Strategija Evropske unije v zvezi z Belorusijo (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Sveta in Komisije glede strategije Evropske unije v zvezi z Belorusijo.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, mislim, da bodo med češkim predsedovanjem razmere v Belorusiji in vprašanje, kaj naj storimo in kako naj pomagamo, nedvomno v središču pozornosti Sveta.
Naj začnem s pozitivnim. Z zadovoljstvom smo se seznanili s koraki, ki jih je Belorusija storila v zadnjih tednih, vključno z registracijo gibanja "Za svobodo", tiskanjem in distribucijo neodvisnih časnikov, kot sta Narodnaja Volja ali Naša Niva, okroglo mizo o regulaciji interneta s predstavnikom svobode medijev OVSE in napovedjo začetka strokovnih posvetov z OVSE/ODIHR o izboljšanju volilne zakonodaje.
To so koraki v smeri izpolnitve meril, ki jih je EU izrazila kot pogoj za nadaljnjo odložitev prepovedi izdaje vizumov za dalj kot za začetno šestmesečno obdobje. EU je poudarila pomen premika pri teh vprašanjih v svojih stikih z belorusko administracijo.
Pred pregledom sankcij - kjer moramo sprejeti odločitev do začetka aprila - bomo še naprej uporabljali vse politične stike, vključno z dvostranskimi stiki, da bi z novimi pomembnimi koraki spodbudili Belorusijo k napredovanju glede problematičnih zadev, ki so bile opredeljene v sklepih Sveta z dne 13. oktobra. Za še več spodbude namerava naše predsedstvo organizirati še eno trojko zunanjih ministrov z Belorusijo ob robu januarskega zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose.
Še naprej bomo tudi spremljali splošne razmere glede človekovih pravic in temeljnih svoboščin v državi, s posebnim poudarkom na zakonodajnem okolju za nevladne organizacije in medije. Poglobljeno se tudi pogovarjamo in si izmenjujemo mnenja in informacije z različnimi predstavniki opozicije in drugimi osebami v Belorusiji, z ljudmi, kot so gospod Aleksander Milinkevič, gospod Kozulin in drugi.
Kot vemo, je Belorusija ena od šestih držav vzhodnega partnerstva, poteze, s katero naj bi ustvarili pozitivne razvojne trende v naši vzhodnoevropski soseščini. Udeležba Belorusije bo odvisna od njenega domačega razvoja. Vzhodno partnerstvo nameravamo uvesti na vrhovnem zasedanju maja v Pragi, izbran pa je bil dan, ko se konča to šestmesečno obdobje in lahko oblikujemo oceno. O vprašanju, ali bo gospod Lukašenko povabljen, se torej še nismo odločili.
Trdno verjamemo, da moramo biti z Minskom zdaj konstruktivni; recimo, da je to strateška nuja. Seveda ostajamo realni in ne pričakujemo dramatičnih sprememb, toda verjamemo, da lahko nastane priložnost, če se gospod Lukašenko trudi za uravnoteženje odnosov z Moskvo. Toda smo skupnost z nekaterimi skupnimi vrednotami in vzvode moramo obdržati v rokah. V našem skupnem interesu je, da izkoristimo to priložnost za nadaljnje spodbujanje pozitivne dinamike v Belorusiji v tem pogledu.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, z velikim zadovoljstvo vam govorim o Belorusiji, saj je prišlo do napredka, katerega smo zelo veseli. Belorusija je zelo visoko na našem seznamu, toda ne samo zato, ker je ena od držav, ki jo je sedanja finančna kriza v regiji zelo prizadela. Zdaj je tudi edinstvena priložnost, da res začnemo z novim poglavjem v naših odnosih z Belorusijo.
Zdaj smo na sredini šestmesečnega obdobja odložitve sankcij proti Belorusiji, sprejete na zasedanju zunanjih ministrov EU 13. oktobra 2008. Ker se bo ta odložitev iztekla 13. aprila 2009, je zdaj čas za prvo oceno, ali se Belorusija premika v pravi smeri in ali lahko torej podaljšamo odložitev ter sprejmemo nadaljnje pozitivne ukrepe v zvezi z Belorusijo.
Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose je 13. oktobra zelo jasno navedel, da se mora napredovanje, ki se je avgusta začelo z izpustitvijo preostalih političnih zapornikov, nadaljevati, če naj bi bila odložitev podaljšana. Področja, kjer mora priti do nadaljnjega in trajnega napredka, so: nobenih političnih aretacij ali zapornih kazni več, sodelovanje z OVSE/ODIHR glede prenove volilne zakonodaje, napredek pri svobodi medijev, boljši pogoji delovanja za nevladne organizacije in nobenega zatiranja civilne družbe ter pomemben napredek glede svobode zbiranja.
V zadnjih treh mesecih je bilo nekaj napredka. Umaknjena je bila na primer prepoved dveh pomembnih neodvisnih časnikov in zdaj so celo nadaljevali s tiskanjem in distribucijo. Drugič, organizaciji gospoda Milinkeviča "Za svobodo" so dovolili registracijo, in tretjič, Belorusija in ODIHR se bosta 22. januarja posvetovala o volilni reformi. Ta napredek je neposreden odziv na zahteve Komisije z začetka novembra in to je spodbudno.
Vseeno je še vedno potrebno več napredka, če naj bi začeli z novim obdobjem v naših odnosih in če naj odobrimo nadaljnjo odložitev. Videti moramo napredek pri svobodi medijev, vključno z internetom in akreditacijo tujih novinarjev. Videti moramo tudi lažje postopke za registracijo in delovne pogoje nevladnih organizacij ter prenehanje omejevanja svobode aktivistov nevladnih organizacij - kot je na primer gospod Barazenka - in dobiti moramo nadaljnje dokaze, da lahko mirne demonstracije potekajo svobodno in ne da bi se udeleženci bali aretacije.
Napredek pa je dvosmerna cesta. Če lahko Belorusija doseže tak pomemben napredek, potem mislim, da je bistveno tudi, da jo za to nagradimo s pomembnim paketom ukrepov. Komisija se ukvarja s predlogi za tak paket, ki bi lahko zajemal naslednje: razširitev tehničnega dialoga, ki se je pred letom dni začel o energiji, prometu in okolju, na druga področja, simbolično povečanje dodelitve ENPI za Belorusijo v podporo tem pogovorom, pomoč Belorusiji pri prilagajanju novim gospodarskim izzivom, s katerimi se trenutno sooča, in razširitev upravičenosti Belorusije do posojil EIB in EBRD, poglobitev stikov: 26. januarja se bo trojka sestala z zunanjim ministrom Martinovom ob robu zasedanja Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose, na katerem nameravam gospodu Martinovu jasno povedati, kaj točno EU pričakuje od Belorusije in kaj lahko ponudimo; in, seveda, poglobitev dialoga s civilno družbo.
