Anföranden på en minut (artikel 150 i arbetsordningen)
Íñigo Méndez de Vigo
(ES) Herr talman! Som en present på alla hjärtans dag beslutade talmanskonferensen den 14 februari 2008 att de tvärpolitiska grupperna skulle träffas endast på torsdagar.
Sedan dess har vi försökt lösa det här problemet. Vi har inte lyckats. Nu måste de tvärpolitiska grupperna träffas ett datum som inte passar. De har nästan aldrig tillgång till några lokaler och de har aldrig tillgång till tolkning.
Jag talar i dag inte enbart i egenskap av ordförande för den tvärpolitiska gruppen för fattigdom och mänskliga rättigheter, utan med mandat från de flesta tvärpolitiska grupperna i parlamentet och således från de parlamentsledamöter som sitter med i dessa grupper. Jag ber formellt talmanskonferensen att på nytt överväga och upphäva beslutet av den 14 februari 2008, så att vi kan återgå till den tidigare situationen, då de tvärpolitiska grupperna hade sin frihet.
Om den inte gör detta skulle jag aktningsfullt vilja säga att vi kommer att ta upp frågan vid parlamentets plenarsammanträde, där det kommer att avgöras vems ord som väger tyngst här i parlamentet.
Evgeni Kirilov
(BG) I dag är det 85 år sedan Ankarafördraget slöts mellan Bulgarien och Turkiet. I detta behandlas frågan om äganderätter för nästan 350 000 bulgariska thraker, som i början av förra århundradet fördrevs med våld från Turkiet. Vissa av dem lever än i dag, medan deras ättlingar uppgår till nästan 800 000 i antal.
Frågan om den konfiskerade thrakiska egendomen har diskuterats vid ett flertal tillfällen av båda länderna, även på högsta nivå i arbetsgrupper, men utan resultat. Turkiet anser att dessa människor har tvångsförflyttats, men flertalet historiska fakta och dokument, bland annat Nationernas Förbunds protokoll från 1926 om lån till Bulgarien för flyktingar, styrker deras flyktingstatus.
Premiärminister Erdoğan har redan kommit med ett förslag, nämligen att personer som har äganderättsdokument bör vända sig till de turkiska domstolarna. Sådana dokument finns, men det är motbjudande att kräva att de ska lämnas av personer som har dött eller med nöd och näppe undkommit med sina liv. I sin resolution av den 21 maj 2008 uppmanade Europaparlamentet Turkiet att stärka dialogen med Bulgarien i frågan. Jag hoppas uppriktigt att vi får se välviljan segra för de goda grannförbindelsernas skull.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Herr talman! Som ni kanske vet finns det en tydlig brist på symmetri inom mjölksektorn när det gäller förhandlingskraft mellan jordbrukarna och mjölkdistributionsindustrin. Denna bristande symmetri och mjölkprisernas instabilitet har ökat under de senaste åren, vilket lett till minskade vinster och minskad förutsägbarhet för mjölkproducenter.
För att hantera det här problemet stöder jag till fullo införandet av en europeisk mjölktillsynsbyrå för att få till stånd bättre avtal om volymer och priser för mjölk. Denna byrå skulle under övervakning av kommissionen kunna fastställa marknadsbehoven och studera utvecklingen av mjölkproduktionskostnaderna på regelbunden basis. Detta system skulle ge mjölksektorn mer stabilitet och på så sätt göra att de nuvarande offentliga bidragen minskas.
Michael Cramer
(DE) Herr talman! Fredagen den 15 oktober hade Rheinische Post ett huvudreportage om kommissionsledamoten med ansvar för transport, Siim Kallas, som tydligen hade sagt att höghastighetsjärnvägslinjen mellan Paris och Bratislava var en ytterst viktig transeuropeisk axel mellan öst och väst och att kommissionen ansåg att det var av största vikt att den byggdes. Han uppgav vidare att Stuttgart 21 var en viktig del av denna huvudlinje.
Är detta något slags skämt? Samordnaren för projektet, Péter Balázs, har upprepade gånger sagt att själva spåret är en del av TEN-projekten, medan stationerna är en nationsfråga. Med hänsyn till den begränsade finansieringen av det transeuropeiska transportnätets utveckling ska stationerna och all därmed förbunden infrastruktur finansieras av de kommunala, regionala och nationella myndigheterna.
