Sistem Skupnosti za spremljanje in obveščanje za ladijski promet - Preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa - Odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč - Pomorska inšpekcija države pristanišča (prenovitev) - Organizacije, pooblaščene za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) - Organizacije za tehnični nadzor in pregled ladij (prenovitev) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču Sveta (05719/3/2008 - C6-0225/2008 - glede sprejetja Direktive 2002/59/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2002 o vzpostavitvi sistema spremljanja in obveščanja za ladijski promet (poročevalec: Dirk Sterckx),
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču Sveta (05721/5/2008 - C6-0226/2008 - glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o temeljnih načelih, ki urejajo preiskovanje nesreč v sektorju pomorskega prometa in ki spreminja Direktivo 1999/35/ES in Direktivo 2002/59/ES (poročevalec: Jaromír Kohlíček),
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču Sveta (06389/2/2008 - C6-0227/2008 - glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o odgovornost prevoznikov potnikov po morju v primeru nesreč (poročevalec: Paolo Costa),
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču (05722/3/2008 - C6-0224/2008 - glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o pomorski inšpekciji države pristanišča (prenovitev) (poročevalec: Dominique Vlasto),
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču (05724/2/2008 - C6-0222/2008 - glede sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij ter za ustrezne ukrepe pomorskih uprav (prenovitev) (poročevalec: Luis de Grandes Pascual), in
priporočilu za drugo obravnavo v imenu Odbora za promet in turizem o skupnem stališču (05726/2/2008 - C6-0223/2008 - glede sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupnih predpisih in standardih za organizacije, pooblaščene za inšpekcijski pregled in nadzor ladij (prenovitev) (poročevalec: Luis de Grandes Pascual).
Dirk Sterckx
poročevalec. - (NL) Gospod predsednik, komisar, predsednik Sveta, vprašanje, ki si ga moramo zastaviti, je, ali smo devet let po nesreči, v katero je bila vpletena ladja Erika, in skoraj šest let po nesreči, v katero je bila vpletena ladja Prestige, pripravljeni, če bi se kaj takšnega ponovno zgodilo. Gre za resno vprašanje.
Ali je vse tako, kot mora biti? Ali imamo na voljo dovolj strokovnjakov, ki so dovolj neodvisni, da bi lahko sprejeli odločitve? Ali lahko delajo dovolj hitro? Ali smo zaključili z vsemi pripravami, s katerimi lahko pokličejo druge strokovnjake ali humanitarne delavce za rešitev problema? Ali je posadka ustrezno usposobljena za takšne primere? Ali se izplačuje odškodnina? Ali imamo dovolj informacij o ladjah, ki potujejo vzdolž naših obal? To so vprašanja, ki smo si jih zastavljali po nesreči ladje Erika, pa tudi po nesreči ladje Prestige. Takrat je Komisija nemudoma pripravila predloge v zvezi s tem, nekaj stvari pa smo pripravili tudi mi - ki pa jih moramo sedaj prečistiti.
Opravili smo prvo branje, na katerega se je Svet odzval s pripravo skupnega stališča - ki pa je zelo razočaralo. Vendar pa moram z veseljem povedati, da smo od takrat opravili neformalne pogovore s Svetom - najprej pod slovenskim predsedstvom, sedaj pa še pod francoskim predsedstvom - ki so obrodili zelo dobre rezultate.
Pristojni organ je skoraj že ustanovljen. Pripravili smo dobro besedilo, ki ga priporočam v branje vsem kolegom. Pri načrtovanju sodeluje stalen organ, ki ima potrebno znanje in lahko sprejema neodvisne odločitve o izboljšanju sprejemanja ladij. Prav tako je prišlo do napredka na področju spremljanja plovil, ne samo z navadnim radarjem, ampak tudi s satelitom. Na voljo so nam podrobnejše informacije o tovoru in vemo, kdo je odgovoren za posredovanje teh informacij. Spremljamo tudi ribiška plovila, tako da je mogoče izboljšati tudi varnost manjših plovil. Pripravili smo ukrepe, ki se izvajajo ob pojavu ledu.
Dosegli smo napredek, vendar še nismo povsem končali z delom. Kaj je še treba rešiti? Nagnjenost k obravnavi posadke kot kriminalcev, odškodnina v primeru finančnih izgub za pristanišča in obvezno obveščanje o ladijskem kurilnem olju. Majhne količine tega goriva, ki povzroča veliko onesnaženje, lahko včasih povzročijo veliko škodo v okolju - kot se je to zgodilo v primeru nesreče ladje Tricolor ob belgijsko/francoski meji, kjer je zelo majhna količina goriva, 180 ton, povzročila znatno škodo.
Predsednik, rad bi izrazil zadovoljstvo glede dela, ki smo ga - Parlament in Svet - skupaj opravili v zvezi z mojim poročilom, prav tako pa bi rad pozval Parlament in Svet, da še naprej nadaljujeta v tej smeri.
