Jautājumu laiks (Komisijas priekšsēdētājs)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājumu laiks, piedaloties Komisijas priekšsēdētājam.
Brīvie jautājumi
Paulo Rangel
PPE grupas priekšsēdētāja vietnieks. - (PT) Komisijas priekšsēdētāja kungs, pirms sākam šīs debates, es vēlētos jūs apsveikt ar jauno, Eiropas parlamentārās demokrātijas attīstībai nozīmīgo politiskās uzraudzības instrumentu. Ieguvēji šajā ziņā būs Eiropas iedzīvotāji, kuriem to palīdzēs nodrošināt viņu pārstāvji.
Ņemot vērā jaunākos notikumus, proti, Īrijas referendumu, to, ka Polija ir ratificējusi Lisabonas līgumu, kā arī Čehijas prezidenta neseno paziņojumu, es vēlētos lūgt jūsu novērtējumu par Lisabonas līguma spēkā stāšanās procesu. Vai Komisijas priekšsēdētājs jau ir veicis kādas darbības? Kurš, jūsuprāt, varētu būt minētā līguma spēkā stāšanās datums, un vai Komisija, ņemot vērā šo paredzamo datumu, ir veikusi kādus pasākumus, lai veicinātu pāreju no Nicas līguma uz Lisabonas līgumu, vai arī mēs joprojām gaidām, kas notiks?
José Manuel Barroso
Vispirms, Rangel kungs, es vēlētos pateikties par apsveikumu. Es jūtos gandarīts par šo Eiropas Parlamenta veikto procedūru. Tā tika īstenota arī Portugālē, un es tajā piedalījos gan kā opozīcijas līderis, gan arī kā premjerministrs, tādēļ ceru, ka šī būs laba iespēja, lai uzsāktu diskusijas ar godātajiem Parlamenta deputātiem.
Atbildot uz konkrēto jautājumu, varu teikt, ka tas ir skaidrs, jo visas valstis jau ir demokrātiski apstiprinājušas Lisabonas līgumu. Īrijā tika rīkots referendums, savukārt pārējās valstīs šo līgumu apstiprināja parlamenti. Čehijā joprojām norisinās ratifikācijas process. Mēs gaidām, kad Konstitucionālā tiesa to pabeigs. Kad tas būs noticis, mēs noteikti būsim beiguši arī ratifikāciju, jo minētais līgums ir saistīts ar tiesību vispārējo principu, Eiropas tiesībām, starptautiskajām tiesībām un paredz dalībvalstu un iestāžu lojālas sadarbības principu, kā arī godprātības principu sarunās par starptautiskiem nolīgumiem.
Paulo Rangel
PPE grupas priekšsēdētāja vietnieks. - (PT) Komisijas priekšsēdētāja kungs, noklausījies atbildi, es vēlētos uzzināt jūsu viedokli par minēto jautājumu pašreizējā laika posmā, kad visi gaida jaunās Komisijas izveidi. Vai līdz brīdim, kad Čehija ratificēs minēto līgumu, darbu veiks Komisija līdzšinējā sastāvā, vai arī tiks iecelti jauni komisāri?
José Manuel Barroso
Eiropadome ir pieņēmusi lēmumu iecelt jaunus komisārus tikai tad, kad būs radusies juridiskā skaidrība par minēto līgumu, bet šis process vēl nav beidzies.
Tādēļ no 1. novembra Komisija risinās tikai ikdienas jautājumus. Mēs ceram, ka šis process beigsies iespējami drīz, tādēļ darām un arī turpināsim darīt visu iespējamo, lai tiktu izveidota jaunā Komisija. Godātie deputāti, atklāti runājot, situācija ir tāda, ka mēs pilnībā nevaram kontrolēt laika plānojumu. Viss būs atkarīgs no tā, kad Čehijā beigsies ratifikācijas process.
Stephen Hughes
S&D grupas priekšsēdētāja vietnieks. - Nākamajā gadā bezdarba līmenis Eiropas Savienībā var palielināties līdz 27 miljoniem, pārvēršot šo finanšu un ekonomisko krīzi par sociālo krīzi. Ņemot vērā iepriekš minēto, vai jūs piekrītat tam, ka nepietiek vienīgi ar Ekonomikas atveseļošanas plānu, par kuru pagājušā gada decembrī vienojās Eiropadome? Turklāt vai jūs piekrītat, ka ir vajadzīgi papildu stimuli, proti, Eiropas Arodbiedrību konfederācijas (EAK) ierosinātais 1 % no IKP, lai izstrādātu pozitīvu stratēģiju ienākšanai darba tirgū ar mērķi aizsargāt dzīvotspējīgu nodarbinātību un radīt jaunas darba vietas, tādējādi veicinot saprātīgu darba dalīšanu?
Ko jūs darīsiet ES līmenī, lai veicinātu jaunu darba vietu izveidi ar ekoloģiju un jauniešu nodarbinātību saistītajās nozarēs? Piemēram, ir ierosināts izveidot vienotu stratēģisko platformu, iesaistot visas ieinteresētās puses kopīgā darbā, lai veicinātu izaugsmi, jauninājumus un radītu jaunas darba vietas visās nozarēs, kā arī koordinētu esošos instrumentus, piemēram, tādus kā tehnoloģiju platformas, ekspertu grupas un kopīgas tehnoloģiju ierosmes. Vai jūs piekrītat, ka būtu lietderīgi īstenot minēto ieceri Eiropas līmenī?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Manuprāt, ja nebūtu mūsu Ekonomikas atveseļošanas plāna, tad situācija būtu daudz sliktāka. Tam bija mīkstinoša ietekme uz mūsu pasākumiem. 2009. un 2010. gadā mēs plānojām izdot aptuveni 5 % no Eiropas Savienības IKP. Tādēļ es domāju, ka vismaz kaut kas jau ir izdarīts. Būsim reāli šajā ziņā.
Lai risinātu problēmas, ar kurām esam saskārušies, es atbalstu arī visus pārējos centienus attiecībā uz jūsu ierosināto vienoto platformu. Vislielākā problēma joprojām ir nodarbinātība. Kā jūs zināt, es to esmu uzsvēris jau vairākas reizes, kā arī lūdzis rīkot augstākā līmeņa sanāksmi par šo tematu, tomēr dažas dalībvalstis to neuzskatīja par pietiekami nozīmīgu jautājumu. Varbūt jūs, Hughes kungs, varētu mums palīdzēt pārliecināt šīs dažas dalībvalstis un valdības, kuras pienācīgi nenovērtē minētās augstākā līmeņa sanāksmes nozīmi, jo, manuprāt, nodarbinātība ir vislielākā problēma, ar kuru mēs saskarsimies tuvākajā nākotnē.
Stephen Hughes
S&D grupas priekšsēdētāja vietnieks. - Es patiesi mēģināšu pārliecināt šīs dalībvalstis. Atgriežoties pie ieceres par stratēģiju ienākšanai darba tirgū, vai jūs piekrītat, ka izdevumus, kuru mērķis ir ievērojami samazināt bezdarbu, vajadzētu uzskatīt nevis par papildu finansiālo slogu, bet gan par veidu, kā garantēt ilgtspēju?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Faktiski to mēs arī darām. Daži dalībvalstu veiktie īpašie pasākumi, piemēram, Kurzarbeit Vācijā, radīja izdevumu palielinājumu, vienlaikus samazinot ražīgumu, kas, manuprāt, raugoties no sociālā viedokļa, ir attaisnojami. To pašu es varu teikt par Apvienotās Karalistes apstiprināto Velsas sistēmu. Patiesi, vairākos gadījumos sociālu apsvērumu dēļ tika piemērots lielāks elastīgums un palielinājās sociālie izdevumi, bet tas bija labs veids, lai novērstu turpmāku bezdarba pieaugumu, kas joprojām ir mans galvenais uzdevums.
Guy Verhofstadt
ALDE grupas priekšsēdētājs. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, iespējams, ka mans jautājums nepārsteigs Komisijas priekšsēdētāju. Piektdien komisāre Neelie Kroes paziņoja, ka ir pazīmes, kuras liecina par to, ka Vācijas sniegtais atbalsts "Opel” varētu būt pretrunā Eiropas Savienības noteikumiem par valsts atbalstu un iekšējo tirgu, kas rada neizdevīgāku situāciju citu valstu uzņēmumiem. Savukārt Günter Verheugen tajā nesaskatīja nekādu problēmu un radio intervijā paziņoja, ka "Opel” ir "uz pareizā ceļa”.
Vakar kāds kolēģis no Vācijas Kristīgo demokrātu partijas (CDU) jautāja, vai mēs neizteiksim pārmetumus komisārei Neelie Kroes. Viņš paziņoja, ka komisāre Neelie Kroes ir piekasīga, neobjektīva, naidīgi noskaņota pret Vāciju un vēlas radīt satraukumu Eiropā divas nedēļas pirms savu pilnvaru termiņa beigām. Manuprāt, viņa vienīgi dara savu darbu, tādēļ mans jautājums jums būs ļoti vienkāršs, priekšsēdētāja kungs, proti, vai jūs atbalstāt komisāri Neelie Kroes? Jā vai nē?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es vienmēr esmu atbalstījis savus komisārus, arī Neelie Kroes. Lēmumu sazināties ar Vācijas valdību un lūgt paskaidrojumu, viņa, protams, pieņēma pēc tam, kad es tam biju devis savu piekrišanu. Pašlaik mēs gaidām atbildes no minēto atbalstu saņēmušajiem uzņēmumiem.
