Uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om ett betänkande av Annemie Neyts-Uyttebroeck, för utskottet för utrikesfrågor, med ett förslag till Europaparlamentets rekommendation till rådet om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
föredragande. - (NL) Fru talman, herr rådsordförande, mina damer och herrar! Efter det att Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien inrättades 1993 har den väckt åtal mot 161 personer. Rättegångar har avslutats helt mot 116 av dem, men för ett antal andra åtalade pågår fortfarande det rättsliga förfarandet.
Rättegångar ska inledas i endast två fall, medan två åtalade, Ratko Mladić och Goran Hadžić, fortfarande är på fri fot. Även om FN:s säkerhetsråd har bett tribunalen att påskynda sin verksamhet senast i slutet av 2010 har det lämnat ett visst utrymme för handlingsfrihet.
Efter en svår start, vilket är förståeligt - allt var ju nytt och initiativ måste tas omedelbart - har tribunalen visat sig vara ett sunt, seriöst och handlingskraftigt rättsligt organ som inte begränsar sin verksamhet till att skipa rättvisa, en verksamhet som tribunalen förresten utför mycket omsorgsfullt och som har ökat dess legitimitet. Tribunalen har dessutom inrättat verkliga program som kan nå ut för att bidra till assimilerings- och försoningsprocessen i de länder som uppstod efter det att före detta Jugoslavien kollapsade.
Tribunalen bidrar också till att utbilda nationella rättsliga organ som slutligen måste hantera större delen av ärendena rörande krigsbrott och brott mot mänskligheten. Det var faktiskt inte tribunalens avsikt att permanent kliva i de nationella domstolarnas skor i före detta Jugoslaven.
Tvärtom är det de berörda länderna som måste se till att krigsbrotten och brotten mot mänskligheten tas upp i domstolar och prövas. Med detta i åtanke har tribunalen överfört ett antal ärenden till nationella domstolar och har inriktat sig på de viktigaste fallen.
Tribunalen har också inrättat en genomförandestrategi i tre steg för att uppfylla säkerhetsrådets krav. Genom planen blir det möjligt att avsluta alla rättegångar senast i slutet av 2011 med en eventuell förlängning till 2012. För att gardera sig mot oväntade händelser och framför allt för att se till att Ratko Mladić och Goran Hadžić verkligen ska genomgå samma förfarande måste en effektiv, högkvalificerad och en tillräckligt utrustad mekanism inrättas som kan genomföra resten av uppgifterna också efter det att tribunalens mandat har löpt ut.
Av alla dessa skäl ber vi rådet att uppmana FN, och särskilt säkerhetsrådet, att förlänga tribunalens mandat med åtminstone två år för att se till att en mottagningsmekanism införs efter denna period och för att säkerställa att tribunalens arkiv hålls tillgängliga.
På ett liknande sätt, men i ett bredare sammanhang, vill vi att ett gott arbetsförhållande med tribunalen och utveckling av ett effektivt rättssystem för att hantera brott mot mänskligheten förblir bedömningskriterier för våra förbindelser med länderna på västra Balkan. Vi uppmanar de berörda länderna att fortsätta att samarbeta med tribunalen och att lämna goda svar till chefsåklagaren.
Slutligen uppmanar vi kommissionen att fortsätta uppmärksamma utbildningsprogrammen och andra initiativ som syftar till en ömsesidig dialog, det gemensamma sökandet efter sanning och försoning. Att endast skipa rättvisa - hur väl det än görs - leder inte till försoning, och försoning är verkligen det som behövs för att män och kvinnor på västra Balkan slutligen ska kunna börja bygga sin framtid.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. - (EN) Fru talman! Jag anser att debatten är läglig och att Annemie Neyts-Uyttebroecks betänkande innehåller att antal viktiga rekommendationer. Det ger mig tillfälle att ta upp en fråga som är central för vår politik gentemot västra Balkan.
Arbetet i Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) är ett viktigt inslag för att skipa rättvisa, acceptera det förflutna och gå framåt. Det är också avgörande för att rättsstaten ska stärkas i området. Detta kan vara en långsam och ibland svår process, men krigsförbrytartribunalen har gjort betydande framsteg. Hittills har tribunalen avslutat rättegångarna mot 116 anklagade med mycket skiftande domar. Endast två av 161 åtalade är fortfarande på fri fot.