S tem prehajam na besedili, glede katerih nimamo skupnega stališča. Kot poročevalec o enem izmed besedil pozivam Svet, da sprejme odločitev tudi o dveh manjkajočih besedilih. Vem, da si predsednik močno prizadeva za to, vendar pa Parlament meni, da sta vprašanji finančne odgovornosti lastnikov plovil in naloge držav zastave ključni komponenti za povečanje pomorske varnosti. Če želimo za različne države članice in Unijo razviti ustrezen sistem za sprejemanje ladij, morajo vse države članice ratificirati Mednarodno konvencijo o odgovornosti in nadomestilu škode v zvezi s prevozom nevarnih in zdravju škodljivih snovi po morju (konvencija "MKONŠ”).
Tudi Parlament poziva predsednika, da stori vse, kar je v njegovi moči, in tako zagotovi, da bi Svet sprejel odločitev o teh dveh besedilih. Če ne pride do tega, bomo v zelo resnih težavah; Parlament bo zelo verjetno mnenja, da je vse, kar smo dosegli, ne glede na to, kako to cenim, nezadovoljivo. Zaradi tega pozivam predsednika naj nadaljuje z uspešnim delom. Parlament - vsaj ta poročevalec - ga podpira. Nadaljujmo z delom, da bi dosegli najboljši možni rezultat na področju pomorske varnosti.
Predsednik
Vidim, da gospod Kohlíček ni prisoten. Prešli bomo na druge poročevalce in mu prepustili besedo, če se bo pravočasno vrnil.
Paolo Costa
Gospod predsednik, predsednik Sveta, komisar, gospe in gospodje, aprila 2007 smo bili tukaj na prvem branju. Sedaj je september 2008 in menim, da ta čas ni bil porabljen zaman. Opravljenega je bilo veliko razvoja, prišlo je do znatnega napredka in še naprej verjamem, da bomo lahko naredili še zadnji korak, ki je potreben, da bi dokončali pomembno nalogo, nalogo, s katero bomo evropskim državljanom in ostalim, dejansko vsem tistim, ki plujejo po evropskih morjih, zagotovili varne pogoje, ki so vsekakor boljši od obstoječih.
Poleg nesreče ladje Erika ali ladje Prestige, ki ju je omenil gospod Sterckx, bi vas rad spomnil - to je tudi naloga, ki sem si jo zadal pri pripravi poročila o sektorju -, da se moramo izogniti nesrečam, kot je bila nesreča ladje Princess of the Stars, ki je na Filipinih zahtevala 800 življenj, kot nesreča, ki je terjala "samo" 4 smrtne žrtve pri trčenju med ladjo za prevoz kontejnerjev in hidrogliserjem v Messinski ožini ali nesreča, ki je terjala "le" 2 smrtni žrtvi pred nekaj dnevi med posadko na ladji La Besogne, ki se je v Parizu zaletela v bateau mouche. Če povzamem, tveganja obstajajo na vseh vodah, zato moramo ukrepati na vseh vodah.
Ta pot pa je zelo preprosta: ne smemo si dovoliti, da bi se znašli v položaju, ko bi obžalovati, da nismo sprejeli odločitev, potrebnih za odpravo ponavljajočih se nesreč. Še enkrat bi rad poudaril - te odločitve se ne nanašajo le na varovanje okolja, obal in morij, kot je bil primer v nesreči ladij Erika in Prestige, ampak tudi na zaščito človeških življenj v primeru resnih nesreč, ki so se vse do sedaj dogajale na morjih daleč od nas - pred kratkim - kot tudi pred tistimi nesrečami, ki se zdijo manjše. Pravkar sem navedel dva primera: v Messinski ožini in na reki Seni pred nekaj dnevi.
Moje poročilo prav tako vsebuje strategijo, ki bi jo morali vsi sprejeti: najboljša uporaba vseh evropskih pristojnosti z vidika varstva okolja in varstva potrošnikov. V tem primeru to pomeni zaščito življenj posameznikov in ohranjanje varnosti z namenom izboljšanja trenutnih razmer.
Pri tem pa moramo biti previdni: uporabiti moramo pristojnosti, ki jih Pogodba dopušča, brez kakršnega koli celovitega prenosa dodatne suverenosti in ne da bi pri tem državam članicam, za katere verjamemo in želimo verjeti, da v celoti delijo z nami ta cilj, odvzeli kakršno koli področje.
S tega stališča menim, da moramo nadaljevati z delom na področju, na katerega se nanaša moje poročilo, da bi tako lahko poiskali mehanizme, katerih obseg uporabe je mogoče tako razširiti, da jih ne bo mogel nihče zavrniti, in da bi našli postopne metode za začetek izvajanja v razumnem časovnem roku, ki bodo vsem omogočile, da se bodo lahko sčasoma prilagodili, ne da bi pri tem zahtevali, da mora do teh sprememb priti kar čez noč. Pri omejevanju odgovornosti moramo najti način, kako združiti gotovost lastnikov plovil v zvezi s prevzeto odgovornostjo ter višino škode, ki lahko pri tem nastane, z gotovostjo morebitnih žrtev, da bodo prejele nadomestilo za škodo. Zato moramo poiskati rešitve, ki vključujejo možnost gibanja okrog zgornjih in spodnjih omejitev - ki so trenutno fiksne -, ki jih želimo uvesti. Zagotoviti moramo, da osebe, ki potujejo na naših plovilih, prejmejo boljše informacije, prav tako pa moramo omogočiti takojšnje izvajanje ukrepov, kadar pride do nesreč, vključno z vnaprejšnjimi plačili v omejenih, ustreznih primerih, ki jih je mogoče preveriti.