Es jūtos gandarīts, ka veiksmīgā sadarbībā mēs gūstam labus panākumus šajā jomā. Man ir zināms, ka, reaģējot uz Komisijas paustajām bažām par solīšanas procesa likumību, "General Motors” (GM) un "Opel Trust”, pamatojoties uz komerciāliem apsvērumiem, atkārtoti izvērtēs piedāvājumus pārņemt "Opel”. Esmu pārliecināts, ka mēs spēsim šo problēmu atrisināt tā, lai tiktu ievēroti ES noteikumi par valsts atbalstu un iekšējo tirgu.
Es bieži esmu teicis, ka mēs nedrīkstam pieļaut kompromisus, ja runa ir par ES iekšējo tirgu un konkurenci. Ja mēs tos pieļausim, tad mums vairs nebūs iekšējā tirgus un kopīgā Eiropas projekta.
Guy Verhofstadt
ALDE grupas priekšsēdētājs. - (NL) Man vairs nav jautājumu. Es tikai vēlētos piebilst, ka Komisijas priekšsēdētājs nepārprotami norādīja, ka ne tikai viņš, bet arī Komisija kopumā ir akceptējusi komisāres Neelie Kroes nosūtīto vēstuli. Tas patiesi ir ļoti svarīgi, lai rosinātu komisāru Günter Verheugen turpmāk būt uzmanīgākam savos izteikumos, ja viņš atļaujas teikt, ka minētajā gadījumā nav problēmu. Iespējams, ka tādu nav, bet varbūt tomēr ir.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kroes kundzes vēstule tika sagatavota ar manu palīdzību, jo es pats viņai ieteicu to nosūtīt, tādēļ mana nostāja šajā jautājumā ir nepārprotama.
Verhofstadt kungs, ieviesīsim skaidrību šajā jautājumā. Komisijā mēs esam trīs cilvēki, kuriem ir tiesības sniegt atzinumu, bet Komisijas nostāju pauž tās priekšsēdētājs savu kolēģu vārdā, vai arī konkrētais komisārs.
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas līdzpriekšsēdētāja. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, paužot lielas bažas par iespējamo neveiksmi Kopenhāgenas sarunās par klimata pārmaiņām, Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja vakar atkārtoti apstiprināja Eiropadomes jau agrāk izvirzītās prasības un pieņēma tās steidzamā kārtā ar ļoti pārliecinošu atbalstu. Minētā komiteja ierosināja Padomei atkārtoti pārskatīt nepieciešamību izvirzīt mērķi CO2 emisiju samazinājumam ES par 30 %, tādējādi paverot iespēju 40 % samazinājumam šajā jomā rūpnieciski attīstītajās valstīs, kā arī ierosināja ES, un tas ir būtiskākais starptautiskajās sarunās, nodrošināt EUR 30 miljardu ieguldījumu Klimata fondā jaunattīstības valstu vajadzībām līdz 2020. gadam. Ko jūs darīsiet, un ko jūs varat darīt, lai pievērstu Padomes uzmanību šīm nozīmīgajām, vajadzīgajām un pamatotajām prasībām?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kā jau es minēju augstākā līmeņa sanāksmē Ņujorkā un arī Pitsburgā, esmu noraizējies par Kopenhāgenas sarunu lēno gaitu.
Kopenhāgenas sarunās ir trīs iespējamie "klupšanas akmeņi”, kas neattiecas vienīgi uz finansējumu, proti, dažu ārpus ES esošo attīstīto valstu izteikts mērķtiecības trūkums apņemties mazināt emisijas, lielāko jauno tirgus ekonomikas valstu nevēlēšanās nākt klajā ar pārliecinošiem priekšlikumiem par klimata pārmaiņu seku mazināšanas pasākumiem, kā arī attīstīto valstu pamatotu priekšlikumu trūkums attiecībā uz finansējumu. Šie ir trīs "klupšanas akmeņi”.
Es ceru, ka Eiropas Savienība saglabās savu vadošo lomu minētajā jomā un Eiropadome šā mēneša beigās nāks klajā ar pamatotu priekšlikumu par finansējumu. Es ceru, ka mums rīt būs laiks apspriest minēto jautājumu plašāk, jo klimata pārmaiņas ir viens no nākamās Eiropadomes sanāksmes galvenajiem diskusiju tematiem. Komisija noteikti cīnīsies par vērienīgo programmu, jo, kā es vienmēr esmu apgalvojis, klimata pārmaiņas ietekmē ne tikai vidi, bet arī ar attīstību.
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas līdzpriekšsēdētāja. - (DE) Komisijas priekšsēdētāja kungs, vairākās informatīva rakstura diskusijās, kā arī sarunās ar augsta ranga ANO amatpersonām, mēs esam atzīmējuši, ka Eiropas Savienība savos centienos atpaliek no tādām valstīm, kā Ķīna un Japāna. Kā jūs joprojām varat apgalvot, ka mums būs vadošā loma?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es būšu priecīgs, ja tā būs, bet diemžēl, tas nav tiesa. Līdz šim Eiropas Savienība ir vienīgā, kura ir uzņēmusies saistības attiecībā uz tiesību aktos noteikto mērķu īstenošanu.
Mēs atzinīgi vērtējam pozitīvās tendences, proti, Japānas premjerministra, kuru es personīgi apsveicu, politisko paziņojumu, diemžēl līdz šim tas ir bijis vienīgi politisks paziņojums, kuram rīcība nav sekojusi. Mēs atzinīgi vērtējam dažus Ķīnas izklāstītos plānus, bet līdz šim Ķīna nav piekritusi tos apspriest Kopenhāgenas sarunās.
Mēs atzinīgi vērtējam arī pārējās pozitīvās tendences un tomēr mums ir vadošā loma pasaulē cīņā ar klimata pārmaiņām. ES vēlētos dalīties šajā lomā arī ar citām valstīm, jo tai nav viegli būt vienīgajai minētajā statusā, tomēr tādā gadījumā pārējo valstu mērķiem ir jābūt tikpat vērienīgiem kā mūsējiem.
Michał Tomasz Kamiński
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos jums pateikties par to, ka esat spilgts piemērs tam, ka politiķi izpilda savus solījumus. Kad sieva man ko lūdz un vēlas zināt, vai es šo lūgumu izpildīšu, es vienmēr saku: "Jā, jo es taču esmu politiķis.” Šodien jūs kā politiķis pierādījāt, ka turat savu vārdu. Jūs esat ar mums un sniedzat pareizas atbildes uz deputātu jautājumiem.
Priekšsēdētāja kungs, savā runā jūs teicāt, ka ir ļoti svarīgi stiprināt vienoto tirgu, jo tas ir priekšnoteikums krīzes pārvarēšanai. Es vēlētos jums, priekšsēdētāja kungs, savas grupas vārdā jautāt, ko jūs esat paredzējis darīt nākamajos mēnešos, lai vienotā Eiropas tirgus stiprināšana kļūtu par līdzekli pašreizējās krīzes pārvarēšanai.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Liels paldies, Kamiński kungs. Faktiski es savās politiskajās pamatnostādnēs, kuras, cerams, Eiropas Parlaments ir apstiprinājis, pateicoties tam, ka ar jūsu atbalstu es tiku ievēlēts atkārtoti, esmu uzsvēris, ka iekšējais tirgus ir prioritāte, un mums jācīnās pret jebkāda veida nacionālisma izpausmēm ekonomikā.
Man ir labas ziņas jums visiem. Šodien es uzticēju Mario Monti sagatavot ziņojumu par vienotā tirgus nākotni, kas ietvers mērķus un ieteikumus šā tirgus atjaunošanai. Jūtos gandarīts, ka viņš apņēmās veikt šo uzdevumu, jo tas ir labs veids kā veikt neatkarīgu novērtējumu un sniegt atbalstu, cerams, kopā ar Eiropas Parlamentu, lai mēs varētu dot jaunu impulsu iekšējam tirgum, kā arī nodrošināt tā atbilstību 21. gadsimta vajadzībām. Es uzskatu, ka tas ir īpaši svarīgi patērētājiem un arī mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri nereti izjūt spiedienu un cieš no konkurenci kropļojošas rīcības kopējā tirgū.
Michał Tomasz Kamiński
Priekšsēdētāja kungs, visbeidzot es vēlētos uzsvērt, ka mums un mūsu grupai ir ļoti svarīgi, lai vienotā tirgus stiprināšanas procesā un mūsu kopīgās Eiropas veidošanā jūs ņemtu vērā dažādu Eiropas valstu starpā esošās atšķirības. Jūs nedrīkstat aizmirst, ka vairākas valstis tikai nesen ir pievienojušās ES un to ekonomikas ir sagrautas. Mēs zinām, ka jūs vienmēr esat rīkojies godīgi attiecībā pret šīm jaunajām dalībvalstīm, tādēļ es ceru, ka to darīsiet arī turpmāk.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es uzskatu, ka iekšējais tirgus ir vislabākais veids, kā aizsargāt visas dalībvalstis neatkarīgi no tā, vai tās ir vecās vai jaunās, lielas vai mazas, bagātas vai nabadzīgas. Tā ir taisnīguma politika, ar kuru tiek aizsargāti vājākie, proti, patērētāji, kuri vairumā gadījumu tādi arī ir.
