Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, sicer ne vem, ali se bo to, kar nameravam povedati, še vedno nanašalo na dnevni red, vendar menim, da je zdaj najprimernejši čas, da to omenim. Ena izmed posledic Lizbonske pogodbe je seveda ta, da se bo spremenilo tudi število poslancev Evropskega parlamenta, kar za Avstrijo pomeni, da se bosta Parlamentu pridružila dva nova poslanca. Slednja sta že pripravljena, bila sta izvoljena in pomembno je, da prideta kmalu sem.
Želel bi vas vprašati, kaj je bilo že storjeno, da bi ta poslanca lahko hitro prevzela svoje mesto, bodisi v vlogi opazovalcev ali polnopravnih poslancev, oziroma kaj nameravate storiti, da bi se to hitro zgodilo.
Predsednik
Prvi korak v tej zadevi mora narediti Evropski svet. Prejšnji četrtek sem govoril v Evropskem svetu in povedal sem, da je za Parlament in Svet izredno pomembno, da sprejmeta prvi pravni ukrep, s katerim bi nam omogočila, da sprejmemo dodatne člane in da izvemo, iz katerih držav bodo prišli. To mora biti storjeno v skladu s pravnimi načeli, pri čemer je zdaj na vrsti Svet. Svet nenehno pozivam, naj sprejme ustrezne ukrepe. Ko bo Svet sprejel svoj sklep, bo na vrsti Parlament.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Gospod predsednik, želel bi v tem Parlamentu obsoditi nenehne provokacije, zlorabe moči in grožnje predsednika Venezuele Huga Cháveza. S svojo diktatorsko metodo vladanja med drugim grozi svobodi izražanja v Venezueli in demokratičnemu redu v Latinski Ameriki.
Predsednik Chávez je zaprl trideset radijskih postaj in nekaj televizijskih kanalov. Grozi novinarjem v Venezueli in jih kaznuje, ker ne podpirajo njegovega avtokratskega režima.
Gospod predsednik, zaradi vsega tega je treba tudi poudariti, da v času izpadov električnega toka, pomanjkanja vode in pomanjkanja hrane v Venezueli ter nenehnega naraščanja revščine zaradi slabega upravljanja s strani Chávezove vlade venezuelski tiran poskuša vse skupaj prikriti z rušenjem mostov na meji in grožnjami Kolumbiji. Hvali mednarodne teroriste in se povezuje z despotskimi diktatorji sveta, njegove besede in govori pa so nenehne provokacije in bojni kriki, usmerjeni v destabilizacijo ameriške celine.
Zato mora Parlament, ki se vedno zavzema za svobodo in demokracijo v vseh delih sveta, ostro obsoditi avtokratske in diktatorske politike Huga Cháveza v Venezueli.
Alain Cadec
(FR) Gospod predsednik, prosil bi za več podrobnosti o posledicah 40-odstotnega zmanjšanja svetovnih ribolovnih kvot za tuna.
15. novembra se je Mednarodna komisija za ohranitev atlantskega tuna (ICCAT) v Recifu odločila, da morajo vse pogodbene strani zmanjšati svojo ribolovno zmogljivost za najmanj 40 %. Ta ukrep pomeni, da se bo svetovna ribolovna kvota za modroplavutega tuna zmanjšala s sedanjih 22 000 ton na 13 500 ton v letu 2010.
Države članice ICCAT so se dejansko usmerilo v prekomerno zmogljivost svoje ribolovne flote, da bi jo do leta 2011 prepolovile. Ribolovna sezona za zaporne plavarice se bo prav tako zmanjšala na en mesec brez možnosti podaljšanja. Ti ukrepi, ki so potrebni za ohranitev vrst in ki bodo preneseni v zakonodajo Evropske unije, bodo ogrozili dejavnost evropskih ribičev.
Zanima me, kakšen ukrep je predviden za podporo preživetja ribičev in za zaustavitev načrtov za zmanjšanje flote. Kateri ukrepi so bili sprejeti, da bi se zmanjšale zelo pomembne družbeno-gospodarske posledice prenosa teh odločitev ICCAT v zakonodajo EU?
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Dobro znano je, da je izvajanje strategij in operativnih programov za obdobje 2007-2013 še vedno v začetni fazi in da ima Romunija prvič priložnost, da koristi ugodnosti iz skladov EU v okviru kohezijske politike. Politika regionalnega razvoja je ena izmed najpomembnejših in najbolj kompleksnih politik Evropske unije. Njen cilj mora biti zmanjšanje obstoječih gospodarskih in socialnih razlik, vendar v različnih regijah Evrope.
Želela bi omeniti prizadevanja vseh držav članic za vključevanje splošni prednostnih nalog kohezijske politike v operativne programe. Vendar pa menim, da mora Evropska unija sprejeti strateško vlogo, da bi se lahko operativni programi čim prej izvedli v vseh državah članicah, s tem pa spodbudili ukrepi za okrepitev njene institucionalne usposobljenosti v skladu s posebnimi potrebami vsake posamezne države članice.
Ramon Tremosa i Balcells
Gospod predsednik, želel bi obsoditi hudo gospodarsko krizo, ki jo že več let trpi katalonska in evropska industrija oreščkov. Nenehen padec cen oreščkov predstavlja grožnjo prihodnosti naših evropskih pridelovalcev.