När tribunalen inrättades 1993 var de nationella rättssystemen i f.d. Jugoslavien oförberedda på att gripa sig an brottslighet i denna omfattning. Ändå stod det klart att man måste ta itu med problemet. Ingen överenskommelse, inget avtal, inget samhälle kan vara hållbart utan rättvisa. Vår strategi för regionen är att medverka till att länderna på västra Balkan stabiliseras och hjälpa dem att förverkliga sina EU-utsikter. Ett centralt inslag i den politiken är samarbetet med krigsförbrytartribunalen. Vi stöder dess uppdrag på flera sätt.
För det första ingår länderna på västra Balkan i stabiliserings- och associeringsprocessen (SAP). Denna process är beroende av respekt för demokratiska principer, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och rättigheter för personer som tillhör minoriteter, grundläggande friheter och principerna för folkrätten samt regionalt samarbete. Processen är också beroende av ett fullständigt samarbete med Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien. De villkor som fastställts för stabiliserings- och associeringsprocessen övervakas genom de årliga framstegsrapporter som utarbetas av kommissionen. Nästföljande framstegsrapporter kommer att offentliggöras i oktober 2009.
Dessutom är frågor som rör mänskliga rättigheter och rättstatsprincipen, däribland stärkande av rättssystemets verksamhet, opartiskhet och ansvar samt kampen mot korruption och organiserad brottslighet, centrala prioriteringar i EU:s europeiska partnerskap med länderna på västra Balkan. Dessa prioriteringar uppdateras regelbundet.
Vidare har kommissionen antagit två gemensamma ståndpunkter som syftar till att stödja genomförandet av krigsförbrytartribunalens uppdrag genom att införa frysning av tillgångar som tillhör personer som undandrar sig rättvisan och reseförbud för dem som bistår personer som åtalats av tribunalen att undkomma rättvisan. Dessa gemensamma ståndpunkter utvidgas och uppdateras regelbundet.
EU kommer att stödja krigsförbrytartribunalens arbete tills det är slutfört. Jag håller fullständigt med om att arvet från tribunalen måste bevaras på längre sikt. Närhelst detta sker - och det är inte en fråga för EU att besluta om - måste de nationella rättssystemen vara redo att överta tribunalens akter. Det är bland annat därför det är så viktigt att vi i stabiliserings- och associeringsprocessen har lagt tyngdpunkten på reformer av rättsväsendet och god samhällsstyrning.
Det arbete som utförs av icke-statliga organisationer och enskilda som söker efter sanningen, t.ex. Humanitarian Law Centre i Belgrad och Research and Documentation Centre i Sarajevo, förtjänar också vårt fulla stöd.
Jag vill avsluta med att tacka parlamentet för ert stöd på detta område och framför allt för detta användbara och konstruktiva betänkande.
Olli Rehn
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag välkomnar Annemie Neyts-Uyttebroecks initiativ och betänkande. De ger en mycket välkommen signal om Europaparlamentets engagemang för att stödja Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY).
Det är uppenbart för kommissionen att världssamfundet måste bibehålla sitt entydiga stöd för krigsförbrytartribunalen för att de återstående uppgifterna ska kunna slutföras. Inga krigsförbrytare får gå ostraffade och, som ni mycket väl känner till, är ett fullständigt samarbete med tribunalen en förutsättning för framgång i den europeiska integrationen. Detta villkor påverkar i dag anslutningsprocessen till EU för Serbien och Kroatien har tidigare påverkats. Jag hoppas att det inte kommer att påverka Kroatien på nytt under förutsättning att landet fortsätter att samarbeta fullt ut med tribunalen.
Denna princip omfattar också behandlingen av de krigsförbrytelser som krigsbrytartribunalen hänskjuter tillbaka till den inhemska rättskipningen. Vi har gett ekonomiskt stöd och vi ökar vårt stöd och våra kapacitetsbyggande insatser inom detta viktiga område, särskilt i Bosnien och Hercegovina som har den allra största arbetsbördan.
Kommissionen har nyligen godkänt finansiering för ett projekt som initierats av chefsåklagare Serge Brammertz om praktiktjänstgöring på hans kontor för att utbilda besökande yngre jurister från Sydösteuropa och åklagare som handhar ärenden rörande krigsförbrytelser.
