Predstavitev predloga splošnega proračuna s strani Sveta - Proračunsko leto 2008
Predsednik
(DE) Naslednja točka dnevnega reda je predstavitev predloga splošnega proračuna za leto 2008 s strani Sveta.
Emanuel Santos
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v čast mi je, da lahko v imenu predsedstva Sveta predstavim predlog splošnega proračuna Evropskih skupnosti za proračunsko leto 2008, ki ga je Svet sprejel 13. julija 2007.
Najprej želim poročati o odličnem in konstruktivnem vzdušju na sestankih, ki so potekali pred prvo obravnavo proračuna za leto 2008 v Svetu. Spravni sestanek je bil precej uspešen, sprejel se je sporazum o petih skupnih izjavah o pomembnih vprašanjih, kar je zagotovilo dobro podlago za nadaljnje delo.
V tem smislu sem prepričan, da odlično sodelovanje med obema vejama proračunske oblasti z dragoceno pomočjo Komisije napoveduje pozitiven rezultat. Zagotovim vam lahko, da je Svet naklonjen nadaljevanju konstruktivnega dialoga v zvezi s proračunom s ciljem sprejetja ustreznega sporazuma o proračunu Skupnosti za leto 2008.
Marca 2007 smo praznovali 50. obletnico rimskih pogodb ter ponovno potrdili naše skupne vrednote in cilje. V dinamičnem projektu, kakršen je Evropska unija, je njen proračun skupaj z enotno valuto eden od najbolj konkretnih izrazov, kaj za evropske državljane in davkoplačevalce pomeni biti Evropejec. Proračun Evropske unije je zato treba pripraviti ob upoštevanju današnjih izzivov. Izzivov je več, vendar bom izpostavil tiste, za katere mislim, da so pomembnejši. Prvič, izziv odpravljanja ovir za podjetništvo za vzpostavitev dinamičnega evropskega gospodarstva na podlagi lizbonske strategije. Drugi izziv je ustvarjanje vseevropskega prometnega omrežja, da bi se tesneje povezali in utrdili notranji evropski trg. Izziv v zvezi z informacijsko družbo dokazuje pomen človeških virov in socialne vključenosti.
Evropska unija bo pridobila ogromno vpliva zaradi razsvetljenega sodelovanja njenih državljanov pri tem projektu, ki je edinstven v sodobni zgodovini. Zadnji izziv, ki zadeva zlasti nekatere regije, to je izziv podnebnih sprememb, je treba obvladati z razvojem obnovljivih virov energije ter z učinkovito in družbeno odgovorno uporabo naravnih virov.
Vsi ti izzivi nastajajo v okviru globalizacije svetovnega gospodarstva, ki je resen izziv za staro evropsko celino, izziv, ki ga moramo obvladati na gospodarski in socialni ravni s politikami, ki bodo povečale produktivnost evropskega gospodarstva in okrepile socialno kohezijo. To od naše vlade pričakujejo vsi evropski državljani. Vsi moramo podvojiti naša prizadevanja za zagotovitev, da bodo naši proračuni predstavljali učinkovit in uspešen odziv na politične prednostne naloge.
Zato je nujno, da zmanjšamo upravne obremenitve, s katerimi se srečujeta Svet in Evropski parlament, ter da Komisija pospeši postopek potrjevanja operativnih programov in projektov, da bi se izognili zamudam pri izvajanju. Kljub temu pa hitrejše potrjevanje ne sme ogroziti načel dobrega upravljanja proračuna. Res je, da potrebujemo večjo prilagodljivost, vendar pri tem ne smemo pozabiti na učinkovito in odgovorno porabo denarja evropskih davkoplačevalcev.
Preden natančneje predstavim predlog proračuna za leto 2008, naj navedem načela, ki so vodila Svet pri odločanju. Na kratko, bistveni elementi so bili ustrezno financiranje različnih prednostnih nalog Evropske unije, natančno nadzorovano povečanje odobritev plačil, skladnost z sedanjimi zgornjimi mejami finančnega okvira, ki po potrebi zagotavlja ustrezne rezerve do zgornje meje za različne postavke in podpostavke, ter na koncu finančna disciplina in dobro upravljanje proračuna.
