Strateška politika za leto 2009 (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o letni strategiji politik za leto 2009.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije - Gospod predsednik, z zadovoljstvom predstavljam letno strategijo politik Komisije za leto 2009, ki določa poglavitne politične prednostne naloge za naslednje leto, kot si jih je zamislila Komisija.
Kot veste, je cilj letne strategije politik, da se začne razprava z drugimi institucijami, zlasti z Evropskim parlamentom, o prednostnih nalogah za naslednje leto. Ta razprava je bistvena za zagotavljanje pravilne priprave delovnega programa Komisije za leto 2009.
Leto 2009 bo posebno in zelo pomembno prehodno leto, za katerega sem prepričan, da ga bosta zaznamovali nova evropska pogodba in lizbonska pogodba, ki bosta najverjetneje začeli veljati. Leto 2009 bo pomembno tudi simbolično, saj bomo lahko proslavili 20 let pohoda svobode po padcu berlinskega zidu, kar pomeni, da je to zelo pomembna priložnost, da se spomnimo svobode in ponovne združitve Evrope.
Letos bo izvoljen tudi nov Evropski parlament in nova Komisija, kar pomeni, da bo naše delo v prvih šestih mesecih leta 2009 bistveno vplivalo na vzdušje evropskih volitev. Nemoteno izvajanje lizbonske pogodbe bo zagotovilo, da bo Evropska unija pripravljena na izzive prihodnosti. Upam in pričakujem, da bomo končno videli zaključna dejanja najbolj ambicioznega sistema na svetu za preprečevanje podnebnih sprememb in spodbujanje varne oskrbe z energijo. Še posebej pomembno pa je, da to opravimo najpozneje v prvi polovici leta 2009, zato da bo Evropska unija pripravljena na odločilni prispevek k svetovnim pogajanjem na kopenhagenski konferenci konec leta 2009.
Najprej pa nekaj besed o letu 2008. Glede na prihajajoče institucionalne spremembe in zlasti konec zakonodajnega obdobja je Komisija poskušala na vsak način zagotoviti, da bodo novi zakonodajni predlogi, vključeni v delovni program za leto 2008, razporejeni tako, da jih bo lahko kolegij sprejel pred koncem leta 2008. V delovnem programu je predvidenih petintrideset zakonodajnih pobud. Zelo se bomo potrudili in poskušali čimbolj omejiti število pobud, ki bodo verjetno pripravljene v zadnjih mesecih leta, kot so okvirna direktiva o pogodbenih pravicah potrošnikov, revizija direktive o obdavčitvi energije in direktive o pogojih vstopa in prebivanja sezonskih delavcev in vajencev. Da bomo to omogočili, se bomo potrudili, da bodo ti predlogi predloženi v skladu s predvidenim razporedom.
Upam, da bo lahko Parlament predložil mnenja po prvi obravnavi vseh predlogov v delovnem programu Komisije še pred koncem tega parlamentarnega obdobja.
Rad bi poudaril, da bo Komisija predstavila vse najavljene strateške pobude pravočasno in tako ponovno dosegla svojo rekordno stopnjo izvajanja iz leta 2007, ki je bila 96 %. To je do zdaj največja stopnja izvajanja, ki jo je dosegla Komisija.
Komisija bo tudi leta 2009 poskušala uresničiti svoj cilj doseči Evropo rezultatov in zagotoviti dejanske koristi njenim državljanom. Osredotočili se bomo na to, da končamo, kar smo si zastavili na začetku našega mandata, ter se potrudili doseči strateške cilje, zastavljene v letu 2005, in se spopasti z izzivi v prihodnosti. Za to bo seveda potrebno tesno sodelovanje Parlamenta in Komisije.
Z začetkom veljavnosti reformne pogodbe bo morala Komisija predložiti tudi številne predloge, da se bodo lahko izvajale določbe reformne pogodbe, ob tem pa želim opozoriti tudi na predloge, ki bodo spodbujali več demokracije in večjo udeležbo državljanov Evrope na primer pri pobudi državljanov. Veselimo se razprav v prihodnjih mesecih in tednih, na katerih bomo s Parlamentom govorili o najboljših načinih za napredovanje teh predlogov v prvih nekaj mesecih prihodnjega leta.
Glavne politične prednostne naloge, ki jih Komisija načrtuje za prihodnje leto, so strukturirane okoli petih stebrov. Spodbujanje trajnostne rasti in novih delovnih mest bo ostalo v središču naših načrtov in prenovljene lizbonske strategije. Naši cilji so tudi izvajanje inovacijske strategije, poglobitev evropskega raziskovalnega prostora in nadaljevanje pregleda enotnega trga. V zvezi s tem z veseljem pričakujem, da bo danes na drugi obravnavi sprejet eden od naših glavnih ukrepov, in sicer evropski tehnološki inštitut, in čestitam Parlamentu za odlično opravljeno delo, ki je to omogočilo.
V spodbujanje prehoda na gospodarstvo z nizkimi emisijami in učinkovito porabo naravnih virov bo vloženega veliko truda. Kopenhagensko srečanje bo zelo pomembno za sprejetje sporazuma o globalnih podnebnih spremembah za obdobje po letu 2012. Evropa se mora dobro pripraviti in ohraniti svojo vlogo pionirke pri podnebnih spremembah. Najti bo treba načine za pomoč pri prilagajanju na vplive podnebnih sprememb.
V obdobju globalizacije se moramo potruditi in uresničiti skupno politiko priseljevanja. Delo na tem področju bo temeljilo na sporočilu o priseljevanju, ki bo predloženo junija 2008. Osredotočili se bomo tudi na izvajanje politik, ki so zanimive neposredno za državljane, prek skupnega območja pravice, z oblikovanjem evropskega odziva na kemične, biološke in radiološke grožnje, zdravstveno strategijo Evropske unije in s strožjim izvajanjem pravil o varnosti hrane in izdelkov.
Prenovljeni in posodobljeni socialni program bo prav tako s temeljitim pristopom vodil naša dejanja, da bodo lahko Evropejci uresničili svoj potencial in imeli koristi od globalizacije, zajemal pa bo tudi mobilnost, povezovanje, izobraževanje in nediskriminacijo. Ključni koncepti v tem socialnem programu bodo dostopnost, priložnosti in solidarnost.
Za konec pa se bomo potrudili, da bomo dosegli naš cilj - utrditi Evropo kot globalnega partnerja. Pogajanja o širitvi se bodo nadaljevala, prav tako tudi proces pridruževanja in stabilizacije zahodnega Balkana. Izvajali bomo sosedsko politiko in operativna partnerstva z afriškimi državami v skladu s skupno strategijo za Evropsko unijo in Afriko.
Začetek veljavnosti lizbonske pogodbe bo bistveno zvišal zunanji profil Unije. Da bomo lahko ta okvir uresničili, bo Komisija morala pomagati vzpostaviti evropsko službo za zunanje delovanje - vse to do leta 2009, če bodo, kot upamo, upoštevani vsi roki.
Leto 2009 bo pomembno tudi zaradi pripravljanja terena za prihodnje financiranje politik Unije. Rezultati posvetovanja o pregledu proračuna nam bodo pomagali pripraviti temelje za naslednji večletni finančni okvir, ki ga bo predlagala naslednja komisija.
Kot v preteklih letih, so v letni strategiji politik predlagane prednostne naloge glede obveščanja za leto 2009. V obdobju pred evropskimi volitvami bo Komisija poskušala v sodelovanju z drugimi institucijami narediti čim več ter spodbuditi živahno razpravo o evropskih politikah. Letna strategija politik je le začetek procesa, ki vodi do sprejetja zakonodajnega in delovnega programa Komisije oktobra.
Komisija se veseli rednega dialoga s Parlamentom o prednostnih nalogah za leto 2009. Razumem, da namerava Parlament na plenarnem zasedanju sprejeti resolucijo o zakonodajnem in delovnem programu Komisije septembra, tj. nekaj tednov, preden bomo sprejeli delovni program za leto 2009. Ta resolucija bo temeljila na zbirnem poročilu o rezultatih naših rednih razprav. Pomenila bi utemeljen, politično podprt znak, na katere zadeve se mora po mnenju Parlamenta Komisija osredotočiti s svojo politiko v letu 2009, kar je dovolj zgodaj, da bo mogoča izdelava delovnega programa s poudarkom na evropski dodani vrednosti in s popolnim spoštovanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti.
Kar vam torej želim danes povedati, je, da se zelo veselim, da bom lahko z vami sodeloval pri tem zelo pomembnem programu za leto 2009. Sodelujmo, da bomo tudi leta 2009 napredovali s takšno hitrostjo, tako da bo Evropa še naprej dosegala dejanske rezultate, ki bodo koristili našim državljanom.