Želel bi vas posvariti pred neintervenistično politiko turške vlade. Turški javni organ skladišči 500 000 ton oreščkov za nakup. Ta organ želi teh 500 000 ton oreščkov prodati januarja 2010. Glede na to, kaj so turški organi povedali na dvostranskem srečanju z Evropsko unijo 2. oktobra 2009, bi takšne razmere, zaradi katerih bi prišlo do novega velikega padca cen oreščkov, povzročile resno škodo evropskim pridelovalcem.
To vprašanje sem postavil Evropski komisiji pred dvema mesecema, vendar pa se ne bodo uporabile nobene posebne zaščitne določbe, ki bi lahko zaščitile naše pridelovalce. To so skrbi, ki sem jih hotel deliti z vami.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot veste, si Romunija želi postati del schengenskega območja od leta 2011. Za ta namen je privolila v več ocen, pet, če sem natančen, od katerih so bile štiri že opravljene.
Predvsem bi vas želel spomniti na zelo visoko oceno morske meje, ki so jo dali schengenski strokovnjaki, da je bila Romunija celo predstavljena kot model dobre prakse. Pred nami pa je še en preizkus in prepričan sem, da ga bomo uspešno opravili.
Če vzamemo primer Romunije, vam predlagam, da si širjenje schengenskega območja pogledamo v bolj optimistični luči. Z drugimi besedami, na ta proces ne smemo več gledati kot na grožnjo varnosti naših meja, temveč bolj kot na priložnost za krepitev sodelovanja med državami članicami na območju pravice, svobode in varnosti.
Vesel sem, da se te zamisli pojavljajo tudi v stockholmskem programu, ki ga je prejšnji teden sprejel Evropski svet. Ta program šteje širjenje schengenskega območja za prednostno nalogo notranje politike Evropske unije.
Luis Yáñez-Barnuevo García
(ES) Gospod predsednik, kot vsi vedo, je v Hondurasu 28. junija prišlo do državnega udara. Minilo je že skoraj šest mesecev in Parlament še ni našel časa, da bi obsodil ta udar. Še več, poslanci Evropskega parlamenta iz Skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropski konzervativci in reformisti so to državo obiskali, da bi s svojo prisotnostjo podprli posledice tega državnega udara. S svojo podporo so Evropski parlament zamešali s političnimi skupinami in potrdili volitve, ki jih je izvedla de facto vlada in ki so potekale pod pogoji, ki niso zagotavljali njihove legitimnosti.
Z udarom v Hondurasu se je ustvaril sprevržen precedens, kajti od zdaj naprej zmernih, začasnih, razmeroma nekrvavih udarov ne bo samo sprejemala celinska desnica, temveč jih bo dejansko odobravala in spodbujala evropska in severnoameriška desnica. Kar se je zgodilo v Hondurasu je vredno vsakega obžalovanja!
Sarah Ludford
Gospod predsednik, želela bi obsoditi globoko zaskrbljujočo odločitev, ki jo je v petek sprejelo turško Ustavno sodišče, o razpustitvi Stranke demokratične družbe, ki predstavlja predvsem kurdske interese, in o prepovedi političnega delovanja njegovih vodilnih poslancev v parlamentu. To je zelo nazadnjaški korak, ki ga bodo skrajneži izrabili kot pretvezo za vrnitev k nasilju. Onemogoča demokratično politično opcijo, za katero je predsednik vlade gospod Erdoğan dejal, da si bo zanjo prizadeval.
Ena izmed težav je, da vladajoča Stranka za pravičnost in razvoj ni uspela reformirati zakona, ki je bil dejansko uporabljen za razpustitev Stranke demokratične družbe - zakona, na podlagi katerega je bila skoraj razpuščena celo Stranka za pravičnost in razvoj. Torej to ni ne v interesu vlade Turčije ne njenih ljudi.
Skupina ALDE bo zahtevala, da naj se o tem čim prej v novem letu organizira plenarna razprava, saj je to za Turčijo zelo slab korak nazaj.
Marina Yannakoudakis
Gospod predsednik, vsi se zavedamo pomena recikliranja in dejstvo je, da pričakujemo, da se bo naš papir po uporabi recikliral.
Pred kratkim sem v svojem volilnem okrožju, v Londonu, obiskala tiskarno in izvedela nekaj več o brizgalnem tiskanju. Zaradi zapletenega procesa recikliranja brizgalnega papirja je to zelo drag postopek, uporaba dodatnih belil pa pomeni, da ni okolju prijazen. Črnila ni mogoče preprosto ločiti od papirja, kar pomeni, da večine današnjih tiskanih gradiv ni mogoče reciklirati.
Zato je treba spodbujati podjetja, kot je podjetje, ki sem ga obiskala v Londonu, in ki uporabljajo druge, okolju prijazne, načine tiskanja, obenem pa jim je treba nuditi pobude, da bi proces v gospodarskem smislu bil bolj nepristranski. Želim si rešitve, ki jo pogojuje trg in ki jo podpirajo države članice, rešitve, v kateri bosta industriji omogočena samoregulacija s kodeksom ravnanja in vodilno mesto v okoljskih programih.
Kljub temu mora EU odigrati pomembno vlogo pri ozaveščanju o teh vprašanjih in podpiranju drugih možnosti tiskanja, kjer in kadar je to primerno.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, prosil sem za besedo, da bi Evropski parlament opozoril in poučil o vidiku politike priseljevanja, ki se nanaša na pravice mladoletnih oseb in otrok brez spremstva, torej na vprašanje, ki ga mora obravnavati celotna Unija in ne samo države vstopa, kot je Grčija.