Navesti želim le eno podrobnost. Svet je za dokončanje analize predhodnega predloga proračuna uporabil kombinacijo proračunskih orodij, ki so se izkazala kot izjemno koristna ter so se razvila v okviru oblikovanja proračuna za cilje in dejavnosti. Med temi orodji izpostavljam obrazce za načrtovanje dejavnosti, pri čemer Svet po natančni obravnavi več takšnih obrazcev meni, da se je splošna kakovost postopka znatno izboljšala, in upa, da se bo ta proračunski pristop v prihodnosti nadalje razvijal.
Predlog proračuna za leto 2008 vključuje odobritve za prevzem obveznosti v višini 128 000 milijonov EUR in odobritve plačil v višini 119 000 milijonov EUR. Kar zadeva obveznosti, vas moram opozoriti, da se Svetu zdi bistveno, da te v proračunu za leto 2008 dosežejo primerno splošno raven ob ustreznem upoštevanju absorpcijske sposobnosti. Kot veste, menimo, da precenjevanje odobritev plačil ni rešitev za neporavnane obveznosti, t.i. RAL. Eno od naših vodilnih načel je bila torej ocena potreb - dejanskih in jasno opredeljenih potreb - kar je povzročilo povečanje plačil za 3,4 % v primerjavi s proračunom za leto 2007.
Kar zadeva podpostavko 1a z naslovom Konkurenčnost za rast in zaposlovanje, namerava Svet zagotoviti ustrezno financiranje prednostnih nalog, povezanih z lizbonsko strategijo, z ohranjanjem znatne rezerve za vključitev prednostnih nalog Evropske unije, ki so opredeljene v sklepih z junijskega zasedanja Evropskega sveta, in drugih nepredvidenih potreb. Čeprav Svet namerava omejiti povečanja v tej podpostavki v primerjavi s proračunom za leto 2007, moram poudariti, da bo Svet še naprej precej povečeval proračun za raziskave, in sicer 7,75 % za obveznosti in 45 % za plačila, ob upoštevanju stopnje koriščenja v preteklih letih in absorpcijskih sposobnosti. To povečanje dokazuje, kako velik pomen Svet pripisuje uspešnemu izvajanju lizbonske strategije, ki je, kot sem že navedel, bistven element za gospodarski razvoj Evropske unije.
Kar zadeva podpostavko 1b z naslovom Kohezija za rast in zaposlovanje, namerava Svet sprejeti odobritve za prevzem obveznosti, ki jih je v svojem predhodnem predlogu proračuna predlagala Komisija. Kar zadeva odobritve plačil, želim poudariti, da se je predlagano povečanje ohranjalo še na večji ravni, in sicer 6,2 %, ob upoštevanju absorpcijskih sposobnosti in preteklih izkušenj pri zaključevanju starih programov in izvajanju novih.
V zvezi s postavko 2 z naslovom Ohranjanje in upravljanje naravnih virov so odobritve, ki jih je predlagal Svet, temeljile na prejšnjih rezultatih in pretekle izkušnje so pokazale, da so te odobritve kljub horizontalnemu izvajanju na splošno vedno zelo blizu številkam pri končni izvedbi.
Natančneje želim obravnavati nekatera vprašanja v zvezi s potrjevanjem operativnih programov in projektov na področju razvoja podeželja ter strukturnimi in kohezijskimi skladi za obdobje 2007-2013. To je bila vsebina skupne izjave, ki smo jo sprejeli na spravnem sestanku, in lahko vam zagotovim, da Svet pripisuje velik politični pomen zagotavljanju čim prejšnjega in ustreznega izvajanja vseh operativnih programov in projektov.