(Ploskanje.)
Hartmut Nassauer
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, gospe in gospodje, Komisija povsem ustrezno pripravlja zakonodajni program za leto 2009 na podlagi svojih strateških prednostnih nalog, ki so blaginja, solidarnost, svoboda, varnost in močnejša Evropa v svetu, z našo pomočjo, zato so njene prednostne naloge za leto 2009 trajnostna rast, delovna mesta v času globalizacije in gospodarsko območje z učinkovito uporabo naravnih virov in nizkimi emisijami ogljikovega dioksida. To so skupni imenovalci za zakonodajno delo v letu 2009, gospod predsednik Komisije, vam pa zagotavljam podporo skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov.
Če bi zdaj izjavil kaj kritičnega, bi se to v prevodu razumelo narobe. Predvsem vas želim opogumiti. In za kaj? Prvič, naslednje leto je leto nove pogodbe. Drugič, je tudi leto volitev, ko bodo državljani govorili nam. V vaši predstavitvi pravite, o čem nova pogodba govori: če bi se končali nacionalni postopki ratifikacije, bi lahko lizbonska pogodba prav tako začela veljati leta 2009.
Gospod predsednik Komisije, zakaj tako odsoten pogled? Zakaj ne piše: Komisija se bo z vsemi močmi zavzemala za to novo pogodbo, ki jo že zdaj varuje tako, kot vse obstoječe pogodbe? Pokažite svoj pravi obraz, gospod predsednik Komisije. Vodite nas naprej.
Drugič: naslednje leto bodo odločali državljani, ki jih ne zanima vsaka podrobnost zakonodaje, ampak le splošni dosežki in usmeritev. Pri tej zadevi je zmanjšanje birokracije dejansko nekaj, s čimer bi si lahko zagotovili odobravanje državljanov. Zato pokažite novo kulturo subsidiarnosti. Ne prečesavajte pravnega reda do konca leta 2009, ampak dajte signal pred volitvami naslednje leto. Tudi pri tem vas podpiramo.
(Ploskanje.)
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik in gospod Nassauer, naš predsednik Komisije ni tako šibak, saj se je zoperstavil že veliko kritikam. Gospod predsednik Komisije, kljub temu glede na vaše govore in intervjuje verjamem, da je naš skupni cilj v letu 2009 nadaljevati širitev socialne in ekološke Evrope v globaliziranem svetu.
Sami veste, da so za nas socialni vidiki še posebej pomembni in da nas je na primer skrbel zlasti konec procesa Laval na Sodišču Evropskih skupnosti. Upamo, da bomo lahko mi v Parlamentu in vi v Komisiji pri tem sodelovali, da državljani ne bodo mislili, da se s težavo doseženi socialni uspehi zdaj spet izničujejo zaradi lažne količinske konkurence. Vztrajamo pri kakovostni konkurenci v Evropi, konkurenci, ki jo mora seveda spodbujati Evropa ob upoštevanju varstva okolja. Vendar je za nas, socialne demokrate, bistven socialni element.
Pri temi o okolju se zahvaljujem Komisiji za njene predloge, ki so zelo napredni. Kot vi, tudi mi izražamo zaupanje v trajnostni razvoj te celine; trajnost za nas vključuje tudi Evropo kot industrijski temelj, ki se mora prilagoditi in sprejeti ekološke cilje, za kar morajo obstajati obveznosti in spodbude. Skupaj moramo zagotoviti, da bosta imela industrija in gospodarstvo v prihodnosti zaradi delovnih mest glavno vlogo glede proizvodnje na tej celini, saj so ekološki cilji popolnoma skladni z Evropo kot industrijsko bazo. To je prav tako naloga, ki jo moramo opraviti skupaj.
To nalogo lahko opravimo le, če prepričamo tudi druge partnerje, in sicer Združene države, Kitajsko in Indijo, da sprejmejo iste ekološke cilje. Poleg tega jo lahko opravimo le, če dosežemo tudi svoje sosede, če oblikujemo skupno politiko z našimi sosedi. Veste, da nismo popolnoma zadovoljni z veliko strategijami, ki so pripravljene.
Na primer v zvezi z Balkanom smo pred kratkim predlagali, da bi moral vzporedno z lizbonskim postopkom potekati tudi t.i. ljubljanski proces s slovenskim predsedstvom, da se pospeši gospodarski in socialni razvoj te regije, saj se lahko sovraštvo in sedanja trenja odpravijo le ob dobrem gospodarskem in socialnem razvoju Balkana.
V zvezi s Sredozemsko unijo, o kateri vsi govorijo, celo ministri za zunanje zadeve, hočemo jasno mnenje Komisije. Gospod predsednik Komisije, na to ste že namignili, vendar morate neprestano pojasnjevati, da ne bomo govorili o nobeni uniji, ki ne bo zajemala celotne Evropske unije. To mora biti skupnost, ki ne pretrga Evropske unije, ampak združuje Evropsko unijo in sredozemske države.
Podobno bi morali razpravljati tudi o črnomorski regiji, za katero prav tako čakamo na pobude Komisije, saj ta zadeva ne vključuje le naših južnih, ampak tudi naše vzhodne sosede. Prav tako tu ne moremo ponuditi novih članstev. Kratkoročno to ni mogoče. Vendar lahko ponudimo razvoj tesnejšega sodelovanja s temi državami in o teh zadevah pričakujemo več pobud Komisije, kot jih je bilo do zdaj vključenih v sedanje dokumente.
Gospod predsednik Komisije, izjavili ste, da je to tudi volilno leto. Je volilno leto in upajmo, da je tudi leto, v katerem bo začela veljati reformna pogodba. V tem volilnem letu ne pričakujemo vmešavanja Komisije v politične razprave, pričakujemo pa jasno vizijo Komisije o tem, kako naj ta Evropa v prihodnosti deluje kot ekološka in socialna Evropa. Pričakujemo, da bo Komisija tudi v pogovorih z našimi partnerji jasno pokazala odločnost. Šele ko bomo z Združenimi državami, Kitajsko in drugimi začeli govoriti z odločno, bomo lahko uveljavili interese naših državljanov.
V volilnem letu hočemo močno Komisijo z vizijo za Evropo prihodnosti.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, menim, da moram predstaviti pohvale naše skupine za strategijo politike, ki jo je gospod predsednik Barroso predstavil za, kot je sam rekel, pomembno leto polno izzivov. Komisija je zasnovala strategijo z dobro politično, finančno in upravno vsebino ter se je izognila temu, čemur včasih v moji državi pravimo "bolezen konca mandata".
Seveda se moramo nekoliko osredotočiti na pomanjkljivosti, ampak po govoru gospoda Nassauerja bi jih morda raje imenovala razlike v poudarkih, kot šibke točke, če se lahko tako izrazim. Seveda obstaja problem premoščanja vrzeli med mandatoma. Če pogledam področje notranjega trga, bodo težave z evropskimi patenti, mobilnostjo bolnikov in projektom evropskega zakona o zasebnih podjetjih prizadele vse. Gospod predsednik Barroso je morda omenil eno ali dve, vendar moramo poskrbeti, da bodo v naslednjem mandatu rešene, ker so vse bistven del notranjega trga. V tem pogledu sem morda pričakovala več vsebine v zvezi s potrebo po, kar bi jaz imenovala, finančna varnost naših državljanov v svetu, za katerega vemo, da trenutno trpi finančne turbulence in kjer ljudje niso prepričani o prihodnosti - morda več vsebine povezane s tem.
To je, seveda, tudi leto izvajanja pogodbe in, medtem ko lahko, vključno z mano, pozdravimo poudarek, ki ga dokument daje temi izvajanja, pri čemer mislim, da je zamisel sodelovanja z državami članicami, da se zagotovi bistveno bolj usklajeno izvajanje zakonodaje po celi EU, odlična, bi raje videla, da bi bilo v tem dokumentu kaj več o zakonodajnem dokumentu, ki bo bistven za naše državljane, in sicer o pobudi državljanov, vendar me je o tej temi prehitel predsednik Barroso danes zjutraj, tako da je v redu. Je pa osrednjega pomena, zato moramo zagotoviti, da bo Komisija predložila zakonodajo, ki bo obravnavala to zadevo. Mogoče pa bi morali premisliti tudi o odnosu z nacionalnimi parlamenti.
Na kratko še v zvezi z zunanjimi odnosi: ali lahko naredimo pregled vprašanj glede zunanjih odnosov, energije in podnebnih sprememb, torej vseh teh zadev? Vemo, da Komisija o teh zadevah razpravlja. Visoke prednosti nimajo le na območjih, kot je Arktika, ampak tudi drugje.
