Sprememba Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Van Brempt v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energijo o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 663/2009 o vzpostavitvi programa za podporo oživitvi gospodarstva z dodelitvijo finančne pomoči Skupnosti energetskim projektom - C7-0139/2010 -.
Kathleen Van Brempt
Gospa predsednica, gospe in gospodje, pred seboj imate zelo srečno poročevalko, ker menim, da smo - in pri tem močno poudarjam smo - pripravili poročilo, ki bo, upamo, kmalu skoraj soglasno sprejeto, saj so se z njim intenzivno in v tesnem sodelovanju ukvarjale vse politične skupine v Parlamentu.
Poročilo in uredbe, ki jih obravnava, imajo v tem parlamentu dolgo zgodovino. Svoje zametke je imelo predvsem v načrtu za oživitev, ki se je začel izvajati leta 2009 kot posledica gospodarske krize. Tedaj so bile na evropski ravni sproščene 4 milijarde EUR in ta sredstva so bila namenjena zlasti za oživljanje gospodarstva. Cilj je bil s tem denarjem financirati tudi energetske projekte, še zlasti: obsežne energetske projekte, namenjene zajemanju in shranjevanju ogljika, infrastrukturi in številnim velikim projektom na morju za pridobivanje energije vetra.
Tedaj je Parlament seveda odobril te projekte, vendar je bilo kar nekaj ugovorov iz različnih koncev in samega Parlamenta, predvsem zaradi obsega garancij in vprašanja, ali bo ta ali oni projekt ustvaril dovolj delovnih mest. Največ kritike pa je letelo na energetsko učinkovitost. Temu je sledil politični dogovor in sedanje razmere so rezultat tega dogovora.
Če Parlament, Svet in Komisija dosežejo dogovor o vlaganju vseh presežkov v energetsko učinkovitost, bi verjetno pričakovali, da bodo poročilo in pogajanja lahka. Ni bilo tako. Imeli smo nekaj težkih pogajanj, zlasti s Svetom. Vendar pa lahko rečem - in res smo morali doseči kompromis, bodimo si na jasnem -, da nam je uspelo glede skoraj vseh točk. Rada bi jih na kratko preletela, ker so ključni za pravilno razumevanje sedanjih razmer glede skladov in kako bi jih morali izvajati v bližnji prihodnosti.
Prvič, gre za projekte za obnovljivo energijo, vendar predvsem za tiste, ki se usmerjajo na energetsko učinkovitost. To, komisar, je tisto, kar je te dni v ospredju razprave o energiji. Zelo se zavzemam za obnovljivo energijo, vendar vemo, da moramo v energetsko učinkovitost vložiti vsa naša prizadevanja, če želimo res hitre rezultate: to je dobra rešitev, če želite zmanjšati potrošnjo, pomaga zmanjšati glavni problem oskrbe z energijo in - zelo pomembna točka - podjetjem in družinam zagotavlja nižje stroške energije. To je izredno pomembno. Prav tako se ukvarjamo z industrijsko politiko in k temu se bomo pozneje zagotovo še vrnili.
Drugič, in to je zelo povezano z energetsko učinkovitostjo, lokalna raven. Evropa zelo pogosto sodeluje izključno z nacionalnimi državami članicami in celo prejšnji načrt gospodarske oživitve se je osredotočil predvsem na večje projekte. No, ta pa ne bi mogel biti bolj drugačen. Usmerja se na lokalno raven, mesta in občine, projekte manjšega obsega, ki jih je mogoče nemudoma izvesti, imajo takojšnje rezultate in lahko močno vplivajo ne le na energetsko učinkovitost, ampak tudi na delovna mesta. To ostaja zelo pomembno vprašanje.
Tretjič, financiranje. Prejšnji glavni načrt oživitve je sestavljalo nekaj, kar imenujemo vnaprejšnje financiranje, preprosto subvencioniranje velikih projektov bodisi prek sofinanciranja ali pa tudi ne, ker je to posebnost Evrope. To je značilen način dela Evrope. Vendar pa pri tem skladu ne gre za to in zaradi tega je zelo inovativen. Tu se sredstva uporabljajo z zagotavljanjem pomoči, da se te projekte lahko financira z jamstvi in drugimi finančnimi sredstvi. Z izjemo tehnične pomoči, ki se še vedno financira prek vnaprejšnjega financiranja, to pomeni, da boste imeli velik vzvod. Tistih 146 milijonov EUR morate pomnožiti s približno osem, da si boste lahko predstavljali, kakšen je lahko učinek.
Sedaj sem pri svoji zadnji točki, glede katere smo se dolgo prerekali; omejitev denarja, to je denar, ki nam je na voljo. Parlament je želel drugačno rešitev, kar je res bilo tisto, o čemer smo se dogovorili, o tem si bodimo na jasnem. Vsa preostala sredstva je bilo treba vložiti v ta projekt. Dosegli smo kompromis: vsa današnja neporabljena sredstva se registrirajo in trdno sem prepričana, da bo temu projektu zagotovljeno dolgo obdobje - in mislim, da, če bomo s skupnim delom nadaljevali tako, kot smo to že storili, bomo lahko poskrbeli, da bo to za nas postalo neverjetno uspešno.
Samo še sekundo, gospa predsednica. Vem, da mi je že zmanjkalo časa. Še enkrat bi se želela izrecno zahvaliti vsem, ki so pri tem sodelovali, predvsem vsem poročevalcem v senci. Še zlasti sem bila zadovoljna z našim sodelovanjem in tega ne govorim iz vljudnosti, ampak preprosto zato, ker je bil to primer dobrega in učinkovitega sodelovanja. Hvala.
Günther Oettinger
Gospa predsednica, gospe in gospodje, danes razpravljamo o vmesnem pregledu uspešnega programa, s katerim naj bi pripomogli k gospodarski oživitvi v energetskem sektorju. Do te točke smo kot del izvajanja programa, ki sta ga za nas vzpostavila Parlament in Svet, sprejeli 43 sklepov glede financiranja za projekte zemeljskega plina, projekte energetske infrastrukture, energije morja in zajemanje in shranjevanje ogljika. To nam je omogočilo, da smo porabili okrog 98 % celotnega proračuna v višini 3,98 milijarde EUR in zagotovili, da je program v veliki meri dosegel svoje cilje. Le nekaj projektov je bilo, ki jih ni bilo mogoče izvesti. To spremembo uredbe uvajamo zato, da bi izpolnili zahteve Parlamenta in začeli s pilotnimi projekti za obnovljive vire energije in, kar je tudi pomembno, za energetsko učinkovitost. Po mojem mnenju so ti pilotni projekti priložnost, da preizkusimo svoje dejavnosti na področju energetske učinkovitosti, ki bo eno od težišč mojega dela v naslednjem letu.