Jag uppmanar kommissionsledamot Kallas att bekräfta kommissionens ställningstagande hittills i ett pressmeddelande och förklara klart och tydligt att tunnelbanestationen i Stuttgart inte kommer att samfinansieras av EU.
Marisa Matias
(PT) Herr talman! Det slagord som just nu är i omlopp i Bryssel är åtstramning, åtstramning, åtstramning. Tyvärr är resultaten av detta tydliga. Planer för stabilitet och tillväxt är ingenting annat än kollektiv stöld från arbetstagare och pensionärer, det vill säga från allmänheten i Europa. Av någon anledning har vi upplevt en våg av generalstrejker utan motstycke över hela Europa. Först var det i Grekland, Spanien och Frankrike. Nu planeras det redan strejker för november i Italien, och i Portugal den 24 november. Det här är dessutom bara början.
Jag skulle vilja fråga hur många generalstrejker, demonstrationer och höjda röster det krävs ytterligare innan det sker en reträtt som bryter Bryssels samförstånd och gör att människor respekteras. Dessa åtgärder leder inte till att krisen bekämpas, utan de har snarare förvärrat den, och jag efterlyser andra, mer rättvisa åtgärder. Jag undrar vad det egentligen är vi väntar på.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Herr talman! Enligt rapporter i den grekiska pressen och offentliga källor för den grekiska regeringen, vilka alla är obestridda, har det skett en oroväckande ökning av antalet utländska medborgare som tar sig in genom Greklands norra gränser utan papper. Tack vare åtgärder som har vidtagits av Frontex har det skett en avsevärd minskning av antalet utländska medborgare som tar sig in över den nordöstra sjögränsen. Vid den norra landsgränsen har resultatet dock inte varit detsamma, utan där passerar nu utländska medborgare i tusentals, vilket skapar ett nytt problemområde. Uppenbarligen har anhållningarna av utländska medborgare ökat med 640 procent under ett år i gränsstaden Orestiada, jämfört med en 80-procentig minskning på öarna.
Med tanke på detta föreslår jag att parlamentet antar en brådskande resolution, för att för det första se till att Frontex är på plats på den turkiska sidan av floden Evros, för det andra fördöma Turkiet, som får mycket generös finansiering från EU för invandring men inte uppfyller sina skyldigheter i enlighet med Ankaraprotokollet, och för det tredje och sista granska problemen med olaglig invandring, som är ett europeiskt problem.
Csanád Szegedi
(HU) Mina damer och herrar! I dag vill jag tala om rödslamskatastrofen i Ungern. Först och främst vill jag tacka alla som har hjälpt offren och deras släktingar under den senaste tiden. Det som är så tragiskt i den här katastrofen är att allt det som har hänt, och beklagligt nog har krävt flera liv, hade kunnat förhindras. Det är EU:s plikt att förhindra katastrofer som denna. För att kunna göra det är det viktigt att granska de privatiseringsavtal som slutits i Centraleuropa. Dessa är inte någonting annat än detsamma som plundring och de har gett kraft åt tvivelaktiga finanskretser efter kommunisttiden. I de fall där så är tillämpligt måste dessutom företag som olagligen har fråntagits befolkningen förstatligas. Dessa finanskretsar visar ingen hänsyn mot de anställda längre, och deras metoder för att roffa åt sig pengar stoppas inte ens av en miljökatastrof. Av denna anledning ber jag EU om hjälp.
Alf Svensson
Miljö- och klimatfrågorna berör oss alla. De är som vi vet globala. Självfallet måste EU spela en ledande roll i kampen för att säkra våra livsbetingelser.
Det hävdas av miljöexperter att den näst värsta klimatfördärvaren, näst största utsläppskällan efter industriell verksamhet, är alla de primitiva stenhällar eller köksspisar, som finns i hyddor och skjul runt om i Afrika, Asien och Sydamerika.
Äntligen har en del nationer som satsar på att värna miljön insett detta. I dag finns det soldrivna, enkla spisar som för en billig peng tar bort 95 procent av dessa giftiga utsläpp som svart kol, gödsel och annat, skapar vid förbränning.
Beräkningar visar dessutom, vilket måste vara det mest angelägna att påpeka, att närmare två miljoner medmänniskor dör en för tidig död för att man tvingas inandas dessa gaser.
