Paaiškinimai dėl balsavimo
Pirmininkė
Kitas darbotvarkės punktas - paaiškinimai dėl balsavimo.
Marco Scurria
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėjau balsuoti už šį pranešimą, nes juo nustatomi kai kurie pagrindiniai sanglaudos politikos ir finansavimo elementai.
Visų pirma efektyvesnės procedūros, taikomos nacionalinėms lėšoms ir antra, nuostata, kad sportas ir kultūra taip pat yra svarbūs ir aiškūs sanglaudos elementai.
Tikriausiai vienintelis neigiamas šio pranešimo aspektas yra tai, kad juo numatomos tik trys darbinės kalbos: anglų, prancūzų ir vokiečių, kuriomis, be originalo kalbos, reikia pateikti prašymą. Bet kokiu atveju dėl šios priežasties ir kitų bendresnių priežasčių balsavau už šį pranešimą. Sveikinu pranešėją.
Alfredo Antoniozzi
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, nepaisant šio pranešimo reikšmingumo, tik 19 valstybių narių pateikataskaitas apie svarbiausius rodiklius. Tokiomis aplinkybėmis negalime susidaryti aiškaus vaizdo apie tai, kokia yra praktinsanglaudos politikos įtaka.
Pritariu M. Mikolášiko pasiūlytoms priemonėms ir geros praktikos pavyzdžiams, taip pat manau, kad pasiūlymas dėl platesnio svarbiausių rodiklių taikymo ypač naudingas, kaip ir pasiūlymai rengti ataskaitas apie rezultatus ir nacionalinės bei Europos Sąjungos politikos sąveiką.
Viešų diskusijų ir konsultacijų su suinteresuotaisiais asmenimis organizavimas, taip pat ataskaitų nacionaliniams parlamentams teikimas siekiant išsiaiškinti jų nuomonę yra kitos naudingos priemonės šioje srityje. Turime stengtis, kad sanglaudos politikai skiriamas finansavimas kitu programavimo laikotarpiu nebūtų sumažintas. Todėl pritariau šiam pranešimui.
Sergej Kozlík
(SK) Ponia pirmininke, iš ES fondų skiriamos lėšos naujosiose valstybėse narėse, įskaitant Slovakiją, turi neigiamą atspalvį dėl per didelio sudėtingumo, perdėtos biurokratijos, neaiškių taisyklių ir užslėptų nesąžiningų interesų. Daugelis norinčiųjų gauti pinigų iš Europos fondų skundžiasi išsitęsusia biurokratine kankyne su neaiškia pabaiga. Biurokratija ir daugelis kliūčių kyla ne dėl Briuselio, bet tiesiogiai dėl atskirų valstybių narių. Jei europinės taisyklės nebus supaprastintos Europos Parlamentui ir kitiems subjektams darant spaudimą atskirose valstybėse narėse taikomos taisyklės dar labiau apsunkins padėtį. Nors pradinės europinės taisyklės yra gan paprastos, įgyvendinant jas nacionaliniu lygmeniu jos tampa sudėtingomis. Anot patarlės, kuo žemiau kopėčiomis leidiesi, tuo sudėtingesndarosi sistema. Taip pat kyla rimtų problemų dėl to, kad pareigūnai užuot padėję skirstyti ES lėšas, dėmesį skiria vien tik kontrolės priemonėms, kurios gerokai viršija tai, ko reikalaujama pagal teisės aktus. Todėl su šia problema daugiausia susiduriama ES valstybėse narėse.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, sanglaudos politika gyvuoja dėl tam tikrų priežasčių, ši politikos sritis turi aiškią pradžią ir taip pat turi turėti pabaigą. Manau, kad priežastis, dėl kurios gyvuoja sanglaudos politika yra ta, kad ji padeda rasti gyvenimo lygio ir ekonominio vystymosi visoje Europos Sąjungoje pusiausvyrą. Todėl subsidijuoti ir remti žemiau bendrosios ekonomikos normos esančius regionus yra teisinga. Tačiau taip pat svarbu užtikrinti, kad šie finansiniai ištekliai būtų naudojami tinkamai, kitaip sakant, kad duotų pageidaujamą poveikį. Šis pranešimas man ypač svarbus, nes jame taip pat pateikiama analizė, kuria remdamiesi galime daryti išvadas dėl kitų dviejų paramos laikotarpių. Norėčiau paminėti vieną pavyzdį: būtent mano regione Rytų Vokietijoje 1990 m. buvo jaučiamas reikšmingas sanglaudos politikos poveikis. Tapome vystymosi šiame regione liudininkais ir neabejotina sėkme laikau tai, kad pasiekėme tašką, kai galime pasakyti, kad šiems regionams programą reikia nutraukti, nes tai reiškia, kad gyvenimo lygis juose pakilo.
Andrzej Grzyb
(PL) Ponia pirmininke, sanglaudos politika, tokia, kokia ji yra šiuo metu, ir jos teikiami rezultatai vertinami palankiai. Valstybėse narėse pastebima apčiuopiama nauda, kurią teikia ši politika, kuri kartu su ES žemės ūkio politika padeda mažinti visos Europos Sąjungos vystymosi skirtumus, taip pat vystymosi skirtumus tarp regionų ir regionuose. Taip pat laikausi nuomonės, kad sanglaudos politikos uždaviniai ir jai įgyvendinti skiriamas finansavimas turėtų likti tokie, kokie yra šiuo metu, tačiau tai tikrai keisis, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tarpiniams regionams.
Turėtume pabrėžti, kad šią politiką palankiai vertina valstybės narės ir vietos valdžia, taip pat norėčiau pabrėžti palankią Regionų plėtros komiteto padėtį. Tikimasi, kad bus sumažinta su sanglaudos politika susijusi biurokratija. Jau minėta, kad tokių vilčių taip pat dažnai kyla dėl papildomų valstybių narių nustatytų apribojimų. Tačiau dabartinę ekonomikos krizę galima įveikti daugeliu priemonių, įskaitant šios politikos tęsimą, nes būtent ji prisideda prie tvaraus ekonomikos augimo. Ši politika yra ypač svarbi visai Europos Sąjungai.
Daniel Hannan
Ponia pirmininke, Ayn Rand rašė: "galite išvengti tikrovės, tačiau negalite išvengti tikrovės vengimo pasekmių".
Jau pasiekėme bandymų išjudinti rinkas viešaisiais pinigais ribą. Dabar jau visi mato dėl įsipareigojimų neįvykdymo artėjančią griūtį Graikijoje, visi, išskyrus euro zonos finansų ministrus, kurie po 13 mėn. beprasmiškai įsipareigojo skirti 110 mlrd. EUR, o dabar, atrodo, įsipareigos ir dėl kitos beveik tokio pat dydžio sumos. Iš tiesų tai nebuvo padaryta beprasmiškai, tai net nėra beprasmiška, tai ypač žalinga, nes tokiais veiksmais užtikriname tai, kad atsiradus įsipareigojimų neįvykdymui, o jis bus dar didesnio masto, smūgį teks atlaikyti mums visiems mokesčių mokėtojams, o ne keletui bankininkų ir obligacijų turėtojų.
Taip dėl kelių paauksuotų eurokratijos princiūkščių ambicijų aukojami Graikijos darbuotojų ir Europos mokesčių mokėtojų interesai.
Mario Pirillo
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, visiškai pritariu sumanymui sukurti horizontalias keleto fondų finansuojamas programas, kurios turėtų aiškiai nustatytus tikslus ir paprastesnius naudojimo mechanizmus. Pritariu profesoriaus F. Barcos pranešimui, pagal kurį vietos vystymusi pagrįstas požiūris yra laikomas būdu pagerinti našumą bei veiksmingumą ir veikti kompleksiškai. Turime sutelkti dėmesį miestų lygmeniu ir užtikrinti fondų ir kitų Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo finansinių priemonių koordinavimą. Tokiomis aplinkybėmis, kai biudžetas ypač ribotas, šios priemonės ir atnaujinamieji fondai leistų stebėti rezultatus. Tai padėtų padidinti turimus išteklius ir padidinti paramos gavėjų skaičių, o tai duotų geresnių rezultatų.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, turime užtikrinti didesnį Europos regionų plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų našumą. Manau, kad ypač svarbu turėti skirtingus fondus. Žinoma, šių fondų uždaviniai ir tikslais grįstas požiūris turėtų būti skirtingi. Manau, kad ypač svarbu į šią veiklą įtraukti regionus ir kad Europos Sąjunga nustatytų gaires, kurias būtų galima įgyvendinti ir atitinkamai taikyti regionuose. Tačiau lygiai taip pat svarbu, kad fondo tikslais grįstas požiūris apimtų ir tikslų įgyvendinimo regionuose stebėjimą, kad šie fondai netrukdytų vienas kitam, kad subsidijos nebūtų dubliuojamos, kad neskatintume nesąmoningų programų, kitaip sakant privalome koordinuoti šiomis lėšomis įgyvendinamus uždavinius. Mano nuomone taip reikia didinti našumą. Tikiuosi, kad tęsime darbą šioje srityje, o mums bus pristatyta daugiau ataskaitų ir rezultatų.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Džiaugiuosi, kad šiandien kalbame apie sanglaudos politikos supaprastinimą ir efektyvinimą. Ne sykį esu kartojusi, kad Europos Sąjungos lėšomis remiama valstybių narių plėtra ir gyvenimo kokybės kėlimas būtų efektyvesni efektyviau naudojant planavimo metodą ir užtikrinant, jog horizontalių tikslų būtų siekiama panaudojant lėšas iš skirtingų fondų.
Tačiau nemažiau svarbu ir pačius fondus reguliuojančių taisyklių peržiūra. Dažnai nutinka taip, jog viena ar kita problema neišsprendžiama dėl lėšų trūkumo. Nors analogiškų tikslų siekianti kita programa, finansuojama iš kito fondo, pilnai nevykdoma. Deja, tokiu atveju lėšų perskirstymas tarp fondų dėl skirtingų taisyklių nėra įmanomas. Todėl pritardama rezoliucijoje išdėstytai būtinybei diegti dar didesnį poveikį turintį koordinavimo mechanizmą tuo pačiu raginu keisti ir fondų lėšų perskirstymo taisykles, jas darant kuo lankstesnes.
Gianluca Susta
- (IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, balsavau už pranešimus, išskyrus C. Wortmann-Kool pranešimą, dėl kurio susilaikiau, nepaisant to, kad savo frakcijos pataisoms pritariu. Todėl balsavau nesilaikydamas visų frakcijos nurodymų, nes manau, kad šiuo metu susiduriame su tokiomis rimtomis problemomis, kad šiomis aplinkybėmis privalome pademonstruoti Europos institucijų sanglaudą ir mūsų gebėjimą spręsti esamas problemas. Nepaisant tam tikro Tarybos bailumo ir arogancijos krizės atžvilgiu, manau, kad reikia parodyti mano minėtą sanglaudą.
Nepritariu veiksmų atidėjimui, nes šiuo metu aplinkybės tokios, kad turime piliečiams užtikrinti neatidėliotiną atkirtį ekonomikos krizei, kurią lėmne tik finansinės spekuliacijos, bet ir mūsų nesugebėjimas spręsti ekonomikos atsigavimo ir augimo problemas. Mūsų pareiga - pagerinti Europos viešųjų finansų padėtį ir nustatyti veiksmus, kuriais pirmiausia reikia įtraukti įmones ir dirbančiuosius, nustatyti skirtingas, atviresnes taisykles siekiant užbaigti bendros rinkos įgyvendinimą ir atsidurti geresnėje konkurencinėje vietoje pasaulio rinkoje. Todėl balsavau už visus pranešimus, išskyrus C. Wortmann-Kool pranešimą.
Sergej Kozlík
(SK) Ponia pirmininke, pirmasis ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetis atskleidporeikį gerinti ekonomikos valdysenos sistemą. Naujoji sistema turėtų būti pagrįsta didesne atskirų valstybių narių atsakomybe už bendrai priimtas taisykles ir politikos nuostatas, taip pat patikimesne ES lygmens nacionalinės ekonomikos politikos priežiūros sistema.
Remiantis praėjusių dvejų metų patirtimi ypač matyti, kad norint užtikrinti stiprią konkurenciją, tvarų ekonomikos augimą ir darbo vietas, reikia tvaraus valstybės deficito ir skolos lygmens, reformų, padedančių panaikinti makroekonominius neatitikimus, ir ryžtingos ES augimo ir užimtumo strategijos. Turiu prisipažinti, kad tam tikri ekonomikos mechanizmuose nustatyti administraciniai elementai man kelia gėdą. Kita vertus, iš ligi šiol sukauptos patirties matyti, kad rinkos priemonėmis į neigiamus pokyčius negalima reaguoti greitai ir lanksčiai, todėl finansų krizvirsta skolos krize.
Daniel Hannan
Ponia pirmininke, noriu pasveikinti draugus iš komunistų ir žaliųjų frakcijų. Jie teisūs dėl vieno dalyko. Jei priimtume dešimtadalį jų siūlomų politikos nuostatų, mus ištiktų rimta bėda, tačiau vieną dalyką jie suprato teisingai, tai, kad šiomis gelbėjimo priemonėmis baudžiame didžiąją dalį žmonių, užuot nubaudę kai kuriuos labai turtingus asmenis. Jei norime gelbėti sudėtingoje padėtyje esančius bankus Graikijoje, ypač Prancūzijos ir Vokietijos bankus, būtų daug pigiau tiesiog duoti jiems pinigų, o ne vaizdžiai juos nukreipti per Atėnus.
Tačiau turiu pagalvoti ir išsiaiškinti prielaidas. Kodėl atsižvelgiant į nesėkmingas pirmojo rato bankų gelbėjimo priemones, vėl tikimasi, kad mokesčių mokėtojai išties ranką ir gelbės kai kuriuos labai turtingus asmenis nuo pasekmių, kurias sukėljų pačių klaidos?
Mūsų karta, žvelgdama į senąją Europos santvarką, stebisi, kaip galėjo egzistuoti tokia sistema. Sakome, kaip ji apskritai galėjo būti sukurta taip, kad aukštuomenbūtų atleista nuo mokesčių? Kaip galėjome toleruoti sistemą, kur mokesčius mokėjo tik paprasti gyventojai? Žinote, žarstydami viešuosius pinigus tam, kad apsaugotume kažkieno nustatytus interesus, atkuriame lygiai tokią pat sistemą . Taigi "visada iki pergalės".
Francisco Sosa Wagner
(ES) Ponia pirmininke, visi paketo pasiūlymai nukreipti ta linkme, kuriai aš, palaikydamas Europos susivienijimo idėją ir būdamas federalistas, pritariu, nepaisant to, kad tai daroma nedrąsiai ir su didelėmis spragomis. Be to, pasiūlymuose yra išmintingų patarimų dėl Ispanijos politinio valdymo. Todėl balsavau už keturis pranešimus dėl ekonomikos valdysenos.
Balsavau prieš D. Feio pranešimą, nes juo remiama prociklinpolitika, kuri geriausiu atveju nepadėtų įveikti krizės, blogiausiu - paskatintų sąstingį ir nedarbą.
Taip pat nebalsavau už C. Wortmann-Kool pranešimą, balsavau prieš jį, nes jame neatsižvelgiama į Stabilumo ir augimo paktą, Europos užimtumo strategiją arba strategijos "Europa 2020" uždavinius, kurie teikia vilties milijonams europiečių, ypač jaunimui.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, kalbant apie požiūrį į per didelį deficitą, manau jis tam tikra prasme panašus į futbolo rungtynes: jei yra nustatytos tam tikros taisyklės, jų reikia laikytis. Nepakanka vien pažvelgti vieni kitiems į akis ir pasakyti, kad pažadame laikytis taisyklių. Gyvenimas pasikeitė. Kitaip sakant, jei pažeidžiamos žaidimo taisyklės, reikia skirti baudas ir baudinius. Žinoma, to negalima pasiekti demokratiniais sprendimais. Norėčiau grįžti prie futbolo rungtynių pavyzdžio. Įsivaizduokite, kad buvo padaryta pražanga. Teisėjas priima sprendimą. Įsivaizduokite, kas būtų jei teisėjas kiekvieną kartą, norėdamas nuspręsti ar tikrai buvo pražanga, surengtų žaidėjų balsavimą. Tai neįmanoma. Todėl mums reikia aiškaus sprendimų priėmimo proceso. Ką darome kai kas nors sulaužo taisykles? Galiausiai norėčiau pabrėžti, kad mums taip pat reikia solidarumo. Reikia ne tik paprasčiausiai nubausti tą, kuris pažeidtaisykles, bet ir padėti jam sugrįžti į doros kelią.
Pirmininkė
Pone D. Hannanai, turėtumėte kalbėti apie D. Feio pranešimą, tačiau taip pat esate kitas ir vienintelis pranešėjas, norintis kalbėti apie S. Goulard pranešimą, taigi šiems dviem pranešimams aptarti jums skiriu dvi minutes, jas galite panaudoti, kaip norite.
Daniel Hannan
Ponia pirmininke, jūs esate nepaprastai dosni, taip pat ir labai gera pirmininkė.
Norėčiau panagrinėti kai kuriuos griozdiškus pasakymus, kuriuos girdėjome pastarosiomis savaitėmis diskusijoje apie finansinės pagalbos planus. Mūsų žiniasklaidoje kalbama apie Graikijos gelbėjimą, pagalbos teikimą Portugalijai, pagalbą Airijai, tačiau paramą gaunančiose valstybėse žmonės į šią pagalbą žiūri kitaip.
Graikai protestuoja gatvėse, nes puikiai supranta kokios bus šio ES ir (arba) TVF pasiūlymo pasekmės. Pinigai neatiteks paprastiems Graikijos gyventojams, jie atiteks toms finansų institucijoms, kurioms skolinga Graikijos vyriausybė. Tačiau paskolas mokėti teks paprastiems mokesčių mokėtojams, taigi Airijai, Portugalijai ir Graikijai išsiunčiama sąskaita už paramą visos Europos bankų sistemai.
Kodėl? Nes negalime prisiversti pripažinti, kad pinigų sąjunga buvo klaida. Negalime prisiversti mąstyti logiškai: sumanymas įsprausti į bendros valiutos rėmus valstybes su labai skirtingomis sąlygoms ir poreikiais tikrai turėjo baigtis įtampa, kurią kai kurie mūsų prognozavo dar prieš 10 metų, kai buvo pradėtas šis projektas.
Dar plačiau taikydami integraciją pagilinome krizę ir visa, ką buvo galima išgirsti vakar dienos diskusijoje dėl šio pranešimo, buvo "mums reikia finansų sąjungos", "mums reikia ekonomikos valdysenos". Mieli draugai, čia matote logikos trūkumą. Europos integracija žlugo, taigi leiskite mums ją taikyti dar plačiau! Pinigų sąjungos nepakanka, mums riekia didesnės ekonomikos sąjungos.
O tikrovyra tokia, kad gelbėjame reputaciją, gelbėjame šį projektą pradėjusių eurokratų, kurie yra pasirengę paaukoti ES pakraščiuose esančių valstybių žmones ir neturtingų valstybių mokesčių mokėtojus, reputaciją, kad jie išlaikytų savo pasipūtimą.
Žinoma jų reputacija yra tikriausiai brangiausia nuo Helenos iš Trojos laikų, kai buvo pastatyta tūkstantis laivų.
Marian Harkin
Ponia pirmininke, balsavau už galutinio balsavimo atidėjimą, nes manau, kad yra galimybių susitarti su Taryba.
Mano nuomone, pranešimai dėl ekonomikos valdysenos apskritai nėra geriausias pasirinkimas, tačiau esamomis aplinkybėmis šie pranešimai tikriausiai yra mažiausia blogybė.
Nepalankioje padėtyje atsidūrėme dėl iš prigimties trapios eurą remiančios struktūros. Stabilumo ir augimo paktas nepasiteisino, jis nebuvo sėkmingas nuo pat pradžių. Šiuo metu atsidūrėme tokioje padėtyje, kad kovoje dėl valiutos išsaugojimo galime arba pasiduoti, arba bandyti sukurti tam tikros formos ekonomikos valdyseną, kuri padėtų stiprinti jos pagrindus ir tam tikra prasme padėtų atkurti infrastruktūrą.
Sutinku su Mario Monti, kuris sakė, kad pernelyg didelis palankumas didžiosioms valstybėms narėms tam tikra prasme prisidėjo prie dabartinės ekonomikos krizės, o mūsų pasiūlymai galėtų bent padėti išvengti to ateityje. Tik tikiuosi, kad tai nėra tas atvejis, kai arklidės durys uždaromos, kai žirgas jau išbėgo.
Robert Rochefort
(FR) Ponia pirmininke, šį rytą, po trejų metų darbo balsavome dėl labai svarbaus teksto dėl vartotojų apsaugos Europoje gerinimo. Jame dėmesys tinkamai skiriamas pirkiniams internetu, kurie per ateinančius 20 metų gali sudaryti 25 proc. visos prekybos Europoje, o tai didelis skaičius.
Kai kurie šių pirkinių bus tarpvalstybiniai. Prekyba internetu suteikia vartotojams didesnes pasirinkimo galimybes ir užtikrina mažesnes kainas. Tai tikra pažanga. Kalbant apie MVĮ ir apskritai amatininkus, labai svarbi galimybrasti naujų prekybos vietų.
Be svarbiausių pranašumų, norėčiau paminėti du: apsisprendimo laikotarpis pratęstas iki 14 dienų ir nuostata dėl galutinės santraukos, kurioje prieš paspaudžiant paskutinį mygtuką ar spragtelint pele ir patvirtinant užsakymą, būtų pateikta visa informacija ir visa mokėtina kaina.
Galiausiai atsižvelgiant į šiuos paaiškinimus dėl balsavimo didžiuojuosi galėdamas pasakyti, kad aš, visi kolegos Europos Parlamento nariai ir politinės frakcijos balsavo vieningai, nes sprendžiant tokį klausimą mums, aišku, reikėjo sutarimo, o ne prieštaravimų. Mums pavyko pasiekti konsensusą.
María Irigoyen Pérez
(ES) Ponia pirmininke, leiskite trumpai pakomentuoti tai, ką išgirdau prieš mane kalbėjusių Parlamento narių kalbose.
Tai nėra ES steigėjų reputacijos išsaugojimo klausimas, tai su Europos kūrimu ir darbu Europos piliečių labui susiję klausimai.
Dabar pereisiu prie balsavimo dėl Vartotojų teisių direktyvos paaiškinimo. Palankiai vertinu šios direktyvos priėmimą. Ši direktyva reiškia žingsnį Europos integracijos link ir žingsnį į priekį vartotojų teisių apsaugos srityje, bet kartu man gaila, kad daugelio direktyvos straipsnių priėmimas yra susijęs su apsaugos panaikinimu Ispanijos vartotojams, kurie neteks kai kurių teisių, kurios jau buvo įtvirtintos Ispanijos teisės aktuose.
Todėl Ispanijos socialistai šiandien balsavo prieš kai kuriuos direktyvos straipsnius: 9 straipsnį dėl visiško nuotolinių sutarčių informacijos reikalavimų suderinimo; 17 straipsnio 2 dalį dėl to, kad vartotojas gali būti atsakingas už tinkamą prekių naudojimą sutarties nutraukimo laikotarpiu; ir 22 straipsnio 2 dalį dėl papildomo prekių pristatymo termino nustatymo, kai pardavėjas nepristato prekių per sutartyje nurodytą laikotarpį.
Ville Itälä
(FI) Ponia pirmininke, neseniai D. Hannan kalbėjo apie kitus dalykus, kuriems, kad ir kas būtų, reikia mažesnės, o ne didesnės integracijos. Tačiau šiame pasiūlyme dėl vartotojų apsaugos kalbama būtent apie didesnę integraciją ir tai visiškai tinkama. Mes remiame piliečių teises ir pritariame vartotojų apsaugai tarptautinėje prekyboje, Europos prekyboje. Žinome, kad apsipirkimas internetu yra šiuolaikinis reiškinys, tačiau jį reglamentuojantys teisės aktai atsilieka, tad dabar laikas judėti į priekį.
Mano šalyje, Suomijoje, teisėkūra yra gana toli pažengusi ir kartais man, aišku, kyla abejonių, ar rengdami bendrus teisės aktus neiname atgal. Nepaisant to, prekyba yra Europos lygmens, todėl teisės aktai taip pat turi būti Europos lygmens ir tai kelias, kuriuo turėtume ir toliau eiti.
Alfredo Antoniozzi
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, Komisijos pateiktu pasiūlymu dėl Vartotojų teisių direktyvos pavyko sujungti keturias ankstesnes šią sritį reglamentuojančias direktyvas į vieną teisės aktą.
Pritariu pranešimo tikslams. Labai svarbu 27 valstybėse narėse užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir kartu tinkamai atsižvelgti į būtinybę gamintojams, nepaisant jų dydžio, tiekti prekes ir paslaugas Europos vartotojams be nereikalingų teisinių kliūčių.
Dabartinėmis aplinkybėmis sunku panaikinti teisinį susiskaidymą. C. Wortmann-Kool pranešime taip pat taikliai reiškiamos abejonės, kad visiškas teisės aktų suderinimas galėtų duoti priešingų, nei tikimasi rezultatų.
Todėl balsavau "už", nes esu įsitikinęs, kad būtų naudinga Komisijos pasiūlyme padaryti pakeitimų, siekiant būtiniausio suderinimo ir kartu užtikrinant aukšto lygio paslaugas vartotojams.
Adam Bielan
(PL) Ponia pirmininke, šios dienos balsavimu baigėme ilgą, ilgiau nei trejus metus trukusį darbą rengiant Vartotojų teisių direktyvos projektą. Šiuo dokumentu užtikrinama aukšto lygio vartotojų apsauga visose valstybėse narėse, dokumentu taip pat bus siekiama išaiškinti painiavą keliančius klausimus dėl mažmeninės prekybos, vykdomos tarp įmonių ir vartotojų iš skirtingų valstybių. Horizontalus šios direktyvos pobūdis suteikia galimybę šiuo metu šioje srityje galiojančius ES teisės aktus sujungti į visumą.
Direktyvos nuostatos turėtų būti ypač svarbios sprendžiant su visų tipų internetiniais sandoriais susijusius klausimus. Tikiuosi, kad pasiūlytas teisės aktas padės padidinti vartotojų pasitikėjimą tokia prekyba. Vartotojams taip pat ypač svarbi nustatyta teisnutraukti sutartį per 14 dienų nenurodant nutraukimo priežasties ir susijusios teisės atgauti visas sumokėtas sumas. Taip pat palankiai vertinu 5 skyriaus nuostatų dėl draudžiamų sutarčių sąlygų galutinę versiją. Esu tikras, kad direktyva padės reikšmingai pagerinti vartotojų teisių padėtį Europos Sąjungoje, taigi pritariau pranešimui.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, atsiprašau, kad taip dažnai prašau jūsų dėmesio. Deja, šią savaitę man nesisekper procedūrą "prašau žodžio". Vis nepataikydavau. Buvo keletas dalykų, kuriuos norėjau pasakyti šiuo klausimu, tačiau apskritai esu laimingas, kad priėmėme šią direktyvą. Balsavau "už".
Man taip pat malonu, kad galėjome sustiprinti vartotojų teises ir įtraukėme nuostatą dėl vadinamosios išnešiojamosios prekybos, nes šioje srityje yra nemažai abejotinos praktikos pavyzdžių. Tačiau dar kartą noriu paraginti nepamiršti biurokratijos problemos įgyvendinant šį teisės aktą. Vokietijoje ypač daug mažųjų ir vidutinių įmonių. Nors šios įmonės neužsiima išnešiojamąją prekyba, jos dažnai sudaro sandorius su klientais rankos paspaudimu. Tokios praktikos buvo laikomasi šimtus metų. Turime elgtis apdairiai, kad neapsunkintume šių MVĮ per dideliais biurokratiniais reikalavimais. Grįždamas prie pagrindinės minties noriu pasakyti, kad esu laimingas ir balsavau už direktyvą.
Zuzana Roithová
- (CS) Ponia pirmininke, labai palankiai vertinu tai, kad A. Schwabui pavyko pasiekti kompromisą su Taryba stiprinant vartotojų teises ir kad šis kompromisas apims mano pasiūlymus dėl prekybos internetu. Žinoma, balsavau už šį pranešimą, tačiau man apmaudu, kad Tarybai pirmininkaujanti Vengrija blokavo mano pasiūlymą, kuriam pritarvisas Parlamentas, suteikti vartotojams teisę į sutartomis sąlygomis iš kitos valstybės tiekiamas prekes.
Deja, Eurostato duomenimis, dėl to atmetamas trečdalis tarpvalstybinių užsakymų. Internetinės parduotuvės, pvz., "iTunes" ir kitos netiekia prekių ar paslaugų į naująsias valstybes nares. Taip diskriminuojami Čekijos vartotojai, lyginant juos su vartotojais pvz. iš Prancūzijos ar Nyderlandų. Todėl vidaus rinka vis dar nėra bendroji rinka, bent skaitmeninėje erdvėje, o Taryba taip praleido puikią galimybę.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Panaudoto branduolinio kuro ir branduolinių atliekų tvarkymas yra itin svarbus tiek aplinkos ir žmogaus, tiek visuomenės saugumui. Todėl raginu Tarybą priimant Direktyvą atkreipti dėmesį ir į Europos Parlamento, vaidinančio vis svaresnį vaidmenį sprendžiant aplinkos klausimus, nuomonę. Vis tik tenka apgailestauti, jog žaisdami politinius žaidimus kartais norime į dokumentus įtraukti įvairias nuostatas, galinčias duoti priešingų rezultatų.
Kai kurios valstybės narės įstodamas į Europos Sąjungą atsinešjoms prieš jų valią užkrautą atominių elektrinių naštą. Viena Lietuvos stojimo į ES sąlygų buvo Ignalinos atominės elektrinės uždarymas. Europos Sąjunga savo ruožtu sutartimi įsipareigojo šį uždarymą finansuoti. Šis ES įsipareigojimas kyla visų pirma iš to, kad tokiai valstybei kaip Lietuvai vienai finansuoti visus elektrinės uždarymo darbus yra neįmanoma. Į uždarymo darbus įeina ir pasirūpinimas panaudotu branduoliniu kuru bei branduolinėmis atliekomis.
Todėl raginimai šią naštą užkrauti ant valstybių narių pečių sukeltų priešingą efektą. Negaunant tinkamo finansavimo Lietuvai vienai būtų neįmanoma efektyviai pasirūpinti saugumu. Atvirkščiai, ir ateinančioje finansinėje perspektyvoje Ignalinos atominės elektrinės uždarymas turi likti ir Lietuvos, tačiau ir visos Europos Sąjungos rūpesčiu.
Marian Harkin
Ponia pirmininke, labai pritariau šios rezoliucijos 25 pastraipai, kuria "gailimasi, ribotai padidinus finansavimą programai "Progress"...", nes Komisija dar 2010 m. įsipareigojo grąžinti iš programos "Progress" biudžeto mikrofinansavimo priemonei skirtus 20 mln. EUR ir akivaizdu, kad to nebus.
Mikrofinansavimo priemonė, nors ir labai maža, yra išties svarbi užtikrinant labai mažoms įmonėms galimybę pasinaudoti kreditais socialinės ekonomikos srityje, o tai dabar svarbu, nes finansų institucijos pinigų neskolina.
Tačiau tai neturėtų būti daroma programos "Progress" lėšomis. Mano nuomone, tai principu "pavok iš Petro, kad sumokėtum Pauliui" pagrįstas klausimas.
Taip pat noriu pasakyti, kad ypač pritariu pasiūlymui padidinti paramą mokymosi visą gyvenimą programai "Grundtvig", ypač palankiai vertinu sprendimą padidinti paramą programai LIFE+.
Ville Itälä
(FI) Ponia pirmininke, šis ypač svarbus pranešimas priimtas ir visų pirma turėtume padėkoti ir paploti pranešėjui A. Dessui, kuris iš tiesų labai sunkiai dirbo, kad pasiektų šį kompromisą, kad šią bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą būtų galima vykdyti tokiu reikšmingu būdu.
Suprantu, kaip sudėtinga, kai skiriasi kiekvienos valstybės narės pageidavimai dėl dalykų, kuriuos turėtų apimti BŽŪP reforma, tačiau čia svarbus vienas dalykas ir tai, žinoma, yra ekologijos aspektas. Svarbu, kad žemės ūkio produkcijos gamintojai įgyvendintų tvarią aplinkos politiką, tačiau kaip ši ekologiškesnio žemės ūkio sistema bus sukurta? Tai turi būti padaryta taip, kaip pasakojo A. Dess. Ja neturėtų būti sukurta daugiau biurokratijos ir neturėtų būti didinamos gamintojų sąnaudos. Be to, neturime pamiršti skirtingų aplinkybių valstybėse narėse. Jei ji bus sėkminga ir po to, kai Komisija pateiks išsamius pasiūlymus, eisime tinkamu keliu ir galėsime pasidžiaugti, kad ūkininkai dalyvauja savanoriškose aplinkai saugoti skirtose programose.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Ponia pirmininke, balsavau už šią iniciatyvą, nes Europai reikia tvirtos bendros žemės ūkio politikos be apribojimų, politikos, kuria būtų siekiama skatinti pelningus ūkius ir užtikrinti maisto saugumą, pakankamą teikimą ir produkcijos kokybę.
Be to, reikia remti žemės ūkį, siekiant jį atnaujinti ir sutelkti pastangas tausesniam energijos, vandens ir dirvos vartojimui.
Visa tai reikia derinti su kitomis valdymo formomis, kurios padėtų užtikrinti teisingesnį atlygį už šios srities specialistų, žmonių grupės, kuriems reikia tobulėti ir mokytis visą darbo laiką, atliekamą darbą. Šiems žmonėms reikia užtikrinti paprastesnes procedūras, mažiau biurokratijos ir daugiau skaidrumo tikslų bei priemonių požiūriu.
Atitinkamai naująja bendra žemės ūkio politika reikia stiprinti įsipareigojimus dėl aktyvių ūkininkų, taip pat stiprinti įsipareigojimus dėl ūkininkų indėlio, kurį jie duoda produkcijos forma, ir subalansuotos kaimo vietovių plėtros. Be to, pelningumas yra susijęs su šio sektoriaus politikos ir strategijos "Europa 2020" uždavinių suderinimu. Todėl reikia išlaikyti pastangas biudžeto srityje.
Sergej Kozlík
(SK) Ponia pirmininke, šiuo Europos Komisijos pasiūlymu dėl bendros žemės ūkio politikos reformos siūlomi tik kosmetiniai pakeitimai, o ne reformos, kuriomis būtų siekiama pagerinti Europos žemės ūkio produkcijos rinką ir konkurencingumą.
Šiuo požiūriu pritariau daugybei Europos Parlamento išvadų ir kritiškai nuomonei. Aš iš esmės prieštarauju tolesniam subsidijų sistemos istorinio metodo taikymui ir pritariu papildomų objektyvių kriterijų, kuriais būtų atsižvelgiama į žemės ūkio finansavimo sąlygas padidėjusioje 27 valstybių narių Europos Sąjungoje, nustatymui. Mano nuomone, vadinamosios subsidijų ribos yra sunkinanti aplinkybė, kuri nepadės pagerinti sąlygų ūkininkams naujosiose valstybėse narėse. Bendra žemės ūkio politika turėtų būti pagrįsta dviem ramsčiais, pagal pirmąjį jų, visas finansavimas turėtų būti iš ES išteklių. Antruoju ramsčiu turi būti žemės ūkio modernizavimas, konkurencingumas ir kaimo plėtros bendras finansavimas iš nacionalinių išteklių.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Ponia pirmininke, Europos Parlamentas priėmpranešimą dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) iki 2020 m. Balsavau prieš šį pranešimą, nes jame siūlomos priemonės nėra tikrosios reformos, o tik kosmetiniai ir nežymūs pakeitimai, kuriais remiama ir palaikoma dabartinnesąžininga bendra žemės ūkio politika. 20 sąstingio metų Europos maisto gamybos srityje ir mažų ūkininkų pajamų mums jau gana.
Pamiršome, kad prieš septynerius ir penkerius metus Europos Sąjunga priėmnaujų valstybių narių, kurioms buvo suteikta nedidelparama ir kurioms buvo pažadėta, kad po 2013 m. išmokos bus suvienodintos. Noriu aiškiai pabrėžti: reikia išlaikyti tvirtą antrąjį ramstį, o tai apima dabartinių lėšų paskirstymo kriterijų, pagal kuriuos atsižvelgiama į atskirų valstybių narių išsivystymo lygio skirtumus, išsaugojimą. Galiausiai reikia labiau koordinuoti regionų ir bendrą žemės ūkio politiką kaimo vietovėse. Kai kurias žemės ūkio politikos antrojo ramsčio atsakomybės sritis reikėtų perkelti sanglaudos politikai. Kaimo vietovės turi teisę siekti išsivystymo naudodamosi regionų politikai skiriamais pinigais.
Norėčiau pridurti dar vieną dalyką - J. M. Barroso pareiškimas dėl galimybės sumažinti finansavimą pagal antrąjį ramstį rodo, kad jis nežino, kokia tai rimta problema.
Peter Jahr
(DE) Ponia pirmininke, taip pat norėčiau padėkoti pranešėjui A. Dessui. Jei norime, kad žemės ūkio politika tebebūtų konkurencinga ir taptų dar sveikesnaplinkosaugos požiūriu, ją reikia tinkamai finansuoti. Norėčiau pabrėžti žodį "tinkamai". Žodis "tinkamai" tinka tiek ūkininkams, tiek mokesčių mokėtojams. Manau, kad konkurencingos struktūros žemės ūkio srityje atsiradimas būtų ypač sveikintinas. Tokiomis aplinkybėmis tiesioginių išmokų ribojimas nėra tikslinga priemonė. Konkurencingos struktūros ardymas nėra mūsų darbas. Užaugau buvusioje Rytų Vokietijoje, kur politikai ūkininkams smulkiai nustatydavo veiklos struktūrą ir visus gamybos duomenis. Tai baigėsi valstybės bankrotu. Neturime leisti, kad tai pasikartotų, norėčiau apsaugoti Europos Sąjungą nuo tokios katastrofos, todėl esu prieš tiesioginių išmokų ribojimą ir todėl galiausiai susilaikiau balsuojant dėl šio pranešimo.
Marian Harkin
Ponia pirmininke, balsavau už A. Dess pranešimą, tačiau turiu pasakyti, kad nusivyliau, kad nepavyko priimti 4 pakeitimo. Jam pritarmano frakcija, nes remiantis šiuo pakeitimu būtų sudarytos sąlygos teikti konkrečią pagalbą pagal pirmąjį ramstį siekiant kompensuoti už gamtines kliūtis ir taip pat užtikrinti, kad būtų išlaikyta žemės ūkio veikla kalnuotose vietovėse, aplinkos požiūriu jautriose vietovėse ir "Natura 2000" regionuose.
Balsavau prieš 23 pakeitimą, nes nepritariu GMO - nepritariu - bet palaikau subsidiarumo principą ir manau, kad valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybpačioms priimti sprendimus dėl GMO.
Man ypač malonu, kad pritarėme 27 pakeitimui, kuriuo protingai atmesta galimybsąnaudas atitinkančiai sistemai nustatyti sunkius ir neaiškius iš Vandens pagrindų direktyvos kylančius reikalavimus, kol dar nesame susidarę aiškesnio šios sistemos įgyvendinimo skirtingose valstybėse narėse vaizdo.
Man taip pat malonu, kad Parlamentas pritardaugiapakopio saugumo tinklo taikymui rinkos sutrikimų atveju ir susidarius kritinėms aplinkybėms. Tai protinga ir tinkama reakcija.
Galiausiai man buvo malonu, kad beveik visi balsavome už tai, kad išlaikytume bent 2013 m. biudžeto lygį. Be šito visa kita lieka tik kalbomis.
Zuzana Roithová
- (CS) Ponia pirmininke, šiandien Europos Parlamentas priėmpranešimą dėl bendros žemės ūkio politikos iki 2020 m. Pritariu ilgalaikiam pranešimo uždaviniui siekiant sukurti sąžiningas sąlygas visiems ES ūkininkams, o tai reiškia istorinių kriterijų atsisakymą tiesioginių išmokų srityje.
Nepaisant to, nebalsavau už šį pranešimą, nes norėjau išreikšti savo esminį nepritarimą pasiūlymo dėl išmokų, skiriamų pagal ūkio dydį, viršutinės ribos priėmimui. Tokia nuostata bus diskriminacinpvz., Čekijos ūkininkų atžvilgiu, arba norint gauti subsidijų įpareigos juos dirbtinai skaidyti ūkius į mažesnius. Aš palankiai vertinu mažųjų ūkių plėtrą, tačiau ši priemonsumažins Europos ūkininkų kai kuriose šalyse konkurencingumą.
Seán Kelly
(GA) Ponia pirmininke, buvau laimingas galėdamas pritarti šiam pranešimui ir noriu pagirti pranešėją A. Dessą už gerai atliktą darbą. Vakar dalyvavau diskusijose nuo pradžios iki pabaigos, tačiau procedūroje "prašau žodžio" man nepasisekir man dėl to gaila, nes Komisijos nariui norėjau užduoti du klausimus. Kartu man malonu, kad beveik visi Europos Parlamento nariai buvo laimingi, galėdami išlaikyti biudžetą bent tokio paties lygio, kokio jis yra dabar.
Komisijos nariui norėjau pasakyti du dalykus dėl istorinių ataskaitinių metų ir pieno kvotos.
Abu šie dalykai turėtų būti panaikinti. Norime žinoti, kada ir kokiomis priemonėmis jie bus pakeisti? Nežinant šių dalykų, ūkininkams labai sunku planuoti ateitį. Kuo greičiau žinosime atsakymus į šiuos klausimus,
(GA) tuo geriau bus visiems Europos ūkininkams. Ačiū.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Bendroji žemės ūkio politika - viena didžiausių ir tuo pačiu jautriausių Europos Sąjungos politikos sričių - aktuali visoms valstybėms. Visų pirma, žemės ūkis - sritis, turinti daug ir tiesioginės įtakos aplinkos apsaugai. Todėl svarbu, jog tiek nustatant tiesioginės paramos modelius, tiek remiant kaimo plėtrą prioritetas būtų teikiamas tausiam žemės ūkiui ir įvairiems aplinkos apsaugos aspektams, tame tarpe ekologiniam ūkininkavimui.
Taip pat neseniai į ES įstojusioms valstybėms aktualus ir kaimo plėtros aspektas. Deja, kaimo vietovės patiria didžiausią migruojančios darbo jėgos srautą. Todėl jas būtina kuo greičiau daryti patrauklesnes gyventi ir dirbti, pritraukti į jas jaunus žmones. Tam būtina panaudoti kaimo plėtros priemones, remti perspektyvių ir dinamiškų kaimo bendruomenių vystymąsi ir toliau plėtoti "LEADER" metodo įgyvendinimą
Nemažiau svarbus jaunųjų ūkininkų ir jaunų kaimo žmonių sudominimas ir pritraukimas į žemės ūkio gamybą ir kaimo plėtros procesus, siekiant spręsti žemės apleidimo, kaimo gyventojų skaičiaus mažėjimo, kaimo gyventojų senėjimo ir kitas problemas.
Mario Borghezio
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, turiu dvi pastabas dėl savo iniciatyva parengto pranešimo dėl bendros žemės ūkio politikos. Pirmoji - žemės ūkio produktų kainos vartotojams turi būti proporcingos sąnaudoms, pastangoms, darbui ir gamybos sąnaudoms, jei norime, kad Europos vartotojai galėtų valgyti sveikus Europos žemės ūkio produktus, privalome išsaugoti tradicinį žemės ūkį.
Antroji pastaba yra susijusi su įspėjimu kompetentingoms Europos institucijoms. Ar jos žino apie Italijos žemės ūkio, maisto ir miškininkystės politikos ministerijos karabinierių parengtą pranešimą dėl pieno kvotų? Šis pranešimas aiškiai rodo, kad pieno gamybos kvota, kuri turėjo būti viršyta ir kuri būtų sudariusi teisinį pagrindą skirti baudas Italijos pieną gaminantiems ūkininkams, iš tiesų nebuvo viršyta. Tai labai rimta, nes šios baudos galėtų parklupdyti ir privesti prie bankroto tūkstančius ūkių Padanijoje. Išlaisvinkite Padaniją!
Pirmininkas
Paaiškinimai dėl balsavimo baigti.
Rašytiniai paaiškinimai dėl balsavimo
Luís Paulo Alves
Balsavau už Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininko skyrimą, atsižvelgdamas į kandidato įgūdžius ir didžiulę bėgant metams įgytą patirtį.
Roberta Angelilli
Norėčiau pareikšti, kad didžiuojuosi palankiu Europos Parlamento pritarimu naujuoju Europos Centrinio Banko pirmininku skirti M. Draghi. Šis skyrimas taip pat bus patvirtintas valstybių ir vyriausybių vadovų sudėties Tarybos susitikime, tačiau jau dabar tai yra didelgarbItalijai, ne tik dėl nepaprastai aukšto lygio M. Draghi profesinio įvaizdžio, kompetencijos ir Europos ekonominių reikalų patirties, bet ir dėl to, kad jo įgaliojimus kitiems aštuoneriems metams visapusiškai parėmvisi Europos vadovai. Linkiu valdytojui M. Draghi visokeriopos sėkmės darbe.
Pino Arlacchi
raštu. - Balsavau už M. Draghi kandidatūrą tapti kitu Europos Centrinio Banko pirmininku dėl jo didelės kompetencijos ir pažangaus požiūrio į pasaulinės finansų sistemos valdymą. Per praėjusią savaitę Ekonomikos ir pinigų politikos komitete surengtą svarstymą jis pabrėžė, kad reikia tvirtesnės Europos ekonomikos valdysenos ir kad jam pirmininkaujant ECB visų pirma sutelktų dėmesį į kovą su infliacija. Dėl visų šių priežasčių didžiuojuosi galėdamas jį visapusiškai paremti.
Sophie Auconie
Europos Centrinio Banko (ECB) Vykdomojo komiteto narius skiria valstybių arba vyriausybių vadovai, Tarybai pateikus pasiūlymą ir pasikonsultavus su Europos Parlamentu. Todėl šiuo atveju Taryba konsultuojasi su Parlamentu dėl M. Draghi skyrimo ECB pirmininku nuo 2011 m. lapkričio 1 d. Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas surengklausymą, kuris, kaip pasirodė, iš esmės buvo patenkinamas. Todėl pritariu M. Draghi kandidatūrai.
Elena Băsescu
Balsavau už M. Draghi kandidatūrą eiti Europos Centrinio Banko pirmininko pareigas, nes manau, kad jis turi aukšto lygio profesinę kompetenciją. Per Ekonomikos ir pinigų politikos komitete surengtą klausymą M. Draghi pateikišsamius atsakymus į visus jam Parlamento narių užduotus klausimus. Šiuo atžvilgiu palankiai įvertinau jo konstruktyvų požiūrį į finansų krizės Graikijoje padarinius.
Be to, M. Draghi parodnuoširdų norą ES lygmeniu įgyvendinti tvirtesnės ekonomikos valdysenos modelį siekiant išvengti valstybių nemokumo. Kaip tik dėl to savo pareiškime jis pirmenybę teikia kovai su infliacija pagal Europos Centrinio Banko stabilumo tikslą, taip pat priežiūros mechanizmams stiprinti. Norint užtikrinti, kad ekonomika būtų stipri, reikia veiksmingo Stabilumo ir augimo pakto, kuriame būtų nustatytos sankcijos.
Antonio Cancian
Kaip Parlamento narys iš Italijos palankiai vertinu M. Draghi kandidatūrą į Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininkus. Išklausiau jo birželio 14 d. svarstymą Europos Parlamente. Dėl savo pavyzdinės karjeros nuo pat su jo moksliniu darbu susijusių paskyrimų iki jo kaip Finansinio stabilumo tarybos pirmininko pareigų aukščiausiu ekonomikos ir finansų pasaulio lygiu, jis yra geriausias kandidatas į pirmininko pareigas. Europai ypač sunkiu metu M. Draghi tikrai sugebės reaguoti į Europos finansų sistemos poreikius, užtikrinti finansų stabilumą ir remti ekonomikos augimą. Jam įgijus puikios patirties nuo 2006 m. dirbant Iždo generaliniu direktoriumi ir Italijos banko valdytoju, kuomet jis sėkmingai rėmItaliją Europos ir tarptautinėje arenoje, jo kandidatūra yra svarbus politinis ženklas Italijai.
Nessa Childers
raštu. - M. Draghi reikėtų pasveikinti šio paskyrimo proga, nes, manau, kad jis yra labai pajėgus kandidatas. Tačiau tikiu, kad jis pripažįsta įgaliojimus, kuriuos jam suteikParlamento nariai, todėl, kaip ECB valdytojas, tinkamai atsižvelgs į jų nuomonę.
Lara Comi
Balsavau už šią rekomendaciją, nes mano motyvai yra daug rimtesni nei kandidato tautybė. Tiesą sakant, nemanau, kad Italija, o ne ES, turės naudos iš profesoriaus M. Draghi paskyrimo. Veikiau priešingai. Italija netenka Centrinio banko valdytojo, kuris yra labai kompetentingas ir kuris puikiai žino ekonomikos, pinigų ir tikrąsias problemas. Kalbame apie asmenį, kurio gyvenimo aprašymas yra nepriekaištingas ir kuris yra įgijęs reikšmingą tarptautinę patirtį viešosiose ir privačiose institucijose, kuris taip pat visada buvo nepaprastai iniciatyvus (pvz., jam pirmininkaujant Finansinio stabilumo forume). Jo publikacijos liudija apie jo mokslinį įvaizdį, kuris neabejotinai atitinka užduočių, kurias jis turi atlikti, lygį, o dėl jo patirties pinigų srityje turi būti atmestos visos abejonės dėl jo gebėjimų. Neatsitiktinai bendras sutarimas dėl jo skyrimo buvo toks vieningas. Jis turi visus reikiamus duomenis, kad būtų puikus Europos Centrinio Banko pirmininkas. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį, jo laukia nemažai sudėtingų uždavinių. Todėl jam nuoširdžiai linkiu sėkmės.
Anne Delvaux
Šiuo ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu būtina turėti vadovus ir atsakingus darbuotojus, kurie galėtų parodyti šaltakraujiškumą ir savarankiškumą. Europos Centrinio Banko pirmininkas J.-C. Trichet per savo kadenciją sugebėjo pasipriešinti valstybių arba vyriausybių vadovams. Jo įpėdinis turės parodyti tokį pat pranašumą, jis turi būti toks pat nepalenkiamas. Balsavau už M. Draghi kandidatūrą, nes jo reputacija yra puiki ir jis sudargerą įspūdį per jo klausymą Ekonomikos ir pinigų politikos komitete. Dėl savo karjeros, ypač savo, kaip Italijos centrinio banko valdytojo, patirties jis, tikiuosi, galės tinkamiausiu būdu išspręsti daugybę uždavinių, kurie jo lauks pradėjus vadovauti Europos Centriniam Bankui.
Diogo Feio
M. Draghi mokslinir profesinpatirtis, taip pat jo klausymas Parlamente, parodė, kad jis turi aiškų supratimą ir aiškių idėjų ne tik apie būtinybę stiprinti ES ekonomikos valdyseną, bet ir apie euro stabilumo reikšmę grįžtant prie augimo. Atsižvelgdamas į tai ir į Europos Centrinio Banko pirmininko pareigų svarbą manau, kad M. Draghi atitinka visas sąlygas, kad galėtų vykdyti įgaliojimus, kuriems vykdyti jis dabar buvo meistriškai ir atsidavusiai siūlomas kandidatu.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) 2011 m. gegužės mėn. Europos Vadovų Taryba kartu su Parlamentu pasiūlM. Draghi paskirti Europos Centrinio Banko pirmininku aštuonerių metų kadencijai, prasidedančiai nuo 2011 m. lapkričio 1 d. Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitete buvo kalbamasi su kandidatu, kuris atsakį komiteto narių pateiktus klausimus. Jis, pvz., kalbėjo apie Graikijos skolą ir, be kita ko, išreišknuomonę, kad ECB neturėtų atsipalaiduoti stengdamasis išsaugoti valiutos stabilumą. Tada komitetas rekomendavo skirti M. Draghi. Kadangi kandidatas atitinka ECB pirmininko postui nustatytus reikalavimus, aš taip pat norėčiau paremti jo skyrimą į šias pareigas.
Bruno Gollnisch
Nors balsavimas dėl tam tikrų Europos oligarchų skyrimo pagal reglamentą yra slaptas, noriu, jog būtų žinoma, kad balsavau prieš M. Draghi, nes su buvusio "Goldman Sachs" Europos direktoriaus skyrimu valstybės skolos krizės viduryje tikrai yra siejama kažkas tokio labai liguisto ir iškreipto. Jūsų dėmesį turėtų patraukti laikotarpis, per kurį jis atliko savo pareigas, taip pat jų pobūdis. Jei jis nebuvo tik vidutinis direktorius ir net jei nebuvo kurstytojas, M. Draghi negalėjo nežinoti, kad įmonė, kurioje jis dirbo, tariamai teisėtai, tačiau nesąžiningai, organizavo Graikijos skolos klastojimą, kad pagrįstų Graikijos prisijungimą prie euro zonos. Be to, negalite nepastebėti įmonės "Goldman Sachs" vaidmens, susijusio su dabartine spekuliacija valstybės skolomis, kaip ir jos atsakomybės dėl ekonomikos ir finansų krizės bei Jungtinėse Valstijoje jos atžvilgiu vykdomų tyrimų. Dėl fakto, kad "Goldman Sachs" figūruoja M. Draghi gyvenimo aprašyme, jis atsiduria už padorumo ribos, taigi jis tampa netinkamas šioms pareigoms.
Giovanni La Via
raštu. - (IT) Esu patenkintas šiandien pasiektu rezultatu, daugumai balsavus už Tarybos rekomendaciją skirti M. Draghi kitu Europos Centrinio Banko pirmininku. Iš esmės manau, kad mūsų šaliai garbturėti tokį žymų atstovą, vadovaujantį tokiai strateginei institucijai, kaip Europos Centrinis Bankas (ECB). Tai svarbus žmogaus, kuris atstovauja mūsų šaliai ir kuriam bus pavesta sunki ir kartu garbinga užduotis vadovauti ECB tokiu metu kaip dabar, kai Europa turi kovoti su sunkios ekonomikos ir finansų krizės padariniais, įsipareigojimo ir kompetencijos pripažinimas. Tikiuosi, kad būsimame Europos Vadovų Tarybos susitikime jo paskyrimas bus oficialiai patvirtintas ir kad nuo lapkričio mėn. M. Draghi galės vadovauti ECB kitus aštuonerius metus, rodydamas tokį pat aukšto lygio ir nepriekaištingą profesionalumą, kokį rodanksčiau, taip pat padėti Europos Sąjungos ekonomikai žengti į kitą atsigavimo etapą, kuriame bus garantuotas Europos finansų stabilumas ir tvirtumas.
Clemente Mastella
Esame patenkinti, jog M. Draghi keliamas kandidatu į būsimus Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininkus, nes jis įrodė, kad jo profesinis įvaizdis yra tokio lygio, kokio reikia šioms garbingoms pareigoms, taip pat ilgalaikę ir pripažįstamą patirtį tarptautinių finansų ir bankininkystės sektoriuje. Sveikiname buvusį Italijos banko valdytoją jam kandidatavus ir kad per Europos Parlamento klausymą jis sugebėjo parodyti savo gebėjimus ir pajėgumą spręsti būsimas problemas. Manome, kad jo skyrimas yra sėkmItalijai, kuriai jis galės atstovauti aukštu lygiu vienoje garbingiausių Europos institucijų. Nuoširdžiai linkime jam sėkmės darbe.
Alexander Mirsky
raštu. - Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Tarybos 2011 m. birželio 16 d. rekomendaciją (10057/2011), atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 straipsnį, atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą, kadangi 2011 m. gegužės 20 d. raštu Europos Vadovų Taryba konsultavosi su Europos Parlamentu dėl M. Draghi skyrimo Europos Centrinio Banko pirmininku aštuonerių metų kadencijai nuo 2011 m. lapkričio 1 d., kadangi Europos Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas toliau vertino šio kandidato asmens duomenis, pirmiausia atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 283 straipsnio 2 dalies 2 pastraipoje nustatytus reikalavimus ir į visiško Europos Centrinio Banko nepriklausomumo būtinybę pagal SESV 130 straipsnį, ir kadangi atlikdamas šį vertinimą komitetas gavo šio kandidato gyvenimo aprašymą ir jo atsakymus į išsiųstus raštu klausimus, - teikia teigiamą nuomonę dėl Tarybos rekomendacijos skirti Mario Draghi Europos Centrinio Banko pirmininku. Esu prieš jo paskyrimą.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) M. Draghi yra visiškai netinkamas kandidatas į aukščiausias Europos Centrinio Banko pareigas. Jis buvo pirmininko pavaduotojas ir direktorius JAV investicijų banke "Goldman Sachs", kuriame į jo pareigas, be kita, buvo įtraukta Europa ir ryšiai su jos nacionalinėmis vyriausybėmis. Būtent tuo metu Graikija pateikES suklastotus duomenis apie savo deficitą ir biudžetą. Šiuo atveju "Goldman Sachs" kaltinamas patarinėjimu graikams darant šį klastojimą. Be šių įtartinų sandėrių, M. Draghi taip pat kritikuotinas už savo bekompromisę poziciją prieš Graikijos skolos mažinimą ir už jos gelbėjimą. Jo, kaip pietinės euro zonos valstybės narės, susiduriančios su didžiulėmis finansinėmis problemomis, atstovo, paskyrimu taip pat bus pasiųstas klaidingas signalas rinkoms ir mūsų piliečiams, kurie nori ne pinigų pervedimų sąjungos, o stabilios valiutos.
Tinkamu kandidatu būtų buvęs Vokietijos kandidatas A. Weber. Tačiau jis net nepasiūlsavo kandidatūros į šį postą, nes pripažino priemonių, kurių dabar imamasi su M. Draghi palaiminimu, klaidingumą. M. Draghi skyrimą galima vertinti kaip dar vieną vinį į euro karstą ir grėsmę visai ES.
Alfredo Pallone
Po puikaus svarstymo, surengto Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitete, visiškai įsitikinęs atiduodu savo balsą už M. Draghi skyrimą Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininku. Mano balsas yra patvirtinimas, kad šiuo sunkmečio ir krizės laikotarpiu ECB vadovauti buvo išrinktas tinkamiausias ir kvalifikuočiausias asmuo. Esu įsitikinęs, kad M. Draghi žinos, kaip tvarkytis su šiomis ECB pirmininko pareigomis, nes tai jis įroddirbdamas Italijos banke, taip pat esu įsitikinęs, kad jis tai darys Europai atiduodamas savo sukauptą patirtį ir pritaikydamas savo labai gerą kompetenciją. Išreikšdamas pasitenkinimą Italijos banko, kuris yra elitinItalijos institucija, pasiekusi aukščiausią plėtros lygį, daroma pažanga norėčiau dar kartą pabrėžti gerą kito ECB pirmininko M. Draghi techninį įvaizdį. Įsitikinęs, kad Taryba patvirtins Parlamento balsavimą už, kaip Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto narys, M. Draghi garantuoju, jog esu visiškai pasirengęs dalyvauti rezultatyviai bendradarbiaujant su ECB, ypač šiuo euro zonai ir ES sunkiu metu.
Maria do Céu Patrão Neves
Remdamasis Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimu ir sekdamas konsultavimosi bei kandidato asmens duomenų tikrinimo procesus, visų pirma, atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 283 straipsnio 2 dalyje nustatytus reikalavimus ir atsižvelgdamas į būtinybę, kad ECB būtų visiškai nepriklausomas, balsavau už pranešimą dėl ECB pirmininko paskyrimo ir pritariu M. Draghi paskyrimui.
Licia Ronzulli
Galiu tik būti už pasirinkimą siūlyti M. Draghi kandidatu tapti nauju Europos Centrinio Banko (ECB) pirmininku aštuonerių metų kadencijai, prasidedančiai lapkričio mėn. Šio kandidato gyvenimo aprašymas tikrai atspindi jo aukšto lygio profesionalumą ir gyvenimo patirtį, taip pat susidaromas vieno iš įžymiausių italų pasaulio ekonominėje aplinkoje įvaizdis. Manau, kad šiuo sunkmečiu yra itin svarbu prie ECB vairo turėti aukščiausios kvalifikacijos asmenį, o M. Draghi idealiai atitinka šį įvaizdį.
Nuno Teixeira
Pagrindinis strateginis Europos Centrinio Banko (ECB) tikslas - ES išlaikyti stabilias kainas ir taip svariai prisidėti prie ekonominių ir finansinių sunkumų, kuriuos patiria valstybės narės, įveikimo. Turėdamas Romos Sapienzos universiteto laipsnį ir Masačusetso technologijos instituto daktaro laipsnį, M. Draghi yra Italijos banko valdytojas, ECB Valdančiosios tarybos ir Bendros tarybos narys, Tarptautinių atsiskaitymų banko direktorių valdybos narys, Tarptautinio rekonstrukcijos ir plėtros banko ir Azijos plėtros banko Valdytojų valdybos valdytojas Italijai, taip pat Finansinio stabilumo tarybos pirmininkas.
Balsuoju už M. Draghi skyrimą ECB pirmininku, nes manau, kad jis turi daug mokslinio darbo patirties ir profesinės patirties, taip pat dėl to, kad pritariu tvirtam Europos institucijų įsipareigojimui kovoti su infliacija, stiprinti bendrą valiutą ir užtikrinti valstybės skolos tvarumą. Taip pat manau, kad naujas ECB pirmininkas įgyvendins sąžiningumo ir griežtumo kultūrą, taip pat padės nustatyti tvirtą ir nuoseklią ekonominę politiką ir taip parodys aiškų pasitikėjimo ženklą tarptautinėms rinkoms.
Dominique Vlasto
Mano nuomone, M. Draghi skyrimas vadovauti Europos Centriniam bankui (ECB) yra visiškai pagrįstas sprendimas, nes juo patvirtinamas Europos Sąjungos pageidavimas tęsti jo dabartinio pirmininko J.-C. Trichet pradėtą darbą. Šiuo atveju, kai dėl tam tikrų šalių, pvz., Graikijos, ekonominės padėties silpnėja euras, M. Draghi parodytas noras ir pasiryžimas laikytis pastovaus tvirtos valiutos kurso yra būtinai reikalingas, kad būtų užtikrintas mūsų ekonomikos patikimumas. Taip pat palankiai vertinu tai, kad skiriamas žmogus, turintis visas geras savybes, kurių reikia šioms pareigoms eiti. Jo patirtis, įgyta Europos Finansinio stabilumo taryboje ir vadovaujant Italijos bankui, yra didelis turtas siekiant institucijos matomumo tarptautiniu lygiu, taigi Europos Sąjungos, kaip didžiausios pasaulio ekonominės galios, vietos. Laukiant iššūkiams, kurių turime imtis siekdami pakelti savo ekonomiką, esu patenkintas, kad skiriamas asmuo, kuris sugebėjo užsitikrinti bendrą sutarimą ir kuris įrodesąs pajėgus atverti galimybes stabiliai, stipriai ir konkurencingai pinigų sąjungai.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes juo parodomas aiškus ES solidarumo ženklas krizės, su kuria šiuo metu susiduria Europos visuomenė, akivaizdoje. Šiuo atveju Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšos bus panaudotos buvusiems įmonės "General Motors Belgium" ir keturių jos tiekėjų, veikusių variklinių transporto priemonių sektoriuje nuo 2010 m. birželio mėn. iki 2010 m. spalio mėn., darbuotojams remti.
Visi atleisti darbuotojai pasinaudos prie asmeninių poreikių pritaikytomis priemonėmis, remiamomis skiriant iš viso 9,59 mln. EUR finansavimą. 2011 m. tai yra trečias kartas, kai panaudojamos EGF lėšos. Todėl manau, kad šiuo atveju sąžininga ir tinkama panaudoti šio fondo lėšas.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šią iniciatyvą, kad padėčiau sugrįžti į darbo rinką 2 834 asmenims, kuriuos atleido įmon"General Motors Belgium" dėl to, kad dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės nesugebėjo išplėsti Antverpeno gamyklos. Palankiai vertinu susitarimą, kurį socialiniai partneriai pasieksiūlomų priemonių paketo klausimu.
Mara Bizzotto
Balsavau už B. Materos pranešimą, nes Belgijos pateikto klausimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų panaudojimo ypatybės atitinka sąlygas, kurias turi atitikti norint pasinaudoti šiuo fondu. 9 593 931 EUR, prašomas dėl 2 843 [sic] darbuotojų atleidimo įmonėje "General Motors" ir keturiose tiekėjų įmonėse, veikusiose variklinių transporto priemonių sektoriuje nurodytu keturių mėnesių laikotarpiu (2010 m. birželio-spalio mėn.), bus naudojamas tik šių darbuotojų, netekusių darbo dėl vykstančios pasaulio rinkų globalizacijos, reintegracijai ir jokiu būdu nebus išmokamas įmonei, kuri organizavo šiuos atleidimus.
David Casa
raštu. - Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas padeda palengvinti darbuotojams tenkančią naštą dėl pokyčių, susijusių su pasaulio darbo jėgos mainų įpročiais. Atsižvelgdamas į "General Motors Belgium", manau, kad pranešėjos padarytos išvados yra pagrįstos, todėl nusprendžiau balsuoti už šį dokumentų rinkinį.
Maria Da Graça Carvalho
Palankiai vertinu darbą, atliktą remiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondu (EGF), ypač dėl paramos skyrimo automobilių pramonei, kurią paveikekonomikos ir finansų krizė. Taip pat balsuoju už sprendimą skirti EGF lėšų Belgijos automobilių sektoriaus darbuotojų naudai, taikant priemones, sudarančias suderintą prie asmeninių poreikių pritaikytų paslaugų paketą, kuriuo siekiama vėl įtraukti darbuotojus į darbo rinką.
Nessa Childers
raštu. - Svarbu, kad šis Parlamentas atstovauja didžiulėms EGAF galimybėms.