Iskreno bi se rad zahvalil gospe Van Brempt. Prav tako bi se rad zahvalil vsem vztrajnim poslancem tega parlamenta in belgijskemu predsedstvu, ker smo v zadnjih tednih na tem področju trdo delali in lahko danes predstavimo ta dokument, ki bo zagotovo spodbuda na področju energetske učinkovitosti.
Da bi zagotovili hitro uveljavitev te spremembe uredbe, ki naj bi sedaj začela veljati, so naši uradniki že začeli s pripravami za njeno izvajanje. V naslednjih nekaj dneh bo na razpolago 146 milijonov EUR za projekte, ki so za vas vse pomembni. Naši partnerji v teh projektih, ki ste jih vi izbrali, so občinski, lokalni in regionalni organi, ki so tesno povezani z zadevnimi projekti. Ti lokalni partnerji bodo zagotovili, da se bodo sredstva porabila na najboljši možen način. To pomeni, da počnemo nekaj, kar bo imelo takojšen učinek v lokalnem okolju in se bo uporabljalo kot merilo pri mojih prihodnjih dejavnostih v zvezi s pametnimi mesti.
Če boste danes sprejeli ustrezno odločitev, bodo naše službe nemudoma začele izvajati spremenjeno uredbo. Marca in aprila naslednje leto bomo lahko vsekakor poročali, da ima naš program oživitve gospodarstva že zelo pozitivne učinke v obliki velikih projektov in tudi majhnih, decentraliziranih projektov, in nam omogoča, da spoznavamo, kaj bo pomembno v prihodnjih proračunskih letih. Še enkrat bi se vam rad vsem zahvalil.
Jens Geier
poročevalec mnenja Odbora za proračun. - (DE) Gospa predsednica, gospod Oettinger, kot poročevalec mnenja Odbora za proračun lahko v zvezi s poročilom gospe Van Brempt rečem, da so člani odbora to poročilo toplo pozdravili. Ogledali smo si ga le s proračunskega vidika, do določene mere pa tudi glede vsebine in pri tem se nam je pojavil pomislek, ki ga je gospa Van Brempt prijazno vključila. Ta instrument je namenjen občinam in to upravičeno, kajti tu je mogoče doseči največje povečanje učinkovitosti.
Vendar pa prihajam iz območja v Nemčiji, kjer občine ne morejo najeti dodatnih posojil, ker so že preveč zadolžene. Morda je to problem, ki je zaradi ustroja lokalnih oblasti specifičen za Nemčijo, vendar je gospod Oettinger, ki je bil na čelu nemške zvezne države, s to tematiko verjetno zelo dobro seznanjen. Zato imamo v Nemčiji razmere, v katerih lokalnim oblastem, ki naj bi izkoristile ta program, to ni dovoljeno, ker jim je organ, odgovoren za njihov nadzor, preprečil najemanje nadaljnjih posojil. To nas zelo skrbi. Zato bi bil lahko ta program v teh območjih neučinkovit. Pozdravljamo ta program in bi bili zadovoljni, če bi se lahko nadaljeval. Pozvali smo k programu, ki naj bi imel ločeno proračunsko vrstico, kamor bi želeli prenesti 15 milijonov EUR, ki so na voljo na področju kmetijske politike, do katerih pa ni mogoče dostopati, ker za to ni pravne podlage. Tu mora biti proračun prožnejši.
Antonio Cancian
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, prepričan sem, da je odločitev, da neporabljena sredstva v okviru načrta za oživitev gospodarstva, s katerim smo začeli leta 2009, porabimo na drugačen način in to priložnost izkoristimo za uvedbo novih načel ob vzpostavitvi začasnega sklada, daljnovidna in v skladu s tem, kar že nekaj časa govorimo v tej dvorani, vendar nam še nikoli ni uspelo kaj ukreniti.
V skladu Marguerite smo videli nekaj sramežljivih znakov, ki pa niso bili usklajeni. To nam in skupini PPE predstavlja primerjalno metodo, ki naj bi jo uporabili za razumno porabo proračuna Evropske unije. Instrument je začasen sklad, pri katerem se uporabljajo različne oblike, kot so posojila, jamstva, lastniški vrednostni papirji ali sofinanciranje, in ga bo upravljala posebna družba za upravljanje premoženja.
Sklad je bil ustanovljen z začetnim zneskom 147 milijonov EUR in ne razumemo, zakaj naj bi vrata ne pustili odprta za druga preostala sredstva iz načrta za gospodarsko oživitev. Znaten znesek bi lahko zbrali z uporabo pomembnega vzvoda prek EIB, hranilnic in posojilnic in drugih finančnih institucij, kar bi lahko močno vplivalo na projekte v zagonu, če bi se štelo kot veljavno in bi bilo prednostno v gospodarskem in okoljskem smislu.
Po mojem mnenju je osrednji vidik tega sklada, ki bo ustanovljen do konca tega leta, da lahko postane nekakšen čist pilotni projekt, ki bo podlaga prihodnji organizaciji obsežnejšega energetskega sklada, ki bo ustrezno vključen v naslednjo finančno perspektivo 2014-2020. To načelo bi lahko uporabili tudi za druge sektorje, kot so omrežja TEN ali eTEN. Če mi dovolite, naj povem, da bi nas ob krizi na področju zaposlovanja kakšen otipljiv znak vse malce osrečil.
Teresa Riera Madurell
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospa predsednica, komisar, najprej bi rada čestitala poročevalki za odlično delo, kajti ta pobuda ima simbolično vrednost, ki presega dogovorjenih 146 milijonov EUR, učinek pa, upamo, bo osemkraten.
Kot je poročevalka pojasnila, bomo sredstva dodelili mikoroprojektom trajnostne energije, ki bodo ne le omogočili uresničitev pomembnih ciljev, kot sta zanesljivost oskrbe in zmanjšanje emisij CO2, ampak bo dosegel tudi cilj z zelo neposrednim vplivom na prebivalstvo: zmanjšanje energetske revščine.
Besedilo, o katerem bomo danes glasovali, je tudi pomembno, ker uvaja inovativen finančni instrument. Ta mehanizem nam bo pomagal premagati odpor finančnih subjektov do takšnih projektov, saj jih bodo podprle mednarodne finančne institucije.
Nenazadnje moramo biti zadovoljni, da smo bili pri uvajanju obnovljive energije in energetske učinkovitosti dovolj prožni in smo upoštevali dobre prakse, uveljavljene v državah članicah.
Upam, da bo izvajanje te uredbe omogočilo razvoj potenciala vseh organov, brez ovir, ki bi jih postavila pretirana birokracija.