Tas ir arī labs veids, kā aizsargāt mazos un vidējos uzņēmumus no lielajiem monopoluzņēmumiem vai oligopoliem, tādēļ šī ierosme stiprināt iekšējo tirgu Eiropas Savienībai ir tik nozīmīga.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas priekšsēdētājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, jūs mūs aicināt pēc iespējas ātrāk īstenot ekonomikas stimulēšanas programmas, lai panāktu strauju budžeta deficīta samazinājumu dalībvalstīs, tomēr pat jūsu jaunākās prognozes paredz IKP pieaugumu ES tikai par 0,1 % 2009. gada ceturtajā ceturksnī. 2009. gadā kopumā tas būs samazinājies par 4 %. Saskaņā ar jūsu paša prognozēm 2010. gadā bezdarba līmenis ES sasniegs aptuveni 11 %.
Vai jums nešķiet, ka pārsteidzīgais, krasais valstu izdevumu samazinājums varētu pārtraukt šo valstu nesen gūtos nelielos panākumus ekonomikas atveseļošanas jomā? Varbūt jūs uzskatāt, ka problēmas finanšu nozarē jau ir atrisinātas un vienkāršajiem iedzīvotājiem būs jāsamierinās ar krīzes radītajiem zaudējumiem? Jūs spiežat Latvijas, Ungārijas un Rumānijas iedzīvotājiem pieņemt nožēlojamus nosacījumus ES ārkārtas kredīta saņemšanai, proti, zemāku atalgojumu, zemākas pensijas, ierobežotus sabiedriskos pakalpojumus un paaugstinātu PVN likmi. Vai tāds ir jūsu priekšstats par sociālu Eiropu?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms es vēlētos atzīmēt, ka arī mēs esam nobažījušies par minētajiem skaitļiem, kuriem es visumā piekrītu, jo tādas patiesi ir mūsu prognozes. Kā jau es vairākas reizes esmu teicis, mēs gatavojam izejas stratēģiju, taču nevaram apgalvot, ka tuvākajā laikā sāksim to īstenot. Tādēļ mēs vēlētos uzsvērt, ka pagaidām turpināsim īstenot ekonomikas stimulēšanas programmas. Manuprāt, finanšu ministri ir vienojušies par to, ka minēto stratēģiju nevajadzētu sākt īstenot agrāk par 2011. gadu. Tieši tādēļ, ka mēs esam nobažījušies par situāciju sociālajā jomā un par pieaugošo bezdarbu, mums ir jāturpina ekonomikas stimulācijas pasākumi.
Tomēr, kā jūs zināt, šo krīzi izraisīja arī lielā nelīdzsvarotība, lielie valstu izdevumi un bezatbildīga līdzekļu izšķērdēšana. Manuprāt, mums neder tāds modelis, kurš nav ilgtspējīgs, tādēļ pašlaik vajadzētu atgriezties pie jautājuma par ilgtspēju. Tas ir arī jautājums par solidaritāti ar nākamajām paaudzēm.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas priekšsēdētājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vai es jūs esmu pareizi sapratis, proti, ka 2011. gads varētu būt gads, kad tiks uzsākta izejas stratēģijas īstenošana?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es to pašlaik vēl nevaru precīzi pateikt, tomēr visticamāk tas notiks ne agrāk kā 2011. gadā. Manuprāt, par to ir jāvienojas finanšu ministriem, un, starp citu, tāda bija arī Eiropas Savienības nostāja G20 sanāksmē.
Pašlaik norit minēto politiku globāla koordinācija. Tas nenozīmē, ka visi pasaules reģioni vienlaikus pieņems vienādus lēmumus, bet mēs esam novērojuši, ka šajos krīzes apstākļos, vai tas ir labi vai slikti, esam savstarpēji saistīti, tādēļ būtu jācenšas skaidri formulēt šīs izejas stratēģijas pasaules līmenī.
Tādēļ visticamāk minētā stratēģija tiks īstenota ne agrāk kā 2011. gadā, tomēr mums ir jāturpina rūpīgi sekot līdzi ekonomiskajai situācijai.
Nigel Farage
EFD grupas līdzpriekšsēdētājs. - Barroso kungs, tas ir ļoti labi, ka jūs esat šeit. Protams, ka iespēja dzirdēt vadītāju atskaitāmies ir jāvērtē atzinīgi.
Kā jūs zināt, es nekad neesmu bijis jūsu aktīvs atbalstītājs, bet man jāatzīst, ka esat veiksmīgi atrisinājis šo jautājumu. Jūs pamanījāties ignorēt Francijas un Dānijas referendumu rezultātus, un jums izdevās piespiest Īriju vēlreiz rīkot referendumu, tādēļ varat uzskatīt, ka principā esat ticis pie sava līguma.
Tagad, protams, ir laiks izvēlēties Padomes priekšsēdētāju -- Eiropas Savienības lielo marioneti. Bukmeikeri uzskata, ka Tony Blair ir izredzes uzvarēt. Es tikai vēlos zināt, vai jūs man nepiekritīsiet, ka viņa nepārtraukti paustais atbalsts Lielbritānijas pievienošanai eiro zonai, viņa piekāpšanās attiecībā uz ikgadējo atlaidi Apvienotajai Karalistei GBP 2 miljardu apmērā, kā arī vispārējā attieksme pret Apvienotās Karalistes dalību Eiropas Savienībā, proti, nevēlēšanās rīkot referendumu, ir apliecinājums viņa pārmērīgam proeiropeiskumam, tādējādi palielinot iespēju kļūt par priekšsēdētāju? Vai es to neparedzēju jau 2005. gadā? Vai tāda nebija kopīgā vienošanās?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Farage kungs, jums nevajadzētu būt tik pesimistiski noskaņotam par Īrijā notikušo referendumu, jo tajā piedalījās tikai 67 % iedzīvotāju! Tad, kad tiek rīkotas konkrētas debates ar konkrētu līdzdalību, mēs esam pārliecinājušies, ka Eiropas Savienībai tiek sniegts spēcīgs atbalsts. Būtībā Īrija šādā veidā izrādīja Lielbritānijas Neatkarības partijai savu neatkarību, jo jūs tur izvērsāt savu kampaņu, bet īri jums un jūsu partijai pateica "nē”.
(Aplausi)
Tagad es nekomentēšu jautājumu par Padomes priekšsēdētāju. To izlems Eiropadome. Es vēlētos jums godīgi teikt, ka nav nekādu slepenu vienošanos vai plānu. Ja tādi būtu, es to noteikti zinātu. Varu jums teikt vienīgi to, ka Padomei ir vajadzīgs priekšsēdētājs, kurš pilnībā aizstāvēs Eiropas intereses un vienmēr spēs saglabāt konsekvenci, jo es neuzskatu, ka ir pareizi, ja Padome ik pēc sešiem mēnešiem pilnībā maina savu darba programmu. Es vienmēr esmu aktīvi atbalstījis Eiropadomes saskaņotu un konsekventu līdzdalību un sadarbību ar Komisiju, lai pilnībā tiktu īstenoti Eiropas projekti un risināti Kopienas jautājumi.
Nigel Farage
EFD grupas līdzpriekšsēdētājs. - Barroso kungs, es esmu vīlies. Šis ir jautājumu laiks, tādēļ būtu vienkāršāk atbildēt ar "jā” vai "nē”, bet neraizējieties. Vai tas būs Blair kungs vai nē, ir skaidrs, ka šis priekšsēdētājs nebūs demokrātiski ievēlēts, un arī jūs netikāt demokrātiski ievēlēts. Vai tas kaut ko neliecina par ES? Vai tā nav "brīnišķīga” organizācija, kuru vada saguruši, pensionēti ekspremjeri? Ar šo līgumu jūs būtu varējis panākt ES demokratizāciju, bet izvēlējāties to nedarīt. Vai valsts demokrātijai ir nozīme, jeb jūsuprāt, Eiropas Savienība ir augstāks mērķis?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tieši tādēļ, ka Eiropas Savienība nav sava veida integrēta valsts, par ko jūs tik ļoti šaubāties, Padomes priekšsēdētāju neievēl iedzīvotāji, bet viņu izraugās demokrātiski ievēlēti Eiropas valstu un valdību vadītāji, un tas ir loģiski. Manu kandidatūru atbalstīja ne tikai vienprātīgi noskaņoti, demokrātiski ievēlēti Eiropas valstu un valdību vadītāji, bet arī vairums šā Parlamenta deputātu. Tādēļ manam statusam ir neapšaubāma demokrātiska leģitimitāte.