Kot veste, mora na podlagi zakonodaje Skupnosti vsako prošnjo za azil ali prebivanje obravnavati tista država članica, v katero je prosilec najprej vstopil ne glede na njegov ali njen dejanski namembni kraj.
S tem se nalaga breme strukturam v državi vstopa, kar je v nasprotju s pravicami prosilcev, ki se jih obravnava kot množico v najkrajših možnih postopkih. Pogosto se jih pošlje naprej brez zagotovil, da bodo njihove pravice in življenje spoštovani, ali pa ostanejo v državi brez vsake zaščite ali socialnega varstva, zaradi česar na primer otroci postanejo žrtve zlorab in izkoriščanja s strani različnih tolp.
Mislim, da bi si kot Evropski parlament, morali prizadevati za spremembo in prilagoditev zakonodaje Skupnosti in nacionalne zakonodaje, da mladoletne osebe brez spremstva prispejo v državo, ki je njihov končni namembni kraj, da se jih ne izžene in da se jim zagotovi dostojno in varno bivanje v Evropski uniji.
Niki Tzavela
(EL) Gospod predsednik, prejšnji teden sem se sestala z več politiki iz arabskih držav, in sicer iz Emiratov, Egipta in Jordanije. Želela bi vam prenesti njihovo zaskrbljenost glede iranskega jedrskega programa.
Srečala sem se z Izraelci, ki so izredno zaskrbljeni, najbolj pa jih skrbi podpora, ki jo Turčija trenutno daje Iranu. Vprašali so, kakšno je uradno stališče Evropske unije o podpori predsednika vlade Erdoğana teheranski vladi in o izjavah gospoda Erdoğana o mirovnih namenih iranskega jedrskega programa.
Priznati moram, da nisem vedela, kakšno je naše stališče o izjavah Turčije in njenem ravnanju v zvezi z iranskim jedrskim programom. Poročilo o napredku pravi eno, gospod Erdoğan pa drugo.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, dejstvo, da je tukaj prisotna komisarka gospa Boel na javnem srečanju Odbora Evropskega parlamenta za kmetijstvo in razvoj podeželja dejala, da je besedilo o pregledu proračuna Skupnosti v zvezi s skupno kmetijsko politiko neustrezno, je dober znak.
Po mojem mnenju razprava o finančnem pregledu ne bi smela v nobenih okoliščinah predvidevati pregleda skupne kmetijske politike za obdobje po letu 2013. Ne zahtevamo samo, da se opredeli razmerje kmetijske porabe do celotnega proračuna Skupnosti. Zahtevamo predvsem, da kmetijska politika, za katero želimo, da se opredeli, dokončno določi, kolikšen bo prispevek kmetijskega sektorja za proizvodnjo javnih dobrin, in da se nato odloči o sredstvih, ki naj bi bila na voljo za opredeljene cilje.
To je sporočilo, ki ga želim prenesti in posredovati gospe komisarki Boel.
Iliana Ivanova
(BG) Gospa predsednica, gospe in gospodje, prosti pretok oseb je ena izmed temeljnih svoboščin Evropske unije in eden izmed stebrov enotnega trga. Vendar pa številne države članice pri dostopu do svojega trga dela še vedno nalagajo omejitve za Bolgare in Romune.
Trditve, ki govorijo v prid ohranitvi omejitev, so zlasti v časih krize v nasprotju z logiko trga. Celo komisar za zaposlovanje je pred nekaj čas izjavil: "Pravica do dela v drugi državi je temeljna svoboščina ljudi v EU". In ima povsem prav. Ohranjanje teh omejitev za delavce iz novih držav članic ustvarja anomalije na trgu in je v nasprotju z načelom nediskriminacije, ki je vsebovano v pogodbah, na katerih je bila Evropska unija utemeljena, zato se je s tem očrnila podoba Evropske unije.
Evropsko komisijo pozivam, naj z državami članicami usmerja čimprejšnji umik omejitev na trgih dela za države članice, ki so se pridružile nazadnje. Kolegi poslanci, prosim vas tudi za vašo podporo, da bi lahko dosegli pravi prosti trg in enake pravice za vse evropske državljane.
Françoise Castex
(FR) Gospod predsednik, želela bi se vrniti na nedaven dogodek, in sicer švicarsko glasovanje o minaretih. Res je, da je glasovanje potekalo v državi zunaj Evropske unije, vendar pa gre pri tem seveda za vprašanje, ki tudi nam ni neznano.
Na ta dogodek se želim vrniti zato, ker nam nudi tudi izgovor, da spregovorimo o sekularnosti, v tem Parlamentu pa ni nikoli dovolj besed do tem. Načelo sekularnosti mora nujno zavladati organizaciji naše družbe. O tem želim govoriti s preprostimi besedami.
Prvič, načelo, ki je nasprotno sekularnosti, ni religioznost, še manj pa duhovnost. Nasprotno načelo je religiozna komunitarnost, ki določa predpise, ki so nad civilnim pravom, in ki posameznike zapira v podsocialne skupine.
Naša Evropska unija je zaradi svoje zgodovine večkulturna in večetnična. Takšna je zdaj in takšna bo še bolj in samo sekularnost je tista, ki enakopravnim posameznikom in njihovim skupnostim lahko omogoči, da živijo in uspejo.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, klinični preizkusi so primerjalna metoda kliničnih raziskav in veljajo za najzanesljivejši vir informacij, na katerih se utemeljujejo odločitve o zdravljenju.
