Pārtikas produktu higiēna (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Horst Schnellhardt ziņojums Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos, īstenojot Eiropas Ekonomikas kopienas dibināšanas līguma 79. panta 3. punktu un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu - C6-0211/2007 -.
Günter Verheugen
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šodien mēs runājam par projektu, kas ir kā izmēģinājuma projekts attiecībā uz vienu no lielākajām un vissvarīgākajām politikas programmām, kuru sākusi šī Komisija, proti, mazu un vidēju Eiropas uzņēmumu atbrīvošana no nevajadzīgiem administratīvajiem slogiem. Citiem vārdiem sakot, tas ir par birokrātijas samazināšanu. Ļaujiet man skaidri norādīt, ka šodien mēs nerunājam par veterinārijas tiesību aktu problēmām. Ja mēs to darītu, manis šeit nebūtu.
Šīs debates ir par administratīvā sloga samazināšanu tādā veidā, kas stiprinātu Eiropas ekonomiku un tādējādi sekmētu darbavietu veidošanos. Komisija pilnība apzinās, ka administratīvo izmaksu samazināšana nekādā gadījumā nedrīkst radīt zemāku drošības līmeni mūsu pilsoņiem, tādēļ mēs nerunājam par standartu samazināšanu. Mēs runājam par standartu piemērošanu tā, lai uzņēmumiem tiek atcelti nevajadzīgi birokrātiski šķēršļi. Mēs būsim ļoti strikti, piemērojot šo pamatprincipu arī šajā gadījumā.
Ļaujiet man uzsvērt, ka Komisijai nav ne mazākā nolūka izmainīt pārtikas produktu higiēnas noteikumu būtību. Risku noteikšana un procedūras paredzēšana ražošanas procesā, lai riskus novērstu, joprojām ir mūsu galvenais mērķis. Mēs nepazeminām spēkā esošos pārtikas produktu higiēnas standartus; tā vietā mēs vēlamies ieviest lielāku skaidrību. Mēs vēlamies nodrošināt, ka spēkā esošie elastīgie noteikumi par uzskaiti tiktu piemēroti efektīvāk. Tas neradīs liekus sarežģījumus attiecīgajām dalībvalstu iestādēm, jo atbildība par atbilstību noteikumiem jau tagad ir pārtikas ražotāju, nevis iestāžu ziņā.
Mēs vēlamies ieviest noteikumu attiecībā uz mikrouzņēmumiem, kas tos atbrīvotu no vairākām prasībām saskaņā ar spēkā esošo regulu. Mēs runājam par ļoti maziem ģimenes uzņēmumiem - maiznīcām, maziem pārtikas veikaliem, tirgus stendiem, kafejnīcām un bāriem, degvielas uzpildes staciju veikaliem un minitirgiem. Kādēļ, jūs varētu jautāt, mēs prasām šādiem maziem ģimenes uzņēmumiem, kuriem nevienam nav nekādu saistību ar iekšējo tirgu, veikt tās pašas birokrātiskās procedūras, kas jāveic lielajām lielveikalu ķēdēm? Tas ir labs jautājums, un tas ir jautājums, kuru šeit apspriedīsim.
Ļaujiet man uzsvērt, ka noteikumi attiecas uz visiem pārtikas ražotājiem un uzņēmumiem, kas ir iesaistīti pārtikas produktu ražošanā, apstrādē un pārdošanā, neatkarīgi no viņu lieluma. Noteikumi neattiecas uz pārtikas produktiem, kas paredzēti patēriņam privātās mājsaimniecībās, kā arī tie neattiecas uz maza apjoma neapstrādātu produktu, kuri paredzēti vietējai mazumtirdzniecībai, ražotājiem, piemēram, zemniekiem, medniekiem un zvejniekiem. Spēkā esošie elastīgie noteikumi par uzskaiti neņem vērā uzņēmumu atšķirīgo lielumu. Ļaujiet man skaidrības labad paskaidrot - mazajam stūra veikaliņam, kurā varat iegādāties pārtiku Briselē pulksten 22.00 vakarā, jāatbilst precīzi tiem pašiem noteikumiem, kas jāievēro milzīgajām lielveikalu ķēdēm. Mans jautājums ir, vai tas ir godīgi?
Ir pats par sevi saprotams, ka šo ārkārtīgi sarežģīto un visaptverošo noteikumu ievērošana viņu specifikas dēļ nerada grūtības lielajiem uzņēmumiem, taču ne mikrouzņēmumiem. Lai oficiāli piemērotu Riska analīzes un kritisko kontrolpunktu (HACCP) sistēmu, pārtikas produktu ražotājiem ir jāveic riska analīze. Tas var būt sarežģīts un apgrūtinošs uzdevums, kam nepieciešama eksperta dalība. Lai samazinātu ar šādu analīzi saistītos slogus, regulā maziem pārtikas produktu ražotājiem jau atļauts izmantot labas prakses pamatnostādnes, kas izstrādātas attiecīgajai nozarei. Tādas jau ir spēkā maiznīcām, alus darītavām, gaļas veikaliem un restorāniem dažādās dalībvalstīs, taču tās netiek piemērotas visur.