Anne Delvaux
Po didžiulės įmonės "General Motors Belgium" ir jos keturių subrangovų, veikiančių variklinių transporto priemonių sektoriuje, darbuotojų atleidimų bangos, 2010 m. gruodžio 20 d. Belgija paprašEuropos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) pagalbos, kad galėtų padėti perkvalifikuoti 2 834 atleistus darbuotojus. Šis Europos fondas įsteigtas siekiant suteikti daugiau paramos darbuotojams, netekusiems darbo dėl pasaulinės prekybos pokyčių. Esu patenkinta, kad šiandien Parlamentas patvirtino šią pagalbą, kuri suteiks galimybę padėti darbuotojams, visų pirma ieškant darbo ir juos mokant. Tai gera žinia tūkstančiams su tuo susijusių šeimų.
Lena Ek, Marit Paulsen, Olle Schmidt ir Cecilia Wikström
raštu. - (SV) Vėl nusprendėme paremti sumanymą panaudoti ES prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas - šį kartą siekiant padėti iš viso maždaug 2 800 žmonių, kurie neteko darbo Belgijoje, - nes Europa vis dar kenčia nuo ekonomikos krizės padarinių, o išskirtiniu metu reikia imtis ir išskirtinių priemonių.
Tačiau manome, kad ateityje siekiant padidinti apie atleidimą įspėtų arba atleistų darbuotojų įsidarbinimo galimybes reikėtų pasitelkti jau esamas priemones, ypač Europos socialinį fondą. Per kitą biudžeto laikotarpį prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo tikriausiai nebereikės.
Edite Estrela
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad, po darbuotojų atleidimo įmonėje "General Motors Belgium" ir jos keturiose įmonėse tiekėjose, Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų panaudojimas bus būtinas. Reikėtų pabrėžti Belgijos valdžios institucijų pastangas: jos pateiknemažai svarbių priemonių, kuriomis siekiama padėti nukentėjusiems darbuotojams ieškoti darbo.
Diogo Feio
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) buvo įsteigtas 2006 m. siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padarinių, ir siekiant jiems suteikti galimybę grįžti į darbo rinką. 2009 m. jis buvo išplėstas, siekiant įtraukti darbuotojus, atleistus iš darbo dėl ekonomikos ir finansų krizės. Tai trečioji paraiška, kuri turi būti apsvarstyta vykdant 2011 m. biudžetą ir kurioje nurodoma 9 593 931 EUR suma iš EGF, skiriama 2 834 darbuotojams, atleistiems iš įmonės "General Motors Belgium" ir jos Antverpeno įmonių tiekėjų, grąžinti į darbo rinką. Pasak Komisijos, paraiška atitinka EGF pagalbai taikomų reikalavimų atitikties kriterijus, todėl ši institucija rekomenduoja biudžeto valdymo institucijai patvirtinti jo lėšų panaudojimą. Fondo lėšas reikės panaudoti greitai ir veiksmingai, kad neverstume darbuotojų, kurie iš tiesų turėtų pasinaudoti jomis, laukti.
José Manuel Fernandes
Šis pranešimas yra susijęs su pasiūlymu dėl Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų panaudojimo pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo 28 punktą. 2006 m. įsteigtu EGF siekiama remti darbuotojus, netekusius darbo dėl globalizacijos nulemtų struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių. 2010 m. gruodžio 20 d. automobilių sektoriaus įmon"General Motors Belgium" pateikparaišką dėl EGF lėšų, kai buvo priversta atleisti iš darbo 2 834 darbuotojus iš pagrindinės įmonės ir keturių savo įmonių tiekėjų.
Dėl dabartinės ekonomikos ir finansų krizės EGF atlieka svarbų vaidmenį švelninant daugelio įmonių bankrotų, kurie dažnai kyla dėl agresyvios naujai atsirandančių rinkų politikos, socialinį poveikį. Tai trečiasis prašymas, nagrinėjamas pagal 2011 m. ES biudžetą. Atsižvelgdamas į tai, kad prašymas atitinka nustatytus tinkamumo kriterijus, pritariu pranešėjos rekomendacijoms, todėl balsuoju už šį pasiūlymą dėl sprendimo.
João Ferreira
Masinio darbuotojų atleidimo iš darbo visoje Europoje atvejais buvo pateikti prašymai skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų. Šiuo atveju kalbama apie daugiau nei 9 mln. EUR skyrimą Belgijai, kad ji galėtų suteikti pagalbą apytikriai 2 800 darbuotojų, atleistų iš darbo automobilių sektoriuje. Tai yra trečias pasiūlymas panaudoti fondo lėšas, kuris turi būti nagrinėjamas pagal 2011 m. biudžetą. Todėl, atėmus dabar prašomą sumą iš suteikiamų asignavimų, iki 2011 m. pabaigos dar bus galima panaudoti 489 628 679 EUR iš galimos didžiausios 500 mln. EUR sumos.
Nors remiame šį lėšų panaudojimą, nes būtina remti šiuos darbuotojus, norėtume pakartoti savo abejones ir kritišką poziciją dėl šio fondo, nes manome, kad būtų buvę daug geriau, jei pirmiausia būtų imtasi priemonių siekiant išvengti nedarbo. Šiuo tikslu būtina pakeisti ES galiojančią neoliberalią politiką, įskaitant primygtinį reikalavimą panaikinti ir liberalizuoti tarptautinės prekybos reglamentavimą.
Ilda Figueiredo
raštu. - (PT) Nors Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) klausimu laikomės kritiškos pozicijos, nes manome, kad pirmiau vertėjo imtis priemonių, kurios padėtų užkirsti kelią didėti nedarbui, balsavome už šio fondo lėšų panaudojimą siekiant toliau padėti darbuotojams, netekusiems darbo dėl struktūrinės įmonių pertvarkos ar tarptautinės prekybos liberalizavimo. Šiuo atveju kalbama apie daugiau nei 9 mln. EUR skyrimą Belgijai, kad ji galėtų suteikti pagalbą apytikriai 2 800 darbuotojų, atleistų iš darbo automobilių sektoriuje. Tai yra trečias prašymas panaudoti fondo lėšas, kuris turi būti nagrinėjamas pagal 2011 m. biudžetą.
Todėl, atėmus dabar prašomą sumą iš suteikiamų asignavimų, iki 2011 m. pabaigos dar bus galima panaudoti 489 628 679 EUR iš didžiausios galimos 500 mln. EUR sumos. Ypač būdinga tai, kad socialinės ir finansų krizės gilėjimo laikotarpiu panaudota tik šiek tiek daugiau nei 10 mln. planuotos sumos, ir vien tai jau byloja apie būtinybę bent jau persvarstyti reikalavimus, kuriais reglamentuojama šio fondo veikla.
Monika Flašíková Beňová
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas buvo įsteigtas siekiant užtikrinti pakankamą paramą darbuotojams, jaučiantiems esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių poveikį. Pagal tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo fondas negali viršyti didžiausios metinės 500 mln. EUR sumos. 2011 m. balandžio mėn. Komisija priėmpasiūlymą panaudoti fondo lėšas siekiant padėti Belgijai, kad ji galėtų remti darbuotojų, anksčiau atleistų iš darbo dėl finansų ir ekonomikos krizės padarinių, sugrįžimą į darbo rinką. Komisijos vertinimas buvo grindžiamas darbuotojų atleidimų ir esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių arba finansų krizės tarpusavio ryšio vertinimu. Remiantis Komisijos vertinimu, prašymas atitinka kriterijus, pagal kuriuos įgyjama teisprašyti finansinės paramos, todėl manau, kad teisinga pritarti šiam prašymui. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bendroje 2008 m. posėdyje priimtoje deklaracijoje patvirtino, kad, atsižvelgiant į tarpinstitucinį susitarimą, svarbu užtikrinti greitą sprendimų dėl šio fondo lėšų panaudojimo priėmimo procesą.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam pranešimui, kadangi Belgija paprašpagalbos, kuri susijusi su 2 834 darbuotojų (visiems skirtina parama) atleidimu iš pagrindinės "General Motors" įmonės Belgijoje ir keturių jos tiekėjų, kurios vykdo veiklą motorinių transporto priemonių sektoriuje NUTS II regione Antverpene, Belgijoje. 2010 m. gruodžio 20 d. Belgija pateikparaišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo įmonėje "General Motors Belgium" ir keturiose jos įmonėse tiekėjose, o iki 2011 m. sausio 24 d. pateikpapildomos informacijos. Ši paraiška atitinka finansinei paramai taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje. Todėl Komisija siūlo mobilizuoti 9 593 931 EUR sumą.
Giovanni La Via
Balsavau už Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų skyrimą Lenkijai, nes manau, kad ši priemonyra naudinga sunkumų dėl ekonomikos krizės patiriantiems darbuotojams paremti. Kaip jau ne kartą buvo nurodyta, nuo 2006 m. EGF teikia praktinę paramą Europos darbuotojams, atleistiems dėl priežasčių, susijusių su jų bendrovių perkėlimu, arba, po 2009 m. priimto pakeitimo, dėl ekonomikos krizės, siekiant jiems padėti sugrįžti į darbo rinką. Šios dienos balsavimas susijęs su prašymu suteikti paramą 2 834 darbuotojams, kuriems visiems teiktina parama, per ataskaitinį laikotarpį nuo 2010 m. birželio 14 d. iki spalio 14 d. atleistiems iš įmonės "General Motors Belgium" ir keturių jos įmonių tiekėjų, kurios vykdo veiklą Antverpeno NUTS II regiono variklinių transporto priemonių sektoriuje, kuri finansuojama iš EGF, ir kurios dydis - 9 593 931 EUR.
Clemente Mastella
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių.
Siekdama remti darbuotojų, atleistų iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, labiausiai paveikusios įmonę "General Motors Belgium", padarinių, reintegraciją į darbo rinką, Komisija priėmnaują pasiūlymą dėl sprendimo dėl EGF lėšų panaudojimo Belgijai. Atsižvelgiant į tai, konkrečiai buvo kalbama apie nenumatytą darbuotojų atleidimo pobūdį ir darbuotojų atleidimo poveikį vietos, regioniniam ir nacionaliniam užimtumui.
Nepamirškime, kad EGF buvo įsteigtas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti konkretūs tikslai ir terminai, todėl toks fondas vertas atskirų asignavimų, pakeičiančių perkėlimą iš nepanaudotų biudžeto eilučių, dėl kurio galėtų nepavykti pasiekti tikslų kitose politikos srityse.
Manome, kad prašymas atitinka EGF nuostatuose nustatytus reikalavimų atitikimo kriterijus, todėl, pateikdami teigiamą nuomonę apie jį, pritariame jo patvirtinimui. Tačiau tebėra svarbu persvarstyti EGF taisykles, kad būtų galima spręsti problemas, susijusias su tarptautinėmis organizacijomis, dėl kurių restruktūrizavimo ir perkėlimo prasideda darbuotojų atleidimas, taigi ir EGF lėšų panaudojimas.
Jean-Luc Mélenchon
Susilaikau iš pagarbos Antverpene esančios "Opel" gamyklos darbuotojams belgams, kurie buvo paaukoti dėl šventos ir neliečiamos globalizacijos. Atsižvelgiant į padėtį, į kurią jie įstumti dėl Europos Sąjungoje rekomenduojamos neoliberalizmo politikos, būtų galima balsuoti prieš menką sumą, kurią jiems skiria Europos elitas. Tačiau ta maža skiriama parama gali palengvinti jų vargą. Dėl to Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo įsteigimo loginis pagrindas netampa labiau toleruotinas. Vadovaujantis šia politika pritariama JAV įmonės "General Motors" vykdomiems perkėlimams. Ja remiantis pritariama ir tarptautinių verslo įmonių bei jų bosų milijardierių pelno troškimui. Jie geriau pasiims šį pelną, tikriau sakant Europos mokesčių mokėtojų pinigus, kurie naudojami šiems darbuotojams padėti.
Alexander Mirsky
raštu. - Žinoma, kad EGF lėšų panaudojimas susijęs su 2 834 darbuotojais (visiems teiktina parama), per ataskaitinį laikotarpį nuo 2010 m. birželio 14 d. iki spalio 14 d. atleistais iš pagrindinės įmonės "General Motors Belgium" ir keturių jos įmonių tiekėjų, kurios vykdo veiklą Antverpeno regiono variklinių transporto priemonių sektoriuje. Taigi, atleisti darbuotojai pagalbą gaus kaip asmeniniams poreikiams pritaikytas priemones, kurios remiamos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo, iš kurio šioms priemonėms bus skirta 9,59 mln. EUR suma. Nesu prieš finansinės pagalbos panaudojimą atleistiems Belgijos darbuotojams. Tačiau manau, jog fondo taikymo taisykles reikėtų pakeisti, kad šia pagalba galėtų pasinaudoti mažiau išsivysčiusios Europos Sąjungos valstybės narės.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas gauna kasmetinį 500 mln. EUR finansavimą, kad galėtų teikti finansinę paramą darbuotojams, kuriuos paveikesminiai pasaulio prekybos sistemos struktūriniai pokyčiai. Apytikriais skaičiavimais, kiekvienais metais ši parama gali padėti nuo 35 000 iki 50 000 darbuotojų. Pinigai gali būti mokami už pagalbą susirandant naują darbą, teikiant konkretiems poreikiams pritaikytą mokymą, pagalbą pradedant verstis privačia veikla arba steigiant įmonę, skatinant judumą ir remiant palankių sąlygų neturinčius arba vyresnio amžiaus darbuotojus. Kadangi automobilius gaminančioje įmonėje "General Motors Belgium" buvo atleisti 2 834 darbuotojai ir dėl to dar buvo atleista darbuotojų keturiose įmonėse tiekėjose, iš EGF Belgijai turi būti skirta 9 593 931 EUR suma. Balsavau už pranešimą, nes būtent toks yra šio fondo tikslas.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas įsteigtas siekiant padėti darbuotojams, kurie patiria nepatogumų dėl atleidimo iš darbo arba kitų pokyčių dėl globalizacijos nulemtos konkurencijos tarptautiniu lygmeniu. Palankiai vertinu tai, kad dėl dažnų Parlamento raginimų biudžete pagal EGF eilutę buvo nustatyti mokėjimų asignavimai, kurių suma sudaro 47 608 950 EUR. Būtent dėl šios priežasties balsavau už pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšos turi būti naudojamos tikslingai ir kryptingai. Finansinparama turi būti skiriama kuo skubiau, ypač tais atvejais, kai iš vienos įmonės atleidžiami tūkstančiai darbuotojų. Delsimas suteikti finansinę paramą gali sukelti ypač skaudžius ir sunkius padarinius, dėl to labai svarbu mobilizuoti fondo lėšas ir operatyviai reaguoti į valstybės narės prašymą. Pažymėtina, kad atleisti asmenys ir jų šeimos patiria neapskaičiuojamą moralinę ir materialinę žalą. Visų pirma jie patiria didelių sunkumų siekdami sugrįžti į darbo rinką. Jie neturi galimybių mokytis ar persikvalifikuoti. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad šiems asmenims būtų laiku suteikiama finansinparama, kad jie galėtų tinkamai integruotis į darbo rinką. Atsižvelgdamas į šios finansinės paramos svarbą, pritariu siūlymui skirti finansinę paramą iš EGF fondo Belgijai dėl masiško darbuotojų atleidimo įmonėje "General Motors Belgium". Raginu ir kitas valstybės narės, kuriose dėl finansų krizės iš įmonių atleidžiami darbuotojai, nedelsiant kreiptis dėl finansinės paramos siekiant sušvelninti neigiamus padarinius, spręsti užimtumo problemas, skatinti darbo vietų išsaugojimą ir naujų kūrimą.
Alfredo Pallone
Deja, dar kartą paraginome balsuoti dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų panaudojimo. Sakau "deja", nes toks panaudojimas leidžia iš anksto numanyti labai sunkią padėtį. Tačiau kita vertus, privalome pritarti šiai institucijai, kuri sudaro sąlygas įkvėpti gyvybės sunkių krizių aplinkybėmis, dėl kurių kitaip kiltų didelis pavojus pramonės sektoriams ir visų pirma daugelio darbuotojų likimui. Pritariu fondo lėšų skyrimui ir panaudojimui, tačiau tai gali būti tik laikina priemonė. Šis sprendimas turi būti remiamas pagal ilgalaikę strategiją, kuria būtų siekiama remti Europos ekonomiką, kad ji galėtų neatsilikti nuo globalizuotos rinkos, kurioje gyvename.
Maria do Céu Patrão Neves
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) buvo įsteigtas siekiant užtikrinti papildomą paramą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių nukentėjusiems darbuotojams. 2011 m. balandžio 14 d. Komisija priėmnaują sprendimo skirti EGF lėšų Belgijai projektą, siekdama padėti dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės atleistiems darbuotojams grįžti į darbo rinką. Tai trečioji paraiška, kuri turi būti apsvarstyta vykdant 2011 m. biudžetą ir kurioje nurodoma 9 593 931 EUR suma iš EGF, skiriama 2 834 darbuotojams, atleistiems iš įmonės "General Motors Belgium" ir jos Antverpeno įmonių tiekėjų, grąžinti į darbo rinką. Atsižvelgdamas į tai, kad prašymas atitinka nustatytus tinkamumo kriterijus, pritariu pranešėjos rekomendacijoms, todėl balsuoju už šį pasiūlymą dėl sprendimo.
Aldo Patriciello
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) įsteigtas siekiant teikti papildomą paramą darbuotojams, kenčiantiems nuo esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių. 2011 m. balandžio 14 d. Komisija priėmnaują sprendimo skirti EGF lėšų Belgijai projektą, siekdama padėti pagrindinėje įmonėje "General Motors Belgium" ir keturiose jos įmonėse tiekėjose, veikiančiose Antverpeno variklinių transporto priemonių sektoriuje, atleistiems 2 834 darbuotojams grįžti į darbo rinką. Komisijos vertinimas grindžiamas tyrimais, susijusiais su tokiais keliais šio klausimo aspektais: atleistų darbuotojų ir esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ryšys; finansų krizė; nenumatytas šių atleidimų pobūdis; duomenys apie atleidimų skaičių; paaiškinimas apie nenumatytą šių atleidimų pobūdį; darbuotojus atleidžiančių įmonių ir remtinų darbuotojų nustatymas; paveikta teritorija, kartu su jos valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais; atleidimų poveikis užimtumui vietos, regiono ar valstybės mastu; suderintas remtinų asmeniniams poreikiams pritaikytų paslaugų paketas. Siekdamas užtikrinti, kad šie asmenys būtų grąžinti į darbo rinką, balsavau už svarstomą pasiūlymą.
Jacek Protasiewicz
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, nes jame remiamas Komisijos pasiūlymas skirti EGF lėšų Belgijai siekiant padėti 2 834 darbuotojams, atleistiems pagrindinėje įmonėje "General Motors Belgium", rasti darbą, nes tai atitinka mano ir PPE frakcijos poziciją. Be to, pranešime pagristai nurodoma, kad 2011 m. biudžete EGF biudžeto eilutėje pirmą kartą nurodyti mokėjimų asignavimai (47 608 950 EUR). Tai reiškia, kad EGF buvo pripažintas kaip atskira speciali priemonė, kuriai buvo nustatyti konkretūs tikslai ir terminai, todėl jam verta skirti atitinkamų asignavimų, kad būtų galima pasiekti visus jam priskirtus tikslus, ir kartu jais pakeisti perkėlimą iš nepanaudotų biudžeto eilučių, dėl kurio galėtų nepavykti pasiekti tikslų kitose politikos srityse. Taip pat pritariu pranešėjos raginimui būsimame EGF reglamento persvarstyme būtinai spręsti klausimą, kaip elgtis su tarptautinėmis įmonėmis, kurių restruktūrizavimas ir perkėlimas vykstant esminiams pasaulio prekybos sistemos struktūriniams pokyčiams veikia, ypač finansų krizės laikais, paprastus darbuotojus, kurie daugiausia nukenčia nuo jų padarinių ir dėl to jiems reikalingos EGF lėšos.
Robert Rochefort
Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo tikslas - padėti darbuotojams, kurie kenčia dėl esminių tarptautinės prekybos sistemos pokyčių padarinių, vėl grįžti į darbo rinką. Būtent atsižvelgiant į tai skubi parama turi būti suteikta įmonės "General Motors" Antverpeno regione atleistiems 2 834 darbuotojams. Mums reikia paremti Parlamento pasiūlymą panaudoti 9 593 931 EUR sumą, už kurią bus suteiktos jų asmeniniams poreikiams pritaikytos paslaugos, pvz., pagalba ieškant darbo, pokalbių dėl darbo mokymas, pagalba pradedant savarankišką darbą ir individualus profesinis mokymas. Susidūrusi su ekonomikos ir finansų krizės padariniais Europa privalo būti vieninga ir rodyti solidarumą, todėl turėtų atsiliepti į Belgijos prašymą. Nepaisant to, teikiant Europos pagalbą įmonės neturėtų būti atleidžiamos nuo atsakomybės ir būtinų jų pastangų pritaikyti savo strategijas prie dabartinių iššūkių.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Už. Raginame susijusias institucijas dėti reikiamas pastangas siekiant sparčiau sutelkti EGF lėšas; šiuo atžvilgiu palankiai vertiname tai, kad Komisija, atsižvelgdama į Parlamento raginimą pagreitinti išmokų skyrimo procedūrą, patobulino esamą tvarką, pagal kurią Komisija biudžeto valdymo institucijai kartu teikia atliktą EGF paraiškos tinkamumo įvertinimą ir pasiūlymą sutelkti EGF lėšas; tikimės, kad peržiūrint EGF veiklą bus atlikta dar daugiau procedūros patobulinimų; todėl primename institucijų įsipareigojimą užtikrinti sklandžią ir greitą sprendimų dėl EGF sutelkimo priėmimo procedūrą suteikiant vienkartinę ribotos trukmės individualią paramą, skirtą padėti dėl globalizacijos ar finansų ir ekonomikos krizės padarinių iš darbo atleistiems darbuotojams; atkreipiame dėmesį, kad EGF gali atlikti svarbų vaidmenį į darbo rinką grąžinant iš darbo atleistus darbuotojus; vis dėlto raginame atlikti šių darbuotojų ilgalaikės integracijos į darbo rinką kaip tiesioginio EGF finansuotų priemonių įgyvendinimo rezultato vertinimą.
Licia Ronzulli
2011 m. balandžio 14 d. Komisija priėmpasiūlymą dėl naujo sprendimo skirti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų Belgijai projekto, siekdama padėti dėl pasaulio ekonomikos ir finansų krizės atleistiems darbuotojams grįžti į darbo rinką. Šiandien išreikšta nuomonsusijusi su 2 834 darbuotojais, kuriems visiems teiktina fondo parama, atleistais iš pagrindinės įmonės "General Motors Belgium" ir keturių jos įmonių tiekėjų, kurios vykdo veiklą variklinių transporto priemonių sektoriuje. Remiantis Komisijos vertinimu, prašymas atitinka EGF taisyklėse nustatytus tinkamumo kriterijus, todėl institucija biudžeto valdymo institucijai rekomendavo jam pritarti. Parlamentas palankiai įvertino šiandienos klausimą.
Bart Staes
raštu. - (NL) Buvę darbuotojai ir keturios "Opel" gamyklos Antverpene įmonės tiekėjos iki šiol pyksta dėl to, kaip su jais pasielg"General Motors". "Opel" gamykla Antverpene buvo šiuolaikinir sėkmingai veikianti automobilių surinkimo įmonė. Tačiau "General Motors" nusprendsunaikinti 2 834 darbo vietas. Nepaisant daugelio pastangų rasti pirkėją, Antverpenui nebuvo suteikta galimybė. Belgija visiškai teisėtai paprašpagalbos iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), kuris įsteigtas siekiant suteikti daugiau paramos darbuotojams, susidūrusiems su esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių padariniais. Gavęs palankią Komisijos nuomonę, šiandien Europos Parlamentas pagrįstai nusprendiš EGF skirti bendrą 9 593 931 mln. EUR sumą, siekdamas sušvelninti poveikį šiems darbuotojams, kurie buvo ne savo noru atleisti iš darbo. Esu patenkintas, kad šiandien šis Parlamentas aiškiai konstatuoja, jog "Opel" vadovybnepakankamai norėjo prisitaikyti prie šių dienų iššūkių. Parlamentas taip pat pagrįstai kritikuoja būdą, kuriuo minėtos valstybės narės sprend"Opel" krizės problemą. Įvairiuose nacionaliniuose gaivinimo planuose trūko ilgalaikių priemonių, kuriomis siekiama remti šį sektorių, koordinavimo. Dėl viso to lieka nemalonus įspūdis.
Nuno Teixeira
2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 buvo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), siekiant remti darbuotojus, netekusius darbo dėl struktūrinių pasaulio ekonomikos pokyčių. Komisija mano, kad turint 2011 m. 500 mln. EUR biudžetą, 9 593 391 EUR reikėtų skirti Belgijai, kad ji galėtų spręsti problemas, susijusias su darbuotojų atleidimu įmonėje "General Motors Belgium" ir atitinkamai jos keturiose Antverpeno regiono įmonėse tiekėjose ir gamintojose. Manau, kad iš EGF reikėtų finansuoti aktyvias priemones, kuriomis būtų siekiama darbuotojus grąžinti į darbo rinką, sudaryti jiems sąlygas įgyti naujų įgūdžių ir šiuos įgūdžius pritaikyti naujomis darbo sąlygomis, su kuriomis turės susidurti 2 834 darbuotojai. Taip pat manau, kad Europos institucijos turėtų paspartinti EGF lėšų skyrimą Belgijai, nes ši valstybnargarantuoja integraciją į aktyvų darbuotojų, atleistų iš darbo dėl globalizacijos, gyvenimą. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad EGF greičiau turėtų būti ne teisinės ir finansinės įmonės "General Motors Belgium" atsakomybės pakaitalas, o papildoma ES skiriama parama siekiant sumažinti socialinius sunkumus, su kuriais susidurs šie darbuotojai.
Silvia-Adriana Ţicău
Balsavau už pasiūlymą dėl sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų panaudojimo Antverpeno regione esančiai įmonei "General Motors Belgium", kuri užsiima mašinų ir įrenginių gamyba.
2010 m. gruodžio 20 d. atleidus 2 834 darbuotojus, Belgija pateikprašymą panaudoti EGF lėšas. Šiame prašyme minimas darbuotojų atleidimas įmonėje "General Motors Belgium" ir keturiose jos įmonėse tiekėjose. Laikotarpiu nuo 2010 m. birželio 14 d. iki spalio 14 d. buvo atleisti 1 336 darbuotojai, be to, dar 1 498 darbuotojai buvo atleisti iki šio laikotarpio ir po jo.
Dėl ekonomikos ir finansų krizės Europa susidūrsu staigiu komercinių ir keleivinių transporto priemonių paklausos mažėjimu, dėl kurio gerokai sumažėjo variklinių transporto priemonių gamyba. 2009 m., palyginti su 2008 m., Belgijoje buvo užregistruotas 23,8 proc. variklinių transporto priemonių surinkimo sumažėjimas ir 34,8 proc. keleivinių transporto priemonių gamybos sumažėjimas.
Turėčiau pabrėžti svarbų vaidmenį, kurį atlieka EGF grąžinant iš darbo atleistus darbuotojus į darbo rinką. Raginu atlikti ilgalaikės šių darbuotojų integracijos į darbo rinką, kaip tiesioginio iš EGF finansuojamų priemonių rezultato, vertinimą. EGF lėšomis turėtų teisingai naudotis visos valstybės narės.
Marie-Christine Vergiat
Labai didelEuropos Parlamento dauguma patvirtino B. Materos pranešimą, kuriame raginama 9,5 mln. EUR Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšų skirti įmonei "General Motors (GM)" ir "Opel" gamyklai, esančiai Antverpene (Belgija) uždaryti. Balsavome prieš šį pranešimą, nes jame numatoma finansuoti 2 834 darbuotojų atleidimą iš įmonės, kuri 2010 m. vasarą gavo 5 mlrd. JAV dolerių paskolą iš JAV valdžios institucijų. Be to, dėl daugelio prekės ženklų įmonių pardavimo ji dar 2010 m. rudenį galėjo iš esmės pagerinti savo finansinę padėtį, o 2010 m. lapkričio mėn. - vėl patekti į vertybinių popierių biržos sąrašus. Valdžios institucijos, Europos, nacionalinės ar regioninės, pritardamos viešųjų finansų panaudojimui siekiant sušvelninti gamyklos, kuri be darbuotojų perleidimo darbo rinkai nepasiekia nieko, uždarymo poveikį, atsisako savo įgaliojimų. Šis sprendimas tuo labiau nepriimtinas atsižvelgiant į tai, kad jis priimtas tuo metu, kai Europos Sąjunga ir valstybės narės priima griežto taupymo ir biudžeto mažinimo priemones, kuriomis bus nulemtas ekonomikos nuosmukis, viešųjų paslaugų panaikinimas, nedarbas, neužtikrintumas dėl darbo, atlyginimų mažinimas ir socialinnelygybė.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes nauja pasiūlymo dėl 51 straipsnio versija siekiama įgyvendinti tris svarbius tikslus: pirma, nuostatą padaryti suprantamesnę, kad būtų lengviau ją taikyti; antra, apibrėžti naujas procedūros taikymo sąlygas; trečia, paaiškinti procedūros tikslą.
Alfredo Antoniozzi
Mano kolegos M. Casini pranešime imamasi spręsti problemas, susijusias su Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 51 straipsniu, ir įnešamas teigiamas indėlis jas sprendžiant. Visiškai pritariu C. Casini nuomonei, kad nepakanka kalbėti tik apie aiškinimą ir gaires, skirtas įgyvendinimui supaprastinti. Bendrų komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūros taikymo sąlygos - visų pirma kalbu apie svarstomo klausimo kriterijų "kompetencija ir didžiausia svarba" - yra aiškios ir tinkamos iki šiol pasitaikantiems teisiniams neaiškumams pašalinti. Sveikinu su puikiai atliktu darbu ir tikiuosi, kad remiantis šiuo pranešimu galima palengvinti Parlamento darbą, plačiau taikant šią procedūrą.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šį pranešimą, nes svarstomame 51 straipsnio pakeitime ne tik numatomas naujoviškas įvairių komitetų bendradarbiavimo būdas, bet ir dėl jo tampa lengviau suprasti ir taikyti šį straipsnį. Jame išaiškinamos sąlygos, kurių turi būti laikomasi jį įgyvendinant, ir apibrėžiamas normatyvinis turinys.
Mara Bizzotto
Šiame pranešime siūlomas 51 straipsnio pakeitimas, pasiūlytas Pirmininkų sueigoje iškėlus problemą, susijusią su Darbo tvarkos taisyklių trūkumais, susijusias su bendrais komitetų posėdžiais. Šiame pranešime pateikiamas pasiūlymas dėl Darbo tvarkos taisyklių pakeitimo, pagal kurį būtų atidžiau ir pagal griežtesnius kriterijus tikrinamos 51 straipsnio taikymo sąlygos, įskaitant tikrinamąsias Pirmininkų sueigos. Tuo, kad bendri posėdžiai gali vykti tik tada, kai svarstomas klausimas yra labai svarbus, užtikrinama, kad nebūtų per dažnai taikoma procedūra, kuri dėl savo pobūdžio yra išimtinė. Balsuoju už C. Casini pranešimą.
Edite Estrela
Balsavau už šį pranešimą, nes juo labai pagerinamas komitetų bendradarbiavimas ir vykdoma būtina Parlamento reforma. Šiame pranešime atsakoma į esminius klausimus apie komiteto kompetenciją tais atvejais, kai teisės aktų rinkinys yra ypač svarbus, nors jais turi būti tvirtai laikomasi ir lygybės bei bendradarbiavimo principų.
Diogo Feio
Dabar Parlamento darbo tvarkos taisyklėse, kurios buvo iš dalies pakeistos 2009 m., numatyta nauja procedūra, taikoma bendriems Parlamento komitetų posėdžiams, kai klausimas aiškiai nepriskiriamas vieno komiteto kompetencijai. Nepaisant visiško šio naujo straipsnio integravimo, Konstitucinių reikalų komitetas buvo įpareigotas išaiškinti ir konsoliduoti šios nuostatos turinį, kad jis būtų lengviau suprantamas, ypač vykdant įprastą teisėkūros procedūrą. Akivaizdu, kad dalijant komitetų kompetenciją atsiranda tam tikros besidubliuojančios sritys, kurias sunku atskirti, todėl manau, kad šis išaiškinimas yra teigiamas žingsnis ir kad pasiūlyta nauja formuluote bus užtikrintas didesnis Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio taikymo nuoseklumas.
José Manuel Fernandes
Šis pranešimo projektas susijęs su Parlamento darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimais, pateiktais tiek sudarius darbo grupę, turinčią įsipareigoti persvarstyti Darbo tvarkos taisykles, tiek po Pirmininkų sueigos sprendimo. 2009 m. gegužės 6 d. Parlamentas pradėjo Darbo tvarkos taisyklių peržiūrą ir į jų 51 straipsnį įtrauknaują bendrų komitetų posėdžių procedūrą, siekdamas supaprastinti procedūras, taikomas tvirtinant klausimus, nepriklausančius vieno komiteto kompetencijai, kad plenariniam posėdžiui būtų pateiktas tik vienas pranešimas, kuriame atsispindėtų visų susijusių komitetų pozicija. Komitetų pirmininkų sueigoje išnagrinėjus bendradarbiavimo pagal 51 straipsnį gaires, šios institucijos pirmininkas pateikprašymą, jas apsvarstyti Konstitucinių reikalų komitetui. Šiame pasiūlyme išaiškinami susiję klausimai ir atkreipiamas dėmesys į jų patvirtinimą plenariniame posėdyje atsižvelgiant į galiojančias Darbo tvarkos taisykles. Todėl pritariu pranešėjo rekomendacijai "bendru komitetu" laikyti "atsakingą komitetą", kaip apibrėžta Darbo tvarkos taisyklėse.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Per ankstesnę kadenciją Pirmininkų sueiga sudarParlamento reformos darbo grupę, kuri turėjo peržiūrėti Parlamento darbą ir pasiūlyti patobulinimų. Svarstydama komitetų bendradarbiavimui skirtą skyrių, darbo gruppasiūlne tik sustiprinti susijusio komiteto poziciją, kai vykdoma darbo su susijusiais komitetais procedūra, bet ir plėtoti naują komitetų bendradarbiavimo formą, apibrėžtą remiantis 51 straipsniu. Šis pasiūlymas buvo pagrįstas tuo, kad konkrečiais atvejais, kai itin svarbus teisėkūros dokumentas aiškiai nepriklauso vieno komiteto kompetencijai, jis taip pat gali būti padalytas keliems komitetams. Ginčai dėl kompetencijos turi būti sprendžiami laikantis lygybės ir bendradarbiavimo principų. Tada atitinkamų komitetų nariai gali parengti bendrą deklaraciją dėl pateiktų teisės akto pasiūlymo pakeitimų. Paskui geriau subalansuotas pranešimas bus pateiktas plenariniam posėdžiui. Mano nuomone, norint palengvinti šios procedūros taikymą reikia daugiau nei paprasčiausio Darbo tvarkos taisyklių arba gairių išaiškinimo. Tai apima svarbų procedūrinį klausimą, dėl kurio sprendimas turi būti priimtas balsų dauguma plenariniame posėdyje. Mums reikia parengti suprantamesnes nuostatas, kurias būtų daugiau galimybių įgyvendinti.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pasiūlymas grindžiamas samprotavimu, kad konkrečiais atvejais, kai ypač svarbi teisėkūros dokumentų byla aiškiai nepriskiriama tam tikro komiteto kompetencijai ir gali būti paskirstyta keliems komitetams, konfliktą dėl kompetencijos derėtų spręsti vadovaujantis lygybės ir bendradarbiavimo principais. Atitinkami komitetai rengia bendrus posėdžius, kad galėtų iš anksto pasikeisti argumentais ir išsiaiškinti susidarysiančias balsų daugumas bei mažumas. Po to suinteresuotų komitetų nariai kartu balsuoja dėl pateiktų teisėkūros pasiūlymo pakeitimų. Taigi plenariniame posėdyje pristatoma geriau suderinta bendra ataskaita. Todėl ir pritariau šiam pasiūlymui.
Clemente Mastella
Pritariame šiam Darbo tvarkos taisyklių pakeitimui, kuriame Pirmininkų sueigai leidžiama itin svarbaus teisėkūros klausimo atveju priimti sprendimą taikyti bendrų Parlamento komitetų posėdžių ir bendro balsavimo procedūrą. Tačiau tai gali vykti tik tais atvejais, kai atsakomybės už klausimą negalima padalyti tarp kelių komitetų ir kai klausimas yra vienas iš itin svarbių klausimų. Šiuo pakeitimu turi būti iš tiesų siekiama pabrėžti išskirtinį šios procedūros pobūdį ir jis turi būti pagrindžiamas, inter alia, administracinio ir techninio darbo, kurio pagal ją reikia, apimtimi. Tikime, kad visa tai tikrai pradiniame etape padės atitinkamiems komitetams keistis argumentais ir kad itin svarbiais atvejais tai taip pat gali būti naudinga "rengiant pagrindą" balsavimams per plenarinį posėdį.
Alexander Mirsky
raštu. - Kiekvienu Darbo tvarkos taisyklių straipsniu turėtų būti siekiama trijų tikslų: nuostatą padaryti suprantamesnę, kad būtų lengviau ją taikyti; apibrėžti naujas procedūros taikymo sąlygas; apibrėžti procedūros taikymo sritį. Visiškai sutinku su pranešėju.
Alfredo Pallone
Balsavau už C. Casini pranešimą dėl Parlamento darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimą, nes šis pakeitimas yra darbo apibendrinant nuostatas, kuriomis išaiškinama sritis, kurioje galima taikyti 51 straipsnį, rezultatas. Naujame tekste supaprastinamas straipsnis, išbraukiant nuorodas į kitus straipsnius ir geriau reglamentuojant įprastą procedūrą, pagal kurią du komitetai gali susirinkti kartu bendrame posėdyje, kad galėtų apsvarstyti svarbius klausimus, atspindinčius bendrus interesus. Todėl pakeitimo tikslas - suteikti galimybę atitinkamiems komitetams keistis argumentais ir "parengti dirvą" diskusijoms. Bendri komitetai per šią procedūrą tampa atsakingi, kaip apibrėžta Darbo tvarkos taisyklėse.
Maria do Céu Patrão Neves
Per ankstesnę kadenciją Pirmininkų sueiga sudarParlamento reformos darbo grupę, kuriai pavesta peržiūrėti Parlamento darbą ir pasiūlyti patobulinimų. Kaip šio proceso dalis, buvo sukurta ir pasinaudojant 51 straipsniu įgyvendinta nauja komitetų bendradarbiavimo forma. Buvo iškelta tam tikrų abejonių dėl šios naujos komitetų bendradarbiavimo formos įgyvendinimo, kurios buvo perduotos Konstitucinių reikalų komitetui. Konstitucinių reikalų komitetas mano, kad tai yra ne tik aiškinimo klausimas, bet ir svarbus procedūrinis klausimas, dėl kurio sprendimas turi būti priimtas daugumos balsavimu plenariniame posėdyje, taikomu su Darbo tvarkos taisyklėmis susijusiais atvejais, būtent daugumos Parlamento narių. Pritariu pateiktai versijai, kuria straipsnis padaromas aiškesnis, kad būtų galima lengviau juo naudotis, todėl balsavau už jo pakeitimą.
Aldo Patriciello
Šiuo atveju tikslas - suteikti galimybę atitinkamiems komitetams pradiniame etape keistis argumentais ir "paruošti dirvą" plenariniam posėdžiui itin svarbiais atvejais. Pasitvirtina, kad 51 straipsnis yra nepakeičiamas, nes juo nuostata padaroma suprantamesnė, kad ją taikyti būtų lengviau, nustatomos naujos procedūros taikymo sąlygos ir apibrėžiama procedūros taikymo sritis. Siekiant šių tikslų, dvi sąlygos turi būti išdėstytos aiškiai ir iškart suprantamai. Neturi būti dalijama atsakomybuž klausimą keliems komitetams ir galiausiai turi būti nustatytas straipsnio taikymo praktinis poveikis vykdomai teisėkūros procedūrai. Bendri komitetai per šią procedūrą tampa "atsakingu komitetu", kaip apibrėžta Darbo tvarkos taisyklėse. Siekdamas, kad galėtų būti priimtas Europos Parlamento Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio pakeitimas dėl bendrų komitetų posėdžių procedūrų, balsuoju už svarstomą pasiūlymą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Už. Per ankstesnę kadenciją Pirmininkų sueiga sudarParlamento reformos darbo grupę, kuriai pavesta peržiūrėti Parlamento darbą ir pasiūlyti galimų patobulinimų. Svarstydama komitetų bendradarbiavimui skirtą skyrių, darbo gruppasiūlne tik sustiprinti susijusio komiteto poziciją, kai vykdoma darbo su susijusiais komitetais procedūra, - Darbo tvarkos taisyklių 50 straipsnis, buvęs 47 straipsnis, - bet ir plėtoti naują komitetų bendradarbiavimo formą, apibrėžtą naujajame 51 straipsnyje. Pasiūlymas grindžiamas samprotavimu, kad konkrečiais atvejais, "kai ypač svarbi teisėkūros dokumentų byla aiškiai nepriskiriama tam tikro komiteto kompetencijai ir gali būti paskirstyta keliems komitetams (...), konfliktą dėl kompetencijos derėtų spręsti vadovaujantis lygybės ir bendradarbiavimo principais. Atitinkami komitetai rengia bendrus posėdžius, kad (...) galėtų iš anksto pasikeisti argumentais ir išsiaiškinti susidarysiančias balsų daugumas bei mažumas. Paskui suinteresuotų komitetų nariai kartu balsuoja dėl pateiktų teisės akto pasiūlymo pakeitimų. Taigi plenariniame posėdyje pristatoma geriau suderinta bendra ataskaita (...)."
Licia Ronzulli
Šiame pranešime pritariama pasiūlymui iš dalies pakeisti Darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnį, susijusį su bendrų komitetų posėdžių procedūra. Bet kuriuo atveju, atsižvelgiant į procedūros klausimo svarbą, straipsnio teksto prieštaravimų negalima panaikinti tik aiškinimu.
Naujose formuluotėse aiškiai ir iškart suprantamai išdėstytos bendrų posėdžių sąlygos, todėl nebereikia nurodyti kitų nuostatų. Be to, šių sąlygų nustatymo iš naujo veiksmas pagrindžiamas administracinio ir techninio darbo, kurio reikia pagal šią procedūrą, apimtimi. Galiausiai bendrai pripažintas bendrų posėdžių tikslas - iš anksto apsikeisti argumentais ir nuomonėmis siekiant "paruošti dirvą", kai svarstomas klausimas yra itin svarbus, - pasiekiamas tik tada, jei komitetai lieka bendrai atsakingi visuose procedūros etapuose iki pat teisės akto priėmimo.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Siūloma Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 51 straipsnio versija yra bandymas būsimam kelių Parlamento komitetų bendradarbiavimui nustatyti bendrą teisinį pagrindą. Pasiūlymas grindžiamas lygybės ir bendradarbiavimo principu. Balsavau už.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už dėl skaidrumo ir dėl to, kad būtų veikiama be kliūčių, atsirandančių dėl teisinės sistemos.
Mara Bizzotto
Pranešimas ir Teisės reikalų komiteto darbas gana aiškiai parodo, jog nėra pagrindo manyti, kad Rumunijos valdžios institucijos veikia prieš A. Severiną persekiojimo tikslais; nepaisant to, kad dėl fiktyvios lobistinės agentūros padėties gali kilti abejonių dėl informacijos ekonominės veiklos vykdytojų elgesio tinkamumo, reikia konstatuoti, jog neatrodo, kad svarstomas klausimas priskirtinas atvejų, kuriais imunitetas teisėtai gali turėti reikšmės, kategorijai. Balsuoju už prašymą atšaukti imunitetą.
Anne Delvaux
Europos Parlamentas balsavo už Parlamento nario iš Rumunijos A. Severino imuniteto atšaukimą ir ne be pagrindo. Iš tiesų po kovo mėn. Sunday Times paskelbtų straipsnių jam pateikus įtarimus dėl korupcijos (prisiminkite Parlamentą sukrėtusį korupcijos skandalą), Rumunijos nacionalinis kovos su korupcija departamentas pradėjo teismo procesą prieš A. Severiną remdamasis tuo, kad jis buvo įtariamas priėmęs 100 000 EUR mokėjimą iš Sunday Times įsteigtos vadinamosios konsultacinės įmonės atstovų už pritarimą direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų pakeitimo projektui. Žiūrėkite šią vietą.
José Manuel Fernandes
Šiame pranešime kalbama apie prašymą 2011 m. kovo 24 d. Rumunijos nacionaliniam kovos su korupcija departamentui pradėjus teismo procesą atšaukti Parlamento nario iš Rumunijos A. Severino imunitetą. Ši byla grindžiama informacija, kad A. Severin tariamai gavo 100 000 EUR mokėjimą iš konsultacinės įmonės "Taylor Jones Public Affairs" už pritarimą Direktyvos 94/19/EB dėl kompensacijų išmokėjimo indėlininkams terminų banko bankroto atveju pakeitimui. Ši įmonjam taip pat pažadėjo apmokamas Tarptautinės patariamosios valdybos nario pareigas. Vėliau paaiškėjo, kad tai buvo Jungtinės Karalystės laikraščio The Sunday Times įsteigta fiktyvi įmonė, kurios elgesys yra smerktinas. Tačiau, nors A. Severin įrodinėja, kad visa tai nutiko su fiktyvia įmone, kuri jį apgavo, kad jokių pinigų nebuvo perduota ir kad joks teisės aktas nebuvo pakeistas, pagal Rumunijos įstatymus už tokį elgesį griežtai baudžiama. Atsižvelgdamas į tai ir į Teisės reikalų komiteto rekomendaciją, kurioje rekomenduojama atšaukti mūsų Parlamento nario A. Severino imunitetą, balsuoju už šį pranešimą.
Monika Flašíková Beňová
Paaiškėjus Europos Parlamento korupcijos skandalui, į kurį buvo įsivėlęs buvęs Rumunijos ministro pirmininko pavaduotojas A. Severin, jo gimtojoje šalyje buvo sustabdyta jo narystsocialdemokratų partijoje. Jis taip pat buvo pašalintas iš Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos, tačiau lieka Parlamento nariu. Kaip ir dviem kitiems šio Parlamento nariams, jam tariamai sutikus pritarti teisės akto pakeitimui už pinigus gresia kaltinimai korupcija. Nepaisant to, jis pats tvirtina, kad visi kaltinimai yra sufabrikuoti. Aš laikausi nuomonės, kad mano kolegos elgesys yra apgailėtinas ir kad bet kuriuo atveju - ar net esant požymių - korupcija visiškai nepriimtina. Mums reikia teisinių priemonių, kuriomis būtų galima užkirsti kelią panašiems atvejams, todėl tvirtai tikiu, kad jei kas nors įsipareigoja padaryti panašų pažeidimą, jis turėtų atsakyti už savo elgesį. Taip pat manau, kad tokiais atvejais būtų teisinga ir derėtų atsisakyti savo Parlamento nario pareigų.
Alexander Mirsky
raštu. - Apsvarstęs priežastis panaikinti nario imunitetą ar jo nepanaikinti, Teisės reikalų komitetas rekomenduoja Europos Parlamentui panaikinti Adriano Severino, kaip Parlamento nario, imunitetą, tačiau svarstymo metu iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys turėtų būti apsaugotas nuo sulaikymo ar arešto ar bet kokių kitų priemonių, trukdančių Parlamento nariui atlikti pagal mandatą priderančias pareigas. Pritariu tokiam Teisės reikalų komiteto rekomenduojamam pasirinkimui. Tačiau iš esmės esu prieš imuniteto panaikinimo procedūrą.
Maria do Céu Patrão Neves
Parlamento buvo paprašyta atšaukti mūsų kolegos Parlamento nario A. Severino imunitetą dėl baudžiamosios bylos, kurioje jis kaltinamas šmeižtu pagal Vengrijos baudžiamąjį kodeksą. Nėra jokių požymių, kad ši byla galėtų būti Rumunijos teisinių institucijų fumus persecutionis atvejis; t. y. nėra pakankamai rimto ir konkretaus pagrindo įtarti, kad ieškinys buvo pateiktas siekiant pakenkti Parlamento nario politinei reputacijai. Apsvarstęs faktines ir teisines priežastis panaikinti nario imunitetą ar jo nepanaikinti, Teisės reikalų komitetas rekomenduoja Parlamentui panaikinti Adriano Severino, kaip Parlamento nario, imunitetą, tačiau taip pat mano, kad svarstymo metu iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys turėtų būti apsaugotas nuo sulaikymo ar arešto arba bet kokių kitų priemonių, trukdančių Parlamento nariui atlikti pagal mandatą priderančias pareigas. Dėl šių priežasčių balsavau už šį pranešimą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Už. 2011 m. balandžio 6 d. plenariniame posėdyje Pirmininkas, remdamasis Europos Parlamento darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 2 dalimi, paskelbė, kad 2011 m. balandžio 5 d. gavo Nacionalinio kovos su korupcija departamento (Prokuratūros prie Rumunijos aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo) laišką, kuriame prašoma panaikinti Parlamento nario Adriano Severino imunitetą. Vadovaudamasis 6 straipsnio 2 dalimi Pirmininkas prašymą perdavatsakingam komitetui. Remdamasis keliomis pastabomis ir vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 6 straipsnio 3 dalimi, apsvarstęs priežastis panaikinti Parlamento nario imunitetą ar jo nepanaikinti, Teisės reikalų komitetas rekomenduoja Europos Parlamentui panaikinti Adriano Severino, kaip Parlamento nario, imunitetą, tačiau svarstymo metu iki galutinio sprendimo priėmimo Parlamento narys turėtų būti apsaugotas nuo sulaikymo ar arešto ar bet kokių kitų priemonių, trukdančių Parlamento nariui atlikti pagal mandatą priderančias pareigas.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, atsižvelgdamas į tai, kad dabartinis Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės susitarimas galioja nuo 2006 m. ir kad 2011 m. sausio 17 d. baiggalioti šio susitarimo protokolas.
Naujasis 2011-2014 m. laikotarpio protokolas bus taikomas laikinai, tačiau manau, kad šiuo metu to turi pakakti. Šiame protokole numatyta, kad Europos Sąjunga per trejus metus Seišeliams išmokės 16,8 mln. EUR, iš jų 2,22 mln. EUR bus skirta Seišelių žuvininkystės politikai remti. Šios sumos pakankamos.
Taip pat palankiai vertinu tai, kad naujajame protokole yra sustabdymo nuostata, taikoma žmogaus teisių pažeidimo atveju.
Izaskun Bilbao Barandica
raštu. - (ES) Balsavau už šį susitarimą, nes jis padės visame pasaulyje skleisti tvarios žvejybos būdus. Juo taip pat užtikrinama visapusiška sugautos žuvies kiekio ir žvejybos būdų, taip pat iš jūros ištrauktų žuvų sąlygų ir jų atsekamumo maisto saugumo ir komerciniais tikslais kontrolė. Be to, Seišeliai gaus 16,8 mln. EUR sumą, kuria bus remiamas ir modernizuojamas šio archipelago žuvininkystės sektorius ir skatinama vietos plėtra. Galiausiai šiuo susitarimu ketinama leisti šešiasdešimčiai šiame rajone žvejojančių Europos tunų žvejybos laivų - 48 tunų žvejybos seineriams ir 12 ūdomis žvejojančių laivų - sužvejoti iki 56 000 tonų per metus. Dėl šio susitarimo taip pat galėsime užmiršti šiame Parlamente girdimą demagogiją kalbant apie trečiosiose šalyse žvejojančius Europos laivus. Mūsų laivai Seišeliuose verčiasi reglamentuota veikla, kuri yra griežtai kontroliuojama ir kurią vykdant visapusiškai tausojama aplinka. Jie neeikvoja išteklių ir remia vietos plėtrą. Būtent tokiais susitarimais užtikrinamas šių principų laikymasis. Galiausiai dėl piratų grėsmės per pastaruosius metus 25 proc. sumažėjo šiuose žvejybos plotuose sugaunamų žuvų kiekis, todėl reikia toliau stiprinti būtinas priemones, kad laivai galėtų žvejoti tinkamomis sąlygomis.
Mara Bizzotto
A. Cadeco pranešimas susijęs su protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymu. Pritariau šiam pranešimui, nes iš susitarimo vertinimo matyti, kad jis padeda užtikrinti ES laivų buvimą regione, taip pat padeda kurti darbo vietas šioje vietovėje; viena iš priežasčių, kodėl norėjau pritarti šiam susitarimui, yra ta, kad juo gerokai prisidedama prie Europos konservuotų tunų rinkos stabilizavimo.
Vito Bonsignore
Balsavau už šį dokumentą. Ankstesnis Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas, kurio galiojimas baigėsi 2011 m. sausio mėn. ir kurio galiojimą Komisija pratęstrejų metų laikotarpiui, buvo naudingas abiem šalims atitinkamų jų interesų tunų žvejybos sektoriuje aspektu. Tiesą sakant, dėl tokio susitarimo buvo sukurta 230 darbo laivuose vietų Seišelių gyventojams, 2 900 su šiuo sektoriumi susijusių sričių darbo vietų Seišeliuose ir 760 darbo vietų Europoje. Pasirodo, kad šio susitarimo, padedančio stabilizuoti Europos tunų konservų rinką, pratęsimas yra naudingas, nes juo užtikrinamas 60 Europos tunų žvejybos laivyno laivų buvimas regione ir kartu galimybkurti naujas darbo vietas. Be to, pasirodo, kad susitarimas yra veiksmingas, nes juo Seišelių Respublikai buvo suteiktos priemonės, kurių reikia norint plėtoti atsakingą žvejybą bei didinti žuvų išteklių valdymą ir žvejybos plotų kontrolės pajėgumą. Todėl manau, kad teisinga toliau žengti šio Europos ekonomikai itin svarbaus sektoriaus partnerystės susitarimų keliu.
Alain Cadec
Balsavau už šį pranešimą, nes žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas, dėl kurio trejų metų laikotarpiui susitarES ir Seišelių Respublika, bus naudingas abiem šalims. Protokolas padės stabilizuoti Europos konservų gamybos rinką, taip pat juo bus paskatinta tausios žvejybos Seišeliuose politika. Šis susitarimas reiškia, kad bus sukurta 2 900 tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų Seišeliuose ir 760 darbo vietų Europoje.
Maria Da Graça Carvalho
Palankiai vertinu ES ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimą, nes jis atitinka ir ES, ir Seišelių žuvininkystės interesus. Dėl šio susitarimo buvo sukurta 230 darbo laivuose vietų Seišelių gyventojams, 2 900 darbo vietų Seišeliuose ir 760 darbo vietų įvairiose šio Europos sektoriaus srityse. Juo taip pat bus sudarytos sąlygos Seišeliams kurti priemones, skirtas atsakingai žvejybai plėtoti. Naujuoju protokolu bus sustiprintas dviejų šalių bendradarbiavimas ir remiama partnerystės sistema, kurioje bus galima plėtoti tausią žuvininkystės politiką.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą dėl Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytų žvejybos galimybių ir finansinio įnašo, nes jame numatytas laikinas naujojo protokolo taikymas, dėl kurio Europos laivų veikla nebus sustabdyta. Pritariu tam, kad naujajame protokole yra sustabdymo nuostata, taikoma žmogaus teisių pažeidimų atveju.
Diogo Feio
Sudarant arba iš dalies keičiant žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimus vienas pagrindinių Europos Sąjungos rūpesčių yra tausus žvejybos išteklių naudojimas, taip pat poveikis, kuri ši veikla turės vietos plėtrai. Jeigu šiuos išteklius naudosime netausodami, greitai priartėsime prie žuvų rūšių išnykimo ribos ir skatinsime vis didesnę jūrų taršą. Naujuoju protokolu numatoma daugiau žvejybos galimybių Europos laivynams, taip pat dėl jo sukurta darbo vietų ir Seišeliuose, ir Europoje. Tikiuosi, kad piratavimo atvejai, kurių pasitaikšiame regione, neigiamai nepaveiks šios veiklos.
José Manuel Fernandes
A. Cadeco pranešime mums pristatomas pasiūlymas dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarime numatytos žvejybos galimybės ir atitinkamas finansinis įnašas, sudarymo projekto. 1987 m. Europos Sąjunga ir Seišelių Respublika pasirašdvišalį žvejybos susitarimą. Protokolas galiojo nuo 2006 m., kol 2011 m. sausio 17 d. baigėsi jo galiojimas. Komisija, suprasdama šios partnerystės atnaujinimo svarbą ir remdamasi Tarybos suteiktais įgaliojimais, su Seišelių vyriausybe susitardėl naujos partnerystės sistemos, grindžiamos tausios žvejybos politikos plėtojimu. Atsižvelgdamas į tai, kad Seišelių ekonominveikla yra žvejyba ir turizmas ir kad šis susitarimas naudingas ir ES, ir Seišelių Respublikai, taip pat atsižvelgdamas į tai, kad sukuriama 3 000 darbo vietų Seišeliuose ir 760 Europoje ir kad kontroliuojamas sugaunamų žuvų kiekis vykdant daugiametę sektoriaus programą, kurioje numatytas mokslinis bendradarbiavimas ir atsakingos bei tausios žvejybos skatinimas, balsuoju už šį pasiūlymą dėl rekomendacijos.
João Ferreira
Šiuo žuvininkystės sektoriaus protokolu Seišelių išskirtinėje ekonominėje zonoje užtikrinamos žvejybos galimybės įvairiems valstybių narių laivynams. Jiems priskiriami penki Portugalijos dreifinėmis ūdomis žvejojantys laivai.
Šio protokolo atnaujinimu siekiama remti valstybių narių tolimojo plaukiojimo žvejybos laivynų, nuo žuvininkystės sektoriaus krizės pastaraisiais metais labai nukentėjusios laivynų dalies, tvarumą. Toks yra tikslas ir interesas, kuriems, žinoma, pritariame. Tačiau negalime nenurodyti tam tikrų likusių abejonių - išplaukiančių iš kitų žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų - dėl nustatytų bendradarbiavimo tikslų šios trečiosios šalies sektoriaus tvarios plėtros ir jos žvejybos veiklos tvarumo bei kontrolės srityje veiksmingumo. Tokie yra klausimai, kuriuos ateityje bus svarbu išsiaiškinti.
Pažymime tai, kad žvejybos galimybės buvo perpus sumažintos ir kad licencijų tunų žvejybos seineriams kaina buvo padidinta iki 40 000 EUR, nors buvo padidintas sutartyje numatytas šių laivų skaičius.
Ilda Figueiredo
raštu. - (PT) Šiuo žuvininkystės sektoriaus protokolu Seišelių išskirtinėje ekonominėje zonoje užtikrinamos žvejybos galimybės įvairiems valstybių narių laivynams, įskaitant Portugalijos paviršinėmis ūdomis žvejojančius laivus.
Pritariame šio žuvininkystės sektoriaus protokolo atnaujinimui, kuris svarbus siekiant užtikrinti valstybių narių tolimojo plaukiojimo žvejybos laivynų, nuo žuvininkystės sektoriaus krizės pastaraisiais metais labai nukentėjusios laivynų dalies, išlikimą. Vis dėlto, atsižvelgdami į tai, kad šio susitarimo galiojimo terminas yra treji metai ir kad dėl to žvejybos galimybės buvo perpus sumažintos, esame susirūpinę, kad licencijų tunų žvejybos seineriams kaina buvo padidinta iki 40 000 EUR, nors buvo padidintas sutartyje numatytas šių laivų skaičius.
Taip pat pritariame pranešėjo susirūpinimui dėl vis labiau žvejybai kenkiančio piratavimo Indijos vandenyne. Dėl šios priežasties susitarime numatyta galimybmokėti pro rata temporis siekiant kompensuoti laivų savininkų patirtus nuostolius, jeigu jie pajustų, kad jų saugumui kyla didelgrėsmė, ir būtų priversti palikti Indijos vandenyną.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Dvišalis ES ir Seišelių žuvininkystės sektoriaus susitarimas buvo pasirašytas 1987 m., o nuo 2006 m. žuvininkystės sektoriuje galiojo partnerystės susitarimas. Seišelių ekonomika daugiausia grindžiama turizmu ir žuvininkyste, o žvejybos pramonė, kurios pagrindinveikla yra konservavimas, sudaro 15 proc. BVP ir joje dirba 17 proc. darbingų vietos gyventojų. Remdamasi Tarybos įgaliojimu, Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Seišelių Respublika dėl ES ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Šis susitarimas naudingas ir ES, ir Seišeliams, nes dėl jo su žvejybos sektoriumi susijusiose srityse sukuriama 2 900 darbo vietų Seišeliuose ir 760 - Europoje. Pagal susitarimą buvo pasiekta kokybinpažanga pagal sektoriaus programą, kuria siekiama remti atsakingą žvejybą ir tausią žvejybą Seišelių vandenyse, taip pat į protokolą buvo įtraukta sustabdymo nuostata, dėl kurios susitarimo galiojimą galima sustabdyti, jeigu viena iš šalių nustato žmogaus teisių pažeidimą. Susitarimu labai prisidedama prie Europos rinkos stabilizavimo ir tausios žvejybos valdymo politikos plėtojimo bei atsakingo žuvų išteklių naudojimo Seišelių žvejybos zonoje. Todėl dera pritarti ES ir Seišelių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo naujojo protokolo projektui.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, nes buvo siūloma pritarti protokolo, kuris baiggalioti 2011 m. sausio 27 d., atnaujinimui. Taip pat iš šio susitarimo ex-post vertinimo matyti, kad jis svarbus, nes padeda užtikrinti ES laivų buvimą regione, sudarant galimybes ten kurti darbo vietas. Protokolo taikymas pasirodesąs veiksmingas, kadangi Seišeliams sudarytos galimybės plėtoti atsakingą žvejybą. Dėl gerų seinerių veiklos rezultatų susitarimas pasirodesąs veiksmingas, kadangi buvo užtikrinta, kad galimybių žvejoti, dėl kurių buvo deramasi, kaina liko ekonomiškai naudinga. Seinerių vykdoma žvejyba nekelia grėsmės naudojamų išteklių biologiniam tvarumui. Susitarimas labai prisideda prie Europos tunų konservų rinkos stabilizavimo. Seišelių žvejybos sektoriaus vystymasis labai priklauso nuo šio susitarimo. Įgyvendinus finansinę sektoriaus paramą Seišeliai padidino savo išteklių valdymo ir žvejybos plotų kontrolės pajėgumus. O taip pat naujasis protokolas atitinka žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo tikslus - sustiprinti dviejų šalių bendradarbiavimą ir skatinti partnerystės ryšius ir taip plėtoti tausios žvejybos politiką ir atsakingai naudoti žuvininkystės išteklius Seišelių žvejybos zonoje. Dėl visų šių priežasčių manau, kad šis siūlomas naujas ES ir Seišelių žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolas yra iš esmės naudingas abiem šalims.
Giovanni La Via
Šiandienos balsavime patvirtinome Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto. 1987 m. Europos Sąjunga ir Seišeliai pasirašdvišalį žvejybos susitarimą, o 2006 m. įsigaliojo partnerystės susitarimas. Kaip visi žinome, iš esmės Seišelių ekonomika grindžiama turizmu ir žuvininkyste; tiesą sakant, žvejybos pramonsudaro 15 proc. BVP ir joje dirba 17 proc. darbingų gyventojų. Manau, kad Europos Komisijos, leidusios pratęsti partnerystės susitarimo protokolo galiojimą, surengtose derybose buvo parengtas dokumento, kuris yra abipusiai naudingas dėl to, kad juo sustiprinamas ES ir Seišelių bendradarbiavimas ir skatinama partnerystė, pagal kurią Seišeliuose plėtojama tausios žvejybos politika ir atsakingas žuvininkystės išteklių naudojimas Seišelių žvejybos zonoje, projektas.
Clemente Mastella
Naujas Europos bendrijos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės susitarimas galios trejus metus ir juo bus sudarytos palankesnės sąlygos kurti darbo vietas, tausiai naudoti jūrų išteklius ir atsakingai žvejoti, remiantis įvairių šioje zonoje žvejojančių laivynų nediskriminavimo principu. Kartu juo bus skatinamas politinis dialogas apie būtinas reformas, kuriomis būtų siekiama stiprinti abiejų šalių bendradarbiavimą remiant partnerystės sistemą, pagal kurią būtų galima plėtoti tausią žvejybos politiką ir atsakingai naudoti žuvininkystės išteklius Seišelių žvejybos zonoje.
Vis dėlto žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimai neturėtų būti vien teisinpriemonė, kuria Europos laivams suteikiama prieiga prie trečiųjų šalių žuvininkystės išteklių; jie taip pat turėtų būti priemonė, skirta skatinti tausiai naudoti jūros išteklius. Manome, kad itin svarbu padaryti skaidresnes procedūras, taikomas bendram sugautų kiekiui nustatyti, ir užtikrinti visų mechanizmų patikimumą dėl korupcijos problemų, griežtinant vietos valdžios atskaitomybę. Europos Sąjungai turi būti teikiamos reguliarios susitarimo įgyvendinimo ataskaitos siekiant supaprastinti stebėseną, skatinti skaidrumą ir vystymosi politikos nuoseklumą.
