2009. gada vispārējā budžeta projekts (III iedaļa) - 2009. gada vispārējā budžeta projekts (I, II, IV, V, VI, VII, VIII, IX iedaļa) (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir kopējās debates par:
Jutta Haug ziņojumu Budžeta komitejas vārdā par Eiropas Savienības http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+CRE+20081022+ITEM-011+DOC+XML+V0//LV&language=LV" (SEC(2008)2435));
Janusz Lewandowski ziņojumu Budžeta komitejas vārdā par Eiropas Savienības 2009. finanšu gada vispārējā budžeta projektu
I iedaļa - Eiropas Parlaments II iedaļa - Padome IV iedaļa - Tiesa V iedaļa - Revīzijas palāta VI iedaļa - Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja VII iedaļa - Reģionu komiteja VIII iedaļa - Eiropas ombuds IX iedaļa - Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (C6-0310/2008 -.
Jutta Haug
referente. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, sagatavošanās Eiropas 2009. gada budžeta pirmajam lasījumam ir diezgan sarežģīta. Tāpēc es vēlētos sākt šīsdienas debates ar pateicību Budžeta komitejas locekļiem un visu īpašo komiteju locekļiem, ar kuriem man bija tik cieša sadarbība; es sirsnīgi pateicos par šo sadarbību un laiku, ko viņi veltījuši.
Kā jau es teicu - un es priecājos to atkārtot vēlreiz -, uzsākot 2009. gada budžeta procedūru, budžeta referenti ir tik labi, cik daudz kolēģu strādā ar kopā ar viņiem, tāpēc es jums esmu ļoti pateicīga.
Man jāpateicas arī Budžeta komitejas sekretariāta darba grupai: bez pastāvīgi teicama sekretariāta personāla darba mēs, deputāti, lai cik ļoti to vēlētos, nebūtu nekas, tāpēc paldies jums! Jā, piekrītu, šeit būtu vietā skaļi aplausi.
(Aplausi)
Es pateicos arī savam personīgajam palīgam un grupu personālam: ir vajadzīgs daudz gudru galvu un čaklu roku, lai labi padarītu darbu.
Sagatavošanos mūsu budžeta pirmajam lasījumam, kura laikā mums vajadzēja izlasīt, izprast un izvērtēt 1 400 grozījumu, ievērojami ietekmēja finanšu krīze. Lai gan mūsu budžets apmēram 130 miljardu apmērā izskatās smieklīgi mazs salīdzinājumā ar simtiem un simtiem miljardu, ko dalībvalstis, darbojoties gan kopā, gan atsevišķi, ir iztērējušas kā drošības tīklu, lai glābtu gan bankas, gan reālo ekonomiku, tomēr mūsu sanāksmes, lai sagatavotos pirmajam lasījumam, visās iesaistītajās grupās visvairāk laika veltīja tieši šim tematam. Tādējādi mēs jau sagatavojāmies Padomes reakcijai uz mūsu budžeta pieprasījumiem.
Kādi tad ir mūsu pieprasījumi? Pirmkārt, tie ir maksājumi. Mēs pirms tam jūlijā norādījām, ka mēs nevaram apstiprināt 15% lielu starpību starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām, ko Komisija ierosināja budžeta projektā un Padome vēl palielināja. Pēc mūsu domām, tas nesaskan ar budžeta precizitātes un skaidrības principiem. Turklāt, ja mēs salīdzinām šo starpību pašreizējā finanšu plāna trešajā gadā ar starpību iepriekšējā finanšu plāna trešajā gadā, kas bija tikai 3 %, mēs vienkārši neredzam, kā tik milzīgu starpību var attaisnot. Tāpēc mēs esam palielinājuši maksājumus; mēs nevarējām pilnībā likvidēt starpību, bet mēs esam to samazinājuši uz pusi, atstājot starpību 8 % apmērā.
Mēs nepalielinājām maksājumus tāpat vien vai uz labu laimi, bet tajās budžeta pozīcijās, kas palīdz finansēt Parlamenta prioritātes: darbības, lai apkarotu klimata pārmaiņas, darbavietu izaugsme - sociālajā jomā, globalizācijas kontrole un atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī vairākas pozīcijas, kas uzlabo pilsoņu drošību. Pavisam mēs esam palielinājuši maksājumus no 0.89 % no kopējā nacionālā ienākuma - šādu līmeni ierosināja Padome - līdz apmēram 0.96 % no kopējā nacionālā ienākuma.
Otrkārt, mēs nolēmām pilnībā izmantot iespējas, ko mums sniedz finanšu plāns. Saskaņā ar apakškategoriju 3B "pilsonība” pati par sevi ir tukša frāze; mēs vēlamies to atdzīvināt, jo šī apakškategorija apvieno politikas virzienus, kas tiešā veidā ietekmē pilsoņus vietējā līmenī un ko Eiropas Savienība īpaši labi var padarīt redzamu.
Treškārt, mēs esam iesnieguši pilotprojektu un sagatavošanās pasākumu kopumu, kas tika saskaņots ar visām grupām un ko Komisija jau ir novērtējusi; tas ir signālu kopums jaunas politikas elementiem, jaunai Kopienas rīcībai un, iespējams, jauniem tiesību aktiem.
Ceturtkārt, mēs esam ievērojuši mūsu politisko saprātīgumu. Neviens nevar sagaidīt labu administratīvo darbu nedz no Komisijas, nedz decentralizētajām aģentūrām, ja tās personālam nenodrošina pietiekami lielu budžetu, un tāpēc mēs nevaram pieņemt to, ko Padome ir samazinājusi. Mēs esam atjaunojuši pieeju, kāda tika piemērota provizoriskajam budžeta projektam, un tāpēc Komisijai vajadzētu ne tikai mums pateikties, bet arī aizstāvēt mūs strīdos ar Padomi.
Piektkārt, es vēlētos pievērsties vislielākajai problēmai, proti, kategorijai Nr. 4, kuras titulnosaukums ir "ES kā globālā partnere”. Kad šī kategorija tika ieviesta finanšu plāna apspriešanas laikā, tā jau tad tika bezcerīgi nepietiekami apropriēta. Tāpēc katru gadu budžeta debatēs mēs esam uzsvēruši vienu un to pašu: kā mēs varēsim nodrošināt finansējumu visam, kas vajadzīgs, un tajā pašā laikā saglabāt rezerves iespējas neparedzētiem notikumiem finanšu gada laikā.
Es varu pateikt tieši šeit un tagad, ka līdz šim nav panākts sekmīgs risinājums un tāda nav arī pašlaik. Tas, kas patiešām bija vajadzīgs no mūsu sniegtās palīdzības Kosovā, Afganistānā, Palestīnā un tagad arī Gruzijā, bija ilgtermiņa programmas, nevis šī pastāvīgā situācija no rokas mutē.
Tas nav nekas jauns, bet šogad Komisija mums deva jaunu uzdevumu: ņemot vērā milzīgo pārtikas cenu pieaugumu, tā jūlijā ierosināja izveidot - kā tā to nosauca - pārtikas atbalsta mehānismu mazāk attīstītajām valstīm ar budžetu 2008. un 2009. gadam 1 miljards euro.
Ja Komisija būtu bijusi centīga, tai nekavējoties vajadzēja ierosināt pārvietot nepieciešamos līdzekļus no 2. kategorijas uz 4. kategoriju. Tā to neizdarīja, un ne tikai tāpēc, ka tā nav centīga, bet arī tāpēc, ka baidās. Tā baidījās, ka nesaņems apstiprinājumu no Padomes, un tagad mēs esam iestrēguši pie šīs problēmas. Mums jāpārliecina Padome, lai tā ne tikai moralizē par nepieciešamību palīdzēt visnabadzīgākajiem, bet arī sadarbojas ar mums un meklē līdzekļus - jā, un kur? -, lai mēs varētu nodrošināt tiešo atbalstu ar pārtiku un iepirkt sēklas un minerālmēslus.
Budžeta komitejai bija pilnīgi skaidrs, ka mēs nespēsim atrast nepieciešamo naudu 4. kategorijas budžeta pozīcijās, tāpēc mēs izveidojām tā saukto ar zvaigznīti apzīmēto grozījumu, kas ietver 250 miljonus euro pārtikas atbalstam, 40 miljonus euro Kosovai, 80 miljonus euro Palestīnai un 20 miljonus Afganistānai. Šis ar zvaigznīti atzīmētais grozījums, kas pilnīgi skaidri parāda, ka mēs vēlamies tērēt vairāk naudas, nekā tā pieejama saskaņā ar finanšu plānu, būtu jāuzskata par aicinājumu Padomei.
Cerēsim, ka Padome patiesi uzskatīs šo mūsu piezīmi par aicinājumu vai prasību un nekavējoties uzsāks sarunas ar mums. Mēs vairs ilgāk nevaram tērēt laiku mums nevajadzētu atstāt visu uz pēdējo brīdi. Padomes priekšsēdētāja kungs, tas ir jūsu ziņā.
(Aplausi)
Janusz Lewandowski
Priekšsēdētājas kundze, komisāre Grybauskaitė, kura saprot poļu valodu, bet kurai, iespējams, mazāk interesēs budžeta procedūras mana daļa.
Mēs tuvojamies tās procedūras beigām, ko mēs nosaucām par "pilotprocedūru”. Ir izdevīgs brīdis atzīmēt labo sadarbību ar Prezidiju un pastāvīgu uzticības stiprināšanu starp Budžeta komiteju un Prezidiju, kas, cita starpā, ir ģenerālsekretāra Rømero pūļu rezultāts. Tomēr "neviens nav pilnība”, tāpēc dažādas atšķirības pastāv, un tās ir atspoguļotas rezervēs, ko mēs noteicām 2009. gadam. 2009. gada budžetam tiek izvirzīti vairāki konkrēti uzdevumi. Šis būs vēlēšanu gads, tāpēc radīsies īpašas vajadzības attiecībā uz sabiedrisko saziņu, kam nepieciešams finansējums. Tas būs gads, kurā EP deputātiem būs jauns statuss, kam būs finansiālas sekas. Es vēlētos arī uzsvērt jaunos nodarbinātības un maksājumu principus, kas būs pārredzami un atbildīs asistentu iepriekš paustajām vajadzībām, kā arī pensiju fonda iepriekšējās formas likvidāciju. Mums 2008. gada otrajā pusē bija arī jāpārstrukturē budžets, lai ņemtu vērā ļoti līdzīgu plānu, ko mēs īstenosim, pamatojoties uz iepriekšējiem līgumiem, un ko Lisabonas stratēģija, kas mainītu Eiropas Parlamenta kompetences, neparedzētu.
Mums izdevās noturēt budžetu zem apzinātā sliekšņa, ko mēs noteicām, t.i., zem 20 % administratīvajiem izdevumiem Eiropas Savienības iestādēm. Mums būtu jāapstiprina šie līmeņi gan administratīvajās, gan politiskajās grupās, jo tie ir saistīti ar tiesiskās darbības uzlabošanu, atvieglojot EP deputātu dzīvi, un ar jaunās komitoloģijas, kas arī jānodrošina 2009. gadā, uzlabojumiem.
Šajā nolūkā mēs vēlētos ieviest rezerves, un mēs to arī darām, lai pakāpeniski izlīdzinātu noteiktas nesamērības, kas izveidojušās šajā ilgajā laikā Parlamenta administrācijas dažādās nodaļās, lai vispirms nodrošinātu līdzekļus tiem dienestiem, kas ir tieši saistīti ar Parlamenta komiteju darbu. Mēs esam uzsvēruši citas iniciatīvas, kas var uzlabot Parlamenta darbību, proti, Parlamenta bibliotēkā, jo īpaši Zināšanu pārvaldes sistēmu. Mēs arī atzīmējam, ka jaunais apmeklētāju centrs vēlēšanu laikā vēl diemžēl nebūs atklāts. Tika ziņots, ka tas tiks atklāts, bet tā nebūs. Mēs varam cerēt, ka tas sāks darboties 2009. gada beigās, kas ir arī atspoguļots mūsu personāla rezervēs.
Budžeta ievērošana ir Parlamentam un citām iestādēm raksturīga filozofija, un jo īpaši vēlēšanu gadā mums vajadzētu izvairīties pasniegt Eiropas iestādes kā ārkārtīgi ambiciozas attiecībā uz Eiropas nodokļu maksātāju tēriņiem. Tas pats attiecas uz citām iestādēm, kur mēs visu to apsvērām, visus Padomes pieņemtos lēmumus, pievienojot savu vērtējumu par šo iestāžu vajadzībām. Es vēlētos uzsvērt divus pasākumus: Tiesai mums ir ieviesti 39 jauni posteņi saistībā ar jaunās aģentūras procedūru, un Revīzijas palātā mums ir trīs jauni posteņi, kas palielina organizācijas potenciālu, bet kas arī dod iespēju finansēt tās jauno mītni, izmantojot iepriekšpiegādi.
Ir paredzams, ka rītdienas balsojums būs ātrs un bez aizķeršanās, ko panākusi izcila sadarbība ar politisko grupu koordinatoriem, komitejas viedokļa izstrādātājiem, neaizmirstot komitejas vadītāju Raimer Böge kungu. Mana īpašā pateicība cilvēkiem, kas man palīdzēja šajā darbā, proti, Richard Wester un Marrianna Pari.
Dalia Grybauskaitė
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, esmu ļoti priecīga redzēt, cik ātri un efektīvi Parlaments ir pabeidzis pirmo lasījumu un ir gatavs rīt balsot. Šo milzīgo darbu paveica Budžeta komiteja, tās vadītāji un koordinatori un, protams, politiskās grupas. Šī vislielākā veicamā darba daļa veido pamatu mūsu nākotnes pārrunām. Nākamajos divos mēnešos mēs uzsāksim abu budžeta lēmējiestāžu un Komisijas nopietnu iesaistīšanu.
Komisija kopumā ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta politiskās prioritātes, kurām Eiropas Parlaments ierosina budžeta pastiprināšanu un pārskatīšanu. Kas attiecas uz maksājumiem, Eiropas Parlaments paredz apstiprināt apropriāciju līmeni līdz augšējai robežai. Tomēr tas mūs pietiekami nepārliecina, jo mēs uzskatām, ka provizoriskais budžeta projekts vairāk atbilst faktiskajām spējām absorbēt līdzekļus, īpaši dalībvalstīs. Es šonedēļ izsūtīšu informāciju par budžeta izpildi, un jūs redzēsiet, ka mūsu aprēķini ir pamatoti ar ļoti nopietniem iemesliem.
