Frågetimme med kommissionens ordförande
Talmannen
Nästa punkt är frågestunden med kommissionens ordförande.
Öppna frågor
Corien Wortmann-Kool
Herr talman! Förväntningarna på EU 2020 är höga, inte bara i vår grupp utan också bland EU:s medborgare. De förväntar sig välstånd, arbeten och en hållbar och innovativ social marknadsekonomi 2020 såväl som specifika förslag för starka små och medelstora företag samt en öppen europeisk inre marknad, bland annat för kapital och kompetensutveckling. De förväntar sig en 2020-strategi med en stabil, öppen styrelsestruktur inom EU, utan huggsexa mellan medlemsstaterna.
Parlamentet vill inte bli informerat först efter att kommissionen och rådet har lagt fram förslag, utan vi vill delta i utvecklingen och genomförandet av 2020-strategin. Hur kommer ni att se till detta, och vilket tidsschema arbetar ni efter? Rådets ordförande har meddelat att avsikten är att nå ett avslut redan i mars. Kommer ni att ta initiativet? Kan vi inom en snar framtid förvänta oss en särskild ram med startpunkter och mål som en grund för parlamentets deltagande i diskussionen? Kan ni meddela oss vilket tidsschema ni arbetar efter och vem som är ansvarig? Är ni ”herr 2020”?
José Manuel Barroso
I egenskap av kommissionens ordförande kommer jag tillsammans med mina kolleger i kommissionen att vara ansvarig eftersom detta kommer att vara nästa kommissions huvuduppgift, vilket jag tog upp i mina politiska riktlinjer. Vad beträffar tidsplanen hoppas vi kunna färdigställa ett formellt meddelande till rådets vårmöte, men jag anser att det skulle vara bättre att lägga fram de formella slutsatserna först vid rådets junimöte. Det kommer att vara mitt förslag till Europeiska rådet så att - vilket jag verkligen önskar - parlamentet kan delta fullt ut i strategin.
I Europeiska rådet har det också förekommit en mycket intressant fördiskussion om ekonomin, och jag har uppmuntrat Europeiska rådet att delta fullt ut samt att förstärka förvaltningsmekanismerna. När vi återlanserade Lissabonstrategin för fem år sedan var, som ni vet, några medlemsstater ovilliga att följa vissa rekommendationer i Kokrapporten. I dag finns förutsättningarna för att ha ett förstärkt förvaltningssystem i strategin.
Hannes Swoboda
Herr talman, herr Barroso! År 2009 håller på att gå mot sitt slut i en svår situation, med stor arbetslöshet och ekonomiska och budgetmässiga problem. Samtidigt håller femårsperioden för Barrosokommissionen på att gå mot sitt slut. Vilka slutsatser drar ni av de fem första åren om de fem kommande åren, förutsatt att kommissionen godkänns, framför allt vad gäller dessa ekonomiska och sociala frågor? Vad kommer ni att säga till våra medborgare och era kommissionsledamöter angående de saker som bör vara annorlunda under den nya perioden?
Vi bör samarbeta för att fastställa nya prioriteringar när det gäller våra ekonomiska och socialpolitiska mål samt undvika en återgång till den situation som vi just nu befinner oss i. Därför skulle jag återigen vilja fråga er vilka slutsatser ni drar av de första fem åren och vad ni vill göra annorlunda, bättre och tydligare under de kommande fem åren för att uppfylla EU-medborgarnas önskningar.
José Manuel Barroso
För det första anser jag att det faktum att parlamentet återigen godkände mig är ett tecken på att det finns stöd för de åtgärder vi har vidtagit. Likväl finns det områden som vi måste förändra och förbättra.
Situationen är annorlunda i dag. De akuta sociala behoven är mycket större än tidigare. Som jag har sagt mycket ofta är det viktigaste problemet vi står inför i dag i EU - som vi med största sannolikhet kommer att stå inför ännu ett tag - arbetslösheten. Vi måste inte bara hitta nya källor till tillväxt utan också undersöka vad som var fel i den förra tillväxtmodellen.
Det var uppenbart att den förra tillväxtmodellen var föråldrad. Även om den skapade några artificiella bubblor - inte bara i finanssektorn utan också i andra sektorer - var den inte hållbar från energi- och klimatsynpunkt. Detta är fokus i min strategi - som jag lade fram för parlamentet och som jag hoppas få utveckla tillsammans med nästa kommission, givetvis i mycket nära samarbete med parlamentet.
Hannes Swoboda
Herr Barroso! Jag skulle vilja ställa ytterligare en kort fråga. Om vi under utfrågningarna i parlamentet anser att fördelningen av ansvarsområdena inte uppfyller målen helt och hållet och lägger fram förslag till förändring av ansvarsområdena, är ni beredd att ta hänsyn till våra invändningar och genomföra ändringar? Kommer ni att förkasta alla invändningar, eller är ni beredd att acceptera dem?
José Manuel Barroso
Det är tydligt fastställt i Lissabonfördraget att den interna organisationen av kollegiets och kommissionens avdelningar är kommissionens ansvar.
Jag är alltid beredd att lyssna på era förslag och era kommentarer. I själva verket är några av nyheterna ett resultat av debatter med er grupp och andra grupper. Jag räknar med att ni respekterar kommissionens befogenheter fullt ut precis som jag alltid kommer att respektera parlamentets befogenheter.
Jag är alltid öppen för att lyssna på era förslag, men jag anser att vi bör koncentrera oss mer på viktiga politiska frågor. Vad gäller organisationen av kommissionen menar jag att efter fem års dagligt arbete i kommissionen känner jag väl till de bästa sätten att fördela resurserna inom kommissionen på.
Guy Verhofstadt
Herr talman! Min fråga handlar om situationen i Grekland. Den är givetvis mycket allvarlig med ett budgetunderskott på 12,7 procent och en statsskuld som är på väg mot 130 procent. Det är exakt samma situation jag ställdes inför i Belgien när jag i unga år blev budgetminister 1985. Sifforna var exakt samma - jag kommer aldrig att glömma dem - 12,7 procents budgetunderskott. Grekland måste givetvis arbeta hårt och genomföra de reformer man hittills inte har genomfört. Även vi kan göra någonting. Vi kan göra det möjligt att minska de kostnader som hänger samman med olika medlemsstaters budgetunderskott genom att, sent omsider, inrätta en europeisk obligationsmarknad som täcker en stor del av statsskulden. Just nu betalar vi åtskilliga hundratals miljoner euro för mycket i ränta på våra statsskulder på grund av att det inte finns någon europeisk obligationsmarknad och att alla obligationsmarknader fortfarande är uppdelade, vilket leder till en enorm brist på likviditet. Min fråga är huruvida ni kommer att vidta några åtgärder och sent omsider inrätta en europeisk obligationsmarknad. Detta eliminerar bevisligen inte behovet av att Grekland anstränger sig, men det kan vara en hjälp.
