Škandal v zvezi s prisluškovanjem v Bolgariji (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o škandalu v zvezi s prisluškovanjem v Bolgariji.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, naj poudarim, da pravo EU varuje zaupnost elektronskih komunikacij. Pravo EU prepoveduje poslušanje, prisluškovanje, shranjevanje ali druge načine prestrezanja ali nadziranja komunikacij brez privolitve zadevnih uporabnikov. Razen zakonsko dovoljenega zapisovanja nekaterih komunikacij v okviru zakonite poslovne prakse, kot so tržne transakcije, so druge prakse prestrezanja, kot je prestrezanje telefonskih pogovorov, predmet posebnih pogojev.
Pogoji za izjemne prakse prestrezanja morajo biti določeni v zakonodaji in morajo biti potrebni, primerni in ustrezni znotraj demokratične družbe za zaščito javnih ciljev, kot je javna varnost ali boj proti kriminalnim dejanjem.
Spoštovati je treba tudi splošna načela prava EU. Komisiji se zdi, da je bolgarska zakonodaja v skladu s temi zahtevami. Zakon o posebnih preiskovalnih sredstvih in zakon o elektronskih komunikacijah že zagotavljata ustrezne mehanizme za zakonsko pooblastilo, nadzor, obravnavanje in dostop do osebnih podatkov ter tako zagotavljata spoštovanje temeljnih pravic.
Bistvena zadeva pri tem je povezana z izvajanjem pravnih obveznosti. Bolgarske oblasti so odgovorne za zagotavljanje spoštovanja pravnih in postopkovnih jamstev, določenih v bolgarski zakonodaji o posebnih preiskovalnih sredstvih.
Komisija poudarja, da morajo države članice pri izvajanju prava EU spoštovati temeljne pravice in postopkovna jamstva v skladu s pravno državo. Komisija je seznanjena s tem, da so bolgarske oblasti sprejele potrebne ukrepe za preverjanje zakonitosti uporabe posebnih preiskovalnih sredstev in za ugotavljanje, ali so v tisku objavljene informacije posledica zlorabe posebnih preiskovalnih sredstev.
Čeprav Komisija ni prejela nobenih s tem povezanih pritožb o prestrezanju elektronskih komunikacij v Bolgariji, bo še naprej spremljala sedanje razmere, zato da se zagotovi skladnost s pravom EU.
Simon Busuttil
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, zelo sem presenečen nad to razpravo, ki sploh ni bila načeta v pristojnem odboru, Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, preden je prišla sem.
Ukrep, na katerega letijo očitki v tej razpravi, je zakonit pravni instrument, ki ga je mogoče uporabiti v boju proti kriminalu. Če kaj, je to dokaz, da se je Bolgarija resno lotila velikega izziva boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, k čemur smo jo dolgo pozivali. V zakonu predvidene ukrepe je mogoče izvajati zakonito in pričakujemo, da se bodo izvajali zakonito.
Zakon predvideva, da lahko prestrezanje telefonskih pogovorov zahtevajo samo državni tožilci ali organi pregona, kot sta policija in nacionalna varnostna agencija, če sumijo, da je zadevna oseba vpletena v kriminalno dejavnost, in potem, ko to odobri sodnik.
Zakon o uporabi posebnih obveščevalnih ukrepov določa omejitev namena in predpisuje, da se lahko ti ukrepi uporabijo samo za namen boja proti organiziranemu kriminalu ali za zaščito nacionalne varnosti. Zbrane informacije je treba hraniti zaupno in uporabiti samo za namene, navedene v zakonu. Določen je tudi parlamentarni nadzor tega pravnega sistema. Torej je jasno, da obstajajo jamstva, zlasti jamstva glede zasebnosti državljanov in spoštovanja varstva podatkov, in po mojem mnenju to nikakor ni kršitev zakonodaje. Zato bi bilo napadanje tega instrumenta na tej točki enakovredno neodgovornemu napadu na prizadevanja države članice za to, da se poskuša boriti proti organiziranemu kriminalu in korupciji.
Ta napad zelo škoduje Bolgariji, saj je ta boj nadvse pomemben za to državo zaradi njenega mehanizma za sodelovanje in preverjanje ter tudi zaradi njene predvidene vključitve v schengensko območje. Zato se zdi, da je edina verjetna razlaga za to razpravo to, da je politično motivirana.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, bil sem eden od tistih, ki so v tem parlamentu odločno spodbujali pristop Bolgarije k Evropski uniji.
Zelo sem vesel, da je Bolgarija zdaj država članica, vendar sem zelo razočaran nad nekaterimi ukrepi, ki jih je sprejela sedanja bolgarska vlada. Da, popolnoma podpiramo boj proti korupciji. To je zelo pomemben boj in popolnoma podpiramo to, kar je povedala Komisija, namreč, da mora v Bolgariji obstajati zakonodaja glede video snemanja in prestrezanja.
Komisar je bil zelo previden. Rekel je, da se zdi, da je zakonodaja v skladu z evropskimi standardi, in zelo jasno je povedal, da morajo biti ukrepi ustrezni. Ali je ustrezno, če se prestrezanje nenadoma, v obdobju treh let, s 6 tisoč primerov v letu 2008 poveča na 16 tisoč primerov v letu 2010? Ali je ustrezno in pravično, da samo 2 % video posnetkov prideta na sodišča in se uporabita za 1 % obsodb?
Ali je ustrezno in pravično, da ministrstvo za notranje zadeve filtrira postopke? Zakaj se vsega ne preda pravosodnim organom? Zakaj to filtrira ministrstvo za notranje zadeve? Kaj ministrstvo za notranje zadeve počne s tistim, kar dobi? Komisijo bi rad pozval, naj preuči postopek spremljanja ministrstva v zvezi s tem, kaj se zgodi s preostalimi podatki.
V parlamentu v Sofiji in v medijih v Bolgariji se poroča tudi o tem, da obstajajo resni dvomi o tem, da ministrstvo za notranje zadeve lahko zaščiti informacije. Uhajanje informacij smo že videli.
