piemērots arī Eiropas Ekonomikas zonas valstīm, ietverot Lihtenšteinu un Šveici. Sarunas par Andoru vēl nav tikušas veiksmīgi noslēgtas.
Glyn Ford
aizstāj jautājuma iesniedzēju. - Priekšsēdētāja kungs, diemžēl deputātam R. Evans ir bijis jāatgriežas Apvienotajā Karalistē. Viņa vārdā es pateicos komisāram par viņa atbildi uz jautājumu.
Līdz ar strauji augošo pārrobežu laulību skaitu - gandrīz katrs piektais pāris pašreiz ir no divām dalībvalstīm - un līdz ar to pensijas vecumu sasniegušo pāru un indivīdu procentuālās daļas palielināšanos, kas ceļo Eiropas Savienības teritorijā, vai Komisija neuzskata, ka, ja tā neveiks steidzamus pasākumus attiecībā uz šiem jautājumiem, nevienlīdzīga attieksme novedīs drīzāk pie "veselības bēgļiem” nevis daudz plašāk apspriestajiem "veselības tūristiem” Eiropas Savienībā.
Vladimír Špidla
(CS) Jūs uzdevāt vairākus jautājumus, un katram no šiem jautājumiem ir vajadzīga sarežģīta atbilde. Ļaujiet man sniegt vienkāršotu atbildi uz pirmo jautājumu: šorīt mēs debatēs apspriedām Regulu (EK) Nr. 883/2004, kas būtiski grozīs Regulu (EEK) Nr. 1408/71 un kas noteikti uzlabos situāciju daudziem cilvēkiem tieši pārrobežu sakaru jomā. Attiecībā uz jūsu jautājumu par veselības tūrismu es domāju, ka tas ir ļoti neskaidrs jēdziens; tik neskaidrs, ka tas ir bīstams. Tā kā tas var kļūt par ļoti nozīmīgu parādību, mums ir ļoti uzmanīgi jādefinē, ko nozīmē veselības tūrisms. Tomēr es domāju, ka patiess veselības tūrisms nav sevišķi plaši izplatīts tādēļ, ka visbiežāk tie cilvēki, kuriem ir patiešām nopietnas veselības problēmas, mēģina uzturēties savā vidē un atsevišķu dalībvalstu sistēmas pamatlīmenī būtiski neatšķiras viena no otras. Ir skaidrs, ka Regula (EEK) Nr. 1408/71 un turpmākā Regula (EK) Nr. 883/2004 attiecas galvenokārt uz lietām, kas saistītas ar tūrismu, izņemot veselības tūrismu. Galvenokārt tās attiecas uz cilvēkiem, kuri ir devušies ceļojumā un tad, esot prom no mājām, ar viņiem kaut kas ir atgadījies. Ir simtiem tūkstoši, varbūt līdz pat vienam miljonam šādu lietu katru gadu. Risinājumi ir atbilstīgi, un tie negatīvi neietekmē veselības sistēmu stabilitāti. Komisijas nodomam ieviest uzlabojumus šajā jomā ir materiāls raksturs, kā to parāda, piemēram, manas kolēģes Androulla Vassiliou iesniegtie grozījumi. Es domāju, ka būs iespēja detalizētām debatēm par pārrobežu aprūpi un ar to saistītiem jautājumiem, bet šobrīd es gribu vēlreiz distancēties no tā sauktā veselības tūrisma jēdziena. Es domāju, ka tas ir diezgan neskaidrs jēdziens, kas var izraisīt reakcijas, kas nav piemērotas šai situācijai.
Priekšsēdētājs
Piešķirtais laiks jautājumiem komisāram V. Špidla ir beidzies. Atbildes uz jautājumiem no Nr. 49 līdz Nr. 54 tiks sniegtas rakstiski.
Temats: Mazo un vidējo uzņēmumu pārskatu slogs
Es atzinīgi vērtēju Komisijas nesen veikto iniciatīvu, lai samazinātu statistikas pārskatu slogu uzņēmumiem, sevišķi maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tomēr mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) vēl arvien saskaras ar lieliem pārskatu slogiem, piemēram, PVN pārskats, kam ir nepieciešamas daudzas cilvēkstundas un kas nostāda mazos uzņēmumus nelabvēlīgākā situācijā konkurētspējas ziņā. Vai Komisija izstrādā kādus priekšlikumus, kas samazinās birokrātiju un pārskatu slogu maziem un vidējiem uzņēmumiem?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, E. Ryan, es esmu jums ļoti pateicīgs par šo jautājumu, jo tas pievēršas problēmai, kas Komisijai jau gadiem ilgi ir radījusi nopietnas bažas: kā samazināt nevajadzīgo birokrātiju maziem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā. Man ir prieks, ka varu jums teikt, ka mēs patiešām esam veikuši milzīgu progresu šajā jomā, un es esmu cieši pārliecināts, ka mēs gatavojamies piedzīvot īstus panākumus.
Būtībā mēs esam noteikuši Eiropas uzņēmumu birokrātijas izmaksas kā izmaksas, ko rada pārskatu, dokumentācijas un informācijas pienākumi. Mēs pašlaik nodarbojamies ar šo izmaksu faktisko aprēķināšanu visu laiku lielākajā šāda veida projektā. Tas nozīmē, ka mēs patiešām nosakām, kādas izmaksas šie noteikumi patiesībā rada uzņēmumiem, lai tādējādi mēs varam redzēt, kur izmaksas rodas un vai tās var samazināt.