Viens no Komisijas priekšlikuma mērķiem ir nodrošināt, ka noteikumi par iespējamiem atbrīvojumiem, kas principā ir jau paredzēti regulā un pievienotajās pamatnostādnēs, tiek efektīvi izmantoti. Ko tas nozīmē praksē? Tas mūs noved pie jautājuma būtības. Ja HACCP procesa pirmajā posmā pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums var pierādīt, ka nepastāv riski, kurus var novērst, likvidēt vai samazināt līdz pieņemamam līmenim, vai ka noteiktie riski tiek pienācīgi un regulāri kontrolēti, īstenojot vispārējas un konkrētas pārtikas produktu higiēnas prasības, tad operators būtu jāatbrīvo no visām citām HACCP direktīvas prasībām. Ļaujiet man to izteikt nepārprotami - šo elastīgumu nodrošina jau saskaņā ar spēkā esošo direktīvu, bet to nepiemēro visas dalībvalstis. Komisijas priekšlikums tādēļ tiek piedāvāts kā ātra rīcība saistībā ar Rīcības programmu administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā. Priekšlikums ir saskāries ar zināmu pretestību Padomē un dažās dalībvalstīs. Esmu par to informēts. Šīs dalībvalstis, šķiet, neuzskata, ka administratīvo slogu un birokrātijas izmaksu samazināšana, jo īpaši attiecībā uz MVU, ir nozīmīga, kā to uzskata Komisija un Parlaments.
Ir radies iespaids, ka šīs debates līdz šim ir notikušas tikai starp dalībvalstu valsts ierēdņiem; šķiet, ka viņu politiķi vēl nav šim jautājumam pievērsušies. Manuprāt, to dalībvalstu politiķiem, kuru valsts ierēdņi ir izrādījuši tādu pretestību priekšlikumam, nav iespējams paskaidrot sabiedrībai, kādēļ viņu valsts neatbalsta Komisijas priekšlikumu, kas simtiem tūkstošu to mikrouzņēmumu un mazu uzņēmumu dzīvi padarītu vieglāku. Pašlaik nemitīgā aģitācija pret Briseli, šo "birokrātisko briesmoni”, kas it kā paredzēts, lai regulētu un ierobežotu cilvēku dzīvi visos tās aspektos, izrādītos vienkārši propaganda, un tā sabruktu, un kļūtu acīmredzams, kas patiesībā ir atbildīgs par pārmērīgo birokrātiju.
No Komisijas viedokļa šī pretestība ir visai nožēlojama, jo šis priekšlikums ir nozīmīgs, būtisks un simbolisks mūsu Rīcības programmas administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā elements. Esmu ļoti pateicīgs Schnellhardt kungam par viņa ziņojumu un aktīvo atbalstu. Es jūs visus mudinātu to atbalstīt, jo esmu pārliecināts, ka šāds skaidrs politisks Parlamenta vēstījums, ko mēs varētu šodien nosūtīt, radīs nepieciešamo politisko impulsu Padomē, lai īstenotu šo priekšlikumu.
Horst Schnellhardt
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, ar šo ziņojumu mēs veicinām birokrātijas samazināšanu. Mēs esam veiksmīgi un skaidri parādījuši, ka ir iespējams un būtu jābūt iespējamam mazināt slogu, kas saistīts ar HACCP kritēriju īstenošanu, jo īpaši mazajiem uzņēmumiem, nepazeminot vai neapdraudot higiēnas standartus.
Prioritāte, kā jau sacīja komisārs, ir samazināt slogu, kas saistīts ar uzskaiti. Es vēlos atgādināt, ka šīs izvēles bija jau pieejamas higiēnas noteikumu paketē, kas stājās spēkā 2006. gadā. Tomēr mēs esam ievērojuši, ka pēc šīs paradigmu maiņas higiēnas jomā radās sarežģījumi saistībā ar īstenošanu.
Pārtikas produktu ražošanas dažādības saglabāšana 27 ES dalībvalstīs vienmēr bijis Parlamenta un Komisijas mērķis. Ir tikai pareizi un normāli, ka mazi gaļas veikali, piemēram, spēj turpināt darbību arī nākotnē. Tomēr no dažādām valstīm saņemtā informācija ir tāda, ka vairākos reģionos mazajiem uzņēmumiem ir arvien grūtāk ekonomiski izdzīvot.. Tādēļ ir būtiski vērst uzmanību uz noteikumos paredzēto elastību un palīdzēt tai kļūt par realitāti. Tikai to un neko citu esam skaidri un nepārprotami uzsvēruši šajā ziņojumā.
Elastības saglabāšana nozīmē, ka mēs minam uzmanības koncentrēšanu uz maziem un vidējiem uzņēmumiem tikai apsvērumos. Tas ļauj, piemēram, uzņēmumiem ar 11, nevis 10 darbiniekiem gūt labumu no labvēlīgākas attieksmes, lai arī viņi var pretendēt uz administratīvās nastas samazināšanu - protams, ja viņi var pierādīt, ka vai nu riski nepastāv, vai ka konstatētie riski tiek pienācīgi un regulāri kontrolēti. Ziņojumā arī uzsver, ka pārtikas apritē iesaistīts uzņēmums ir atbildīgs par tāda pierādījuma nodrošināšanu, ka nepastāv riski, kas jānovērš, jālikvidē vai jāsamazina līdz pieņemamam līmenim, vai ka konstatētie riski tiek pienācīgi un regulāri kontrolēti, īstenojot vispārējas un konkrētas pārtikas produktu higiēnas prasības.
2006. gadā mēs pieņēmām higiēnas noteikumu paketi, kas pašreizējā formā piemērojama 27 ES dalībvalstīs. Tādēļ es nespēju saprast Corbey kundzes ierosināto grozījumu, kurā sacīts, ka dalībvalsts ziņā jābūt tam, vai pieļaut atvieglojumus HACCP standartu īstenošanā. Tas radītu subsidiaritātes scenārijus, kas patiesība ir tas, no kā mēs mēģinājām regulā izvairīties; citiem vārdiem sakot, mēs nevēlamies nekādus konkurences izkropļojumus. Corbey kundzes grozījuma pieņemšana būtu arī pretrunā ar pašas regulas mērķiem; citiem vārdiem sakot, regula būtu pati ar sevi pretrunā. Tas noteikti nav tas, ko mēģinām sasniegt!