Omenili ste schengensko območje in da, želimo, da se schengenska meja razširi. Zdaj širitev vključuje Bolgarijo in Romunijo, a ko vidimo, kaj se dogaja tukaj, ne morete biti presenečeni nad tem, da so nekateri v Evropi kritični do te širitve.
Komisarja bi pozval, naj opravi svoje delo, kakor ga je, in zahteva, da bolgarska vlada preneha s takšnim napačnim izvajanjem in napačnim pregonom, ki se nagiba k zelo omejevalni praksi v zvezi s temi prestrezanji. Bodite pravični, bodite odprti, bodite pregledni in prenehajte s takšnimi kršitvami duha evropske zakonodaje.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Andrey Kovatchev
(BG) Gospod predsednik, gospod Swoboda, rad bi vas nekaj vprašal. Navedli ste podatke iz let 2008 in 2010.
Ali bi mi povedali, od kod ste dobili te številke, in ali menite, da so točne? Rekli ste, da se le eden ali dva odstotka uporabita na sodišču. Podatki, ki krožijo v Bolgariji, so precej drugačni, številke v zvezi s številom ljudi, ki se jim je dejansko prisluškovalo, in deležem podatkov, uporabljenih kot dokaz na sodišču, pa so popolnoma drugačne. Za leto 2009 so znašale 30 % in v letu 2010 so znašale 40 %. Povedano drugače, številke so popolnoma drugačne od tistih, ki ste jih pravkar navedli.
Hannes Swoboda
Gospod predsednik, od bolgarskih virov smo prejeli različne številke. Morda bi bilo treba Komisiji prepustiti, da dokaže, kdo ima prav. Kolikor vem od virov v Bolgariji, se tožilcem posreduje zelo majhen delež podatkov, od teh podatkov pa zelo redki privedejo do obsodb.
To je tisto, kar vemo; to so informacije, ki jih imamo od različnih virov. Mislim, da obstaja tudi poročilo parlamenta v Bolgariji. Komisija bi ga morala preučiti. Zakaj je prišlo do tega škandala v Bolgariji? Resnično moramo preučiti to zadevo.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, samo eno kratko vprašanje, gospod Swoboda. Ali veste, da je bila preiskava, za katero ste pravkar omenili, da poteka na ministrstvu za notranje zadeve, tja prestavljena s pravosodnih organov, ko je bila na oblasti bolgarska socialistična stranka, ki je del vaše skupine?
Hannes Swoboda
Gospod predsednik, vedno se zdi, da je to za gospoda Stojanova in gospoda Busuttila vprašanje strankarske politike. Zame to ni vprašanje strankarske politike. Zame je to temeljno vprašanje pravic, človekovih pravic ter upoštevanja in spoštovanja evropskega prava ne glede na to, kdo je to prenesel na ministrstvo za notranje zadeve.
Drugič, pomembno je, kako se to uporablja. Isti instrument lahko uporabljate na zelo omejen način ali pa ga lahko uporabljate na zelo širok način. Kot sem rekel prej, je zelo zanimivo, kaj se počne s podatki, ki jih hrani ministrstvo za notranje zadeve. To je glavno vprašanje. Vedno obstaja nevarnost, da se bodo pri hranjenju takšne količine podatkov, ki se ne posredujejo tožilcem, ti podatki zlorabili. Do tega lahko pride bodisi zaradi politične bodisi zaradi osebne motiviranosti. Morali bi se boriti proti tovrstni zlorabi.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, hvala, komisar, za vašo zelo previdno izjavo. Tisti, ki me v tem parlamentu poznajo in ki poznajo 12 let, ki sem jih preživela tukaj, bodo vedeli, da v takšnih razpravah posredujem zelo zadržano. Vendar sem bila pred enim letom kot podpredsednica tega parlamenta povabljena na obisk v Bolgarijo, kjer naj bi govorila o stockholmskem programu za pravico.
Jasno je, da se je poudarek našega programa za pravico z varnosti preusmeril na pravico in da moramo v naših državah članicah vsi vzpostaviti pravo ravnovesje v zvezi s tem. Z obiska v Bolgariji se spominjam, da je bolgarske sodnike zelo zanimalo to, kar počnemo in želimo uresničiti na ravni Unije. Vendar me je prejšnji teden presenetilo, ko sem v svoji pisarni v Bruslju dobila obiskovalca, ki je govoril o tem, da tajna služba v Bolgariji ponoči prihaja k ljudem na dom. To je zame nekaj popolnoma tujega in zelo težko mi je to razumeti in o tem razlagati tukaj.
Vendar se mi zdi, kot je povedal že gospod Swoboda, da je sedanja zakonodaja o - recimo bobu bob - prestrezanju telefonskih pogovorov ustrezna. Kjer je bil prej nadzor neodvisnega telesa, je zdaj nadzor parlamentarnega telesa. Ali se zaradi tega pravice manj spoštujejo? Zdi se, da se je število povečalo, in zdi se - in poudarjam "zdi se" -, da povečanje števila kaže na to, da sodniki lažje ali hitreje odobrijo to možnost.
Del razloga, zaradi katerega želim govoriti, je s tem povezana zadeva v zvezi z državljansko pobudo. Zdi se, da ljudje menijo, da se nanje izvaja pritisk zato, da bi preklicali podpise. Evropsko državljansko pobudo moramo uresničiti v naslednjem letu. Komisijo bi pozvala, naj zelo pozorno spremlja to obdobje.
Jaroslav Paška
Gospod predsednik, uporaba posebnih oblik nadzora je v vsaki državi občutljivo vprašanje.
Pogosto se srečujemo s sumi, da vlada teh oblik nadzora ne uporablja samo v boju proti organiziranemu kriminalu, temveč tudi za spremljanje in zatiranje politične opozicije. Vendar so razmere v Bolgariji še posebej nenavadne. Informacije, pridobljene s prisluškovanjem telefonskim pogovorom v nejasnih pogojih, ne končajo pri ustreznih organih, temveč se pojavljajo v različnih medijih. Bolgarski predsednik vlade je celo sporočil, da tajna služba stalno prisluškuje tudi najvišjim predstavnikom države. Očitno to počne zaradi boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu. Torej, ne zgodi se prav pogosto, da voditelj vlade prizna, da tako zelo zaupa svojim najtesnejšim kolegom, da jim mora prisluškovati, zato da se ne bi vdali skušnjavi korupcije ali sodelovanja z organiziranim kriminalom.