Sākot ar, apmēram, šī gada septembri, jūs varat cerēt saņemt daudzus Komisijas priekšlikumus, kas pamatojas uz šo aprēķinu rezultātiem un visu pašreizējo noteikumu izskatīšanu. Mēs ceram, ka tas ļaus mums izvirzīt tik daudz priekšlikumus līdz 2009. gada beigām, ka birokrātijas izmaksas Eiropas uzņēmumiem samazināsies līdz 25 % 2012. gadā. Mēs pieņemam, ka tas radīs visas Eiropas NKP pieaugumu par 1,4 % līdz 1,5 %. Tātad jūs varat saprast, ka mēs patiešām runājam par nozīmīgiem lielumiem.
Pēc tam jūs pievērsāties īpašai problēmai, kas tomēr diezgan atšķiras no jautājuma par parastām birokrātiskām izmaksām. Tas ir slogs attiecībā uz mazajiem uzņēmumiem, sevišķi, lai atbilstu nodokļu prasībām, un jūs zināt, ka Eiropas Savienības pilnvaras šajā ziņā ir ārkārtīgi ierobežotas. No visām mūsu izmeklēšanām mēs zinām, ka paši uzņēmumi uzskata, ka finanšu iestāžu prasības daudzkārt nosaka visnopietnāko un smagāko slogu, tādējādi šī ir joma, kur patiešām no dalībvalstīm ir atkarīgs tas, lai lietas tiktu vienkāršotas.
Galu galā mums ir pilnvaras tikai apgrozījuma nodokļu jomā, un pat šajā jomā tās ir ļoti ierobežotas. Komisija tomēr ir ierosinājusi vienu ļoti svarīgu priekšlikumu, kas būtu liela palīdzība maziem un vidējiem uzņēmumiem, proti, ir būtiski jāpaaugstina robežlīmenis, virs kura tiem ir iepriekš jādeklarē apgrozījuma nodoklis, tas ir, jāreģistrējas attiecībā uz PVN. Pašreizējais robežlīmenis ir EUR 20 000, mēs gribam to paaugstināt līdz EUR 100 000, kas atbrīvotu gandrīz visus ļoti mazos uzņēmumus un, jo sevišķi, tikko izveidotus uzņēmumus no šī smagā sloga.
Diemžēl man ir jums jāsaka, ka līdz šim dalībvalstis nav bijušas gatavas pieņemt šo priekšlikumu. Es ceru, ka Mazās uzņēmējdarbības akts, ar kuru Komisija iepazīstināja pirms dažām dienām un kurā mēs vēlreiz pievērsāmies šim jautājumam, izdarīs lielāku spiedienu uz tām dalībvalstīm, kas šajā jomā rada grūtības, un es esmu ārkārtīgi pateicīgs Eiropas Parlamentam par daudzkārt izrādīto atbalstu šajā ziņā.
Eoin Ryan
Es gribētu pateikties komisāram, un es ar cerībām gaidu paziņojumus septembrī. Es domāju, ka daži no administratīvajiem slogiem, it īpaši attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, ir neapšaubāmi milzīgi, un, lai ar tiem nodarbotos, bieži nepietiek sieviešu un vīriešu darbaspēka. Bet vai jūs varētu izteikties plašāk par EUR 100 000 robežlīmeni? Vai jūs paziņojat par to, vai arī jūs gatavojaties nosaukt un kaunināt tās valstis, kas tam pretojas? Vai jūs varētu mums sniegt sīkāku informāciju par šo robežlīmeni?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) E. Ryan, kā es teicu, tas ir oficiāls priekšlikums, par ko Komisija vienojās jau 2004. gadā. Kopš tā laika Padome vēl nav pieņēmusi šo priekšlikumu. Es norādīju, ka mēs tagad esam vēlreiz izvirzījuši šo priekšlikumu Mazās uzņēmējdarbības akta kontekstā; būtībā tas nozīmē to, ka mēs to iesniedzam atkal. Tas nav paziņojums; tas ir priekšlikums, ko Komisija jau ir ierosinājusi. Tā uzskata to par nepieciešamu. Pirms neilga laika V. Špidla citas atbildes kontekstā atsaucās uz to, ka ir vajadzīga vienprātība par noteiktiem jautājumiem. Šajā lietā mums arī ir vajadzīga vienprātība, un diemžēl tā netika sasniegta. Es esmu pārliecināts, ka man ir jāsaka jums, kas pārstāvat Īriju, ka visas dalībvalstis attiecas pret jautājumiem par nodokļiem Eiropas Savienībā kā pret aizliegtu tematu.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Komisār, man ir šāda prasība. Ja jūs gatavojaties veikt visu šo pētniecību, vai jūs varat izpētīt maza vai vidēja uzņēmuma darbības netiešās izmaksas? Vai jūs, lūdzu, varētu apskatīt aptuveni pirms diviem gadiem iesniegto Pasaules Bankas ziņojumu, kurā ir analizētas šīs izmaksas? Šis ziņojums nosaka, ka Polijā, piemēram, ir ļoti zemas juridiskās izmaksas, bet praksē tā tas nav. Man ir arī ar to saistīts pieprasījums, kas īsti nav jautājums. Tā vietā, lai klausītos, ko saka amatpersonas, vai jūs varētu pienācīgi izpētīt, kādas ir patiesās izmaksas? Visas tās pastmarkas, par kurām ir jāmaksā, visi tie dokumenti, kas ir jāiesniedz! Ir tik daudz šo papildu izmaksu veidu.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Aprēķini, ko mēs pašlaik veicam un kas gandrīz ir pabeigti, sniegs mums precīzu informāciju par to, kuri Eiropas noteikumi rada kuras izmaksas. Tad mēs varēsim noteikt, kurš konkrēts Eiropas noteikums rada precīzi kuras izmaksas uzņēmumiem.