Brian Crowley
v imenu skupine UEN. - (GA) Gospod predsednik in gospod podpredsednik Komisije, popolnoma podpiram delovni program politike za naslednje leto, ki ga je sestavila Evropska komisija. Ta program si prizadeva razviti gospodarske in politične zadeve Evrope. Ta delovni program politike spodbuja Evropo in daje večjo prednost interesom Evropejcev. Zelo podpiram prvo politiko programa; spodbujanje zaposlovanja in razvoj v Evropski uniji.
Ko vstopamo v leto ratifikacije pogodbe, mi, ki podpiramo ratifikacijo te pogodbe z referendumom na Irskem, vztrajamo pri mnenju, da mora Evropa postati bolj učinkovita in da je bistveno priznati, da pogodbe, ki so bile pisane za šest, deset ali petnajst držav, ne veljajo več za Evropsko unijo s sedemindvajsetimi državami. Še posebej želimo poudariti potrebo po večji inovativnosti, raziskavah in tehnologiji, da bo Evropa v 21. stoletju postala dinamično novo gospodarstvo.
Navdušen sem zlasti zato, ker predsednik Komisije in drugi komisarji niso natlačili vsega v letno strategijo politik za leto 2009. Preprosto bi bilo reči, da bomo naredili zelo veliko reči, vendar so se raje osredotočili na ključna področja, kot so podnebne spremembe, ki so že bile omenjene, Evropa kot svetovni partner in udeleženec, zlasti če pogledamo tveganja in nevarnosti po svetu, s katerimi se moramo danes soočati ne le na Bližnjem vzhodu in zahodnem Balkanu, ne le v Afriki, ampak celo v Južni Ameriki, kjer lahko, kot smo videli prejšnji teden, napetost hitro naraste. Kar je resnično potrebno, je stabilizacijska sila, ki jo lahko Evropska unija zagotovi na svetovni ravni.
Končno, Evropska unija mora popolnoma podpreti potrebna dejanja v zvezi z bojem proti nezakonitemu uvozu drog, trgovini z ljudmi in zlasti z zmanjšanjem spoštovanja posameznega človeškega življenja. Bodite prepričani, da bomo z mojo stranko Fianno Fáil na Irskem izvajali močno kampanjo za zagotovitev ratifikacije pogodbe, ki bo omogočila nadaljnji razvoj Evrope.
Eva Lichtenberger
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, gospe in gospodje, letna strategija nam odpira dve poti. Prva je največja mogoča jasnost in usklajenost med izjavami in finančnimi ukrepi. To bi bilo še posebej primerno v volilnem letu, saj dejansko obljubljamo, da bodo, citiram, "državljani v ospredju". Državljani imajo pravico do jasnosti.
Komisija pa je, na žalost, raje izbrala drugo pot in ostala čim bolj splošna, da bi prikrila nasprotovanje. Za začetek so zanimive že okoliščine same. Moramo pričakovati, da se bo lizbonska pogodba izvajala. Smo v volilnem letu in letu, v katerem se je Evropa močno mednarodno zavezala k varstvu podnebja. Na žalost je besedam do zdaj sledilo bistveno premalo dejanj, prav tako pa to ni bilo zadosti jasno izraženo v strategiji.
Če bomo ostali tako omahljivi pri praktičnih ukrepih, kot smo na primer pri emisijah avtomobilov, postavljamo verodostojnost Evrope na kocko, tega pa si na mednarodni ravni v pogovorih s svojimi partnerji o podnebnih spremembah dolgoročno ne moremo privoščiti. To je negativen primer našega popuščanja velikim lobijem, saj smo tudi pri izvajanju sistema trgovanja z emisijami zračnega prometa delovali preveč omahljivo in zato nismo mogli z zahtevano učinkovitostjo sprejeti potrebnih ukrepov za zmanjšanje škode za podnebje, ki jo povzroča zračni promet.
Obstaja tudi nasprotje med ambicioznimi cilji in dejanskim financiranjem raziskav. Dokler po eni strani govorimo o novih virih energije, po drugi strani pa še zmeraj namenjamo levji delež sredstev za raziskave jedrske energije in jedrskemu gospodarstvu, tega nasprotja ne moremo rešiti, prav tako ne moremo pričakovati trajnostne rešitve, saj ne obstajajo nikakršne priložnosti za resnično organizirane naložbe.
Po mojem mnenju tej strategiji manjka jasna zavezanost izvajanju zakonodaje Skupnosti v državah članicah. Na tem področju imamo veliko premalo mehanizmov; zakoni se veliko premalo spoštujejo. Dejansko pa je resnica prav nasprotna: nove načrte razvijamo, preden začnemo z izvajanjem starih. Tu bi vas enostavno opomnil na akcijski načrt o energiji.
Če so državljani za nas tako pomembni, kot pravilno poudarjate, potem morajo biti njihove težave, poleg drugih zadev, in nova priložnost za referendum v središču naše pozornosti v tem parlamentu.
Helmuth Markov
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, še zmeraj imamo praktični delovni program za leto 2009, ki bi ga lahko obravnavali. Kaže pa, da od strategije politike Komisije za prihodnje leto ne moremo pričakovati nobenih večjih strateških sprememb.
Pravi: Komisija želi izboljšati svojo nalogo obveščanja, učinkovito predstaviti idejo Evrope in povečati ozaveščenost državljanov o lizbonski pogodbi. Ali ne bi bil referendum o reformni pogodbi pravi način za vključitev državljanov v ta proces? Ali resnično verjamete, da se bo število aktivnih volivcev povečalo, če boste še naprej govorili le kako sedanja politika čudovito deluje in da moramo zato enostavno nadaljevati uresničevanje sedanjih konceptov?
Veliko ljudi v resnici izkusi manjšo socialno varnost, nespremenjene plače, resno okrnitev pravic do zaposlitve, dviganje cen osnovnih storitev, kot so lokalni javni prevoz, zdravstveno varstvo, energija in voda, izobraževanje in varstvo otrok, medtem ko dobički velikih podjetij rastejo, hkrati pa ta podjetja grozijo s selitvijo. Komisija govori o pomembnosti vseživljenjskega učenja zaradi zaposljivosti, o pomembnosti prožne varnosti, tako da se pogosto sprašujem, kje se varnost skriva, ko Komisija predloži zakonodajne predloge.
Komisija piše o potrebi po okrepitvi konkurenčnosti in tu spet govori zlasti o tistih, ki so že tako ali tako močni in ki bodo oproščeni davka, z drugimi besedami, socialne odgovornosti. To imenujete upravna bremena. Vendar če želimo imeti socialne in ekološke standarde ter standarde za varstvo potrošnikov, jih je treba tudi določiti in izvajati. V vaši strategiji pa nikjer ne najdem misli, da morda splošen koncept lizbonske strategije, koncept liberalizacije in privatizacije, v veliko primerih enostavno ni v korist večine ljudi, zlasti ne v javnem sektorju.
Na področju zunanje politike in trgovine je poudarjena pomembna vloga Evrope na svetovni ravni v zvezi z mirom, varnostjo in stabilnostjo in govori se o prednosti multilateralizma in partnerstva. Vaš dokument pravi, da krog pogajanj za razvoj v Dohi ostaja glavna prednostna naloga. Vendar ne vključuje ničesar, kar bi pokazalo, kako želi EU prispevati k uspehu kroga pogajanj. Namesto tega poudarja znane regionalne in dvostranske sporazume o prosti trgovini, ki zaradi tega le malo napredujejo, saj enostavno ne izpolnjujejo zahtev držav v razvoju in nastajajočih držav.
Poleg tega strategija o globalni Evropi na področju zunanje trgovine le spodbuja zunanjo trgovino evropskih konglomeratov, ki jih ne zanima regionalni in trajnostni gospodarski, socialni in ekološki razvoj v partnerskih državah. Ne vključuje ničesar o malih in srednje velikih podjetjih, pa se kljub temu sprašujete, zakaj se države, kot je Kitajska, branijo z dampinškimi ukrepi. Poleg tega ste hoteli še naprej ukinjati večinoma neprimerne protidampinške instrumente.
Komisija govori o izboljšanju operativne sposobnosti in sposobnosti obvladovanja konfliktov v tretjih državah. Po pravkar povedanem vas vprašam: ali se ni veliko bolj smiselno boriti tudi proti socialnim, predvsem pa gospodarskim vzrokom kriz in konfliktov?
Spremenite svojo strategijo, da bomo lahko dobili podporo državljanov za Evropsko unijo.
