Tekstilmateriālu nosaukumi un ar tiem saistītā tekstilizstrādājumu marķēšana (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tekstilmateriālu nosaukumiem un ar tiem saistīto tekstilizstrādājumu marķēšanu, ko Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā iesniedza Toine Manders - C6-0048/2009 -.
Toine Manders
Vispirms gribu visiem pateikties par mūsu ārkārtīgi konstruktīvo sadarbību. Ceru, ka pēc rītdienas balsojuma mēs spēsim turpināt tieši tāpat, jo Parlaments ar Komisiju un Padomi runā gandrīz vienbalsīgi, lai beigu beigās panāktu vienošanos par labu Eiropas patērētājiem, Eiropas pilsoņiem.
Manuprāt, Komisijas priekšlikums tekstilizstrādājumu marķēšanas noteikumus iestrādāt atsevišķā regulā ir labāks par to iekļaušanu spēkā esošajās direktīvās. Šajā sakarā es atsaucos uz Monti kunga ziņojumu, kurā ir norādīts, ka patiesais iemesls Eiropas problēmām ir direktīvu transponēšana, kurai ir 12 vai 27 dažādi līmeņi. Es vienmēr esmu bijis regulu piekritējs, un ceru, ka Komisija biežāk nāks klajā ar priekšlikumiem dažādām regulām.
Šīs regulas mērķis ir saīsināt laiku, kas nepieciešams jauno tekstilšķiedru laišanai tirgū. To plaši atbalsta arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja, jo mēs cenšamies pēc iespējas vairāk optimizēt iekšējo tirgu.
Mēs esam centušies darīt vēl kaut ko, un arī tas attiecas uz Eiropas pilsoņiem. Šajā ziņojumā mēs esam centušies vienkāršot apģērbu marķēšanu, jo arī apģērbs ir tekstilizstrādājums, piemēram, ieviešot Eiropas standartizāciju. Tagad mēs zinām, ka tas vairs nav tik vienkārši, tāpēc esam pieprasījuši pētījumu, ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, vai arī mazāk var būt vairāk, tas ir, mazāk informācijas patērētājiem. Vajadzības gadījumā patērētāji var meklēt papildu informāciju, izmantojot tīmekļa vietni vai citu avotu.
Etiķetēm vienkārši jābūt īsākām, lai ražotāji varētu strādāt vienam tirgum un viņiem nevajadzētu apģērba gabalā iešūt veselu avīzi, tādējādi apmulsinot patērētāju. Pārtikas marķēšana jau ir parādījusi, cik tālu tas viss var aiziet. No tā mēs gribam izvairīties.
Mēs esam iesnieguši vairākus priekšlikumus, lūdzot Komisiju ļaut ieviest vienkāršākas tekstilizstrādājumu etiķetes. Fakts ir tāds, ka patērētājiem ir tiesības uz noteiktu pamatinformāciju, piemēram, "ko es pērku?”, "no kāda materiāla tas ir izgatavots?” un "no kurienes tas nāk?”. Mēs uzskatām, ka patērētājiem, pērkot preci, ir tiesības uz šo informāciju un to nedrīkst slēpt. Tādā veidā mēs atkal nonākam pie jautājuma par negodīgu komercpraksi. Kontrole un uzraudzība šajā jomā ir ļoti sarežģīta, tāpēc mēs šajā sakarā nākam ar priekšlikumiem.
Tātad mēs runājam par ļoti vienkāršas informācijas sniegšanu, un, ja patērētāji vēlas zināt vairāk, viņi šo informāciju var saņemt pēc pieprasījuma. Šajā gadījumā Komisija izraudzīsies labāko veidu, kā palīdzēt patērētājam.
Mums ir vairāki priekšlikumi. Ja tekstilšķiedras veido vismaz 85 % no rotaļlietas svara, mēs uzskatām, ka šajā gadījumā šīs prasības ir jāievēro. Daži saka, ka tas viss ir labi un jauki, bet mums jau ir direktīva par rotaļlietu drošumu. Tomēr tā attiecas tieši uz drošumu, nevis patērētāju informēšanu par to, no kā ir izgatavota prece, kas, manuprāt, ir tieši tas, ko patērētāji vēlas zināt.
Tad, piemēram, ir šāds grozījums: patērētājiem ir tiesības zināt, vai izstrādājums nav izgatavots no dzīvnieku izcelsmes materiāliem, un nekur citur šī informācija nav jāmeklē - ražotājam jānorāda, vai izstrādājums satur kādus dzīvnieku izcelsmes produktus. Mēs nerunājam par šķiedru, bet gan par citiem materiāliem, piemēram, kažokādu.
Visbeidzot, šis slavenais "Made in” jautājums, par ko Komisija iesniedza priekšlikumus jau 2005. gadā. Patiesībā mēs tos esam nokopējuši vārdu pa vārdam un ceram, ka ar Komisijas un Parlamenta atbalstu Padome mainīs savas domas un sāks uz šo lietu raudzīties pozitīvi. Tāpēc es aicinu Padomi panākt kompromisu ar Komisiju un Parlamentu, lai patērētāju interesēs un ar mērķi sniegt labāku informāciju šo regulu uzlabotu.
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētāja kungs! Pirms sāku savu runu, vēlos pievienoties šajā zālē jau izteiktajiem līdzjūtības apliecinājumiem saistībā ar divu Eiropas karavīru bojāeju pēc šā rīta teroristu uzbrukuma Afganistānā.
Dāmas un kungi! Labāka regulējuma iniciatīvas ietvaros Komisija ir sākusi pārskatīt standartus par tekstilmateriālu nosaukumiem. Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot pašreizējo tiesisko regulējumu un vienkāršot jaunu tekstilmateriālu nosaukumu pieņemšanas kārtību. Līdz ar to priekšlikuma uzdevums ir veicināt inovācijas tekstilrūpniecības nozarē.
Tāpēc jaunās regulas mērķis ir nodrošināt to, lai ražotājiem, lietotājiem un patērētājiem būtu ātrāk pieejami inovatīvi izstrādājumi, kas satur jaunas šķiedras. Tieši tas ļoti interesē Eiropas patērētājus, nozares - gan tekstilrūpniecības, gan arī apģērbu ražošanas - uzņēmumus, kā arī valsts pārvaldes iestādes.
Vispirms vēlos pateikties Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejai par ziņojuma apstiprināšanu 8. aprīlī. Īpaši gribu pateikties referentam Manders kungam un ēnu referentiem par rūpīgo un pamatīgo darbu pie šā priekšlikuma, kas ir izraisījis tik spraigas un konstruktīvas debates par tekstilizstrādājumu marķēšanu. Tā kā šis ir priekšlikums vienkāršot tiesību aktus, Komisija ir atkāpusies no savā sākotnējā dokumentā izvirzītajiem direktīvas noteikumiem, kas tagad jāaizstāj ar attiecīgo regulu.
Līdz ar to Komisija piekrīt lielam vairumam grozījumu, kas ierosināti Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas pieņemtajā ziņojumā. Mēs zinām, ka dažus grozījumus, īpaši tos, kuros ierosināts paplašināt regulas darbības jomu, vēl izskatīs Padome. Mēs darīsim visu iespējamo, lai veicinātu debates starp iestādēm, un centīsimies rast pieņemamus kompromisus.
Viens no šiem grozījumiem attiecas uz jautājumu par izcelsmes marķēšanu, etiķeti "Made in”, kas Komisijas sākotnējā priekšlikumā nebija ietverts. Parlaments šim jautājumam vienmēr ir pievērsis lielu uzmanību, jo tas ir ļoti svarīgs patērētājiem.
Šajā jomā ierosinātie grozījumi ir saistīti ar priekšlikumu, ko 2005. gadā iesniedza Komisija un kas attiecas uz daudzu svarīgu izstrādājumu kategoriju, tostarp tekstilizstrādājumu, izcelsmes marķēšanu. Kā jau to uzsvēru, tiekoties ar Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteju, es šos grozījumus atbalstīšu. To pašu es darīšu attiecībā uz grozījumu par tādu dzīvnieku izcelsmes daļu marķēšanu, kas nav tekstilmateriāli.
