Ukraina (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är uttalandet om Ukraina från kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik.
Catherine Ashton kunde inte stanna kvar hos oss i dag. Kommissionsledamot Štefan Füle kommer att tala på hennes vägnar.
Štefan Füle
Herr talman! Tack för den här möjligheten och jag ber om ursäkt på Catherine Ashtons vägnar. Hon bad mig att förmedla det hon hade för avsikt att berätta för er.
Jag är glad över att få den här möjligheten att göra ett uttalande om den rådande situationen i Ukraina. Jag vill lämna mina kommentarer mot bakgrund av tre kommande händelser: ministermötet mellan EU och Ukraina, som kommer att äga rum i Luxemburg den 26 oktober, lokalvalen som kommer att äga rum den 31 oktober och det 14:e toppmötet mellan EU och Ukraina, som kommer att hållas i Bryssel den 22 november.
På senare tid har Ukraina åtnjutit en hög nivå av politiska friheter. Flera på varandra följande val har erkänts och genomförts i enlighet med internationella normer. Ukraina har utvecklat ett dynamiskt civilsamhälle och ett medieklimat med mångfald. Det har skett kontinuerliga förbättringar på alla plan när det gäller respekten för de mänskliga rättigheterna.
Som en följd av denna utveckling och flera olika regeringars engagemang för att skapa närmare band till EU har förbindelserna mellan EU och Ukraina utvecklats avsevärt. Detta återspeglas tydligast i det ambitiösa och långtgående associeringsavtalet mellan EU och Ukraina, som vi för närvarande förhandlar om och som syftar till att uppfylla de dubbla målen att uppnå politisk associering och ekonomisk integration med EU.
President Viktor Janukovitjs regering har genomfört en rad viktiga ekonomiska reformer under de senaste månaderna, vilket förtjänar beröm. Det handlar bland annat om antagandet av en lag om offentlig upphandling, som bör spela en viktig roll i kampen mot korruption och för att öka konkurrenskraften.
Antagandet av en reformlag för gassektorn banar vägen för Ukrainas förestående anslutning till fördraget om energigemenskapen samt den överenskommelse man nyligen slöt med Internationella valutafonden (IMF) om ett standby-avtal är också viktiga steg för att säkra en makroekonomisk stabilitet, öppenhet och en återgång till tillväxt. Reformerna går i rätt riktning och måste upprätthållas.
Ukrainas regering har också lyckats skapa stabilitet, vilket det har varit dåligt med inom Ukrainas politiska etablissemang de senaste åren. Detta är en viktig och nödvändig utveckling för att garantera en effektiv styrning av landet. Vi är ändå oroade över de samstämmiga och omfattande rapporterna om en försämring av respekten för grundläggande friheter och demokratiska principer i Ukraina. Särskilt oroande är klagomål som rör mediefriheten, mötesfriheten och föreningsfriheten.
Respekten för dessa grundläggande värderingar är viktig. De är de bästa garanterna för individens frihet. De garanterar att det finns en verklig konkurrens mellan olika idéer. De är en viktig komponent hos verkligt öppna, innovativa och konkurrenskraftiga samhällen.
Den 1 oktober avkunnade Ukrainas författningsdomstol en dom som rev upp de konstitutionella förändringar som genomförts efter den orangea revolutionen 2004. Detta beslut ökar bara behovet av att Ukraina uppnår en bredare författningsreform genom en inkluderande process och tar i hög grad upp ett viktigt tema i parlamentets resolution av den 25 februari i år. En sådan process bör ha som mål att etablera ett effektivt och varaktigt författningssystem med kontroll och maktbalans, som uppfyller europeiska normer.
För EU och våra medlemsstater är respekten för de mänskliga rättigheterna, de demokratiska principerna och rättstatsprincipen grundläggande principer som förenar oss. Dessa principer får inte äventyras, vilket också gäller för våra förbindelser med viktiga partner som Ukraina. Takten i och omfattningen av vårt närmande till Ukraina kommer att avgöras av om dessa värden respekteras fullt ut.
Michael Gahler
för PPE-gruppen. - (DE) Herr talman, mina damer och herrar! Ukrainas folk har på ett imponerande sätt och upprepade gånger tagit ställning för en europeisk framtid för sitt land. Oroväckande rapporter från Ukraina pekar dock på en utveckling som fjärmar landet från Europa. Det är därför vi håller denna debatt före kommunalvalen. Vi kommer att få tillfälle att diskutera ekonomiska reformer i november i samband med toppmötet mellan EU och Ukraina.
Nu måste vi tala om hoten från säkerhetspolisen, begränsningarna av pressfriheten och möjligheten att utan hinder delta i valen. En utveckling av det här slaget kompenseras inte av positiva nyheter på det ekonomiska området. ”Ekonomiskt välstånd genom auktoritetstyre” är en kinesisk hållning, inte en europeisk. De som har makten i Ukraina i dag får inte tro att de kan komma undan bara för att den breda allmänheten i Europa inte tar notis eller för att den tidigare regeringen onekligen misslyckades när det gäller god styrning och att bekämpa korruptionen. Detta stämmer förvisso, ändå fanns det ingen känsla av att vara övervakad, det förekom inga besök av säkerhetspolisen, som rektorn för det katolska universitet i Lviv och ungdomar som är engagerade i organisationer och oppositionspartier har upplevt. Elströmmen till företag stängs av, datorer beslagtas, partikontor ockuperas på grundval av förmodade risker för attacker - hela skalan av déjà vu-upplevelser finns i Ukraina. Det finns en metodik i det hela. Säkerhetspolisen leds av Valeriy Khoroshkovsky, som också leder ett medieimperium och som nu även är ledamot av den kommitté som utser den högst uppsatte domaren i landet. Också detta fjärmar Ukraina från Europa. Det finns inte mycket kvar av lika möjligheter i den politiska kampanjen i samband med kommunalvalen. Oppositionen utestängs delvis från valen, medan marionettpartier bildas spontant och ges tillstånd att delta i valen av medgörliga lokala myndigheter. I Kiev avskaffas distriktsråden bryskt så att inga val genomförs där - det styrande partiet vet att det inte kan vinna där för närvarande. De som har makten har målet att uppnå kontroll över regioner som tidigare varit benägna att ha avvikande uppfattningar.
