Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
Nästa punkt på föredragningslistan är frågestunden (B6-0161/2008).
Följande frågor har ställts till rådet.

Angående: Funktionshindrade passagerare
Vilka åtgärder och kontroller har rådet vidtagit för att garantera att bestämmelserna i mitt betänkande angående funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor, vilket trädde i kraft förra sommaren, tillämpas korrekt i alla medlemsstater?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Bestämmelserna om skydd av och hjälp till funktionshindrade personer i samband med flygresor fastställs i Europaparlamentets och rådets förordning om funktionshindrade personers rättigheter i samband med flygresor. Denna förordning antogs 2006, vissa delar började att tillämpas redan i juli 2007, och resten kommer att tillämpas från och med juli i år.
Jag borde betona att det är Europeiska kommissionens ansvar att övervaka att denna förordning tillämpas korrekt, och att kommissionen kan vidta lämpliga åtgärder. Sådana åtgärder kan innefatta rättsliga åtgärder för att se till att gemenskapslagstiftningen på detta område tillämpas korrekt. Därför är rådet helt enkelt inte behörigt att besvara denna fråga.
Jag vill dock betona att Europeiska unionen är medveten om vikten av att skydd och hjälp ges till funktionshindrade personer. Liksom kan konstateras i praktiken tillämpas redan den förordning som jag nämnde, och den är ett viktigt hjälpmedel för funktionshindrade personer vid resor.
Robert Evans
(EN) Jag vill tacka ordförandeskapet, men jag är naturligtvis medveten om all lagstiftning, eftersom jag var föredragande för den här i kammaren.
Det är faktiskt de nationella byråerna som är ansvariga. Jag känner inte till situationen i alla länder, men i Storbritannien är det den civila luftfartsmyndigheten. Det handlar alltså om nationella byråer och det är de nationella regeringarnas ansvar, vilket var anledningen till att jag ställde denna fråga till rådet.
Under en vecka då EU tydligt kämpar med att övertyga hela sin halva miljard medborgare om det verkliga värdet med Europeiska unionen är detta ett värdefullt initiativ. Denna lagstiftning är mycket viktig när det gäller att stödja funktionshindrade personer och passagerare, så jag uppmanar ministern att gå tillbaka till rådet och säga till alla hans 26 kolleger i rådet (transport) och dess medlemmar att de borde stärka denna lagstiftning.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) I linje med frågan från min kollega Robert Evans vill jag fråga rådet om dess vilja att stärka rättigheterna för funktionshindrade passagerare i samband med sjöresor. Jag frågar om detta eftersom kommissionen tidigare har försvarat denna möjlighet, till exempel i 2005 års meddelande om passagerares rättigheter, och parlamentet har arbetat för detta, i synnerhet inom ramen för behörigheterna och diskussionerna om Erika III-paketet.
Jörg Leichtfried
(DE) Jag har en fråga till ministern. Jag har hört att när det gäller flygbolags behandling av funktionshindrade passagerare finns det faktiskt avvikelser, och att de så kallade ”lågkostnadsflygbolagen” lämnar visst övrigt att önska i det här sammanhanget jämfört med de övriga flygbolagen. Jag skulle vilja veta om rådet har några hårda fakta i denna fråga, eller om detta endast är personliga uppfattningar av situationen.
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Vad gäller följdfrågan från Emanuel Jardim Fernandes kan jag naturligtvis inte avfärda möjligheten att något liknande kan införas för funktionshindrade personer i samband med sjöresor. Denna fråga måste naturligtvis först studeras av kommissionen, som sedan borde lägga fram ett förslag. Det är dock naturligtvis en fråga som är värd att diskutera. Detta är mitt spontana svar.
Jörg Leichtfried nämnde lågkostnadsflygbolag. Jag vill betona att den förordning som jag nämnde och som rör underlättande av flygresor för funktionshindrade personer rör alla bolag och att det inte görs någon åtskillnad i det sammanhanget. Överträdelser kommer naturligtvis att hanteras på samma sätt, oavsett om de rör lågkostnadsflygbolag eller andra typer av bolag.
Talmannen

Angående: Gemensam invandringspolitik och illegalt arbete
Hur bedömer Europeiska rådets ordförandeskap framstegen under sitt sexmånadersmandat på vägen mot en gemensam invandringspolitik som ska sätta stopp för illegalt arbete?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Angående invandringspolitik och illegalt arbete under denna mandatperiod, det vill säga under det slovenska ordförandeskapet, fortsatte ordförandeskapet förhandlingarna i rådet och med Europaparlamentet om ett utkast till direktiv med sanktioner mot arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i Europeiska unionen.
