Digitala bibliotek (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Marie-Hélène Descamps, för utskottet för kultur och utbildning, om i2010: mot ett europeiskt digitalt bibliotek.
Återigen är mer än hälften av talarna i debatten kvinnor och den första är föredraganden Marie-Hélène Descamps.
Marie-Hélène Descamps
föredragande. - (FR) Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Idén om ett europeiskt digitalt bibliotek kommer från sex stats- och regeringschefer inom EU som ville säkra tillträde för alla till Europas kulturarv och bevara det för kommande generationer. Detta federala projekt för Europa kommer att stärka den sanna europeiska identiteten och hjälpa till att sprida vår kulturella och språkliga mångfald över hela världen. Projektet, som saknar motstycke i Europa, binder samman det förflutna med nutiden och kopplar ihop den kulturella och den digitala dimensionen. Det är det perfekta gensvaret för de många frågor som i dag påverkar våra medborgare i form av ny information och kommunikationsteknik. Internet, det tredje mest populära mediet för Europas yngre invånare, är faktiskt ett av huvudhjälpmedlen för kunskap och inlärning.
Vissa framsteg har gjorts, men digitaliseringen av våra kulturella resurser och att göra dem elektroniskt tillgängliga är fortfarande ändå mycket splittrad och beroende av medlemsstaternas olika metoder för att göra detta. Om de ska bli effektiva och nå ut till största möjliga antal människor måste de initiativ som tas för att främja och sprida vårt kulturella arv vara väl samordnade. Detta är målet med det europeiska digitala biblioteket, vilket kommissionen stöder genom sitt initiativ ”i2010 - digitala bibliotek”.
Den första delen av initiativet, nämligen meddelandet av den 30 september 2005, baseras på tre huvudaspekter: digitalisering, elektronisk tillgång och bevarande av digitalt material. Kommissionen har påbörjat en analys av de viktigaste tekniska, rättsliga, organisatoriska och ekonomiska utmaningar som ett projekt i den här skalan kan medföra. Samtidigt har ett samråd på nätet inletts och en högnivåexpertgrupp bildats. Baserat på dessa olika delar antog kommissionen en rekommendation om digitalisering, elektronisk tillgänglighet och digitalt bevarande den 24 augusti 2006, där kommissionen uppmanar medlemsstaterna att påskynda digitaliseringen och samordna arbetet för att skapa verklig synergi. Den 13 november 2006 antog rådet enhälligt dessa rekommendationer. Det är nu parlamentets sak att ge en tydlig signal så att detta exceptionella projekt kan förverkligas.
Åtagandet är av sådan art att man bör gå framåt i etapper. Samtidigt som man arbetar med en konceptuell och teknisk organisation för alla kategorier av kulturellt material måste man till en början koncentrera sig på de möjligheter som finns i biblioteken i form av textmaterial utan upphovsrättsskydd, och att göra detta genom en enda, direkt och flerspråk portal. Våra bibliotek har den fördelen att de redan samordnats på europeisk nivå genom TEL, det europeiska biblioteksprojektet, som inrättades 2005 av nationalbiblioteken och som innehåller en stor mängd digitala publika arbeten och därför kan användas omedelbart.
Som nästa etapp för att verktyget ska bli framgångsrikt måste biblioteket också ge tillgänglighet till mer samtida verk förutom de dokument som är offentligt tillgängliga. Alla beslut rörande detta måste absolut fattas i samråd med alla berörda parter. Det är av största vikt att skydda upphovsrätten och andra kreativa rättigheter för att bevara och skydda kreativiteten i Europa. Om detta projekt ska nå den framgång som förväntas måste det ha en enhetlig ekonomisk modell som grund. I betänkandet föreslås därför, med samtycke från upphovsrättsinnehavarna, att användarna av det europeiska digitala biblioteket ska kunna söka på Internet efter alla slag av digitala dokument oavsett status, fritt och i sin helhet kunna läsa de offentligt tillgängliga dokumenten, medan endast korta utdrag ska vara tillgängliga av de upphovsrättsskyddade arbetena. Förutom det ska de användare som önskar bläddra igenom ett visst verk eller få tillgång till ett skyddat dokument i sin helhet länkas vidare till privata Internetsidor som specialiserat sig på säker digital spridning, där olika alternativ kan finnas för användaren mot en rimlig ersättning till upphovsrättsinnehavarna.