Vi presenterar vår erfarenhet som ett alternativ. Våra medlemsstater fattade viktiga beslut i demokratiskt samförstånd mellan regeringar och oppositionskrafter som är redo att ta ansvar - för europeiska reformer, för rättsstaten, för en konkurrenskraftig marknadsekonomi, för europeisk integration. Vi vill att Ukraina ska fortsätta på den vägen tillsammans med oss.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Marek Henryk Migalski
(PL) Tack för att jag fick ställa min fråga. Det är alltid bra att kunna starta en sådan debatt. Ni har i praktiken målat upp en ganska dyster bild av vad som pågår i Ukraina och har till och med gått så långt som att jämföra landet med Kina. Anser ni verkligen att den rådande situationen i Ukraina är så hemsk att vi bör framföra så allvarliga anklagelser mot landet? Vilken syn har ni på Ryssland i det här sammanhanget? Är det inte orättvist mot Ukraina att jämställa landet med Ryssland?
Michael Gahler
för PPE-gruppen. - (DE) Herr talman! Jag sade att för oss i Europa är vägen att uppnå välstånd genom auktoritärt styre inget alternativ. Det har vi lärt oss av Kina. Jag gjorde ingen jämförelse, utan konstaterade bara att det skulle vara fel väg att ta, att det inte skulle vara en europeisk väg. Jag anser att den bild som målats upp är mycket realistisk för de människor som lever i Ukraina. Landet måste visa att de förmodade ekonomiska framstegen är effektiva.
Adrian Severin
Herr talman! Ukraina är ett mycket viktigt land för oss. Det är ett land som står inför många utmaningar. Jag vill tacka kommissionsledamoten för en perfekt beskrivning av situationen och av våra förväntningar.
En ny regering valdes genom ett fritt och rättvist val och erkändes av oss alla. Nu är det dags att låta regeringen visa vad den går för och inte på förhand bedöma vad den åstadkommit eller inte åstadkommit från mandatperiodens första minuter. Det verkliga problemet med den här debatten är ett problem som vi har här. Vi var för snabba med att dela in landet i dem som är för väst och dem som är för öst. Nu har vi ett problem - eftersom de som är för väst inte sitter vid makten - med att erkänna deras kapacitet att nå resultat och hjälpa landet att främja dess europeiska förväntningar. Detta är det verkliga problemet med dagens debatt och vi måste inse att de verkliga proeuropéerna är proukrainarna - de som kan införa rättsprinciper, demokrati och europeisk modernisering i sitt land.
Jag vill avsluta genom att helt enkelt be parlamentsledamöterna att besluta att senarelägga den resolution vi förväntas anta, eftersom Ukraina kommer att hålla val och inleda förhandlingar med oss. Vi bör inte anta resolutioner mitt i en politisk process och innan vi har de fakta vi behöver för att kunna dra slutsatser.
Adina-Ioana Vălean
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! Vi tycks ha problem med att veta hur vi ska hantera vår granne i öst, Ukraina.
Det är lika svårt för Ukraina, som den ena dagen behandlar EU som en allierad och den andra dagen som ett problem. Därför anser jag att vi bör vara pragmatiska, inse hur verkligheten ser ut på plats och hitta gemensamma punkter i våra dagordningar för att kunna enas.
Ekonomiskt samarbete har alltid varit EU:s mest kraftfulla motor för ökad integration och EU:s framgångar sedan 1956 beror på denna pragmatiska inställning.
Vi måste därför fortsätta att fokusera både på institutionella och ekonomiska reformer som Ukraina måste genomföra parallellt. Detta dubbla spår är enda möjligheten om vi vill skapa en god cirkel som kan leda till demokratisk stabilitet i Ukraina och bland grannarna i öst.
En av flera prioriteringar bör vara att stödja ett sunt klimat i näringslivet och att få till stånd en fungerande marknadsekonomi i Ukraina genom att stimulera deras fastighets- och momsreformer och deras arbete med att bekämpa korruptionen på hög nivå.
Därför betraktar jag associeringsavtalet som ett kraftfullt reforminstrument och det är också därför vi bör fortsätta våra förhandlingar om att inrätta ett djupgående och omfattande frihandelsområde och om Ukrainas anslutning till fördraget om energigemenskapen.
Mot bakgrund av detta välkomnar jag Ukrainas inträde i Världshandelsorganisationen (WTO), vilket ska betraktas som ett viktigt steg i landets acceptans av EU:s ekonomiska normer.
Jag hoppas att vi kommer att kunna ta oss förbi det ständiga senareläggandet av inrättandet av frihandelsområdet och stimulera den goda cirkeln av ömsesidigt förtroende, vilket är gynnsamt för hela regionen och för EU.
Rebecca Harms
för Verts/ALE-gruppen. - (DE) Herr talman! Först vill jag säga att jag delar oron om den intensifierade situationen och den odemokratiska utvecklingen i Ukraina. Det kommer alltfler rapporter om förtryck av journalisters yttrandefrihet och återkommande hot mot engagerade enskilda medlemmar av icke-statliga organisationer och mot människor som arbetar för en demokratisk utveckling. Säkerhetspolisens roll ger också anledning till oro. Jag tror dock inte att bråket kring pressfriheten och den demokratiska utvecklingen började i och med förra valet. Som jag påpekat flera gånger här har alla ledande aktörer i Ukraina upprepade gånger missbrukat sin makt i olika syften, inte minst för sitt egenintresse. Detta missbruk förvärras och det borde oroa oss.
Vi vinner inget på att anta den här resolutionen utan att oroa oss över vissa aspekter av den ekonomiska utvecklingen i Ukraina. Jag ser med lika stor oro på hur Rysslands inflytande över Ukrainas ekonomi och energisektor, men även andra sektorer, systematiskt har ökats. Jag vill därför rekommendera att vi inte röstar i morgon, utan att vi i stället efter det att delegationen har besökt Kiev - en delegation reser dit nästa helg - och innan vi har toppmötet här, efter noggranna förberedelser på alla områden enas om vilken inställning parlamentet egentligen har till situationen i Ukraina.