Mislim, da bi bilo treba na tej točki združiti vse napore, in srečanja, ki bi jih lahko imeli poslanci EP z beloruskimi parlamentarci v Minsku, bi bila na primer tudi zelo koristna.
Naslednja zadeva, o kateri je treba razmisliti, je možnost začetka pogajanj o poenostavitvi izdajanja vizumov in sporazumu o vračanju oseb. Glede tega je žoga na strani Sveta in jasno je, da mora Belorusija še napredovati. Toda Komisija je pripravljena, da se požene v delo in prispeva k pogajanjem takoj, ko ministri ugotovijo, da je prišlo do zadostnega napredka.
Nazadnje, pripravljeni smo na razvoj celotne ponudbe ESP in vzhodnega partnerstva za Belorusijo. To bi zajemalo umik blokade s SPS in pomembno povečanje naše pomoči.
Če bodo ministri po 13. aprilu ocenili, da je bil dosežen zadosten napredek, bo sprejeta odločitev o tem, ali se odobri odložitev sankcij. Če bo napredek Belorusije dovolj velik za to, smo dejansko pripravljeni to nagraditi, in upam, da bomo takrat res lahko odprli novo poglavje v odnosih z Belorusijo.
Jacek Protasiewicz
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, komisarka, predsednik Sveta, glavni razlog za današnjo razpravo je prva polovica šestmesečne odložitve sankcij proti Belorusiji, ki se izteče ta teden. Naš vmesni pregled odnosov med to državo in Evropsko unijo je ta Parlament sprejel s pozitivno previdnostjo, s spoštovanjem sprememb, do katerih je prišlo v Belorusiji.
Predvsem bi radi izrazili naše zadovoljstvo, da je bilo gibanje "Za svobodo", ki ga vodi Aleksander Milinkevič, legalizirano in da sta bila legalizirana tudi neodvisna časnika Narodnaja Volja in Naša Niva ter da jima je bila dovoljena vključitev v državni distribucijski sistem. Hkrati pa še vedno obsojamo dejstvo, da politični zaporniki, osvobojeni v zadnjih letih, še niso pridobili nazaj vseh svojih pravic in neki študent, ki je protestiral, je bil nezakonito aretiran v času predkazenskega postopka.
Radi bi poudarili, da so bistveni pogoji za dokončni preklic sankcij in normalizacijo odnosov med Evropsko unijo in Belorusijo spremembe volilne zakonodaje, razveljavitev omejujoče medijske zakonodaje in spremembe kazenskega zakonika, da bi preprečili njegovo zlorabo v škodo demokratične opozicije in neodvisnih novinarjev. V tem okviru bi spodbudili beloruske oblasti k tesnemu sodelovanju z OVSE in Beloruskim novinarskim združenjem. Cenimo predhodne sestanke, ki so potekali v zvezi z obema zadevama, vendar pozivamo k stalnemu sodelovanju s tujimi strokovnjaki in predstavniki civilne družbe v Belorusiji.
V resoluciji, o kateri danes razpravljamo, nameravamo tudi pozvati beloruske oblasti, naj umaknejo omejitve za dejavnosti političnih strank in nevladnih organizacij ter naj legalizirajo bolj neodvisne medije. Toda to ne bo enosmerna cesta. Pozivamo tudi Evropsko komisijo in Svet, naj hitreje znižata ceno vizumov za vstop v EU in povečata investicije Evropske investicijske banke v energetsko infrastrukturo v Belorusiji, zlasti v prometno infrastrukturo. Rad bi poudaril, da bo Evropski parlament spet pozval Komisijo, naj zagotovi finančno podporo za Biełsat TV, oblasti v Belorusiji pa, naj priznajo Združenje Poljakov v Belorusiji, ki ga vodi Angelika Borys kot edina zakonita zastopnica največje etnične manjšine v državi.
Predsednik
Zdite se zaposlen človek, vendar vam je uspelo priti do besede v zadnji minuti.
Justas Vincas Paleckis
v imenu skupine PSE. - (LT) Dobra ograja, dobri sosedi. Tako pravi stari angleški rek. Danes bi bilo glede sosednjih držav bolj ustrezno reči, da je boljša nizka ograja ali da sploh ni ograje.
Na stičišču dvajsetega in enaindvajsetega stoletja je Belorusija z naraščajočimi težnjami k avtoritativnemu režimu postala bolni čudak Evrope. Država je zdrsnila v samoizolacijo in izolacijo, ko so ograje okoli nje vedno bolj rasle. Zaradi kršitev človekovih pravic v Evropskem svetu ni bilo mesta za državo v središču Evrope.
Lani smo dobili upanje, da se lahko odnosi med Evropsko unijo in Belorusijo spremenijo in da se lahko ograja, ki sem jo omenil, zniža. Tu so bili navedeni majhni koraki, ki jih je Minsk naredil v pravi smeri v zvezi s političnimi zaporniki, registracijo strank in registracijo časopisov. Lahko bi omenili tudi bodoče odprtje predstavništva Evropske unije. Tudi sam sem previdno optimističen, tako kot komisarka in namestnik predsednika vlade, in zdi se mi, da se nebo jasni, vendar je še vedno veliko oblakov. Tu je naš kolega gospod Protasiewicz že omenil tako svobodo medijev kot prave pogoje za oblikovanje političnih strank, država pa je tudi na splošno zelo blizu gospodarskih in socialnih sprememb. Reforme bi morale biti usmerjene v prihodnost in olajšati življenje običajnim ljudem.
Mislim, da bi morala tudi Evropska unija iti po poti medsebojnega razumevanja. Najprej z umikom ali vsaj znižanjem finančne ograje v obliki pogojev za pridobitev vizuma, ki ljudem tako zelo preprečujejo komuniciranje.