Verjamem, da lahko glede teh vprašanj zelo enostavno dosežemo sporazum; poiščemo lahko možnost za odzivanje na te točke, ki so še odprte, in tako zaključimo dokument. Temeljne točke še vedno ostajajo nerešene: Ne smemo si dopustiti, da bi reševali le eno točko, ampak moramo zapreti vprašanje, pri tem pa biti sposobni evropskim državljanom povedati, da delamo na vseh poglavjih in v vseh sektorjih.
Ne bom ponavljal vprašanja, ki se nanaša na - recimo temu - manjkajoči poročili, na predpisa, ki manjkata. Francoskemu predsedstvu bi rad povedal, da je v to vložilo veliko napora, in prepričan sem, da bo tudi v naprej tako. Govorim v svojem imenu in v zvezi s Parlamentom, vendar vam lahko zagotovim, da bomo v vsakem primeru delali vsak dan, ves čas, od danes pa do 31. decembra tega leta, da bi tako lahko zaključili dokument še pod tem predsedstvom in da bi ga lahko zaključili na najboljši možni način za vse tiste, ki nas spremljajo. Prepričan sem, da bomo na koncu ponosni na dosežen napredek na področju pomorske zaščite v Evropi, ne da bi pri tem imel kdo občutek - kako naj se izrazim? - da je izgubil pri tem kakršno koli odgovornost, ki jo želi izvajati neposredno.
Dominique Vlasto
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, predsednik Sveta, komisar, gospe in gospodje, naj vas na začetku spomnim, da mora pomorska varnost ostati pomembno vprašanje, s katerim se ukvarja evropska politika. Ne moremo čakati na še kakšno veliko nesrečo na morju, da bi spoznali, kako pomembna naloga je pomorska varnost za nas kot politične vodje, kot tudi za prebivalstvo, ki ne bo več prenašalo onesnaževanja plaž, hkrati pa je treba omeniti, da te nesreče poleg okoljske katastrofe pomenijo tudi finančni polom.
Prvo branje v Parlamentu je bilo opravljeno aprila 2007. Svet je potreboval več kot leto, da nam je sporočil skupna stališča, in še to le za pet od sedmih besedil v paketu. Priznati moram, da to zelo težko sprejemam.
Seveda so lahko nekatera vprašanja povezana z velikimi težavami in je težko doseči sporazum. Strinjamo se vsaj glede paketa zakonodaje, ki je dejansko zapletena, vseeno pa vidim le malo utemeljenih razlogov, ki bi preprečevali sporazum glede tehničnih, a vseeno konkretnih besedil, ki predstavljajo zelo zaokroženo celoto. Če se prav spomnim, smo bili pred letom vsi zelo veseli - celo zadovoljni sami s sabo. Seveda bi rada skupaj z mojimi kolegi vedela, zakaj je Svet potreboval toliko časa, da je pregledal dokument, prav tako pa želim, da nam Svet pojasni, zakaj ni mogel doseči sporazuma o dveh pomembnih predlogih, in sicer o odgovornostih lastnikov plovil in obveznostih držav zastave, predvsem zaradi tega, ker besedilo o državah zastave dopolnjuje moje poročilo o pomorski inšpekciji države pristanišča. Glede na to lahko zelo enostavno vidimo, kako vzajemno delovanje besedila z drugimi besedili v celoti utemeljuje pristop tega "paketa" in potrebo po doseganju sporazuma za vsa besedila.
Mogoče sem nekoliko groba, vendar bi rada vedela, kaj se dogaja. Pozdravljam pa resničen trud francoskega predsedstva EU, ki si je prizadevalo odpraviti blokado in obnoviti razpravo o dveh predlogih, ki manjkata: o poročilih gospoda Savarya in gospoda Fernandeza. Razlog, zakaj nam ni uspelo doseči sporazuma s Svetom, ni v pomanjkanju napredka pri pripravi besedil ali v težavah, povezanih s predlogoma, ampak v dejstvu, da predloga trenutno nista v paketu, kar vsekakor predstavlja težave za vse poročevalce.
Osebno verjamem, da bomo kmalu dosegli sporazum glede obeh predlogov, saj bomo morali, pa četudi se pri tem uporabi spravni postopek. Kakor koli že, vem, da francosko predsedstvo dela na tem, in upam, da mu bo uspelo.
Glede svojega poročila o pomorski inšpekciji države pristanišča nisem zaskrbljena, saj vem, da bodo ob koncu našega neformalnega tristranskega razgovora rešeni številni problemi. Poleg številnih razlik v formulaciji ostajajo še tri velika nesoglasja s Svetom, v zvezi s katerimi sem se zavzemala za obnovitev stališča prvega branja Parlamenta.
Prva točka je bila glede uporabe direktive za sidrišča, ki so ključnega pomena za pomorsko varnost. Sidrišča moramo vključiti v to besedilo. Prepričana sem, da smo s tem opozorili na to, da je naša politika odločna in dosledna. Ladje, ki ne ustrezajo standardom, se ne smejo izogniti pregledu, ne glede na morsko plovno pot in njihovo trenutno lokacijo v evropskih vodah.