José Manuel Barroso
Jag blev mycket lugnad av premiärminister Giorgos Papandreous åtagande i går att minska budgetunderskottet och statsskulden genom varaktiga utgiftsminskningar och inkomstökningar. Vi anser att den aktuella budgeten för 2010 som just nu diskuteras i det grekiska parlamentet och premiärminister Papandreous uttalanden är ett steg i rätt riktning. Jag har följt situationen mycket noggrant för den här regeringen och den förra regeringen, dvs. frågan om de offentliga finanserna.
Vi var också mycket imponerade av den grekiske premiärministerns uppriktiga redovisning vid europeiska rådets senaste möte. Han är fullt medveten om problemet, och han har visat oss att han är fast besluten att ta itu med det. I januari kommer Grekland att lägga fram ett uppdaterat stabilitetsprogram för kommissionen, i enlighet med stabilitets- och tillväxtpakten. Jag litar på att programmet kommer att innehålla konkreta åtgärder för att stärka den finanspolitiska korrigeringen under 2010 och garantera varaktig konsolidering av de offentliga finanserna. Kommissionen kommer givetvis att fortsätta att mycket noga övervaka den makroekonomiska och finanspolitiska situationen samt genomförandet av åtgärderna i Grekland.
Samtidigt anser jag inte att det är lämpligt att utgå från möjliga scenarion på detta stadium. Vi anser att Grekland numera vidtar lämpliga åtgärder och att vi bör stödja Grekland i förstärkningen av dessa åtgärder.
Guy Verhofstadt
Herr talman! För att återgå till vad jag sade skulle en europeisk obligationsmarknad kunna hjälpa Grekland. Detta eliminerar inte på något sätt Greklands behov av att genomföra reformer, men det hjälper även alla andra EU-medlemsstater eftersom det innebär mycket lägre räntor på skulder. Låt oss jämföra räntorna i Tyskland och USA. Amerikanerna betalar 0,4 procent lägre ränta på sina obligationer än tyskarna trots att de tyska offentliga finanserna är mycket sundare. Det är ett bevis på att vi omedelbart behöver genomföra detta. Jag förväntar mig att kommissionen gör det.
José Manuel Barroso
På detta stadium överväger vi inte den sorts åtgärder som föreslagits. Jag anser personligen att det inte är särskilt lämpligt att sammankoppla denna sorts förslag med den specifika situationen i Grekland i dag eftersom det kan ge felaktiga signaler.
Låt oss vara ärliga. Grekland och länderna i euroområdet har särskilda skyldigheter när det handlar om att genomföra villkoren i stabilitets- och tillväxtpakten. Det är mycket viktigt för dem och framför allt för deras egen ekonomi, men det är också viktigt för andra. Att ta upp denna fråga just nu och föreslå att det kan finnas en annan lösning förutom Greklands egna insatser är enligt min åsikt inte det bästa sättet att hjälpa våra grekiska vänner att beslutsamt genomföra de åtgärder som premiärminister Giorgos Papandreou har aviserat.
Rebecca Harms
Jag skulle vilja fråga er i dag om nästa kommissions sammansättning. Vi menar att de ansvarsområden som ni har lagt fram tyder på att ni organiserar kommissionen på ett sätt som ger er själv mycket makt. Vi är förvånade över att ni vill avskaffa arbetsgrupperna med kommissionens ledamöter. Enligt vår åsikt har dessa grupper uppnått goda resultat under den föregående valperioden. Vi är också förvånade över att vissa ansvarsområden har delats upp på ett sätt som är oförståeligt för oss. Det är ett mysterium för oss hur ni kommer att hantera ansvarsuppdelningen mellan Viviane Reding och Cecilia Malmström. Det verkar enligt oss som att Cecilia Malmström kommer att skapa ett slags säkerhetspoliskontor. Jag har definitivt ingenting emot att klimatet blir ett eget ansvarsområde. Om ni utser en kommissionsledamot med ansvar för klimatfrågor bör ni dock också visa att hon har reell makt och att hon kommer att ha tillträde till områden som energi, industri, transport, miljö och jordbruk. Vi anser inte att det är så.
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Två olika frågor: en om ansvarsområdena rättvisa och säkerhet och den andra om klimatet. Vad gäller rättvisa och säkerhet har jag vidarebefordrat förslaget från många av er i parlamentet om ett särskilt ansvarsområde med större fokus på grundläggande rättigheter. Om kommissionsledamot Viviane Reding blir godkänd av er kommer hon därmed att bli kommissionsledamot med ansvar för rättvisa, grundläggande rättigheter och medborgarskap.
Det kommer också att finnas en kommissionsledamot med ansvar för inrikesfrågor, vilket i grund och botten är vad som sker i de flesta, om inte alla, medlemsstater - det finns en inrikes- och en justitieminister. Jag anser att det är mycket mer effektivt eftersom de kan arbeta tillsammans med sina kolleger i respektive råd. Det kommer också att vara mycket bättre vad gäller arbetsbördan eftersom vi, som ni vet, just har godkänt Stockholmsprogrammet. Det är ett mycket ambitiöst program, och parlamentet har numera många viktiga befogenheter i det. Därmed är det fullständigt berättigat med två olika kommissionsledamöter. Det har ingenting att göra med ordförandens roll i det här fallet. Det har ingenting att göra med kommissionsordförandens roll. Det har att göra med behovet av att ha någon form av arbetsdelning inom ett så viktigt område. Jag skulle vilja att kommissionsledamoten med ansvar för grundläggande rättigheter har hand om säkerhetsfrågor, och jag skulle vilja att kommissionsledamoten med ansvar för säkerhet sköter sitt arbete samtidigt som hon respekterar grundläggande rättigheter och frihetsandan i EU.
Rebecca Harms
Jag skulle vilja upprepa min tidigare fråga. Hur kan kommissionsledamoten med ansvar för klimat bli någon att räkna med och hur kan hon hävda sig om detta, mot bakgrund av det andra alternativet, inte återspeglas i sammansättningen? För det andra finns det även en annan fråga som enligt oss är helt oresonlig, och det är att miljövänlig genteknik, som ni är positiv till, numera ingår i ansvarsområdet hälsa i stället för miljö eller jordbruk. Vi skulle vilja att ni förklarar detta.
José Manuel Barroso
Jag är glad över att ni är nöjda med inrättandet av en kommissionsledamot med ansvar för klimatförändringar. Hon kommer att ha mycket att göra eftersom vi har insett att Köpenhamn inte är slutet. Det kommer att återstå mycket att göra efter Köpenhamn.
Hennes huvuduppgifter kommer att vara att integrera klimatförändringarna i alla kommissionens avdelningar - inte enbart de ni har nämnt, utan många andra. Det finns i stort sett inget politikområde i EU som inte påverkar klimatåtgärderna: från jordbruk till forskning, från näringsliv till havsfrågor. Det är hennes uppgift.