Vēlos sniegt dažus komentārus arī par citiem grozījumiem. Attiecībā uz grozījumu Nr. 19 Komisijas priekšlikumā jau tika norādīts, ka tradicionālie drēbnieki ir atbrīvoti no apģērbu marķēšanas pienākuma. Tomēr šā atbrīvojuma piemērošana visiem tekstilizstrādājumiem, kas patērētājiem tiek piedāvāti vienā eksemplārā, ļoti iespējams, nozīmētu to, ka no marķēšanas būtu atbrīvots pārmērīgi liels skaits apģērbu. Patiesībā šī nozare pārstāv vienu no galvenajiem Eiropas apģērbu ražošanas attīstības virzieniem. Tādējādi šie izstrādājumi tiktu atbrīvoti no marķēšanas, riskējot ar pārmērīgu atbrīvojumu skaitu.
Attiecībā uz grozījumu Nr. 63, kura mērķis ir izņemt rotaļlietas no to izstrādājumu saraksta, kas ir atbrīvoti no marķēšanas pienākuma, vēlos atgādināt, ka galvenais jautājums attiecībā uz rotaļlietām ir to drošums. Attiecīgais standarts ir pietiekami detalizēts, un 2009. gadā ar plašām debatēm Padomē un Eiropas Parlamentā tas tika rūpīgi pārskatīts.
Tā kā drošuma jautājums jau ir aplūkots īpašā standartā par rotaļlietām, mūs uztrauc tas, ka šī papildu nasta ražotājiem varētu kļūt nesamērīga. Attiecībā uz prasību izskatīt citas tekstilizstrādājumu un apģērbu marķēšanas iespējas esmu apņēmies uzsākt plašas un atklātas debates ar ieinteresētajām pusēm par visiem pārējiem jautājumiem, kas tika ierosināti diskusiju laikā Eiropas Parlamentā un Padomē.
Pateicos par uzmanību, un es uzmanīgi uzklausīšu jūsu komentārus, kas tiks sniegti šajās debatēs.
Lara Comi
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Tekstilmateriāli ir viens no galvenajiem Eiropas tirgus sektoriem. Eiropas Komisijas iesniegtais priekšlikums ir lielisks pamats dalībvalstīs spēkā esošā tiesiskā regulējuma uzlabošanai un vienkāršošanai, jo īpaši saistībā ar to tiesību aktu pārredzamību un elastīgumu, kas attiecas uz tehnoloģisko attīstību tekstilrūpniecībā.
Darbs, ko līdz šim esam paveikuši Parlamentā, patiešām ir ļāvis mums paplašināt sākotnējo darbības jomu, ieviešot standartus attiecībā uz citām marķēšanas prasībām, kas, mūsuprāt, ir absolūti nepieciešamas. Īpaši vēlos jūsu uzmanību vērst uz tiem standartiem, kas attiecas uz izcelsmes norādi.
Šajā gadījumā mēs esam ierosinājuši divas dažādas marķēšanas sistēmas: vienu obligāto sistēmu izstrādājumiem no trešām valstīm, kas jau ir paredzēta 2005. gada regulā, kuru, kā jūs zināt, Padome šobrīd ir apturējusi, un vienu izvēles sistēmu izstrādājumiem, kas izgatavoti dalībvalstīs.
Kopumā šīm sistēmām ir divi mērķi, kaut arī, protams, svarīgākais no tiem ir norādīt izstrādājuma faktisko izcelsmes valsti. Pērkot tekstilizstrādājumus, patērētājiem jābūt iespējai izdarīt apzinātu izvēli. Izmantojot ierosinātos izcelsmes norādes kritērijus, mūsu mērķis ir izvairīties no etiķetēm, kas var saturēt nepatiesu vai maldinošu informāciju, radot zaudējumus patērētājiem.
Turklāt ar šiem jaunajiem noteikumiem mēs gribam aizsargāt arī mazos un vidējos uzņēmumus, kas nolēmuši turpināt darbību dalībvalstīs.
Lēmums par balsošanu plenārsēdē tika pieņemts tādēļ, ka Eiropas Parlaments vēlējās paust stingru nostāju par šiem jautājumiem, jo īpaši ņemot vērā politisko vienprātību, kas panākta starp trim lielākajām grupām. Es tiešām gribu teikt, ka sadarbība ar referentu un citiem ēnu referentiem bija patiešām lieliska.
Neraugoties uz mūsu atšķirīgajiem politiskajiem uzskatiem, mums patiešām ir izdevies rast kopēju valodu, kas, cerams, ir labākais veids, kā aizstāvēt Eiropas pilsoņu un pašas Eiropas Savienības intereses. Tāpēc es ceru, ka rītdienas balsojums par šo ziņojumu būs vienots, dodot Padomei spēcīgu politisko signālu par uzdevumiem, kas mūs sagaida otrajā lasījumā. Liels paldies visiem par sadarbību.
Christel Schaldemose
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms gribu pateikties Manders kungam un saviem kolēģiem par ļoti konstruktīvo sadarbību, strādājot pie šā priekšlikuma. Šī tekstilizstrādājumu regula ir labs un vajadzīgs priekšlikums. Noteikumu saskaņošanai attiecībā uz jaunu šķiedru apstiprināšanu iekšējā tirgū faktiski ir ļoti liela nozīme. Tāpēc mēs, Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa, šo priekšlikumu pilnībā atbalstām.
Tomēr mēs arī uzskatām, ka ieguvumam nav jābūt vienpusējam. Labums jāgūst ne tikai nozarei. Mums jākoncentrējas arī uz to, kas dod labumu patērētājiem. Tāpēc, strādājot pie šā priekšlikuma, mēs uzskatījām, ka ļoti svarīgi ir nodrošināt, lai patērētāji saņemtu skaidru informāciju par šķiedrām un tekstilizstrādājumiem, ko tie iegādājas. Tāpēc mēs arī gribējām tajā ietvert 100 % šķiedru sastāva sarakstu.
Tomēr mēs negribējām pie tā apstāties. Mēs, protams, atbalstām arī pētījumu par to, kā Eiropas Savienībā parasti tiek marķēti tekstilizstrādājumi, un mēs bijām iesaistīti priekšlikumu sagatavošanā par šo jautājumu. Es uzskatu, ka patērētājiem ir ļoti svarīgi zināt, ko satur iegādātais izstrādājums, kur apģērbs ir ražots, vai tas satur vielas, kas var izraisīt alerģisku reakciju, vai jebko citu, ko tie gribētu zināt. Manuprāt, liela daļa šīs informācijas, tai skaitā apģērba ražošanas apstākļi, ir ļoti svarīga patērētājiem, un vēl svarīgāka tā kļūs nākotnē. Tāpēc mums šķita svarīgi pateikt, ka, mūsuprāt, ir nepieciešams detalizētāks pētījums par to, kā izveidot pienācīgu un patērētājiem noderīgu tekstilizstrādājumu marķēšanas sistēmu. Tas ir arī viens no iemesliem, kāpēc mēs šim priekšlikumam paužam tik skaidru atbalstu. Es personiski uzskatu, ka lielāka uzmanība jāpievērš arī apģērbu izmēriem. Manuprāt, ja mēs varētu būt droši par to, ka norādītie apģērbu izmēri neatkarīgi no valsts, kurā tie ražoti, ir tādi paši, tirdzniecības apjomi iekšējā tirgū pieaugtu.
Mēs, sociāldemokrāti, pilnībā atbalstām šo priekšlikumu un uzskatām, ka tas varētu dot labumu nozarei, bet pats svarīgākais - tas varētu dot labumu arī patērētājiem.
Niccolò Rinaldi
ALDE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mums jāapsveic Manders kungs ar šo rezolūciju un ziņojumu, ar ko viņš cenšas ieviest kaut nelielu kārtību pasaules tirgus pieaugošajā kakofonijā.
Mani īpaši interesē jautājums par izcelsmes obligāto marķēšanu, pie kura es kā Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas ēnu referents kopā ar referenti Cristiana Muscardini strādāju savā - Starptautiskās tirdzniecības komitejā un kas ir paredzēts arī nelielā Manders kunga ziņojuma daļā.
Fakts ir tāds, ka pasaules tirgū, kur mēs darbojamies, izcelsmes marķēšana ir obligāta Amerikā, Ķīnā, Austrālijā, Meksikā, Japānā un daudzās citās valstīs. Tas rada nelīdzsvarotību, kas būtiski ietekmē gan ražotājus, gan arī patērētājus mūsu kontinentā, izraisot anomālijas, kas jālabo.
Vēl vairāk tas attiecas uz tekstilizstrādājumiem, kuriem ir drošības problēma, par ko mums jau tika atgādināts, bet tie kaut kādā - jāsaka, gandrīz poētiskā - veidā norāda arī uz savu izcelsmes valsti, kas ir īpaši svarīgi.