Protams, mēs jau zinām diezgan daudz. Piemēram, mēs jau zinām, ka lielāko daļu no šīm izmaksām rada ļoti neliels skaits šo noteikumu. Noteikumu vislielākā daļa ir noteikta ne vairāk kā kādās 42 direktīvās. Mēs arī zinām, kurā jomā ir visaugstākās izmaksas, proti, Eiropas uzņēmējdarbības tiesību jomā, tādēļ mēs tagad esam izvirzījuši pirmos priekšlikumus saistībā ar šo jomu.
Mēs arī zinām, ka izmaksu sadalījums ļoti atšķiras atkarībā no uzņēmuma lieluma. Aptuveni aprēķinot, mēs varam pieņemt, ka jo mazāks ir uzņēmums, jo smagāks ir administratīvo izmaksu relatīvais slogs. Šīs izmaksas maziem uzņēmumiem var neapšaubāmi būt daudz augstākas par 5 %, kaut arī ļoti lieliem uzņēmumiem tās ir būtiski zemākas. Katrā ziņā mēs to visu zinām, un tas tiks ņemts vērā priekšlikumos.
Ļaujiet man izmantot šo iespēju, lai izteiktu pieprasījumu Parlamentam. Tas, vai šis projekts kopumā būs veiksmīgs, būs, protams, ļoti atkarīgs no tā, vai Parlaments ātri izskatīs Komisijas priekšlikumus. Galu galā mums ir vispārēja politiska vienošanās par tiem. Es tikai gribēju norādīt, ka tā noteikti ietver grozījumu veikšanu pašreizējos tiesību aktos, kas prasa abu kopējo likumdevēju piekrišanu.
Temats: Mēslošanas līdzekļu cena
Mēslošanas līdzekļu cena pēdējos 12 mēnešos ir dramatiski cēlusies. Piemēram, amonija fosfāta cena vairumtirdzniecības tirgos ir pieaugusi no EUR 181 līdz EUR 800 tonnā.
Vai Komisija plāno veikt kādus pasākumus, lai novērstu šo cenu celšanos?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) C. Burke, es piekrītu jūsu bažām par mēslošanas līdzekļu cenu celšanos. Tās patiešām ir cēlušās nesamērīgi. Ir saprotams, ka tās izraisa būtiskas problēmas un lielas bažas Eiropas lauksaimniecībā.
Mēslošanas līdzekļu cenas ir cēlušās tādēļ, ka strauji ir audzis pieprasījums kopā ar enerģijas un transporta izmaksu palielināšanos. Tādēļ šeit ir trīs faktori: lielāks pieprasījums, pateicoties straujai izaugsmei citās pasaules daļās, augstākas cenas enerģijai un augstākas transporta cenas. Pieprasījums, kā jūs zināt, ir audzis visā pasaulē, un tas ietekmē ne vien mēslošanas līdzekļus, bet arī visu pārējo preču klāstu, arī tirgus kultūras un pārtiku.
Ir svarīgi atcerēties, ka lieta ir tāda, ka, kaut arī Eiropas zemniekiem ir jātērē vairāk naudas par mēslošanas līdzekļiem, ko viņi patiešām arī dara, viņi vienlaikus iegūst labākas cenas par savu ievākto ražu. PLO statistikas dati salīdzināmā laika posmā rāda, ka pārtikas cenas ir cēlušās līdz 37 % 12 mēnešu laikā. Mēs redzam straujāko kāpumu piena produktiem, aptuveni 80-200 %, un labībai, aptuveni 50-80 %.
Komisija uzskata, ka ir būtiski ievērot konkurences noteikumus. Kamēr tas tā ir, Komisija neuzskata, ka ir jāiejaucas tirgū, kur pēdējos notikumus lielā mērā var attiecināt uz faktoriem, kurus Komisija nevar nekādā veidā ietekmēt. Ļaujiet man atkārtot: mums nav ietekme uz minētajiem trīs izšķirošajiem faktoriem, kas noveda pie cenu celšanās.
Attiecībā uz pasākumiem ilgākā laika posmā Komisija pievērstu jūsu uzmanību arī tam, cik svarīgi ir veicināt konkurenci dabasgāzes tirgū. Es domāju, ka šajā jomā ir patiesa iespēja nedaudz uzlabot situāciju. Ja tie pasākumi, ko Komisija ierosināja saskaņā ar trešo enerģētikas paketi, tiks pieņemti, mums būtu jāredz uzlabojums attiecībā uz cenām gāzes tirgū. Tas arī varētu novest pie zemākām cenām slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, ko ražo Eiropas Savienībā. Kā jūs zināt, tas viss tomēr ir atkarīgs no tā, vai Komisijas ierosinātā enerģētikas pakete tiks pieņemta.
Colm Burke
Paldies par jūsu atbildi šajā jautājumā. Šis jautājums rada bažas. Es zinu, ka jūs atsaucāties uz cenu celšanos piena produktiem un citām precēm, bet diemžēl zemnieki negūst labumu no šis cenu celšanās: starpnieku puses ir tās, kas gūst labumu.