Hon kommer att förfoga över ett engagerat generaldirektorat för klimatförändringar. Jag vill att kommissionsledamoten med ansvar för klimatförändringar ska ha tillgång till vissa verktyg för att genomföra sin politik, men givetvis måste hon göra det i samarbete med andra kommissionsledamöter - nämligen kommissionsledamoten med ansvar för miljö, kommissionsledamoten med ansvar för energi med flera - eftersom det är ett oerhört viktigt politikområde som har en mycket viktig yttre dimension.
Michał Tomasz Kamiński
Herr talman! Jag skulle vilja be om er analys av toppmötet mellan EU och Ukraina som ägde rum för nästan fjorton dagar sedan. Samtidigt skulle jag vilja ta upp två frågor. När jag var i Kiev fick jag veta att EU vägrade att acceptera en hänvisning till Ukrainas europeiska identitet i slutförklaringen. Jag tänker inte dölja att det förvånar mig mycket eftersom jag anser att frågan om Ukrainas europeiska identitet inte bör vara föremål för dispyter. För det andra fick jag veta i Kiev att vår EU-delegation vägrade att lägga kransar på monumentet över offren för den ukrainska hungersnöden, vilket är brukligt för alla diplomater som besöker Ukraina. Jag måste säga att dessa två saker förvånar mig mycket.
José Manuel Barroso
Jag anser att mötet vi hade med Ukraina var framgångsrikt. Ärligt talat måste våra ukrainska vänner göra mer om de vill ha mer hjälp från oss.
Jag har lagt ner mer tid på att arbeta med ukrainska frågor än på de flesta medlemsstaterna i EU, vilket visar hur mycket vi uppmärksammar ukrainska problem. Det är ett land som står oss mycket nära och som vi vill stå ännu närmare. Därför har vi erbjudit dem ett uttömmande och innovativt associeringsavtal mellan EU och Ukraina. Det är den högsta statusen vi kan ge ett land förutom medlemskap, vilket inte är möjligt i nuläget.
Det förekom vissa diskussioner, men om ni ser på de definitiva slutsatserna har man tydligt bekräftat att Ukraina är ett europeiskt land. Ukraina är bundet till samma europeiska värderingar, och vi vill stå Ukraina närmare. Jag anser att det var ett produktivt möte, men vi kan ärligt talat inte förvänta oss att en ny status ska skapas för Ukraina varje gång ett toppmöte äger rum.
Det sista toppmötet före detta var i Paris. Vi beviljade Ukraina möjlighet till associeringsavtal, men vi kan inte skapa en ny status vid varje toppmöte, och vi hade en mycket ärlig, öppen och vänskaplig diskussion med president Viktor Jusjtjenko och de andra deltagarna om detta.
Lothar Bisky
Herr kommissionsordförande! Jag har en fråga till er om Tobinskatten. Denna skatt är ett bra förslag, men ingen har ännu infört den. Alla säger att den aldrig kommer att införas om inte alla medlemsstater gör det samtidigt. Jag är rädd att detta, efter beslutet på EU-toppmötet som jag välkomnar, återigen kommer att flyttas fram, eftersom vi inte börjar samtidigt.
Jag skulle vilja veta er åsikt angående detta och hur stor chans ni anser att det är att Tobinskatten införs.
José Manuel Barroso
Om det finns en global skatt för ekonomiska transaktioner bör vi stödja den. Jag stödde personligen detta under diskussionerna i Europeiska rådet. Europeiska rådet bad kommissionen att lägga fram några idéer om detta, och vi håller på att utarbeta det.
Någonting annat som jag personligen anser hänger samman med frågan om innovativ finansiering är att om vi vill uppfylla våra krav angående kampen mot klimatförändringarna kan det inte bara ske med pengar från våra budgetar. Det är uppenbart att våra budgetar är så pressade att enbart våra nationella budgetar inte kan tillhandahålla tillräckligt med resurser för kampen mot klimatförändringarna. Vi måste tänka ut innovativa finansieringssätt. Jag anser att en global skatt på ekonomiska transaktioner är en mycket god idé, och vi arbetar med att lägga fram ett förslag inom området vid en lämplig tidpunkt. Jag hoppas att nästa kommission kommer att lägga fram några förslag angående detta.
Paul Nuttall
Herr Barroso! Vi hörde nyligen att Corus stålverk i Teeside i norra England kommer att läggas ned. Det beror på EU:s mål att minska koldioxidutsläppen med 20 procent. Tack vare koldioxidkrediterna har Corus inte längre råd att sysselsätta över 5 000 stålarbetare, inklusive leverantörer. Vi har också spektaklet med den brittiska regeringen som medger att dess händer är bakbundna i denna fråga på grund av EU:s straffrättsliga konkurrenslagstiftning.
Corus' verkliga vinst genom att stoppa produktionen i Teeside är den besparing företaget gör på de utsläppsrätter för koldioxid som EU har fördelat inom sitt system för handel med utsläppsrätter. Detta kommer att vara värt upp till 600 miljoner brittiska pund under de kommande tre åren. Men vilken överraskning - gissa vad: chefen för FN:s mellanstatliga panel för klimatförändringar (IPCC) är också chef för Tata Foundation, och vi bör därmed fråga oss: varför? Därför att Tata äger Corus.
(Protester från kammaren)
Jag skulle vilja fråga om det numera är officiell EU-politik att ge företag incitament att stänga ned anläggningar såsom Teeside för att kunna utlokalisera sin verksamhet till länder som Indien, eller är det ett mer personligt intresse som det handlar om i detta fall?
José Manuel Barroso
Jag kan inte kommentera er antydning. Om jag var inblandad skulle jag ta saken till domstol.
När det gäller er fråga sade ni att den brittiska regeringen sade att detta var EU:s ståndpunkt. Jag vet inte någonting om uttalandet, men låt mig berätta för er att om det är någon regering som har utövat påtryckningar på EU för ambitiösa mål i kampen mot klimatförändringar är det just regeringen i ert land, oavsett om ni tycker om det eller ej.
Dagens gemensamma agenda i EU är att minska de globala utsläppen av växthusgaser. Detta har vissa konsekvenser för vår industri. Vi vill att industrin stannar i Europa, men vi vill ha en energisnålare och miljövänligare industri.
Paul Nuttall
(EN) Ni svarade inte på min fråga. Frågan var nämligen om det numera är officiell EU-politik att ge företag incitament att stänga ned anläggningar såsom Teeside och utlokalisera sin verksamhet till länder som Indien? Ni svarade inte på frågan. Skulle ni vilja vara snäll och svara på den?
José Manuel Barroso
Jag svarar ”nej”.