Godfrey Bloom
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, zelo rad prihajam v to tovarno upravljanja. Je zelo zanimivo. Pravkar sem prebral naslove v letni strategiji politik Komisije, ki se začne z "rast in delovna mesta". Po pravici povedano, v tem prostoru bi se veliko lažje pogovarjali o rasti in delovnih mestih, če bi več kot 1 % Parlamenta imel izkušnje s poslovanjem.
Jaz sem poslovnež in lahko razumem rast in delovna mesta. Na žalost se z več reguliranja in sprejemanja zakonov zmanjša verjetnost, da bi dosegli večjo rast in več delovnih mest, zaradi česar je rast BDP v Evropi grozovita, medtem ko je v drugih delih, na primer na Kitajskem, v Indiji in na podcelini, zelo hitra. Prehitela nas je celo Severna Amerika. Če želimo večjo rast in delovna mesta, predlagam, da pustimo ljudi pri miru, jim te zadeve prepustimo in se ne vmešavamo.
Trajnostna Evropa? Zanimivo, kajne? Omenjamo globalni odtis, omenjamo veliko takih neumnosti, čeprav se zemlja zadnjih 10 let dejansko ni segrevala - znanost se ne upošteva. Če želi kdo resno pristopiti h globalni znanosti, globalnemu segrevanju in podnebnim spremembam, bo videl, da najbolje informirani in politično nepristranski znanstveniki menijo, da se bo planet do leta 2050 pravzaprav ohladil in ne segrel. Ampak to nam ne ustreza, kajne? Ker radi obdavčujemo in radi urejamo.
Nato poglejmo upravljano preseljevanje. Ojoj, ojoj. Kot Anglež vam lahko povem: upravljano preseljevanje? Na naš prenaseljen otoček je lani prišlo milijon ljudi. Ali se boste, vsaj enkrat, prosim, prosim, prosim zresnili?
Frank Vanhecke
(NL) Po mojem mnenju stvari spodletijo že na začetku izvajanja letne strategije politik Komisije za leto 2009. Govorim o eni od glavnih idej, ki jih dokument vsebuje, citiram: "Državljani v ospredju". Temu se reče sol na rano. Navsezadnje Evropska komisija evropskih državljanov nikjer ne postavi na prvo mesto, prav tako nikjer ne pokaže spoštovanja do njih.

Kaj je Evropska komisija? Na koncu je le malo več kot skupina politično imenovanih uradnikov z zelo omejeno demokratično legitimnostjo, ki pripadajo majhnemu krogu evropskih vladarjev, ki mislijo, da so pametnejši od državljanov, in verjamejo, da bi bilo najbolje, če bi menda v javnem interesu o vsem odločali sami, celo v nasprotju z željami državljanov, ki naj bi jih spoštovali.
To je demokratični deficit, o katerem vsi govorijo, nihče pa ničesar ne ukrene. Če bi državljani resnično bili na prvem mestu, bi Komisija vztrajala, da se posvetuje z njimi, zlasti o najpomembnejših zadevah, ki se jih zdaj obravnava. Kdaj bodo državljani imeli možnost, da podajo svoje mnenje o novi, zakrinkani evropski ustavi? Državljani Nizozemske in Francije so svoje mnenje o njej podali nedolgo nazaj, jasno pa je, da jih Evropska komisija ni postavila na prvo mesto.
Kdaj bodo državljani imeli možnost, da podajo svoje mnenje o katastrofalni politiki priseljevanja, ki jim jo vsiljujejo evropski vladarji? Kdaj bodo ti državljani imeli možnost sprejemati lastne odločitve in uživati spoštovanje svojih odločitev pri življenjsko pomembnih zadevah, kot je mogoča pridružitev Turčije Evropski uniji, pridružitev islamske in v veliko pogledih, pravzaprav v vseh pogledih, neevropske države? Evropska unija postavi državljane na prvo mesto le takrat, ko morajo plačati davke za evropske vladarje in politiko, ki jim jo te privilegirane osebe vsiljujejo. Ob vsem tem imejte vsaj pogum in recite, da Evropa nikoli ne bo demokratična skupnost.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, zunanje ukrepanje v letu 2009 morata zaznamovati dve temeljni dejstvi: prvič, začetek veljavnosti nove pogodbe, ki po eni strani vzpostavlja nov institucionalni okvir, v katerem bo, gospod predsednik Komisije, Parlament želel imeti vlogo, do katere je upravičen, po drugi strani pa vzpostavlja službo za zunanje delovanje, ki bi morala po našem mnenju postati del Komisije in ne Sveta.
Razen tega so prednostne naloge, ki jih je predstavila Komisija, pravilne: širitev, odnosi z Rusijo na podlagi spoštovanja človekovih pravic in varne oskrbe z energijo, stabilizacijska in pridružitvena politika na Balkanu in vprašanje Kosova, sosedska politika z barcelonskim procesom in Sredozemska unija, kar bo predstavilo francosko predsedstvo Unije.
K temu spadajo tudi razmere v srednji Aziji s konflikti v Iranu, Iraku, Afganistanu in Pakistanu. Gospod predsednik, razvijali se bodo odnosi s Kitajsko, Indijo in azijskimi državami, ki so pravilno načrtovani v predlogu Komisije, razmere na Bližnjem vzhodu, pri čemer je Evropski parlament brezpogojno podprl predlog Komisije na pariški konferenci.
Poleg tega imamo še strateško partnerstvo z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami in nenazadnje z državami Latinske Amerike, pri čemer upamo, da bomo zaključke na vrhu v Limi dosegli pravočasno za sklenitev pridružitvenih sporazumov z Mercosurjem, Andsko skupnostjo in Srednjo Ameriko.
Gospod predsednik Komisije, potrebujemo resno, učinkovito in izvedljivo zunanje ukrepanje Evropske unije, ki mora biti v mednarodnih organizacijah enotna. Ne moremo si dovoliti, da postanemo mednarodni Rdeči križ, obsojen na plačevanje stroškov največjih sedanjih kriz. Evropska unija mora na mednarodnem prizorišču v skladu s svojo gospodarsko, trgovsko, finančno in industrijsko težo nositi breme globalne udeleženke. Gospod predsednik Komisije, ta program podpiramo.
Catherine Guy-Quint
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, dočakali smo začetek postopka političnih prednostnih nalog za leto 2009. To je pomemben korak, ker se bo veliko zadev spremenilo - novo parlamentarno obdobje, uvedba pogodbe - in ker označuje tudi nov način odziva Parlamenta na letno strategijo politik Komisije, saj smo odločili, da bodo o tem govorile politične skupine in ne odbor za proračun.

Politične odločitve skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu so jasne in so že bile izražene: zahtevajo socialno Evropo. Zahtevajo Evropo, ki se strinja, da mora boj proti podnebnim spremembam imeti prednost, hočejo pa tudi Evropo s skupnim zunanjim ukrepanjem. Ko vidim, da želi Komisija povečati prispevek Evropske unije za varnost in stabilnost na mednarodni ravni, se vprašam: Kje bomo dobili denar? Kako bomo to pobožno željo uresničili? Če bomo nadaljevali po isti poti, nas bo Svet, kot vsako leto, postavil v nevzdržen položaj: izbrati bomo morali, kateri del sveta bomo žrtvovali.
Četrta prednostna naloga za nas so naši državljani. Komisija pravi, da bi v letu 2009 državljani morali biti na prvem mestu. Za to je že skrajni čas, saj naš politični projekt ne more napredovati, če bo še naprej tako oddaljen od ljudi. Zato moramo izboljšati vse izmenjave, obveščanje in sporočanje, ampak kje so sredstva za to? Nekaj je jasno: primanjkuje proračunskih sredstev. Sredstva, ki so bila na voljo, so bila že dodeljena in v odboru za proračun zdaj ne vemo, kako bodo te prednostne naloge financirane. Ne želimo žrtvovati starih prednostnih nalog za izvajanje novih. Kaj boste storili? Zelo nujno je, da Evropo dvignemo iz proračunske in upravne zmešnjave. Politični svet se spreminja zelo hitro, v Evropi pa imamo veliko domislic, vendar nikoli nismo uspeli zbrati potrebnih sredstev za njihovo pragmatično izvajanje zagotovo glede na politična pričakovanja Parlamenta, pa tudi naših državljanov.
Adina-Ioana Vălean
Gospod predsednik, do konca tega leta bomo imeli dve poročili Komisije o prostem gibanju: prvo o prostem pretoku delovne sile, pri čemer predvidevam, da bo Komisija svetovala državam članicam, da odpravijo prehodno ureditev v zvezi z delavci iz novih držav članic, in drugo poročilo o izvajanju direktive o prostem gibanju državljanov, pri čemer bodo morda številne države članice pristale pred Sodiščem Evropskih skupnosti.