Kar zadeva postavki 3a in 3b - Državljanstvo, svoboda, varnost in pravica - namerava Svet le nekoliko prilagoditi obveznosti in odobritve plačil v skladu z absorpcijskimi sposobnostmi in prejšnjo stopnjo koriščenja.
V zvezi s postavko 4 z naslovom EU kot globalni partner namerava Svet v svoj predlog proračuna vključiti nekatere politične prednostne naloge. Govorim o Palestini, za katero se predlaga povečanje v višini 80 milijonov EUR v rezervi, in Kosovu, za katerega se predlaga povečanje v višini 180 milijonov EUR, prav tako razporejenih v rezervo. Še vedno smo na prvi stopnji proračunskega postopka in prepričan sem, da bomo v zvezi s tem imeli priložnost posredovati natančnejše podatke.
Na sedanji točki Svet namerava sprejeti proračun za skupno zunanjo in varnostno politiko, predlagan v predhodnem predlogu proračuna, kot začasni minimum. Vendar je zelo verjetno, da bo predlagan znesek proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko prenizek ob upoštevanju razvoja na mednarodni ravni. Mislim, da vsi razumemo, za kaj gre.
Svojo obrazložitev zaključujem s kratkim opisom postavke 5 z naslovom Uprava. Pristop Sveta temelji na horizontalnih merilih, kot je večja učinkovitost, in hkrati na posebnih značilnosti posameznih institucij, zlasti v smislu zagotavljanja novih delovnih mest v zvezi s širitvijo. Za svoj del proračuna Svet namerava zagotoviti povečanje le za 0,2 %, kar se mi zdi, da posreduje jasen politični signal.
Opravila se je tudi natančna analiza proračunov decentraliziranih agencij. Metoda, ki temelji na horizontalnih merilih, se je uporabila za subvencije in število novih delovnih mest, ki bodo potrjena.
To priložnost želim izkoristiti tudi, da povem nekaj besed o potrebi po zagotavljanju dobrega finančnega poslovodenja v institucijah Evropske unije. V zvezi s tem Svet pozdravlja skupne izjave, ki smo jih sprejeli na spravnem sestanku ter sprožajo vprašanja, kot so decentralizirane agencije, izvajalske agencije, namenski prejemki in zaposlovanje v zvezi z zadnjimi širitvami.
Vsi vemo, da je to le prvi korak v proračunskem postopku, vendar sem popolnoma prepričan, da bomo skupaj lahko preučili vse možnosti, da bi sprejeli končni sporazum in do konca leta pripravili ustrezen proračun.
Naš glavni cilj je, da bi imeli pravočasno na voljo proračun za leto 2008, ki bo ustrezal namenu političnih prednostnih nalog Unije, vendar ne bo preobsežen, ker bi to pomenilo sprejemanje verjetnega neuspeha, da bi ga učinkovito in uspešno izvršili. Poleg tega, da bo ta proračun vplival na blaginjo vsakega državljana v Uniji, je treba upoštevati, da prispevke plačujejo davkoplačevalci vseh držav članic Zato je treba vzpostaviti pravo ravnovesje. Prepričan sem, da si bodo vse tri institucije, katerih zastopniki so danes tukaj, za to prizadevale na vse mogoče načine.
Gospod predsednik, gospe in gospodje, najlepša hvala za vašo pozornost.
Kyösti Virrankoski  
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, gospod komisar, Evropski parlament mora zdaj obravnavati predlog proračuna za naslednje leto, ki ga je pripravil Svet. Na samem začetku se zahvaljujem predsedujoči državi, Portugalski, za njeno odlično in pregledno sodelovanje. Odlično je sodelovala z Evropskim parlamentom in zlasti njegovim odborom za proračun. Razprava je potekala izjemno tekoče. Čeprav predlog Sveta vzbuja nekatere pomisleke, nam delovanje predsedstva zagotavlja, da bomo dosegli odličen končni rezultat.