Belorusija se je odločila za gradnjo nove jedrske elektrarne, ki bo verjetno zrasla precej blizu litvanske prestolnice Vilne. V regiji je načrtovanih več takih jedrski elektrarn v Litvi, Estoniji in na Poljskem. Med vsemi temi in drugimi državami mora potekati dialog in stalna posvetovanja, da bi se izognili nesporazumom, škodi za okolje in neupoštevanju interesov drugih držav. Bruselj bi moral pozorno opazovati, kako Minsk izvaja priporočila IAEA in konvencije o jedrski varnosti, ter braniti interese držav Evropske unije.
Mislim, da Belorusija ne bo dosegla pravega napredka, če ne bo podrta stena med tamkajšnjimi uradnimi institucijami in ljudmi. Vlada bi morala imeti interes za pogovor in pogajanje z opozicijo, nevladnimi organizacijami, zvezami in mladinskimi organizacijami. Čez nekaj mesecev bo Evropski parlament predložil priporočila glede tega, ali naj še naprej rušimo to ograjo ali zgradimo še višjo. Če nam ne uspe izkoristiti te priložnosti, bodo razočarani ljudje na obeh straneh. Žoga je, kot pravijo, na strani Minska.
Janusz Onyszkiewicz
v imenu skupine ALDE. - (PL) Signali, ki prihajajo iz Belorusije, niso vedno jasni. Politični zaporniki so bili osvobojeni, dva neodvisna časnika sta dobila dovoljenje za vključitev v uradno distribucijsko omrežje in gibanje "Za svobodo", ki ga vodi opozicijski predsedniški kandidat Aleksander Milinkevič, je bilo registrirano. Komisarka je to navedla. Po drugi strani pa člane opozicije ponovno aretirajo in številnim izpuščenim zapornikom so kratene pravice. Na desetine časnikov čaka na tako dovoljenje, kot je bilo dano dvema prej omenjenima časnikoma, in številne nevladne organizacije in politične stranke se stalno borijo za registracijo ali delujejo ob grožnji, da bo njihova registracija preklicana. Menihi in nune so izgnani in smrtna kazen še vedno obstaja.
Belorusiji ne smemo obrniti hrbta. Vseeno pa ne verjamem, da je prišel čas za začetek dialoga med tem in beloruskim parlamentom. Kar moramo storiti, je to, da znatno skrčimo in poenostavimo postopke za izdajajo vizumov državljanom Belorusije, čeprav to seveda ne sme veljati za tiste, za katere obstajajo dobri razlogi, da ostanejo pred zaprtimi vrati Evropske unije.
Zagotoviti moramo tudi učinkovito podporo, vključno s finančno pomočjo, institucijam, ki so pomembne za vzpostavitev in razvoj civilne družbe, kot so neodvisne nevladne organizacije, politične stranke in neodvisni mediji. Sprožiti moramo tudi vprašanje pravic delavcev v Belorusiji. Danes ni stalne zaposlitve izven vladnih struktur - vsi delajo samo z enoletnimi pogodbami. To daje delodajalcem, in s tem državi, veliko moč nad praktično vso družbo.
Tudi pobuda za vzhodno partnerstvo ustvarja nove priložnosti za sedanje oblasti v Belorusiji. Vseeno pa mora posodobitev države in njena uskladitev z evropskimi političnimi standardi potekati v okviru dialoga med oblastmi in demokratično opozicijo v Belorusiji.
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa komisarka, predsednik, zadnje čase sprejemamo resolucije o Belorusiji vsake tri mesece. Ne gre za napihovanje, temveč za dokaz pravega spremljanja dogajanja v tej državi, ki meji na Poljsko in s tem na Evropsko unijo.
Je napredek pri demokratizaciji v Belorusiji zadovoljiv? Ne. Je to razlog za to, da bi Minsku spet obrnili hrbet? Ne. Še naprej moramo vztrajati pri demokratičnih svoboščinah in standardih, svobodi izražanja, demokratičnih vrednotah, hkrati pa potrpežljivo dajati Belorusiji zeleno luč kot državi in družbi, za kateri bi radi, da se vedno bolj približujeta Evropski uniji. Belorusi so Evropejci in Belorusija je sestavni del stare celine, beloruska kultura pa je del evropske kulture.
Danes se najplemenitejši Belorusi borijo za človekove pravice, demokracijo, versko svobodo. Toda ne potisnimo manj plemenitih v roke Moskve. To bi bilo brez domišljije in neumno, bilo bi neodgovorno, bilo bi slabše od zločina - to bi bila zabloda. Narediti moramo dve stvari hkrati - nadzorovati Lukašenka, da ne bo preganjal katoliških duhovnikov iz Poljske, na primer, zapiral časnikov in preganjal članov opozicije, hkrati pa podpirati belorusko državo kot državo, da bi preprečili, da bi jo vedno bolj vleklo v rusko sfero političnega, gospodarskega in vojaškega vpliva.
Milan Horáček
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Izrekam dobrodošlico češkemu predsedstvu, ki ga vodi namestnik predsednika vlade Alexandr Vondra. Z registracijo gibanja demokratične opozicije "Za svobodo", ki ga vodi Aleksander Milinkevič, in izpustitvijo političnih zapornikov je Belorusija poslala signal, da postaja bolj odprta. Zdaj prihaja preskus tega, ali za pripravljenostjo za udeležbo v dialogu obstaja pristna volja za spremembo in za obnovitev odnosov z EU.
Radi bi videli, da Belorusija najde svoje mesto v Evropi; na to čakamo že dolgo in pripravljeni smo na obnovitev odnosov, toda samo pod jasnimi pogoji, med katerimi je glavni spoštovanje človekovih pravic. To ne velja samo za svobodo medijev in izražanja, temveč tudi za celotno politično, socialno in zasebno življenje vsakega posameznika. Volilne prevare in napadi na opozicijo niso pozabljeni in dogajanja spremljamo zelo budno.
Oktobra smo se odločili, da odložimo prepoved vstopa za predsednika Lukašenka. Tudi Belorusija mora dovoliti vstop evropskim delegacijam, da bi omogočila razpravo s člani opozicije.
Izkušnje so nas naučile, da je vseh diktatur enkrat konec!