Mans jautājums patiesībā ir par mūsu paļaušanos uz piegādēm no Eiropas Savienības ārienes. Šķiet, ka mēs paļaujamies uz Krieviju un Ukrainu attiecībā uz izejvielām mūsu mēslošanas līdzekļiem. Es tikai gribētu zināt, kādus pasākumus mēs veicam, lai nodrošinātu, ka mums ir piemērota piegāde un ka mēs pārmērīgi nepaļaujamies uz vienu vai diviem avotiem. Vai mēs nevaram noteikt citus avotus un ieviest mehānismus, lai sekmētu ievešanu no šiem citiem avotiem?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Attiecībā uz Krieviju un Ukrainu kā galvenajām piegādes valstīm man ir jānorāda, ka mēs piemērojam tirdzniecības aizsardzības instrumentus mēslošanas līdzekļu eksportam no šīm abām valstīm.
Vienkārši sakot, abas valstis, protams, var piedāvāt mēslošanas līdzekļus par zemām cenām, jo tās zina, ka mēslošanas līdzekļu ražošanai nepieciešamais enerģijas daudzums ir sevišķi liels un tās piemēro atšķirīgas cenas eksportētajai enerģijai un tai enerģijai, kas tiek izmantota savā valstī. Šī cenu atšķirība izraisa dempingu, tādēļ mēs esam noteikuši attiecīgus pasākumus saistībā ar Krieviju un Ukrainu.
Par piegāžu dažādošanu ir jāsaka, ka Komisijai šajā jomā ietekmes iespējas ir mazas. Tomēr es varu jums teikt, ka, cik man zināms, lielie Eiropas ražotāji un izplatītāji dabiski meklē iespēju dažādot savu izejvielu pamatu. Es esmu gatavs vēlreiz izskatīt šo jautājumu sīkāk.
Mairead McGuinness
Es gribētu pateikties komisāram. Šis jautājums, iespējams, sasaucas ar citiem jautājumiem komisārei M. Fischer Boel. Jūs atzīmējāt paaugstinātās cenas ražai, bet šķiet, ka pārtikas ražošanas izmaksas pašlaik paaugstinās straujāk nekā ceļas cenas, un tā neapšaubāmi ir problēma, kas Eiropai ir jārisina. Varbūt jūs varētu atbildēt uz šo jautājumu?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) M. Fischer Boel ir šeit, tādēļ es atbildēšu ļoti uzmanīgi, jo viņa ir tas cilvēks, kas patiešām zina, kādas cenas Eiropas zemnieki var sasniegt. Pamatojoties uz to, ko viņa līdz šim ir teikusi Komisijai, es pieņemu, ka ražotāju cenas patiešām ceļas visiem nozīmīgajiem ES izstrādājumiem. Es tomēr nenoliedzu, ka jums varētu būt taisnība, sakot, ka nav tā, ka paaugstinātās cenas ražai noteikti kompensē visu izmaksu celšanos. Tas ir jautājums, kam Komisija noteikti pievērsīsies.
Attiecībā uz pasākumiem pārtikas nozarē vispār - un te mēs nerunājam tikai par ražotāju cenām, bet arī esam nobažījušies par to, cik galu galā ir jāmaksā patērētājam - pirms dažām nedēļām mēs uzņēmāmies iniciatīvu un izveidojām augsta līmeņa grupu, lai apsvērtu turpmāko virzību Eiropas pārtikas rūpniecībai, kas, un ne visi to zina, ir Eiropas lielākā rūpniecības nozare. Daudzi cilvēki patiesībā domā, ka automobiļu nozare ir Eiropas lielākā rūpniecības nozare, bet tas tā nav. Pārtikas rūpniecība ir vislielākā nozare Eiropā.
Šajā augsta līmeņa grupā mēs ļoti konkrēti skatāmies uz cenu tendencēm, un mēs beigsim savu darbu līdz šī gada beigām, kad mēs iesniegsim attiecīgus ieteikumus.
Temats: Politika par labu mazajiem uzņēmumiem
Vai Komisija ierosinās kā daļu no atvērtā vienotā tirgus, kas stimulē mazos uzņēmumus, Komisijas priekšlikumus, lai nodrošinātu jaunu tehnoloģiju izmantošanu mazo uzņēmumu labā, un kādus praktiskus ieguvumus tie saņem no pētniecības programmām, ko finansē Eiropas Savienība 27 dalībvalstīs?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) M. Panayotopoulos-Cassiotou, šis ir ļoti aktuāls jautājums, un tikai pirms dažām dienām Komisija izvirzīja ļoti plaši pamatotu iniciatīvu šajā jomā.
Ļaujiet man sākumā teikt, ka es esmu ļoti priecīgs, ka pēdējos gados visā Eiropas Savienībā ir tikusi plaši atzīta tā milzīgā nozīme mūsu ekonomikā un jaunu darbavietu radīšanā, kāda ir maziem un vidējiem uzņēmumiem. Es biju sevišķi nobažījies par to, lai nodrošinātu, ka visas Eiropas iestādes un dalībvalstis pievērš pienācīgu uzmanību mazo un vidējo uzņēmumu nozīmei. Ja mēs pilnībā neizmantosim mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes potenciālu, ja mēs pilnībā neizmantosim to darbaspēka potenciālu, mēs nevarēsim tikt galā ar globalizācijas sekām Eiropā. Ļaujiet man precizēt šo lietu: mēs veiksmīgi tiksim galā ar globalizācijas sekām, ja mēs spēsim nostiprināt MVU jomu Eiropā. Šim nolūkam MVU ir jāspēj pat labāk izmantot tās iespējas, ko piedāvā iekšējais tirgus un globālā konkurence.