Ett sådant bibliotek måste också organiseras så att dess innehåll är tillförlitligt och av en kvalitet som passar alla åldrar. För detta syfte innehåller betänkandet en uppmaning om att inrätta en styrkommitté i vilken kulturinstitutionerna skulle få en viktig roll. Denna kommitté skulle fastställa prioriteringar och riktlinjer för det europeiska digitala biblioteket och samtidigt samordna, styra och följa upp verksamheten.
Slutligen, för att få tillgång till alla europeiska kulturer måste andra kulturella institutioner och sektorer inklusive arkiv, museer, biografer, audiovisuell konst och universitet involveras i ett tidigt stadium. På detta sätt formar vi ett Europa som är enat i sin mångfald.
Jag vill avsluta genom att tacka alla mina kolleger i utskottet för kultur och utbildning, speciellt Henri Weber och Vasco Graça Moura, för deras stöd och deras bidrag till detta betänkande. Jag vill också tacka kommissionen för det effektiva samarbetet under utarbetandet av detta dokument.
Viviane Reding
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Detta är ett utmärkt betänkande och Marie-Hélène Descamps har gjort ett utomordentligt arbete tillsammans med sina kolleger i utskottet.
Initiativet med digitala bibliotek är ett exempel på hur EU genom konkreta projekt kan bidra inte bara till ekonomisk tillväxt utan till högre livskvalitet. Genom att digitalisera Europas kulturella och vetenskapliga arv kan vi sprida det vidare till andra kulturer. Med hjälp av modern teknik kan vi riva ned de murar som finns i dag.
Jag är mycket glad över att detta initiativ, som har tagits av de nationella biblioteken i våra medlemsstater och som kommissionen har utvecklat under så många år, har uppmärksammats och fått stöd på högsta politiska EU-nivå. Våra stats- och regeringschefer gör helt rätt i att stödja initiativet, eftersom våra bibliotek, arkiv och museer rymmer en formidabel rikedom. Det handlar inte bara om böcker, utan även om tidningar, skivarkiv och filmer. Det är en flerspråkig rikedom, och en mångkulturell rikedom. Om vi betänker att mindre än en procent av denna rikedom är digitaliserad inser vi vad vi har framför oss och vilket slags arbete vi måste utföra.
Detta arbete är nödvändigt av två skäl. Det första är att övervinna barriärer och få människor att studera, använda och njuta av dessa verk från sin egen kultur liksom verk från vår gemensamma europeiska historia, och därefter att låta dessa delar av våra kulturella institutioner återanvändas för tjänster och produkter på ett sätt som ger mervärde. Det är här branschen kommer in. Därför är målet för kommissionens initiativ att skapa en gemensam, flerspråkig portal till det europeiska, digitaliserade kulturarvet.
Vi kan inte göra detta själva. Det krävs samarbete mellan olika typer av kulturinstitutioner från alla europeiska länder. Jag är mycket glad över att se att detta projekt börjar ta form och att det formaliseras genom inrättandet av ett rättsligt organ som kommer att öka det europeiska digitala bibliotekets kapacitet att agera. Denna gemensamma portal kommer att lanseras under 2008. Under de efterföljande åren kommer innehållet gradvis att utökas i takt med att fler bibliotek, arkiv och audiovisuella arkiv och museer bidrar med sina digitaliserade samlingar.
Jag är också mycket glad över att parlamentets betänkande gör det möjligt att hantera inte bara resultatet utan även förutsättningarna för att nå detta resultat. Detta innebär att vi måste förbättra de allmänna villkoren för att digitalisera vårt kulturarv som en väsentlig del av initiativen för digitala bibliotek, och att medlemsstaterna måste intensifiera digitaliseringsarbetet. Jag vill vara mycket tydlig med att det inte räcker att ha stora kulturevenemang där alla regeringscheferna håller vackra tal och sedan åker hem till sina länder och beslutar om budgetnedskärningar. Det duger inte! Vi behöver ord som åtföljs av handling. Jag vill att parlamentet agerar och hjälper oss att förverkliga detta fantastiska projekt.