Måtte EU tillsammans med USA, som visat medvetenhet, engagera sig i denna synnerligen konkreta möjlighet att rädda människor och miljö!
Iosif Matula
(RO) Alldeles nyligen vidtogs specifika åtgärder för att stärka EU:s energisäkerhet genom tillgång till naturgas från ett flertal källor i syfte att undvika en ny gaskris i Europa. Jag tänker på den nya gasledningen Arad-Szeged, som förbinder Rumänien och Ungern och som även har gynnats av EU-medel.
Det här innebär inte enbart att investeringen är en framgång, utan även att den är ett exempel på samarbete mellan EU-länderna.
Tillsammans med allmänna resurser för att transportera gas i båda riktningarna senast 2014 och gaslager gör de sammanlänkningar som har planerats på EU-nivå det möjligt för länderna i regionen att bli mer självständiga energimässigt. EU-staterna kommer även att kunna hjälpa varandra i händelse av en ny gaskris.
En annan aspekt som är minst lika viktig är att gaspriset kommer att fastställas på regional nivå, i stället för att det sker förhandling med en enda leverantör. Jag hoppas att färdigställandet av gasledningen Arad-Szeged kommer att ge kraft åt inte bara gasledningsprojektet Nabucco, utan även åt AGRI-projektet, som kommer att användas för att transportera gas till Europa via en sträcka genom Azerbajdzjan, Georgien och Rumänien.
Alexander Mirsky
(LV) Tack, herr talman! Jag vill rikta uppmärksamheten mot ett intressant inslag i vårt arbete. På torsdag kommer i stort sett alla ledamöter av Europaparlamentet att lämna Strasbourg kl. 13.30. Vi vet alla mycket väl att det har chartrats ett specialtåg för detta tillfälle. Skulle någon kunna förklara vilken logik det finns i detta? Varför röstar vi alltid om mänskliga rättigheter kl. 16.00 vid plenarsammanträdena? Varför planeras det omröstningar när man vet att 95 procent av alla ledamöter inte har deltagit i sammanträdet? Detta är fullständigt nonsens. Jag är övertygad om att mitt anförande inte kommer att få gehör. Det är också mycket beklagligt, herr talman. Tack.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) I Rumänien, som är en EU-medlemsstat, kränker det nuvarande regeringspartiet demokratin, utan rädsla för återverkningar. Talmannen för deputeradekammaren, som är en av det rumänska parlamentets båda kammare, räknade nyligen de 80 parlamentsledamöter som fanns närvarande i kammaren och meddelade att resultatet av rösterna var 170.
Vid detta tillfälle handlade omröstningen om en lag som är central för många rumänska medborgare. Det gällde förslaget till den nya pensionslagstiftningen, som skulle innebära en avsevärd höjning av pensionsåldern och samma pensionsålder för både kvinnor och män samt ett nytt beräkningssätt, som skulle betyda en reell sänkning av pensionsbeloppet för många pensionärer.
Oppositionen var starkt emot dessa ändringsförslag, men trots att den inte var närvarande i kammaren vid tillfället för omröstningen kunde kamerorna avslöja det bedrägeri som ägde rum. Om oppositionen och pressen inte hade protesterat mot detta tillvägagångssätt varje dag sedan dess skulle lagen ha tillkännagetts offentligt i dag av Rumäniens president.
Olle Schmidt
(EN) Herr talman! I dag fick den svenska regeringen ett rättsutlåtande i fallet Dawit Isaak, som har suttit fängslad i Eritrea i nio år. Dawit Isaak är en svensk journalist som har fängslats på grund av yttrandefrihet.
Enligt ett rättsutlåtande på grundval av Europeiska konventionen om mänskliga rättigheter och rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har Sverige, EU-medlemsstaterna och EU en skyldighet att använda alla tillgängliga diplomatiska och rättsliga medel för att garantera Dawit Isaak hans grundläggande rättigheter. Eritrea är ett av världens fattigaste länder och ett land som är beroende av stöd från EU. Vi måste kräva att Dawit Isaak omedelbart friges i utbyte mot finansiellt stöd.
I morgon kommer Dawit Isaaks bror till Europaparlamentet för att träffa parlamentets talman och kommissionsledamot Piebalgs, och han kommer då att överlämna rättsutlåtandet till EU-institutionerna. Jag hoppas att detta kommer att förpliktiga EU-institutionerna att utöva starkare tryck på Eritreas president så att Dawit Isaak friges och hans liv räddas.