Pat the Cope Gallagher
Gospa predsednica, želel bi se zahvaliti poročevalki za pripravo poročila o energetskih projektih in za dodatna sredstva, ki jih je zagotovila Komisija. Za projekte, ki bodo ključni za Evropo in posamezne države, in, kot je dejal komisar, predvsem za lokalne in regionalne organe, ki bodo, upam, ravnali s tem denarjem ali nepovratnimi sredstvi, je bilo zagotovljenih 146 milijonov EUR.
Najprej bi rad čestital poročevalki za predstavitev poročila o finančni pomoči za energetske projekte.
Odločno pozdravljam to pobudo, ki predvideva oblikovanje finančnega instrumenta, namenjenega za podporo razvoju energetske učinkovitosti in projektov za obnovljive vire energije. Financiranje projektov na tem področju bo spodbudilo oživitev gospodarstva v Evropi in zagotovo v moji državi, Irski, in pomagalo ustvariti nove zaposlitvene priložnosti in pripomoglo k boju proti podnebnim spremembam.
Sedaj želimo v vseh delih Evrope in zlasti v moji domači državi z zelo visoko stopnjo brezposelnosti zagotoviti, da se vsa sredstva preusmerijo na področja, kjer bi se ustvarila delovna mesta. Sredstva v višini 146 milijonov EUR, ki so na voljo v skladu s spremenjenim predlogom, je treba nameniti projektom, ki bodo imeli hiter, merljiv in dejanski učinek na oživitev gospodarstva. To je 146 milijonov EUR, ki so na voljo, vendar se ta znesek nato vsaj šestkrat ali sedemkrat pomnoži in to bo skupna investicija.
Prepričan sem, da bo vzpostavitev namenskega finančnega instrumenta omogočila, da bodo s temi sredstvi upravljali na najučinkovitejši način, upravičenci, kot sem že povedal v svojem maternem jeziku, pa bodo tudi lokalni in regionalni organi. Vsi smo odgovorni, da na to opozorimo te organe, naša vlada pa bo pripravila vlogo in se nato povezala z regionalnimi organi.
Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, danes praznujemo zmago, čeprav majhno, glede politike o zeleni energiji in bolj evropske energetske politike. Najprej bi se želel zahvaliti naši odlični delegaciji iz vseh strank pod vodstvom Kathleen. Mislim, da smo delo dobro opravili.
(DE) Prav tako bi rad pohvalil gospoda Oettingerja. Na žalost smo bili včeraj med predstavitvijo energetskega načrta dolžni nastopiti skrajno kritično. Vendar je ta instrument pripravljen tudi zaradi osebnih prizadevanj, delno tudi zaradi nasprotovanja nemške vlade in vaših partnerjev v nemški Krščansko demokratski uniji, ki so to omogočila.
Zakaj je to majhna in grenka zmaga? Ker - in nekateri so to že povedali - je to 150 milijonov EUR za decentralizirane, lokalne energetske naložbe, medtem ko imamo na drugi strani milijarde - na primer, milijardo za skladiščenje ogljika. Še vedno me zanima, ali bo ta milijarda porabljena. Vse več kaže na to, da ta projekt ne bo uspešen. Ni ravnovesja med decentraliziranimi projekti, ki so blizu državljanom in v lokalnem območju, in velikimi projekti, od katerih jih bo nekaj neuspešnih.
Zakaj mi, kot stranka Zelenih, danes glasujemo za ta projekt? Zato, ker smo optimisti. Optimistični smo, da bo teh 150 milijonov EUR, dobro upravljanih, ustvarilo podlago za veliko večji instrument, ki ga bomo dobili v naslednji finančni perspektivi. Za to sta dva razloga. Prvi pogoj so kakovostni projekti. Mislim, da si bosta EIB in KfW, ki bosta upravljali s tem denarjem, ogledali tudi projekte z obsežno prenovo in ne le tistih s površinsko prenovo. Napredovati moramo v skokik, še zlasti, ko gre za zgradbe in energetsko učinkovitost. Drugi pogoj je zmanjšanje birokracije za lokalne organe, ki bodo prijavili projekte za sofinanciranje.
Ti dve zadevi sta ključni. Zato se moje vprašanje vam, komisar, glasi: kaj bo storila Komisija, da zagotovi, da bo ta sklad financiral kakovostne projekte ali jim zagotovil posojilo? Kako bo Komisija ukrepala, da zmanjša birokracijo, da bodo imeli lokalni organi lahek dostop do teh sredstev?
Zbigniew Ziobro
Gospa predsednica, podprl bom vsak predlog za povečanje sredstev Unije za podporo energetskih projektov. Tudi zeleno energijo je treba podpreti. Vendar pa je treba pošteno reči, da je zamisel o zeleni energiji kot rešitvi za vse energetske probleme Evrope - razmišljanje, ki je tu pogosto izraženo - iluzija. Unija pa res potrebuje velike, in pri tem poudarjam velike, naložbe. Njihov namen je zagotoviti raznovrstnost oskrbe z gorivom. Takšna rešitev je mogoča, na primer z izgradnjo plinovoda Nabucco, s katerim se ogromna nahajališča plina v srednjeazijski regiji povežejo s potrošniki, in razvojem prenosnih omrežij ter izgradnjo novih povezovalnih vodov v srednji in vzhodni Evropi.
Res želimo razvijati zeleno energijo, obenem pa se, na žalost, povsem pozablja na razvoj metod za pridobivanje plina iz skrilavca in se temu ne namenja ustreznih sredstev. To je nekonvencionalen plin, katerega pridobivanje v Združenih državah že igra pomembno vlogo in Ameriki zagotavlja popolno neodvisnost glede dostopa do plina. Velike količine tega plina najdemo v Franciji, na Poljskem in v Bolgariji. Tu pa je kljub priložnosti za izkoriščanje tega velikega potenciala prisotna popolna pasivnost. Evropska solidarnost zahteva, da Unija podpre te projekte kot strateške za njeno prihodnost in kot projekte, ki jamčijo enoten razvoj vseh evropskih držav. Škoda, da se danes ne pogovarjamo o zelenih naložbah, ki bodo res rešile naše energetske težave in združile ter razvile Evropsko unijo. Ko govorimo o pomembnih ukrepih, ki so povezani z zeleno energijo, ne pozabimo, da je zamisel, da bo zelena energija rešila vse naše energetske težave, iluzija.
Marisa Matias
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Tudi jaz bi rada poročevalki čestitala za delo, ki ga je opravila v zvezi s to tematiko. Danes smo se zbrali, da bi razpravljali o zelo posebnem programu za pomoč pri oživitvi gospodarstva, ki je v tem primeru na ključnem področju energije. V sedanjih kriznih razmerah, ki jih doživljamo, so predlogi, kot je ta, bistveni, saj pomagajo ustvarjati delovna mesta. Do prestrukturiranja gospodarstva bo prišlo le, če bo ustvarjanje delovnih mest naša prednostna naloga. Poročilo pošilja zelo pozitivno sporočilo, ko našo pozornost usmerja na to, kako se na lokalni ravni odzvati na tem področju: kako se odzvati glede na lokalne potrebe. Smo v obdobju, ko razpravljamo in bomo še veliko bolj razpravljali o vrsti zakonodajnih predlogov na področju energije in se pogosto preveč osredotočamo na obsežne projekte in mreže in pri tem pozabljamo na zadeve, kjer je posredovanje povsem bistveno.