Druga točka se nanaša na uporabo stalnih prepovedi. Menim, da je to ukrep, ki služi za odvračanje od slabega obnašanja. Ta ukrep se uporablja le poredko, saj je le malo plovil, ki izpolnjujejo pogoje za njegovo uporabo, vseeno pa mora obstajati za plovila, ki ne ustrezajo standardom, da ne bi uvajala novih težav in dajala občutka, da je mogoče uiti nekaznovano.
Tretja točka se nanaša na prožnost ukrepov pri uporabi sistema nadzora. Ob prvem branju smo se odločili za mehanizme prožnosti, ki temeljijo na posebnih okoliščinah; na primer, neizvajanja nadzora, kadar to preprečuje slabo vreme, ali kadar niso izpolnjeni varnostni pogoji. Možnost je vključevala preložitev inšpekcijskega pregleda plovila z enega na drugo pristanišče Skupnosti.
Svet zahteva več.
(Predsednik je prekinil govornico)
Luis de Grandes Pascual
Gospod predsednik, gospod Bussereau, komisar, gospe in gospodje, danes se ponovno vračamo k razpravi, ki smo jo zaključili na prvem branju pred letom in pol.
Sedaj imamo več razlogov kot takrat, da smo zadovoljni z doseženimi rezultati, ki so bili plod sodelovanja in soglasja v Parlamentu o za javnost tako občutljivem vprašanju o varnosti naših morij.
Vseeno pa obžalujem, da naše veselje ni popolno ali takšno, kot smo si želeli, saj nam je kljub dejstvu, da smo se vsi nekaj naučili iz preteklih napak, povezanih s tragičnimi primeri, kot sta nesreči ladij Erika in Prestige, ki se ju še vedno živo spominjamo, in kljub potrebi, da takoj ukrepamo in ne čakamo na konsenz, ki ga je vedno mogoče doseči po nesrečah, odnos Sveta na žalost preprečil, da bi danes zaključili zadevo s sprejetjem osmih predlogov, ki sestavljajo "tretji paket" pomorske varnosti.
Kljub temu pa se zahvaljujem za odločnost francoskega predsedstva, ki je prevzelo vodstvo od portugalskega in slovenskega predsedstva in je premaknilo stvari v Svetu s preudarnim poskusom doseganja soglasja o paketu predlogov, ki jih je treba obravnavati kot celoto, s čimer se vsi strinjamo, ker se medsebojno prekrivajo, prav tako pa se prekrivajo s tistimi v verigi pomorskega prometa.
Zaradi tega ni prostora za razpravo glede tega, ali so nekateri predlogi nepotrebni ali neustrezni, kot na žalost menijo številne ali vsaj nekatere vlade. Vsi ti predlogi so bistvenega pomena.
Na podlagi tega pozivam Svet, naj ne izpusti dragocene priložnosti za usklajeno dokončanje te zadeve, saj smo nekateri že skoraj dokončali domačo nalogo, do sedaj opravljeni neformalni tristranski razgovori in popolno soglasje, ki obstaja pri vseh poročevalcih v senci, pa so dali zelo zadovoljive rezultate in lahko predstavljajo dobro osnovo za končni sporazum.
Gospe in gospodje, še vedno pa obstaja vprašanje, ki me zelo skrbi in bi ga rad omenil, saj se po našem mnenju nanaša na bistveni vidik paketa. Govorim o neodvisnosti organizacij in organov, vzpostavljenih posebej za sprejemanje najboljših možnih odločitev v najkrajšem možnem času.
Posebej izpostavljam neodvisni organ, ki naj bi bil vzpostavljen z namenom sprejemanja težkih odločitev: sprejemanje plovil v stiski v zatočišče.
Gospe in gospodje, vzpostavljanje organa, ki bi bil neodvisen od političnih vplivov, je popolnoma nesmiselno, če nima zagotovljenih virov in pristojnosti za sprejemanje odločitev, še bolj resno vprašanje pa je povezano s podeljevanjem pristojnosti, če mu je v trenutku resnice na voljo le ena možnost: obvezno sprejemanje plovila, tudi če nima zavarovanja ali jamstva.
Glede na to bo celotno breme padlo na zadevno državo članico, ki bo tako utrpela ekološko in družbeno škodo, ki jo lahko povzroči sprejemanje plovil v zatočišče, prav tako pa bi morala kriti to škodo.
Strinjam se z vzpostavitvijo organa, vendar mora imeti pristojnosti, plovilo v stiski pa bo sprejeto samo, če bo na osnovi predhodne ocene stanja ugotovljeno, da gre za najboljšo odločitev, tveganja pa je mogoče obvladovati.
V tej bitki nisem sam, saj je evropsko združenje, ki zastopa vsa naša pristanišča, prav tako močno nasprotovalo temu.
Gospodu Sterckxu se zahvaljujem za vztrajnost, ki jo je pokazal pri tem težkem opravilu, pri katerem je moral izbojevati bitko.
Posebej bi rad pozdravil napredek pri orodjih za spremljanje ladij, ki bistveno vplivajo na zmanjšanje števila tveganih okoliščin.