Jag har diskuterat denna väg från fördemokrati till modern tid med många vänner från Ukraina. Ukraina var inne på en positiv väg. Vårt intryck var att det senaste valet genomfördes enligt demokratiska regler. Om situationen inte förbättras, utan i stället försämras, bör vi ändå noga överväga hur vi ska ingripa och hur vi inte ska ingripa. I alla händelser vill jag avråda från att fatta ett beslut före vårt nästa besök i Ukraina. Vår röst blir starkare om vi diskuterar de frågor som vi tar upp i resolutionen på plats.
Som jag påpekat är jag verkligen oroad. Jag får många rapporter om att allt är på väg i en negativ riktning. Vi skulle dock inte göra oss själva någon tjänst om vi skulle utesluta en diskussion på plats i Ukraina och fatta ett alltför snabbt och förhastat beslut.
Michał Tomasz Kamiński
Många av oss här har spelat en aktiv roll i den orangea revolutionen genom att hjälpa demokrater i Ukraina under en svår tid. Vi har dock alltid betonat att målet för vårt engagemang i Ukraina inte har varit att stödja någon speciell politisk kraft, utan att hjälpa till att göra Ukraina till ett demokratiskt och fritt land. I dag bör vi komma ihåg att parlamentet inte spelade någon roll i Ukrainas inrikespolitik, utan agerade som en övervakande kraft på två mycket viktiga sätt: å ena sidan genom att upprätthålla och bistå Ukrainas europeiska ambitioner och å andra sidan genom att upprätthålla demokratin, de mänskliga rättigheterna och alla de värden som vi betraktar som europeiska i Ukraina. Jag menar att tonen i den föreslagna resolutionen inte är sådan att den kommer att hjälpa dem som betraktar sig som vänner till Ukraina. Dagens resolution kommer bara att föra Ukraina närmare Ryssland och närmare dem som säger ”ni får se, det finns ingen plats för oss i väst - de stänger dörrarna för oss”.
Vi har varit öppna mot Ukraina, vi måste berätta om vilka de europeiska normerna är och vi måste fortsätta att sätta press för att se till att man lever upp till dessa värden samtidigt som vi absolut måste förhindra att Ukraina återgår till öst. Jag vill fråga Michael Gahler, vars engagemang i de mänskliga rättigheterna och i internationell politik jag sätter högt, varför han anser att det är nödvändigt att använda så fördömande ord om Ukraina. Jag vill höra om han anser att hans kollega, Angela Merkel, använde så fördömande ord om Ryssland vid sitt senaste möte med Vladimir Putin.
Bastiaan Belder
Herr talman! I början av veckan fick Ukraina rubriker i den holländska pressen och tyvärr inte särskilt smickrande rubriker, kan jag berätta för er. Det var i måndags. Kort sagt är Ukraina Östeuropas Vilda västern. Utländska investerare påstås frukta den laglöshet som härskar i landet, där under förra veckan inte mindre än 3 000 byggnader och företag beslagtogs genom bedrägerier och våld. Den Denna process inbegriper frifräsare som agerar i maskopi med landets politiker för att dupera entreprenörer. Samtidigt har EU:s medlemsstater varit de största direkta utländska investerarna i Ukraina sedan 1991.
Kommissionsledamot Füle, känner ni till dessa problem som påverkar europeiska investerare i Ukraina och vilka specifika åtgärder har kommissionen vidtagit för att skydda europeiska företags legitima intressen i Ukrainas ekonomi? Det skulle vara att visa engagemang. Vi har inget emot Ukraina. Mitt parti förespråkar till och med att Ukraina så småningom kan bli medlem av EU, men vi måste självfallet ha ett nyktert perspektiv. Vi bevittnar en oroväckande utveckling och inte bara på området för mänskliga rättigheter, utan också när det gäller ekonomi och företagande.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! Bara några månader efter presidentvalet i februari i år, då president Viktor Janukovitj firade sin återkomst, har de demokratiska landvinningarna från den orangea revolutionen uppenbart gått förlorade. När till och med finansmarknaderna bedömer att den nya regeringen är mer stabil och förutsägbar än den regering som den orangea revolutionen fört till makten är det sannolikt ett tecken på att demokrati enligt den västerländska synen - enligt vår europeiska uppfattning - inte kan föras över i enda svep till varje land, framför allt inte när det gäller den postkommunistiska inflytandesfären. Författningsdomstolens senaste beslut skulle förstärka presidentens ställning och försvaga parlamentet. Det kan vi vara säkra på. De som känner till regionen säger att presidentsystemet var ett faktum redan innan domstolens formella beslut. Ökade begränsningar av pressfriheten och åsiktsfriheten gör att det finns skäl att betvivla president Viktor Janukovitjs försäkringar om att demokratiska normer kommer att upprätthållas. Om presidenten lyckas stärka både sin egen maktbas och få till stånd en ekonomisk återhämtning genom att utföra centrala reformer i Ukraina - ett av de fattigaste länderna i den här världsdelen - kommer han eventuellt att kunna hålla sig kvar på presidenttronen längre och jag tror att det helt enkelt är något som EU måste ta notis om.
György Schöpflin
(EN) Herr talman! Utvecklingen i Ukraina illustrerar tydligt det gamla talesättet om att makt korrumperar och absolut makt korrumperar absolut. Den nuvarande styrande eliten har utövat sin makt sedan valet av president Viktor Janukovitj och mycket av det som gjorts tyder på att maktkoncentrationen gynnas.
Detta är än mer anslående om vi drar oss till minnes att resultatet i presidentvalet gav Janukovitj en liten majoritet och visade att han endast hade starkt stöd i landets södra och östra delar. Ändå har det funnits en stabil rörelse i riktning mot att marginalisera alternativa maktcentra, vilket är ett slående drag i dagens politik i Ukraina. Medierna, rättsprinciperna, oppositionen och den statliga administrationens självständighet har samtliga påverkats. Särskilt oroväckande är att säkerhetspolisen har skaffat sig makt att göra mycket omfattande ingripanden i landets angelägenheter.
