2. Madagaskar
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om sex resolutionsförslag om Madagaskar.
Mikel Irujo Amezaga
Fru talman! Som det framgår av själva resolutionen så genomfördes efter två månaders bittra strider den 17 mars 2009 en militärstödd statskupp på Madagaskar av Andry Rajoelina, före detta borgmästare i landets huvudstad. En självutnämnd ”hög övergångsmyndighet” med Andry Rajoelina som ordförande upplöste nationalförsamlingen och senaten, och efter påtryckningar från kuppmakarna tvingades den demokratiskt valde presidenten Marc Ravalomanana att lämna Madagaskar.
Andry Rajoelina, som i december 2007 valts till borgmästare i huvudstaden Antananarivo, hade dock tvingats bort av den förra regeringen i februari i år. Jag bör också tillägga att det allmänna missnöjet förvärrades av den förra regeringens plan att arrendera ut en miljon hektar mark i de södra delarna av landet till ett koreanskt företag.
Naturligtvis fördömer vi också denna statskupp och alla försök att komma till makten på odemokratiskt vis. Vi tror också att FN:s säkerhetsråd och de internationella organisationer Madagaskar är medlem i inte erkänner denna de facto-regim och begär att den konstitutionella ordningen ska återupprättas. Vi kräver också att alla rättsliga och författningsenliga system ska återupprättas omedelbart i landet, och vi uppmanar alla madagaskiska aktörer att iaktta alla bestämmelser i Madagaskars författning för att lösa denna kris.
Vi anser dock även att demokrati inte bara består i att hålla val och vi bör rapportera betydande oegentligheter i Madagaskars - antagligen - legitima regering.
Icke desto mindre är vi övertygade om att ett återupprättande av den konstitutionella ordningen bör grundas på följande mål och principer, som nämns i skäl K i denna resolution: en tydlig tidtabell för fria, rättvisa och öppna val, deltagande av alla politiska och sociala aktörer i landet, däribland den rättmätige presidenten Marc Ravalomanana och andra framstående personer, främjande av samförstånd mellan Madagaskars partier, respekt för Madagaskars konstitution samt efterlevnad av relevanta rättsakter från Afrikanska unionen och Madagaskars internationella åtaganden.
Det står klart att vi återigen bevittnar en situation där de mänskliga rättigheterna systematiskt kränks. Medan Madagaskars ledande klasser ägnar sig åt en maktkamp med hjälp av statskupper och slåss om viktiga, lukrativa avtal, lever 70 procent av befolkningen på mindre än en dollar om dagen. Detta är det enda problem vi måste lösa. Så låt oss hoppas att Europeiska unionen påtar sig en korrekt roll i den här frågan.
Tillåt mig byta ämne helt och hållet och utnyttja det faktum att kommissionsledamot Leonard Orban är närvarande under den sista sessionen av denna valperiod. Jag skulle vilja tacka honom personligen för det sätt som han har skött sitt generaldirektorat på.
Bernd Posselt
Fru talman! Bayern och dess kommuner har många kontakter i hela världen, precis som Eichstätts katolska universitet. Jag vill därför hälsa en delegation av borgmästare från denna region välkommen.
Madagaskar är ett land som vi samarbetar intensivt med. Vi har många kulturella, ekonomiska och vetenskapliga kontakter och ett starkt kyrkligt stöd. Därför är det desto sorgligare att sådana förkastliga brott begås, i detta kulturellt rika och underbart vackra land. Det föreligger en verklig risk för att Madagaskar, som har ett strategiskt viktigt läge, blir en sönderfallande stat, som andra sådana i Afrika, främst Somalia.
Det är därför viktigt att ordningen och demokratiska förbindelser återupprättas i landet så snabbt som möjligt. Det gläder mig att vi för några dagar sedan träffade kontaktgruppen för att diskutera konkreta åtgärder. Vi måste skapa en lämplig struktur för att förbereda nya val under ledning av den utdrivna demokratiskt valda presidenten, som vi fortfarande anser vara den ende legitime statschefen.
