Pastiprināta cīņa pret nelikumīgu nodarbinātību (īss izklāsts)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir Pier Antonio Panzeri ziņojums Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā par pastiprinātu cīņu pret nelikumīgu nodarbinātību.
Pier Antonio Panzeri
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es runāšu īsi, jo kļūst vēls.
Mana pateicība noteikti ir veltīta komitejām, kas pauda viedokli, kā arī ēnu referentiem, ar kuriem mēs strādājām kopā dažus pēdējos mēnešus. Daļēji pateicoties viņu ieguldījumam, mēs spējām izstrādāt tekstu, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejā varētu atbalstīt vairums komitejas locekļu.
Mēs esam parādījuši, ka cīņa pret nelikumīgu nodarbinātību jāuzskata par problēmu, kas ietekmē visas valstis, un, ja Eiropa vēlas sasniegt Lisabonas mērķus, tai jāpieņem šī cīņa.
Tekstā ir dažas jau apstiprinātas rindkopas, kuras, pēc manām domām, ir izšķirīgas tādā jautājumā kā tik plaši izplatītā nelikumīgā nodarbinātība, kuras apjoms veido apmēram 20 % no Eiropas iekšzemes kopprodukta. Tas nozīmē, ka nelikumība ir plaši izplatīta, un to nedrīkst pieļaut, jo tā ļoti kropļo konkurenci starp uzņēmumiem un teritorijām un pazemina darba un darba ņēmēju drošību.
Šā iemesla dēļ ir tikai pareizi, ka mēs pievēršam uzmanību šīm problēmām, jo jāapzinās, ka tās rada nelikumīga nodarbinātība, kura tai pašā laikā tuvākajā nākotnē var ļoti novājināt sociālās apdrošināšanas shēmas Eiropā.
Šie apsvērumi bija pamats šā priekšlikuma iesniegšanai Parlamentā. Kā es teicu, tie ir galvenie ziņojuma jautājumi, kuri, ja arī Komisija tos atbalstīs, varētu dot pozitīvus rezultātus un priekšlikumus, ko mēs uzskatām par lietderīgiem. Es domāju, ka varu teikt, ka Eiropas Parlaments ir paveicis savu mazo darbu. Tagad ir citu iestāžu kārta darīt savu darbu, lai mēs varētu sasniegt mērķus cīņā pret nelikumīgu nodarbinātību.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, vispirms es vēlētos pateikties referentam un teikt dažus vārdus par vairākiem ziņojumā uzsvērtajiem jautājumiem. Tas ir fakts, ka nelikumīga nodarbinātība pamazām kļūst par pārrobežu parādību, kā Komisija to ir secinājusi Zaļajā grāmatā par darba likumdošanas modernizēšanu. Tāpēc ir nepieciešams stingri pievērsties šim jautājumam. Pēc mūsu domām, ekspertu grupas izveidošana, kā arī informācijas apmaiņas sistēmas izveidošana starp sociālās apdrošināšanas struktūrām, piemēram, darba inspekcijām, ir svarīgs solis, lai izveidotu kādu pastāvīgu Kopienas struktūru pārrobežu sadarbībai, kā tas ierosināts 53. punktā.
Mēs visi piekrītam, ka ir nepieciešamas lielākas pūles, lai atrisinātu nelikumīgas nodarbinātības problēmu. Tomēr es domāju, ka kopumā visatbilstīgākie un pamatotākie pasākumi būs tie, ko veiks dalībvalstu līmenī. Mūsu pētījums ir parādījis, ka dažādās dalībvalstīs nelikumīga nodarbinātība atšķiras. Tāpēc pasākumu veikšanu Kopienas līmenī nevajadzētu uzskatīt par tiešo prioritāti. Ziņojumā ierosināts izstrādāt "paktu par ziņošanu par nedeklarētas nodarbinātības gadījumiem”, piedāvājot atvieglotākus pagaidu tiesību aktus, kas stimulētu nedeklarētās nodarbinātības noregulēšanu. Lai gan tā ir laba ideja, pēc mūsu domām, dalībvalstīm vajadzētu sadarboties ar sociālajiem partneriem, kuri arī nosaukuši nedeklarētu nodarbinātību par vienu no saviem prioritārajiem uzdevumiem visā Eiropā. Komisijai būtu pilnvaras atbalstīt sociālo partneru iniciatīvas, veidojot kampaņas, ko finansētu programma PROGRESS vai struktūrfondi.