Predlog proračuna s strani Sveta je skromen. V primerjavi s predhodnim predlogom proračuna so se odobritve za prevzem obveznosti zmanjšale za 717 milijonov EUR z rezervo za večletni finančni okvir v višini 3,9 milijarde EUR. Pri odobritvah plačil je prišlo do še večjega zmanjšanja, in sicer za 2,1 milijarde EUR, kar pomeni, da so za dobrih 10, 3 milijarde EUR pod finančnim okvirom, kar pomeni le 95 % BNP EU. Če se spomnimo na sprejetje finančnega okvira pred le enim letom, do katerega je prišlo po dolgih in zahtevnih pogajanjih, vidimo, da je raven odobritve plačil nerealno nizka.
Obžalovanja vredno je, da je do posebej drastičnega zmanjšanja prišlo pri proračunskih postavkah 1a (konkurenčnost za rast in zaposlovanje) in 1b (kohezija za rast in zaposlovanje). V prvem primeru so se odobritve plačil zmanjšale za več kot 500 milijonov EUR, v drugem pa za 498 milijonov EUR. Obe postavki sta povezani s ključno prednostno nalogo Evropske unije, lizbonsko strategijo, pri čemer je ena zdaj prikrajšana za več kot milijardo EUR.
Tudi v zvezi s postavko 1 obstajajo temeljne težave za proračun. Evropski parlament je lani Svet opozoril, da je bilo financiranje evropskega navigacijskega sistema Galileo neustrezno. Sedanji primanjkljaj dosega 2,4 milijarde EUR, ker se ni vključil zasebni sektor. Evropski parlament s svojo resolucijo podpira projekt na podlagi sredstev Skupnosti iz proračuna Unije. To je najenostavnejši, najmanj birokratski in najbolj demokratičen postopek. Vseeno je tako velik znesek, 400 milijonov EUR letno, ob upoštevanju sedanjega finančnega okvira težko poiskati, zato je nujna skupna odločitev Parlamenta in Sveta. Ta pomemben evropski projekt lahko rešimo, vendar bo to treba storiti v okviru tega proračunskega postopka.
Druga težava je Evropski tehnološki inštitut. Če ga želimo ustanoviti, bo to zahtevalo precejšnja finančna sredstva. Ne more temeljiti na pričakovanju in predpostavkah, ampak zahteva realne odločitve. Zamisel, da bi se inštitut skoraj zagotovo financiral s sredstvi iz programov EU na podlagi svobodne konkurence, so le sanje. Kaj pa, če bi se uresničile? Zato potrebujemo realistične rešitve.
Posebna težava zadeva proračun za naslednje leto ter je povezana s strukturnimi skladi, kohezijskim skladom in skladi za razvoj podeželja. Potrjenih je bilo le nekaj operativnih programov strukturnih skladov. Potrjenih je bilo le 20 % od 335 programov na podlagi evropskega sklada za regionalni razvoj in kohezijskega sklada, delež za evropski socialni sklad pa je nižji od 10 %. Najbolj zaskrbljujoče je stanje v zvezi s skladom za razvoj podeželja, pri katerem sta bila potrjena le dva od 96 programov. Evropski parlament in Svet sta junija sprejela izjavo v zvezi s tem ter se zavezala k spremljanju ukrepov Komisije. Parlament pa se je zavezal tudi, da bo uveljavil to izjavo.
Na koncu želim poudariti pomen dobrega upravljanja. Evropski parlament želi spodbujati upravljanje in oblikovanje proračuna na podlagi dejavnosti. Skupaj s Svetom smo sprejeli izjavo, ki poudarja pomen analize stroškovne učinkovitosti in odgovornosti pri vzpostavljanju novih agencij. Pri tem moramo vztrajati.
Slogan proračuna za naslednje leto je "proračun, usmerjen v rezultate". Cilj je poudarjanje stališča, da je treba za doseganje želenih rezultatov uporabiti odobritve. Upravljanje ni glavno vprašanje, glavno vprašanje so rezultati. Močno sem prepričan, da bomo skupaj s Svetom in Komisijo uspešni pri oblikovanju takšnega proračuna za naslednje leto.