Vi samarbetar också med chefsåklagare Brammertz när det gäller andra projekt, däribland en regional konferens för åklagare från västra Balkan som handhar ärenden rörande krigsförbrytelser. Konferensen kommer att äga rum i Bryssel i början av april, nästa månad.
Sammantaget är kommissionen fortfarande fullständigt engagerad i krigsförbrytartribunalen och fortsätter att stödja Serge Brammertz och hans hängivna kolleger i deras insatser för att ställa dem som är skyldiga till allvarliga brott mot internationell humanitär rätt inför rätta. Kommissionen vill på så sätt stödja detta viktiga arbete som bidrar till försoning och bevarande av freden på västra Balkan.
Jag ser fram emot att fortsätta arbeta tillsammans med parlamentet i detta avseende.
Ria Oomen-Ruijten
Fru talman! Jag vill rikta ett varmt tack till Annemie Neyts-Uyttebroeck för hennes utförliga betänkande. Hon har rätt när hon säger att parlamentet verkligen bör fastställa sina prioriteringar mycket tydligt. Krigsförbrytare får inte undkomma straff. Alla länder i regionen måste samarbeta fullt ut och Internationella krigsförbrytartribunalen bör få chansen att avsluta sin verksamhet ordentligt.
Tribunalen i Haag kan uppvisa ett mycket gott resultat med 116 avslutade fall och mycket arbete i regionen. Ingen kan längre hävda att den skyldige undgick straff. Jag är också nöjd över att det har betonats att man ska samarbeta med tribunalen fullt ut. Detta gäller alla länder varifrån misstänkta kommer. De personer som fortfarande är på fri fot måste ställas inför rätta, och alla länder i regionen har lovat EU att göra detta. Vi skulle inte vara trovärdiga om vi inte stod fast vid det. Med samtycke från föredraganden kommer jag faktiskt att lägga fram ett muntligt ändringsförslag i denna fråga i morgon.
Tribunalen är mycket värdefull, inte minst med tanke på att det fortfarande finns så mycket arbete som behöver utföras i rättssystemet på Balkan. Det är också skälet till att det är bra att betydelsen av ett väl fungerande och oberoende opartiskt rättsväsende betonas i betänkandet. Det är faktiskt ett av Köpenhamnskriterierna.
Jag skulle vilja säga två saker. Med tanke på tidsfristen 2010 eller 2011 anser jag att vi inte bör vara så strikta. Det är faktiskt betydligt viktigare att tribunalen kan fortsätta att fungera efter tidsfristen om det är nödvändigt för att slutföra vissa aspekter.
För det andra, och när det gäller avslutningen av uppdraget, även om Ratko Mladić och Goran Hadžić grips och döms kommer inte tribunalens arbete att vara avslutat. Restmekanismen och Internationella brottsmåldomstolen kan ta över, men enligt min uppfattning är det viktigt att varken de goda eller de mindre goda erfarenheterna går förlorade.
Richard Howitt
för PSE-gruppen. (EN) - Fru talman! Sedan Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (ICTY) upprättades 1993 har den i grunden förändrat rollen för den internationella humanitära rätten och gett offren för de tragiska konflikterna på Balkan, som annars inte skulle ha uppmärksammats, möjlighet att uttrycka i ord de ohyggligheter som de och deras familjer upplevt och söka upprättelse.
Krigsförbrytartribunalen har visat att ingen, oavsett ställning eller status vid tiden för konflikten, har skydd mot rättvisan - ett prejudikat som nu innebär att Internationella brottmålsdomstolen verkar för respekt för de mänskliga rättigheterna över hela världen.
I dag upprepar vi återigen att det inte kan ges någon straffrihet för f.d. Jugoslavien för de anklagade som vi nu söker efter. Ratko Mladić och Goran Hadžić flyr fortfarande från rättvisan och måste överlämnas.
Vi bör också ge vårt fulla stöd åt chefsåklagaren Serge Brammertz krav på att nödvändig dokumentation, som är avgörande för målet mot f.d. generalen Ante Gotovina och andra, ska göras tillgänglig för tribunalen - en fråga som våra kroatiska vänner bland andra vet har betydelse för anslutningsprocessen till EU.