Allt detta bådar inte gott för framtiden, framför allt inte om Ukrainas medborgare verkligen vill ha en europeisk framtid, eftersom det system som byggts upp av president Viktor Janukovitj pekar bort från och inte mot Europa.
Det bästa man kan säga om förändringarna är att de har medfört en viss grad av stabilitet i landet, men denna stabilitet överskuggas i allt större utsträckning av stagnation och orörlighet. Samtidigt stämmer det att president Janukovitj förvisso har förbättrat förbindelserna med Ryssland, men han har därmed också godtagit en viss grad av underordning gentemot Moskva, vilket är nytt. Om det ukrainska samhället kommer att acceptera denna omvandling på lång sikt är en öppen fråga.
Marek Siwiec
(PL) Låt oss fråga oss vad som egentligen har hänt i Ukraina: en statskupp eller en militärkupp, kanske? Detta skulle vara de enda situationer där vi skulle sitta uppe hela natten och skriva resolutioner och sätta oss ned vid förhandlingsbordet dagen därpå. Vi förhandlar på ett sådant sätt att den absoluta majoriteten helt enkelt dominerar hur resolutionerna formuleras och vad som sägs i dem. Språket i den resolution som skrivits av Europeiska folkpartiet (kristdemokrater) är den typ av språk som används för att fördöma afrikanska diktatorer och sydamerikanska regimer. Detta är inte rätt typ av språk att använda när det gäller situationen i Ukraina. Jag vill att ledamöterna av PPE beslutar om vi ska beskriva Ukraina med kommissionsledamot Štefan Füles språk, som säger ”ja, men ...” eller med andra ord att vissa saker är bra, men det finns mycket som vi inte tycker om. Eller om vi ska använda ett negativt språk, där det inte finns något vi tycker om och allt ska fördömas.
Ukraina befann sig i kaos för fem år sedan. Vi bevittnade detta kaos. Vi hjälpte demokraterna och vi hjälpte alla som ville närma sig EU. Vi har haft sex månader av konsolidering som kan få ett negativt resultat, och vår uppgift är att peka på detta negativa resultat. Men inte nu och inte på det här sättet. Jag förstår att PPE beklagar att Julia Tymosjenko förlorade valet, men till er vill jag säga: det är beklagligt, kanske hade hon chans att vinna, men hon förlorade. Nu har hon förlorat, låt oss se vad som verkligen händer och låt oss noga övervaka myndigheterna i Ukraina, men låt oss inte kasta ut barnet med badvattnet.
Paweł Robert Kowal
(PL) Jag är mycket tacksam för den konstruktiva attityd som kommissionsledamot Štefan Füle visar. Denna attityd kommer att leda till stora förändringar i förbindelserna mellan EU och Ukraina. Jag tackar också Rebecca Harms för hennes välavvägda ståndpunkt och hennes alltid lika kloka ord om Ukraina. All information från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) visar att är Ukraina ett av få länder i det forna Sovjetunionen där man hittills har hållit korrekta val. Här har Ukraina nått resultat, både på den orangefärgade och den blå sidan, och detta är något vi inte får ifrågasätta förrän efter nästa val. Det skulle vara ett allvarligt politiskt misstag av EU och parlamentet om vi lyssnade till vad Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) har att säga och började tvivla på att val kan hållas med framgång i Ukraina, ett av de ytterst få länder i öst där detta är möjligt. Låt oss hjälpa Ukraina att genomföra normala val. Låt oss inte döma innan valen har hållits.
Jag vänder mig nu till de ukrainska gäster som är här i parlamentet i dag: Ukraina hör hemma här, här i parlamentet, och det är därför som vi anser att samma normer ska gälla för er som för länderna i EU. Det är vad ni har kämpat för tillsammans, oavsett om färgen är blå eller orange. Alla frågor som har att göra med mänskliga rättigheter eller pressfrihet kommer att granskas här, oavsett hur små frågor det gäller. Bli inte förvånade - jag talar till våra ukrainska bröder. Detta beror på att ni behandlas som ett europeiskt land, i enlighet med europeiska normer.
Min sista uppmaning till er är att agera gemensamt gentemot EU:s institutioner och parlament. Vi tror på att ni i framtiden ska bli en av oss. Vi vet att det kommer att dröja, men vi vill hjälpa er med detta. Jag håller med Rebecca Harms om att vi bör vänta med resolutioner till efter valet. Det är först då, före EU-toppmötet, som vi kan föra en uppriktig diskussion om frågan och utarbeta en gemensam ståndpunkt för Europaparlamentet.
Inese Vaidere
(LV) Mina damer och herrar! Ukraina är ett land med stor strategisk betydelse för EU. Därför får vi inte vara likgiltiga inför vad som händer i detta land. Den 1 oktober gick tiotusentals ukrainare ut på gatorna för att protestera mot de konstitutionella förändringar som infördes av Viktor Janukovitj och fastställdes av författningsdomstolen, vars sammansättning ändrades kort efter presidentvalet. Dessa reformer genomfördes utan demokratisk debatt och utan hänsyn till Venedigkommissionen. Förändringarna försämrar maktbalansen och är ett hot mot domstolarnas oberoende i Ukraina. Även ekonomiska reformer äventyras. Våra ukrainska vänner har uttryckt oro över organisationen av det kommande valet, över att den styrande koalitionen är representerad i orimligt hög grad i Ukrainas centrala valkommission, över restriktionerna mot icke-statliga organisationer och över statens ingripande i oppositionspartiernas verksamhet. Det är just därför som denna resolution behövs i dag. Olyckligtvis har den styrande koalitionen avslagit oppositionens motion i Ukrainas parlament om att prioritera frågan om EU-medlemskap i Ukrainas utrikespolitik. Vi måste emellertid fortsätta att betona betydelsen av samarbete med Ukraina och övervaka genomförandet av de avtal som ingåtts. EU måste kräva att korruptionen bekämpas, och samtidigt hjälpa till i denna kamp, samt att pressfriheten säkras. Det är inte utmärkande för en demokratisk stat att en mediemagnat på en och samma gång är både chef för den statliga säkerhetstjänsten och medlem i det höga justitierådet, som har till uppgift att utse och avsätta domare. Sammanfattningsvis måste vi också vidta positiva åtgärder, inte bara för visumfrihet i framtiden, utan även för ekonomiskt samarbete, särskilt på energiområdet, samtidigt som vi avvaktar den demokratiska utvecklingen i Ukraina. Detta skulle vara syftet med nästa resolution, som bör utarbetas efter valet och som bör omfatta energi, ekonomi och andra frågor av vikt för Ukraina. Tack.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Marek Siwiec
(EN) Herr talman! Jag har en mycket enkel fråga. Kanske det är ett tolkningsproblem, men ni sade att Ukrainas nuvarande regering avvisar framtida medlemskap i EU.