(Aplausi)
Es kā politiķis 29 gadu vecumā tiku demokrātiski ievēlēts savas valsts parlamentā, un man jums jāsaka, ka ir daudz grūtāk tikt ievēlētam Komisijas priekšsēdētāja amatā, nekā kļūt par premjerministru kādā no ES valstīm!
Krisztina Morvai
(HU) Rīt plkst. 15.00 notiks manis rīkotā preses konference par krīzes situāciju cilvēktiesību jomā kopš 2006. gada. Es uzaicinu tajā piedalīties priekšsēdētāja kungu un arī savus kolēģus un ļoti ceru, ka viņi ieradīsies. Saskaņā ar Ungārijas Probācijas un juridiskās palīdzības dienesta sniegto informāciju liels skaits tiesas nolēmumu liecina par to, ka Ungārijā 2006. gada rudenī, sevišķi 23. oktobrī, kad tika atzīmēta 1956. gada revolūcijas piecdesmitā gadadiena, norisinājās brutāli policijas terora akti. Saskaņā ar valdības doto pavēli policija veica vardarbīgus aktus, tostarp šaušanu uz 14 cilvēkiem, kā rezultātā daudzi no tiem zaudēja redzi. Simtiem nevainīgu cilvēku nokļuva cietumā kā politieslodzītie un tika spīdzināti.
Priekšsēdētāja kungs, vai jūs zināt, ka Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētāja vietniece Kinga Göncz bija valdības, kura sankcionēja šaušanu, locekle? Es vēlētos dzirdēt jūsu viedokli par šo jautājumu, kā arī laipni jūs aicinu piedalīties rītdienas preses konferencē.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es sekoju līdz notikumiem visās dalībvalstīs, tomēr vēlos paskaidrot, ka Komisijai nav pilnvaru iejaukties dalībvalstu iekšējās lietās, tādēļ uz šo jautājumu mēs nevarēsim atbildēt, jo tas ir jārisina Ungārijai iekšējās debatēs.
Mums kā Komisijai ir pilnvaras iesaistīties cilvēktiesību jautājumu risināšanā tādos gadījumos, kad tie attiecas uz Kopienas tiesību aktu īstenošanu. Parlamenta deputātes uzdotais jautājums nav šāds gadījums, tādēļ es jūs lūgšu neuzdot tādus jautājumus, kurus ir vieglāk atrisināt jūsu pašu parlamentiem, nekā Eiropas Parlamentam.
Krisztina Morvai
(HU) Vai esmu pareizi sapratusi, ka pulcēšanās brīvība, uzskatu brīvība, cilvēktiesības un pat Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencija, jūsuprāt, nav daļa no Eiropas Savienības tiesībām? Vai cilvēktiesības nav daļa no Eiropas Savienības vērtību sistēmas un tiesību sistēmas? Ja nē, tad esmu nepareizi informēta.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Protams, cilvēktiesības ir daļa no ES tiesībām, bet mūsu sistēma ir balstīta uz tiesiskumu, un mēs pieņemam, ka visās dalībvalstīs, arī jūsējā, tiek ievēroti tiesiskuma principi. Tādēļ jums ir iespēja iesniegt sūdzību savas valsts tiesā, Eiropas Cilvēktiesību tiesā vai Eiropas Kopienu Tiesā Luksemburgā. Tāda ir mūsu cilvēktiesību sistēma.
Es nevaru un arī negrasos iesaistīties dalībvalstu partiju politiskās debatēs.
Priekšsēdētājs
Liels paldies, priekšsēdētāja kungs, es vēlētos teikt vislielāko paldies politisko grupu priekšsēdētājiem par to, ka viņi iekļāvās noteiktajā laikā, kā arī par vērtīgajām debatēm. Es vēlētos pateikties arī Barroso kungam. Mums jāievēro atvēlētais laiks arī tad, ja debates kļūst spraigas. Liels paldies jums visiem.
Finanšu krīzes ietekme uz nodarbinātību un sociālo kohēziju
Corien Wortmann-Kool
(NL) Priekšsēdētāja kungs, mans jautājums attiecas uz krīzes pārvarēšanas pasākumiem. Runājot par emisiju samazinājuma mērķiem, kas saistīti ar cīņu pret klimata pārmaiņām, var teikt, ka Eiropa šajā ziņā ir apsteigusi ASV. Tomēr ASV ir izvirzījusies priekšgalā ar ieguldījumiem privātajā sektorā, tādējādi veicinot tehnoloģiju jauninājumus, nodarbinātību un nodrošinot ilgtspēju, kas ir īpaši svarīgi mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU).
Būtībā tādi ir arī jūsu krīzes novēršanas un ekonomikas atveseļošanas plāna pamatprincipi. Kādi ir jūsu mērķi šajā jomā? Kad mēs sasniegsim ASV līmeni? Ko Komisija var darīt, un ko tā dara, lai nodrošinātu šāda līmeņa sasniegšanu? Mūsu MVU joprojām saskaras ar dažādiem šķēršļiem, kā dēļ mazinās to izaugsmes potenciāls. Ko darāt jūs, lai pabeigtu iekšējā tirgus izveidi, jo tas ir mūsu nodarbinātības galvenais avots?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es jau iepriekšējam runātājam atbildēju uz dažiem jautājumiem par iekšējo tirgu, bet kas attiecas uz jautājumu par tehnoloģijām, tad es jums pilnībā piekrītu. Mēs ar saviem ieguldījumiem jaunajās tehnoloģijās atpaliekam no ASV un arī no pārējām valstīm.
Tādēļ ar īpašo pasākumu kopumu mēs esam uzsākuši īstenot Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu. Liela uzmanība tiks pievērsta ieguldījumiem cīņā ar klimata pārmaiņu radītajām sekām, kā arī energoapgādes drošības veicināšanai. Mēs esam apvienojuši šīs divas jomas, izstrādājuši ETS plānu un aicinām dalībvalstis ieguldīt vairāk līdzekļu "zaļo” tehnoloģiju attīstībā, lai nodrošinātu videi nekaitīgu un ilgtspējīgu ekonomiku.
Protams, šis ir jautājums, kas mums jāizvērtē, ņemot vērā turpmākās finanšu perspektīvas. Kā jūs zināt, līdz šā gada beigām mēs ierosināsim pārskatīt mūsu budžetu. Tā būs laba iespēja apspriest jautājumu par to, kurās jomās turpmāk ieguldīt vairāk līdzekļu.
Priekšsēdētājs
Kolēģi, vai es varētu jūs lūgt neuzdot papildjautājumus. Man šeit ir ļoti garš saraksts ar vārdiem, un būs interesantāk, ja jautājumus varēs uzdot pēc iespējas vairāk deputātu.
Sylvana Rapti
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Komisija pareizi rīkojās, kad 2008. gadā izdeva ieteikumu par lielāka cilvēku skaita piesaistīšanu darba tirgum.
Pirmkārt, es vēlētos jautāt, vai bez minētā ieteikuma un dalībvalstu pasākumiem, jūs, proti, Eiropas Komisija, esat paredzējuši veikt papildu pasākumus, lai stiprinātu atvērtās koordinācijas metodi sociālajā jomā? Es šeit runāju par tādiem pasākumiem, kam jābūt saskaņā ar stabilu rūpniecības politiku un jāveicina nodarbinātība.
Otrkārt, kā mēs visi zinām, 2010. gads ir pasludināts par Eiropas gadu cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību. Mūsu mērķis ir stiprināt sociālo kohēziju. Jautājums ir ļoti vienkāršs, proti, vai jūs, priekšsēdētāja kungs, personīgi ziedosiet visus spēkus, lai cīnītos par kvantitatīviem mērķiem šajā jomā, un vai jums tam pietiks drosmes? Es jo īpaši vēlētos lūgt, lai sarunās ar dalībvalstīm jūs neatsaucaties uz mani, kā to darījāt apspriedē ar Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupu.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es jau iepriekš atzīmēju, ka visvairāk esmu nobažījies par bezdarbu, bet, lai cīnītos ar to, mums ir jāpāriet no reaģējošas attieksmes uz aktīvu attieksmi. Manuprāt, to var panākt, pārskatot Lisabonas stratēģiju un gūstot kopīgu redzējumu laika posmam līdz 2020. gadam.
Eiropas Savienības ilgtermiņa stratēģijai ir jābalstās uz jauniem ilgtspējīgas izaugsmes avotiem, piemēram, tā sauktajām "baltajām” darba vietām sociālo pakalpojumu jomā, kurā kopš 2000. gada ir radīti 3,3 miljoni jaunu darba vietu. Tie ir 16 % no visu jauno darba vietu skaita.
Tiek plānots, ka videi nekaitīgo ražojumu un pakalpojumu tirgus apjomi līdz 2020. gadam dubultosies, paverot iespējas izveidot "zaļās” darba vietas, tādēļ mēs ES esam uzsākuši kartografēšanu, lai varētu plānot jaunās darba vietas un tām nepieciešamās prasmes. Tādēļ, kā es jūs tiku informējis, kad mēs plašāk apspriedām nākamā pilnvaru termiņa politiskās pamatnostādnes, es esmu apņēmies ieviest šo jauno stratēģiju, lai aktīvāk īstenotu sociālās prioritātes.