Talmannen
Kolleger! Det blåa kortet kan inte användas nu eftersom det är en diskussion mellan två personer. Det är mycket svårt att använda det blåa kortet för ytterligare en fråga nu eftersom jag inte vet vem av de två personerna det är avsett för. Jag beklagar detta. Det kommer givetvis att kunna användas under andra debatter.
Marine Le Pen
(FR) Herr talman! Europeiska kommissionen gjorde, som en reaktion på folkomröstningen om minareter i Schweiz, ett uttalande som minst sagt är oroväckande och tvetydigt. Den ansåg sig vara tvungen att, till förmån för de medlemsstater som kan vara frestade att fatta liknande beslut, bekräfta behovet av att ”respektera grundläggande rättigheter såsom religionsfrihet”. Detta illa dolda hot kräver vissa förklaringar från er sida, eftersom opinionsundersökningar visar att den stora majoriteten européer hade röstat i en sådan omröstning om det hade varit ett alternativ i deras respektive medlemsstater.
Har medlemsstaterna rätt att genomföra en folkomröstning som på alla sätt är identisk med den som genomfördes i Schweiz den 29 november? Skulle kommissionen motsätta sig medborgarnas suveräna beslut om de fick rösta som medborgarna i Schweiz fick? Om, vilket vi tror, EU i dag är mer en totalitär än demokratisk union är det hög tid att detta erkänns.
José Manuel Barroso
Medlemsstaterna har suverän rätt att bestämma, i enlighet med sina grundlagar, hur de vill rådfråga sina medborgare direkt. Jag kommer inte att göra några hypotetiska uttalanden om hypotetiska folkomröstningar. Jag kan dock berätta för er att medlemsstaterna fattar sina egna beslut i dessa frågor. Därför kommer jag inte att på förhand döma en folkomröstning i ett land eller reaktionen på en folkomröstning organiserad av kommissionen.
Kommissionen har befogenhet att kontrollera medlemsstaternas åtgärder och beslut vad gäller tillämpningen av EU-lagstiftningen. I detta fall har kommissionen inte bara rätt, utan den är också skyldig att meddela sin ståndpunkt.
Marine Le Pen
(FR) Herr Barroso! Frågan var dock tydlig. Jag frågade inte er om en hypotetisk folkomröstning utan om en folkomröstning som på alla sätt är identisk med folkomröstningen för de schweiziska medborgarna.
Om en av EU:s medlemsstater, i en helt identisk folkomröstning, ställde den fråga som ställdes till de schweiziska medborgarna, hur skulle kommissionen reagera? Har de rätt att göra det? Skulle kommissionen motsätta sig det suveräna folkets beslut om det bestämde sig för att rösta som det schweiziska folket gjorde? Frågan är tydlig.
José Manuel Barroso
Fru Le Pen! Ni ställer en hypotetisk fråga. Min franska är inte lika bra som er, men när ni säger ”om” betyder det att det är en hypotetisk fråga. ”Om det var en folkomröstning”, det är en hypotetisk fråga.
(Applåder)
Jag brukar inte svara på hypotetiska frågor. Verkligheten är redan tillräckligt komplex. Jag kan dock meddela er att kommissionen är emot alla former av diskriminering, inklusive alla former av diskriminering på grund av religion. Det är vår ståndpunkt, och den är tydlig. Det är inte bara kommissionens ståndpunkt utan alla demokratiska medlemsstaters ståndpunkt.
Därmed kommer jag inte att uttala mig om en hypotetisk folkomröstning.
David Casa
(MT) Jag hade för avsikt att ställa en fråga om kommissionen till kommissionens ordförande. Den socialdemokratiska gruppen gjorde dock ett inlägg i dag om den utfrågning som vi har med kommissionsledamöterna. Jag hoppas att den socialdemokratiska gruppen inte kommer att börja leka med de ansvarsområden som tilldelats de nominerade kommissionsledamöterna. Vi har inte behörighet att ändra kommissionsledamöternas ansvarsområden eftersom det faller under kommissionsordförandens exklusiva behörighet. De utvalda personerna, från vår grupp, samt från liberalerna och den socialdemokratiska gruppen, är alla mycket kompetenta personer, och vi bör inte ha behörighet att framdeles börja diskutera, före utfrågningen, om vi kan ändra kommissionsledamöternas ansvarsområden. Jag är medveten om att detta inte var ämnet, men efter den socialdemokratiska gruppens inlägg ansåg jag mig vara tvungen att göra detta inlägg.
José Manuel Barroso
Det var ingen fråga så jag behöver inte svara, men eftersom jag har möjlighet kommer jag bara att säga följande.
Principen om lojalitet mellan de olika institutionerna är mycket viktig. Även nu när vi har ett nytt fördrag bör vi respektera varje institutions befogenheter. Jag talade om för er hur viktigt det är med en särskild förbindelse mellan kommissionen och parlamentet, och jag kommer att arbeta för det. Det betyder givetvis att vi respekterar varje institutions befogenheter inom dess eget område i enlighet med fördragen.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Herr talman! I början av anförandet hänvisade kommissionsordföranden till vad som var fel i tidigare modeller. Vad som säkerligen är fel är att kommissionen har haft några bra program, men medlemsstaterna gör precis som de vill. Med andra ord räcker det inte med morot och piska för att vägleda medlemsstaterna.
Jag lade också märke till att 2020-dokumentet inte innehåller några innovativa idéer angående vägledningen av medlemsstaterna. Jag skulle vilja fråga huruvida kommissionen har för avsikt att använda varningarna i artikel 121 i Lissabonfördraget om en medlemsstat inte följer eller inte vill följa idéerna i 2020-strategin.
José Manuel Barroso
Tack för er fråga och för avsikten med er fråga.
Min avsikt är att föreslå en förstärkning av det ekonomiska styret i EU för medlemsstaterna. Jag menar att vi har möjlighet att göra det nu. Uppriktigt sagt har de vägrat att göra det många gånger tidigare. Ni har troligtvis läst en aktuell intervju med en av mina företrädare, Jacques Delors, som sade att medlemsstaterna förkastade hans förslag om förstärkt samarbete i sociala frågor 1993.
Det var intressant, och jag kontrollerade vad jag sade när jag var utrikesminister i mitt hemland. Jag var en av dem stödde ett förstärkt samarbete mellan medlemsstaterna inom detta område. Tyvärr var det inte möjligt.
Vid översynen av Lissabonstrategin lade vi fram ett förslag som grundades på Wim Kok-rapporten, och det förkastades av medlemsstaterna. Jag anser att det numera finns en mycket större medvetenhet om behovet av verklig samordning för att kunna ta itu med krisen. Jag kommer att kämpa för detta, men vi behöver givetvis medlemsstaternas stöd för att kunna uppnå detta. Vi behöver dem eftersom en del av politiken bedrivs på nationell nivå och en del på gemenskapsnivå.