Predsednik
Najlepša hvala, gospod Virrankoski, in hvala, da ste natančno upoštevali čas za govor. Zdi se, da Finci tukaj zelo dobro obvladujejo položaj. Predstavniki manjših držav, kot je Finska, lahko prav tako kot predstavniki večjih držav uveljavijo svoj vpliv. Tudi naš drugi poročevalec je Finec. Gospod Itälä, imate besedo.
Ville Itälä  
poročevalec. - (FI) Gospod predsednik, najpomembnejši načeli, ki so ju morali upoštevati Parlament in druge institucije pri pripravi predloga proračuna za naslednje leto, sta bili varčnost in proračunska disciplina. Vzpostaviti moramo zgled za davkoplačevalce, običajne evropske državljane, in jim pokazati, da smo sposobni prevzeti odgovornost za gospodarska vprašanja. To je edini način, da si pridobimo zaupanje ljudi.
Novi generalni sekretar Parlamenta je predložil nov predlog za proračun Parlamenta za leto 2008, za kar mu čestitam, saj je odličen in uravnotežen. Pri sprejemanju končne odločitve nam bo pomagal poiskati kompromis. V zvezi s predlogom moram omeniti dvoje. Prvič, predlog generalnega sekretarja še vedno ne presega 20 % postavke 5, tj. povečanje ne izkorišča vseh 20 %. Drugo pomembno vprašanje je, da je veliko sedanjih zaposlenih prerazporedil na nova delovna mesta, medtem ko bi vsa delovna mesta morala biti nezasedena.
Kljub temu ne smemo pozabiti, kakšen je ta postopek v Parlamentu na splošno. Letos smo tukaj že večkrat sprejeli nekatera načela. Eno od teh načel je, da je proračun Parlamenta proračun davkoplačevalcev ter da si bomo prizadevali za ohranjanje ravni izdatkov iz leta 2007, kar zadeva nove projekte. Nismo tako daleč od tega cilja in prepričan sem, da bo mogoče izvesti vse predlagane projekte, ko bomo določili natančne zneske v skladu s proračunsko disciplino.
Izpostaviti želim še eno vprašanje v zvezi s proračunom Parlamenta, ki zadeva informacijsko politiko. Ob upoštevanju prihajajočih volitev so bili vzpostavljeni različni projekti, kot je spletna televizija (Web TV), za vse pa je najpomembneje, da so poslanci EU in politične skupine tesno vključeni v vse vidike informacijske politike Parlamenta. Zato se morajo skupine in poslanci še naprej vključevati in ne smejo zapuščati vrst uradnikov, pristojnih za informacijsko politiko; ljudje želijo vedeti, zakaj posamezen poslanec ali skupina glasuje na določen način ali predloži določen predlog. Ljudje hočejo spoznati politično ozadje, zato moramo biti vključeni. Upam, da se bo v končno različico vključila zamisel o vključevanju majhnih lokalnih medijev. Eden od načinov za približevanje ljudem je, da povabimo majhne lokalne medije, ki sami nimajo sredstev, da prišli v Parlament. To mora seveda potekati prek naših poslancev.
Naj se ponovno osredotočim na druge institucije. Svet predlaga 2-odstotno splošno zmanjšanje za vse institucije. Kot poročevalec moram reči, da je to težko sprejeti, saj se institucije zelo razlikujejo med seboj. Nekatere so majhne, druge velike, poleg tega pa se razlikujejo glede na vrsto dela.
Kot primer naj navedem Računsko sodišče, ki sem ga obiskal včeraj. Že več let delujejo zelo varčno in v skladu s proračunsko disciplino. Razglasili so presežek pri vseh postavkah, niso zapravljali denarja, njihovi izdatki pa so sestavljeni le iz plač in fiksnih stroškov. Za Računsko sodišče bi bilo tako to 2-odstotno zmanjšanje popolnoma nesprejemljivo. Če bi ga sprejeli, bi lahko razpadla celotna shema.