Alexander Mirsky
raštu. - Europos laivų veikla Seišeliuose reglamentuojama protokolu, kuris apima laikotarpį nuo 2005 m. sausio 18 d. iki 2011 m. sausio 17 d. Seišeliams priklauso 1 374 000 km² išskirtinekonominzona ir 453 km² sausumos teritorijos. Šioje 115 salų turinčioje valstybėje gyvena apie 80 000 gyventojų, 88 proc. jų gyvena Mahsaloje, kurios sostinėje Viktorijoje yra pagrindinis šalies uostas. Pagrindiniai Seišelių ekonomikos sektoriai yra turizmas ir žvejyba. Žuvininkystės pramonė, kurios pagrindinveikla yra konservavimas, sudaro 15 proc. BVP ir joje dirba 17 proc. darbingų vietos gyventojų. Iš šio susitarimo vertinimo matyti, kad jis svarbus, nes padeda užtikrinti ES laivų buvimą regione, sudarius galimybes ten kurti darbo vietas. Protokolo taikymas pasirodesąs veiksmingas, kadangi Seišeliams sudarytos galimybės plėtoti atsakingą žvejybą. Susitarimu labai prisidedama prie Europos tunų konservų rinkos stabilizavimo. Naujasis protokolas galios nuo 2011 iki 2014 m. ir atitiks žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo tikslus sustiprinti Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos bendradarbiavimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės susitarimas žuvininkystės sektoriuje yra naudingas abiem šalims. Visų pirma ES laivai gali plaukioti Seišelių vandenyse ir verstis žvejyba. Šie laivai sukuria daug naujų darbo vietų Seišelių jūreiviams. Susitarimas stiprina šalių bendradarbiavimą ir skatina partnerystės ryšius, mokslinį bendradarbiavimą atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės srityse. Be to, Seišelių žvejybos sektoriui sukuriamos palankios vystymosi sąlygos, vykdant atsakingą žvejybą, efektyviai kovojant su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba, visapusiškai panaudojant savo laivų kontrolės sistemą. Pažymėtina, kad atnaujinto susitarimo nuostatos turės teigiamos įtakos Europos tunų konservų rinkai ir neabejotinai prisidės prie jos stabilizavimo, skatins apsaugos priemonių laikymąsi tolimosiose jūrose ir sudarys sąlygas užkirsti kelią neteisėtai žvejojančių laivų veiklai. Sveikintina, kad pavyko pasiekti kompromisą tarp abiejų šalių ir į protokolą dėl susitarimo atnaujinimo yra įtraukta sustabdymo išlyga dėl žmogaus teisių pažeidimų, TDO principų nesilaikymo. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad piratavimas vis dar kelia ypatingą grėsmę laivų saugumui Indijos vandenyne. Dėl to abi šalys turi imtis būtinų priemonių ir veiksmų, kad būtų užkirstas kelias šios nelegalios veiklos masto augimui.
Alfredo Pallone
Šių metų sausio 17 d. baiggalioti protokolas, kuriuo reglamentuojama žvejyba ir atitinkama ekonominES ir Seišelių partnerystė. Siekdama, kad Europos laivams būtų leista toliau žvejoti Indijos vandenyne esančioje Seišelių žvejybos zonoje, ES susitarpratęsti žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo galiojimą. Taigi, balsavau už Tarybos rekomendacijas dėl naujo partnerystės susitarimo su Seišeliais sudarymo.
Maria do Céu Patrão Neves
raštu. Remdamasi atitinkamu Tarybos įgaliojimu, Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Seišelių Respublika dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Pasibaigus deryboms naujasis protokolas buvo parafuotas 2010 m. birželio 3 d., o 2010 m. spalio 29 d. pasikeitus raštais jis buvo iš dalies pakeistas. Jis galios trejus metus nuo Tarybos sprendimo dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo priėmimo dienos ir 2011 m. sausio 17 d. pasibaigus dabartinio protokolo galiojimo laikotarpiui.
Šis susitarimas abipusiai naudingas tiek ES, tiek Seišeliams: viena vertus, juo labai prisidedama prie Europos tunų konservų rinkos stabilizavimo išduodant tunų žvejybos licencijas ir taip skatinama Europoje sukurti 760 darbo vietų; kita vertus, įgyvendindami finansinę sektoriaus paramą Seišeliai didina savo išteklių valdymo ir žvejybos plotų kontrolės pajėgumą.
Manau, kad šis dokumentas atitinka abiejų šalių interesus, todėl rekomenduoju jį patvirtinti.
Aldo Patriciello
Naujojo ES ir Seišelių partnerystės susitarimo protokolo sudarymas yra svarbus ekonomikai ir Europos žvejybos laivyno plėtojimui. Naujasis protokolas atitinka žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo tikslus sustiprinti ES ir Seišelių bendradarbiavimą bei skatinti partnerystės ryšius ir taip padėti abiejų šalių interesais plėtoti tausios žvejybos politiką ir atsakingai naudoti žuvininkystės išteklius Seišelių žvejybos zonoje. Naujajame protokole numatyta finansinparama trejų metų laikotarpiui ir metinių leidimų žvejoti Seišelių vandenyse išdavimas 48 seineriams ir 12 ūdomis žvejojančių laivų. Šias galimybes būtų galima padidinti. Naujasis protokolas apima 3 metų laikotarpį, prasidedantį tada, kai Taryba priima sprendimą dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo ir kai 2011 m. sausio 17 d. pasibaigia dabartinio protokolo galiojimo laikotarpis. Dėl šių priežasčių ir siekdamas, kad būtų galima sustiprinti ES ir Seišelių Respublikos bendradarbiavimą dėl plėtros, atsakingo išteklių naudojimo ir atsakingos žvejybos, taip išreiškiu savo balsavimą už.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Prieš. Remdamasi atitinkamu Tarybos įgaliojimu, Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Seišelių Respublika dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo atnaujinimo. Pasibaigus šioms deryboms naujasis protokolas buvo parafuotas 2010 m. birželio 3 d., o 2010 m. spalio 29 d. pasikeitus raštais jis bus iš dalies pakeistas. Jis galios trejus metus nuo tos dienos, kai Taryba priima sprendimą dėl protokolo pasirašymo ir laikino taikymo ir kai 2011 m. sausio 17 d. pasibaigia dabartinio protokolo galiojimo laikotarpis. Naujasis protokolas laikinai taikomas nuo 2011 m. sausio 17 d., kad nebūtų nutraukta ES laivų veikla. Mūsų frakcija mano, kad tokiu susitarimu kenkiama trečiųjų šalių žuvų ištekliams ir socialinės struktūros kūrimui, dėl kurio jos tampa pernelyg priklausomos nuo ES.
Licia Ronzulli
Manau, kad šis partnerystės susitarimas yra abipusiai naudingas tiek Europos Sąjungos, tiek Seišelių žuvininkystei. Dėl senojo susitarimo jau buvo sukurta darbo vietų tiek Seišelių gyventojams, tiek Europoje, kurioje jis paskatino sukurti darbo vietų su šiuo sektoriumi susijusiose srityse. Be to, į šį susitarimą įtraukta sustabdymo nuostata tam atvejui, jeigu viena iš šalių nustatytų žmogaus teisių pažeidimą. Dar reikia labai daug nuveikti, visų pirma piratavimo Indijos vandenyne reiškinio, kuris pirmiausia vis labiau kenkia tunų žvejybai, klausimu. Tačiau šiandieniniu pasirinkimu sustiprinamas dviejų šalių bendradarbiavimas ir remiama partnerystė, kuri gali padėti plėtoti tausią žvejybą ir subalansuotą Seišelių išteklių naudojimą.
Michèle Striffler
Kaip Žuvininkystės komiteto nuomonės referentė, balsavau už A. Cadeco pranešimą, į kurį įtrauktos mano išvados. Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimai neturėtų būti vien teisinpriemonė, kuria Europos laivams suteikiama prieiga prie trečiųjų šalių žuvininkystės išteklių. Jie taip pat turėtų padėti skatinti tausiai naudoti jūros išteklius. Europos mokesčių mokėtojų mokamos sumos turėtų būti išskirtinai naudojamos vystymosi tikslams, t. y. panaudojamos žvejų bendruomenių labui siekiant gerinti jų gyvenimo sąlygas, užtikrinti mokymo programas, saugą jūroje ir vietoje kurti naujas darbo vietas.
Jarosław Leszek Wałęsa
Balsavau už susitarimo patvirtinimą, nes jis atitinka abiejų šalių žuvininkystės sektoriaus interesus. Seišelių žvejybos institucijos, turinčios veiksmingą laivų kontrolės sistemą, veikla yra labai svarbi šiam bendradarbiavimui. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į neteisėto, nedeklaruojamo ir nereglamentuojamo laimikio problemą, su kuria susiduria Seišelių valdžios institucijos. Susitarime reglamentuojama daug klausimų, įskaitant stebėtojų dalyvavimą vykstant žvejybai. Europos laivai, turintys teisę žvejoti Seišelių vandenyse, į laivą priims Seišelių valdžios institucijų paskirtus stebėtojus ir kiekvienas tunų žvejybos seineris, laivo savininkui pritarus, į laivą priims ne mažiau kaip du Seišelių jūreivius iš kompetentingos Seišelių valdžios institucijos pateikto pavardžių sąrašo.
Susitarime rūpinamasi ne vien pragmatiškais reikalais, bet ir daugiamete sektoriaus programa, kurioje numatomas bendradarbiavimas atsakingos žvejybos, tausios žuvininkystės ir bendrų mokslinių tyrimų klausimais. Svarbiausias šio susitarimo rezultatas - buvo sukurta 230 darbo laivuose vietų Seišelių gyventojams, su sektoriumi susijusiose srityse - 2 900 darbo vietų Seišeliuose ir 760 darbo vietų Europoje, o tai neabejotinai padės pagerinti šio sektoriaus ekonominę padėtį.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą atsižvelgdamas į tai, kad dabartinis Europos bendrijos ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas galiojo nuo 2006 m. ir kad 2011 m. gegužės 31 d. baiggalioti šio susitarimo protokolas. Šis naujas 2010 m. birželio 15 d. protokolas pasirašytas su San Tomir Prinsipe 2011-2014 m. laikotarpiui, todėl neabejotinai tikslinga ir būtina, kad Parlamentas jam pritartų.
Šiame protokole numatytas 682 500 EUR metinis Europos Sąjungos įnašas į San Tomir Prinsipę, iš jų 227 500 EUR bus skiriama San Tomir Prinsipės žuvininkystės politikai remti, o šios sumos, mano manymu, turi pakakti. Taip pat palankiai vertinu tai, kad naujajame protokole yra sustabdymo nuostata, taikoma žmogaus teisių pažeidimo atveju.
Izaskun Bilbao Barandica
raštu. - (ES) Balsavau už šį susitarimą, nes juo įgyvendinamas ES žvejybos laivyno veiklos išsaugojimo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis tikslas siekiant stiprinti tausią žvejybą, kartu atsižvelgiant į aplinkosaugos bei socialinius ir ekonominius aspektus. San Tomir Prinsipkasmet gaus 682 500 EUR, iš jų 227 500 EUR bus skiriama jos žuvininkystės sektoriaus politikai remti. Šiuo susitarimu bus leista žvejoti 28 tunų seineriams ir 12 dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Noriu pabrėžti, kad nebuvo išnaudotos visos ankstesniame susitarime numatytos žvejybos galimybės ir kad šiame naujame protokole sumažintos ūdomis žvejojančių laivų sektoriaus žvejybos galimybės.
Mara Bizzotto
Balsuoju už šį Europos Parlamento teisėkūros rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo projekto projekto. Šiuo projektu siekiama ES vaidmenį tunų žvejybos Atlanto vandenyne sektoriuje sustiprinti teisiškai reglamentuojant ES laivyno veiklą. Atsižvelgiant į tunų sektoriaus svarbą ES ir atskirai Italijai, svarbiausia sukurti ES laivyno veiklos Gvinėjos įlankoje sistemą. Remdamasi šiais argumentais nusprendžiau balsuoti už šį projektą.
Vito Bonsignore
Balsavau už L. M. Capoulas Santoso pateiktą pranešimą. Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymu iš tiesų siekiama išsaugoti ir užtikrinti Europos žvejybos laivyno veiklą. Visų pirma šiuo partnerystės susitarimu prisidedama prie ES tunų žvejybos Atlanto vandenyne išlikimo, nustačius stabilią teisinę sistemą. Šiame susitarime, kuriam reikėtų pritarti, numatoma, kad laivuose, iš kurių 40 bus šioje geografinėje vietovėje, bent 20 proc. įgulos narių bus iš San Tomir Prinsipės ar kitų AKR šalių (Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių grupės), taip pat numatoma galimyblaive būti San Tomir Prinsipės žuvininkystės ministerijos paskirtam stebėtojui. Taigi, šiomis partnerystės nuostatomis sudaromos sąlygos veikti kartu su vietos valdžios institucijomis kuriant svarbias darbo vietas; jomis taip pat leidžiama Europai būti kitose draudžiamose zonose ir taip sudaromos palankesnės sąlygos plėtoti gerąją žvejybos praktiką ir suteikiama galimybkontroliuoti laivų buvimą ir atitinkamų žuvų išteklių kiekį.
Maria Da Graça Carvalho
Palankiai vertinu ES ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo (FPA) protokolo atnaujinimą, nes jis atitinka ir ES, ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės interesus. San Tomir Prinsipės FPA galėtų padėti paremti ES tunų žvejybos sektoriaus Atlanto vandenyne gyvybingumą, nes ES laivams ir nuo jų priklausantiems sektoriams vidutinės trukmės laikotarpiu būtų suteiktas tvirtas teisinis pagrindas ir išliktų galimybžvejoti Gvinėjos įlankos žvejybos zonose, dėl kurių sudaryti susitarimai.
Lena Ek, Marit Paulsen, Olle Schmidt ir Cecilia Wikström
raštu. - (SV) Balsavome prieš žvejybos susitarimus dėl to, kad nėra nustatytos aukščiausios žvejybos kvotų ribos ir kad tyrimai rodo, jog pasaulio vandenynų žuvų ištekliai mažėja. Kai kuriose minimose šalyse plačiai paplitusi korupcija, dėl kurios iš pagal šiuos susitarimus gautų pinigų vietos gyventojai naudos negauna. Be to, dažnai nėra jų laikymosi tikrinimų.
Apibrėždama savo derybinę poziciją, Komisija rėmėsi ir išorės ekspertų atlikto dabartinių protokolų ex-post vertinimo rezultatais. Šie vertinimai buvo Komisijos įslaptinti, tačiau manome, kad Europos Parlamentui kuo greičiau turi būti suteikta galimybsu jais susipažinti.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą dėl Europos bendrijos ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime numatytų žvejybos galimybių ir finansinio įnašo, nes jame numatytas laikinas naujojo protokolo taikymas, dėl kurio Europos laivų veikla nebus sustabdyta. Pritariu tam, kad naujajame protokole yra sustabdymo nuostata, taikoma žmogaus teisių pažeidimo atveju.
Diogo Feio
Tarybos sprendimo projektas susijęs su naujojo ES ir San Tomir Prinsipės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo (FPA) protokolo sudarymu. Naujasis protokolas laikomas naudingu abiem šalims, nes jis visų pirma gali padėti didinti Europos tunų sektoriaus stabilumą. Tikiuosi, kad San Tomir Prinsipės, su kuria Portugalija sieja bendra istorija ir kalba, žmonės gaus apčiuopiamos naudos dėl sąžiningo FPA taikymo ir kad jie galės įvairinti savo veiklą ir matyti realią pažangą bei plėtrą. Tikiuosi, kad jungtinis komitetas reguliariau rinksis, kad abi šalys galėtų tiesiogiai stebėti susitarimo taikymą. Galiausiai norėčiau pasveikinti pranešėją su jo atliktu darbu.
José Manuel Fernandes
L. M. Capoulas Santoso pranešime mums pristatomas pasiūlymas dėl rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarime (FPA) numatytos žvejybos galimybės ir atitinkamas finansinis įnašas, sudarymo projekto. 2007 m. Taryba priėmReglamentą (EB) Nr. 894/2007 dėl Europos bendrijos ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo, prie kurio buvo pridėtas protokolas, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir atitinkamas finansinis įnašas ir kurio galiojimas baigėsi 2010 m. gegužės 31 d., sudarymo. Suprasdama šio susitarimo atnaujinimo svarbą ir vadovaudamasi Tarybos jai suteiktais įgaliojimais Komisija derėjosi dėl naujojo protokolo, kuris buvo sudarytas 2010 m. liepos 15 d. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo sąlygas jis įsigalioja jį patvirtinus Parlamentui. Atsižvelgdamas į tai, kad šis protokolas atitinka abiejų šalių interesus ir kad juo skatinama atsakinga ir tausi žuvininkystė, balsuoju už šį pasiūlymą dėl rekomendacijos.
João Ferreira
Šiuo žuvininkystės sektoriaus protokolu prie San Tomir Prinsipės užtikrinamos žvejybos galimybės įvairiems valstybių narių laivynams iki 2014 m. gegužės 12 d. Pagal šį susitarimą Portugalija turi tris licencijas paviršinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, todėl turi mažiau laivų nei buvo numatyta ankstesniame susitarime.
Atsižvelgdami į dabartinę šio sektoriaus krizę manome, jog svarbu, kad savininkų mokėtini mokesčiai nebūtų keičiami, palyginti su ankstesniu susitarimu, ir kad jie turėtų likti 35 EUR, nepaisant to, kad gerokai padidėjo sugautų žuvų kiekis laivo tonai: 25 tonos tunų seineriams ir 10 tonų dreifinėmis ūdomis žvejojantiems laivams. Tačiau remiantis vertinimais, atliktais galiojant ankstesniam susitarimui, vidutinis metinis sugautų žuvų kiekis tonomis buvo mažesnis nei orientacinis kiekis tonomis. Pagal šį vertinimą ir pastarųjų metų tendencijas, orientacinis kiekis tonomis sumažėjo. Taip pat buvo nustatyta, kad ūdomis žvejojantys laivai išnaudojo mažiau žvejybos galimybių, todėl dabartiniame pranešime šis segmentas buvo sumažintas. Kaip ir kitais atvejais, liko nuogąstavimų dėl vystomojo bendradarbiavimo tikslų veiksmingumo...
(Sutrumpinta pagal Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnį)
Ilda Figueiredo
raštu. - (PT) Šiuo žuvininkystės sektoriaus protokolu prie San Tomir Prinsipės žvejybos galimybės įvairiems valstybių narių laivynams užtikrinamos iki 2014 m. gegužės 12 d. Pagal šį susitarimą Portugalija turi tris licencijas paviršinėmis ūdomis žvejojantiems laivams, todėl turi mažiau laivų nei buvo numatyta ankstesniame susitarime.
Palankiai vertiname tai, kad savininkų mokėtini mokesčiai neturėtų būti keičiami, palyginti su ankstesniu susitarimu, ir kad jie turėtų likti 35 EUR, nepaisant to, kad gerokai padidėjo orientacinis sugautų žuvų kiekis. Tačiau remiantis vertinimais, atliktais galiojant ankstesniam susitarimui, vidutinis metinis sugautų žuvų kiekis tonomis buvo mažesnis nei orientacinis tonažas. Pagal šį vertinimą ir pastarųjų metų tendencijas, orientacinis kiekis tonomis sumažėjo. Taip pat buvo nustatyta, kad ūdomis žvejojantys laivai išnaudojo mažiau žvejybos galimybių, todėl dabartiniame pranešime šis segmentas buvo sumažintas.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir jų sudarymas atitinka bendrą tikslą toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyną, žvejybos veiklą. Tai taip pat atitinka tikslą plėtoti partnerystės ir bendradarbiavimo ryšius su trečiosiomis šalimis siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse, kartu atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. Atsižvelgdama į tai, 2007 m. liepos mėn. Europos Vadovų Taryba priėmreglamentą dėl San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo. Žuvininkystės sektoriaus susitarimu su San Tomir Prinsipe ne tik tenkinami Europos laivyno poreikiai, bet ir padedama remti perspektyvų ES tunų žvejybos sektorių, veikiantį Atlanto vandenyne. San Tomžuvininkystdaugiausia sutelkta į jūros pakrantės išteklius ir apie 15 proc. jos darbingų gyventojų pragyvenimas priklauso nuo žuvininkystės. Šis pasiūlymas iš esmės atitinka abiejų šalių interesus, todėl būtų tikslinga jį patvirtinti.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Atlikus ex-ante vertinimą buvo nustatyta, kad siekiant patenkinti Europos laivynų poreikius Žuvininkystės sektoriaus susitarimas su San Tomir Prinsipe galėtų prisidėti norint paremti ES tunų žvejybos sektoriaus Atlanto vandenyne gyvybingumą, nes ES laivams ir nuo jų priklausantiems sektoriams vidutinės trukmės laikotarpiu būtų suteiktas tvirtas pagrindas ir išliktų galimybžvejoti Gvinėjos įlankos žvejybos rajonuose, dėl kurių sudaryti susitarimai. Ex-post vertinime nurodoma, kad padaryta esminpažanga, susijusi su žuvininkystės kontrolės ir stebėsenos priemonėmis (imtasi pirmųjų veiksmų siekiant įdiegti satelitinės laivų kontrolės sistemą, parengtas naujasis teisinis pagrindas, padėsiantis sukurti laivų valdymo duomenų bazę), San Tomir Prinsipaktyviau dalyvauja regioninių ar subregioninių organizacijų, pvz., Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos (TATAK) ir COREP komiteto (Gvinėjos įlankos regioninis žvejybos komitetas) veikloje ir yra labiau regima. Vertinime taip pat daroma išvada, kad daugiau kaip 50 proc. Sąjungos finansinio įnašo buvo panaudota San Tomir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus valdymo biudžetui, o tai atitinka įsipareigojimus, kuriuos pagal ankstesnį protokolą prisiėmnacionalinės valdžios institucijos. Pritariau šiam dokumentui, kadangi iš pateiktų vertinimų matyti, kad šis pasiūlymas iš esmės atitinka abiejų šalių interesus.
Clemente Mastella
Naujasis Europos Sąjungos ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus susitarimas galios trejus metus ir juo bus stiprinama tausi žvejyba ne Europos Sąjungos vandenyse ir kartu tinkamai atsižvelgiama į aplinkos, socialinius ir ekonominius veiksnius.
Pritariame netaikymo sąlygos, kuri išsamiau išaiškinama tiek sustabdymo, tiek finansinės kompensacijos mokėjimo peržiūros sąlygose, taip pat protokolo įgyvendinimo sustabdymo tam tikromis aplinkybėmis sąlygose, atnaujinimui.
Todėl manau, kad komitetas turėtų Europos Parlamentui pateikti jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos išvadas, taip pat protokole minimą žuvininkystės sektoriaus programą ir atitinkamų metinių vertinimų rezultatus. Prieš pradėdamas iš naujo derėtis dėl šio susitarimo komitetas taip pat turėtų Parlamentui ir Tarybai pateikti visiško įgyvendinimo ataskaitą ir sudaryti palankesnes sąlygas Parlamento atstovams dalyvauti savo posėdžiuose kaip stebėtojams. Galiausiai komitetas ir Taryba, atsižvelgdami į atitinkamus savo įgaliojimus, turėtų visuose etapuose informuoti Parlamentą apie procedūras, susijusias su šiuo protokolu, ir apie galutinį jo atnaujinimą.
Alexander Mirsky
raštu. - Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą - toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyną, žuvininkystės veiklą ir plėtoti partnerystės ir bendradarbiavimo ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. Atsižvelgdama į tai, 2007 m. liepos 23 d. Europos Vadovų Taryba priėmReglamentą (EB) Nr. 894/2007 dėl San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo. Šiuo susitarimu, kuris taikomas ketverius metus ir atnaujinamas nebyliu sutikimu, nebent viena iš šalių jį nutrauktų, buvo panaikintas ir pakeistas pirmasis EB ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės susitarimas, sudarytas 1984 m. Naujasis protokolas pasirašytas 2011 m. gegužės 13 d., o Parlamentui ir Tarybai tą pačią dieną pateiktas prašymas dėl pritarimo. Visiškai sutinku su pranešėju.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Naujojo protokolo nauda abiem šalims yra neabejotina, siekiant stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą žuvininkystės sektoriuje, kad žuvininkystbūtų vykdoma atsakingai ir tausiai. Visų pirma bus išplėstos žvejybos galimybės. ES laivams liks galimybžvejoti Gvinėjos įlankos žvejybos rajonuose. Tai teigiamai paveiks ES tunų žvejybos sektoriaus Atlanto vandenyne gyvybingumą, konkurencingumo didinimą. Be to, labai svarbu užtikrinti, kad žvejybos veikla atitiktų tuos pačius tvarumo kriterijus, kurie taikomi žvejybai ES vandenyse. Pažymėtina, kad San Tomir Prinsipės DemokratinRespublika yra viena iš mažiausiai išsivysčiusių ir labiausiai įsiskolinusių šalių. Remiantis šio susitarimo nuostatomis didesnfinansinparama bus skiriama šios šalies žuvininkystės sektoriaus politikai, kuri sudarys palankias sąlygas šios sektoriaus vystymuisi. Atsižvelgiant į itin sunkią šalies padėtį, šiuo susitarimu turime bent minimaliai prisidėti prie ekonominės šalies gerovės, skatinti naujų darbo vietų kūrimą, aplinkos ir socialinį tvarumą, žuvų išteklių tausojimą ir atkūrimą.
Alfredo Pallone
Šiuo protokolu reglamentuojamas ES ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimas, kuris baiggalioti 2010 m. gegužės 31 d. ir dėl kurio tą pačią dieną Taryba Europos Parlamentui pateikprašymą dėl pritarimo. Žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų tikslas - išsaugoti ir užtikrinti ES žuvininkystės sektoriaus veiklą ir stiprinti ryšius su trečiosiomis šalimis siekiant stiprinti tausų ne Europos Sąjungos vandenų išteklių naudojimą. Balsavau už Tarybos rekomendaciją Parlamentui pritarti šio susitarimo sudarymui.
Maria do Céu Patrão Neves
Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyną, žuvininkystės veiklą, todėl šio dokumento sudarymas yra itin svarbus siekiant bendros žuvininkystės politikos užsienio politikos tikslų.
Abiejų šalių interesais savo rekomendacijoje Parlamentas nurodtam tikrus tobulintinus institucijų komunikavimo aspektus, būtent tai, kad Komisija turėtų perduoti Parlamentui susitarime numatyto jungtinio komiteto posėdžių ir veiklos rezultatus, taip pat protokole minimą daugiametę sektoriaus programą ir metinių vertinimų rezultatus.
Parlamentas taip pat prašo visos ataskaitos apie susitarimo įgyvendinimą ir prašo jo narius informuoti vykstant būsimoms pakartotinėms deryboms dėl sutarties, kad jie galėtų turėti įtakos derybų procesui.
Balsuoju už šią rekomendaciją.
Aldo Patriciello
Šiame pasiūlyme kalbama apie naujo ES ir San Tomir Prinsipės partnerystės susitarimo protokolo sudarymą. Šiuo atveju pagrindinis tikslas - atsižvelgiant į esamą perviršį nustatyti ES laivynui siūlomas žvejybos galimybes ir nustatyti mokėtiną finansinio įnašo sumą, kuri turi būti mokama atskirai už žvejybos teises ir kaip parama sektoriui. Šiame regione bus leista žvejoti 28 gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems seineriams ir 12 paviršinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Atsižvelgiant į išteklių būklės metinius vertinimus, šios žvejybos galimybės galės būti persvarstomos ir padidinamos ar sumažinamos, todėl atitinkamai bus persvarstoma ir finansinio įnašo suma. Kaip finansinis įnašas kasmet bus mokama 682 500 EUR suma. Jei ES laivyno sužvejotas bendras kiekis viršija 7 000 tonų per bet kuriuos metus, metinis finansinis įnašas yra didinamas 65 EUR už kiekvieną papildomą sužvejotą toną. Susitarimas galios trejus metus. Dėl šių priežasčių ir siekdamas stiprinti ES tunų sektoriaus tvarumą balsavau už šį pasiūlymą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno, įskaitant tolimosios žvejybos laivyną, žuvininkystės veiklą ir plėtoti partnerystės ir bendradarbiavimo ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES priklausančiuose vandenyse atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. Atsižvelgdama į tai, 2007 m. liepos 23 d. Europos Vadovų Taryba priėmReglamentą (EB) Nr. 894/2007 dėl San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos ir Europos bendrijos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo sudarymo (1). Šiuo susitarimu, kuris taikomas ketverius metus ir atnaujinamas nebyliu sutikimu, nebent viena iš šalių jį nutrauktų, buvo panaikintas ir pakeistas pirmasis EB ir San Tomir Prinsipės žuvininkystės susitarimas, sudarytas 1984 m. Vis dėlto mūsų frakcija tradiciškai nepritartiek šios procedūros formai, tiek turiniui.
Licia Ronzulli
Balsavau už šią rekomendaciją, nes manau, kad ji atitinka svarbiausius abiejų šalių interesus. Partnerystės susitarimas tikrai galėtų padėti paremti ES tunų žvejybos laivyno Atlanto vandenyne gyvybingumą, nes nuo jo priklausantiems ES sektoriams vidutinės trukmės laikotarpiu būtų suteiktas tvirtas pagrindas ir išliktų galimybžvejoti Gvinėjos įlankos žvejybos rajonuose, dėl kurių sudaryti susitarimai. Tačiau pageidautina, kad ateityje jungtinis komitetas rinktųsi dažniau ir kad Europos Parlamento atstovams būtų leidžiama dalyvauti šiuose susitikimuose kaip stebėtojams.
Nuno Teixeira
Derybos dėl žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimų ir jų sudarymas atitinka bendrą ES tikslą toliau vykdyti ir išsaugoti jos žvejybos laivyno veiklą. Balsuoju už ES ir San Tomir Prinsipės Demokratinės Respublikos žuvininkystės sektoriaus partnerystės susitarimo protokolo patvirtinimą, nes jis susijęs su partnerystės ir bendradarbiavimo ryšių su trečiąja šalimi plėtojimu siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne Europos Sąjungai priklausančiuose vandenyse, tinkamai atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. Naujajame protokole numatomas finansinis įnašas už galimybę žvejoti San Tomir Prinsipės išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ), atitinkantis žvejybos galimybes, vertas 2 047 500 EUR per trejus metus. Leidimai žvejoti bus išduoti 28 tunų žvejybos seineriams ir 12 dreifinėmis ūdomis žvejojančių laivų. Šias žvejybos galimybes galima peržiūrėti.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą ir teigiamai vertinu priemones, kuriomis siekiama užtikrinti sklandų prekybos tarp abiejų šalių plėtojimą aukšto lygio muitinės saugumo sąlygomis ir įtraukti taisykles, skirtas užtikrinti, kad susitarimas toliau atitiktų ES acquis nuostatas.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šį susitarimą, nes juo siekiama užtikrinti, kad prekyba vyktų aukšto lygio muitinės saugumo sąlygomis ir kad būtų taikomas ES acquis labiau atitinkantis taisyklių rinkinys.
Mara Bizzotto
Balsavau už šią priemonę, ja siekiama į esamą ES ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą įtraukti muitinės saugumo priemones. Pastaraisiais metais šios priemonės poreikis nuolat didėjo, kadangi Andoros Kunigaikštysttapo svarbiausia neteisėtos prekybos prekėmis, ypač cigaretėmis, kurios vėliau atsiduria komerciniuose ES valstybių narių tinkluose, jungtimi. Todėl labai svarbu, kad ES ir pati Andoros Kunigaikštystbendradarbiavimo projekte apibrėžtų muitinės saugumo klausimus. Atsižvelgdama į tai, kad sienų apsauga visada buvo svarbiausias Lega Nord politinės ideologijos aspektas, galiu tik pritarti šiai priemonei.
Edite Estrela
Balsavau už Protokolą, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant raštais įtraukiamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės, nes juo skatinama abiejų šalių prekyba užtikrinant aukšto lygio muitinės saugumą bei susitarimo ir ES acquis suderinamumą.
Diogo Feio
Andoros Kunigaikštystsu ES istoriškai susijusi įvairiose srityse. 1990 m. sudaryta muitų sąjunga sutvirtino ir taip tvirtus ir tikrus ryšius. Šis pasiūlymas susijęs su Bendrijos muitinės kodekso ir jo įgyvendinimo taisyklių pataisomis dėl į ES nepriklausančias šalis eksportuojamų ir iš jų importuojamų prekių muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių. Pasiūlyme nustatoma speciali ES ir Andoros tvarka, skirta sklandžiai abiejų šalių prekybai užtikrinti nepažeidžiant reikiamos parduodamų prekių apsaugos. Todėl savo muitų teritorijoje reikia užtikrinti lygiavertį saugumą. Tikiuosi, kad ES ir Andoros prekybos santykiai bus naudingi ir šis pasiūlymas svariai prisidės siekiant šio tikslo. Galiausiai norėčiau pasveikinti pranešėją dėl jo atlikto darbo.
José Manuel Fernandes
V. Moreira mums pristatrekomendacijos dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo į ES ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant raštais įtraukiamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės ir kurį partnerės sudar1990 m. birželio 28 d., pasiūlymą. Prie galiojančio susitarimo bus pridėta nauja IIA antraštindalis, skirta žemės ūkio produktams. Atsižvelgdamas į tai, kad tai dar vienas teigiamas ir taip išplėtotų ES ir Andoros Kunigaikštystės santykių žingsnis galimos integracijos į vidaus rinką link ir į tai, kad įtraukiamos taisyklės, skirtos užtikrinti, jog susitarimas toliau atitiktų ES acquis nuostatas ir užtikrintų abiejų šalių muitinės saugumą ir normalius santykius, pritariu šios rekomendacijos, už kurią balsavau, tvirtinimui.
João Ferreira
Šiuo Protokolu siekiama sustiprinti tarp ES ir Andoros Kunigaikštystės sudaryto susitarimo muitinės saugumo priemones. ES ir Andoros susitarimas galioja nuo 1990 m. Vis dėlto neseniai nuspręsta jį, kaip dalį susitarimo dėl muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių, taikyti žemės ūkio produktams.
Tokiu susitarimu užtikrinama, kad abiejų šalių prekyba vyks sklandžiai aukšto lygio muitinės saugumo sąlygomis. Juo taip pat numatoma, jog panaikinamas reikalavimas deklaruoti prekes prieš jas įvežant su sąlyga, kad ES ir Andora savo muitų teritorijoje užtikrins lygiavertį saugumo lygį, kaip nustatyta atitinkamose Bendrijos teisyno nuostatose. Vis dėlto, nors ir balsuodami "už", manome, kad dėl skatinamo kapitalo judėjimo intereso neturėtų nukentėti žmonių ir darbuotojų teisių apsauga.
Ilda Figueiredo
Šiuo Protokolu siekiama sustiprinti tarp ES ir Andoros Kunigaikštystės sudaryto susitarimo muitinės saugumo priemones. ES ir Andoros susitarimas galioja nuo 1990 m. Vis dėlto neseniai nuspręsta jį, kaip dalį susitarimo dėl muitinės įgyvendinamų saugumo priemonių, taikyti žemės ūkio produktams. Susitarimu siekiama užtikrinti, kad dvišalabiejų šalių prekyba vyktų sklandžiai ir įgyvendinant aukšto lygio muitinės saugumo priemones. Juo taip pat numatoma, jog panaikinamas reikalavimas deklaruoti prekes prieš jas įvežant su sąlyga, kad ES ir Andora savo muitų teritorijoje užtikrins lygiavertį saugumo lygį, kaip nustatyta atitinkamose Bendrijos teisyno nuostatose.
Apžvelgdami šį susitarimą, norėtume pakartoti, kad dėl skatinamo kapitalo judėjimo intereso neturėtų nukentėti žmonių ir darbuotojų teisių apsauga.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Tarybos sprendimo pateikimas Europos Parlamentui siekiant gauti jo pritarimą yra teisinpriemonsudaryti Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės savitarpio Protokolą, pagal kurį į susitarimo taikymo sritį būtų įtrauktos muitinės saugumo priemonės. Susitarimas buvo šių dviejų šalių muitų sąjungos pagrindas. Bendrijos muitinės kodeksas iš esmės gali galioti prekiaujant su visomis ES nepriklausančiomis šalimis, tačiau jeigu pagal tarptautinį susitarimą numatytos specialios saugumo procedūros, remiantis juo, gali būti taikomos kitokios taisykles. Protokolu turėtų būti užtikrinta, kad dviejų šalių prekyba vyktų sklandžiai, užtikrinant aukšto lygio muitinės saugumo priemones ir kad į jį būtų įtrauktas taisyklių, skirtų užtikrinti, jog susitarimas toliau atitiktų ES acquis nuostatas, rinkinys. Manau, kad Parlamentas turėtų pritarti šiam susitarimui. Antra vertus, nors ES ir Andoros Kunigaikštystės santykiai plėtojami įvairiomis kryptimis, tačiau tai daroma nenuosekliai, dideldalis su vidaus prekyba susijusių acquis nuostatų, neįtraukta į Andoros teisės aktus, todėl netaikoma. Todėl kuo greičiau turėtume atlikti galimo pažangaus jos įtraukimo į vidaus rinką galimybių ir būdų analizę.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi yra siūloma į šį pasiūlymą įrašyti Bendrijos muitinės kodekso ir jo įgyvendinimo nuostatų, susijusių su muitinės saugumo priemonėmis į ne ES šalis eksportuojamoms ar iš jų importuojamoms prekėms, pakeitimus. Svarbiausia, kad į pakeitimus įtraukta nuostata, jog iš ekonominių operacijų vykdytojų prieš įvežant ir išvežant prekes bus reikalaujama pateikti tam tikrus duomenis.
Clemente Mastella
Manome, kad Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės Protokolo, į kurį įtraukiamos muitinės saugumo priemonės, sudarymas užtikrins sklandžią abiejų šalių prekybą paisant aukšto lygio muitinės saugumo priemonių, o įtrauktas taisyklių rinkinys užtikrins, kad susitarimas toliau atitiktų ES acquis nuostatas. Todėl balsavome už tai, kad Parlamentas pritartų pasiūlymui. Vis dėlto manome, kad Komisija turėtų informuoti Parlamentą apie jungtinio komiteto posėdžių ir tyrimų rezultatus, nuolat atliekamų vertinimų išvadas, taip pat turėtų įsipareigoti pateikti susitarimo įgyvendinimo apžvalgas.
Atsižvelgdami į tai, kad ES ir Andoros Kunigaikštystės santykiai plėtojami įvairiomis kryptimis, tačiau nenuosekliai, patariame kuo greičiau atlikti galimo pažangaus jos įtraukimo į vidaus rinką galimybių ir būdų analizę. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad dviejų šalių prekyba būtų sklandi, išlaikant aukšto lygio saugumą. Galiausiai tikimės, kad bus panaikintas reikalavimas deklaruoti prekes prieš jas įvežant su sąlyga, kad ES ir Andora savo muitų teritorijoje užtikrins lygiavertį saugumo lygį, kaip nustatyta atitinkamose Bendrijos teisyno nuostatose.
Alexander Mirsky
raštu. - Žinoma, kad šiuo Protokolu siekiama užtikrinti sklandžią abiejų šalių prekybą aukšto lygio muitinės saugumo sąlygomis ir kad į jį būtų įtrauktas taisyklių, skirtų užtikrinti, jog susitarimas toliau atitiktų ES acquis nuostatas, rinkinys. Tai - labai svarbi iniciatyva
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) ES ir Andoros Kunigaikštystės santykiai turi ir toliau nuosekliai ir efektyviai vystytis įvairiomis kryptimis. Šiam tikslui pasiekti reikia sukurti tinkamas sąlygas. Visų pirma siekiant palengvinti prekybą tarp ES ir Andoros svarbu tinkamai įgyvendinti muitinės saugumo priemones, susijusias su prekių deklaravimu prieš jas įvežant į muitų teritoriją arba išvežant iš jos, įgaliotaisiais ekonominių operacijų vykdytojais, muitinės atliekamais saugumo tikrinimais ir saugumo rizikos valdymu. Be to, remiantis bendrais reguliavimo standartais, reikia skatinti vidaus rinkos plėtimą už ES ribų. Tai suteiktų abipusės naudos abiejų šalių piliečiams ir įmonėms. Pažymėtina, kad Protokole nustatoma speciali ES ir Andoros tvarka teigiamai prisidės prie sklandaus abiejų šalių prekybos vystymosi, kartu išlaikant aukšto saugumo lygio standartus. Siekiant muitinės saugumo priemonių tinkamo įgyvendinimo, pritariu pasiūlymui į Protokolą įtraukti nuostatą, kad iš ekonominių operacijų vykdytojų prieš įvežant ir išvežant prekes būtų reikalaujama pateikti tam tikrus duomenis. Manau, kad tikslinga panaikinti reikalavimą deklaruoti prekes prieš jas įvežant su sąlyga, kad ES ir Andora savo muitų teritorijoje užtikrins tinkamą saugumo lygį pagal Bendrijos teisės aktų reikalavimus.
Justas Vincas Paleckis
raštu. - Abipusio kaimyninių šalių ir ES sienų saugumo skatinimas reikalingas siekiant išsaugoti mūsų Sąjungos suverenumą ir stiprinant abipusį bendradarbiavimą. Tinkama ES sienos su Andora, tarp dviejų didelių ES valstybių - Prancūzijos ir Ispanijos esančia kunigaikštyste, apsauga ateityje užtikrins naudingesnius ir draugiškesnius santykius. Balsavau už šį Protokolą, nes jis paskatins su Andora labiau keistis su saugumo rizikos valdymu ir kontrole susijusia informacija, taip pat informacija, susijusia su ES muitinės saugumo priemonių standartizacija, paskatins saugų prekių judėjimą tarp Andoros ir kitų ES valstybių narių. Stiprėjanti Andoros ir ES dvišalprekyba saugesnėje ir standartizuotoje aplinkoje bus naudinga visai Europai.
Alfredo Pallone
Balsavau už šį V. Moreiros pranešimą apie muitinės saugumo priemones, nes manau, kad svarbu aiškiai apibrėžti prekybos su šalimi, kuri, nors ir nėra ES dalis, tačiau yra jos apsuptyje, todėl puikiai tinkama prekybos integracijai, taisykles. Protokolu siekiama sustiprinti muitinės saugumo priemones, taikomas iš ES nepriklausančių šalių importuojamoms ir į jas eksportuojamoms prekėms. Pasienio kontrole užtikrinama, kad prekybos subjektai, vykdydami prekybos operacijas, teiktų išsamią informaciją drauge išlaikydami tinkamą sklandaus prekybos srautų judėjimo ir saugumo pusiausvyrą.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos (EEB) ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą pasikeičiant raštais įtraukiamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės, sudarymo pasiūlymo. Ir Tarptautinės prekybos komitetas, ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas pataria sudaryti šį Protokolą. Naujo susitarimo sudarymas - dar vienas žingsnis glaudesnio Andoros Kunigaikštystės ir ES bendradarbiavimo link. Svarbu, jog abi šalys užtikrintų, kad šiuo susitarimu toliau būtų stebimi ES acquis pokyčiai šioje srityje. Susitarime reiškiamas toks nerimas. Kaip minėjo pranešėjas, norėčiau pabrėžti poreikį, kad Komisija ir Andoros Kunigaikštysttolesnėse derybose kreiptų dėmesį į vykdomą Modernizuoto muitinės kodekso įgyvendinimą, kuris ES turėtų būti baigtas per dvejus metus, ir, jei reikia, pritaikytų sudarytus dvišalius susitarimus.
Aldo Patriciello
Dėl Protokolo, kuriuo į Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimą (jis sudarytas 1990 m. birželio 28 d. Europos ekonominės bendrijai ir Andoros Kunigaikštystei pasikeičiant raštais) įtraukiamos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės, sudarymo - šis susitarimas buvo šių dviejų šalių muitų sąjungos sudarymo pagrindas. Dabartinis susitarimas dėl muitinės saugumo priemonių bus įtrauktas į 1990 m. susitarimą įterpiant naująją IIA antraštinę dalį ir, kitaip negu muitų sąjungos taisyklės, bus taikomas žemės ūkio produktams. Bendrijos muitinės kodeksas iš esmės galioja prekiaujant su visomis Europos Sąjungai nepriklausančiomis šalimis, tačiau jeigu pagal tarptautinį susitarimą numatytos specialios saugumo procedūros, remiantis juo, gali būti taikomos kitokios taisykles. Atsižvelgiant į atitinkamų ES muitinės teisyno nuostatų pakeitimus, pasiūlyme nustatoma speciali tarp ES ir Andoros galiojanti tvarka, skirta sklandžiai abiejų šalių prekybai užtikrinti ir aukštam saugumo lygiui išlaikyti. Dėl šių priežasčių ir tam, kad suaktyvėtų ES ir Andoros Kunigaikštystės prekyba, balsuoju už naujas muitinės saugumo priemones.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsuoju "už". Tarybos sprendimo pateikimas Europos Parlamentui siekiant gauti jo pritarimą yra teisinpriemonsudaryti Europos Sąjungos ir Andoros Kunigaikštystės savitarpio Protokolą, pagal kurį į 1990 m. birželio 28 d. tarp Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės pasikeičiant raštais sudarytą susitarimą būtų įtrauktos muitinės įgyvendinamos saugumo priemonės. Susitarimas buvo šių dviejų šalių muitų sąjungos pagrindas. Dabartinis susitarimas dėl muitinės saugumo priemonių bus įtrauktas į 1990 m. susitarimą įterpiant naująją IIA antraštinę dalį ir, kitaip negu muitų sąjungos taisyklės, bus taikomas žemės ūkio produktams (Protokolo 12b straipsnio 2 dalis).
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Andora ir ES nuo 1990 m. yra sudariusios muitų sąjungą, kurios pagrindas - Europos ekonominės bendrijos ir Andoros Kunigaikštystės susitarimas pasikeičiant raštais. Dabartinėje pataisoje teigiama, kad jungtinis komitetas turėtų numatyti muitinės saugumo priemonių įgyvendinimo sąlygas. Nebebus reikalaujama deklaruoti prekių, jeigu ir ES, ir Andora savo suvereniose teritorijose užtikrins tinkamą saugumo lygį. Vidaus rinkos normų galiojimas didesnėje teritorijoje bus abipusiškai naudingas tiek ES, tiek Andoros piliečiams ir įmonėms.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už pasiūlymą, kad Parlamentas pritartų susitarimo sudarymui. Pritarus trumpesnėms, paprastesnėms, todėl ne tokioms brangioms gaminių patvirtinimo procedūroms ir abipusiškai pripažinus sertifikavimo išvadas, Europos ir Kanados įmonės per metus sutaupys milijonus eurų. Be to, susitarimas tiesiogiai naudingas Europos Sąjungai, nes visos valstybės narės galės naudotis abipusiu visų sertifikavimo išvadų dėl tinkamumo skraidyti pripažinimu. Sudarius susitarimą, Kanados ir Europos rinkos taps ne tik konkurencingesnės, padidės keleivių ir krovininių skrydžių sauga, nes susitarime skatinamas bendradarbiavimas visose sertifikavimo, patikrinimų ir vykdymo užtikrinimo srityse.
Adam Bielan
Kanada - pirmaujanti pasaulyje orlaivių ir aviacijos įrangos gamintoja. Šiuo metu tik šešios valstybės narės sudariusios dvišalius susitarimus dėl aviacijos paslaugų sertifikavimo. Siūlomas susitarimas dėl civilinės aviacijos saugos, kaip ir susitarimas su JAV, labai pagerins Europos Sąjungos ir Kanados bendradarbiavimą, juo šis klausimas bus reglamentuojamas visose Europos Sąjungos valstybėse narėse. Šiuo susitarimu būtų suderinta sertifikavimo sistema. Jis grindžiamas abipusiu pasitikėjimu kitos šalies sistema ir reglamentavimo skirtumų palyginimu, todėl sumažėtų dvigubų bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičius. Pasirašius susitarimą, būtų pradėti bendri patikrinimai, tyrimai ir keitimasis saugos duomenimis. Abipusis sertifikavimo išvadų dėl orlaivių tinkamumo skraidyti arba naudoti pripažinimas padės Europos ir Kanados aviacijos įmonėms savo veikloje sutaupyti daug lėšų. Dėl šio susitarimo padidės aviacijos rinkos konkurencingumas, antra vertus, priežiūros institucijoms dirbant drauge, padidės ir rinkų saugumas. Atsižvelgdamas į tai, kas minėta pirmiau, sutinku, kad susitarimas būtų sudarytas.
Izaskun Bilbao Barandica
raštu. - (ES) Balsavau "už", nes šis susitarimas bus naudingas Europos ir Kanados įmonėms, oro linijoms ir keleiviams. Pritarus gaminių patvirtinimo procedūroms ir dėl greitesnio, paprastesnio ir pigesnio abipusio sertifikavimo išvadų pripažinimo bus sutaupyti milijonai. Susitarime numatoma galimybnaudotis viena kitos remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra ir pripažinti ją. Be to, sudarius susitarimą, rinka taps saugesnir konkurencingesnė.
Mara Bizzotto
Balsavau už S. A. Ţicău pranešimą, nes Kanadai turėtų būti suteiktas prioritetas sudarant tokios rūšies susitarimus, turint omenyje, kad tiek Europa, tiek Kanada yra pirmaujančios orlaivių gamintojos pasaulyje. Šiuo susitarimu bus sudarytos sąlygos kuo labiau sumažinti dvigubas procedūras ir pasikliauti abipusiškai pripažįstamu sertifikavimu. Taigi sutaupytos lėšos ir supaprastintos biurokratinės procedūros taps labai reikšmingos, o tai bus labai naudinga mūsų įmonėms.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pranešimo, nes manau, jog dvišalis ES ir Kanados civilinės aviacijos saugumo susitarimas, kurį yra siekiama sudaryti, atneš naudos Europos žmonėms per prekybos santykių palengvinimą tarp šių dviejų šalių. Šio susitarimo tikslas - sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių ir pasiekti, kad ES ir Kanada galėtų pasikliauti viena kitos aviacijos produktų sertifikavimo sistemomis. Suvienodinus abiejų šalių reikalavimų ir reguliavimo procesų sistemas, importuojanti institucija galės pati išduoti sertifikatą aviacijos produktui, daliai ar prietaisui, ir jai nebereikės kartoti visų eksportuojančios institucijos atliktų patikrinimų. Trumpesnės, paprastesnės ir dėl to pigesnės produktų patvirtinimo procedūros leis abiejų šalių kompanijoms sutaupyti per metus milijonus eurų, naudos gaus ir oro linijų bendrovės, o Kanados bei Europos aviacijos rinkos taps dar saugesnės.
Carlos Coelho
Abipusiu sertifikavimo išvadų pripažinimu bus užtikrinamos trumpesnės, paprastesnės, todėl ne tokios brangios gaminių patvirtinimo procedūros, o tai bus ekonomiškai labai naudinga tiek Europos, tiek Kanados įmonėms.
Balsuoju už šį susitarimą, nes jis, be duosimos ekonominės naudos, visoms valstybėms narėms nustatys abipusio visų sertifikavimo išvadų dėl tinkamumo skraidyti pripažinimo prievolę. Todėl šis susitarimas grindžiamas abipusiu pasitikėjimu galiojančiomis ES ir Kanados sistemomis, juo nustatomi tokie įpareigojimai ir pateikiami tokie bendradarbiavimo būdai, kad importuojanti institucija pati galėtų išduoti pažymėjimą aviacijos gaminiui, jo daliai ar prietaisui nekartodama visų eksportuojančios institucijos atliktų patikrinimų. Naudos gaus ir oro linijų bendrovės, nes susitarime numatoma galimybnaudotis viena kitos patvirtinta remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra.
Šis susitarimas - didžiulis žingsnis į priekį, nes rinkos taps ne tik konkurencingesnės, bet ir saugesnės: didesnis suartėjimas ir bendradarbiavimas visose sertifikavimo, kontrolinių patikrinimų ir vykdymo užtikrinimo srityse leis išlaikyti aukščiausią keleivių ir krovininių skrydžių saugos lygį.
Christine De Veyrac
Balsavau už S. A. Ţicău pranešimą, kad Europos Parlamentas galėtų jį taikyti Europos bendrijos ir Kanados susitarimui dėl civilinės aviacijos saugos. Šiuo susitarimu bus abipusiškai pripažįstamos aviacijos gaminių, jų dalių ar prietaisų sertifikavimo sistemos, patvirtinančios tinkamumą skraidyti ir techninės priežiūros būklę. Dėl šio susitarimo įmonėms, kurių gaminiai sertifikuoti vienoje šalyje, nereikės jų dar kartą sertifikuoti kitoje šalyje. Toks supaprastinimas - puiki žinia rinkai, kurios prekybos tarp šių dviejų regionų apimtis sudaro beveik 50 mlrd. EUR.
Edite Estrela
Balsavau už šią rekomendaciją, nes pritariu susitarimo, kuris, pirma, bus naudingas Europos ir Kanados įmonėms ir oro linijoms, nes dėl trumpesnių ir paprastesnių sertifikavimo procedūrų padės sutaupyti milijonus eurų, antra, juo bus užtikrintas didesnis keleivių saugos lygis, sudarymui.
Diogo Feio
Svarbiausias šio Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos (toliau - susitarimas) tikslas - įvairiems rinkos dalyviams užtikrinti aviacijos saugą ir suderintas taisykles.
Susitarimas toks pat svarbus, kaip ir šių šalių aviacijos pramonė, todėl, patvirtinus bendras taisykles, bus išvengta dvigubų procesų, pvz., bandymų, vertinimų ir sertifikavimo. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad abipusio pripažinimo, bendrų patikrinimų, tyrimų, ir keitimosi saugos duomenimis taisyklvisiems suinteresuotiesiems subjektams padės veikti našiau.
Ne mažiau svarbu, kad dėl šio susitarimo lėšų sutaupys ne tik aviacijos pramonė, bet ir pačios oro linijos veiks našiau, nes jos galės naudotis susitarimo šalių pripažinta remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra.
José Manuel Fernandes
Europos Sąjungos ir Kanados ekonominiai ir politiniai santykiai plėtojami gana seniai, šiose srityse sudaryta keletas dvišalių susitarimų. 2009 m. gegužės 6 d. buvo sudarytas ES (tada - Europos bendrijos) ir Kanados civilinės aviacijos saugos susitarimas, kurio tikslas, panašiai kaip ir susitarimo su JAV, - tvirtinti abiejų šalių bendradarbiavimą ir sumažinti dvigubų kontrolinių patikrų ir bandymų skaičių. Balsavau už šią rekomendaciją ir pritariu šių dviejų šalių santykių stiprinimui. Sudarius šį susitarimą, tiek Kanados, tiek Europos rinkos taps saugesnės ir konkurencingesnės, kadangi tai - svarbus žingsnis į priekį kuriant tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus. Susitarimas taip pat bus naudingas oro linijoms, nes jos galės naudotis viena kitos patvirtinta remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra.
João Ferreira
Šiame pranešime aptariamas susitarimas susijęs su konkrečiais civilinės aviacijos saugos aspektais, įskaitant gaminių sertifikavimą, juo bus pakeisti šeši galiojantys dvišaliai valstybių narių ir Kanados susitarimai. Pranešėja aiškiai nurodo, kad ketinimas sukurti visiškai atvirą šių dviejų šalių oro erdvę yra klausimas, dėl kurio kyla daug nerimo ir kuris nepatenka į šio susitarimo taikymo sritį, bet jis turėtų būti aptariamas atskiroje rekomendacijoje.
Svarbiausi šio susitarimo tikslai - sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių, nebent būtų dideli reglamentavimo skirtumai, ir pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis. Be kitų aspektų, to būtų galima pasiekti pamažu suvienodinant abi reikalavimų ir reguliavimo procesų sistemas.
Dėl susitarime numatytų trumpesnių, paprastesnių, todėl ne tokių brangių gaminių patvirtinimo procedūrų ir abipusio sertifikavimo išvadų pripažinimo Europos ir Kanados įmonės galės sutaupyti.
Ilda Figueiredo
Šis susitarimas susijęs su konkrečiais civilinės aviacijos saugos aspektais, į jį neįtraukti atviros šių dviejų šalių oro erdvės kūrimo klausimai, kurie, pasak pranešėjos, turėtų būti aptariami atskiroje rekomendacijoje. Svarbiausias susitarimo tikslas - sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių, nebent būtų dideli reglamentavimo skirtumai, ir pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis.
Dėl susitarime numatytų trumpesnių, paprastesnių, todėl ne tokių brangių gaminių patvirtinimo procedūrų ir abipusio sertifikavimo išvadų pripažinimo Europos ir Kanados įmonės galės sutaupyti. Pasak pranešėjos, šiuo susitarimu taip pat galima būtų sustiprinti saugumą, nes priežiūros ir teisėsaugos institucijos, siekdamos užtikrinti aukščiausią keleivių ir krovininių skrydžių saugos lygį, vis labiau bendradarbiauja visose sertifikavimo, patikrinimų ir vykdymo užtikrinimo srityse.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Rekomendacija taikoma 2009 m. gegužės mėn. Europos bendrijos vardu pasirašytam susitarimui. Vertinant civilinės aviacijos saugos susitarimo, kuris papildytų oro transporto susitarimą, sudarymą, Kanadai suteiktas prioritetas, nes tiek Europoje, tiek Kanadoje yra orlaivių, variklių ir avionikos gamintojų, užimančių pasaulio rinkoje svarbią padėtį. Kaip ir panašaus oro saugos susitarimo su JAV, svarbiausias šio susitarimo tikslas - sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių ir pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis. Bendra susitarimo struktūra panaši į esamus dvišalius valstybių narių ir Kanados civilinės aviacijos saugos susitarimus. Juo nustatomi įpareigojimai ir pateikiami bendradarbiavimo būdai, grindžiami abipusiu pasitikėjimu kitos šalies sistema ir reglamentavimo skirtumų palyginimu. Trumpesnės, paprastesnės ir todėl ne tokios brangios gaminių patvirtinimo procedūros bei abipusis sertifikavimo išvadų pripažinimas Europos ir Kanados įmonėms leis per metus sutaupyti milijonus eurų. Naudos turės ir oro linijų bendrovės, nes susitarimas - svarbus žingsnis į priekį nustatant tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus. Todėl manau, kad Parlamentas turėtų pritarti šio susitarimo sudarymui, nes dėl jo tiek Kanados, tiek Europos rinkos taps ne tik konkurencingesnės, bet ir saugesnės.
Lorenzo Fontana
raštu. - (IT) Svarstoma rekomendacija susijusi su 2009 m. gegužės 6 d. susitarimu dėl civilinės aviacijos saugos. Atsižvelgdamas į bendradarbiavimą, numatomą susitarime, patvirtinu, kad balsuoju "už".
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi pagrindiniai derybų nurodymuose nustatyti tikslai buvo sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių (nebent būtų dideli reguliavimo skirtumai) ir pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis. To būtų galima pasiekti palaipsniui suvienodinant abi reikalavimų ir reguliavimo procesų sistemas, nuolat abiem šalims konsultuojantis ir įsitikinant, kad su susitarimo įgyvendinimu susiję reguliavimo organai ir toliau tinkamai pasirengę ir pajėgūs, ir įsteigiant jungtinį komitetą, kuris siūlytų problemų, iškilusių įgyvendinant susitarimą, sprendimus. Siekiant palaikyti pasitikėjimą viena kitos sistemomis, susitarime numatomi bendri patikrinimai, tyrimai, keitimasis saugos duomenimis (orlaivių patikrinimų ir avarijų informacija), padidintas techninio lygmens reguliavimo bendradarbiavimas ir konsultavimasis, kad problemos būtų išspręstos anksčiau, nei galėtų pavirsti "ginčais". Numatoma įsteigti jungtinį komitetą ir tokių klausimų kaip tinkamumas skraidyti ir techninpriežiūra pakomitečius. Taip pat numatomos griežtos apsaugos priemonės, kurios galiausiai leistų bet kuriai iš šalių įšaldyti kitos kompetentingos institucijos išvados priėmimą arba visiškai ar iš dalies nutraukti susitarimą. Tačiau visa konsultacijų, komitetų ir pakomitečių sistema siekiama užtikrinti, kad visi prieštaravimai būtų tinkamai išspręsti ir nebūtų prie to prieita.
Clemente Mastella
2009 m. susitarimas dėl civilinės aviacijos saugos - pirmas žingsnis siekiant visiškai atviros ES ir Kanados oro erdvės sukūrimo. Siekiant palaikyti pasitikėjimą viena kitos sistemomis, susitarime numatomi bendri patikrinimai, tyrimai, keitimasis saugos duomenimis, didesnis techninio reguliavimo bendradarbiavimas ir konsultavimasis, kad problemos būtų išspręstos anksčiau nei galėtų pavirsti "ginčais".
Be to, jungtinio komiteto ir keleto pakomitečių steigimas leis Europos ir Kanados įmonėms kasmet sutaupyti milijonus eurų dėl abipusio sertifikavimo išvadų pripažinimo. Importuojančios institucijos aviacijos gaminiui, jo daliai ar prietaisui pažymėjimą galės išduoti pačios nekartodamos visų eksportuojančios institucijos atliktų patikrinimų.
Dėl susitarimo naudos turės ir oro linijų bendrovės, nes joms suteikiama galimybnaudotis viena kitos remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra. Sudarius susitarimą, Kanados ir Europos rinkos taps ne tik konkurencingesnės, sustiprės ir visuotinis saugumas.
Galiausiai, mūsų nuomone, šis susitarimas svarbus, nes juo nustatomi tarptautiniai civilinės aviacijos saugos standartai, ateityje jis turėtų tapti derybų su kitais svarbiais orlaivių gamintojais atspirties tašku.
Alexander Mirsky
raštu. - Šis susitarimas - plačiausio užmojo ES ir svarbios pasaulinės partnerės oro transporto susitarimas. Sudarius susitarimą, Kanados ir Europos rinkos taps ne tik konkurencingesnės, bet ir saugesnės, nes priežiūros ir teisėsaugos institucijos, siekdamos užtikrinti aukščiausią keleivių ir krovininių skrydžių saugos lygį, vis labiau bendradarbiauja visose sertifikavimo, patikrinimų ir vykdymo užtikrinimo srityse. Susitarimas - svarbus žingsnis į priekį nustatant tarptautinius civilinės aviacijos saugos standartus ir ateityje turėtų tapti derybų su kitais svarbiais orlaivių ir įrangos gamintojais atspirties tašku. Palaikau Silvią Adrianą Ţicău.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) ES ir Kanados susitarimu dėl civilinės aviacijos saugos, kuris yra oro transporto susitarimo su Kanada priedas, siekiama pašalinti technines prekybos kliūtis. Svarbiausias jo tikslas - kuo labiau sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių ir sudaryti vienodo sertifikavimo sąlygas. Bus įsteigtas jungtinis komitetas problemoms, kylančioms įgyvendinant susitarimą, spręsti. Bendradarbiavimas ir abipusis sertifikavimo pripažinimas bus taikomas tinkamumo skraidyti ir techninės priežiūros srityse. Ateityje galimas neribotas abipusis pripažinimas. Be praktines problemas ir ginčus sprendžiančio jungtinio komiteto įsteigimo, planuojami bendri patikrinimai, tyrimai, keitimasis saugos duomenimis. Sveikintina, kad numatomos griežtos apsaugos priemonės, kuriomis būtų leidžiama įšaldyti kitos kompetentingos institucijos išvadų pripažinimą arba, jei būtina, visiškai nutraukti susitarimą.
Susitarimui reikia pritarti, jeigu gaminių patvirtinimo procedūros taps trumpesnės bei paprastesnės ir nebus daroma kompromisų dėl saugos standartų.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Šioje rekomendacijoje aptariamas 2009 m. gegužės 6 d. Europos bendrijos (pagal tuometę padėtį) vardu pasirašytas civilinės aviacijos saugos susitarimas. Šiuo metu tik šešios valstybės narės su Kanada turi dvišalius susitarimus dėl gaminių sertifikavimo. Įsigaliojus ES ir Kanados civilinės aviacijos saugos susitarimui, jie nustos galioję. Susitarime numatomomis griežtomis apsaugos priemonėmis leidžiama įšaldyti kitos kompetentingos institucijos išvadų pripažinimą arba, jei reikės, nutraukti susitarimą. Susitarimą bus galima nutraukti visiškai ar iš dalies. Susitarimui reikia pritarti, jeigu gaminių patvirtinimo procedūros taps trumpesnės bei paprastesnės ir nebus pakenkta saugos standartams.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos nauda abiem šalims yra neabejotina. Pažymėtina, kad ES ir Kanadoje yra įsikūrę svarbiausi aviacijos technologijų gamintojai. Abiejų šalių prekybos ir eksporto mastai šioje srityje yra milžiniški. Siekiant efektyvaus bendradarbiavimo aviacijos saugumo srityje labai svarbu užtikrinti, kad sertifikavimo sistemos atitiktų abiejų šalių reikalavimus. Džiugu, kad derybų metu buvo pasiektas susitarimas dėl dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų sumažinimo. Manau, kad tikslinga suteikti teisę importuojančiai institucijai išduoti savo sertifikatą aviacijos produktui, tokiu būdu atsisakant eksportuojančios institucijos atliktų patikrinimų pakartojimo. Abipusis pripažinimas dėl techninės priežiūros ir tinkamumo skraidyti bei techninės priežiūros licencijavimo srityje tik įrodo abiejų šalių pasitikėjimą viena kitos sistemomis. Toks susitarimas sudarys sąlygas geresniam abiejų šalių reguliavimo institucijų bendradarbiavimui visose sertifikavimo, patikrinimų ir vykdymo, konsultavimosi srityse. Vykdant bendrus patikrinimus, tyrimus ir keičiantis saugos duomenimis bus užtikrintas aukščiausias keleivių ir krovininių skrydžių saugos lygis. Pažymėtina, kad įsigaliojus šiam susitarimui produktų patvirtinimo ir licencijavimo procedūros bus lankstesnės, trumpesnės ir pigesnės. Visa tai sąlygos mažesnes šios sektoriaus kompanijų sąnaudas.
Alfredo Pallone
Balsavau už Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos sudarymą, nes manau, kad jis naudingas Europos Sąjungai, juo visoms valstybėms narėms nustatomas abipusis dokumentų, teikiamų visuose su aviacija susijusiuose sektoriuose, pripažinimas. Susitarime numatomi bendri patikrinimai, tyrimai, keitimasis saugos duomenimis, didesnis techninio lygmens bendradarbiavimas ir konsultavimasis. Pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis reiškia stiprinti sistemos saugumą, taupyti laiką, kuris kitais atvejais prarandamas kartojant visų eksportuojančios institucijos atliktus patikrinimus, užtikrinti naudą aviacijos įmonėms suteikiant galimybę joms naudotis viena kitos remonto ir techninės priežiūros infrastruktūra. Visa tai padės aviacijos rinkoms tapti konkurencingesnėms ir saugesnėms.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos pasirašymo. Svarbiausi šio susitarimo, kaip ir oro saugos susitarimo su JAV, tikslai - derybomis sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių ir pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis. To būtų pasiekta pamažu suvienodinant abi reikalavimų ir reguliavimo procesų sistemas, abiem šalims nuolat konsultuojantis ir įsitikinant, kad su susitarimo įgyvendinimu susijusios priežiūros institucijos ir toliau yra tinkamai pasirengusios ir kompetentingos. Šios priemonės, patvirtinus trumpesnes, paprastesnes ir todėl ne tokias brangias gaminių patvirtinimo procedūras, leis Europos ir Kanados įmonėms per metus sutaupyti milijonus eurų. Abipusis sertifikavimo išvadų pripažinimas - didžiulnauda ES, atsižvelgiant į tai, kad visoms valstybėms narėms bus nustatytas abipusis visų sertifikavimo išvadų dėl tinkamumo skraidyti pripažinimas.