Věra Flasarová
v imenu skupine GUE/NGL. - (CS) Gospe in gospodje, Belorusija je zadnja evropska država, s katero Evropska unija nima sporazuma o medsebojnih odnosih. Ta anomalija bi se lahko kmalu končala, kot kaže predlagana strategija Sveta in Komisije glede Belorusije. Poleg tega se končuje večmesečno preskusno obdobje. Belorusko vodstvo lahko omogoči spremembe, ki vodijo k večji demokraciji in svobodi, in Evropska unija bo ponudila sodelovanje in normalizacijo odnosov. To bi moral biti cilj. Vendar pa je umetnost diplomacije, da vidi stvari v širšem kontekstu in da ustrezno temu oblikuje zahteve. Skoraj vsaka sprememba v zadnjih letih je nastala v globalnem okviru. Danes doživljamo temeljito spremembo položaja. Dve desetletji eksperimentiranja s prevlado ZDA prihajata h koncu, nadomestil pa ju bo večpolni koncept, ki lahko tudi vodi v konflikt. Kar vidimo okoli sebe, je dogajanje, ki spremlja premik v porazdelitvi moči. Novi in ponovno obujeni centri se formirajo v odnosu do svojih konkurentov in oblikujejo sfere svojega vpliva. Belorusija, skupaj z Ukrajino, Moldavijo in Kavkazom, tvori območje, ki je predmet trde borbe med Rusijo na eni strani in Združenimi državami in Evropsko unijo na drugi. Bilo bi absurdno, če bi to zanikali, čeprav vojna poteka pod zastavo lepih sloganov, kot so svoboda, demokracija in človekove pravice. V resnici gre za energijo, denar in vojaško strategijo. Če so najpomembnejši svetovni akterji, vključno z Evropsko unijo, pripravljeni spoštovati novonastale geopolitične...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Bastiaan Belder
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, Belorusija naj bi bila imuna na svetovno finančno krizo. Ta pretirano samozavestna napoved zdaj gospoda Lukašenka drago stane na začetku leta 2009. Njegova vlada je v kritičnih finančnih težavah. Minsk trka na vrata Mednarodnega denarnega sklada in Moskve ter celo Washingtona, da bi dobil milijardna posojila. Pogoj MDS je bil devalvacija beloruskega rublja za nič manj kot 20,5 % 2. januarja. Danes so beloruski državljani vidno prestrašeni in to razumljivo, če se zavedamo, da je povprečna mesečna plača nenadoma padla s 400 USD na 333 USD, pri čemer je dolar, poleg evra, v Minsku na splošno zelo zaželena valuta.
Bi lahko to nazadovanje beloruskega gospodarskega položaja preprečilo možnost nove domače in zunanjepolitične usmeritve Lukašenkove vlade? To gotovo ni namišljena nevarnost, saj je, ločeno od sedanjih finančnih težav, prav tako mogoče, da gre za Lukašenkovo kozmetično spremembo poti v smer proti Zahodu. V tem primeru bi močni predsednik preprosto zamenjal svojo strategijo simulirane integracije z Rusijo s simuliranim približevanjem Evropski uniji. Ob prihajajočih pogajanjih z Rusijo bi se lahko taka simulacija še dodatno okrepila.
Evropska unija bi morala uporabiti uravnoteženo strategijo za preprečevanje takega neželenega političnega scenarija v Minsku. Zato morajo vse evropske institucije stopiti v stik z vsemi beloruskimi institucijami, vključno z državnimi oblastmi, opozicijskimi silami, civilno družbo in celo nezaposlenim prebivalstvom. To je navdihujoč cilj Evrope, ki bi rada razvila stike in zgradila mostove do vseh delov beloruske družbe.
Roberto Fiore
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mislim, da ni več razlogov za kakršne koli sankcije proti Belorusiji. Tu je država, ki je nedvomno v krizi, kot vse države v Evropi, in vsekakor je to država, ki dovoljuje pravico do lastnine, država, ki je do pred nekaj meseci beležila stopnjo rasti 8 % in ki tujcem, vključno z Evropejci, ni preprečevala nakupa zemlje in hiš, čeprav je to potekalo prek beloruskih podjetij.
Nadalje, glede verske svobode naj povem, da je pred kratkim kardinal Bertone obiskal Belorusijo in da je bila gotovo utrta pot odnosom medsebojnega spoštovanja med državo Belorusijo in Vatikanom. Predvsem so pomembne politične svoboščine in govori se o več zaporniki, v resnici pa gre za tri politične zapornike, ki so bili izpuščeni.
Govorimo tudi o političnih volitvah in gotovo tam ni vsestranske svobode, ki jo imamo pri volitvah na Zahodu, vendar je gotovo res, da je država vsem kandidatom odobrila čas na televiziji in v nekaterih primerih celo prispevke. Vemo tudi, da bo v naslednjih nekaj tednih nekaj časnikov - neodvisnih časnikov - imelo priložnost za zagon in distribucijo.
Mislim, da je strateško v korist Evrope, da se odpre Belorusiji, točno zato, ker je Belorusija zelo pomemben element med Evropo in Rusijo. Spomnimo se, da je tam močna katoliška manjšina, ki državo približuje sosednji Poljski in ostali Evropi ter zaradi katere je ta država strateški zaveznik glede na ostalo vzhodno Evropo. Nenavadno je, da danes govorimo o vstopu Turčije v Evropo, ko pa ima Belorusija veliko močnejšo in pomembnejšo vlogo partnerja Evrope.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Gospod predsednik, v odnosih med Evropsko unijo in Belorusijo se je težko premakniti z mrtve točke. Naraščajoči zunanji pritiski v zadnjem času, slabeče prijateljstvo med Rusijo in Belorusijo, strah, ki ga je povzročil rusko-gruzinski konflikt, in nenazadnje svetovna gospodarska kriza delno prispevajo k temu položaju.
Država, ki jo vodi Lukašenko, prvič prosi Evropo za kaj. Izpustitev političnih zapornikov, registracija gibanja in začetek dialoga z neodvisnimi novinarji kažejo, da Lukašenko na svoj način poskuša odpreti vrata v Evropo. Za temi površinskimi koraki mora Minsk ponuditi še več na poti k pravemu približevanju.
Ustrezno je, da EU izkoristi trenutne priložnosti, čeprav so borne. Evropska unija bi lahko bila prvič zmožna vplivati na politične razmere v Belorusiji in zato je politika, ki jo sprejme Bruselj, daleč od nepomembne. Vzdrževati moramo kritični pristop in obstoječi sistem pogojev. Biti moramo zelo pozorni, saj si je težko zamisliti, da bi se Lukašenko in njegova administracija spremenila radikalno.