Komisija lielā mērā piekrīt jaunajam procesam attiecībā uz pilotprojektiem un sagatavošanas darbībām, ko ierosinājis Parlaments. Šajā sakarībā es vēlētos uzsvērt, cik atzinīgi vērtēju izcilo sadarbību starp mūsu iestādēm, kas izveidojās, pateicoties jaunajai un veiksmīgajai pieejai, ko veicināja galvenā referente Haug kundze. Tā ir pirmā reize mūsu sarunu vēsturē, kad mēs jau pirms vasaras esam spējuši saņemt šos pilotprojektus un vienoties par tiem plašā mērogā.
Es vēlētos pievērst uzmanību arī vairākiem jautājumiem, kas joprojām pirmajā lasījumā Komisijai rada nopietnas bažas.
Pirmais un vissvarīgākais iemesls šīm bažām ir izdevumu kategorija Nr. 5. Mēs atzinīgi vērtējam to, ka Parlaments ir pārskatījis summas, ko Komisija pieprasīja personāla algām. Tomēr tajā pašā laikā 37 miljoni euro ir iekļauti rezervē, ņemot vērā noteiktus apstākļus šīs summas tērēšanai.
Turklāt ir paredzēta vēl papildu rezerve apmēram 16 miljonu euro apmērā divām īpašām politikas jomām, proti, transporta un vides jomai. Komisijai, protams, būs ļoti grūti reaģēt uz to, jo īpaši attiecībā uz vides jomu, jo Komisijā ir tikai viens darba devējs, proti, Komisija, un nav iespējams pārtraukt maksājumus, piemēram, vienam vai diviem ģenerāldirektorātiem un turpināt pārējiem.
Šīs rezerves - kopumā apmēram 50 miljoni euro - apturētu 250 posteņu rekrutēšanu, kas piešķirti paplašināšanās īstenošanai, un nevajadzētu aizvietot personālu, kas pensionēsies no nākamā gada janvāra. Bet mēs, protams, saprotam, ka mūsu sarunu vešanas un izskaidrošanas prasmes tiks liktas lietā ar jūsu darbiniekiem, cik iespējams, drīz pēc pirmā lasījuma. Mēs centīsimies sniegt visus nepieciešamos skaidrojumus un izpildīt visus nosacījumus, kas noteikti šīm rezervēm.
Kas attiecas uz administratīvo atbalstu operatīvajām programmām, šogad Parlaments ir sekojis Padomei un apstiprinājis samazinājumu. Es saprotu, ka būs nepieciešami papildu tehniskie skaidrojumi, un mēs centīsimies to atrisināt sarunu veidā par šīm pozīcijām kopumā.
Cita problēma, ko mēs redzam, ir, ka Parlaments nav atjaunojis apropriācijas, kas tika pieprasītas iepirkumu paziņojumu publicēšanai. Mēs uzskatām, ka tas ietekmē Komisijas spēju izpildīt šīs saistības, kas noteiktas publiskā iepirkuma direktīvās, jo īpaši pašreizējā vidē. Mēs risinām un cenšamies risināt valsts atbalsta un citas problēmas dalībvalstīs šajā nestabilajā ekonomiskajā situācijā, un tas var radīt Komisijai risku tikt iesūdzētai tiesā.
Kopsavilkumā: Komisija sīki izanalizēs katru Parlamenta pieņemto grozījumu un novembra sākumā dos savu vērtējumu "Vēstulē par izpildes iespējām” - kā tā to dara katru gadu -, sīki izskaidrojot visu nepieciešamo. Pirms saskaņošanas procedūras novembrī un pirms otrā lasījuma mēs centīsimies atrisināt, cik drīz vien iespējams, visu, ko mēs joprojām uzskatām par problēmu pirmajā lasījumā.
Komisija, kā vienmēr, centīsies būt godīga starpniece starp abām budžeta lēmējiestādēm, jo īpaši, apspriežot problēmas, kas rodas kategorijās Nr. 4 un Nr. 5, kā arī maksājumu apropriāciju budžeta augšējās robežās. Mēs centīsimies būt izpalīdzīgi, nodrošināt labvēlīgus apstākļus un labu budžetu visai Eiropai, jo īpaši šajos grūtajos laikos, kas mūs visus ir piemeklējuši.
Jean-Pierre Jouyet
Padomes priekšsēdētājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Grybauskaitė kundze, dāmas un kungi, vispirms es vēlētos atvainoties par to, ka klāt nav Woerth kungs, kuram ir nopietns iemesls aizkavēties Parīzē, jo Francijā arī tiek gatavots budžets un ir laiks iesniegt Parlamentam finanšu vekseli pirmās valsts finanšu programmas rēķinu ietvaros. Pārspriežot to arī ar Böge kungu, es apzinos, cik svarīgas ir šīs debates Parlamentā, un arī, cik svarīgi tas ir Francijas prezidentūrai. Tāpēc es arī vēlētos pateikties saviem palīgiem un tiem Padomes un Woerth kunga darbiniekiem, kas man palīdzēja sagatavot šīs svarīgās debates.
Līdz šim mūsu darbs ir veikts ļoti pozitīvā sadarbības gaisotnē, un es varu jūs pārliecināt, ka Padome ir gatava turpināt šo kvalitatīvo dialogu, lai panāktu vienošanos par 2009. gada budžetu, kas ir sabalansēts un apmierina visus. Es uzmanīgi noklausījos Haug kundzes un Lewandowski kunga, kurš bija īpaši runīgs, uzstāšanos. Šajā sakarībā tieši šorīt mēs panācām politisku vienošanos par plānu attiecībā uz stratēģiju saziņai ar Parlamentu un Komisiju, un esmu priecīgs atzīmēt, ka, neskatoties uz atšķirībām, mums ir kopīgs mērķis, proti, mēs paredzam nodrošināt Eiropas Savienības politisko prioritāšu finansēšanu, vai tā būtu konkurētspēja, kohēzija vai izaugsme.
Kā jūs un Grybauskaitė kundze norādīja, pašreizējā starptautiskajā klimatā mums acīmredzami jānodrošina, lai Eiropai būtu līdzekļi pilnīgai savas lomas izpildei starptautiskajā jomā. Tomēr tam visam jānotiek saskaņā ar finanšu sistēmu, kas izstrādāta laika periodam no 2007. līdz 2013. gadam.
Tāpēc es vēlētos īsi nosaukt trīs jautājumus, kas ir īpaši svarīgi: pirmais attiecas uz maksājumu apropriācijām un to summām; otrais attiecas uz budžeta disciplīnu un drošu finanšu pārvaldību, bet trešais attiecas uz pārtikas mehānismu.
Kas attiecas uz maksājumu apropriācijām, es neslēpšu, ka Padome pauž nopietnas bažas par daudzajām maksājumu apropriācijām, par kurām Eiropas Parlaments paredz balsot pirmajā lasījumā, jo šis nodoms ievērojami pārsniedz Komisijas sākotnējo ierosinājumu provizoriskajam budžeta projektam. Maksājumu apropriācijas jākoriģē saskaņā ar reālajām prasībām, un jo īpaši mums būtu jāņem vērā iepriekšējais budžeta izlietojums, lai varētu noteikt mūsu reālo spēju īstenot nozaru politikas.
Tagad, kā mēs redzam kopš Finanšu plāna izstrādāšanas, ko es zināmu laiku vēroju no dažādiem skatu punktiem, Kopienas budžets ir vienmēr bijis pakļauts pielāgošanai, un tā tas ir bijis kopš 1988. gada. 2008. gada budžeta grozījumam jāparāda, ka šogad atkal maksājumu apropriāciju vajadzības ir tikušas ievērojami pārvērtētas, jo īpaši, kad ir runa par tik svarīgu politiku kā kohēzijas politika, un šajā jautājumā nav pierādījumu, kas ļautu secināt, ka 2009. gadā būs savādāk.
Kā Grybauskaitė kundze minēja - un pēc viņas novēlējuma pēdējos gados ir veikti uzlabojumi -, tad tomēr neskaidrības attiecībā uz 2009. finanšu gadu joprojām ir ievērojamas. 1. oktobrī no 433 kohēzijas programmām tikai divām tika veikti starpposma maksājumi, un jūs to novērtēsiet, ka pašreizējā ekonomikas un finanšu klimatā mēs nevaram salīdzināt Eiropas Savienības budžetu ar lietām, kas nav salīdzināmas pasākumu ziņā, kas jāveic, lai glābtu finanšu sistēmu uzkrājējiem un aizsargātu Eiropas pilsoņus - pāri visam mums jāaizstāv Eiropas nodokļu maksātāju intereses un pēc iespējas jācenšas nepieļaut tādu maksājumu apropriāciju iekļaušanu budžetā, kuras nav iespējams īstenot.
Otrs jautājums ir atbilstība budžeta disciplīnas noteikumiem un stingra finanšu pārvaldība. Padome rūpēsies, lai pilnībā tiktu īstenota 2006. gada 17. maija Starpiestāžu Vienošanās. Izdevumiem ir jābūt robežās, ko nosaka šī Vienošanās, un jāievēro pietiekamas rezerves zem dažādu kategoriju augstākajām robežām. Šīs augstākās robežas, kā jūs zināt, nav mērķis, kas jāsasniedz. Pēc mūsu domām, to sistemātiska piesātināšana nav pieņemama, jo tas pilnībā kompromitētu mūsu spēju rīkoties neparedzētās situācijās, kādas var rasties 2009. budžeta gada laikā.
Šajā sakarībā es vēlētos īsi pieminēt 4. kategoriju, attiecībā uz kuru Parlaments gatavojas balsot par grozījumu, kurš krietni pārsniegtu Finanšu plāna augstāko robežu. Mēs ļoti labi zinām, cik saspringta situācija ir attiecībā uz šo kategoriju. Mums jāpanāk saskaņota rīcība attiecībā uz Eiropas Savienības dažādām prioritātēm starptautiskajā arēnā un rūpīgi jāpārdomā, kādā līmenī iejaukties, jo īpaši ņemot vērā kopējo ārpolitiku un drošības politiku, un mēs zinām, ka šajā jomā apstākļi var mainīties ļoti strauji. Tāpēc arī šeit mums jāatstāj sev pietiekamas rezerves, lai pielāgotos visām izmaiņām šajā jomā, kā arī jebkādām izmaiņām saistībā ar iejaukšanos, ko radīs KĀDP īstenošana.
Trešais jautājums attiecas uz pārtikas mehānisma finansēšanu. Tas noteikti būs svarīgs elements pārrunās ar Padomi nākamajās nedēļās. Šā gada jūnijā Eiropas Padome sniedza stingru politisko atbalstu, apsveicot Komisiju par tās vēlmi iesniegt savu priekšlikumu, bet Komisijas uzdevums ir kristālskaidrs: mums jāpanāk tāds finansiālais risinājums, kas pilnībā atbilst pašreizējam Finanšu plānam. Es zinu, ka Parlaments piekrīt šim viedoklim, bet, neskatoties uz to, Padome cenšas rast jebkādu atbilstīgu finansiālu risinājumu, lai mēs varētu piešķirt praktisku efektu paustajām politiskām vēlmēm, tostarp, no Valsts vai valdības vadītāju puses, kā arī no Eiropas Komisijas puses.
Ko es ar to gribēju pateikt - lai mans teiktais netiktu pārprasts tulkojuma dēļ -: es zinu, ka Parlaments šim viedoklim nepiekrīt. Es izdarīju kļūdu, tā, protams, bija pārteikšanās. Tomēr es vēlos arī pateikt, ka starp Parlamentu un Padomi bija arī viedokļu sakritība šajā svarīgajā jautājumā par pārtikas mehānismu, galvenokārt attiecībā uz to, ka mēs abi šaubījāmies par Komisijas priekšlikumu finansēt visu šo mehānismu no rezervēm, kas ir zem 2. kategorijas augšējās robežas.
Mums skaidri ir jācenšas sasniegt - un Padome to zina - optimāls finansējuma avotu apkopojums, lai varētu panākt vienošanos par Komisijas ierosināto kopējo summu Padomes ietvaros saskaņošanas procedūrā novembrī. Es esmu pārliecināts, ka šīs trīs iestādes pieliks visas pūles, lai nodrošinātu visaptverošu vienošanos par 2009. gada budžetu attiecībā uz to jauno iniciatīvu, kuras es tikko nosaucu, finansēšanu saskaņošanas procedūrā novembrī. Jāpanāk, lai šī vienošanās kļūtu par labāko iespējamo kompromisu Eiropas Savienībai, tās pilsoņiem un iestādēm.
Vēl īsi par regulu, kas īsteno lēmumus par pašu resursiem, par kuriem Parlaments lems šīs sesijas laikā. Es gribēju pateikties gan personiski, gan Padomes vārdā, gan arī visa šī Parlamenta vārdā Alain Lamassoure par viņa ziņojumu, uzcītību un ātrumu šī jautājuma risināšanā. Mums no savas puses nevajadzētu izslēgt Komisijas priekšlikumu. Lēmuma par pašu resursiem ratifikācija dažādās dalībvalstīs risinās labi, un mēs ceram sasniegt mūsu mērķi - tā pilnīgu un visaptverošu stāšanos spēkā līdz 2009. gada 1. janvārim. Tas ir viss, ko es vēlējos jums pateikt.
Ana Maria Gomes
Ārlietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētājas kundze, tas ir nebeidzamu politisko strīdu ābols, ka 4. kategorijai pastāvīgi trūkst finansējuma. Tas attur mūs no mūsu ārējo saistību izpildes krīzes zonās: Kosovā, Palestīnā, Afganistānā un Gruzijā. Mēs nekādi nespējam izveidot stingru kopējo ārpolitiku un drošības politiku uz ilgtermiņa pamatiem, jo Komisija un Padome turpina pieņemt šo budžeta stratēģiju, kam nepietiek finansējuma ārējām attiecībām, un tikai reaģē ad hoc uz jaunākajām krīzēm, kas piesaista visus resursus un uzmanību, piemēram, kā Gruzija šodien. Jaunākā prioritāte aizēno iepriekšējo.
Lai ES kļūtu par globālu partneri, kategorijai Nr. 4 ir nepieciešams vairāk naudas. Ar pašreizējo finansiālo segumu nav iespējams apmierināt dažādu budžeta pozīciju vajadzības. Tas ir iemesls, kāpēc Ārlietu komiteja stingri atbalsta Budžeta kontroles komitejas stratēģiju, kas cenšas atjaunot PDB visām budžeta pozīcijām un tādējādi palielināt budžeta pozīciju Kosovai līdz 40 miljoniem euro un Palestīnai līdz 139 miljoniem euro.