Aldo Patriciello
Svarbiausi tikslai - pasiekti, kad tiek ES, tiek Kanada galėtų pasikliauti viena kitos sertifikavimo sistemomis. To būtų galima pasiekti pamažu suvienodinant abi reikalavimų ir reglamentavimo procesų sistemas, nuolat abiem šalims konsultuojantis ir įsitikinant, kad su susitarimo įgyvendinimu susijusios priežiūros institucijos ir toliau tinkamai pasirengusios ir pajėgios, taip pat įsteigiant jungtinį komitetą, kuris siūlytų problemų, kylančių įgyvendinant susitarimą, sprendimus. Bendra susitarimo struktūra panaši į esamus dvišalius valstybių narių ir Kanados aviacijos saugos susitarimus (DASS). Šis susitarimas grindžiamas abipusiu pasitikėjimu kitos šalies sistema ir reglamentavimo skirtumų palyginimu. Todėl jame priskiriami įpareigojimai ir pateikiami bendradarbiavimo būdai, kad importuojanti institucija pati galėtų išduoti pažymėjimą aviacijos gaminiui, jo daliai ar prietaisui, nekartodama visų eksportuojančios institucijos atliktų patikrų. Balsuoju už šį pasiūlymą, kad Kanados ir Europos rinkos taptų konkurencingesnės bei saugesnės ir kad gaminių patvirtinimo procedūros taptų trumpesnės ir paprastesnės.
Zuzana Roithová
, raštu. - (CS) Neturiu didelių abejonių dėl ES ir Kanados susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos. Vis dėlto per balsavimą susilaikiau, kadangi neišspręstas klausimas dėl ES, Čekijos Respublikos ir Kanados santykių, susijusių su vienašalio vizos Čekijos piliečiams reikalavimo panaikinimu. Ne kartą įspėjau, kad Čekijos Respublikos Parlamentas dėl tų pačių priežasčių neratifikuos susijusio aviacijos susitarimo. Norėčiau paraginti Komisiją galiausiai rimtai spręsti šį klausimą. Dėl abejingo Komisijos narės C. Malmström požiūrio reikalas praėjus dvejiems metams vis dar neišspręstas, o tai blogina Čekijos Respublikos ir Kanados santykius.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsuoju "už". Šioje rekomendacijoje aptariamas 2009 m. gegužės 6 d. Europos bendrijos vardu (pagal tuometę padėtį) pasirašytas civilinės aviacijos saugos susitarimas. 2009 m. gruodžio 17-18 d. pasirašytas ES ir Kanados oro transporto susitarimas, kuriuo galutinai sukuriama visiškai atvira ES ir Kanados aviacijos erdvė, bus aptariamas atskiroje rekomendacijoje. Šiuo metu tik šešios valstybės narės turi dvišalius susitarimus su Kanada dėl gaminių sertifikavimo. Įsigaliojus ES ir Kanados civilinės aviacijos saugos susitarimui (toliau - susitarimas), jie nustos galioję. Kadangi techninių prekybos kliūčių pašalinimas priskiriamas išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai, susitarimą galima sudaryti Tarybos sprendimu. Priešingai nei Kanados oro transporto susitarimui, šiam susitarimui netaikomas laikino galiojimo laikotarpis ir nereikalaujama, kad valstybės narės jį ratifikuotų. Priimtina, kad, siekiant sudaryti aviacijos saugos susitarimą, kuris papildytų minėtą Oro transporto susitarimą, Kanadai teikiamas prioritetas, nes tiek Europoje, tiek Kanadoje yra svarbiausių pasaulyje orlaivių, variklių ir avionikos gamintojų. Bendras civilinės aviacijos technologijų eksportas viršija 50 mlrd. eurų, o bendra Europos ir Kanados orlaivių, erdvėlaivių ir jų dalių prekybos apimtis 2008 m. buvo daugiau nei 49 mlrd. eurų.
Nuno Teixeira
Šis ES ir Kanados civilinės aviacijos saugos susitarimas susijęs su 2011 m. kovo mėn. Parlamento jau patvirtintu horizontaliuoju susitarimu. Kanada - ES valstybėms narėms strategiškai svarbi šalis šioje srityje, nes abiejose šalyse yra svarbiausių pasaulyje orlaivių, variklių ir avionikos gamintojų ir šiuo metu Kanada yra vienuolikta pagal svarbą ES prekybos partnerė. Šiuo susitarimu siekiama supaprastinti prekybą prekėmis ir paslaugomis pašalinant technines kliūtis ir, taikant abipusiškumo principą, sumažinti dvigubų tinkamumo skraidyti vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių. Atviros aviacijos erdvės sukūrimas ekonomiškai bus naudingas abiem šalims. Supaprastinimas ir administracinių išlaidų sumažinimas Europos ir Kanados įmonėms suteiks didesnio konkurencingumo ir sustiprins keleivių saugą. Būdamas pakaitinis Transporto ir turizmo komiteto narys, balsavau už šį pranešimą, tačiau dar kartą pabrėžiu, kad Parlamentas turėtų prisiimti naujus Lisabonos sutartyje įtvirtintus įsipareigojimus ir būti nuolat informuojamas apie visus derybų dėl tarptautinių susitarimų proceso etapus.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Susitarimu siekiama sumažinti dvigubų vertinimų, bandymų ir kontrolinių patikrinimų skaičių ir pasiekti, kad abi šalys galėtų naudotis viena kitos sertifikavimo sistemomis. Šis abipusis pasitikėjimas susitariančiųjų šalių sistema pagrįstas reikalavimų ir reglamentavimo procesų suvienodinimu, nuolatinėmis šalių konsultacijomis bei jungtinio komiteto įsteigimu. Trumpesnės, ir ne tokios brangios gaminių patvirtinimo procedūros leis to sektoriaus įmonėms kasmet sutaupyti milijonus ir padidinti jų konkurencingumą. Dėl šio susitarimo rinka taps konkurencingesnir saugesnė, nes iš vykdomųjų institucijų bus reikalaujama glaudžiau bendradarbiauti.
Luís Paulo Alves
Šiame pranešime pažymima, kad gera finansindrausmir skaidrumas skiriant lėšas yra esminės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų, prisidedant prie atskaitomybės didinimo siekiant strateginių tikslų. Reikia papildomų pastangų siekiant išvengti per didelio delsimo, pagerinti įgyvendinimo rezultatus.
Taip pat pabrėžčiau kitų politikos priemonių sąveikos poreikį. Vadovaujantis sanglaudos politika, toliau turėtų būti siekiama padėti neturtingiausiems regionams pasivyti turtingesnius ir pritaikyti jos tikslus prie dabarties ir ateities iššūkių, numatant pažangų, tvarų ir integracinį augimą pagal strategiją "Europa 2020".
Roberta Angelilli
Sanglaudos politika šiandien galima pasiekti kur kas daugiau nei bet kada, ir reikėtų tai įvertinti. Ji gali padėti stiprinti mažiau išsivysčiusius regionus, kuriems būdingos nuolat nepalankios geografinės ar gamtinės sąlygos. Būtų didelgėda nepanaudoti arba iššvaistyti turimus išteklius, todėl, nustatant aiškius ir pagrįstus tikslus bei galutinius rodiklius, reikia skubiai vadovautis rezultatais grindžiamu požiūriu. Pirmoji priemonė, kurią reikėtų taikyti visiems Bendrijos ištekliams, - supaprastinti procedūras ir didinti lėšų skyrimo lankstumą mažinant biurokratinius sunkumus, pernelyg dideles administracines išlaidas ir kitokias kliūtis, kurios trukdo siekti užimtumo ir kovos su skurdu politikos tikslų. Nepamirškime, kad sanglaudos politika - ilgalaikpriemonė, todėl pagrįsto darbo pradžia, aiškiai apibrėžtų tikslų nustatymas ir aiškių įgaliojimų priskyrimas kiekvienam valdymo lygmeniui yra pažangos, kurios akivaizdūs rezultatai bus matomi tik antrojoje programavimo laikotarpio dalyje, veiksniai.
Elena Oana Antonescu
Vienas svarbiausių Europos projekto tikslų - pasiekti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą. Šio tikslo, kaip Europos integracijos proceso dalies, siekia visos valstybės narės. Būtent todėl manau, kad sanglaudos projektų finansavimas turi būti pagrįstas griežtesne finansine drausme, jų įgyvendinimu strateginėse srityse ir - kas ne mažiau svarbu - tinkamo valdymo principu. Šios politikos tikslas - sumažinti Europos regionų skirtumus. Vis dėlto, siekiant norimo tikslo, reikia supaprastinti visą šios politikos įgyvendinimo procesą. Lėšos turi būti naudojamos. Manau, kad turime įveikti didžiausią priešą, vilkinantį ar net visai sustabdantį tokius projektus, - Europos biurokratiją. Neturėtume maišyti biurokratijos su skaidrumu - ne dėl kiekvieno popieriaus lape padaryto įrašo ar ant dokumento užrašyto kiekvieno patvirtinimo sanglaudos projektai tampa skaidrūs.
Skirtumai tarp Europos regionų atsirado per ilgą laiką. Pritariu pranešimo pasiūlymui, kad, norint sumažinti šiuos skirtumus ir racionalizuoti visų valstybių narių Europos integracijos procesą, reikia sutrumpinti finansavimo patvirtinimo laikotarpį ir sumažinti biurokratiją, o kartu ir visas taisykles bei procedūras, kurios be reikalo veikiau trukdo nei padeda Europos Sąjungos sanglaudos politikai.
Sophie Auconie
Mano kolegos M. Mikolášiko parengtame pranešime dėl programų įgyvendinimo pateikiami puikūs duomenys, ko pasiekta sanglaudos politikos srityje 2007-2013 m. finansiniu laikotarpiu. Pranešimas įrodo, kad ši politika naudinga, - negalima paneigti jos indėlio siekiant Europos Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos. Pagaliau norėčiau pabrėžti, kad šio pranešimo tvirtinimo laikas idealus, nes jis papilddiskusijas dėl būsimos sanglaudos politikos (2014-2020). Iš tiesų, siekdama atnaujinti ir taip patobulinti šią politikos sritį, Europos Komisija greitai paskelbs savo pasiūlymus.
Jean-Luc Bennahmias
Balsavimas dėl sanglaudos dokumentų rinkinio aiškiai rodo mūsų norą, kad sanglaudos politika būtų reiškiamas solidarumas ir kad ji būtų veiksminga, plačių užmojų, nes tai - viena svarbiausių Europos politikos sričių. Iš tiesų, kai pasaulinkrizpablogino daugelio regionų socialinę ir ekonominę padėtį, kai jau diskutuojame dėl būsimos sanglaudos politikos, Europos Parlamentui buvo svarbu pabrėžti savo pasipriešinimą bandymams nacionalizuoti sanglaudos politiką ar padaryti ją labiau skirtą konkrečiam sektoriui. Šiame pranešime, kuriuo siekiama įvertinti programų įgyvendinimą, Europos Parlamentas parengvertinimą ir pabrėžsėkmę, sunkumus ir galimus sprendimus. Tai bus labai naudinga ateinančiais mėnesiais, kai Europos Sąjunga pristatys naują sanglaudos politiką po 2013 m., kurioje turės būti pašalinti dabartinės politikos trūkumai. Ypač svarbu bus supaprastinti ir paspartinti lėšų skyrimo procedūras, ypač MVĮ atveju, ir paskatinti finansavimą iš įvairių fondų ir kryžminį finansavimą. Todėl balsavau už šį pranešimą, kaip ir už kitus tris, kad dar kartą išreikščiau savo įsipareigojimą šiai svarbiai politikos sričiai, drauge ragindamas įgyvendinti konkrečius pakeitimus, kurių reikia naujoms problemoms spręsti.
Sergio Berlato
Valstybės narės, siekdamos sanglaudos politikos tikslų, daro pažangą. Tai faktais ir skaičiais patvirtinama skelbiamose nacionalinėse ataskaitose, nepaisant to, kad tarp šalių ir regionų pastebima nevienodumų. Be to, primenu, kad sanglaudos politika - ilgalaikpriemonir daugelį rezultatų bus galima matyti tik vėlesniame programavimo laikotarpio etape. Manau, kad pagrindinės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų yra gera finansindrausmir skaidrumas skiriant lėšas. Kelerius artimiausius metus būsimos 2014-2020 m. laikotarpio sanglaudos politikos struktūros klausimas bus svarbiausia politindiskusija. Atsižvelgdamas į derybas dėl naujo programavimo laikotarpio, manau, kad stipri ir tinkamai finansuojama ES regioninpolitika yra būtina sąlyga siekiant socialinės, ekonominės ir teritorinės ES sanglaudos. Todėl jokiu būdu nereikėtų sumažinti būsimuoju programavimo laikotarpiu sanglaudos politikai skiriamo biudžeto. Be to, siekiant išvengti, kad liktų nepanaudotų lėšų dėl pernelyg sudėtingų taisyklių ir procedūrų, būtina supaprastinti sanglaudos politikos valdymą ir įgyvendinimą.
Mara Bizzotto
Šiame pasiūlyme dėl Europos Parlamento rezoliucijos dėl 2010 m. ataskaitos dėl 2007-2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo yra mūsų politinės pozicijos principams priešingų punktų, todėl negalima jam pritarti. Ypač dėl to, kad projekte raginama pagerinti ir supaprastinti paslaugų teikimą romų bendruomenei, kuri projekte vadinama "socialiai atskirta" bendruomene. Lega Nord visada pabrėžė, kad romų mažuma negali būti laikoma jokios "socialinės atskirties" auka, nes pati mažuma atsisako integruotis į mūsų visuomenę. Todėl manau, kad projektas, kuriame romai laikomi socialinės atskirties aukomis ir kuriame dėl šios tariamos atskirties skatinamas privilegijuotas elgesys su jais, negali būti patvirtintas. Taigi balsuoju "prieš".
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pranešimo, kadangi sanglaudos politika išlieka aktuali, nes ji labai prisideda prie socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo. Be to, sanglaudos politika siekiama sumažinti Europos regionų išsivystymo skirtumus, padedama siekti šiuolaikinio ir tvaraus augimo ir rodomas Europos solidarumas. Įrodyta, kad ši politika labai svarbi Europos integracijos pažangai ir Europos politikos sričių sąveikai. Aišku, kad Europos regionai turi nemažai ekonominių, socialinių ir aplinkos apsaugos skirtumų. Kai kurie skirtumai atsirado dėl paskutinių dviejų plėtrų, kitus sustiprino tiesioginės pasaulinės finansų ir ekonominės krizės pasekmės. Valstybės narės teigiamai priėmnaujus reikalavimus ir daro pažangą siekdamos sanglaudos politikos tikslų, tai faktais ir skaičiais patvirtinama teikiamose nacionalinėse ataskaitose, tačiau vis dar yra natūralių šalių bei regionų skirtumų. Atsižvelgdamas į tai, kad Europos socialinis fondas yra pagrindinpriemonkovai su skurdu, su socialine atskirtimi ir nedarbu, lyčių nelygybe, socialine (neįgalių asmenų, migrantų, vyresnio amžiaus ir t. t.) diskriminacija, užtikrinant žmonėms galimybes įsidarbinti, Europos Parlamentas ragina Komisiją didinti šio fondo potencialą ir finansinę nepriklausomybę. Be to, reikėtų supaprastinti projektų valdymą, suderinti bei pagerinti procedūras ir kontrolę bei atlikti veiksmingesnę vykdomų projektų stebėseną.
Vito Bonsignore
Sanglaudos politika - vienas iš strategijos "Europa 2020" tikslų, todėl reikia skirti daugiau dėmesio ES ir priklausomų nuo šio sektoriaus valstybių narių veiklos koordinavimui. Dėl šios priežasties balsavau už šį dokumentą. Ekonominkrizė, kaip ir 2007-2013 m. politikos reforma, lėmveiklos sulėtėjimą Europoje. Atsižvelgiant į galimą sanglaudos politikos naudą, kaip pranešėjas aiškiai nurodė, reikia ryžtingiau įsipareigoti mažinti takoskyrą tarp labai išsivysčiusių ir mažiau išsivysčiusių ES regionų. Mano manymu, šį tikslą galima pasiekti didinant sanglaudos politikai skirtas lėšas ir griežčiau valdant projektų tvirtinimą bei investavimo būdus.
Philip Bradbourn
raštu. - Dėl M. Pieperio, M. T. Sanchez-Schmid, G. Stavrakakio, O. Vlasáko ir M. Mikolášiko pranešimų: Parlamento nariai konservatoriai nusprendatmesti šiuos pranešimus dėl būsimos sanglaudos politikos krypties, išskyrus O. Vlasáko pranešimą, dėl kurio susilaikėme. Tam yra keletas svarbių priežasčių: mūsų manymu, vykstant fiskaliniam konsolidavimui valstybėse narėse, visiškai nepriimtina, kad didelis ES sanglaudos biudžetas išliktų nepaliestas. Iš esmės šie pranešimai niekaip neatspindi su ES sanglaudos politikos valdymu susijusio konservatorių nerimo. Juose atmetami bet kokie veiksmai, kuriais turtingesnėms valstybėms narėms būtų leidžiama finansuoti savo regionų vystymąsi ir neleidžiama atsirasti smulkesnei, veiksmingesnei ir tikslingesnei skurdžiausiems Europos regionams skirtai sanglaudos politikai. Vietoj to siūlomos naujos biurokratijos priemonės, pvz., makroregioninės įmonės, o tautinės valstybės vėl nuvertinamos, ryžtingai krypstant į regionalizmą. Šiuo griežto taupymo metu ES galėtų mažiau išleisti rinkdamasi senus ir išlaidžius prioritetus. Šių pranešimų kryptis visiškai klaidinga.
David Casa
raštu. - Dokumentai, kuriuose analizuojamas ES teisės aktų perkėlimo į valstybių narių teisę veiksmingumas, itin svarbūs. Pritariu pranešėjo išvadoms, ypač susijusioms su MVĮ svarba Europos ekonomikai, būtinybe supaprastinti galimybę pradėti naudotis lėšomis ir poreikiu labiau skatinti MVĮ imtis naujovių, taip didinant savo konkurencingumą. Dėl šių ir kitų priežasčių nusprendžiau balsuoti už šį dokumentą.
Christine De Veyrac
Atsižvelgiant į dabartinę krizę Europos Sąjungoje, neseniai priimta sanglaudos politika - vienas iš būdų veiksmingai pagyvinti ES ekonomiką. M. Mikolášiko pranešimas dėl ataskaitos dėl 2007-2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo, kuriam pritariau, šiuo atžvilgiu veiksmingai padeda iš naujo apibrėžti šios politikos tikslus. Šiuo pranešimu, kuriame pagalbos skyrimą pagal strategiją "Europa 2020" raginama supaprastinti, padidinti ir padaryti skaidresnę, siekiama skatinti Europos sanglaudos programas, kad būtų sumažintos administracinės kliūtys. Būtent dėl jų šiuo metu daugelis skirtų lėšų sulaikyta.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą dėl 2007-2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo, kadangi manau, kad sanglaudos politiką reikia pritaikyti prie sunkumų, su kuriais, skatinant pažangų, tvarų ir integracinį augimą, susiduria Europos regionai.
Diogo Feio
Sanglaudos politika išlieka vienu svarbiausių ES politikos ramsčių, kadangi ji labai svarbi įgyvendinant strategijos "Europa 2020" tikslus. Dėl tos pačios priežasties pagal sanglaudos politiką turėtų būti remiami visi Europos regionai, taip skatinant pažangų, tvarų ir integracinį augimą.
Europai patiriant beprecedentę ekonominę, finansų ir socialinę krizę, kuri ypač kenkia konkretiems jau buvusiems silpnesniems regionams, būtina, kad ir ateityje su darniu ir tvariu vystymusi susijęs sanglaudos politikos vaidmuo būtų itin svarbus.
José Manuel Fernandes
Šiuo dokumentu, kurio pranešėjas M. Mikolášik, atsižvelgiama į Komisijos komunikatą "Sanglaudos politika. 2010 m. strateginataskaita dėl 2007-2013 m. programų įgyvendinimo". Tai pirmasis kruopštus maždaug 450 Komisijos priimtų veiklos programų vertinimas. ES sanglaudos politika yra 27 valstybes nares ir 271 jų regioną apimančios Europos solidarumo programos, kuria siekiama panaikinti esamus ES ekonominius ir socialinius skirtumus, dalis.
Atsižvelgiant į Europos patiriamą ekonominę ir finansų krizę, šis pranešimas dar svarbesnis, todėl tai turėtų būti sanglaudos lėšų perskirstymo ir didinimo priemonė. Atsižvelgiant į mažus įgyvendinimo rodiklius, tikrai reikia sukurti priemones, padedančias silpniausioms valstybėms narėms pasinaudoti joms skirtomis lėšomis, arba kils pavojus, kad jos bus priverstos grąžinti šias lėšas ES, o šį perskirstys jas turtingesnėms šalims. Pritariu šio pranešimo tvirtinimui, už jį balsavau ne tik dėl jame siūlomų sprendimų, bet ir dėl siūlomos būsimos sanglaudos politikos struktūros.
João Ferreira
Šiame pranešime pripažįstamos esamos sanglaudos politikos problemos, pradedant užsitęsusiomis derybomis dėl daugiametės finansinės programos (angl. MFF) ir teisėkūros dokumentų rinkinio, kas lėmtai, jog per vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos. Šie veiksniai atsirado dėl 2007-2013 m. laikotarpiu teiktų lėšų nepakankamumo, ypač turint galvoje ES plėtrą, ir tik 27,1 proc. šiam laikotarpiui turimų ES išteklių panaudojimo, taip pat dėl toliau galiojančios bendro nacionalinio finansavimo tvarkos ir administracinių kliūčių. Ši padėtis atskleidžia kai kurias sanglaudos politikos klaidas ir silpnąsias vietas, kurias visada kritikavome.
Tokios šalys kaip Portugalija dar labiau tolsta nuo žadėtos ekonominės ir socialinės plėtros, dėl kurios jos priartėtų prie ES vidurkio. Bendras nacionalinis finansavimas toliau yra galimybės naudotis lėšomis kliūtis, ypač ekonomiškai silpnesnėms šalims, kurios ir toliau stebi, kaip milijonai eurų grąžinama šalims, kurios gauna daugiausia naudos iš pagrindinių ES politikos sričių, ypač iš Ekonominės ir pinigų sąjungos bei vidaus rinkos. Taip skirtumas tarp šių šalių veikiau didinamas nei mažinimas.
Ilda Figueiredo
Šiame pranešime pripažįstamos esamos sanglaudos politikos problemos, pradedant užsitęsusiomis derybomis dėl daugiametės finansinės programos (angl. MFF) ir teisėkūros dokumentų rinkinio, kas lėmtai, jog per vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, ir lėm2007-2013 m. laikotarpio lėšų nepakankamumą, ypač atsižvelgiant į ES plėtrą, ir tik 27,1 proc. šiam laikotarpiui turimų ES išteklių panaudojimą ir toliau galiojančią bendro nacionalinio finansavimo tvarką bei biurokratines kliūtis. Tai atskleidžia sanglaudos politikos klaidas ir silpnąsias vietas, kurias visada kritikavome.
Tokios šalys kaip Portugalija dar labiau tolsta nuo žadėtos ekonominės ir socialinės plėtros, dėl kurios jos priartėtų prie ES vidurkio. Be kitų problemų, tai apsunkina svarbiausios ES politikos sritys, ypač Ekonominės ir pinigų sąjunga, vidaus rinkos konkurencija ir tarptautinės prekybos liberalizavimas.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Įgyvendinimo pranešimuose nagrinėjamas ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę ir jų įgyvendinimas bei taikymas valstybėse narėse. Sanglaudos politikos teisinį pagrindą sudaro tiesiogiai taikomi reglamentai. Komisijos komunikate "Sanglaudos politika. 2010 m. strateginataskaita dėl 2007-2013 m. programų įgyvendinimo" nagrinėjama, ar valstybėse narėse tinkamai taikomi teisės aktai, taip pat tai, kaip valstybės narės suprato Bendrijos strategines gaires ir kaip jų laikėsi įgyvendindamos nacionalinį strateginių krypčių planą bei veiklos programas. Sanglaudos politikos svarba akivaizdi, ji itin prisideda prie socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo. Valstybės narės, siekdamos sanglaudos politikos tikslų, daro pažangą, tai patvirtinama nacionalinėse ataskaitose minimais faktais ir skaičiais. Vis dėlto pagrindinės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų yra gera finansindrausmir skaidrumas skiriant lėšas. Teikiamos strateginės ataskaitos, kaip nauja priemonė, gali ypač padėti padidinti atsakomybę siekiant politikos tikslų. Panašiai, siekiant įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus ir taip prisidėti prie Europos solidarumo, labai pageidaujamas ir pateisinamas šios politikos valdymo ir įgyvendinimo supaprastinimas.
Adam Gierek
Balsavau "už", nes, nepaisant Sanglaudos fondo lėšų naudojimo problemų, dabartinsanglaudos politika, atsižvelgiant į jos ilgalaikį tikslą, turėtų būti vykdoma nuolat. Europos Sąjungos sanglauda reiškia veiksmingą ekonomiškai atsiliekančių regionų potencialo panaudojimą ir augimo galimybę pasinaudojant poveikiu visos Europos Sąjungos mastu. Taigi dėmesys skiriamas investicijoms į ryšių infrastruktūrą, dėl kurių bendroji rinka geriau veiks, ir į ekologiją. Naujoje finansinėje perspektyvoje lėšos neturi būti švaistomos atskirų sektorių projektams.
Taip pat reikia pagerinti valstybių narių sanglaudą ir geriau panaudoti infrastruktūros investicijoms, susijusioms su klimato kaita, pvz., hidrotechniniams statiniams, skirtus finansinius išteklius. Pvz., Lenkijoje prastai naudojamos Sanglaudos fondo lėšos, skirtos viešojo susisiekimo ir ryšių projektams, - geležinkeliui, tramvajams ir internetui. Reikia atkreipti dėmesį į geresnį antrinio perdirbimo išteklių panaudojimą. Europos Sąjungos išteklių, skirtų šilumos sistemoms modernizuoti, dalis taip pat per maža, ypač Vidurio ir Rytų Europos šalyse. Europos Sąjunga suinteresuota panaikinti skirtumą tarp svarbių centrų ir nepakankamai išsivysčiusių atokiausių regionų, kad atokiausi regionai nebūtų tik pardavimo rinkos ir darbo jėgos šaltiniai.
Gunnar Hökmark
raštu. - (SV) Švedijos konservatoriai nejaučia pranešime išreikšto entuziazmo dėl struktūrinių fondų naudojimo sanglaudos politikoje. Kritiškai vertiname dabartinę sistemos struktūrą ir mastą, vis dėlto svarbu, kaip naudojamos lėšos. Šiame savo iniciatyva parengtame pranešime nepalaikomas papildomų išteklių skyrimas fondams, taip pat jame teigiama, kad skiriant lėšas pirmenybturėtų būti skiriama moksliniams tyrimams ir vystymuisi. Todėl galime pritarti šiam pranešimui.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi reikia skubiai imtis taisomųjų veiksmų siekiant pagerinti nepakankamą projektų vykdymą tam tikrose prioritetinėse srityse. Yra rekomenduojama srityse, kuriose nustatytas specifinis projektų atrankos vilkinimas, atlikti išsamų įgyvendinimo problemų tyrimą ir atsižvelgiant į tai raginamos valstybės narės dėti daugiau pastangų, kad būtų pagerinta projektų atranka srityse, kuriose vėluojama, ir paspartintas visų atrinktų projektų įgyvendinimas, siekiant išvengti pavojaus nepasiekti sutartų tikslų. Pažymėtina tai, kad MVĮ atlieka svarbų novatorišką vaidmenį ekonomikoje, todėl būtina vystyti šį sektorių, inter alia, įgyvendinant Smulkiojo verslo aktą, lengvinti MVĮ prieigą prie finansinio ir veiklos kapitalo ir skatinti MVĮ dalyvauti novatoriškuose projektuose ir padėti joms tapti konkurencingomis bei geriau išnaudoti savo pajėgumus dėl didesnio užimtumo. Manau, kad veiksmingai projektų atrankai ir įgyvendinimui kai kuriose srityse trukdo tai, jog nėra atitinkamų prielaidų, pavyzdžiui, paprastesnių paraiškų teikimo procedūrų nacionaliniu lygmeniu, aiškių nacionalinių prioritetų tam tikriems veiksmams, savalaikio ES teisės perkėlimo ir institucinių bei administracinių pajėgumų stiprinimo, esama milžiniškos nacionalinės biurokratijos. Todėl yra raginamos valstybės narės ir regionai palengvinti politikos įgyvendinimą sprendžiant šias problemas ir visų pirma pritaikant teisinę sistemą valstybės pagalbos srityje, viešųjų pirkimų bei aplinkosaugos taisykles ir tęsiant institucines reformas.
Giovanni La Via
Sanglaudos politika visada buvo pagrindinEuropos ekonomikos atgaivinimo plano sudedamoji dalis, todėl visiems suprantama struktūrinių fondų svarba. Konkrečiai turint galvoje mažąsias įmones, kadangi jos laikomos teritorijos vystymo veiksniu, sanglaudos priemonės skatinamos siekiant remti regionines darbo rinkas: mažinant lyčių atotrūkį ir nelygybę, skatinant institucijų dialogą ir gerinant nepakankamai išsivysčiusių mikroregionų, kuriuose yra daug socialinę atskirtį patiriančių grupių, infrastruktūrą ir paslaugas. Tokie įsikišimo atvejai, kurių yra ir daugiau, yra tiksliai apibrėžti ir reikalingi išlaikyti teritorijoje svarbią pusiausvyrą. Remdamas šį pranešimą pripažįstu, jog M. Mikolášik puikiai atliko darbą, ir viliuosi, kad taip pat ir kitu programavimo laikotarpiu sanglaudos politika toliau bus skirta telkti ir vystyti teritorijas ir visą Europos ekonomiką.
Bogusław Liberadzki
Parlamentas turėtų atkreipti dėmesį į 2007-2013 m. sanglaudos politikos įgyvendinimą dėl keleto priežasčių: nuolatinis sanglaudos didėjimas strategiškai svarbus Europos Sąjungos ateičiai, Sanglaudos fondas suteikia galimybių naujoms valstybėms narėms ir ypač sudėtingas vystymosi sąlygas turintiems regionams, pastaraisiais metais Biudžeto kontrolės komitetas pareiškabejonių dėl politikos įgyvendinimo, padaryta per daug klaidų. M. Mikolášiko pranešimui verta pritarti.
Clemente Mastella
Šis strateginių ataskaitų teikimas atskleidnaują sanglaudos politikos ypatybę. Jose periodiškai parodoma visų 27 ES valstybių narių pažanga įgyvendinant projektus ir, laikantis Bendrijos prioritetų, skatinamas veiklos skaidrumas.
Galima vertinti, kad valstybių narių pažanga nebloga, atsižvelgiant į tai, kad dėl pasaulinės krizės labai pablogėjo socialinir ekonominpadėtis ir per 2007-2013 m. laikotarpį buvo atlikta šios politikos srities reforma. Vis dėlto daugeliu požiūrių vis dar išlieka aiški takoskyra tarp skirtingų ES regionų. Kadangi kai kuriose strateginėse srityse vėluojama atrenkant projektus, pažanga, jei vertinsime skirtingas šalis ir vertinsime pagal kategorijas, labai skiriasi.
Ypač svarbios sritys, kuriose reikėtų atlikti išsamią vilkinimo priežasčių analizę, yra šios: geležinkelių sektorius, tam tikros investicijos į energetiką ir aplinkos apsaugą, skaitmeninekonomika, socialinįtrauktis, valdysena ir gebėjimų stiprinimas. Taigi, siekiant išvengti per didelio delsimo, pagerinti įgyvendinimo rodiklius ir užtikrinti griežtesnę finansinę drausmę, reikia papildomų pastangų.
Sanglaudos politika išlieka svarbi, nes daug prisideda prie socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo. Pagrindinės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų yra gera finansindrausmir skaidrumas skiriant lėšas.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Sanglaudos politika - mūsų socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo garantas, kuriuo mažinami regionų išsivystymo skirtumai, siekiama šiuolaikiško ir tvaraus augimo. Tai efektyvi ir veiksminga priemonė, skirta finansų krizės sukeltoms socialinėms ir ekonominėms problemoms spręsti. Siekiant mažinti skirtumus tarp mažiau išsivysčiusių ir labai išsivysčiusių ES regionų, reikia skatinti valstybes nares didinti struktūrinių ir sanglaudos fondų įsisavinimą. Valstybės narės turi aktyviau dalyvauti įgyvendinant sanglaudos politikos programas. Siekiant šių tikslų svarbu užtikrinti, kad nebūtų delsiama atrinkti projektus ir juos tinkamai įgyvendinti. Tam turi veikti efektyvus kontrolės ir stebėsenos mechanizmas, sumažinta biurokratinir administracinnašta. Pažymėtina, kad ypatingas dėmesys ir finansavimas turi būti skiriamas transportui, kuris yra labai svarbus veiksnys įgyvendinant teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą. Apmaudu, kad investavimo į geležinkelių sektorių lygis nekyla lyginant su kelių transporto sektoriumi. Be to, investicijų į geležinkelių sektorių atidėliojimas daro milžinišką žalą visam TEN-T tinklo įgyvendinimui. Pažymėtina, kad struktūriniai fondai - labai svarbi ekonominių paskatų priemonsmulkiajam verslui. Pasinaudojant šių fondų galimybėmis būtina sukurti palankias veiklos sąlygas MVĮ, gerinant finansavimo galimybes, skatinant dalyvavimą įvairiose novatoriškuose projektuose bei bendradarbiavimą vietos ir regiono lygiu.
Alfredo Pallone
Sanglaudos politika - pagrindinis socialinio ir ekonominio vystymosi ramstis. Valstybės narės pritariamai priėmnaujus reikalavimus, greitai susipažįsta su ES gairėmis ir daro atitinkamą pažangą siekdamos sanglaudos politikos tikslų. Tai paaiškėjo iš pranešimo dėl 2010 m. ataskaitos. Todėl, tikėdamasis, kad ir toliau eisime tuo pačiu keliu, balsuoju už pranešimą dėl 2007-2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo. Be to, pranešime pateikiami didesnio skaidrumo ir lankstumo pasiūlymai bei rekomendacijos skiriant ir naudojant Europos lėšas.
Georgios Papanikolaou
Sanglaudos politika labai svarbi Europoje gerinant socialinę ir ekonominę aplinką, be to, ji - praktinvalstybių narių solidarumo išraiška. Vis dėlto pranešime teisingai pabrėžiama, kad strateginės ir veiklos programos parengtos per vėlai dėl sudėtingų derybų procedūrų. Jame taip pat minima - o tai svarbu Graikijai, - kad ES turi rasti būdų išvengti šių vėlavimų, kai taip atsitinka dėl nepakankamų viešųjų lėšų bendrai finansuoti projektus. Taip pat svarbu kiekviena proga pabrėžti, kad pagrindinės prielaidos siekiant bendrų sanglaudos politikos tikslų yra gera finansindrausmir skaidrumas skiriant lėšas. To galima pasiekti nuolat teikiant pažangos ataskaitas ir didinant viešojo administravimo veiksmingumą.
Maria do Céu Patrão Neves
Sanglaudos politika - pagrindinis ES politikos ramstis ir viena iš varomųjų jėgų kuriant vienodo lygmens Europą, nes ji prisideda prie socialinės ir ekonominės aplinkos gerinimo. Kaip matyti iš nacionalinių ataskaitų, valstybės narės, siekdamos sanglaudos politikos tikslų, daro pažangą, tačiau yra tam tikrų šalims bei regionams būdingų skirtumų. Šia politika nesiekiama skubių rezultatų, tai - ilgalaikpriemonė. Visus 2007-2013 m. programavimo laikotarpio rezultatus iš tikro bus galima matyti tik 2015 m., t. y. praėjus dvejiems metams po antrosios strateginės ataskaitos pateikimo, kadangi konkreti šalis visas skirtas lėšas gali naudoti dar dvejus metus. Balsavau už šį pranešimą, jame, be kita ko, atkreipiamas dėmesys į tai, kad tam tikrose srityse atlikti veiksmingą projektų atranką ir juos įgyvendinti trukdo nemažai veiksnių, kuriuos reikėtų įveikti. Norėčiau atkreipti dėmesį į vėlai baigtas derybas dėl daugiametės finansinės programos ir šios politikos teisėkūros dokumentų rinkinio, kas lėmtai, kad per vėlai buvo parengtos nacionalinės strategijos ir veiklos programos, ir tai, kad valstybės narės neturėjo pakankamai viešųjų lėšų bendram projektų finansavimui. Būtina spręsti šiuos klausimus, kad būtų pasiekti visi proceso tikslai.
Aldo Patriciello
Šiame pranešime nagrinėjama, ar valstybėse narėse tinkamai taikomi teisės aktai, taip pat tai, kaip valstybės narės suprato Bendrijos strategines gaires ir kaip jų laikėsi įgyvendindamos nacionalinį strateginių krypčių planą ir veiklos programas. Pranešimas parengtas vadovaujantis daugiausia dviem dokumentais: Komisijos komunikatu Europos Parlamentui, Tarybai ir Audito Rūmams "Sanglaudos politika. 2010 m. strateginataskaita dėl 2007-2013 m. programų įgyvendinimo" ir Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu, pridėtu prie komunikato. Remiantis programų įgyvendinimu, atliktas pagrindinių aspektų vertinimas, atliekant lyginamąją analizę, taip pat atsižvelgta į kelių mėnesių skirtumus, nes jie gali turėti įtakos konkrečiam sektoriui skirtų lėšų dydžiui. Taip pat atliktas strateginių ataskaitų, kuriomis periodiškai parodoma projektų įgyvendinimo visos Europos mastu pažanga, teikimo pagrindinių aspektų vertinimas suteikiant aukšto lygio diskusijų, vertinimų, politikos mokymo pagrindą ir paskatą gerinti vykdymo kokybę, net jei šiose ataskaitose yra tam tikrų trūkumų. Taigi politikos tikslų vykdymo kontrolgalėtų būti sustiprinta. Balsuoju už šį pasiūlymą.
Phil Prendergast
raštu. - Svarbu, kad ES toliau skirtų dėmesį nepakankamai išsivysčiusiems regionams siekdama užtikrinti, kad jie daugiau nenukentėtų nuo dabartinės ekonomikos krizės. Pagalba skurdesniems regionams padeda ir turtingesniems regionams kaimyninėse rinkose didindama perkamąją galią, o tai yra vienas bendrosios rinkos elementų. Struktūriniai fondai labai naudingi sprendžiant šių regionų problemas, todėl turime užtikrinti, kad jie toliau būtų veiksmingi skatindami tvarų ir integracinį augimą. Šiame pranešime aptariamas vilkinimas atrenkant tokių strateginių sričių kaip geležinkelių sektorius, energetika, aplinkos apsauga, skaitmeninekonomika, socialinįtrauktis, valdymas ir gebėjimų stiprinimas projektus. Tai svarbiausi konkurencingumo, taigi ir ekonomikos augimo klausimai. ES turi užtikrinti, kad būtų išvengta per didelio delsimo skiriant lėšas.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsuoju "už". Pranešimo projektas buvo gana silpnas, tačiau jį buvo galima pagerinti 22 kompromisiniais pakeitimais ir keletu stipresnių kitų nuomonių punktų, pvz., socialinės sanglaudos srityje (7 ir 19 punktai), lyčių aspekto integravimo srityje (9 punktas), transporto išmetamųjų dujų srityje (11 punktas), energijos vartojimo efektyvumo srityje (14 punktas), aplinkos ir klimato apsaugos srityje (15 punktas). Taip pat galima įtraukti mūsų formuluotę apie struktūrinių fondų sąveiką ("kiekvienam fondui reikalingos savos taisyklės", 28 punktas) ir mūsų raginimą didinti kryžminį finansavimą (29 punktas), stiprinti partnerystę (33 punktas) ir skaidrumą (3 punktas). Taip pat gerai suformuluotos mintys dėl programų pergrupavimo pagal tvaraus vystymosi nuostatas (35 punktas). Vis dėlto negalėjome sulaikyti džiaugsmo dėl Lisabonos sutarties pabrėžimo (5 ir 20 punktai) ir raginimo geriau finansuoti TEN-T projektus (12 punktas). Žalieji taip pat negalėjo daugiau dėmesio skirti priemonėms krizei įveikti (27 punktas).
Nuno Teixeira
Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje teigiama, kad ES "plėtoja ir vykdo savo veiklą, padedančią stiprinti jos ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą", todėl ES 2007-2013 m. laikotarpiui numato 347 mlrd. EUR dydžio fondus, o tai sudaro 35,7 proc. viso ES biudžeto. Balsuoju už šį pranešimą, nes jame pateikiama tiksli dabartinės Europos Sąjungos fondų padėties analizė, nurodant sritis, kuriose iki šiol išleista 93,4 mln. EUR, pateikiamos rekomendacijos ir sritys, kur padėtį reikėtų pagerinti. Pranešimu prisidedama sprendžiant ekonominę ir finansų krizę, jame skatinama geriausia patirtis ir abipusis mokymasis regioniniu lygmeniu.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad ES lėšų panaudojimas skirtingose valstybėse narėse yra skirtingas. Svarbu, jog ES suprastų, kokių sunkumų patyrkai kurios šalys, ėmusiosi taisomųjų veiksmų, kad galėtų aktyviai prisidėti prie platesnio ES fondų naudojimo pagal strategiją "Europa 2020". Pagaliau taip pat norėčiau pasveikinti valstybes nares dėl jų pastangų rengiant pirmą nacionalinės strategijos ataskaitą, aktyviai prisidedant prie didesnio su sanglaudos politikos lėšų naudojimu susijusio skaidrumo, lankstumo, veiksmingumo ir atskaitomybės.
Silvia-Adriana Ţicău
raštu. - (RO) Balsavau už pranešimą dėl 2007-2013 m. sanglaudos politikos programų įgyvendinimo, kadangi sanglaudos politika labai svarbi siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų, ypač užimtumo ir socialinių reikalų srityse. Apgailestauju, kad buvo delsiama atrinkti projektus tokiose strateginėse srityse kaip geležinkelių sektorius, tam tikros investicijos į energetiką ir aplinkos apsaugą, skaitmeninekonomika, socialinįtrauktis, valdymas ir administravimo gebėjimų stiprinimas. Veiksmingai kai kurių sričių projektų atrankai ir įgyvendinimui trukdo tai, jog nėra atitinkamų sąlygų, pavyzdžiui, paprastesnių paraiškų teikimo procedūrų nacionaliniu lygmeniu, aiškių nacionalinių pagalbos tam tikroms sritims prioritetų, greitesnio ES teisės perkėlimo, institucijų ir administracinės kompetencijos, esama milžiniškos nacionalinės biurokratijos.
Manau, kad Europos įvairiarūšio vežimo sistemos kūrimas, remiantis TEN-T tinklu ir sujungiant jį su nacionaliniais kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių projektais, yra būtinas užtikrinant teritorinę, ekonominę ir socialinę sanglaudą.
Apgailestauju dėl netinkamų investicijų į projektus, skatinančius energijos vartojimo efektyvumą ir skatinančius atsinaujinančiųjų išteklių energijos vartojimą socialiai atskirtų bendruomenių būsto statybos ir būsto statybos projektų srityje. Ateityje Europa turi daug investuoti inovacijų, švietimo ir naujųjų technologijų srityje.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Strateginataskaita dėl bendrai finansuojamų sanglaudos politikos remiamų veiklos programų įgyvendinimo yra nauja priemonė, kuri bus labai svarbi siekiant skaidrumo ir padės visuomenei ateityje suprasti šį sudėtingą klausimą. Kiekvienais metais Audito Rūmai atskleidžia daugybę pažeidimų skiriant subsidijas. Jeigu šia priemone bus naudojamasi tinkamai, jos vaidmuo užkertant kelią minėtiems dalykams galėtų būti svarbus. Todėl balsuoju už pranešėjo siūlomas gerinimo priemones, ypač susijusias su valstybių narių parengtų ataskaitų kokybe, ateityje užtikrinant veiksmingą valdymą.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes jame nagrinėjami miesto vietovių poreikiai, daugiausia dėmesio skiriant dviem aspektams: pagrindinei infrastruktūrai ir pažangiam investavimui į infrastruktūrą ir paslaugas, pagrįstam technologine pažanga. Taip pat sutinku dėl raginimo atkreipti dėmesį į strateginio planavimo principus ir dėl lankstesnio integruoto finansavimo iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) poreikio.
Elena Oana Antonescu
Europos miestų įvairovturi būti palaikoma pirmiausia lanksčiai įgyvendinant sanglaudos politiką, taip pat miestų plėtros projektus derinant ir pritaikant pagal kiekvieno miesto plėtros poreikius ir strategines gaires. Kalbama apie pažangią miestų plėtrą ir būtinybę miestams gerinti ir modernizuoti savo infrastruktūrą bei teikiamas paslaugas. Kad tai nebūtų vien tuščia sąvoka, manau, turime pasitikėti vietos valdžios institucijomis ir išrinktais tų miestų atstovais. Turėtume įsiklausyti į bendruomenių norus, visas statybas pradėti remdamiesi jų eiliškumo sąrašu ir suprasti, kad merai geriausiai žino, kam teikiama arba turėtų būti teikiama pirmenybjų miestuose. Būtent todėl kartu su pranešėju tvirtai tikiu, kad ES paramos siūlymas turi atitikti vietos poreikius ir integruotus strateginio planavimo principus ES lygmeniu. Europos miestų darbotvarkturi padėti mažinti skirtumus strateginėse srityse, reikalingose kiekvienam moderniam Europos miestui, būtent infrastruktūros, tyrimų ir naujovių, transporto, aplinkos, švietimo, sveikatos priežiūros ir kultūros srityse. Todėl integruotas požiūris į sanglaudos politiką yra vienintelis būdas, kuriuo padėsime šiandienos miestams plėtotis natūraliai, tvariai ir atsakingai aplinkos apsaugos požiūriu.
Pino Arlacchi
raštu. - Pone pirmininke, pranešime dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką pabrėžiama, kad greta svarbaus sanglaudos politikos poveikio miestų teritorijų plėtrai didelę įtaką turi ir daugelis kitų ES politikos krypčių (pvz., aplinkosauga, transportas ir energetika). Dėl šios priežasties Komisija turėtų tęsti politikos krypčių poveikio teritorijoms vertinimą, kad būtų tobulinama veiksminga ES miestų darbotvarkė. Pranešime taip pat pabrėžiama, kad vienas iš Lisabonos strategijos trūkumų buvo gerai veikiančio daugiapakopio valdymo stoka ir nepakankamas regioninių ir vietos valdžios institucijų bei pilietinės visuomenės dalyvavimas planuojant, įgyvendinant strategiją, teikiant apie ją informaciją ir vertinant atskirus strategijos etapus. Atsižvelgiant į šį trūkumą, būtina gerinti strategijos "Europa 2020" valdymo sistemą ir užtikrinti didesnę suinteresuotųjų šalių integraciją visais etapais.
Sophie Auconie
Būdama darbo grupės miestų klausimams pirmininko pavaduotoja, manau, kad sanglaudos politikos galima įtaka mūsų miestuose, ypač sunkumus patiriančiose srityse, yra labai svarbi. Balsavau už šį pranešimą, kadangi jame mano kolega O. Vlasák pasisako už svarbų miestų teritorijų vaidmenį ir siūlo protingą kompromisą tarp vietos, nacionalinės ir ES atsakomybės. Baigdama norėčiau pridurti, kad ir toliau sieksiu, jog būtų plėtojami ryšiai tarp miesto ir kaimo vietovių, nes pastarosios yra pernelyg dažnai pamirštamos teritorijų planavimo strategijose.
Jean-Luc Bennahmias
Didžiajai daliai europiečių gyvenant miestuose ir šiems miestams susiduriant su naujais iššūkiais, sanglaudos politikos miestų darbotvarkbuvo gana mažai žinoma, nesutvarkyta ir dėl to nepakankama. Šiandien įvykęs balsavimas suteikgalimybę pabrėžti, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą tarp miestų ir priemiesčių, taip pat skirti daugiau laiko konkrečių miestų problemoms svarstyti. Kadangi esu išrinktas Prancūzijos pietryčių rinkimų apygardoje, atidžiai seku su miestais susijusius klausimus, ypač todėl, kad Marselis yra antrasis pagal gyventojų skaičių Prancūzijos miestas. Kaip ir nemažai kitų miestų, Marselis susiduria su daugeliu iššūkių, kaip antai viešojo transporto, užimtumo, būstų, socialinės atskirties mažinimo, kuriuos ES gali padėti išspręsti, ypač taikydama sanglaudos politikos priemones. Daugiausia dėmesio šiame pranešime skiriama trims uždaviniams: fizinės infrastruktūros plėtrai, miestų ekonominiam, socialiniam ir aplinkosaugos modernizavimui bei pažangesnei miestų plėtrai. Todėl šiame pranešime, nepamirštant kaimo vietovių, pabrėžiamas vaidmuo, kurį miestų vietovės atlieka Europos regionuose, ir nurodoma, kad miestų vietovės neturėtų būti pamirštos, jei norime subalansuotos regionų plėtros.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pranešimo, kadangi pagrindinis patobulintos Europos miestų darbotvarkės tikslas turėtų būti pagalba plėtojant ir kokybiškai atnaujinant Europos miestų infrastruktūrą ir paslaugas. Būsimos priemonės turi būti glaudžiai susijusios su bendrais Europos Sąjungos prioritetais, kad būtų galima pagrįsti iš ES biudžeto skiriamą paramą. Miestai yra Europos ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrai, tačiau juose yra nemažai problemų. Tokias sudėtingas problemas, kaip kėlimosi į priemiesčius tendencija, skurdo ir nedarbo koncentravimasis priemiesčiuose ar didėjančios transporto grūstys, reikia spręsti kompleksiškomis prie vietos poreikių pritaikytomis transporto, būsto, mokymo ir užimtumo programomis. Šios problemos turėtų būti sprendžiamos, atsižvelgiant į Europos regioninę ir sanglaudos politiką. Be to, Europos Komisija turėtų siekti kuo geriau suderinti taisykles, taikomas atskiriems Europos Sąjungos fondams, ir programas, pagal kurias vykdomi miestų ir vietos plėtros projektai, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ir galimas įgyvendinimo klaidas. Komisija turėtų parengti studiją, kurioje būtų palyginta naujausia pavienių valstybių narių integruoto strateginio planavimo patirtis, ir, remiantis jos išvadomis, parengti konkrečias Europos Sąjungos integruotos miestų plėtros planavimo gaires, pagal kurias būtų skatinama veiksminga ir teisiškai reguliuojama partnerystė, įskaitant tarpvalstybinę miestų partnerystę.
David Casa
raštu. - Šiame pranešime apžvelgiami keli klausimai, susiję su sanglaudos politikos miestų aspektu, kuriuos Regioninės plėtros komitetas laiko ypač sudėtingais įgyvendinant būsimą sanglaudos politiką. Griežtos taupymo priemonės Europos Sąjungoje visais valdymo lygmenimis padidino įtampą skiriant viešąsias lėšas, todėl iškilo būtinybgeriau koordinuoti išteklius, kad būtų užtikrintas pats efektyviausias jų paskirstymas ir naudojimas. Išteklių srautas taip pat turėtų būti veiksmingas nuo ES iki regionų ir vietos lygmens. Šiais klausimais sutinku su pranešėju, todėl nusprendžiau balsuoti už šį dokumentą.
Carlos Coelho
Svarbu nustatyti tokią Europos Sąjungos miestų politiką, kuri prisidėtų prie tvarios plėtros miestų vietovėse ir kuria būtų atsižvelgiama į subsidiarumo principą. Europos miestų darbotvarkapima ne tik ES politikos krypčių, visų pirma sanglaudos politikos, miestų aspektą, bet ir tarpvyriausybines Europos lygmens pastangas koordinuoti valstybių narių miestų politikos kryptis; pastarojo tikslo siekiama rengiant neoficialius ministrų susitikimus.
Svarbu stiprinti miestų aspektą įgyvendinant sanglaudos politiką ir skatinti tvarią miestų plėtrą, stiprinant ir kuriant priemones, kuriomis visais lygmenimis būtų įgyvendinama Leipcigo chartija. Tuo pačiu metu miestų teritorijų dinamiškumą turėtų skatinti veiksminga ir naši įvairių finansavimo Europos fondų lėšomis priemonių sąveika, ypač mokslinių tyrimų ir naujovių srityje.
Todėl turėtų būti užtikrinama, kad visuose Europos regionuose miestai, būdami ekonominio aktyvumo, naujovių ir užimtumo centrai, galėtų pasinaudoti būtina ir tinkama parama, spręsdami sudėtingas problemas, su kuriomis jie susiduria, kaip antai kėlimosi į priemiesčius tendencija, skurdo ir nedarbo koncentravimasis, didėjančios transporto grūstys ir užterštumas.
Lara Comi
Miestai yra socialinio ir ekonominio gyvenimo centrai ir išsiskiria fundamentaliu socialinės įtraukties bruožu, kadangi, viena vertus, jie garantuoja kultūrinės įvairovės išsaugojimą, kita vertus, palaiko nuolatinį centro ir atokių vietovių ryšį. Dėl šios priežasties balsuoju už pasiūlymą padidinti lėšas, skirtas miestų plėtrai. Taip pat pritariu, kad naujosios investicijos neturėtų būti vien ekonomikos ir siauruose sektoriuose, ir pasisakau už tai, kad būtina įgyvendinti projektus, daugiausia nukreiptus į socialinę sanglaudą ir dalių integraciją. Kad tai pasiektume, svarbu kurti išlaidų ir išteklių požiūriu tvarius projektus, pakankamai lanksčius, kad kiekviename mieste būtų galima ieškoti sprendimų, geriausiai atitinkančių to miesto poreikius. Todėl Europos darbotvarkės plėtros tikslai turėtų būti nukreipti į: socialinės sanglaudos miestų vietovėse gerinimą vykdant ekonominę pažangą ir ne tik ją; puikiai koordinuotos strategijos įgyvendinimą Europos ir vietos lygmeniu, kad išrinkti vietos valdžios atstovai būtų įtraukti į strateginių sprendimų priėmimo procesą; lėšų suradimą ir investicijų skatinimą, kad nauji projektai būtų įgyvendinami, o ne rengiami finansinei paramai gauti.
Karima Delli
Džiaugiuosi, kad šis pranešimas buvo priimtas, nes į jį įtraukta dauguma mūsų sumanymų (dėl klimato, socialinės sanglaudos, integruoto ir "iš apačios į viršų" metodo, nepalankioje padėtyje esančių vietovių, kryžminio finansavimo ir kt.). Tačiau apgailestauju, kad, kalbant apie miesto matmens įgyvendinimą, nėra aiškiai skatinama plačiau naudoti bendrąsias subsidijas, kurias tiesiogiai tvarkytų patys miestai. Be to, šiame pranešime reikėjo daugiau aptarti skurdžių miesto dalių atvėrimą, vidutinio dydžio miestų vaidmenį miestų darbotvarkėje, taip pat ir kovą dėl klimato bei socialinį maišymąsi mūsų miestuose.
Christine De Veyrac
Nors jose gyvena beveik 70 proc. gyventojų ir sukuriamos keturios penktosios ES BVP, miestų vietovės turi tapti didelės konkurencijos zonomis su išvystyta ekonomine struktūra, technologinės pažangos traukos centrais, taip pat būti tiesiogiai susijusios su jas palaikančiu regionu. Remdama pranešimą dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką, pasisakau už naują požiūrį į miestų politiką, pagrįstą glaudžiu bendradarbiavimu tarp institucijų, dirbančių skirtingais sprendimų priėmimo lygmenimis: ES, nacionaliniu, miestų vietovių ir atokių miestų vietovių lygmeniu. Tai, kad šio tikslo siekiantys kolegos Parlamento nariai beveik vienbalsiai remia Europos sanglaudos veiksmų kryptį, rodo, kokią svarbą mes teikiame plėtros perskirstymo skirtingose teritorijose projektui.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką, nes jame pabrėžiama miestų jungimosi į tinklus, dalijimosi geriausia patirtimi ir pažangių sprendimų priėmimo svarba, miestų aspekto kaip Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo stiprinimas, taip pat veiksmingesnis sanglaudos politikos partnerystės principo įgyvendinimas, atsižvelgiant į tvarią miestų plėtrą, ypač infrastruktūros modernizavimo ir miestų transporto tinklų plėtros srityje.
Diogo Feio
Viena iš svarbiausių sanglaudos politikos krypčių yra miestų aspektas, kadangi dauguma miestų yra vietovės, vykdančios sanglaudos politiką ir susiduriančios su daugeliu sunkumų, kuriuos spręsti numatyta strategijoje "Europa 2020".
Pranešėjo pateiktais duomenimis, miestų teritorijose gyvena 70 proc. Europos gyventojų. Jie sukuria 80 proc. ES BVP ir sunaudoja apie 70 proc. ES energijos. Didžiulės miestų vietovės taip pat yra pagrindiniai naujovių, žinių ir mokslo centrai, jose vykdoma didžioji dalis produktyvios veiklos, kuriančios gerovę ir skatinančios ekonomikos augimą. Miestų vietovėse taip pat susiduriama su svarbiausiais iššūkiais veiksmingos vadybos infrastruktūros ir transporto srityse, o tai daro tiesioginį poveikį aplinkosaugos ir energetikos politikos kryptims.
José Manuel Fernandes
ES sanglaudos politika yra dalis Europos solidarumo sistemos, kuriai priklauso 27 valstybės narės su savo 271 regionu ir kuria siekiama panaikinti ekonominius ir socialinius skirtumus ES viduje. Šio O. Vlasáko parengto pranešimo tikslas yra papildyti ankstesnį pranešimą dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu. Miestų, kuriuose gyvena 80 proc. Europos gyventojų ir kuriuose yra gerovės kūrimo ištakos ir socialinio bei ekonominio vystymosi centrai, vaidmuo nenuginčijamas.
Tačiau juos kamuojančios problemos, kaip antai skurdas ir socialinatskirtis, nedarbas, būstų trūkumas, nusikalstamumas ir narkotikų vartojimas, yra didžiulės ir reikalauja daug dėmesio. Nepaisant Europos Komisijos ir Europos investicijų banko sukurtų finansinių priemonių, tokių kaip "Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms" (JEREMIE), "Bendra pagalba projektams Europos regionuose remti" (JASPERS) ir "Bendra Europos parama tvarioms investicijoms miestų teritorijose" (JESSICA), bei kitų struktūrinių fondų, gauti rezultatai neatitiko lūkesčių. Todėl sutinku su pranešėjo rekomendacijomis parengti visapusį ir integruotą finansavimo planą, pagal kurį lėšos galės būti skiriamos projektams, kuriais siekiama strategijoje "Europa 2020" išdėstytų tikslų, o ne veiksmams, kuriais tik panaudojamos gautos lėšos.
João Ferreira
Didžiulis prieštaravimas šiame pranešime yra tas, jog skiriama daug dėmesio miestams, bet pamirštami jų gyventojai. Daug dėmesio skiriama Europos miestų darbotvarkės tobulinimui, pirminės fizinės infrastruktūros plėtrai ir jos indėliui į ekonominę sistemą, taip pat energetikai ir aplinkosaugos pusiausvyrai darant investicijas, pagrįstas technologine pažanga, tačiau žmonės paliekami nuošalyje.
Miestus ir visą jų infrastruktūrą kuria žmonės. Jie gyvena miestuose, jų dėka veikia visuomeninės švietimo, sveikatos ir transporto paslaugos, klesti prekyba, pramonir miestų kultūrinveikla. Šie žmonės turėtų būti visų miestų politikos krypčių centras. Tačiau būtent jie dažniausiai ir yra pamirštami nustatant ES veiklos kryptis.
Mūsų nuomone, miestų darbotvarkėje visų pirma turėtų būti rūpinamasi tolygesniu gyventojų pasiskirstymu kai kurių šalių teritorijose, ypač Portugalijoje, palengvinant miestų naštą reikiamai įvertinant kaimo vietoves ir tinkamai atlyginamą žemės ūkį, skleidžiant produktyvią veiklą visoje šalyje, vertinant kokybiškas viešąsias paslaugas kaimo ir miesto vietovėse, kovojant su nedarbu, ginant darbo vietas teisinėmis priemonėmis, vertinant atlyginimus ir pensijas ir kovojant su skurdu.
Ilda Figueiredo
Šio pranešimo tema - Europos miestų darbotvarkir jos ateitis įgyvendinant sanglaudos politiką. Didžiulis dėmesys skiriamas miestams, bet pamirštama pagrindinšių miestų sudedamoji dalis - žmonės. Pranešimas akivaizdžiai prieštaringas. Jame propaguojamas Europos miestų darbotvarkės tobulinimas, pirminės fizinės infrastruktūros plėtra ir jos indėlis į ekonominę sistemą, taip pat energetika ir aplinkosaugos tvermdėl technologine pažanga pagrįstų investicijų, tačiau žmonės lieka antroje vietoje. Tačiau iš tikrųjų miestus ir visą jų infrastruktūrą kuria žmonės. Šiems žmonėms ir turėtų būti skirta bet kokia miestų politika. Tačiau būtent jie dažniausiai ir yra pamirštami nustatant ES veiklos kryptis.
Mūsų nuomone, miestų darbotvarkėje visų pirma turėtų būti rūpinamasi tolygesniu gyventojų pasiskirstymu kai kurių šalių teritorijose, ypač Portugalijoje, palengvinant miestų naštą reikiamai įvertinant kaimo vietoves ir tinkamai atlyginamą žemės ūkį, skleidžiant produktyvią veiklą visoje šalyje, vertinant kokybiškas viešąsias paslaugas kaimo ir miesto vietovėse, kovojant su nedarbu, ginant darbo vietas teisinėmis priemonėmis, vertinant atlyginimus ir pensijas ir kovojant su skurdu. Šiame pranešime tai visiškai neatskleista.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Pranešime nagrinėjami klausimai susiję su sanglaudos politikos miestų aspektu, Regioninės plėtros komiteto nuomone, yra esminiai arba problemiški sanglaudos politikos ateities požiūriu, politikos, kuri turėtų tapti visaverte ir veiksminga veiklos kryptimi, sutelkta į ES miestus. Europai būdinga teritorinįvairovir policentrinplėtra, gana tankus miestų tinklas, kuriame yra nedaug labai didelių miestų. Griežtesnėje miestų darbotvarkėje reikalaujama Europos miestų infrastruktūros ir paslaugų plėtros bei kokybiško jų atnaujinimo. Norima, kad ateities veiksmai glaudžiai sietųsi su bendraisiais ES prioritetais. Nors Europos miestai atlieka ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrų vaidmenį, jiems kyla daug problemų, kurias išspręsti padėtų individualus dėmesys vietos poreikiams. Europos regionų politika ir sanglaudos politika sprendžiamas būtent šis klausimas. Kilusias problemas privalu spręsti integruotu metodu ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, o finansavimo būdus privalu koordinuoti, kad būtų patenkinta daug įvairių konkrečių poreikių.
Louis Grech
raštu. - Balsuosiu už šį pranešimą, kadangi jame pabrėžiama svarba peržengti dabartinę išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio 20 proc. normą, padidinant ją iki 30 proc., kad būtų siekiama ambicingo 2 laipsnių pagal Celsijų tikslo. Tai galima pasiekti tik tuo atveju, jei bus visuotinai įsiklausoma ir dalyvaujama prekybos emisijų leidimais schemoje, kuri taps visiškai veiksminga, tik jei ji bus įgyvendinama platesniu mastu. Tačiau ES ŠESD apyvartinių taršos leidimų (ATL) prekybos sistema privalo likti lanksti ekonominės krizės metu, įgyvendinant finansines priemones, skatinančias rentabilų išmetamo ŠESD kiekio mažinimą Europoje. Darosi vis aiškiau, kad veiksmų atidėliojimas netvarus ir tai ne tik padidins išlaidas, skirtas išmetamųjų teršalų kiekio mažinimui, bet ir lems ES lyderės vaidmens praradimą žaliajame tyrime. Todėl investicijos į ekologiniu požiūriu veiksmingos plėtros naujoves ir skatinimą valstybėse narėse privalo būti tęstinės. Tarptautinis bendradarbiavimas atsižvelgiant į šį svarbų klimato iššūkį užtikrins, kad Europos pramonišliktų konkurencinga ir nepatirtų ekonominių nuostolių. ES, kurios dalis, palyginti su pasaulio išmetamu dujų kiekiu, yra kiek daugiau nei 10 proc., su klimato kaita negali susidoroti pati viena; tai - pasaulinproblema, kuriai spręsti reikalingi viso pasaulio veiksmai.
Roberto Gualtieri
Miestų vietovės, kuriose gyvena 73 proc. Europos gyventojų ir sukuriama apie 80 proc. BVP, yra svarbūs ES naujovių, kultūros ir augimo centrai. Nepaisant to, miestų aspektas iki šiol buvo nepakankamai pripažįstamas. Todėl svarbu, kad Parlamentas siūlytų tobulinti Europos miestų darbotvarkę įgyvendinant ES politikos kryptis, stiprindamas sanglaudos politikos indėlį į miestų plėtrą ir skatindamas aktyvesnį vietos suinteresuotųjų politinių grupių dalyvavimą šiame procese.