Vendar bi želela Parlament opozoriti na dejstvo, da je nedavna študija Evropskega društva za kardiologijo ponovno pokazala, da je ta metodologija precej omejena zaradi nizke udeležbe žensk v takšnih preizkusih.
Razlike med moškimi in ženskami v smislu dejavnikov tveganja, predstavitve bolezni in odziva na zdravljenje so bile znanstveno dokazane.
Rezultat tega je, da se izjemni dosežki zadnjih let v smislu preprečevanja in zdravljenja bolezni srca in ožilja niso pokazali v obliki večjega zmanjšanja stopnje umrljivosti žensk.
Zato je temeljnega pomena, da kot evropske institucije spodbujamo raziskave, ki bo predvsem usmerjena v ženske, bodisi z njihovo širšo vključenostjo v klinične študije ali s pripravo študij, ki se bodo izvajale izključno na ženskah.
Frieda Brepoels
(NL) Gospod predsednik, tudi jaz bi želela spregovoriti o odločitvi, ki jo je v petek sprejelo turško Ustavno sodišče glede prepovedi Stranke demokratične družbe (DTP), zaradi česar je bilo 22 poslancev turškega parlamenta bodisi izključenih iz parlamenta ali pa so jim bile za pet let odvzete pravice do političnega delovanja. Med temi parlamentarci je žal tudi Lejla Zana, ki smo ji leta 1995 podelili nagrado Saharova. To je četrtič, da je bila kurdska stranka prepovedana; Kurdi si vedno znova prizadevajo, da bi se pod drugim imenom postavili za pravice ljudi, a jih vedno znova zadušijo, ker naj bi predstavljali zamisli, ki naj bi bile v nasprotju z enotnostjo turške države. A vendar je bistvo demokracije ravno svoboda združevanja in svoboda mnenja, zato se s tem ruši vsa verodostojnost tako imenovane pobude "demokratičnega odpiranja", ki jo je v začetku tega leta v zvezi s kurdskim vprašanjem dal predsednik vlade Erdoğan. Zato bi želela podpreti poziv gospe Ludford za razpravo o tem v januarju.
Hélène Flautre
(FR) Gospod predsednik, prebral vam bom odlomek iz pisma Williama Bourdona, odvetnika Taoufika Ben Brika, gospodu Sarkozyju, predsedniku Francoske republike: "Kot so storili vsi njegovi tunizijski odvetniki, sem imel tudi jaz priložnost obsoditi pravno farso, na podlagi katere je bil Taoufik Ben Brik brez temeljite preiskave obsojen na neverjetnih šest mesecev zapora. Jasno in uradno lahko potrdim dejstvo, da so bili spisi, uporabljeni v postopku, ki se je končal s to obsodbo, v celoti potvorjeni in da so zgolj posledica osebnega maščevanja predsednika Ben Alija.
Taoufik Ben Brik zaradi slabega imunskega sistema, zaradi katerega je ves čas izpostavljen tveganju, da zboli zaradi hudih bolezni, ni mogel potovati celo leto 2009. Mislim, da mu je družina uspela dostaviti potrebna zdravila, vendar v to nisem prepričan. Njegovi tunizijski odvetniki lahko pridejo do njega samo občasno, nekaterim pa se sistematično odklanja vsaka možnost, da bi ga obiskali. Njegova žena ga je lahko pred nekaj dnevi prvič obiskala samo za nekaj minut in potem ni mogla več k njemu."
Gospod predsednik, prosim, pišite tunizijskim organom in zahtevajte izpustitev Taoufika Ben Brika.
Marie-Christine Vergiat
Gospod predsednik, nadaljevala bom pri govoru gospe Flautre in vas prosila, da pišete tunizijskim organom.
Letos bomo podeliti nagrado Saharova, simbol zaveze Evropskega parlamenta človekovim pravicam. S Tunizijo imamo sporazum o partnerstvu, ki vsebuje številne določbe, ki se nanašajo na demokracijo in človekove pravice.
Kljub temu so predsedniške volitve v Tuniziji pravkar potekale v obžalovanja vrednih razmerah, ki niso vredne določb, vsebovanih v sporazumu z Evropsko unijo. Ne moremo biti tiho. Zagovorniki človekovih pravic v Tuniziji so žrtve zaničevanja, aretacij in ponižanja. To se ne more več nadaljevati.
Zato vas, gospod predsednik, pozivam, da pišete predsedniku Ben Aliju in predvsem zahtevate izpustitev Taoufika Ben Brika, predanega novinarja, katerega edini zločin je, da je kritiziral tako imenovano demokracijo v Tuniziji.
Fiorello Provera
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prosil sem, naj se fotografija mlade Iranke, Nede Agha-Soltan, v Bruslju postavi ob fotografijo Aung San Suu Kyi.
Neda Soltan je bila ubita, ko se je borila za svobodo in preglednost v Iranu, in je postala simbol svobode ter predvsem žensk, ki se borijo za svobodo. Mojo prošnjo je podpisalo 75 poslancev in pet političnih skupin. Mislim, da je zelo pomembno, da se ta prošnja odobri, predvsem v teh časih, ko Ajatola Kamenei v Iranu govori, da namerava zatreti vsak protest in vsako nasprotovanje. Upam, da je moja prošnja odobrena.