Mēs atbalstām arī ar zvaigznīti atzīmēto grozījumu. Citiem vārdiem, Padomei un Parlamentam jāpiekrīt elastības fonda un visu citu pieejamo instrumentu, ko paredz Starpiestāžu nolīgums, izmantošanai, lai piešķirtu 250 miljonu euro pārtikas mehānisma fondam, 40 miljonu euro Kosovai, 80 miljonu euro Palestīnai un 20 miljonu euro Afganistānai.
Maria Martens
Attīstības komitejas atzinuma sagatavotāja.. - (NL) Es runāju kā Attīstības komitejas locekle un komitejas vārdā vēlētos izteikt savas domas par trim jautājumiem: pirmkārt, par pārtikas krīzi, otrkārt, par attīstības politikas novērtēšanas sistēmu un, treškārt, par līdzekļu trūkumu 4. kategorijā - ārvalsts izdevumi, kas tika apspriesti iepriekš.
Es vēlētos sākt ar pārtikas krīzi, kas, protams, ir milzīga problēma, jo ir apdraudētas miljoniem cilvēku dzīvības un ir ārkārtīgi nepieciešama kopēja Eiropas pieeja. Tomēr mums ir nepieciešama citādāka pieeja nekā tā, ko Komisija ierosināja pirmajā instancē. Budžeta vienošanās būs jāievēro, bet nevar ignorēt arī Padomes un Eiropas Parlamenta pilnvaras. Tāpēc es esmu iepriecināta, ka Komisija vēlas pārskatīt pirmo priekšlikumu - šim nolūkam izmantot neizmantotos lauksaimniecības fondus.
Mums jānodrošina iesaistīto valstu pārtikas drošība. Lieki piebilst, ka pārtikas atbalsts ir nepieciešams iedzīvotājiem, kuru dzīvības ir bīstami apdraudētas, bet, galu galā, tas ir ilgā termiņa dēļ, tāpēc pārtikas ražošana būtu atkal jāiekļauj ES attīstības dienaskārtībā kā uzmanības vērta joma, kam būtu jāpiešķir prioritāte.
Mums šajā sakarībā vajadzēs parunāt arī par tematiskās programmas par pārtikas drošību pārskatīšanu, un mums vajadzēs padomāt, kā mēs varam sīkzemniekiem nodrošināt labāku piekļuvi būtiski svarīgiem ražošanas faktoriem. Tāpēc mēs priecājamies, ka priekšlikumā ir iekļauts apstiprinājums izmēģinājuma projektam attiecībā uz mikrokredītu, jo tas, iespējams, atvieglos sīkzemniekiem pārtikas ražošanas finansēšanu.
Otrkārt, jāuzlabo attīstības politikas novērtēšanas sistēma. Novērtēšana pārāk koncentrējas uz to, kā tiek izlietota nauda, un pārāk maz uz rezultātiem. Ja mēs vēlamies, lai sabiedrība turpinātu atbalstīt attīstības sadarbību, mums vajadzēs sīkāk iedziļināties mūsu darba rezultātos.
Treškārt, iepriekš tika apspriesta līdzekļu nepietiekamība ārvalstu izdevumiem - 4. kategorija. Tas attiecas ne tikai uz līdzekļiem attīstības sadarbībai, bet arī Kosovai, Tuvajiem Austrumiem un tā tālāk. Mums ir lieli uzdevumi; tieši tā. Tāpēc arī šis jautājums strukturāli jāpilnveido.
Helmuth Markov
Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, Padomes priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izvirzīt divus jautājumus saistībā ar Haug kundzes ziņojumu.
Pirmais, pēc Parlamenta iniciatīvas tika iekļauta atsevišķa budžeta pozīcija ar nosaukumu "Tirdzniecības politika ar tirdzniecību saistītam atbalstam” - citiem vārdiem, "atbalsts tirdzniecībai” - 1 miljarda euro apmērā gadā. Diemžēl Komisija vēl nav spējusi sniegt mums sīku informāciju, kā šīs atbalsta saistības tiks īstenotas un vai tās ir operatīvas. Iepriecina tas, ka Budžeta komiteja ir iekļāvusi grozījumu, ko ierosināja Iekšējās tirdzniecības komiteja, kas atceļ Padomes ierosināto 50% samazinājumu summai, kas paredzēta tirdzniecības atbalstam.
Mans otrs jautājums attiecas uz atbalstu jaunattīstības valstīm ar farmakoloģiju saistīto tehnoloģiju pārnesei un resursu palielināšanai. Pēdējā gada laikā Parlaments ir veicis īpašus pasākumus, lai palīdzētu nabadzīgākajām valstīm medikamentu piegādē, un atbilstoša finansiālā palīdzība noteikti ir daļa no tiem. Diemžēl ir skaidrs, ka nedz Komisija, nedz Padome nepiekrīt šai nostājai un, ja es pareizi saprotu, Budžeta komiteja diemžēl arī nav iekļāvusi grozījumu šajā sakarībā.
Lewandowski kunga ziņojuma sakarībā mana komiteja ir izvirzījusi svarīgu EP darba aspektu starptautiskās tirdzniecības attiecību jomā: tā iesaistīšanu Pasaules Tirdzniecības organizācijas Parlamentu Savienībā Ženēvā. Tā kā mūsu Parlaments ir viens no tās gada sanāksmju organizētājiem, un, ņemot vērā to, ka nākamajā gadā dienas kārtībā noteikti būs svarīgas ministru konferences saistībā ar Dohas sarunām, būtu lietderīgi tam palielināt finansējumu, lai nodrošinātu pienācīgas infrastruktūras iespējas mūsu dalībai. Turklāt mēs jo īpaši vēlamies sniegt atbalstu ĀKK valstu pārstāvjiem apmaksāt viņu ceļojuma un uzturēšanās izdevumus saistībā ar Parlamentāro konferenci. Abi šie elementi var un tiem vajadzētu palielināt pārredzamību un stiprināt dialogu starp parlamentiem, valdībām un vispārējo sabiedrību, un galu galā veicināt godīgumu un likumību sarunās un lēmumos, kas būs PTO sarunu daļa.
Pervenche Berès
Ekonomikas un monetāro lietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, Grybauskaitkundze, Jouyet kungs, Ekonomikas un monetāro lietu komitejas vārdā es vēlētos izteikt gandarījumu, nožēlu un cerības.
Manam gandarījumam pamatā ir tas, ka Budžeta komiteja piekrita pieņemt mūsu priekšlikumu, proti, ka banku, apdrošināšanas vai vērtspapīru uzraudzītājiem ir nepieciešams lielāks finansējums, lai kopā varētu labāk veikt darbu. Tas ir pats par sevi saprotams, un pat tie, kas nav Ekonomikas un monetāro lietu komitejas locekļi, piekritīs, ka tas ir būtiski.
Es nožēloju, ka pašreizējās krīzes laikā, kad euro ir mūsu pamatakmens, mūsu lielākais balsts, Komisija tomēr ir ievērojami samazinājusi līdzekļus saziņas pasākumiem attiecībā uz mūsu brīnišķīgo valūtu.
Manas cerības saistās ar to, ka rīt plenārsēdē sapratīs, ka euro grupas līdzekļi, neatkarīgi no tā, kādam līmenim tie atbildīs turpmāk, ir jāpalielina. Tā nedrīkst būt viegla struktūra bez piepildījuma. Tas ir kļuvis par realitāti. Tāpēc es ceru, ka rīt Parlaments piekritīs balsot par līdzekļu palielināšanas principu euro grupai.
Karin Jöns
Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos sākt ar pateicību Budžeta komitejas locekļiem par plašo atbalstu Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas pieejai attiecībā uz budžetu.
Neskatoties uz to, es vēlreiz vēlētos ierosināt pienācīgi izskatīt finansējuma palielinājumu sociālajam dialogam, kā mēs to ierosinājām. Mēs nevaram, no vienas puses, turpināt runāt par to, ka sociālais dialogs ir Eiropas sociālā modeļa pīlārs, bet, no otras puses, samazināt finansējumu tieši šajā jomā.
Šajā sakarībā es vēlētos arī aicināt Padomi sadarboties ar mums, lai rastu risinājumu problēmai saistībā ar pakāpeniska samazinājuma klauzulu. Tai ir īpaši dramatiska ietekme uz arodbiedrību iestāžu darbu, un ilgtermiņā finansējuma pastāvīga samazināšana vienkārši nav vairs ilgtspējīga.
Kas attiecas uz komitejas abiem pilotprojektiem, ļaujiet man pateikt vienu lietu: bija liela vienprātība par labu pilotprojektam saistībā ar norīkotajiem darbiniekiem, un es esmu pārliecināta, ka šī projekta rezultāti dos mums svarīgu ieskatu mūsu nākamajos politiskajos lēmumos attiecībā uz Direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā. Tāpēc mēs noteikti cieši raudzīsimies, lai nodrošinātu, ka Komisija savukārt vērš uzmanību uz tiem aspektiem, kas mums ir svarīgi šajā projektā, lai nepieļautu algu samazināšanu un sociālo dempingu.
Otrs projekts attiecas uz vardarbību pret vecākiem cilvēkiem. Šis projekts konfrontē ar aizliegtu tematu, un tas ir īpaši svarīgi.
Péter Olajos
Liels paldies, Priekšsēdētājas kundze, kā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas drošības komitejas atzinuma par ES 2009. gada budžetu sagatavotājs es vēlos paust savu gandarījumu par dokumentu mūsu priekšā. Viena no vissvarīgākajām izmaiņām ir tā, ka nākamgad vides jomai būs pieejami līdzekļi, kas par 10 % pārsniedz 2008. gadā pieejamos līdzekļus. Tādējādi mēs varēsim piešķirt 14 miljardus euro izmantošanai vides jomā.
Es īpaši atzinīgi vērtēju to, ka viena no nākamā gada prioritātēm ir klimata pārmaiņas. Eiropai jāsaglabā tās vadošā loma starptautiskajā cīņā pret klimata pārmaiņām, kā vakar uzsvēra arī prezidents Sarkozy. Es vēlētos uzsvērt arī to, ka programmai "LIFE+” piešķirtais budžets arī tiks palielināts par 9 %. Es kā izcilas iespējas atzinīgi vērtēju arī tā saukto sagatavošanas jeb pilotprojektu uzsākšanu, kuros trim no mūsu priekšlikumiem par vides un sabiedrības veselības tematu šogad jāsaņem Eiropas Komisijas atbalsts 7,5 miljonu euro apmērā. Nekad tik daudz klimata pārmaiņām vai to iedarbībai veltītu projektu nav tikuši uzsākti viena gada laikā.
Kas attiecas uz aģentūru izredzēm, es Komisijas ieteiktos skaitļus uzskatu par pilnībā pieņemamiem, un es esmu gandarīts, ka atbalsta līmenis gan cilvēkresursiem, gan instrumentiem ir cēlies, tomēr es gribētu ieteikt korekcijas divos jautājumos. Pirmais ir saistīts ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra izveidi, kam mēs ieteiktu atbrīvot 10 % no rezervēm, jo tikai tad šī aģentūra spēs izpildīt savus pienākumus. Otrs gadījums ir Eiropas Pārtikas drošības aģentūra, kur mūsu iniciatīva ir tieši pretēja, tas ir, mēs iesakām 10 % paturēt rezervē, līdz aģentūra spēj pierādīt pienācīgu darbību. Mani priekšlikumi šajā sakarībā ir saņēmuši arī Parlamenta Vides un Budžeta komitejas atbalstu. Es aicinu kolēģus deputātus arī sniegt atbalstu ar savu balsojumu plenārsēdē. Visbeidzot, es vēlos pateikties Jutta Haug, referentei, un László Surján, ēnu referentam no Eiropas Tautas partijas par viņu vērtīgo atbalstu manā darbā. Liels paldies.
Gabriela Creţu
Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (RO) Budžets nav politisks jautājums, tā nav tehniska problēma, bet gan ārkārtīgi dziļa politiska problēma. Caur budžetu mēs nosakām, kādi līdzekļi ir nepieciešami mērķu sasniegšanai. Mēs arī parādām, cik patiesi mēs esam attiecībā pret saistībām, ko uzņemamies. Nosacījumi attiecībā uz iekšējo tirgu, šķiet, ir atbilstīgi.
Mēs vēlētos pateikties Haug kundzei par viņas milzīgajām pūlēm, lai saskaņotu pilnīgi dažādas prasības, kas tika iesniegtas ar vispārīgākiem politiskiem mērķiem. Tomēr, neskatoties uz šīm pūlēm, problēmas pastāv. Finanšu tirgus rāda savas robežas. Mēs varam saskatīt trūkumus, kas slēpjas aiz noteikumiem, ko vienkāršiem pilsoņiem ir grūti saprast. Tie joprojām ir pietiekami trausli.
Ierosināto grozījumu, kurā tika aicināts piešķirt līdzekļus patērētāju izglītībai finansiālos jautājumos, Budžeta komitejas vairākums noraidīja. Tā iemesls nav ietaupīt. Lielāka summa, nekā prasīts tika apstiprināta nekonkretizētam nolūkam saistībā ar patērētāju aizsardzību. Mēs vēlētos prasīt komitejai apsvērt to summu, kas apstiprinātas būtiski svarīgai nodaļai par finansiālās izglītības programmām, izlietojumu. Informācijas trūkums, kas ietekmē dažus cilvēkus, rada apstākļus, kas veicina spekulācijas tirgū, un citi kļūst bagāti. Tomēr šis nav tas laiks, lai atceltu aizsardzību. Ieteicams labi informētiem pilsoņiem pašiem sevi aizsargāt.
Miloš Koterec
Vispirms es vēlētos pateikties abiem referentiem, Jutta Haug kundzei un koordinatoram, par ļoti uzmanīgo pieeju ES pilsoņu vajadzībām, kā arī par Reģionālās attīstības komitejas, kuras loceklis es esmu, ieteikumu uzklausīšanu. Kohēzijas politikai jāturpina būt par starpposma budžeta politiku ES.
Kad es kā Reģionālās attīstības komitejas referents sagatavoju atzinumu par EP ziņojumu par iepriekš minēto budžetu, es arī gribēju dot savu ieguldījumu problēmas risinājumā, kuru dalībvalstis centās atrisināt ar savām attīstības programmām, jo trūka vienotas Eiropas pieejas šajā jomā. Tas attiecas uz romu integrācijas problēmu Eiropas Savienībā. Ierosinot pilotprojektu, kas varētu palīdzēt atrisināt šo problēmu Eiropas līmenī, mans mērķis ir mudināt Eiropu apzināties, ka ir iespēja risināt šo problēmu no reģionālās attīstības perspektīvas.