Såvitt jag vet, med utgångspunkt i presidentens förklaring och det ukrainska parlamentets officiella uttalande om den långsiktiga politiken, är EU-medlemskapet en av deras högst prioriterade frågor.
Så frågan är om jag missförstått dig, eller om du missförstått Ukrainas president.
Inese Vaidere
(LV) Ja, jag ska gärna klargöra detta. Det var uppenbarligen en felaktig översättning. Ukrainas president har förklarat sig villig att fortsätta konvergensarbetet gentemot EU. Icke desto mindre har det ukrainska parlamentet beslutat att ett EU-medlemskap inte längre är av högsta prioritet.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Rebecca Harms
(DE) Herr talman! Jag skulle vilja ställa följande fråga till Inese Vaidere: Nu när vi har skrivit ned alla synpunkter om vår bestörtning över maktmissbruket och förtrycket i Ukraina, vilket motstånd kan det då finnas mot att ta med denna text till Kiev om fjorton dagar för att diskutera den och sedan bestämma hur vi ska fortsätta? Det skulle jag gärna vilja veta, eftersom jag med tanke på vår delegations tidigare erfarenheter tror att detta är det bästa och mest produktiva sättet att gå vidare, särskilt om vi vill ha demokratiskt inflytande.
Inese Vaidere
(LV) Ja, jag svarar gärna. Personligen, och ändå vet jag inte varför, fru Harms, är jag bekymrad, även efter vårt deltagande i toppmötena med Ukraina, över de signaler som vi nu får från våra ukrainska vänner om den centrala valkommissionens sammansättning, mediefriheten och restriktionerna för icke-statliga organisationer. Allt detta finns, och enligt min mening är det just genom att uttrycka vår oro om detta som vi skulle kunna medverka till bättre förhållanden för de regionala valen. Det finns inget som hindrar oss från att resa till Ukraina nästa vecka, inte ens vår resolution. Ingen hindrar oss från att utarbeta ytterligare en resolution, som jag nämnde, om ekonomiska frågor. Vi måste absolut göra detta, men när det gäller problemen med det försämrade demokratiska läget, måste vi tyvärr, det vill säga, jag tycker att vi ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Kristian Vigenin
(EN) Herr talman! Jag skulle säga att kvaliteten på dagens debatt visar att den är oförberedd. Vi behövde inte denna debatt, och varken i dag eller i morgon är lämpliga tidpunkter för att anta resolutioner om Ukraina.
Jag måste påminna er om att för sex månader sedan var landet i fritt fall och på gränsen till kaos. Det var politiskt, ekonomiskt och finansiellt instabilt - det rådde till och med djup kris - men nu är bilden en helt annan. Vi måste erkänna att på bara några månader har Ukrainas regering lyckats återställa läget till det normala, så att det åter råder politisk, ekonomisk och finansiell stabilitet i landet.
Visst finns det problem. Det förnekar vi inte. Men vi måste medge att de lyssnar på oss. Exempelvis har vissa korrigerande åtgärder vidtagits när det gäller vallagen och vissa valmetoder. I detta hänseende kan vi göra oss hörda där, så länge vi inte skriker vid första bästa tillfälle utan intar en vettig hållning till Ukraina.
Det är därför som jag tror att vi gör vår parlamentariska samarbetskommitté en björntjänst när den reser till Ukraina om tio dagar. Vi gör oss själva en björntjänst genom att undergräva vår roll och anta sådana här resolutioner tio dagar före valet. Något sådant har aldrig skett tidigare. Det är ett tydligt försök att påverka valen. Vi bör inte tillåta att Europaparlamentet deltar i ett sådant spel.
Därför föreslår jag att vi skjuter upp antagandet av resolutionen, och att vi ber våra kolleger i delegationen till den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina att kontrollera med kollegerna där, att diskutera dessa frågor ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Traian Ungureanu
(EN) Herr talman! De nya ukrainska myndigheterna är nya bara till namnet. En våg av återgång till auktoritära metoder sveper över landet. Den rättsliga ramen för de kommande lokala valen har ändrats och skulle kunna äventyra oppositionspartiernas deltagande. Konstitutionen har ändrats, och presidentstyre har återinförts. Medierna och det civila samhället är under ständig press, och den ukrainska säkerhetstjänsten verkar bete sig som under Sovjettiden.
Det är dags att vi tydligt uttrycker vår oro genom en resolution. De ukrainska myndigheterna bör få veta att det inte räcker med vänskapsförklaringar om man vill knyta närmare band med EU. Ett odemokratiskt ukrainskt parlament kan inte vara en pålitlig partner för EU, särskilt inte i det strategiskt känsliga Svarta havsområdet.
Hannes Swoboda
(DE) Herr talman! Jag tycker att vi alla måste ta vårt ansvar. Regeringen i Ukraina måste tillämpa rättsstatsprincipen och införa mediefrihet, och det måste göras effektivt. Men det är också viktigt att oppositionen visar att den tar ansvar och inte sprider felaktig information. Förslaget till resolution innehåller många anklagelser som förnekas av personerna i fråga, och detta visar hur mycket felaktig information som ofta sprids här. Även vi måste visa att vi är ansvarsfulla. Vi får inte låta oss bli inblandade i den interna politiska diskussionen. Mina damer och herrar - och jag vänder mig särskilt till ledamöterna i Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokraterna) - det finns ingen anledning att försvara den ena eller andra gruppen i Ukraina av partipolitiska skäl. Det är inte vår uppgift.