Kas attiecas uz aicinājumu ierosināt pamatnolikumu laulātajiem vai ģimenes locekļiem, kas palīdz ģimenes uzņēmumā, esmu priecīgs paziņot, ka Komisija nesen apstiprināja priekšlikumu Direktīvai par vienlīdzīga principa piemērošanu vīriešiem un sievietēm, kas aizstās Direktīvu 86/613/EEK un nodrošinās, ka laulātajiem vai ģimenes locekļiem, kas palīdz ģimenes uzņēmumā, tiks nodrošināts tāds pat aizsardzības līmenis kā pašnodarbinātiem darba ņēmējiem.
Saistībā ar programmas PROGRESS Komisija arī strādā pie instrumentu un metožu izstrādāšanas nelikumīgas nodarbinātības labākai novērtēšanai un uzraudzībai, kā arī ES līmeņa labas prakses noteikšanai un apmaiņai. Mēs liekam lielāku uzsvaru uz labas prakses apmaiņu un ceram, ka tādējādi mēs iegūsim pieredzi, kas nepieciešama, lai, cik drīz vien iespējams, ierosinātu eksperimentālo projektu interesentiem pēc iespējas vairāk dalībvalstīs.
Es neapskatīšu sīkāk jautājumu par nelegālu imigrāciju un priekšlikumu sankcijām pret darba devējiem, kas pieņem darbā nelegāli rezidējošus trešo valstu valstspiederīgos. Mēs atzīstam ziņojumā paustās bažas par attieksmi pret nelikumīgas nodarbinātības upuriem un darbuzņēmēju atbildības līmeni, un mēs to ņemsim vērā pārrunās ar Padomi. Komisija ir ļoti iepriecināta saņemt Eiropas Parlamenta atbalstu saviem centieniem likvidēt pārejas nosacījumus, kas ierobežo jauno dalībvalstu darba ņēmēju mobilitāti.
Nobeigumā es vēlētos pateikt, ka šis ļoti konstruktīvais ziņojums būs jauns stimuls Komisijai un Padomei padarīt cīņu pret nelikumīgu nodarbinātību redzamāku un paplašināt mūsu attiecīgos mērķus.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Louis Grech  
rakstiski. - Nelikumīga nodarbinātība ekspluatē darba ņēmējus, kropļo darba tirgus un nodrošina negodīgas konkurences priekšrocības negodīgiem darba devējiem, tā radot zema līmeņa pagrīdes ekonomiku.
Vairākās Eiropas Savienības dalībvalstīs ir mikrorajoni, kur nelegālie/neregulārie imigranti ir nodarbināti nelikumīgā darbā.
Šis lētā darbaspēka rekets pieaug ļoti strauji. Ir paredzams, ka tas vēl paplašināsies, jo nelegālajiem imigrantiem būs vajadzīga nauda, un tajā pašā laikā viņi baidīsies ziņot par savu darba devēju saistību nepildīšanu bailēs, ka iestādes var izraidīt viņus no valsts. Es atzinīgi vērtēju to, ka dažas dalībvalstis veic vairākus pasākumus, lai izbeigtu šos neiedomājamos likumpārkāpumus, bet kopumā šajā sakarībā gūtie panākumi nav visai iespaidīgi. ES un dalībvalstīm jāsaskaņo šie centieni un jāievieš vairāk tiesību aktu, lai nopietni sodītu vainīgos.
Nelegālā darbaspēka pieejamība un pagrīdes nodarbinātības kultūra, vājā likumdošana, negodīgie darba devēji, finanšu un ekonomiskā krīze, kā arī peļņas samazināšanās - visi šie faktori ir labvēlīga augsne ekspluatācijai.