Šis jautājums ir īpaši aktuāls jaunajās dalībvalstīs, kur romu kopienu nelieli anklāvi rada nopietnas attīstības un sociālās problēmas. Projektā jāiekļauj arī pienācīgu resursu attīstība Eiropas iestādēs, bez kuru iesaistīšanās problēma joprojām paliks dalībvalstu līmenī, kā rezultātā miljoniem Eiropas romu var kļūt par upuriem haotiskai ekonomiskai un sociālai attīstībai un ļoti vājai integrācijai.
Kyösti Virrankoski
Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs. - (FI) Priekšsēdētājas kundze, Komisijas provizoriskā budžeta projekta 2. kategorija, kurai Padome atkal samazināja līdzekļus, neatspoguļoja Parlamenta prioritātes. Tajā tiešās lauksaimniecības subsīdijas un mārketinga izdevumi bija pārāk konservatīvi prognozēti 2027 miljonu euro apmērā zem daudzgadu finanšu plāna augšējās robežas. Lauksaimniecības komiteja ierosināja Budžeta komitejai pārskatīt paredzētos izdevumus, ko tā arī izdarīja.
Jaunās budžeta iezīmes ir augļu un dārzeņu sadale skolniekiem, kā arī Strukturālo izmaiņu fonds piena rūpniecībai. Tajā komiteja ir paredzējusi 181 miljonu euro, bet 600 miljonu euro vēlākam laikam.
Tā kā ir milzīga rezerve īstenojamo saistību jeb RAL lauku attīstības programmās, kopsummā 9 miljardi euro, kā arī, tā kā Komisijas priekšlikumi parādīja 30 % neatbilstību starp saistībām un maksājumiem, Komiteja palielināja maksājumus par 898 miljoniem euro.
Komiteja iesaka nekavējoties sniegt kādu atbalstu pārtikas jomā, kas tiktu finansēts 4. kategorijā, ņemot vērā tā raksturu. Tas nozīmē, ka jānotiek starpiestāžu sarunām.
Emanuel Jardim Fernandes
Es gribu sākt ar apsveikumu referentei Haug kundzei par viņas pūlēm, sagatavojot Parlamenta nostāju. Zivsaimniecībai piešķirtās kopējās apropriācijas pēdējo gadu laikā jāuzskata par negatīvu attīstību, ņemot vērā, ka iepriekšējos gados budžets kopējās zivsaimniecības un jūrniecības politikas īstenošanai ar nepieciešamajiem līdzekļiem jau bija minimāls.
Zivsaimniecības rūpniecībā pieaugošais ārējais ekonomiskais spiediens, ko rada degvielas cenu celšanās, kā arī zivsaimniecības produkcijas cenu stagnācija un kritums, ir radījuši ievērojamus zaudējumus šajā nozarē un kritiskas sociālas problēmas zvejniekiem kopumā.
Lai gan Komisija ierosina zivsaimniecības nozares restrukturizāciju saskaņā ar pašreizējo makroekonomisko situāciju, ir nepieciešami konkrēti pasākumi, lai palīdzētu nodrošināt šīs nozares izdzīvošanu. Budžeta projekts un Parlamenta pašreizējā nostāja nodrošina lielāko daļu samazinājumu, īpaši tādās jomās, kā zivju krājumu uzraudzība, starptautiskā sadarbība, zivsaimniecības pētniecības personāls un datu apkopošana.
No otras puses, es atzinīgi vērtēju to, ka Parlamenta pašreizējā nostāja ietver pilotprojektu, ko es iesniedzu zivsaimniecības tirgus cenas novērošanai, un turpina atbalstīt Eiropas jūrniecības politiku un visus saistītos projektus, palielinot apropriācijas pētniecībai.
Helga Trüpel
Kultūras un izglītības komitejas atzinuma sagatavotāja. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, toreiz 2004. gadā lielajā kultūras konferencē Berlīnē prezidents Barroso paziņoja, ka Eiropas kultūras politika nozīmē Eiropas dvēseli. Tomēr kultūras budžets mums rāda, ka šie lielie uzdevumi nav guvuši ievērojamus panākumus. Tā ir tiesa, ka tagad mēs esam spējuši uzsākt pilotprojektu, lai nodrošinātu vairāk līdzekļu mākslinieku mobilitātes veicināšanai, un mēs gribam arī palielināt līdzekļus mūžizglītībai un jaunatnes apmaiņas programmām, bet, neskatoties uz to, ka mums jāiedvesmo Eiropas pilsoņi iepazīt Eiropu, mēs pārāk maz līdzekļu piešķiram šai jomai. Kā jau Barroso kungs konstatēja, Eiropas iedzīvotāju attieksme pret kopējo tirgu ir visai rezervēta, bet viņi tiešām vēlas uzzināt vairāk par Eiropas kultūras bagātībām.
Mēs tikko piešķīrām Parlamenta balvu Eiropas kino. Mums jāpiešķir vairāk līdzekļu arī Eiropas filmu ražošanai, jo mums saviem pilsoņiem jāpalīdz labāk izprast Eiropas stāstu un Eiropas vēstures un nākotnes vīzijas.
Monica Frassoni
Tieslietu komitejas atzinuma sagatavotāja. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, taisnīgums, kas iestājas lēni un ir grūti panākams un neskaidrs, ir bezcerīgs. Mēs uzskatām, ka Komisijas, Eiropas Parlamenta un Tiesas personāls ir jāpalielina un jānostiprina tiesiskās vadības jomās, kuras uzrauga Kopienas tiesību aktu piemērošanu, kā arī labāku regulējumu vispār, tieši tāpēc, ka pašreizējās procedūras ir pārāk ilgas un neskaidras.
Mums šķiet, ka Komisijai pašlaik nav pietiekami skaidra nepieciešamība investēt atbilstīgā personālā šajās nozarēs, un tas šķiet pilnīgi nepiemēroti, ka Komisija turpina mūs turēt pilnīgā neziņā par to cilvēku skaitu, kas strādā konkrēti pie pārkāpuma procedūrām, un turpina pieprasīt, lai viss norisinātos gludi.
Kas attiecas uz Eiropas Parlamentu, es vēlētos norādīt uz problēmu, ko rada mūsu normatīvo dokumentu kvalitāte, kā arī uz nepieciešamību veikt vairāk un labākas investīcijas juristu-lingvistu darbā. Tas pats attiecas uz iekšējās reorganizācijas jautājumu kopumā saistībā ar Eiropas tiesību aktu piemērošanas uzraudzību. Visbeidzot, mēs aicinām Komisiju ziņot mums un noteikt to pasākumu apmēru, kādi ir veikti, lai mūsu iestādes būtu "zaļākas” un ilgtspējīgākas, tostarp no ekonomiskā viedokļa.
Bárbara Dührkop Dührkop
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es gribu pateikties Budžeta komitejai par mūsu grozījumu atbalstīšanu.
Tā kā nav daudz laika, es tikai īsi minēšu divus jautājumus. Pirmais attiecas uz tradicionālo Frontex budžeta grozījumu. Kā jūs visi zināt, Komisijas iniciatīvas trūkuma un īpaši Padomes nekonsekvences dēļ Parlamentam bija jānosaka Frontex darbības joma caur budžeta procedūru.
Mēs šogad piekritām palielināt budžetu par 10 miljoniem euro un censties nodrošināt, lai tā misijas joprojām būtu pastāvīgas. Šajā nolūkā ir ne tikai nepieciešamas budžeta apropriācijas, bet arī, Padomes priekšsēdētāja kungs, dalībvalstīm jāpilda savi pienākumi šajā sakarībā.
Mans otrs jautājums attiecas uz izmēģinājuma apropriāciju apstiprināšanu romu integrācijai. Šomēnes Komisijas organizētā konference nav beigas, bet drīzāk sākums saskaņotai politikai romu integrācijai mūsu Eiropas sabiedrībā.
Costas Botopoulos
Konstitucionālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs. - (FR) Priekšsēdētājas kundze, es runāšu gan kā Konstitucionālo lietu komitejas atzinuma sagatavotājs, gan arī kā Budžeta komitejas sociālistu grupas loceklis. Turklāt šā iemesla dēļ vienas minūtes vietā es varu runāt divas minūtes.
(EL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, attiecībā uz Konstitucionālo lietu komiteju mēs diemžēl esam novērojuši, ka gadā, kad Īrijā notika referendums par Konstitucionālo līgumu, kas ārpus rezultātiem parādīja arī to, ka politiķiem jārunā ar Eiropas Savienības pilsoņiem, īri pateica, ka galvenais iemesls viņu balsojumam "nē” bija tieši saziņas trūkums. Tāpēc mums acīmredzami nepieciešama plašāka saziņa tuvojošos vēlēšanu periodā.
Lielākā daļa mūsu priekšlikumu tika apstiprināti. Tomēr tas, ka priekšlikumi stiprināt divas jaunās politiskās pamatinstitūcijas, proti, Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskās iestādes, netika pieņemts, ir neapmierinoši. Varbūt nākošreiz.
Man ir daži politiski komentāri par reālo budžetu, par ko mēs šogad balsojam, un es saku - politiski, tāpēc ka budžeta politiskajai nozīmei galu galā būtu jābūt caur budžetu parādīt, ka mēs esam Eiropas Savienība. Kā komisārs Almunia vakar teica, un es citēju viņu franciski, jo viņš runāja franciski: "Il faut commencer à imaginer le budget de l'Europe”. Mēs tikko kā esam sākuši iedomāties budžetu, un mums tas jādara.
Tātad, ko mēs šogad redzam? Mēs redzam budžetu ar maziem maksājumiem, lielu starpību starp saistībām un maksājumiem un neapmierinošu atbildi uz Eiropas Savienības aktuālajām politiskajām prioritātēm. Jā, ir problēmas, un - jā, kā teica ministrs J. P. Jouyet, -mums jāatstāj rezerve, lai mēs varam reaģēt uz krīzi. Tomēr Eiropas Savienības aktuālā politiskā izvēle ir svarīga. Piemēram, es neuzskatu, ka vēlēšanu gadā komunikācijai būtu jāpiešķir tik maz naudas, un ka ģeopolitiskās krīzes gadā tik maz naudas būtu jāpiešķir ārpolitikai.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Ņemot vērā godkārīgos mērķus, ko Eiropas Savienība pati ir izvirzījusi, jau tā nelielā budžeta 2009. gadam samazinājums, ko veikusi Padome, ir pārsteidzošs. Šie samazinājumi radīs lielāku nesabalansētību starp pasākumu apmēru un spēju tos apmaksāt, kas ir pretrunā ar sabalansēta budžeta principu.
Padomes apstiprinātā summa - tikai 0.89 % no IKP maksājumu apropriācijām - neatbilst Eiropas Savienības daudzajām politiskajām prioritātēm un saistībām. Rezultātā tikai daži no svarīgiem pilotprojektiem, kas dos labumu pilsoņiem, tiks īstenoti praksē.
Kā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinuma par 2009. gada budžetu sagatavotāja es esmu nobažījusies par nepietiekamu budžeta izlietojumu esošo programmu, piemēram, "Progress” vai DAPHNE vajadzībām. Eiropas Komisijai būtu arī jāveic nozīmīgi pasākumi, lai īstenotu vienlīdzības principus tās budžeta plānošanā, jo dalībvalstīm tie efektīvi jāveicina, izmantojot struktūrfondus un Eiropas Sociālo fondu.
Mairead McGuinness
Lūgumrakstu komitejas atzinuma sagatavotāja. - Priekšsēdētājas kundze, es arī vēlētos pateikties referentiem par viņu rūpīgo un ļoti efektīvo darbu, kas ir grūts uzdevums, un runāt konkrēti par jautājumu saistībā ar ombuda biroju, kur budžeta palielinājums sasniegs gandrīz 6 %. Mēs uzskatām, ka tas ir pieņemami, atzīstot, ka puse no šiem līdzekļiem var netikt pieprasīta, ja pēc 2009. gada vēlēšanām birojā nebūs nekādu reālu izmaiņu. Es domāju, ka mums jāatzīst arī, ka ombuda birojs ir veicis zināmu darbu, lai efektīvāk reorganizētu personālu un līdzekļus.
Stāvot šeit, es kā Lauksaimniecības komitejas locekle tikai vēlētos pateikt, ka jautājums par pārtikas atbalstu - un es to saku arī publikai, kas šeit ir sanākusi - ir tas, kas patiešām dziļi skar iedzīvotājus. Es domāju, ka sabiedrība vēlētos mums sniegt augstsirdīgu palīdzību pārtikas jautājumā. Es varu saprast, ka pastāv ar budžetu saistītas bažas attiecībā uz noteikumiem. Iespējams, tas kaut ko vēsta par to darbu, ko mēs veicam, sagatavojoties pirms solījumu došanas, tāpēc darīsim to pareizi un nodosim pareizu vēstījumu sabiedrībai, ka mēs atbalstām attīstības valstis, kā arī izsalkušos un trūcīgos.
Bet ir svarīgi arī norādīt, ka mūsu attīstības palīdzība iepriekš koncentrējās uz lauksaimniecību un pārtikas ražošanu, kā jau to minēja citi runātāji, un - cik traģiski - ka pēdējos gados mēs esam pārstājuši uzskatīt lauksaimniecisko ražošanu par svarīgu attīstības valstīs. Ja šai pārtikas krīzei ir kāda ietekme, tad tas ir brīdinājums, cik trausla ir pārtikas ražošana un cik svarīgi ir to uzturēt attīstības valstīs.
Visbeidzot, šajā konkrētajā jautājumā mana kolēģe Esther De Lange un es - mēs atbalstām pilotprojektu, lai apvienotu jaunos lauksaimniekus Eiropā un attīstības valstīs. Es domāju, ka te mēs varētu sasniegt labus rezultātus, jo tām ir vajadzīga palīdzība un mums jāizprot to nožēlojamais stāvoklis.
László Surján
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, vispirms es savas grupas vārdā vēlētos pateikties referentam par viņa darbu un sadarbību. Budžets ir kopīgs uzdevums, un rezultāts atbilst vairāku politisku grupu prasībām. Tautas partijas vēstījums ir šāds: lai ES pilsoņu dzīve būtu drošāka. Drošība nozīmē daudzas lietas, ne tikai Šengenas zonas robežu aizsardzību, nelegālās imigrācijas nepieļaušanu, cīņu pret terorismu, bet, jo īpaši, darbavietu saglabāšanu, sniedzot pastiprinātu atbalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, pētniecībai un attīstībai, kā arī pārtikas drošībai un aizsardzībai. Drošības interesēs mums ir nepieciešami vairāki, savstarpēji neatkarīgi enerģijas avoti. Tam visam ir nepieciešams vairāk līdzekļu, nekā to provizoriski ir paredzējusi Padome.