Būtisks faktors šeit - un tagad es pievēršos jūsu jautājumam - ir piekļuve zināšanām, pētniecībai un inovācijai. Ne tikai lielajiem Eiropas uzņēmumiem, bet arī mazajiem un vidējiem, ja tie vispār darbojas starptautiskajos tirgos, ir jāveic pāreja uz ekonomiku, kas pamatojas uz zināšanām. Tagad tā ir šo uzņēmumu vienīgā iespēja. Tie nevar konkurēt cenu izteiksmē; tie var konkurēt tikai, piedāvājot labāku kvalitāti precei vai pakalpojumam, un šī labākā kvalitāte rodas no labākas tehnoloģijas un no inovācijas.
Viens no galvenajiem instrumentiem, kas tiem ir pieejams Kopienas līmenī, ir, protams, Septītā pētniecības pamatprogramma, kas nodrošinās vismaz 15 % no finansējuma maziem un vidējiem uzņēmumiem, un no sākotnējiem rezultātiem šķiet, ka mēs noteikti sasniegsim šo mērķi.
Mazās uzņēmējdarbības akts, uz ko es atsaucos iepriekš, apvieno visu citu priekšlikumu klāstu, kas izstrādāti, lai sniegtu maziem un vidējiem uzņēmumiem vieglāku piekļuvi inovācijai, zināšanām, pētniecībai un tehnoloģijām. Ļaujiet minēt dažus piemērus. Pirmkārt, ir priekšlikums par valsts atbalsta vienkāršošanu, lai veicinātu pētniecību, attīstību un inovāciju, jo sevišķi, izmantojot kategoriju atbrīvojuma regulu. Komisija tā nolēma pagājušajā nedēļā, un tas atbrīvos lielu potenciālu. Otrkārt, tie ir pamudinājumi izveidot uzņēmumus ar lielu izaugsmes potenciālu, veicinot pētniecības un inovācijas jaudu, sevišķi, izmantojot valsts programmu un iniciatīvu ciešāku koordināciju. Tad ir pasākumi, lai veicinātu mazo un vidējo uzņēmumu plašāku piedalīšanos zināšanu nodošanā tālāk. Šajā jautājumā mēs izveidosim jaunu izmēģinājuma projektu ar mērķi palīdzēt finansēt intelektuālā īpašuma rūpniecisko izmantošanu. Es varētu arī pieminēt, ka mēs mudinām mazos un vidējos uzņēmumus (MVU) aktīvi piedalīties Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta pasākumos, lai nodrošinātu, ka tie arī gūst labumu no tās zināšanu nodošanas, ko veicinās šis institūts.
Kā jūs varat redzēt, šajā jomā notiek daudzas lietas. Ļaujiet man tomēr paskaidrot, ka tas, vai uzņēmumi izmanto tiem piedāvātās iespējas, galu galā, protams, ir atkarīgs no pašiem uzņēmējiem un uzņēmumiem. Tādēļ ir ļoti svarīgi tirgus dalībniekus daudz labāk informēt par iespējām, kādas jau ir šobrīd. Tas ir jautājums par informāciju un komunikāciju, un šajās abās jomās ir jāveic lieli uzlabojumi. Un tādēļ Komisija šī gada sākumā izveidoja Eiropas e-uzņēmējdarbības atbalsta tīklu. Tas ir lielākais šāda veida tīkls pasaulē, un tā mērķis ir sniegt katram Eiropas uzņēmumam pieeju kontaktpunktam, kas var dot atbildes uz visiem jautājumiem par inovāciju, piekļuvi ES programmām un piekļuvi pētniecības resursiem.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, lūdzu, pieņemiet no manis sirsnīgu pateicību par jūsu atbildi, jo tā patiešām bija izsmeļoša, un jūs arī esat ietvēris papildu jautājumu par komunikāciju ar uzņēmumiem un informāciju tiem.
Vai jūs neiebilstu sniegt man papildu informāciju? Es esmu no reģiona, kas atrodas pie pašreizējās Eiropas Savienības austrumu robežām. Šo reģionu nesasniedz informācija, un mazie uzņēmumi cīnās, vienkārši velk dzīvību; tie paļaujas vienīgi uz cenu atšķirībām, kā jūs teicāt, un nevis uz kvalitāti, un tie virzās uz slēgšanu.
Kāds ir jūsu padoms šajā ziņā?
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) M. Panayotopoulos-Cassiotou, es esmu ļoti pateicīgs par jūsu atbalstu. Protams, es zināju, ka es varētu pilnībā paļauties uz jums šajā jautājumā tāpat, kā jūs varat pilnībā paļauties uz mani.
Attiecībā uz tīkla blīvumu man jāatzīst, ka mēs vēl neesam sasnieguši vēlamo blīvumu visā Eiropā. Kad mēs pabeigsim šo projektu, kas tiks īstenots turpmākos piecos mēnešos, katrā Eiropas reģionā būs viena šāda iekārta. Katrā reģionā būs kontaktpunkti, kas atradīsies pietiekami tuvu uzņēmumiem, lai nodrošinātu, ka nevienam nav nekādas grūtības tiem piekļūt.