Komitejā pieņemtais teksts noteikti ir pieņemams, taču tas skaidri ierobežo iespēju atvieglot slogu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Iestāžu izteikta iejaukšanās arī pārkāpj regulas principus. Pašos noteikumos ir skaidri noteikts, ka pārtikas apritē iesaistīti uzņēmumi ir atbildīgi par labas higiēnas prakses saglabāšanu un ka viņiem jānodrošina pierādījums, ka viņi kontrolē jebkādus riskus.
Šajā sakarā ir tikuši pausti atkārtoti iebildumi, ka noteikumu pārskatīšana paredzēta 2009. gadā un ka tādēļ pašlaik nav nepieciešami jauni pasākumi. Es nepiekrītu šādam uzskatam. Līdz 2009. gadam visiem pārtikas ražotājiem jābūt licencētiem. Šajā licencēšanas procesā, visticamāk, radīsies problēmas. Tas rosinās debates un, iespējams, pakļaus riskam mazo gaļas veikalu eksistenci, kā jau minēju savā piemērā. Patiesībā tas bija sākumpunkts Komisijas vēlmei ierosināt šo priekšlikumu. Tādēļ ir ļoti svarīgi, ka Eiropas Parlaments nosūta skaidru signālu par attiecīgās regulas mērķi. Šo signālu pirmkārt un galvenokārt nosūta pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm.
Eiropas Parlaments iepriekš ir vairākkārt samazinājis birokrātiju, un tas būtu jādara arī šoreiz, sniedzot šo regulējošo noteikumu galīgo apstiprinājumu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
Priekšsēdētāja kungs, es uzdrošinos sacīt, ka neizmantošu sev atvēlētās divas minūtes. Es tikai vēlos norādīt, ka Juridiskā komiteja, izskatot juridiskos principus, atzina 95. pantu par pirmās daļas juridisko pamatu un 95. un 175. pantu - par otrās daļas juridisko pamatu.
Juridiskās komitejas atzinumu ņems vēra, apstiprinot lēmumu.
Péter Olajos
PPE-DE grupas vārdā. - (HU) Liels paldies, priekšsēdētāja kungs! Eiropas 21. gadsimta pilsoņiem veselība un labas kvalitātes pārtikas produktu patēriņš ir īpaši būtiski. Mūsu kā EP deputātu uzdevums ir to nodrošināt, taču, lai to paveiktu, mums nepieciešami tādi tiesību aktu un procedūras kā HACCP, lai garantētu patērētāju interešu aizstāvību.
Tomēr ir tikpat svarīgi, ka mēs nepārcenšamies un pārmērīgi nereglamentējam mūsu dzīves, jo tādējādi mēs atbalstām nevis dzīves kvalitāti, bet gan birokrātiju. Manuprāt, pašreizējais kompromisa ieteikums norāda pareizo virzienu. Līdzšinējā pieredze ir parādījusi, ka spēkā esošie HACCP noteikumi daudzos gadījumos ir nepamatoti pārāk ierobežojoši. Turklāt tie nevar vienmēr tikt piemēroti viesmīlības un viesnīcu nozarēs, jo paredzēti pārtikas ražošanas nozares apstākļiem un darba metodēm.
Neskatoties uz to, jaunās dalībvalstis, arī Ungārija, ir pilnībā īstenojušas HACCP noteikumus, pat paplašinot to darbības jomu. Mūsu uzņēmumi ir no tā cietuši, un daudzi ir atmetuši savas simtiem gadu koptās tradīcijas un prakses, taču tas nevar būt mūsu mērķis, tādēļ jāievieš izmaiņas.
Pirmkārt ir būtiski uzsvērt, ka restorāni nav pārtikas ražošanas fabrikas, tādēļ tiem nevar prasīt ievērot tādus pašu noteikumus, jo tas pazemina kvalitāti un iznīcina tradīcijas. Neaizmirsīsim, ka pirms HACCP bija Michelin zvaigznes. Mums jāsamazina pārspīlētais administratīvo pienākumu skaits. Es atbalstu to, ka atbrīvojums no HACCP piemērojams tikai mikrouzņēmumiem un MVU, kuri spēj uzraudzīt pārtikas produktu higiēnu.
Es paužu nožēlu, ka, lai gan mikrouzņēmumi ir apliekami ar nodokli, MVU atbrīvošana tekstā ir paslēpta. Ir būtiski to formulēt un paziņot nepārprotami. Visbeidzot sistēmai jābūt elastīgākai, nekā tā ir tagad. Kompetentajai valsts iestādei būtu jāizlemj, ko saka veselais saprāts konkrētajā gadījumā. Es vēlos apsveikt referentu par viņa ziņojumu.
Dorette Corbey
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, kurš gan nevēlas labākus noteikumus? Mūsu grupa patiesi novērtē komisāra Verheugen centienus samazināt pārmērīgo birokrātiju. Mums jādara jebkas, ko spējam darīt, lai palīdzētu MVU. Esmu sākusi darbu pie viņa priekšlikumiem par pārtikas higiēnu, kā arī veicu aptaujas Nīderlandē. Mani kolēģi ir darījuši to pašu savās valstīs. Kā sokas maiznīcām, gaļas veikaliem un stūra veikaliņiem Eiropā?
Esam jau saņēmuši ziņas no Zviedrijas par kūkas gabaliņu izsniegšanu baznīcas sētā. Sūdzības nākušas no Nīderlandes par noteikumiem, kas jāievēro teātriem un kinoteātriem. Tomēr abās valstīs izrādījās, ka higiēnas noteikumi nav tie, kas rada problēmas. Ienākusi ir arī cita informācija - no maziem veikaliņiem Apvienotajā Karalistē, kas pēdējo divu gadu laikā pielikuši lielas pūles, lai piemērotu HACCP principus, un bija lepni, ka viņiem tas viss ir izdevies. Vai Parlamentam tagad būtu jāsaka, ka tas viss ir nevajadzīgi?