Upam, da bomo dosegli soglasje glede zamisli o pregledu področjih, na katerih bi lahko prihranili v vsaki posamezni instituciji. Načeloma se strinjam s Svetom, da moramo biti vsi varčni in da je treba poiskati področja, kjer je mogoče prihraniti, vendar ne zagovarjam splošne politike v zvezi z navedenima dvema odstotkoma.
Reimer Böge  
predsednik odbora za proračun. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, danes razpravljamo o drugem letu izvajanja dogovorjene finančne perspektive; razpravljamo o izvajanju večletnih programov z evropsko dodano vrednostjo, kot je bilo določeno s postopkom soodločanja; razpravljamo o dodatnih obveznostih vseh treh institucij v zvezi z reformo. Predsedstvu Sveta zagotavljam, da je v smislu osnovnih sporazumov prišlo do obetavnega začetka s tristranskim dialogom in spravnim postopkom z dne 13. julija. Pet izjav, ki ste jih navedli, zlasti v zvezi s tem, kako obravnavamo decentralizirane agencije, pomeni korak v pravo smer, na podlagi katerega upam, da bomo lahko delovali.
Gospod komisar, povedati vam želim, da je vaša pobuda za dvostopenjsko predstavitev o izvrševanju proračuna še en pomemben korak v interesu učinkovite proračunske politike za Komisijo in Evropski parlament.
V tem proračunskem postopku moramo na podlagi predloga Sveta zdaj seveda zagotoviti proračunsko disciplino in zaščititi obveznosti, ki smo jih že sprejeli, poleg tega pa prilagoditi predvidljive in pričakovane podatke. V tem smislu ne razumem dodatne izjave Sveta v zvezi s podpostavkama v zvezi z rastjo in zaposlovanjem (1a) ter kmetijsko politiko in tržnimi izdatki, da je treba v primeru premajhnih zneskov Komisijo pozvati, naj predloži spremembe proračuna. Ponovno je treba izpostaviti postavko 4 v zvezi z zunanjo politiko, za katero je na voljo kronično premalo sredstev. Poudariti moram tudi, da smo v pogajanjih o finančni perspektivi na te primanjkljaje opozarjali že od samega začetka.
Zato si bomo prizadevali za zagotovitev ustreznega izvajanja dogovorjenih programov v smislu obveznosti in plačil. Hkrati moram jasno poudariti, gospod komisar, da ne bomo sprejeli nikakršne odložitve naših političnih prednostnih nalog v sedanjem proračunskem postopku ali v obliki obsežnih splošnih prerazporeditev na koncu proračunskega leta.
Izrecno želim poudariti, da je izjava o izvajanju strukturnih skladov in razvoju podeželja za nas zelo pomembna, zato Komisijo pozivamo, naj čim prej predloži poročilo o napredku, ker države članice in regije upravičeno pričakujejo, da se bodo zadevni programi izvedli brez odlašanja.
Izjave o decentraliziranih agencijah, ki priporočajo izboljšano analizo stroškovne učinkovitosti, na splošno zagotavljajo večjo preglednost in jasnost glede osebja, ki je redno ali začasno zaposleno v teh agencijah, ter pomenijo kvalitativni korak naprej, ki skupaj s tako imenovanim poročilom Komisije o pregledu načrtov delovnih mest pomeni pozitiven napredek, ki ga je treba nadaljevati, preučiti in še bolj temeljito izvajati. V zvezi s tem je treba dodati, da mora biti vodilo previdnost in ne pretiravanje.
Seveda je veliko ugotovljenih pomanjkljivosti v zvezi z decentralizacijo ali pravili za izvajanje finančne uredbe posledica odločitev Komisije, za katere smo vsi delno odgovorni. Rešitev je dobro znana ter vključuje skrajšanje in delno poenostavitev postopkov. V zvezi s tem je treba opraviti še veliko dela.