Konkretni koraki, ki jih naredi in načrtuje EU, so pomembni. Naša naloga je, da podpiramo in pomagamo združiti nevladne organizacije in opozicijo, ki se borijo za spremembe. Zahtevati moramo tudi reforme na področju zakonodaje, in sicer kazenskega zakonika ter medijske in volilne zakonodaje. V interesu kakovosti politike Evropske unije v zvezi z Belorusijo in za zavarovanje procesa demokratizacije mora Evropski parlament nadaljevati spremljanje s strani Sveta in Komisije.
Tudi države v tej regiji, vključno z Ukrajino, so pokazale, da demokratični razvoj ni mogoč brez jasnih meril in njihovega izpolnjevanja, saj bi bilo kar koli drugega zgolj ustvarjanje iluzije demokracije. Predlagana strategija EU je kritična in konstruktivna in zato jo brez pridržkov podpiram.
Józef Pinior
(PL) Gospod predsednik, komisarka, rad bi predvsem pozitivno poudaril to, da namestnik predsednika vlade Alexandr Vondra nocoj prisostvuje razpravi v tem Parlamentu. Menim, da to kaže na to, kakšen pomen češko predsedstvo pripisuje zunanji politiki Evropske unije.
Danes analiziramo strategijo Evropske unije v zvezi z Belorusijo in strategijo odprtosti, uporabljeno v zadnjih nekaj mesecih. Menim, da so rezultati te strategije pozitivni, kot dokazuje osnutek poročila Evropskega parlamenta.
Rezultat je vzpostavitev stalnega predstavništva Evropske komisije v Minsku. Prejemamo pozitivne signale v zvezi z naraščajočo svobodo v Belorusiji, kot je registracija gibanja "Za svobodo" Aleksandra Milinkeviča ter objava in registracija dveh neodvisnih časnikov Narodnaja Volja in Naša Niva. In tu je še izjava beloruskega ministra za zunanje zadeve Sergeja Martinova o pozitivnem pogledu države na pobudo EU za vzhodno partnerstvo. Rad bi tudi opozoril na to, da beloruska vlada ni priznala državnosti Južne Osetije in Abhazije, samooklicane s strani njunih vlad. To so pozitivni signali, ki so nedvomno tudi rezultat odnosa Evropske unije do Belorusije.
Jasno je, da je to tisto, za kar gre pri našem osnutku resolucije: še vedno imamo opravka s kratenjem človekovih pravic in osebnih svoboščin v Belorusiji. To ni liberalna demokracija v evropskem pomenu tega izraza. Povsem se strinjam s scenarijem, ki ga je danes tu predstavila komisarka Ferrero-Waldner, da bi bil dokončen preklic sankcij mogoč, če Belorusija razširi obseg svobode in pravic državljanov ter liberalizira gospodarstvo. Po mojem mnenju povečana prisotnost Evropske unije v Belorusiji zagotavlja večjo liberalizacijo in demokratizacijo v tej državi.
Predsednik
Rad bi samo opozoril spoštovanega poslanca, da je na teh razpravah predstavnik Sveta vedno prisoten in da zato to ni poseben dogodek, čeprav seveda cenimo prisotnost namestnika predsednika vlade Vondre.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Gospod predsednik, odnosi med EU in Belorusijo so odvisni od obeh strani. Dobro na obeh straneh bo prineslo dialog, pravo sosedsko politiko in vzhodno partnerstvo. Partnerstev ni mogoče zgraditi na prepovedih in sankcijah, zato pozdravljam nedavno pobudo Evropske komisije za izboljšanje odnosov z Belorusijo. Treba je objektivno povedati, da je tudi Belorusija storila veliko v smeri približevanja. Dokaz za to je registracija gibanja "Za svobodo", dovoljenje, da se opozicijski časniki lahko tiskajo in distribuirajo, in odprtost države za pobudo za vzhodno partnerstvo.
Pričakovanja Evropske unije so še večja in za to očitno obstajajo dobri razlogi, prav tako kot obstajajo dobri razlogi za številna pričakovanja Belorusov. Če na primer od oblasti v Belorusiji zahtevamo, naj prenehajo zahtevati izhodne vizume za svoje državljane, zlasti za otroke in študente, zakaj Evropska unija ne poenostavi in liberalizira vizumskih postopkov v zvezi z beloruskimi državljani? Ta vprašanja so še zlasti pomembna za prebivalce obmejnih območij, ki imajo kulturne in družinske vezi (...)
(Predsednik je prekinil govornika.)
Esther de Lange
(NL) Gospod predsednik, nocoj razpravljamo o politiki EU v zvezi z Belorusijo, politiki, pri kateri imata demokracija in spoštovanje človekovih pravice osrednjo vlogo.
Rada bi se osredotočila na specifično področje, in sicer na prepoved potovanja za otroke, seveda ne da bi s tem zmanjševala pomen katerega koli od drugih pomembnih vidikov, ki so bili nocoj že omenjeni. Verjetno se zavedate, da otroci, ki so žrtve černobilske nesreče, že leta redno obiskujejo Nizozemsko in druge države EU, da bi okrevali od posledic te nesreče. Ti otroci so seveda rojeni dolgo po tej nesreči - zdaj so stari približno toliko, kot sem bila jaz pred 22 leti, ko je prišlo do nesreče -, toda še vedno dnevno čutijo posledice, kot je razvidno iz statistike glede težav s ščitnico, rakom in podobnim. Vsako leto okoli 30 000 beloruskih otrok sprejmejo gostiteljske družine, prostovoljne organizacije in cerkve v 21 državah.
Oktobra 2008 so poročali, da bo Belorusija z odlokom končala potovanja teh otrok in prepovedala tem otrokom, da bi potovali v tujino, kar bi tako pomenilo konec božičnih počitnic. Delno pod pritiskom Evropske unije, Sveta Evrope in številnih ministrstev za zunanje zadeve, vključno z našim nizozemskim ministrom Verhagnom, je bil ta odlok začasno odložen za čas med 20. decembrom in 20. januarjem, tako da so številni otroci navsezadnje lahko prišli na počitnice, toda za čas po 20. januarju ni določeno ničesar. Zato je skrajni čas, da ta začasni odlog spremenimo v strukturno rešitev za celo EU, tako da beloruski otroci in evropske gostiteljske družine ne bodo več v negotovosti, ali bodo potovanja mogoča ali ne. Idealno bi bilo, če bi sprejeli ustrezne predpise v imenu vseh držav članic naenkrat in ne tako kot zdaj sedemindvajsetkrat prek dvostranskih pogajanj.