Vi har högnivåexpertgruppen för digitala bibliotek, som jag är ordförande i och som är pådrivande i denna fråga. Vi är även mycket medvetna om att bevarandet av digitalt material kommer att vara en av framtidens viktigaste frågor, och jag är därför glad över att rådet gett sitt stöd åt kommissionens strategi för det europeiska digitala biblioteket och att parlamentet nu hjälper oss att gå i samma riktning och lägger sin politiska vikt bakom detta mål.
Vasco Graça Moura
för PPE-DE-gruppen. - (PT) Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag måste varmt gratulera Marie-Hélène Descamps till detta strålande betänkande. Det är ett dokument som kommer att utgöra ett otroligt viktigt bidrag till frågan om relationen mellan digital teknik och kulturellt arv. Det innehåller en uppmaning till samordning av arbetet mellan de nationella institutionerna, speciellt biblioteken, och i framtiden även andra kulturella institutioner. Det inleds helt praktiskt med de arbeten som redan finns tillgängliga offentligt. Man föreslår effektiv synergi och utbyte av bästa praxis mellan de som är inblandade i processen på alla nivåer. Man uppmanar medlemsstaterna att främja projektet och finna vägar att undvika dubbelarbete när samlingarna ska digitaliseras. Man uppmanar till samordning av alla dessa ansträngningar.
När vi talar om europeisk kultur talar vi också om universell kultur. Det beror inte bara på att det europeiska kulturarvet förtjänar denna beteckning, utan också på att den inre kulturella mångfalden i Europa utgör ett fullständigt öppet system, vilket naturligtvis får positiva konsekvenser för hur projektet framskrider. Det är också ett projekt som har utvecklats. Det började som en ”chauvinistisk” villfarelse i konkurrens med Google, men har efter diverse ändringar omformulerats i mer förnuftiga, realistiska och produktiva ordalag. Det är inte längre vad Financial Times tidigare kallade ”ett flagrant fall av missriktad och onödig nationalism”.
Det europeiska digitala biblioteket skiljer sig från andra lösningar eftersom det är ett EU-projekt, det syftar till att nå alla bibliotek, det ska baseras på redan befintliga initiativ och det syftar till att täcka in alla kategorier av det europeiska kulturarvet och är inte begränsat till tryckt material. Visst finns det ett antal kvarstående problem: att finna finansieringspartner inom den privata sektorn, att så långt möjligt undvika skillnader i digitaliseringstakt mellan medlemsstaterna, att lösa vissa tekniska frågor som rör samordnad tillgänglighet till digitaliserade verk, att bevara det digitaliserade innehållet, att lösa frågan om den integrerade sökmotorn för metainformation i bilddokument och för direkt sökning i textdokument, att hitta lösningar för kompatibilitet mellan innehåll, och att möjliggöra flerspråkig sökning på ämne eller nyckelord förutom den nuvarande möjligheten att söka på författare eller titel. Vi får inte heller glömma att utbytet av erfarenheter mellan institutioner kommer att bli stort, speciellt med amerikanska institutioner, och även att en stark forsknings- och utvecklingsdel blir avgörande för att projektet ska ge gott resultat.
Genom att rösta för detta betänkande kommer parlamentet att ta ett positivt steg mot framtiden, vare sig majoriteten består av kvinnor eller en rimlig del kvinnor och en del män.
Talmannen
Åh, men kvinnorna är mycket glada över att ni är en man!
Christa Prets
för PSE-gruppen. - (DE) Herr talman, fru kommissionsledamot! År 2010 är alldeles runt knuten. Med tanke på att betänkandets titel är ”i2010: mot ett europeiskt digitalt bibliotek” betyder det att vi fortfarande har mycket jobb kvar, och enligt min mening har vi släpat fötterna efter oss. Jag är glad över att Marie-Hélène Descamps har lagt fram ett mycket bra betänkande som pekar ut vägen framåt och visar oss vad som kan och bör göras. Men nu måste vi alla anstränga oss för att komma igång. Betänkandet är en utmaning och ett svar på den nya tekniken, hur man hanterar kunskap och information på ett nytt sätt, och framför allt, unga människors tillgång till lärande, information och kunskap. Här är mycket som vi måste sätta oss in i, och som jag ser det måste vi verkligen skynda på saker och ting.