Joe Higgins
(EN) Herr talman! I september tillbringade jag en vecka i Kazakstan med en delegation från Europaparlamentets grupp Europeiska enade vänstern. Kazakstan är under president Nazarbayev en totalitär diktatur där de mänskliga rättigheterna systematiskt undertrycks.
Vi träffade många grupper som kämpar för mänskliga och politiska rättigheter samt för arbetstagarnas rättigheter. Vi fick höra beklämmande vittnesmål om en ohygglig regim som utövar extrem brutalitet i många av landets fängelser. Personer som nyligen har frigetts berättar om en grotesk förnedring av fångar och om systematisk, grym misshandel, brutala våldtäkter och annan tortyr.
Mot bakgrund av detta är det skamligt att Kazakstan har tilldelats ordförandeskapet för Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa under 2010, vilket innebär att ett stort toppmöte ska hållas med OSSE-ländernas statschefer i december i huvudstaden Astana. President Nazarbayev, som är ansvarig för denna mardröm, är skamligt nog på officiellt besök i EU nästa vecka och kommer då att tas emot av parlamentets talman Jerzy Buzek, kommissionens ordförande José Manuel Barroso med flera. Han kommer naturligtvis att tas emot på grund av de omfattande olje- och gasaffärer som EU-företag gör i Kazakstan, men jag begär samtidigt att dessa ledare ska ta upp frågan om den groteska nedvärderingen av mänskliga rättigheter och kräva åtgärder av Nazarbayev som är möjliga att kontrollera och som sätter stopp för det här.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Herr talman! Under de senaste veckorna har över 30 mapucher hungerstrejkat i protest mot militariseringen av deras land och att de varit underkastade ett dubbelt civilt och militärt styre samt antiterroristlagar sedan militärdiktaturens dagar. Trots detta har de båda majoritetsgrupperna i Europaparlamentet inte kunnat enas om en brådskande humanitär resolution.
Nu har hungerstrejken avbrutits. Men grundorsakerna finns fortfarande kvar, vilket föredraganden för FN:s deklaration om ursprungsbefolkningarnas rättigheter påpekade i april.
Chile måste respektera den internationella deklarationen om ursprungsbefolkningarnas rättigheter och ILO:s konvention nr 169 om dessa folks rätt att i förhand bli tillfrågade om all lagstiftning som påverkar deras rättigheter och intressen och att efter att ha informerats fritt få avgöra om de vill godkänna den. Europaparlamentet måste utnyttja alla tänkbara politiska instrument för att se till att den chilenska regeringen respekterar internationell rätt och avtalen som ingåtts med EU.
Dimitar Stoyanov
(BG) Jag vill framföra mina synpunkter om den kommande debatten i Bulgariens nationalförsamling om folkomröstningen som ska genomföras om Turkiets medlemskap i EU. Jag blev emellertid irriterad över anförandet av min kollega på andra sidan i kammaren, Evgeni Kirilov, som praktiskt taget ordagrant upprepade det tal som hölls av ordföranden för mitt parti, Volen Siderov, i Bulgariens nationalförsamling för bara ett par dagar sedan.
Låt mig komplettera det som Evgeni Kirilov sade. Kära kolleger, de människor som drevs ut ur östra Thrakien har inga handlingar som styrker deras äganderätt. De övergav sina barn och lät dem dö, för när barnen grät avslöjades dessa människor för turkarna som kom för att spåra upp dem och döda dem.
Turkiet är ett land som är stolt över sin folkmordshistoria. Det folkmord som utfördes 1913, när 50 000 bulgarer massakrerades och 300 000 drevs bort från östra Thrakien, var till exempel en generalrepetition inför folkmordet på armenierna, som inte erkändes av det ottomanska riket. Därför säger Attack ja till en folkomröstning om Turkiets medlemskap i EU och nej till Turkiets medlemskap i EU.
Theodoros Skylakakis
(EL) Herr talman! Jean-Claude Juncker sade i går att vi har pressat den grekiska regeringen att vidta lämpliga åtgärder sedan 2008, men vi har inte redovisat problemen offentligt, för eurogruppen är inget officiellt organ. Kommissionen har antytt att det grekiska underskottet för 2009 kommer att vara över 15 procent, jämfört med prognosen på 5 procent från i maj 2009.