Zato sem prepričana, da bi nam to poročilo lahko pomagalo ne le vlagati v energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo, kar je zelo pomembno, ampak tudi zagotovili konkretne koristi lokalnim skupnostim, kar seveda pomeni koristi za evropsko javnost kot celoto. Gospa predsednica, zato bi želela zaključiti z dvema končnima točkama: pomembno je, da nikoli ne pozabimo, da je energetska učinkovitost v veliki meri dosežena tudi z zmanjšanjem rabe energije prek projektov za mikrosoproizvodnjo iz obnovljivih virov energije, kot so projekti v poročilu, in nazadnje, za ta parlament je bila pomembna zmaga, da smo zagotovili, da bo znesek sredstev, ki naj bi se dodelil, natančno opredeljen. To sicer ni tisto, za kar smo si prizadevali, kajti potrebovali smo veliko več. Zato bi komisarja vprašala, kaj želi in kaj namerava storiti za zadostitev teh potreb.
Jaroslav Paška
Predloženi predlog za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 663/2009 je odziv na ponavljajoče zahteve Evropskega parlamenta po oblikovanju novega finančnega instrumenta, namenjenega enemu cilju, za podporo energetski učinkovitosti in pobudam na področju obnovljivih virov energije. Podpora ukrepom v gradbeništvu za povečanje energetske učinkovitosti zgradb, ki letno porabijo do 40 % energije v EU, pomeni tudi utemeljitev in smiselnost te pobude.
Sredstva za pokrivanje dejavnosti finančnega instrumenta se lahko pridobijo s prenosom neporabljenih sredstev iz številnih programov, pri katerih dodeljenih sredstev objektivno ni mogoče pravočasno porabiti v načrtovanem obsegu. Primer takšnega programa bi bil evropski Energetski program za oživitev, ki ima finančne rezerve v višini okrog 150 milijonov EUR, in večletni program GR za podnebni sektor, ki je bil vzpostavljen s podobnim ciljem. Zato menim, da bi bilo zelo pametno preučiti, kako bi lahko najbolje uporabili prihranjena finančna sredstva, da bi razširili obseg evropskega Energetskega programa za oživitev in vključili nov finančni instrument, za katerega se zdi, da mora imeti en sam cilj, in sicer, da podpre energetsko učinkovitost in pobude na področju obnovljivih virov energije.
S tem učinkovitim, novim finančnim instrumentom lahko javnim organom na lokalni, občinski in regionalni ravni olajšamo izvajanje projektov na področjih varčevanja z energijo in obnovljive energije.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospa predsednica, zadovoljen sem, da se je Evropska unija naučila ubiti dve muhi na en mah. Prva "muha" je pomoč podjetjem. V času, ko so države članice prisiljene zmanjšati porabo in so banke previdne pri zagotavljanju posojil, je Evropska unija postregla s posebno rešitvijo v obliki novega finančnega instrumenta. Druga "muha" je močna odvisnost Evrope od uvožene energije. Cilj tega novega instrumenta je zmanjšanje potrošnje energije in povečanje uporabe lastnih virov energije, kot so veter, sonce, voda in biomasa, s čimer se zmanjša naša skupna odvisnost od uvožene energije. Gospe in gospodje, pozivam vas, da podprete oblikovanje tega novega finančnega instrumenta za pomoč projektom na področju energije. Instrument bo v težkih časih pomagal našim podjetjem in zmanjšal skupno odvisnost od uvoženih energetskih virov. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Zigmantas Balčytis
(LT) Najprej bi rad čestital kolegici iz moje skupine za njen prispevek v pogajanjih za ta dokument in njegovo vključitev med vprašanja, ki so zlasti pomembna za energetski trg celotne Evropske unije. V okviru energetske varnosti je še zlasti pomembno spodbujanje energetske učinkovitosti in razvoj obnovljive energije ter zagotavljanje potrebnih finančnih sredstev za takšne projekte. Uspešna izvedba takšnih projektov bi neposredno prispevala k doseganju energetskih ciljev, ki jih je določila Evropska unija.
Ta dodatni denar bo lokalnim in regionalnim organom pomagal izboljšati financiranje projektov za trajnostno energijo in izvesti inovativne sisteme finančnih spodbud, kot so jamstva in ugodna posojila. Doslej načrti za spodbujanje energetske učinkovitosti, kot so obnove stavb, o katerih smo že razpravljali, še niso bili v celoti izvedeni. Zato menim, da bo to dodatno financiranje dobra spodbuda za pospešitev trajnostnih energetskih pobud in projektov, zlasti na regionalni in lokalni ravni.
Bart Staes
(NL) Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi čestital gospe Van Brempt in njenim poročevalcem v senci za to pomembno zakonodajno pobudo. Mislim, da je ta uredba lahko zelo pomembna spodbuda za projekte, povezane z energetsko učinkovitostjo in izkoriščanjem obnovljive energije.
Uredba zadaja udarec za trajnostno energijo in še zlasti pozdravljam področja, kot so: varčevanje z energijo, mikrosoproizvodnja in vključevanje decentraliziranih obnovljivih virov energije, vključenih v lokalno okolje, in njihovo vključitev v električna omrežja, mikrosoproizvodnja iz obnovljivih virov energije in uporaba obnovljivih virov energije v sektorju javnega prevoza, električnih vozil in vozil na vodik.
Poudarek, ki so ga gospa Van Brempt in njeni poročevalci v senci namenili učinkoviti zunanji razsvetljavi javnih zgradb in nazadnje, iskanju rešitev za skladiščenje električne energije, je obetaven. Hvala za vaša prizadevanja. Upam, da bo to nov korak k pristnemu zelenemu New Dealu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospa predsednica, sedaj se pogovarjamo o nečem, kar je povsem bistveno, saj se ne ukvarjamo z gospodarskimi zadevami, ampak v širšem smislu obravnavamo vprašanje evropske solidarnosti. To pa zato, ker je energija pravzaprav največji izziv in največji preskus. Ali lahko evropska solidarnost zaživi v praksi ali bo ostala le slogan ali parola? Ali pa bo spet - in to je zagotovo nekaj, kar pričakujejo evropski davkoplačevalci in volivci - zaživela v praksi s posebnimi projekti, ki bodo gradili evropsko enotnost in pokazali, da v Evropi različne države pomagajo druga drugi, se skupaj ukvarjajo s projekti in se ne sprijaznijo s stanjem, v katerem se nekatere države zunaj Evropske unije dogovarjajo z drugimi državami mimo Evropske unije? Mislim, da je to končno treba zelo jasno in naravnost povedati.