Dovolite mi, da spregovorim o dveh ali treh ključnih točkah. Znesek za plačila v predhodnem predlogu Komisije je bil za 8,2 milijarde EUR nižji od zgornje meje iz finančne perspektive. Zdaj pa je Svet predložil predlog, katerega znesek je za 10,3 milijarde EUR nižji od zgornje meje. Če preučite pregledno tabelo, pa je razvidno, da je vsebina zelo vprašljiva. Na primer v okviru postavke za lizbonsko strategijo, rast in zaposlovanje dejstvo, da se ustvarja nova rezerva od zgornje meje v višini 342 milijonov EUR in se plačila zmanjšujejo za 548 milijonov EUR glede na številko iz predhodnega predloga, dejansko pomeni ustvarjanje umetne rezerve za prilagoditev izjavam Evropskega sveta glede političnih prednostnih nalog.
Predvidevam, da je temeljna težava financiranje Evropskega tehnološkega inštituta in projekta Galileo. Naj natančno pojasnim: Parlament odločno podpira rešitev Skupnosti za projekt Galileo in na splošno pričakuje nove predloge Komisije.
Imam le še eno kratko pripombo v zvezi s postavko 3: kar zadeva naravne nesreče, kaj se je zgodilo s predlogi nekdanjega komisarja Michela Barnierja o civilni zaščiti v Evropi? Ali imamo pripravljen skupni odziv in kako bi lahko to vplivalo na proračun za leto 2008 in vse poznejše proračune?
Gospod predsednik, vprašanja zunanje in varnostne politike, ki jih pogosto izpostavljamo, potrjujejo pravilnost naših političnih analiz; sedanji zneski v predlogu proračuna so premajhni za obvladovanje izzivov v Afganistanu, Palestini ali na Kosovu, zmanjšanje rezerve za nepričakovane dogodke pa je le navidezna rešitev, katere bistvo ne moremo dojeti. V zvezi s tem Komisijo pozivamo, naj jasno navede svoje stališče, kaj lahko pričakujemo v naslednjih letih.
Imam še eno zadnjo pripombo, gospod predsednik. Države članice so se zavezale - če citiram - ob sklicevanju na izjavo o zanesljivosti, navedeno v odstavku 44 medinstitucionalnega sporazuma, "da bodo na ustrezni nacionalni ravni pripravile letni povzetek revizij in izjav, ki jih imajo na razpolago."
predsednik odbora za proračun. - "da bodo na ustrezni ravni pripravile letni povzetek revizij in izjav, ki jih imajo na razpolago".
predsednik odbora za proračun. - (DE) Zelo iskreno lahko povem, da bodo države članice, ki ne morejo zagotoviti, da se bo letno poročilo pripravilo pravočasno, od nas lahko pričakovale, da jim bomo nasprotovali iz proračunskih in drugih razlogov. Sicer pa v celoti sprejemam stališče obeh poročevalcev.
Dalia Grybauskaitė
Vse vas pozdravljam na novem zasedanju, ki je kot vedno zanimivo in intenzivno. Veseli me, da smo že julija pripravili zelo produktivno in dobronamerno sporočilo. V Litvi pravijo, da je dober začetek pol poti. Zato upam, da so okolje, v katerem smo začeli delati, in rezultati, ki smo jih že dosegli prek pogajanj in sprejetja treh pomembnih izjav, resnično dober začetek zadevne naloge. Danes smo razpravljali o prvi različici proračuna Sveta, čeprav v Parlamentu večkrat slišim, da ima Komisija tako veliko nalog. S tem se zagotovo strinjam; pripravljeni smo se odzvati in zagotoviti kakršne koli zahtevane informacije.