Za odpravo razlik bo dovolj časa pri usklajevalnem postopku, mi pa se bomo močno potrudili, da bi dosegli kompromise; ne dvomim v to, da jih ne bi dosegli.
Na koncu bi se rad posvetil svojemu poročilu. Predlog glede direktive, ki ga je pregledal Svet, je bil razdeljen v dva pravna instrumenta, predlog za uredbo in predlog za direktivo, člani Odbora za promet in turizem pa so se strinjali, da je to ustrezna rešitev. Naše mnenje o skupnem stališču je torej pozitivno, saj v veliki meri sprejema usmeritev, ki jo je predlagal Parlament: možnost krepitve mehanizmov za spremljanje, ki jih uporabljajo priznane organizacije s pomočjo vzpostavitve neodvisnega ocenjevalnega odbora s trajnimi pooblastili, ki deluje samostojno; vzpostavljanje bolj prilagodljivega, poštenega sistema kaznovanja, ki je učinkovitejši, saj kaznuje tiste, ki ne upoštevajo pravil, vendar to počne na osnovi resnosti storjene kršitve in ekonomskega obsega organizacije; in nazadnje zagotavljanje napredka na področju perečega vprašanja priznavanja klasifikacijskega spričevala, ki določa pravila, v skladu s katerim se bodo morale organizacije medsebojno priznavati, ne da bi pri tem bila ogrožena pomorska varnost, kot izhodiščno točko pa uporabljajo najostrejša pravila.
Gospe in gospodje, prepričan sem, da obstaja dobra osnova za sprejetje končnega sporazuma in da bomo skupaj poiskali dobro rešitev za vse ljudi v Evropi.
Jaromír Kohlíček
poročevalec. - (CS) Gospe in gospodje, v vseh sektorjih prevoza je potekalo dolgo, natančno preiskovanje vzrokov resnih nesreč. Posamezne države članice menijo, da je takšno preiskovanje in ugotavljanje tehničnih vzrokov ključnega pomena za zmanjševanje števila nesreč. Edina izjema pri tem je bil do sedaj pomorski promet. Obstaja nekaj okvirnih predpisov, vendar sta pomorski in ladijski promet veliko bolj zapletena, kot druge oblike prevoza, kadar pride do ugotavljanja, katera država je odgovorna za preiskovanje vzrokov nesreč. Ni nujno, da je lastnik ladje tudi ladijski prevoznik, osebi pa lahko celo prihajata iz različnih držav. Pomorščaki so lahko različne etnične in nacionalne pripadnosti. Tudi potniki so lahko različnih narodnosti. Isto velja tudi za tovor in stranko, ki je naročila potovanje. Ladja pluje od enega pristanišča v teritorialnih vodah ene države v drugo, na poti pa prečka teritorialne vode drugih držav ali mednarodne vode. Kot da to ne bi bilo dovolj zapleteno, so nekatere države preiskovalne organe, katerih vzpostavljanje spodbujamo, podredile različnim državnim organizacijam. Zaradi tega niso niti organizacijsko neodvisne.
O preiskovanju nesreč na področju pomorskega prometa smo razpravljali s poročevalcem v senci in s predsedstvom. Odbor za promet in turizem se je odločil, da je smiselno ohraniti osnovne usmeritve, ki izhajajo iz osnutka direktive. To vključuje standardizirane preiskave v skladu s skupno metodologijo, pri čemer pa je treba določiti časovne roke za ugotavljanje, katera država bo izvedla preiskavo in predložitev končnega poročila. Seveda je odprto za razpravo, katere razrede nesreč je treba obvezno preiskati v skladu s sprejeto metodologijo in kako natančno je treba opredeliti organizacijsko neodvisnost preiskovalnega organa. Med razpravo o gradivih smo dosegi dogovor, v skladu s katerim je mogoče zaključke tehnične preiskave uporabiti tudi drugje, na primer v kazenskih preiskavah. Vendar pa morajo podrobnosti tehnične preiskave ostati zaupne narave. Odbor je prav tako pojasnil, da ni mogoče ignorirati uredb, v skladu s katerimi se zahteva poštena obravnava pomorščakov na ladjah, ki so vpletene v pomorske nesreče, razen če to ne preprečuje vključitev takšnih uredb v druge predpise. Prav tako obstaja sporazum, v skladu s katerim morajo neodvisni preiskovalni organ sestavljati strokovnjaki iz različni držav, te posamezne države pa lahko dosežejo medsebojni sporazum o zastopanju v preiskavah pomorskih nesreč.
Poudaril bi rad, da je eden izmed glavnih ciljev obravnavanega pomorskega paketa povečati odgovornost države zastave. Zaradi tega je primerno, da predlagano besedilo, ki se nanaša na hitro obveščanje o ugotovljenih tehničnih pomanjkljivosti, ostane del direktive, prav tako kot specifikacija ladij, na katere se direktiva nanaša. Glede na izkušnje pri nesrečah tankerjev ob španski obali ne bi bilo dobro, da bi lahko različni tehnični preiskovalni organi delali vzporedno. Če Evropska komisija meni, da nima dovolj pristojnosti za odločanje glede izvajanja preiskav, potem je edina možnost, da takšne odločitve sprejme Evropski svet. Menim, da je izvajanje različnih vzporednih tehničnih preiskav slaba rešitev. Še nedokončana preiskava nesreče, v katero je bil vpleten tanker Prestige, kaže na to, kakšne posledice ima za preiskavo takšna razpršitev odgovornosti. Prav je, da razprava poteka istočasno za celoten pomorski paket, saj se je s tem mogoče izogniti različnim opredelitvam posameznih konceptov v raznih ustreznih direktivah, hkrati pa je mogoče povečati jasnost nastalega gradiva.