Banku darbības nodrošināšanai pietika ar dažām dienām, lai atrastu 2 000 miljardu euro. Jauki. Tomēr mums jāsaprot, ka ES vajadzīgi 20 gadi, lai iztērētu šādu naudas summu. Parlaments plāno mazāk nekā 10 miljardu euro papildu finansējuma nākamā gada programmām, kuras visas reāli kalpos tautsaimniecībai, un tomēr tas ir 1,5 miljardi mazāk, nekā mēs paredzējām budžeta septiņu gadu plānā. Tāpēc nebūtu atbilstīgi pašreizējā situācijā tā vietā, lai ierobežotu budžetu, tērēt 10 miljardus vairāk izaugsmei, darbavietu radīšanai un mūsu pilsoņu drošībai. Krīze nav tikai finansiāls, bet arī ekonomisks jautājums. Padomei jābūt mūsu partnerei straujākā ekonomiskā attīstībā. Dalībvalstīm, savukārt, jānovērš tie šķēršļi, kuri mākslīgi apgrūtina atbalsta izmantošanu Eiropas attīstībai, piemēram, pārlieku augstās prasības viņu pašu daļai. ES jāpalīdz tiem mūsu pilsoņiem, kas cieš no pasaules mēroga krīzes. Parādīsim, ka Eiropas Savienība var ne tikai pasargāt Eiropu no karu izcelšanās, bet arī pārvarēt finansiālās un ekonomiskās krīzes, kas skar Eiropu. Paldies jums par cieņas pilno uzmanību.
Catherine Guy-Quint
Priekšsēdētāja kungs, komisār, Padomes priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt ar pateicību visiem referentiem un jo īpaši Haug kundzei un Lewandowski kungam, kā arī visai budžeta izstrādātāju grupai, ievēlētajiem pārstāvjiem un administratoriem, par šo tradicionālo finanšu uzdevumu 2009. gadam. Šis ir trešais finanšu plāns, un tas liecina, cik ļoti gada budžeta procedūra ir kļuvusi par nedabisku un pat sirreālu uzdevumu, sastopoties ar situāciju Eiropā. Šis uzdevums ir sabalansēt bilanci, kas padara neiespējamu panākt patiesu risinājumu mūsu sabiedrības problēmām visas kopienas mērogā.
Pēc Komisijas ļoti pieticīgā projekta Padome darīja to, ko tā pastāvīgi dara, un nosūtīja mums ierobežotu priekšlikumu, kas nedod iespēju izpildīt nevienu no solījumiem, ko tā deva gada laikā. Jums taisnība, Jouyet kungs, Eiropas budžets nav ticis pilnībā izmantots kopš 1988. gada. Sportā regulāri treniņi veicina labāku izpildi, un ES budžets, tāpat kā sportists, samazinoties kļūst neefektīvāks un sliktāk izmantots. Tas ir burvju loks, kas noved pie politiskām briesmām. Jāatzīst, ka mēs bez aprēķiniem nevaram tērēt šādas summas, bet, ņemot vērā šos nepārtrauktos solījumus, tās ir saistību apropriācijas, nevis maksājumu apropriācijas, kas tiek reģistrētas. Tas ir sākums budžeta krāpniecībai! Tāpēc mums ir jāzina, vai Eiropas Savienība vēlas sasniegt šos mērķus un vai dalībvalstis vēlas vai nevēlas ieguldīt kopējās politikas virzienos.
Sastopoties ar šo neiespējamo uzdevumu, Parlaments ar mūsu referentu veiktā darba palīdzību uzņemas savus pienākumus. Budžeta finansējums ir ļoti saspringts, un Komisijas iniciatīvas trūkums ir licis Eiropas Parlamentam radīt jaunus PP un AP, kas liks pamatus turpmākajām inovācijām. Tomēr ir būtiski, lai laikā, kad Eiropa pieņem lēmumu piešķirt 1 700 miljardus euro, lai atbalstītu euro zonas banku sektoru, mēs spētu atrast 250 miljonu euro pārtikas mehānismam 2009. gadā. Parlaments ir ļoti piesaistīts šim pārtikas atbalsta fondam.
Tādējādi 21. novembrī bumba būs Padomes laukumā. Parlaments ir ievērojis pilnvarotās procedūras visos to veidos: finanšu plāna ievērošana, aicinājums ievērot elastīgumu zem augšējās robežas 530 miljoni euro un aicinājums izveidot neatliekamās palīdzības rezervi, kas atspoguļojas finanšu plānā. Mēs darbojamies savu privilēģiju iespējās, un tāpēc mēs sagaidām, ka Padome ieņems atbilstīgu politisko nostāju, kas līdzinās mūsējai. Tam ir izšķiroša nozīme, kad runa ir par ticību tās darbībai katra Eiropas pilsoņa acīs.
Jouyet kungs, es vēršos pie jums: tā ir cerību politika; Parlamenta nostāja dod mums iespēju cerēt, tajā pašā laikā ievērojot noteikumus, kuriem visas trīs iestādes ir izvēlējušās pakļauties. Pierādiet, ka jūs esat spējīgs pildīt savus solījumus!
Anne E. Jensen
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt ar pateicību Haug kundzei par viņas patiesajiem centieniem apkopot visus šīs budžeta procedūras dažādos aspektus vienkopus. Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa atbalsta balsojuma rezultātus Budžeta komitejā. ALDE grupai enerģijas un klimata politika, kā arī pētniecība un inovācijas bija svarīgas 2009. gada budžeta prioritātes. Mēs piekrītam Haug kundzes viedoklim, ka budžetā nav pietiekami atspoguļota klimata un enerģijas politika, un mēs gaidām, ka Komisija pavasarī nāks klajā ar skaidru priekšlikumu, kā šai jomai var tikt sniegts budžeta atbalsts ES līmenī. Ņemot vērā Krievijas iebrukumu Gruzijā, ALDE grupai bija svarīgi gan nodrošināt rekonstrukcijas palīdzību Gruzijai, gan atbalstīt Nabucco gāzes vada attīstību, kurš, paredzams, nodrošinās gāzes piegādi Eiropai bez Krievijas kontroles. Mēs esam gandarīti, ka lielākā daļa atbalstīja šīs prioritātes.
Pašreizējais budžeta projekts likvidē vairākus Padomes ietaupījumus un reālāk novērtē maksājumu nepieciešamību nākamajos gados. Mēs sasniegsim augstāko robežu daudzgadu līgumā par budžetu trīs kategorijās, proti, 1.A pētniecībai, izglītībai un transportam un 3.B tieslietu politikai, bet mēs būsim zem augstākās robežas 4. - ārpolitikas - kategorijā. Budžeta augstākās robežas ārpolitikai joprojām ir pārāk ierobežotas, un katru gadu mums jācīnās, lai finansētu jaunas prioritātes. Ir savādi redzēt, ka valstu vadītāji izraksta rēķinus ES budžetam, ko viņu pašu finanšu ministri neatzīs. Komisija ir ierosinājusi finansēt pārtikas mehānismu jaunattīstības valstīm, izmantojot līdzekļus, kas ietaupīti no ES eksporta kompensācijām. Šie līdzekļi, protams, ir ietaupīti augstu pārtikas cenu rezultātā, kas, savukārt, rada bada problēmas nabadzīgajās valstīs. Ideja ir pareiza, bet, runājot par budžetu, mums jārīkojas savādāk, lai tiktu ievēroti nolīgumi, kas noslēgti starp iestādēm. Tāpēc mēs tagad ierosinām, lai pārtikas mehānisma apropriācijas, kā arī papildu apropriācijas Palestīnai, Kosovai un Afganistānai, tiktu meklētas no rezervēm, piemēram, elastīguma rezerves. Nav godīgi iegūt šo naudu, samazinot līdzekļus svarīgām programmām nabadzīgajām valstīm.
ALDE grupa ir iesniegusi priekšlikumu novirzīt 12 % no Strukturālo fondu programmu līdzekļiem rezervē. Šī priekšlikuma priekšvēsture ir, ka mēs gribējām piespiest Komisiju darīt vairāk, lai nepieļautu kļūdas 12 % reģionā, kādas parādījās debašu par 2006. gada budžeta izlietošanu laikā. Mēs bijām paredzējuši izmantot šo rezervi kā instrumentu, ar ko uzraudzīt 2006. gada budžeta izlietojumu, bet mēs nespējām gūt pietiekamu atbalstu šim virzienam, tāpēc mums tas būs jāņem vērā, bet es ceru, ka Komisija rīkosies.
Lewandowski kungam bija interesants uzdevums sagatavot Parlamenta un citu iestāžu budžetu. Es domāju, ka viņš ir spējis rast gudru kompromisu, kur Parlamenta budžets ir zem 20 % administratīvo izdevumu.
Helga Trüpel
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, Eiropas Savienības budžetam 2009. gadam var būt tikai nelieli panākumi, jo mēs strādājam Finanšu plāna piespiedu ietvaros. Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa savā balsojumā pilnīgi skaidri parādīja, ka Finanšu plānam nav nekāda sakara ar jaunajiem izaicinājumiem un uzdevumiem, ar ko mēs saskārāmies.
Mēs tikko dzirdējām no visiem runātājiem, ka Eiropas budžets ārpolitikai nav pietiekami finansēts. Tomēr, ņemot vērā arī globālo klimata pārmaiņu izaicinājumus, mūsu Eiropas budžets ne tuvu neļauj mums pienācīgi rīkoties.
Es vēlētos jums visiem atgādināt Prezidenta Sarkozy lielisko runu vakar, kurā viņš norādīja, cik daudz jāmaina Eiropas Savienībā, ņemot vērā ekonomisko krīzi un klimata pārmaiņu briesmas. 2009. gada budžets visu to atspoguļo tikai ļoti mazā mērā, un tā ir mūsu kopīgā problēma: mūsu Eiropas budžets vienkārši neatbilst šīsdienas uzdevumiem. Arī lauksaimniecības politikā ir laiks enerģijas ieguvi saistīt ar uzdevumiem vides jomā, un - kā Barroso kungs vakar teica - mums vairāk jāpaveic pētniecības un attīstības jomā un, galvenais, izglītības politikas jomā. Galu galā, tās ir Eiropas vērtības. Mums jātiek vaļā no reaktīva budžeta, jāpanāk proaktīvs budžets un jauna politiska koncepcija.
Visbeidzot, mums jādara vairāk, lai apkarotu badu: Āfrikā, Subsahāras reģionā, trūkums atkal pieaug, un tas nav pieņemami. Mums arī jādara vairāk, lai sekmētu godīgu tirdzniecību, lai jaunattīstības un jaunās valstis visbeidzot iegūtu godīgas iespējas.
Tagad es nonācu pie politiskajiem rezultātiem. Kā Sarkozy kungs vakar teica, mums jāatjauno kapitālisms "zaļā” veidā, mums jāpanāk "Zaļā vienošanās”. Tikai tad mēs spēsim arī atjaunot Eiropas budžetu.
Wiesław Stefan Kuc
Priekšsēdētāja kungs, komisār, 2009. gada budžeta projekts, tāpat kā iepriekšējo gadu budžeta projekti, ne tikai nav tas, ko mēs gaidījām, bet, kas ir svarīgāk, nav tas, ko gaidīja mūsu vēlētāji. Tā galvenā vaina ir pārāk maz apropriāciju maksājumiem. Ja mēs gribam apmierināt visas vēlmes, tad jābūt vismaz divreiz vairāk apropriācijām.
Eiropas Padome ir ierobežojusi finansējumu un atradusi par vajadzīgu samazināt vairākas pozīcijas; šie samazinājumi jo īpaši skar III nodaļu, bet ietekmē arī Eiropas aģentūras un pārējās nodaļas. Šķiet, ka diez vai ir kāda komiteja vai politiskā grupa Eiropas Parlamentā, kas būs apmierināta ar šo budžetu.
Lai gan ir noteiktas politiskās prioritātes 2009. gadam, nav bijis iespējams nevienu no šīm prioritātēm ievērot tādā līmenī, lai būtu skaidrs, ka tās ir finansiāli priviliģētas. Oficiāli budžetā ir saglabāti visi rādītāji, kas noteikti daudzgadu finanšu plānā, bet mēs visi cerējām, ka tie būs augstāki. Tāpēc budžeta projekts piedāvā atgriezties pie sākotnēji paredzētā un atcelt Eiropas Padomes veiktos samazinājumus. Balsojot par ierosināto projektu, mēs ceram, ka tiks panākts samazināto budžeta izdevumu palielinājums. Mēs varam to panākt.
Esko Seppänen
Priekšsēdētāja kungs, komisār, var pamatoti teikt, ka nākamā gada budžets parāda budžeta disciplīnu. Tajā ierosinātais zemais nacionālais ienākums ES nodrošinās likumus un kārtību.
4. pozīcijā ārējiem pasākumiem paredzētie izdevumi neatbilst nekādiem budžeta kritērijiem. Mēs visi zinām, ka šo līdzekļu nepietiek visam, ko Padome uzskata par svarīgu, jo Parlamentam ir sava normatīvā izvēle, kā izmantot šo finansējumu.
Mūsu grupa nevēlētos atbalstīt ārējo izdevumu kā tādu pieaugumu. Mēs neesam par Gruzijas atkārtotu bruņošanos pēc tam, kad tā uzbruka civiliedzīvotājiem Dienvidosetijā un Krievijas miera aizstāvjiem un vēlāk piedzīvoja kaunpilnu sakāvi. Mēs neatbalstām Padomes Kopējās ārpolitikas un drošības politikas prioritātes. Mēs nepiekrītam, ka Kopējās ārpolitikas un drošības politika jāattīsta Eiropas drošības un aizsardzības politikas virzienā, it kā Lisabonas līgums nebūtu noraidīts. Lai dalībvalstis apmierinās ar ATHENA finansēšanas mehānismu šim nolūkam.
Mēs neatbalstām palīdzību Irākai, Afganistānai un Gruzijai, izmantojot starptautiskās organizācijas, bez iespējas uzraudzīt, kā tiek izmantota Eiropas Savienības nauda. Mēs acīmredzami esam par palīdzību apspiestajām tautām, piemēram, palestīniešiem, bet tajā pašā laikā mēs uzskatām, ka Padomes prioritārās jomas ir rezervju izmantošana tādu mērķu finansēšanai, ko Parlaments uzskata par svarīgiem.
Visi, kas bija iesaistīti budžeta izstrādāšanā, zina, ka ārējo izdevumu augšējā robeža nesaglabāsies, bet zudīs budžeta procedūras laikā, kā tas notika ar augšējo robežu šajā Parlamentā pagājušā gada augustā. Saglabāsim augšējās robežas iespēju. Ja tas tiek panākts ar grāmatvedības viltojumiem, tad tas ir pretrunā ar labu budžeta praksi un ir tāda pārvaldības kultūra, kas nav pārskatāma ES pilsoņiem, kuriem jāapmaksā visi izdevumi.