Nästa vecka kommer vi att föra diskussioner med utrikesministern, sedan har vi valet, därefter den parlamentariska samarbetskommittén EU-Ukraina, som reser till Ukraina. Herr Gahler, jag vädjar till din rättvisekänsla här. Det har nämligen alltid varit så att vi först efter valet yttrar oss om huruvida det gått rätt till eller inte, i stället för att sätta hinder för valet genom att säga att det inte kommer att gå rätt till. Det är inte vår uppgift, och jag vädjar till din känsla för rättvisa - som du alltid brukar visa - och jag vädjar till dig att vara rättvis även i detta fall.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Bara de som har levt i ett socialistiskt system kan i grunden förstå de länder där man saknat personlig frihet och press- och mediefrihet samt den svåra väg som dessa länder har varit tvungna att gå. Jag förstår dem som i dag uttrycker oro och talar om bristande respekt för människornas rättigheter och de mångfacetterade problem som Ukraina kämpar med i dag. Ändå måste vi också erkänna de små men positiva förändringarna, till exempel det demokratiska valet nyligen, då vi företrädde Europaparlamentet som observatörer.
Jag vädjar om lyhördhet inför den situation som råder för miljoner ukrainska medborgare och hundratals unga ukrainare. De räknar med EU, med vår hjälp att bygga upp en demokrati och med vår hjälp att bygga upp ett civilt samhälle. Det är mycket lätt att komma med kritik, men som polsk kvinna kommer jag ihåg att vi en gång fick hjälp.
(Talmannen avbröt talaren.)
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Herr talman! Även jag vill sälla mig till dem som har påpekat att det inte finns någon anledning att så snabbt utfärda en resolution, särskilt inte nu före valet, före besöket och, än viktigare, innan Europaparlamentet är närvarande i Ukraina. Denna regering valdes alldeles nyligen. Visst finns det problem, men vi måste inse att den är demokratiskt vald och låta den utföra sitt arbete. Det är inte vettigt med någon resolution förrän efter det kommande valet i Ukraina.
Siiri Oviir
(ET) Jag hade en fråga till min kollega Inese Vaidere, men jag vill tala om det jag just nu tänker på. Det är ett illa valt tillfälle att anta resolutionen om Ukraina nu och inte i morgon. Det ukrainska folket ser med respekt på Europaparlamentet och skulle inte förstå oss. Det beror på att det förslag vi har i dag varken är det bästa när det gäller tonläget eller är det mest korrekta, och det innehåller dessutom några faktafel.
Inese Vaidere nämnde att ordföranden för Venedigkommissionen hade kritiserat konstitutionsändringen. Jag har ett brev från honom med dagens datum, och där uppger han att han häpnar över denna synpunkt i vår resolution. Han säger klart och tydligt att han inte har gjort detta, vare sig här, där eller någon annanstans.
Marek Henryk Migalski
(PL) Till skillnad från Kristian Vigenin tycker jag att dagens debatt har varit utmärkt och mycket givande. Det är sällan vi har en sådan intressant debatt här i kammaren, och jag vill tacka er alla för det. Elżbieta Katarzyna Łukacijewskas anförande visar att även Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokraterna) är oenig i frågan, vilket är goda nyheter. Vi bör tacka socialdemokraterna och i synnerhet Hannes Swoboda, Adrian Severin och Marek Siwiec, för att de inser att vi före valet inte bör fatta beslut som är så ofördelaktiga för våra ukrainska vänner. Kommissionsledamot Štefan Füle och Rebecca Harms gör också rätt i att ta upp vissa fakta som ger skäl till oro och som vi också är medvetna om.
Jaromír Kohlíček
(CS) Ta er samman, mina damer och herrar, och försök att tänka för en gångs skull! Under en veckas tid har det inte skett några ändringar av vare sig lagstiftningen eller valkommissionens sammansättning. Det är intressant att så fort vissa politiska krafter upplever att deras partivänner i ett land utanför EU inte har vunnit, uttrycker dessa krafter genast sin oro över demokratin i detta land. Jag håller med om det som Michał Tomasz Kamiński och andra har sagt. Vi bör absolut agera i Europaparlamentet i syfte att bidra till utvecklingen av demokrati och bättre förutsättningar för att utveckla ömsesidiga förbindelser. Insatserna för att stödja den ukrainska regeringens stabiliseringsåtgärder var uppenbarligen kränkande för några av dem som hänger sig åt kaos och laglöshet. Mina kolleger anser troligen att dessa är bättre partner än den sittande regeringen. Jag rekommenderar att vi skjuter upp förslaget till resolution och återupptar diskussionen om detta ämne när delegationen har kommit tillbaka från Kiev.
Jaroslav Paška
(SK) Jag tycker att Ukraina är en av EU:s närmast tänkbara partner.
Ukrainarna står den europeiska civilisationen mycket närmare än turkarna eller albanerna. Det ukrainska folket har frivilligt valt förändring därför att den demokratiska orangea makten har lett landet in i fattigdom, hopplöshet och förfall. President Viktor Janukovitj befann sig länge i opposition, och hans inställning till den nuvarande oppositionen återspeglar den behandling som han fick från de orangea ledarnas sida. Dessutom måste vi också inse att han antagligen minns den tid då han blev offer för det orangea förbundet, och EU enbart reagerade med ett välvilligt leende. Vi bör ha tålamod och koncentrera oss på ekonomiskt samarbete, om vi inte ska förlora Ukraina som framtida medlem. Låt oss bygga upp ett klimat av ömsesidigt förtroende. Vi måste förklara för regeringen att oppositionen har sin legitima plats i ett demokratiskt samhälle, och för oppositionen att den inte har rätt att konkurrera om makten, såvida den inte vinner tillräckligt stöd från folket.