Kakor koli že, razmere v Bolgariji na tem področju so nenavadne in menim, da bi bilo dobro, da bi našim bolgarskim prijateljem pomagali pri ureditvi zadev v zvezi z uporabo ustrezne zakonodaje.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, v Bolgariji imamo pregovor za to, čemur smo priča v tej razpravi: "Tat, ki vpije: 'Ujemite tatu!'". Ko je bila na oblasti tristrankarska koalicija, se je v službe vtihotapila mafija, kar ima negativne posledice, ki jih vidimo zdaj.
Ko je bila na oblasti koalicija, me je na opozicijskem protestu pretepla policija. Potem so ti volkovi v ovčji koži, ki se vam zdaj predstavljajo kot borci proti policijski državi, spremenili zakon, na podlagi katerega primer proti mojim napadalcem zdaj že tri leta čaka na obravnavo na sodišču. Med vašim vladanjem, socialisti in rojalisti, je policija napadla miroljubne demonstrante, zdaj pa se razburjate zaradi kršitev državljanskih svoboščin.
Ko ste bili na oblasti, so do smrti pretepli novinarja Ognjana Stefanova, zdaj pa se pritožujete nad cenzuro. Ko ste bili na oblasti, so se ugrabitve dogajale vsak dan. Mafija je bila vsemogočna, medtem ko državljani niso imeli nobenih pravic. Sodišča so se kupovala in prodajala. Ko ste bili na oblasti, sta mešetarjenje in razprodaja javnega premoženja postala modela vladanja.
Zdaj spet uporabljate svoje stare trike in poskušate preprečiti, da bi se Bolgarija pridružila schengenskemu območju, v upanju, da boste krivdo za grehe svojega zločinskega vladanja lahko zvalili na druge. Vendar to ne bo šlo, ker volivci niso slepi. Odstranili so vas z oblasti in odvrgli na politično smetišče in tega ne bo spremenilo nobeno podlo dejanje, ki si ga lahko izmislite.
Mariya Nedelcheva
(BG) Gospod predsednik, vsaka razprava v Evropskem parlamentu odraža interese evropskih državljanov.
Vendar današnja razprava lahko služi kot dober primer tega, kako lahko evropsko prizorišče postane orodje za sebične, nacionalne politične interese. Vsakič, ko nacionalni dnevni red spodkoplje evropskega, tega ni mogoče razlagati kot stališče nacionalne odgovornosti, temveč kot nekaj, kar je v nasprotju z vrednotami, zaradi katerih so bolgarski državljani izvolili svoje predstavnike v Evropski parlament. Bi se prepoznali v tej razpravi? Dvomim.
Moji kolegi poslanci Evropskega parlamenta imajo nedvomno prav, ko pravijo, da mora bolgarska javnost vedeti, kaj se dogaja v njeni državi in ali se spoštujejo njene ustavne pravice. Vendar obstaja meja, na drugi strani katere se demokratične institucije ne upoštevajo, da se lahko zaščitijo interesi sumljivih interesnih skupin, katerih cilj je jasen: omajati ugled Bolgarije na njeni poti v Evropo in omajati ugled vlade stranke GERB pri njenih prizadevanjih za odpravo sumljivih praks, ki so se kopičile dolga leta. Rada bi vas opozorila na nekatere stvari, ki so jih izrazili moji kolegi poslanci.
Prvič, trditev, da se je število primerov prisluškovanja podvojilo. Uradne številke so povsem drugačne. Te številke so javno dostopne vsem, ki jim je mar za resnico. Rada pa bi zastavila vprašanje. Od kdaj so te informacije pregledne? Obstaja samo en odgovor: po zaslugi vlade stranke GERB, za katero sta preglednost in prost dostop državljanov do državnih informacij temeljno načelo.
Drugič, trditev, da se je z zaprtjem urada za nadzor prisluškovalnih naprav v Bolgariji končal nadzor zakonitosti uporabe teh naprav, je povsem neutemeljena. Rada bi vas opomnila, da ta urad nikoli ni deloval pravilno, zlasti zato, ker je prvotna zamisel o tem uradu prišla od izvršilne oblasti. Ni vas treba opomniti, da je Bolgarija parlamentarna republika, in posebni pododbor za parlamentarni nadzor in spremljanje postopkov za odobritev, izvajanje in uporabo prisluškovalnih naprav je bil vzpostavljen prav v okviru spoštovanja demokratičnih institucij in ustave.
Rada bi vas tudi opomnila, da so v pododboru zastopane vse politične stranke in da so zastopane v skladu z načelom enakovrednosti. Poleg tega vladajoča stranka nima pravice predsedovati odboru. Vse to kaže na to, da je bolgarski zakonodajalec vključil nesporna jamstva za izvajanje takšnih zakonitih dejavnosti, ki so podprta z zanesljivim nadzorom. Težko je spremeniti status quo in še težje je vzpostaviti kaj pozitivnega. Najtežje pa je, ko nekateri od predstavnikov naše države pridejo v najbolj demokratično institucijo Evrope in se zapletejo v notranjo polemiko, katere cilj je daleč stran od ciljev, ki jih vsak dan podpiramo tukaj.
Claude Moraes
Gospod predsednik, za vsako državo članico je vedno neprijetno, če so pod drobnogledom njene notranje razmere. Želim reči, v enakem duhu, kot je nakazala gospa Wallis, da se je moja vlada v Združenem kraljestvu preiskovala v zvezi z izročitvami - predajo ljudi v domnevno mučenje. To je bilo seveda zelo neprijetno zame in za mojo vlado v Združenem kraljestvu, vendar sem dejavno sodeloval v tej preiskavi, ker je bilo nujno, da se opravi na vseevropski način.