Elizabeth Lynne
Kā mēs zinām, simtiem cilvēku pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos ir zaudējuši darbu, no kuriem daudzi ir vecāka gadagājuma ļaudis, kas jauna darba meklējumos ir neizdevīgākā situācijā sava vecuma dēļ. Kaut arī 2000. gada Nodarbinātības direktīvas noteikumi ir stingri jāievēro visām dalībvalstīm, daudzas dalībvalstis tos neievēro, un vecāka gadagājuma cilvēki joprojām nav informēti par savām tiesībām.
Pat ja daži nodarbinātie savas tiesības zina, viņi pārāk bieži nespēj atrisināt problēmas bez palīdzības no malas. Pašlaik mūsu rīcībā vēl nav atbilstīgu tiesību aktu, lai aizsargātu cilvēkus pret diskrimināciju preču un pakalpojumu pieejamības jomā, tomēr mums ir Nodarbinātības direktīva. Vai jūs varētu pastāstīt, kādas darbības tiek veiktas pret dalībvalstīm, kuras pienācīgi neīsteno minēto direktīvu? Vai ir atbilstīgi mehānismi, lai nodrošinātu vecāka gadagājuma un invalīdu tiesību ievērošanu nodarbinātības jomā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Gadījumos, kad kāda dalībvalsts neievēro mūsu direktīvu noteikumus, mēs pret to uzsākam pienākumu neizpildes procedūru. Šādos gadījumos mēs varam to darīt un arī darām. Atbildot uz jūsu uzdoto jautājumu, es vēlētos uzsvērt, ka pašreizējās krīzes apstākļos darbu ir zaudējuši vairāk nekā pieci miljoni Eiropas iedzīvotāju.
Visvairāk apdraudētie ir jaunieši un migranti. Pašlaik kopējais bezdarba līmenis ES ir 9,1 %, bet jauniešu un migrantu bezdarba līmenis ir divas reizes lielāks, attiecīgi 19,8 % un 19,1 %. Sociālajā jomā šī problēma mums rada vislielākās bažas. Nozīmīga prioritāte ir arī jautājums par bērnu nabadzību. Mēs, protams, rūpīgi sekojam līdzi situācijai vecāka gadagājuma cilvēku nodarbinātības jomā, pamatojoties uz spēkā esošajām direktīvām.
David Casa
(MT) Es uzskatu, ka ir lietderīgi apspriest, kā mēs Eiropas Savienībā varētu radīt pēc iespējas vairāk jaunu darba vietu, tomēr, manuprāt, mums vajadzētu arī apsvērt, kā saglabāt esošās darba vietas. Manas valdības pārstāvis iesaistījās šās problēmas risināšanā tad, kad krīzes negatīvā ietekme bija jūtama visvairāk. Uzskatu, ka pateicoties šādai manas valdības rīcībai tika saglabāts tūkstošiem darba vietu. To izdevās panākt, palielinot izdevumus sociālajā nozarē. Vai jums nešķiet, ka Komisijai vajadzētu censties nodrošināt, lai šādi pasākumi tiktu aktīvāk īstenoti ikvienā ES dalībvalstī? Es zinu, ka jūs nesen esat veikuši grozījumus regulā, lai uzlabotu Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda darbu, kas būs atbalsts lielam skaitam darba ņēmēju, tomēr, manuprāt, mums ir jādara viss iespējamais, lai nodrošinātu, ka šiem cilvēkiem tiek saglabātas darba vietas un viņiem nevajadzētu izmantot minētā fonda palīdzību. Uzskatu, ka tas ir mūsu faktiskais mērķis.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mēs ne tikai esam veikuši grozījumus Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam paredzētajos noteikumus, bet arī vienkāršojuši kritērijus atbalsta saņemšanai no Eiropas Sociālā fonda, ļaujot dalībvalstīm ātrāk saņemt līdz pat EUR 1,8 miljardiem avansa maksājumos, lai tās stiprinātu aktīvu darba tirgus politiku.
Mēs esam veikuši dažas izmaiņas arī attiecībā uz kohēzijas politiku, lai vienkāršotu noteikumus priekšlaicīgo maksājumu saņemšanai. Arī tā ir ļoti nozīmīga politika. Es jau minēju ekonomikas stimulēšanas plānu EUR 550 miljardu apmērā un, protams, arī Globalizācijas pielāgošanas fondu, kā arī vēl dažus citus mūsu ierosinātos priekšlikumus.
Diemžēl man jāsaka, ka dalībvalstis neatbalstīja vienu priekšlikumu, proti, grozīt Sociālā fonda līdzfinansēšanas noteikumus. Mēs to iekļāvām izskatīšanai Padomē, bet tas tika noraidīts. Es joprojām ceru, ka ar jūsu atbalstu mēs to varētu panākt, jo dažām valstīm trūkst līdzekļu, lai papildinātu Sociālā fonda finansējumu. Tādēļ mēs maksimāli cenšamies izmantot Kopienas līmenī esošo instrumentus, lai atbalstītu dalībvalstu pasākumus cīņā ar bezdarbu.
Alejandro Cercas
(ES) Priekšsēdētāja kungs, paldies par interesantajām šāsdienas debatēm.
Runājot par nodarbinātību, jūs teicāt, ka dažas dalībvalstis neapmeklēja augstākā līmeņa sanāksmi Prāgā. Daudz nopietnāka problēma, priekšsēdētāja kungs ir tā, ka Padome nav uzņēmusies nevienu iniciatīvu un nav arī rīkojusi nevienu nodarbinātības jautājumiem veltītu augstākā līmeņa sanāksmi laikā, kad Eiropa ir saskārusies ar lielāko nodarbinātības krīzi savā vēsturē un darbu ir zaudējuši 10 000 tās iedzīvotāju, turklāt šim skaitlim ir tendence palielināties. Jūs varējāt arī piebilst, ka Komisija veic savu darbu saskaņā ar pagājuša gada darba kārtību, kas bija nepilnīga jau tajā laikā, bet tagad jo īpaši nespēs apmierināt steidzamās vajadzības, kuras radušās miljoniem iedzīvotāju, visām Eiropas paaudzēm un labklājības līmenim kopumā, kura nākotne ir apdraudēta.
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos jūs lūgt uzņemties vadību. Mums vajadzīgs tāds vadītājs, kurš pieliktu punktu vienaldzībai un pārredzamības trūkumam. Jums jāziņo Padomei, ka mēs tā vairs nevaram turpināt. Mums vajadzīga Komisija, kas ne tikai pārvalda līdzekļu izlietojumu un risina ikdienišķus jautājumus, bet kura - un es zinu, ka jums, priekšsēdētāja kungs, nebūs viegli - šajā grūtajā laikā spētu uzņemties vadošo lomu, lai īstenotu Eiropas lielāko iestāžu nolīgumu un dotu cerības visām Eiropas paaudzēm.
José Manuel Barroso
Faktiski mēs darām visu iespējamo, un es savā programmas izklāstā jau esmu uzsvēris, ka mūsu galvenā prioritāte ir atrisināt sociālās problēmas, jo pašlaik šajā jomā ir izveidojusies ārkārtas situācija.
Tādēļ es uzsveru, ka ir jāpārbauda visu jauno tiesību aktu sociālā ietekme. Mēs rosinām arī aktīvi īstenot tādus sociālās iekļaušanas principus kā Kopienas politika, un es varu atļauties teikt dalībvalstīm, ka mēs atbalstām ieguldījumus sociālajā nozarē. Ir paredzēts, kas sociālie izdevumi, kuri 2008. gadā sasniedza 28 % no IKP, 2010. gadā pieaugs līdz 31 %. Tas ir par aptuveni EUR 3500 miljardiem vairāk!
Mēs cītīgi strādājam šajā jomā, bet ir skaidrs, Cercas kungs, ka tas ir jādara Komisijai, Parlamentam un dalībvalstīm kopā.
Gerald Häfner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropa nozīmē brīvību, demokrātiju un solidaritāti vai, citiem vārdiem sakot, sociālo un ekoloģisko atbildību. Tomēr jūsu un Komisijas galvenā uzmanība jau ilgu laiku ir bijusi vērsta tikai uz vienu brīvības aspektu, proti, ekonomisko brīvību, ar kuru galvenokārt tiek saprasta uzņēmējdarbības brīvība, kā arī uz regulējumu daudzās tādās jomās, kurās tas nebūt nav vajadzīgs, bet kur uz spēles ir likti miljardi. Turklāt, runājot par pasaules finanšu tirgiem, jūsu nostāja ir bijusi tāda, ka nav vajadzīga iejaukšanās un kontrole, jo, jūsuprāt, visiem tā būs labāk.
Mēs redzam pie kādas katastrofas tas ir novedis, un es vēlos jautāt, kā un ar kādiem projektiem vai plāniem jūs pierādīsiet šim Parlamentam un visiem Eiropas iedzīvotājiem, lai gūtu viņu uzticību, ka gan jūs, gan Komisija esat guvuši mācību no šīs katastrofas un radikāli mainīsiet mūsu politiku?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jautājums par uzticību ir jūsu subjektīvs viedoklis. Es domāju, ka Parlaments jau ir sniedzis atbildi uz šo jautājumu, nesen piešķirot man jaunās pilnvaras, un ar to ir apliecinājis, ka uzskata mani par pietiekami uzticamu, lai es varētu īstenot šo politiku.