Jag är nöjd med den första diskussionen med Europeiska rådet. Den nye rådsordföranden Herman Van Rompuy har redan meddelat att han vill ha en informell diskussion i början av februari. Jag hoppas att detta kommer att vara ett sätt att få Europeiska rådet att engagera sig mer för att stärka förvaltningen i EU 2020-strategin.
Frédérique Ries
(FR) Herr Barroso! Lissabonstrategin har haft sin tid. EU kommer därför inte att vara den mest konkurrenskraftiga ekonomin från den 1 januari. Var snäll och ursäkta mina hårda ord, men man kan nästan tala om en utopi. I nuläget behöver vi se till att EU, under de kommande åren, under 2010, är mer en oas av lugn för Europas företagare och medborgare.
I detta avseende läser jag i det pm som ni har lagt fram för oss i dag att ni talar om att internationalisera små och medelstora företag, de främsta skaparna av arbetstillfällen i EU. Anser ni inte att det mest brådskande kravet i dag är att stabilisera situationen, att lugna folket? Kan ni dessutom i dag garantera att kommissionen kommer att motsätta sig alla former av regleringshysteri och att den, dagligen och i all sin politik, kommer att tillämpa principen eller strategin ”Tänk småskaligt först”?
José Manuel Barroso
Tack, fru Ries. Det var en av min kommissions prioriteringar, men det är också en prioritering för den nuvarande kommissionen och det kommer säkerligen även att vara en prioritering för nästa kommission. Små och medelstora företag skapar arbetstillfällen. Vi inrättade småföretagsakten mot bakgrund av principen - ”Tänk småskaligt först” - som ni talar om, och vi håller på att utarbeta ett program för att minska de administrativa bördorna, framför allt för små och medelstora företag. Det är därför fullbordandet av den inre marknaden är centralt i våra prioriteringar eftersom det finns potential och en internationell dimension att utnyttja. Sanningen är nämligen att våra små och medelstora företag alltjämt ställs inför ett antal hinder när de försöker att arbeta mot andra marknader. Därför anser jag att detta är en av prioriteringarna i den nya strategin, i 2020-strategin. Det är just en strategi som är närmare sammankopplad med den internationella dimensionen eftersom globaliseringens effekter märks av i dag, och det är bara genom att agera aggressivt och aktivt som vi kan vinna slaget om konkurrensen.
Talmannen
Mina damer och herrar! Jag skulle vilja ge en förklaring i samband med en mycket viktig fråga från Frédérique Ries. Vi började utarbeta talarlistan kl. 15.00, när vi inledde denna punkt. Jag har cirka 30 personer på listan, i den ordning ni tog era blåa kort. Givetvis kan vi lägga till fler talare på listan, men det kommer att vara omöjligt för dem att tala under denna punkt.
Om ni vill kan ni behålla era blåa kort, och Isabelle Durant kommer att vara nästa talare under en minut. Vi kan försöka att lägga till de återstående ledamöterna som vill tala, men jag kan ärligt säga er att det är omöjligt att ha så många talare. Jag har cirka 30.
Vi började ta itu med listan kl. 15.00. Om några andra ledamöter vill lägga till sina namn, var vänliga håll er till en minut.
Isabelle Durant
(FR) Herr talman, herr kommissionsordförande! Jag skulle vilja fråga er, inom ramen för 2020-strategin och framför allt inom ramen för systemet för förbättrade styrelseformer, hur ni önskar ta itu med lobbyfrågan. Ni vet, precis som jag, att om en 2020-strategi utarbetas kommer det oundvikligen att förekomma lobbyverksamhet överallt. Lobbyverksamhet äger rum precis överallt. Det bedrivs lobbyverksamhet gentemot kommissionen, parlamentet och rådet.
Som ni också vet hålls en interinstitutionell debatt om lobbyfrågan i dag. Siim Kallas var ansvarig för denna fråga i den förra kommissionen. Jag skulle vilja att ni berättar för mig vem som kommer att ha ansvar för lobbyfrågan i kommissionen, och vilka hans eller hennes befogenheter kommer att vara. Önskar ni göra framsteg mot - vilket jag och andra ledamöter i den interinstitutionella gruppen hoppas - ett system med obligatorisk registrering för lobbyverksamheter?
Detta är villkoret för öppenheten, och det är också, enligt min åsikt, villkoret för våra medborgares stöd. De måste kunna förstå hur besluten fattas på EU-nivå av kommissionen, rådet och parlamentet.
José Manuel Barroso
Herr talman! Detta är ett välkänt problem, ett mycket viktigt problem, och jag är stolt över att vi har gjort framsteg under den här kommissionens mandatperiod. Som ni nämnde har kommissionsledamoten och vice ordföranden Siim Kallas gjort mycket inom detta område, och vi har gjort framsteg med registreringssystemet för lobbyverksamheter.
Enligt min åsikt bör det dock erkännas att det bästa sättet att ta itu med detta problem är att vara öppen, inte att dölja information. Det är helt naturligt! Det är helt naturligt i ett öppet samhälle och i en öppen ekonomi att uttrycka olika, ibland motstridiga, intressen.
Det är inom dessa ramar som kommissionen kommer att genomföra sitt arbete: dess förbindelser med företrädare för de olika intressena - företagens och fackföreningarnas intressen samt i vissa fall intressena för sakfrågor - kommer att bli öppnare.
Den person som är ansvarig för dessa frågor inom kommissionen, om ni vill vara snälla och ge honom ert stöd, kommer att vara kommissionsledamoten och vice ordföranden Maroš Šefčovič. Det är honom som förvaltningen kommer att utse för att genomföra denna uppgift i den nya kommissionen.
Vicky Ford
(EN) Kommissionsordförande Barroso! Jag välkomnar er vision för 2020. Ni visar att även under de mörka dagarna av recession kan man drömma om Utopia. Jag välkomnar era kommentarer om europeiska forskningsområden. Jag företräder Cambridge, som är sätet för den ledande forskningsgrupp som redan har haft stora framgångar inom högteknologi, grön teknik och bioteknik. Om vi ska förvandla era drömmar till någonting som liknar verklighet kan vi göra det genom att lyssna till och lära från Cambridge-erfarenheten. Forskningen behöver medel; innovativa företag behöver medel; innovation i världsklass behöver medel i världsklass.
Förra veckan träffade jag företrädare för Wellcome Trust, som är Storbritanniens största välgörenhetsorganisation och som förra året donerade 750 miljoner euro till medicinsk forskning. De kom till Bryssel för att berätta för parlamentet att om vi godkänner lagstiftningen, enligt förslaget, om alternativa investeringar kommer vi att minska medlen till deras organisation med två tredjedelar. Snälla, säg inte en sak och gör en annan.