Šodien mēs atrodamies diezgan nenoteiktā situācijā, kad uz dažiem izstrādājumiem to izcelsme ir norādīta, jo tas ir izdevīgi ražotājam, bet citos gadījumos izcelsme nav norādīta, jo tas nav izdevīgi ražotājam. Dažreiz izcelsme ir norādīta, bet tikai saskaņā ar citu valstu noteikumiem, jo attiecīgie izstrādājumi tiek eksportēti arī uz Ameriku un Japānu, tāpēc tie tiek izgatavoti, domājot arī par šiem tirgiem. Ir skaidrs, ka šajā jomā mums ir nepieciešami mūsu pašu Eiropas standarti.
Šim nolūkam Eiropas Parlaments cenšas gan ar Manders kunga ziņojumu, ko tikko dzirdējām, gan arī darbu, ko veicam Starptautiskās tirdzniecības komitejā, tā teikt, aust šo tīklu, lai nodrošinātu lielāku skaidrību gan ražotājiem, gan arī patērētājiem.
Heide Rühle
Priekšsēdētāja kungs! Īpaši gribu piekrist iepriekšējā runātāja vārdiem. Arī mēs priecājamies, ka Starptautiskās tirdzniecības komiteja strādā šajā jomā. Tāpat es gribētu pateikties referentam. Tomēr pilnībā es viņa viedoklim nepiekrītu, un dažos jautājumos mēs viņu rīt nevarēsim atbalstīt.
Ļaujiet man vēlreiz norādīt, uz ko tas attiecas. Mēs visi vēlamies, lai tiktu ieviesta skaidra izcelsmes valsts marķēšana. Mēs visi piekrītam, ka uz Padomi ir jāizdara spiediens, un nožēlojam, ka projektu attiecībā uz skaidru izcelsmes valsts marķēšanu Padome ir apturējusi jau gadiem ilgi. Tomēr šī direktīva ir direktīva, nevis simboliska rezolūcija, kurā iespējams ko tādu paredzēt. Es pati, piemēram, atbalstīju rakstisku deklarāciju, kurā ietverts skaidrs aicinājums rīkoties, un uzskatu, ka ir jāturpina darbs šajā jomā.
Tomēr šai direktīvai ir cits mērķis un nolūks - nodrošināt pārredzamību un sniegt pārliecību patērētājiem par jaunu šķiedru un jaunu materiālu nosaukumiem. Tagad mēs baidāmies, ka, paplašinot šīs direktīvas darbības jomu, to sagaida tieši tāds pats liktenis kā pēdējo mēģinājumu ieviest izcelsmes marķējumu "Made in” - Padome to atkal apturēs. Mēs to nožēlojam, jo patiešām uzskatām, ka šajā gadījumā ir jārīkojas diezgan ātri. Mēs atbalstām visus pārējos pasākumus izcelsmes marķējuma "Made in” jomā - protams, šajā jautājumā mēs vienmēr sadarbosimies -, tomēr uzskatām, ka nav pareizi šim nolūkam ļaunprātīgi izmantot pašreizējo regulu.
Malcolm Harbour
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šovakar es runāšu savas grupas ēnu referentes McClarkin kundzes vārdā, kura arī bija ļoti iesaistīta šā dokumenta veidošanā.
Gribu atgriezties pie tā, ko teica Rühle kundze. Es viņai pilnībā piekrītu par to, kā tiks risināts jautājums par izcelsmes valsts marķēšanu. Ar šiem priekšlikumiem ir panākts nozīmīgs uzlabojums pašā būtībā - attiecībā uz šķiedru marķēšanu, sastāva marķēšanu un marķējumu skaidrību.
Tomēr es ļoti skaidri pamanīju, ka referents nav norādījis to, ka patiesībā šī ir ārkārtīgi svarīga iekšējā tirgus direktīva, kā arī patērētāju aizsardzības direktīva, kuras galvenais mērķis ir vienkāršot tiesību aktus, atvieglot jaunu nosaukumu atzīšanu un laist jaunos tekstilmateriālus tirgū - apmēram 12 mēnešus ātrāk -, kā arī, saistībā ar to, ko gatavojamies darīt standartizācijas jomā, panākt būtisku uzlabojumu, saskaņojot noteikumus ar Eiropas Standartizācijas komitejas prasībām, tādējādi ievērojami samazinot nozarei radītās izmaksas un nodrošinot lielāku ieguvumu patērētājiem.
Galvenais jautājums referentam ir šāds: vai mēs patiešām gribam riskēt ar visiem šiem pozitīvajiem ieguvumiem, priekšlikumā ietverot jautājumu par izcelsmes valsts marķēšanu, ko Komisija jau ir ierosinājusi attiecībā uz visa veida izstrādājumiem, kā to pilnīgi pareizi norādīja Rühle kundze. Es domāju, ka mums ļoti jāuzmanās, lai šis process neieilgst. Es piekrītu tam, ka mums jāpauž savs politiskais viedoklis un jāpieprasa arī dažas citas lietas, ko pieprasa referents, tomēr domāju, ka ir vairāki aspekti, kuros viņš ir rīkojies ārpus savām referenta pilnvarām šajā komitejā, un tā ir kļuvusi par tādu kā Ziemassvētku eglīti dažām viņa idejām. Es ceru, ka rītdienas balsojumā viņš to ņems vērā, lai mēs varētu nodrošināt ieguvumus patērētājiem un ražotājiem. Paudiet savu politisko nostāju, bet nekavējiet bez vajadzības šo procesu.
Eva-Britt Svensson
Priekšsēdētāja kungs! Lai patērētāji varētu izdarīt pareizo izvēli un izmantot savas tiesības, viņiem ir nepieciešama informācija par precēm. Šis ziņojums ir pirmais solis šajā virzienā, un tas paredz, ka tekstilizstrādājumos jānorāda to izcelsmes valsts - informācija par to, kur prece ir izgatavota. Mums kā patērētājiem ir tiesības to zināt.
Tagad mums ir arī iespēja pieprasīt, lai Komisija iet vēl tālāk, piešķirot patērētājiem lielākas tiesības. Cita starpā šeit es domāju par lietošanas instrukcijām un brīdinājumiem attiecībā uz drošību un ietekmi uz veselību. Alerģiski cilvēki nedrīkst nonākt saskarē ar precēm, kas satur alerģisku vielu daļiņas.
Mūsu pilsoņiem bieži vien ir tāda sajūta, ka iekšējā tirgus likumi dod priekšroku uzņēmumiem un rūpniecībai. Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederālā grupa, mani ieskaitot, uzskata, ka ir pienācis laiks priekšplānā izvirzīt patērētāju vajadzības. No tā iegūs ne tikai patērētāji, bet arī nopietni uzņēmumi.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Šis ziņojums ir raksturots kā - es citēju - "tehniska rakstura pasākumu bez būtiskas politiskās ietekmes”. Eiropas Komisija nekad nepalaidīs garām labu krīzi. Tāpat arī Eiropas Parlaments veikli izmanto tehniskus ziņojumus, lai radītu harmonizētu Eiropas supervalsti. Tāpēc Apvienotās Karalistes Neatkarības partija uz šo ziņojumu raugās ar aizdomām.
Tomēr ziņojuma pirmajā daļā trīs direktīvas vienkāršošanas nolūkā ir apvienotas vienā regulā. Tālāk pat ir dots mājiens uz atcelšanu. Tomēr mēs esam kategoriski pret otro daļu, jo īpaši grozījumu Nr. 58, kas paredz jaunu marķējuma prasību ieviešanu Eiropas Savienības līmenī. Īpaši es atsaucos uz priekšlikumu par - es citēju - "visā Eiropas Savienībā piemērojamu marķēšanas sistēmu attiecībā uz apģērbu un apavu izmēriem”. Mums Apvienotajā Karalistē ir ļoti efektīva izmēru sistēma. Tā pilnībā atšķiras no sistēmas, kas darbojas lielākajā daļā kontinentālās Eiropas. Apvienotās Karalistes pilsoņi to pazīst un saprot, un nevajag to nomainīt ar visā Eiropas Savienībā piemērojamu sistēmu.