Zakaj? In zakaj danes tukaj razpravljamo o notranjih ureditvah prestrezanja bolgarske vlade? Ne zaradi Bolgarije, temveč zato, ker smo skupnost vrednot. Ker smo skupnost vrednot, gre za to, kar je omenil komisar - navajam, "da je treba prestrezanje uporabiti izjemoma". Čeprav nisem tako ugleden odvetnik kot gospa Wallis, sem vseeno odvetnik in vem, da je treba prestrezanje uporabiti le izjemoma. To je ena od zadev, ki v primeru nepotrebne, neprimerne ali neustrezne uporabe postane orožje države, namesto da bi pomagala pri boju proti organiziranemu kriminalu, ki je zelo pomemben v Bolgariji in drugod v Evropski uniji.
Ni pomembno, katera politična stranka je spodbudila to razpravo; premik z razprave o boju proti organiziranemu kriminalu na neustrezno uporabo instrumenta države je zelo resna zadeva za Evropsko unijo in to danes ni omejeno samo na Bolgarijo. Jutri bo morda šlo za kakšno drugo državo članico.
Resnično sem se poglobil v vse vire in številke in kolege iz vseh strank v tem parlamentu bi vprašal: ali kdo trdi, da se je ali da se ni uporabil neprimeren ali neustrezen način prestrezanja? Če že želite oporekati številkam, ki jih je uporabil gospod Swoboda, ali kdo oporeka temu, da se je prestrezanje uporabilo na neustrezen način? Preučil sem veliko virov, preden sem danes spregovoril, saj moramo o takšnih vprašanjih govoriti previdno. Nikogar z nobene strani razprave nisem slišal reči, da neustrezne uporabe ni bilo.
Zato mora Komisija to preiskati.
(Predsednik je prekinil govornika)
Gianni Vattimo
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot italijanski državljan vsekakor ne nasprotujem prestrezanju telefonskih pogovor, kadar se to uporablja zakonito. V Italiji je prestrezanje zelo koristno za boj proti mafiji in nedavno se je uporabilo za obtožbo predsednika Berlusconija za domnevni kaznivi dejanji podkupovanja in mladoletne prostitucije.
Primer bolgarske vlade pa se zdi popolnoma drugačen, saj se zdi, da je ta vlada uporabljala prestrezanje telefonskih pogovorov za to, da je kriminalizirala opozicijo, povzročila vsesplošni strah v zapletenih družbenih strukturah in poskušala povezati opozicijo z navadnimi kriminalci - zaradi česar lahko ukrepa, ne da bi spoštovala človekove pravice, in vzpostavi policijsko državo. Takšne razmere lahko privedejo le do nadaljnjega nasilja v družbi.
Zato menim, da morata Parlament in Evropska komisija razmeram v Bolgariji nameniti posebno pozornost ter si prizadevati za omejitev škode, ki jo lahko povzroči ravnanje bolgarske vlade.
Ernst Strasser
(DE) Gospod predsednik, gospod Piebalgs, zelo pozorno sem spremljal to razpravo in razpravo o Albaniji. Kakšna razlika! V tisti razpravi se je pokazalo prizadevanje za ohranitev vljudnega, prijaznega tona med strankami. Tukaj se pojavljajo podtikanja, ki so popolnoma nedokazana. Tam je bil cilj, da se glavni stranki zbližata. Tukaj je cilj ene od strank, da se stranki razdvojita. Tam je bila želja, da se stranki zbližata in sodelujeta v korist blaginje prebivalcev. Tukaj pa gre na žalost za to, da del Parlamenta vnaprej obsoja razmere.
Zakaj to počnete? Zakaj od vas ne slišim niti enega samega dejstva? Uporabili ste le fraze, kot so "zdi se, da je ..." ali "določeni viri so nas obvestili ..." ali "slišali smo, da ...". Če menite, da je tako, zakaj se ne obrnete na ustrezne odbore v Parlamentu? Zakaj se ne obrnete na Pododbor za varnost in obrambo? Zakaj Komisiji ne zastavite vprašanj? Namesto tega si prizadevate za javno razpravo, ker si to razpravo želite iz političnih razlogov. Temu nasprotujemo. Ne razumemo, zakaj ta razprava poteka na račun bolgarske vlade in bolgarskih prebivalcev. Če je treba o čem razpravljati, vas pozivam, da to naredite v ustreznih odborih.
Za nas je samoumevno, da morajo obstajati pravna država, delujoče pravosodje in ustrezen parlamentarni nadzor, zlasti v primeru občutljivih vprašanj, kot je ta instrument, za vse to pa je odgovoren parlament, ki ga je vzpostavila ta vlada, v kateri so predstavniki vseh parlamentarnih strank. Hvaležen sem gospe Malmström, ker je prejšnji teden v Sofiji povedala, da je to notranja zadeva, in komisarju, ker je jasno povedal, da je bolgarska vlada sprejela vse potrebne ukrepe.
Hannes Swoboda
Gospod predsednik, v zvezi z vprašanjem pravilnosti postopka, zgoraj je bil nekdo, ki nas je snemal, tudi med podpisovanjem.
Pravi, da je iz bolgarske delegacije. Ne vem, kako je to možno, saj se zdi, da so vsi bolgarski poslanci tukaj. Zelo nenavadno je, da je nekdo prišel v dvorano in nas snemal med govori in podpisovanjem.
Morda bi službe lahko poizvedele, kaj se je zgodilo, ker je nesprejemljivo, da zunanje osebe pridejo sem in snemajo to, kar počnemo.
Predsednik
Da, gospod Swoboda, poizvedel bom o tem in sprejeli bomo potrebne ukrepe.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Gospod predsednik, pri današnji razpravi ne gre samo za razširjeno prisluškovanje v Bolgariji. Gre tudi za skrb zbujajoče težnje po začasni ukinitvi državljanskih pravic v Evropi.