Lai gan mūsu grupa uzskata, ka mēs pārāk nevaram paļauties uz Eiropas Savienības ārējo darbību, mēs gribam, lai fakti tiktu atzīti. Tagad tas ir darbs Padomei.
Nils Lundgren
Priekšsēdētāja kungs, šis noteikti ir labi sagatavots budžeta projekts. Prasmīgie un rūpīgie referenti ir pelnījuši pateicību par savu darbu pašreizējā sistēmā. Tomēr tas viss ir pilnīgi nepareizi, lai gan - ko citu ES patiesībā var darīt? Šajā sakarībā vismaz divas trešdaļas līdzekļu tiek novirzīti lauksaimniecībai un struktūrfondiem, tostarp atkritumu apsaimniekošanai un korupcijas novēršanai. Tam, kur ES tiešām vajadzētu ieguldīt naudu, piemēram, tādā liela mēroga pētniecībā kā enerģētikas attīstības projekts Barselonā vai kopējās infrastruktūras projekts "Galileo”, vai oglekļa dioksīda atdalīšanas un uzglabāšanas projekts, šajā budžetā ir atvēlēta neliela daļa.
Tas, ko mēs šeit redzam, ir Globalizācijas fonds, kas pašlaik atvēl 2,4 miljonus euro Portugālei un 10 miljonus euro Spānijai. Abos gadījumos mēs bažījamies par to, kādu daļu tas sastāda no šo valstu nacionālā kopprodukta. Šīm valstīm nav iemesla saņemt naudu no pārējām valstīm šajā sakarībā. Mums ir Solidaritātes fonds, no kura 13 miljoni euro iet uz Franciju viesuļvētras "Dean” izraisīto postījumu Martinikā un Gvadelopē segšanai. Atkal tā ir neliela procentuālā daļa no Francijas nacionālā kopprodukta. Visam tam nav nekādas jēgas. Mēs runājam par bagātām valstīm, kas bez grūtībām atrisinātu šos jautājumus, nesaņemot atliekas no citām dalībvalstīm.
Kāpēc tas tiek darīts? Es uzskatītu, ka tas ir tāpēc, ka ir atvēlēti līdzekļi sabiedriskajām attiecībām, lai reklamētu ES. Nav citu acīmredzamu iemeslu. Nākamreiz līdzekļi nešaubīgi tiks piešķirti sniega tīrīšanai. Es atkārtoju: mēs ejam pa pilnīgi nepareizu ceļu. Mēs apspriežam budžetu, kas ir tehniski labi izveidots, bet politiski idiotisks.
Sergej Kozlík
(SK) Pagājušajā gadā mēs tāpat bijām pārsteigti par ES 2008. gada budžeta izdevumu zemo līmeni. Tas sastādīja 0.95 % no iekšzemes kopprodukta. Toreiz es salīdzināju gada līkni ar kritumu. Mēs domājām, ka zemāk vairs nevar krist. Mēs kļūdījāmies.
2009. gada izdevumi veido 0.89 % no IKP. Tā vairs nav līkne, tas ir brīvais kritiens. Kam gan interesē, ka izdevumu līmenis galīgi nav saskaņā ar Eiropas Savienības politiskajām prioritātēm un saistībām? Kam gan interesē, ka plaisa starp saistību līmeni un maksājumiem pieaug? Neapmaksātu saistību kopējais apjoms šodien veido 139 miljardus euro, kas ir vairāk nekā Eiropas Savienības gada budžets.
Eiropas Padomes politikas iekšējās domstarpības ir saskatāmas visiem. Lielākās daļas dalībvalstu valdības nespēs pilnībā nodrošināt, lai ES finansējums netiktu samazināts pašreizējā gadā. Iepriekšminētā plaisa ir izraisījusi budžeta izdevumu samazinājumu nākamajam gadam. Paplašinās plaisa starp finanšu plānu 2007.-2013. gadiem un aktuālo budžetu, kaitējot pilsoņiem un reģioniem, kas nesaņem nepieciešamos resursus, jo īpaši no struktūrfondiem un kohēzijas fondiem.
Tas arī ir jautājums par Eiropas Parlamenta vājumu. Mēs paši savās valstīs neatradīsim efektīvu risinājumu, kā izdarīt spiedienu uz valdībām, ministrijām un citām struktūrvienībām valsts pārvaldē, lai noteiktu piemērotu finansējuma līmeni šajās jomās. Es atbalstu ES budžeta izdevumu pieaugumu, kā tas tika ierosināts Jutta Haug izcilajā ziņojumā. Tomēr tajā pašā laikā es neesmu pārliecināts, vai tikai mēs necīnāmies ar vējdzirnavām.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisār, referent, dāmas un kungi, kāds tad ir ES budžeta galīgais mērķis, raison d'être, īstas un pilnīgas finanšu krīzes gadā?
Pirmais mērķis ir nodrošināt, lai šis budžets vienkārši nerada papildu slodzi valstu finansēm. Citiem vārdiem, tie nedrīkst būt lieki izdevumi, bet tiem jābūt tikai tad, ja dalībvalsts pati nevar vai nedrīkst tērēt.
Otrs mērķis ir nodrošināt, lai tas būtu budžets, kas rada pievienoto vērtību. Programmas, kurām ir apstiprināts finansējums, jāatbalsta politiskajām iestādēm - Padomei un Parlamentam - un tehniski jāatbalsta izpildiestādei, proti, Komisijai.
Komisijas loma nekad nav bijusi tik svarīga kā šajā dziļās krīzes gadā. Tās atbildība ir lielāka nekā jebkad, jo mums jāpanāk, lai atmaksājas katrs Eiropas nodokļu maksātāju ieguldītais euro.
Treškārt, laikā, kad liberālis kļūst par sociāldemokrātu un sociāldemokrāts sliecas kļūt par liberāli, ES budžetam jābūt efektīvam un pat pretcikliskam.
Pētījums, ko vadīja Spānijas ekonomists Rafael Flores, ir pierādījis, ka valsts izdevumi ar vislielāko ietekmi uz valsts investīcijām un nodarbinātību ir izdevumi transporta infrastruktūrām un komunikācijām. Kas ir derīgs manā valstī, tam būtu jābūt derīgam visā Eiropā.
ES struktūrfondi un kohēzijas fondi ir galvenais Kopienas mehānisms, kā no jauna spēcināt Eiropas infrastruktūras un līdz ar to nodarbinātību. Šajā nolūkā mana grupa līdztekus citiem aspektiem atbalsta lielāku finansējumu Viseiropas tīkliem, ko Padome ir bezatbildīgi aizmirsusi, - jo īpaši jāpiešķir lielāks finansējums enerģijas tīkliem, kā arī konverģences kategorijas maksājumu apropriācijām.
Thijs Berman
(NL) Priekšsēdētāja kungs, citu iestāžu budžeti dižojas ar pienācīgu sabalansētību starp vislielāko pieprasījumu un gandrīz hronisku pieprasījumu pēc lielāka personāla un nepieciešamības ierobežot izdevumus.
Eiropas Parlaments kā piesardzīga budžeta lēmējiestāde, kas tā arī ir, iekļaujas apstiprinātajās robežās (viena piektā daļa no iestāžu budžeta), bet tomēr arī iegulda zināšanās, paaugstinot personāla līmeni grupās un palielinot bibliotēkas jaudas. Tas ir nepieciešams, jo jautājumi, kas mums jārisina, ir nemainīgi sarežģīti un saistīti ar globalizāciju un pasaules mēroga problēmām. Ir izveidots pamats Deputātu un viņu palīgu statūtu sagatavošanai, un tas ir sociālā taisnīguma jautājums, par ko jau sen ir runa.
Tiks paplašināts personāls sakaru uzturēšanai starp Eiropas Parlamentu un valstu parlamentiem, kas ir būtiski pat tad, ja atbilstošās summas ir nelielas. Sadarbība starp valstu parlamentiem ir jāuzlabo. Mūsu galvaspilsētās bieži vien ļoti trūkst informācijas par Briseles darba kārtību un subsidiaritātes jautājumiem, kamēr Eiropas pilsoņi vairāk nekā agrāk uzdod kritiskus jautājumus par to, kas būtu jānoregulē dalībvalstu līmenī un kas Eiropas līmenī.
Kas attiecas uz citām iestādēm, ļaujiet man tikai pateikt: pilsoņu piekļuvei jābūt pašam svarīgākajam jautājumam. Tāpēc ir svarīgi palielināt ombuda personālu; minēšu tikai šo vienu aspektu. Eiropas Savienībai jābūt atvērtai jebkuram pilsonim - ne mazāk -, un jo īpaši pilsoņiem, kam ir sūdzības.
Nathalie Griesbeck
(FR) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms liels paldies mūsu kolēģiem deputātiem no Budžeta komitejas - Lewandowski kungam un, protams, Haug kundzei - kas aizrautīgi un efektīvi pārskatīja mūsu darbu.
Vispirms es vēlētos sev atvēlētajā laikā ļoti īsi jums pateikt, ka es vairāk par visu priecājos par vairākām pamatnostādnēm, kas ir saglabātas budžeta plānā, kas ir ļoti saspringts, pat kompakts, kā teica viens no mūsu kolēģiem deputātiem. Ir saglabātas pamatnostādnes attiecībā uz izaugsmi, nodarbinātību un klimata pārmaiņām, un mums jebkurā gadījumā pat ir maksājumu kopējā līmeņa palielinājums šīm prioritātēm.
Tālāk, otrkārt, es priecājos attiecībā uz daudz konkrētāku jautājumu: par to, ka mēs esam spējuši ar Budžeta komitejas priekšlikuma palīdzību izveidot kategorijas attiecībā uz pētniecību un inovācijām, un visu to, kas saistīts ar struktūrfondiem, padarīt saprotamāku, tādējādi nodrošinot mūsu līdzcilvēkiem praktiskas atbildes.
Šajā krīzes laikā, kad tās mērogi un iedarbība ir nomācoši - un diemžēl tas būs ilgi -, es vēlētos uzsvērt, cik svarīga ir Eiropas saskaņota rīcība. Tagad tā ir ne vien tik pašsaprotama kā vēl nekad agrāk, bet tā ir arī izšķiroša, ja ir runa par atbalsta sniegšanu investīcijām galvenajos infrastruktūras projektos, lai veicinātu mūsu Eiropas ekonomiku.
Gérard Onesta
(FR) Priekšsēdētāja kungs, ir skaidrs, ka diemžēl nākamgad Lisabonas līgums nebūs spēkā, bet, neskatoties uz to, mēs tik un tā pieprasīsim regulējumu. Var nebūt jauns līgums, bet jaunas vajadzības vienalga būs. Ir uzdevumi, kas neseko iestāžu tempam. Mums pietiek tikai noklausīties ziņas par finanšu krīzi un vides krīzi. Mums būs nepieciešami līdzekļi mūsu procesa kalendārajam grafikam.
2009. gads ir arī nedaudz īpašs, jo mums būs jātiekas ar ļoti jūtīgu zvēru, kas zināms kā Eiropas pilsonis, proti, vēlētājs. Tāpēc mums nevajadzētu taupīt līdzekļus komunikācijai un sadarbībai. Runājot par šo tematu, atradīsim pienācīgus līdzekļus arī savai Web televīzijai, elektroniskajai kampaņai, apmeklētāju centram, pilsoņu forumam un tā tālāk.
Kas attiecas uz ēkām, tagad mums pieder gandrīz visas mūsu ēkas. Es šeit runāju par trim mūsu galvenajām darba vietām. Kas attiecas uz to, kas mums vēl pašlaik nepieder - Luksemburgas mītni, mēs pie tā gatavojamies strādāt nākamajās dažās nedēļās. Tas ir plašs, ļoti pretenciozs būvlaukums, kur mēs paredzam uzbūvēt vienu no vislielākajām ēkām pasaulē ar pilnīgi autonomu enerģijas padevi. Mēs varam ar to lepoties, mēs varam būt lepni par savu īpašumu, bet, kā par to liecina šī telpa, īpašumam nepieciešama apkope! Tāpēc mums kā īpašniekiem tagad jāatrod līdzekļi, lai uzturētu īpašumu augstā kvalitātē.
Kas attiecas uz vides politiku, 2008. gadā mēs bijām viena no pirmajām iestādēm, kas saņēma EMAS sertifikātu - mēs varam būt ļoti lepni par to. Mēs pirms divām dienām saņēmām pētījuma rezultātus attiecībā uz "oglekļa pēdu”. Šī ēka katru gadu patērē 200 000 tonnu CO2. Ja mēs vēlamies sasniegt mērķi - mazāk par 30 % 12 gadu laikā - mums būs vajadzīgi līdzekļi.
Es nobeigumā tikai vēlos atzīmēt mūsu drauga Lewandowski kunga kvalitatīvi veikto darbu, jo mūsu jaunizveidotajā samierināšanas procedūrā mēs esam ļoti, ļoti laimīgi, ka viņš ir mūsu vadītājs.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es šajās debatēs vēlētos vērst jūsu uzmanību uz četriem jautājumiem. Pirmkārt, pat tad, ja izdevumi apropriācijām šajā 124 miljardu euro lielajā budžetā ir vislielākie visā Eiropas Savienības vēsturē, tie ir viszemākie attiecībā uz 27 dalībvalstu iekšzemes kopproduktu. Tāds, starp citu, ir līmenis, ko ierosina Eiropas Parlamenta Budžeta komiteja, tā kā Eiropas Komisija ierosināja vēl zemāku piešķīrumu un Padome pat vēl vairāk samazināja jau tā pieticīgo budžetu.
Finanšu plānā 2007. - 2013. gadam augšējā robeža maksājumu apropriācijām bija 0.97 % no nacionālā kopprodukta, citiem vārdiem, ir runa par nopietnu neatbilstību starp to, kam mēs paredzējām finansējumu pirms trim gadiem un to, ko Eiropas Savienība vēlas finansēt patlaban. Ceturtkārt, par tik nelieliem līdzekļiem mēs nevaram panākt nedz plašāku Eiropu, nedz dziļāku integrāciju, nedz arī Eiropas Savienība var būt uzticama globāla partnere, jo ir apdraudēta tās spēja izpildīt pašai savas saistības šajā jomā.