Atkārtošu - Eiropas Parlamenta referents grib izmantot atklātu tehniska rakstura pasākumu, lai virzītos uz pilnīgi nedemokrātisko mērķi radīt Eiropas supervalsti.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Pēdējo gadu desmitu laikā mēs par globalizāciju esam diskutējuši tūkstošiem reižu un vienmēr esam nonākuši pie tā, ka ieinteresētie klausītāji jautā, ko lai dara. Galu galā vienmēr tiek pieminētas patērētāju tiesības. Tomēr jomā, kur viņi šīs tiesības var izmantot, proti, iegādājoties preces, viņu ceļā tiek likti nevajadzīgi šķēršļi. Tekstilrūpniecības nozarē ir ieviests noteikts skaits standartu, bet, manuprāt, mums pietrūkst drosmes.
Komisija, dāmas un kungi! Mani pārsteidz, ka es esmu pirmais, kas uz to norāda. Kāpēc mēs neesam uzstādījuši daudz augstākus mērķus attiecībā uz sociālo marķējumu? Kāpēc mēs to vēl neesam ieviesuši? Kāpēc mēs neizmantojam šo ideālo instrumentu, lai nodrošinātu pārredzamību attiecībā uz to, kur, kā un kādos apstākļos šīs preces patiesībā ir ražotas? Kāpēc mēs pastāvīgi apraudam zaudētās darba vietas, tomēr nedarām to, kas visvairāk interesē patērētājus, proti, nesniedzam informāciju, lai viņi varētu noskaidrot, ko īsti pērk?
Evelyne Gebhardt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Manders kungs, pateicos par lielisko darbu, ko esat ieguldījis šajā regulā. Īpaši vēlos pateikties arī savai ēnu referentei, jo, kaut arī šis patiešām ir tehnisks ziņojums, kā tas vairākkārt tika norādīts, tam ir plašas un tālejošas sekas attiecībā uz mūsu pilsoņiem. Galu galā tas attiecas uz atļauju Eiropas Savienības tirgū laist jaunas šķiedras.
Mēs gribam, lai tas būtu iespējams. Šajā gadījumā Eiropas Komisijai ir taisnība. Tomēr ne jau šā tā - lai patiešām aizsargātu patērētājus, par ko mēs vienmēr runājam, šķiedras ir jāpārbauda. Piemēram, ir jāpārbauda, vai šķiedras nav alergēniskas. Tām ir arī jābūt skaidri marķētām, lai mūsu pilsoņi, kas vienmēr ir raksturoti kā atbildīgi pilsoņi, varētu attiecīgi rīkoties.
Šajā sakarā es nepiekrītu deputātiem, kuri teica, ka mums jāsvītro prasība attiecībā uz izcelsmes valsts marķēšanu. Tā ir ļoti svarīga un pilnīgi pareiza. Daudzi pilsoņi grib zināt, no kurienes nāk šķiedras un tekstilmateriāli. Kāda ir to izcelsme? Izcelsme ietver arī to, kā šie izstrādājumi tiek izgatavoti. Nožēlojami, bet daudzās valstīs vēl joprojām tiek izmantots bērnu vai pat vergu darbs. Ir pilsoņi, kas grib zināt šo informāciju, lai, iegādājoties preces, varētu izdarīt atbildīgu izvēli.
Varbūt tas nav šīs regulas uzdevums, bet gan mūsu, deputātu, uzdevums par to atgādināt Padomei un izdarīt uz to spiedienu, lai nodrošinātu, ka dokuments par izcelsmes marķēšanu, kas tika iesniegts jau 2005. gadā, beidzot tiek lietderīgi izmantots. Šī ir iespēja šo spiedienu pastiprināt, un mums patiešām tā ir jāizmanto, lai izveidotu labu regulu, par kuru mūsu pilsoņi saka: "Jā, mums tā ir pieņemama,” - tieši to mēs sagaidām no mūsu pārstāvjiem Parlamentā.
Jacky Hénin
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Ja Eiropā ir kāda rūpniecības nozare, kur nodarbinātība ir kritusi par upuri haotiskai uzņēmumu pārcelšanai, brīvai kapitāla apritei, spēcīgam eiro un dempingam, tad tā ir tekstilrūpniecība. Runājot par ražošanu un nodarbinātību, šobrīd vidējās/augstākās kategorijas, luksuspreču un augsto tehnoloģiju nozarēs ir palikušas tikai dažas brīvas nišas. Tomēr tas viss ir pārejoši un paliek viltošanas un jauno tirgus ekonomikas valstu tehnoloģiskās attīstības varā, kas pārāk bieži tiek finansēta no Eiropas uzņēmumu kapitāla.
Tāpēc jebkas, kas var palīdzēt aizsargāt darba vietas un veicināt tehnoloģisko kompetenci Eiropas tekstilrūpniecībā, ir vērtējams pozitīvi. Tāpēc es arī esmu par tekstilpreču sociālo marķējumu, lai palīdzētu patērētājiem izvēlēties preces, pamatojoties uz tādiem ētiska rakstura kritērijiem kā darbinieku veselība, drošība, tiesības, labklājība, darba apstākļi un atalgojums.
Es atbalstu arī marķēšanu kā līdzekli cīņai pret viltošanu, kamēr vien mēs sev nodrošinām šai cīņai nepieciešamos cilvēkresursus. Mums jāiet tālāk, veidojot patiesu Kopienas preferenču sistēmu. Mēs varam veikt visus iespējamos marķēšanas pasākumus, bet bez politiskās gribas atjaunot tekstilrūpniecību, radot jaunas darba vietas Eiropā, tam nebūs nekādas jēgas.
Anna Rosbach
(DA) Priekšsēdētāja kungs! Tekstilrūpniecība šobrīd pārdzīvo dramatisku pārmaiņu laiku. Tirgū ienāk jaunas šķiedras un audumi, un patērētājiem ir grūti saprast, kas tas ir, ko viņi pērk. Diemžēl liela daļa preču tiek ražotas valstīs, kur nav pilnīgi nekādas produktu kontroles. Gadu desmitiem ilgi mēs esam informējuši patērētājus par pārtikas un medikamentu sastāvu, bet ne par to, ko satur apģērbs, ko tie valkā. Tāpēc ir labi, ka šajā nanotehnoloģiju laikmetā mēs sākam pievērsties šim jautājumam, un es piekrītu gan Komisijai, gan arī referentam, ka mums ir nepieciešama vienota marķēšanas sistēma attiecībā uz apģērbu un apavu izmēriem.
Internets paver pilnīgi jaunas iespējas gan pircējiem, gan arī pārdevējiem atrast informāciju par konkrētu izstrādājumu, izmantojot tā identifikācijas numuru. Tomēr īpaši svarīgi ir informēt patērētājus par alergēniskām un bīstamām vielām. Svarīgi ir arī lietošanas norādījumi un informācija par ražotājvalsti, uzliesmošanas spēju un ķīmisko vielu izmantošanu ražošanā. Tomēr, ikdienā lietojot šos izstrādājumus, īpaši svarīga patērētājiem ir nevalodisku simbolu izmantošana.
Zuzana Roithová
(CS) Godīga konkurence Eiropas tirdzniecībā un rūpniecībā, kā arī Eiropas patērētāju aizsardzība globalizētā komercdarbībā nav iespējama, ja nav definēti noteikti ražošanas standarti un patērētāji nesaņem informāciju par ražotājiem. Šī regula neapšaubāmi gūs lielākus panākumus nekā vecā direktīva, vēl vairāk uzlabojot tekstilizstrādājumu marķēšanu, samazinot jaunu šķiedru realizācijas apjomu pa gadiem un tai pašā laikā atceļot patēriņa preču etiķetes.
Tomēr starp Parlamentu un Padomi diemžēl pastāv vairāki konflikti, piemēram, par šķiedru nosaukumu apvienošanu ar lingvistiski neitrāliem simboliem vai tādu dzīvnieku izcelsmes sastāvdaļu marķēšanu tekstilizstrādājumos, kas nav tekstilmateriāli, vai arī par problemātiskiem alerģijas testiem. Tomēr es priecājos, ka mazāk strīdu ir par izstrādājumu izcelsmes valsts marķēšanu un to lietošanas nosacījumiem. Tie ir obligāti tekstilizstrādājumiem, ko importē no trešām valstīm, bet vairs nav obligāti dalībvalstīs ražotajiem tekstilizstrādājumiem. Tā ir laba zīme, un Eiropas ražotāji un patērētāji, kurus interesē kvalitāte, to ir gaidījuši jau gadiem ilgi. Es ceru, ka drīzumā mēs šo principu paplašināsim, to piemērojot arī stikla un porcelāna izstrādājumiem un citām precēm, un mums tas izdosies, pirms Eiropā ražotās preces no mūsu tirgus pilnībā izspiedīs lēti zemas kvalitātes izstrādājumi.