Priekšsēdētājs
Atbilde uz jautājumu Nr. 58, ko iesniedza C. Heaton-Harris, tiks sniegta rakstiski.

Temats: Ierosinātā modulācijas palielināšana KLP veselības pārbaudes kontekstā
Vai Komisija KLP veselības pārbaudes kontekstā var paredzēt situāciju, kurā ierosinātā modulācijas palielināšana būtu brīvprātīga?
Temats: KLP maksājumi
Zemnieki, kam saimniecības maksājumi ir mazāki par EUR 5 000 gadā, nepieredzēs sava saimniecības maksājuma samazinājumu saskaņā ar ierosināto KLP veselības pārbaudi, kā ir norādījusi komisāre M. Fischer Boel. Vai Komisija neapsver šī robežlīmeņa palielināšanu?
Temats: "Veselības pārbaude” Kopējai lauksaimniecības politikai
Tabakas audzēšana ir vienīgais ienākumu avots aptuveni 130 000 Eiropas zemnieku. Neskatoties uz to, Regula (EK) Nr. 1782/2003 nosaka, ka no 2010. gada 50 % no pirmā pīlāra resursiem (tiešais atbalsts) tiks pārnesti uz otro pīlāru (lauku attīstība), tādējādi nozīmīgi samazinot šo ražotāju ienākumus. Turklāt tabakas audzēšana notiek pussausos reģionos, kur nav pieejamas citas nodarbinātības iespējas.
Tajā pašā laikā Kopējai lauksaimniecības politikai (KLP) pašreiz ir noteikta "veselības pārbaude”, un daudzi KLP 2003. gada reformas laikā pieņemtie lēmumi ir tikuši pārskatīti.
Vai Komisija, ņemot vērā iepriekš minēto, informēs par to, vai tā ir paredzējusi kā daļu no KLP "veselības pārbaudes” vēlreiz pārbaudīt tabakas atbalsta režīmu un saglabāt pašreizējos pasākumus arī pēc 2009. gada līdz 2013. gadam? Vai tā ir izstrādājusi pētījumu, lai noteiktu, kādas kultūras var nomainīt tabaku šajos reģionos, lai tādējādi Eiropas tabakas audzētāji neciestu finansiālā un sociālā ziņā?
Temats: Kopējā lauksaimniecības politika: plānošana un piemērošana par labu mazajiem ražotājiem
Nevajadzētu aizmirst, ka lauksaimniecība ir galvenā nodarbinātības forma Grieķijas lauku rajonu iedzīvotājiem, sevišķi reģionos, kas ģeogrāfiski ir neizdevīgākā situācijā, piemēram, uz salām un kalnainos reģionos. Kompensāciju un tiešā atbalsta samazināšana līdz ar resursu pārnesi no pirmā pīlāra uz otro pīlāru, ko ierosina Kopējā lauksaimniecības politika, ir īpaši satraukusi Grieķijas ražotājus, jo no tās cietīs viņu jau tāpat zemie ienākumi un novedīs pie mazo ražotāju ekonomiskās stagnācijas. Kā Komisija domā pievērsties gan īstermiņā, gan ilgtermiņā smagajām ekonomiskajām problēmām, ar ko saskaras zemnieki (degvielas cenu celšanās, augstas ražošanas izmaksas, atšķirības starp ražotāju un patērētāju cenām), un nodrošināt mazo ražotāju izdzīvošanu Eiropas līmenī?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Esmu priecīga, ka man ir šī iespēja atbildēt uz visiem četriem jautājumiem, jo, kā redzams, mēs diezgan atpaliekam no sākotnēji noteiktā grafika.
Kas attiecas uz pirmajiem trim jautājumiem, es teiktu, ka Eiropas Savienības lauksaimniecība patlaban gan dod ieguldījumu mūsdienu globālo vides jautājumu risināšanā, gan tuvojas šo uzdevumu nobeiguma fāzei. Mēs nevaram stāvēt malā un nerīkoties. Ir nepieciešama ES rīcība un caur lauku attīstību mēs varam nodrošināt vismērķtiecīgākos un efektīvākos pasākumus. Bet, kā jau jūs visi zināt, mūsu lauksaimniecības attīstības politikas finansējums ir ierobežots. Visprecīzākais un ātrākais veids, kā iegūt naudu, ir vēlreiz veikt finansējuma pārskatīšanu, pārejot no pirmā pīlāra - tiešajiem maksājumiem - uz lauku attīstības politiku 2. Pīlārā, izmantojot, kā mēs to saucam, pastiprinātu modulāciju, protams, obligātā kārtā.
Es nevēlos apsvērt modulācijas pastiprināšanu brīvprātīgā kārtā. Ir pilnīgi skaidrs, ka Komisija ņēma vērā to, ka 2007. gada februārī Parlaments pieņēma ziņojumu, kurā Komisijas priekšlikums par brīvprātīgu modulāciju tika noraidīts. Man jāsaka, ka es priecājos, ka mēs vienmēr esam sapratušies šajā jautājumā.
Kas attiecas uz slieksni, Komisijas priekšlikums ir pārcelt 5 miljardus eiro no pirmā uz otro pīlāru laika periodā no 2009. līdz 2012. gadam. Šis aprēķins ir veikts, pamatojoties uz pašreizējo slieksni 5 000 eiro vai franšīzi, kā mēs to parasti saucam. Šī sliekšņa pārkāpšana nozīmētu fondu ievērojamu samazināšanu. Komisija uzskata, ka ar mazāku pieejamo budžetu ievērojami tiktu vājināta uzdevumu risināšanas efektivitāte jautājumos par klimata pārmaiņām un ūdens trūkumu.