José Manuel Barroso
Gratulationer till Cambridge. Jag anser att Cambridge är ett av de bästa universiteten i Europa och i världen. Det är just på grund av att vi inte har så många Cambridge i Europa som vi har arbetat hårt för att skapa ett verkligt europeiskt forskningsområde. Cambridge och andra viktiga universitet i Europa är nämligen relativt internationella. De kan attrahera mycket viktiga medel, men andra länder, framför allt små länder och vissa av de fattigaste länderna har inte sådana resurser. Det är anledningen till att vi inte bara behöver privat finansiering som de former ni nämnde, och jag välkomnar givetvis alla stiftelsers arbete såsom de ni nämnde, utan vi behöver också offentlig finansiering från medlemsstaterna och från EU-budgeten. Det kommer att vara en av de punkter jag har för avsikt att ta med i nästa EU-budget.
Vad gäller kopplingen till alternativa fondförvaltare kan jag inte se denna koppling. Jag anser att vi inte enbart bör använda en sak eller den andra. Vi menar att det är viktigt att ha förnuftiga regler för produkterna på finansmarknaderna med tanke på vad som hände även i ert land. Det var i ert land som det största statliga stödet någonsin i EU:s historia delades ut, just på grund av problemen på finansmarknaderna.
Nikolaos Chountis
(EL) Herr talman, herr Barroso! Tillåt mig säga att samtidigt som de ambitiösa målen i 2020-strategin diskuteras finns det vissa länder, som Grekland, som kommer att gå med i denna strategi på ofördelaktiga villkor, med enorma ekonomiska problem och hög arbetslöshet.
I går aviserade premiärministern åtgärder som han hoppas kommer att minska underskottet. Aten håller andan i väntan på marknadernas reaktion och olika företags bedömning. Jag lyssnade på ert svar på en tidigare fråga, och jag har läst dagens uttalanden av Joaquín Almunia. Jag skulle vilja fråga er hur kommissionen, förutom att övervaka det offentliga underskottet, kan hjälpa Grekland att ta itu med problemet?
Och för det andra, hur tar man, inom ramen för 2020-strategin, itu med sådana nationella särdrag så att liknande problem inte uppstår?
José Manuel Barroso
För det första är vår idé just att nationella program, men också horisontella program som omfattar hela gemenskapen, ska ingå i 2020-strategin.
Vi kommer att be alla medlemsstater att lägga fram särskilda, förenklade mål för respektive land som utgår från deras olika förhållanden. Som ni har nämnt befinner sig Grekland i dag i en särskild situation, och vi är mycket uppmärksamma på den. Grekland kommer givetvis att fortsätta att gynnas av sammanhållningsfonderna eftersom det är ett av de länder som gynnas av sammanhållningsfonderna, som inte ingår i EU 2020-strategin.
Det är dock viktigt att förstå varför länder som Grekland måste korrigera sina underskott och sina enorma skulder. De räntor länderna betalar för sina skulder är pengar som de inte kan använda till sina sjukhus eller skolor i framtiden. Det är inte på grund av att vi är fixerade vid idén om sträng makroekonomisk disciplin som vi rekommenderar medlemsstaterna att inte ha höga underskott och skulder utan för att vi tänker på sociala utgifter och på att bemöta folks oro.
Ivo Belet
(NL) Herr talman, kommissionsordförande Barroso! Jag skulle vilja ställa en fråga till er angående framtiden för bilsektorn som verkligen kommer att vara en av de viktigaste industrisektorerna även efter 2020. Några av våra kronjuveler kommer att säljas till Kina, vilket är en ovälkommen utveckling. Enligt min åsikt är det inte på några sätt försent att förhindra detta, men för att göra det måste vi, ni och den nya kommissionen skynda oss på. Vi måste mobilisera mer resurser till forskning och utveckling, med större fokus på bilsektorn, och vi måste också givetvis mobilisera mer ekonomiska resurser från Europeiska investeringsbanken. Som jag ser det är detta det enda sättet att se till att vårt nuvarande oljeberoende inte ersätts med ett framtida beroende av kinesiska elektriska batterier, till exempel. Min fråga är följaktligen: är ni och kommissionen beredda att anta en samordnande roll på kort sikt, bland annat i Opelärendet, så att vi tillsammans beslutsamt kan fokusera på ny, miljövänlig teknik i bilsektorn?
José Manuel Barroso
I Opelärendet har, som ni vet, kommissionen hållit fast vid en viktig ståndpunkt, nämligen främjandet av de nödvändiga mötena mellan de olika berörda länderna och företagen.
När det gäller bilindustrin finns det ett problem med överkapacitet i Europa och i världen. Framtiden ligger därmed exakt i det som er fråga antyder, nämligen att hitta nya sätt och nya tekniker, dvs. att utveckla renare bilar. Vi har stött denna idé, inte bara i termer av idéer utan också i termer av finansiering.
Europeiska investeringsbanken har med vårt fulla stöd, som ni vet, inrättat ett särskilt instrument för detta. Detta är en av prioriteringarna under nästa mandatperiod: att i Europa utveckla en miljövänligare bilindustri som är mer avancerad tekniskt sett. På så sätt kan vi behålla en ledande ställning inom bilindustrin i världen.
Stephen Hughes
(EN) Kommissionsordförande Barroso! Europeiska nätverket mot fattigdom (EAPN) beskrev ert samrådsdokument om 2020-strategin som ett steg tillbaka från upprepade åtaganden av Europeiska rådet att förstärka den sociala dimensionen.
I ert dokument nämner ni flexicurity och utbildning. Ni borde veta att den här sidan av kammaren inte kan acceptera en strategi som saknar ett socialt innehåll. År 2010 kommer att vara Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Bör ni inte göra kampen mot fattigdom och utestängning till det centrala i 2020-strategin?
En tredjedel av alla arbetstillfällen som har skapats i EU sedan 2000 är inom hälso- och sjukvården, socialtjänsten samt arbetsförmedlingen, vilket innebär att bidraget till bekämpningen av fattigdomen har fördubblats samt att tjänster tillhandahålls och arbetstillfällen skapas. Bör man följaktligen inte sätta upp mål för tillhandahållandet av sociala tjänster av hög kvalitet i 2020-strategin?
Talmannen
Tack kollega, men var snäll och ställ inte två frågor på en minut eftersom det är mycket svårt för kommissionsordförande José Manuel Barroso att besvara två frågor på en minut.
Vilken fråga föredrar ni - den första eller den andra?
Kolleger, detta är mycket viktigt.
Stephen Hughes
(EN) Herr talman! I själva verket ställde jag tre frågor, och tre ”ja” duger bra!
(Skratt)
José Manuel Barroso
kommissionens ordförande. - (EN) Herr talman! Tack så mycket för er förståelse. Jag kommer att försöka välja den bästa frågan!
Mitt ärliga svar är följande: detta är ett samrådsdokument. Det är inte en strategi ännu, och jag välkomnar verkligen era idéer.