V naši resoluciji bi tako pozvali češko predsedstvo k pogajanjem z beloruskimi oblastmi glede rešitve za vso EU.
Marianne Mikko
(ET) Gospe in gospodje, beloruska pot v Evropo mora biti tlakovana z dialogom in kompromisi.
V lani sprejeti beloruski resoluciji je bila izpostavljena potreba po odločni in pogojeni, toda pozitivni politiki. Napredek na področju energetike, okolja in prometa je rezultat tega dela.
Vseeno obstajajo problemi, pred katerimi ne smemo zatiskati oči. Demokracija je bistvena. Kot poslanci Evropskega parlamenta ne smemo tolerirati preganjanja beloruskih opozicijskih vodij, omejevanja svobode medijev in svobode govora ter kršitev temeljnih pravic državljanov. Nobena demokratična družba ne more delovati brez močne civilne družbe.
Zato moramo ponuditi celovito podporo organizacijam, ki branijo človekove pravice, spodbujajo demokracijo in mobilizirajo državljane.
Rada bi pohvalila odločitev beloruskih oblasti, da registrirajo državljansko združenje "Za svobodo" pod vodstvom gospoda Milinkeviča. Toda to je šele začetek, saj Naša Vjasna, ki se zavzema za človekove pravice, in več drugih organizacij, posvečenih razvoju demokracije, tudi čakajo na registracijo.
Nazadnje bi rada omenila vizumsko ureditev. Evropska unija in Belorusija morata skleniti sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov. Pot v Evropo mora biti odprta. Drag vizum in strogi predpisi ne kaznujejo režima, temveč prebivalce. To sem dejala že večkrat in danes bom ponovila še enkrat. Iztegnimo evropsko roko in pozdravimo beloruske ljudi.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospod predsednik, Evropski parlament se vedno znova ukvarja z vprašanjem Belorusije, zadnje diktature na evropski celini. Še vedno imajo težave katoliški duhovniki, ki bi radi maševali, in pravice etničnih manjšin niso spoštovane. Bolj natančno, demokratično izvoljeno vodstvo Združenja Poljakov v Belorusiji, ki ga vodi Angelika Borys, ni priznano. Aretacije in preiskave pisarn opozicijskih aktivistov in borcev za človekove pravice se nadaljujejo. Neodvisne novinarje še vedno preganjajo.
Spremembe pa so vseeno na poti, čeprav so zelo počasne. Registrirano je bilo gibanje "Za svobodo" in dvema opozicijskima časnikoma je bilo dovoljeno tiskanje in distribucija. Beloruski minister za zunanje zadeve se je pozitivno odzval na pobudo za vzhodno partnerstvo in izrazil interes za udeležbo v njem. To nam daje previdno upanje na izboljšanje atmosfere pri medsebojnih odnosih in izpolnitev predloga komisarke.
Colm Burke
Gospod predsednik, glede na to, da so zunanji odnosi eno od ključnih prednostnih področij češkega predsedstva, bi prosil predsedstvo Sveta, naj opiše, o kakšnih korakih razmišlja za spodbudo beloruski vladi, da prekliče prepoved mednarodnega potovanja za otroke, ki potujejo v države članice EU na počitnice in programe okrevanja. Pozivam češko predsedstvo, naj sklene vseevropski sporazum, ki bo beloruskim otrokom, prizadetim zaradi černobilske nesreče, omogočal potovanje v katero koli državo članico EU.
Za ta namen sem s svojimi kolegi sedanji resoluciji Evropskega parlamenta dodal odstavek 10. Avgusta lani je beloruska vlada naznanila, da prepoveduje čezmorske obiske, potem ko se neki otrok ni več hotel vrniti domov po potovanju v tujino.
Irska vlada je uspela zagotoviti izjemo in omogočila otrokom, da so za božič odšli na Irsko, toda številni drugi otroci morajo še vedno pridobiti izhodne vizume, da bi zapustili Belorusijo in se udeležili programov počivanja in okrevanja. Približno 1 000 irskih družin vsako poletje in božič sprejme beloruske otroke v svoje domove, kar pogosto vključuje zdravstveni pregled in ponekod tudi zdravljenje.
Pozdravljam odločitev beloruskih oblasti, da začasno umaknejo prepoved potovanja za številne žrtve černobilske nesreče, vendar pozivam predsedstvo, naj še naprej vzdržuje pritisk, da bo mogoče v bližnji prihodnosti zagotoviti vseevropski sporazum, ki bo beloruskim otrokom dal svobodo, da potujejo kamor koli v EU.
Tudi na vas, komisarka, sem se obrnil glede prepovedi mednarodnega potovanja in v vašem odgovoru na moje pismo ste navedli, da so bili protesti izraženi tako prek delegacije Evropske komisije v Minsku kot nazadnje novembra med obiskom namestnika generalnega direktorja GD za zunanje odnose v Minsku. Rad bi vas vprašal, če je kaj novega glede posredniških prizadevanj EU, da se ta zatiralna prepoved prekliče.
Sylwester Chruszcz
(PL) Gospod predsednik, komisarka, postopna obnovitev odnosov z Belorusijo in naša pripravljenost za dialog z njeno vlado sta korak v pravo smer. Optimističen sem tudi glede današnje napovedi češkega predsedstva, da se bo Svet na diplomatskem vrhu ta mesec sestal s predstavnikom Belorusije.
Vesel sem tudi prizadevanj za vključitev Belorusije v pobudo za vzhodno partnerstvo. Odločitve, sprejete na ravni EU, bi morali prvenstveno čutiti državljani Belorusije, čeprav na ravni vizumske politike. Glede na trenutno plinsko krizo v Evropi je treba poudariti, da se je Belorusija izkazala za posebno stabilno partnerico v zvezi s tranzitom plina v Evropsko unijo. Konstruktivni dialog in izboljšani dvostranski odnosi, ki morajo jasno temeljiti na načelih demokracije in spoštovanja človekovih pravic, so v interesu obeh strani.
Zita Pleštinská
- (SK) Čeprav je v Belorusiji prišlo do napredka, moramo s predstavniki beloruske opozicije in našim prijateljem Aleksandrom Milinkevičem vzdrževati zelo tesne stike.
Evropa bi morala podpirati gospodarske reforme v Belorusiji. Ta podpora pa bi morala biti pogojena s posebnimi pogoji in zahtevami. Ti bi morali vključevati zahtevo po večji svobodi medijev. Mediji morajo imeti svobodo, da delujejo v okviru zakonodaje in objavljajo svoje prispevke v državi. Večja svoboda za delovanje političnih strank in nevladnih organizacij je bistvena za demokracijo.