Pedro Guerreiro
(PT) Šīs debates par Kopienas budžetu 2009. gadam būtu jāatzīmē kā saistītas ar lēmumiem, ko Eiropas Padome šomēnes nepieņēma. Tas, ko noteikti būtu vajadzējis apspriest, ir steidzami budžeta pasākumi, lai efektīvi atbalstītu neliela mēroga un ģimenes lauksaimniecības uzņēmumus, zivsaimniecību, tekstilrūpniecību un apģērbu rūpniecību, kuģu būves rūpniecību, kā arī mikro-, mazos un vidējos uzņēmumus. Turklāt steidzami ir nepieciešami citi pasākumi, lai aizsargātu katras dalībvalsts, jo īpaši kohēzijas valstu, ražošanas nozarēs nodarbinātos, viņu tiesības un pienācīgas algas.
Noteikti būtu vajadzējis apspriest nepieciešamību izbeigt Kopienas budžeta politiku. Šī politika ir pamatā ekonomikas politikai, kas ir viens no iemesliem strukturālajai krīzei, kas tik ilgi velkas Eiropas Savienībā un kas ir pamatā ražošanas nozaru panīkumam, bezdarbam, bīstamam darbam, sociālās nevienlīdzības pieaugumam un dziļām atšķirībām starp dalībvalstīm.
Ashley Mote
Priekšsēdētāja kungs, es redzu, ka miljoni euro sabiedrības naudas joprojām tiek piešķirti sabiedrības veidošanai un tam, lai iegūtu populistisku atbalstu pašai ES kandidātvalstīs, dalībvalstīs un citur. Mums joprojām ir ceļi un tilti, kas ved uz nekurieni, mēs pat nomainām asfaltu Karīnijā turku kazino ārpusē un piešķiram 400 miljonus euro, lai nodrošinātu elektrību Kosovā, kur šāda rīcība vienkārši pazūd.
Šie ir ļoti apšaubāmi politiski jautājumi attiecībā uz sabiedrības līdzekļiem. Nav nekāds brīnums, ka nodokļu maksātāji tādās budžeta ziedotāja valstīs kā manējā pastiprināti iebilst, ka ES finansējums tiek piešķirts valstīm, kurās nodokļu slogs ir mazāks -- dažreiz daudz mazāks -- un kuras ar to efektīvi aizvieto vietējo nodokļu ieņēmumu trūkumu.
Ņemot vērā šīs parādības raksturu, es nesen vērsos Revīzijas palātā, lai noskaidrotu maksājumu no sabiedriskajiem fondiem, kas tiek kvalificēti saskaņā ar starptautiskajiem finanšu uzskaites standartiem, tiesiskumu.
Esther de Lange
(NL) Priekšsēdētāja kungs, viena no priekšrocībām, runājot tribīnē vēlāk, ir iespēja izlaist daudz ko, kas jau ir pateikts iepriekš. Tāpēc es nekavējoties ķeršos pie diviem jautājumiem, kas ir manai sirdij jo īpaši tuvi. Pirmkārt, tagad, kad Eiropā pieaug to bērnu skaits, kas slimo ar aptaukošanos, mums kā sabiedrībai būs vairāk jāiegulda līdzekļi veselīgu ēšanas paradumu apmācībā.
Budžeta palielinājums pienam, ko izsniedz skolās, kā mēs to ierosinājām, pilnībā atbilst šim uzdevumam. Papildu 13 miljonus euro mums vajadzētu noraidīt; mums vajadzētu palielināt skolu skaitu un arī paplašināt veselīgu produktu skaita amplitūdu. Diemžēl Komisijas rīcība attiecībā uz augļu ieviešanas programmu skolās, pēc manām domām, ir pārāk nesteidzīga.
Eiropas Parlaments būtu vēlējies, kaut nauda šai programmai būtu bijusi 2008. gadā. Nu jau pienāks 2009. gads, pirms skolās tiks nodrošināti bezmaksas augļi, un tikai 1.3 miljoni euro ir piešķirti informācijas tīklam un nodrošināšanai. Pēc manām domām, tas ir nožēlojami. Pēc vasaras brīvlaika skolas netiks tā vienkārši apbērtas ar augļiem. Šīs programmas attīstībai vēl nepieciešams daudz darba, un arī nākamgad tai būs nepieciešami līdzekļi. Tāpēc mazliet vairāk dinamisma noteikti nebūtu par ļaunu.
Otrkārt, es vēlētos pievērst jūsu uzmanību tam, ka tika ierosināts izpētīt ieņēmumus no pārtikas ražošanas ķēdes. Piemēram, vai jums, komisār, bija zināms, ka jūsu lielveikalā ekonomiskie ieņēmumi no šī ābola ir 22 %, bet sadales tirdzniecībā 23 %, kamēr šī ābola sākotnējais ražotājs, lauksaimnieks, bez kura pūlēm šis ābols šeit nenonāktu, pēdējo dažu gadu laikā ir guvis negatīvus ieņēmumus - 4 %?
Izmantojot mūsu ierosināto pētījumu, mēs vēlētos, lai tiktu uzraudzīta mūsu lauksaimnieku nostāja. Galu galā, ja mēs vēlamies Eiropā saglabāt lauksaimniecisko ražošanu, mums būs jāuzrauga pirmražotāju nostāja un varas koncentrācija ķēdēs, piemēram, lielajos lielveikalos. Es ceru, komisār, ka jūs kopā ar savu kolēģi no Konkurences komisijas pievērsīsieties šim jautājumam.
Göran Färm
(SV) Priekšsēdētāja kungs, kā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas referents par šo budžetu, es vēlētos pateikties Haug kundzei par uzmanīgo attieksmi pret mūsu prioritātēm, kas tiešām ir jūtamas budžetā. Savam kolēģim, zviedru euro skeptiķim deputātam Lundgren kungam, kurš tikko runāja un budžetu raksturoja kā idiotisku, es tikai vēlētos pateikt, ka to nepierāda fakts, ka viņš pats ierosina pilnīgi pārtraukt dažas vislabākās budžeta daļas, kas attiecas, piemēram, uz iestādēm, kas saistītas ar drošību uz jūras, kā arī uz programmu "Jaunatne rīcībā”.
Tomēr ES budžetam, protams, ir problēmas. Trīskārtīgā krīze, ko mēs pašlaik piedzīvojam, parāda, kas jārisina. Es runāju par klimata krīzi, pārtikas krīzi un finanšu krīzi. Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ierosina palielināt visas operatīvās apropriācijas, kas attiecas uz klimatu un enerģiju vismaz par 5 %, bet tas vienalga ir piliens okeānā. Es kā sociālists saskatu nepieciešamību pēc Pārtikas atbalsta, bet debates par finansējumu parāda, cik vāja ir budžeta sistēma. Tās parāda, cik sarežģīti ir iesaistīties nopietnākā prioritāšu pārskatīšanā. Prezidents Sarkozy vakar norādīja uz nepieciešamību novirzīt kopīgos centienus uz Eiropas tirdzniecību un rūpniecību, kas cietusi no krīzes, bet ES budžetā nav šādu līdzekļu. Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja norāda uz nepieciešamību pēc lielāka finansējuma mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, bet tas arī ir piliens okeānā.
Tā vietā mēs esam spiesti izgudrot vienu pagaidu instrumentu pēc otra. Mums ir elastīguma mehānisms, Globalizācijas fonds, Solidaritātes fonds un Pārtikas mehānisms, un drīz mums būs īpašs mehānisms, kā uzraudzīt ienākumus no paredzētās emisijas kvotu pārdošanas. Man šķiet, ka ir laiks daudz mērķtiecīgāk un tālredzīgāk pārskatīt ilgtermiņa budžetu. Tagad, kad mums jāveic starpposma pārskats, mums ir iespēja nodrošināt, lai tas labāk atbilstu realitātei, kurā mēs dzīvojam un kas kļūst aizvien sarežģītāka un prasa radikālākus pasākumus. (debates)
Seán Ó Neachtain
Priekšsēdētāja kungs, vissvarīgākais šī budžeta aspekts ir tas, kā tas palīdz un atbalsta Eiropas ekonomiku kopumā, kā arī ekonomikas attīstību un nostiprināšanu, kas pašlaik ir tiešām nepieciešama. Tāpēc es atzinīgi vērtēju budžeta atbalstu pētniecības programmām un jaunu tehnoloģiju attīstībai, jo bez šādu tehnoloģiju attīstības mēs nevaram cerēt uz mūsu ekonomikas konkurētspēju.
Es vēlētos arī, lai šāds atbalsts būtu pieejams visos Eiropas reģionos, ne tikai urbanizētākajās teritorijās, bet arī lauku kopienās. Es vēlētos arī redzēt stingru atbalstu KLP dzīvotspējas pārbaudei turpmākajos gados, lai nodrošinātu vietējo pārtikas apgādi un neatkarību no pārtikas importa no tālām zemēm.
Margaritis Schinas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, vēlēšanu gadā budžetam jābūt apveltītam ar divām izteiktām īpašībām: pirmkārt, resursiem, kas atspoguļo Eiropas Savienības uzdevumu, un, otrkārt, rīcību un politisko vēstījumu, kas atbilst vidējā pilsoņa cerētajam, jo īpaši pašreizējā sarežģītajā ekonomiskajā klimatā.
Ja mēs vērtējam šo budžeta projektu, ņemot vērā šos kritērijus, tad summa, kas atbilst maksājumiem, kuri veido 0.96 % no Kopienas IKP, pamatā ir atbilstīga, bet tikai tad, ja Padome to "neapcirps” otrajā lasījumā. Es ticu, ka ministrs šim jautājumam pievērsīs īpašu uzmanību.
Situācija ir labāka attiecībā uz politisko vēstījumu un politiskajiem mērķiem, kur mēs patiešām esam ievērojuši sabiedrības pamatprioritātes. Neiedziļinoties sīkāk, es, ja drīkstu, vēlētos minēt vienu konkrētu galveno jautājumu, kas attiecas uz manu valsti un citām valstīm Eiropas Savienības dienvidos, proti, tas ir jautājums par nelegālo imigrāciju.
Pašlaik tūkstošiem irākiešu, kurdu, afgāņu un gruzīnu pulcējas Turcijā un cenšas masveidā iekļūt Eiropas Savienībā. Grieķijai un citām Dienvideiropas valstīm ir jāpieliek lielas pūles, izmantojot trūcīgus līdzekļus, lai kontrolētu nelegālo imigrāciju. Tikai 2007. gadā vien mums Grieķijā bija 110 000 nelegālo imigrantu, un šogad septembrī tādu bija vairāk nekā 80 000.
Tāpēc es esmu iepriecināts, ka pirmo reizi Kopienas budžetā ir iekļauts atsevišķs punkts Eiropas Savienības solidaritātei ar dalībvalstīm tās dienvidos, un es ticu, ka tas būs labs iesākums un tas turpināsies.
Brigitte Douay
(FR) Priekšsēdētāja kungs, tajā pašā dienā, kad Parlaments, Komisija un Padome parakstīja politisko deklarāciju "Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu”, tādējādi Komisijai un Padomei parādot savu kopīgo gribu veicināt un saskaņot pilsoņiem paredzēto informāciju par Eiropas Savienību, mēs apspriežam 2009. gada budžetu un "Iestāžu paziņojuma” budžetu.
Šajā vēlēšanu gadā un laikā, kad pieaug skepticisms attiecībā pret Eiropas Savienību, pilsoņu informētības paaugstināšana par Eiropas jautājumiem ir izšķiroša. Mēs patiesībā ceram, ka vēlēšanās būs ļoti spēcīgs elektorāts. Lai tā būtu, ir svarīgas visas iniciatīvas, kas radītas, lai parādītu Eiropu un tās pievienoto vērtību ikdienas dzīvē un sagatavošanās procesā nākotnei. Daļa no tā ir paredzamais apmeklētāju centrs Briselē, bet es baidos, ka komitejā pieņemtie daži grozījumi kavēs šo ļoti gaidīto atklāšanu.
Es savas grupas vārdā patiesībā vēlētos uzsvērt, cik ļoti mēs vēlamies redzēt nopietnas investīcijas visās komunikāciju iniciatīvās, kas saistītas ar pilsoņiem un plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši vietējā līmenī. Parlaments un Komisija jāmudina visos izstrādātajos politikas virzienos pilsoņu vidū palielināt atbalstu Eiropas projektam.
Michael Gahler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es koncentrēšos uz 4. kategoriju, kas attiecas uz ES ārējiem pasākumiem. Esošajās vai bijušajās konfliktu zonās, piemēram, Gruzijā, Kosovā, Palestīnā, Afganistānā vai Pakistānā mēs vēlamies panākt uzlabojumus cilvēkiem un mierīgu un cilvēcīgu attīstību.
Tā kā mūsu finanšu plāni nav nodrošinājuši pietiekamu finansējumu, 2009. gadā mums atkal jāiegūst papildu līdzekļi no dalībvalstīm mūsu pastiprinātajam darbam. Jo īpaši nedrīkst samazināt mūsu saistības un maksājumus mūsu tiešajā apkārtnē: kandidātvalstīm, mūsu Austrumeiropas kaimiņiem un mūsu Vidusjūras partneriem ir svarīgi redzēt ES kā uzticamu partneri, uz kuru var paļauties.
Vērojot 2008. gada budžeta īstenošanu, kaut vai, piemēram, tikai Palestīnā vien, un vairākas grozījumu vēstules, es jau varu pateikt, ka 2009. gadā būs tāda pati situācija. Tāpēc es vērsīšos pie Padomes prezidentūras attiecībā uz saskaņošanas sanāksmi. 21. novembrī mēs kopā mobilizēsim elastīguma mehānismu saskaņā ar mūsu priekšlikumiem, kas nozīmē, ka nākamajā gadā grozījumus tik viegli nevarēs veikt. Kā jūs zināt, tuvojas vēlēšanas, tāpēc jūs nevarat zināt, kas sēdēs jūsu priekšā pēc vēlēšanām.
Mēs esam likuši papildu uzsvaru uz ārlietu jomu, kas, pēc manām domām, ir pozitīvs solis. Mēs esam piešķīruši papildu līdzekļus, lai varētu publicēt Eiropas ziņas farsi - Irānas un Afganistānas valodā. Es uzskatu, ka ir svarīgi popularizēt mūsu politiskos uzskatus šajās teritorijās, lai cilvēki zinātu, kāda ir Eiropas nostāja.
Es vēlētos aicināt Komisiju mainīt tās politiku citā jautājumā. Kā jūs zināt, pašlaik politisku grupējumu tīkls ietver piecas politiskās grupas, un diemžēl mūsu pieredze ir, ka šīs grupas ir efektīvi izolētas no mūsu politikas ieviešanas un atbalsta sniegšanas demokrātijai. Es ceru, ka nākamgad šī situācija mainīsies.
Vicente Miguel Garcés Ramón
(ES) Priekšsēdētāja kungs, mums priekšā ir 2009. gada kopējā budžeta projekts, kurā ir mēģinājums nostiprināt Eiropas Savienības kā miera un progresa zonas sociālo un vides dimensiju.