Za notranje politične težave so odgovorni pristojni organi v Bolgariji, ki morajo zadeve posredovati samim sebi in jih rešiti. Kar zadeva evropsko raven, ni pomanjkljivosti pri uskladitvi z evropsko zakonodajo in prav imate, komisar, da so težave pri izvajanju. Zaradi tega smo vas vprašali, kaj bi naredili za to, da se prepreči zloraba evropskega prava. Zato se moj odgovor tudi vam, gospod Strasser, glasi, da smo to posredovali Komisiji.
Bolgarski škandal je ogrozil listino, stockholmski program, direktivo št. 95/46 in številne dokumente o varstvu podatkov, ker se posneti pogovori zdravnikov v Bolgariji objavljajo brez pravne utemeljitve in brez možnosti za obrambo v pravnih postopkih.
Znatno povečanje števila prisluškovalnih naprav je v obratnem sorazmerju z njihovo učinkovitostjo na sodiščih. Še vedno obstajajo pomisleki glede tega, da se bodo informacije iz teh naprav zbirale in uporabljale za politične namene, kar je še posebej nevarno, ko gre za volitve čez eno leto. Komisar, Komisijo pozivamo, naj sproži pobudo za ustanovitev neodvisnih organov za nadzor prisluškovalnih naprav v državah članicah.
Te naprave so zelo pomembne pri boju proti korupciji in kriminalu, zato vas pozivamo, da zagotovite zakonito uporabo teh naprav v okviru mehanizma za preverjanje in sodelovanje.
Stanimir Ilchev
(BG) Gospod predsednik, stopnjevanje uporabe posebnih prisluškovalnih naprav v Bolgariji je dejstvo in zato je javnost tako razburjena in zaskrbljena.
Do teh kritičnih ugotovitev je prišel bolgarski parlamentarni nadzorni organ. Komisijo pozivam, naj se seznani s temi ugotovitvami. Obstajajo tudi druga pomembna vprašanja. Ali bo Komisija poslala sporočilo tistim, ki se ne zavedajo tanke črte med varnostjo in svobodo? Ali bo Komisija obsodila ljudi, ki orodje države uporabljajo za interese strankarske politike in celo osebne interese? Poleg tega, kako odločno bo Komisija pozvala nacionalni parlament - ni nujno, da bolgarski parlament -, naj reši vprašanje zakonodajnih vrzeli in ponovno vzpostavi vse neodvisne nadzorne organe, ki jih je ukinil?
Postalo je jasno, da se tajno zbrane informacije niso izmenjevale samo znotraj okvira posebnih služb, temveč tudi s političnimi osebnostmi v hierarhiji varnostnih služb; da terenski operativci filtrirajo informacije, kar po zakonu ni njihova naloga; da se prisluškovalne naprave pogosto uporabljajo iz lažnih tehničnih razlogov in verjetno brez pravega razloga.
Na žalost se je pri bolgarskih posebnih službah, ki so zelo vključene v boj proti kriminalu, razvil osnovni refleks, da opazujejo skoraj vse, kar leze in gre. Ne preseneča torej, da ugledni sodniki - poudarjam, da ne politiki - trdijo, da je celoten sistem pomanjkljiv ali pa obstaja namerna politika nazadovanja. Pomanjkljiv sistem je treba popraviti in za to se zdaj zavzemamo. Ko gre za namerno nazadovanje, pa menim, da bi morali temu vsi nasprotovati in povedati, da jedro evropske politične filozofije predstavljajo človekove pravice, svoboščine in svetost človeškega življenja.
Stockholmskega programa nismo pospravili v muzej. Ta program zahteva, da Evropo spremenimo v območje svobode, varnosti in pravice, in ne smemo dopustiti, da bi posamezniki, stranke ali vlade katero koli državo članico vrnili v temne čase zatiranja, nepravičnosti in negotovosti.
Andrey Kovatchev
(BG) Gospod predsednik, to, kar smo slišali od Komisije, potrjuje, da je bolgarska zakonodaja o uporabi prisluškovalnih naprav v skladu z evropskim pravom. Pri nas ne more biti drugače, saj je vsaka država članica dolžna svojim državljanom zagotavljati temeljne pravice in upoštevati pravne postopke, in Bolgarija to počne.
Kaj je torej izzvalo današnjo razpravo v tem parlamentu? Odgovor je preprost. V Bolgariji poteka volilna kampanja in bolgarska opozicija je boj prenesla v Evropski parlament, očitno ne glede na to, ali to omaja ugled Bolgarije ali ne, in z enim samim namenom, namreč, da pridobi politične dividende, ki so, to vam zagotavljam, zelo dvomljive.
Verjetno evropske institucije težko prepričajo same sebe o dobrih namenih predstavnikov nekdanje tristrankarske koalicije v Bolgariji, med vladanjem katere je bilo veliko primerov korupcije, nepripravljenosti na boj proti kriminalu in pomanjkanja zaupanja s strani Evropske unije. Kolegi poslanci, ki so sprožili to razpravo, očitno nimajo več potrpljenja, da bi čakali na odgovore Komisije, in so želeli, da bi razprava potekala pred objavo vmesnega poročila o napredovanju Bolgarije v okviru mehanizma za preverjanje in sodelovanje.
Tukaj bi se rad malo pošalil. Moje kolege poslance očitno vodijo plemenite domoljubne zamisli, namreč, da se bolgarski vladi povzroči kar se da veliko škode. Sramotno je, da si Bolgari skačemo v lase v tej prazni, napol prazni ali skoraj prazni dvorani. Namesto da bi sodelovali v interesu svojih državljanov, se ukvarjamo z govoricami, manipulacijami in vojno političnega blatenja.
Sedanjo bolgarsko vlado napada stari status quo, preostanki komunističnega režima v strukturah oblasti in tisti, ki so v obdobju tranzicije obogateli na nezakonit način. Cilj tega enotnega nastopa nista samo destabilizacija Bolgarije in zaustavitev prizadevanj stranke GERB za pravičnejšo družbo, temveč tudi omajanje ugleda naše države v očeh naših evropskih partnerjev. Ponavljam: to, kar se nocoj dogaja tukaj, je obžalovanja vredno in sramotno.