Menim, da lahko kljub direktivi o pomorskih nesrečah dosežemo kompromis, ki ga bo mogoče izvajati v praksi in bo prispeval k zmanjšanju pomorskih nesreč v prihodnje, mogoče pa tudi k temeljiti ponovni preučitvi, vključno s tehničnimi vidiki.
Dominique Bussereau
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, jutri boste glasovali za tretji paket o pomorski varnostni. Kot veste, pomorsko gospodarstvo zagotavlja delovna mesta približno 3 milijonom ljudi, zaradi česar je to ključni sektor Evropske unije.
V začetku leta 2006 je Komisija predlagala sedem zakonodajnih predlogov v paketu. Namen teh predlogov je bil uvesti ukrepe, ki se izvajajo po nesrečah - analiziranje vzrokov in odškodovanje žrtev. Prednostna naloga paketa je zagotoviti varen in kakovosten ladijski promet, pri tem pa zagotavljati varstvo okolja in izboljšati konkurenčnost evropskega pomorskega sektorja.
Tudi Svet, Parlament in Komisija podpirajo spodbujanje pomorske varnosti. Na Evropskem svetu v Köbenhavnu leta 2002 je Svet pozdravil prizadevanja za izboljšanje pomorske varnosti in opomnil na odločnost Evropske unije, da bo "izvedla vse potrebne ukrepe, da bi se bilo mogoče izogniti ponavljanju podobnih katastrof", kot je bila nesreča ladje Erika. Svet tudi nima nobenih pomislekov glede sprejemanja številnih zahtev, ki jih je izrazil Parlament v resoluciji z dne 27. aprila 2004. Vseeno pa obstajajo nekatere razlike glede tretjega pomorskega paketa in pri teh bo potrebno dodatno posvetovanje med strankami.
Od takrat, ko je Komisija predstavila paket, ki je delo številnih predsedstev - nedavno slovenskega predsedstva -, je Svet sprejel šest skupnih stališč o naslednjih predlogih: preiskovanje nesreč, klasifikacijski zavodi, pomorska inšpekcija države pristanišča, spremljanje ladijskega prometa in Atenska konvencija, pri tem pa so se ves čas upoštevala mnenja Evropskega parlamenta, kot je mnenje, sprejeto aprila prejšnje leto.
Od začetka predsedovanja si je francosko predsedstvo močno prizadevalo, da bi doseglo sporazum v Parlamentu na drugem branju teh šestih besedil, za katera je junija 2008 Svet posredoval skupna stališča. V poletnih mesecih je med neformalnimi stiki poročevalcev in predsednika Odbora stalnih predstavnikov prišlo do napredka pri posameznih dokumentih z namenom hitrega doseganja soglasja o teh besedilih. V nedavnem pismu ste, gospod Costa, to opisali kot "znaten napredek".
V skladu z zavezami, ki sem jih sprejel aprila, je predsedstvo energično in z velikim navdušenjem ponovno oživilo razpravo v Svetu o zadnjih dveh besedilih o civilni odgovornosti in obveznostih države zastave. Ta oživitev je bila za pomorsko varnost zelo pomembna in, komisar, prišla je kot odgovor na nenehne zahteve s strani vaše Komisije. Veste, da je to točko na dnevni red uvrstilo predsedstvo na neformalnem srečanju v La Rochellu, na katero sem povabil predstavnika Parlamenta, gospoda Costo in gospoda Savaryja, ki sta se na povabilo odzvala. Veste, da trenutno nadaljujemo s pripravo tehničnih vidikov dela, tako da jih bo lahko Svet za promet preučil na naslednjem srečanju, predvidoma 9. oktobra.
Naj bom odkrit: glede na zagon, ki ga je to sprožilo, upam, da se bomo lahko izognili spravnemu postopku. Razmere so pač takšne, kot so. Storiti moramo vse, da ne bi tega zagona izgubili, predvsem pa ne smemo dajati vtisa, da so bila vsa ta prizadevanja in napredek zaman, saj bi to vzbudilo slab vtis v javnosti. Zaradi tega vzporedno z delom, ki ga Svet opravlja v zvezi z zadnjima dvema besediloma, predsedstvo še vedno vzdržuje neformalne stike z vsemi poročevalci o prvih šestih besedilih, da bi tako bilo mogoče doseči sporazum o vsebini.
Želel sem vas seznaniti s to analizo, Svetu pa bom o njej poročal na njegovem zasedanju 9. oktobra, ko bomo obravnavali zadnji dve besedili. Svet se bo odločil glede stališča v zvezi z usklajevalnim postopkom za prvih šest besedil.