Den socialdemokratiska gruppen har lagt fram två ändringsförslag för plenum. För det första att det borde klargöras att alla förslag om en eventuell förlängning av uppdraget inte får avleda uppmärksamheten från det centrala uppdraget att fullfölja rättegångarna och avsluta dem så snabbt som möjligt. För det andra vädjar vi om fritt tillträde till tribunalens arkiv för åklagare, försvaret och till sist historiker och forskare.
Jag tackar föredraganden och överlämnar dessa ändringsförslag till kammaren.
Sarah Ludford
för ALDE-gruppen. (EN) - Fru talman! Vi måste stödja slutförandet av Haagtribunalens imponerande arbete med att ställa förövarna av fruktansvärda brott inför rätta och inte tvinga fram en konstlad avslutning, eftersom tidspress skulle inverka negativt på rättvisa rättegångar och genvägar skulle skada vittnenas säkerhet. Medan många mål på lägre nivå framgångsrikt har överförts till nationella domstolar, kanske vissa av dem inte kan eller vill handlägga brottmål i överensstämmelse med internationell standard, vilket innebär att överföringar ibland möter motstånd bland offer och vittnen.
För att låta krigsförbrytartribunalens uppdrag fortsätta ber vi enträget rådet att uppmana säkerhetsrådet att bidra med tillräckliga resurser från sin allmänna budget, inte minst för att man ska kunna behålla viktiga specialister och högkvalificerad personal. Tribunalen måste lämna ett gott arv efter sig, både som modell för andra eventuella ad hoc-tribunaler och för att bidra till att stärka rättvisan i Balkanländerna.
Det finns behov av ett ökat stöd från EU för nationella utredningar och rättegångar om krigsförbrytelser och för att Köpenhamnskriterierna ska innefatta ett ännu större stöd för ett välutbildat och välfungerande rättsväsen, men arvet efter tribunalen måste också bidra till försoning och interetnisk förståelse och icke-statliga organisationers arbete förtjänar mer resurser.
Kommissionsledamot Olli Rehn påminde oss om att ett fullständigt samarbete med krigsförbrytartribunalen är ett villkor för anslutning till EU. Sanningen är emellertid, som kommissionsledamot Leonard Orban öppenhjärtigt berättade för mig i går kväll i kommissionsledamot Rehns frånvaro, att det inte råder någon enhällighet i rådet om vad detta innebär. Det har lett till förvirring och ett ständigt uppskjutande av tidsfrister. Hur gärna vi alla än vill att Serbien och Kroatien ska gå med i EU måste rådet, kommissionen och parlamentet vara eniga och bestämda och förklara att de måste utlämna anklagade som Mladić och Hadžić och, i fallet Kroatien, göra det lättare att skaffa fram bevis och vittnen. Vi får inte ge avkall på dessa villkor.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Fru talman! Jag vill ta upp ett par punkter i denna korta debatt. Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien är mycket betydelsefull, inte bara därför att den garanterar att de som är ansvariga för krigsbrott på Balkan ställs inför rätta, utan också därför att den är viktig för allmänhetens rättskänsla. Tribunalen spelar dessutom en viktig roll i EU:s politik för västra Balkan. Det är något som också betonas i Annemie Neyts-Uyttebroecks betänkande.
Nu när tribunalens mandatperiod snart är slut måste vi tänka på att dess arbete måste slutföras. I min grupp anser vi att det som är viktigt är att kapaciteten hålls på samma nivå för att slutföra de ärenden som fortfarande pågår och att ställa de sista två misstänkta som fortfarande är på fri fot, Ratko Mladić och Goran Hadžić, inför rätta vid tribunalen.
Vi får aldrig någonsin ge intryck av att mandattidens längd och det faktum att den löper ut på något sätt innebär att dessa personer kan gå fria. Om detta görs genom att förlänga uppdraget eller genom att skapa en restmekanism är inte en principfråga för oss, och vad oss anbelangar kan vi kanske också finna ett sätt att låta domarna, advokaterna och sekretariatet finnas till förfogande genom någon form av beredskapsfunktion.
Véronique De Keyser
(FR) Fru talman! Europeiska unionen tillämpar principen om lika behandling för alla länder på Balkan.
Om vi å andra sidan kräver att regeringen i Belgrad ska överlämna Ratko Mladić innan interimsavtalet om handel inom ramen för stabiliserings- och associeringsavtalet kan genomföras, är det tydligt att vi också uppmanar Kroatien att samarbeta fullt ut med tribunalen.
