Priekšsēdētāja paziņojumi
Priekšsēdētājs
Es vēlos jūs informēt, ka šajā sesijā plenārsēžu zālē būs papildu operatori ar īpašu aprīkojumu. Viņi filmēs mūsu debates un balsošanu, tāpat kā Briseles sesijas laikā, lai veidotu platekrāna filmu par Parlamenta darbu jaunajam apmeklētāju centram Briselē. Briselē notiks izstāde saistībā ar šo tematu. Esmu pilnīgi pārliecināts, ka tehniskais personāls būs ļoti diskrēts un nekādi netraucēs sēdes gaitu. Paldies par jūsu sapratni. Mēs vēlētos, lai pēc iespējas vairāk eiropiešu iepazītu Parlamenta darba procesu.
Pirms septiņdesmit gadiem, 1940. gada 17. jūnijā, notika Sarkanās armijas uzbrukums Lietuvai, Latvijai un Igaunijai, un tās tika nelikumīgi pievienotas Padomju Savienībai. Tās bija tiešas sekas, ko izraisīja starp Hitleru un Staļinu 1939. gada septembrī noslēgtais pakts, kas ļāva PSRS kontrolēt arī Somiju un daļu Polijas un Rumānijas teritoriju. Eiropas Parlaments - mūsu Parlaments - bija pirmā starptautiskā organizācija, kas nosodīja Baltijas valstu okupāciju. Šis nosodījums tika izteikts rezolūcijā, kuru pieņēma pirms 27 gadiem, 1983. gada janvārī, un tajā arī tika atgādināts, ka okupāciju nebija atzinušas vairums Eiropas valstu un ASV.
Atcerēsimies arī vēlēšanu pirmo gadadienu Irānā, it īpaši ņemot vērā, ka šajā valstī tiek plaši pielietotas pastiprinātas represijas. Pagājušā gadā varas iestādes izpildīja 488 nāves sodus un apcietināja tūkstošiem cilvēku. Daudzi politiski ieslodzītie gaida nāves soda izpildi, jo viņi esot bijuši saistīti ar pagājušā gada demonstrācijām. Eiropas Parlaments pauž ļoti lielu satraukumu par šo situāciju, it īpaši ņemot vērā vārda brīvības un pulcēšanās tiesību trūkumu. Eiropas Savienība un it īpaši Parlaments vienmēr ir iebilduši pret nāves sodu, neatkarīgi no apstākļiem.
Šodien Milānā notika Turcijā noslepkavotā Turcijas bīskapu konferences priekšsēdētāja bīskapa Luigi Padovese bēres. Diemžēl tā bija vēl viena kristiešu mācītāja slepkavība Tuvo Austrumu reģionā.
Pagājušās nedēļas nogalē es pārstāvēju Eiropas Parlamentu Lisabonā un Madridē svinībās par godu 25. gadadienai kopš Portugāles un Spānijas pievienošanās Eiropas Savienībai. Abas minētās valstis ir guvušas lielus panākumus Eiropas Savienībā, un mēs to nedrīkstam aizmirst, kaut arī šodien tās sagaida sarežģītas ekonomiskās reformas. Mēs to apspriedām šo svētku laikā.
Vakar es biju arī Luksemburgā, kur mēs svinējām Šengenas līguma parakstīšanas 25. gadadienu. Var teikt, ka šis ir viens no pilsoņiem labvēlīgākajiem līgumiem. Mūsu pilsoņi to ļoti labi saprot. Šengenas līgums bija liels pamudinājums, lai veidotu pilsoņu Eiropas Savienību.
Pēdējo divu nedēļu laikā esmu viesojies oficiālās vizītēs Grieķijā un Rumānijā. Es paudu atbalstu šo valstu iedzīvotājiem un pārliecināju, ka viņi var paļauties uz Eiropas solidaritāti. Mēs arī runājām par to, ka solidaritātei vienmēr jābūt saistītai ar atbildību.
Visbeidzot, pēdējā ziņa. Nesen trijās Eiropas Savienības dalībvalstīs - Beļģijā, Nīderlandē un Slovākijā - notika brīvas parlamenta vēlēšanas. Mēs novēlam mūsu deputātiem no minētajām valstīm ātru valdības izveidošanu, un mēs arī ceram uz rezultatīvu sadarbību Eiropas Parlamenta un šo valstu parlamentu jauno deputātu starpā. Tas ir ļoti būtiski, lai sasniegtu mūsu kopējo ideālu - vienotu Eiropu.