Detta direktiv förbjuder anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i unionen, och detta är naturligtvis en av metoderna för att bekämpa illegal invandring. I detta syfte föreskrivs i direktivet gemensamma minimisanktioner och minimiåtgärder som medlemsstaterna måste tillämpa för arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare som vistas olagligt på medlemsstaternas territorium.
Under denna tid har rådets behöriga organ fortsatt att studera förslaget, och nära kontakter har upprättats med Europaparlamentet för att göra det möjligt för de två institutionerna att nå en gemensam ståndpunkt. Arbetet är ännu inte slutfört, men jag kan säga att ordförandeskapet är nöjt med framstegen hittills.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Herr tjänstgörande ordförande! Tack för ert svar. Vi vet dock att tredjelandsmedborgare som kommer in olagligt på EU:s territorium utan kompletterande eller rättslig dokumentation faktiskt arbetar för olika arbetsgivare efter att ha släppts ur förvar. De kan då tjäna ihop till sina biljetter och resa till europeiska länder där deras rätt till vistelse erkänns. Hur hanterar vi illegal anställning när det delvis berättigas och skyddas?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) När det nämnda direktivet antas blir det också tveklöst möjligt att agera i dessa fall, och jag hoppas att detta kommer att ske snarast möjligt. Detta omfattar hur som helst åtgärder för att anställa personer som uppehåller sig på EU-medlemsstaternas territorium illegalt, och detta kommer naturligtvis att strida mot direktivet, om och när det antas. Jag upprepar att rådet förväntar sig att detta ska bli klart snarast möjligt, och vi anser också att avsevärda framsteg har nåtts under dessa sex månader.
Talmannen

Angående: Patientsäkerhet
EU har under flera årtionden arbetat aktivt för att säkra fri rörlighet för arbetstagare. Håller rådet med om att patientsäkerhet är en viktig fråga som inte har behandlats ordentligt i EU:s direktiv? Håller rådet med om att man för att säkra patientsäkerheten i EU måste underlätta utbytet av patientuppgifter mellan medlemsstaterna och deras tillsynsmyndigheter för hälso- och sjukvårdspersonal?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Jag vill tacka Marian Harkin så mycket för hennes fråga. Detta är en viktig fråga, vilket har bekräftats genom det ordförandeskapsprogram på 18 månader som vi utarbetat tillsammans med Tyskland och Portugal. I programmet betonade vi att patientsäkerhet är ett viktigt område.
I detta syfte utarbetade arbetsgruppen för patientsäkerhet i högnivågruppen för hälso- och sjukvård en rapport om förbättrad patientsäkerhet i Europeiska unionen. Inom ramen för dessa rekommendationer betonades utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal som ett av de centrala områdena.
I rekommendationerna betonas också behovet av att främja tvärvetenskaplig utbildning om patientsäkerhet på alla utbildningsnivåer för hälso- och sjukvårdspersonal. Arbetsgruppen rekommenderade också att ett sätt att nå patientsäkerhet är att använda ett enda gemensamt paraplynätverk, det så kallade EUNetPass, som kommer att stödja medlemsstaterna och möjliggöra samarbete på området för patientsäkerhet på EU-nivå.
Kommissionen finansierade två projekt på EU-nivå, och dessa borde bidra till en bättre förståelse av situationen och till utarbetandet av riktlinjer för framtida åtgärder på området för patientsäkerhet. Dessa projekt är MARQuIS - ”Methods of Assessing Response to Quality Improvement Strategies” - och SIMPATIE - ”Safety Improvement for Patients in Europe”.
Patientsäkerhet stod också på dagordningen för ministerrådets möte i juni. Denna månad, den 10 juni, antog rådet beslut på området för antimikrobiell resistens. I dessa beslut stöder rådet utvecklingen av strategier som syftar till ansvarsfull användning av antimikrobiella medel. Spridningen av bakterier som är resistenta mot antimikrobiell behandling är oftast en följd av inkorrekt användning inom hela hälso- och sjukvårdssystemet.
Åtgärder för att förhindra vidare uppkomst av resistenta patogener är också viktigt. Dessa åtgärder omfattar inrättande av ett kontrollsystem i medlemsstaterna, och förutom dessa måste hälso- och sjukvårdspersonalen få bättre information om frågan.