Tas mūs noved pie mana nākamā sakāmā. Mūsu pēdējā pilnvaru termiņā esam smagi strādājuši pie reformas par vispārējiem pārtikas tiesību aktiem. Mums tas bija jādara, jo bija problēmas ar pārtikas nekaitīgumu un vairāki ar pārtiku saistīti milzīgi skandāli. Vispārējo pārtikas tiesību aktu būtība ir tāda, ka atbildība par pārtikas nekaitīgumu jāuzņemas ražotājam. Valsts iestādes veic uzraudzību. Mēs nonākam pretrunā ar šo lomu sadalījumu, ja uzņēmumiem atbrīvojumus piešķir, pamatojoties uz riska analīzi, jo tas nozīmētu, ka valdība atbildību uzņemas pati, kas patiesībā būtu solis atpakaļ. Tas ir arī nevajadzīgs solis, jo ir kļuvis skaidrs, ka īstenošana vairumā dalībvalstu patiesībā notiek bez problēmām. Eiropas dalībvalstu mazie uzņēmumi jau ir sakārtojuši savus uzņēmumus un strādā ar praktiski izmantojamiem higiēnas kodeksiem.
Ir divas lietas, ko mums nevajadzētu aizmirst. Pirmkārt, vispārējie pārtikas tiesību akti, kurus ceram šodien grozīt, aizstāja milzums citu noteikumu. Pat 2004. gadā Parlaments un noteikti PSE grupa strādāja pie pārmērīgas birokrātijas apkarošanas. Mazie uzņēmumi var lūgt sev piemērot elastību arī ar spēkā esošajiem noteikumiem. Otrkārt, reforma jau ir plānota 2009. gadā. Ja pastāv nopietnas problēmas, tās var atrisināt 2009. gadā, t.i., nākamgad. Vārdu sakot, grupa nav pārliecināta, ka ir vajadzība tagad steidzīgi īstenot izmaiņas, neveicot pilnīgu novērtējumu.
Tāpat mēs nevēlējāmies sagraut mazo uzņēmumu cerības, tādēļ ierosinājām grozījumu, kas ļauj lēmumu pieņemt dalībvalstīm. Ja kādā no dalībvalstīm būs kritiskas problēmas, valsts pati var izlemt, vai piemērot atbrīvojumus. Tas pilnībā ir saskaņā ar regulu, Schnellhardt kungs, un, vēl jo vairāk, tas ir pragmatiski un vienkārši. Tādēļ lūdzu jūs atbalstīt grozījumu Nr. 12.
Marios Matsakis
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos sveikt referentu par smago darbu, ko viņš veicis saistībā ar ziņojumu.
Šī priekšlikuma mērķis ir samazināt administratīvos slogus pārtikas apritē iesaistītiem uzņēmumiem. Jo īpaši steidzamākais mērķis ir atbrīvot mikrouzņēmumus no HACCP procedūras pamatsaistībām, protams, nekādā veidā neapdraudot pārtikas produktu higiēnu un patērētāju veselības drošību. To atzina par nepieciešamu, jo uzņēmumi ar mazāk par 10 darbiniekiem, kuri galvenokārt nodarbojas ar pārtikas produktu tiešu tirdzniecību gala patērētājam, smagi cieš no striktajām, birokrātiskajām HACCP prasībām tādā mērā, ka daudzos gadījumos ir neiespējami izvairīties no bankrota.
Šāds mērķis pilnībā atbilst mūsu paustajai vēlmei atbalstīt mazus uzņēmumus to antagonistiskajā un lielākoties negodīgajā cīņā ar lielajiem uzņēmumiem par izdzīvošanu. Šo mērķi, šķiet, dažos mūsu pārrunu posmos neatbalstīja ne referents, ne Padome. Es sapratu, ka viņi deva un, visticamāk, joprojām dod priekšroku atbrīvojumu un elastības nodrošināšanai vienlīdz visiem uzņēmumiem, lieliem un maziem. No pirmā acu uzmetiena un teorētiski tas var likties pareizi, taču praksē tas ir ārkārtīgi negodīgi attiecībā pret mazajiem uzņēmumiem un nepārprotami likvidē jēgu šādu tiesību aktu eksistencei vispār, kuru mērķis, protams, ir palīdzēt mikrouzņēmumiem.
Daži oponē, ka tā ir priviliģēta attieksme un negodīga konkurence. Pamatojoties uz striktiem likumdošanas un vienkāršotiem teorijas principiem, viņiem varētu būt taisnība, taču attiecībā uz godīgumu un ilgtermiņa plānošanu tas ir tas pats, kas vienā ringā palaist 6 pēdas garu čempionu un 3 pēdas garu bērnu ar pilnīgi vienādiem nosacījumiem. Mūsuprāt, dažos gadījumos mazajiem un vājajiem nepieciešama priviliģēta palīdzība. Pretējā gadījumā mūsu brīvais iekšējais tirgus kļūs par nāves dīķi, kur lielās zivis apēd mazās un pēc tam, iespējams, viena otru. Mūsu balsojums to atspoguļo. Es jūs mudinu balsot, lai aizsargātu Eiropas mazos uzņēmumus.
Leopold Józef Rutowicz
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, Schnellhardt kunga ziņojums ietver vairākus nozīmīgus Komisijas priekšlikuma grozījumus. Daži no tiem attiecas uz atšķirībām starp Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu un Regulu Nr. 11. Priekšlikuma mērķis ir lielāka elastība no attiecīgo struktūru puses attiecībā uz pārtikas produktu higiēnu un procedūru vienkāršošana. Abi šie jautājumi ir īpaši svarīgi maziem uzņēmumiem, kas darbojas gan vietējos, gan reģionālajos tirgos.