Alajos Mészáros
Gospod predsednik, z bližajočo se zimo prihaja z vzhoda tudi nevarnost nove krize s plinom. Pred nekaj tedni nam je predsednik vlade Putin jasno povedal, da je možno, da bo Rusija ponovno kršila svoje pogodbe o dobavi plina, ki jih je sklenila z državami članicami EU. Da bi se temu izognil, je pozval EU, da odobri Ukrajini posojilo v višini kar ene milijarde EUR, da bi lahko izpolnila svoje obveznosti pri tranzitu plina. Torej lahko pričakujemo še eno rundo nenavadne politične igre, ki jo vodi naš ruski partner. To je nesprejemljivo.
Čeprav to povzroča skrbi državam članicam na različnih ravneh, bo EU morala v imenu solidarnosti zaradi načelnosti sprejeti enotne ukrepe in zavzeti odločno stališče o tem vprašanju. To je tudi signal, da pospešimo svoje nove projekte za diverzifikacijo dolgoročne oskrbe s plinom, da bi se ruski vpliv lahko čim bolj zmanjšal.
Eduard Kukan
(SK) Gospod predsednik, gospe in gospodje, začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe je ugodno vplival tudi na pogoje za nadaljnjo širitev EU. Zdaj ne more nihče več trditi, da Unija nima institucionalne usposobljenosti za širitev in oblikovanje odločitev, kajti to se zdaj dogaja.
Zato ni nobenega razloga za odlašanje ali oviranje procesa nadaljnje širitve. To predvsem velja za regijo Zahodnega Balkana. V tej regiji je pred kratkim prišlo do intenzivnih in na splošno pozitivnih dosežkov. To potrjujejo nedavno objavljena poročila o napredku posameznih držav, kakor tudi strategija širitve EU za leto 2010, ki jo je objavila Komisija.
Skupaj z uvedbo režima brez vizumov za vstop na schengensko območje bodo države te regije dobile pravo možnost, da napredujejo na svoji evropski poti. Od njih je odvisno, ali bodo to izkoristile. Vendar pa tudi EU ne sme omahovati, temveč mora nadaljevati odgovorno in premišljeno, v celoti upoštevajoč okoliščine, pri čemer mora tudi Evropski parlament odigrati aktivno vlogo.
Tanja Fajon
(SL) Ta teden, v noči na soboto, bodo lahko državljani Makedonije, Srbije in Črne gore po več kot dveh desetletjih končno spet svobodno potovali v Evropsko unijo brez vizumov. To bo velik dan in priložnost za praznovanje.
Želim pa ta trenutek vnovič izkoristiti za poziv Evropski komisiji in Svetu, da storita vse, kar je mogoče za čimprejšnjo odpravo vizumov še v Bosni in Hercegovini in Albaniji. Ne smemo si privoščiti novih delitev na zahodnem Balkanu in izgubljati časa, posebej v škodo mladih generacij. Težko si je predstavljati, da mladi tam danes po večini še vedno ne poznajo Evropske unije.
Želim pa ta trenutek vnovič izkoristiti za poziv Evropski komisiji in Svetu, da storita vse, kar je mogoče za čimprejšnjo odpravo vizumov še v Bosni in Hercegovini in Albaniji. Ne smemo si privoščiti novih delitev na zahodnem Balkanu in izgubljati časa, posebej v škodo mladih generacij. Težko si je predstavljati, da mladi tam danes po večini še vedno ne poznajo Evropske unije
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Gospod predsednik, gospe in gospodje, konec leta 2009 sta obeležila dva zares zgodovinska dogodka: začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe in vrh v Københavnu.
Svoj čas za nastop bi želel izkoristiti, da izrazim zadovoljstvo v zvezi z načinom, kako Evropska unija trenutno dokazuje, da je glavni akter, ko gre za iskanje uresničljivih rešitev v boju proti podnebnim spremembam. Enako zadovoljen sem, da so države članice uspele sploh skleniti sporazum in predstaviti skupno stališče, kljub temu da sklenitev sporazuma med 27 državami članicami nikakor ni lahka naloga.
Rezultat mogoče ne bo izpolnil naših ambicij in pričakovanj, a kljub temu je odločitev držav članic Evropske unije, da državam v razvoju ponudijo 7,2 milijarde EUR toliko pomembnejša, ker so to države, ki nujno potrebujejo finančno podporo. Obstaja tudi verjetnost, da bo ta primer spodbudil druge države ZN, da enako ukrepajo.
Pozdraviti je treba tudi dejstvo, da so svojo solidarnost pokazale tudi države Evropske unije, ki jih je finančna kriza do danes hudo prizadela, da so pokazale trud in da bodo dale svoj prispevek, četudi nekatere samo s simbolno potezo, kot znak svoje zaveze boju proti globalnemu segrevanju.
Charalampos Angourakis
(EL) Gospod predsednik, dovolite mi, da na začetku izrazim svojo polno solidarnost boju članov sindikata v Evropskem parlamentu in da jim zaželim uspeh.
Grška vlada je sprožila plaz protidelavskih ukrepov, prožne oblike dela pa postajajo pravilo in se vsevprek vsiljujejo. Hudo prizadet je tudi sistem socialne varnosti, plače in pokojnine pa so zamrznjene.