Vid hälsoministrarnas senaste möte, vid det tidigare nämnda mötet i juni, lämnade kommissionen information om paketet på området för patientsäkerhet. Det handlar om det så kallade ”patientsäkerhetspaketet” och i detta sammanhang angav kommissionen att den i slutet av 2008 skulle lägga fram en särskild rapport om patientsäkerhet och ett förslag till rekommendation om patientsäkerhet och förebyggande och kontroll av infektioner. Så snart som dessa dokument finns tillgängliga kommer den medlemsstat som innehar ordförandeskapet naturligtvis att underrätta rådet.
Slutligen borde jag också nämna Europaparlamentets och rådets direktiv om erkännande av yrkeskvalifikationer. I detta direktiv regleras i detalj området för yrkeskvalifikationer för hälso- och sjukvårdspersonal i syfte att skydda EU-medborgarna, och området för samarbete mellan medlemsstaterna på detta område fastställs.
Marian Harkin
(EN) Jag tackar den tjänstgörande ordföranden för hans svar. Det gläder mig att höra om de framsteg som gjorts under de senaste sex månaderna, i synnerhet i fråga om arbetsgruppen för patientsäkerhet.
Min särskilda farhåga var att samtidigt som vi har rörlighet för hälso- och sjukvårdspersonal har vi inte på EU-nivå infört någon erkänd struktur för ett formellt samarbete mellan tillsynsmyndigheterna för hälso- och sjukvårdspersonal och hälso- och sjukvårdstjänster.
Instämmer inte ministern i att vi på EU-nivå måste införa en erkänd struktur för formellt samarbete mellan dessa tillsynsmyndigheter? För utan den sammanhållningen och strukturen kan de enskilda tillsynsmyndigheterna inte garantera patientsäkerheten, och det vill jag höra ministern kommentera.
Mairead McGuinness
(EN) Jag vill bara anknyta till detta: vi har också rörlighet för patienter inom Europeiska unionen, människor som reser på semester och opereras - vilket kan få förfärliga konsekvenser.
Hur ska detta hanteras så att människor framför allt blir medvetna om problemen och så att problemen sedan förhindras genom att vi har ordentligt kvalificerad hälso- och sjukvårdspersonal som kan spåras genom hela systemet?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) När det gäller organisation på EU-nivå nämnde jag EUNetPass-nätverket, som är en av rekommendationerna från den tidigare nämnda arbetsgruppen för patientsäkerhet, och specifikt att EUNetPass-nätverket kommer att vara en av eventuellt flera möjligheter, men en av möjligheterna att nå patientsäkerhet.
Så vad omfattar detta nätverk? Det är ett nätverk för informationsutbyte som ger stöd till rekommendationer om patientsäkerhet på olika sätt, och det är främst en plattform för samarbete och nätverksarbete mellan medlemsstaterna och internationella organisationer på området för patientsäkerhet. Detta nätverk utvecklar bland annat en positiv säkerhetskultur och inför utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och rapporteringsmekanismer och utbildning. Det är dock ett av sätten och andra sätt är naturligtvis möjliga, däribland de som ni nämnde.
Talmannen

Angående: Subsidiaritet och EU-medlemskap
I olika medlemsstater, men framför allt i kandidatländerna, hävdas det från politiskt håll och i massmedierna att gemenskapens rättsordning kräver att det införs så kallade "samkönade äktenskap" eller registrerade partnerskap och likaså fri abort och eutanasi.
Kan rådet entydigt förklara om och i vilken mån detta stämmer överens med fakta eller om alla dessa frågor omfattas uteslutande av de enskilda nationernas egen behörighet eller av subsidiaritetsprincipen?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Jag borde påpeka att gemenskapen - och jag tror att Bernd Posselt känner till detta - inte är behörig att påföra medlemsstaterna ett krav på att införa ”samkönade äktenskap” eller ”registrerade partnerskap” i sin nationella lagstiftning. Gemenskapen kan endast anta bestämmelser om samarbetet mellan medlemsstaternas rättsliga myndigheter, till exempel bestämmelser om domstolsdomar som erkänns eller genomförs av en stat men antagits i en annan.