Regulas īstenošanai būs nepieciešama sadarbība starp uzraudzības iestādēm dažādos tirgus līmeņos, nepārtraukta tirgus uzraudzība un atbilstošs atbalsts no Komisijas puses saistībā, piemēram, ar paraugprakšu apmaiņu. Pieņemot referenta ierosinātos grozījumus, regulai būs labvēlīga ietekme uz tirgu, tādēļ mēs to atbalstām.
Kartika Tamara Liotard
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētaja kungs, eiropiešiem ir tiesības uz drošu pārtiku. Manuprāt, tam būtu vienmēr jābūt galvenajam vēstījumam tādās debatēs kā šīs un galvenajam pamatam Eiropas politikā. Protams, ir arī svarīgi nodrošināt, ka pilsoņus ierobežo pēc iespējas mazāk bezjēdzīgu birokrātisku noteikumu, taču spēkā esošie noteikumi jau paredz mikrouzņēmumiem iespēju tikt atbrīvotiem no vissarežģītākajām administratīvajām higiēnas prasībām. Kafijas sabiedriskās vietās vai bezalkoholisko dzērienu pārdošanas stendi netiek apdraudēti, un citiem uzņēmumiem vienkārši jānodrošina labs higiēnas līmenis. Tādēļ nav nepieciešams pieļaut jaunus atbrīvojumus papildus jau esošajiem, izņemot attiecībā uz mazajiem mikrouzņēmumiem, un noteikti nav saprātīgi paplašināt izņēmuma gadījumu skaitu vai padarīt noteikumus neskaidrākus, kā referents, šķiet, vēlas dažos jautājumos. Tāpat kā patērētāju organizācijas, es silti iesaku to neatbalstīt.
Irena Belohorská
(SK) Es vēlos pateikties referentam Schnellhardt kungam par viņa ziņojumu, kas attiecas uz diviem atšķirīgiem tematiem, kuriem piemēro divas atšķirīgas procedūras. Tā kā pārtikas produktu higiēnai piemēro koplēmuma procedūru, nebūs iespējams izvairīties no tā, ka šī procedūra kavēs cenu un transporta nosacījumu jomas attīstību, kurai piemēro tikai apspriežu procedūru. Es piekrītu nosacījumam, ka pārtikas nekaitīguma prasībām konkrētā dalībvalstī jābūt tādām pašām kā citās vai vismaz tām nebūtu būtiski jāatšķiras. Tomēr šeit nonākam pie jautājuma par importu uz Eiropas Savienību no trešām valstīm, kur pārtikas produkti ir pārpilni ar pesticīdiem. Mums ir piesārņota vide, kas nelabvēlīgi ietekmē cilvēku veselību. Tātad mums jādara viss iespējamais, lai novērstu, ka neveselīgi pārtikas produkti kaitē mūsu veselībai.
Mums jāsāk pārbaudīt pārtikas produkti, to sastāvdaļas un dzīvnieku un augu izcelsmes izejvielas, lai noteiktu riskus veselībai, higiēnas līmeņa pieņemamību un bioloģiskās vērtības. Mums jākoncentrē uzmanība uz atpazīšanu vai iespējamajiem viltojumiem. Mums jāpārbauda pārtikas produkti, lai noteiktu ārvalstu materiālu klātbūtni, un jākoncentrē uzmanība uz ikdienas lietošanu, piemēram, ne tikai ftalāti rotaļlietās, kuras ne visi izmanto ikdienā. Slovākijas ražotājus bieži kritizē attiecībā uz pārtikas produktu higiēnu. Tomēr man jānorāda, ka Slovākijai ir daudz stingrāki pārtikas produktu standarti nekā 15 vecajās dalībvalstīs.
Frieda Brepoels
(NL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es arī vēlos pateikties mūsu referentam par lielisko sadarbību - no pirmā acu uzmetiena šķiet, ka šis ir vienkāršs jautājums, bet, kad paklausāmies mūsu kolēģos deputātos, dzirdam, ka tas noteikti nav vienkāršs! Ir jābūt pašsaprotamam, , ka ikviena uzņēmuma mērķim patiesi ir jābūt nodrošināt visaugstāko higiēnas līmeni, taču veidam, kā viņi sasniedz šo mērķi, protams, nav jābūt vienādam visos uzņēmumos. Manuprāt, ir būtiski, ka kompetentās iestādes dažādās dalībvalstīs reāli izmanto elastību, ko jau tagad paredz spēkā esošā regula, un atbrīvo konkrētus uzņēmumus no ļoti sarežģītās HACCP procedūras ar nosacījumu, protams, ka var tikt parādīti un nodrošināti tādi paši higiēnas nekaitīguma standarti. Es uzskatu, ka ir pilnīgi iespējams to izdarīt, ievērojot labas higiēnas praksi, balstoties uz nozaru nostādnēm, līdzīgi tām, kuras jau izstrādātas dažās valstīs.
Tomēr es joprojām vēlos komisāram pajautāt,- ja viņš uz mirkli manī ieklausītos, jo redzu, ka viņš runā ar mūsu referentu, - vai viņš var paskaidrot dažus jautājumus. Viņš sacīja, kas tas skar pārtikas apritē iesaistītos uzņēmumus neatkarīgi no to lieluma. Es tomēr labprāt gribētu dzirdēt, vai viņš patiešām uzskata, ka šis ziņojums nodrošina lielāku elastību plašākam pārtikas uzņēmumu lokam un ne tikai mikrouzņēmumiem.
Tāpat komisārs nupat sacīja, ka dalībvalstīm netiks uzlikts papildu slogs, taču ir iespējami papildu slogi uzņēmumiem. Tādēļ es patiesi vēlētos dzirdēt, vai pierādījums, kas jānodrošina uzņēmumiem, patiesi var tikt pamatots ar nozaru nostādnēm, lai tas nenozīmētu papildu birokrātiju uzņēmumiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ziņojumā izklāstīta nepieciešamība samazināt birokrātiju divās jomās.