Vsi strahovi, zaradi katerih je bila pri širitvi leta 2004 sprejeta prehodna ureditev, se počasi razblinjajo. Za ohranjanje omejitev dela še nadaljnjih pet let ni več nobenega gospodarskovarnostnega ali demografskega razloga. Nasprotno, sedanja Evropa kot model, partner in svetovni vodja zdaj potrebuje prosti evropski trg dela. Zdaj urejamo dostop državljanov tretjih držav na naš trg dela. To je pošteno in zelo dobrodošlo. A pometimo najprej pred svojim pragom. Imejmo usklajeno in skupno politiko za prosti pretok delovne sile znotraj Unije.
Če se želimo držati temeljnih svoboščin, ki jih opisujejo pogodbe, in če resnično želimo uresničiti lizbonsko strategijo, je napočil čas, da nehamo govoriti in začnemo ukrepati.
Končno želim dodati, da je ta Komisija že od začetka imela zeleno luč za obravnavanje temeljnih pravic državljanov, pri čemer sem se veselila, da bo načrt za naslednje leto vključeval zelo natančne opredelitve v zvezi s temi vprašanji.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Gospod predsednik, leto 2009 je leto večjih možnosti Evrope, možnosti, ki jih bo ponudila lizbonska pogodba. Je tudi leto upanja na enotnejšo Evropo zaradi novih volitev v Evropski parlament.
Kot je omenil gospod Barroso, bomo praznovali 20. obletnico padca berlinskega zidu. Naj vas ob tem spomnim, da je padel v Varšavi. Letos je tudi 5 let od pristopa nekdanjih komunističnih držav k Evropski uniji. Ta pristop ni bil vedno popolnoma enakopraven: poljski kmeti še zmeraj pod neenakimi pogoji tekmujejo s kmeti stare Unije.
Kljub temu menim, da bo leto 2009 izbrisalo razlike med našimi državami, vsaj na psihološki ravni, in povečalo občutek enotnosti in vpliva Evropske unije.
Jens-Peter Bonde
Gospod predsednik, svoj govor bom izkoristil za predlog reforme načina, na katerega obravnavamo letne programe. Do zdaj izvoljeni poslanci nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta pri tem niso imeli besede. Letni program oblikujejo in sprejmejo neizvoljeni člani Komisije. Države članice usklajujejo svoje prednostne naloge z delovnimi programi menjavajočih se predsedstev. Razpravljamo o obojem, ne spremenimo pa ničesar. V zelo pomembni funkciji določanja programa ne predstavljamo svojih volivcev.
Namesto tega bi bilo bolje, če bi naslednje leto vztrajali na skupnem delovnem programu za vse institucije. Komisija bi lahko pripravila podroben predlog, ki bi mu bili priloženi vsi zakonodajni predlogi, ki jih namerava predložiti, skupaj z njihovo pravno podlago. Nato bi jih obravnavali nacionalni parlamenti v svojih sektorskih odborih v prvi obravnavi, nato v evropskih odborih in nazadnje na plenarnih zasedanjih.
Nacionalni parlamenti bi se morali sestati na Konferenci odborov parlamentov Evropske unije za evropske zadeve in formalno sprejeti delovni program. Parlament bi moral imeti svoje lastne obravnave, tako da bi Evropska unija bila vodena od spodaj navzgor namesto od zgoraj navzdol. Vodili bi jo izvoljeni predstavniki naših ljudi, namesto državnih uradnikov in lobistov za zaprtimi vrati.
Po sprejetju programa bi lahko nacionalni parlamenti začeli obravnavati konkretne predloge za "subsidiarnost in sorazmernost" ter določili pravno podlago. Potem bi delo prevzele evropske institucije, pri čemer bi lahko vsi zakoni bili sprejeti v Svetu s podporo 75 % držav članic in Evropskem parlamentu z navadno večino. Takrat bi bila Evropa demokracija, namesto mešanice zamisli Machiavellija in Mussolinija, na katerih gradimo danes.
Luca Romagnoli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, poglavitne ukrepe, načrtovane za leto 2009, v zvezi z rastjo in delovnimi mesti, ki jih zagotavlja lizbonska strategija, lahko v glavnem podpremo. Seveda so točke glede enotnega trga in konkurence, ki jih podpiram. Pomembne točke so tudi pod naslovom o trajnostni Evropi.
Na žalost bi morala biti skupna vizumska politika popolnoma zavrnjena, saj je po mojem mnenju poleg tega, da je protinacionalna, popolnoma izven pristojnosti tega Parlamenta in tega, kar bi morale biti naše namere. Popolnoma nasprotujem tudi širitvi, ki vključuje Hrvaško in Turčijo, kot tudi delu o Kosovu, o katerem sem že grajal nespoštovanje mednarodnega prava, ko je bila priznana njegova neodvisnost od suverene države. Zato bom glasoval proti strategiji politike.
László Surján
(HU) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, pozdravljamo strategijo politike Komisije in upamo, da se bo začela tudi izvajati. Obstaja pa ena ovira: davčne omejitve. Zaradi tega bi lahko bilo težko začeti z novimi zadevami. Pripravljenost držav članic na prispevanje se je zmanjšala pod 1 %, zato bodo morala sredstva za nove ideje priti skoraj izključno iz prerazporeditve sedanjih sredstev. Vendar tega ne naredimo, ne da bi natančneje pogledali programe, ki tečejo zdaj. Preverimo, kje smo stroškovno najučinkovitejši in kje manj. Ne dopustimo, da namesto nas odločijo skupine lobistov.
Kot del reform Parlamenta se razvija nov tip sodelovanja med strokovnimi odbori in odborom za proračun. Zanj je značilno, da zdaj lahko smotrnost in uporabnost izdatkov za posamezne programe vidimo jasneje in podrobneje, kot prej. Čeprav je to lahko boleča odločitev, je pametneje nekatere programe končati ali jih sploh ne začeti, kot pa jih premalo financirati. Skopušno financiranje je nesmiselno zapravljanje denarja. Komisija, Svet in Parlament morajo delovati usklajeno, da zagotovijo, da se lahko izvajajo le programi, ki so ustrezno financirani in dajejo realne rezultate. Parlament se veseli letošnje strategije politike in je pripravljen na takšno usklajeno delovanje. Hvala za vašo prijazno pozornost.
Véronique De Keyser
(FR) Gospod predsednik, v sporočilu Komisije je veliko povedanega o zunanjih zadevah, vendar si želim še več. Za naslov 4 je vsekakor namenjenih premalo sredstev. Na žalost bomo resnično morali plačati več za Palestino in Kosovo. Ampak to je pripomba in ne strategija.
Rada bi na primer vedela, kateri politični pogoji so potrebni, da bo pomoč učinkovita; ne le vidna, ampak tudi učinkovita. Kako bi lahko uporabili finančne instrumente, da bi Evropo spremenili v mehko silo, ki je ni možno ignorirati, ki zagotavlja demokratični model in ni le blagajna? Kako bomo uporabili pogojnost?
Nobeno od teh ključnih vprašanj ni odgovorjeno. Primer, ki ni edini, je, da Palestini še nikoli nismo plačali toliko denarja, vendar prebivalci Gaze od leta 1967 niso nikoli bili tako revni, nasilja pa je na Bližnjem vzhodu, kjer ponovno gradimo, kar je uničeno, zmeraj več.
Kaj se lahko Evropa nauči iz tega? Dokler evropska zunanja politika in njeni finančni instrumenti ne bodo popolnoma usklajeni in ne bodo ti instrumenti podrejeni tej politiki, ne bo Evropa nikoli postala globalni udeleženec, kakršen hoče biti, zato v zvezi s tem menim, da je predlog Komisije premalo ambiciozen.
Ingeborg Gräßle
(DE) Gospod predsednik, gospod predsedujoči Svetu, gospe in gospodje, predvidevam, da danes zadnjič razpravljamo o strategiji politike na ta način, saj lizbonska pogodba določa nov model. Načrt je torej že pripravljen, vsaj v tem parlamentu, jaz pa se že veselim tega novega modela, ker pomeni, da bomo lahko v to zelo pomembno razpravo vključili Svet.
Dovolite mi torej, da še zadnjič podam nekaj pripomb z vidika proračunskega nadzora in da ponudim nekaj dodatnih predlogov v skladu s predlogi gospoda Nassauerja. Trenutno potekajo izčrpne razprave s Komisijo o zaščiti finančnih interesov Skupnosti, pri čemer je v zvezi s tem Komisija napovedala znatna prizadevanja. Radi bi videli, ali so se ta znatna prizadevanja, za katera smo hvaležni in ki so tudi potrebna, znašla tudi v letnem programu. To bi si zaslužilo tudi delo, za katerega ste obljubili, da ga boste opravili.