Kar zadeva prvi predlog proračuna Sveta, želim opozoriti, da se je Komisija pri predstavitvi svoje različice sklicevala na ocene držav članic na podlagi naše analize. Zato smo prepričani, da je bil naš predlog varčen in politično ustrezen. Zato se Komisija ne more v celoti strinjati z več vidiki prvega proračuna Sveta. Seveda se strinjamo s stališčem, ki so ga predstavili poslanci EP, da so največja horizontalna zmanjšanja ... Ponoviti želim, da se je metoda horizontalnih zmanjšanj spet uporabila za vse kategorije. Komisija meni, da sta ta pristop in metodologija neustrezna, zlasti za kategoriji 1a in 1b, ko govorimo o inovacijah in raziskavah, zlasti zaradi dodatnih težav z Evropskim tehnološkim inštitutom in programom Galileo, ki jih je treba reševati kot dodatno vzporedno težavo letnega evropskega proračunskega postopka. To seveda pomeni, da je treba ponovno razpravljati o količini in velikosti in ne o aritmetičnih zmanjšanjih. Enako velja za kmetijstvo in kategorijo zunanje politike, kjer je po mojem mnenju pristop Sveta, ki sredstva razporeja v rezervo, precej konzervativen in zagotovo se bomo morali kmalu vrniti k temu vprašanju. V naslednjih dveh tednih bo Komisija Parlamentu in Svetu predložila svoj predlog o prilagoditvi proračuna v zvezi s Kosovom in Palestino.
Kot vedno smo zaskrbljeni zaradi pristopa Sveta k upravnim izdatkom in strinjam se, da je proračun nekoliko finsko obarvan, zlasti v Evropskem parlamentu. To pravim v pozitivnem smislu, ker so potrebne disciplina, stroga odgovornost in razumnost pri izdatkih predstavnikov držav, kar sprejemamo in na kar se bomo vedno odzvali. Predlog Sveta vključuje horizontalno zmanjšanje pogojev, v katerih Svet ne bo mogel izpolniti svoje zaveze o zaposlovanju dodatnega osebja; Komisija zagotovo ne more sprejeti več kot 800 članov osebja, ki bi izvajali dodatne razvojne naloge. Od Parlamenta pričakujemo, da bo njegov odnos do tega vprašanja enak kot naš, in upamo, da bomo skupaj s Parlamentom dosegli prilagoditev. Skratka, veseli me, da je bil začetek tako uspešen. Vseeno smo kritični do prvega predloga Sveta ter pripravljeni na čim prejšnjo razpravo o Kosovu in Palestini ter razpravo in sprejetje odločitve glede predlogov za program Galileo in Evropski tehnološki inštitut okoli 19. v mesecu, da se doseže skupno razumevanje teh pomembnih vprašanj. Zato upam, da bo postopek uspešen in da bodo litvanski kolegi moj prvi govor v litvanskem jeziku lahko prevedli dobro in pravilno.
Predsednik
(DE) Ta razprava je končana.
Pisne izjave (člen 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Lizbonska strategija zahteva, da se 3 % BDP držav članic nameni za raziskave, pri čemer dve tretjini izhajata iz zasebnega sektorja.
Zelo malo evropskih regij je doseglo ta cilj. Leta 2004 je 42 % evropskih podjetij izvedlo raziskave svojih dejavnostih, države članice pa so v raziskave vložile le 1,84 % BDP. Leta 2006 je na področju znanosti in tehnologije delalo 35 % aktivnega prebivalstva EU.
Izobraževanje je bistveno za prihodnost EU. Dostopno mora biti vsem, revnim ali bogatim, ki živijo v mestu ali na podeželju. Kakovost evropskega izobraževanja je treba ocenjevati glede na število diplom in sprejemov na naslednjo stopnjo izobraževanja. Potrebujemo novo socialno Evropo, v kateri bodo na prvem mestu državljani.
Ob upoštevanju dejstva, da bodo Evropska unija in države članice svoje proračune za leto 2008 potrdile jeseni, pozivam, da se naložbam v izobraževanje in raziskave v Evropski uniji zagotovi prednost.