Det jag undrar är, hur kan man missa 10 procent av BNP? Finansministrarna måste väl ha varit medvetna om detta när de träffades i ekofinrådet, som var institutionellt behörigt till skillnad från eurogruppen? Problemet var därför inte så mycket oförmågan att göra en prognos som efterlevnaden av de politiska kriterierna. Men hur som helst - nog hade de grekiska medborgarna, liksom EU:s skattebetalare, rätt att få veta? Det vi behöver är mer oberoende myndigheter som övervakar de finansiella kriterierna och, framför allt, att reglerna tillämpas rättvist och automatiskt för alla.
Crescenzio Rivellini
(IT) Herr talman, mina damer och herrar! Toppmötet mellan EU och Kina som genomfördes den 6 oktober i Bryssel slutade i spänningar när den planerade presskonferensen ställdes in av knapphändigt redovisade logistiska skäl. I bakgrunden fanns det oenighet i frågan om yuanens växelkurs, som enligt euroländerna är alltför låg.
EU har uppmanat den kinesiske premiärministern att skriva upp Kinas valuta och sätta punkt för en illojal handelspraxis som i åratal har lett till tullkrig. Detta framhölls som en grundförutsättning innan man tar upp frågan om att erkänna Kina som en marknadsekonomi.
Sedan juni har den kinesiska valutan stigit med 2,15 procent gentemot dollarn, men sjunkit med 9,4 procent mot euron. Detta är väldigt dåliga nyheter för exporten från euroområdet, inte minst eftersom EU verkar vara den enda makten utan möjlighet att devalvera sin egen valuta.
Vi missgynnas i förbindelserna mellan EU och Kina på grund av skillnader i anställningsvillkor för arbetskraften, kostnaden för råmaterial och deras protektionistiska och ansvarslösa handelspraxis. Om euron dessutom är övervärderad är det därför omöjligt att konkurrera. Om två veckor kommer vi att försöka ta upp de här frågorna med delegationen från EU.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Vid en tidpunkt när det blir allt viktigare att minska transporterna av livsmedelsprodukter över långa avstånd, när lokal produktion uppmuntras och det sker en anpassning till marknadens krav är det viktigt att stimulera produktionen av fårkött i EU.
Det är oacceptabelt att EU ska försörjas med fårkött från tusentals kilometer bort till svindlande priser, medan våra egna producenter tvingas sälja sina produkter till löjligt låga priser och överger branschen.
Rumänien har den femte största fårbesättningen bland EU:s medlemsstater, men antalet får har minskat med mer än 40 procent. Trots det är exporten av fårkött en viktig del av vår ekonomi.
Mot bakgrund av detta, och om man beaktar att allvarliga sociala, ekonomiska och miljömässiga effekter kan uppstå på lång sikt och resultera i att uråldriga traditioner går förlorade, stöder Rumänien Irlands åtgärd och avvaktar med spänning de stödåtgärder som ska komma från kommissionen och rådet för att sätta stopp för den allt snabbare minskningen av EU:s fårköttsektor.
Kriton Arsenis
(EL) Herr talman! Vi hade en fruktansvärd livsmedelskris 2008. Priset på spannmål sköt i höjden och stora befolkningar svalt, framför allt i Afrika. Samtidigt hade vi den högsta produktionen av spannmål någonsin. Orsaken till denna paradox var biobränslena. Slutligen kom det fram att skulden låg hos kreditföretagen som riktade sina spekulationer mot statsobligationer och priset på baslivsmedel när de väl hade lekt färdigt på Nasdaq och bubblan på fastighetsmarknaden hade spruckit.
Det här spelet ledde till fattigdom för miljontals av våra medmänniskor världen över. Vi kan inte längre tillåta att dessa företag agerar ostraffat och vi måste nu skapa en tydlig ram för dessa företags verksamhet på europeisk och global nivå.
Ilda Figueiredo
(PT) I dag är det Europeiska dagen mot människohandel. Det är något som förtjänar att uppmärksammas. Vi bör kräva att man gör mer än bara yttrar banaliteter om denna tragedi, som för närvarande drabbar hundratusentals människor varje år enbart inom EU. På grund av hunger och extrem fattigdom som drabbar över en miljard människor över hela världen blir dessa människor offer för ett modernt slaveri. Detta är den kapitalistiska exploateringens mörka baksida och en konsekvens av kolonialism och nykolonialism, något som flera europeiska länder har ett stort ansvar för.