Gemenskapen kan också anta bestämmelser om att lösa lagkonflikter i situationer med gränsöverskridande inslag. Den befintliga gemenskapsbestämmelsen - nämligen Bryssel IIa-förordningen - hänvisar inte till regler för samkönade äktenskap. Liksom vi vet skiljer sig medlemsstaternas lagstiftningslösningar mycket åt när det gäller rättigheter och skyldigheter i fråga om samkönade äktenskap. Vissa medlemsstater har sådana äktenskap och i vissa medlemsstater regleras inga sådana äktenskap alls i lagstiftningen.
Eftersom införandet av samkönade äktenskap och registrerade partnerskap inte krävs enligt gemenskapslagstiftningen vore det svårt för medlemsstaterna att enas om att ändra de befintliga bestämmelserna så att de skulle införliva samkönade äktenskap. Jag borde också påpeka att gemenskapen inte är behörig att reglera frågor om abort och eutanasi.
Bernd Posselt
(DE) Jag tackar rådet för detta viktiga klargörande, eftersom denna fråga också var mycket omtalad i Irland. Jag vill bara ställa en kort och tydlig följdfråga om Kroatien. Stämmer det också att ansökarländerna inte måste ändra sin lagstiftning i dessa frågor, utan snarare fortsätter att vara suveräna, eftersom detta heller inte är ett område som faller under EU:s behörighet när det gäller ansökarländerna?
Marian Harkin
(EN) Jag tackar rådet för dess svar och håller med om att alla dessa frågor - samkönade äktenskap, registrerade partnerskap etc. - endast borde falla under medlemsstaternas behörighetsområde. En av de frågor som uppkom under debatten om Lissabonfördraget i Irland var dock frågan om stadgan om de grundläggande rättigheterna. Jag vill bara fråga ministern om han har någon åsikt om stadgan om de grundläggande rättigheterna, som bifogades Lissabonfördraget. Vid omröstningen om fördraget hävdades det i Irland att denna stadga skulle kunna underlätta införandet av samkönade äktenskap, abort, eutanasi etc. Jag vill bara fråga ministern om han har någon åsikt om det.
Gay Mitchell
(EN) Min fråga gäller ungefär samma sak som Marian Harkins fråga. En ledamot av Europaparlamentet spred en broschyr där det angavs att om reformfördraget från Lissabon antogs i Irland skulle eutanasi och abort införas - och denna broschyr innehöll en spruta, så man fick akta sig! Samma ledamot hade fräckheten att ta till orda här i kammaren i dag för att tala om sanning och ärlighet.
Jag vill att ministern tydligt ska tala om för parlamentet att om Lissabonfördraget skulle antas är det tydligt att det inte skulle innebära att abort och eutanasi skulle införas i någon medlemsstat.
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Tack så mycket för dessa följdfrågor. Till att börja med angående Bernd Posselts fråga om huruvida allt detta innebär att ansökarländerna - Kroatien eller något annat land - inte måste ändra sin lagstiftning om samkönade äktenskap, abort eller eutanasi, är svaret JA. Det behöver de inte göra. De behöver inte göra det, eftersom det inte är en fråga som faller under gemenskapens behörighetsområde. I dessa fall undersöks därför ansökarländernas lagstiftning inte, eftersom det inte är en behörighet för den gemenskap som landet vill ansluta sig till.
Vad gäller stadgan om de grundläggande rättigheter är mitt svar på följdfrågorna från Marian Harkin och Gay Mitchell följande:
Lissabonfördraget innehåller en artikel som styr den rättsligt bindande karaktären hos stadgan om de grundläggande rättigheterna, vilket är ett separat dokument. Jag kan dock officiellt bekräfta, här och nu, att tillämpningen av Lissabonfördraget inte skulle påföra någon medlemsstat ett krav när det gäller frågor som abort, eutanasi eller samkönade äktenskap. Dessa frågor faller inte under gemenskapens behörighetsområde och tillämpningen av Lissabonfördraget skulle inte ändra detta. Dessa ämnen, frågor och områden skulle fortfarande falla under de enskilda medlemsstaternas behörighetsområde.
Talmannen

Angående: Global livsmedelskris
Prisexplosionen på baslivsmedel som vete, ris, majs m.m. har orsakat en livsmedelskris och sociala oroligheter i många utvecklingsländer, och även Europa har drabbats av kraftigt höjda matpriser.