Potrebujemo nove načine za vrnitev sredstev, ki so bila izplačana nezakonito, prav tako je potrebno tesnejše sodelovanje med Komisijo in državami članicami. Vse to je impresiven program Barrosove komisije. Zato svetujemo, da se tudi to vključi v letni program Komisije. To bi bilo primerno in bi nas poleg tega prepričalo, da menite, da je to tako pomembno, kot zdaj pravite.
Alain Hutchinson
(FR) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, gospod komisar, v zvezi z Evropsko unijo v svetu si skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu tako kot Komisija želi, da bi se delo, ki se je začelo leta 2006, nadaljevalo, da bo njen način sodelovanja postal učinkovitejši. V zvezi s tem opozarjam, da se še zmeraj preučuje veliko področij, na primer vprašanje opredelitve razvoja, usklajenosti med različnimi politikami EU, usklajevanje med donatorji ali dopolnjevanje ukrepov.
V zvezi s sporazumi o gospodarskem partnerstvu vas opominjam, da evropski socialdemokrati verjamemo, da jih je bistveno obravnavati z vidika razvoja ali, z drugimi besedami, z vidika njihove zmožnosti, da prispevajo k znatno boljšemu življenju ljudi v državah afriških, karibskih in pacifiških držav. Bistveno je, da je strategija Komisije za leto 2009 o tem popolnoma jasna. To trenutno ni ravno tako.
Vsi vemo, da bodo potrebna dodatna sredstva za financiranje spremljevalnih ukrepov za izravnavo napovedanega negativnega vpliva sporazumov o gospodarskem partnerstvu na najrevnejše države sveta, česar mi verjetno ni treba poudariti. Upamo, da bo Komisija povedala, od kje bodo ta sredstva prišla.
Obžalujemo tudi, da dokument Komisije ne vključuje natančnih predlogov za izvajanje razvojnih ciljev tisočletja pred letom 2015. Ali je to zaradi pomanjkanja ambicije na tem področju ali zaradi tega, ker bo leto 2009 zaznamoval radikalen premik v paradigmi evropske razvojne politike?
Opomba Komisije v prilogi omenja tudi izvajanje prvega akcijskega načrta skupne strategije EU/Afrika. Nad tem smo navdušeni in še posebej težko čakamo, da bo Komisija resnično naredila vse v njeni moči, da bodo prvi ukrepi nove strategije izpolnili upravičena pričakovanja milijonov Afričanov in Afričank, na katere uspeh te strategije neposredno vpliva.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Kot koordinator skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov za regionalno politiko polagam na leto 2009 veliko upanje. In zakaj? Ker izvajanje teh novih programov v vseh regijah v vseh državah članicah poteka že od leta 2007. In kako kaže? Prvič, govorimo lahko o novi povezanosti, pri čemer se zdaj več finančnih sredstev porabi za regije in mesta, lizbonsko strategijo in rast ter delovna mesta. Kaže tudi, da nam gre bolje na področju inovacij, medtem ko so se naložbe v razvoj in inovacije več kot podvojile.
Prejšnji teden sta v zvezi s tem komisarja Hübner in Potočnik v Ljubljani navedla zelo dobre podatke. Zato lahko govorimo o tihi revoluciji v uporabi teh sredstev - to je nekaj, kar mora biti objavljeno. To predstavlja priložnost, da zelo izboljšamo komunikacijo, da izboljšamo komunikacijo z državljani v letu 2009, ki je tudi volilno leto. To omogočajo tisoči projektov, ki se izvajajo na raznih področjih gospodarstva in ekologije. Če ne bo ta zelo regionalna politika, ta nova kohezijska politika izbrana kot glavni način sporazumevanja z državljani, bo to za Unijo zamujena priložnost.
Göran Färm
(SV) Gospod predsednik, kot švedski poslanec z izkušnjami v sindikalnem gibanju bi za začetek podprl besede gospoda Hannesa Swobode: če se želimo izogniti kritiki, da je sodba v zadevi Laval v nasprotju s pogodbo, mora Komisija jasno povedati, da prosti trg storitev ne ogroža pravice sindikalnega gibanja do ukrepov proti socialnemu dampingu. To sem želel le poudariti, ker je v zvezi s tem pomembno.
Glede strategije politike za leto 2009 je jasno, da moramo začeti resno razpravljati o srednjeročnem pregledu dolgoročnega proračuna. Vendar menim, da na nekaterih področjih ne moremo čakati, ampak da moramo takoj začeti spreminjati prednostne naloge v proračunu za leto 2009.
V mislih imam zlasti dve področji. Prvo je podnebje. Kot poročevalec za proračun odbora za industrijo, raziskave in energetiko menim, da le priznanje, da je podnebje politična prednostna naloga, ni dovolj. To mora vplivati tudi na prednostne naloge v proračunu. Pokazati moramo, da smo dejansko pripravljeni na konkretne prispevke Evrope, čeprav stanejo. Pri sodobni energetski in okoljevarstveni tehnologiji to lahko pomeni tudi obravnavanje konkretnih okoliščin. Pomeni lahko drugačno uporabo strukturnih skladov ali sedmega okvirnega programa, vendar je treba urediti še več zadev.
Drugo področje, ki ga želim omeniti, je zahodni Balkan, zlasti Kosovo. Ob upoštevanju novega položaja moramo enostavno oblikovati dolgoročno strategijo za naše delo na zahodnem Balkanu. Nerazumno je, da imamo tako tog model proračuna, ki najbolj omejuje ravno tista področja, na katerih so potrebe največje.
Lutz Goepel
(DE) Gospod predsednik, Komisija načrtuje uspešen začetek pregleda stanja v kmetijskem sektorju v letu 2009. Kot poročevalec samoiniciativnega poročila predvidevam, da bo po jutrišnjem glasovanju Komisija veliko bolje razumela mnenje Parlamenta o tej zadevi, in pričakujem, da bo to mnenje upoštevano v zakonodajnem predlogu, ki ga pričakujemo maja.
Pozdravljam dejstvo, da se Komisija še posebej trudi za spodbujanje koncepta kakovostne kmetijske proizvodnje, predvsem s svojo potrditvijo omenjene zelene knjige iz leta 2009. Menimo, da bo dodana vrednost zaradi visokih standardov kakovosti postala zmeraj pomembnejše izhodišče za naše kmete, celo glede povečevanja konkurence zaradi uvoza.
Opazil sem tudi, da bo Komisija predložila nove predloge s področja varnosti hrane, dobrega počutja in zdravja živali, skupaj z boljšim nadzorom in boljšimi pravili. Komisijo pozivam, naj bo razumna. Našim kmetom ne moremo naložiti še več pravil, če ista pravila ne veljajo tudi za uvoz iz tretjih držav.
Gospod predsednik, Komisija namerava leta 2009 predložiti več predlogov za zmanjšanje upravnega bremena, kar ne bo spremenilo ravni zahtev za sedanja pravila ali političnih opredelitev. Upam, da bo to veljalo za naše kmete, zlasti glede pravil navzkrižne skladnosti.
Menim, da v letni strategiji politik manjka pomembna tema, in sicer vprašanje oskrbe s hrano. Komisija ta termin velikokrat uporablja, vendar morajo naši državljani dobiti jasno potrditev, kako lahko organizirajo nadaljnjo oskrbo.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Gospod predsednik, kot koordinatorka skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov v odboru za ribištvo podajam naslednje pripombe na skupno ribiško politiko.
Prvič, v zvezi s ključnimi ukrepi, predvidenimi za leto 2009, in ukrepi v točki 2 priloge o trajnostnem razvoju lahko vidimo, da je ribiška politika vključena v celostno pomorsko politiko, s čimer se naša skupina ne strinja. Čeprav je res, da so nekateri vidiki skupne ribiške politike del pomorske politike, kot velja na primer tudi za nekatere vidike prometne politike, to še ne pomeni, da ji je podrejena ali da jo nadzoruje pod tem naslovom.
Drugič, v zvezi s spremembami glede dodelitve finančnih sredstev in zlasti v zvezi s postavko 2 o ohranjanju in upravljanju naravnih virov se ne strinjamo, da bi 6 milijonov EUR, ki so potrebni za pripravljalne ukrepe za pomorsko politiko, namenili iz že tako majhnega proračuna skupne ribiške politike, zlasti ker na tej točki v proračunskem letu ne moremo vedeti, koliko prostih odobrenih proračunskih sredstev bi lahko namenili za drugo uporabo.