Būtībā mūsu politika ir reakcija uz ekonomikas un finanšu krīzi. Mēs esam pieņēmuši nopietnus lēmumus. Mēs ar nesen veiktajiem reglamentējošajiem un uzraudzības pasākumiem esam uzņēmušies vadošo lomu pasaulē. Pamatojoties uz ziņojumu, kuru es uzdevu izstrādāt de Larosière grupai, mēs esam iesnieguši dažus priekšlikumus, kurus Eiropas Parlaments, cerams, apstiprinās.
Šāsdienas Komisijas sanāksmē mēs apstiprinājām paziņojumu par atvasinājumiem, kuram, protams, sekos konkrēti tiesību akti. Tādējādi mēs esam reaģējuši uz finanšu krīzi visos tās aspektos, veicot arī reglamentējošos un uzraudzības pasākumus. Es jau esmu pieņēmis dažus lēmumus šās Komisijas pilnvaru laikā un nākamā Komisija, protams, turpinās manis uzsākto ceļu, kuru, manuprāt, nosaka pašreizējā situācija.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos runāt par atbalsta pasākumu pagaidu shēmu, kuras mērķis ir mazināt ekonomikas krīzes radītās problēmas, sevišķi par "Opel”.
Es vēlos jautāt, vai Komisija ir pārbaudījusi, vai saskaņā ar pagaidu shēmu atbalsts Vācijai ir piešķirts, pamatojoties uz iepriekšēju vienošanos par pārstrukturēšanas pasākumu ģeogrāfisko izplatību, kas varētu būt pretrunā atbalsta shēmas mērķim.
Ja tā, tad es vēlos zināt, vai jūs piekrītat, ka uzņēmums var brīvi pārskatīt sadali un "Opel” pārstrukturēšanu atbilstīgi paša noteiktiem ekonomiskajiem un ražošanas kritērijiem, saglabājot iespējami lielāku skaitu darba vietu?
José Manuel Barroso
Es jau atbildēju uz šo jautājumu, bet man jāsaka, ka mums bija nelielas šaubas par veidu, kādā noritēja šis process. Komisija par to pauda bažas, tādēļ "General Motors” un "Opel Trust” atkārtoti izvērtēs "Opel” pirkšanas piedāvājumu, lai pārbaudītu, vai šim piedāvājumam ir komerciāls pamatojums.
Mēs, proti, Eiropas Komisija, darīsim visu iespējamo, lai nodrošinātu risinājuma atbilstību iekšējā tirgus un valsts atbalsta noteikumiem, un, protams, būsim objektīvi un prasīgi attiecībā uz šo noteikumu ievērošanu.
Vicky Ford
Ikviena Eiropas valsts piekritīs, ka mēs saskaramies ar pieaugošu bezdarba līmeni, kas ne tikai liecina par sociālo krīzi, bet arī uzliek dalībvalstu budžetiem papildu slogu, kuru rada labklājības izmaksu pieaugums, nodokļu iemaksu samazināšanās un ar apmācību saistīto izdevumu palielināšanās.
Ņemot vērā iepriekš teikto, vai jūs, Barroso kungs, piekritīsiet, ka mums, proti, Parlamenta deputātiem un Komisijas locekļiem, vajadzētu īpaši rūpīgi izvērtēt katru centu, par kuru mēs palielinām valstu slogu? Ja jūs tam piekrītat, tad, pirmkārt, kā jūs mums ieteiksiet balsot ceturtdien paredzētajās debatēs par budžetu?
Otrkārt, kādēļ mēs turpinām rīkot sanāksmes Strasbūrā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es atbalstu ierosināto budžetu nākamajam gadam, tādēļ ierosinu balsot ar "jā”.
Es jums piekrītu, ka mums jābūt ļoti uzmanīgiem, palielinot valstu slogu. Mums jārīkojas piesardzīgi ar nodokļu maksātāju naudu un skaidri jāapzinās prioritātes. Pašlaik vairākās dalībvalstīs ir steidzami jārisina sociālās problēmas. Šīs valstis ir saskārušās ar tādām problēmām, kā sociālā atstumtība un nabadzība, un es esmu pārliecināts, ka šīs problēmas satrauc visus Parlamenta deputātus, tādēļ mums tām jārod visefektīvākais risinājums.
Kā jūs zināt, Komisija vienmēr ir bijusi ļoti stingra attiecībā uz Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumu ievērošanu un ir noteikusi saistības gan sev gan arī dalībvalstīm nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Protams, mēs neuzskatām, ka problēmas var atrisināt, "mētājoties” ar naudu, tomēr ir gadījumi, kā, piemēram, šis, kad, mūsuprāt, steidzamu sociālo jautājumu risināšanai ir jāpievērš īpaša uzmanība. Bezprecedenta situācijā ir nepieciešami ārkārtas pasākumi. Tas, kā vienmēr, ir jautājums par līdzsvarotu vērtējumu.
Ádám Kósa
(HU) Komisijas priekšsēdētāja kungs, saskaņā ar Eiropas Komisijas Regulu Nr. 800/2008, algu subsīdijas par strādājošiem invalīdiem tika samazinātas līdz 75 % no maksimālās summas. Tādēļ no 2009. gada 1. janvāra invalīdus, kā arī tos, kuru darbaspēja ir mazinājusies, ir skārusi krīze. Budžeta samazinājuma dēļ ievērojami ir samazinājusies arī invalīdu nodarbinātība. Tas ir iemesls, kādēļ daudzās valstīs, piemēram, Ungārijā, ir apdraudēts jaunu darba vietu radīšanas grupas izveidei paredzētais valsts atbalsts. Šīs valstis apgalvo, ka minētajā situācijā vainīga ir Eiropas Savienība. Tādēļ es vēlētos uzdot šādu jautājumu, proti, kā finanšu krīzes apstākļos Eiropas Komisija ir paredzējusi nodrošināt, lai tiktu ievērotas invalīdu tiesības, saglabātas viņu darba vietas un ievērots princips - par vienādu darbu vienāds atalgojums? Minētā regula tika izstrādāta jau pirms krīzes sākuma.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Godātais deputāta kungs, Eiropas Komisija ir ierosinājusi horizontālu direktīvu par nediskriminēšanu, kura attieksies arī uz invalīdiem, un pašlaik šā priekšlikuma projekts ir jūsu priekšā, kā arī ir iesniegts Eiropadomei. Tādēļ es ceru, ka tas tiks apstiprināts, jo mēs visi nepārprotami esam pret jebkāda veida invalīdu diskrimināciju.
Daudzas no jūsu minētajām problēmām ir jārisina dalībvalstīm, jo tie ir konkrēta atbalsta pasākumi, kuri jāveic saskaņā valstu sociālās apdrošināšanas sistēmām. Savukārt mēs Eiropas Savienībā darām visu iespējamo, lai izveidotu juridiski saistošu sistēmu, ar kuru gan mums, gan dalībvalstīm tiks noteiktas saistības ievērot nediskriminācijas principu un īpaši aizsargāt invalīdus.
Pervenche Berès
(FR) Barroso kungs, šis Parlaments ir iecēlis jūs par Komisijas priekšsēdētāju uz nākamo pilnvaru termiņu. Jūsu nākamais steidzamais uzdevums ir organizēt Komisijas darbu tā, lai Eiropa varētu izkļūt no krīzes. Kā jūs plānojat optimizēt mūsu rīcībā esošos nepilnīgos Kopienas instrumentus, un kā jūs esat paredzējis sadalīt portfeļus, lai mēs efektīvi varētu risināt jautājumus? Esmu pārliecināts, ka viss ir atkarīgs no jūsu sarunām ar ES valstu vai valdību vadītājiem, jo kā Komisijas priekšsēdētājam jums ir jādalās ar viņiem savā redzējumā. Kā apvienot mums pieejamās stratēģijas? Kā mums sadalīt pienākumus, lai gūtu mācību no pašreizējās krīzes situācijas?
Runājot par instrumentiem, es minēšu tikai vienu piemēru. Globalizācijas pielāgošanas fonda darbība pašlaik ir pretrunā valsts atbalsta stratēģijai un traucē īstenot rūpniecības politiku, kas varētu palīdzēt pārvarēt krīzi. Kādi ir jūsu priekšlikumi? Kādas pilnvaras jūs esat paredzējis lūgt valstu vai valdību vadītājiem, un kā jūs viņus aicināsiet sadalīt portfeļus?
José Manuel Barroso
Pienākumu sadalījums nav valstu vai valdību vadītāju kompetencē, bet gan Komisijas priekšsēdētāja kompetencē, un es to darīšu tā, kā uzskatīšu par piemērotu.
Sarunās ar jums es jau vairākas reizes esmu izteicis paziņojumus par nākamās Komisijas programmu un turpinu uzturēt kontaktus ar valstu vai valdību vadītājiem.