Jan Březina
(CS) Nobenega dvoma ni, da je zaradi tega parlamenta obseg sredstev za projekte na področju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije dosegel 146 milijonov EUR. Če bi to bilo odvisno od držav članic, bi bila številka bistveno nižja. Na žalost, pravna oblika in struktura sklada ostajata negotovi, kot tudi vprašanje, kakšne finančne projekte bo zagotovil. Zagotoviti je treba preglednost, kajti morebitni prosilci bi morali vedeti, kdo bo odločal o vlogah in kako bodo imenovane izbirne komisije.
Če želimo odpraviti sum, da je novo ustanovljeni sklad namenjen predvsem tistim, ki zaradi neizvajanja projektov niso uporabili sredstev, dodeljenih v svežnju, vrednem 5 milijard EUR v okviru programa za oživitev gospodarstva, bi morali biti v postopek izbire vključeni tudi predstavniki novih držav članic. Sklad je lahko namenjen predvsem lokalnim in regionalnim organom, vendar bi morali razmisliti, ali ne bi bilo primerno dopustiti, da vloge oddajo tudi zasebni subjekti in ne le tedaj, ko delujejo v imenu javnih organov. Povečanje energetske učinkovitosti in deleža obnovljivih virov energije bi morala biti skupna odgovornost javnega in zasebnega sektorja, zato naj bilo tudi evropsko financiranje na voljo obema sektorjema. Veliko priložnosti vidim v soproizvodnji toplotne in električne energije in v čistem mestnem prometu.
Patrizia Toia
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v Parlamentu ni lahko najti takšnega soglasja. To pomeni, da so se pri delu res izkazali in gospa Van Brempt in vsi ostali poročevalci v senci se morajo tega zavedati.
Rečeno je bilo, da je dobljeni instrument zelo pozitiven iz več razlogov. Pozitiven je, ker so njegovi postopki hitri in časovni okviri kratki; pozitiven je, ker je namenjen visoko kvalificiranim projektnim kategorijam; pozitiven je, ker je namenjen mestnim okvirom, z drugimi besedami lokalnim organom, ki s sprejetjem posebnih odločitev lahko resnično spremenijo stanje in izboljšajo kakovost zraka, stanovanj in mestnega prometa; pozitiven je, ker je namenjen dobičkonosnim projektom, ki lahko ustvarijo donos; in pozitiven je, ker bo strategija prinesla v igro še več sredstev.
Zaradi vsega tega pa, če nadaljujem s pomislekom, ki so ga izrazili številni poslanci, vključno z gospodom Geierjem, gospodom Turmesom in gospodom Cancianom, bi komisarju rad rekel, da se bodo stvari zataknile pri izvajanju, izbiri finančnih posrednikov, odnosu z lokalnimi organi in načinu obravnave finančnih težav. Komisar, ta instrument ustvarja možnost, ki odpira vrata drugim projektom, stabilizaciji instrumenta in njegovo širitev na druge sektorje. Ta tematika je ključnega pomena. Ne sme se zgoditi isto, kot se je zgodilo z načrtom gospodarske oživitve in malimi in srednjimi podjetji, ki še vedno čakajo na 30 milijard EUR, ki sta jih konec leta 2008 odobrila Parlament in Komisija.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Gospa predsednica, tudi jaz bi rad čestital poročevalki za zelo učinkovito delo pri tako pomembnem poročilu. Poročilo zagotavlja pomemben instrument za financiranje in izvajanje projektov v energetskem sektorju, ki bo v težkih časih pomagal pri oživitvi gospodarstva in pomagal izpopolniti notranji energetski trg ter doseči podnebne in energetske cilje, ki jih je Evropska unija določila do leta 2010.
Še zlasti je pomembna vzpostavitev sklada, ki bo namenjen podpori energetske učinkovitosti in pobud za obnovljive vire energije, čeprav s skromnimi začetnimi sredstvi v obsegu 146 milijonov EUR. Veseli me, da je Evropski parlament spoštoval svojo zavezo, da bo spodbujal obnovljive vire energije in energetsko učinkovitost.
Na koncu bi želel reči nekaj besed o potrebi po uravnoteženi geografski porazdelitvi prihodnjih programov, da bodo koristili vsem državam članicam. Grčija je prejela le 1,5 % programa za plinovode za zemeljski plin. Verjamem, da bo v prihodnje ta porazdelitev pravičnejša.
Edit Herczog
(HU) Gospa predsednica, to je ogromen dosežek, da sta poročevalka Parlamenta in komisar skupaj uspela prepričati Svet, da zadrži ta denar v skladih, ki so na voljo. Z našega stališča je to zelo pomemben in ključen dogodek. Upamo, da bomo pozneje lahko to razširili tudi na druga proračunska poglavja. Prav tako pomembno je, da smo uspeli ta denar porabiti za prvotne namene, prek malih in srednjih podjetij pa predvsem za projekte, ki vplivajo na javnost.
To je resnično pomemben korak naprej. Evropski institucionalni sistem le redko pride neposredno do javnosti ali malih in srednjih podjetij. Zato je tako pomembno, da do leta 2014 uspešno končamo te projekte, podobno pomembno pa je, da leta 2014 pregledamo učinkovitost, da bi lahko izboljšali tudi učinkovitost tega institucionalnega sistema. Čestitam poročevalki in ji želim veliko uspeha pri porabi denarja.
Herbert Reul
(DE) Gospa predsednica, gospod Oettinger, gospe in gospodje, na voljo so sredstva, ki naj bi jih med drugim vložili v energetski sektor. O tem smo zelo podrobno razpravljali v odboru in nismo bili prepričani, ali je mogoče porabiti ves denar. Tedaj nam je komisar obljubil, da bo sam jamčil za to, da se denar, ki bo ostal, ne bo vrnil tja, od koder je prišel. Zame je najpomembnejše, da je komisar držal besedo. Dokaj hitro je predložil dokument, ki nam je omogočil, da se ta sredstva, ki bi sicer bila izgubljena, lahko uporabijo v energetskem sektorju. To je bil prvi korak.
Drugi korak je bil, da je gospe Van Brempt uspelo usmerjati člane odbora k rešitvi in kompromisu. Za to si zasluži našo zahvalo. To ni bilo lahko, kajti lažje je uveljaviti svoje stališče kot pa najti rešitev. To je sedaj zagotovljeno, kajti tudi čas nas je priganjal, da so sredstva lahko na voljo in se lahko uporabijo.