Gospod predsednik, res upam, da bodo Parlament, Svet in Komisija našli način za tesno sodelovanje pri teh dokumentih. Mislim, da smo skoraj dosegli končni sporazum, za kar si vsi prizadevamo.
Antonio Tajani
Hvala, gospod predsednik, gospe in gospodje, še posebej pa se zahvaljujem mojemu kolegu. Kot dolgoletni poslanec Evropska parlamenta sem vesel, da sem tukaj. Gospod predsednik, gospod Bussereau, gospe in gospodje, kako naj bom ravnodušen glede skrbi in ciljev, ki so se pojavili na razpravi o tem pomorskem paketu?
Mi sami in Parlament, ki zastopa narode Evrope, moramo zagotoviti ali poskusiti zagotoviti evropskim državljanom, da se tragični dogodki, kot smo jim bili priča nekaj kilometrov od obal Evrope, ne bodo več ponovili. Prišlo je do nesreč, kot je nesreča v pristanišču Tarragona, ki pa na srečo ni imela tako hudih posledic, ki so potrdile, da so naša prizadevanja na mestu in da moramo državljanom dati pojasnila. Seveda nesreč ne moremo preprečiti, moramo pa storiti vse, kar je v naših močeh, z zakonodajo in s političnim delovanjem, da bi jih preprečili.
Kako lahko to naredimo? Najprej, to lahko dosežemo s tem, da otežimo življenje brezvestnim upravljavcem ladij s strožjimi, sistematičnimi pregledi v vseh pristaniščih EU, prav tako pa tudi z učinkovitejšimi predpisi glede sprejemanja plovil, ki so v nevarnosti, v zatočišče, in nazadnje z strožjim nadzorom organizacij, pooblaščenih za pregledovanje plovil in izdajanje varnostnih potrdil v imenu držav članic.
Izboljšati moramo način, s katerim poskušamo odpraviti posledice nesreč, pri tem pa zagotoviti pošteno odškodovanje za potnike ali njihove družine ali za pomorsko skupnost, in se naučiti več iz preiskav, ki so bile opravljene po nesrečah. Gre za pomembno vprašanje - poznati vzroke za nesrečo, da bi jo v prihodnje lahko preprečili. Prav s temi različnimi vidiki se boste morali soočiti, ko bo Svet sprejel odločitev glede petih od sedmih predlogov v tretjem paketu pomorske varnosti.
Kot vemo, Svet za promet prejšnjega aprila ni mogel obravnavati predlogov, ki se nanašajo na odgovornosti držav zastav ali na civilne odgovornosti lastnikov ladij. Ne smemo podcenjevati težav, ki so jih izrazile države članice in ki so se pojavile tudi na neuradnem zasedanju Sveta v La Rochellu - vprašanje povezano s prenosom pristojnosti na Evropsko unijo za področja, ki jih pokrivajo mednarodne konvencije in strah pred povečanjem administrativnega bremena pri pregledih.
Na zasedanju Sveta v La Rochellu smo si - kjer je bil tudi gospod Costa -, in s "smo" mislim na Komisijo, Parlament, kot tudi na francosko predsedstvo, ki se mu zahvaljujem za opravljeno delo pri usklajevanju s Komisijo, prizadevali za hitro sprejetje celotnega paketa, ne da bi pri tem opustili zakonodajni besedili, za kateri se vsi strinjamo, da sta zelo pomembni, kot je poudaril gospod Bussereau.
Res bi se rad zahvalil francoskemu predsedstvu za delo, ki ga je opravilo, za prizadevanje pri posredovanju in za željo po vključitvi Parlamenta v zelo občutljivo in hkrati težko zakonodajno odločitev. Vsekakor ne morem trditi, da sem zadovoljen s trenutnimi razmerami. Obstaja možnost, da bosta dve vprašanji postavljeni na stranski tir, čeprav sta izjemno pomembni.
Komisija si prizadeva za sprejetje celotnega paketa, mi pa bomo poskušali doseči sporazum. Evropa si ne sme dovoliti, da državljanom ne bi posredovala konkretnih odgovorov; imeti moramo enostaven in zavezujoč cilj: da so vsa plovila, ki plujejo pod zastavo držav članic, v celoti skladna z zahtevami. Prav tako pa si moramo prizadevati, da bodo žrtve pomorskih nesreč od Evropske unije dobile ustrezno, enotno odškodnino.
V La Rochelleu smo poskušali začrtati pot, ki bi pripeljala do sporazuma med Parlamentom in Svetom. Tesno sodelujemo s francoskim predsedstvom in poskušamo pripraviti besedila, ki jih bosta Svet in Parlament pozitivno sprejela. Včeraj sem se srečal z ministrom za promet Zvezne republike Nemčije in ga pozval, da bi morala tudi Nemčija sodelovati; na zasedanjih si prizadevam, da bi vse države članice naredile korak naprej in podprle dejavnost posredovanja, za katero si prizadeva francosko predsedstvo skupaj z Evropsko komisijo.