Michael Gahler
(DE) Herr talman! Eftersom jag blev personligen omnämnd skulle jag faktiskt vilja svara i en minut enligt ögonkontaktsförfarandet. Är det i sin ordning?
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! När energigemenskapen inrättades 2006 skapades en integrerad europeisk energimarknad för gas och elektricitet, och det är tänkt att Ukraina ska ingå i denna gemenskap i syfte att säkra energiförsörjningen till Östeuropa. Detta är bra, eftersom det verkligen har uppstått ett antal allvarliga problem de senaste åren. I synnerhet har gaskonflikten mellan Ryssland och Ukraina fått allvarliga följder för gastillförseln till EU:s medlemsstater. Följaktligen stod det naturligtvis klart att Ryssland stoppade gastillförseln på grund av prisdiskussionerna. Enbart i mitt hemland Österrike minskade tillförseln av rysk gas med 33 procent, och i Frankrike, Ungern och Italien noterades minskningar på 20-40 procent. Detta innebär att kommissionen, i egenskap av samordnare för energigemenskapen, bör tala allvar med Ukraina och påminna landet om dess skyldigheter när det gäller EU:s försörjningstrygghet. Våra medlemsstaters energiförsörjning får inte bli en pant i priskriget mellan Ryssland och Ukraina. Vi bör ha en bra diskussion, men vi bör också vara tuffa och trygga medlemsstaternas energiförsörjning.
Mariya Nedelcheva
(BG) Europaparlamentet har alltid stöttat Ukraina på vägen mot demokrati, på grundval av rättsstatsprincipen och att landet delar våra gemensamma värderingar om europeisk integration.
Val fungerar som en barometer i alla demokratier. Det ger oss tillfälle att utvärdera kvaliteten på det demokratiska förfarandet, institutionernas stabilitet, de politiska partiernas mognad och det civila samhällets åsikter. Jag välkomnar de ukrainska myndigheternas beslut att bjuda in observatörer till valet den 31 oktober.
Jag är säker på att deras uppdrag kommer att öka förtroendet för valprocessen och att deras observationer kommer att bidra till att bekräfta att de ukrainska institutionernas arbetssätt präglas av insyn och opartiskhet. Utöver val måste konstitutionen, i egenskap av högsta lagstiftning i Ukraina, även garantera att det råder jämvikt mellan myndigheterna och att dessa kontrollerar varandra.
Ukraina kan lita på att EU kontinuerligt ska stödja Ukrainas ansträngningar för att införa reformer och stabilitet. Den uppfattning som råder i EU och dess civila samhälle ger ytterligare stimulans och garanti om att det till slut ska lyckas.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Förra veckan gjorde Ukrainas president Viktor Janukovitj ett officiellt besök i mitt land, Litauen, och bekräftade än en gång att Ukraina har som mål att bli medlem i EU. Utan tvekan kommer det att ta flera år. Det är mycket som måste göras och många reformer som måste genomföras på olika områden, såsom att garantera de mänskliga rättigheterna, bekämpa korruptionen, övervinna fattigdomen och stärka demokratin. Men jag håller med mina kolleger som har yttrat sig här i parlamentet. Vi får inte omedelbart döma ut Ukraina som land, och vi bör inte hindra landet från att bli en likvärdig partner. Därför upprepar jag att vi i Europaparlamentet verkligen måste samarbeta som likvärdiga partner och hjälpa Ukraina att närma sig EU.
Ivo Vajgl
(SL) Ukraina är en stor och viktig partner till EU och ett land som tveklöst har en europeisk framtid. Det sämsta vi kan göra för Ukraina, ett land med en komplicerad inre struktur och en besvärlig historia, skulle enligt min mening vara att tala om det som om det vore föremål för byteshandel mellan partier eller ideologisk byteshandel.
Därför måste alla dokument som vi godkänner vara väl genomtänkta och avvägda. Gårdagens opposition är dagens regering och detta kan ske i alla länder som anordnar demokratiska val. Det är lätt att förstå att oppositionen är missnöjd eftersom den förlorat makten. Men den kommer att få sin chans när det är rätt tillfälle och om väljarna vill det. Jag tycker att det är fel av oss att bara lyssna på den ena sidans argument, och framför allt skulle jag vilja säga att jag är säker på ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Ukraina är vår största europeiska demokratiska samarbetspartner, och även jag hoppas att landet en dag ska bli medlem i EU. Som många andra talare tvivlar jag på lämpligheten i att utfärda en parlamentsresolution kort före lokalvalen, och min grupp, Europeiska konservativa och reformister, har lagt fram ett antal ändringsförslag för att skapa bättre jämvikt och mindre upprepning i resolutionen.
Viktor Janukovitj vann presidentvalet på ett demokratiskt sätt, även om det var med liten marginal. Det finns helt klart vissa oroväckande auktoritära trender i Kiev, från försök att återupprätta ”temniki”-censur av pressfriheten till användning av säkerhetstjänsten FBU, som leds av en oligark med politiska syften. Processen bevakas emellertid noggrant av väst. President Janukovitj är nu under press. Den orangea revolutionen har fortfarande starkt fäste, och det ukrainska civila samhälle som uppstod genom den är mycket tåligt.
Alla vet att jag har nära förbindelser med de ledande personerna inom oppositionen, men även jag tycker att vi bör undvika för mycket inblandning i Ukrainas inrikespolitik, vilket mycket väl skulle kunna slå tillbaka mot Europaparlamentet, och vi bör ge ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Exakt samma argument anfördes före presidentvalet, när vi här i parlamentet undrade vilken resolution vi skulle anta och hur vi skulle förhålla oss till vad som pågick i Ukraina före presidentvalet. Vi beslutade att vi skulle utfärda en resolution efter valet, och det gjorde vi också. Vi uppmanade regeringen och oppositionen att respektera de mänskliga rättigheterna, yttrandefriheten och mötesfriheten.
Det har nu gått flera månader sedan den resolutionen utfärdades, och vi kan redan se att vissa av villkoren inte beaktats. De lokala valen är viktiga för att främja, stärka och upprätta demokratin, och jag förstår oron för att vissa rättigheter ska kränkas i samband med dessa val. Det är också därför som jag har varit med och utarbetat resolutionen.