Vad är rådets bedömning av orsakerna till den dramatiska prishöjningen på baslivsmedel? Vilka åtgärder tänker rådet vidta för att uppmuntra produktionen av basvaror eller eventuellt motverka produktionen av andra (exempelvis biobränslen)?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Rådet är fullständigt medvetet om vikten av frågan om jordbruksprodukter och livsmedelspriser på världsmarknaderna. Ordförandeskapet anser att en integrerad strategi behövs för att lösa detta problem, en strategi som ska omfatta alla berörda sektorer för att garantera ett verksamt och långsiktigt politiskt svar från Europeiska unionen. Med tanke på de olika aspekterna av denna fråga har vi i rådets olika konstellationer på senare tid anordnat flera diskussioner för att bidra till sådana integrerade lösningar.
Den 19 maj höll rådet till exempel en detaljerad diskussion om faktorer som påverkar jordbrukssektorns kapacitet att garantera en tillräcklig livsmedelsförsörjning. I denna diskussion påpekade rådet behovet av att studera långsiktiga trender i fråga om utbud och efterfrågan. Diskussionen, som syftade till att bidra till ett gemensamt och hållbart utformat politiskt svar från Europeiska unionen, berörda alla de centrala aspekter som är viktiga för jordbrukssektorn och för den gemensamma jordbrukspolitiken.
Rådet har redan antagit ett beslut om flera åtgärder för att mildra trycket på livsmedelspriserna på EU:s marknader. Dessa åtgärder förväntas också ha ett gynnsamt inflytande på de internationella marknaderna. Rådet antog också vissa snabbåtgärder som exempelvis avskaffande av kravet på det obligatoriska arealuttaget för 2008, ökade mjölkkvoter och tillfälligt avskaffande av importtullar på spannmål.
I sammanhanget med hälsokontrollen av den gemensamma jordbrukspolitiken kommer rådet också att överväga ytterligare åtgärder. Dessa omfattar till exempel ett permanent avskaffande av kravet på obligatoriskt arealuttag, ett gradvis avskaffande av systemet med mjölkkvoter, avskaffande av de nuvarande premierna för energigrödor och deras ersättningar för att främja produktionen av andra generationens biobränslen - med andra ord biobränslen som produceras av biprodukter och som inte konkurrerar med livsmedelsproduktionen.
I slutet av maj fokuserade rådet på utvecklingsdimensionerna av denna fråga och fastställde att sådana omständigheter, de nuvarande omständigheterna, allvarligt belastar utvecklingsländerna, och särskilt de svagaste socialgrupperna i dessa länder.
Vid sitt möte den 3 juni studerade rådet också de finansiella konsekvenserna av och möjliga lösningar för de höga livsmedelspriserna. Rådet uppmärksammade de kortsiktiga åtgärder som det redan antagit, särskilt inom jordbruket, och betonade vikten av att stärka jordbrukets marknadsinriktning, garantera en hållbar produktion av biobränslen och öka tillväxten av den medellångsiktiga och långsiktiga jordbruksproduktiviteten i såväl Europa som i utvecklingsländerna.
Det möte i Europeiska rådet som inleds i morgon kommer också att ta upp de politiska konsekvenserna av de höga livsmedelspriserna. Avslutningsvis har frågan från Dimitrios Papadimoulis under de senaste månaderna och veckorna kort sagt regelbundet stått på rådets dagordning.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Herr talman! Herr tjänstgörande rådsordförande, ni har läst upp en diplomatisk text med de vanliga generaliseringarna och på ett träigt diplomatspråk. Jag vill fråga er om ni vid toppmöteskonferensen i morgon, förutom att göra fina uttalanden, kommer anta några specifika åtgärder och vilka åtgärder detta skulle vara när det gäller reglerna och bestämmelserna för att minska spekulationerna om bränsle och livsmedel? Kommer ni att stödja en lägre social inkomst? Kommer ni att åter granska den kontinuerliga krympningspolitiken för jordbruket? Slutligen, tror ni att Irlands ”nej”-röst för ett par dagar sedan inte har något att göra med de höga priserna och vardagslivet?
Mairead McGuinness
(EN) Detta är en global fråga och vad vi gör inom hälsokontrollen av jordbruket i Europa är viktigt, men begränsat. Vilket slags dialog har vi med USA, där 25 procent av spannmålet äts upp av bilar snarare än av boskap? Detta är väl ändå en enorm fråga som måste hanteras.