Ona Juknevičien 
Eiropas Savienībā (ES) joprojām ir plašs nelegālā darba tirgus. Līdz ar darba ņēmēju brīvās pārvietošanās ieviešanu ES nelegālās nodarbinātības gadījumus skaits ir pieaudzis. Tas ir neizdevīgi ne tikai nelegālā darba ņēmējiem, bet arī valstu finansēm. Nelikumīga nodarbinātība traucē iekšējā tirgus darbību, ierobežojot efektīvu konkurenci. Nelikumīgi nodarbinātos bieži ekspluatē viņu darba devēji, viņiem nav tiesību saņemt sociālos pabalstus vai veselības aprūpes pakalpojumus. Šādi gadījumi jo īpaši bieži ir dalībvalstīs, kas joprojām izmanto pārejas pasākumus, ierobežojot jauno dalībvalstu darba ņēmēju brīvu pārvietošanos. Šādi ierobežojumi veicina nelikumīgas nodarbinātības praksi un tāpēc jāizskauž, cik drīz vien iespējams.
Ir nožēlojami un nav attaisnojami, ka ES tur savus pilsoņus kā šīs neapdomīgās politikas ķīlniekus. Sarunās ar lietuviešu emigrantiem, kas strādā ārzemēs, ļoti bieži ir dzirdamas sūdzības par darba devējiem, kas izmanto viņu neinformētību par vietējo likumdošanu un valodas nezināšanu un tāpēc nemaksā viņiem par darbu. Pēc manām domām, ES vajadzētu veikt stingrus, izšķirīgus pasākumus, lai izskaustu nelikumīgu nodarbinātību. Pašlaik darba devējiem, kas izmanto nelikumīgu nodarbinātību, ir pārāk maza atbildība, viņi bieži tiek cauri ar nenozīmīgu soda naudu samaksāšanu, kas neattur viņus algot nelegālos darba ņēmējus.
Es uzskatu, ka daudz efektīvākas būtu sankcijas, kurām būtu tieša ietekme uz darba devēju ekonomiskajām interesēm, piemēram, uzņēmējdarbības atļauju ierobežošana vai anulēšana, tādējādi nedodot viņiem iespēju gūt labumu no piekļuves dalībvalstu vai ES finansējumam. Tas varētu samazināt nelikumīgu nodarbinātību vai pat likvidēt to pavisam.
Katalin Lévai  
rakstiski. - (HU) 2007. gada Eirobarometra gada nobeiguma pārskats rādīja, ka 5 % darbaspējīgo Eiropas Savienības pilsoņu (19,7 miljoni iedzīvotāju no 392,9 miljoniem kopējā ES iedzīvotāju skaita) atzinuši, ka ir nelikumīgi nodarbināti. Dažās dalībvalstīs nelikumīgas nodarbinātības līmenis sasniedza vai pat pārsniedza 20 % no IKP. Nelikumīga nodarbinātība ir faktors, kas atstāj ilgstošu negatīvu ekonomisko ietekmi uz Eiropas darba tirgu, tas ir apburtais aplis, no kura nodarbinātajiem un darba devējiem ir grūti izkļūt.
Vissaspringtākā situācija ir lauksaimniecībā, celtniecībā, mājsaimniecībā, kā arī viesnīcu un tūrisma uzņēmējdarbībā, kur ir raksturīga nenoteiktība un nelabvēlīgs algu līmenis. Šā iemesla dēļ darba un nodarbinātības standartu modernizācija un centieni kontrolēt šo melno tirgu nevar palikt tikai tukšas hipotēzes līmenī. Dalībvalstīm šīs jomas ir jākontrolē. Mans priekšlikums ir, ka Komisijai jāizstrādā Eiropas Savienības stratēģija, lai apkarotu melno tirgu, un jāuzņemas lauvas tiesa darba nodarbinātības un sociālās uzraudzības jomā. Dalībvalstīm jāizvirza reformas nodokļu un sociālās apdrošināšanas sistēmām, tādējādi samazinot darbaspēku nospiedošo nodokļu nastu.
Lai mājsaimniecības varētu pirkt pakalpojumus par zemākām cenām, tiks ierosināta ES pakalpojumu čeku sistēmas ieviešana, kas nodrošinās gan sociālās apdrošināšanas iemaksas, gan nodokļu maksājumus. Tomēr būtisks noteikums cīņā pret nelikumīgu nodarbinātību ir, lai dalībvalstis atvērtu savus darba tirgus citu dalībvalstu darba devējiem, jo daļēji ierobežojumi šajās zonās veicina reģionālo nevienlīdzību, kā arī atkāpi no ES principiem un eiropeiskas pieejas.