Det måste inledas en dialog som innefattar premiärministern, som för närvarande sitter fängslad och omedelbart måste friges. Inte bara humanitärt bistånd, utan även utvecklingsbistånd, speciellt sjukvård, måste fortsatt ges i full utsträckning.
Av alla dessa anledningar krävs det att vi i Europeiska unionen engagerar oss i förhandlingarna, inte bara som en humanitär faktor och inte bara som en ekonomisk faktor utan särskilt som en politisk faktor, för att skipa fred i regionen. För att lyckas med detta räknar vi med samarbete från Afrikanska unionen, som på nytt har chansen att etablera sig som en faktor i demokratisk stabilisering - stabilisering kan faktiskt också vara antidemokratisk - vilket vi kommer att stödja intensivt med de medel vi har att tillgå.
(Applåder)
Erik Meijer
Fru talman! På Madagaskar tvingades den sittande presidenten att avgå efter allmänna protester. Han hade slutit avtal med utländska företag, som skulle förse hans regering med kortsiktiga inkomster men skada hans folk. Det gjorde hans ställning ohållbar.
Med stöd av militären utsågs oppositionsledaren, som tidigare varit huvudstadens borgmästare, sedan till provisorisk president, trots att han enligt lag var för ung för att utnämnas till det ämbetet. Detta förfarande, speciellt militärens inblandning, har lett till kritik. Afrikanska unionen har kallat det en författningsvidrig kupp och vägrar erkänna den nya regeringen.
Jag anser dock att vi skulle kunna dra paralleller till händelser på senare tid i ett visst europeiskt land, nämligen Island. Där blev regeringen också tvungen att avgå på grund av allmänna protester. En minoritetsregering med en helt annan ideologi tog sedan makten, men ingen ansåg att det var en kupp. Sedan dess har ett nytt val hållits och den nya regeringen har säkrat en stor majoritet. Ett liknande resultat är möjligt även på Madagaskar, förutsatt att val hålls inom överskådlig framtid.
Glyn Ford
författare. - (EN) Fru talman! Jag talar på PSE-gruppens vägnar, och som PSE-gruppens skuggföredragande för avtalet om ekonomiskt partnerskap med en grupp länder i södra Afrika, däribland Madagaskar. I april godkände vi med stor majoritet detta avtal om ekonomiskt partnerskap med reservationer för situationen i Zimbabwe. Om vi skulle ha debatterat detta avtal om ekonomiskt samarbete i dag skulle vi ha varit tvungna att anföra reservationer när det gäller Madagaskar.
Ändå såg Madagaskars framtidsutsikter så annorlunda ut för bara 15 år sedan. Jag kommer ihåg när den då nyvalde presidenten Albert Zafys besökte oss 1993. Redan 1996 hade han emellertid ställts inför riksrätt för korruption och maktmissbruk. Sedan dess har Madagaskar dragits med instabila regeringar och präglats av ett tufft politiskt klimat med hot om utbrytningar och riksrätt.
Nu har vi ett läge - en militärkupp - som delvis utlöstes av den förra regeringens planer på att hyra ut en miljon hektar mark i södra delen av landet till en koreansk firma för intensivt jordbruk, när en stor del av befolkningen lever på mindre än en euro om dagen. Detta författningsvidriga maktövertagande är ett allvarligt bakslag för demokratiseringsprocessen.
Vi välkomnar att FN har vädjat om nästan 36 miljoner US-dollar i humanitärt bistånd, inför den matbrist som man tror kommer att komma senare i år på grund av de nuvarande politiska händelserna på Madagaskar. Vi fördömer emellertid kraftfullt militärkuppen och alla försök att ta makten med odemokratiska medel. Vi kräver att den rättsliga och konstitutionella ordningen omedelbart återupprättas i landet och uppmanar alla parter på Madagaskar att till fullo följa bestämmelserna i konstitutionen. Vi vill att upplösningen av nationalförsamlingen och senaten ska hävas och kräver att parlamentsledamöternas mandat och immunitet respekteras.