To vsekakor spominja na zavist teh krogov, tako političnih kot gospodarskih, ob uspehu vlade pri njenem nepopustljivem boju proti kriminalu in korupciji ter ob njenem poštenem in odprtem načinu vodenja politike. V zadnjih dneh so kolegi poslanci iz bolgarske opozicije predstavili razmere v Bolgariji v najbolj črni luči. Govorijo o strahu, policijski državi, zatiranju, lakoti, revščini, nazadovanju, kakor smo pravkar slišali, in tako dalje. Ugled Bolgarije je omadeževan zaradi kratkoročnih političnih koristi. V resnici pa je ravno nasprotno.
Ni naročenih umorov ali ugrabitev, organiziranemu kriminalu smo zadali težek udarec in kanali korupcije, prek katerih so se ne samo gospodarsko, temveč tudi politično okoristili krogi starega statusa quo, so bili pretrgani. Država je na makroekonomski ravni stabilna in zagotavlja nekatere od najugodnejših pogojev za vlaganje v Evropi. Vlada je stabilna, v bolgarskem parlamentu ima stabilno večino, upravlja na odprt način ter je spoštovan in cenjen evropski partner.
Za konec bi se rad še enkrat opravičil prisotnim kolegom poslancem Evropskega parlamenta iz drugih držav članic za tratenje njihovega časa v tej, na žalost, zelo bolgarski predvolilni razpravi.
Ioan Enciu
(RO) Gospod predsednik, razmere v zvezi z uporabo nezakonitega prestrezanja telefonskih pogovorov in prisluškovanja v Bolgariji so izjemno resne. Še bolj resno pa je to, da to ni edini takšen primer v Evropski uniji.
Komisar, ta razprava bi morala potekati tudi o neki drugi državi članici, namreč Romuniji. V Romuniji imamo leta 2011 razmere, v katerih se prisluškovanje zasebnim pogovorom izvaja brez kakršne koli pravne varnosti, čeprav ustava, nacionalni zakoni in zakonodaja EU določajo popolno prepoved kakršnega koli vdora v posameznikovo zasebnost brez ustrezne utemeljitve in izrecnega dovoljenja sodnika. Nezakonito se snemajo tako pogovori med novinarji in politiki kot notranji pogovori na srečanjih opozicijskih strank ali zasebnih sestankih v sodnih dvoranah. Sistematično in pogosto se krši temeljna pravica do varstva zasebnosti. Nezakonito prestrezanje telefonskih pogovorov je postalo najbolj priljubljena preiskovalna metoda tožilcev. Tajne službe stalno spremljajo telefonske pogovore političnih nasprotnikov sedanje vlade. Razmere so zelo resne in Evropsko komisijo pozivam, naj nujno posreduje, da se v obeh državah članicah ohranita pravna država in demokracija.
Vladimir Urutchev
(BG) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, dovolite mi, da ponovim oceno Evropske komisije, da sedanja bolgarska vlada izkazuje resnično pripravljenost za spopad z organiziranim kriminalom. Redkokdo bo zanikal, da je naša država tokrat prvič dosegla resničen napredek pri tem. To je tisto, za kar so leta 2009 glasovali bolgarski volivci.
Rezultati so bili doseženi zaradi odločnih ukrepov organov pregona, ki so uporabili vse zakonite metode za odkrivanje kaznivih dejanj. Povsem normalno je, da se je število operacij - in zato število ljudi, proti katerim se vodi preiskava - povečalo, zaradi česar se je povečala učinkovitost.
A ne bodimo naivni. Organizirani kriminal ima na voljo veliko sredstev, pridobljenih v letih nekaznovanja in neukrepanja, in se lahko odzove, kakor še nikoli doslej. Aktivirali so sistem za spodkopavanje vladajoče koalicije, da bi omajali njen ugled prav na področju, na katerem je najmočnejša.
Kampanja se je začela z objavo skrbno izbranih in prirejenih posnetkov prestreženih telefonskih pogovorov, ki so jih na pomnilniških ključkih USB razširjale neznane osebe. Mediji in politiki so hiteli razlagati, kakšne grozote se dogajajo v Bolgariji, kako ogroženi so državljani, kako zelo so spodkopane temeljne konvencije in deklaracije.
Tisti, ki so sprožili to histerijo, tisti, ki so pridobili in nezakonito razširili te omalovaževalne informacije, si zdaj od veselja manejo roke. Najbrž si sploh niso predstavljali, kako zlahka bo plen prijel za vabo, namreč do te mere, da je bilo celo ukradeno terensko vozilo, v katerem so prevažali pomnilniške ključke.
Nekaterim tukaj prisotnim politikom je uspelo razširiti to histerijo v Evropski parlament, kjer so jo predstavili kot bolgarskih škandal v zvezi s prisluškovanjem. V Bolgariji ni nobenega takšnega škandala. Obstaja le dobro organiziran napad, zato da se omaja ugled vladajoče koalicije v državi in njenih najuglednejših osebnosti. Diskreditirani politiki iz opozicijskih strank so se pridružili temu v upanju, da bodo s tem pridobili prednost v prihajajoči volilni kampanji.
Ali kolege poslance lahko vprašamo, ali se zavedajo, komu delajo uslugo s svojim sedanjim ukrepanjem?
Ivailo Kalfin
(BG) Gospod predsednik, rad bi se obrnil na komisarja Piebalgsa, ker smo danes od vladajoče stranke v Bolgariji slišali veliko propagande. Parlamentarna komisija, ki jo vodi koalicijski partner vladajoče stranke, nacionalisti iz stranke Ataka, je bolgarskemu parlamentu predložila poročilo, v katerem je navedeno, da vlada filtrira informacije, pridobljene s prestrezanjem telefonskih pogovorov, preden jih posreduje sodiščem.
V poročilu je navedeno, da vlada ne varuje zaupnih osebnih informacij, ki se objavljajo v medijih. V poročilu je navedeno tudi - in ponavljam, da je poročilo pripravil bolgarski parlament -, da se kršijo temeljne pravice prebivalcev Bolgarije, ki so tudi evropski državljani. To je kršitev številnih evropskih direktiv. To je kršitev Listine o temeljnih pravicah.