Därför finns det en symbolisk koppling mellan gårdagens minneshögtid för internationella dagen för utrotning av fattigdom och dagens firande av Europeiska dagen mot människohandel. Att bekämpa fattigdom och människohandel kräver globala åtgärder, bland annat att man bryter mot den nyliberala politiken och gör ett tydligt åtagande att hålla fast vid den sociala dimensionen i den makroekonomiska politiken för att garantera en politik som bygger på utveckling och sociala framsteg, något som allmänheten och arbetstagarna har krävt i de demonstrationer vi har bevittnat i Europa.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! I dag - 67 år efter det att diktatorn Benito Mussolini avsattes - fortsätter man att bevara, underhålla och renovera fascistmonument i Sydtyrolen. För människorna i Sydtyrolen är detta en daglig påminnelse om de orättvisor de utsattes för. Detta är ovärdigt ett enat Europa på 2000-talet. För ett par år sedan föreslog den dåvarande kommissionsledamoten Franco Frattini en lag som skulle förbjuda alla nazistiska symboler i hela EU. Den logiska konsekvensen av detta borde ha varit att även de fascistiska monumenten i Sydtyrolen förbjuds och avlägsnas som ett led i kampanjen mot nazistiska symboler. Franco Frattinis förslag blev det ingenting av - nu är det dags att göra ett nytt försök.
Kommissionen bör göra helt klart att en kränkning av minoriteternas rättigheter är en kränkning av EU:s värderingar. Artikel 2 i Lissabonfördraget behöver förtydligas. Dessutom måste vi undersöka hur väl minoriteterna är skyddade och vi måste officiellt anta bindande sanktioner.
Czesław Adam Siekierski
(PL) EU har förklarat att 2010 ska vara Europeiska året för att bekämpa fattigdom och social utstötning. Den 17 oktober 2010 firades den internationella dagen för utrotning av fattigdom, som hade utlysts av FN, 23 gånger. Den dagen organiserades särskilda evenemang över hela världen för att visa solidaritet och empati med de socialt utstöttas behov.
Internationella dagen för utrotning av fattigdom syftar framför allt till att göra allmänheten medveten om behovet av att eliminera fattigdom över hela världen, framför allt i utvecklingsländerna, och att understryka att fattigdomsbekämpning är en prioritet. Det är också viktigt att ägna större uppmärksamhet åt orsakerna till och konsekvenserna av fattigdom i Europa. I Europa, alltså. Därför är genomförandet av EU:s program för fri distribution av livsmedel till de fattigaste bland oss till en kostnad av 500 miljoner euro per år så viktigt. Initiativet att uppmärksamma internationella dagen för utrotning av fattigdom är mycket nyttigt, eftersom det hjälper oss att se omfattningen av fattigdomen i världen och att hitta problemets orsaker och lösningar. Tack för ordet!
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Herr talman! På den internationella dagen mot människohandel och social exploatering avslöjades ett antal siffror som borde få oss att agera som politiska ledare.
Över 90 procent av prostitutionen i Europa har sina rötter i utpressning och tvång. Ställda inför dessa siffror bör vi fråga oss om vi verkligen gör vad vi kan för att skydda värdighet och integritet för de tusentals kvinnor vilkas rättigheter också skyddas av stadgan om de mänskliga rättigheterna som vi antog tillsammans med Lissabonfördraget.
Vi talar inte om ”världens äldsta yrke”, utan om den enda form av slaveri som vi inte har lyckats utrota i det gamla Europa. Länder som Spanien gör mycket i sammanhanget, ställer människohandlare inför rätta, ökar allmänhetens kunskap och främjar återanpassningsplaner för de kvinnor som är offren. Men detta räcker inte. EU måste bli ett gemensamt område för handling och engagemang.
Nästa direktiv om människohandel ger en möjlighet att agera mot efterfrågan genom utbildning och att till exempel göra annonseringen svårare i alla typer av medier när det gäller utbudet samt öka det bilaterala samarbetet med tredjeländer för att bekämpa detta gissel från roten.