Vēlos iebilst tiem, kas šo procesu raksturo kā protekcionismu. Galu galā informāciju par to, kur un kādos apstākļos ir izgatavota kāda izstrādājuma būtiska daļa, nav vērts slēpt; gluži otrādi, šī informācija ļaus patērētājiem labāk orientēties pasaules tirgū. Tādējādi tiks pastiprināta kvalitatīvu Eiropas zīmolu reklāma un varbūt pelnīti iedvests lepnums pilsoņiem par to, ko, neraugoties uz lēta darbaspēka radīto konkurenci, Eiropas uzņēmumi vēl spēj ražot. Galvenā pievienotā vērtība, ko sagaida patērētāji, ir cerība, ka būs vieglāk izvairīties no bīstamu preču iegādes, kuru joprojām, neraugoties uz uzlabotiem kontroles pasākumiem, ir ļoti daudz. Es atzinīgi vērtēju Komisijas atbalstu un ticu, ka kompromisu varēs rast arī ar Padomi.
Alan Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms gribu apsveikt referentu un ēnu referentus, kuri pauda pozitīvu un uz patērētāju interešu aizstāvību vērstu attieksmi pret šo jautājumu visos komitejas līmeņos. Es uzskatu, ka ar šo darbu ir uzskatāmi parādīta Parlamenta spēja būt par vienu no elastīgākajām Eiropas Savienības iestādēm, kas orientētas uz vienprātības panākšanu. Tas varētu būt otrais vai pat trešais jautājums, ar ko esmu saskāries, kopš sāku darbu Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejā, un kuru risināšanā Parlaments var gūt lielākus panākumus nekā Padome, un nākotnē es ceru sagaidīt vēl vairāk šādu pozitīvu piemēru.
Runājot konkrēti par šo jautājumu, centieni saskaņot noteikumus attiecībā uz tekstilizstrādājumu marķēšanu un tekstilmateriālu nosaukumiem ir ļoti pozitīvs piemērs tam, kā iekšējais tirgus var palīdzēt ražotājam un patērētājam. Šis priekšlikums ir vienlīdz svarīgs kā nozarei, tā arī patērētājiem. Tas ir jāatceras, un dažreiz man šķiet, ka patērētāji nesaņem tik daudz uzmanības, cik nepieciešams.
Šis priekšlikums sākotnēji bija galvenokārt tehnisks, nevis politisks, un tas bija tikai līdzeklis trīs direktīvu apvienošanai. Tomēr, ņemot vērā to, ka pie šāda veida jautājumiem mēs Parlamentā atgriežamies reti, mums vajadzētu pacensties, lai šādi priekšlikumi būtu pēc iespējas visaptveroši.
Patērētājiem ir tiesības uz precīzu, būtisku, saprotamu un salīdzināmu informāciju par tekstilizstrādājumu sastāvu. Viņiem ir tiesības arī uz pilnīgu - patiešām pilnīgu - ražošanā izmantoto šķiedru sarakstu. Tas ir nepieciešams, lai izvairītos no alerģiskām reakcijām un tā tālāk.
Es personiski uzskatu, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt ražošanas metožu un apstākļu pārredzamību un sniegt atbilstošus pierādījumus par izcelsmes vietu. Tas ļaus pieņemt sociālus lēmumus attiecībā uz pirkšanas izvēli. Es uzskatu, ka pasaulē, kurā mēs dzīvojam, ņemot vērā bērnu un vergu darbu un tamlīdzīgi, tas kļūst aizvien svarīgāk.
Tāpēc es atbalstu daudzas no Komisijas idejām, bet atbalstu arī aicinājumu izveidot vispārīgāku shēmu tekstilizstrādājumu marķēšanai. Mums uz to jāraugās kā uz iespēju pieņemt vislabākos tiesību aktus, kas pastiprinās un uzlabos iekšējo tirgu.
Regina Bastos
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms gribu apsveikt Manders kungu par viņa darbu pie šā ziņojuma, kā arī pārējos kolēģus, kuri strādāja kopā ar viņu. Patiesībā jau tas vien, ka ar šo priekšlikumu tiek vienkāršots un uzlabots spēkā esošais tiesiskais pamats, apvienojot visus spēkā esošos tiesību aktus - trīs pamatdirektīvas par tekstilmateriālu nosaukumiem un tekstilizstrādājumu marķēšanu -, ir svarīgs fakts.
Bet papildus šim priekšlikumam būs pozitīva ietekme arī uz privātiem dalībniekiem un valsts pārvaldes iestādēm, un tas arī ļaus tirgū laist jaunās šķiedras, veicinot inovācijas tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarē. Veicot šo pārskatīšanu, jaunu šķiedru iekļaušana saskaņoto nosaukumu sarakstā kļūs pārredzamāka. Šķiet, vairs nav nekādu šaubu, ka šī regula būs ieguvums visiem iesaistītajiem dalībniekiem.
Ieguvums tekstilrūpniecībai būs no administratīvo izmaksu samazināšanas un iespējas jaunās šķiedras tirgū laist ātrāk. Savukārt dalībvalstu iestādēm nevajadzēs šos grozījumus transponēt valsts tiesību aktos, ļaujot tām būtiski samazināt savas izmaksas. Turklāt patērētājiem tiks dota garantija, ka nosauktajām šķiedrām ir konkrētas īpašības, un viņu ieguvums būs arī tas, ka jaunās šķiedras tirgū būs pieejamas ātrāk. Šo šķiedru ieviešana ir svarīga Eiropas rūpniecībai, jo tā veicinās inovācijas, kas nozīmē to, ka patērētāji saņems vairāk informācijas.
Pašreizējā globalizētās pasaules un jauno tirgus ekonomikas valstu kontekstā ar aizvien pieaugošo tirgu, kur nonāk miljoniem izstrādājumu, ko ražojuši miljoniem uzņēmumu, inovācijām un ātrumam, ar kādu šīs inovācijas nonāk līdz patērētājiem, ir izšķiroša nozīme uzņēmumu, īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), darbībā. Piemērojot šo regulu, varētu pieaugt MVU konkurētspēja. Šī jaunā regula noteikti nozīmē to, ka MVU palielinās savu tirgus daļu un tādā veidā tiks veicināta nodarbinātība Eiropā.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Ir tāds teiciens: "Cilvēka dzīvība karājas diega galā.” Iedomājieties tikai - ja šis diegs nav pietiekami izturīgs, ja tas nav izgatavots no pareizā materiāla, dzīvība tiek zaudēta. Es to saku, lai parādītu, cik liela nozīme ir diegam un audumam.
Šis nav tikai tehniskas dabas jautājums. Mēs šeit nerunājam par tehnisku ziņojumu. Es uzskatu, ka šim lieliskajam ziņojumam, ko sagatavojis Manders kungs, un es viņam par to pateicos, ir politiska dimensija, dimensija, kas skar tirgotāju un ražotāju, - šī regula viņu darbu atvieglos un paātrinās.
Tam ir politiska dimensija, kas skar patērētājus un līdz ar to arī iekšējo tirgu, politiska dimensija, kas izvirza ētiskas dabas jautājumus. Mums jāzina, no kurienes izstrādājums nāk, kur tas ir izgatavots. Marķējums "Made in” nav tehnisks jautājums. Es domāju, ka, pirmkārt, tas ir ļoti politisks jautājums. Ja mēs zinām, no kuras valsts izstrādājums nāk, mums ir informācija par to, kā tas ir izgatavots, kāda veida darbs ir izmantots, kādas ir darba tiesības un vai tās ir ievērotas.
Mēs, Eiropas Savienības pilsoņi, neesam tehnokrāti, kas neko neredz. Mēs esam cilvēki, kas domā, izdod likumus un rīkojas citu cilvēku vārdā. Tāpēc, iespējams, "Made in” jautājums ir tehnokrātiska procedūra ar nopietnu politisko dimensiju, un mums tā ir jāpastiprina. Es domāju, ka mūsu ieguldījumam šeit būs ļoti nozīmīga loma.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es vienmēr esmu izjutis dziļas simpātijas pret Rühle kundzi, bet šī ir pirmā reize sešos gados, kad mūsu viedokļi kādā jautājumā sakrīt pilnībā. Arī es baidos, ka mēs diemžēl jaucam kopā divus dokumentus, un labuma no tā nebūs ne Eiropas Savienības pilsoņiem, ne Parlamentam, ne Komisijai, ne arī Padomei.