Nenazadnje, končno nam je uspelo najti kompromis, in to s pomočjo Sveta, kar moramo pošteno priznati, ki nam omogoča, da v natančno opredeljenem času skoraj vsa sredstva, skoraj do zadnjega evra, zagotovimo energetskemu sektorju in poskrbimo, da se ne bodo izgubila. To je bilo zame najpomembnejše in rezultat je najbolj produktiven, zato bi se rad zahvalil vsem sodelujočim.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Rada bi vas spomnila, da se je Komisija leta 2009, ko smo razpravljali o načrtu za gospodarsko oživitev Evropske unije, zavezala, da bo za energetsko učinkovitost gospodinjstev dodelila 1 milijardo EUR. Na žalost, ta ukrep ni bil sprejet ob pravem času. Pobudi "pametna mesta" je bil dodeljen le majhen znesek, zaradi dejstva, da mora Komisija vsa sredstva, ki ostanejo neporabljena, dodeliti pobudi "pametna mesta", kar se dogaja v skladu s to uredbo.
Vložila sem spremembo, ki je pozivala, naj raven stroškov upravljanja in izdatkov za upravljanje, ki so povezani z oblikovanjem in izvajanjem instrumenta, ne preseže 5 % vrednosti vsake posamezne uporabe, da ne bi največji delež denarja pristal pri finančnih posrednikih, ampak se nameni za naložbe za projekte, povezane z energetsko učinkovitostjo gospodinjstev in uporabo obnovljivih virov energije.
Prav tako sem pozvala k večji preglednosti in uporabi spletne strani http://www.buildup.eu" , da ne omenjam modela, ki naj bi se brezplačno zagotovil vsakomur, ki se za to zanima, tako da bi vsi lahko imeli koristi od primerov dobre prakse.
Gospe Van Brempt bi rada čestitala za poročilo. Prepričana sem, da mora biti energetska učinkovitost med strateškimi prednostnimi nalogami Evropske unije.
Elena Băsescu
(RO) Strategija Energija 2020, ki jo je včeraj uvedla Komisija, označuje pomemben korak k varnemu, konkurenčnemu energetskem trgu v Evropi. Ponuja rešitve za najpomembnejša vprašanja, kot so, kako povečati raznolikost dobavnih poti in virov, zmanjšati porabo energije in usklajevati operacije s tretjimi državami Vendar pa obstajajo očitne pomanjkljivosti glede financiranja. Glavni cilj Evropskega energetskega programa za oživitev je prav financiranje naložb na tem področju. Njegovo učinkovito izvajanje zahteva skladnost z vso okoljsko zakonodajo, nosilci projekta pa se morajo držati svojih zavez glede financiranja. Po mojem mnenju bi dejavno sodelovanje med nacionalnimi, regionalnimi in lokalnimi organi pospešilo izdajo potrebnih dovoljenj.
Na koncu bi rada poudarila pomen javno-zasebnih partnerstev, ki so ključni element pri izvajanju rešitev za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov.
Francesco De Angelis
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil poročevalki, gospe Van Brempt, za odlično delo in dogovor, ki bo omogočil vsaj sprostitev znatnih sredstev za razvoj obnovljivih energij in energetsko učinkovitost v okviru izziva za zeleno rast.
Program vključuje prednostne naloge, ki bi jih države članice morale upoštevati, še zlasti pri doseganju ciljev konkurenčne modernizacije naše energetske infrastrukture. Na koncu bi rad poudaril nekaj, kar so po mojem mnenju ustrezne točke merila za dostop javnih organov do financ, še zlasti predanost ukvarjanju z večletnimi strategijami prek sistema upravljanja na več ravneh od ozemelj do lokalnih organov in vse do regionalnih organov in institucij Evropske unije, celo v okviru racionalizacije razpoložljivih finančnih instrumentov. To je pomemben rezultat za javnost in mala in srednja podjetja.
Bairbre de Brún
(GA) Gospa predsednica, finančna pomoč za energetsko učinkovitost in obnovljivo energijo s ciljem oživitve gospodarstva predstavlja pametne naložbe in naložbe, vredne truda.
Povsem se strinjam s tistimi, ki so rekli, da je podpora naložbam v trajnostno energijo lahko zelo učinkovita in koristna, še zlasti, kadar se osredotoča na lokalno raven. S tem lahko zagotovimo trajnejšo prihodnost v gospodarskem, socialnem in okoljskem smislu. Zgrabiti moramo priložnost, da se premaknemo k nizkoogljičnemu gospodarstvu in pospešimo spremembe za tiste, ki si jih želijo. Za trajnostno energijo je zelo pomembna decentralizacija.
Zato je to pametna in funkcionalna uporaba neporabljenih sredstev Evropskega energetskega programa za oživitev, če je to priložnost za pospešitev financiranja investicijskih projektov, ki so prek lokalnih in regionalnih organov povezani z energetsko učinkovitostjo in obnovljivo energijo. Poročevalki se zahvaljujem za izredno pomembno delo.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) O pomoči za infrastrukturne projekte z denarjem, namenjenim za spodbujanje oživitve gospodarstva v Evropski uniji, smo razpravljali že pred enim letom. Tedaj je bil denar namenjen dvema vrstama projektov, ki si prizadevajo za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida v ozračje, t.j. zajemanje in shranjevanje ogljika in vetrne elektrarne na Severnem morju.
Kar zadeva to pomoč in pomoč za obnovljivo energijo, na splošno ne moremo za celotno Evropsko unijo imeti pristopa, ki bi ustrezal vsem. Upoštevati moramo razmere v vsaki državi članici, še zlasti glede energetske neodvisnosti. Zato pozdravljam predlog Evropske komisije o pregledu postopkov za dodelitev sredstev glede na omenjeni program ob upoštevanju spodbujanja energetske učinkovitosti.
Vendar mislim, da se o tem ne bi smeli pogovarjati le v okviru finančne krize, ker bo vprašanje energetske učinkovitosti ostalo tudi ob ponovni vzpostavitvi običajnega gospodarskega ciklusa. Države članice bi morale imeti priložnost, da se na spreminjajoče razmere odzovejo z večjo prožnostjo in tako spodbujajo energetsko učinkovitost, raznolikost energetskih virov in večjo energetsko neodvisnost.
Mario Pirillo
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v sedanjem težkem gospodarskem in finančnem položaju mora Evropa še naprej podpirati projekte v sektorju energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije za trajnostno in konkurenčno socialno gospodarstvo.
Upravljanje finančnega instrumenta se mora izboljšati z vlaganji v decentralizirane projekte, da bi zagotovili geografsko uravnoteženost in spodbujali enakomerno oživitev. Ta finančni instrument mora biti nemudoma vzpostavljen in usmerjen v projekte z lokalno razsežnostjo, da bi vplivali na zaposlovanje v skladu z Uredbo (ES) št. 663/2009. Potrebne so kreditne linije, ki lahko dopolnijo dobre lokalne pobude. Prednost moramo dati financiranju projektov, ki prav tako jamčijo tehnološke inovacije, ki bodo dvignile konkurenčnost industrije. Neporabljena sredstva v okviru večletnega načrta GD Podnebni ukrepi bi se lahko namenila za instrument in potem usmerila k projektom na področju trajnostne energije. Rad bi se zahvalil gospe Van Brempt za odlično delo.