Man jo īpaši jāuzsver divi parlamentārie priekšlikumi, kas iekļauti diskusiju procesā, to simboliskās nozīmes dēļ. Pirmais attiecas uz finansējumu, kas piešķirts Eiropas kosmosa pētniecībai, kas koncentrēta uz vides globālo uzraudzību, pilsoņu drošību un Starptautisko astronomijas gadu.
Otrais ir sociālā tūrisma pilotprojekts, kurā paredzēts meklēt iespējas, kā ievērot prasības pēc jauniem izklaides veidiem. Mēs nožēlojam, ka budžeta projektā nav iekļauts īpašs finansējums rehabilitācijai un rekonstrukcijai valstīs, kas cietušas no viesuļvētrām un taifūniem Karību salās un Āzijā.
Mēs negribam, lai pašreizējā ekonomiskā un finanšu krīze pārņemtu planētu un neatgriezeniski ietekmētu ES budžetu.
Vladimír Maňka
(SK) Es sociālistu grupā atbildu par finanšu jautājumiem kategorijā "Citas iestādes”. No šī skatu punkta es varu secināt, ka budžeta izstrādāšanas un finansējuma efektīvas izlietošanas nodrošināšanas process virzās pozitīvā virzienā. Tomēr arī šeit ir iebildes, piemēram, pret pamatlīdzekļu politiku. Vienīgi skats ilgtermiņā kopā ar plānotiem pasākumiem var palīdzēt mums sasniegt lielākus finansiālus ietaupījumus.
Vēl ir iebildes attiecībā uz pētījumiem par enerģijas patēriņu ēkās. Visjaunākie pētījumi par "oglekļa pēdu” Eiropas Parlamentā uzrāda, ka oglekļa dioksīda daudzums gadā sasniedz 114 000 tonnu. Mums jāapstiprina vairāki pasākumi, kuru mērķis ir līdz 2020. gadam samazināt emisijas līdz 30 %. Galvenie piesārņojuma avoti ir apkure un elektrība pašās ēkās, kā arī cilvēku pārvadāšana no mājām uz darbu, kā arī starp trim galvenajām darbavietām.
Es sagaidu, ka līdz gada beigām Eiropas Parlamenta ģenerālsekretārs iesniegs rīcības plānu, kas pamatots uz vairākiem pētījumiem, lai mēs, cik iespējams, drīz varētu veikt pasākumus, kuru rezultātā mēs iegūsim finansiālus ietaupījumus un tīrāku vidi.
Ville Itälä
(FI) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlos pateikties abiem referentiem par šo izcilo darbu, un interesanti, ka šoreiz mēs spējām panākt vienošanos, iespējams, pat politisku, un ciešāku nekā iepriekšējos gados, lai gan tuvojas vēlēšanas. Tas ir teicami!
Es vēlētos uzsvērt vienu jautājumu, proti, ka Budžeta komiteja tagad ir iesniegusi savu budžeta pozīciju Baltijas jūras stratēģijai. Tas ir ārkārtīgi svarīgi. Komisija sagatavo pati savu Baltijas jūras stratēģiju nākamajam gadam, bet nevienai stratēģijai nav nekādas nozīmes, ja tai nav finansējuma, un finansējums jāorganizē šādi.
Galvenais jautājums šeit ir par vidi. Baltijas jūra ir gandrīz mirusi jūra. Šajā nozīmē tā ir kauna traips Eiropas ainavā. Mums ir daudz darāmā. Tas attiecas uz mūsu attiecībām ar Krieviju, enerģētikas politiku, kuģniecību, ekonomiku: visi ir ļoti svarīgi jautājumi, un mēs varam izmantot šo budžeta pozīciju, lai palīdzētu nodrošināt to, ka šie jautājumi tiks risināti pareizi.
Reimer Böge
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos sākt ar pateicību abiem referentiem: Lewandowski kungam, kurš ir darbojies ļoti apdomīgi un nosvērti, lai izveidotu Parlamenta budžeta projektu, un Haug kundzei, kas ir ļoti apzinīgi strādājusi, lai nodotu mums ļoti efektīvu Komisijas budžeta stratēģiju. Skaidrā vienotībā, ko mēs, es ceru, panāksim rītdienas balsošanā, ir jānosūta ļoti skaidrs politisks vēstījums, jo īpaši par saskaņošanu 21. novembrī.
Ir pietiekoši skaidrs, ka īpaši pašreizējā situācijā izaugsme, darbavietas, Viseiropas tīkli, mūžizglītība, cīņa pret klimata pārmaiņām, Eiropas transporta tīkli un ārējo robežu drošība ir jautājumi, kas jāveido tā, kā mēs to esam paredzējuši. Arī ārpolitikā konsekventai kaimiņattiecību politikai un globālajai attīstībai, krīzes pārvaldībai un integrācijas jēdzienam Eiropas Savienībā ir būtiskāka nozīme nekā jebkad. No tā, komisār, izriet jautājums par maksājumiem. Procesa beigās maksājumu līmeni vērtēs ļoti atšķirīgi, atkarībā no kategorijas. Jūs minējāt jautājumu par rezervēm, un es tikai atzīmēšu, ka papildus tam jums nav iebildumu pret Parlamenta prioritātēm un uzsvariem. Tā ir laba zīme sarunām.
Jouyet kungs, mēs priecājamies, ka šodien šeit piedalās Francijas prezidentūra, jo prezidentūra ne vienmēr ir piedalījusies budžeta oktobra apspriešanā. Tas liecina par to, ka esam uzsākuši labu sadarbību. Jums, protams, bija jāsāk runāt kā finanšu ministram: viss ir pārāk dārgs, visam ir pārāk augstas cenas. Mēs šeit darbojamies krietni zem daudzgadu finanšu plāna augstākās robežas, tostarp, attiecībā uz to, par ko mēs balsojam.
Tomēr zemtekstā ir kļuvis skaidrs, ka jūs esat gatavi sarunām, kā teicāt - par pārtikas palīdzības mehānismu, un, es gribētu uzsvērt, ne tikai šeit, bet arī attiecībā uz citām ārpolitikas prioritātēm - GASP, Kosovu, Palestīnu, Afganistānu un Gruziju -; tas ir jautājums par sarunām un optimālās instrumentu kombinācijas atrašanu. Mēs esam gatavi to darīt, izmantojot visas iespējas, kas mums ir pieejamas saskaņā ar Starpiestāžu līgumu un budžeta principiem. Šajā sakarībā mēs gaidām konstruktīvas sarunas.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, 2009. gads būs ļoti īpašs periods, jo tas ir saistīts ar investīciju pienācīgu ieviešanu attiecībā uz kohēzijas politiku. Tas būs trešais gads pēc kārtas, kas pamatojas uz principu n+3. Tas nozīmē, ka tas būs periods, kurā mēs koncentrēsim savas cerības ne tik daudz uz līgumu parakstīšanu, kā uz ļoti konkrētu pasākumu pilnīgu realizāciju, kas jebkuru mēģinājumu samazināt finansējumu, ja ir runa par kohēzijas politiku, darīs ļoti bīstamu.
Es vēlētos arī pievērst uzmanību tam, ka Eiropas Parlamentā daži saista Eiropas Revīzijas Palātas revīzijas rezultātus ar budžeta plānošanu, un rezultātā daži ļoti labi zināmi komentāri par apmēram duci procentu nekvalificētu izdevumu tagad apdraud budžeta apspriešanu. Es ceru, ka nedz šis Parlaments, nedz komisārs nepieņems nekādas saistības un piešķīrumus šāda veida rezervēm.
Jean-Pierre Jouyet
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es jau pārāk ilgi turpinu, bet šīs debates tiešām bija ļoti aizraujošas. Es vēlētos teikt, ka mēs apstiprinām šīs prioritātes, ko minēja mūsu referenti un Böge kungs, un patiesībā tā ir mūsu vēlme ļoti cieši sadarboties.
Böge kungs, man žēl, ka es nerunāju kā finanšu ministrs, bet, labi, šajā prezidentūrā tā nu tas ir, un es varu tikai pārliecināt šo Parlamentu, ka mēs vēlamies panākt vienošanos saistībā ar šo procedūru.
Es vēlos jūs pārliecināt, ka Padome manis minētās kompetences robežās parādīs konstruktīvu attieksmi, uz ko mēs būtībā tiecamies minēto prioritāšu ietvaros - te es uzrunāju Komisiju un Parlamentu. Es ievēroju, ka uzsvars tika likts galvenokārt uz ārpolitiku, sakariem un tematiem, kas saistīti ar finansiālo regulējumu un euro. Es atzīmēju šos dažādos jautājumus, kā arī jūsu iestādes vajadzības, kas tika uzsvērtas, un to, ka mums šo debašu beigās jāizceļ divi elementi.
Pirmais ir Eiropas budžeta nākotnes apspriešana. Es noklausījos, ko teica Guy-Quint kundze un citi, bet daudzi no izvirzītajiem novērojumiem jāapspriež saskaņā ar klauzulu par finanšu plāna pārskatīšanu. Tieši šajā sakarībā Komisijai, Eiropas Parlamentam un dalībvalstīm jāpieņem nostāja un jāizstrādā nākamais daudzgadu finanšu plāns. Mēs par to esam runājuši ar Böge kungu. Pašreizējie apstākļi nozīmē, ka mēs kā prezidentūra esam koncentrējušies arī uz citiem aktuāliem jautājumiem.
Otrs, kas likts uz spēles, ir 2009. gada budžeta procedūras jautājumi. Šajā sakarībā mums jāizstrādā reālistisks un sabalansēts budžets un jāatrod risinājumi pārtikas mehānisma finansēšanai - es to saku protokolam -, jo tas joprojām ir mūsu kopīgais mērķis. Tā šodien ir svarīga politiska prioritāte visām Kopienas iestādēm, un arī šajā jautājumā mēs ceram nodrošināt dažādu resursu optimālo kombināciju.
Jutta Haug
referente. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es pateicos visiem, kas piedalījās šajās debatēs. Jums, komisār, es vēlētos teikt, ka es, tāpat kā mēs visi, zinu, ka Komisija nekad nav īpaši apmierināta, ja Parlaments nosaka rezerves. Mēs saprotam, ka jūs spiež apstākļi, bet šogad mēs gribējām - un par to mēs pārliecināsimies rīt balsojumā - radīt nosacījumus, lai atlaistu rezervi, lai jūs būtu pilnīgi neatkarīgā pozīcijā.
Šie apstākļi nav sapņu zeme, kur jums jāpaļaujas uz citiem un jākaulējas ar viņiem, lai saņemtu savu naudu - Parlaments šeit ir bijis ļoti apdomīgs. Vairumā gadījumu mēs spēsim atlaist šīs rezerves relatīvi ātri, otrajā lasījumā, jo jūs būsiet ievērojuši mūsu nosacījumus - es par to esmu cieši pārliecināta.
Jouyet kungs, es saprotu, ka jūs šeit un tagad nevarat mums dot konkrētus solījumus, bet es pieņemu, ka tas bija nopietni domāts, ko jūs teicāt par sadarbības atmosfēras atzīšanu un vēlmi. Atļaujiet man izteikt vienu komentāru attiecībā uz jūsu lūgumu ņemt vērā finanšu politikas kontekstu, kādā jūs darbojaties. Es domāju, ka šis konteksts ir vienu ciparu par lielu. Mūsu budžets pavisam ir tikai zem 130 miljardiem euro, mums ir iespēja manevrēt dažu simtu miljonu robežās. Mēs varam par to šeit strīdēties, bet tam absolūti nav nekāda sakara ar plašāku kontekstu, uz kuru jūs atsaucāties.
Vēlreiz - es ļoti pateicos visiem saviem kolēģiem deputātiem. Es uzskatu, ka mēs rīt spēsim noorganizēt labi sagatavotas, raitas debates.
Janusz Lewandowski
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izmantot papildu laiku, lai runātu par atbalstu dažādu politisko grupu deputātu balsīm attiecībā uz budžeta 4. kategorijas kritisko situāciju, kas attiecas uz Eiropas Savienības starptautisko uzdevumu finansēšanu. Es labi atceros sarunu noslēgumu par Finanšu plānu, un Parlamenta spriedums bija skaidrs - šai sadaļai nav pietiekama finansējuma. Tas notiek gadu no gada, un katrreiz budžeta apspriešanā uzrodas jauni strīdīgi jautājumi. Arī šogad situācija ir tāda pati, kad mums ir ievērojamas saistības attiecībā uz pārtikas atbalstu, Kosovu, Afganistānu, Palestīnu, kas šajā Parlamentā tiek bieži minēta, kā arī Gruziju, kur tika izvirzīts jautājums ne tikai par šīs valsts orientāciju, bet arī par alternatīvas enerģijas apgādes drošību. Mūsu atbildei jābūt: drīzāk vienoties par Starpiestāžu līguma pārskatīšanu, nekā censties lāpīt finanšu noteikumus katru gadu, kad esam piespiesti pie sienas. Es pateicos visiem, kas runāja par jautājumu "Parlamenta un citu iestāžu budžets”.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks rīt, ceturtdien, 23. oktobrī.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. punkts)
Louis Grech  
rakstiski. - Jautājums ir, vai ES ir pietiekami resursi un tiks izveidots pietiekami daudz fondu, lai pienācīgi īstenotu emisiju mazināšanas, stabilizēšanas un pielāgošanas pasākumus.
Vispārīgi runājot, ar tādu ES budžetu, kāds tas ir šobrīd, nav iespējams efektīvi un iedarbīgi risināt ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus. Izņemot virkni iniciatīvu un programmu, ES nav skaidri definētas un integrētas budžeta stratēģijas, lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus.
Tādēļ, ņemot vērā budžeta un finansiālo aspektu, es uzskatu, ka Klimata pārmaiņu īpašā fonda vai atbilstošas budžeta pozīcijas izveidošana ievērojami uzlabos ES spēju efektīvi risināt ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus.
Saskaņā ar Eiropas Savienības emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, finansējuma galvenajam avotam vajadzētu būt emisijas kvotu izsolei. Tiek lēsts, ka minētā sistēma katru gadu nodrošinās miljardiem euro lielus ieņēmumus. Šī sistēma ir jāizveido un jākoordinē Eiropas Savienībai, vienlaicīgi nodrošinot rīcības brīvību reģioniem.
Pārrobežu piesārņojuma pārvaldība visefektīvāk tiek realizēta starpvalstu līmenī, jo īpaši attiecībā uz vajadzībām un vislielāko ietekmi pamatotu resursu un atbalsta nodrošināšanu, kas attiecīgajiem reģioniem vai valstīm nav piešķirts iepriekš.