Låt mig berätta min personliga åsikt för er. Ja, vi måste göra mer för att bekämpa fattigdom och social utestängning, men vi behöver medlemsstaternas stöd för detta. Jag kan berätta för er att jag föreslog konkreta åtgärder många gånger och fick ett högljutt ”nej” till svar med argumentet att vissa medlemsstater ser sociala frågor som någonting för dem och inte för EU.
Det är en intressant debatt. Låt oss se om vi är överens i denna fråga. Jag förväntar mig verkligen ert stöd eftersom vi, som ni vet, också behöver instrument på EU-nivå som kompletterar de nationella instrumenten för att bekämpa social utestängning och fattigdom. Jag delger er den ståndpunkt jag kommer att försvara. Jag hoppas att medlemsstaterna kommer att vara beredda att stödja denna åsikt.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Herr kommissionsordförande! Genomförandet av Lissabonstrategin går inte särskilt bra. Hur har ni för avsikt att ändra dokumentet om EU 2020-strategin för att uppnå dess mål? Planerar ni att utarbeta någonting som liknar ett program för att genomföra strategin, ett separat dokument för kommissionens femåriga mandatperiod, där det fastställs vilka åtgärder som ska genomföras? Jag anser att det är en bra idé. Vi kan övervaka strategin och samtidigt meddela kommissionen vad som har genomförts.
Slutligen tillåter jag mig själv att göra en anmärkning: jag anser att den tillåtna tiden för sociala samråd, dvs. tidsfristen som är satt till den 15 januari, är för kort. Vi bör behandla våra arbetsmarknadsparter mer seriöst. De ska genomföra strategin, och de bör ha mer tid att delta i samråden.
José Manuel Barroso
Tidsfristen är tidsfristen för samrådet som grundas på detta dokument, men det kommer också att finnas andra möjligheter till samråd. Det har i själva verket förekommit samråd om Lissabonstrategin åtminstone sedan 2008. Regionkommittén har utarbetat en mycket intressant rapport, precis som Ekonomiska och sociala kommittén. Jag skulle vilja ta tillfället i akt att säga att jag är beredd, om Europaparlamentet så önskar, att hålla en debatt om denna fråga - inte bara denna frågestund med svar på en minut, utan en särskild debatt om enbart denna fråga - när ni vill, eftersom jag anser att den är oerhört viktig.
(Applåder)
Det är mycket viktigt att Europaparlamentet och de nationella parlamenten är delaktiga fullt ut i detta förfarande eftersom det kommer att vara centralt i framtidsstrategin. Jag vill betona denna punkt.
Vad beträffar förvaltningsmekanismer håller vi på att utarbeta dem just nu. Det finns många idéer. En aktuell idé är just att inrätta sätt för att mäta och övervaka framstegen inom vissa områden mot bakgrund av olika indikatorer. Det är vad vi håller på att utarbeta, och därför behöver vi parlamentets stöd och förhoppningsvis också medlemsstaternas samtycke.
Werner Langen
(DE) För att följa upp den fråga som redan har ställts skulle jag vilja återgå till 2020-klimatstrategin. Stämmer det att i det provisoriska systemet för handel med utsläppsrätter ges det största stålföretaget i Europa 90 miljoner ton koldioxid trots att det hade 68 miljoner förra året och kommer att ha 43 miljoner nästa år? Kan det vara så att det största stålföretaget i Europa kommer att ha tjänat 1 miljard brittiska pund 2010 från utsläppsrätter eftersom det tilldelades en för stor andel på grund av sin lobbyverksamhet gentemot, bland annat, kommissionen?
José Manuel Barroso
Herr Langen! Jag vet inte exakt vad ni syftar på, men om ni talar om utsläpp i Europa så låt oss vara ärliga: våra utsläpp är ungefär 14 procent av de globala utsläppen, och trenden är nedåtgående eftersom det finns stora ekonomier vars utsläpp ökar.
Vad gäller utsläpp per capita ligger vi dock mycket högre än dessa ekonomier, och låt oss vara ärliga: vi har också ett visst historiskt ansvar. Amerikanerna producerar mer utsläpp av växthusgaser per capita än vi, men vi producerar mycket mer än Kina och mycket mer än Indien, till exempel, om ni syftar på det indiska fallet. Detta är verkligen ett problem som vi måste ta itu med i en anda av global rättvisa. Om vi vill lösa problemet och om vi anser att det finns ett hot mot vår planet - klimatförändringen - behöver vi gemensamma insatser inom alla områden. Så ja, vi har strängare villkor än vissa andra delar av världen, men vi ser också detta som en möjlighet att utveckla nya tekniker så att vi kan uppnå våra mål utan att våra företag äventyras eftersom vi inte vill exportera våra företag och våra arbetstillfällen.
Talmannen
Kolleger! Snälla, ställ inte följdfrågor under frågestunden med ordförande José Manuel Barroso eftersom många personer väntar på att få ställa sin första fråga. Jag är verkligen ledsen, men jag föredrar att fortsätta med en ny fråga.
Stavros Lambrinidis
(EN) Kommissionsordförande Barroso! Som ni nämnde påverkas räntorna av ekonomins tillstånd. De speglar förtroendet för en viss ekonomi, och den internationella ekonomiska gemenskapen påverkas av dem. Räntorna påverkas av det förtroende gemenskapen har för en viss ekonomi, och det förtroendet, i sin tur, påverkas många gånger av uttalanden om det förtroende kommissionen visar för de åtgärder medlemsstaterna har vidtagit. I detta avseende försöker spekulanter också att spekulera om en dålig ekonomisk situation, och ibland förvärrar de den.
Är ni beredd att i dag, här i parlamentet, ge ert stöd till de åtgärder som den grekiska regeringen i går meddelade att man kommer att vidta för att förändra den ekonomiska situationen i Grekland? Anser kommissionen att de är ett steg i rätt riktning och att de, förutsatt att de tillämpas, kan förändra den ekonomiska situationen, vilket ni har antytt har varit problematiskt tidigare?
José Manuel Barroso
Jag har redan sagt att jag var glad över att höra premiärminister Giorgos Papandreous åtagande i går att minska budgetunderskottet och statsskulden genom varaktiga utgiftsminskningar och inkomstökningar. Jag lade också till att 2010 års budget som håller på att diskuteras i det grekiska parlamentet och premiärministerns uttalanden är ett steg i rätt riktning. Naturligtvis kommer kommissionen att fortsätta att noggrant övervaka den makroekonomiska och finansiella situationen samt genomförandet av åtgärderna i Grekland. Det är väldigt tydligt i mitt uttalande till stöd för de aviserade åtgärderna. Jag menar att det här är det bästa sättet vi kan hjälpa Grekland på i den mycket svåra situation de nu befinner sig i vad gäller budget och skulder. Jag litar på att dessa åtgärder kommer att leda till viktiga resultat.