Grška vlada, Evropska unija in predstavniki kapitala poskušajo ustrahovati delavce z razpihovanjem strahu zaradi proračunskega primanjkljaja in javnega dolga Grčije. Delavce vključujejo v socialni dialog, ki je zgolj prevara, da bi se jih prisililo v soglasje, umirilo njihovo upravičeno jezo in da bi se preusmeril odziv navadnih ljudi.
Prvi odgovor na napad vlade in Evropske unije proti navadnim ljudem bo vsedržavna stavka 17. decembra, ki jo je napovedal in organiziral sindikat Vsedelavska bojna fronta (PAME). Zahtevajo ukrepe, ki bodo izpolnili sodobne zahteve navadnih ljudi, kar je mogoče le z združeno fronto delavskega razreda, revnih in srednjega razreda v mestih in na podeželju, da bi se lahko uprli in zrušili politiko Evropske unije, ki je naravnana proti navadnim ljudem.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, 8. decembra je misija EVOP, operacija Atalanta, proslavila eno leto svojega obstoja. Po besedah švedskega predsedstva je operacija pokazala sposobnost, da se učinkovito spopade s piratstvom, zaradi česar je tudi število napadov precej manjše. Vendar pa je ta izjava močno vprašljiva.
Na podlagi poročila Mednarodnega pomorskega urada je bilo v prvih devetih mesecih leta 2009 več napadov kot v celem letu 2008. Število oboroženih napadov je prav tako v celoti naraslo za 200 %. Prav tako je zelo vprašljiva finančna učinkovitost te operacije. Stroški škode, ki jo je povzročilo piratstvo v tej regiji, naj bi skupaj znašali 200 milijonov USD, medtem pa EU in njene države članice vsako leto v to vložijo 408 milijonov USD.
Nova načrtovana misija EVOP v Somaliji prav tako ne bo mogla seči do dna temu problemu, temveč se bo ukvarjala samo s simptomi. Zares koristno bi bilo, če bi EU vzpostavila učinkovito obalno stražo, da se prepreči nezakonit ribolov...
(Predsednik je prekinil govornika)
Dominique Baudis
(FR) Gospod predsednik, program SESAR, ki je namenjen posodobitvi upravljanja zračnega prometa v Evropi, je velik projekt.
Kako se bo Komisija pripravila na bližajočo se fazo izvajanja programa SESAR in predvsem na njegovo financiranje, kar je bistvenega pomena tako za okolje kot za naše znanstveno in tehnično stališče? Ali bo Komisija upoštevala priporočila, navedena v poročilu iz leta 2007, v skladu s katerimi mora visoko usposobljen posameznik zagotoviti politično spremljanje tega programa? Premagati bo treba namreč veliko ovir - pravne, psihološke in tehnične narave -, da bi združili nacionalne zračne prostore in uspeli prepričati kontrolorje iz različnih držav k sodelovanju.
Če Evropa ne more oblikovati enotnega zračnega prostora, kako bo potem zgradila močno politično unijo?
Edit Bauer
(HU) Gospod predsednik, ker ste tako vi kot Komisija izrazili namero, da boste spremljali izvajanje slovaškega nacionalnega zakona o jeziku, bi vas želela opozoriti na naslednje. Vlada je objavila izvedbeno določno, ki poleg tega, da ne upošteva zakonov, uvaja tudi dodatne omejitve. Izvedbeni predlog določa, da je legitimen namen zakona samo zaščititi in podpreti uporabo nacionalnega jezika v uradnih poslih ter zaščititi pravice govorcev nacionalnega jezika. Navaja, da je legitimen cilj zaščite teh pravic v primeru fizičnih in pravnih oseb poseganje v temeljne pravice in svoboščine. Torej je več kot očitno, da gre tu za pravice in svoboščine pripadnikov manjšin. Izvedbeni ukrep poudarja tudi, da se jezik manjšine lahko uporablja kjer koli samo, če se tretja oseba, ki je prisotna, s tem strinja, ne glede na to, ali je delež manjšinskega prebivalstva višji ali nižji od 20 %. Mislim, da je ta nesmisel v Evropi nesprejemljiv.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Gospod predsednik, na zadnjem vrhu EU-Rusija sta udeleženi strani podpisali memorandum o načelih mehanizmov zgodnjega opozarjanja v energetskem sektorju. Evropska komisija upa, da nam bo to v prihodnosti omogočilo, da se izognemo energetski krizi, kakršno smo že izkusili v začetku leta, ko je zaradi spora med Rusijo in Ukrajino zaradi oskrbe in tranzita plina Moskva prekinila oskrbo s plina za skoraj tri tedne, kar je dejansko paraliziralo več evropskih držav.
Bližajoča se zima in z njo povezana večja poraba plina pomenita, da moramo oblikovati načela, ki bi morala upravljati evropski energetski trg. Evropska unija mora razumeti, da prekinitve v oskrbi s plinom ne predstavljajo samo grožnje gospodarstvu, temveč da ogrožajo tudi temelje evropskega povezovanja, ki z močjo, ki mu jo daje evropska solidarnost, podpira prosti trg. Upam tudi, da ta zima ne bo morala biti preizkus tega, koliko je v danih izjavah resnice, in ali je solidarnost zgolj nepomembna, prazna beseda ali pravo zagotovilo sodelovanja med državami članicami Evropske unije.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, kot verjetno veste, je Romunija pred kratkim zaključila dveletno obdobje, v katerem so vsakih šest mesecev potekale druge volitve. Zadnje so bile predsedniške, na katerih je sedanji predsednik zmagal za zelo tesnih 70 000 glasov, ki so prišli predvsem iz diaspore.