Regula Nr. 11 par diskriminācijas atcelšanu pārvadājumu cenās un nosacījumos paredz, ka pārvadātāju rīcībā jābūt transporta dokumentam, kurā, cita starpā, būtu jāiekļauj attālumi, maršruti un robežu pārbraukšanas punkti. Transportēšanas jomā priekšlikuma mērķis ir samazināt konkrētas saistības nodrošināt šādu transportēšanas statistiku.
Attiecībā uz Regulu (EK) Nr. 852/2004 par pārtikas produktu higiēnu es vēlētos atbalstīt Eiropas Sociālistu grupas ierosināto grozījumu, kas paredz, ka kompetentās iestādes var atbrīvot pārtikas nozarē iesaistītus uzņēmumus no viena vai vairāku uzdoto pasākumu īstenošanas, ja tie var pierādīt, ka nepastāv risks, no kura jāizvairās, vai ka visi noteiktie riski tiek pienācīgi un regulāri kontrolēti, piemērojot vispārējās un konkrētās pārtikas produktu higiēnas prasības. Tas attiecas uz maiznīcām, gaļas veikaliem, augļu un dārzeņu veikaliem, kā arī galvenokārt uz tirgus stendiem.
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pārtikas produkti un higiēna nav nošķirami, par to nav šaubu. Katrs no mums savā dzīvē kaut reizi ir apēdis kaut ko, kas bija sabojājies. Tomēr pārmērīga piesardzība un pārmērīgi strikti noteikumi nenodrošina mums pārtikas produktu pārpilnības ragu, kas atbilst higiēnas paraugstandartiem. Mazs ražotājs visticamāk slēgs savu uzņēmumu, jo nevar atļauties maksāt papildu darbiniekiem, kuri nepieciešami, lai aizpildītu veidlapas, nevis ceptu maizi. Saimnieks, kurš pasniedz smalkmaizītes, neveic uzskaiti, vai viņš ir noslaucījis leti un nomazgājis traukus. Galu galā, ja viņš neveiktu šos piesardzības pasākumus, viņam nebūtu klientu. Tas, kas notiek, ir, ka attiecīgie tiesību akti ieslīd reglamentēšanas entuziasmā, kurš dara vairāk ļauna nekā laba. Tādēļ es pilnībā atbalstu administratīvā sloga samazināšanu uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem, kuriem ir grūtāk uzņemties šo slogu nekā lielajām sabiedrībām.
Es vēlētos redzēt plašāku informētību par ietekmi uz mikrouzņēmumiem arī attiecībā uz citām likumdošanas jomām, par kurām runājam šajā Parlamentā, jo īpaši tādām kā vides un patērētāju aizsardzība.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, mēs esam izvēlējušies sistēmu, kurā katram uzņēmumam, kas ražo, apstrādā vai pārdod pārtikas produktus, nepārtraukti un konsekventi jāuzrauga un jāreģistrē katrs tā darbības solis.
Tomēr, kamēr šeit sēžam un apspriežam, vai pārtikas produktu higiēna ir nodrošināta, patērētāju uzticību grauj liellopu sūkļveida encefalopātija (BSE) un skandāli saistībā ar sabojājušos gaļu, olīveļļu ar piejaukumiem un vīnu, kas satur glicerīnu. Tas, ka aizvien vairāk ģenētiski modificēti (ĢM) pārtikas produkti ienāk ES, lai gan 70 % Eiropas iedzīvotāju atsakās tos lietot, arī nesekmē cilvēku uzticību. Tādēļ mums rūpīgi jāapdomā šodienas lēmums un jānodrošina, ka mūsu pilsoņu veselība netiek upurēta, mums zemu klanoties pārtikas ražotāju uzņēmumiem, jo tuvojas ES un ASV augsta līmeņa sanāksme.
Mēs nevaram pieprasīt atbilstību striktākiem noteikumiem no mūsu pašu ražotājiem, vienlaikus pieļaujot tādas pārtikas importu, kas nav ražota saskaņā ar tiem pašiem striktajiem standartiem, ņemot vērā, ka tas galu galā piedāvā ieguvumus attiecībā uz cenu un konkurenci. Kādā brīdī arī vietējie ražotāji sāks pieprasīt atbrīvojumus, un viņiem būs visas tiesības to darīt.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, šī priekšlikuma mērķis ir samazināt administratīvo slogu mazajiem uzņēmumiem. Priekšlikumu iesniedza Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts kā daļu no Labāka tiesiskā regulējuma iniciatīvas. Diemžēl, lai gan man ļoti patīk doma par administratīvā sloga samazināšanu mazajiem uzņēmumiem, šis priekšlikums man sākotnēji šķita neveiksmīgi sagatavots (Schnellhardt kungs ir ļoti veiksmīgi ieviesis tajā grozījumus), jo tas ļāva dažiem uzņēmumiem, piemēram, mobilajām pārtikas tirdzniecības vietām un mazumtirgotājiem pagalmos - divām uzņēmumu kategorijām, kuras ir jāizvērtē no higiēnas noteikumu viedokļa, - nepiemērot visus higiēnas noteikumus.
Regula par pārtikas produktu higiēnu jau tāpat paredz rīcības brīvību uzņēmumiem, kam nav jāpiemēro viss HACCP režīms; šie uzņēmumi var to nepiemērot, saņemot apstiprinājumu no kompetentajām iestādēm. Problēma, šķiet, ir tāda, ka administrācijas dažās dalībvalstīs neizmanto šīs atbrīvojuma piešķiršanas pilnvaras un ka dažos ES reģionos maziem saldumu veikaliem un pat baznīcu stendiem prasa pilnībā piemērot HACCP noteikumus.