Det handlar inte bara om att bevara och skydda kulturarvet. Varje dag tillkommer det något nytt, för sådant som uppfanns och skrevs ned i går kommer att bli vårt kulturarv i morgon. Det betyder att vi har mycket att ta igen. Men samtidigt måste vi alltid se framåt för att hålla takten med utvecklingen.
Det blir mycket viktigt att samordna processen och, som tidigare sagts, uppmana länderna att lägga sin nationella känslighet åt sidan och fortsätta framåt som ett enat Europa för att skydda den kulturella mångfalden. Det kommer att finnas hinder som måste övervinnas. Det första är det ekonomiska underskott som vi står inför. Kommissionsledamoten gjorde rätt som tog upp detta. Alla ministrar och presidenter är väldigt bra på att hålla stora tal och är stolta över vår kulturella mångfald, men när det kommer till finansiering och genomförande drar de sig snabbt tillbaka och glömmer helt den stolthet de har talat om.
Jag anser att det också är mycket viktigt att skydda upphovsrätten, och det behövs därför en överenskommelse med författare, förläggare och alla övriga inblandade så att informationen mot en lämplig avgift kan läggas ut på Internet för allmänheten. Det är mycket som vi måste tänka över. Det är verkligen ingen lätt uppgift, men förslagen har lagts fram och länderna har mycket att tjäna. Jag är övertygad om att vi kan få ett ja vid morgondagens omröstning om betänkandet.
Som jag ser det måste vi använda de nya teknikerna och stödja detta projekt, inte bara för att förenkla tillgängligheten för oss européer utan också för att föra vår kultur vidare ut i världen.
Jolanta Dičkutė
för ALDE-gruppen. - (LT) Mina damer och herrar! Som kommissionens inledande dokument har fastlagt skulle ett europeiskt digitalt bibliotek grunda sig på Europas rika arv och kombinera mångkulturella och flerspråkiga miljöer med tekniska framsteg och nya affärsmodeller. Med tanke på integration är detta ett bra och välkommet mål, ett ambitiöst mål. Men jämte att nå dessa idealistiska mål måste vi vara realistiska och mycket uppmärksamma, förberedda för de utmaningar som oundvikligen kommer under processen.
Huvudproblemen som rör skapandet av digitala bibliotek är universella, men de beskrivs på olika sätt. Teknisk infrastruktur, skapandet av digitaliserade källor, digitalisering, att klargöra upphovsrätten, bevara innehållet och bevara dokumenten är frågor som kräver viktiga beslut under uppbyggnaden.
Möjligheten att tillhandahålla virtuella tjänster och projekt för att införa dessa är relevant för alla typer av bibliotek. Det är dock uppenbart att digitalt material, som text-, bild- och ljudinformation, utvidgar bibliotekens traditionella funktioner genom sitt annorlunda innehåll. Till exempel bestäms tillgängligheten till den information som finns i ett traditionellt bibliotek av öppettiderna, vilka oftast är längre än för andra offentliga institutioner. Om biblioteket är virtuellt är det alltid tillgängligt eftersom det inte finns någon dörr som rent fysiskt stänger användarna ute från informationen. Informationens tillgänglighet bestäms av serverns arbetsperioder.
Bibliotekarier kan använda traditionell kunskap och skicklighet för att utforma virtuella tjänster, men dessa räcker inte. Digitala bibliotek är ett fenomen som hör till 2000-talet, och det är därför nödvändigt att utvärdera inte bara den kunskap som behövs i dag utan också vad som kommer att vara nödvändigt i framtiden, i takt med att tekniken förändras. Det är inte så viktigt att ha perfekta kunskaper om vissa tekniker, eftersom alla flexibla och vuxna anställda kan förvärva de kunskaper och den erfarenhet de behöver för sitt arbete.