Kar me kot državljana najbolj skrbi, je to, da v teku celotne volilne kampanje na svojem spletnem dnevniku Europolisu nisem mogel objaviti nobene kritike sedanjega predsednika, javni dostop do mojega dnevnika pa je bil v celoti prekinjen. To je nesprejemljivo zato, ker gre za cenzuro pravice do svobode govora in ker se iz tega vidi, da ljudje na oblasti in/ali njihovi privrženci nadzorujejo tudi internet.
Gledano v celoti, je obžalovanja vredno, da 20 let po revoluciji, v kateri je veliko ljudi umrlo, da bi demokracija lahko pognala globoke korenine, takšno početje prenašajo - in mogoče celo spodbujajo - tisti, ki sadove demokracije uživajo le kratek čas in ki so bili na oblast izvoljeni celo s tako tesnim rezultatom.
Frédéric Daerden
(FR) Gospod predsednik, po letu 2007 je železniški prevoz blaga prestal masovno liberalizacijo oskrbe. Izvajalci, ki nimajo javnega poslanstva, bodo od zdaj soočeni z večjo konkurenco.
V mnogih državah to pomeni povečanje oskrbe v najdonosnejših segmentih trga, in sicer v kombiniranem prevozu in izključno železniškem prevozu. Nasprotno pa se za prevoz s tehniko obremenitve enega tovornega vagona zaradi njegove zelo nizke donosnosti zanima zelo malo zasebnih podjetij.
Če zares želimo iz železniškega tovornega prometa zares narediti gonilno silo trajnostne mobilnosti, potem je treba nujno podpreti prevoz z obremenitvijo enega samega tovornega vagona. V nasprotnem primeru se bo prevoz v celoti prenesel na ceste, kar bi bilo v nasprotju z našimi cilji znižanja emisij ogljikovega dioksida. Podpora prevozu z obremenitvijo enega tovornega vagona mora zato veljati za javno poslanstvo, saj predstavlja sestavni del strategije za trajnostno mobilnost.
V okviru smernic Evropske komisije, ki opisujejo pogoje za državni poseg, menimo, da je podpora prevozu z obremenitvijo enega tovornega vagona v celoti mogoča, bodisi v obliki nadomestil za obveznosti javnih služb ali v obliki pomoči za...
(Predsednik je prekinil govornika)
Vilja Savisaar
(ET) Gospod predsednik, želela bi spregovoriti o zelo praktični, vendar za mojo državo Estonijo izredno pomembni zadevi. Pred nekaj leti so tri baltske države - Estonija, Latvija in Litva - ostale dejansko brez kakršne koli železniške povezave z Evropo. Infrastruktura je bila v slabem stanju in se je zelo malo uporabljala. Sledilo je nekaj pozitivnih dosežkov, tako v obliki obnove sedanje železnice kot v obliki izvajanja študij za namen izgradnje železnic, ki so v skladu z evropskimi standardi. Da bi se Rail Baltica - to je ime, pod katerim poznamo ta projekt - začel izvajati, je izredno pomembno, da tako Evropski parlament kot Evropska komisija pokažeta precejšnjo podporo temu projektu, kljub dejstvu, da prebivalstvo te regije ni ravno največje in da je finančno stanje, s katerim se soočajo baltske države, v hudih težavah.
Ta projekt je pomemben ne samo za zagotovitev normalne železniške povezave, temveč tudi zato, ker bo imel velik vpliv na vse tri države, kar zadeva regionalno in socialno politiko. Estonija, Latvija in Litva potrebujejo železniško povezavo z Evropo, tako zaradi gospodarskih razlogov kot zato, da se gospodarstvo, ki temelji na okoljskih načelih, ohrani v središču, saj železniški prevoz večjega tovora pomeni manj onesnaženja. V tem trenutku je edina povezava koridor Via Baltica...
(Predsednik je prekinil govornico)
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, želela bi se na kratko dotakniti dveh tem. Prvič, vprašanje enakega obravnavanja je povezano z nerešenim problemom enakosti med moškimi in ženskami in je enako nujno. Moralo bi biti samoumevno, da si moški in ženske, ki imajo enake sposobnosti, enake kvalifikacije in ki so na istem položaju, zaslužijo enako plačo. V Avstriji je vse postavljeno na glavo, kajti bolj kot so ženske usposobljene, slabše napredujejo v primerjavi z njihovimi kolegi z enakimi kvalifikacijami. Najnovejši podatki kažejo, da se neugoden položaj žensk povečuje s starostjo, na primer ženske nad šestdesetim letom zaslužijo približno 34 % manj kot njihovi kolegi.
Drugič, želela bi pripomniti, da otroci potrebujejo zaščito. Želim si, da bi se Konvencija ZN o otrokovih pravicah vključila v avstrijsko ustavo. Upam, da se bo ta razprava kmalu nadaljevala še enkrat v Avstriji in da bo njen rezultat pozitiven.
Iosif Matula
(RO) Vesel sem, da lahko v tem Parlamentu povem, da je bil gospod Traian Băsescu ponovno potrjen za predsednika Romunije. K Evropski uniji smo pristopili leta 2007, v času prvega mandata predsednika Traiana Băsescuja in zahvaljujoč njegovem neposrednem prispevku. Nov mandat bo predsedniku omogočil, da nadaljuje z reformami in celovitim izvajanjem evropskih norm in vrednot v Romuniji.