Bogusław Sonik
(PL) Januarja 2009 je Evropska komisija v odgovoru na finančno krizo predlagala prerazporeditev 5 milijard EUR neporabljenih sredstev Evropske unije, predvsem v podporo energetskim projektom, ki bi prispevali k oživitvi gospodarstva v Evropski uniji. Evropski energetski program za oživitev, ki je zdaj predlagan, je treba pozdraviti. Menim, da med prednostne naloge sodi podpora čezmejnim projektom za plinsko in električno infrastrukturo, vključno s povezovalnimi daljnovodi, ter podpora projektom za zajemanje in shranjevanje ogljika. Prav tako se mi zdi potrebno vztrajati, da naj osnutek resolucije vključuje tudi projekte s področja energetske učinkovitosti in obnovljivih virov energije, ki spodbujajo gospodarski razvoj z ustvarjanjem priložnosti za dodatna delovna mesta in pomagajo v boju proti podnebnim spremembam.
Vlaganja v tovrstne projekte so najučinkovitejša, ko so opravljena na kraju samem na okrajni, regionalni in lokalni ravni. Lokalni projekti zahtevajo veliko dela, to pa prispeva k ustvarjanju velikega števila delovnih mest.
Günther Oettinger
Gospa predsednica, gospe in gospodje, s temi 146 milijoni EUR skupaj vstopamo v preskusni laboratorij. Najprej bi se vam želel zahvaliti, ker ste se borili, in zaradi vas ne gre za 114 milijonov EUR, temveč za 146 milijonov EUR, in da so bile države članice pripravljene malo preseči precej omejen prag.
Kar se tiče preskusnega laboratorija, moramo rešiti štiri zanimiva vprašanja. Prvo vprašanje je, kako smo lahko uspešni na področju energetske učinkovitosti. Menim, da od treh zahtev, povezanih s CO2, obnovljivo energijo in energetsko učinkovitostjo, predstavlja 20 % povečanje energetske učinkovitosti najtežji in najbolj zapleten izziv. Ne gre le za obvezne nacionalne zahteve, temveč za posebne projekte. V bistvu bomo s tem obvladljivim programom ovrednotili, kateri projekti, na primer projekti obnove stavb in tisti, ki se na splošno nanašajo na področje energije, so izvedljivi. Upam, da bo čez dve ali tri leta prva ocena teh projektov za naslednje proračunsko obdobje pokazala, da imamo glede energetske učinkovitosti nekaj koristnih pozitivnih in negativnih izkušenj. Jasno želim povedati, da bomo čez dve ali tri leta gotovo vedeli več kot danes in bomo imeli nekaj dobrih izkušenj, do tedaj pa bomo naredili tudi nekaj napak. Če bo tako, smo denar pametno naložili.
Drugič, ta program omogoča Evropski uniji, da vstopi v neposredno partnerstvo z občinami. To je nekaj, kar se ne dogaja vsak dan. Jasno je, da lahko EU na zahteve po energiji in porabo v javnih in zasebnih stavbah, ki se lahko obnovijo, z drugimi besedami, na pristop za pametna mesta, vpliva le prek občin. To pomeni biti v neposrednem stiku z dejanskim dogajanjem.
Tretjič, upam, da bomo s tem programom lahko pokazali, da obstaja evropska dodana vrednost za vse. Če bi od držav članic le prejemali denar brez zagotavljanja dodane vrednosti, bi bili nepotrebni. Dodano vrednost moramo nuditi v obliki izkušenj, učinkovitosti in sposobnosti. V tem primeru nam bo ta program v dveh letih dal trdne razloge, ki jih lahko uporabimo v proračunskih razpravah - igra pokra med Komisijo, Parlamentom in državami članicami - za pridobitev več denarja od držav članic v interesu vseh državljanov Evropske unije. To pomeni, da je to tudi preskusni laboratorij za več proračunskih sredstev. To sporno vprašanje bo v naslednjih dveh letih vplivalo na vsakega od nas.
Četrtič, potrebujemo preskusni laboratorij za naše partnerstvo s strukturnimi bankami - Evropsko investicijsko banko (EIB) in KfW Bankengruppe - in z zunanjimi zasebnimi vlagatelji in skladi. To pomeni partnerstvo, ki presega urade Komisije, s podjetji, ki so tesno povezana z nami, ki pa morajo pokazati, da znajo storiti več, kot le upravljati javni denar.
Morda se zdi, da gre za veliko sredstev, a jih je v resnici zelo malo. Ne gre za 146 milijonov EUR. Gre za štiristranski preskus našega partnerstva z občinami, EIB in KfW, na temo energetske učinkovitosti na lokalni ravni in z dokazom, da je na evropski ravni to pravo področje za več proračunskih sredstev.
S tem v mislih se vam najlepše zahvaljujem. Ostanimo v stiku. Prepričan sem, da bomo čez dve leti vedeli mnogo več, kot vemo danes.
(Aplavz)
Nicole Sinclaire
Gospa predsednica, s hvaležnostjo sem opazila, da je danes v Belgiji praznik v počastitev spomina na tiste, ki so umrli v obeh svetovnih vojnah. Nekoliko sem osupla, da ta parlament ne sledi temu in počasti spomina na tiste milijone, zato spoštljivo pozivam k minuti molka, da počastimo spomin na tiste, ki so umrli v vojni v imenu demokracije.
Predsednica
Gospa Sinclaire, vedeti bi morali, da bo predsednik v skladu z dnevnim redom podal izjavo pred današnjim glasovanjem Parlamenta in takrat bo minuta upoštevana, kot se spodobi.
Kathleen Van Brempt
Gospa predsednica, kot belgijska poslanka tega parlamenta sem z veseljem prišla delat na praznik. Posledično sem iz svojega domačega mesta do Evropskega parlamenta prispela v 50 minutah, toda to je popolnoma postransko.
Kot poročevalka bom kratka. Dovolite, da se zahvalim vsem, ki so danes sodelovali v razpravi, in to brez izjeme. Slišali smo nekaj pripomb in danih je bilo mnogo dobrih primerov. Vendar nas povezuje navdušenje nad našimi dosežki. Seveda ne brez pripomb, saj bi povsem zlahka kritizirala omejitev denarja, ki je bila določena.
Obstaja veliko navdušenje, ker gre za dober sklad, ker je denar na voljo, ker gre za energetsko učinkovitost in obnovljive vire energije in ker nam to kot poslancem Evropskega parlamenta daje tudi priložnost za sprejem lokalnih ukrepov s pomočjo tega projekta. Prav to je namreč potrebno.