I mitt hemland Litauen har det långsiktiga bevarandet av det litauiska arvet genom användning av informationsteknik beslutats genom antagandet av lagar. Men problemet har inte lösts genom att man samordnar verksamheterna hos ”minnesinstitutionerna” (bibliotek, museer, arkiv). Varken medborgarna i Litauen eller i andra länder kan ännu använda alla tjänster som finns i de digitala biblioteken. Jag hoppas att dagens beslut kommer att påskynda processen.
Mieczysław Edmund Janowski
för UEN-gruppen. - (PL) Herr talman! Umberto Eco har sagt att den som läser böcker lever två gånger. Marie-Hélène Descamps betänkande är en bra sammanställning av modern strategi kring kulturella frågor och utbildningsfrågor. Jag tog även upp frågan i mitt betänkande om den framtida regionalpolitikens bidrag till Europeiska unionens innovativa kapacitet.
Precis som Gutenbergs uppfinning blev en vändpunkt för mänsklighetens utveckling kan vi idag se tillbaka på en kulturell revolution orsakad av Internet. Det vi har framför oss är en utbredd tillgänglighet till den europeiska, eller för den delen till hela världens, skatter av mänsklighetens andliga och materiella kulturarv. Det senare omfattar nutida skapelser såväl som flera hundra år gamla sådana, och med ursprung i olika kulturer och språk. Upphovsrätten och närliggande rättigheter är verkligen ett problem i det här sammanhanget.
Jag uppskattar det som redan har uppnåtts i många medlemsstater, vilket inkluderar arbetet i Polens nationalbibliotek. Jag vill ta tillfället i akt och betona vikten av en större tillgång till bredband. Jag menar att vi måste finna ett sätt att samfinansiera digitaliseringen med hjälp av unionens resurser. Jag avslutar med att referera till Goethe, som sa att när han hade läst en god bok kändes det som om han hade fått en ny vän. Tänk så många nya goda vänner vi kan få genom det europeiska digitala biblioteket!
Mikel Irujo Amezaga
för Verts/ALE-gruppen. - (ES) Herr talman! Kommissionen har definierat tre viktiga punkter för att dra nytta av den digitala teknikens potential: elektronisk tillgänglighet, digitalisering av analoga kollektioner och bevarande och förvaring av det digitala innehållet. Vi är alla väl medvetna om detta.
När det gäller digitaliseringen är det allmänt känt att kommissionen genom en rekommendation i augusti i fjol bad medlemsstaterna att samordna sina ansträngningar för skapa europeisk synergi. Rådet stödde rekommendationen enhälligt, men jag vill, även om det är synd att rådet inte är närvarande, ta tillfället i akt att för det första fråga kommissionen om vilka framsteg medlemsstaterna i realiteten gjort inom detta område, och för det andra få bekräftat om tillräcklig hänsyn tagits till icke-statliga myndigheter, vilka som vi vet ansvarar för kulturen i de flesta decentraliserade länder.
När det gäller en annan aspekt, elektronisk tillgänglighet, håller vi alla med om att det måste finnas ett flerspråkigt gränssnitt och att innehållet måste vara av garanterad kvalitet. Det är ett sant nöje att gå in på webbsidan för det digitala biblioteket och se att förutom på de 23 officiella gemenskapsspråken finns innehållet också på isländska och serbiska.
I dag firar vi Europeiska språkdagen, och ni, fru Reding, har i hög grad bidragit till att den har inrättats. Ni har också vid oräkneliga tillfällen med rätta sagt att stora och små språk inte existerar, att alla utgör en del av Europas kulturella rikedom, och jag skulle gärna vilja se någon enstaka referens i det digitala biblioteket, eller innehåll snarare än referens, som rör språk som mitt eget som inte är officiellt i EU.
Věra Flasarová
för GUE/NGL-gruppen. - (CS) Mina damer och herrar! När biblioteket i Alexandria brann ned under Caesars invasion av Egypten gick en stor del av all litteratur som skrivits fram till dess förlorad för alltid. Jag tror att något liknande aldrig kommer att inträffa igen, tack vare de digitala biblioteken.