"Veselības pārbaudes”paketē mazie ražotāji, kas saņem tiešos maksājumus, kuru vērtība ir zemāka par 5 000 eiro, tiks atbrīvoti no modulācijas. Tāpēc nelielās zemnieku saimniecības ne tikai tiks aizsargātas no jebkuras iespējamās negatīvās iedarbības, ko varētu radīt Pīlāra 1 maiņa ar Pīlāru 2, bet arī gūs peļņu no naudas, kas tiks iegūta no modulācijas, iesaistoties atbilstīgās lauku attīstības programmās.
Kas attiecas uz modulāciju, man lauksaimnieki dažreiz saka: "Nu, jūs paņemat mūsu naudu”, vai "Jūs samaziniet maksājumus lauksaimniecības nozarei, zemniekiem.” Tas patiesībā nav taisnība, jo, ja jūs modulējiet naudu, jūs nozarē kopumā iegūstat vairāk naudas, jo modulētajai naudai ir nepieciešamas dalībvalstu kopējais finansējums. Ir skaidrs, ka ar jauno modulēto naudu mēs būsim daudz konkrētāki. Mēs vienkārši reģistrēsim iespējas, kas būs skaidri vērstas uz jauno uzdevumu izpildi. Tas nozīmē, ka tiem, kas saka, ka modulāciju vai naudu lauku attīstības politikā var izmantot vienalga kādiem mērķiem, es varu apsolīt, ka tas nenotiks ar naudu, ko mēs ierosinām piešķirt modulācijai "veselības pārbaudē”. Tāpēc, mēs nevis ņemam naudu, bet patiesībā radām vairāk naudas, lai pārsūtītu to uz lauksaimniecības nozari.
Es neesmu pārliecināta, vai Arnaoutakis kungs šovakar ir šeit klāt, tāpēc es uz šo jautājumu neatbildēšu.
Atbildot Gklavakis kungam, kurš jautāja par dubulto maksājumu uzturēšanu tabakai, man jāatgriežas pie atbildes, ko es sniedzu Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai 24. jūnijā. Man patiesībā bija tāda pati iespēja sniegt atbildi plenārsēdē vairākos gadījumos, respektīvi, ka Komisija negatavojas vēlreiz pārbaudīt tabakas režīmu saistībā ar "veselības pārbaudi”. Es tikai atkārtošu, ka tabakas reforma tika saskaņota ar visām tabaku ražojošām valstīm 2004. gadā, tāpēc es neredzu iemeslu vēlreiz uzsākt šo diskusiju. Es ceru, ka mēs visi tam piekritīsim, ka nauda, kas tiks novirzīta lauksaimniecības attīstības politikai, jo īpaši ar mērķi atbalstīt tās teritorijas, kurā notiek vai ir notikusi tabakas ražošana, būs ļoti svarīga. Mēs iesniegsim Parlamentā arī ziņojumu par tabakas reformas sekām 2009. gada beigās.
Liam Aylward
Es esmu pārliecināts, Komisāre, ka jūs tāpat kā pārējie šī Parlamenta deputāti, esat ļoti sarūgtināta par to, kā tiek ievērots laiks atbildēšanai uz jautājumiem. Mēs par to esam daudzreiz runājuši, bet, šķiet, ka nekas nemainās.
Es vēlos pateikties Komisārei par atbildi, lai arī es neesmu apmierināts ar sniegto atbildi. Ja tiks ieviesta obligātā modulēšana, pēc manām domām, tas radīs dalīšanos un berzēšanos starp dažādām lauksaimnieku grupām, starp lielajiem un sīkajiem zemniekiem un jo īpaši starp dažādos lauksaimniecības uzņēmumos iesaistītiem lauksaimniekiem. Es nevēlētos redzēt, ka tas notiek.
Piemēram, savā nesenajā ziņojumā par aitām, kas ar lielu vairākumu tika pieņemts Parlamentā šeit pagājušajā mēnesī, es ierosināju, lai modulācija un 69. (tagadējais - 68.) pants dalībvalstīs tiktu pieņemti brīvprātīgi. Vai Komisija neapstiprinātu šā lēmuma būtību, ko tikai pagājušajā mēnesī šeit pieņēma šī Parlamenta ievēlētie deputāti?
Seán Ó Neachtain
(GA) Priekšsēdētāja kungs, tie ir sīkie zemnieki, kuriem 5000 eiro maksājuma ierobežojumu dēļ jāsastopas ar vislielāko problēmu daudzumu, bet kuri saņem vismazāko naudas daļu. Vai komisārs nepiekrīt, ka, kopš pirms pāris gadiem tika pieņemta šī 5000 eiro robeža - 2002. gadā, man šķiet - ir pieaugusi inflācija un notikušas lielas izmaiņas? Un vai jūs, komisār, nepiekritīsiet, ka sīkajiem zemniekiem tas ir aizsardzības veids, lai saņemtu tagad vairāk nekā tad, kad šī politika tika izveidota, un ka robežas vajadzētu paplašināt?
Ioannis Gklavakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Komisāres kundzei par atbildi, lai arī es neesmu apmierināts ar to, ka atbilde bija negatīva, jo es zinu, ka viņa ir rūpīgs, apzinīgs un godīgs cilvēks, un es vēlētos viņai pajautāt šādu jautājumu.