Es jums varu arī pastāstīt, ka šodien es viņiem nosūtīju vēstuli ar lūgumu, ka savu kolēģu vidū vēlos redzēt arī sievietes. Es patiesi esmu ļoti nobažījies par vīriešu un sieviešu līdzsvara problēmu. Ja es neko nedarīšu lietas labā, tad manu kolēģu vidū nebūs gandrīz nevienas sievietes, jo valdību vadītāji kā kandidātus nākamajai Komisijai izvirza galvenokārt vīriešus.
Tādēļ es šo vēstuli šodien nosūtīju.
Attiecībā uz portfeļu faktisko sadalījumu lielu izmaiņu nebūs. Debatēs ar jums es jau esmu runājis par galvenajiem jauninājumiem, kā arī par jauniem amatiem, proti, par tiesiskuma, pamattiesību un pilsoņu brīvības jautājumiem atbildīgo komisāru un par klimata pārmaiņu novēršanu atbildīgo komisāru. Protams, man ir vajadzīgas kompetentas sievietes un vīrieši, kas strādās Eiropas interešu labā un sekmīgi veiks savus uzdevumus konkrētajos, ES darbībām atbilstīgajos amatos.
Graham Watson
Līdz šim bagātību uzkrāšana un labklājības līmeņa paaugstināšana noritēja, galvenokārt pamatojoties uz patēriņu, tādēļ ražošanas nozarē vajadzīgā uzmanība netika pievērsta ne izmantojamo izejvielu patiesajai vērtībai, pat tad, ja to cena bija zema, ne arī saražoto atkritumu patiesajām izmaksām.
Kā jūsu vadītā Komisija ir paredzējusi nodrošināt, lai turpmākā izaugsme pamatotos uz citiem principiem un lai mēs pēc 20 gadus ilgas izaugsmes atkal nenokļūtu situācijā, kurā pasaule mūs nevar atbalstīt tajā, ko darām, savukārt sabiedrība nevar atļauties segt izdzīvošanai nepieciešamās reālās izmaksas?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es vēlētos pateikties Graham Watson kungam par viņa nozīmīgo jautājumu. Būtībā tas ir nākamo piecu gadu programmas būtiskākais elements, kas paredz ieguldījumus videi nekaitīgas izaugsmes un ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanā. Tam ir ļoti liela nozīme.
Mums ir jāsaprot, ka nākotnes modelis nebūs tāds, kāds tas bija līdz šim. Es atbalstu to, lai Eiropai būtu stipra rūpnieciskā bāze, bet tā jau būs jaunā ilgtspējas laikmeta rūpnieciskā bāze, kurai jāveicina videi nekaitīga attīstība, izmantojot videi nekaitīgas tehnoloģijas. Ar šādu bāzi mēs spēsim radīt jaunus ražojumus un izveidot jaunus tirgus. Šis ir labs piemērs.
Tādēļ mēs savā turpmākajā programmā orientēsimies uz to, ko es savās politiskajās pamatnostādnēs saucu par "jaunajiem izaugsmes avotiem”, jo ar tradicionālajiem izaugsmes avotiem mēs nespēsim uzvarēt konkurences cīņā tādas lielās ekonomikas kā Ķīnu un Indiju.
Tādēļ liela nozīme ir jauninājumiem, kas ir mūsu izaugsmes programmas galvenais elements, jo jaunajiem izaugsmes avotiem ir jāveicina pāreja uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, videi nekaitīgu attīstību un jauninājumiem. Manuprāt, jauninājumi ir Eiropas ekonomikas turpmākās attīstības galvenais priekšnoteikums.
Emilie Turunen
(DA) Barroso kungs, finanšu krīze ir radījusi ekonomikas krīzi, un Eiropā pašlaik dramatiski palielinās bezdarba līmenis. Kā jūs teicāt, Eiropā bezdarba līmenis jauniešu vidū līdz 25 gadiem ir 19,8 %, savukārt Spānijā bez darba ir vairāk nekā trešdaļa jauniešu šajā vecumā. Mēs esam radījuši haosu visai paaudzei, jo līdz šim Barroso kungs, jūs neesat darījis neko, lai atrisinātu šo problēmu. Šodien es uzzināju, ka jūs tomēr esat ļoti nobažījies par to, un jūtos gandarīta, tomēr es vēlētos, lai jūs to pierādāt. Neraugoties uz to, ka nodarbinātības politika ir dalībvalstu kompetencē, daļa atbildības un iniciatīvu ir jāuzņemas arī Eiropai.
Es vēlētos uzdot trīs jautājumus. Pirmkārt, komisārs Špidla solīja Eiropas jauniešiem 5 miljonus mācekļa darba vietu. Kur tās ir? Otrkārt, mēs apstiprinām izaugsmes un glābšanas pasākumus visā Eiropā. Kādēļ šie pasākumi neietver jauniešu nodarbinātības shēmu? Treškārt, ko jūs darīsiet, lai stiprinātu sociālo profilu un izstrādātu jauniešu nodarbinātības plānu saistībā ar jauno Lisabonas stratēģiju?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es atkārtošu, ka mēs pilnībā izmantojam esošos instrumentus. Ir pieņemti instrumenti gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī. Mums ir jāstrādā ar dalībvalstīm, lai tiktu pielietota lielākā daļa šo instrumentu un lai veicinātu informācijas apmaiņu par labāko praksi, mudinot tās sekot labākajiem piemēriem.
Komisārs Špidla, kurš ir paveicis lielisku darbu ļoti grūtos apstākļos, būtībā ir vienisprātis ar Komisiju un aicina dalībvalstis izveidot piecus miljonus mācekļa darba vietu. Mēs dodam iespēju iegūt vislabāko pieredzi. Piemēram, Francijā labu pieredzi var iegūt privātajos uzņēmumos, kuri nodrošina iekšējo apmācību un stažēšanos, daļēji to finansējot no valsts, bet daļēji no saviem līdzekļiem.
Tā patiesi ir mūsu prioritāte, un, lai to īstenotu, mums jāpielieto visi mūsu rīcībā esošie instrumenti, proti, Eiropas Sociālais fonds, Globalizācijas pielāgošanas fonds un Kohēzijas fonds, kā arī divas reizes jāpalielina līdzekļi, lai līdzsvarotu maksājumu atbalstu jaunajām dalībvalstīm un valstīm, kuras atrodas ārpus eiro zonas.
Mēs pilnībā izmantojam savus instrumentus, bet mums ir pastiprināti jāstrādā ar dalībvalstīm, lai atrisinātu sociālās problēmas, it sevišķi jauniešu bezdarba problēmu.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs, lai mazinātu nabadzību un bezdarba līmeni, mums ir jārada jaunas darba vietas, jānodrošina tiesību ievērošana, jāatbalsta ražošana un jāuzlabo vispārējie bezmaksas sabiedriskie pakalpojumi. Citiem vārdiem sakot, mums ir jāiegulda citās politikas jomās. Mums ir jārīkojas pretēji tam, kā rīkojāmies līdz šim.
Mēs bijām pārsteigti, kad uzzinājām par Nodarbinātības, sociālo lietu un vienlīdzīgu iespēju ģenerāldirektorāta un Eiropas fonda pētījumu, kura divos scenārijos līdz 2020. gadam Kopienas tekstilrūpniecības nozarē tiek prognozēts darba vietu skaita samazinājums par 20 %-25 %, savukārt trešais scenārijs paredz šādu samazinājumu pat par 50 %. Kā šāda situācija ir savienojama ar jaunajiem priekšlikumiem, kuri tika izstrādāti ar mērķi liberalizēt starptautisko tirdzniecību, nerunājot par to, kādas sekas tas radīs Portugāles un citu ES valstu tādām augsta riska nozarēm, kā tekstilrūpniecība, lauksaimniecība, kā arī neskaitāmiem mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, kuri ir šokēti par šādu politiku?
José Manuel Barroso
Es neuzskatu, ka Portugāle vai citas valstis būs ieguvējas, ja Eiropa norobežosies. Eiropa ir pasaulē lielākā preču un pakalpojumu eksportētāja, tādēļ ar protekcionisma politiku nekas netiks panākts. Dažās Eiropas valstīs, bet ne ES dienvidu daļā, patiesi ir tādas nozares, kuras dēvē par "tradicionālajām nozarēm”. Minētās nozares ir īpaši neaizsargātas pret jaunajiem starptautiskās konkurences apstākļiem, tādēļ tām ir īpaši jācenšas pielāgoties šiem apstākļiem. Kā jau es iepriekš minēju, tas nozīmē, ka mums Eiropā ir jāmeklē jauni izaugsmes un konkurētspējas avoti, tomēr mēs nekādā ziņā nedrīkstam norobežoties, jo tas radītu risku, ka pārējie tirgi savukārt novērsīsies no mums.
Mums ir jāveic ieguldījumi jauninājumos, apmācībās, jaunos izaugsmes avotos un jākļūst konkurētspējīgākiem. Tomēr, kā jūs teicāt, un mēs jums piekrītam, vienlaikus ir jānodrošina, lai tas neapdraudētu Eiropai nozīmīgos sociālos standartus. Mēs nevēlamies pazemināt savus sociālos standartus un cenšamies palīdzēt citiem tos paaugstināt, bet es noteikti neatbalstu Eiropas norobežošanos. Manuprāt, Eiropas interesēs ir atvērti pasaules tirgi.