Jag välkomnar föredragandens sammansatta sätt att hantera frågan. Jag kommer från Tjeckien, där en framgångsrik digitalisering av nationalbiblioteket i Prag har pågått ett tag. Eftersom staterna har sina egna nationalbibliotek är det bara logiskt att EU bör ha en liknande institution, en som skulle använda sig av den allra senaste tekniken. Detta handlar inte om att låtsas som om vi försöker fullfölja den europeiska integrationen - detta är en praktisk fråga. Det ges ut alltfler böcker nuförtiden. Denna enorma mängd litteratur kan inte samlas på ett ställe utan datorteknikens hjälp. Detta är en enorm uppgift. Planen är att det europeiska digitala biblioteket ska samla de digitala källor som redan finns och innehålla litterära verk som inte omfattas av upphovsrätten. Utöver de litterära verken skulle även tekniska, juridiska, journalistiska och audiovisuella verk samlas.
Att skapa ett system som är så omfattande och ändå förhållandevis enkelt kommer att bli en intressant uppgift för experterna på digital teknik. Jag är säker på att det europeiska digitala biblioteket kommer att sätta punkt för ändlösa korshänvisningar och komplicerade sökningar i cyberrymden och att det kommer att bli ett enormt bibliotek som vi bildligt talat kommer att ha i våra hem.
Naturligtvis finns det också risker. Kommer de digitala biblioteken att göra oss ännu mer beroende av datorer och hota den tryckta bokens existens? Det skulle kunna inträffa, fast jag tycker inte det är särskilt sannolikt. Den traditionella boken är en integrerad del av vår kultur precis som teater och konst. Den erbjuder något som digitala bibliotek aldrig kommer att kunna ge: direktkontakt med läsaren.
Thomas Wise
för IND/DEM-gruppen. - (EN) Herr talman! Det brittiska biblioteket har rötter tillbaka till 1753. Det innehåller dokument som skrevs så tidigt som 300 år f.Kr. Berömdheter som Karl Marx, Oscar Wilde, Mahatma Gandhi, Rudyard Kipling, George Orwell, George Bernard Shaw och till och med Vladimir Lenin är bara några av de personer som har studerat i British Museums och de brittiska bibliotekens lässalar. Jag undrar om de skulle ha blivit lika inspirerade av att surfa på Internet. Jag misstänker att vår ståtliga inrättning, med dess enastående samling av publikationer från världens och det brittiska imperiets alla hörn - och faktiskt längre bort än så - kommer att värdesättas långt efter det att EU har gått samma väg som andra eurofederala projekt, från Karl den store till de senaste två decenniernas förfärliga politiska mardröm. Lycka till, fröken Descamps, med ert digitala bibliotek. Inom detta område, precis som inom många andra områden, skulle jag dock hellre koncentrera mig på att skydda, bevara och utveckla ett arv jag är stolt över än att bygga nytt av gångna tiders spillror.
Piia-Noora Kauppi
(EN) Herr talman, kolleger! Låt mig först understryka att jag välkomnar kommissionens och Marie-Hélène Descamps betänkande om digitala bibliotek, som är ett viktigt bidrag vid rätt tidpunkt för att säkra att digital information bevaras för kommande generationer.
Det stämmer att Internet har blivit en av de viktigaste källorna till kunskap och lärande. Digitala bibliotek skulle verkligen gynna många forskare, studerande, lärare och en sådan grupp som funktionshindrade. Detta är därför ett perfekt initiativ under året för lika möjligheter för alla.
Jag vill bara uppmärksamma er på en aspekt som måste beaktas noggrant innan några beslut fattas.
Offentlig-privat samarbete och privat sponsring för att digitalisera Europas kulturarv är en central del av dagens system. Vi behöver se till att nya bestämmelser inom detta område inte äventyrar fördelarna med det nuvarande systemet, särskilt när det gäller vetenskaplig information. Vi måste till exempel se till att mekanismen för inbördes utvärdering behålls. Inbördes utvärdering är en process där oberoende experter inom ett forskningsområde - sakkunniga - kritiskt granskar en forskningsrapport.