Po teh predsedniških volitvah lahko zaključimo eno stvar: predsedniške volitve, ki so potekale v skladu z najstrožjimi mednarodnimi zahtevami, so se v Romuniji iztekle, kar so potrdili tudi opazovalci OVSE, to pa je bilo potrjeno tudi z odločitvijo romunskega Ustavnega sodišča in ponovnim štetjem neveljavnih glasovnic, ko je sedanji predsednik povečal prednost pred svojim nasprotnikom.
Menimo, da demokratična zmaga predsednika Băsescuja s podporo Liberalno demokratske stranke pomeni tudi zmago za Skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov). Naši kolegi iz skupine PPE na čelu z Wilfriedom Martensom in Josephom Daulom so izrazili svojo podporo predsedniku Băsescuju, za kar se jim še enkrat zahvaljujemo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) V drugem četrtletju leta 2009 so prihodki 27 držav članic dosegli 43,9 % BDP, njihova poraba pa je dosegla 49,7 %. V istem času so davki in prispevki za socialno varstvo na ravni EU-27 znašali približno 90 % splošnih prihodkov držav članic, medtem ko so stroški socialnega varstva znašali samo 42,2 % BDP. Proračunski primanjkljaj 27 držav članic je z 0,8 % v drugem četrtletju leta 2008 zrasel na 5,8 % v drugem četrtletju leta 2009. V istem obdobju je stopnja zaposlenosti padla za 2 %, industrijska proizvodnja pa za 10,2 %. Najbolj prizadeti sektorji so bili gradbeništvo, kmetijstvo, industrijska proizvodnja, trgovina, promet in telekomunikacije. Mislim, da mora prihodnja Evropska komisija nujno predstaviti program dela, ki bo usmerjen v gospodarski razvoj, zmanjševanje brezposelnosti in zagotavljanje dostojnih življenjskih pogojev.
Alf Svensson
(SV) Gospod predsednik, antisemitizem se širi po vsem svetu, celo tukaj v Evropi, znotraj EU. Zagotovo ni treba posebej poudariti, da se mora Evropski parlament spoprijeti s tem trdoživim problemom - ki je čedalje bolj prevladujoč in razširjen - in ga poskusiti zatreti v kali.
Treba je tudi seveda jasno povedati, da je mogoče kritizirati tudi politiko države Izrael - prav tako, kot je mogoče kritizirati katero koli drugo državo, kajti nobena država ni popolna. Vendar pa je politika države Izrael ločena od antisemitizma.
Sklepam, da bo Evropski parlament odločno nasprotoval vsaki nagnjenosti k antisemitizmu. Trenutno so te nagnjenosti pogoste in razširjene.
Diogo Feio
(PT) Gospod predsednik, problem, na katerega želim Parlament danes opozoriti, se nanaša na ureditve DDV za portugalske kmetovalce. V skladu z zakonodajo Skupnosti obstajajo tri možne sheme: splošna shema z organiziranim računovodstvom; možna shema za mala in srednje velika podjetja ali pavšalna shema, v kateri ni odplačil, obstaja pa pravica do nadomestila. Na žalost je, odkar se je Portugalska pridružila EU, ta pravica do nadomestila 0-odstotna.
Trenutno proti portugalski državi potekajo postopki za ugotavljanje kršitev. Ta oblika obdavčevanja vpliva na približno 18 000 kmetovalcev v zvezi s 5,3 % njihove prodaje. Jasno bi želel povedati, da je treba poiskati način za uskladitev portugalske zakonodaje s pravnim redom Skupnosti.
Predsednik
Kolegi, čas za enominutne govore se je iztekel. Naj pojasnim, da imam na seznamu veliko imen - vsaj dvakrat več, kot imamo časa zanje. Danes smo imeli več časa kot ponavadi, vendar ne smete pozabiti, da tisti, ki so imeli enominutni govor zadnjič, pred enim mesecem ali pred dvema mesecema, ne bodo imeli veliko priložnosti, da danes spet spregovorijo. Moramo prisluhniti tistim, ki sploh še niso imeli besede. Opravičujem se, a takšna so pravila. Na seznamu imam dvakrat več imen poslancev, kot jih je mogoče vzeti. Zelo mi je žal, da niso mogli vsi dobiti besede.
James Nicholson
Gospod predsednik, cenim to, kar ste rekli, a dejstvo, da imate dvakrat več imen poslancev, ki želijo besedo, priča o tem, kako pomemben je dejansko ta del naše službe - predstavljanja naših ljudi.
Bi vas mogoče lahko prosil, da to vzamete nazaj in poiščete nek drug način, da nam ne bi bilo tu treba sedeti celo uro in potem niti priti do besede - in sploh se ne pritožujem, vem, da je vaša naloga težka; mogoče bi nam lahko vsaj povedali, da nam naslednji teden ni treba biti tu, ali kaj podobnega. Tako bi se vnaprej odločili, koliko poslancev bo dobilo besedo, ostali pa bi prišli naslednjič ali povedali svoje mnenje na drug način. Mislim, da bi to bilo dobro, da se ne bi zapravljal čas poslancev.
Predsednik
Mislim, da vedno obstaja nek razlog, da ostanete z nami in prisluhnete razpravam. Ne bi smeli tako govoriti. Danes so dobili besedo skoraj vsi, ki niso govorili na zadnjem delnem zasedanju.