Mēs visi piekrītam, ka tekstilizstrādājumu marķēšana ir ļoti svarīgs jautājums patērētājiem, un mums ir steidzami jārod tam risinājums. Tomēr mums patiešām ir jāuzmanās, lai šeit nejauktu kopā divas dažādas lietas. Vēl nekad agrāk Parlamentā neesmu saskāries ar tādu situāciju kā šī: Starptautiskās tirdzniecības komiteja šobrīd apspriež Komisijas regulas projektu, un tad tieši to pašu jautājumu mēs iekļaujam citā dokumentā.
Es runāju konkrēti par izcelsmes marķējumu "Made in”. Neieslīgšu detaļās par visiem jautājumiem, kurus tuvāko nedēļu un mēnešu laikā regulas "Made in” kontekstā mēs apspriedīsim komitejā, piemēram, kāda ir izcelsmes valsts izstrādājumam, kura modelis ir izveidots Itālijā, kas ir ražots no Argentīnā apstrādātas ādas un Turkmenistānā audzētas kokvilnas, no kuras audums ir austs Ķīnā, un tad, piemēram, krekls ir sašūts Vjetnamā un izgludināts un iepakots atkal Itālijā. No kurienes šis izstrādājums nāk? Vai mums izdosies rast patērētājiem pieņemamu risinājumu?
Esmu pilnīgi pārliecināts, ka, ja mums tas izdosies, tas nenotiks šīs regulas kontekstā, par kuru runājam šodien, bet gan drīzāk tā projekta ietvaros, par kuru atbild Muscardini kundze. Es būtu ļoti pateicīgs, ja otrajā lasījumā abi jautājumi tiktu pēc iespējas ātrāk atkal nošķirti. Es patiešām uzskatu, ka, sajaucot kopā un apvienojot šos jautājumus, mēs neizdarām neko labu ne patērētājiem, ne Parlamentam, ne Komisijai, ne arī Padomei. Mani ļoti iepriecinātu tas, ja mēs atrastu reālu risinājumu, kā izvairīties no regulas apturēšanas.
Gianluca Susta
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Paldies referentam, ēnu referentiem un arī komisāram Tajani jeb, pareizāk sakot, priekšsēdētāja vietniekam Tajani par skaidrajām un precīzajām atbildēm uz svarīgākajiem jautājumiem.
Pirms 18 gadiem Barselonas Universitāte veica pētījumu, nonākot pie secinājuma, ka līdz 2000. gadam tekstilrūpniecības nozare Eiropā izzudīs. Tagad ir 2010. gads, un šis drūmais pareģojums nav piepildījies, un tas nav noticis viena vienkārša iemesla dēļ, proti, Eiropā un valstīs, kas saglabājušas savu ražošanas bāzi - jo tās darbojas ne tikai kā pētniecības, bet arī kā lietišķo pētījumu un rūpniecības centri -, attīstījās pētniecība un inovācijas, un tas nodrošināja jaunu, inovatīvu šķiedru ražošanu. Tāpēc direktīvas vietā ir nepieciešama šī regula, lai nodrošinātu elastīgumu, aizsargātu patērētājus, veicot marķēšanu, kā arī galvotu par izcelsmes valsti.
Tajani kungs, manuprāt, ir vērts iztēloties tādu nākotni, kur Eiropā darbojas arī veselības un drošības uzraudzības nodaļa jeb, citiem vārdiem, iestāde, kas sargā šo oriģinalitāti. Es uzskatu, ka mums visiem jāpiekrīt šim pozitīvajam aspektam, kas parādās šajā ziņojumā.
Elisabetta Gardini
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es domāju, ka mēs visi piekrītam tam, kā ir nostādīts šis priekšlikums regulai, par ko šodien diskutējam, jo īpaši tie aspekti, kas attiecas uz birokrātijas mazināšanu, inovatīvākas nozares veicināšanu, skaidrību un galvenokārt - es uzsveru - uz patērētāju.
Šā iemesla dēļ vēlos uzsvērt jautājumu par izcelsmes valsti, jo, manuprāt, šis elements ir obligāts - patērētāji šodien vēlas būt informēti, un, protams, izcelsmes valsts ir viens no jutīgākajiem aspektiem, runājot par informāciju, ko varam piedāvāt patērētājiem. Es domāju, ka, paraugoties uz jebkuru tirgu jebkurā Eiropas pilsētā, mēs redzēsim, ka cilvēkus interesē tas, ko viņi pērk, - viņi grib zināt, ko viņi pērk, no kā izstrādājums ir izgatavots un no kurienes tas nāk. Protams, tā ir ārkārtīgi sensitīva un svarīga informācija, un tā ir svarīga tādēļ, ka Eiropas Savienība ir kļuvusi par pievienoto vērtību, Eiropas Savienība garantē drošību un aizsardzību patērētājiem.
Mēs zinām un patērētāji zina, ka valstīm ārpus ES ir - sāpīgi to teikt, bet mēs zinām, ka tā ir taisnība, un, dāmas un kungi, nav vērts no slēpt - brīvāki noteikumi, brīvāki likumi, kas ir mazāk jutīgi pret daudziem aspektiem, par ko daudzi mani kolēģi jau mums atgādināja: darba apstākļiem, nepilngadīgo aizsardzību, sieviešu aizsardzību, darba ņēmēju aizsardzību, kā arī zināšanām par standartiem un izmantotajām vielām.
Pārāk bieži laikraksti mums stāsta par alerģisku reakciju gadījumiem, kas skar bērnus un sievietes. Mēs runājam ar ārstiem, mēs runājam ar pediatriem, mēs runājam ar ginekologiem, un mēs zinām, ka veselībai bīstamu produktu un vielu izmantošana diemžēl ir plaši izplatīta. Vēlos jums atgādināt par vēl vienu lietu: šis nav jautājums par protekcionismu, bet gan drīzāk par vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu pasaules tirgū, jo daudzi mūsu partneri, tostarp Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda un Japāna, šādus marķēšanas noteikumus jau ir pieņēmuši.
Andreas Schwab
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Esmu noklausījies visas debates par tekstilizstrādājumu marķēšanas direktīvu, un vispirms man jāsaka, ka Eiropas Tautas partijas grupai (Kristīgajiem demokrātiem) ir svarīgi, lai patērētāji, kuri, iegādājoties tekstilizstrādājumus, vēlas šo informāciju, to patiešām arī saņemtu.
Referenta priekšlikums vairāk izmantot tehnoloģiju piedāvātās iespējas un uz izstrādājumiem norādīt tikai to identifikācijas numuru, atsakoties no etiķetēm, kas kļūst aizvien garākas, jo šo informāciju var atrast arī citos, iespējams, internetā pieejamos dokumentos, noteikti palīdzēs tiem, kas meklē ļoti detalizētu informāciju. Tas palīdzēs arī tiem, kas šo informāciju nevēlas, jo viņiem vairs nevajadzēs to visu lasīt uz apģērba gabala.
Otrkārt, pētījums, ko ierosināja referents un ēnu referenti, kuriem, izmantojot šo iespēju, es gribētu vēlreiz pateikties, izvirza vairākus jautājumus, kas katrs pats par sevi ir uzmanības vērti, bet visi kopā var radīt situāciju, ka šis priekšlikums saskaras ar lielu pretestību Padomē. Tas ir nožēlojami, vēl jo vairāk tāpēc, ka šis priekšlikums varētu būt īpaši nozīmīgs Eiropas tekstilrūpniecībai, jo inovatīvas šķiedras mums varētu dot priekšrocības pasaules tirgū, kur valda milzīga konkurence. Ja šī regula netiks pieņemta, mēs visi kaut kādā veidā būsim zaudētāji.
Mums nevajadzētu ignorēt pamatotās bažas, kas paustas komitejas pieņemtajos grozījumos, bet tieši šobrīd mums vairāk būtu jākoncentrējas uz to, lai šis priekšlikums tiktu pieņemts Komisijas sākotnējā variantā. Varbūt pie Caspary kunga pieminētā jautājuma par izcelsmes marķēšanu un vienotu izmēru sistēmu mums vajadzētu atgriezties vēlāk.
Es ceru, ka attiecībā uz šo dokumentu mēs spēsim rast risinājumu un tas notiks pēc iespējas ātrāk jau otrajā lasījumā. Es arī ceru, ka otrajā lasījumā mēs nokārtosim svarīgākos jautājumus un netērēsim laiku blakuslietām.