Systemet med inbördes utvärdering är centralt för forskarsamhället eftersom det är en viktig mekanism för kvalitetskontroll och kan påverka forskningskarriärer. Vi måste även undvika ett scenario där öppen tillgång äventyrar den nuvarande spridningen av forskning via vetenskapstidskrifter. En fråga som måste bedömas är även hur lönsamheten för mindre förlags tidskrifter kan skadas.
Många berörda parter anser med andra ord att det nuvarande systemet är lättillgängligt, effektivt och kostnadseffektivt samt håller en hög kvalitet. Vi måste vara säkra på att effekterna, framför allt för forskare, blir positiva och vi måste undvika alla oavsiktliga negativa konsekvenser för just de personer vi vill stödja.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Herr talman! Tanken på att inrätta ett europeiskt digitalt bibliotek genom att skapa en webbplats där resurserna lagras och sedan går att använda avgiftsfritt av alla användare är verkligen ambitiös. Biblioteket skulle ha ett flerspråkigt gränssnitt som skulle göra det lättare att direkt få tillgång till det önskade materialet. Varje medborgare skulle få tillgång även till de minst kända verken i världskulturen på sitt modersmål.
Det bör också noteras att detta initiativ väcker en viktig fråga, nämligen tillgången till Internet och möjligheten att få kontakt med världens kulturarv som blir tillgängligt för invånarna i landsbygdsområden, öområden och för människor som har svårt att förflytta sig.
Tillgång till alla kategorier av kulturellt material, inklusive sådant som skyddas av upphovsrätten och närstående rättigheter, kommer att bli ett annat stort problem. Jag är säker på att det kommer att gå att lösa med tiden genom investeringar i teknik.
Marie-Hélène Descamps har utarbetat ett välbalanserat betänkande. Jag anser att det förtjänar vårt stöd.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Herr talman, fru kommissionsledamot! Jag upprepar de föregående talarnas gratulationer till föredraganden för hennes väl utarbetade betänkande. Det sänder ett tydligt budskap från Europaparlamentet till stöd för att inrätta ett europeiskt digitalt bibliotek. Det gläder mig att få påminna parlamentet om att Polen var delaktigt i att föra fram den här tanken. Mitt land var företrätt bland de sex stats- och regeringschefer som lanserade förslaget.
Betänkandet innehåller övertygande argument för att gradvis genomföra detta projekt. Där föreslås att de olika kategorierna av kulturarvet gradvis ska införas tillsammans med dokument som skyddas av upphovsrätten och närstående rättigheter, hela tiden med respekt för de rättsliga begränsningarna i fråga om immateriell äganderätt. Förslaget om att andra institutioner än bibliotek som deltar i att sprida kultur också skulle delta i projektet är värt att överväga. Det är bara rätt och riktigt att museer och arkiv också bör spela en viktig roll i detta system eftersom de har haft starka band till biblioteken genom århundradena.
Jag har stora förhoppningar, särskilt när det gäller planen att låta samordningssystemet för det europeiska digitala biblioteket inte bara omfatta vetenskaplig forskning om digitalisering utan även den mycket viktiga frågan om skydd av digitala resurser. Jag menar att det på så sätt kommer att bli möjligt att utveckla gemensamma enhetliga krav i fråga om lämplig lagring av digitala material som samlas på bibliotek och i arkiv och även digitala material - arkiverade sådana, måste jag betona - som samlas in på andra ställen än i arkiv, dvs. museer och bibliotek. Det är välkänt att dessa institutioner i århundraden har haft svårt att skydda arkivmaterial från olika källor på ett tillfredsställande sätt. Äntligen har vi möjlighet att göra något åt detta.
Viviane Reding
ledamot av kommissionen. - (FR) Herr talman! Jag tackar Marie-Hélène Descamps och de andra ledamöterna i utskottet för kultur och utbildning varmt för detta betänkande, för det är verkligen viktigt.
Europas verkliga välstånd ligger inte i euron eller i vår ekonomiska utveckling: det ligger i vårt arv, ett arv som har skapats och byggs upp genom århundradena. Det är det som är den verkliga och djupa källan till Europas rikedomar.
På ett sätt är det en skandal att detta arv försvinner in i arkiv och valv, till platser där allmänheten, EU-medborgarna, inte kan komma in, där de inte kan vidröra det, där de inte kan förstå det, där de inte kan njuta av det. Syftet med det digitala biblioteket är just att undanröja de hindren.