Malcolm Harbour
(EN) Herr talman! Jag välkomnar varmt möjligheten att ställa en fråga till kommissionsordförande José Manuel Barroso eftersom utskottsordförandekonferensen, för första gången, har flyttats bakåt en timme så att vi utskottsordförande kunde vara här för första gången.
Jag vill fråga honom om en politik för att förbättra ramvillkoren för forskning och innovation. Jag var ganska besviken när jag upptäckte att den inte fanns med i det första utkastet till 2020, men jag hoppas att den kommer att ingå i framtiden. Den innebär att man utnyttjar den enorma potentialen för offentliga upphandlingar, i hela EU för att främja innovativa varor och tjänster. Jag vill fråga honom i dag om han kan ta upp de rekommendationer som parlamentet i stort sett enhälligt stödde i mitt betänkande från november, som handlade om hur detta kan genomföras. Bara för att ge honom en idé och låta kollegerna ta del av den, om 1 procent av de offentliga upphandlingarna garanterades till innovativa varor och tjänster, skulle investeringarna i innovation i EU öka med minst 15 miljarder euro.
José Manuel Barroso
Tack för era kommentarer, men låt mig berätta för er att det inte finns något första utkast till den nya strategin. Kommissionen har inrättat ett arbetsdokument för samråd, men vi har ännu inte kommit så långt att vi kan lägga fram ett utkast. Därför är alla era kommentarer mycket välkomna.
Förvänta er inte att jag på en minut kan ge ett uttömmande svar på en så viktig fråga som den ni ställde. Jag känner till ert betänkande. Jag känner till några av de intressanta förslag ni har kommit med vad beträffar offentliga upphandlingar, och, ja, det är också min avsikt och det finns med i de breda riktlinjerna. Jag lade fram detta för parlamentet, som ni kommer ihåg, med hänvisning till behovet av att fördjupa engagemanget för mer marknadsvänliga och mer innovativa regler för offentliga upphandlingar i EU. Detta kommer säkerligen att ingå i vår framtida strategi, men jag kan inte, på detta stadium, exakt säga hur det ska införlivas.
Carl Haglund
Herr talman! Ett av de största misslyckandena med Lissabonstrategin, som för övrigt är ett bra papper, är att man till vissa delar har misslyckats med att få medlemsländerna att faktiskt leva upp till de målsättningar som sattes i strategin.
Min kollega från Finland frågade tidigare om hur ordföranden tyckte att man skulle kunna få medlemsländerna att bättre följa upp strategin. En av de målsättningarna som fanns med var hur mycket medlemsländerna borde satsa på forskning och utveckling, dvs. mätt i procent av bruttonationalprodukten. Nu undrar jag om det finns ambitioner hos kommissionen att ha liknande målsättningar för medlemsländerna, dvs. hur mycket varje medlemsland bör satsa av sin bruttonationalprodukt på forskning och utveckling.
José Manuel Barroso
Vi undersöker just nu anledningarna till att målen inte uppnåddes. I och med det nya förslaget kommer vi att göra en bedömning - som jag anser kommer att vara en mycket ärlig och objektiv bedömning - av vad som gick rätt och vad som gick fel med Lissabonstrategin.
Jag kan inte på detta stadium ange vad vi kommer att föreslå. Vi håller just nu på att tänka på vägen framåt. Därför syftar jag på verkliga diskussioner när jag talar om de diskussioner som jag skulle vilja ha med er. Era idéer är nämligen mycket viktiga.
Jag personligen anser att det troligen inte är särskilt realistiskt med ett gemensamt mål för alla medlemsstater. Jag menar att nästa fas av EU 2020-strategin måste vara mer raffinerad och sofistikerad, med särskilda mål - givetvis i överenskommelse med medlemsstaterna - men för olika situationer.
Detta är min personliga åsikt. Vi har ännu inte kommit till det stadium då vi kan lägga fram ett förslag för er. Jag skulle också vilja att den nya kommissionen har fullt egenansvar för förslaget, och vi kommer att lägga fram en sammanfattning av den senaste Lissabonstrategin.
William
(EN) Herr talman! Under nästa år kommer Storbritanniens nettobidrag att ha fördubblats jämfört med 2008. År 2020 kommer det åtminstone att finnas fyra till sju nya medlemsstater. Mot bakgrund av deras nuvarande ekonomiska situation kommer alla de nya medlemsstaterna att erhålla medel från Sammanhållningsfonden - som är ett annat namn för bidrag - från det datum de blir medlemmar hela vägen fram till 2020.
Kan en brittisk skattebetalare därmed förvänta sig ytterligare en fördubbling av Storbritanniens nettobidrag till EU 2020 och, om så inte är fallet, varför inte?
José Manuel Barroso
Jag kan i nuläget ännu inte diskutera budgetramen, och jag kan inte förutse vilket Storbritanniens bidrag kommer att vara. Jag förstår den oro som ni uttrycker eftersom Storbritanniens skattebetalare betalar de största bidragen på grund av vad som hände i Storbritanniens finanssektor. Det har inte förekommit något annat fall av så stort statligt stöd som i ert land.
Vi befinner oss i dag på följande stadium: vi anser att det är viktigt att fastställa prioriteringar för framtiden, att se vad vi har att spendera på nationell nivå och vad vi har att spendera på EU-nivå samt att därefter diskutera ett rättvist sätt att fördela investeringarna på. Vi menar dock att i vissa fall är det bättre att spendera en euro på EU-nivå än på nationell nivå på grund av de potentiella vinsterna med att utnyttja den europeiska dimensionen och den europeiska inre marknaden. Vi kommer att komma till den diskussionen och förhoppningsvis uppnå en överenskommelse.
Talmannen
Det var vår tredje frågestund med kommissionens ordförande. Tack kolleger, för att ni har lagt fram frågor till diskussion.
Vad gäller närvaron var det något fler personer i kammaren i slutet av frågestunden än i början, kl. 15.00. Jag beklagar verkligen detta. Vi hade föredragit att ha många av er här.
Tack än en gång, kommissionsordförande Barroso.
John Bufton
(EN) Herr talman! Den anmärkning jag vill göra är att det är många personer här i dag som inte hade en chans att ställa frågor till José Manuel Barroso. Med tanke på José Manuel Barrosos enorma lön undrar jag om han inte regelbundet kan tillbringa ytterligare 30 minuter med oss så att frågestunden blir en och en halv timme?
De första 30 minuterna var med de andra gruppordförandena. Det finns 750 ledamöter i parlamentet. Jag anser att 30 minuter är löjligt. Kan vi inte få en och en halv timme? Herr Barroso, ni har tillräckligt hög lön. Kom hit 90 minuter i stället för 60.
Talmannen
Kommissionsordförande José Manuel Barroso ler mycket artigt, men vi får se. Vi måste besluta om detta. Tack för ert förslag.