Popolnoma se zavedam, da želi Parlament na drugem branju v besedila vključiti spremembe, ki povzemajo vsebino dveh predlogov, ki sta še v obravnavi. Te spremembe podpiram. Zavedam se, da je bil v zvezi z dokumenti, ki se uradno preverjajo, narejen velik napredek pri zbližanju stališč Parlamenta in Sveta, in čeprav ta napredek ni zadostoval za doseganje kompromisnih sprememb, sem prepričan, da bo precej pospešil postopek. O teh vprašanjih in predvidenih spremembah bom seveda lahko govoril šele po tem, ko bom slišal vaša mnenja.
Vseeno pa sem prepričan, da lahko še vedno dosežemo sporazum; ne bi bilo prav, če bi trdil, da so pogajanja enostavna, saj so zelo zapletena, vseeno pa menim, da lahko dosežemo cilje, mogoče celo pred usklajevalnim postopkom; vsekakor ne smemo odnehati, dokler ne bomo storili vsega, da bi zagotovili sprejetje vseh besedil, ki sestavljajo paket pomorske varnosti.
Predstavniki Sveta, gospe in gospodje, lahko se zanesete, da si bodo Evropska komisija, vsi vodje in uradniki v Kabinetu in generalnem direktoratu, ki ga ima čas voditi, ter moje osebje po najboljših močeh prizadevali poiskati natančen odgovor za vse državljane Evropske unije.
Georg Jarzembowski
Gospod predsednik, predsednik Sveta, komisar, vesel sem, da smo na dosedanji razpravi prišli do skupnega stališča. Francoski predstavnik Sveta, naš prijatelj, je izrazil mnenje, da lahko do konca leta še vedno dosežemo sporazum. Da, dosezimo ta sporazum! Prav tako bi se rad zahvalil podpredsednikom za podporo Komisije pri razpravah med poročevalci in francoskim predsedovanjem Sveta.
Predsednik, priznati moramo, da ste vi in vaši kolegi že dosegli velik napredek pri posameznih razpravah glede šestih dokumentov. Smo na pravi poti, vendar - to govorim tudi zaradi tega, da bi podprl vaše kolege v Svetu, ki se ne strinjajo - obstaja lahko samo en paket ali pa paketa ne bo. Zato upam, da boste 9. novembra na naslednjem zasedanju Sveta za promet, telekomunikacije in energijo dosegli napredek pri dveh dokumentih, ki ostajata nerešena. Gre za pomembna dokumenta. Ne želim se spuščati v podrobnosti v zvezi s ciljno odgovornostjo lastnikov ladij, vendar menim, da je to zelo pomembno v primeru držav zastav.
Očitno je, da se kljub njihovi odločenosti, da bodo imeli pomorsko varnost in varnost pomorščakov, potnikov in obalnih voda vedno v mislih, države članice še vedno izogibajo ratifikaciji in izvajanju zelo specifičnih obveznosti ali pa celo resolucij IMO o pomorski varnosti. Če želimo uveljaviti te obveznosti države zastave, če želimo - Parlament in Komisija - pritisniti na države članice - tudi prek sodišča, če bo potrebno -, da izpolnijo svoje obveznosti v skladu s konvencijo IMO o pomorski varnosti in zaščiti obalnega prebivalstva, jih države članice zavračajo. Čeprav obstajajo dobri ljudje, ki izpolnjujejo obveznosti svoje države zastave, obstajajo tudi ljudje, ki se zelo upirajo, da bi privolili v inšpekcijski pregled s strani Parlamenta in Komisije, in bi tako bilo mogoče zagotoviti, da bi izpolnjevali obveznosti njihove države zastave. To je nesprejemljivo.
Zgodili sta se nesreči ladij Prestige in Erika, moji kolegi pa so izpostavili tudi nesreče, ki so se zgodile pred kratkim. Ljudem in naravnemu okolju smo dolžni zagotoviti, da bodo države zastav izpolnjevale svoje obveznosti.
To je čudno. V poročilu gospe Vlasto smo govorili o pomorski inšpekciji države pristanišča, ki v teoriji predstavlja način za preverjanje varnosti ladij iz tretjih držav, ki sidrajo ob naših obalah. Zaradi tega izvajamo inšpekcijski nadzor nad ladjami iz tretjih držav, medtem ko se države članice upirajo, da bi zanje veljala obveznost glede preverjanja in bi bilo tako mogoče zagotoviti, da kot države zastave izpolnjujejo svoje obveznosti v zvezi z varnostjo ladij. To je nesprejemljivo.
S tega vidika pozivam predsednika, da 9. septembra na svojo stran pridobi večino. Predsednik, rekel sem "večina", saj so pri prometnih dokumentih možne odločitve, sprejete z večino, če se ne motim. Mogoče boste morali premagati občutek pripadnosti v Svetu - če posameznik nasprotuje, mu drugi ne bodo ugovarjali - saj se to nanaša na varnost naravnega okolja in ljudi, če pa bo treba, pa bomo morali zagotoviti tudi odločitev, sprejeto z večino.
Pozivam vas, da nadaljujete. Ponosni smo na vas - do sedaj ste se dobro borili v Svetu. Prosim vas, da Svetu prenesete naslednje sporočilo: podpiramo vas in pripravljeni smo doseči dobre rezultate skupaj s francoskim predsedstvom. Vendar je treba nekatere premakniti z mesta - vključno z nemško vlado. S skupnimi močmi si prizadevajmo za to!