Marco Scurria
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es ļoti vēlos piedalīties šajās debatēs, jo mēs gatavojamies balsot par to, kas, manuprāt, ir ārkārtīgi svarīgi - ir jāracionalizē uzņēmumu darbs, bet jo īpaši ir jāaizsargā patērētāji. Tiem, kas pērk, ir jāzina, ko viņi pērk, un tiem, kas meklē kvalitāti, tā ir arī jāatrod. Tomēr svarīgi ir zināt arī to, kāda ir iegādāto produktu sociālā ilgtspējība.
Kāds jau to teica, bet es vēlos to uzsvērt vēlreiz, jo uzskatu, ka šis ir īpašs jautājums, kam jāparādās šajās Eiropas Parlamenta debatēs, - es gribu zināt, vai attiecīgais izstrādājums ir izgatavots vietā, kur tiek nodrošināta darba ņēmēju aizsardzība, es gribu zināt, vai izstrādājuma izgatavošanā nav izmantots bērnu darbs, es gribu zināt, vai izstrādājums nav negodīgas konkurences produkts.
Lūk, šeit mums ir instruments, kas, cerams, drīzumā tiks piemērots arī citām ražošanas un amatniecības nozarēm, jo es ticu un šo runu beidzu ar to, ka šis instruments tuvinās Eiropu saviem pilsoņiem, un par to es pateicos referentiem, kuri šo instrumentu ir izveidojuši, kā arī Komisijai un komisāram Tajani, kas šo procesu virzīja uz priekšu.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, daudz kas šajās debatēs par tekstilizstrādājumiem liek atcerēties mūsu debates par pārtiku, pārtikas izcelsmi un marķēšanu. Interesanti, ka, piemēram, Īrijā izgatavota pica var ietvert sastāvdaļas, kas nāk no 60 dažādām valstīm. Ļoti sarežģīti ir panākt to, lai marķējums būtu pareizs.
Viens no pieminētajiem jautājumiem ir patērētāju interese par to, kā produkti ir izgatavoti, par darba ņēmēju labklājību un vides standartu ievērošanu. CNN kanālā es redzēju ļoti satraucošu reportāžu par Pērļu upes stāvokli Ķīnā. Eiropas džinsu galvaspilsēta atrodas šīs upes krastos, kas ir ļoti piesārņota, jo savus lētos izstrādājumus ražotāji eksportē uz ES, ASV un citiem tirgiem, un patērētāji tos pērk. Tāpēc, kaut arī mēs sakām, ka patērētāji vēlas saņemt informāciju, lai varētu izdarīt apzinātu izvēli, izskatās, ka daudzi patērētāji ignorē viņiem sniegto informāciju un preces izvēlas, ņemot vērā to cenu. Es patiešām domāju, ka mums vairāk jārunā par ilgtspējīgu ražošanu un ilgtspējīgu patēriņu visās mūsu darbības jomās - pārtikas rūpniecībā un tiešām arī tekstilrūpniecībā.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es pateicos referentam Manders kungam un ēnu referentei Comi kundzei, tomēr, izrādot visu cieņu, gribu nedaudz iebilst Rühle kundzei.
Viņa saka, ka nav pareizi "Made in” standartus iekļaut šajā regulā, bet kur gan citur likt šos standartus, kurus patērētāji un Eiropas mazie uzņēmumi ir nepacietīgi gaidījuši jau gadiem ilgi, pārāk ilgi? Viņa apgalvo, ka šīs regulas mērķis ir atvērt tirgu jaunām šķiedrām, inovācijām un ātrākai kodēšanas sistēmai, taču slēpt izcelsmes valsti, jo Eiropai, kur valda bailes, Eiropai, kas slēpj informāciju, Eiropai, kas mulsina prātu, Eiropai, kas neatklāj, kur ražotas preces, esot jāpaātrina jaunu šķiedru noiets, nestāstot patērētājiem, kur tekstilizstrādājumi ir izgatavoti.
Kāda ir jēgai šai divvirzienu sistēmai? Kāpēc mums joprojām ir jāuztur ideja par Eiropu, kas ir birokrātiska, nenoteikta un, vēl ļaunāk, rada bailes cilvēkos un izvairās no skaidrības? Mēs gribam šos "Made in” standartus, un mēs tos gribam pavisam drīz viena vienkārša iemesla dēļ - es tūlīt beigšu, priekšsēdētāja kungs, - proti, ja uz tekstilizstrādājuma ir uzraksts "Made in Europe” (izgatavots Eiropā), tas nozīmē to, ka izstrādājums ar šādu etiķeti nav radīts, izmantojot toksiskus vai videi bīstamus šķīdinātājus, tas nav izgatavots, izmantojot bērnu darbu, kas patiesībā nozīmē verdzību, vai ekspluatējot sievietes, tas nav radīts, ekspluatējot strādniekus nogurdinošās darba stundās un bez jebkādām veselības un drošības garantijām, pabalstiem un atlīdzības.
Uzraksts "Made in Europe” ir garantija patērētājam un arī garantija tam, kā attiecīgais produkts ir izgatavots. Mums par šo uzrakstu jābūt lepniem un jānodrošina, lai tas tiktu ieviests bez kavēšanās. Tāpēc mēs atbalstām šo priekšlikumu tieši tādā formā, kā to iesniegusi attiecīgā komiteja, un jau tagad varam pateikties komisāram Tajani par svarīgo apliecinājumu, ko viņš šajā sakarā ir devis Parlamentam.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, ir labi, ka mēs apspriežam jautājumu, kas skar ikvienu pilsoni, jo gandrīz ikviens pilsonis kļūst par patērētāju un tekstilizstrādājumu pircēju.
Ļoti svarīgs ir arī marķējums. Es atceros, ka dažus gadus atpakaļ Īrijā es vairākkārt apmulsu, kad izvēlējos kādu produktu un redzēju, ka uz tā ir rakstīts "Deantús na hÉireann” - "Izgatavots Īrijā”, un tad, noplēšot etiķeti, parādījās uzraksts "Made in China” - "Izgatavots Ķīnā”; citiem vārdiem, patērētāji tika maldināti.
Kopš tā laika mēs esam tikuši tālu uz priekšu, bet mums jāiet vēl tālāk. Tas, ko uzsvēra Lara Comi par izstrādājumiem no trešām valstīm, ir ļoti svarīgi. Mēs esam bijuši pārāk stingri pret savām valstīm, bet nepietiekami stingri pret trešām valstīm. Tas attiecas arī uz lauksaimniecības nozari, un īpaši par to liecina gaidāmie Mercosur priekšlikumi. Tāpēc es to atbalstu.
Visbeidzot, ļoti labs ir ierosinājums par vienotu izmēru sistēmu visā Eiropas Savienībā. Tas jūtami atvieglos iepirkšanos un ļaus saprast, ko nozīmē Eiropas Savienība, neradot supervalsti, par ko mūsu labais grāfs ir nedaudz noraizējies.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Šai diskusijai par izcelsmes norādi uz tekstilizstrādājumu un apģērbu marķējuma un iepakojuma ir ļoti liela nozīme patērētāju tiesību, kā arī mūsu valstu tekstilrūpniecības un apģērbu ražošanas nozarēs strādājošo darba ņēmēju un ražošanas aizsardzībā.
Mēs gribam cīnīties pret sociālo dempingu un bērnu darba izmantošanu un aizsargāt sociālās tiesības un vidi. Marķējumam jādod iespēja patērētājiem izdarīt skaidru izvēli un iesaistīties visiem labākas nākotnes veidošanā - vai nu šeit, Eiropas Savienībā, vai arī citās valstīs. Skaidri norādot izstrādājumu izcelsmi un sastāvu, mēs varēsim izdarīt apzinātāku izvēli, un tas būs ieguldījums labākā nākotnē.
Antonio Tajani
Priekšsēdētāja kungs! Es piekrītu tiem, kuri saka, ka šim regulas priekšlikumam ir skaidra tehniska rakstura nozīme, bet tas ir svarīgs arī politiskā ziņā, jo skar Eiropas pilsoņu intereses, tāpēc ka mēs vienkāršojam standartus, un tas nozīmē vieglāku darbu pilsoņiem un vieglāku darbu uzņēmumiem, kas darbojas šajā nozarē.
Mēs izdarām pakalpojumu pilsoņiem, jo vairums Parlamenta deputātu tagad atbalsta marķēšanu, un tāpēc mēs pilsoņiem dodam iespēju uzzināt, kādus izstrādājumus viņi pērk. Tas nozīmē to, ka mēs galvojam par viņu veselību un neatņemamām tiesībām - es piekrītu idejām, ko savā runā pauda Gebhardt kundze, kā arī tam, ko teica Figueiredo kundze.