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Jag vill förklara för Dimitrios Papadimoulis att Europeiska rådet inte antar specifika åtgärder. Europeiska rådet lägger fram riktlinjer för åtgärder. Specifika åtgärder antas på rådsnivå och på det planet är rådet aktivt och funktionellt. Jag nämnde och räknade upp en rad åtgärder som rådet redan har antagit. Jag räknade också upp en rad åtgärder som rådet förväntas ta upp, men ännu inte har hanterat. Så jag kan inte acceptera anklagelsen att vi bara pratar, för jag talade om specifika åtgärder som redan antagits och om sådana som kommer att hanteras på rådsnivå, främst i jordbruksrådet och Ekofin-rådet.
Frågan om USA och dess metod för att erhålla biobränslen är naturligtvis ett ämne som ska diskuteras mellan Europeiska rådet och USA. Frågan om biobränslen är också en av de frågor som regelbundet tas upp. Åsikterna går så klart isär och täcker ett brett spektrum. Faktum är att vi måste beakta att fossila bränslen är ett alternativ till biobränslen. Så ur detta hänseende måste vi bedöma vad som är mest problematiskt och vad som inte är så problematiskt.
Europeiska unionen är medveten om den potentiella inverkan av produktionen av biobränslen på livsmedelspriserna. Av just detta skäl antog rådet nyligen åtgärder för att främja användningen och produktionen av andra generationens biobränslen, med andra ord biobränslen vars produktion inte konkurrerar med livsmedelsproduktionen.
Samtidigt har arbete inletts för att framställa hållbara kriterier för produktion av biobränsle, och när de antas kommer de att gälla för såväl produktion av biobränsle inom unionen som för importerade biobränslen.
Talmannen

Angående: Förbättrad vägsäkerhet
Rådets nuvarande ordförandeskap hade som ett av sina främsta mål att förbättra vägsäkerheten på rådsnivå. Eftersom rådets ordförandeskap nu går mot sitt slut skulle rådet kunna tala om på vilka områden man har gått framåt och på vilka områden man inte har gjort så stora framsteg och varför?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Inom ramen för lagstiftningen om vägsäkerhet fortsatte det slovenska ordförandeskapet behandlingen av förslaget till direktiv från parlamentet och rådet om förbättrad säkerhet för väginfrastruktur. Ordförandeskapet anordnade också en rad tekniska möten med Europaparlamentets föredragande eftersom det ville nå en överenskommelse med parlamentet vid första behandlingen nästa månad.
Bland det slovenska ordförandeskapets ansträngningar för förbättrad vägsäkerhet vill jag också nämna arbetet inom ramen för förslaget till förordning om skydd för fotgängare och andra oskyddade trafikanter. Detta förslag medför förbättringar av bilars frontpartier som tillverkarna måste införa för att minska de skador som drabbar fotgängare vid en eventuell kollision mellan ett fordon och fotgängare.
Det slovenska ordförandeskapet började behandla detta förslag i rådets arbetsorgan och anordnade givande möten med Europaparlamentets föredragande. Vi skulle i sammanhanget med ansträngningarna för ökad vägsäkerhet kunna nämna framstegen i och med antagandet av vägtransportpaketet. Jag bör påpeka att transportrådet den 13 juni 2008 nådde politisk enighet om detta paket.
Inom ramen för detta paket vill jag särskilt betona den föreslagna förordningen om gemensamma regler för yrkesmässigt bedrivande av transporter. Vi anser att det är mycket viktigt att detta förslag innehåller en förteckning över de allvarligaste lagöverträdelserna inom vägtransporter. Om ett transportföretag begår en sådan lagöverträdelse kan detta leda till att tillståndet att bedriva denna verksamhet kan dras in. På så vis skulle särskilda nationella register, vilket kommer att införas genom denna förordning, underlätta kontrollen av dessa transportföretag och göra den mer effektiv, vilket tveklöst skulle få en positiv inverkan på vägsäkerheten.
Jag borde också nämna förslaget till förordning om regler för tillträde till marknaden, vilket också ingår i detta paket. Detta medför en minskning av antalet resor med godstransportfordon utan last, en högre yrkesutbildningsnivå för förare, en rationalisering av marknaden, en höjd tjänstekvalitetsnivå och därmed ett indirekt inflytande i fråga om en ökad vägsäkerhet.
Den här månaden inledde ordförandeskapet också läsningen av förslaget till direktiv om att underlätta gränsöverskridande uppföljning av trafikförseelser. Detta är ett förslag som kommissionen lade fram i april i år.