Detta samarbete lämnar dock minst sagt mycket övrigt att önska. Vid chefsåklagare Serge Brammertz senaste besök i Zagreb i februari, då han hade rest dit för att begära in de handlingar som saknas rörande användning av artilleri i ”operation Storm”, som enligt registren ledde till massflykt för 200 000 serber och 350 civilpersoners död, uppmanade chefsåklagaren Kroatien att samarbeta fullt ut, och trots att Europeiska kommissionen just har gett grönt ljus för att inleda kapitel 23 om rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna, vill en del regeringar inom EU inte höra talas om det, och inte heller Europaparlamentet.
Det kommer i realiteten inte att finnas något stöd för oss i Balkan om inte fred garanteras, och den bästa garantin för det är att sanningen kommer fram och rättvisa skipas för de brott som har begåtts i det förflutna.
Jag vill gratulera Annemie Neyts-Uyttebroeck till hennes betänkande som fick ett enhälligt stöd i utskottet för utrikesfrågor.
Alexandru Nazare
(RO) Jag gratulerar föredraganden Annemie Neyts-Uyttebroeck och välkomnar betänkandet om uppdraget för Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien, ett betänkande som jag också har bidragit till med några ändringsförslag och som väcker en rad viktiga frågor som det är vår plikt att behandla.
Vi måste se till att de resultat som tribunalen hittills har uppnått för att bestraffa krigsbrott och främja försoning i västra Balkan används effektivt. Tribunalens arbete måste genomföras fullt ut. Det är också nödvändigt att bedöma resultaten hittills, särskilt de mål som ännu inte har nåtts. På grundval av denna bedömning bör rådet överväga att förlänga tribunalens uppdrag så länge som krävs.
Naturligtvis kan inte tribunalen fortsätta sitt arbete under obegränsad tid. Det är skälet till att vi måste se till att det inrättas en mekanism för att så länge som det behövs fortsätta att arbeta med de resterande uppgifter som för närvarande inte har fullgjorts. I detta hänseende välkomnar jag förslaget från FN:s säkerhetsråd, vilket syftar till att inrätta en institution för detta ändamål.
En annan åtgärd som jag anser är avgörande för utvecklingen av hållbara institutioner på västra Balkan är införandet av regler och utvärderingskriterier för rättsväsendet i dessa länder i syfte att stödja de nationella domstolarna.
Bogusław Rogalski
(PL) Fru talman! Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien har i betydande grad bidragit till försoningsprocessen på västra Balkan och har hjälpt till att upprätta och bibehålla fred i regionen. Den har också bidragit till att skapa grunderna för en ny världsstandard för konfliktlösning efter slutet av ett krig. Det bör dock betonas att stöd till utvecklingen av de nationella rättsväsendenas potential på Balkan är en grundläggande fråga för att de lokala domstolarna ska kunna fortsätta det arbete som tribunalen har påbörjat. Ett bra samarbete mellan domstolar och åklagare på västra Balkan är en annan viktig utmaning, särskilt i fall som rör utlämning och ömsesidig hjälp i rättsliga frågor. Det finns också ett tydligt behov av att införa mekanismer för att garantera att tribunalens arbete och det material den har utarbetat stärker rättsstatsprincipen efter det att tribunalen avvecklas.
Slutligen vill jag vädja till länderna på västa Balkan och EU:s medlemsstater att stödja de icke-statliga organisationernas arbete och även andra institutioner som hjälper offren genom att arbeta för dialog och förståelse mellan etniska grupper samt stödja insatser för försoning på Balkan.
Alexandr Vondra
rådets ordförande. (EN) - Fru talman! Som avslutning skulle jag kort vilja återupprepa vårt fulla stöd för krigsförbrytartribunalens pågående arbete som en viktig del i läknings- och försoningsprocessen på västra Balkan nu och i framtiden.
Jag vill bara nämna att vi ska sammanträffa med chefsåklagaren, Serge Brammertz, i Prag i morgon. Jag håller med om att tribunalen borde ha förutsättningar att genomföra sitt uppdrag, avsluta de pågående rättegångarna och inleda nya mot de båda åtalade som fortfarande är på fri fot. Jag håller också med om att arvet från tribunalen måste bevaras genom att förstärka den lokala kapaciteten att behandla återstående ärenden. När allt kommer omkring är detta fall som rör länderna på västra Balkan och som de i slutändan måste ta ansvar för.