Men detta kommer bara att ske om det internationella samfundet kan samarbeta för att öka sina insatser och sätta press på Madagaskars ledare att få ett slut på det politiska våldet och det politiska dödläget i landet.
Thierry Cornillet
Fru talman! Vi får inte tiga om situationen på Madagaskar och vi kommer inte att vara de enda som fördömer den. Afrikanska unionen, Södra Afrikas utvecklingsgemenskap (SADC), internationella organisationen för franskspråkiga länder, Interparlamentariska unionen, Europeiska unionen genom kommissionen, Förenta staterna och ett stort antal länder, däribland mitt eget och Norge, för att nämna några från den europeiska kontinenten, har fördömt statskuppen - för det är vad det är - som har ägt rum på Madagaskar.
Vi får inte tiga och vi kräver ett återupprättande av det författningsenliga styret. Vi efterlyser helt enkelt en återgång till utgångspunkten med, om nödvändigt, Madagaskars folk som medlare genom samråd i form av presidentval eller en folkomröstning. Det är upp till Madagaskars politiker och församlingar att bestämma vilken typ av samråd som är effektivast.
Vad vi kräver med detta gemensamma resolutionsförslag är därför att vi ansluter oss till det internationella samfundet för att göra klart för dem som har kommit till makten på ett fullständigt odemokratiskt sätt, med hjälp av en statskupp, hur maskerad den än må vara, att Madagaskars författningsenliga styre måste återupprättas som en av garantierna för den framtida utvecklingen på denna stora ö i Indiska oceanen.
Ewa Tomaszewska
Fru talman! Den politiska krisen på Madagaskar har lett till ett författningsvidrigt regeringsskifte. Det följdes av oroligheter som krävde 130 liv.
Madagaskar var under franskt styre fram till 1960. Det är ett land i en svår situation. Det behöver humanitärt bistånd och speciellt livsmedelsbistånd, vilket Madagaskar har fått. Myndigheterna och de val som de organiserat har haft militärt stöd. President Ravalomanana förlorade stödet och avgick den 17 mars 2009. Makten greps av Rajoelina, som utsågs av militären.
Europeiska unionen erkänner inte regeringen på grund av att förändringen skedde på ett odemokratiskt sätt. Afrikanska unionen har uteslutit Madagaskar och kritiserar att man avsatt Ravalomanana med våld. Afrikanska unionen har hotat med sanktioner om det författningsenliga styret inte återupprättas inom sex månader.
Vi fordrar ett återupprättande av den konstitutionella ordningen på Madagaskar. Vi vädjar till det internationella samfundet att stödja insatser för ett återupprättande av den rättsliga grunden för den här statens funktion. Jag anser att valförfarandet måste bevakas noggrant och observeras av representanter från internationella organisationer, särskilt ledamöter av vårt parlament.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Fru talman! Under de första veckorna i mars månad bevittnade vi en dramatisk statskupp på Madagaskar. Den rivalitet som har funnits mellan den avsatte presidenten och oppositionsledaren i flera år förde ön till randen av ett inbördeskrig. Den 17 mars 2009, dagen efter militären intog presidentpalatset, utnämnde Andry Rajoelina sig själv till statschef. Madagaskars högsta domstol hävdade att den före detta borgmästaren av Antananarivo innehar detta ämbete i enlighet med författningen. Det har uttryckts tvivel om detta, om så bara för att det finns en klausul i författningen som stipulerar att en person måste vara minst 40 år gammal för att kunna bli president och den nye presidenten är endast 34 år gammal.