Jag menar att detta är ett av EU:s stora framsteg, och jag vill hedra nationalbiblioteken, våra nationalbibliotek, för de fanns med vid lanseringen av detta initiativ som har varit så betydelsefullt och viktigt för de europeiska kulturerna. Ledarna för dessa bibliotek har varit verkliga pionjärer. De förstod att detta handlade om en symbios - en symbios mellan kulturen, som utgör rikedomen i samlingarna, och tekniken som är ett instrument som ger tillgång till denna kultur. I och med att de åtog sig detta banbrytande arbete har vi nu 2008 en gemensam flerspråkig portal.
Och jag säger ja, ja, ja till dem som tog upp frågan: den kommer till och med att ge oss tillgång till litteraturen i Luxemburg. Detta är jag stolt över eftersom luxemburgiska är mitt modersmål och därför är det viktigaste språket i världen, precis som alla andra modersmål är viktiga. Det är just därför som alla konstnärliga och litterära verk som har skapats på alla dessa språk, och det särskilda sätt som de uttrycks på, är vad vi behöver kunna komma åt.
Ta kulturen i Luxemburg: naturligtvis har människorna i Luxemburg tillgång till den, men vet ni här i parlamentet att det finns något sådant som en luxemburgsk kultur? Nej! Men så snart vi har det digitala biblioteket kommer ni tack vare den gemensamma portalen att få möjlighet att förstå att det faktiskt finns en sådan.
Det är fantastiskt att vi kan få tillgång till alla dessa kulturer, att vi kan dela allt detta välstånd omkring oss, också - och detta vill jag betona - utanför Europa, för kulturen stannar inte vid våra gränser. Kultur handlar om att dela med sig, och därför vill vi skapa detta bibliotek i en anda av öppenhet. Driftskompatibilitet kommer att vara en mycket viktig aspekt, och detta gäller inte bara för böckerna utan även för alla de andra kulturformerna: filmer, musik, museisamlingar och så vidare. Vi bevittnar en enastående kulturell öppning som är både flerspråkig och multikulturell, något som verkligen kommer att visa själva själen i Europa, dess enade mångfald.
Naturligtvis finns det problem som måste lösas, och det har ledamöterna tagit upp mycket tydligt. Vi har till exempel problemet med finansieringen. Därför skulle jag vilja vädja till medlemsstaterna att se till att diskussionerna följs av effektiva åtgärder. Några har redan vidtagit sådana, och det tackar jag dem för.
Under 2008 kommer vi att lägga fram en analys av vad som har åstadkommits hittills och alltså även av vad som inte har gjorts. Jag menar att detta kommer att få stor betydelse för att föra hela projektet framåt. Vi kommer förstås också att rekommendera ett offentligt-privat partnerskap eftersom detta kommer att vara nödvändigt för digitaliseringsprocessen, som är en mycket dyr historia. Dessutom tänker jag på hur man ska bevara ömtåligt material som kan bli förstört om det inte tas omhand. Hur många filmrullar tillåts bli till stoft? Om vi ska bevara det här gemensamma kulturarvet måste vi helt enkelt digitalisera det innan det är för sent.
Jag tänker förstås också på andra problem som behöver lösas, det vill säga problemen i samband med upphovsrätt - som är ett riktigt huvudbry - och vetenskaplig information. Vår högnivågrupp arbetar nu med att lösa dessa problem.
Här har vi ett enastående projekt som visar vad europeiskt mervärde verkligen är, och jag menar att det finaste är att förena EU-medborgarna kring deras kulturer - i plural - kring deras olika historier - i plural - som är vackra ting och som har utvecklats genom kreativitet. Detta är verkligen det bästa vi har. Låt oss bevara det, och låt oss arbeta tillsammans så att vi kan dela det.
Talmannen
Jag tackar alla talare varmt, särskilt kommissionsledamot Viviane Reding för hennes charm och intelligens. Jag vill tacka henne på hennes eget språk luxemburgska, eftersom det är de mindre kända språkens dag i dag. Merci!
(Skratt)