John Bowis
Gospod predsednik, naj za spremembo ponudim Komisiji dve obljubi Parlamenta. Ena je, da bomo sodelovali pri paketu o podnebnih spremembah, da bomo čim prej dobili učinkovit in izvedljiv paket. Druga je, da bomo poskušali čim prej imenovati novega komisarja za zdravje, pri tem pa prosim gospoda podpredsednika, naj gospodu Kyprianouju prenese naše najboljše želje in da se mu v našem imenu zahvali za njegove dosežke v času, ki ga je preživel z nami.
Tretjič, sklicevanja na zdravje v zvezi s tem skoraj ni. Res je, da omenja medicinske naprave in druge ukrepe. Vendar hočem videti druge ukrepe, vključno z obljubami o čezmejnem zdravstvenem varstvu, saj če ga ne bomo kmalu vzpostavili, bodo na tem področju politiko ustvarila sodišča, to pa je delo nas, politikov. Zato prosim, da zagotovite, da bo to sprejeto tako hitro kot zelo dobrodošel predlog o duševnem zdravju, ki, kot vem, prihaja.
Maria Martens
(NL) Zdaj govorim kot koordinatorka skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov odbora za razvoj. Čestitam Komisiji za namen, da postavi v središče svojih dolgoročnih dejavnosti široke strateške cilje, kot so blaginja, solidarnost in varnost. Obžalujem pa, da je tako malo pozornosti namenjene razvojnemu sodelovanju in zmanjšanju revščine. Navsezadnje so to zelo pomembni vidiki močne, uspešne Evrope.
Leta 2007 smo prvič v zgodovini vzpostavili skupno strategijo EU/Afrika kot mejnik. Izvajanje osmih tematskih partnerstev pa se mora šele začeti. Veselimo se že vidnega napredka v zvezi s tem.
Končno moram svojo dušo olajšati še nečesa. Evropski komisarji se vedno pogosteje vključujejo v nacionalne politične kampanje. To se je začelo s komisarjem za razvoj in humanitarno pomoč. Skrbi me posledični voditeljski vakuum na ključnih področjih evropske politike. Komisijo sprašujem, ali je pripravljena določiti pravila, ki bodo zagotovila, da se bo po volitvah funkcija evropskega komisarja izvajala brez prekinitev za nacionalne volilne kampanje.
Jacek Saryusz-Wolski
Gospod predsednik, rad bi vas opozoril na dejstvo, da dokument o letni strategiji politik popolnoma nič ne govori o eni od najpomembnejših zadev za prihodnost Evrope: o zunanji politiki o varni oskrbi z energijo. Naš parlament je z veliko večino sprejel poročilo, ki je govorilo o nujni politiki za varnost energetskih virov. Od takrat se je položaj poslabšal, mi pa smo vse bolj odvisni in nismo naredili nobenega napredka za zmanjšanje te odvisnosti. Na primer projekt Nabucco, ki je vodilni projekt Evropske unije za diverzifikacijo in ki ga je Evropski svet leta 2007 označil za enega od najpomembnejših projektov v evropskem interesu, je po mnenju nekaterih resno ogrožen, če ne že mrtev.
Evropa potrebuje skupno politiko o varni oskrbi z energijo zdaj. To bi moralo biti razvidno iz strategije politik Komisije za leto 2009. Vendar ni, kar globoko obžalujem. Celotna strategija ne sme biti kratkovidna.
Othmar Karas
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, prednostne naloge za leto 2009: prednostne naloge so smiselne, če lahko na resen in učinkovit način, ki ga državljani lahko razumejo, pokažemo, kako smo obravnavali pretekle prednostne naloge. Zato vas prosim, da v volilnem letu 2009 ocenite, katere prednostne naloge zadnjih let so bile uporabne in izvedene, ter da se v razvoj komunikacijske strategije o tem vključi državljane.
Drugič, zmanjšanje birokracije je stalna prednostna naloga, ki med državljani ter malimi in srednjimi podjetji zbuja zaupanje. Pogrešam zakon za mala podjetja. Prosim vas, da vzpostavite zaupanje, da lahko tudi povečamo udeležbo na volitvah v EP v letu 2009. Tudi to mora biti prednostna naloga.
(Ploskanje.)
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, pozdravljam to izjavo. Vendar bi zlasti rada opozorila ter dobila odgovore v zvezi z s stranjo 18 in enim od ključnih ukrepov glede "ostalega sveta": "Sklenitev sporazuma o razvoju iz Dohe, če bo to primerno".
Skrbi me, da se hiti doseči sporazum, pri čemer bo negativne učinke občutilo samo kmetijstvo, ter da Evropa v zvezi s storitvami in dostopom do nekmetijskih trgov ne bo imela koristi Rada bi nekaj informacij, ker menim, da nimamo vseh podatkov o tem. Državljani iz mojega volilnega okrožja so me cel vikend opozarjali, da jih skrbijo 70-odstotna tarifna znižanja govedine in mlečnih proizvodov, ki bodo ogrozila kmetijstvo in zaradi katerih bo opuščena skupna kmetijska politika, ki jo v tem parlamentu tako cenimo.
To vprašanje je del razprave o lizbonski pogodbi na Irskem. Želim si, da ne bi bilo tako, vendar hočem nekaj odločnih pojasnil podpredsednice Komisije, da se mojim volivcem zagotovi, da se jih ne bo pustilo na cedilu.
Luís Queiró
(PT) Gospod predsednik, vse kaže, da bo leto 2009 leto priložnosti. Eden od najbolj pozitivnih rezultatov izhoda iz institucionalne slepe ulice je priložnost, da našo energijo usmerimo v druge teme, zaradi česar se bomo lahko bolj osredotočili na politike.
Že več let razpravljamo o globalizaciji, podnebnih spremembah, nezadostni varnosti na naših mejah in nestabilnosti v sosednjih državah. Že desetletja razmišljamo o izzivu nastanka novih gospodarstev in o novi vlogi Afrike v svetu. Postavljanje teorij o glavnih izzivih in ustreznih odzivih je pomembno, vendar Evropa pri nastajanju sprememb ne more biti zgolj opazovalec, čeprav dejaven. Evropa mora imeti dejavno vlogo, biti mora dejavnik reforme, katalizator razvoja.
Gospa podpredsednica, različne politične prednostne naloge, ki jih je navedla Evropska komisija, vključujejo obveščanje. Ni boljše komunikacijske politike od potrditve doseženih rezultatov. Treba je zaznati, občutiti in prepoznati pomembnost in ustreznost Evrope za njene državljane. Tako se pridobi njihovo zaupanje, zaupanje državljanov, in se jim da tisto, kar od nas zahtevajo.
Katalin Lévai
(HU) Gospod predsednik, želim opozoriti na dve zadevi. Prva je povezana s krepitvijo novih oblik sodelovanja; po eni strani moramo okrepiti sodelovanje med državami članicami in Evropsko unijo, po drugi strani pa sodelovanje med Parlamentom, Svetom in Komisijo ter v povezavi s tem ustvariti pozitivne primere, ki predstavljajo resnične rezultate.
Druga pomembna zadeva v zvezi s tem je za evropske socialiste vedno ključna zadeva, in sicer vprašanje socialne Evrope, z drugimi besedami zagotavljanje blaginje, solidarnosti in varnosti, za kar pogosto uporabljamo kar "socialna Evropa", ter čim prejšnje doseganje lizbonskih ciljev. V zvezi s tem bi rada poudarila dejstvo, da je v tem programu zelo malo pozornosti namenjene položaju žensk, čeprav je v večini držav članic omejena ravno njihova socialna varnost in se širijo nestalne oblike zaposlitve. Zato želim, da se v letu 2009 posebna pozornost nameni tema dvema področjema. Najlepša hvala.
Zuzana Roithová
(CS) V tej razpravi bi rada sodelovala tako, da poudarim, da je v okviru vseh politik treba jasneje določiti prostor za mala in srednja podjetja, ki so hrbtenica stabilnega zaposlovanja v Evropi. Veliko je še treba storiti, zlasti v parlamentih novih držav članic, kjer je treba v praksi uporabiti pojem prožne varnosti, prilagodljivega trga dela, da se bodo podjetja bolje odzivala na nove izzive in bila zmožna ponuditi večje število novih delovnih mest.
Poleg tega bi moralo biti naše geslo dati prednost majhnim, vendar za posamezne direktive in uredbe ni analize Komisije o njihovem vplivu na mala podjetja. Po drugi strani nadnacionalna podjetja običajno pripravijo študije o vplivu. Pozdravljam predlagan zakon za mala podjetja in verjamem, da ne bomo ostali samo pri idejah, zato da bomo na evropskih volitvah evropskim državljanom lahko rekli, da smo izpolnili naš cilj ter dosegli učinkovitejše in varnejše gospodarsko območje.