Politinės sanglaudos miestų aspektą svarbu nukreipti pagrindinės fizinės infrastruktūros plėtros, ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos miestų bruožų modernizavimo, miestų atnaujinimo ir socialinių naujovių skatinimo skurdžiuose priemiesčiuose paramai. Visam tam reikalingas tiesioginis vietos valdžios ir pilietinės visuomenės dalyvavimas, taip pat miestų politikos atstovų dalyvavimas strateginio planavimo procese bei apibrėžiant ir derantis dėl partnerystės sutarčių. Šiuo aspektu svarbus raginimas, kad Europos Komisija skatintų miestų administratorių steigimą ir sukurtų programą, panašią į "Erasmus" ir skirtą išrinktiems vietos ir regionų atstovams.
Atidžiai stebėkime, kaip Europos Komisija įsipareigos priimti svarbius šio pranešimo siūlymus, būdami įsitikinę, kad būtina miestų matmens sėkmės sąlyga yra jo, kaip centrinės ES politikos krypties, suvokimas.
Gunnar Hökmark
raštu. - (SV) Švedijos konservatoriai nesutinka su pranešime išreikšta nuomone keletu klausimų. Nesutinkame su papildoma Europos investicijų banko kontrole, taip pat su ES dalyvavimu miestų planavime. Tačiau pranešime neremiama nuostata dėl papildomo finansavimo ES lėšomis, taip pat paminėtas miestų, kaip augimo centrų, vaidmuo. Dėl to už šį pranešimą galėjome balsuoti kaip už visumą.
Brice Hortefeux
Subsidiarumo principas reiškia, kad miestų politika priklauso valstybių narių kompetencijai. Tačiau mūsų teritorijų plėtra negali būti laikoma užbaigta tol, kol miestų aspekto neimsime vertinti Europos lygmeniu. Iš tiesų miestai atlieka svarbiausią vaidmenį siekiant mūsų tikslų užimtumo, mokymo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse.
Kalbant apie Europos miestų plėtrą ir infrastruktūros bei paslaugų naujinimą, pranešime sėkmingai parodyta pridėtinES politikos krypčių, ypač sanglaudos politikos, vertė. Dėl to džiaugiuosi, kad šis pranešimas buvo priimtas didele balsų dauguma.
Pranešime sėkmingai suderinami nacionaliniai reikalai ir vietinės reikšmės poreikiai su europiniais prioritetais, nustatytais strategijoje "Europa 2020", kartu gerbiant daugiapakopio valdymo ir partnerystės principus.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) - Pritariau šiam dokumentui, kadangi yra rekomenduojama, kad sanglaudos politikos miestų aspektas būtų sutelktas į tris tikslus: pirma, padėti miestų teritorijoms plėtoti savo pagrindinę fizinę infrastruktūrą, kuri ypač svarbi augimui, siekiant visapusiškai pasinaudoti jų galimu indėliu į Europos ekonomikos augimą, ekonomikos pagrindo įvairinimą ir energijos ir aplinkos tvarumą, ypač siekiant išlaikyti ir pagerinti oro kokybę miestų centruose, nedarant žalos upėms; antra, padėti miestų teritorijoms modernizuoti savo ekonominius, socialinius ir su aplinka susijusius aspektus, sumaniai investuojant į infrastruktūrą ir paslaugas, grindžiamas technologijų pažanga ir glaudžiai susijusias su konkrečiais regionų poreikiais; trečia, atkurti miestų teritorijas vėl panaudojant pramoninius objektus ir užterštą žemę ir atsižvelgti į tai, jog reikia užtikrinti miesto ir kaimo vietovių sąsajas, kad būtų skatinama integracinplėtra laikantis strategijos "Europa 2020". Miestų teritorijos nėra izoliuoti regionų elementai, tad jų plėtra turi būti glaudžiai susieta su jas supančiomis funkcinėmis, priemiesčių arba kaimo teritorijomis. Pritariu nuomonei, kad Europos Komisija turi siekti kuo geriau suderinti taisykles, taikomas atskiriems ES fondams, ir programas, pagal kurias vykdomi miestų ir vietos plėtros projektai yra tinkami skirti bendrą finansavimą, siekiant kuo labiau sumažinti biurokratinę naštą ir galimas įgyvendinimo klaidas.
Giovanni La Via
Balsavau už šį pranešimą, kuriame pabrėžiamas svarbus kryžminio finansavimo tarp Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) indėlis keliant Europos pridėtinę vertę, atsirandantis lanksčiai vykdant socialinės įtraukties projektus ir integruotos miestų plėtros projektus. Mano nuomone, lankstesnės kryžminio finansavimo sąlygos galėtų būti naudingos gerinant planų ar strategijų, apie kuriuos kalbama, panaudojimą, efektyviai ir veiksmingai pasinaudojant sutelktomis šių fondų lėšomis. Dažnai, ypač miestų teritorijose, išsiskiriančiose socialinės atskirties problemomis ar aplinkos užterštumu, ESF ištekliai galėtų būti naudojami remiant kovai su atskirtimi skirtus vietos projektus, kuriuos koordinuotai ir vieningai vykdytų trečiasis sektorius ir privatusis sektorius, veikdami kaip miestų tinklo vadovai. Viliuosi, kad šiandien įvykęs balsavimas paskatins taisyklių, skirtų tam tikriems ES fondams ir programoms, pagal kuriuos miestų ir vietos plėtros projektai yra tinkami bendram finansavimui, suvienodinimą, kad kuo labiau būtų sumažinta biurokratija ir išvengta galimų įgyvendinimo klaidų.
Clemente Mastella
Tikime, kad pagrindinis Europos miestų darbotvarkės tikslas - pasitarnauti Europos miestų infrastruktūros ir paslaugų plėtrai bei kokybiškam jų atnaujinimui. Todėl prieš imantis tolesnių priemonių turi būti atliktas tinkamas vyraujančių tendencijų, įskaitant pranašumus ir trūkumus, įvertinimas. Po to turėtų būti parengtos rekomendacijos arba pavyzdžiai dėl formalesnio vietos gyventojų dalyvavimo rengiant ir įgyvendinant būsimos politikos kryptis.
Taigi miestų darbotvarkės parengimas neturėtų būti vienpusis procesas, tačiau turėtų būti glaudžiai susijęs su požiūriu "iš apačios į viršų". Todėl labai svarbu, kad miestai galėtų išreikšti savo nuomonę ir kad jiems būtų skiriamas reikiamas dėmesys ES lygmeniu. Taip pat manome, kad miestams turėtų būti sudarytos pakankamai lanksčios sąlygos tam, kad jie galėtų panaudoti lėšas jų pačių nustatyta prioritetų tvarka. Regioninio, nacionalinio ir ES finansavimo galimybės turėtų būti derinamos, kad būtų patenkinti įvairiausi konkretūs poreikiai. Baigdami norime išreikšti savo įsitikinimą, kad ateities sanglaudos politika turėtų tapti tikrai vertinga ir veiksminga politikos kryptimi ES miestų atžvilgiu.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Miestų teritorijos yra vienas iš svarbiausių Europos plėtros veiksnių. Jie sparčiai auga ir kaupia ekonominę galią, pramonę, o labiausiai - itin daug gyventojų, tuo pačiu metu keldami daugelį socialinių ir infrastruktūros klausimų. Taigi miestai užima ypatingą padėtį ES sanglaudos politikoje. Pranešime tam skirtas deramas dėmesys, todėl balsavau "už".
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Miestai skatina ekonomikos augimą, verslumą, prisideda prie naujų, tvarių darbo vietų kūrimo. Įgyvendinant miestų darbotvarkę didesnį dėmesį turime sutelkti pagalbai plėtojant ir kokybiškai atnaujinant Europos miestų infrastruktūrą ir paslaugas. Siekiant įgyvendinti pažangesnės miestų plėtros principą, turi būti sudarytos sąlygos miestams tinkamai ir efektyviai plėtoti savo infrastruktūrą, naudojant pažangias technologijas, ypač IRT. Intelektinių transporto sistemų taikymas padėtų spręsti problemas, susijusias su transporto spūstimis, energijos vartojimo efektyvumu, viešojo sektoriaus saugumu. Atsižvelgiant į konkrečius regionų poreikius, būtina skatinti investicijas į technologinę pažangą. Pasinaudojant sanglaudos politikos teikiamomis galimybėmis būtina skatinti socialines naujoves miestų, ypač rajonų, teritorijose. Labai svarbu atkurti miestų teritorijas panaudojant pramoninius objektus ir užterštą žemę, skatinant integracinę miestų ir kaimo vietovių plėtrą. Šiam tikslui pasiekti būtina įgyvendinti daugiapakopį valdymą, regioninį planavimą ir partnerystės principą. Pažymėtina, kad Komisija, remdamasi gerąja valstybių narių strateginio planavimo patirtimi, turi parengti konkrečias ES integruotos miestų plėtros planavimo gaires bei įtvirtinti įpareigojimą vykdyti integruotą miestų planavimą. Be to, vietos valdžios iniciatyvos turi aktyviai vykdyti viešojo ir privataus sektoriaus partnerystę ir įgyvendinti novatoriškas miestų infrastruktūros plėtros strategijas.
Georgios Papanikolaou
Pranešime siekiama įvardyti šiuolaikinius, ypač gyvenimo kokybės, iššūkius, su kuriais susiduria ES piliečiai, gyvenantys miestų vietovėse. Verta prisiminti, kad Europoje yra apie 5 000 miestų, kuriuose gyvena nuo 5 000 iki 50 000 gyventojų ir beveik 1 000 miestų, kurių gyventojų skaičius yra didesnis nei 50 000. Nors tik 7 proc. ES gyventojų gyvena miestuose, kuriuose gyventojų skaičius didesnis nei 5 mln., palyginti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, kur tokių miestų gyventojai sudaro 25 proc., daugelyje miestų vietovių, įskaitant miestus Graikijoje, gyventojų skaičius auga. Bet kuriuo atveju Europos miestai yra ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrai, todėl svarbu juos remti, ypač ekonominio nuosmukio metais. Pranešime, už kurį balsavau, teisingai nurodoma, kad ši parama turėtų būti skiriama keturiais lygmenimis (ES, nacionaliniu, regioniniu ir vietos), naudojant atitinkamas ekonomines ir politines priemones, prieinamas kiekvienu atveju (Bendrijos lėšas, nacionalines strategines programas, regionines veiklos programas ir vietos bei privačius išteklius).
Maria do Céu Patrão Neves
Nuo 2009 metų, kai buvo pateiktas pirmasis pranešimas dėl sanglaudos politikos miestų aspekto naujuoju programavimo laikotarpiu, šis klausimas buvo toliau svarstomas ir tobulinamas. Šio pranešimo tikslas - papildyti ankstesnį pranešimą, pabrėžiant keletą dalykų, susijusių su miestų aspektu įgyvendinant sanglaudos politiką, kuriuos Regioninės plėtros komitetas laiko esminiais ir sudėtingais įgyvendinant būsimą sanglaudos politiką. Ši politika turėtų tapti tikrai vertinga ir veiksminga ES miestų atžvilgiu. Balsavau už, atsižvelgdama į ypatingą šio klausimo svarbą siekiant, kad maži ir vidutinio dydžio miestai ir miesteliai panaudotų savo galimybes. Sutinku su pranešėjo perspėjimu, kad metodas "projektai už pinigus" turėtų būti pakeistas metodu "pinigai už projektus". Iš tiesų projektai turėtų būti rengiami ne siekiant panaudoti turimas lėšas, o siekiant įgyvendinti strateginius tikslus. Patirtis rodo, kad daugeliu atvejų idėjos projektams kuriamos remiantis ne tikrais poreikiais ir strateginiais prioritetais, o skirtu finansavimu. Tai vienas iš pagrindinių sunkumų įgyvendinant plėtros, taip pat ir sanglaudos politiką.
Aldo Patriciello
Europos miestai yra jos ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrai, tačiau jie susiduria su daugeliu sunkumų. Tokias sudėtingas problemas, kaip antai kėlimosi į priemiesčius tendencija, skurdo ir nedarbo koncentravimasis priemiesčiuose ar didėjančios transporto grūstys, reikia spręsti prie vietos poreikių pritaikytomis transporto, būsto, mokymo ir užimtumo programomis. Šios problemos sprendžiamos Europos regionine ir sanglaudos politika. Pagrindinis Europos miestų darbotvarkės tikslas - padėti Europos miestų infrastruktūros ir paslaugų plėtrai bei kokybiškam jų atnaujinimui. Viena vertus, ateities priemonės privalo glaudžiai sietis su bendraisiais ES prioritetais, kad būtų pateisinamas jų finansavimas iš ES biudžeto. Tačiau strategijoje "Europa 2020" daugiausia dėmesio skiriama ateities tendencijoms. Taip pat svarbu sumažinti dabartinius netolygumus tarp Europos miestų, ir į tai turėtų būti atsižvelgta nustatant būsimos sanglaudos politikos prioritetus. Turint omenyje Lisabonos strategijos patirtį, Miestų darbotvarkės parengimas neturėtų būti vienpusis procesas, tačiau turėtų būti glaudžiai susijęs su požiūriu "iš apačios į viršų". Kad Europos miestai nuolatos vystytųsi, reiškiu savo pritarimą šiam pasiūlymui.
Phil Prendergast
raštu. - Europoje yra apie 1 000 miestų, kur gyventojų skaičius yra didesnis nei 50 000, ir jų sudėtis nuolat kinta. Atsižvelgiant į naujausius gyventojų skaičiaus pokyčius ir migracijos tendencijas, svarbu nuolatos vertinti, kaip miestai turėtų plėtotis ateityje. Privalome rasti atsakymus, kaip įveikti sunkumus, susijusius su transportu, būstais, priemiesčiais ir žaliaisiais plotais. Šie atsakymai turi būti pritaikyti prie vietos poreikių, tačiau tokie sunkumai kaip nedarbas, skurdas ir socialinatskirtis yra visuotinės problemos. Šias problemas turi spręsti ES regionų ir sanglaudos politika. Miestų, kaip varomosios ekonomikos jėgos, iškilimas regionuose ir valstybėse reiškia, kad miestų darbotvarkturi remtis erdvinėmis strategijomis, kuriose miestas suvokiamas ne tik kaip vieta gyventi ir dirbti, bet ir kaip paslaugų teikėjas atokesnėms vietovėms ir toliau.
Fiorello Provera
Europai būdinga didelteritorinįvairovir policentrinplėtra. Todėl Europos miestai yra jos ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrai, tačiau jie susiduria su daugeliu sunkumų. Pritariu tam, kad šioje miestų darbotvarkėje, remiantis subsidiarumo principu, valstybėms narėms palikta teispačioms apibrėžti "miesto" sąvoką. Taip bus daugiau galimybių priderinti intervencijos priemones, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės poreikius. Dėl to pritariau ir balsavau už šią priemonę.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Už. Tai dar vienas pranešimas savo iniciatyva apie miestų plėtrą Europoje, kuriame daugiausia pakartojama tai, kas jau buvo minėta ankstesniuose pranešimuose šia tema. Vienintelis svarbus klausimas šiuo metu - tai miestų aspekto vaidmuo sanglaudos politikoje po 2013 metų, tačiau pranešimas šiuo klausimu lieka atviras ir jame nepateikiama aiški rekomendacija. Pranešime apžvelgta keletas miestų aspekto sanglaudos politikoje klausimų, kaip antai daugiapakopis valdymas, partnerystės principas, įgaliojimų perdavimas, integruotas strateginis planavimas ir visapusis finansų planavimas. Nepaisant IBM draugiško teksto apie "pažangią miestų plėtrą" (8 pastraipa), buvome labiau apvilti, nes S&D frakcijos šešėlis sugebėjo susilpninti gerą partnerystės principo formuluotę. Pranešimo projektą galėjo patobulinti nemažai kompromisinių pataisų, ir šios mūsų pataisos buvo gana neblogai įtrauktos į pranešimą. Randame tinkamas ekonominio augimo sąnaudų (4 pastraipa), klimato apsaugos (9 pastraipa), vidaus sanglaudos (10 pastraipa), integruoto ir "iš apačios į viršų" požiūrio (21 ir 23 pastraipos), skurdžių priemiesčių (25 pastraipa) ir kryžminio finansavimo (28 pastraipa) apibrėžtis.
Oreste Rossi
Europai būdinga didelteritorinįvairovė. Europos miestai yra ekonominės veiklos, naujovių ir užimtumo centrai, tačiau jie susiduria su daugeliu sunkumų. Sutinku su pranešėju, kad sanglaudos politika, įskaitant Europos miestų darbotvarkę, turėtų būti siekiama tikslo - išlyginti teritorinius skirtumus, investuojant į pažangią miestų plėtrą, kad miestų infrastruktūra ir paslaugos taptų aukštesnės kokybės. Europos Komisija ir Europos investicijų bankas (EIB) parengtris finansines priemones, iš kurių viena skirta bendros paramos tvariai plėtrai miestų vietovėse administravimui (tai yra "Bendra Europos parama tvarioms investicijoms į miestus", arba JESSICA). Siekiant tenkinti konkrečius teritorinius poreikius, siūlytina kuo geriau suderinti regioninio, nacionalinio ir ES finansavimo galimybes.
Olga Sehnalová
Balsavau už O. Vlasáko pranešimą dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateities vykdant sanglaudos politiką. Pritariu pagrindiniam pranešimo tikslui - nauju programavimo laikotarpiu remti sanglaudos politikos miestų aspektą ir atsižvelgti į naujausius miestų darbotvarkės tobulinimus ES. Tačiau taip pat norėčiau paminėti išleistą naujausią Baltąją knygą dėl transporto ateities iki 2050 metų, kurioje numatomi žingsniai vieningos ES transporto teritorijos link. Mano nuomone, viena iš pagrindinių kliūčių siekiant ambicingų šios baltosios knygos tikslų yra nuolatiniai infrastruktūros ir transporto paslaugų kokybės netolygumai skirtingose valstybėse narėse. Todėl sanglaudos politikos priemonės turėtų ir toliau atlikti svarbų vaidmenį suartinant šiuos skirtingus lygmenis, kad būtų sukurtas tvarus ir saugus Europos transportas. Tai pasakytina ir apie miestus, ir apie kaimo vietoves, ypač apie tarpvalstybines teritorijas, kur gyventojų gerovir užimtumo galimybės priklauso nuo infrastruktūros plėtros.
Nuno Teixeira
Esu įsitikinęs, kad Europos miestų darbotvarkyra neabejotinos svarbos veiklos kryptis, atsižvelgiant į tai, kad 70 proc. Europos gyventojų gyvena miestuose ir sukuria apie 80 proc. ES BVP. 2007-2013 m. miestų plėtrai numatyta apie 21,1 mlrd. EUR, kurie bus skirti pramoninių vietovių ir užterštų teritorijų atkūrimui, miesto ir kaimo vietovių atnaujinimui, netaršiam miesto transportui, būstui. Europos miestų darbotvarkėje dėmesys sutelktas į miestų infrastruktūros ir paslaugų plėtrą. Šiuo metu miestai susiduria su įvairiomis skirtingomis problemomis, kurioms spręsti reikia įgyvendinti pritaikytus ir integruotus vietos plėtros modelius. Todėl, kadangi miestų politika yra integruota į sanglaudos politikos tikslus, pastarieji turėtų pasitarnauti kaip sąsaja su kaimo vietovėmis, kad būtų skatinama integracinplėtra. Miestams turėtų būti suteikta galimybpareikšti savo nuomonę sprendžiant jiems iškilusius sunkumus pasitelkus daugiapakopį valdymą ir partnerystės principą. Baigdamas norėčiau pabrėžti, kad integruoto strateginio planavimo parengimą turėtų papildyti lankstūs finansiniai mechanizmai, kad nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos galėtų nevaržomos įgyvendinti savo prioritetus.
Silvia-Adriana Ţicău
raštu. - (RO) Balsavau už pranešimą dėl Europos miestų darbotvarkės ir jos ateitis vykdant sanglaudos politiką. Miestų vietovės sukuria apie 80 proc. BVP, sunaudoja iki 70 proc. ES energijos ir yra svarbūs naujovių, žinių ir kultūros centrai. 2007-2013 m. miestų plėtrai numatyta apie 21,1 mlrd. EUR, o tai sudaro 6,1 proc. ES sanglaudos politikos biudžeto. Iš jų 3,4 mlrd. EUR skirta pramoninių vietovių ir užterštų teritorijų atkūrimui, 9,8 mlrd. EUR skirta miesto ir kaimo vietovių atnaujinimo projektams, 7 mlrd. EUR - netaršiam miesto transportui, o 917 mln. EUR - būstui.
Pažangūs miestai reikalauja pažangios komunikacijų, transporto ir energetikos infrastruktūros. Remiu integruotų judumo miestuose planų kūrimą ir raginu vietos valdžios atstovus atnaujinti miestų viešąjį transportą, kad jis būtų veiksmingas ir nekenksmingas aplinkai. Intelektinių transporto sistemų (ITS) taikymas labai padės gerinti energijos vartojimo efektyvumą ir transporto sektoriaus saugą ir saugumą.
Kadangi 99 proc. Europos būstų yra senuose pastatuose, kviečiu Komisiją ir valstybes nares padidinti ERPF skiriamas lėšas, kurias kiekviena valstybnargali naudoti, kad būsimoje daugiametėje finansinėje programoje padidintų energijos vartojimo efektyvumą būstuose nuo 4 iki 15 proc.
Viktor Uspaskich
raštu. - (LT) Pranešėjas teisingai pastebi, kad šalys narės turi dėti daugiau pastangų siekdamos, kad tvari miestų plėtra taptų strateginiu prioritetu. Nors beveik 70 proc. Lietuvos gyventojų gyvena miestuose ir jų rajonuose, vis dėlto mano šaliai trūksta aiškaus, integruoto ir tvaraus požiūrio. Tai sąlygoja sumažėjusi konkurencija.
Labai svarbu subalansuoti ES prioritetus ir vietos poreikius. ES miestų darbotvarkneturi tapti vienos krypties procesu - esmingai svarbu, kad savo žodį tartų piliečiai.
Pranešimas paliečia keletą urbanistikos iššūkių, kaip antai miestų regeneracija, adekvatus apgyvendinimas ir švarus miesto transportas. Deja, sąrašas socialinių problemų Lietuvos miesto zonose yra kur kas ilgesnis. Remiantis oficialia Lietuvos vyriausybės statistika, apie 18 proc. Lietuvos miesto zonose gyvenančių žmonių gyvena ties skurdo riba. Lietuva pasižymi vienu aukščiausių pasaulyje savižudybių, įvykusių miestuose, skaičiaus rodikliu.
ES statistika rodo, kad daugiau nei 25 proc. jaunų Lietuvos žmonių yra priversti imtis mažai apmokamų darbų, sudaryti trumpalaikes darbo sutartis be pakankamų socialinės apsaugos garantijų. Tai turi didelės įtakos jaunų žmonių, gyvenančių miestuose, nepriklausomumui, ir tai kelia didelius demografinius iššūkius, nes planuoti šeimą miesto zonose tampa problemišku uždaviniu.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Balsavau už šį pranešimą. Viena iš priežasčių, dėl kurių Lisabonos strategija negalėjo pasiekti savo tikslų, buvo silpna miestų ir regionų integracija. Tarp kitų pranešėjo pasiūlymų esminis skirtumas yra tas, kaip skiriamos lėšos: "projektai turėtų būti rengiami ne siekiant panaudoti turimas lėšas, o siekiant įgyvendinti strateginius tikslus".
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes jame atkreipiamas dėmesys į poreikį priimti konkrečius sprendimus dėl tam tikrų pagrindinių klausimų, susijusių su būsima sanglaudos politika, įskaitant 3 tikslo stiprinimą. Šiuo atžvilgiu svarbu neužmiršti labiausiai atskirtų ir atokiausių regionų.
Teritorinio bendradarbiavimo tikslas svarbus norint įgyvendinti sanglaudos politiką. Norėčiau pabrėžti, kad Europos teritorinio bendradarbiavimo grup(ETBG) labai padeda siekti sanglaudos vykdant tarpregioninio bendradarbiavimo programas.
Roberta Angelilli
Siekti darnaus ES vystymosi - vienas iš sanglaudos politikos, kuri yra nepakeičiama ekonominės, socialinės ir teritorinės Europos Sąjungos tikrovės užtikrinimo priemonė, tikslų, ir pagrindinis pažangaus ir integracinio augimo įgyvendinimo veiksnys, kaip numatyta strategijoje "Europa 2020". Remiu šį pranešimą, nes manau, kad teritorinsanglauda turėtų būti pakankamai remiama skiriant daugiau struktūrinių lėšų, ir dėl to teisinga būtų 3 tikslui įgyvendinti skiriamą dalį padidinti nuo dabar skiriamų 2,5 proc. iki 7 proc., papildomai atsižvelgiant į tai, kad apie 37,5 proc. Europos Sąjungos gyventojų gyvena pasienio regionuose. Skiriant daugiau išteklių, pirmiausia būtų investuojama į transeuropinius transporto tinklus (TEN), kurių modernizavimas laikomas prioritetiniu dalyku; ir, antra, tai padėtų sumažinti fizines, kultūrines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui ir teritorinei sanglaudai.
Pino Arlacchi
raštu. - Pone pirmininke, balsavau už šį pranešimą, nes jame pabrėžiama, kad Europos Sąjungos teritorinis bendradarbiavimas, taip pat jam tenkantis svarbus vaidmuo prisidedant prie daugiapakopio valdymo modelio įgyvendinimo, yra vienas iš sanglaudos politikos ramsčių. Atsižvelgiant į tai, kad teritorinis bendradarbiavimas pasirodveiksminga priemonė, skatinanti darnią Europos Sąjungos, kaip visumos, plėtrą, svarbiausias dalykas dabar - būsimuoju programavimo laikotarpiu didinti šios priemonės biudžetą nuo šiuo programavimo laikotarpiu skirtų 2,5 proc. iki ne mažiau kaip 7 proc. bendro sanglaudos politikos biudžeto.
Sophie Auconie
Nors atstovauju centrinei daliai - Overnės ir Limuzeno regionams - kurie nėra kitų Europos Sąjungos valstybių narių pasienyje, esu įsitikinusi tarpvalstybinio bendradarbiavimo teikiama nauda - ir, bendrai kalbant, teritorinio bendradarbiavimo teikiama nauda - kad jis naudingas Europos Sąjungos vystymuisi ir ryšių tarp žmonių stiprinimui. Visiškai sutinku su pranešėjos, mano kolegės M.-T. Sanchez-Schmid, pateiktais pasiūlymais, pirmiausia, susijusiais su Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) vaidmens stiprinimu ir šio tikslo finansavimu.
Jean-Luc Bennahmias
3 sanglaudos politikos tikslas - suartinti visus Europos Sąjungos regionus, pirmiausia pasienio regionus, ekonominiu, socialiniu ir aplinkosaugos požiūriu. Jis svarbus, nes svarbu stiprinti šių regionų ryšius, pirmiausia energetikos ir transporto srityse. Tokiu metu, kai išgyvename vadinamąją europinės idėjos krizę, pravartu pakartoti, kokią papildomą naudą Europos Sąjungai teikia teritorinis bendradarbiavimas. Siekiant kuo geriau įgyvendinti 3 tikslą, paprašėme gerokai padidinti šiam tikslui įgyvendinti skiriamas struktūrines lėšas, pirmiausia siekiant pagerinti transporto infrastruktūrą ir taip padidinti Europos Sąjungos piliečių judumą regionuose ir tarp jų. Kadangi esu išrinktas pasienio regiono atstovas, ypač daug dėmesio skyriau šiam klausimui, ir džiaugiuosi, kad raginome stiprinti vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, t. y. vietos valdžios institucijų tarpusavio bendradarbiavimą, ir jų bendradarbiavimą su Europos Sąjungos institucijomis. Mums reikia gerinti dialogą su šiomis valdžios institucijomis, kad geriau suprastume esamas problemas, ir būtume pasiruošę spręsti iškilusius sunkumus. Galiausiai, kadangi kol kas per sunku įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo programas, paprašėme jas supaprastinti, ir pabrėžėme ypatingą šių programų pobūdį, kuris susijęs su šiuo tikslu, t. y. iš esmės šios programos yra tarptautinės.
Mara Bizzotto
Balsuoju už šį pranešimą, kuriame pabrėžiama didesnio įvairių valstybių narių kaimyninių regionų bendradarbiavimo teikiama nauda. Pritariu tam, kad prireikus teritorinio bendradarbiavimo tikslas būtų pakeistas vienu iš Bendrijos sanglaudos politikos ramsčių, siekiant padidinti kaimyninių teritorijų, kurios natūraliai turi tuos pačius poreikius ir problemas, sąveiką, bei padidinti jų galimybes ir suteikti daugiau priemonių kaimyniniams regionams keistis politinio, ekonominio ir administracinio pobūdžio informacija. Taip pat manau, kad šiame pranešime pateiktas pasiūlymas didinti Bendrijos finansinius įsipareigojimus šiam politinės sanglaudos ramsčiui remti yra tinkamas.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - Balsavau dėl šio pranešimo, kadangi reikėtų sustiprinti teritorinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama skatinti teritorijas ir regionus bendradarbiauti, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus uždavinius, panaikinti fizines, kultūrines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, trukdančias šiam bendradarbiavimui, ir sušvelninti sienų poveikį. Tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos taip pat svarbios, siekiant efektyviai veikti ir pasiekti rezultatų, įgyvendinant strategijas, susijusias su skurdo mažinimu ir pažeidžiamiausių gyventojų grupių integracija į visą Europos visuomenę. Be to, siekiant skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, reikia pasinaudoti istoriniu palikimu - glaudžiais kultūriniais ir kalbiniais pasienio regionų skirtingose valstybėse narėse ryšiais. Reikėtų taip pat siekti geresnio valdymo institucijų ir jau esamų tarpvalstybinių institucijų, pvz., euroregionų, koordinavimo, įgyvendinant tarpvalstybines programas, kad būtų užtikrinama projektų kokybė, skaidrumas ir artimumas piliečiams.
Vito Bonsignore
Balsavau už šį pranešimą dėl pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo iniciatyvos. Iš tiesų, suprantu, kaip svarbu vykdyti didesnį politinės arenos dalyvių bendradarbiavimą siekiant vystyti ir vykdyti platesnio užmojo visiems piliečiams naudingus projektus, kaip tai teisingai pabrėžpranešėja. Gerai žinoma, kad labiau tikėtina, jog pasienio regionų gyventojai patirs infrastruktūros stygių; dėl to visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimas galėtų padėti patenkinti visų tokių gyventojų poreikius, netgi tokiu atveju, jeigu šie gyventojai gyvena toliau nuo Europos Sąjungos centrinės dalies. Todėl, siekiant šio tikslo, reikia daugiau strateginio valdžios planavimo ir bendradarbiavimo, kad būtų paprasčiau naudoti tam tikras finansines programas; taip pat būtų naudinga atlikti plačiai paplitusią patikrą, siekiant garantuoti didesnį naudojamų lėšų skaidrumą ir atsekamumą. Šiomis sąlygomis, manau esant teisinga, kad Europos Komisija visas šias priemones daro matomesnes: tik labiau jas viešinant susijusios šalys gali veikti nedviprasmiškomis sąlygomis.
David Casa
raštu. - Pastaraisiais metais tapo dar svarbiau riboti reglamentavimo ir administracines kliūtis, trukdančias siekti sanglaudos, kad būtų galima didinti įvairių regionių galimybes kartu spręsti bendras problemas. Pritariu pranešėjos pateiktoms išvadoms, ir nusprendžiau balsuoti už šį dokumentą.
Lara Comi
Šiandien Europos Sąjungai teritorinis bendradarbiavimas - neabejotinai viena iš svarbiausių temų. Poreikis šalims susitelkti ir stiprinti tautų ryšius darosi vis akivaizdesnis, atsižvelgiant į tai, kad 37,5 proc. Europos Sąjungos gyventojų gyvena pasienio regionuose. Dėl to teritorinis bendradarbiavimas yra esminis daugeliu atžvilgių. Viena vertus, jis veiksmingai skatintų sutvirtinti vidaus rinką, padėtų panaikinti šiam procesui trukdančias fizines ir kultūrines kliūtis; kita vertus, jis padėtų remti įvairių politinių sektorių Europos Sąjungos integraciją, ir padėtų šalims vykdyti koordinuotus bendrus projektus. Pritariu tam, kad būtų skiriama daugiau lėšų šiai politikai remti, pirmiausia pritariu tarpregioniniam bendradarbiavimui skiriamo biudžeto procentinės dalies didinimui. Dar vienas vertingas dalykas, į kurį atkreiptas dėmesys šiame pranešime, yra Europos teritorinio bendradarbiavimo grupių (ETBG) steigimas. Manau, kad jų steigimas gali duoti teigiamus rezultatus valdysenos požiūriu dėl to, kad jos gali padėti vykdyti tarpvalstybinę valdyseną, garantuojančią įvairios vietos ir regioninės politikos kūrimą, ir dėl to, kad jos padėtų užtikrinti socialinę sanglaudą, nes ETBG kūrimas suteikia daugiau galimybių kalbiniu ir kultūriniu požiūriu skirtingoms bendruomenėms suartėti.
Edite Estrela
Balsavau už šį pranešimą, pavadintą "dėl 3 tikslo. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė", nes jis - nepakeičiama priemonsiekiant veiksmingos sanglaudos politikos. Verta pabrėžti, kaip svarbu steigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes (ETBG), kurios būtų pagrindinteritorinės valdysenos priemonė, kuria būtų atkreiptas dėmesys į finansinį struktūrinį bendradarbiavimą ir į teisinį statusą bei įvairių lygmenų valdyseną.
Diogo Feio
37,5 proc. ES gyventojų gyvena pasienio regionuose, dėl to trys teritorinio bendradarbiavimo aspektai - pasienio, tarpvalstybinis ir tarpregioninis bendradarbiavimas - yra pagrindinEuropos Sąjungos politika, nes ji padeda teritorijoms, regionams ir valstybėms narėms geriau dirbti drauge vienai su kita siekiant bendrų tikslų.
José Manuel Fernandes
Šis pranešimas, kurį parengM.-T. Sanchez-Schmid, pavadintas "dėl 3 tikslo - teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė". 3 tikslą, t. y. Europos Sąjungos teritorinį bendradarbiavimą, galime laikyti "prastu struktūrinių fondų santykiu". Nepaisant to, kad pasienio regionuose gyvena beveik 200 mln. gyventojų, šiam tikslui įgyvendinti skirta tik 2,52 proc. sanglaudos fondo lėšų. Atsižvelgiant į tai, kad ES sanglaudos politika yra solidarumo sistemos, apimančios 27 valstybes nares ir 271 jų regioną, dalis, ir kad ja siekiama nutraukti regionuose esančius ekonominius ir socialinius skirtumus, būtina užtikrinti, kad kita daugiamete finansine programa būtų padidintas finansavimas, skirtas minėtam tikslui įgyvendinti, nes šie regionai turi rimtų konkurencingumo problemų, bet yra būtini siekiant ES tvarumo. Todėl pritariu pranešėjos pasiūlymui stiprinti teritorinio bendradarbiavimo tikslą visą biudžetą didinant nuo 2,5 proc. iki 7 proc., priimant priemones, padėsiančias supaprastinti programų įgyvendinimą ir steigiant Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes (ETBG), kurios yra esminės, norint užtikrinti tarpvalstybinio bendradarbiavimo sistemų veikimą.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Teritorinio bendradarbiavimo svarba ypač padidėjo pastaruoju metu dėl pagrindinių struktūrinius fondus reglamentuojančių taisyklių ir Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Vykdant teritorinį bendradarbiavimą, siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, ir sušvelninti tarp valstybių ir regionų esantį sienų poveikį, kad regionai galėtų kartu spręsti bendrus regioninius uždavinius. Būtina išsaugoti trijų pagrindinių elementų - pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo - santykį, nes visų šių rūšių bendradarbiavimas yra pagrįstas ir naudingas. Siekdami įgyvendinti teritorinės sanglaudos principą, turime geriau įgyvendinti teritorinio bendradarbiavimo uždavinį ir standartines procedūras. Kad teritorinis bendradarbiavimas būtų sėkmingai vykdomas ir vystomas, jis - didžioji Europos idėja - visiems piliečiams turi tapti simboliniu ES įkūnijimu.
Nathalie Griesbeck
Noriu pritarti šio pranešimo priėmimui ir pabrėžti 3 tikslo, kuris susijęs su teritoriniu bendradarbiavimu, svarbą Europos Sąjungos sanglaudos politikai. Europos Parlamentas ragina teritorinio bendradarbiavimo tikslui skirtą biudžetą padidinti nuo šiuo programavimo laikotarpiu skirtų 2,5 proc. iki 7 proc. bendro sanglaudos politikos biudžeto, ir šią nuomonę ryžtingai remiu. 3 tikslą reikia išlaikyti ir, dar svarbiau, jį reikia išplėtoti, kad Bendrijos teritorijos integracijos galėtume siekti kitapus valstybių narių sienų. Kadangi Europos Parlamente atstovauju rinkimų apygardai, kuriai labai aktualūs pasienio klausimai, ir esu kilusi iš vienintelio Prancūzijos regiono, kuris turi bendrą sieną su trimis kitomis ES valstybėmis narėmis, labai domiuosi šiais klausimais ir pasienio regionų bendradarbiavimo projektais. Šios teritorinio bendradarbiavimo sritys yra privilegijuotos Europos Sąjungos bendradarbiavimo, pirmiausia, pasienio regionų bendradarbiavimo, atžvilgiu. Šiose vietovėse sienos ir įvairios kliūtys yra ne tokios "tikros". Be to, šios bendradarbiavimo sritys, tapdamos tikromis projekto sritimis, turi atlikti svarbų vaidmenį tvirtinant ryšius vietos lygmeniu, tarp partnerių iš įvairių valstybių narių ir piliečių, kurie susitelkia, kad galėtų spręsti bendras problemas. Teritorinį bendradarbiavimą reikia skatinti.
Mathieu Grosch
raštu. - (DE) Pasienio regionų bendradarbiavimas yra svarbus pasienio regionams. Todėl reikia stiprinti EUREGIO ir SaarLorLux (Saro, Lotaringijos ir Liuksemburgo) regionus. Dėl to pritariu tam, kad būtų išsaugotas pasienio regionų bendradarbiavimas, kaip pagrindinstruktūrinės politikos sudedamoji dalis.
Ypač pritariu raginimui bent 70 proc. biudžeto lėšų skirti teritoriniam pasienio regionų bendradarbiavimui, kita vertus, pritariu ir tam, kad būsimuoju programavimo laikotarpiu teritorinio bendradarbiavimo finansavimą reikia didinti nuo šiuo programavimo laikotarpiu skirtų 2,5 proc. iki ne mažiau kaip 7 proc. bendro sanglaudos politikos biudžeto.
Be to, reikėtų supaprastinti Europos teritorinio bendradarbiavimo sąjungų kūrimą, nes ši nauja priemonpadės vietos administracijoms ir piliečiams paprasčiau bendradarbiauti, o tai bus naudinga daugeliui regionų, pirmiausia, pasienio regionams.
Apskritai kalbant, šis pranešimas - svarbus žingsnis pirmyn siekiant užtikrinti būsimą ES pasienio regionų bendradarbiavimo politiką, šia politika bus suteikta galimybBelgijos vokiškai kalbančiai bendruomenei, gyvenančiai pasienio zonoje, toliau stiprinti ir gerinti savo partnerystę su kitais pasienio regionais.
Kalbant apie sanglaudos politiką, džiaugiuosi matydamas, kad komitetas priėmmano pasiūlymą, kad transportui skiriamomis struktūrinėmis lėšomis dėmesys labiau būtų atkreipiamas į bendrą ES supažindinimą su transporto politika. Tai taip pat gali pagreitinti svarbių projektų įgyvendinimą pasienio regionuose.
Brice Hortefeux
Pasienio regionai, kuriuose gyvena 37,5 proc. Europos Sąjungos gyventojų, yra labai svarbūs Europos Sąjungos integracijai ir Europos Sąjungos piliečių ryšių stiprinimui. Dabar teritorinis bendradarbiavimas stabiliai sėkmingas. Šis tikslas, kuris nustatytas 2007 metais, ir kuriam įgyvendinti 2007-2013 laikotarpiu skiriama 8.5 mlrd. EUR, šią sumą paskirstant pasienio regionų, tarpvalstybinėms ir tarpregioninio bendradarbiavimo programoms, 271-am Europos Sąjungos regionui suteikia galimybę gauti naudos iš didelio finansavimo, kuriuo siekiama vystyti ir plėtoti bendrus projektus ir įveikti įvairias tikras sienas ir kliūtis, pvz., žemės ir jūrų sienas ir administracines kliūtis, susijusias su kasdieniu mūsų piliečių gyvenimu.
Neabejoju tuo, kad M. -T. Sanchez-Schmid pranešimas, kuris priimtas pritarus didžiajai daugumai, darys poveikį Europos Komisijos darbui, jai rengiant teisėkūros pasiūlymus, kuriuos ji pateiks rugsėjo mėnesį. Šiame pranešime ypač pabrėžiamas poreikis išlaikyti vyraujantį pasienio regionų bendradarbiavimo ramstį, ir kurti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinami stambūs pasienio regionų ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo projektai, kaip antai transeuropinių transporto tinklų projektas (TEN). Visiškai pritariu šioms rekomendacijoms, ir dėl to norėčiau dar kartą pagirti šio pranešimo, kuris gavo didžiulę įvairių partijų paramą, kokybę.
Juozas Imbrasas
raštu. - Pritariau šiam dokumentui, kadangi į 2007-2013 m. finansinę programą teritorinis bendradarbiavimas įtrauktas kaip vienas iš trijų Europos Sąjungos sanglaudos politikos ramsčių, pakeitusių Bendrijos iniciatyvą INTERREG. Po to teritorinsanglauda, kaip ir ekonominbei socialinsanglauda, įtraukta į Sutarties 174 straipsnį kaip viena iš trijų sudedamųjų sanglaudos politikos dalių. Teritorinsanglauda dabar įtvirtinta kaip vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų. Vykdant teritorinį bendradarbiavimą turi būti siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus teritorinius (paslaugų, infrastruktūros, urbanizacijos ir teritorijų planavimo), bendruosius (globalizacijos, klimato kaitos), ekonominius ar socialinius uždavinius. Teritorinis bendradarbiavimas ir jo vaidmuo, kuris yra labai svarbus sutvirtinant vidaus rinką ir skatinant didesnę ES integraciją keliose sektorinės politikos srityse, naudingas Europos Sąjungai, ir pritariu nuomonei, kad teritorinis bendradarbiavimas ir toliau būtų vienas iš sanglaudos politikos ramsčių.
Giovanni La Via
Priemon"teritorinis bendradarbiavimas", kaip pabrėžta strategijoje "Europa 2020", atlieka svarbų vaidmenį sutvirtinant vidaus rinką ir skatinant Europos Sąjungos integraciją įgyvendinant įvairių ES sektorių politiką. Balsavau už šį pranešimą, kad šie tikslai netrukus galėtų tapti tikrove, ir skatintų ne tik darnų įvairių sektorių, bet ir įvairių Europos Sąjungos sričių, kurios teritorinio vystymosi lygmenyje dažnai apibūdinamos kaip įvairiarūšės, vystymąsi. Tam reikalingi ištekliai - ir jie turėtų būti skiriami remiantis suderintais kriterijais - kaip veiksminga pasienio ir tarpvalstybinių regionų sąveika, kad vietos poreikius galima būtų koordinuoti taikant platesnės taikymo srities tikslus. Esu tikras, kad didžiulis ES kultūrinis, istorinis ir kalbinis paveldas turėtų būti atpažįstamas, jeigu bus įveiktos fizinės ir teritorinės kliūtys: tai bendradarbiavimas, kuris yra mūsų demokratinių principų ir vienybės įvairovėje vizijos kertinis akmuo.
Petru Constantin Luhan
raštu. - (RO) Ši Europos Parlamento rezoliucija dėl 3 tikslo yra svarbi dėl to, kad joje aptariamas šiuo metu valstybėse narėse esančių administracinių ir teisėkūros kliūčių panaikinimas.
Teritorinio bendradarbiavimo tikslas, kaip teigiama šiame pranešime, - priversti valstybes nares bendradarbiauti paslaugų ir infrastruktūros, urbanizacijos, regioninio, ekonominio ir socialinio planavimo srityse. Tokiu bendradarbiavimu sukuriamos galimybės sukurti glaudesnę ir patvaresnę ES valstybių narių sąjungą.
Vadovaujantis 3 tikslu, galimas kompleksiškas ir daugiaplotmis partnerių iš įvairių valstybių narių bendradarbiavimas, kuriam reikia specialaus, atskiro ir vienodo metodo ir jo įgyvendinimo valstybėse narėse, ir toks įgyvendinimas padidins jų sanglaudą.
Paskutinis, bet ne mažiau svarbus dalykas, šiame pranešime pabrėžiamas vienas svarbus dalykas. Tai poreikis patraukti, paskatinti ir įtraukti partnerius iš privačiojo sektoriaus, siekiant teritorinio bendradarbiavimo, nes daugelį paslaugų ir didžiąją dalį infrastruktūros valdo šio sektoriaus partneriai, ir jiems ši infrastruktūra priklauso.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Europos Sąjungos pasienio bendradarbiavimas šiuo metu yra sanglaudos politikos dalis. Viena vertus, jis padeda kurti viršvalstybinės reikšmės projektus ir ES strategijas, o, kita vertus, jis padeda mažinti tarp teritorijų ir regionų susidariusias kliūtis. Esu tikra, kad vykdyti veiksmingą teritorinį bendradarbiavimą svarbu ne tik Europos Sąjungos teritorijoje, bet daugiausia vietovėse, esančiose Europos Sąjungos valstybių narių pasienyje. Be to, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujant Lenkijai, ketiname užtikrinti galimybę skatinti taikyti suderintus principus pasienio regionų bendradarbiavimo programoms įgyvendinti ES priklausančiuose pasienio regionuose ir už jų ribų.
Dėl to manau, kad M.-T. Sanchez-Schmid pranešimas "dėl teritorinio bendradarbiavimo uždavinio. Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkė" - svarbi pagalba dirbant regioninės politikos srityje, ir balsavau už jo priėmimą.
Clemente Mastella
Pagrindinio struktūrinius fondus reglamentuojančio reglamento ir Lisabonos sutarties įsigaliojimas gerokai padidino teritorinio bendradarbiavimo svarbą, ir šį bendradarbiavimą pavertvienu iš trijų ES sanglaudos politikos ramsčių. Sanglaudos politika turėtų neabejotinai panaikinti esamas fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį, kad regionai galėtų kartu spręsti bendrus teritorinius (teritorinius, bendrus, ekonominius ar socialinius) sunkumus.
Tikimės, kad bendradarbiavimo veiksmai gali būti koordinuojami visais valdymo lygmenimis, juos derinant su strategija "Europa 2020", pritaikyta teritorijų poreikiams, ir su kitomis dabartinėmis teritorinėmis strategijomis. Norint tinkamai įgyvendinti teritorinės sanglaudos principą ir siekiant padidinti pagal konvergencijos ir konkurencingumo ir užimtumo veiklos programą skirto finansavimo teikiamą papildomą naudą Europos Sąjungai, manome, kad reikalingas didesnis teritorinio bendradarbiavimo tikslo ir papildomos politikos suderinimas.
Pritariame sumanymui programavimo pradžioje taikyti teritorinį principą siekiant nukreipti konvergencijos tikslui ir konkurencingumo ir užimtumo tikslui skiriamą finansavimą į kai kuriuos prioritetinius projektus, pvz., transeuropinius transporto tinklus (TEN), kuriuos iš anksto nustatir kuriems pritaratitinkami partneriai, drauge laikantis daugiapakopio valdymo ir ES partnerystės principų.
Rolandas Paksas
raštu. - Teritoriniam bendradarbiavimui finansavimas turėtų būti padidintas atsižvelgiant į jo įtaką sanglaudos politikai. Tačiau didinant biudžetą šiam programavimo laikotarpiui turi būti aiškiai nurodomos bendro sanglaudos politikos biudžeto eilutės, kurioms skirtas finansavimas bus sumažintas, nepažeidžiant sanglaudos politikos siekiamų tikslų įgyvendinimo. Teritorinis bendradarbiavimas panaikina administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų, padeda spręsti klausimus, susijusius su teritorine, ekonomine ir socialine sanglauda. Be to, pasienio regionų bendradarbiavimas turi išlikti prioritetu lyginant su kitų sričių bendradarbiavimu. Atsižvelgiant į tai, turėtų būti didinamas finansavimas jo įgyvendinimui. Manau, kad geografin150 km riba turėtų būti lanksčiau taikoma pakrantės ir jūros regionams. Kuriant ir įgyvendinant didelio masto strategijas turi būti atsižvelgiama į įvairias regioninio bendradarbiavimo programas. Be to, Komisija turėtų įvertinti pirmųjų įgyvendintų makroregioninių strategijų rezultatus. Teritorinis bendradarbiavimas yra glaudžiai susijęs su Europos išorės sienomis, dėl to reikia užtikrinti geresnę sąveiką tarp ERPF ir kitų bendradarbiavimo priemonių, sudaryti palankesnės finansavimo galimybes, įgyvendinti naują kaimynystės politiką. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad šiuo metu teritorinio bendradarbiavimo programų įgyvendinimas yra apsunkintas, kadangi jas įgyvendinant dalyvauja daugybskirtingų institucijų. Taip pat būtina supaprastinti audito ir kontrolės taisykles.
Justas Vincas Paleckis
raštu. - Geresnis ES valstybių narių bendradarbiavimas dvišaliu, regioniniu ir tarpregioniniu lygmenimis - ne tik pagrindinEuropos Sąjungos įgaliojimų dalis, bet ir vis svarbesnis dalykas, norint išlaikyti ES solidarumą sprendžiant vis daugiau klausimų. Parėmiau šią rezoliuciją, nes joje pripažįstama, kad mums reikia supaprastinti šių bendradarbiavimo lygmenų įgyvendinimo elementus ir įtraukti privačiojo sektoriaus veikėjus, pirmiausia, bendradarbiaujant ekonomikos vystymosi srityje. ES valstybės narės toliau gaus daug naudos iš glaudesnio bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis priemonių. Kartu su pranešėja, raginu Europos Komisiją atlikti išsamų pirmųjų įgyvendintų makroregioninių strategijų tyrimą.
Alfredo Pallone
Būsimoji pasienio regionų, tarpvalstybinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo darbotvarkyra strategiškai svarbi siekiant apibrėžti Europos Sąjungos teritorinės tikrovės tikslus ir būdus, kaip juos galima pasiekti. Teritorinis bendradarbiavimas teikia papildomą naudą, kuri paruošia dirvą įgyvendinti visas regiono galimybes ir didinti jo konkurencingumą. Balsuoju už šį pranešimą, nes manau, kad svarbu apibrėžti tikslus, garantuojančius tinkamą lėšų skyrimą bendradarbiavimo programoms, ir visiškai patenkinti visų regionų poreikius juose vykdant svarbiausius regiono projektus.
Maria do Céu Patrão Neves
Teritorinis bendradarbiavimas tapo vienu iš trijų ES sanglaudos politikos ramsčių, pakeitusių Bendrijos iniciatyvą INTERREG. Po to teritorinsanglauda, kaip ir ekonominbei socialinsanglauda, įtraukta į Lisabonos sutarties 174 straipsnį kaip viena iš trijų sudedamųjų sanglaudos politikos dalių. Teritorinsanglauda dabar įtvirtinta kaip vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų. Vykdant teritorinį bendradarbiavimą, siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus teritorinius (paslaugų, infrastruktūros, urbanizacijos ir teritorijų planavimo), bendruosius (globalizacijos, klimato kaitos), ekonominius ar socialinius uždavinius. Balsavau už šį pranešimą dėl esminių jo siekių, būtent: stiprinti teritorinio bendradarbiavimo tikslo įgyvendinimą įgyvendinant visų planavimo lygmenų teritorinę sanglaudą ir koordinuojant strategiją "Europa 2020"; teritorinį principą taikyti kitų ES politikos krypčių įgyvendinimui; skatinti steigti Europos teritorinio bendradarbiavimo grupes (ETBG); supaprastinti šios politikos įgyvendinimą; ir užtikrinti, kad teritorinis bendradarbiavimas būtų matomas visoje Europos Sąjungoje - dėl šių priežasčių balsavau už šį pranešimą.
Aldo Patriciello
Per pastaruosius penkerius metus dėl struktūrinių fondų bendrojo reglamento ir įsigaliojus Lisabonos sutarčiai gerokai padidėjo teritorinio bendradarbiavimo svarba, ir jis tapo vienu iš trijų ES sanglaudos politikos ramsčių. Į 2007-2013 m. finansinę programą teritorinis bendradarbiavimas įtrauktas kaip vienas iš trijų ES sanglaudos politikos ramsčių, pakeitusių Bendrijos iniciatyvą INTERREG. Po to teritorinsanglauda, kaip ir ekonominbei socialinsanglauda, įtraukta į Sutarties 174 straipsnį kaip viena iš trijų sudedamųjų sanglaudos politikos dalių, ir dabar ji įtvirtinta kaip vienas iš svarbiausių Europos Sąjungos prioritetų. Vykdant teritorinį bendradarbiavimą, siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų, ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį, kad jie galėtų kartu spręsti bendrus teritorinius, bendruosius, ekonominius ar socialinius uždavinius. 3 tikslu numatomas sudėtingas ir plataus masto bendradarbiavimas, suartinantis partnerius iš įvairių valstybių narių. Dėl to reikia supaprastinti audito ir kontrolės taisykles. Kad teritorinis bendradarbiavimas visiems piliečiams taptų simboliniu ES įkūnijimu, o politinių sprendimų priėmėjai ir pareigūnai galėtų susipažinti su jų darbe galinčiais iškilti praktiniais teritorinio bendradarbiavimo aspektais, balsuoju už šį pasiūlymą.
Fiorello Provera
Pritariu pranešėjai, kuri teigia, kad reikia vykdyti teritorinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų, ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį bei skatinti darnų jų vystymąsi. Šis naujasis metodas taip pat bus svarbus kalnų regionams, taip pat jis galėtų atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant strategijos "Europa 2020" tikslus. Tačiau siekiant įgyvendinti šiuos tikslus, reikės supaprastinti teritorinio bendradarbiavimo programas, įtraukiant vietos valdžios institucijas ir pilietinę visuomenę, ir užtikrinant geresnį informacijos perdavimą surengiant plačią informavimo kampaniją žiniasklaidoje.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau UŽ. Šis pranešėjos teksto projektas iš esmės sutapo su mūsų frakcijos nuomone dėl 3 tikslo. REGI komitetas priėmšiuos mūsų frakcijos pasiūlytus pakeitimus dėl: • prašymo lanksčiau taikyti geografinę 150 km ribą, nustatytą pasienio regionų bendradarbiavimo programose pakrantės ir jūros regionams; • rekomendacijos atlikti pirmą jau sudarytų ETBG įvertinimą, kad būtų galima mokytis iš šios pirmosios patirties; • to, kad siekiant skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, reikia pasinaudoti glaudžiais kultūriniais ir kalbiniais pasienio regionų skirtingose valstybėse narėse ryšiais.
Oreste Rossi
Teritorinis bendradarbiavimas - vienas iš ES sanglaudos politikos ramsčių, kuriuo siekiama panaikinti fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis tarp teritorijų ir regionų ir sušvelninti tarp teritorijų ir regionų esantį sienų poveikį, kad jie galėtų skatinti darnų vystymąsi, suteikiantį galimybes jiems kartu spręsti bendrus sunkumus. Remiantis strategijos "Europa 2020" logika, siekiant tinkamai reaguoti į Europos Sąjungos regionų poreikius ir išskirtinius jų bruožus, svarbu geriau skirstyti lėšas. Dėl to balsuoju už šį pranešimą.
Nuno Teixeira
Nuo 1986 metų sanglaudos politika siekta stiprinti įvairių ES valstybių narių ekonominę ir socialinę sanglaudą. Tačiau Lisabonos sutartyje ir naujoje strategijoje "Europa 2020" įtvirtintas trečiasis siekis, pavadintas "teritorine sanglauda", kuria skatinama taikyti praktinį metodą siekti integruoto 271 regiono, kuriame, laikoma, gyvena žmonės, vystymosi. Manau, kad teritorinsanglauda turėtų padėti panaikinti Europos Sąjungos regionų fizines, administracines ir reglamentavimo kliūtis, ir turėtų skatinti darnų Europos Sąjungos vystymąsi ir didesnį bendradarbiavimą vykdant bendrus įvairių regionų, turinčių panašias ypatybes ir vystymosi tikslus, projektus.
Taip pat norėčiau pabrėžti tai, kad regioninės strategijos turėtų būti tiesiogiai susijusios su transeuropinių transporto tinklų gairėmis ir strategijomis, įgyvendinamomis pagal integruotą jūrų politiką, bei su strategija "Europa 2020", siekiant sukurti pažangią, tvarią ir integracinę Europos Sąjungą. Galiausiai, visiškai sutinku su idėja, kad būtina išdėstyti veiksmų planą, skirtą atokiausiems ES regionams, ir turėtų būti nustatyti daugiasektoriniai principai, kuriais būtų remiamas darnus regionų vystymasis, ir kurie padėtų sumažinti šių regionų skirtumus palyginti su kitais regionais.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Bendras pasienio, tarpvalstybinių ir tarpregioninių projektų finansavimas įkūnija ES. Pranešėja pasiūldaugybę patobulinimų, kurie padėtų spręsti pirmiau aptartus trūkumus. Balsavau už šį pranešimą.
Iva Zanicchi
Balsavau už šį pranešimą, kurį pateikM. -T. Sanchez-Schmid. Jame pabrėžiama teritorinio bendradarbiavimo teikiama nauda ir galimybės skatinti konkurencingumą. Nors pranešime rekomenduojama išlaikyti dabartinę 3 tikslo struktūrą, jame siūloma didinti lėšas ir atkreipiamas dėmesys į specifinius pasienio gyventojų poreikius. Strateginį kiekvieno regiono poreikių patenkinimą ir atsižvelgimą į regionų ypatumus galima užtikrinti skiriant lėšas kiekvienai teritorinio bendradarbiavimo programai pagal suderintus kriterijus.
Luís Paulo Alves
Tvirtai tikiu, kad veiksminga strateginsistema gali padėti užtikrinti bendrą požiūrį, ir kapitalizuoti visų lėšų sąveiką, siekiant remti sanglaudos politikos tikslus, pvz., Sutartyse nustatytus tikslus, ir taip geriau dirbti ES žmonėms, ir pateisinti jų lūkesčius. Šis pranešimas iš dalies padeda kurti tokią sąveiką, todėl balsuoju už jį.
Elena Oana Antonescu
Didesnio lankstumo naudojant lėšas ir taikant administravimo kultūrą, kuri padeda skatinti tarpdisciplininį metodą, poreikis, ir paprastesnis lėšų administravimas yra būtini siekiant sukurti bendrą strateginę struktūrinių fondų sistemą. Kalbant apie struktūrinių fondų sąveiką, Europos Parlamentas atkakliai tvirtino, kad reikia vengti didelės lėšų koncentracijos ekonominėse grupėse ir įtakingiausiuose Europos Sąjungos regionuose. Manau, kad reikia bendro metodo įvairių sektorių politikai įgyvendinti, siekiant geriausio ekonomikos vystymosi ir augimo rezultato, siekiant sumažinti regionų vystymosi skirtumus, kurti darbo vietas, gerinti gyvenimo kokybę, mokyti darbuotojus dirbti naujose darbo vietose, siekti socialinės ir teritorinės sanglaudos ir įgyvendinti Europos Sąjungos socialinį modelį, kuris padeda siekti sanglaudos ir didinti Europos Sąjungos ekonomikos konkurencingumą. Bendrų fondų veiksmų koncentravimas regioniniu ir vietos lygmenimis didina jų pridėtinę vertę, ir leidžia suinteresuotosioms šalims konkrečius veiksmus priderinti prie tikrų ekonominių ir socialinių poreikių, taigi ir prie kiekvieno regiono užimtumo. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Sophie Auconie
Visi su sanglaudos politika susiję asmenys pritaria, kad tai, jog vienu metu yra įkurti keletas Europos Sąjungos fondų - Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Europos socialinis fondas (ESF), Sanglaudos fondas, Europos žuvininkystės fondas (EŽF) ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) - ne visada užtikrina tai, kad Europos Sąjungos finansiniai ištekliai būtų valdomi optimaliai. Balsavau už šį pranešimą, nes jame siūlomi įdomūs būdai, kaip galima siekti būtino uždavinio - didinti šių priemonių suderinamumą. Labai tikiuosi, kad šis požiūris, kurį remia Europos Komisija, bus įtrauktas į būsimus Europos Komisijos pasiūlymus dėl reglamentavimo sistemos, kuri bus taikoma būsimai sanglaudos politikai (2014-2020 laikotarpiu).
Jean-Luc Bennahmias
Nors dabar galvojame apie būsimą daugiametę finansinę programą, ir ją aptariame, svarbu pakartoti tai, kad sanglaudos politika išlieka vienu iš svarbiausių augimo svertų, ir kad jai skiriama biudžeto dalis neturėtų būti sumažinta. Vienas iš būdų, kaip galime tobulinti šią programą - didinti įvairių priemonių ir politikos, pirmiausia tos, kuri susijusi su strategija "Europa 2020", nuoseklumą, siekiant didesnės įvairių fondų sąveikos, ir taip sau suteikti galimybę vykdyti į rezultatus labiau orientuotą regioninio vystymosi politiką. Vienas iš lėšų platinimo padarinių - kad jos mažiau matomos, todėl piliečiai ir suinteresuotosios šalys turi mažiau informacijos apie jas; kitas padarinys - kad dėl to gali būti dubliuojamos ES biudžeto struktūros ir gali atsirasti nenuoseklumas bei sumažėti visas politikos poveikis. Todėl šiame pranešime apibrėžėme tris pagrindinius uždavinius, kurių, manome, reikėtų siekti: nustatyti daugiafondes programas, teikti daugiau techninės pagalbos, ir parengti Europos Sąjungos šios politikos įgyvendinimo vadovą. Didindami sąveiką, galėsime padidinti sanglaudos politikos Europos Sąjungos vietos ir regioniniams partneriams teikiamą pridėtinę vertę, kuri, savo ruožtu, piliečiams suteiks galimybę gauti daugiau naudos.
Sergio Berlato
Europos Sąjunga kelete rezoliucijų atkakliai tvirtino, kad skirtingai sektorių politikai vykdyti reikia integruoto metodo, norint pasiekti optimalų ES augimo ir vystymosi rezultatą. Svarbiausią bandymą koordinuoti ES programomis ir lėšomis dedamas pastangas, mano nuomone, lemia pokrizinis laikotarpis, į kurį įžengEuropos Sąjunga. Neabejotinai akivaizdu, kad ateityje poreikis konsoliduoti lėšas mus privers siekti didesnio esamų lėšų poveikio. Manau, kad ši sunki istorinakimirka, kurią išgyvena visa Europos Sąjunga, vis dėlto suteikia galimybę vesti derybas dėl kitos daugiametės finansinės programos siekiant didesnės ES programų ir fondų sąveikos. Ypač pastarųjų metų patirtis aiškiai rodo, kad ekonominių veiksmų, pvz., inovacijų, mokslinių tyrimų ir aplinkosaugos klausimų, finansavimas iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) gali būti veiksmingesnis, jeigu jis bus atidžiai koordinuojamas ir integruotas į Europos socialinio fondo veiksmus. Galiausiai, norėčiau pakartoti raginimą Europos Komisijai skatinti kultūrą, kuria būtų siekiama supaprastinti ES lėšų administravimą.
Mara Bizzotto
Turėjau balsuoti už šį pranešimą. Tokiu, kaip šis, laikotarpiu, kai dėl ekonomikos ir finansų krizės reikia apdariau leisti lėšas, kai turime siekti skaidrumo ir patikimų bei naujoviškų finansų, kai susiduriame su vis didesniu išteklių deficitu ir didėjančiais socialiniais poreikiais, bandyti veiksmingiau naudoti struktūrinius fondus - ne tik mūsų uždavinys, bet ir visų administratorių, ir, pirmiausia, Europos Sąjungos, kurią jos piliečiai laiko vis abstraktesniu dariniu, neatsižvelgiančiu į tikruosius žmonių poreikius, moralinpareiga.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - Balsavau dėl šio pranešimo, kadangi siekiant racionalesnio išlaidų panaudojimo reikia, kad Europos Sąjungos, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų politika būtų veiksmingesnbei efektyvesnė. Be to, tarpinstitucinėse derybose dėl naujos Europos Sąjungos finansinės perspektyvos (2014-2020 m.) Europos Parlamentas turėtų pateikti konkrečius pasiūlymus dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas ES sanglaudos politikos tikslų įgyvendinimas ir struktūrinių fondų veiksmingumas. Būtina atkreipti dėmesį į tai, kad ekonomikos ir finansų krizdar labiau padidino neatidėliotiną poreikį taikyti priemones sektoriams, kuriuos remia Europos socialinis fondas, ypač daug dėmesio skiriant užimtumui, profesijos keitimui, socialinei įtraukčiai ir skurdo mažinimui. Be to, norėčiau pabrėžti, kad Europos socialinis fondas, kaip pagalbinmokymosi visą gyvenimą, gebėjimų įgijimo ir profesijos keitimo priemonė, turėtų būti laikomas itin svarbiu (tačiau kol kas nepakankamai naudojamu) šaltiniu siekiant skatinti visapusį ir veiksmingą augimą ir žiniomis grindžiamą konkurencingumą Europoje. Būtina siekti racionalesnio sanglaudos politikos išlaidų panaudojimo, sumažinant finansavimo priemonių susiskaidymą ir skatinant platesnį įvairių finansavimo priemonių tarpusavio papildomumą. Be to, reikėtų atsižvelgti į Komisijos pasiūlymą siekti geresnio Europos Sąjungos ir nacionalinių išteklių paskirstymo pagal prioritetus ir geresnio sutelkimo pagal temas, kad būtų užtikrintas veiksmingesnis ES fondų koordinavimas.
Nessa Childers
raštu. - Labai svarbu užtikrinti šių ir kitų Europos Sąjungos fondų veiksmingą naudojimą, norint užtikrinti, kad Europos Sąjungos piliečiai juos nuolat remtų.