John Bufton
Barroso kungs, finanšu krīze ir nopietni skārusi Apvienoto Karalisti. Viena no nozarēm, kurai ir jāizcīna sīva cīņa, ir lauksaimniecība. Tiek lēsts, ka no 2010. gada 1. janvāra, kad tiks ieviesta aitu elektroniskā identifikācija (EID), situācija pasliktināsies, jo ierīce, kura tiek izmantota aitu skenēšanai, ir neprecīza. Man teica, ka tās precizitāte ir tikai 79 %.
Ja jūs, Barroso kungs, brauktu ar automobili, kuram bremzes darbojas tikai 79 % gadījumu, noteikti pienāktu brīdis, kad jūs avarētu. Mani māc bažas, ka līdz ar EID ieviešanu avarēs arī aitkopības nozare ar visām neprecīzajām ierīcēm. Situācija ir dīvaina. Ja no janvāra tiks ieviesta EID, mēs zināsim, cik mūsu valstī ir aitu, kur tās atrodas un ko dara, tomēr vienlaikus, neierobežotās imigrācijas dēļ, mēs nezinām, cik Apvienotajā Karalistē ir cilvēku, kas viņi ir un ko dara. Vai jūs, Barroso kungs, varētu apspriesties ar pārējiem Komisijas locekļiem un pieņemt lēmumu ieviest EID uz brīvprātības pamata līdz laikam, kad tiks nodrošināta ierīču 100 % precizitāte?
Priekšsēdētājs
Tas ir ļoti specifisks jautājums. Mēs dodam priekšroku vispārīgiem jautājumiem par krīzi un tās pārvarēšanu. Eiropas Komisijas priekšsēdētājs nevar būt informēts par specifiskām atsevišķu dalībvalstu problēmām, tādēļ es jūs lūdzu uzdot vispārīgus jautājumus.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es tikai vēlējos teikt, ka man ļoti nepatika tas, ka aitas tiek salīdzinātas ar cilvēkiem. Es patiesi domāju, ka tas nav pareizi.
(Aplausi)
Ņemot vērā iepriekš teikto, mēs tomēr esam apņēmušies ieviest jūsu minēto elektronisko identifikāciju, bet mums katrā ziņā jābūt uzmanīgiem. Ja radīsies problēmas ar šo ierīču ieviešanu, mēs esam gatavi tās izvērtēt. Tomēr man šķiet, ka pasākumi, kuri jau tiek veikti saistībā ar aitu elektronisko identifikāciju, norit samērā veiksmīgi. Skatīsimies, kā šī sistēma darbosies praksē.
Zoltán Balczó
(HU) Barroso kungs, pasaules finanšu krīze, kas sākās ASV, negatīvi ietekmēja ekonomiku, atstājot bez darba miljoniem cilvēku un izraisot sociālo krīzi. Eiropas Savienība cenšas veikt pasākumus, lai atbalstītu tādus uzņēmumus kā "Opel”, un ja tiek īstenots vismaz viens šāds plāns, arī tā ir tieša palīdzība. Vienlaikus, tieši mazie un vidējie uzņēmumi ir tie, kuri rada darba vietas, turklāt, lielāko daļu darba vietu.
Vai jūs, priekšsēdētāja kungs, uzskatāt, ka ar šāda veida pasākumiem pietiek, lai tiem palīdzētu? Ungārija ir īpaši grūtā situācijā, jo tur ir vienīgi ārvalstu komercbankas. Vai šādā gadījumā drīkst piešķirt tiešo valsts atbalstu, jeb tas tiks uzskatīts par ekonomisko nacionālismu, kuram jūs esat pieteicis karu, vai arī par dogmatisku pieeju tirgum?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mana atbilde ir nepārprotams "nē”. Ar to, ko mēs esam darījuši, ir par maz. Mums ir jādara vairāk MVU labā. Es domāju, ka tie ir mūsu prioritāte. Tas ir labi, ka esam apstiprinājuši "Mazās uzņēmējdarbības aktu”. Mēs esam atrisinājuši novēlotu maksājumu problēmu, samazinot maksājumu kavējumu, un MVU to ir novērtējuši ļoti atzinīgi. Mēs, protams, cenšamies ierobežot birokrātiskās un administratīvās procedūras, kuras rada administratīvo slogu, jo īpaši MVU, un esam apņēmušies atvieglot dzīvi šiem uzņēmumiem. Kā jau jūs minējāt, un es jums pilnībā pievienojos, tie ir lielākie darba vietu radītāji, savukārt vairāk un jaunu darba vietu izveide ir daļa no mūsu politikas.
Vēl viens mūsu nesen veikts pasākums, kuru es vēl šodien neesmu pieminējis, ir valsts atbalsta robežvērtības palielinājums līdz EUR 500 000, kuru dalībvalstis saskaņā ar tiešā atbalsta shēmām var piešķirt atsevišķiem, īpašās grūtībās nonākušiem MVU. Tādēļ MVU arī turpmāk būs mūsu prioritāte, un tiks īstenoti ilgtspējas, tostarp ilgtspējīgas nodarbinātības veicināšanas pasākumi.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties priekšsēdētājam Barroso kungam par to, ka viņš ir šeit un atklāti un godīgi atbild uz mūsu jautājumiem.
Diemžēl Barroso kungs tiek apsūdzēts par to, ka viņš nav demokrātiski ievēlēts, kā arī par to, ka Īrija ir piespiesta rīkot atkārtotu referendumu.
Es gribētu teikt, Farage kungs, ka, raugoties no Īrijas viedokļa, viņš noteikti nav demokrātiski ievēlēts un arī vārda "piespiest” izvēle nav nejauša, jo 700 gadus Īrija bija zināma kā John Bull otra sala, kad John Bull, proti, Anglija, centās piespiest Īriju padoties. Par laimi šis laiks ir beidzies, tādēļ es pāriešu pie sava jautājuma.
Vai priekšsēdētājs Barroso kungs, ņemot vērā jaunās Eiropas Savienības kompetences, kas paredzētas Lisabonas līgumā, ir apsvēris iespēju uzticēt pienākumu izvirzīt jaunus priekšlikumus un veikt jaunus pasākumus tikai vienam komisāram, lai īstenotu šīs kompetences?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Atvainojiet, bet es pietiekami labi nesapratu šo jautājumu, jo ja jūs ierosināt iecelt jaunu komisāru, kurš būtu atbildīgs par Lisabonas līguma jaunajām kompetencēm, tad uzskatu, ka tas nav lietderīgi, jo minētais līgums aptver pārāk daudz jomu, lai mēs lūgtu vienai personai par tām visām uzņemties atbildību.
Atbildot uz iepriekšējo jautājumu, es jau esmu paziņojis, ka būs daži jauninājumi attiecībā uz portfeļu sadalījumu. Iespējams, ka būs daži jauni amati, un pašlaik es apsveru šādu varbūtību. Turklāt tas ietver arī interaktīvu darbu ar dalībvalstīm. Piemēram, Īrija vēl nav izvirzījusi savu komisāra kandidātu.
Es to darīju pirms pieciem gadiem, un tas ir interaktīvs process. Man ir jāiepazīstas ar dalībvalstu izvirzītajām personām, kuras būs Komisijas sastāvā. Es darīšu visu iespējamo, lai izraudzītos pietiekami kompetentus cilvēkus - gan vīriešus, gan sievietes (un es to saku arī Īrijai!) - lai izveidotu Eiropai uzticīgu kolēģiju, kuras locekļi būtu kompetenti un ar pieredzi visās jomās, proti, tādās, kā ekonomika, vispārējā politika, enerģētika, vides aizsardzība, tieslietas, pamattiesības utt. Šo kompetenču loks ir ļoti plašs, tādēļ mums ir vajadzīgi spējīgi cilvēki.
Priekšsēdētājs
Šī ir pirmā reize, kad Parlamentā tiek rīkota jautājumu un atbilžu sesija, piedaloties Komisijas priekšsēdētājam, tādēļ vēlreiz liels jums paldies, Barroso kungs. Tā kā šis mums bija īpašs notikums, vai es varētu lūgt dažus vispārējus jūsu komentārus par to?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es vēlētos teikt lielu paldies jums, priekšsēdētāja kungs, kā arī godātajiem Parlamenta deputātiem par to, ka man bija iespēja gūt šādu pieredzi. Es patiesi esmu gandarīts. Tā bija laba doma. Man jums jāatzīstas, ka bija ļoti grūti minūtes laikā izteikt ja ne visus, tad vismaz galvenos argumentus, jo īpaši tādēļ, ka lielāko daļu laika es nerunāju savā dzimtajā valodā. Es runāju valodās, kuras, manuprāt, ir vieglāk pieejamas, tomēr tas man sagādāja zināmas neērtības.
Es piekritu piedalīties, jo uzskatu, ka nepiespiestas, konfrontējošas debates par strīdīgiem jautājumiem palīdz stiprināt Eiropas demokrātijas telpu.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates par šo jautājumu tiek slēgtas.