Med tanke på den tillgängliga tiden och antalet förslag från kommissionen på området för vägsäkerhet - antalet förslag som rådet för närvarande behandlar - anser vi att avsevärda framsteg har nåtts inom vägsäkerhet. En fullständig utvärdering av resultaten kommer dock endast att kunna göras efter att vårt ordförandeskap är avslutat.
Jim Higgins
(GA) Herr talman! Jag vill berömma det slovenska ordförandeskapet för dess betoning på vägsäkerhet. Ordförandeskapet har höjt medvetenheten hos medlemsstaternas myndigheter om behovet av att vidta olika åtgärder för att anta en praktisk politik i syfte att minska trafikolyckor, antalet dödsolyckor och också antalet skadade personer på våra vägar.
Jag välkomnar till exempel Ferraribetänkandet som antogs i dag i parlamentet och som ger fotgängare och cyklister ett större skydd. Jag vill fråga rådet om vi kan göra något annat - och vidta ytterligare steg - för att förbättra vägsäkerheten?
Reinhard Rack
(DE) Herr tjänstgörande rådsordförande! Jag vill anknyta till denna fråga. Den här veckan har vi haft ett antal betänkanden av relevans för vägsäkerheten på vår dagordning: Ferraribetänkandet har nämnts, i morgon har vi Gurmaibetänkandet och i kväll Markovbetänkandet. Är resultatet av vårt arbete tillfredsställande ur ordförandeskapets synpunkt, eller skulle ordförandeskapet ha velat ha ett bättre resultat?
Gay Mitchell
(EN) Herr talman! Jag vill fråga ministern om han är nöjd med att medan det finns tillräckliga och avancerade testmetoder för körning i alkoholpåverkat tillstånd, finns inte samma avancerade testmetoder för körning under påverkan av illegala droger. Kan ministern försöka se till att ett förnyat intresse väcks för denna särskilda fråga, eftersom det tycks bli allt vanligare?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Angående frågan från Jim Higgins: Vad mer kan vi göra? Den viktigaste åtgärd som både rådet och parlamentet kan vidta är att påskynda de redan inledda förfarandena och anta de beslut som redan har utarbetats, och naturligtvis fortfarande inom denna parlamentsmandatperiod. Den första fråga som kommer att tas upp på dagordningen, förhoppningsvis i juli, är det tidigare nämnda direktivet om samlade åtgärder för säkrare vägar. Jag har dock räknat upp ännu fler åtgärder som redan har inletts, och jag hoppas att det goda samarbetet mellan Europaparlamentet och rådet ska leda till ett snabbt antagande.
Frågan från Reinhard Rack tror jag kräver ett mer politiskt svar. Vi kommer inte att vara nöjda så länge som människor fortfarande dör på EU:s vägar. Så länge som detta är fallet kommer vi också att behöva söka efter nya och kompletterande åtgärder för att minska antalet dödsfall och skador, som vi helst vill ska undvikas helt.
Narkotika är naturligtvis ett problem som liknar alkohol. Jag tror att det måste hanteras på samma sätt. Det handlar om förmågan att framföra ett fordon, och jag anser att medlemsstaterna inte borde göra någon åtskillnad mellan en typ av narkotika eller en annan, vilket i grunden är vad alkohol är, bara för att en av dem är en laglig drog.
Talmannen
Fråga nr 7 är otillåtlig.
Angående: Nytt system för vägtullar i Slovenien
Slovenien har med verkan från den 1 juli 2008 infört ett nytt system för vägtullar. Systemet går ut på att trafikanterna för en enkelresa med personbil genom Slovenien, vilket hittills kostat omkring 7 EUR, undantagslöst måste köpa en halvårsvinjett för 35 EUR (vilket alltså innebär att nuvarande vägtullar femdubblas). Det här ser ut som diskriminering och strider klart och tydligt mot europeiska principer.
Känner rådet till den här händelseutvecklingen? Vad tänker rådet göra åt saken och hur har det över huvud taget kunnat gå så här?
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) Jag måste upprepa att jag är här i kammaren som företrädare för rådet, och rådet har inte diskuterat den fråga som Jörg Leichtfried tagit upp. Men som jag redan sagt, vid ett tidigare parlamentssammanträde tror jag, när jag fick en liknande fråga. Med tanke på att jag känner till det berörda landet rätt väl kan jag svara, men jag vill inte riskera att anklagas för att överskrida gränserna för den behörighet med vilken jag nu talar till er.