Manuprāt, sākotnējā tiesību akta piemērošana un nevis pats tiesību akts ir problēma.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Manuprāt, Verheugen kunga centieni palīdzēt MVU būtu pilnībā jāatbalsta, un es vēlos pateikties Schnellhardt kungam. Pārtikas nekaitīgums ir ārkārtīgi svarīgs Eiropas Savienībā, bet mums tas būtu jāreglamentē un jāuzrauga saprātīgi un racionāli.
Cilvēki nereti uzskata, ka pārmērīgs ES regulējums palīdz starptautiskiem uzņēmumiem, nevis MVU. Verheugen kungam ir taisnība, ka valstu uzraudzības iestādes turpina saasināt situāciju un ka tādējādi mazos un vidējos pārtikas ražošanas uzņēmumus nevajadzīgi pārbauda, arī Ungārijā. Noteikumu atbilstība tiek arī panākta pārspīlētā veidā, lai gan vienlaikus iestādes neuzdrošinās izvērst reālu rīcību attiecībā uz starptautiskiem uzņēmumiem, kam ir lielāks lobiju atbalsts.
Diemžēl šis ziņojums vairs neatbalstīs mazās ciematu lopkautuves un maizes ceptuves, kas nesaprotami strikto noteikumu dēļ ir spiestas apturēt ražošanu, taču es domāju, ka šo ziņojumu noteikti jāatbalsta.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu Komisijas priekšlikumu. Birokrātijas nastas samazināšana maziem uzņēmumiem, maziem veikaliem un pakalpojumu sniedzējiem ļaus vairākiem šādiem uzņēmumiem izdzīvot. Tādēļ priekšlikums ir mazo uzņēmēju, to darbinieku un patērētāju interesēs. Tāpat, ja HACCP sistēmas kritēriji netiek pārkāpti un ja higiēnas līmenis tiek uzturēts pārtikas ražošanā un pakalpojumos šajā jomā, ir vērts palīdzēt mazām maiznīcām, konditorejām, gaļas veikaliem, dārzeņu tirgotājiem un stūra kafejnīcām, kas visi galvenokārt ir ģimenes uzņēmumi. Šo juridisko izmaiņu ietekme gan būtu jāuzrauga. Apsveicu referentu.
Christa Klaß
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, mēs nerunājam par to, vai vēlamies vairāk vai mazāk higiēnas. Mēs runājam par slogu un birokrātijas samazināšanu maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tādēļ šodienas jautājums jau atkal ir, vai HACCP sistēma ir piemērota un vajadzīga katrā gadījumā un katrā uzņēmumā, lielā vai mazā, neatkarīgi no tā, kas ir atbildīgs?
Tādu uzņēmumu gadījumā, kas ir galvenokārt tieši iesaistīti pārtikas produktu pārdošanā gala patērētājam, piemēram, maiznīcas, gaļas veikali, pārtikas veikali un tirgus stendi, kā arī patiešām lauksaimnieku kafejnīcas, vīna bāri un sezonas vīna tavernas, kuras pieder vīnogu audzētavām un kuru īpašnieks vai vadītājs ir patērētājiem personiski pazīstams un parasti pats pieejams, mums neapšaubāmi ir jāpiemēro atšķirīgi kritēriji no tiem, ko piemērojam lielām sabiedrībām.
Mēs runājam par birokrātijas nojaukšanu un atbildīgumu. Manuprāt, mums šeit noteikti būtu jāizmanto subsidiaritātes princips, taču ne jau pieprasot iespēju ieviest būtiski atšķirīgas prasības atsevišķās dalībvalstīs. Mums vajadzīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Tādēļ es atbalstu Komisijas priekšlikumu un Schnellhardt kunga ziņojumu.
Pierre Pribetich
(FR) Priekšsēdētāja kungs, neviens nenoliedz, ka mums nepieciešams izveidot procedūru, kas balstītos uz riska analīzi un kritiskajiem kontrolpunktiem. Visi atzinīgi vērtē to, ka Kopienas līmenī Eiropas Savienība ierosina atjautīgus tiesību aktus par pārtikas produktiem, lai nodrošinātu maksimālu pārtikas nekaitīguma līmeni mūsu līdzpilsoņiem. Tomēr mums jāsamazina bezjēdzīga birokrātija, jo īpaši attiecībā uz maziem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, un jānodrošina efektivitāte, neierobežojot ar pārtikas produktiem saistītos mērķus.
Vai mums jāieslīgst veselības un regulējuma fobijā un jāļaujas pašplūsmai? Noteikti nē.
Kā Bourgogne-Franche Comté pārstāvis Parlamentā es pārzinu visu sieru ražošanas metodes manā reģionā, ko izmanto mazie uzņēmumi un mikrouzņēmumi. Baktērijas ir nepieciešamas, lai ražotu sieru. Atkārtoti pievienotas pasterizētam pienam, baktērijas konkrētiem sieru veidiem nodrošina, ka šie produkti atbilst augstākajiem pārtikas nekaitīguma standartiem. Pieaugošais regulatīvo procedūru skaits novājinātu mazus uzņēmumus un mikrouzņēmumus.
Tādēļ aicinu Parlamentu pieņemt grozījumu Nr. 12, kas sekmē elastību. Kad runa ir par kultūras dažādību, es uzskatu, ka tas ir būtiski...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Günter Verheugen
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ļaujiet man vēlreiz paskaidrot. Mēs nerunājam par spēkā esošo pārtikas produktu higiēnas noteikumu izmainīšanu. Šos noteikumus negrozīs, pat ne minimāli, un nevienam netiks piemēroti nekādi atbrīvojumi. Nākotnē tāpat kā tagad visiem būs jānodrošina atbilstība pārtikas produktu higiēnas noteikumiem. Šodien mēs runājam par kaut ko pilnīgi citu. Mēs runājam par to, vai ārkārtīgi sarežģīti un birokrātiski noteikumi, kas pašlaik ir spēkā, būtu jāpiemēro visiem uzņēmumiem, ja pirmajā procedūras posmā uzņēmums var pierādīt, ka nepastāv nekāds risks vai ka risks tiek pienācīgi kontrolēts. Tāds ir šī priekšlikuma mērķis.