Här har vi ett tillfälle. Jag vill rikta Europaparlamentets uppmärksamhet på detta så att det fortsätter att gå i bräschen när det gäller medborgarnas rättigheter.
Marc Tarabella
(FR) Herr talman! Enligt sina stadgar är Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) en oberoende källa till vetenskaplig rådgivning kring riskerna i samband med livsmedelskedjan. Men låt mig säga att jag hyser tvivel om detta, och jag är inte den enda.
Låt oss ta ett exempel. Många stater, såsom Danmark och Frankrike, har förbjudit användningen av bisfenol A i nappflaskor sedan ett stort antal undersökningar har visat att det är skadligt. Men Efsa fortsätter att tillåta dess användning i produkter som är avsedda för konsumtion, vilket utgör ett flagrant brott mot försiktighetsprincipen.
Efsa har också godkänt varenda ansökan om att få använda genetiskt manipulerade organismer som har skickats in. Det har kommit in 125 sådana ansökningar totalt. Tycker ni inte att detta är konstigt? Kommissionsledamoten med ansvar för detta område, John Dalli, tog förra veckan avstånd från Efsa när det gällde bisfenol A och rådet har sedan 2008 begärt uppgifter om hur Efsa arbetar.
Jag begär därför, som en minimiåtgärd och så snabbt som möjligt, en gemensam utfrågning av Efsa i Europaparlamentets utskott för jordbruk och landsbygdens utveckling, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd. Vi måste skingra tvivlen runt Efsa så att vi kan garantera ett bättre skydd åt allmänheten och för deras hälsa, som nu står på spel.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Mitt budskap är riktat till Europaparlamentets talman, Jerzy Buzek.
Eftersom han var i Rumänien för ett par månader sedan och besökte det rumänska parlamentet och stödde den liberala PDL-regeringen och de åtstramningsåtgärder den vill genomföra, vill jag berätta för Jerzy Buzek att Rumänien sedan över en månad inte längre har något parlament. Det har gått över en månad sedan man slutade ha sammanträden i det rumänska parlamentet och sedan man slutade fatta beslut på grund av det bedrägliga godkännandet av pensionslagen, vilket påpekades av min kollega Daciana Sârbu.
Eftersom den rumänske presidenten Traian Băsescu inte har någon åsikt i frågan och inte heller fördömer förfarandet, eftersom PDL rutinmässigt stöder det och eftersom bedrägeri nu börjar bli rutin i det rumänska parlamentet skulle jag väldigt gärna vilja veta om Jerzy Buzek fortfarande stöder PDL och myndigheterna i Rumänien och om han fortfarande i dag skulle kunna resa till det rumänska parlamentet för att stödja Boc-regeringen.
Slavi Binev
(BG) EU och vi alla gör gemensamma försök att föra Europa ut ur recessionen. Vissa länder tar sig ur recessionen, men dessvärre blir den av någon anledning bara värre i andra. Återställandet och konsolideringen av den europeiska marknaden verkar vara en prioriterad fråga för samtliga medlemsstater.
Därför är jag djupt oroad över EU:s avsikter att bevilja Pakistan tullättnader. Jag förstår att Pakistan har skadats som resultat av naturkatastrofer, men jag anser inte att det är tillräckliga skäl för att hota den europeiska handeln, framför allt textilindustrin.
Jag vädjar till er alla som företrädare för den bulgariska föreningen för producenter och exportörer inom beklädnads- och textilbranschen, vars medlemmar vände sig till mig med en begäran om hjälp för att rädda denna sektor i Bulgarien. Bulgarien är ett litet land och recessionen är som värst där. Att ge Pakistan tillträde till den europeiska marknaden kommer att äventyra Bulgariens textil- och klädesproduktion.
Att skydda den europeiska marknaden under en recession måste enligt min mening vara dubbelt så prioriterat. Tullfri handel med Pakistan är inte den väg vi ska gå för att ta oss ur recessionen i Europa.