Naša današnja razprava kaže tudi, da si vsi želimo vrnitev demokratične Belorusije v Evropo, vendar brez Lukašenka. Če se EU vplete v spodbujanje demokratičnih vrednot, ima veliko priložnost, da si pridobi Belorusijo in jo osvobodi ruskega oklepa.
Alessandro Battilocchio
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po letih zapletenih odnosov smo priča nekaterih sramežljivih korakov v pravi smeri s priznanjem gibanja, ki ga vodi gospod Milinkevič, dovoljenjem za različne časnike, ki niso provladni, in prvimi znaki pripravljenosti na razpravo o priporočilih OVSE/ODIHR. Pot, ki jo je treba še prehoditi, pa ni samo dolga, temveč je izredno dolga.
Upamo, da se v odnosih med EU in Belorusijo lahko začne novo obdobje; zgodba o poslancih EP iz naše delegacije, ki niso dobili vizuma, je precej neprijetna in upamo, da je to zdaj samo slab spomin. Tako kot gospod Burke tudi jaz pozivam, naj se Komisija in Svet na naslednjih sestankih zavežeta nečemu: jasni skupni opredelitvi pravil v zvezi z bivanjem beloruskih otrok pri evropskih družinah iz zdravstvenih razlogov. V zadnjih letih se je Belorusija pogosto, prepogosto s tem vprašanjem ukvarjala samo površinsko ali neprilagodljivo in dobesedno prisolila zaušnico gostiteljskim družinam in žal tudi otrokom in mladostnikom, ki se udeležujejo projektov pomoči in solidarnosti.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Pozdravljam izjavo Sveta in Komisije in se strinjam, da je treba diktatorski Lukašenkov režim pozorno spremljati. Obenem menim, da potrebujemo dolgoročno vizijo prihodnje Belorusije po Lukašenku, ki bo demokratična in uspešna.
Evropska unija mora uporabiti inteligentno strategijo glede beloruskih ljudi in družbe, in ne samo glede začasne vlade v Minsku. Zgodovina je pokazala, da izolacija in zunanje sankcije pripomorejo k ohranjanju diktature. Storiti bi morali nasprotno: ponuditi Belorusom najširšo možno priložnost, da študirajo v Evropski uniji, da potujejo in delajo tu za kratko obdobje in da pridejo v stik z evropskimi vrednotami ter našimi gospodarskimi in kulturnimi dosežki. To je edini način, na katerega bomo zbudili apetit teh ljudi po naših vrednotah in omogočili proces tranzicije, skozi katero bo šla država.
Rad bi zaključil s tem, da gospodu Fioru povem, da je pojavljanje kandidatov na televiziji med volilno kampanjo brez pomena, ker je, kot bi dejal Stalin, edino, kar je pomembno, oseba, ki šteje glasove.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, komisarka, namestnik predsednika vlade, vsi mi na tem plenarnem zasedanju bi radi, da Belorusija spoštuje načela demokracije, človekovih pravic in svobode združevanja in izražanja ter da preneha nasilno preganjati svoje državljane in etnične manjšine. Žal je naš seznam zahtev precej dolg in ne zdi se verjetno, da bi bile v bližnji prihodnosti v celoti izpolnjene. Vseeno se ne smemo prenehati bojevati za vrednote, na katerih temelji Evropska unija.
Politika sankcij proti Belorusiji se je začela kot polom. Upajmo, da bo sprememba politične strategije EU glede Minska prinesla uspeh. Vseeno to ne bo lahko glede na dejstvo, da je Lukašenko potvoril parlamentarne volitve jeseni 2008.
Glavni način, kako demokratizirati belorusko družbo, zajema izobraževanje, svobodne medije in stike med državljani EU in Belorusije. Ustanoviti bi morali poseben program štipendij za belorusko mladino za študij v Evropski uniji, od česar bi imeli v prihodnosti velike koristi.
Flaviu Călin Rus
Pred seboj imamo tri predloge resolucij z dne 21. maja, 9. oktobra in 7. januarja. Viden je napredek glede izjav članic Evropske unije.
Kakor koli že, vsekakor cenim in podpiram kakršno koli izjavo, ki lahko v katero koli državo pripelje več demokracije, še toliko bolj, če govorimo o sosednji državi, kot je Belorusija. Mislim, da sta potrebni dve zelo pomembni zadevi, kot so omenili že kolegi poslanci pred mano, ali pa lahko to storimo preprosto zato, da bi podkrepili medsebojno zaupanje in preglednost. Prvič, pokazati moramo zrelost in olajšati državljanom Belorusije dostop, da lahko pridejo v Evropsko unijo in dobijo stik z vrednotami Evropske unije, s tem, kaj Evropske unija pomeni, s politiko Evropske unije, z vsem, kar predstavljamo. Drugič, Belorusija mora čimprej postati država brez političnih pripornikov. To je vsekakor zelo preprosta gesta, ki bi jo lahko naredil predsednik Lukašenko.
Predsednik
Čas je za povzetek razprave. Pozivam namestnika predsednika vlade Vondro, naj povzame razpravo.
Alexandr Vondra
predsednik Sveta. - Gospod predsednik, poskušal bom to povzeti v imenu Sveta.
Najprej mislim, da smo imeli res zanimivo razpravo o tej temi, ki bo gotovo veliko prispevala k našemu skupnemu delu. Rad bi poudaril, da v Svetu cenimo zanimanje in aktivno angažiranje Evropskega parlamenta v zvezi z Belorusijo. Menim, da je to posebno koristno pri vzdrževanju pritiska glede vprašanj človekovih pravic po eni strani in pri tem, da ne izgubimo takega strateškega pristopa, na drugi strani. Posebej bi se rad zahvalil poljskim poslancem Evropskega parlamenta - naj je to Jacek Protasiewicz, Janusz Onyszkiewicz ali Józef Pinior - za njihove prispevke. Mislim, da pazljivo poslušamo.