Atbildot uz manu jautājumu - priekšlikums attiecas tikai uz tiem uzņēmumiem, kas var parādīt, ka nepastāv pārtikas produktu higiēnas riski vai ka šādi riski tiek pienācīgi kontrolēti. Šis noteikums, protams, konkrētā veidā ietekmēs mazos un vidējos uzņēmumus, kā arī jo īpaši mikrouzņēmumus, kuriem nepieciešamo pierādījumu būs viegli nodrošināt. Priekšlikums nenovedīs pie papildu sloga iestādēm, ja vien netiks pieņemts Corbett kunga papildu grozījums, kas nozīmētu, ka katrā procedūras posmā iestādēm būtu jārīkojas. Tādā gadījumā mums būtu smagāks administratīvais slogs.
Es jūs aicinu atbalstīt referenta priekšlikumu. Viņš patiesi ir uzlabojis Komisijas sākotnējo priekšlikumu. Ir nepārprotami, ko mēs vēlamies panākt. Spēkā esošos tiesību aktus piemēro veidā, kas neatbilst likumdevēja sākotnējam nolūkam. Ar šodienas grozījumu mēs nodrošināsim, ka tiesību aktu piemēros tā, kā to sākotnēji bija plānojis likumdevējs.
Komisija uzsver, ka HACCP regulas grozījums nesamazina spēkā esošās pārtikas produktu higiēnas prasības. Tas vienkārši nodrošina lielāku skaidrību un tādējādi regulas spēkā esošo elastības noteikumu efektīvāku izmantošanu attiecībā uz ziņošanas noteikumiem.
Spēkā esošie elastības noteikumi attiecībā uz ziņošanas prasībām neparedz atšķirību starp dažāda lieluma uzņēmumu grupām. Tomēr, ņemot vērā lielu pārtikas uzņēmumu darbības specifiku, šie noteikumu visticamāk neattieksies uz lieliem uzņēmumiem. Tādēļ grozījums būs jo īpaši labvēlīgs maziem un vidējiem uzņēmumiem. Jaunais ierosinātais apsvērums to skaidri parāda.
Grozījums nerada papildu atbilstības slogu kompetentajām iestādēm, jo atbildība nodrošināt atbilstību ir tikai pārtikas uzņēmumu ziņā.
Grozījuma mērķis ir samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, efektīvāk izmantojot spēkā esošo elastības noteikumu attiecībā uz ziņošanu.
Horst Schnellhardt
referents. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, esmu patiešām ļoti pateicīgs par dažādajām runām šajās debatēs. Es domāju, ka lielākā daļa runu vienu lietu ir padarījušas skaidru - mēs vēlamies samazināt birokrātiju, un mēs vēlamies atvieglot maziem un vidējiem uzņēmumiem Eiropā piemēroto slogu, kad runa ir par HACCP noteikumu īstenošanu.
Tagad mūsu ziņā ir paust šo gribu, balsojot par labu pareizajiem grozījumiem, un tas nozīmē par grozījumu Nr. 10, par kuru esam vienojušies ar Komisiju un Padomes prezidentūras pārstāvjiem. Šis grozījums skaidri un nepārprotami norāda, ko vēlamies sasniegt.
Šādi mēs bez aizķeršanās varam turpināt darbu, pamatojoties uz 2006. gadā pieņemtajām regulām. Mēs patiešām vēlamies, lai iestāžu un arī pārtikas uzņēmumu rīcībā ir procedūras, kas tiem ļauj ātri reaģēt. Kā norādīju iepriekš savā šodienas runā, grūtības radīsies saistībā ar uzņēmumu licencēšanu līdz 2009. gadam.
Mums jāsniedz skaidrs vēstījums. Mēs vēlamies samazināt birokrātiju, un mēs vēlamies saglabāt higiēnas standartus. Šis priekšlikums tos nepazemina. Manuprāt, šis ir vēstījums, kas parāda, ko Parlaments vēlas.
Priekšsēdētājs
Es jūs apsveicu ar lieliski paveikto darbu, Schnellhardt kungs.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks plkst. 11.00.
Rakstiskie paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Gyula Hegyi  
Iestāžu veiktajās pārbaudēs Ungārijā, ko veic vasarā, nereti tiek konstatētas dažādi pārtikas produktu higiēnas pārkāpumi mazos tirdzniecības uzņēmumos, ātrās ēdināšanas uzņēmumos un tirgus stendos. Ir zināms, ka tas notiek arī citās valstīs. Piekrītu, ka mums jāmazina nevajadzīgā birokrātija, galvenokārt, ja noteikumi padara mazo uzņēmumu darbu neiespējamu. Tomēr tiesību aktu darbības jomas samazināšana nedrīkst nozīmēt pārtikas nekaitīguma samazināšanu.
Pretstatā citiem kontinentiem Eiropas pārtikas nekaitīguma noteikumi ir unikālā, izcilā līmenī. Iespējams, pastāv trūkumi to īstenošanā, taču šīs problēmas noteikti nav jārisina, samazinot noteikumu stingrību. Tādēļ atbrīvojumu no HACCP un ES veiktas higiēnas uzraudzības var piešķirt tikai gadījumos, kad varam būt pilnīgi pārliecināti, ka tādējādi neradām nekādu risku. Kā ungāri saka, labāk ir tikt baidītiem, nekā nobīties.