Olli Rehn
ledamot av kommissionen. (EN) - Fru talman! Jag vill tacka för en mycket koncis och viktig debatt och gratulera Annemie Neyts-Uyttebroeck till hennes betänkande och initiativ.
Krigsförbrytartribunalen är ett självklart uttryck för europeiska rättsvärden och rättsstatsprincipen och därför är denna debatt så viktig. Tribunalen är också en väsentlig beståndsdel i vår utvidgningspolitik för västra Balkan.
När det gäller datum kan jag bara instämma i vad tribunalen själv säger - att datumen i tribunalens avslutningsstrategi bara är riktdatum och inte absoluta tidsfrister, vilket fastslås i Annemie Neyts-Uyttebroecks betänkande.
För kommissionen är det oerhört viktigt att bevara världssamfundets stöd för att avsluta tribunalens befintliga uppdrag så att man kan garantera att det inte finns någon straffrihet för krigsförbrytelser i framtiden.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
föredragande. (EN) - Fru talman! Jag vill tacka alla som har bidragit till debatten.
Jag vill också säga att jag hos alla som arbetar eller har arbetat vid krigsförbrytartribunalen har noterat en grad av hängivenhet och engagemang som jag sällan sett någon annanstans. Det har glatt mig mycket.
Det var desto större anledning till att lägga fram dessa förslag.
Talmannen
(EN) - Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon, torsdagen den 12 mars 2009.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Marek Aleksander Czarnecki  
Herr talman! Haag-tribunalens arbete förtjänar permanent stöd från Europeiska unionen, särskilt på grund av att den har skapat grunderna för en ny standard för konfliktlösning och också för att den i så stor utsträckning har bidragit till försoningsprocessen i västra Balkan-regionen.
Mot bakgrund av FN:s resolution om att avsluta krigsförbrytartribunalens arbete är jag enig med föredraganden om att möjligheten att förlänga denna institutions uppdrag bör undersökas. Tribunalens fortsatta arbete behövs, inte minst med tanke på att många krigsförbrytare fortfarande är på fri fot och att det i ett betydande antal ärenden fortfarande krävs en tillförlitlig utredning.
Jag är övertygad om att en nyckelfaktor här också är inrättandet av en tydlig mekanism för rättsväsendets funktion på Balkan, vilket tar på sig tribunalens ursprungliga uppgifter efter det att den avvecklas. Jag vädjar dessutom till medlemsstaterna att stödja de icke-statliga organisationernas arbete och även andra institutioner som hjälper offren genom att främja dialog och förståelse mellan etniska grupper samt att stödja insatser för försoning.
Athanasios Pafilis  
Tio år efter det att det smutsiga kriget släpptes loss mot Jugoslavien av USA, Nato och EU dreglar de personer som gjorde sig skyldiga till krigsbrott mot sitt folk över de tusentals människor som mördades, däribland kvinnor och barn, och över de stora skador de orsakade på Balkan. I det aktuella betänkandet lovordas tribunalen i Haag som de inrättade för att pröva offren och frikänna de amerikanska och europeiska imperialisterna från deras brott, en tribunal med påhittade anklagelser, rättegångar som är en parodi, och som resulterade i att den före detta jugoslaviske presidenten Slobodan Milosevic mördades. Med ofattbar oförskämdhet vill de nu att tribunalens verksamhet ska förlängas så att de kan hitta nya grupper med skyldiga och utöva terroristpåtryckningar på Jugoslaviens folk genom att uppmana dem att underteckna en förklaring där de bekänner sin ånger för att de försvarar sitt land och underkuvas av sina europeiska mördare.
Att endast rösta nej till detta föraktliga betänkande räcker inte. Grekiska kommunistpartiet har lagt ned sina röster. Partiet vägrar också att delta i Europaparlamentets legitimering av imperialistiska brott. På detta sätt hedrar Europaparlamentet inte alls dem som fick betala med sitt blod för USA:s, Natos och EU:s imperialistiska barbari.
Verkliga folkdomstolar kommer att upprättas och de grupper och de mördare i USA, Nato, EU och i center-vänster och center-högerregeringar som verkligen är skyldiga kommer att dömas och bestraffas för sina brott.