Zdaj imam morda tri zaključne točke. Najprej glede vizumskih taks, ki ste jih mnogi omenili. To je problem, ki se ga posebej zavedamo. Celo ko smo se v zadnjem letu pogovarjali na nacionalni ravni, smo vedno imeli veliko povedati o tem. Naj bom jasen. Belorusijo vidimo kot del Evrope in zavedamo se problemov za državljane Belorusije zaradi povišanja vizumskih taks. Da bi se izognili negativnim posledicam pri neposrednih stikih med ljudmi, bo češko predsedstvo še naprej spodbujalo države članice, naj izkoristijo prožnost zadevnih določb pravnega reda. Predsedstvo bo spodbujalo tudi bolj koherentno uporabo obstoječih predpisov držav članic. Če se bo sedanja pozitivna dinamika nadaljevala in krepila z nadaljnjimi pomembnimi koraki Belorusije glede spoštovanja človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kar bo omogočalo udeležbo države v ESP in vzhodnem partnerstvu, bi moral biti navsezadnje predviden dialog o vizumih.
Glede černobilskih otrok, vprašanju, ki ste ga sprožili nekateri, vam zagotavljam, da bomo še naprej vzdrževali pritisk. Podprli smo poteze, ki jih je v zvezi s tem naredilo francosko predsedstvo, vključno z demaršo, izvedeno 3. decembra lani. Prizadevanja EU so nazadnje privedla do začasnega umika predsedniškega odloka št. 555, ki ta potovanja prepoveduje. To in dvostranski sporazumi, sklenjeni na začetku decembra med Irsko in Belorusijo, o prihodnjem počivanju in okrevanju otrok, ki jih je prizadela černobilska nesreča, so bili dobrodošel napredek. Zavedamo se, da je rešitev celotnega problema še daleč. Češko predsedstvo bo spremljalo zadevo in po potrebi sprejelo naslednje korake v imenu EU ter še naprej sprožalo to vprašanje v stikih z oblastmi v Minsku.
Nazadnje, v prihodnjih mesecih, ko bo na vrsti pregled sankcij in v okviru prihodnjega vzhodnega partnerstva, bo Belorusija ostala visoko na našem seznamu. Tako kot nam je vaša resolucija o Belorusiji, sprejeta po volitvah 28. septembra, pomagala premakniti zadeve, upamo, da nas boste še naprej podpirali v našem mandatu.
Benita Ferrero-Waldner
članica Komisije. - Gospod predsednik, vidim, da ima velika večina enako mnenje kot mi. In sicer to, da smo Belorusiji ponudili možnost, da se približa Evropski uniji prek evropske sosedske politike. Načeloma smo ponudili akcijski načrt v senci in tudi možnost, da se ob pravem trenutku, ko bodo seveda pravi pogoji, pridruži vzhodnemu partnerstvu.
Tako naj zdaj samo odgovorim na nekaj od konkretnih pripomb. Ena stvar glede finančne krize: Belorusija je do zdaj razmeroma dobro prebrodila posledice finančne krize in naraščajočih cen plina leta 2007 in 2008 zaradi svoje zelo omejene vpetosti v globalno gospodarstvo in tudi zaradi znatnih posojil od Rusije, Kitajske in Venezuele. Zdaj pa je morala, kot je pravilno navedel gospod Belder, se mi zdi, prositi IMF za stand-by posojilo v znesku 2,5 milijarde EUR, skupaj z devalvacijo svoje valute, da bi kljubovala negativnim posledicam globalne krize. Ker sta njeno gospodarstvo in industrija še vedno v veliki meri nereformirana in neprestrukturirana, pričakujemo nadaljevanje negativnega trenda, kar bo privedlo do negativnih socialnih posledic. Tako imate prav - to je pomemben dejavnik.
Glede jedrske elektrarne in vprašanj varnosti in zaščite naj vam povem, da smo v našem tehničnem dialogu z Belorusijo o energiji posebno pozorni na zagotovitev, da ta država spoštuje mednarodne standarde varnosti in zaščite. Lahko rečemo, da Belorusija zelo aktivno sodeluje z IAEA na Dunaju in da je izredno odprta pri posredovanju informacij o tem procesu Komisiji.
Zdaj bi se rada vrnila samo še k vprašanju vizumskih taks. Kot sem dejala v prvi pripombi, veste, da bi bili pripravljeni prispevati k pogajanju takoj, ko tudi Svet izrazi svoje stališče, da bo poskušal pripeljati vse države članice do možnosti celotnega vizumskega sporazuma in sporazuma o vračanju oseb. Po obisku mojega namestnika generalnega direktorja, gospoda Mingarellija, v Minsku, vam lahko povem, da trenutno ni ničesar novega glede tega. Lahko samo rečem, da so vizumske takse in vizumi za otroke specifični za vsako državo posebej. Nismo še na točki, ko bi imeli en splošni sporazum. Tudi o tem bi se morala pogajati Komisija.
Predsednik
(PL) Prejel sem pet predlogov resolucije, predloženih v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 15. januarja 2009.
Pisne izjave (člen 142)
Adam Bielan  
v pisni obliki. - (PL) Gospod predsednik, zadnje čase govorimo o politični otoplitvi v Belorusiji. Opozicijsko gibanje Aleksandra Milinkeviča "Za svobodo" je bilo končno registrirano. Belorusija je izrazila pripravljenost za udeležbo v vzhodnem partnerstvu. Celo v Washingtonu pravijo, da so se odnosi med državama izboljšali. Je prišel čas za otoplitev odnosov in prebijanje ledu z Belorusijo? Želim si, da bi bilo tako, toda moramo se zavedati, da je predsednik Lukašenko prekanjen, zakrknjen politični akter.
Prav pred kratkim smo se v Evropi že ukvarjali s "politično otoplitvijo" in vse, kar bi rad rekel, je to, da so se take transformacije vedno končale v razočaranju.
Odločilnega pomena bo, kako bomo v prihodnjih mesecih odigrali politiko EU na vzhodu. Lukašenko je jasno povedal, da se ne bo uklonil pritisku z Zahoda, in pri pogajanjih z Medvedevom o znižanju cen plina je izjavil, da Belorusija ne bo zadolžena pri Rusiji.
Očitno je, da Belorusija igra na dveh frontah. Ohranjati moramo previdna in premišljena pogajanja, tako da nas ne bodo preslepile spremembe, ki se lahko izkažejo za začasne. Odločni moramo biti glede zadev strateškega pomena za EU tako, da vodimo usmerjeno politiko podpore razvoju civilne družbe in opoziciji v Belorusiji, kjer opozicijske aktiviste še vedno preganjajo in kjer izganjajo tuje duhovnike. EU ne sme ignorirati dejstva, da oblasti v Belorusiji še naprej kršijo državljanske in človekove pravice.