Maktskiftet och högsta domstolens beslut har lett till allmän polemik. Ceremonin för avläggandet av presidenteden bojkottades av de flesta utländska diplomater, och Afrikanska unionen har uteslutit Madagaskar. Den politiska krisen har skapat allmänt kaos och destabiliserat situationen i landet, där de flesta människor länge har levt i fruktansvärd fattigdom på en dollar om dagen och med begränsad tillgång till mat och vatten, grundläggande sjukvård och utbildning. Jag bodde på Madagaskar i sex år och känner väl till dessa problem. Därför stöder jag helhjärtat FN:s vädjan om humanitärt bistånd till Madagaskars invånare.
Europaparlamentet bör starkt fördöma statskuppen och alla försök att ta makten som går emot de demokratiska principerna. Europeiska Unionen bör kräva ett återupptagande av verksamheten i parlamentets båda kamrar, som ställts in av den nya regimen. Vi bör också stödja insatserna av Afrikanska unionens särskilda sändebud och FN:s representanter i deras samtal med företrädare för landets politiska partier och alla intressegrupper för att åstadkomma ett omedelbart återupprättande av den konstitutionella ordningen i landet. Samtidigt bör det internationella samfundet öka det humanitära biståndet till öns folk betydligt, eftersom de lever på fattigdomens rand.
Marios Matsakis
för ALDE-gruppen. - (EN) Fru talman! Det politiska livet på Madagaskar, en f.d. fransk koloni, verkar präglas av samma beklagliga postkoloniala kaos som många f.d. kolonier drabbas av, med det lidande detta innebär för befolkningen.
Många andra europeiska länders kolonier har upplevt - eller upplever fortfarande - samma lidande. Det finns många exempel. Mitt eget hemland Cypern är bara ett. Efter att landet 1960 delvis hade uppnått självständighet från sin kolonialherre Storbritannien lyckades hökar inom den brittiska diplomatkåren 1963 så sådan split mellan befolkningsgrupperna att ön till sist delades 1974.
Delningen består än i dag och detta är en situation som passar Storbritannien. Ett delat Cypern har små förhoppningar om att bli av med de två kvarvarande brittiska kolonialområdena Akrotiri och Dhekelia. Britterna använder dessa områden i militära syften och den brittiska regeringen har på ett skamligt sätt lyckats hålla dessa utanför EU så att gemenskapens regelverk inte kan tillämpas på de tusentals cypriotiska civila - som nu är EU-medborgare - som bor där.
Leonard Orban
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Till att börja med skulle jag vilja framhålla att kommissionen ser med stor oro på den spända situationen på Madagaskar. Jag skulle också vilja betona kommissionens fortsatta engagemang för Madagaskars befolkning.
Situationen i detta land efter det att president Marc Ravalomanana tvingades bort från makten den 17 mars förtjänar och kräver full uppmärksamhet. Precis som Europaparlamentet följer kommissionen noga händelseutvecklingen.
Kommissionen ställer sig helhjärtat bakom det uttalande som det tjeckiska ordförandeskapet gjorde på EU:s vägnar den 20 mars. I detta fördöms maktövertagandet, och de olika parterna på Madagaskar uppmanas att till fullo följa bestämmelserna i Madagaskars konstitution.
Kommissionen anser att det har skett flagranta överträdelser av flera avsnitt i Cotonouavtalet och att det rör sig om ett ”särskilt brådskande fall” enligt artikel 96 i detta avtal. Kommissionen har därför inlett ett förfarande för att föreslå rådet ett öppet samråd med dem som har makten i landet, för att se om man på detta sätt kan lösa krisen och återupprätta den konstitutionella ordningen.
Kommissionen kommer att fortsätta att använda sig av alla sina dialogverktyg för att nå en övergripande lösning på den nuvarande krisen. I enlighet med artikel 8 i Cotonouavtalet stärker den därför den politiska dialogen med alla berörda parter på Madagaskar.
Kommissionen deltar dessutom i de viktigaste internationella insatserna, framför allt inom den internationella kontaktgrupp som nyligen inrättades av Afrikanska unionen. I detta skede anser de flesta att parterna på Madagaskar måste komma överens om en färdplan för att återgå till konstitutionell ordning och genomföra allmänna val.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum efter debatten.