Så låt oss försöka och låt mig göra några ytterligare förtydliganden. Det nya systemet för vägtullar i Slovenien, som kommer att träda i kraft den 1 juli, det vill säga inköpet av vinjetter, rör endast fordon med en största tillåtna vikt under 3 500 kilo. Med andra ord är detta en fordonskategori för vilken den giltiga gemenskapslagstiftningen om vägtullar inte föreskriver några gemensamma regler, vilket är fallet för fordon vars största tillåtna vikt överskrider 3 500 kilo. Så detta system med vägtullar som ska införas i Slovenien omfattas inte av tillämpningsområdet för den gemenskapslagstiftning som jag nämnde.
En fråga som kanske är ännu viktigare är att vinjettmetoden med att samla in vägtullar som införs i Slovenien är tillfällig. Denna metod kommer endast att tillämpas för övergångsperioden fram till och med införandet av elektroniska vägtullar eller vägtullar via satellit, vilka förväntas införas 2009, till att börja med för godstransportfordon och sedan för privatfordon.
Vänligen ta mitt svar, herr Leichtfried, som en gest och som en önskan att ge er ett förtydligande. Mitt svar ändrar dock inte det faktum att jag är här i en annan kapacitet och inte som företrädare för Slovenien.
Jörg Leichtfried
(DE) Vi tolkar uppenbarligen lagstiftningen olika. Enligt min åsikt diskriminerar detta system EU-medborgare från utanför Slovenien. Jag vill fråga ministern om det finns någon möjlighet för Europeiska kommissionen att inleda ett överträdelseförfarande mot Slovenien. Jag tror att de första åtgärderna redan har vidtagits. Min fråga till er är följande: som tjänstgörande rådsordförande skulle ert råd till Slovenien vara att kanske införa en tiodagarsvinjett för att återupprätta friden och undvika ett eventuellt överträdelseförfarande?
Reinhard Rack
(DE) Herr minister, förra gången angav ni angående denna fråga att vi talade om en uppsättning med övergångsregler. Normalt skulle dessa gälla i en till tre månader. Vad som sker nu sträcker sig över en period på ett par år och är en tydlig diskriminering mot icke-slovener och därför andra EU-medborgare. Kommissionsledamot Tajani angav uttryckligen i går att det redan finns en skrivelse från GD Transport som syftar till att klargöra denna fråga om diskriminering.
Skulle ni inte säga att tiden är inne att anta vissa snabba åtgärder så att turister kan köra genom Slovenien till en rimlig kostnad i sommar? Det är ett land som vi alla njuter av att besöka.
Janez Lenarčič
rådets tjänstgörande ordförande. - (SL) För närvarande har det inte fastställts om detta fall innefattar diskriminering. Om det gör det kommer en ny situation att uppstå och jag vill inte spekulera om det. För närvarande tycks anklagelserna om diskriminering dock inte vara motiverade, eftersom systemet med vinjetter är identiskt för såväl slovenska medborgare som alla andra. Jag vill dock gärna avsluta denna fråga och jag vill betona att jag är här som företrädare för rådet och att rådet inte har diskuterat denna fråga. Vänligen se det som en gest av god vilja att jag ändå har diskuterat frågan och att jag försöker att i god tro ge er klargöranden.
Talmannen
De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan).
Jag vill säga något innan jag avbryter sammanträdet. Minister Janez Lenarčič har talat till oss för sista gången som tjänstgörande rådsordförande. Han kommer naturligtvis att delta vid det extra sammanträdet i Bryssel, men han kommer att åtfölja sitt lands premiärminister och kommer därför inte att tala som rådets tjänstgörande ordförande. Jag vill tacka minister Janez Lenarčič och det slovenska ordförandeskapet för deras samarbete med Europaparlamentet, framför allt vid frågestunden med frågor till rådet för vilken jag innehade ordförandeskapet.
Jag är också medveten om att minister Janez Lenarčič kommer att tillträda en hög position vid en internationell människorättsorganisation med säte i Warszawa. Jag vill ge honom mina gratulationer och lyckönskningar. Jag tror att han i den kapaciteten återigen kommer att få tillfälle att samarbeta med Europaparlamentet, särskilt när det gäller valövervakning, med tanke på att den nämnda organisationen är anknuten till OSSE. Jag lyckönskar därför Janez Lenarčič inför framtiden och tackar honom återigen för hans närvaro här, för hans vilja att svara på frågor och för kvaliteten i hans svar.
Därmed är frågestunden avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 19.00 och återupptogs kl. 21.00.)