Menim tudi, da Komisiji preostane le, da bolgarsko pravo in izvajanje tega prava primerja s tem, kar se zahteva za vse evropske državljane. Tu ne gre za propagando ali kampanjo strankarske politike. Tu gre za jasna dejstva in prepričani smo, da se bo Komisija kot varuhinja pogodb seznanila z njimi in izrazila svoje mnenje.
Nadezhda Neynsky
(BG) Gospod predsednik, ker sem med zadnjimi govorniki v tej razpravi, bi razpravo rada povzela v nekaj besedah. Današnja razprava ni povezana s posebnimi prisluškovalnimi napravami v Bolgariji in to tudi ni razprava za ali proti določenemu ministru. To je razprava o načelih in vrednotah Evrope, zaradi česar je povsem normalno, da poteka v tem parlamentu. Tako je zato, ker gre za svobodo, človekove pravice, demokratične zakone, ki niso in ne morejo biti omejeni samo na notranjo razpravo.
Razprava o človekovih pravicah je filozofija združene Evrope, smisel, ki je navdihnil nove demokracije po padcu berlinskega zidu. Če te demokracije izgubijo svoje zaupanje v to, da Evropa temelji na načelih, bo mnogo njihovih državljanov sklenilo, da je bila pot v Evropo, ki je bila tako dolga in trnova, zaman.
Pri današnji razpravi gre za resnico. Resnica ne more biti ne desna ne leva. Prav tako ne morejo obstajati polresnice. Resnica je vedno samo ena in pristojne institucije v Bolgariji pozivamo, naj jo kar se da hitro povejo. Namreč, dlje ko odlašajo z odgovorom, namerno ali ne, tem bolj plodna tla ustvarjajo za govorice in tako samo delajo uslugo tistim, ki trdijo, da se borijo proti temu.
Današnja razprava je tudi razprava o odgovornosti - ne prejšnjih ali prihodnjih vlad, temveč sedanje. Demokratične vlade odlikuje dejstvo, da so vedno odgovorne do svojih volivcev ne glede na to, ali so jih ti podprli ali pa jim nasprotovali. Enačenje opozicije z organiziranim kriminalom je orodje drugačne oblike vladanja, ki nima nič skupnega z demokracijo.
Iliana Ivanova
(BG) Gospod predsednik, po vsem, kar sem slišala do zdaj, lahko rečem le, da smo na žalost spet bili priča obžalovanja vredni predstavi, ki jo je bolgarska opozicija uprizorila, da bi notranjepolitično razpravo prenesla v Evropski parlament.
Tisti, ki so sprožili to razpravo, socialisti in liberalci, ki so naši državi vladali osem let, očitno želijo izkoristi vsako priložnost za to, da javno očrnijo podobo Bolgarije pred našimi evropskimi partnerji. Današnje prerekanje ne bo dalo odgovora na vprašanje, kdo ima prav in kdo se moti, vendar pa nam bosta v spominu ostala zajedljivost naše razprave in naše medsebojno obtoževanje.
Pozivam vas, kolegi poslanci Evropskega parlamenta iz opozicije: če ne morete delovati kot konstruktivna protiutež sedanji bolgarski vladi, če se ne morete osredotočiti na konstruktivne, strokovne, sporazumne predloge o tem, kako izboljšati standarde za bolgarske državljane, vsaj ne bodite v napoto tistim, ki to zmorejo.
Kristian Vigenin
Gospod predsednik, nisem nameraval govoriti po postopku "catch-the-eye", vendar mi je bila odvzeta pravica do dviga modrega kartončka.
Želel sem odgovoriti gospodu Strasserju.
(BG) Najprej, gospod Strasser, bi rad povedal, da se ne morem strinjati s tem, da ni informacij o tem, kako so se uporabljale prisluškovalne naprave.
Po informacijah vrhovnega kasacijskega sodišča je bilo v letu 2010 izdanih 15.946 nalogov za prestrezanje telefonskih pogovorov, medtem ko jih je bilo na sodišču uporabljenih le 1918, kar je 12 % vseh nalogov. Kot lahko vidite, so bila preostala prestrezanja telefonskih pogovorov očitno uporabljena v druge namene. 16 tisoč prisluškovalnih naprav pomeni, da se je pred letom 2010 neposredno ali posredno prestrezalo telefonske pogovore od 5 do 10 odstotkov bolgarskih državljanov.
Rad bi vas vprašal, gospod Strasser, ste to naredili v Avstriji? Ali bi se strinjali s tem, da bi tako ravnala vaše notranje ministrstvo in tožilstvo v Avstriji? Poleg tega, ali ne menite, da je to načelna razprava o tem, kakšno je stanje svobode in demokracije v državi članici Evropske unije? Menim, da je o teh vprašanjih treba razpravljati tukaj, ker očitno v Bolgariji ne premoremo moči za to.
Antonyia Parvanova
(BG) Gospod predsednik, Evropsko komisijo bi rada vprašala, ali ve, da je Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu izdalo 27 odločb proti Bolgariji zaradi zlorabe policijskih pooblastil.
Danes razpravljamo o prisluškovalnih napravah, vendar je državna agencija za nacionalno varnost opazovala tudi državljansko pobudo in ljudje so bili prisiljeni preklicati svoje podpise. Ljudje, ki so se udeležili miroljubnih demonstracij v zvezi z gospodarskimi vprašanji, so potem dobili poziv, naj se zglasijo na policijski postaji, kjer so bili zaslišani. Zrežirane aretacije so bile namerno izvedene na grob način.
Glede na izjavo vladajoče politične stranke je opozicija tako na desnici kot na levici povezana z organiziranim kriminalom in sovražniki stranke GERB so državni sovražniki, medtem ko sta politična in kriminalna opozicija danes eno in isto. Takšen slog je uporabljal Mussolini in zaradi tega sem zelo zaskrbljena.
Na podoben način se je včeraj izvajal pritisk na uradnem srečanju moje politične stranke in vodstva stranke GERB, da bi umaknili svoje vprašanje za ustni odgovor, kar je po mojem mnenju nedemokratično in nedopustno.