Karima Delli
Pritariu pasiūlytiems sumanymams, priimant šį pranešimą, didinti, viena vertus, teritorijoms poveikį darančios politikos ir, kita vertus, fondų, sąveiką, pirmiausia didinant finansavimą ir kuriant daugiaregionines programas. Tačiau apgailestauju dėl to, kad vietos ir regioninės valdžios įtraukimas į sprendimų priėmimo procesą nelaikomas prioritetu. Valdysenos gerinimas, papildomai į šį procesą įtraukiant decentralizuoto valdymo kompetenciją turinčias valdžios institucijas, - vienas iš būdų reaguoti į poreikį siekti lėšų įsisavinimo, veiksmingumo ir supaprastinimo, - visų dalykų, kurie tinkami sanglaudos politikai įgyvendinti.
Luigi Ciriaco De Mita
Ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politika - viena iš pagrindinių ES, kuri supranta ne tik kaip skatinti meistriškumą ir jo siekti, skatinant naujoves, bet ir kaip kurti konvergenciją ir sumažinti mažiau išsivysčiusių vietovių (palyginti su pažangesnėmis vietovėmis) skirtumus, ramsčių. Bendrasis programavimas buvo pažangiausias 2007-2013 metų laikotarpio aspektas, dėl kurio regionai ir valstybės narės priėmintegruotą teritorijų ir išteklių metodą, kaip savo strateginio ir veiklos programavimo dalį. Tačiau šį bendrą metodą daugeliu atvejų gali sužlugdyti didžiulis autonomiškumas ir didžiultarp įvairių valdžios institucijų, kurios atsakingos už visų vieno fondo programų valdymą, konkurencija. Nesugebėdamos tinkamai kartu dirbti, jos kelia rimtą grėsmę ne tik vertingai veiklos ir veiksmų integracijai, ir veiksmams, kurie galėtų būti pasiekti, bet ir tų veiksmų teikiamai naudai ir daromam poveikiui. Tokiu atveju, kitu programavimo laikotarpiu gali būti verta atsigręžti į keleto fondų programas, į jas įtraukiant iš bendro programavimo gautą patirtį ir skatinant bendrą atsakingą įvairių suinteresuotųjų šalių, atsakingų už regioninį vystymąsi, valdymą. Manau, kad šis priimtas pranešimas veiksmingai padeda siekti šių tikslų.
Edite Estrela
Balsavau už šį pranešimą dėl didesnio Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo, nes manau, kad strateginės sistemos kūrimas galėtų užtikrinti bendrą metodą ir leistų pasinaudoti įvairių esamų fondų sąveika, siekiant sanglaudos politikos tikslų, kurie nustatyti Sutartyse, ir taip pateisinti piliečių lūkesčius.
Diogo Feio
Europos Parlamentas pabrėžporeikį didinti bendro Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų taikymo veiksmingumą, ir skatinti integruotą metodą įvairiose sektorinės politikos srityse. Dėl poreikio vengti išteklių švaistymo (šį klausimą būtina vis skubiau spręsti rimtos krizės, kurią išgyvename, laikotarpiu) patartina siekti didžiausios galimos sąveikos, atsirandančios iš struktūrinių fondų išteklių, ir vengti švaistyti galimybes dėl pernelyg didelio lėšų pratekėjimo. Šios pastangos naudoti esamas priemones padės didinti galimybes siekti tvaraus augimo, sumažinti regionų skirtumus, ir skatinti socialinę įtrauktį ir regionų sanglaudą. Tačiau tai neįvyks, jeigu Europos Sąjunga ir valstybės narės nenustatys aiškių prioritetų, ir taip neužkirs kelio lėšų išbarstymui, ir nepabrėš tikrai labai svarbių siektinų aspektų. Be lankstumo, turėtų būti siekiama vykdyti akylą lėšų naudojimo kontrolę, kad tai būtų daroma kuo labiau laikantis griežtumo ir skaidrumo taisyklių.
José Manuel Fernandes
Šiame pranešime, kurį parengG. Stavrakakis, aptariama esama padėtis ir poreikis didinti sąveiką, siekiant didesnio Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo. Per du dešimtmečius struktūrinės lėšos investuotos į įvairius Europos Sąjungos regionus, jos labai padėjo gerinti milijonų europiečių gyvenimo kokybę. Šios lėšos buvo lyg neišsenkantis šaltinis, iš kurio nepalankiausioje padėtyje esantys regionai galėjo patenkinti savo finansavimo poreikius. Ši pastarojo meto ekonomikos ir finansų krizmums parodir leido suprasti nežaboto vartotojiškumo, įkūnyto netvariose investicijose, padarinius.
Iš tiesų, geresninfrastruktūra savaime nereiškia didesnio augimo. Todėl būtina nedelsiant atlikti griežtą visų vykdomų projektų vertinimą, ir strategiškai peradresuoti esamas lėšas, atsižvelgiant į tai, ar ruošiantis būsimai daugiametei finansinei programai, pasiekti strategijoje "Europa 2020" numatyti tikslai. Remiu šiame pranešime pateiktas rekomendacijas, kuriomis siekiama kurti sąveiką, sukuriant strateginę priemonę, apimančią visas struktūrines lėšas, kuri padėtų siekti naujovių ir kurti technologijas, remiant įmones, pirmiausia mažąsias ir vidutines įmones, ir mažinant administracines išlaidas.
João Ferreira
Šiuo pranešimu siūlomas tikslas aiškus: parengti kito finansinio laikotarpio po 2013 metų bendrą Europos regioninės plėtros fondo ir kitų struktūrinių fondų, pirmiausia, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo, strateginę programą, ir ją koordinuoti su kitomis ES išorės politikos priemonėmis.
Kuriant bendrą strateginę sistemą, gali būti prarandamos specifinės ypatybės ir paramą gaunančių sričių ir sektorių įvairovė, tai gali atverti kelius ES biudžeto ribojimui ir mokėjimų iš fondų mažinimui, o to siekdidžiosios ES valstybės. Šia nauja sistema siekiama skatinti konkurenciją ir didinti ES politikos krypčių integraciją, siekiant sutvirtinti strategiją "Europa 2020", palaikant stambias įmones ir finansų institucijas, kapitalo kaupimą ir centralizavimą.
Mes patys toliau skatinsime visiškai išnaudoti šiuos fondus ir siekti, kad jie vienas kitą papildytų, kad būtų apsaugota ir skatinama visų šalių gamyba, kovojama su nedarbu, skatinamas darbo vietų kūrimas išsaugant darbuotojų teises, kuriama gerovė, ir kad ji būtų geriau skleidžiama, kad būtų skatinamos kokybiškos viešosios paslaugos, kovojama su skurdu, ir ginama nedidelio masto pakrančių žvejyba, šeimos ūkiai ir smulkieji ir vidutiniai ūkininkai.
Ilda Figueiredo
Šiame pranešime siūloma parengti bendrą kito finansinio laikotarpio po 2013 metų Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir kitų struktūrinių fondų, pirmiausia, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo, strateginę programą, ir ją koordinuoti su kitomis ES išorės politikos priemonėmis. Reikėtų atsižvelgti į tai, kad kuriant bendrą strateginę programą, gali būti prarandamos specifinės ypatybės ir paramą gaunančių sričių ir sektorių įvairovė, tai gali atverti kelius ES biudžeto ribojimui ir mokėjimų iš fondų mažinimui, o to siekdidžiosios ES valstybės.
Šia nauja programa siekiama skatinti konkurenciją ir didinti ES politikos krypčių integraciją, siekiant sutvirtinti strategiją "Europa 2020", ir taip padėti įprastiniams įtariamiesiems: stambioms įmonėms ir finansų institucijoms, kaupti kapitalą ir jį centralizuoti.
Mes patys toliau skatinsime visiškai išnaudoti šiuos fondus ir siekti, kad jie vienas kitą papildytų, siekiant apsaugoti ir skatinti visų šalių gamybą, išnaudoti jų teikiamas galimybes kovoti su nedarbu ir skatinti darbo vietų kūrimą išsaugant darbuotojų teises, kurti gerovę ir ją geriau skleisti, skatinti kokybiškas viešąsias paslaugas, kovoti su skurdu, ir ginti nedidelio masto pakrančių žvejybą, šeimos ūkius ir smulkiuosius ir vidutinius ūkininkus.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Europos Sąjungai pokriziniu laikotarpiu teisinga dėti dar daugiau pastangų siekiant koordinuoti ES fondų veiklą ir programas. Kalbant apie Europos socialinį fondą, iš sukauptos patirties akivaizdu, kad ekonominių veiksmų finansavimas iš Europos regioninės plėtros fondo gali būti veiksmingesnis, jeigu šis fondas būtų glaudžiai koordinuojamas ir neatskiriamas nuo ESF veiksmų. Reikėtų nepamiršti, kad daugumos programų ir priemonių įgyvendinimo sėkmdaugiausia priklauso nuo sėkmingo kelių veiksnių derinio, iš kurių svarbiausias - žmogiškųjų išteklių plėtra. Dabartinės programų planavimo ir įgyvendinimo sistemos, kuri apima žmogiškųjų išteklių, įmonių, ypač VMĮ, infrastruktūros ir kt. plėtros politikos strategijas, paskirtis - sudaryti sąlygas remtiniems regionams pasivyti kitus. Kiekvieną iš šių politikos strategijų įgyvendinant atskirai nebūtų pasiekta tiek daug, kiek pasiekiama jas įgyvendinant kartu pagal integruotą planavimo ir įgyvendinimo sistemą. Tačiau, mano nuomone, turime įvesti dar didesnį poveikį turintį koordinavimo mechanizmą, kuris padėtų koordinuoti priemones, politikos strategijas ir veikėjų veiksmus. Pageidautina, kad taip būtų įgyvendinamos kruopščiai suplanuotos intervencinės priemonės ir programos, kurias įgyvendinant būtų atsižvelgiama į kiekvieno regiono teritorinius ypatumus ir jų pranašumus kitų atžvilgiu arba jų ypatumus, taikant integruotą teritorija grindžiamą požiūrį.
Juozas Imbrasas
raštu. - Pritariau šiam dokumentui, kadangi yra raginama laiku kitam finansavimo laikotarpiui po 2013 m. pateikti pasiūlymą dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas bendras požiūris ir pasinaudota visų veiksmų, kuriais prisidedama prie tolesnių Sutartyse apibrėžtų sanglaudos politikos tikslų ir kurie finansuojami iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, EŽŪKPF ir EŽF, sąveika. Laikausi nuomonės, kad sanglaudos politika yra vienas iš ES ekonominės politikos ramsčių, palankiai veikiančių ilgalaikį strateginį investavimą ir socialinę įtrauktį. Taip pat sanglaudos politika užtikrina paramą mažiau išsivysčiusiems regionams ir sunkesnėje padėtyje esančioms grupėms, o tai lemia tolygų ir darnų Europos Sąjungos vystymąsi. Europos pridėtinės vertės esmyra tai, kad visi gali gauti naudos iš ES ekonominės sėkmės, todėl sanglaudos politika turi išlikti nepriklausoma ir jai turi būti skiriamas didesnis ir pakankamas finansavimas.
Lívia Járóka
raštu. - Norėčiau pritarti G. Stavrakakis pranešimui dėl didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo. Seniai raginama didinti lėšų naudojimo lankstumą ir supaprastinti jų administravimą ir strateginį priemonių, politikos ir veikėjų koordinavimą, kuris yra būtina priemonsiekiant socialinės atskirties grupių įtraukties į sudėtingą integruotos politikos krypčių sistemą, naudojant visus ES finansinius išteklius iš ES fondų, pirmiausia, ERPF, ESF ir EŽŪFKP. ERPF naudojimą reglamentuojančio reglamento dėl socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbų tinkamumo finansuoti pakeitimas valstybėms narėms suteikia galimybę peržiūrėti jų veiksmų programas, ir iš naujo nustatyti prioritetines investicijų kryptis, daugiausia 2 proc. visų savo asignavimų iš ERPF skirti socialiai atskirtų bendruomenių būstų darbams finansuoti, kai seni namai pakeičiami naujos statybos namais arba renovuojami. Valstybės narės turi visiškai išnaudoti šią galimybę dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti veiksmingą pažeidžiamiausių asmenų socialinę įtrauktį, o Europos Komisija turėtų parengti konkretų veiksmų planą dėl šio reglamento, siekdama paspartinti lėšų naudojimą, ir parengti pranešimą dėl lėšų naudojimo.
Giovanni La Via
Sanglaudos politika - vienas iš ES ekonominės politikos ramsčių. Ja užtikrinama parama mažiausiai išsivysčiusiems regionams ir sunkesnėje padėtyje esančioms grupėms, o tai lemia darnų Europos Sąjungos socialinį ir regioninį vystymąsi, ir veiksmus, kurie labai reikšmingi 27 valstybėms narėms, kurios turi nustatyti strategines regioninio vystymosi gaires, į veiklą vis labiau įtraukiant socialinius partnerius. Mano balsavimas už šį pranešimą patvirtina tikėjimą šiuo tikslu, bet taip pat tai, kad suprantu poreikį supaprastinti nuostatas nacionaliniu ir regionų lygmeniu, siekiant įgyvendinti projektus iki susitartos datos, užkirsti kelią biurokratiniams atidėliojimams ir sumažinti administracinę naštą, ir taip padidinti regionų galimybes įsisavinti daugiau lėšų.
Petru Constantin Luhan
raštu. - (RO) Stipri, tinkamai finansuojama sanglaudos politika - pagrindinpriemonsiekti strategijos "Europa 2020" tikslų. Ji padeda siekti gerai sumanytos, ilgalaikės investavimo strategijos, kuria pridėtinę vertę, skatina socialinę įtrauktį ir darnų visos Europos Sąjungos vystymąsi.
Manau, kad turime teikti paramą valstybėms narėms ir regionams, skatindami struktūrinės, socialinės ir kaimo politikos krypčių sąveiką. Sukūrus bendrą kito finansavimo laikotarpio strateginę programą, būtų nustatytas geresnis metodas, ir jis darytų įtakos Europos Sąjungos regionuose įgyvendinamų priemonių, kuriomis siekiama paremti ES politikos tikslus, sąveikai.
Clemente Mastella
Europos Sąjungai reikia naujos sąveikos ir integruoto požiūrio į skirtingų sektorių politiką, kad ji galėtų pasiekti geriausius augimo ir vystymosi rezultatus. Reikia didesnio įsipareigojimo siekti regioninės politikos, kuri būtų vis lankstesnir integruota į kitas priemones ir programas. Manome, kad inovacijų, mokslinių tyrimų, aplinkosaugos ir mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) finansavimas iš ERPF gali būti veiksmingesnis, jeigu jis apskritai būtų glaudžiai koordinuojamas ir neatskiriamas nuo socialinių veiksmų. Tai integruoto planavimo pranašumas. Iš tiesų, neįmanoma išspręsti sudėtingų problemų taikant vienintelį sprendimą. Vadovaujantis nenuosekliu požiūriu, gali būti įgyvendinamos iš dalies sutampančios arba netgi viena kitai prieštaraujančios politikos strategijos, vykdoma prieštaringa visuomeninveikla arba, dar blogiau, dubliuojami ištekliai.
Manome, kad bendras struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo veiksmų planavimas ir geresnjų reintegracija į Kaimo plėtros ir Žuvininkystės fondų veiklą yra būdas atskleisti atsiliekančių regionų galimybes. Didesnis lankstumas, naujas tarpdisciplinis požiūris ir fondų administravimo supaprastinimas gali sėkmingai padėti siekti mūsų vystymosi tikslų ir įgyvendinti teritorinės sanglaudos politiką.
Barbara Matera
Balsavau už G. Stavrakakis pranešimą, nes manau, kad reikėtų supaprastinti įvairių Europos Sąjungos fondų, padedančių įgyvendinti regioninės politikos kryptis, naudojimą. Pirmiausia kalbu apie įvairių regioninės politikos sektorių politikos integruoto požiūrio sąveikos kūrimą, kuris pabrėžtas šiame pranešime. Poreikis didinti esamo finansavimo poveikį dar padidėja šiuo ekonomikos ir finansų krizės laikotarpiu. Šiuo požiūriu, šiame pranešime siūloma kurti bendrą Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos žuvininkystės fondo strateginę programą. Užtikrinimas, kad įvairiems šiems regioniniams fondams būtų taikomas bendras požiūris, taip pat padės išvengti fondų sutapimo ir šių ekonominių veikėjų, kurie yra suinteresuoti tam tikram projektui gauti Europos Sąjungos finansavimą, painiojimui regioniniu ir vietos lygmeniu. Be to, sisteminis ir sąveika pagrįstas požiūris į įvairius Europos Sąjungos regioninius fondus padės priimti sanglaudos politikos tikslus ir taip sumažinti Europos Sąjungos regionų vystymosi skirtumus, ir palengvins socialinę įtrauktį.
Rolandas Paksas
raštu. - Turime dėti visas įmanomas pastangas, kad būtų sudarytos palankios sąlygos visoms valstybėms narėms pasinaudoti ERPF ir kitų struktūrinių fondų teikiama parama. Siekiant įgyvendinti sanglaudos politikos tikslus, turi būti nustatyta aiškesnšių fondų sąveika, išspręstos jų koordinavimo problemos ir supaprastintos fondų valdymo taisyklės. Atsižvelgiant į tai, labai svarbu, kad po 2013 metų būtų laikomasi bendro požiūrio ir sukurtos bendros strateginės programos. Taip pat reikia sumažinti finansavimo priemonių susiskaidymą, užtikrinant racionalesnį sanglaudos politikos išlaidų panaudojimą. Pažymėtina, kad sanglaudos politika užtikrina darnų ir tolygų Europos Sąjungos vystymąsi, dėl to ji turi išlikti nepriklausoma, ir jai būtina skirti didesnį finansavimą. Didesnį dėmesį reikia skirti ESF, kuris itin daug prisideda prie veiksmingo augimo ir žiniomis grindžiamo konkurencingumo. Manau, kad sanglaudos politika turi būti labiau orientuota į rezultatus, o ne į išlaidų ir procedūrų taisyklingumą.
Alfredo Pallone
Europos Sąjungos sanglaudos politika yra ir bus apčiuopiamų ES veiksmų savo regionuose kertinis akmuo ir pagrindinis investicijų į tikrąją ekonomiką šaltinis, galintis padėti Europos Sąjungai ir jos regionams atsigauti po krizės ir vėl tapti konkurencinga. Europos regioninės plėtros fondas ir kiti struktūriniai fondai padėjo daug ką atlikti, bet Europos Sąjungai jie gali ir privalo duoti daugiau ir geresnių dalykų. Turėdamas tai galvoje, remiu G. Stavrakakis pranešimo, kuriam pritariu, turinį ir struktūrą. Pirmiausia, pritariu G. Stavrakakis pasiūlymams, kuriais siekiama veiksmingiau naudoti ES fondus. Tikiuosi, kad Europos Komisija atsižvelgs į Europos Parlamento prašymą, pirmiausia susijusį su nauja 2014-2020 metų laikotarpio perspektyva.
Maria do Céu Patrão Neves
Dabartinę ekonominę padėtį reikėtų laikyti proga pertvarkyti visas reikiamas sritis, kad jas būtų galima padaryti veiksmingesnes, atkakliau kovojant su visais atvejais, kai švaistomas laikas arba ištekliai, ir tai daryti turint geresnį pagrindimą. Poreikis konsoliduoti valstybių biudžetus reiškia, kad mums reikia būti pažangesniems ir siekti didesnio turimo finansavimo poveikio. Šis pranešimas, dėl kurio balsavau, parodo dabartinę padėtį ir poreikį ateityje siekti sąveikos, siekiant didinti fondų naudojimo veiksmingumą. Reikėtų geriau koordinuoti šiuos fondus.
ES sanglaudos politikos priemonės valdomos pagal bendrą sistemą, kuri apima viską - nuo strateginių gairių iki mokėjimų ir ataskaitų teikimo. Tačiau galima gerinti sanglaudos politikos priemonių ir kitų priemonių koordinavimą. Pritariu integruotos planavimo ir įgyvendinimo sistemos, kuri apimtų visas politikos sritis, kūrimui. Integruoto planavimo pranašumas yra suvokimas, kad sudėtingos problemos gali būti sprendžiamos tik taikant keletą sprendimų vienu metu. Nedarbo klausimo negalima išspręsti vien bedarbių mokymu: taip pat būtina įgyvendinti naujų darbo vietų kūrimo politiką, pvz., remti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) veiklą ir pradedančias įmones.
Aldo Patriciello
Dėl 2007-2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos reformos regioninplėtra atskirta nuo bendrosios struktūrinių fondų sistemos. Dėl šio atskyrimo nereikėtų nepaisyti kai kurių tikslų arba juos dubliuoti, be to, reikėtų užtikrinti plėtros galimybes panašiose kaimo ir miesto vietovėse, tačiau, šiuo klausimu, yra vienas kitam prieštaraujančių įrodymų. Siekiant kaimo plėtros politikos strategijų efektyvumo, jas būtina glaudžiai koordinuoti su EŽŪFKP priemonių ir panašių regioninės politikos priemonių įgyvendinimu. Būtina kurti bendrą Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo (SF), Europos socialinio fondo (ESF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondo strateginę programą, siekiant užtikrinti bendrą požiūrį ir padidinti visų paminėtų finansinių priemonių sąveiką. Sanglaudos politika turėtų būti siekiama mažinti regionų skirtumus ir skatinti socialinę įtrauktį, siekiant darnaus vystymosi. Balsavau už šį pranešimą, kad galėtume užtikrinti, kad fondai būtų geriau koordinuojami, o regioninės ir vietos valdžios institucijos dalyvautų sudarant partnerystės susitarimus ir juos įgyvendintų.
Fiorello Provera
Ekonominė, socialinir teritorinsanglauda - pagrindiniai principai, lemiantys visas ES politikos kryptis ir veiklą. Pritariu pranešėjo nuomonei, kad ekonomikos krizmus privers siekti didesnės pažangos ir gauti daugiau naudos iš esamo finansavimo. Norint naujovių, reikia siekti sąveikos ir integruoto požiūrio į įvairių sektorių politiką, siekiant didžiausio galimo augimo ir vystymosi.
Ypač pritariu pranešėjo pareiškimui, kad sąveika ir koordinavimas nereiškia, kad visais atvejais tiks vienas sprendimas, užuot jo ieškojus, raginama atidžiai strategiškai koordinuoti priemones, politikos strategijas ir veikėjų veiksmus, kad būtų parengtos kruopščiai suplanuotos intervencinės priemonės ir programos, kurias įgyvendinant būtų atsižvelgiama į kiekvieno regiono teritorinius ypatumus ir jų pranašumus kitų regionų atžvilgiu arba jų ypatumus, taikant integruotą teritorija grindžiamą požiūrį.
Crescenzio Rivellini
Šiandien per Briuselyje vykusį plenarinį Europos Parlamento posėdį balsavome dėl pranešimo dėl didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo. Regioninės plėtros komiteto priimta rezoliucija raginama kitam finansavimo laikotarpiui po 2013 metų pateikti pasiūlymą dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas bendras požiūris ir pasinaudota visų veiksmų, kuriais prisidedama prie tolesnių Sutartyse apibrėžtų sanglaudos politikos tikslų ir kurie finansuojami iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo (ESF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪKPF) ir Europos žuvininkystės fondo (EŽF), sąveika.
Pranešime atkreipiamas dėmesys į tai, kad didesnstruktūrinių fondų sąveika būtina ne tik siekiant strategijos "Europa 2020" tikslų, bet, visų pirma, siekiant sanglaudos politikos tikslų. G. Stavrakakis pranešime raginama, kad pagal EŽŪFKP įgyvendinami kaimo plėtros veiksmai ir tvarios žuvininkystės teritorijų plėtros veiksmai, įgyvendinami pagal EŽF, turėtų būti įtraukti į bendrą programą su kitais struktūriniais fondais, turėtų būti stiprinamas sanglaudos politikos priemonių koordinavimas, ir pagal Septintąją bendrąją programą ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (CIP) įgyvendinamų veiksmų koordinavimas.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsuoju už. Šiame tekste iš esmės raginama siūlyti laiku kitam finansavimo laikotarpiui po 2013 metų pateikti pasiūlymą dėl bendros strateginės programos, kad būtų užtikrintas bendras požiūris ir pasinaudota visų veiksmų, kuriais prisidedama prie tolesnių Sutartyse apibrėžtų sanglaudos politikos tikslų ir kurie finansuojami iš ERPF, Sanglaudos fondo, ESF, EŽŪFKP ir EŽF, sąveika. Be to, jame atkreipiamas dėmesys į tai, kad sanglaudos politikos tikslas turėtų būti tvarus, pažangus ir integracinis ekonomikos augimas, kuris vienodai pasiskirstytų teritoriniu ir socialiniu pagrindu, regionų vystymosi skirtumų mažinimas, darbo vietų kūrimas, gyvenimo kokybės gerinimas, darbuotojų rengimas naujoms darbo vietoms, taip pat ir tvarios ekonomikos srityje, socialinir teritorinsanglauda ir socialinio Europos modelio, kuris yra sanglaudos ir Europos ekonomikos konkurencingumo veiksnys, įgyvendinimas.
Oreste Rossi
Sanglaudos politikos tikslas - siekti tvaraus ir integracinio ekonomikos augimo, kuris Europos Sąjungoje vienodai pasiskirstytų, ir mažinti regionų vystymosi skirtumus. Siekiant didinti sąveiką, reikėtų priimti bendrą strateginę sistemą, kuri padėtų užtikrinti didesnį ES politikos sričių integravimą siekiant strategijos "Europa 2020" įgyvendinimo. Integruotas planavimas aiškiai suteikia galimybes struktūrinius fondus naudoti taip, kad jie padėtų įgyvendinti Europos Sąjungos sanglaudos politikos tikslus. Vienas iš jų - perskirstyti Europos Sąjungos išteklius, kurie niekada nebuvo naudoti tam tikruose regionuose, ir juos skirti kitiems, teisingesniems tos pačios valstybės regionams.
Joanna Senyszyn
Parėmiau šią rezoliuciją dėl esamos padėties ir būsimųjų sąveikų siekiant didesnio ERPF ir kitų struktūrinių fondų veiksmingumo. Lenkijoje atlikti moksliniai tyrimai, kuriais siekta nustatyti struktūrinių fondų priėmimui trukdančias kliūtis, parodė, kad dvi pagrindinės kliūtys yra išsamios informacijos stoka ir naudojant ES lėšas taikoma biurokratinsistema bei apskaitos metodai.
Pirmiausia, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į poreikį supaprastinti valstybių narių ir regionų lygmeniu naudojamų fondų procedūras. Norint veiksmingai naudoti visus fondus, procedūrų supaprastinimas - prioritetinis klausimas. Taip pat kreipiuosi į Europos Komisiją prašydamas supaprastinti sanglaudos politikos sąvoką, kad ja dėmesys būtų telkiamas į rezultatus, o ne sudėtingas kontrolės procedūras. Naujoji politika turėtų padėti užtikrinti didesnį fondų naudojimo lankstumą, proporcingumą ir matomumą. Supaprastinti procedūras padėtų valdymą, tinkamumą, auditą ir atskaitomybę apie Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos žuvininkystės fondo finansuojamus projektus reglamentuojančių taisyklių derinimas.
Geresnis pagalbos iš įvairių fondų koordinavimas padės veiksmingiau ieškoti sudėtingų problemų sprendimo. Pvz., sprendžiant nedarbo problemą, reikia ne tik mokyti bedarbius, bet ir remti verslą ir teikti paramą struktūrinei infrastruktūrai kurti. Šiuo tikslu naudojami įvairūs fondai. Tik veiksminga jų sąveika padės sumažinti nedarbą. Toks visapusis požiūris taip pat gali padėti galimiems paramos gavėjams lengviau gauti svarbios informacijos.
Nuno Teixeira
Aptariant būsimą sanglaudos politiką, didesnio įvairių struktūrinių fondų veiksmingumo ir didesnės jų sąveikos klausimas yra labai svarbus. Procedūras reikėtų supaprastinti ir padaryti jas labiau integruotas. Todėl būsimas požiūris turėtų būti pagrįstas bendra įvairių struktūrinių fondų strategine programa, siekiant užtikrinti bendrą perspektyvą ir padidinti įvairių fondų sąveikas. Tik taikant integruotą požiūrį, kuriuo dėmesys būtų telkiamas į rezultatus, ir pažangaus, tvaraus ir integruoto augimo tikslus, galėsime kalbėti apie didesnį įvairių fondų veiksmingumą.
Būdamas šešėlinis Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos pranešėjas, manau, kad regionų ir vietos valdžios institucijas turėtume įtraukti į rengimąsi partnerystėms ir jų įgyvendinimą, ir ateityje turėtume pereiti prie finansinių išteklių paskirstymo pagal prioritetus ir geresnio sutelkimo pagal temas. Reikėtų atsižvelgti į regioninį aspektą ir jis turėtų padėti parodyti sanglaudos politikos ES teikiamą naudą. Kalbant apie finansines priemones, reikėtų didinti galimybę plėtoti finansinės inžinerijos iniciatyvas, ir valstybėms narėms bei jų regionams numatyti nuostatą dėl kelių fondų finansuojamų programų naudojimo.
Angelika Werthmann
raštu. - (DE) Pranešėjas daugiau nei kartą pabrėžė, kad didesnis koordinavimas ir integruotas planavimas bei sistemos įgyvendinimas yra esminiai, norint pasiekti geriausių rezultatų naudojant subsidijas iš trijų sanglaudos politikos fondų. Iš savo daugiametės patirties turime sukaupę pakankamai duomenų, kad galėtume išnaudoti esamas galimybes ir ateityje gerokai pagerinti Europos sanglaudos politiką.
Philip Bradbourn
raštu. - Dėl M. -T. Sanchez-Schmid, G. Stavrakakio, O. Vlasako ir M. Mikolasiko pranešimų: EP nariai konservatoriai balsuodami nusprendatmesti šiuos pranešimus dėl būsimos sanglaudos politikos krypties, išskyrus O. Vlasako pranešimą, dėl kurio susilaikėme. Taip pasielgta dėl daugybės svarbių priežasčių: tai grindžiame tuo, kad, tęsiantis valstybės finansų konsolidavimui, visiškai nepriimtina, kad didžiulis ES sanglaudos biudžetas turėtų likti visiškai nepaveiktas šių veiksmų. Apskritai šiais pranešimais neatsakoma į konservatoriams rūpestį keliančius klausimus dėl ES sanglaudos politikos vykdymo kokiu nors reikšmingu būdu. Jie atmeta bet kokius veiksmus, kurių pagrindu turtingesnės valstybės narės galėtų pačios finansuoti savo regioninę plėtrą, ir užkerta kelią mažesnės apimties, veiksmingesnės ir tikslingesnės sanglaudos politikos sukūrimui Europos skurdžiausiems regionams. Vietoj to siūlomos tokios naujos biurokratijos priemonės kaip makroregioninių įmonių sukūrimas ir taip, ryžtingai krypstant regionalizmo link, dar kartą sumenkinama tautinvalstybė. Šiuo griežto taupymo laikotarpiu ES suteikiama galimybskirti mažiau lėšų seniems ir daug lėšų reikalaujantiems prioritetams. Šiais pranešimais judama visiškai neteisinga kryptimi.
Pino Arlacchi
raštu. - Ponia pirmininke, balsavau už šį pranešimą, nes jame reikalaujama to, kad makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo sistema būtų papildyta Europos Sąjungos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija, kuria siekiama padidinti Sąjungos konkurencingumą ir socialinį stabilumą. Be to, dokumente Komisija aiškiai raginama atlikti tvirtesnį ir labiau nepriklausomą vaidmenį sustiprintos priežiūros proceso, misijų, rekomendacijų ir įspėjimų atžvilgiu.
Sophie Auconie
Dabartiniais įvykiais parodoma, kad Europos stabilumo ir augimo paktas nėra labai veiksmingas ir juo nepavyko apsaugoti kai kurių valstybių narių nuo rimtų problemų dėl mokėjimų likučio ir skolų išmokėjimo. Todėl, be šioms šalims ES suteiktos pagalbos, institucijos siekia sustiprinti Stabilumo ir augimo paktą, kad būtų išvengta tokių krizių ateityje. Tai yra ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinio, kurio dalį sudaro šis mano kolegės E. Ferreiros pranešimas, tikslas. Pranešime kalbama apie makroekonominio disbalanso prevenciją ir naikinimą, taip pat skatinama sustiprinti priežiūrą. Pritariu įtvirtintiems principams ir visam ekonomikos valdysenos dokumentų rinkiniui.
Regina Bastos
2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija pateikteisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sustiprinti ekonomikos valdyseną Europos Sąjungos teritorijoje ir euro zonoje. Ekonomikos valdysenos stiprinimas turi būti susietas su demokratinio priimamų sprendimų teisėtumo stiprinimu. Kitaip sakant, juo reikalaujama glaudesnio ir savalaikiškesnio suinteresuotųjų šalių, taip pat nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento dalyvavimo. Šiame pranešime, už kurį balsavau, teigiama, kad taisomajame veiksmų plane bus pateikti konkretūs politikos veiksmai, kuriuos konkreti valstybnarįgyvendino arba ketina įgyvendinti, taip pat tam skirtas kalendorinis planas.
Tarp taisomųjų priemonių vienodai svarbi galimybKomisijai vykdyti sustiprintos priežiūros misijas atitinkamoje valstybėje narėje, siekiant stebėti plano įgyvendinimą. Galiausiai norėčiau pabrėžti Parlamento teisę savo iniciatyva arba valstybės narės prašymu pakviesti Tarybos Pirmininką, Komisiją ir, kai pagrįsta, Euro grupės pirmininką atvykti į atitinkamą parlamentinį komitetą aptarti sprendimą dėl nesilaikymo.
Mara Bizzotto
Dėl nesugebėjimo užtikrintai įvertinti šiame pranešime dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo pateiktų direktyvų poveikio nusprendžiau susilaikyti nuo balsavimo. Neabejotina, kad dėl Graikijos ekonominio žlugimo masto ir dėl panašios krizės pavojaus daugybėje kitų valstybių narių būtina skubiai imtis strategijos, kad būtų vėl išvengta panašios nelaimės. Tačiau, kita vertus, ta strategija neturėtų būti sukuriamas nesirinktinas ES centrinės valdžios kišimasis į atskirų valstybių narių ekonomiką. Nacionalinių galių ir laisvių apsauga yra ES tinkamo veikimo garantija, todėl ji neturi būti paaukota net tokiomis aplinkybėmis kaip Graikijos krizė.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pakeitimo, nes manau, kad po Europą ir visą pasaulį ištikusios finansų ir ekonomikos krizės labai svarbu peržiūrėti Europos makroekonominės raidos ir fiskalinės drausmės klausimus. Tai yra sunkus, tačiau kartu ir tinkamas metas užbaigti ir ištaisyti esamą modelį, atsižvelgiant į praeities ir dabarties patirtį, ir Europos Parlamentas pirmą kartą dalyvauja šių svarbių sprendimų priėmimo procese. Makroekonominio disbalanso prevencija ir ištaisymas yra nauja drausmės priemoneuro zonos valstybėms narėms, pagal kurią būtų įvedamos sankcijos už valstybės sukčiavimą bei nenorą veikti pagal sutartas rekomendacijas nepateikus priimtino paaiškinimo, bet ne už nepajėgumą pasiekti siūlomų tikslų. Pagal šią drausmės priemonę bus atsižvelgiama į visą valstybei skirtų baudų naštą, o bendrai baudų sumai bus nustatyta viršutinriba. Sumokėtos baudos taps nuolatinio krizių valdymo mechanizmo centrinio fondo įplaukomis.
Antonio Cancian
E. Ferreiros pranešimas sudaro teisės aktų rinkinio dėl ekonomikos valdysenos reformos, kuris susideda iš šešių pranešimų, parengtų po mėnesius trukusių derybų, dalį. Parlamentas visiems, ypač Tarybai, pateikaiškią poziciją. Todėl tikiuosi, kad šis dokumentų rinkinys bus tikrai patvirtintas iki vasaros atostogų ir, svarbiausia, kuo greičiau taikomas, kad Europos Sąjunga nebūtų nepasirengusi, kaip buvo praeityje, įveikti iššūkius, kuriais keliama grėsmjos stabilumui. Pirmiausia balsavau už E. Ferreiros pranešimą dėl to, kad manau, kad dėmesys suvestinės kaip priemonės galimam disbalansui nustatyti, remiantis konkrečiais kriterijais, vaidmeniui yra puikus pagrindas problemai nagrinėti. Tiesą sakant, manau, kad pirmasis veiksmas, kurio reikia imtis, siekiant išvengti ekonomikos krizių ateityje, yra išsamus rizikos veiksnių, dėl kurių gali susidaryti biudžetinis disbalansas, išnagrinėjimas, o šiame pranešime tinkamai aptariamas šis klausimas. Dar daugiau, šie kriterijai yra bendri ir kiekybiniai, kad jie galėtų būti vienodai įvertinti ir palyginami visoje Europoje.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau už pranešimą, nes pritariu tam, kad Komisijai atliekant ekonominį suvestinių svarstymą, susijusį su perspėjimo mechanizmu, ji ypač daug dėmesio turėtų skirti realiosios ekonomikos raidai, įskaitant ekonomikos augimą, užimtumą ir nedarbo lygį; nominaliąją ir realiąją konvergenciją tiek euro zonoje, tiek už jos ribų; produktyvumo ir tokių jo pagrindinių paskatų kaip moksliniai tyrimai, vystymasis ir išorės arba vidaus investicijos plėtrą; ir tendencijas sektorių lygmeniu, įskaitant energetikos sektorių, kurios turi įtakos tiek bendro vidaus produkto, tiek dabartinio apskaitos balanso veiksmingumui.
Carlos Coelho
Dabartine ekonomikos, finansų ir socialine krize parodyta, kad Europos Sąjungos dabartinis ekonomikos valdysenos modelis nebuvo sėkmingas: pati priežiūros sistema buvo labai silpna, nebuvo laikomasi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. Todėl pritariu Europos Komisijos pateiktam priemonių rinkiniui dėl ekonomikos valdysenos. Pritariu E. Ferreiros pranešimui dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo. Sveikinu Komisiją dėl idėjos parengti suvestinę, kuri jau atnešgerų rezultatų vidaus rinkos, laisvės, saugumo ir teisingumo srityse. Norėčiau, kad Europos Parlamentas pajėgtų pasidalyti savo žiniomis su Komisija nustatant suvestinės rodiklius. Tikimasi, kad rodiklių bus gana daug, tačiau dėmesys pirmiausia turėtų būti skiriamas makroekonominiam disbalansui aktualiems veiksniams. Pritariu galimybei reikalauti struktūrinių reformų perteklių patiriančiose valstybėse, tačiau daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama šalims, kurioms būdingas deficitas.
Diogo Feio
Labai svarbu pabrėžti šio reglamento svarbą. Kadangi jis visiškai naujas dokumentas ES teisinėje sistemoje, jis visiškai naujoviškas savo turiniu ir tuo, kas siūloma, būtent nustatyti ir panaikinti makroekonominį disbalansą Europos Sąjungoje.
Remiantis pamokomis, iš kurių turėtų būti pasimokoma per pastarąją krizę, šis pranešimas vertas dėmesio dėl to, kad juo siekiama suteikti pirmenybę įvairiose valstybėse narėse vykdomos ekonomikos politikos stebėjimui ir koordinavimui, siekiant tvirtos ir tinkamai suderintos ekonominės sąjungos. Juo siekiama sukurti įspėjimo mechanizmą dėl galimo būsimo disbalanso, kuris gali kilti tam tikroje valstybėje narėje, kad būtų galima nedelsiant jį veiksmingai panaikinti.
Galiausiai norėčiau pasveikinti savo tėvynainę E. Ferreirą už jos pasiryžimą ir atsidavimą, kurį ne visada buvo lengva įgyvendinti, tačiau jis tikrai pagirtinas.
José Manuel Fernandes
Manau, kad Komisija turėtų atlikti tvirtesnį ir labiau nepriklausomą vaidmenį įgyvendinant sustiprintą priežiūrą, kiek tai susiję su vertinimais, kurie būdingi kiekvienai valstybei narei, stebėsena, misijomis ir rekomendacijomis. Pritariu Europos Sąjungos metodui, todėl sutinku, kad Tarybos vaidmuo turėtų būti apribotas taip, kad būtų nustatytos galimos sankcijos. Tačiau pats svarbiausias dalykas yra pažanga ekonomikos valdysenos su tvirtomis prevencijos ir naikinimo dalimis, siekiant išvengti tokių sankcijų, link.
Disbalanso prevencijos ir naikinimo sistema ir visa ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti skatinamas augimas ir darbo vietų kūrimas, stiprinamas Europos Sąjungos konkurencingumas ir socialinis stabilumas. Todėl sutinku, kad valstybių narių ekonomikos politikos priežiūra turėtų būti platesnnei biudžeto priežiūra, siekiant išvengti perteklinio makroekonominio disbalanso ir pažeidžiamumo Europos Sąjungoje. Taip pat svarbu apsvarstyti vidinį disbalansą, įskaitant privačias ir viešąsias skolas, jų kitimą ir kilmę (vietos arba tarptautinę), ir šalies delspinigius, visų pirma nuo viešojo sektoriaus ir daugiašalių įmonių iki mažųjų ir vidutinių įmonių.
João Ferreira
Šis pranešimas yra šešių dalių teisės aktų rinkinio dėl vadinamosios ekonomikos valdysenos dalis. Nors pranešėja ir jos politinfrakcija siekjį išskirti iš kitų penkių dalių, tiesa ta, kad jame akivaizdžiai atskleidžiami Europos Sąjungoje kylantys prieštaravimai.
Tiesą sakant, nepakanka nustatyti makroekonominio disbalanso valstybėse narėse, jeigu nėra jokios alternatyvios ES politikos dabartinei pakeisti, kuri būtų pagrįsta solidarumu ir ekonomikos bei socialine sanglauda, siekiant panaikinti disbalansą. Skambiais gerų ketinimų pareiškimais apie darbo vietų išsaugojimą ir darbuotojų bei socialinių teisių apsaugą iš esmės prieštaraujama pareiškimams apie Stabilumo ir augimo pakto (kuris buvo pavadintas kvailu), įskaitant sankcijų toms šalims, kurių ekonomikos pažeidžiamesnės ir tapo neoliberalios politikos aukomis, sugriežtinimą, ir "Euro plius" pakto išsaugojimą.
Pranešėja ir jos politinfrakcija taip pat reikalauja pripažinti, kad politika, kurią jie rėmir skatino, yra pagrindinkrizės priežastis ir kad bendros valiutos sukūrimas, remiantis Vokietijos markės pavyzdžiu, buvo pagrįstas klaidingomis prielaidomis, tai buvo naudinga tik ekonominių ir finansinių grupių tvirčiausios ekonomikos šalyse interesams patenkinti. Jeigu tai tęsis ir toliau, neišvengiamai pamatysime dar didesnį ekonomikos, socialinės ir politinės padėties pablogėjimą.
Ilda Figueiredo
Šis pranešimas yra šešių dalių teisės aktų rinkinio dėl vadinamosios ekonomikos valdysenos dalis, kuriame atskleidžiami Europos Sąjungoje kilę prieštaravimai. Tiesą sakant, nepakanka nustatyti makroekonominio disbalanso valstybėse narėse, jeigu nėra jokios alternatyvios ES politikos dabartinei pakeisti, kuri būtų pagrįsta solidarumu ir ekonomikos bei socialine sanglauda, siekiant panaikinti disbalansą. Todėl nepakanka pateikti gerų ketinimų pareiškimus apie darbo vietų išsaugojimą ir darbuotojų bei socialinių teisių apsaugą, jeigu vėliau jais nepanaikinamas Stabilumo ir augimo paktas ir "Euro plius" paktas, kurie būtų pakeičiami tikru Pažangos ir socialinės plėtros paktu, o siekiama nustatyti platesnius reikalavimus ir griežtesnes sankcijas šalims ir tautoms, kurios tapo neoliberalios politikos aukomis.
Kol Europos vadovai nepripažins to, kad jų politika yra pagrindinįsitvirtinusios krizės priežastis, tol matysime vis blogėjančią ekonomikos, socialinę ir politinę padėtį, o tai neišvengiamai sukels dar daugiau socialinės įtampos ir konfliktų su neprognozuojamais padariniais. Tai tęsis tol, kol jie pripažins, kad bendros valiutos sukūrimas, remiantis Vokietijos markės pavyzdžiu, buvo pagrįstas klaidingomis prielaidomis, tai buvo naudinga tik galingų ekonominių ir finansų grupių interesams patenkinti ir kad tai yra pagrindinkrizių pablogėjimo priežastis...
(Sutrumpinta remiantis Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsniu.)
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Labai svarbu pabandyti panaikinti makroekonominį disbalansą euro zonos ir ES ateities labui. Parlamentas ketina pagerinti Komisijos pasiūlymą, siekdamas sukurti tvirtą ir suderintą sistemą būsimam dešimtmečiui, užtikrindamas fiskalinės drausmės ir ekonominio augimo bei užimtumo tikslų Europos Sąjungoje ir visose valstybėse narėse suderinamumą, nes tik įgyvendinus šias sąlygas bus užtikrintas Europos Sąjungos ir euro stabilumas ir tvarumas. Ekonomikos valdysena turi būti stiprinama kartu su priimamų sprendimų demokratiniu teisėtumu. Tam reikalingas ne tik atitinkamų suinteresuotųjų šalių, bet visų pirma ir nacionalinių parlamentų, ir Europos Parlamento glaudesnis ir savalaikiškesnis dalyvavimas. Tiesa, kad Stabilumo ir augimo paktas ir visapusekonomikos reikalų administravimo sistema turėtų papildyti ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir ją atitikti, taip pat turėtų būti siekiama padidinti visų valstybių narių konkurencingumą ir visų ES regionų socialinį stabilumą. Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas yra veiksminga priemontrūkumams, kylantiems būtent dėl vidutinės trukmės ir ilgalaikių tendencijų, didėjančių skirtumų Europos Sąjungoje ir euro zonoje, taip pat dėl atskirų valstybių narių politikos išorinių padarinių, panaikinti. Turėtume pagerinti ekonomikos valdysenos sistemą ir taip užtikrinti tvarų ir suderintą visos Europos Sąjungos augimą.
Marietta Giannakou
raštu. - (EL) Šiandien Naujosios demokratijos frakcijos nariai Europos Parlamente balsavo už šešis naujojo ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinio pasiūlymus. Europos Parlamento pasiūlymais sudaromas pagrindas ekonomikos stabilumo aplinkai, tačiau kartu ir naujoviškų mechanizmų, kaip antai euroobligacijų ir Europos Sąjungos remiamų projektų obligacijų, plėtrai.
Louis Grech
raštu. - Balsuosiu už E. Ferreiros pranešimą, nes tai vienintelis pranešimas, kuriame aiškiai pabrėžiama didžiulplačios makroekonomikos perspektyvos išlaikymo svarba, atsižvelgiama į įvairius valstybių narių produktyvumo lygmenis, kartu apsaugant pagrindines ir socialines teises M. Monti išlygos pagrindu. Kita vertus, visuose kituose pranešimuose siūlomu ekonomikos dokumentų rinkiniu išlaikomas tik tolesnis plataus masto griežto taupymo priemonių, kurios turėjo ir, gali būti, ir toliau turės žalingą poveikį ekonomikos augimui, įgyvendinimas. Politika, kuria orientuojamasi tik į griežto taupymo priemones ir išimtinai skatinami tolesni suvaržymai be jokių investavimo planų, trukdoma darbo vietų kūrimui. Būtent todėl balsuosiu prieš visus kitus pranešimus ir susilaikysiu dėl C. Haglundo pranešimo. Turime rasti kitą būdą, kaip išspręsti dabartinę krizę, kuris apimtų atsakingų griežto taupymo priemonių įgyvendinimą ir tvirtą investavimo planą, siekiant užtikrinti, kad būtų remiami tie, kurie yra labiausiai pažeidžiami per šią krizę. Iš tiesų turi būti imamasi tokių pokyčių kaip plataus masto struktūrinir reguliavimo reforma, tačiau dabartinę padėtį galima pagerinti tik sukūrus paskatas, taip pat radikalaus ir visapusio modernizavimo politikos ir tikslinių investicijų pagrindu.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi taikant šią procedūrą turėtų būti sukurtas įspėjimo mechanizmas, kuriuo būtų anksti nustatomas atsirandantis makroekonominis disbalansas. Jis turėtų būti pagrįstas naudojama orientacine ir skaidria rezultatų suvestine, kurioje būtų orientacinės ribos, ir ekonomikos vertinimu. Atliekant šį vertinimą turėtų būti atsižvelgiama, inter alia, į nominaliąją ir realiąją konvergenciją euro zonoje ir už jos ribų. Jei nustatomas didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant disbalansą, kuris kelia grėsmę deramam ekonominės ir pinigų sąjungos veikimui, turėtų būti pradėta perviršinio disbalanso procedūra, kurią vykdant valstybei narei galėtų būti teikiamos rekomendacijos ir taikomi griežtesnės priežiūros ir stebėsenos reikalavimai, o valstybių narių, kurių valiuta yra euro, pakartotinio taisomųjų veiksmų nesiėmimo atveju numatyta galimybužtikrinti reikalavimų vykdymą (sankcijos). Manau, kad tai geras instrumentas siekiant išvengti makroekonominio disbalanso.
Cătălin Sorin Ivan
raštu. - Stabilumo paktas yra atsakas, kurio reikia Europai. Dokumentų rinkinys turi didelę reikšmę ES ateičiai ir visų pirma euro zonai. Pritariu šiam pranešimui, nes jis sudaro struktūrinio ekonominio dialogo pagrindą. Makroekonominio disbalanso prevencija ir naikinimas yra galinga priemondėl vis didėjančių nuokrypių Europos Sąjungoje kylantiems nestabilumams išspręsti tiek vidutinės trukmės, tiek ir ilgalaikių tendencijų požiūriu. Mums reikalingi taisomieji mechanizmai, kurie būtų įgyvendinami tinkamu laiku.
Petru Constantin Luhan
raštu. - (RO) Šiuo pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo siekiama pagerinti Komisijos pasiūlymus dėl galingos priemonės, kuri apimtų fiskalinę drausmę, ekonomikos augimą ir užimtumą ES ir kuria būtų iš esmės prisidedama prie Europos Sąjungos ir euro stabilumo, sukūrimo, ateityje siekiant išvengti tokių finansų krizių kaip dabartinė. Siekiama, kad šis reglamentas taptų standartine priemone makroekonominiam disbalansui, kuris gali kilti dėl ekonominių neatitikimų ES valstybėse narėse ir dėl nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamos atskiros politikos, išvengti.
Reikėtų pabrėžti, kad šis pranešimas parengtas ankstesnės ES patirties dėl ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo, kuria pabrėžiama būtinybsukurti tvirtesnę ekonomikos valdysenos sistemą, pagrindu, kaip ir siūloma šiame pranešime.
David Martin
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, nes juo pagerinamas pradinis Komisijos tekstas. Labai palankiai vertinu nuostatas dėl darbuotojų teisių išsaugojimo ir visapusio ekonominės veiklos rezultatų vertinimo, visų pirma įskaitant užimtumą.
Arlene McCarthy
raštu. - Darbo europartijos EP nariai iš esmės prieštarauja dabartinei, į griežtą taupymą orientuotai ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinio krypčiai. Patobulintas koordinavimas dėl ekonomikos ir fiskalinės politikos būtų naudingas Europos ilgalaikiam ekonomikos augimui, tačiau jis turi būti pagrįstas tinkamomis taisyklėmis. Tekste, dėl kurio dešiniųjų dauguma derėjosi Parlamente, Taryboje ir Komisijoje, per daug dėmesio skiriama trumpalaikiams, griežtiems deficito suvaržymams, o ne ilgalaikiam augimui. Šios taisyklės būtų taikomos visoje Europos Sąjungoje, taip butų panaikintas nacionalinių vyriausybių lankstumas įgyvendinti skirtingą politiką ateityje. Užtikrinus ilgalaikį augimą, skola mažėtų kaip BVP dalis, o tai taip pat laba svarbu, siekiant užtikrinti darbo vietas ir ekonominę gerovę, taip pat siekiant finansuoti aukštos kokybės viešąsias paslaugas. Siekiant užtikrinti, kad šiuo dokumentų rinkiniu būtų remiamas ekonomikos augimas, turi būti užtikrintos išlaidos investicijoms. Investicijos į mokslinius tyrimus, svarbią infrastruktūrą ir naują ekologišką ekonomiką yra labai svarbios ilgalaikiam augimui užtikrinti, jos niekada neturėtų būti mažinamos siekiant trumpalaikių ES tikslų. Tokių išlaidų sumažinimas recesijos metu taip pat padidintų ekonomikos nuosmukį. Darbo partijos EP nariai pritaria E. Ferreiros pranešime įtvirtintiems Komisijos pasiūlymo dėl makroekonominio disbalanso pakeitimams, kuriais apsaugomos darbuotojų teisės ir užtikrinama visapusio ekonominės veiklos rezultatų vertinimo, įskaitant užimtumą, svarba.
Jean-Luc Mélenchon
Dabar Komisija galės savo noru pateikti teigiamus ir neigiamus vertinimus. Ji pati nustatys rodiklius, kurių pagrindu ji galės įvertinti valstybes nares. Taip pat bus taikomos sankcijos toms šalims, kurios nesilaikys po to pateikiamų rekomendacijų. Dėl atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimo Komisija galės jas įgyvendinti pusiau automatiniu būdu. Komisija netgi priims sprendimus dėl sankcijų taikymo. Tai autoritarizmo šedevras. Balsuosiu prieš šį nukrypimą nuo demokratijos, kurį smerkiu.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Nustatyti tikslai dėl ekonomikos augimo, užimtumo ir konkurencingumo negali būti pasiekti numatytomis priemonėmis, nes kenkiama valstybių narių ekonomikos plėtrai. Ekonomikos politikos kontrolės sistemą, galbūt, gali įgyvendinti įvairios tam pritariančios valstybės narės, bet ne pati ES, nes labai skiriasi įvairių šalių ekonomikos tvirtumas. Būtent todėl euro zona turėtų būti kuo greičiau panaikinta. Stiprios valstybės turėtų susivienyti ir sudaryti naują pinigų sąjungą, o kitos turėtų grįžti prie savo valiutų. Pasiūlymas stebėti šalių ekonomikos politikos dabartinę padėtį reikštų socialistinės valstybės įsikišimą - tai, kas nepavyko praeityje, ir tai yra viena iš dabartinių finansinių sunkumų priežasčių euro zonoje. Tokioms priemonėms būdingas menkas demokratinis teisėtumas, todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Komisijos pasiūlymais pirmiausia siekiama sugriežtinti Stabilumo ir augimo pakto reglamentus. Kartu vienas po kito kuriami paramos mechanizmai dėl biudžeto skylių, kuriems ir vėl naudojami mokesčių mokėtojų pinigai. Jau laikas galvoti apie tvarią, nepriklausomą šalių ekonomiką ir atskirų valstybių nacionalinių skolų sumažinimą. Baisu, kad iš tų pačių tiek daug pastangų dedančių šalių vėl bus reikalaujama mokėti už kitų klaidas. Mums reikalingi demokratiški sprendimai, o ne biurokratinės procedūros, siekiant užtikrinti svarbų ir veiksmingą ekonomikos politikos koordinavimą ES lygmeniu, kuris būtų naudingas visiems Europos žmonėms.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Labai svarbu sukurti efektyviai funkcionuojantį visavertį makroekonominio disbalanso prevencijos ir naikinimo mechanizmą, kuris įspėtų ir operatyviai reaguotų į makroekonominio disbalanso atsiradimo grėsmę. Labai svarbu, kad šis mechanizmas būtų pagrįstas orientacine ir skaidria rezultatų suvestine. Komisija kartu su Taryba ir EP turi parengti minėtą suvestinę ir valstybėms narėms skirtus makroekonominius ir makrofinansinius rodiklius. Manau, kad tiek euro zonos, tiek ne euro zonos valstybėms, esant ypatingoms ekonominėms aplinkybėms, turėtų būti sudaromos simetrinės, skirtingos rodiklių suvestinės ir ribinės vertės. Be to, Taryba turėtų nuolat pranešinėti, dėl kokių įgyvendintų priemonių perviršinio disbalanso procedūra laikinai stabdoma tam tikroje valstybėje narėje. Pritariu pasiūlymui suteikti teisę Komisijai vykdyti sustiprintos priežiūros vizitus, kurių metu turėtų būti palaikomas ryšys su ECB, socialiniais partneriais ir kitais suinteresuotais nacionaliniais subjektais. Turi būti nuolat atliekamas disbalanso rizikos vertinimas, siekiant užkirsti kelią jo kilimui, o valstybėms narėms laiku teikiamos rekomendacijos, kad būtų pašalinti galimi ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo trukdžiai.
Justas Vincas Paleckis
raštu. - Balsavau už šį konkretų pranešimą dėl makroekonominio disbalanso, nes jame konkrečiai kalbama apie dabartinį skolos klausimą kai kuriose valstybėse narėse, ir dar svarbiau, jame siūlomas pažangus būdas išspręsti tokią rimtą problemą, kuri susijusi ne tik su trumpalaikiais, bet ir su ilgalaikiais padariniais. Manau, kad Europai reikia pažangių investicijų, siekiant prisidėti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, todėl tiesiog sumažinus biudžetus, tai tik pakenktų visai ekonomikos ir politinei sistemai ilgalaikėje perspektyvoje. Kaip socialdemokratas, pabrėžiantis žmonių socialinių teisių svarbą ir ilgalaikę visuomenės gerovę, pritariu šiam pasiūlymui dėl jo išsamumo ir visapusiškumo, sprendžiant šiuos klausimus.
Alfredo Pallone
Balsavau už E. Ferreiros pranešimą, nes manau, kad ES koordinuojamas priežiūros mechanizmas dėl makroekonominio disbalanso nustatymo ir prevencijos, kaip ir perteklinio disbalanso panaikinimo procedūra, yra svarbus. Nustatymo sistemoje, kuri vadinama "įspėjimo mechanizmu", naudojama tiek kiekybinių rodiklių suvestinė, tiek kokybiniai vertinimai. Manau, kad ši suvestinsvarbi dėl to, kad mums pateikiama bendra ir baigtinapžvalga, todėl manau, kad tai turėtų būti lanksti ir pritaikoma priemonė, kad ji galėtų būti pakeičiama ir priderinta prie įvairių reikalavimų ir aplinkybių, aiškiai užtikrinant teisinio tikrumo pagrindą. Tikiuosi, kad Parlamentas pasieks galutinį susitarimą ir kuo greičiau patvirtins visą valdysenos dokumentų rinkinį, kad visuomenei ir rinkoms būtų pateikta tvirta ir vieninga pozicija ir kad būtų sustabdyta spekuliacija.
Maria do Céu Patrão Neves
2010 m. rugsėjo 29 d. Komisija pateikteisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sustiprinti ekonomikos valdyseną ES ir euro zonoje. Dokumentų rinkinį sudaro šeši pasiūlymai: keturi iš jų susiję su biudžeto klausimais, įskaitant Stabilumo ir augimo pakto (SGP) reformą, o kitais dviem reglamentais siekiama nustatyti ir panaikinti kylantį mikroekonominį disbalansą ES ir euro zonoje. Šis nuomonės projektas susijęs su Komisijos pateiktu pasiūlymu dėl Tarybos reglamento, iš dalies pakeičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo. Iš esmės pritarta, kad SGP nebuvo sėkmingas nei prevencijos, nei panaikinimo požiūriu ir turi būti pakeistas.
Pritariu Komisijos pateikto pradinio pasiūlymo pakeitimams, kuriems pritardidžioji dauguma Europos Parlamento narių. Norėčiau pasakyti, kad svarbu atsižvelgti į per tuos metus, kai galiojo SAP, įgytą patirtį, taip pat į tai, kad ekonomikos valdysena tapo demokratiškesnė, Europos Parlamentui įsitraukus į visą priežiūros procesą. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Aldo Patriciello
Per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo dešimtmetį įgyta patirtimi parodomas aiškus pagerintos ekonomikos valdysenos sistemos poreikis. Parlamentas turės įdėmiai išnagrinėti ir patobulinti 2010 m. rugsėjo mėn. Komisijos priimtus pasiūlymus dėl įstatymo galią turinčių aktų dėl valdysenos, atsižvelgdamas į svarbų jų vaidmenį ES, visų pirmą euro zonos, ateičiai. Ekonomikos valdysena turėtų būti stiprinama kartu su priimamų sprendimų demokratiniu teisėtumu, nes ekonomikos valdysena negali būti atskirta nuo finansų rinkos reguliavimo ir priežiūros. Remdamasi Lisabonos sutartimi, Taryba reikalauja Parlamento pritarimo pasiekti galutinį susitarimą. Tai pirmas kartas, kai Parlamentas kartu su Taryba priėmsprendimą dėl makroekonominių klausimų ir fiskalinės drausmės Europos Sąjungoje. Balsavau už Bendrijos metodu pagrįstą plataus masto valdysenos sistemos reformą, siekdamas užtikrinti, kad Parlamentas pagerintų Komisijos pasiūlymus dėl tvirtos ir nuoseklios sistemos kitiems dešimtmečiams sukūrimo, siekiant užtikrinti fiskalinės drausmės ir ekonomikos augimo suderinamumą.
Miguel Portas
Tai vienintelis pranešimas, kuriuo bandoma priešintis įsigalėjusiai tendencijai dėl paties ekonomikos valdysenos dokumentų rinkinio. Susilaikiau nuo balsavimo, kad pabrėžčiau šį aspektą ir pripažinčiau jo vertę. E. Ferreiros pranešimas susijęs su rimto makroekonominio disbalanso prevencija. Jame deficito ir skolų klausimas yra ne daugiau svarbesnis nei perteklius ir prekybos deficitas, užimtumas ir nedarbo lygis ar bet kurie kokybiniai uždaviniai, kuriais galėtų būti užtikrinta tvari augimo strategija. Naudinga užtikrinti tokio pobūdžio įvairiapusį koordinavimą, pagrįstą įvairių rodiklių suvestine, kuri leistų disbalansą nustatyti pradiniu etapu. Atsisakau balsuoti už šį pranešimą dėl to, kad tai yra prastas tokios formos koordinavimo, kuris vis dar prasideda deficitu ir baigiasi skola, ryšys.
Phil Prendergast
raštu. - Būtina laikytis naujo požiūrio į dabartinę Europoje paplitusią ekonomikos krizę. Ši krizsavo pobūdžiu yra ir politinė, ir ekonominė, ir mes daugybę kartų matėme, kad Europa stipriausia tada, kai ji veikia vieningai, o vieningas atsakas į šią krizę yra geriausias atsakas. Netgi ES požiūris yra naujas tuo aspektu, ir tai yra pirmas kartas, kai Parlamentas kartu su Taryba priima sprendimą dėl makroekonominių klausimų, ir Tarybai reikalingas Parlamento pritarimas, kad būtų priimtas galutinis susitarimas. Šiame pranešime įtvirtinama daugybkompromisų visais klausimo aspektais. Labai svarbu pateikti tvirtą poziciją rinkoms ir piliečiams tiek apie ES ketinimą įveikti šią finansų krizę, tiek apie jos pajėgumus panaikinti skirtumus ir išspręsti svarbiausias problemas. Taip pat palankiai vertinu požiūrį į sukčiavimo problemos sprendimą ir nenorą laikytis rekomendacijų be pagrįsto pateisinimo. Svarbu nustatyti tokias sankcijas, tačiau taip pat svarbu nenubausti valstybių tada, kai jos nepajėgia pasiekti siūlomų tikslų, ir aš palankiai vertinu pranešimą šiuo požiūriu.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Balsavau už šį pranešimą. Juo siekiama įtraukti prevencijos ir panaikinimo mechanizmus valstybėms narėms, kai jos patiria fiskalinį disbalansą. Prevencijos dalis apima tokius mechanizmus kaip kasmetfiskalinio balanso peržiūra, Europos Komisijos išankstinio įspėjimo mechanizmas ir prevencinės rekomendacijos mažam disbalansui panaikinti. Kaip taisomoji priemonbus įtvirtinta procedūra perviršiniam disbalansui panaikinti, būtent perviršinio disbalanso procedūra (PDP), taip pat reikalavimas valstybėms narėms pateikti konkrečius veiksmų planus. Balsavau už šį pranešimą pirmiausia dėl to, kad jis apima ekonomikos disbalanso klausimą, įtrauktą į Stabilumo ir augimo paktą, strategiją "Europa 2020" ir Europos semestrą. Kitaip sakant, realioji ekonomika yra integruota į ekonomikos kontrolės ir koordinavimo procedūras. Be to, taip pat įtraukta ir daugybrodiklių ekonomikos disbalansui apibrėžti, taip pat tokios rekomendacijos ir rodikliai kaip investavimas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei į energetikos sektorių, siekiant suderinamumo.
Licia Ronzulli
Manau, kad pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pateiktų intervencijos priemonių rinkinys gali būti veiksmingas, siekiant užkirsti kelią makroekonominiam disbalansui susidaryti, visų pirma euro zonoje. Dar daugiau, Parlamentas ketina patobulinti Komisijos pasiūlymus, siekdamas sudaryti tvirtą ir suderintą teisės aktų sistemą, kuria būtų užtikrintas ekonomikos augimas ir užimtumas ateinančiais dešimtmečiais. Šiuo labai sudėtingu ES metu svarbu imtis atsako pakeičiant, užbaigiant ir pakoreguojant dabartinį tvaraus augimo modelį ir sustiprinant ekonomikos valdyseną bei priimamų sprendimų demokratinį teisėtumą.