Ioan Enciu
(RO) Jag vill understryka den mycket allvarliga ekonomiska och sociala situation som Rumänien befinner sig i. Återhämtningsåtgärderna som den rumänska regeringen vidtagit är ineffektiva och klart antisociala till sin natur. De utgör en attack på grundläggande mänskliga rättigheter, framför allt inom hälso- och utbildningssektorn, och på rätten till ett anständigt liv. Vad blir effekten av dessa åtgärder? En inflation på 8 procent, den största nedgången i BNP i hela EU, en lamslagen nationell ekonomi samt aldrig tidigare skådade protester från poliser, lärare, pensionärer, tjänstemän från finansministeriet och samtliga fackföreningar. Denna regering vidtar åtgärder som är riktade mot det rumänska folkets intresse och undergräver den rumänska befolkningens status som EU-medborgare. Kommissionen har lämpliga instrument och mekanismer för att övervaka och justera medlemsstaternas finansiella politik. Kommissionen måste ta ställning till de åtstramningsåtgärder som vidtagits av den rumänska regeringen, åtgärder som kränker grundläggande mänskliga rättigheter.
Zigmantas Balčytis
(LT) Den 10 oktober i år utbröt en brand ombord på Lisco Gloria när hon seglade från Kiel till Klaipėda. Även om inga liv gick till spillo visar olyckan de enorma problemen med att garantera säkerheten för människor som reser med färjor. Information från passagerarna visar att färjans besättning inte hade räddningsutbildning och att passagerarna fick ta hand om varandra. Dessutom var antalet räddade passagerare högre än antalet personer i den officiella passagerarlistan, vilket väcker allvarliga frågor om hur man garanterar den allmänna säkerheten för passagerarna och skyddar mot hotet om terrorism. Efter 11 september har EU ägnat säkerheten för passagerare som färdas med flyg stor uppmärksamhet. Denna olycka visar att ett liknande kontrollsystem som det som gäller flygplan även måste gälla fartyg och att det måste ske en löpande, oberoende provning av såväl fartygets tekniska skick som personalen som har ansvar för passagerarnas säkerhet.
Katarína Neveďalová
(SK) I förra veckan ledde jag en delegation av observatörer från Europaparlamentet till parlamentsvalet i Kirgizistan. Vi hade flera möten med företrädare för politiska partier och medborgarorganisationer och vi träffade även interimspresidenten Roza Otumbayeva.
Trots att vi under besöket fick garantier för att landet skulle vara på väg mot en regimförändring till parlamentarisk demokrati och att säkerhetsläget hade förbättrats bröt oroligheter ut igen kort efter vår avresa från Bishek och de politiska partierna började ifrågasätta valresultatet. Detta trots uttalanden från internationella organisationer om att valet i Kirgizistan hade genomförts på ett relativt korrekt sätt. I detta land, där den sociala nivån helt klart är beklagansvärd och tiotusentals människor måste överge sina hem, har kampen för att nå positionen som ensam ledare startat på nytt och utvecklingen i landet börjar gå bakåt igen.
Jag måste uppmana EU och Europaparlamentet att visa större intresse för Centralasien, vilket är en extremt orolig region för närvarande. Detta gäller inte enbart Kirgizistan utan dessutom oron nyligen i Tadzjikistan, och man behöver knappast nämna närheten till Afghanistan. Det är viktigt att vi visar större intresse för och ökar vår närvaro i regionen om vi alla ska få en bättre framtid.
Ivailo Kalfin
(BG) Jag vill rikta er uppmärksamhet på viktiga frågor i samband med cybersäkerheten. Att förebygga riskerna i anslutning till Internets snabba expansion är betydligt effektivare än att reparera de skador som orsakas av att systemet missbrukas. Det krävs åtminstone ett antal åtgärder för att göra detta.
För det första behöver cyberrymden ett skydd som är dynamiskt och som inte bygger upp statiska skyddsvallar, utan som vilar på flexibilitet och proaktiv förnyelse. För det andra måste lagstiftningen som styr Internet utnyttja och inte begränsa de möjligheter som erbjuds genom informationstekniken. För det tredje krävs det en mycket aktiv horisontell samordning av de olika institutioner som ägnar sig åt cybersäkerhet. För det fjärde kräver cybersäkerheten aktiva och effektiva mekanismer för internationellt samarbete och internationell samordning.
Jag vill uppmuntra kommissionen att visa särskild beslutsamhet och kraft och att i kommande lagstiftningsinitiativ insistera på att utveckla och tillämpa en europeisk cyberstrategi och att skapa positioner eller en mekanism för att underlätta en horisontell samordning av alla sammanslutningar och nationella policyinitiativ i samband med detta.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