Kakšne ukrepe namerava sprejeti Komisija za ponovno vzpostavitev človekovih pravic v moji državi? Pri tej današnji razpravi ne gre za to, da Bolgari nasprotujejo Bolgarom, temveč za to, da Bolgari delujejo v interesu svoje države in svojih državljanov.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, rad bi se obrnil neposredno na vas. Po mojem mnenju je obžalovanja vredno, da ne uporabite možnosti modrega kartončka, saj se vsi trudimo poživiti parlamentarne razprave. To bi precej izboljšalo kakovost te razprave.
Če me ne poslušate, gospod predsednik, potem mi ni treba nadaljevati. To je preprosto nesmiselno. Neka poslanka tega parlamenta je to dolgo časa označevala za karaoke parlament, v katerem se popolnoma spregleda vsak poskus za vodenje razprav in njihovo izboljšanje.
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, želel sem se samo pridružiti tistim, ki vztrajajo, da ste se nocoj pretvarjali, da ne vidite modrih kartončkov. Ker so vsi poskušali namigniti, da ni prisotnih dovolj kolegov, bi rad povedal, da razpravo v resnici posluša dovolj spoštovanih kolegov.
Želim samo izraziti svoje razočaranje nad tem, kar je povedal gospod Strasser. To res ni bil primer dobrega demokratičnega govora nekoga, ki prihaja iz države, ki jo resnično spoštujemo kot demokratično.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, to je resnično precej zapleteno vprašanje. Na podlagi predloženih informacij je jasno, da obstaja težava. Vsekakor bi se strinjal s svojim kolegom, ki je prej rekel, da to ni samo bolgarsko vprašanje. Gre za določene vrednote, vrednote Evropske unije, priznane vrednote in vsi moramo spoštovati vsakogar, ki sodeluje v razpravi tukaj v tej dvorani.
V Evropski uniji obstaja določena listina, ki se imenuje Listina o temeljnih pravicah. Bolgarija, Litva, ki jo danes zastopam jaz, in druge države članice Evropske unije morajo ravnati v skladu s to listino. Ta listina jasno opredeljuje, kaj smemo delati in česa ne ter kaj smejo delati vlade in česa ne. Vendar je temeljna zamisel spoštovanje človekovih pravic. Komisar, zato menim, da bi moral predstavnik Komisije resnično zelo pozorno spremljati ta primer, ker je napetost, ki smo jo danes občutili v tej dvorani, še vedno prevelika.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, jasno je, da bodo potekale razprave, ko gre za temeljne in neodtujljive evropske vrednote, kot so varnost in človekove pravice, in ko se razširi tanka črta med njimi. Čeprav se to morda zdi protislovno, so različna mnenja, ki so bila izražena nocoj, imela nekaj skupnega, in sicer zaskrbljenost.
Evropska komisija je pozvala bolgarske oblasti, naj ji predložijo informacije, tako da bi lahko preverila, ali se prisluškovalne naprave uporabljajo zakonito. Poslanci Evropskega parlamenta iz vrst liberalcev in socialistov smo zahtevali razpravo zaradi naših pomislekov glede zakonitosti. Svoja mnenja smo izrazili zato, da bi ljudem, ki so nas poslali sem, ponovno zagotovili, da smo pozorni na morebitne kršitve njihovih pravic. Moji kolegi poslanci iz Evropske ljudske stranke so v svojih izjavah pokazali zaskrbljenost nad slabimi praksami in prepričanje, da se bodo te prakse izboljšale.
Upam, da bomo v tej enotni vlogi lahko sprožili hitre postopke, ki bodo ponovno vzpostavili normalno delovanje demokracije.
Niccolò Rinaldi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, sem liberalni demokrat tako v Evropi kot v Italiji. Vendar mene in moje strankarske kolege v moji državi včasih označujejo za komuniste zgolj zaradi nasprotovanja sedanji vladi.
Zdi se, da se to zdaj dogaja tudi našim kolegom v Bolgariji, kjer liberalne demokrate in socialiste označujejo za kriminalce zgolj zato, ker v svoji državi predstavljajo opozicijsko silo. Temu nasprotujemo, saj če gre za šalo, potem naj bo to res samo kratka šala. Takšno vedenje lahko na koncu postane resnično nevarno.
Poleg tega je italijanski minister za zunanje zadeve po vsem, kar se je zgodilo v Egiptu in Tuniziji, šele včeraj obiskal Damask v Siriji in Sirijo označil za "demokratično državo, ki popolnoma zadovoljuje potrebe svojih državljanov po posodobitvi".
Če imajo naši predstavniki takšne govore, jih moramo kot poslanci Evropskega parlamenta obsoditi, Komisija pa mora to pozorno spremljati.
Andris Piebalgs
član Komisije. - Gospod predsednik, to je bila precej razvneta razprava, vendar bi rad poudaril tri točke, ki so po mojem mnenju bistvene.
Postopek pristopa k EU - in moja država ga je opravila - ni enostaven, vendar ko je država sprejeta v EU, resnično menimo, da je ta država članica sposobna zagotavljati temeljne človekove pravice in tudi izvajanje prava EU.
Za to področje imamo posebno zakonodajo. To je direktiva o obdelavi osebnih podatkov in varstvu zasebnosti na področju elektronskih komunikacij.
Komisija ima torej zelo dolgo in, rekel bi, zelo spodobno zgodovino uspehov pri spremljanju izvajanja zakonodaje EU v državah članicah. Poročal sem vam, kje bomo začeli zdaj, in menim, da se lahko popolnoma zanesete na to, da bo Komisija ukrepala, če bo pravo EU kršeno. Če to pravo ne bo kršeno, Komisija ne bo ukrepala.
Komisija torej spremlja razmere in bo po potrebi ukrepala, vendar menim, da ne smemo iti onkraj struktur, ki so v pravu Skupnosti, in Komisija bo vsekakor ostala v okviru prava Skupnosti.
Predsednik
Razprava je končana.