Kay Swinburne
raštu. - ECR frakcija visada konstruktyviai siekužtikrinti, kad euro zonoje būtų galima rasti ilgalaikį sprendimą dėl patiriamos krizės dėl valstybės garantuotos skolos. Stabilumo ir augimo pakto trūkumai tiek dėl jo turinio, tiek dėl įgyvendinimo jau kurį laiką buvo akivaizdūs, todėl teisinga tai, kad dabar imamasi veiksmų siekiant ilgalaikio veiksmingo sprendimo. Komitete ir per trišalį dialogą prisidėjome prie to, kad būtų užtikrinta, kad Parlamento siekiami rezultatai būtų tikroviški, įmanomi ir ilgalaikiai. Nepaisant to, apgailestaujame dėl to, kad tai, ką pasiūlKomisija ir kam pritarParlamentas, nėra sprendimas tik euro zonai, bet apima ir tuos, kurių valiuta nėra euras. Kad ir kaip pažvelgtume, dokumentų rinkiniu, dėl kurio balsavome, padidinami ES įgaliojimai valstybių narių sąskaita. Jis apima tokias naujoviškas sąvokas kaip atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimas ir baudos valstybėms narėms ir juo užtikrinama, kad šalių biudžetai daugiau nebūtų vien tik nacionalinių parlamentų klausimas. Taigi, pritardami ilgalaikiams tikslams, negalime pritarti priemonėms ir balsavome prieš šiuos pranešimus, kuriuose neapsiribojama euro zona.
Nuno Teixeira
Siekiant pirmiausia euro zonos ir pačios Europos stabilumo, būtina restruktūrizuoti prevencijos ir priežiūros priemones, kad būtų panaikintas makroekonominis disbalansas. Finansinis konsolidavimas labai svarbus, siekiant ištaisyti praeities klaidas, taip pat tvariam Europos ekonomikos, kuri yra remiama ne valstybės ir užsienio skolų, o užimtumo ir konkurencingumo skatinimu, augimui. Šiame pranešime kalbama apie makroekonominių ir struktūrinių statistinių rodiklių, kurių pagrindu galima palyginti valstybes nares, suvestines, kurios atspindi struktūrines ir trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes tendencijas.
Įtraukus naujus rodiklius ir nustačius žemiausią ir aukščiausią ribas, kurios prireikus bus simetriškos, bus galima naudoti šiuos rodiklius kaip įspėjimo lygmenis, siekiant išvengti to, kad dabartinių finansinių gelbėjimo priemonių imtųsi Komisija ir Tarptautinis valiutos fondas. Šia nauja, pažangia simetriška sistema bus galima užtikrinti griežtesnę priežiūrą, išsamesnius Komisijos, Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Centrinio Banko vertinimus ir rekomendacijų dėl papildomų reformų ir taisomųjų planų rengimą. Susidarius kritinei Europos Sąjungos projekto padėčiai, manau, kad visų Europos Sąjungos ir nacionalinių valdžios institucijų dalyvavimas yra labai svarbus siekiant, kad anksti būtų imamasi reikiamų priemonių.
Sophie Auconie
Dabartiniai įvykiai rodo, kad Europos Stabilumo ir augimo pakto nuostatos nėra labai veiksmingos, o jas taikant kai kurios valstybės narės nebuvo apsaugotos nuo rimtų problemų, susijusių su mokėjimų balansu ir skolos grąžinimu. Todėl, papildydamos šioms šalims suteikiamą ES pagalbą, institucijos imasi veiksmų sugriežtinti Stabilumo ir augimo pakto nuostatas, siekiant ateityje išvengti panašių krizių. Šio tikslo siekiama tvirtinant ekonomikos valdysenos paketą, kurio dalis yra šis kolegos D. Feio pranešimas. Pranešime nagrinėjami perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo klausimai. Palankiai vertinu, ypač pasiūlymą skolos mažinimą skaičiuoti pagal trejų metų laikotarpio vidurkį, o ne nustatyti fiksuotas skolos mažinimo apimtis trejų metų laikotarpiui. Pritariu šiam pranešimui, kaip ir visam ekonomikos valdysenos paketui.
Regina Bastos
Ekonomikos ir finansų krizišryškino ir sustiprino poreikį koordinuoti ir griežčiau prižiūrėti Ekonominėje ir pinigų sąjungoje vykdomą ekonominę politiką. Ši nesena patirtis taip pat atskleiddabartinės koordinavimo sistemos ir esamų priežiūros procedūrų problemas ir trūkumus. Kilus krizei, suprastėjo iki 2007 m. ekonomikos ir finansų sektoriuje buvusios palankios sąlygos, todėl dauguma valstybių narių turi stiprinti savo finansinę padėtį ir mažinti valstybės skolą. Daugumai šalių skolos mažinimo klausimas tampa ypač svarbus, turint omenyje padidėjusių mokesčių ir rizikos draudimo įmokų daromą neigiamą poveikį ekonomikos skatinimui ir augimui. Pranešime Komisija ir Taryba raginamos tolygiai ir visapusiškai įvertinti visus svarbius veiksnius, ypač jų daromą sunkinantį ar lengvinantį poveikį ir atitikimą biudžeto deficito ir (ar) valstybės skolos kriterijams. Taryba reikalaus, kad valstybės narės, sudarydamos sąlygas mažiausiai 0,5 proc. per metus padidinti bendrąjį vidaus produktą, įgyvendintų savo metinius biudžeto tikslus. Dėl šių priežasčių balsavau "už".
Mara Bizzotto
Nusprendžiau susilaikyti balsuojant dėl šio pranešimo dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Nors reikia peržiūrėti nusistovėjusius ekonominius santykius tarp atskirų valstybių narių ir jų santykius su Europos Sąjunga, ypač atsižvelgiant į Graikijos įvykius ir į aplinkybę, kad daugelyje kitų valstybių narių juntami rimtos to paties masto kaip Graikijos finansų krizės požymiai, šios peržiūros negalima atlikti naudojantis pranešime siūlomais metodais. Pranešime siekiama sumažinti nacionalinių ekonomikos struktūrų pažeidžiamumą, mano nuomone, suteikiant pernelyg didelius įgaliojimus ES valstybių narių atžvilgiu ir taip aukojant jų laisvę ir galias, susijusias su finansų sritimi. Todėl negaliu balsuoti už šį pranešimą.
Antonio Cancian
D. Feio pranešimas yra dalis ekonomikos valdysenos reformų teisės aktų rinkinio, kurį sudaro per ištisus mėnesius derybų parengti šeši pranešimai. Parlamentas visiems, ypač Tarybai, pasiuntaiškią žinią. Todėl tikiuosi, kad šis rinkinys bus visiškai patvirtintas prieš vasaros pertrauką ir, pirmiausia, kuo greičiau įgyvendintas, kad Europos Sąjunga, kaip anksčiau, būtų pasirengusi atremti jos stabilumui grėsmę keliančius iššūkius. Balsavau už D. Feio pranešimą, nes manau, kad jame teisingai pabrėžiamas esminis vaidmuo, kurį privalo atlikti Parlamentas, užkertant kelią būsimoms ekonomikos krizėms. Tekste pabrėžiama didžiuldialogo, kurį reikės užmegzti su nacionalinių parlamentų atstovais, svarba, siekiant apsaugoti demokratinius procesus ir spręsti su ES ekonomikos stabilumu susijusius klausimus. Be to, pranešime siūloma numatyti trejų metų laikotarpį, per kurį būtų mažinama bendroji skola. Šį pasiūlymą laikau tinkamu ir priimtinu.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau už šį pranešimą, nes sutinku, kad valdžios sektoriaus skolos santykiui su bendruoju vidaus produktu viršijus pamatinę vertę, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 2 dalies b punktą laikoma, kad jis pakankamai mažėja ir tinkamu tempu artėja prie pamatinės vertės, jei per pastaruosius trejus metus skirtumas, palyginti su pamatine verte, mažėjo vidutiniškai viena dvidešimtąja per metus, atsižvelgiant į per trejus metus surinktų duomenų vertinimą.
Carlos Coelho
Dabartinekonomikos finansų ir socialinkrizparodė, kad šiuo metu veikiantis Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos modelis yra neveiksmingas: priežiūros sistema pasirodesanti per silpna, o Stabilumo ir augimo pakto taisyklių nebuvo laikomasi. Todėl pritariu Europos Komisijos siūlomam ekonominės valdysenos priemonių paketui. Balsuoju už puikiai parengtą D. Feio pranešimą dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Palankiai vertinu raginimą pagreitinti Europos Komisijos skelbiamų rekomendacijų procesą. Pritariu pasiūlymui suteikti Europos Parlamentui teisę pasikviesti valstybių narių atstovus ir apgailestauju, kad Taryba jam nepritarė. Teigiamai vertinu Komisijai suteiktą galimybę rengti papildomus vizitus priežiūros tikslais ir galimybę Europos Centrinio Banko atstovams dalyvauti šiuose vizituose.
George Sabin Cutaş
Nusprendžiau balsuoti prieš keturis iš šešių pasiūlymų, įtrauktų į ekonomikos valdysenos paketą, nes manau, kad juose kalbama tik apie taupymo priemones, kurias įgyvendinus Europos ekonomika taptų dar pažeidžiamesnė. Siekiant atkurti ekonomikos augimą, reikalingas kitoks nei pakete siūlomas modelis, kuris būtų grindžiamas strateginėmis investicijomis ir naujų darbo vietų kūrimu.
Göran Färm, Anna Hedh, Marita Ulvskog and Åsa Westlund
raštu. - (SV) Kadangi esame Švedijos socialdemokratai, plataus masto reformų paketą siekiant griežtesnės ekonomikos valdysenos ES viduje vertiname kaip svarbią priemonę tvarkai Europos ekonomikoje užtikrinti. Griežtesnės Stabilumo ir augimo pakto nuostatos, didesni skaidrumo ir nacionalinių biudžeto sistemų drausmės reikalavimai bei naujoji ekonominio disbalanso užkardymo sistema yra svarbiausi elementai imantis veiksmų siekiant stabilizuoti valstybės finansus ir finansų rinką.
Šiandien nusprendėme nebalsuoti už penkis iš šešių teikiamų pranešimų ne todėl, kad esame prieš griežtesnes taisykles. Priešingai, manome, kad griežtesnes taisykles reikia imti taikyti nedelsiant. Vietoje to pasirinkome šią balsavimo strategiją, nes norėjome pasiųsti aiškų signalą, kad kai kurias per plačių užmojų taupymo paketo priemones baigiamuosiuose derybų etapuose reikia pakeisti pasirenkant tolygesnį požiūrį. Reglamentai, kuriuose neskiriamas pakankamas dėmesys į ateitį orientuotoms investicijoms ir pakankamam augimui, ilguoju laikotarpiu negali išlikti tvarūs.
José Manuel Fernandes
Reikia griežtinti biudžeto drausmės taisykles ir labiau jų laikytis, ypač skiriant daugiau dėmesio skolos lygio vystymuisi ir bendrajam tvarumui. Todėl pritariu pasiūlymui įvertinti viešųjų finansų tvarumą, įskaitant skolos lygį, pobūdį (įskaitant trukmę) ir dinamiką. Šiomis aplinkybėmis negalima pamiršti privačiojo sektoriaus įsiskolinimo, tokiu mastu, kuris galėtų tapti neapibrėžtaisiais numanomais valdžios sektoriaus įsipareigojimais. Pasitelkus viešojo ir privačiojo sektorių įsiskolinimų kontrolės sistemą reikia remti ilgalaikį augimą, tinkamai atsižvelgiant į anticiklinį biudžeto politikos vaidmenį ir pagerinant investicijų ir vidaus rinkos plėtros sąlygas, tai labai svarbu siekiant užtikrinti tinkamą Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą bei stiprinimą. Siekiant apsaugoti visos euro zonos finansinį stabilumą, svarbu įsteigti Europos valiutos fondą, veikiantį pagal Europos Sąjungos taisykles ir finansuojamą ypač iš baudų surenkamomis lėšomis.
João Ferreira
Šis pranešimas yra ekonomikos valdysenos teisės aktų rinkinio dalis ir vienas svarbiausių jo elementų. Tai reglamentas dėl perviršinio biudžeto procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo.
Pranešimas pradedamas teiginiu, kad euro zona yra patekusi į krizę ir reikia ieškoti visapusiško bei integruoto jos skolų krizės sprendimo, turint omenyje, kad nepasiteisino iki šiol galiojęs fragmentiškas požiūris, ir baigiamas raginimu laikytis tos pačios pinigų ir neoliberalizmo politikos ir taikyti tuos pačius krizę sukėlusius kriterijus. Jame pritariama dar griežtesniam tikram valstybių narių suvaržymui, nesirūpinant problemų priežastimis ar alternatyviais politiniais sprendimais, kuriuos priimant būtų atsižvelgiama į skirtingus ekonomikos išsivystymo lygius.
Taip, užuot pasiūlius sudaryti pažangos ir socialinės plėtros paktą, grindžiamą solidarumu ir tikra ekonomine ir socialine sanglauda, kurią remiame, pranešime raginama griežtinti Stabilumo ir augimo pakto, o dabar - ir pakto "Euro plius" nuostatas. Jame išplečiamos ir sugriežtinamos sankcijos ir baudos primestų prievolių nesilaikančioms valstybėms narėms. Tai nepriimtinas kišimasis, dėl kurio valstybės narės, kurių atžvilgiu taikomos perviršinio deficito procedūros, patenka į tikro kolonijinio pavaldumo Europos galybei padėtį.
Ilda Figueiredo
Tai viena svarbiausių ekonomikos valdysenos teisės aktų rinkinio dalių. Tai reglamentas dėl perviršinio biudžeto procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo.
Pranešimas pradedamas prielaida, kad euro zona yra patekusi į krizę ir reikia ieškoti visapusiško bei integruoto jos skolų krizės sprendimo, turint omenyje, kad nepasiteisino iki šiol galiojęs fragmentiškas požiūris, ir baigiamas raginimu laikytis tos pačios pinigų ir neoliberalizmo politikos ir kriterijų, taip dar labiau suvaržant valstybes nares, nesirūpinant problemų priežastimis ar alternatyviais politiniais sprendimais, kuriuos priimant būtų atsižvelgiama į skirtingus ekonomikos išsivystymo lygius. Taip, užuot pasiūlius sudaryti pažangos ir socialinės plėtros paktą, grindžiamą solidarumu ir tikra ekonomine ir socialine sanglauda, pranešime raginama griežtinti Stabilumo ir augimo bei "Euro plius" pakto nuostatas. Be to, valstybėms narėms, nesilaikančioms joms primestų reikalavimų, numatoma taikyti griežtesnes sankcijas ir baudas.
Tai nepriimtinas kišimasis, dėl kurio valstybės narės, kurių atžvilgiu taikomos perviršinio deficito procedūros, patenka į tikro kolonijinio pavaldumo Europos galybei padėtį.
Todėl balsavau "prieš".
Monika Flašíková Beňová
Pasaulinekonomikos ir finansų krizišryškino ir padidino aktyvesnio koordinavimo ir geresnės ekonomikos valdysenos Ekonomikos ir pinigų sąjungoje svarbą. Naudojantis esamomis koordinavimo ir priežiūros procedūromis, ES sugebėjo įveikti krizę, kurios nviena valstybnaratskirai nebūtų įveikusi. Europos institucijos ir valstybės narės vis dar bando atsigauti po krizės. Vis dėlto ši patirtis paroddabartinės koordinavimo sistemos ir esamų priežiūros procesų trūkumus ir silpnąsias vietas. Labai svarbu stiprinti Ekonomikos ir pinigų sąjungą, siekiant užtikrinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą, tai - būtina tvarių užimtumo rodiklių ir jo augimo prielaida. Atskiri ekonominės politikos koordinavimo elementai, įskaitant struktūrinių reformų priežiūrą, privalo būti įtraukti į naująjį priežiūros ciklą, vadinamąjį Europos semestrą, kuriuo sujungiami esami pakto procesai ir svarbiausi ekonominės politikos tikslai, užtikrinant, kad stabilizavimo, suderinamumo ir nacionalinių reformų programos būtų teikiamos kartu.
Marietta Giannakou
raštu. - (EL) Europos Parlamento narių Naujosios demokratijos grupšiandien balsavo už šešis naujojo ekonomikos valdysenos paketo pasiūlymus. Europos Parlamento pasiūlymais atveriamas kelias ekonomikos stabilumui, kartu leidžiant plėtoti naujoviškas veiksmų priemones, pvz., euroobligacijas ir Europos projektų obligacijas.
Mathieu Grosch
raštu. - (DE) Labai svarbu geriau koordinuoti ir atidžiau stebėti valstybių narių ekonominę politiką, jei norime pasimokyti iš ekonomikos ir finansų krizės klaidų ir įveikti dabartinę kai kurių valstybių narių patiriamą skolų krizę. Šiame pranešime svarstoma tiksli šio naujojo koordinavimo ir stebėsenos proceso struktūra.
Diskusijos dėl kai kurių šalių perviršinio deficito turėtų būti labiau girdimos pirmiausia Belgijoje, ypač šiuo pereinamuoju laikotarpiu, kai Belgija neturi vyriausybės. Šis pereinamasis laikotarpis yra labai sudėtingas dėl didelio poveikio Belgijos ekonomikai, socialinei politikai ir finansų sektoriui, ir taip tikrai neprisidedama prie padėties gerinimo.
Jei tokia šalis kaip Belgija nori būti tikra, kad rytoj Europa už ją neturės priiminėti sprendimų, jau šiandien būtų laikas paraginti už federalinę politiką atsakingus asmenis prisiimti atsakomybę piliečių atžvilgiu, užuot kreipusis į Komisiją dėl Belgijos rodiklių ar socialinės politikos išlaikymo.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi šiame reglamente išdėstytos nuostatos, skirtos perviršinio deficito procedūrai paspartinti ir paaiškinti. Perviršinio deficito procedūros tikslas - neleisti susidaryti perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui, o jam susidarius padėti kuo greičiau jį panaikinti tikrinant, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal valdžios sektoriaus deficito ir valdžios sektoriaus skolos kriterijus. Reikėtų stiprinti biudžetinės drausmės taisykles, visų pirma gerokai daugiau dėmesio skirti skolos lygiui ir pokyčiams bei bendram tvarumui. Turėtų būti stiprinamos atitikties šioms taisyklėms ir jų vykdymo užtikrinimo sistemos. Ekonominis valdymas turėtų būti vykdomas aktyviau ir laiku įtraukiant Europos Parlamentą ir nacionalinius parlamentus.
David Martin
raštu. - Balsavau prieš šį pranešimą, nes griežtai priešinuosi nepakeliamų taupymo priemonių programai, kurią visoje Europos Sąjungoje vykdo centro dešinieji. Šiuo ekonomikos valdysenos reformų paketu bus slopinamas ES augimas tuo metu, kai reikia investuoti į augimą, mokslinius tyrimus bei plėtrą ir į darbo vietas, siekiant užtikrinti ekonominę Europos ateitį. Šiuo finansinių reformų paketu bus skaudžiausiai smogiama skurdžiausiems Europos gyventojams, o krizę sukėlęs finansų sektorius liks nenukentėjęs. Palankiai vertinu pasiūlymą geriau koordinuoti Europos ekonominę ir fiskalinę politiką, bet griežtai priešinuosi trumpalaikei vizijai, kuria grindžiamas jo įgyvendinimas. Ilgalaikės investicijos į ekologinę ekonomiką, mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą yra labai svarbios užtikrinant ekonomikos stabilumą, darbo vietų kūrimą ir augimą, todėl negaliu pritarti šiam reformų paketui, kuriuo visoje Europoje siekiama nepakeliamai taupyti.
Clemente Mastella
Šis pasiūlymas susijęs su perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimu ir paaiškinimu. Manome, kad griežtesnbiudžeto priežiūra turi būti visada grindžiama visa apimančiais ES tikslais ir ypač reikalavimais, susijusiais su aukšto užimtumo lygio skatinimu, tinkamos socialinės apsaugos garantijomis ir kova su socialine atskirtimi.
Stebint, kaip laikomasi biudžetinės drausmės taisyklių, reikia atsižvelgti ir į socialinį nuosmukį, kuris gali daryti poveikį vyriausybių finansinei padėčiai. Taip pat manome, kad valstybėms narėms, vykdančioms struktūrines reformas, kuriomis prisidedama prie turimų darbo vietų išsaugojimo, naujų kūrimo ir skurdo mažinimo, turėtų būti suteikiama galimybnukrypti nuo atitinkamų vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslų.
Galiausiai manome, kad ekonomikos valdysenos ir Europos valdymo demokratinio teisėtumo stiprinimas turėtų vykti vienu metu ir reikėtų sustiprinti Europos Parlamento vaidmenį bendrajame priežiūros procese. Be to, reguliariai konsultuojantis su socialiniais partneriais ir tvirčiau įtraukiant nacionalinius parlamentus būtų užtikrinamos reikiamos patikimos ir skaidrios priežiūros sistemos prielaidos.
Jean-Luc Mélenchon
Šiame pranešime siūloma išplėsti atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimo taikymo sritį, numatant baudas valstybėms narėms, kurių politika neatitinka liberalių Europos standartų. Dar blogiau, už tyčinį standartų nesilaikymą Komisija raginama bausmės skyrimo procedūrą taikyti skubos tvarka. Vienintelišimtis numatoma valstybėms narėms, pagal Komisijos pageidavimus reformuojančioms savo pensijų sistemas. Taip kuriamas autoritarinis federalizmas. Niekuomet nesutiksiu, kad mano šalis kam nors mokėtų kokias nors baudas.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Biudžetų priežiūrą gali sudaryti tik galimybsusipažinti su tiksliais skaičiais ir duomenimis. Žinoma, Komisija taip pat turi teikti rekomendacijas, pvz., dėl skolų mažinimo. Tačiau jokiais būdais negalima nurodinėti valstybėms narėms, kaip leisti pinigus. ES piliečiai nepageidauja Europos valdysenos, ji taip pat nėra numatoma Europos Sąjungos sutartyse. Tai akivaizdus subsidiarumo principo pažeidimas. Ne ES valdysena, o išstojimas iš euro zonos gali padėti nukentėjusioms šalims atsigauti ekonomiškai. Dėl minėtų priežasčių negaliu pritarti šiam pasiūlymui.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Pasiūlymas dėl ekonomikos valdysenos akivaizdžiai prieštarauja subsidiarumo principui. Balsavau prieš šį pranešimą, nes juo daroma žala Europos integracijai ir ekonominėms bei socialinėms sąlygoms valstybėse narėse.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Perviršinio deficito procedūra turi vykti sparčiau ir operatyviau, kad būtų užkirstas kelias perviršiniam valdžios sektoriaus deficitui. Manau, kad biudžetinės drausmės taisyklės turi būti sugriežtintos, ypatingą dėmesį skiriant skolos lygiui. Tam, kad užsibrėžti tikslai būtų pasiekti, Komisijai turi būti suteikiamas ypatingas vaidmuo vertinimų, stebėsenos ir rekomendacijų rengimo srityse. Komisija ir Taryba atlikdamos vertinimus turi atsižvelgti ir į atitinkamos valstybės narės įvykdytas pensijų reformas. Nepritariu pasiūlymui sumažinti baudos dydį valstybėms narėms, kurios nevykdar netinkamai vykdatitinkamus veiksmus ar priemones, kad deficitas būtų kontroliuojamas. Manau, kad nėra tikslinga mažinti ir bendrą metinę baudų sumą, nes surinktos baudos turi būti skiriamos stabilumo mechanizmams įgyvendinti.
Alfredo Pallone
Pirmiausia norėčiau padėkoti D. Feio už puikų pranešimą. Manau, kad skolos santykis su BVP turėtų būti mažinamas "tinkamu tempu". Taigi skirtumas tarp dabartinės valdžios sektoriaus skolos ir 60 proc. dydžio pamatinės vertės turėtų būti mažinamas viena dvidešimtąja per metus. Teigiamai vertinu D. Feio teikiamą pirminio Komisijos pasiūlymo pakeitimą, pagal kurį skola turėtų mažėti vidutiniškai viena dvidešimtąja per metus, vertinant ankstesnį trejų metų laikotarpį. Taip pat sutinku, kad pradėti vertinti, ar buvo laikomasi šios sąlygos, reikėtų praėjus trejiems metams nuo vykdomos perviršinio deficito procedūros pabaigos. Teigiamiausiai vertinu aplinkybę, kad, taikydama reglamentą dėl valdžios sektoriaus skolos, Komisija privalės atsižvelgti į "kitus svarbius veiksnius", ypač privačiojo sektoriaus skolą ir kitus svarbius veiksnius, kuriais remiantis būtų atliekamas bendrasis vertinimas. Tikiuosi, kad Parlamentas pasieks galutinį susitarimą ir kuo greičiau patvirtins visą valdysenos paketą, siekiant pasiųsti rimtą ir vieningą žinią visuomenei bei rinkoms ir sustabdyti spekuliacijas.
Maria do Céu Patrão Neves
Tvirtinant visą teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sustiprinti ES ir euro zonos ekonomikos valdyseną, buvo balsuojama ir dėl šio nuomonės projekto dėl Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas reglamentas dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Balsavau už šį pranešimą, nes iš esmės pritariu pranešėjo susirūpinimui, ypač šiais klausimais: 1) biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo susiejimu su svarbiausiais ES tikslais; 2) būtinybe, stebint, kaip laikomasi biudžetinės drausmės taisyklių, skirti dėmesio ne tik rimtiems ekonomikos nuosmukiams, bet ir socialinėms krizėms, kurios gali daryti poveikį vyriausybių finansinei padėčiai; 3) baudų, surenkamų iš valstybių narių, nesugebančių laikytis joms teikiamų rekomendacijų, panaudojimui siekiant ES ilgalaikių investicijų ir darbo vietų kūrimo tikslų, o ne vien, kaip siūlo Komisija, paskirstant šias lėšas valstybėms narėms, kurių atžvilgiu nėra vykdomos su perviršiniu deficitu susijusios procedūros; 4) reguliariomis konsultacijomis su socialiniais partneriais ir didesniu nacionalinių parlamentų įtraukimu, kaip būtina prielaida norint sukurti patikimą ir skaidrią priežiūros sistemą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Balsavau "prieš" todėl, kad sprendžiant perviršinio deficito problemą numatoma taikyti griežtas prociklines priemones. Ypač turiu omenyje vienos dvidešimtosios priemonę, pagal kurią trejus metus iš eilės metinviešojo sektoriaus skola turi būti mažinama 5 proc., jei ji siekia daugiau kaip 60 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP), net jei biudžeto deficitas yra mažesnis nei 3 proc. BVP. Ši priemongrindžiama prielaida, kad ekonomikos augimas priklauso tik nuo viešojo sektoriaus išlaidų mažinimo. Kitaip tariant, norint mažinti viešojo sektoriaus skolą, neatsižvelgiant į aplinkybes, reikia būtinai įgyvendinti ypač griežtus taupymo planus.
Licia Ronzulli
Pagrindinis Komisijos 2010 m. pristatyto teisės aktų rinkinio tikslas - atgaivinti ES ir euro zonos ekonomikos valdyseną. Tai strategiškai svarbu šiuo metu patiriamos krizės sąlygomis. Valstybių narių plėtros ir augimo planų gerinimas, biudžeto politikos koordinavimo optimizavimas bei deficito ir valstybės skolos stebėsenos procedūrų griežtinimas - tai tik keli prioritetai, kuriuos reikia įgyvendinti. Vis dėlto, siekiant šių rezultatų, mūsų pastangos turi visiškai atitikti darbo rinkos atsigavimo planus ir socialinės apsaugos politikos - naujojo tvaraus augimo modelio kertinio akmens - nuostatas.
Kay Swinburne
raštu. - ECR visada konstruktyviai dirbo, kad užtikrintų euro zonos galimybę rasti patikimą valstybės skolos krizės sprendimą. Su Stabilumo ir augimo pakto turiniu ir jo įgyvendinimu susiję trūkumai akivaizdūs jau kurį laiką; gerai, kad šiuo metu dedamos pastangos pasiekti ilgalaikį veiksmingą susitarimą. Dalyvaudami komiteto posėdžiuose ir trišalio dialogo procese prisidėjome prie siekio, kad rezultatas, kuriam Parlamentas teikia pirmenybę, būtų praktiškas, veiksmingas ir tvarus. Vis dėlto apgailestaujame, kad Komisijos pasiūlymuose, kuriems pritarParlamentas, numatomas sprendimas apima ne vien euro zoną, bet ir tas šalis, kurių valiuta nėra euro. Kad ir kaip vertintume, teisės aktų rinkiniu, dėl kurio balsavome, valstybių narių sąskaita didinamos ES galios. Jame siūlomos naujoviškos koncepcijos, pvz., balsavimas taikant atvirkštinės kvalifikuotos daugumos tvarką ir baudos valstybėms narėms, taip pat užtikrinama, kad sprendimai dėl nacionalinių biudžetų nebūtų priimami vien nacionaliniuose parlamentuose. Pritardami ilgalaikiams tikslams, negalime pritarti jų įgyvendinimo priemonėms, todėl balsavome prieš šiuos pranešimus, nes juose neapsiribojama vien euro zona.
Nuno Teixeira
Pastarieji įvykiai parodė, kad įvairūs stabilumo ir augimo paktai neatneštrokštamo rezultato: priešingai, kai kurios valstybės narės susidūrsu rimtomis problemomis įgyvendindamos savo įsipareigojimus ir valstybės skolos didinimo grėsme. Šiandien plenariniame posėdyje patvirtintas pranešimas apima platesnio masto priemonių rinkinį, kuriame pateikiami pasiūlymai dėl Europos ekonomikos valdysenos. Tiksliau, šiame pranešime nagrinėjamas valstybių narių perviršinės skolos klausimas ir svarstomos visos Europos Sąjungos problemos, susijusios ne tik su deficito, bet ir valstybės skolos lygio mažinimu, siekiant užtikrinti, kad būtų įgyvendinamos procedūros ir ištaisomi pažeidimai, taip užkertant kelią pavėluotam taisomųjų priemonių taikymui. Euro zonai ypač svarbu įgyvendinti šias priemones. Manau, atsižvelgdami į derybų rezultatus ir pastaraisiais mėnesiais trišalio dialogo metu padarytą pažangą, galime tikėtis, kad Komisija greičiau paskelbs savo rekomendacijas ir prasidės tikrasis ekonominis dialogas. Tikiuosi, kad ekonomikos nuosmukiu grindžiama rekomendacijų peržiūra, užtikrinant, kad ji nekels grėsmės fiskaliniam tvarumui, bus sėkmingai įgyvendinta.
Viktor Uspaskich
raštu. - (LT) Gerbiami kolegos, vienas iš dalykų, kurį mums gali parodyti Graikijos kriz- tai didelis fiskalinės atsakomybės poreikis. Kitaip visoms ES valstybėms, ne tik Graikijai, gresia rimtos problemos, nes 2/3 ES valstybių turi perviršinį deficitą. Aš džiaugiuosi, kad pranešėjas pabrėžia šį faktą.
Pranešime pateikta daugiau, tačiau svarbiausi pasiūlymai - įveikti perviršinį biudžeto deficitą ir ateičiai įforminti kovos su jais būdus. Pranešime taip pat paliestas ir kitas svarbus aspektas - turime kovoti su biudžeto deficitu nepakenkdami augimui, ypač kalbant apie generuojančiąją ekonomiką. Svarbu, kad sistema, skirta valdyti valstybės skolą ir privačią skolą, palaikytų ilgalaikį augimą. Tai apimtų investavimo sąlygų bei vidaus rinkos plėtros gerinimą, kartu atsižvelgiant į valstybių narių ypatingus prioritetus ir poreikius.
O svarbiausia, mums reikia skaidrumo, atskaitomybės ir nepriklausomos priežiūros. Tai yra neatsiejama stiprėjančios ekonomikos valdysenos dalis. Nacionalinės biudžeto sistemos turėtų apimti nepriklausomų fiskalinių institucijų sukūrimą bei jų vaidmens stiprinimą ir užtikrinti skaidrios fiskalinės statistikos skelbimą.
Sophie Auconie
Dabartiniai įvykiai rodo, kad Stabilumo ir augimo paktas nėra labai veiksmingas ir jį taikant nesugebėta apsaugoti atskirų valstybių narių nuo rimtų problemų, susijusių su mokėjimų balansu ir skolų gražinimu. Todėl kartu su šioms šalims teikiama ES pagalba institucijos imasi veiksmų sugriežtinti stabilumo ir augimo pakto nuostatas, siekiant ateityje išvengti panašių krizių. Šio tikslo siekiama teikiant ekonomikos valdysenos paketą, kurio dalį sudaro kolegės Parlamento narės V. Ford parengtas pranešimas. Pranešime svarstomi valstybių narių biudžeto sistemoms keliami reikalavimai. Pritariau šiam pranešimui ir visam ekonomikos valdysenos paketui.
Mara Bizzotto
Balsuojant susilaikiau, nes turiu abejonių dėl ilgalaikio pranešime siūlomos direktyvos poveikio valstybių narių nacionalinėms ekonomikoms. Šiose direktyvose ypač siūloma griežtesniais būdais sustiprinti priežiūros mechanizmus, siekiant, kad Europos Sąjungoje nepasikartotų tokios kaip Graikijos finansų krizės. Mano nuomone, valstybių narių ekonomikos problemos nebus išspręstos paprasčiausiai apribojant jų galias ir vaidmenį, todėl balsuodama nusprendžiau susilaikyti.
Antonio Cancian
V. Ford pranešimas yra dalis ekonomikos valdysenos reformų teisės aktų rinkinio, kurį sudaro per ilgus derybų mėnesius parengti šeši pranešimai. Parlamentas visiems, ypač Tarybai, pasiuntaiškią žinią. Todėl tikiuosi, kad šis paketas bus visiškai patvirtintas iki vasaros pertraukos ir, svarbiausia, kuo greičiau įgyvendintas, kad Europos Sąjunga nebūtų, kaip anksčiau, nepasirengusi atremti jos stabilumui grėsmę keliančių iššūkių. Balsavau už V. Ford pranešimą, nes manau, kad ypač siekiant ateityje užkirsti kelią ekonomikos krizėms, svarbiausia taisyklyra nustatyti minimalius nacionalinių sistemų suderinimo reikalavimus ir, pirmiausia, prognozuoti viešojo sektoriaus apskaitos sistemų planus. Vis dėlto tai neturėtų reikšti, kad nekreipiame dėmesio į nacionalinius mokesčių teisės normų, kurios labai skiriasi euro zonos šalyse ir už jos ribų, ypatumus.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau "už", nes manau, kad valstybės narės turėtų nustatyti autoritetingai kontroliuojamą ir veiksmingą vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą, pagal kurią būtų galima patvirtinti mažiausiai ketverių metų finansinio planavimo trukmę siekiant užtikrinti, kad nacionalinis finansinis planavimas taptų daugiametės finansinio planavimo perspektyvos dalimi. Valstybės narės turėtų patvirtinti tinkamą valdžios subsektorių veiksmų koordinavimo tvarką, siekiant visapusiškai ir nuosekliai aprėpti visus finansinio planavimo subsektorius, kiekvienai šaliai būdingas skaitines fiskalines taisykles bei rengiamas biudžeto prognozes, ir, ypač remiantis daugiametės biudžeto sistemos nuostatomis, nustatyti daugiametį planavimą.
Carlos Coelho
Dabartinekonomikos, finansų ir socialinkrizparodė, kad pasirinktas Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos modelis neveikia: priežiūros sistema pasirodesanti labai silpna, o Stabilumo ir augimo pakto taisyklių nebuvo laikomasi. Todėl pritariu Europos Komisijos pateiktam ekonomikos valdysenos priemonių rinkiniui. Balsuoju už V. Ford pranešimą dėl reikalavimų valstybių narių biudžetų sistemoms. Teigiamai vertinu aplinkybę, kad reglamento nuostatos bus taikomos visose ES valstybėse narėse. Pabrėžčiau būtinybę užtikrinti nepriklausomos priežiūros priemones. Palankiai vertinu galimybę neseniai pradėjusioms veikti vyriausybėms suteikti teisę vidutinės trukmės laikotarpiu, atsižvelgiant į naujuosius politikos prioritetus, atnaujinti savo biudžeto sistemas.
Lara Comi
Balsavau už šią direktyvą, nes manau, kad ja užtikrinama tinkama pusiausvyra tarp griežtų šioje srityje taikomų reikalavimų ir su ekonomine padėtimi susijusios veiksmų laisvės. Turime nepamiršti, kad mūsų Ekonominir pinigų sąjunga yra neprilygstama savo dydžiu, įvairialytiškumu ir išsivystymo lygiu. Nėra instrukcijos, kaip sukurti tobulą pinigų sąjungą, taip pat negalime absoliučiai pasikliauti iki šiol sukauptomis žiniomis, nes socialiniai ir ekonominiai euro zonos ypatumai gali paversti niekais visus palyginimus. Todėl - ir šiuo atžvilgiu pranešėjai tai puikiai pavyko - būtina pabrėžti, kad Mastrichto kriterijai, kaip puikus atspirties taškas ir tinkamas rodiklis siekiant užtikrinti mūsų valiutos patikimumą, nėra absoliučios vertybės, kurių reikia laikytis visur ir visada. Galima patekti į tokią ekonominę padėtį, kai verta rizikuoti ir nukrypti nuo šių apribojimų užtikrinant, kad visomis papildomai pasiskolinamomis lėšomis būtų finansuojamas ekonomikos atsigavimas, kurio negalima ilgiau laukti. Dėkoju pranešėjai už darbą, puikiai atliktą per trumpą laiką, ir tikiuosi, kad bus galima suderinti šiais klausimais vykstančias politines ir intelektines diskusijas, kad būtų užtikrinta Europos žmonių gerovė, kurią padeda užtikrinti pinigų politika.
Diogo Feio
Jei iš tiesų norime užkirsti kelią ateities krizėms, jei norime sukurti vieningą ir patikimą ekonominę sąjungą, jei norime vadovautis prevencijos ir disbalanso naikinimo perspektyva, jei norime įsipareigoti siekti tvaraus augimo, turime pripažinti, kad ši direktyva yra labai svarbi, siekiant, kad svarstomas paketas taptų baigtinis. Direktyvoje rasime pluoštus esminių nuostatų, kurias įgyvendindamos nacionalinės vyriausybės savo biudžeto politiką padarytų skaidresnę, be kita ko ir skelbdamos biudžeto prognozes bei rezultatus.
Manau, kad naudodamasi tuo, ką pasiekėme, Europos Sąjunga bus geriau pasirengusi koordinuoti veiksmus ir vieningai užkirsti kelią galimoms problemoms, trūkumams ir netolygumams. Baigdamas norėčiau padėkoti kolegei V. Ford už pastangas ir ryžtą užbaigti šį pranešimą.
José Manuel Fernandes
Šis V. Ford parengtas pranešimas dėl pasiūlymo dėl teisės akto, iš dalies keičiančio Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo, yra 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos priimto ekonomikos valdysenos paketo, kuriuo siekiama "įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą", kad ES taptų tvirtesnir tvaresnė, dalis. Dabartine daugelio ES šalių ekonomine ir finansine padėtimi patvirtinamas Stabilumo ir augimo pakto žlugimas. Nepakanka vien kontroliuoti valstybės biudžeto deficitą. Reikia taip pat siekti vengti valstybės ir privačiojo sektoriaus skolų. Šiuo metu tampa būtina įdiegti konkurencingumo gerinimo priemones ir atkurti viešuosius finansus. Valstybėms narėms bus užkertamas kelias pernelyg didinti savo biudžeto deficitą. Bus griežtinamos koordinavimo ir priežiūros priemonės, kuriomis užtikrinama biudžetindrausmė. Balsavau už šį pasiūlymą dėl teisės akto pakeitimo, nes manau, kad labai svarbu kuo greičiau įgyvendinti šias priemones, siekiant atkurti visuomenės pasitikėjimą institucijomis ir užtikrinti tvarų ES augimą.
João Ferreira
Šis pranešimas dėl direktyvos pasiūlymo dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms yra vienas rimčiausių išpuolių prieš jų suverenumą.
Kyla grėsmbiudžeto prioritetams, kurie labai svarbūs apibrėžiant kiekvienos šalies, atsižvelgiant į jai būdingus ypatumus, pasirenkamą kelią. Padėtis ypač rimta pažeidžiamiausiose euro zonos ekonomikose, kurios vertinamos kaip turinčios "perviršinį deficitą" ir gali sulaukti griežtų sankcijų. Ši direktyva yra dalis vadinamosios ekonomikos valdysenos teisės aktų rinkinio, kurį sudaro šeši teisės aktų tekstai, reiškiantys tikrą išpuolį prieš socialines bei darbo teises ir pačią demokratiją.
Šiuo teisės aktų rinkiniu siekiama surengti beprecedentį puolimą prieš nacionalinių parlamentų teises, o Portugalijoje - net prieš pačią Portugalijos Respublikos Konstituciją. Nuo šiol nacionalinių parlamentų nariai turės vadovautis iš Europos Sąjungos gaunamomis savo šalių biudžetų sudarymo gairėmis. Šios gairės tampa vis neoliberalesnės ir yra nustatomos valdžios struktūrų, turinčių balsų daugumą Taryboje ir Europos Parlamente. Vienintelmūsų galimyb- balsuoti "prieš".
Ilda Figueiredo
Tai vienas iš dviejų pranešimų dėl direktyvos pasiūlymo dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms. Jis reiškia vieną rimčiausių išpuolių prieš jų suverenumą ir ši padėtis dar pablogės toms euro zonos šalims, kurios laikomos turinčiomis perviršinį deficitą ir kurių atžvilgiu kartu su nuolatine Europos Komisijos priežiūra galėtų būti taikomos sankcijos.
Ši direktyva yra dalis vadinamosios ekonomikos valdysenos teisės aktų rinkinio, sudaryto iš šešių teisės aktų tekstų ir reiškiančio tikrą išpuolį prieš socialines ir darbo teises. Tai taip pat dalis Europos Sąjungos kryžiaus žygio prieš nacionalinių valstybių nepriklausomybę ir suverenumą.
Derybų rezultatas - galutinis susitarimas tarp trijų institucijų - Europos Parlamento, Tarybos ir Europos Komisijos - bus tikrai patvirtintas per birželio 24 d. Vadovų Tarybą, nepaisant ES lygmeniu reiškiamų prieštaravimų. Numatomi rezultatai reiškia beprecedentį išpuolį prieš nacionalinių parlamentų teises ir Portugalijos Respublikos Konstituciją. Parlamentų nariai yra saistomi Europos Sąjungos nustatomų jų šalių biudžetų sudarymo gairėmis, kurios tampa vis neoliberalesnės. Todėl balsavome "prieš".
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Pasaulinekonomikos ir finansų krizaukštyn kojomis apvertiki 2007 m. vyravusias palankias ekonomines ir finansines sąlygas ir dar kartą parodė, kad nebuvo tinkamai pasinaudota palankiuoju laikotarpiu sukauptu pelnu, sudarant sąlygas nepalankiuoju laikotarpiu taikyti veiksmingas procedūras. Galimybįvertinti fiskalinius duomenis yra labai svarbi siekiant tinkamai vykdyti ES biudžeto priežiūrą. Patikimi ir laiku pateikiami fiskaliniai duomenys yra labai svarbūs vykdant tinkamą ir laiku atliekamą stebėseną, kuria užtikrinama galimybpablogėjus biudžeto padėčiai imtis griežtų priemonių. Skaidrumas yra svarbiausias fiskalinių duomenų kokybės užtikrinimo elementas, todėl jis privalo aprėpti galimybę reguliariai naudotis šiais duomenimis.
Marietta Giannakou
raštu. - (EL) Europos Parlamento narių Naujosios demokratijos grupšiandien balsavo už šešis naujojo ekonomikos valdysenos paketo pasiūlymus. Europos Parlamento pasiūlymais atveriamas kelias ekonomikos stabilumui, kartu leidžiant plėtoti naujoviškas veiksmų priemones, pvz., euroobligacijas ir Europos projektų obligacijas.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi ekonomikos valdysenos teisės aktų paketu siekiama patenkinti poreikį labiau koordinuoti ir glaudžiau stebėti Ekonominėje ir pinigų sąjungoje vykdomą ekonomikos politiką. Be to, pateikiami reikalavimai valstybių narių biudžeto sistemoms siekiant skatinti fiskalinę atsakomybę nustatant minimalius nacionalinių fiskalinių sistemų reikalavimus ir užtikrinant, kad jie atitiktų Sutartyje numatytus įpareigojimus. Komisija, siekdama paremti Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalis, taip pat pasiūlstiprinti euro zonos valstybėms narėms skirtas vykdymo užtikrinimo priemones. Iš esmės pritariu pateiktam pasiūlymui, kuriuo siekiama užtikrinti nacionalinių fiskalinių sistemų pagerinimą ir paskatinti valstybes nares ateityje priimti geresnius fiskalinius sprendimus. Ypač reikia, kad būtų pateikti geresnio fiskalinių duomenų statistikos ataskaitų rengimo pasiūlymai siekiant nekartoti pastarojo meto patirties kai kuriose valstybėse narėse. Taip pat ir pasiūlymai dėl nepriklausomų biudžeto tarnybų, nacionalinių fiskalinių taisyklių ir privalomų daugiamečių biudžetų sudarymo turėtų padėti užtikrinti didesnį fiskalinį stabilumą.
David Martin
raštu. - Balsavau prieš šį pranešimą, nes ryžtingai pasisakau prieš nepakeliamas taupymo priemones, kurias visoje Europos Sąjungoje taiko centro dešinieji. Šiuo ekonomikos valdysenos reformų paketu bus slopinamas ES augimas tuo metu, kai reikia investuoti į augimą, mokslinius tyrimus bei plėtrą ir darbo vietas, siekiant užtikrinti ekonominę Europos ateitį. Šiuo finansinių reformų paketu bus skaudžiausiai smogiama skurdžiausiems Europos gyventojams, o krizę sukėlęs finansų sektorius liks nenukentėjęs. Palankiai vertinu pasiūlymą geriau koordinuoti Europos ekonominę ir fiskalinę politiką, bet ryžtingai priešinuosi trumpalaikei vizijai, kuria grindžiamas jos įgyvendinimas. Ilgalaikės investicijos į ekologinę ekonomiką, mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą yra labai svarbios užtikrinant ekonomikos stabilumą, darbo vietų kūrimą ir augimą, todėl negaliu pritarti šiam reformų paketui, kuriuo visoje Europoje siekiama nepakeliamai taupyti.
Clemente Mastella
Komisija siūlo valstybėms narėms griežčiau laikytis Stabilumo ir augimo pakto nuostatų, labiau koordinuoti fiskalinę politiką, nustatyti būtiniausius reikalavimus fiskalinėms sistemoms ir apibrėžti dabartinių taisyklių taikymo tvarką.
Palankiai vertiname pateiktą pasiūlymą, kuriuo siekiama pagerinti nacionalinių fiskalinių sistemų būklę ir padrąsinti valstybes nares ateityje priimti geresnius fiskalinės politikos sprendimus. Taip pat pritariame pasiūlymams dėl nepriklausomų biudžeto tarnybų, nacionalinių fiskalinių taisyklių ir privalomų daugiamečių biudžetų sudarymo, užtikrinant didesnį ekonomikos ir valiutų stabilumą. Manome, kad nacionalinių biudžetų sistemoms taikomais reikalavimais reikėtų ne tik užtikrinti, kad valstybių narių fiskalinis planavimas būtų grindžiamas tikroviškomis prognozėmis, bet ir skirti pakankamą dėmesį jų socialinės apsaugos sistemų, įskaitant pensijų ir sveikatos apsaugos sistemas, tvarumui.
Galiausiai, manome, kad reikalavimai nacionalinių biudžetų sistemoms turėtų būti nustatomi siekiant padrąsinti valstybes nares ir suteikti joms daugiau erdvės vykdyti į plėtrą orientuotas viešąsias investicijas, pvz., švietimo ir mokymo srityje, ir prisidėti prie ES ekonomikos augimo ir užimtumo tikslų įgyvendinimo.
Jean-Luc Mélenchon
Šiame pranešime Komisija raginama kiekvieną mėnesį skelbti nacionalinių vyriausybių ataskaitas. Jos turės teikti šias ataskaitas vadovaudamosi pačios Komisijos nustatytomis normomis. Daugiau nebeapsimetinėsime, kad biudžetus nustatome nacionaliniu lygmeniu, kalba eina apie "paramos užtikrinimą". Šiame pranešime reiškiamas pritarimas tokiai padėčiai, prie kurios, balsuodama už Europos semestrą, prisidėjo Parlamento dauguma. Balsuoju prieš šį pranešimą. Prancūzai jį panaikins.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Palankiai vertintinas pranešimo siekis užtikrinti valstybių narių biudžetinę drausmę. Aiškiai girdžiu šią žinią, tik man sunku ja patikėti. Tylinčioji dauguma Europos piliečių mąsto taip pat. Kišimasis į valstybių narių biudžeto reikalus yra nepriimtinas. Reikia pradėti ieškoti kitų būdų bei sprendimų galimybių ir nedelsiant imti svarstyti jas Parlamente, iki šiol tai nebuvo daroma. Iš pastarųjų metų klaidingų sprendimų turime nuosekliai daryti tinkamas išvadas. Kol nepradėsime mąstyti apie alternatyvas, negalėsiu pritarti tokiai įvykių eigai ir balsuoti už šį pasiūlymą.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Mastrichto kriterijų laikymasis ateityje bus užtikrinamas pasitelkus ankstyvąjį įspėjimą ir drastiškas baudas. Šis paktas neveikjau ir anksčiau. Man sunku patikėti, kad pasitelkus naujas direktyvas jis imtų veikti. Todėl nebalsavau už šį pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Ekonominėje ir pinigų sąjungoje turi būti vykdomas efektyvus ir veiksmingas ekonomikos politikos koordinavimas ir priežiūra. Siekiant šio tikslo turi būti skatinama valstybių narių fiskalinatsakomybė. Reikia kuo greičiau nustatyti bent minimalius nacionalinių sistemų reikalavimus ir užtikrinti perviršinio deficito procedūros veiksmingumą. Valstybės narės privalo vykdyti apdairią ir tikslingą fiskalinę politiką pakilimo laikotarpiais ir kaupti atsargas, kurių gali prireikti nuosmukio laikotarpiais. Pritariu pasiūlymui, kad valstybių narių, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, skaitinėse fiskalinėse taisyklėse būtu patikslinama informacija, susijusi su siektinų rodiklių apibrėžimais, taisyklių taikymo sritimi, stebėsena bei taisyklių nesilaikymo pasekmėmis. Manau, kad tikslinga vidutinės trukmės biudžeto sistemose numatyti procedūras, kad būtų parengta nuomonė, kaip siūlomos priemonės paveiks ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Be to, tikslinga taikyti atsakomybę ribojančias išlygas, kurios nustatytų atvejus, kai suteikiama teislaikinai nesilaikyti taisyklės.
Alfredo Pallone
Reformuojant Stabilumo ir augimo paktą ir atsižvelgiant į įvairias diegiamas naujoves ir glaudesnį bendradarbiavimą tarp Europos institucijų, nacionalinių parlamentų ir vyriausybių, V. Ford pranešimas dėl reikalavimų biudžeto sistemoms yra gyvybiškai svarbus, kadangi jame nustatomi būtiniausi reikalavimai viešojo sektoriaus apskaitos, centrinės ir vietos finansų statistikos bei daugiamečio planavimo sistemoms. Direktyvos nuostatų perkėlimas nebūtinai reiškia, kad jos turi būti formaliai įtraukiamos į nacionalinius teisės aktus (pvz., priimant atitinkamą įstatymą). Todėl pakaktų ir administracinio akto, jei juo būtų galima garantuoti skaidrų direktyvos nuostatų taikymą. Tikiuosi, kad šis procesas baigsis greičiau įgyvendinant direktyvos nuostatas. Tikiuosi, kad Parlamentas kuo greičiau pasieks galutinį susitarimą ir pritars visam ekonomikos valdysenos paketui, kad pasiųstų rimtą ir vieningą žinią visuomenei bei rinkoms ir sustabdytų spekuliacijas.
Maria do Céu Patrão Neves
Tvirtinant visą teisės aktų rinkinį, kuriuo siekiama sustiprinti ES ir euro zonos ekonomikos valdyseną, buvo balsuojama ir dėl šio nuomonės projekto dėl Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas reglamentas dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo. Balsavau už šį pranešimą, nes iš esmės pritariu pranešėjo susirūpinimui, ypač šiais klausimais: 1) biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo susiejimu su svarbiausiais ES tikslais; 2) būtinybe, stebint, kaip laikomasi biudžetinės drausmės taisyklių, skirti dėmesio ne tik rimtiems ekonomikos nuosmukiams, bet ir socialinėms krizėms, kurios gali daryti poveikį vyriausybių finansinei padėčiai; 3) baudų, surenkamų iš valstybių narių, nesugebančių laikytis joms teikiamų rekomendacijų, panaudojimui siekiant ES ilgalaikių investicijų ir darbo vietų kūrimo tikslų, o ne vien, kaip siūlo Komisija, paskirstant šias lėšas valstybėms narėms, kurių atžvilgiu nėra vykdomos su perviršiniu deficitu susijusios procedūros; 4) reguliariomis konsultacijomis su socialiniais partneriais ir didesniu nacionalinių parlamentų įtraukimu, kaip būtina prielaida norint sukurti patikimą ir skaidrią priežiūros sistemą.
Miguel Portas
Nors pranešime pripažįstama būtinybveikti nepriklausomoms statistikos tarnyboms, sugebančioms pateikti pagrįstas ir patikimas valstybių narių makroekonomines ir biudžetų prognozes, balsavau "prieš", nes jame slypintis baudžiamasis mąstymas puikiai dera prie platesnio masto paketo, kuris, dėl ekonominės politikos koordinavimo pranešimuose pateikiamų priežasčių, man yra nepriimtinas.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Balsavau už šį pranešimą, nes jame numatoma tinkamiau derinti makroekonomines ir biudžeto prognozes, nustatyti skaitines fiskalines bei fiskalinio konsolidavimo taisykles, parengti pagrindinių vidutinio laikotarpio išlaidų kategorijų sistemą, griežtesnius apskaitos ir statistikos reikalavimus ir, galiausiai, užtikrinti didesnį bendrųjų finansinių reikalavimų ir svarbiausio biudžeto tikslo įgyvendinimo skaidrumą.
Kay Swinburne
raštu. - ECR visada konstruktyviai dirbo, kad užtikrintų euro zonos galimybę surasti patikimą valstybės skolos krizės sprendimą. Su Stabilumo ir augimo pakto esme ir jo įgyvendinimu susiję trūkumai akivaizdūs jau kurį laiką; gerai, kad šiuo metu dedamos pastangos pasiekti ilgalaikį veiksmingą susitarimą. Dalyvaudami komiteto posėdžiuose ir trišalio dialogo procese prisidėjome prie siekio, kad rezultatas, kuriam Parlamentas teikia pirmenybę, būtų praktiškas, veiksmingas ir tvarus. Vis dėlto apgailestaujame, kad Komisijos pasiūlymuose, kuriems pritarParlamentas, numatomas sprendimas apima ne vien euro zoną, bet ir tas šalis, kurių valiuta nėra euro. Kad ir kaip tai vertintume, teisės aktų rinkiniu, dėl kurio balsavome, valstybių narių sąskaita didinamos ES galios. Jame pateikiamos naujoviškos koncepcijos, pvz., balsavimas taikant atvirkštinės kvalifikuotos daugumos tvarką ir baudos valstybėms narėms, taip pat užtikrinama, kad sprendimai dėl nacionalinių biudžetų nebūtų priimami vien nacionaliniuose parlamentuose. Pritardami ilgalaikiams tikslams, negalime pritarti jų įgyvendinimo priemonėms, todėl balsavome prieš šiuos pranešimus, nes juose neapsiribojama vien euro zona.
Sophie Auconie
Sprendžiant iš dabartinių įvykių, Europos stabilumo ir augimo paktas nėra labai veiksmingas ir juo nepavyko apsaugoti keleto valstybių narių nuo rimtų mokėjimo balanso ir skolos grąžinimo problemų. Todėl šioms šalims ES ne tik suteikpagalbą - institucijos stengiasi sugriežtinti Stabilumo ir augimo paktą, kad tokių krizių ateityje būtų išvengta. Tai ekonomikos valdysenos paketo, kurio dalį sudaro šis mano kolegės narės S. Goulard pranešimas, tikslas. Pranešime sprendžiamas biudžeto priežiūros euro zonoje klausimas. Kai kurių pradinių S. Goulard pasiūlymų, ypač sukurti Europos valiutos fondą, per trišalius dialogus buvo atsisakyta. Manau, kad Komisijos ir Tarybos pasiekta pusiausvyra dėl šio pranešimo patenkinama, todėl jam pritariau, kaip pritariu ir visam ekonomikos valdysenos paketui.
Antonio Cancian
S. Goulard pranešimas yra ekonomikos valdysenos reformos teisės aktų paketo dalis - paketą sudaro šeši pranešimai, dėl kurių buvo deramasi ne vieną mėnesį. Parlamentas kiekvienam, ypač Tarybai, pasiuntaiškią žinią. Todėl tikiuosi, kad šis paketas tikrai bus patvirtintas prieš vasaros pertrauką ir, svarbiausia, kuo greičiau pradėtas taikyti, kad Europos Sąjunga, skirtingai negu praeityje, būtų pasirengusi pasitikti stabilumui grėsmę keliančius iššūkius. Už S. Goulard pranešimą balsavau pirmiausia dėl to, kad manau, jog svarbu nustatyti kriterijus, tačiau dar svarbiau - nustatyti priemones šiems kriterijams kontroliuoti. Šiuo pranešimu nustatomi tikslai, kurių reikia siekti įvairių šalių biudžetų kontrolės ir galbūt sankcijų taikymo etapu, ir įvardijamos įvairios paskatos (vadinamosios euroobligacijos), taikytinos siekiant, kad šalys laikytųsi priežiūros paketą papildančių kriterijų.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau už šį pranešimą, nes sutinku, kad Tarybai turėtų būti suteikta teisapsvarsčius Komisijos rekomendaciją skirti baudą bet kuriai valstybei narei, tyčia arba dėl didelio aplaidumo iškreipiančiai deficito ir valstybės skolos duomenis, susijusius su Sutarties 121 ir 126 straipsnių, taip pat prie Sutarties pridėto Protokolo Nr. 12 taikymu. Taip pat sutinku, kad minėtosios baudos turėtų būti atgrasančios ir proporcingos pažeidimo pobūdžiui, sunkumui ir trukmei. Sutinku, kad neturėtų būti galima skirti didesnės baudos nei 0,2 proc. bendrojo vidaus produkto. Komisijos uždirbtos palūkanos už indėlius, padėtus pagal 4 straipsnį, ir baudos, surinktos pagal 5 ir 6a straipsnius, turėtų būti laikomos Sutarties 311 straipsnyje nurodytomis kitomis pajamomis ir skiriamos Europos finansinio stabilumo fondui.
Carlos Coelho
Pastarojo meto ekonomikos, finansų ir socialinkrizparodė, kad dabartinis Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos modelis neveikė: priežiūros sistema pasirodesanti labai silpna, o Stabilumo ir augimo pakto normų nebuvo laikomasi. Todėl pritariu Europos Komisijos pateiktam ekonomikos valdysenos priemonių paketui. Balsuoju už S. Goulard pranešimą dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo, nors pripažįstu, kad pranešėja ne vienoje srityje viršijo savo kompetenciją, todėl pasiekti sutarimą su Taryba bus labai sunku. Teigiamai vertinu, kad statistinių duomenų klastojimo atveju numatytos baudos siekiant nubausti už deficito ir skolos apskaičiavimo duomenų klastojimą ir euro zonoje, ir už jos ribų. Sutinku, kad šioje sistemoje turėtų būti leidžiama dalyvauti ir euro zonai nepriklausančioms šalims.
Diogo Feio
Norėčiau pabrėžti, ką laikau svarbiausiu šiame pranešime įtvirtintu žingsniu į priekį: galimybę sukurti sistemą, grindžiamą ne tik Stabilumo ir augimo pakto sankcijų aspektu, bet ir, priešingai, sudarančią galimybę taikyti tikras paskatas, kurios lemtų nuoširdų valstybių narių vyriausybių norą laikytis Stabilumo ir augimo pakte nustatytų normų.
Šiuo požiūriu pabrėžčiau Europos Komisijos ataskaitą dėl valstybių obligacijų - Europos vertybinių popierių - išleidimo solidariosios atsakomybės sąlygomis, kuri bus pateikta ateityje. Taip pat norėčiau pabrėžti čia atliktą nepaprastą darbą oficialiai įtvirtinant ekonominį įvairių Europos institucijų dialogą bei nacionalinių parlamentų ir vyriausybių skatinimą dalyvauti tikrose demokratinėse diskusijose apie ekonominę politiką.
Galiausiai norėčiau pasveikinti savo kolegę S. Goulard už ypatingą darbą ir pasišventimą iš šio paketo išgauti kuo daugiau naudos.
José Manuel Fernandes
Šiame S. Goulard parengtame pranešime kalbama apie teisės akto pasiūlymą dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dalinio pakeitimo, dėl biudžeto priežiūros euro zonoje - šis 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos priimtas pasiūlymas yra ekonomikos valdysenos paketo dalis, kuria siekiama "įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą", kad ES būtų atsparesnir tvaresnė. Dabartinekonominir finansinįvairių ES šalių padėtis rodo, kad Stabilumo ir augimo paktas neveikia. Juo nepavyko suvaldyti valstybių biudžetų deficito. Taip pat reikia vengti valstybės skolų ir privačių skolų. Be to, jau reikia pradėti taikyti priemones konkurencingumui gerinti ir viešiesiems finansams atkurti. Valstybės narės turės susitaikyti su griežtesnėmis koordinavimo ir priežiūros priemonėmis, kad taptų neįmanoma padaryti rimtų biudžeto politikos klaidų, galinčių kelti grėsmę ekonominei ir pinigų sąjungai. Kadangi manau, jog reikia greitų ir kokybiškų sprendimų, atitinkančių Europos Centrinio Banko rekomendacijas, balsavau už šį pasiūlymą dėl teisės akto pakeitimo, kuriuo ne tik skatinamas tarpinstitucinis dialogas, bet ir stiprinama biudžetindrausmė, o kiekviena valstybnarar institucija įpareigojama prisiimti atsakomybę.
João Ferreira
Šis pranešimas - dar viena šešių vadinamosios ekonomikos valdysenos teisės aktų paketo dalis. Dėl bendros viso šio teisės aktų paketo vizijos mes balsuojame prieš kiekvieną jį sudarantį pranešimą.
Šiuo atveju tai - pranešimas dėl reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje. Pranešime pripažįstamos per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetį kilusios problemos ir padarytos klaidos, bet nepadaroma reikiamų išvadų, o vietoj jų raginama nustatyti "griežtesnę" nacionalinės ekonominės politikos priežiūros sistemą, kurią vykdytų Komisija ir Taryba. Pranešime taip pat priduriama, kad šioje politikoje "itin daug dėmesio" turėtų būti skiriama "vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui": kitaip tariant, juo norima įtvirtinti daugiau neoliberalių politikos priemonių, daugiau privatizacijos, daugiau laisvos konkurencijos ir daugiau politikos priemonių, kuriomis stipriausiems teikiama pirmenybsilpniausiųjų sąskaita. Pranešime raginama, kad bet kuri valstybnarė, neatitinkanti Stabilumo ir augimo paktu nustatytų reikalavimų, mokėtų baudas. Vis dėlto tai įtvirtinama bandymu įteisinti sankcijų sistemą, kartu stengiantis įtraukti paskatų sistemą. Visa tai daroma neatsižvelgiant į tikrąsias problemų priežastis arba reikalingas alternatyvias politikos priemones: tai nepriimtina.
Ilda Figueiredo
Šis pranešimas - dar viena šešių vadinamosios ekonomikos valdysenos teisės aktų paketo dalis, vienas iš svarbiausių teisės aktų paketo elementų. Tai - pranešimas dėl reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje.
Pranešime pripažįstamos per pirmąjį ekonominės ir pinigų sąjungos dešimtmetį kilusios problemos ir padarytos klaidos, bet aklai einama toliau, raginama nustatyti "griežtesnę" nacionalinės ekonominės politikos priežiūros sistemą, kurią vykdytų Komisija ir Taryba. Tačiau pranešime vis priduriama, kad šioje politikoje "itin daug dėmesio" turėtų būti skiriama "vidaus rinkos vystymui ir stiprinimui": kitaip tariant, juo norima įtvirtinti daugiau neoliberalių politikos priemonių, daugiau privatizacijos, daugiau laisvos konkurencijos ir daugiau politikos priemonių, kuriomis stipriausiems teikiama pirmenybsilpniausiųjų sąskaita. T. y. pranešime galiausiai raginama taikyti tokias pat monetaristines ir neoliberalias politikos priemones ir kriterijus, dar labiau suvaržant valstybes nares, nesirūpinant problemų priežastimis ar alternatyviomis politikos priemonėmis, kuriomis būtų atsižvelgiama į skirtingą šalių ekonomikos išsivystymo lygį.
Taigi, pranešime raginama, kad bet kuri valstybnarė, neatitinkanti Stabilumo ir augimo paktu nustatytų reikalavimų, mokėtų baudas. Vis dėlto tai įtvirtinama bandymu įteisinti sankcijų sistemą, kartu stengiantis įtraukti paskatų sistemą. Todėl ir balsavome prieš.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba sutarė, kad skubiai reikia stiprinti ekonominės politikos koordinavimą. Pirmiausia buvo susitarta dėl viso Stabilumo ir augimo pakto ir biudžeto priežiūros. Tai reiškia, kad buvo susitarta stiprinti prevencinę ir korekcinę Stabilumo ir augimo pakto dalis užtikrinant, kad visos valstybės narės turėtų nacionalines biudžeto taisykles ir vidutinio laikotarpio biudžeto sistemą, atitinkančią Stabilumo ir augimo paktą. Eurą kaip valiutą naudojančios valstybės narės itin suinteresuotos ir privalo įgyvendinti ekonominę politiką, kuria būtų prisidedama prie tinkamo ekonominės ir pinigų sąjungos veikimo, ir netaikyti jai grėsmę keliančių politikos priemonių. Prevencinėje Stabilumo ir augimo pakto dalyje eurą kaip valiutą naudojančioms valstybėms narėms numatytomis sankcijomis turėtų būti skatinama apdairiai rengti fiskalinę politiką. Kartu paliekama manevro laisvės biudžetui sudaryti, pirmiausia atsižvelgiant į valstybės investicijų svarbą.