Tabaka ir vienīgais lauksaimniecības products, pret kuru ir vērsta šāda attieksme un tā nav godīga. Tomēr es vēlētos piebilst, lūk, ko: ņemot vērā, ka tabakas ražotāji ir nabadzīgi, sīka mēroga zemnieki, vai jūs, lai nepieļautu viņu izzušanu, vismaz nevarētu veikt vismaz izpēti, lai palīdzētu mums ieraudzīt, ko šie ļaudis varētu audzēt tagad, kad tabaka ir efektīvi iznīcināta saskaņā ar šiem pasākumiem?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Ja jūs aplūkojat priekšlikumu par "Veselības pārbaudi”, tas patiesībā ietver vairākus pasākumus, kas dod labumu aitkopības un kazkopības nozarē. Pirmkārt, mēs skaidri nosakām, ka ir iespējams saglabāt dubulto maksājumu aitkopības nozarē, jo mēs apzināmies, ka tā ir neaizsargāta nozare. Ir ārkārtīgi svarīgi uzturēt kaut kādu ražošanu tajos reģionos, kur, ja aitkopība izzudīs, iespējams, nepaliks nekā, tāpēc dubultais maksājums varētu būt risinājums.
Attiecībā uz 68. pantu, man jāsaka, ka tā ir brīvprātīga iespēja dalībvalstīm izmantot līdz pat 10% no tiešā maksājuma un, saskaņā ar dalībvalstu lēmumiem, pārskaitīt daļu no šīs naudas aitkopības vai kazkopības nozarei. Iespēja dubultot maksājumu ir spēkā gan zīdītājgovīm, gan aitām un kazām.
Es neesmu pārliecināts, vai nākamo jautājumu es pilnībā sapratu, bet, ja jūs palūkojaties uz budžetu, kopējo lauksaimniecības budžetu, ko Valsts vadītāji apstiprināja 2002. gadā - šis budžets bija fiksēts, bet koriģēts ar inflācijas koeficientu tikai 1%. Godājamajam deputātam ir taisnība, ka mums inflācijas koeficients ir augstāks par 1%, īpaši tajās dienās, kad ir augstas naftas cenas un augstas pārtikas cenas, tāpēc, jā, jūs varat iebilst, ka piešķīrumu vērtība pilnībā neseko citu produktu vērtībai. Bet šādu lēmumu pieņēma Valsts vadītāji, un tāpēc pašreizējā situācija, jo īpaši dažās nozarēs, kur mēs vērojam cenu pieaugumu, kas atšķiras no tā, ko esam pieredzējuši visus pēdējos 30 gadus, respektīvi, ka cenas pašlaik sāk pieaugt, ir nopietns signāls tiem, kas gatavojas no tā izdzīvot.
Es Gklavakis kungam teiktu, ka mums ir bijis daudz diskusiju, un man vienmēr ir paticis diskutēt ar viņu par to. Es domāju, ka viņš var droši atsaukties uz saviem vēlētājiem, sakot, ka cīnās kā lauva, lai saglabātu dubulto maksājumu.
Tabakas ražošana nav ilgtspējīga visās teritorijās, bet es domāju, ka ar lauku attīstības mērķdotācijām tabakas nozarei tas varētu arī nozīmēt, ka tie, kas grib saglabāt šo uzņēmējdarbības veidu vai palikt tajā, var modernizēt savu tabakas ražošanu, un varbūt dienas beigās viņiem būs ekonomiski izdevīga tabakas ražošana, jo tabakas kvalitāte palielināsies. Es domāju, ka uz lietām jāskatās reāli - tas nav nekas jauns - un tad jāmēģina atrast iespējami labākie risinājumi.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Komisāres kundze, jūs esat pazīstama kā cilvēks, kas vienmēr cīnās, lai lauksaimniecībā samazinātu ražošanas izdevumus. Man ir jautājums attiecībā uz šo tematu. Mūsu valstī, tas ir, Polijā, valdība ir nesen ieviesusi papildu nodokļus zemniekiem, kas ražo rapšu eļļu savām vajadzībām un pievieno to degvielai. Tas zināmā mērā ir saistīts ar biodīzeļa ražošanu. Tā kā tas ir tas pats, kā likt maksāt nodokli par to, ka tur dzer pats savu ražoto pienu vai ēd pats savus dārzeņus vai kartupeļus, vai jūs varat palīdzēt šiem zemniekiem turpināt viņu darbību bez papildu nodokļu uzlikšanas, it kā viņi pirktu šo eļļu no ārpuses?
Mariann Fischer Boel
Komisijas locekle. - Kopš iesaistīšanās Eiropas politikā, es vienmēr ļoti aktīvi cenšos uzturēt subsidiaritāti. Tas nozīmē, ka tad, kad mēs runājam par nodokļiem, mēs neapspriežam kopējo politiku, un tāpēc tas ir dalībvalstu ziņā nolemt, kā tās izstrādā savas nodokļu sistēmas. Tāpēc, vairāku iemeslu dēļ, es labāk atturētos - neteiksim valsts iekšējo strīdiņu dēļ - no valsts diskusijām, kā tiek pārvaldīti nodokļi rapšu eļļai. Es saprotu jūsu uztraukumu, bet es labāk atturētos diskutēt par šo jautājumu.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
(Sēdi slēdza plkst. 20.45 un atsāka plkst. 21.00)