DanutBudreikait
- (LT) V letu 2009 se bo sestava Parlamenta in Komisije spremenila; kljub temu bo delo potekalo neprekinjeno. Rada bi poudarila pomembnost skupne energetske politike. Že od leta 2006 razpravljamo o vprašanju skupne energetske politike EU in Parlament je pojasnil razsežnost zunanje energetske politike.
Ta politika je trenutno zelo pomembna glede na naše prizadevanje za preskrbo plina iz različnih virov in ker je to ključna tema različnih razprav, kot sta razpravi o novih virih energije, Arktiki itd., bo pomembna tudi v prihodnosti. Evropska unija ne sme zadnja odkriti in začeti uporabljati nove vire energije, kot je to običajno.
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem poslancem za njihove prispevke k tej razpravi. Mislim, da bosta resolucija, ki jo boste sprejeli, ter dialog z odbori in posameznimi komisarji predstavljala zelo dober političen prispevek k delovnemu programu za naslednje leto. Za to sem se vedno zavzemala: bolj političen pristop k letni strategiji politik.
Rada bi komentirala nekaj vprašanj, ki so bila tu sprožena in ki so po mojem mnenju zelo pomembna.
Prvič, v zvezi z lizbonsko pogodbo: kot veste, je Komisija v celoti zavezana tej novi lizbonski pogodbi; v celoti smo zavezani njenemu izvajanju in pripravljamo se (pripravljamo, ne napovedujemo), da jo bomo lahko začeli izvajati na začetku prihodnjega leta. Osredotočamo se na primer na pobudo državljanov, ki jo je omenilo več govornikov; izvajanje novih določb za delo z nacionalnimi parlamenti; pristop k evropski konvenciji o človekovih pravicah ter službo za zunanje delovanje, če omenim samo nekaj stvari, za katere so potrebne dobre priprave, brez da bi napovedovali. To ravnotežje bomo morali vzpostaviti. Upam, da ni dvomov glede naše zaveze lizbonski pogodbi.
Zelo pomembno je, da sodelujemo tudi pri dejavnostih informiranja in obveščanja glede te nove pogodbe, ker imamo kljub načinu ratifikacije demokratično zavezo, da z državljani sodelujemo tako, da jih obveščamo, poslušamo ter jim pojasnjujemo, kaj počnemo in kakšna je vsebina te nove pogodbe.
Kar zadeva politično agendo ter ravnotežje med socialno in gospodarsko agendo, ki ju je prav tako omenilo več govornikov, menim, da je to zelo pomembna razprava in da bomo morali v okviru dialoga z odbori odgovarjati prav na takšna vprašanja. Jasno je, da različne strani tega parlamenta poudarjajo različne stvari in imajo različne prednostne naloge. Mislim, da je treba to obravnavati v resoluciji, ki se je veselimo; rezultati bodo vidni jeseni v zakonodajnem in delovnem programu. Mislim, da moramo v tej politični razpravi veliko naše pozornosti nameniti temu.
Rada bi komentirala tudi vprašanje, ki ga je sprožil gospod Bonde. Žal ne razumem, o čem govori, saj naše dokumente in predloge že nekaj časa pošiljamo nacionalnim parlamentom. To je zelo dobra praksa in nacionalni parlamenti jo zelo cenijo. Od tega smo se veliko naučili in razumevanje tega, kar se odvija na evropski ravni v evropskih institucijah, je na nacionalni ravni večje. To je tudi dobra vaja za to, kar bo prinesla nova pogodba; poleg tega smo se vključili v dialog z nacionalnimi parlamenti o letni strategiji politik in našem delovnem programu in prosili so nas, naj jih obiščemo ter odgovorimo na vprašanja nacionalnih poslancev v zvezi z našimi načrti in delovnim programom. Mislim, da nam je to zelo pomagalo: nekaj smo se naučili in nacionalni parlamenti imajo možnost tesnejših povezav in boljših pojasnil, kaj se dogaja na evropski ravni. Zato resnično upam, da bo to za nas dobra izkušnja. Vključitev nacionalnih parlamentov v to ni lobiranje, ampak je oblikovanje evropske agende. Rekla bi, da to pomeni več demokracije.
Na koncu bi spregovorila o financiranju: razprava o tem bo potekala ločeno, ker je to del težave - finančni okvir do leta 2013 že imamo - in se vsi srečujemo z omejitvami finančnih okvirov. Po letu 2009 ne bomo imeli dodatnih človeških virov, zato bomo previdni in vas bomo prosili, da od nas ne zahtevate veliko novih stvari, saj ne bomo imeli dovolj delovne sile za njihovo obravnavo. Moramo se zavedati, da ta razprava o finančnem okviru poteka ločeno.
Gospe Gräßle bi rada dejala, da je Komisija na področju strukturnih skladov nedavno sprejela zelo ambiciozen akcijski načrt za zagotovitev poštene porabe denarja na tem področju. Skupaj z državami članicami, ki sredstva uporabljajo na svojih ozemljih, kot veste, namerava Komisija sprejeti vse potrebne kontrole za zagotovitev, da se vsak euro dobro porabi. O tem bomo redno obveščali odbor za proračunski nadzor; to je poleg nadzora nad sredstvi, ki jih porabimo, naš jasen cilj.
Na koncu bi rada povedala, da se lahko skupaj osredotočimo na prednostne naloge na področju obveščanja, ker bo leto 2009 zelo pomembno leto tudi glede zagotavljanja živahne razprave pred volitvami leta 2009. Kot veste, so prednostne naloge na področju obveščanja za leto 2009 osredotočene na lizbonsko pogodbo. V prvem poglavju te letne strategije politik je omenjen zakon za mala podjetja. To je del lizbonske strategije in našega pregleda lizbonske strategije: osredotočiti se na točno tiste stvari, ki ste jih omenili. Menim, da so resnično zelo pomembne.
Dosegli bomo rezultate iz lizbonske pogodbe. Izvedli bomo reformo proračuna, osredotočili se bomo na rast in delovna mesta ter imeli paket o energiji in podnebnih spremembah. To bo usmerjalo mnoge naše prednostne naloge na področju obveščanja in upamo na živahno razpravo o tej evropski politiki.
Na koncu bi rada usmerila vašo pozornost na predlog glede medinstitucionalnega sporazuma o komuniciranju. Upamo, da bo to omogočilo boljši okvir za naše skupno delo na tem področju, zato se vam še enkrat zahvaljujem za to razpravo. Spremljali bomo vse to in tudi vse podrobnosti, ki ste jih omenili in ki so po mojem mnenju bolj del dialoga med odbori in komisarji.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo med poznejšim zasedanjem.
Pisna izjava (člen 142)
Małgorzata Handzlik  
v pisni obliki. - (PL) Dokument Komisije Letna strategija politik za leto 2009 sem prebrala z veliko pozornostjo. Glede na to, da me težave v zvezi z malimi in srednjimi podjetji ter gospodarskim ozadjem povezovanja zelo zanimajo, si bom dovolila omeniti več pomembnih točk iz strategije.
Evropski sektor MSP moramo preučiti iz drugega zornega kota. Ponovno mu moramo dati prednost in odpreti možnost razvoja, ki ga ponuja. Bila sem vesela, ko sem v zadevnem dokumentu prebrala, da odprava nepotrebnih ovir, ki zavirajo razvoj malih in srednjih podjetij, ostaja prednostna naloga Komisije. Prav tako se ji zdi pomembna obveza glede nadaljevanja dela v zvezi z Evropsko listino za mala podjetja, prek katere se bomo naučili, da je treba najprej razmisliti, kaj bi koristilo tem najmanjšim enotam, preden jih vključimo v svetovni okvir.
Treba je spodbujati in podpirati inovacijsko strategijo ter ustrezno priznati potrebo po sodelovanju med znanstvenimi centri in podjetji. Del, v katerem dokument govori o prednostni vlogi državljanov Unije, ki so obravnavani kot potrošniki, je enako pomemben. Potreba po izboljšanju načina obveščanja javnosti in komuniciranja z njo je jasna. Ko govorim z volivci, opažam, da na splošno premalo vedo o funkcijah Unije in koristih, ki jih nudi vsem državljanom. Ljudi je treba jasno obvestiti o zadevah, ki jih cenijo; Evropska unija mora postati entiteta, ki je našim državljanom blizu, ki je prijazna in jo je enostavno razumeti ne glede na to, ali gre za potrošnike, poslovneže ali oboje.