(Talmannen avbröt talaren.)
Štefan Füle
Herr talman! Tack för att ni gett mig detta tillfälle att kommentera det som verkligen varit en intressant debatt. Jag ska inrikta mig på tre synpunkter.
För det första vill jag besvara en konkret fråga från Bastiaan Belder om investerings- och affärsförhållandena. Det är mycket som behöver göras på detta område i Ukraina. Det är uppenbart, och jag har tagit upp frågan ett antal gånger, såväl inom associeringsrådet som vid olika möten. Sist jag hade tillfälle att ta upp frågan var med premiärminister Mykola Azarov, så sent som förra veckan. Det finns ett antal problem, såsom lagen om offentlig upphandling och möjligheten att göra olika ändringar i denna lag, vilket nu diskuteras i Ukrainas parlament.
Man behöver göra mer när det gäller rättsstatsprincipen, och naturligtvis har vi med stort intresse följt Mittalärendet de senaste dagarna. Man behöver göra mer för att fullgöra åtagandena och uppfylla löftena i samband med momsfrågan, som är en störande faktor för våra företag. Vi är redo att skydda de europeiska investerarnas och de europeiska företagarnas intressen genom våra kontakter med de ukrainska myndigheterna och genom regelbundna kontakter med företagare.
Min andra synpunkt är att det inte är någon enkel process som vi har engagerat oss i tillsammans med Ukraina. I denna process är uttalanden om en europeisk framtid ibland till hjälp, men de räcker inte. Det som ger resultat är att bygga upp mer av EU i Ukraina.
De behöver vår hjälp. De är också i behov av att vi stämmer av läget då och då. Detta är vad de förväntar sig av oss.
Vad vi inte behöver är att dras in i en falsk debatt om vad som är viktigast - att skapa stabilitet eller att hålla fast vid och vara övertygad om vissa värden, och det leder vidare till min tredje synpunkt.
Jag är inte rätt person att kommentera förslaget till resolution inför parlamentet, men bara att debatten ägt rum har enligt min mening gett en viktig signal. Jag tycker att det ligger ett mycket viktigt budskap bara i att parlamentets företrädare snart ska resa till Ukraina. Ytterligare ett viktigt budskap när det gäller våra förväntningar på ukrainarna är att de lokala valen den 31 oktober än en gång kommer att bekräfta att landet är inställt på demokrati.
Här ber jag att få avsluta mitt anförande.
Talmannen
Michael Gahler har ordet för att göra ett personligt uttalande i enlighet med artikel 145.1.
Vänligen var kortfattad och besvara de personliga påståendena.
Michael Gahler
(DE) Herr talman! Jag ville svara utförligt på vad Hannes Swoboda hade att säga. Han påstod något som inte var helt korrekt. Det stämmer att vi i Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) citerade Venedigkommissionen felaktigt i vår resolution. Jag har talat med Thomas Markert, och han berättade vad han faktiskt sade. Det är därför citatet inte längre finns med i den gemensamma resolutionen. Som du förstår är detta alltså inte längre är något att diskutera.
Du talade om rättsstatsprincipen i allmänhet. Men jag hade gärna hört såväl dig som gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet säga något tydligt och specifikt om vad den hemliga polisen gör där. Om vissa partier i Ukraina inte tillåts delta i val kan man kritisera detta även före ett val, eftersom valresultatet under sådana förhållanden självklart inte uppfyller demokratiska och europeiska normer.
Hannes Swoboda
(DE) Herr talman! Det här ska inte vara någon dialog. Men herr Gahler, du borde åtminstone få veta att jag klart och tydligt framhållit i ett pressmeddelande, som även publicerades på min grupps vägnar, att den hemliga polisen måste övervakas. Jag har också tagit upp detta i mina samtal med premiärminister Mykola Azarov.
Jag ber dig än en gång att överväga till i morgon om det verkligen inte skulle vara klokare att anta en gemensam resolution, med brett stöd, i stället för med knapp majoritet, vilket skulle ske i nuläget. Tänk igenom det en gång till. Det vore klokt.
Talmannen
Jag avslutar debatten genom att meddela att jag har mottagit sex resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon, torsdagen den 21 oktober 2010 kl. 12.00.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Justas Vincas Paleckis
skriftlig. - (LT) Ukraina har alltid haft en speciell roll i EU:s östra partnerskap. Storleken, läget och de historiska skiftningarna har gjort landet till en viktig bro mellan öst och väst. Det är knappast någon överraskning att EU, nu som tidigare, noggrant följer de politiska händelserna i Ukraina. Den nuvarande bilden saknar emellertid inte tvetydighet. Vi måste erkänna att den nya regeringen är vald genom fria och demokratiska val, och den har hjälpt till att ta Ukraina ur det ekonomiska och politiska kaos som dominerade för ett halvår sedan. Å andra sidan får vi inte bortse från de oroväckande tendenserna när det gäller mediefriheten. Men jag håller med de kolleger som påpekat att tillfället är illa valt för dagens resolution. Jag anser att vi måste skjuta upp den. Vi skulle kunna inta en mer avvägd och objektiv ståndpunkt efter det besök som parlamentets delegation ska göra nästa vecka, efter de förestående kommunalvalen och efter högnivåmötet mellan EU och Ukraina. Ukraina kan trots allt statuera exempel för andra länder i Oberoende staters samvälde, om hur de kan gå till väga för att närma sig EU och samtidigt främja goda förbindelser med Ryssland.
Indrek Tarand
Jag värdesätter debatten om Ukraina, där de olika åsikterna tydligt kommer till uttryck. Min slutsats är att demokratin i Ukraina behöver stöd, men inte i form av detta dokument. Det skulle vara viktigare att skapa förutsättningar för utveckling, exempelvis genom att lösa upp spänningarna i regionen. Och det är därför som jag står fast vid att Frankrikes planer på att sälja Mistralkrigsfartyg till Ryssland måste stoppas!