Sirpa Pietikäinen  
rakstiski. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikties Panzeri kungam par viņa izcilo ziņojumu par pastiprinātu cīņu pret nelikumīgu nodarbinātību ES.
Saskaņā ar ziņojumu nelikumīga nodarbinātības apjoms dažās dalībvalstīs sasniedz pat 20 % no IKP. Šajās valstīs jo īpaši, bet arī visās pārējās ES valstīs nelikumīga nodarbinātība ir problēma valsts ekonomikai, un tajā pašā laikā tā pārkāpj darba ņēmēju tiesības uz likumīgu nodarbinātību.
ES savā darba kārtībā ir uzņēmusies saistības panākt "cilvēka cienīgu darbu”, bet šī mērķa praktiska ieviešana ir apdraudēta, ja nebūs efektīvas kontroles un skaidras noteikumu sistēmas. Sliktie darba apstākļi un nodarbinātības noteikumu un apstākļu trūkums migrējošiem darba ņēmējiem, kas veic nelegālu darbu, ir radījuši jaunu verdzības formu Eiropā.
Lai likvidētu nelegālo darbaspēku pašā saknē, mēs varam izmantot gan nūju, gan burkānu. Jāveic vairāk vietējo kontroļu, lai ātrāk nekā tagad būtu iespēja iejaukties varbūtējos pārkāpumos. Arodbiedrību kustībai ir svarīga nozīme godīgu darba attiecību ierosināšanā, uzraudzībā un ieviešanā. Valstu informācijas kampaņas ārvalstu darba devējiem ir veids, kā uzlabot strādājošo informētību par nodarbinātības likumiem katrā valstī.
Ir taisnība, ka nelikumīgas nodarbinātības problēmu mēs nelikvidēsim vienīgi ar regulējumu palīdzību. Visās ES dalībvalstīs, kā arī visā pasaulē jāgarantē godīgi nodarbinātības noteikumi, kārtīga samaksa un atbilstīgs sociālās apdrošināšanas līmenis. Cilvēkiem jādod iespēja godīgi nopelnīt iztiku un saņemt sociālā nodrošinājuma minimumu neatkarīgi no tā, kurā valstī viņi dzīvo.
Rovana Plumb  
rakstiski. - (RO) Nelikumīga nodarbinātība ir parādība, kas ir novērota visās ES dalībvalstīs, un satraucoša iezīme Eiropas ekonomikas tirgū, kas ir pretrunā elastīguma un sociālās nodrošinātības principiem.
Cīņa pret nelikumīgo nodarbinātību kaut kādā ziņā ir līdzīga duelim starp Microsoft un hekeriem. Jo efektīvākas ir mūsu metodes nelikumīgas nodarbinātības apkarošanā, jo efektīvāki kļūst darba devēju izmantotie triki. Tam vislabākais piemērs ir "nodarbinātības ēnu ekonomikā” parādīšanās, kad darba devēji labāk noslēdz darba līgumus par minimālo garantēto atalgojumu, tajā pašā laikā pārējo naudu līdz pat reālajam atalgojumam samaksājot ar nelikumīgiem paņēmieniem.
Rumānijā šī parādība aizvien vēršas plašumā, un pašlaik nodarbinātība ēnu ekonomikā ir sasniegusi 20-50 % no kopējās nodarbinātības. Satraucoši ir tas, ka, sākumā šo metodi izmantoja nelieli uzņēmumi, bet tagad plaši pazīstami uzņēmumi izvairās no nodokļu un sociālās apdrošināšanas iemaksu maksāšanas, kā rezultātā darbinieks saņem ļoti mazu pensiju, kas viņu noved pie nabadzības sliekšņa.
Es uzsvēru šos aspektus, jo turpmākajā stratēģijā nelikumīgas nodarbinātības apkarošanā, kā teikts ziņojumā, jāņem vērā konkrētā situācija katrā dalībvalstī. Mums ir nepieciešama vienota Eiropas pieeja un efektīva sadarbība starp valsts aģentūrām, darba inspekcijām un sociālajiem partneriem.