Kaj je naša skupna odgovornost? V prvi vrsti so seveda odgovorni Evropska komisija, Evropska investicijska banka in drugi partnerji v tej zgodbi. Vendar smo Parlament in mi, politiki, prav tako odgovorni, da bo ta projekt uspešen, dober in bo vključenost na lokalni ravni postala tako velika, da se 146 milijonov EUR ne bo pomnožilo le z osem, temveč tako rekoč z 80, saj smo sprožili mnogo stvari. V tem smislu močno zaupam Komisiji in komisarju. Vem, da je ta projekt komisarju zelo blizu. Prav tako ima zelo dobro osebje - kot sem sama ugotovila v zadnjih nekaj mesecih - in to bo zelo pomembno za rezultat tega projekta.
Da zaključim - prej sem to pozabila omeniti, kar je resnično zelo neodgovorno od mene, posebej, ker sem Belgijka - belgijsko predsedstvo se je tukaj izjemno izkazalo. Že od vsega začetka je bila velika večina v Svetu proti temu projektu. Zahvaljujoč velikim prizadevanjem ministra Paula Magnetta in njegove ekipe imamo zdaj zelo dober kompromis in menim, da ga bomo kmalu sprejeli z velikim navdušenjem.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo kmalu.
Pisne izjave (člen 149)
Sergio Berlato
v pisni obliki. - (IT) Januarja 2009 je Evropska komisija kot odgovor na gospodarsko in finančno krizo predlagala prerazporeditev deleža neporabljenih evropskih sredstev v podporo projektom iz energetskega sektorja. Naša današnja razprava o poročilu za spremembo Uredbe (ES) št. 663/2009 je zlasti pomembna, saj predlog za porabo sicer neporabljenih finančnih sredstev za podporo projektov iz sektorja predstavlja v teh časih oteženega dostopa do sredstev priložnost. Menim, da lahko Evropski energetski program za oživitev, katerega cilj je financirati pobude in projekte v sektorju energetske učinkovitosti, varčevanja z energijo in obnovljivih virov energije, ki podpira vlaganja evropskih javnih organov, zlasti v mestno okolje, občutno spodbudi evropsko gospodarstvo in ustvarjanje zaposlitvenih priložnosti za mlade ljudi. Spodbujajo me ukrepi energetske učinkovitosti v gradbenem sektorju, ki porablja 40 % energije EU, in to bi predstavljalo podporo malim in srednjim podjetjem na lokalni in regionalni ravni. Ta pomoč bi prav tako koristila razvoju obetajočim pobudam v sektorju energetske učinkovitosti na ravni lokalnih organov, ki so se jim zaradi nedavne krize drastično zmanjšali prihodki.
András Gyürk
v pisni obliki. - (HU) Gospe in gospodje, tudi lani sem pozdravil dodelitev skoraj 4 milijard EUR za projekte na področju energije kot dela svežnja energetskih spodbud Unije. Prav tako sem izpostavil, da je sveženj pomoči zanemaril regijo srednje in vzhodne Evrope, ki je z vidika energetske varnosti skoraj ogrožena, in da projekti energetske učinkovitosti prav tako niso imeli koristi od pomoči. Vendar bi prav s projekti energetske učinkovitosti lahko dosegli glavni cilj svežnja, namreč hitro in učinkovito ustvarjanje delovnih mest. Zadovoljen sem, da nov predlog prav temu področju namenja še neporabljena sredstva. Projekti obnovljive energije in energetske učinkovitosti niso le med glavnimi sredstvi za dosego ciljev 20/20/20, temveč prav tako povečujejo zanesljivost oskrbe in konkurenčnost. Ti projekti tudi kratkoročno prinašajo izjemne rezultate. Na geografsko raznolik način ustvarjajo nova delovna mesta in učinkovito spodbudijo gospodarske akterje. Poraba 146 milijonov EUR za projekte obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti je dober načrt, vendar moramo priznati, da je ta znesek neznaten celo na ravni držav članic. Zelo smo zadovoljni, da strategija Energija 2020, ki jo je včeraj razkrila Komisija, postavlja vzpostavitev energetsko učinkovite Evrope med glavne prednostne naloge. Zaupamo, da se bo strateška zaveza energetski učinkovitosti prav tako odražala v razporeditvi drugih sredstev.
Marian-Jean Marinescu
Evropski energetski program za oživitev zagotavlja finančni sveženj v višini 3,98 milijarde EUR za leti 2009 in 2010. Nujno smo morali vzpostaviti finančni instrument, posebej namenjen porabi sredstev, ki bodo ostala neporabljena do konca leta 2010, v tem energetskem programu, da ne bi zgubili preostanka finančnega svežnja. Posebej pomemben vidik, omenjen v Uredbi o evropskem energetskem programu, je geografska uravnoteženost projektov. To je ključni element, ki omogoča, da bo vpliv te uredbe na gospodarsko oživitev zajamčen v celotni Evropski uniji. Prav tako priznava, da so bili v nekaterih državah članicah projekti, ki sploh niso bili financirani ali so bili financirani le delno. Nenazadnje želim poudariti, kako pomembno je obnoviti te vrste finančnih instrumentov, namenjenih spodbujanju dolgoročne energetske učinkovitosti v EU. Komisijo pozivam, naj natančno oceni učinkovitost prenavljanja teh vrst instrumentov in v primeru ostalih neporabljenih sredstev iz proračuna EU preuči možnost uporabe podobnega pristopa v prihodnosti.
Algirdas Saudargas
Priložnost za preusmeritev sredstev, ki niso bila porabljena v skladu z direktivo, v razvoj energetske učinkovitosti in projektov za obnovljive vire energije je že bila predvidena v uredbi, vendar pozdravljam dejstvo, da je bilo mogoče najti soglasje glede dejanskega izvajanja. Energetska učinkovitost in obnovljivi viri energije so pogosto označeni kot prednostne naloge EU, ki pomagajo izvajati strategijo 2020 in zagotavljajo energetsko varnost. V času gospodarskega nazadovanja so vlaganja v ta sektor zelo pomembna, saj ustvarjajo možnost za nova delovna mesta in spodbujajo konkurenčnost, širjenje inovacij in gospodarsko stabilnost. Poleg tega bo načrtovan gospodarski instrument - kot je vzpostavitev sklada za evropske finančne ustanove - še pomnožil razpoložljiva sredstva ter s tem povečal možnosti za finančne projekte. Lahko le obžalujemo, da načrtovani finančni instrument ni trajen, upamo pa lahko, da bo služil kot ustrezna spodbuda za nadaljnjo energetsko učinkovitost in spodbujanje obnovljivih virov energije.