Mēs esam arī apņēmušies aizsargāt Eiropas tekstilrūpniecību, jo nevaram aizmirst, ka šajā nozarē ir daudz zaudētu darba vietu, reizēm arī negodīgas konkurences dēļ. Mūsu pienākums ir aizsargāt savu uzņēmumu konkurētspēju pasaules tirgū, un mums jānovērš dempings Eiropas Savienībā. Aizsargāt tekstilrūpniecību nozīmē aizsargāt tūkstošiem darba vietu un tajā pašā laikā aizsargāt pilsoņu tiesības.
Apstiprinot šo dokumentu, mēs aizsargāsim visas intereses - intereses, kas, manuprāt, joprojām respektē mūsu Eiropas Savienības vērtības. Es uzskatu, ka Kelly kungam ir taisnība, un es gribētu nomierināt lordu Dartmouth, kas bažījās par supervalsti, kaut arī viņš šo zāli jau ir pametis.
Es nedomāju, ka Eiropas Savienība ir Hobsa Leviatāna mūsdienu versija; tā ir tikai institūcija, kas iemieso solidaritātes un subsidiaritātes principus, aizstāv cilvēka tiesības un ir apņēmusies aizsargāt sociālo tirgus ekonomiku, un pats tirgus ir instruments sociālās politikas veidošanai, līdz ar to šeit nav nekā tāda, kas censtos ierobežot kāda brīvību, mēs vienkārši aizstāvam pusmiljarda cilvēku - Eiropas Savienības pilsoņu - tiesības.
T. Manders ziņojums
Komisija var pieņemt grozījumus Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 15, 17, 18, 20, 22, 23, 26, 29, 33, 34, 35, 39, 41, 42, 43, 44, 46, 52 un 61.
Komisija principā var pieņemt grozījumus Nr. 8, 9, 11, 12, 13, 14, 16, 21, 24, 25, 27, 28, 30, 31, 32, 36, 40, 45,47, 48, 49, 50, 51, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 62, 64, 65, 66, 67, 69, 70 un 72.
Komisija nevar pieņemt grozījumus Nr. 19, 37, 38, 63, 68 un 71.
Toine Manders
Jūtos pagodināts, ka šajā pirmdienas vakarā šeit ir ieradies tik milzīgs skaits runātāju, lai apspriestu tehnisku ziņojumu, un arī par to, ka šis ziņojums ir guvis tik plašu atbalstu.
Daži mani kolēģi ir noskaņoti kritiski, sakot, ka ziņojuma darbības jomu nevajag izmantot nelietderīgi, to nevajag paplašināt. Es to saprotu, tomēr šajā sakarā vēlos uzsvērt to, ko teica mana kolēģe Gebhardt kundze. Reizēm, lai kaut ko panāktu, ir jāizmanto situācija, un es uzskatu, ka šāds risinājums ir pilnīgi iespējams.
Ir svarīgi rīt gūt ļoti plašu atbalstu, un, ņemot vērā daudzu cilvēku reakciju, es šo atbalstu jūtu. Tas būs lielisks izejas punkts Parlamentam, īpaši sarunās ar Padomi, jo es uzskatu, ka kopā ar Komisiju - un es pateicos komisāram par viņa skaidro nostāju - Parlamentam rīt izdosies radīt situāciju, kas galu galā ļaus veiksmīgi noslēgt sarunas ar Padomi.
Šā priekšlikuma mērķis ir radīt labākus tiesību aktus nākotnei, jo cilvēki aizvien biežāk iepērkas internetā, tāpēc mums ir vajadzīgs iekšējais tirgus, kas darbojas, tirgus, kur pusmiljardam patērētāju ir iespēja godīgā ceļā saņemt informāciju, ko tie vēlas. Mēs sākam ar tekstilizstrādājumiem, un es ceru, ka galu galā aptversim visus produktus, kas tiek pārdoti iekšējā tirgū. Mērķis nav vairāk informācijas, bet gan skaidra informācija, kas Eiropā tiek sniegta uz vienotiem pamatiem, un, ja tas izdosies, es ļoti priecāšos.
Nobeigumā, priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlos pateikt, ka esmu pieņēmis apzinātu lēmumu nevienoties ar Padomi jau pirmajā lasījumā. Es uzskatu, ka mums pa šo ierasto ceļu ir jāiet daudz biežāk un ka Parlamentam plenārsēdē ir jānovērtē Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas iesniegtais ziņojums, pirms tas sāk sarunas ar Padomi un Komisiju, lai nonāktu pie galīgā slēdziena. Es uzskatu, ka, vienojoties jau pirms jautājuma izskatīšanas plenārsēdē, mēs graujam demokrātiju. Tāpēc es ceru, ka daudzi sekos šim piemēram un visi dokumenti ierastā kārtībā tiks izskatīti pirmajā un otrajā lasījumā.
Es ceru uz labiem rezultātiem rītdienas balsojumā, un, izmantojot mūsu izejas punktu - plašo atbalstu, mēs atradīsimies lieliskā pozīcijā, lai, runājot sporta valodā, uzvarētu finālspēlē pret Padomi.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt (otrdien, 2010. gada 18. maijā).
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sergio Berlato  
Eiropas Savienības tekstilrūpniecība, atbildot uz nopietnajiem ekonomikas izaicinājumiem, ar ko šai nozarei ir nācies saskarties pēdējos gados, ir uzsākusi ilgstošu pārstrukturēšanas un tehnoloģisko inovāciju procesu. Manuprāt, šis ziņojums ļauj harmonizēt un standartizēt tekstilizstrādājumu marķēšanas aspektus, tādējādi veicinot šo izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un nodrošinot augstu un vienotu patērētāju aizsardzības līmeni Eiropas Savienībā. Tāpēc es atbalstu aicinājumu Komisijai divu gadu laikā pēc jaunās regulas ieviešanas sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par visām jaunajām marķēšanas prasībām. Tas ļaus sasniegt divus mērķus: vienkāršot tekstilizstrādājumu marķēšanu un sniegt patērētājiem precīzu un salīdzināmu informāciju par tekstilizstrādājumu piederību, izcelsmi un izmēru. Es uzskatu, ka, sasniedzot šos mērķus, ir jānodrošina, lai marķēšanas saistību paplašināšana nerada papildu slodzi uzņēmējdarbībai, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šobrīd nav apmierinošu testu, kas parāda, kā tekstilizstrādājumu ražošanā un apstrādē izmantotās alergēniskās vai bīstamās vielas ietekmē cilvēku veselību. Tāpēc es aicinu Komisiju veikt pētījumu, lai novērtētu šo vielu iedarbību.
Andreas Mölzer  
Ekoloģiskais marķējums atkal sola to, kas pilnībā atšķiras no patiesības, - pietiek atcerēties skandālu saistībā ar organisko kokvilnu vai neseno bioķīmisko vielu pantomīmu. No vienas puses, šajā organiskajā tirgū ir atkal radies sajukums ar etiķetēm un marķējumiem, kurus ES varētu reizi par visām reizēm saprātīgi vienkāršot, ko parasti tā dara ar tādu prieku, un, no otras puses, ES ir pienācis laiks pieņemt ģenētiski modificētu kokvilnu. Ja mēs joprojām gaidām pētījumus par kaitīgo vielu iespējamo ietekmi, tad pa to laiku izstrādājuma etiķetē vajadzētu vismaz norādīt, ka tas satur ģenētiski modificētu kokvilnu. Ir arī pēdējais laiks, lai ES kaut ko darītu radiofrekvenču identifikācijas lietā. Mēs nevaram tekstilizstrādājumos izmantot elektronisko marķējumu, nezinot, uz ko tas attieksies, kamēr joprojām gaidām nepieciešamos marķēšanas noteikumus. Ja ar RFID apģērbu vajadzēs panākt to, lai būtu redzami gājēji, būs iespējams uzraudzīt ikvienu cilvēka soli. Ņemot vērā politkorektuma spiedienu, cilvēkiem drīz vajadzēs ārkārtīgi uzmanīties, apmeklējot iestādes RFID apģērbā. Tomēr, iespējams, nākotnē cilvēkiem vienkārši vajadzēs dzēst savu RFID numuru no Google Street View. Vai arī mikroshēmas varētu aktivizēt drošības signalizāciju lidostās. Džordžs Orvels to nespēja iedomāties - mēs esam ievērojami apsteiguši viņa vīziju par izsekojamu sabiedrību.