Marietta Giannakou
EP narių Naujosios demokratijos frakcija šiandien balsavo už šešis naujojo ekonomikos valdysenos paketo pasiūlymus. Europos Parlamento pasiūlymai - ekonominio stabilumo aplinkos pagrindas, o kartu jais numatyta parengti novatoriškų veiksmų sistemas, pvz., euroobligacijas ir Europos projektų obligacijas.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę dalį koregavimas siekiant vidutinės trukmės biudžeto tikslo ir jo laikymasis turėtų būti užtikrinamas nustatant įpareigojimą valstybei narei, kurios valiuta yra euro ir kurios pažanga konsoliduojant biudžetą yra nepakankama, įnešti laikinai jai nustatytą palūkaninį indėlį. Šis įpareigojimas turėtų būti taikomas tuo atveju, kai valstybnarlabai nukrypsta nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo arba atitinkamo šiam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ir jai nepavyksta ištaisyti šio nukrypimo, net jei jos deficitas mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę. Reikalautas palūkaninis indėlis turėtų būti grąžinamas atitinkamai valstybei kartu su sukauptomis palūkanomis, kai tik Taryba įsitikina, kad padėtis, dėl kurios taikytas įpareigojimas tą indėlį įnešti, ištaisyta. Panaikinus perviršinį deficitą, nepalūkaninis indėlis turėtų būti grąžintas, o už tokius indėlius gautos palūkanos ir surinktos baudos turėtų būti skiriamos valstybių narių, kurių valiuta yra euro, stabilumo mechanizmams, sukurtiems finansinei paramai teikti siekiant užtikrinti visos euro zonos stabilumą.
David Martin
raštu. - Balsavau prieš šį pranešimą, nes griežtai prieštarauju nepakeliamų taupymo priemonių programai, kurią Europos Sąjungai stengiasi primesti centro dešinieji. Ekonomikos valdysenos reformų paketu ES ekonomikos augimas bus nuslopintas kaip tik tuo metu, kai reikia investicijų augimui, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, darbo vietoms kurti, kad būtų galima užtikrinti Europos ekonomikos ateitį. Šiuo finansų reformos paketu skaudžiausias smūgis Europoje bus suduotas neturtingiausiems, o finansų sektorius - krizės priežastis - liks nepaliestas. Teigiamai vertinu geresnį Europos ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą, bet griežtai prieštarauju trumpalaikei vizijai, kuria vadovaujantis visa tai primetama. Ilgalaikės investicijos į ekologišką ekonomiką, į mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą būtinos ekonominiam stabilumui, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, tad negaliu pritarti šiam reformų paketui, kuriuo siekiama visoje Europoje nustatyti nepakeliamas taupymo priemones.
Clemente Mastella
Ši nuomonsusijusi su pasiūlymu dėl reglamento dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje. Manome, kad biudžeto priežiūra visada turėtų būti priklausoma nuo svarbesnių ES tikslų, ypač nuo SESV 9 straipsnio reikalavimų, susijusių su didelio užimtumo skatinimu, deramos socialinės apsaugos užtikrinimu ir kova su socialine atskirtimi. Ne mažiau svarbu griežtesnę priežiūros sistemą parengti ir Europos politikos koordinavimo semestro pagrindu.
Siekiant sugriežtinti biudžeto priežiūrą, jos vykdymo užtikrinimo sistemą turėtų sudaryti ne vien baudos (sankcijos), bet ir paskatos, taip stiprinant Europos Parlamento, o atitinkamai - ir nacionalinių parlamentų vaidmenį. Galiausiai, laikomės požiūrio, kad iš valstybių narių, nesilaikančių atitinkamų rekomendacijų, surinktomis baudomis turėtų būti prisidedama prie ilgalaikių ES investicijų ir padedama kurti darbo vietas.
Jean-Luc Mélenchon
Šiame pranešime aiškiai išdėstoma, kokios sankcijos laukia valstybių narių, nesilankstančių Europos Komisijos įsakymams. Jame nerodoma jokio susirūpinimo nei padariniais, kuriuos tos sankcijos turės žmonėms, nei sankcijų, kurias Komisija taikytų išrinktoms vyriausybėms, teisėtumu. Vienintelnuolaida daroma viešosioms diskusijoms, kurios negali vykti valstybėje narėje, kuriai taikoma sankcija. Kitaip tariant, žmonės neturėtų trukdyti manipuliuoti procesu, nuo kurio jie patys nukenčia. Niekada neleisiu Komisijai kėsintis į Prancūziją. Balsuoju prieš šį pranešimą.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Praeityje stabilumo kriterijų nebuvo laikomasi. Darytina prielaida, kad paskatos nepadės ir ateityje. Kyla klausimas, ar Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai galės atlikti pastebimą vaidmenį bet kuriame kontrolės procese. Manau, kad veiksmingai išspręsti makroekonominės pusiausvyros nebuvimo ES ir euro zonoje problemą galima tik suskaidant euro zoną į dvi valiutos zonas. Teisingumo labui tolesnių planuojamų gelbėjimo paketų tikrai nereikia, be to, jie šiaurinėms ES valstybėms narėms ateityje sukels didelių sunkumų. Nors iš esmės su pranešimu sutinku, nepritariu jame išdėstytam metodui, todėl ir balsuoju prieš jį.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Rimtai abejoju, ar Stabilumo ir augimo paktas, kuris iki šiol neveikė, staiga taps vieno iš sudėtingiausių ES istorijoje ekonomikos etapų panacėja. Nors tai ir pageidautina, atsižvelgiant į dabartinę krizę tai tėra fantazija. Pasiekėme etapą, kai nebegalime sau leisti skirti daugiau gelbėjimo paketų. Be to, lįsti į nacionalinius biudžetus ir naudotis mokesčių mokėtojų pinigais biudžetiniams pažeidėjams gelbėti labai nesąžininga. Todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Manau, kad valstybėms narėms, kurios nesilaiko Sąjungos fiskalinės sistemos reikalavimų, turi būti taikomos atitinkamos finansinės sankcijos. Pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę ir korekcinę dalį taikomos sankcijos turi būti laipsniškai diferencijuotos. Siūloma sankcijų sistema užtikrins laipsniškumą ir vienodas sąlygas valstybėms narėms, nes tiek palūkaninio indėlio, tiek nepalūkaninio indėlio ir baudos dydį sudarys pastovioji sudedamoji dalis, kuri lygi 0,2 % BVP. Be to, Komisijai bus suteikta teisė, atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes, rekomenduoti sumažinti sankcijos dydį ar ją panaikinti. Siekiant įgyvendinti veiksmingą biudžeto priežiūros sistemą, labai svarbu, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie galimybę įvesti euro vertybinius popierius. Nepritariu pasiūlymui, kad gaunamos pajamos iš nepanaudotų mokėjimų asignavimų Sąjungos biudžete būtų perkeliamos į kitų metų Sąjungos biudžetą ir skiriamos pagal Sąjungos prioritetus vykdomoms programoms įgyvendinti. Manau, kad mokesčių sistema turi išlikti kiekvienos valstybės narės nacionalinis reikalas, dėl to nėra tikslinga įpareigoti Komisiją pateikti teisės aktų pasiūlymų paketą dėl visapusiškos bendros Europos mokesčių sistemos.
Alfredo Pallone
Jeigu prevencinėje ir korekcinėje Stabilumo ir augimo pakto dalyje nustatytų pareigų nevykdančios šalys nesiima tinkamų priemonių ir nepateikia perbalansavimo plano (dėl kurio tinkamumo sprendžia Taryba), joms gali būti taikomos sankcijos, atitinkančios 0,1 proc. BVP. Tai - svarbus reikalavimas siekiant užtikrinti, kad nauja sistema, sukurta vykdant ekonomikos valdysenos reformą, būtų patikima ir veiksminga. Vis dėlto nereikia per didelio griežtumo ar kraštutinumų; paskatos valstybėms narėms - irgi gera mintis. Šiuo požiūriu teigiamai vertinu, kad paminėtas Europos vertybinių popierių (euroobligacijų) klausimas. Visada buvau už tai, kad šios euroobligacijos būtų išleistos - manau, jos gali suteikti pridėtinės vertės, kai leidžiamos kartu, taip pat visada buvau už stiprų eurą. Tikiuosi, kad Parlamentas pasieks galutinį sutarimą ir kuo greičiau patvirtins visą valdysenos paketą, kad visuomenei ir rinkoms būtų pasiųsta tvirta ir vienoda žinia ir kad būtų nutraukta spekuliacija.
Maria do Céu Patrão Neves
Dėl šio nuomonės dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje projekto taip pat buvo balsuojama kaip dėl teisės aktų paketo, skirto ES ir euro zonoje įtvirtinti ekonomikos valdyseną, dalies. Balsavau už šį pranešimą, nes iš esmės pritariu pranešėjai rūpimiems dalykams, ypač dėl pakeitimų šiais svarbiais klausimais: 1) biudžeto priežiūros vykdymas visada turėtų būti užtikrinamas laikantis reikalavimų pasiekti didelį užimtumą; 2) pakankamos socialinės apsaugos garantija ir kova su socialine atskirtimi; 3) geresnę biudžeto priežiūros sistemą reikėtų užtikrinti ne tik baudomis-sankcijomis, bet ir paskatomis; 4) aktyvesnis Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų vaidmuo visame priežiūros procese.
Miguel Portas
Šiame pranešime numatyta, kad valstybės narės, vykdydamos prevencinę ir korekcinę Stabilumo ir augimo pakto dalis, padės palūkanas duodančius indėlius arba mokės baudas. Tai - išankstinės bausmės sistema, o naudingesnbūtų paskatų sistema. Tokia mąstysena puikiai tinka bendrai aptariamo paketo "filosofijai". Dėl šių priežasčių balsuoju prieš.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Aš balsavau prieš. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas bandįtraukti svarbius pakeitimus, kuriais buvo raginama naudoti euroobligacijas, fiskalinę konvergenciją ir taikyti finansinių sankcijų viršutinę ribą bei kitas paskatas. Šie pakeitimai nebuvo patvirtinti ir pranešimas galiausiai tapo vien biudžeto nesilaikančioms šalims taikytinų sankcijų sąrašu. Ši direktyva neatskiriamai susijusi su C. Wortmann-Kool pranešimu, kuris čia toliau išplėtotas. Taigi, balsavau prieš.
Licia Ronzulli
Plačiai paplitusios ekonomikos krizės laikotarpiu, koks yra dabar, skubiai reikia veiksmingai užtikrinti biudžeto priežiūros vykdymą euro zonoje. Nepaisant to, ši priežiūra turi būti vykdoma nekeičiant pagrindinių tikslų - skatinti didelį užimtumą, užtikrinti pakankamą socialinę apsaugą ir aktyviau kovoti su socialine atskirtimi. Galiausiai juk siekiant šių plataus užmojo tikslų Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai atlieka itin svarbų vaidmenį ir jį reikia sustiprinti ir nacionaliniu, ir tarptautiniu lygmeniu įtvirtinant priežiūros procesą.
Edward Scicluna
raštu. - Būdamas savo frakcijos šešėlinis pranešėjas, norėčiau pasveikinti S. Goulard su jos pranešimo patvirtinimu ir jai padėkoti už gerą mūsų bendradarbiavimą per visas šias sunkias derybas. Balsuodamas dėl šio pranešimo ir siūlomo pakeitimo dėl fiskalinės konvergencijos nusprendžiau susilaikyti. Apgailestauju, kad nepaisant didelių pranešėjos pastangų Taryba sumenkino arba iš teksto išbraukdaug protingų pasiūlymų, todėl šiam pranešimui pritarti negaliu. Dėl savo, kaip S&D frakcijos šešėlinio pranešėjo, pozicijos dėl šio pranešimo negalėjau prisijungti prie savo kolegų iš Maltos delegacijos ir balsuoti prieš mano frakcijos pateiktą pakeitimą dėl fiskalinės konvergencijos. Nors sutinku su kai kuriais pakeitime pateiktais pasiūlymais, nepritariu, kad būtų nustatytas bendras pelno mokesčio tarifas. Turime geriau koordinuoti ekonominę politiką, bet mokesčių politika turi likti valstybių narių rankose.
Kay Swinburne
raštu. - ECR visada konstruktyviai dirbo siekdama užtikrinti, kad euro zona galėtų parengti ilgalaikį valstybių skolos krizės sprendimą. Stabilumo ir augimo pakto turinio ir įgyvendinimo trūkumai akivaizdūs jau kurį laiką; teisinga, kad dabar dedamos pastangos įtvirtinti ilgalaikį, veikiantį problemos sprendimą. Komitete ir per trišalį dialogą padėjome užtikrinti, kad rezultatas, kuriam Parlamentas teikia pirmenybę, būtų realistiškas, įmanomas įgyvendinti ir ilgalaikis. Nepaisant to, apgailestaujame, kad Komisijos pasiūlytas ir Parlamento patvirtintas rezultatas nėra vien euro zonos sprendimas, o taikomas ir tiems, kurių valiuta nėra euro. Kad ir kaip vertinsi, paketu, dėl kurio balsavome, didinami ES įgaliojimai ir mažinamos valstybių narių teisės. Jis apima novatoriškas koncepcijas, pvz., atvirkštinę kvalifikuotą balsų daugumą ir baudas valstybėms narėms, taip pat juo užtikrinama, kad nacionaliniai biudžetai būtų jau ne vien nacionalinių parlamentų reikalas. Taigi, nors pritariame ilgalaikiams tikslams, negalime patvirtinti priemonių ir balsavome prieš tuos pranešimus, kuriuose neapsiribojama euro zona.
Marianne Thyssen
raštu. - (NL) Užtikrintai balsavau už mūsų su Taryba derybomis pasiektą kompromisinį ekonomikos valdysenos paketą. Derybomis pasiektame pakete įvairiomis priemonėmis reaguojama į praeities klaidas, įskaitant biudžetinės drausmės trūkumus. Jau vien tai - svarbi pažanga. Nepaisant to, mes su frakcija vis tiek turime išlygų dėl kelių aspektų, ypač dėl prevencinės Stabilumo ir augimo pakto dalies vykdymo. Norint iki vasaros pertraukos pasiekti visa apimantį sutarimą, svarbu ateinančiomis savaitėmis visapusiškai pasinaudoti derybomis su Taryba ir nesiųsti jokių politinių ženklų, galinčių pakenkti teigiamam galutiniam rezultatui. Pakete atsispindi trapi politinpusiausvyra, kuria nenoriu rizikuoti. Dėl tos priežasties balsavau prieš kai kuriuos pakeitimus. Vis dėlto tai neturėtų būti suprantama taip, kad aš iš esmės nepritariu kai kuriems šių pakeitimų elementams. Pirmiausia kalbu apie 9 pakeitimą, kuriuo propaguojama fiskalinkonvergencija. Žinoma, kai kuriems elementams, pvz., finansinių operacijų mokesčiui arba konsoliduotosios ES pelno mokesčio bazės įvedimui, galiu pritarti.
Elena Oana Antonescu
Ekonomikos valdysenos stiprinimas turi būti grindžiamas griežta prevencijos ir makroekonominio disbalanso korekcijos sistema, būtinaisiais nacionalinių biudžetų sistemų reikalavimais, didesniu finansų rinkų reguliavimu ir priežiūra, patikima, nuolatine krizių sprendimo sistema. Manau, kad politikos priemonės turi būti nuoseklesnės ir jomis turi būti siekiama ekonomikos augimo bei tvarių darbo vietų kūrimo, ypatingą dėmesį skiriant vidaus rinkos plėtrai ir stiprinimui, skatinant tarptautinę prekybą, konkurencingumą ir sudarant veiksmingą biudžeto viršijimo prevencijos ir korekcijos sistemą. Be to, manau, jog svarbiausia, kad būtų įtvirtinama ekonomikos valdysena, tačiau kartu būtų stiprinami ir su ja susiję demokratiniai įgaliojimai.
Sophie Auconie
Sprendžiant iš dabartinių įvykių, Europos stabilumo ir augimo paktas nėra labai veiksmingas ir juo nepavyko apsaugoti keleto valstybių narių nuo rimtų mokėjimo balanso ir skolos grąžinimo problemų. Todėl šioms šalims ES ne tik suteikpagalbą - institucijos stengiasi sugriežtinti Stabilumo ir augimo paktą, kad tokių krizių ateityje būtų išvengta. Tai - ekonomikos valdysenos paketo, kurio dalį sudaro šis mano kolegės C. Wortmann-Kool pranešimas, tikslas. Pranešime kalbama apie biudžeto būklės priežiūrą ir ekonominės politikos priežiūrą bei koordinavimą. Diskusijose dėl šio pranešimo pagrindinis dėmesys buvo skiriamas atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos sistemai (tai reiškia, kad Komisijos rekomendacijos įsigalios, jeigu jų neatmes kvalifikuota Tarybos dauguma) ir peržiūros išlygai. Per balsavimą pritariau šioms dviem sistemoms, nes esu įsitikinusi, kad norėdami Europoje pagerinti biudžetų stabilumą ir taip apsaugoti mūsų ateitį turime būti reiklūs ir drąsūs.
Regina Bastos
Valstybių narių ekonominpolitika, kaip numatyta Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, koordinuojama laikantis šių pagrindinių principų: stabilių kainų, tvirtų viešųjų finansų ir piniginių sąlygų, tvaraus mokėjimų balanso. Tikslas - nustatyti stabilumo programų ir konvergencijos programų turinio, pateikimo, tikrinimo ir kontrolės reglamentavimo taisykles, kurios turi būti Komisijos ir Tarybos ankstyvuoju etapu atliekamos daugiašalės priežiūros dalis. Ketinimas - užkirsti kelią biudžeto deficitui ir per didelei skolai, taip pat skatinti prižiūrėti ir koordinuoti ekonominę politiką, taip padedant siekti ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų. Siekiant didinti skaidrumą, atsakomybę ir atskaitingumą už priimtus sprendimus, ypač pasitelkiant ekonominį dialogą, Europos Parlamentas turi būti deramai įtraukiamas į Europos semestrą. Dėl minėtų priežasčių balsavau už šį pranešimą.
Ivo Belet
raštu. - (NL) ES ir eurui atėjo neramūs laikai, mums reikia greitai struktūriškai spręsti Graikijos problemas. Vis dėlto bet kas labiau įsigilinęs į šiuos dalykus būtų priverstas pripažinti, kad Europa šią krizę įveiks būdama stipresnir atsparesnė. Pritarimas ES vykdomai 27 valstybių narių ekonomikos ir biudžeto politikos priežiūrai - būtina tolesnio euro buvimo sąlyga. Turime užtikrinti, kad per audringą laikotarpį nenukentėtų socialinEuropos pusė. Turi būti bet kuria kaina laikomasi nacionalinių tradicijų, susijusių su susitarimais dėl atlyginimų. Svarbiausias Parlamento laimėjimas, be abejo, tai, kad į šį teisės aktų paketą įtrauktas Europos semestras. Tai sakau todėl, kad jo įtraukimo rezultatas bus ne tik vyriausybių prievolužtikrinti patikimus finansus - Europa iš šių vyriausybių galės pareikalauti atsakomybės, jeigu jos nesugebės deramai investuoti į mokymą ir švietimą, darbo vietų kūrimą ir kovą su skurdu. Šiuo paketu bus radikaliai pagerintas ES ekonomikos konkurencingumas ir finansų būklė. Žinoma, tai negali būti savitikslis dalykas. Tai - priemonės ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir socialinei gerovei skatinti.
Mara Bizzotto
Šis pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo - ES ekonomikos valdysenos paketo dalis. Šiame pranešime, kaip ir kituose panašiuose paketo pranešimuose, tiesiogiai minima pastaroji Graikijos finansų krizir užsibrėžiamas tikslas sukurti reguliavimo sistemą, kad panašios krizės daugiau nepasikartotų. Atsižvelgiant į Graikijos krizės sunkumą ir jos padarinius kitoms valstybėms narėms, akivaizdu, kad reikia stiprinti valstybių narių politikos koordinavimą ir ypač finansų kontrolę. Nepaisant to, pranešime siūlomos direktyvos turi ir problemų keliančių aspektų, kuriuos reikėtų deramai įvertinti. Faktiškai direktyvomis gerokai didinamas ES kišimasis į valstybių narių vidaus ekonomikos reikalus, todėl smarkiai mažėja pastarųjų įtaka. Kadangi šios rizikos neįmanoma atmesti, per balsavimą turėjau susilaikyti.
Antonio Cancian
C. Wortmann-Kool pranešimas yra ekonomikos valdysenos reformos teisės aktų paketo dalis - paketą sudaro šeši pranešimai, dėl kurių buvo deramasi ne vieną mėnesį. Parlamentas kiekvienam, ypač Tarybai, pasiuntaiškią žinią. Todėl tikiuosi, kad šis paketas tikrai bus patvirtintas prieš vasaros pertrauką ir, svarbiausia, kuo greičiau pradėtas taikyti, kad Europos Sąjunga, skirtingai negu praeityje, būtų pasirengusi pasitikti stabilumui grėsmę keliančius iššūkius. Už C. Wortmann-Kool pranešimą balsavau pirmiausia todėl, kad manau, jog Europos Sąjungai reikia tvirto pagrindo, kaip ateityje užkirsti kelią krizėms, panašioms į tą, kurią ką tik išgyvenome. Norint sukurti šį pagrindą, reikia parengti įmanomų įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto reformos gairių sistemą. Tai reikalinga, nes turime pasiekti naują susitarimą, kuriuo su problemomis kovojančios valstybės nebebūtų verčiamos prašyti išimčių iš galiojančių susitarimų, o iš naujo derybomis suderinus patį paktą būtų nustatyti nauji kriterijai ilgalaikėms pareigoms ir įgyvendinamiems tikslams suformuoti.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau už pranešimą, nes sutinku, kad, norint užtikrinti glaudesnį ekonominės politikos koordinavimą ir tvarią valstybių narių ekonomikos raidos konvergenciją, Taryba, atsižvelgdama į Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) numatytus tikslus ir laikydamasi jos reikalavimų, turėtų toliau stengtis įtvirtinti daugiašalę priežiūrą kaip ekonominės politikos koordinavimo Europos semestro dalį. Siekiant didinti skaidrumą, atsakomybę ir atskaitingumą už priimtus sprendimus, ypač pasitelkiant ekonominį dialogą, Parlamentas turi būti deramai įtraukiamas į Europos semestrą. Sutinku, kad įgyvendinant Europos semestrą deramais atvejais turėtų būti konsultuojamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Ekonominės politikos komitetu, Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu ir kad atitinkami suinteresuotieji subjektai, ypač socialiniai partneriai, turėtų būti įtraukti į Europos semestrą spręsti pagrindinius politinius klausimus, reikiamais atvejais laikantis SESV, teisės aktų ir nacionalinės politikos krypčių.
Carlos Coelho
Pastarojo meto ekonomikos, finansų ir socialinkrizparodė, kad dabartinis Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos modelis neveikė: priežiūros sistema pasirodesanti labai silpna, o Stabilumo ir augimo pakto normų nebuvo laikomasi. Todėl pritariu Europos Komisijos pateiktam ekonomikos valdysenos priemonių paketui. Balsuoju už C. Wortmann-Kool pranešimą dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos koordinavimo. Sutinku su atvirkštine kvalifikuota balsų dauguma, kuria įtvirtinamas Europos Komisijos vaidmuo reikalaujant, kad norint nukrypti nuo Komisijos sprendimo Taryboje būtų surinkta kvalifikuota dauguma. Manau, kad labai svarbus čia numatytas "ekonominis dialogas", taip pat labai svarbus ir reikalingas aiškus ryšys su Europos semestru. Teigiamai vertinu, kad numatyta galimybvalstybei narei nenumatytais atvejais laikinai nukrypti nuo sureguliavimo programos - taip užtikrinama, kad procesas būtų lankstus ir realistiškas.
Diogo Feio
Iš pastarosios krizės galime pasimokyti dviejų svarbių dalykų: reikia tvarių viešųjų finansų ir skubiai reikia siekti glaudžiau koordinuoti ekonominę valstybių narių politiką, didžiausią dėmesį skiriant prevencijai. Šiame pranešime būtent apie tai ir kalbama.
Iš karto pabrėžčiau, kaip svarbu į šį teisės aktą įtraukti Europos semestrą, kad būtų laipsniškai numatytas veiksmingas pagrindas rengti bendras politines diskusijas dėl visų valstybių narių tvirtinamų biudžeto politikos priemonių - bus lengviau pasiekti, kad ekonominsąjunga būtų atspari ir darni. Norėčiau pabrėžti, jog itin svarbu, kad ES valstybių narių viešieji finansai būtų tvarkingi ir kad reikia patvirtinti vis atsakingesnes ekonominės politikos priemones, kuriomis būtų užtikrintas stabilumas ir ekonomikos augimas.
Turime būti atsakingi. Turime patvirtinti politikos priemones, kuriomis (daugiausiai gerais laikais) taupomi pinigai, kad sunkesniais laikais galėtume apsisaugoti. Jeigu mes, kaip ES, norime įtvirtinti vis geresnį koordinavimą ir prevenciją, manau, kad šis pranešimas itin svarbus. Galiausiai norėčiau padėkoti savo frakcijos kolegei C. Wortmann-Kool už pavyzdingą darbą derantis dėl šio paketo ir jį užbaigiant.
José Manuel Fernandes
Šiame C. Wortmann-Kool parengtame pranešime kalbama apie 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos priimtą teisės akto pasiūlymą dėl ekonomikos valdysenos, dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo - šis 2010 m. rugsėjo 29 d. Komisijos priimtas pasiūlymas yra ekonomikos valdysenos paketo dalis, kuria siekiama "įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą". Sugriežtinta ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti skatinamas ekonomikos augimas ir užimtumas, ypatingą dėmesį skiriant bendrajai rinkai plėtoti ir stiprinti, taip pat tarptautinei prekybai ir konkurencingumui skatinti.
Stiprinant ekonomikos valdyseną kartu ES turėtų būti įtvirtintas demokratinis ekonomikos valdysenos teisėtumas - tai turėtų būti pasiekta visuose ekonominės politikos koordinavimo procesuose aktyviau dalyvaujant Europos Parlamentui ir nacionaliniams parlamentams. Stabilumo ir augimo paktas ir visa ekonomikos valdysenos sistema turėtų būti suderinama su ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategija ir turėtų ją visapusiškai papildyti. Balsavau už šį pasiūlymą dėl teisės akto pakeitimo, kurio galutinis tekstas, tikiuosi, bus patvirtintas per Parlamento liepos mėn. plenarinį posėdį.
João Ferreira
Tai - dar viena vadinamosios ekonomikos valdysenos teisės aktų paketo dalis. Šiuo atveju siekiama stiprinti biudžeto būklės priežiūrą ir ekonominės politikos priežiūrą bei koordinavimą. Praktiškai šiuo reglamentu nustatomos stabilumo programų ir konvergencijos programų turinio, pateikimo, tikrinimo ir kontrolės reglamentavimo taisyklės - Komisijos ir Tarybos ankstyvuoju etapu ketinamos atlikti daugiašalės priežiūros dalis; siekis - užkirsti kelią biudžeto deficitui, per didelei skolai ir skatinti ekonominės politikos priežiūrą ir koordinavimą. Pasitelkiami nuvalkioti argumentai apie tai, kad pagrindiniai tikslai - ekonomikos augimas ir darbo vietos.
Kaip žinome ir kaip sakėme, rezultatas priešingas. Solidarumas ir ekonominbei socialinsanglauda - tik tušti žodžiai: negyvos Sutarčių raidės. Vyrauja monetaristinės ir neoliberalios politikos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti didesnį stambių bendrovių ir finansų įstaigų pelną. O žmonės, kaip matyti iš Graikijos, Airijos ir Portugalijos pavyzdžių, mato ir patiria vien didesnę socialinę nelygybę, didesnį nedarbą ir didesnį skurdą. Vieną kartą visiems laikams reikia pripažinti, kad galiojanti politika, kurią jie dabar nori išplėsti, yra pagrindinkrizės priežastis.
Ilda Figueiredo
Tai - šešių ekonomikos valdysenos teisės aktų paketo dalis, kuria siekiama stiprinti biudžeto būklės priežiūrą ir ekonominės politikos priežiūrą bei koordinavimą. Praktiškai šiuo reglamentu nustatomos stabilumo programų ir konvergencijos programų turinio, pateikimo, tikrinimo ir kontrolės reglamentavimo taisyklės - Komisijos ir Tarybos ankstyvuoju etapu ketinamos atlikti daugiašalės priežiūros dalis; siekis - užkirsti kelią biudžeto deficitui, per didelei skolai ir skatinti ekonominės politikos priežiūrą ir koordinavimą. Visada teigiama, kad tikslas - ekonomikos augimas ir užimtumas, bet kadangi jie pamiršo solidarumo, ekonominės ir socialinės sanglaudos politikos priemones ir pasišventvien monetaristinei ir neoliberaliai politikai, kuria siekiama užtikrinti didesnį stambių bendrovių ir finansų įstaigų pelną, bus tik daugiau socialinės nelygybės, didesnis nedarbas ir didesnis skurdas, kaip jau matyti iš Graikijos, Airijos ir Portugalijos pavyzdžių.
Kol Europos lyderiai pripažins, kad jų politika - pagrindinnesiliaujančios krizės priežastis, matysime, kaip toliau blogėja ekonominė, socialinir politinpadėtis, dėl kurios neišvengiamai kils dar didesnsocialinįtampa ir daugiau konfliktų...
(Sutrumpinta Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnyje nustatyta tvarka)
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Per pastarąją pasaulinę ekonomikos ir finansų krizę paaiškėjo, jog ekonominėje ir pinigų sąjungoje labiau negu anksčiau reikia glaudžiau koordinuoti ir geriau prižiūrėti ekonominę politiką. Dabartinkoordinavimo sistema ir dabartiniai priežiūros procesai turi trūkumų ir silpnų vietų. Siekiant užtikrinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą, būtina stiprinti ekonominės ir pinigų sąjungos sistemą. Daugumai valstybių narių gyvybiškai reikės nemažo konsolidavimo, jei jos norės sugrįžti prie mažėjančios valstybės skolos tendencijų. Vis dėlto problemas reikia spręsti dar skubiau, nes Europos šalių visuomenir ekonomika susiduria su visuomenės senėjimo padariniais, dėl kurių dar labiau mažėja darbo jėgos pasiūla ir valstybių biudžetai. Valstybių narių ekonominės politikos koordinavimas ES sistemoje pirmiausia turėtų reikšti tai, kad bus laikomasi tvaraus mokėjimų balanso ir tenkinamas valstybės investicijų poreikis.
Marietta Giannakou
EP narių Naujosios demokratijos frakcija šiandien balsavo už šešis naujojo ekonomikos valdysenos paketo pasiūlymus. Europos Parlamento pasiūlymai - ekonominio stabilumo aplinkos pagrindas, o kartu jais numatyta parengti novatoriškų veiksmų sistemas, pvz., euroobligacijas ir Europos projektų obligacijas.
Roberto Gualtieri
Europai reikia griežtesnės ir labiau Bendrijos sistema grindžiamos ekonomikos valdysenos. Vis dėlto priemonių paketas, dėl kurio šiandien balsuojama, atspindi neteisingą dabartinės centro dešiniųjų daugumos polinkį valdyseną laikyti vien taupymu ir stiprinti prevencinę bei korekcinę Stabilumo ir augimo pakto dalį, nenumatant, kaip ir kokiomis priemonėmis bus remiamos investicijos ir vystymasis. Negalima sutikti su atvirkštinės daugumos taisykle ir griežtesniais rodikliais bei sankcijomis, jeigu kartu netaikoma auksinvalstybių narių investicijų apsaugos taisyklir neleidžiamos euroobligacijos Europos investicijoms finansuoti ir valstybių skolos garantijoms užtikrinti. Tai nėra pakankamai geras metodas krizei įveikti ir ji neišvengiamai tik didės. Todėl balsuosime prieš šį ir kitus pranešimus dėl fiskalinės priežiūros. Be to, kovosime, kad Europos ekonominpolitika būtų pasukta priešinga linkme ir kartu būtų aktyviau taikomas Bendrijos metodas, stiprinamos ES priemonės ir gausinami jos ištekliai.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi ekonominir finansų krizišryškino poreikį persvarstyti ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) pagrindus, siekiant sustiprinti turimas priemones ir praplėsti koordinavimo bei daugiašalės priežiūros procedūras. Kaip Komisija pabrėžia savo Aiškinamajame memorandume, reikia sustiprinti sistemą, "kad būtų galima įtvirtinti makroekonominį stabilumą ir viešųjų finansų tvarumą, nes tai yra ilgalaikio gamybos apimties ir užimtumo augimo sąlyga". Ekonomikos valdysenos teisės aktų paketą sudaro šeši pasiūlymai, kuriais siekiama pagerinti Ekonominėje ir pinigų sąjungoje (EPS) vykdomos ekonomikos politikos koordinavimą ir priežiūrą atsižvelgiant į strategiją "Europa 2020" ir Europos semestrą, t. y. naują priežiūros ciklą, sujungsiantį procesą laikantis Stabilumo bei augimo pakto nuostatų ir bendrų ekonomikos politikos gairių. Manau, kad itin svarbu užtikrinti, jog ekonominio valdymo stiprinimas būtų vykdomas kartu stiprinant Europos valdymo demokratinį teisėtumą. Atsižvelgiant į tai, visame priežiūros procese turėtų būti sustiprintas Europos Parlamento vaidmuo. Be to, patikimos ir skaidrios priežiūros sistemos būtinos sąlygos yra reguliarios konsultacijos su socialiniais partneriais ir nacionalinių parlamentų dalyvavimas.
Tunne Kelam
raštu. - Balsavau už šį pranešimą, bet manau, kad turėjome reikšti aiškesnius ir griežtesnius reikalavimus, kai buvo kalbama apie sankcijų ir nuobaudų sistemą. Dabartinpozicija dviprasmiška ir aiškiai nepasakoma, kad pažeidimo atveju sankcijos turi būti taikomos automatiškai, o ne virsti politinių derybų objektu. Nors Komisijos vaidmuo stiprinamas, pranešime turėtų būti aiškiai pritariama atvirkštinei kvalifikuotai balsų daugumai, kaip jau iš pradžių buvo planuota siekiant užtikrinti nepriklausomą ir greitą reikiamų priemonių taikymo procedūrą. Raginimą užtikrinti daugiau skaidrumo ir įtraukti Europos Parlamentą bei nacionalinius parlamentus apskritai vertinu teigiamai. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į raginimą nacionalinius biudžetus suderinti su Europos semestru. Siekiant užkirsti kelią problemoms ir kuo anksčiau rasti sprendimus, visi veikėjai turi būti visapusiškai įtraukiami ir informuojami visais etapais.
David Martin
raštu. - Balsavau prieš šį pranešimą, nes griežtai prieštarauju nepakeliamų taupymo priemonių programai, kurią Europos Sąjungai stengiasi primesti centro dešinieji. Ekonomikos valdysenos reformų paketu ES ekonomikos augimas bus nuslopintas kaip tik tuo metu, kai reikia investicijų augimui, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, darbo vietoms kurti, kad būtų galima užtikrinti Europos ekonomikos ateitį. Šiuo finansų reformos paketu skaudžiausias smūgis Europoje bus suduotas neturtingiausiems, o finansų sektorius - krizės priežastis - liks nepaliestas. Teigiamai vertinu geresnį Europos ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą, bet griežtai prieštarauju trumpalaikei vizijai, kuria vadovaujantis visa tai primetama. Ilgalaikės investicijos į ekologišką ekonomiką, į mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą būtinos ekonominiam stabilumui, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, tad negaliu pritarti šiam reformų paketui, kuriuo siekiama visoje Europoje nustatyti nepakeliamas taupymo priemones.
Clemente Mastella
Pritariame siūlymui sugriežtinti valstybių narių pareigas laikytis Stabilumo ir augimo pakto ir skatinti labiau koordinuoti jų fiskalinę politiką. Šiandien patvirtintas reglamentas iš dalies pakeistas siekiant užtikrinti, kad valstybės narės gerais laikais vadovautųsi apdairia fiskaline politika ir taip susikurtų reikiamą apsaugą sunkesniems laikams. Siekiant įtraukti užimtumą ir socialinius aspektus turėtų būti išplėsta biudžeto priežiūros ir ES ekonominės politikos koordinavimo sistema.
O į valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programas turėtų būti įtraukta informacija apie valstybių narių biudžeto tikslų atitiktį ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijai, be to, per kiekvieną priežiūros procedūrą turėtų būti konsultuojamasi su Užimtumo komitetu ir Socialinės apsaugos komitetu. Taip pat manome, jog itin svarbu, kad ekonomikos valdysena būtų stiprinama kartu įtvirtinant demokratinį Europos valdysenos teisėtumą. Šiuo klausimu su Parlamentu turėtų būti reguliariai konsultuojamasi ir jis bei visi socialiniai partneriai turėtų būti įtraukiami į visą procesą. Tai - būtina patikimos ir skaidrios priežiūros sistemos sąlyga.
Jean-Luc Mélenchon
Šiuo pranešimu siūloma padėti Komisijai rasti geriausias priemones politinėms vadovybės nesėkmėms, už kurias gali būti atsakingos vyriausybės, išmatuoti. Ar orientuotis į Komisijos nustatytą biudžeto tikslą ar į BVP dalimi grindžiamą rodiklį? Tai viskas, kas rūpi Parlamento daugumai. Šiomis priemonėmis Europos gyventojai bus palikti reitingų agentūrų valiai. Jos išplės taupymo planus, nuo kurių dabar nukraujuoja Graikija, Airija ir Portugalija.
Balsuoju prieš šį pranešimą ir jį smerkiu. Prancūzija - nepriklausoma ir suvereni šalis.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Planuojamose priemonėse nenumatytas privalomas bankų dalyvavimas. Nepaisant to, skolą teks neišvengiamai atidėti. Mokesčių mokėtojai neprivalo mokėti už bankų padarytas spekuliacijos klaidas. Kaip matyti iš Islandijos pavyzdžio, tinkamas atsakas gali būti tvarkingas valstybės bankrotas.
Graikija yra Europos kultūros lopšys. Atsižvelgiant į politinių veikėjų bejėgiškumą, jų nesugebėjimą pripažinti priežastinį ryšį ir jų nenorą prisiimti atsakomybę, atrodo, kad per Graikiją šiai kultūrai gali ateiti ir galas. Balsavau prieš šį pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Ekonominio valdymo stiprinimas būtų vykdomas kartu stiprinant Europos valdymo demokratinį teisėtumą. Turime dėti visas pastangas, kad būtų pasiektas makroekonominis stabilumas ir viešųjų finansų tvarumas. Siekiant užtikrinti geresnį valstybių narių ekonomikos politikos bei veiklos koordinavimą, būtina praplėsti koordinavimo bei daugiašalės priežiūros procedūras. Tam, kad būtų nustatyti galimi biudžeto būklės nukrypimai nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslo ar nuo tam tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, Taryba ir Komisija turi vykdyti daugiašalę priežiūrą. Turi būti nuolat stebima, kaip įgyvendinamos konvergencijos programos bei nedalyvaujančių valstybių narių ekonominpolitika pagal konvergencijos programų tikslus. Manau, kad penkių mėnesių terminas valstybei narei nukrypimui nuo vidutinės trukmės biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano ištaisyti yra pakankamas. Be to, turi būti griežtai kontroliuojama, kokius veiksmus atlieka valstybnarė, kad nukrypimas būtų ištaisytas.
Alfredo Pallone
Pirmiausia norėčiau nuoširdžiausiai pasveikinti C. Wortmann-Kool už jos atliktą darbą rengiant ekonomikos valdysenos paketą. Stabilumo ir augimo pakto veiksmingumas sumažėjo; reikia nustatyti griežtesnes ir veiksmingesnes taisykles ir valstybėms narėms leisti mažiau spręsti savo nuožiūra. Šiuo požiūriu itin svarbūs prevenciniai veiksmai, nes jais galima užkirsti kelią tam tikrai padėčiai ir nereikia imtis ex post veiksmų. Sutinku su tais pranešimo aspektais, kuriais remiamas Komisijos požiūris ir išplečiamas atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taikymas Komisijos sprendimui Taryboje blokuoti. Parlamentas turi siekti, kad nebūtų naudojamas tarpvyriausybinis metodas, turime padėtį įvertinti plačiai ir nesumenkindami reglamento rasti sprendimų, kaip užtikrinti, kad Komisija būtų nepriklausoma, o Parlamentas galėtų būti ne vien žiūrovas, bet ir proceso dalyvis, pasiekiantis abipusį sutarimą su Taryba. Iš tikrųjų tikiuosi, kad Parlamentas pasieks galutinį sutarimą ir kuo greičiau patvirtins visą valdysenos paketą, kad visuomenei ir rinkoms būtų pasiųsta tvirta ir vienoda žinia ir kad būtų nutraukta spekuliacija.
Maria do Céu Patrão Neves
Dėl šio nuomonės dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo projekto taip pat buvo balsuojama kaip dėl teisės aktų paketo, skirto ES ir euro zonoje įtvirtinti ekonomikos valdyseną, dalies. Balsavau už šį pranešimą, nes iš esmės pritariu pranešėjai rūpimiems dalykams, ypač dėl pakeitimų šiais svarbiais klausimais: 1) ES biudžeto priežiūros sistema turėtų būti išplėsta į ją įtraukiant užimtumą ir socialinius aspektus; 2) valstybėms narėms teikiant atitinkamas stabilumo ir konvergencijos programas, taip pat jas nagrinėjant turėtų būti atsižvelgiama į valstybių narių užimtumo politikos priemones; 3) daugiašalstabilumo ir konvergencijos programų priežiūra turėtų būti atliekama kaip Europos semestro dalis; ir 4) į valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programas turėtų būti įtraukta informacija apie valstybių narių biudžeto tikslų atitiktį ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijai, pvz., strategijai "Europa 2020", ypač bendroms ekonominės politikos gairėms ir užimtumo politikos gairėms.
Miguel Portas
Šiuo pranešimu siekiama užtikrinti, kad valstybės narės laikytųsi Stabilumo ir augimo pakte nustatytų deficito ir skolos ribų. Prieš pranešimą balsuoju dėl dviejų pagrindinių priežasčių: todėl, kad juo siekiama reglamentuoti paktą, kuris yra jau dešimtmetį trunkančio menko ekonomikos augimo Europoje priežastis, ir todėl, kad jame numatytos drausminės priemonės grindžiamos sankcijomis, o jomis dar labiau pagilinamos problemos, kurias siekiama išspręsti. Šiame ir kituose paketo pranešimuose bent jau būtų buvę tikslinga nuo deficito skaičiavimų atskirti valstybės investicijas - tai būtų buvę padaryta darbo vietų kūrimo labui, o juk tai - pagrindinis bet kokio ekonomikos koordinavimo, kuriuo atsižvelgiama į europiečių problemas, tikslas.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Balsavau prieš, nes šiuo pranešimu siekiama valstybių biudžeto deficito problemą išspręsti vien derinant valstybės išlaidas. Konkrečiai pradedamas taikyti vidutinio laikotarpio bendrojo vidaus produkto (BVP) tikslas. Tai griežtai kontroliuos Komisija. Iš tikrųjų Europos Komisijai suteikiama papildomų įgaliojimų, įskaitant galimybę euro zonos valstybėms narėms automatiškai taikyti sankcijas, jeigu Taryba kvalifikuota balsų dauguma nepriims priešingo sprendimo. Iš šio pranešimo galima daryti išvadą, kad fiskaliniam konsolidavimui teikiama pirmenybilgalaikio tvarumo tikslų ir Europos Sąjungos tikslų kurti darbo vietas, kovoti su skurdu ir siekti socialinės sanglaudos atžvilgiu. Tai - sunkioji paketo dalis. Juo bandoma visą dėmesį sutelkti sureguliavimo ir taupymo priemonių taikymui, atmetant galimybę taikyti anticiklines priemones. Be to, pranešime nenumatyta paskatų vidutinio laikotarpio ekonomikos augimo tikslams siekti, jame kalbama vien apie sankcijų sistemą.
Licia Ronzulli
Manau, jog norint sugriežtinti nacionalinių biudžetų priežiūrą ir užtikrinti, kad valstybės narės gerais laikais priimtų apdairius sprendimus ir susikurtų reikiamą apsaugą blogiems laikams, turėtų būti atnaujintas Stabilumo ir augimo paktas ir pagerintas fiskalinės politikos koordinavimas. Tai - vienintelis tikras būdas užtikrinti, kad skolos ir deficito tendencijos būtų atidžiau kontroliuojamos. Galiausiai teigiamai vertinu siūlymą nustatyti konkrečius reikalavimus nacionalinėms fiskalinėms sistemoms, stiprinant euro zonos valstybėms narėms taikytiną vykdymo užtikrinimo sistemą.
Bart Staes
raštu. - (NL) Šiandien Parlamentas nusprenddėl savo pozicijos Europos ekonomikos valdysenos klausimu. Europos Sąjungai reikia griežtesnės Europos ekonomikos priežiūros, taip pat Stabilumo ir augimo pakto reformos. Tačiau trumparegiškas centro dešiniųjų požiūris nėra tvirtas patikimos ir nuoseklios reformos pagrindas. Jų siaura vizija, apimanti tik išlaidų mažinimą nesiekiant padidinti ES pajamų, nėra tvarios fiskalinės politikos pagrindas. Jos poveikis būtų toks, kad skurdas ES tik didėtų. Jeigu norime sukurti daugiau darbo vietų ir išvengti per didelio socialinio-ekonominio nestabilumo, fiskalinis konsolidavimas turi būti derinamas su valstybės investicijomis ir kitomis viešosiomis išlaidomis. Negalima reikalauti aukštos kokybės švietimo ir mokymo kartu gerokai mažinant atitinkamus biudžetus. Todėl balsavau prieš C. Wortmann-Kool, D. Feio ir S. Goulard pranešimus. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas ragina vadovautis makroekonominiu požiūriu, pagal kurį tektų geriau suderinti įvairių valstybių narių prekybos balansą. Ekonomines priemones reikia įtraukti į platesnę sistemą, apimančią ir kitus elementus, pvz., solidarumą ir atsakomybę. Todėl pritariau pranešimui dėl makroekonominių ramsčių - jame numatytas visa apimantis, sisteminis metodas, kurį taikant taptų įmanoma užkirsti kelią būsimoms krizėms. Taip pat balsavau už E. Ferreiros, C. Haglundo ir V. Ford pranešimus.
Kay Swinburne
raštu. - ECR visada konstruktyviai dirbo siekdama užtikrinti, kad euro zona galėtų parengti ilgalaikį valstybių skolos krizės sprendimą. Stabilumo ir augimo pakto turinio ir įgyvendinimo trūkumai akivaizdūs jau kurį laiką; teisinga, kad dabar dedamos pastangos įtvirtinti ilgalaikį, veikiantį problemos sprendimą. Komitete ir per trišalį dialogą padėjome užtikrinti, kad rezultatas, kuriam Parlamentas teikia pirmenybę, būtų realistiškas, įmanomas įgyvendinti ir ilgalaikis. Nepaisant to, apgailestaujame, kad Komisijos pasiūlytas ir Parlamento patvirtintas rezultatas nėra vien euro zonos sprendimas, o taikomas ir tiems, kurių valiuta nėra euro. Kad ir kaip vertinsi, paketu, dėl kurio balsavome, didinami ES įgaliojimai ir mažinamos valstybių narių teisės. Jis apima novatoriškas koncepcijas, pvz., atvirkštinę kvalifikuotą balsų daugumą ir baudas valstybėms narėms, taip pat juo užtikrinama, kad nacionaliniai biudžetai būtų jau ne vien nacionalinių parlamentų reikalas. Taigi, nors pritariame ilgalaikiams tikslams, negalime patvirtinti priemonių ir balsavome prieš tuos pranešimus, kuriuose neapsiribojama euro zona.
Nuno Teixeira
Euro zoną sukrėtusi ekonomikos ir finansų krizsukėlpavojų ekonominės ir pinigų sąjungos priemonėms ir parodė, kokius žalingus padarinius asimetriniai sukrėtimai ir sisteminrizika gali turėti pinigų erdvei, kuri nėra laikoma optimalia. Šiuo pranešimu, kuris yra šešių ES ekonomikos valdysenos pranešimų paketo dalis, siekiama sukurti prevencinius ir korekcinius mechanizmus, taip siekiant išvengti biudžeto deficito ir per didelės skolos. Be to, pranešime oficialiai įtvirtinamas Europos semestras, nes tais atvejais, kai į nacionalines reformų programas turėtų būti įtraukti ES tikslai, turi dalyvauti visos Europos institucijos. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad juo siekiama išplėsti Taryboje taikomą atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos sistemą ir ją taikyti visais Stabilumo ir augimo pakto ir nacionalinių konvergencijos programų vertinimo, nagrinėjimo ir kontrolės proceso etapais. Balsuoju už šį pranešimą, nes manau, kad ES, vadovaudamasi trumpalaikės ir ilgalaikės ekonomikos valdysenos strategija, turi nusiųsti rinkoms stabilumo žinią. ES, ypač trijų šalių, kurioms jau buvo taikyti gelbėjimo paketai (tarp jų - ir Portugalija), patiriama valstybių skolų krizbus įveikta tik suderintais sprendimais ir aktyviau dalyvaujant ES institucijoms, ypač Parlamentui ir Komisijai.
Derek Vaughan
raštu. - Kyla pavojus, kad Europos Parlamento dešiniųjų daugumos patvirtintu ekonomikos valdysenos paketu taupymo politika bus įtvirtinta ES teisėje. Balsavau prieš visą paketą, nes nemanau, kad dabartinėmis finansų sąlygomis tai teisinga daryti. Dešiniųjų vyriausybės stengiasi įvairiais būdais patvirtinti ne vieną ekonominės politikos priemonę, kuriomis trumpuoju laikotarpiu sumažinamas deficitas, tačiau ilguoju laikotarpiu nepaliekama jokių vilčių, kad šalių ekonomika augs. Geresnis ekonominės politikos koordinavimas - be abejo, gera idėja ilgalaikiam Europos ekonomikos augimui skatinti. Vis dėlto norint užtikrinti ekonomikos augimą - be ekonomikos augimo nebus įmanoma sukurti darbo vietų ir finansuoti viešųjų paslaugų - reikia pažangios alternatyvos. Išlaidos investicijoms turėtų būti administruojamos atskirai nuo reguliarių metinių valdžios išlaidų pagal skolos valdymo taisykles. Be to, gyvybiškai svarbu, kad vyriausybės galėtų leisti lėšas skatinimo priemonėms, kaip leiboristų vyriausybdar2008-2009 m. - tai būtų daroma siekiant užtikrinti, kad ši kriznevirstų pasauline depresija.
Marina Yannakoudakis
raštu. - Gerb. pirmininke, balsuodama dėl C. Wortmann-Kool ir D. Feio pranešimų, kuriais siekiama persvarstyti Stabilumo ir augimo paktą, susilaikiau. Džiaugiuosi, kad pranešimuose tvirtai pabrėžiama, jog reikia vengti skolų ir deficitų, ir kad jie tikrai parengti pagal ekonominę filosofiją, kuriai pritariu. Nepaisant to, abejoju, ar šiek tiek pataisius Stabilumo ir augimo paktą, kuriuo taip apgailėtinai nepavyko užtikrinti nei stabilumo, nei augimo, bus tinkamai išspręstos Europos ekonomikos problemos. Be to, labai abejoju dėl atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos Tarybai priimant sprendimus, susijusius su šiais pranešimais. Turėtume pakankamai įvertinti, koks precedentas taip sukuriamas ir kiek įgaliojimų tokiu atveju netektų Taryba.
Iva Zanicchi
Balsavau už C. Wortmann-Kool pateiktą pranešimą. Juo remiamas Komisijos požiūris - į pasirinktas procedūrų dalis įtraukiama kvalifikuota balsų dauguma. Europos institucijų ir valstybių narių ekonominio dialogo rezultatas - nacionalines reformų programas turės rengti konkrečios valstybės, deramai atsižvelgdamos į ES tikslų įgyvendinimą. Svarbu pabrėžti, kad remiantis C. Wortmann-Kool pranešimu Parlamentui teks pareiga kviesti Euro grupės pirmininką į klausymus ir juos rengti.
Sophie Auconie
Dabartiniai įvykiai rodo, kad Europos Stabilumo ir augimo paktas nėra labai veiksmingas ir juo nepavyko užkirsti kelio kai kurių valstybių narių patirtoms problemoms dėl mokėjimų balanso ir sunkumams gražinant skolas. Todėl, be ES šioms šalims suteiktos paramos, institucijos taip pat deda pastangas, kad sustiprintų Stabilumo ir augimo paktą, siekiant išvengti tokio pobūdžio krizių ateityje. Toks yra ekonomikos valdysenos paketas, į kurį įtrauktas šis kolegos Parlamento nario C. Haglundo pranešimas. Pranešime nagrinėjamos vykdymo užtikrinimo priemonės, skirtos perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje. Pritariau šiam pranešimui, taip pat pritariu visam ekonomikos valdysenos paketui.
Regina Bastos
Komisijos pasiūlymai dėl ekonomikos valdysenos yra labai svarbūs ES ateičiai ir ekonomikos augimui. Todėl ekonomikos valdysenos sistema turi būti patobulinta ir ji turi būti grindžiama geresniu taisyklių ir politikos elementų įsisavinimu nacionaliniu lygmeniu ir aktyvesne nacionalinės ekonomikos politikos stebėsena ES lygmeniu. Šiame pranešime, už kurį balsavau, tvirtinama, kad valstybės narės turi sukurti atskaitomybės sistemas, kurios visapusiškai apimtų visų viešojo administravimo sektorių visus aspektus.
Jame priduriama, kad valstybės narės turi užtikrinti, kad jų biudžeto planavimas būtų grindžiamas realiomis makroekonominėmis ir biudžeto prognozėmis. Biudžetas turėtų būti planuojamas realistiškai. Siekdama valstybėms narėms padėti parengti jų biudžetų prognozes Komisija turėtų pateikti ES išlaidų prognozes, grindžiamas planuojamomis daugiametės finansinės programos išlaidomis.
Mara Bizzotto
Šiuo pranešimu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje, siekiama parengti veiksmų planą, kad būtų užkirstas kelias tokioms naujoms ekonomikos krizėms, kokia neseniai ištiko Graikiją, kilti ir taip juo papildomi kiti pranešimai, esantys tame pačiame ekonomikos valdysenos pakete. Bendras pranešimo tikslas, kuris yra būtent stiprinti ES šalių ekonomikos koordinavimą, yra neabejotinai geras, tačiau taip negalėtume vertinti priemonių, kuriomis jis turėtų būti pasiektas. Iš tikrųjų pranešimu, kaip ir kitais ekonomikos valdysenos pakete esančiais pranešimais, iš esmės siūloma stiprinti pagrindinę atskirų valstybių narių ekonomikos priežiūrą ir stebėseną, kas laipsniškai ir nuolat silpnintų pačios nacionalinės šalių ekonomikos vaidmenį ir laisvę. Todėl nusprendžiau susilaikyti nuo balsavimo.
Antonio Cancian
C. Haglundo pranešimas įtrauktas į teisėkūros priemonių paketą dėl ekonomikos valdysenos pertvarkymo, kurį sudaro šeši pranešimai, parengti po daugelio mėnesių derybų. Parlamentas savo poziciją aiškiai išreiškvisiems, ir visų pirma Tarybai. Todėl tikiuosi, kad šis paketas galiausiai bus patvirtintas iki vasarinės darbo pertraukos ir svarbiausia bus nedelsiant taikomas, kad Europos Sąjunga nebūtų nepasirengusi, kaip tai nutiko praeityje, priimti iššūkius, keliančius grėsmę jos stabilumui. Už C. Haglundo pranešimą balsavau visų pirma todėl, kad manau, jog ateityje turėsime išvengti praeities klaidų kartojimo ir turėsime pašalinti galimybę kai kurioms euro zonos šalims pažeisti stabilumo taisykles, kurios bus priimtos. Todėl manau, kad reikėtų pritarti sistemai, pagal kurią, kaip siūloma pranešime, už šių taisyklių nesilaikymą kasmet skiriamos baudos ir, svarbiausia, ji būtų griežtai taikoma. Be to, prašymas pratęsti atvirkštinės kvalifikuotos balsų daugumos taisyklės taikymą yra dar vienas įrodymas, kad šis Parlamentas nori imtis veiksmų ir kovoti su krize.
Maria Da Graça Carvalho
Balsavau už šį pranešimą, nes pritariu, kad praėjus trejiems metams po jo įsigaliojimo, o vėliau kas penkerius metus Komisija turėtų skelbti šio reglamento taikymo ataskaitą. Pritariu, kad šiame pranešime turėtų būti įvertintas, inter alia, reglamento veiksmingumas, padaryta pažanga, siekiant pagal Sutartį užtikrinti glaudesnį šalių ekonomikos politikos koordinavimą ir tvarią valstybių narių ekonominės elgsenos konvergenciją.
Carlos Coelho
Dabartinekonomikos, finansų ir socialinkrizparodė, kad dabartinis Europos Sąjungos ekonomikos valdysenos modelis nepasiteisino: paaiškėjo, kad labai silpna pati priežiūros sistema ir kad nebuvo laikomasi Stabilumo ir augimo pakto taisyklių. Todėl pritariu Europos Komisijos pateiktam priemonių dėl ekonomikos valdysenos paketui. Balsuoju už C. Haglundo pranešimą dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje. Gaila, kad reglamentas nėra taikoma dar ir šalims, nepriklausančioms euro zonai, kurios to nori. Pritariu balsavimui pagal atvirkštinę kvalifikuotą balsų daugumą ir gaila, kad Taryba vis dar nepritaria šiam mechanizmui.
Diogo Feio
Norėčiau pasidžiaugti sankcijų mechanizmo įvedimu, siekiant panaikinti makroekonominį disbalansą, atsižvelgus į tai, kas šiuo metu vyksta Stabilumo ir augimo pakto taisyklių atžvilgiu. Šiuo atveju dar kartą siekime mažiau susitelkti į baudžiamumo aspektą ir daugiau susitelkti į taisomumo aspektą.
Šiame pranešime numatyta procedūra visiška naujiena Europos Sąjungos teisės sistemoje ir manau, kad ji bus labai reikalinga valstybių narių makroekonominei politikai ateityje. Ji sudaro sąlygas ne tik geresniam koordinavimui, bet taip pat geresnei valdžios atskaitomybei nacionaliniu ir ES lygmenimis.
Taip pat norėčiau pabrėžti atvirkštinės kvalifikuotos daugumos taisyklės įvedimą Taryboje, kai priimami tinkamam šio paketo priemonių veikimui labai svarbūs sprendimai. Galiausiai norėčiau pasveikinti kolegą C. Haglundą su puikiai atliktu darbu ir atsidavimu.
João Ferreira
Reglamentas dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje yra dar vienas svarbus teisės aktas, esantis teisėkūros priemonių pakete dėl ekonomikos valdysenos. Šiame reglamente aptariama sankcijų sistema ir baudų taikymas visoms valstybėms narėms, nesilaikančioms deleguotaisiais aktais Europos Komisijos nustatytų reikalavimų.
Diskutuojame apie veiksmų ėmimosi procesą, pagal kurį reikia vykdyti to paties pobūdžio pinigų ir neoliberalią politiką bei kriterijus, kurie lėmdabartinę krizę, visų pirma palietusią pažeidžiamiausią ekonomiką turinčias šalis. Valstybėms narėms taikomos taupymo priemonės griežtinamos, neatsižvelgiant į problemų priežastis arba alternatyvias politikos priemones, kuriomis atsižvelgiama į skirtingus ekonomikos išsivystymo lygius.
Nors pagal pradinę pasiūlymo versiją jis taikomas tik eurą įsivedusioms valstybėms narėms, Europos Parlamentas siekia, kad jis būtų taikomas visoms valstybėms narėms, kurios pranešKomisijai norinčios taikyti šį reglamentą, net jeigu valstybir nepriklauso euro zonai. Siekiama išplėsti taisyklių dėl sankcijų ir baudų mokėjimo taikymo sritį valstybėms narėms, nesilaikančioms nustatytų reikalavimų, taip joms primetant Europos institucijų ir vadovaujančių subjektų, kurie iš esmės atsakingi už jų veiklą, valią...
(Sutrumpinta Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnyje nustatyta tvarka)
Ilda Figueiredo
Tai reglamentas dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje ir tai dar vienas svarbus teisės aktas, esantis ekonomikos valdysenos priemonių pakete. Šis reglamentas visų pirma susijęs su sankcijų sistema ir baudų taikymu visoms valstybėms narėms, nesilaikančioms deleguotaisiais aktais Europos Komisijos nustatytų reikalavimų.
Nors pagal pradinę pasiūlymo versiją jis taikomas tik eurą įsivedusioms valstybėms narėms, Europos Parlamentas siekia, kad jis būtų taikomas visoms valstybėms narėms, kurios pranešKomisijai norinčios taikyti šį reglamentą, net jeigu valstybir nepriklauso euro zonai.
Tai dar viena intervencinpriemonė, pagal kurią reikia vykdyti to paties pobūdžio pinigų ir neoliberalią politiką bei kriterijus, griežtinant valstybėms narėms taikomas griežtas taupymo priemonės, neatsižvelgiant į problemų priežastis arba alternatyvias politikos priemones, kuriomis atsižvelgiama į skirtingus ekonomikos išsivystymo lygius. Ja išplečiama taisyklių dėl sankcijų ir baudų mokėjimo taikymo sritis valstybėms narėms, nesilaikančioms nustatytų reikalavimų, taip joms primetant Europos institucijų valią, siekiant tenkinti didelių įmonių ir finansų institucijų interesus...
(Sutrumpinta Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnyje nustatyta tvarka)
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Atrodė, kad didelis makroekonominis disbalansas, įskaitant gerokai ir nuolat besiskiriančias konkurencingumo tendencijas, labai kenkES, ir visų pirma eurui tada, kai užklupo krizė. Mažos finansavimo išlaidos iki krizės lėmnetinkamą išteklių paskirstymą. Dažnai jie buvo skiriami mažiau produktyviai veiklai, dėl ko kai kuriose valstybėse buvo pasiektas netausus vartojimo lygmuo, susidarnekilnojamo turto burbulai ir susidarišorės ir vidaus skolos. Todėl svarbu sukurti naują struktūrizuotą modelį, siekiant išvengti nepageidaujamo makroekonominio disbalanso visose valstybėse narėse ir jį ištaisyti. Strategijoje "Europa 2020" nustatoma aukštų siekių ir išsami strategija, siekiant užtikrinti sumanų, tvarų ir integruotą ES ekonomikos augimą. Krizės aplinkybėmis ši strategija nustato naujas sritis, į kurias turi būti sutelkiamas dėmesys kovojant su Europos silpnybėmis pagal makrofinansinių ir struktūrinių problemų stebėsenos sistemą. Į tai patenka ir užduotis parengti specifinę politinę sistemą euro zonai, siekiant panaikinti pernelyg didelį makroekonominį disbalansą ir visų pirma tai darant atsižvelgti į glaudžias ekonomines ir finansines sąsajas euro zonoje ir jų reikšmę bendrai valiutai. Todėl, mano nuomone, labai svarbu turėti makroekonominio disbalanso stebėsenos mechanizmą ir, esant reikalui, užtikrinti, kad jam ištaisyti būtų imtasi atitinkamų korekcinių priemonių. Absoliučiai svarbiausias aspektas yra ryšys tarp prevencinių ir korekcinių priemonių.
Marietta Giannakou
raštu. - (EL) Naujoji Parlamento narių demokratų frakcija šiandien balsavo už šešis pasiūlymus, pateiktus naujos ekonomikos valdysenos pakete. Europos Parlamento pasiūlymais siekiama sudaryti salygas ekonominiam stabilumui, kartu leidžiant plėtoti inovatyvių veiksmų mechanizmus, pvz., euroobligacijas ir Europos projekto obligacijas.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) I Pritariau šiam dokumentui, kadangi Reglamento dėl makroekonominių disbalansų euro zonoje vykdymo užtikrinimą reikėtų paremti nustačius palūkaninius indėlius, jeigu valstybnarnesilaiko rekomendacijų ir nesiėmTarybos rekomenduotų taisomųjų veiksmų, kurie pakeičiami metine bauda, jei ji pakartotinai nesilaiko rekomendacijų mažinti perviršinį makroekonominį disbalansą. Šios vykdymo užtikrinimo priemonės nustatomos valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas valstybėms narėms, palūkaninis indėlis ir bauda turėtų būti vienodi visoms valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, ir lygi 0,1 % atitinkamos valstybės narės praėjusių metų bendrojo vidaus produkto (BVP). Manau, kad Komisijai reikėtų suteikti galimybę siūlyti sumažinti baudos dydį arba ją panaikinti atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes, o įgaliojimas priimti atskirus sprendimus dėl šiame reglamente numatytos sankcijos skyrimo turėtų būti suteiktas Tarybai.
David Martin
raštu. - Susilaikiau nuo šio balsavimo. Parėmiau kartu pateiktą E. Ferreira pranešimą, bet negalėjau paremti šio pranešimo, nes iš esmės prieštarauju nepakeliamai griežtoms taupymo priemonėms, kurias visoje Europoje taiko centro dešiniosios jėgos. Ekonomikos valdysenos reformų paketas nuslopins ekonomikos augimą ES būtent tada, kai mums reikia investicijų augimui, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai bei darbo vietų kūrimui, siekiant užtikrinti ekonominę Europos ateitį. Šis finansinės reformos priemonių paketas skaudžiausiai paveiks vargingiausius Europos žmones, tačiau krizės priežasties - finansų sektoriaus - ir toliau nepalies. Džiaugiuosi geresniu Europos ekonomikos ir finansų politikos koordinavimu, tačiau esu tvirtai nusistatęs prieš trumpalaikę viziją, kuria vadovaujantis taikomos šios priemonės. Ilgalaikės investicijos į ekologišką ekonomiką, mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą yra labai svarbios ekonomikos stabilumo, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo požiūriu ir aš negaliu pritarti šiam reformų paketui, kuriuo siekiama įvesti nepakeliamai griežtas priemones visoje Europoje.
Clemente Mastella
Komisijos pasiūlymai dėl geresnės ekonomikos valdysenos yra labai svarbūs Europos Sąjungos ateičiai ir ekonomikos augimui euro zonai priklausančiose šalyse. Ekonomikos valdysena turėtų būti grindžiama tvirtesniu valstybių narių įsipareigojimu laikytis bendrai sutartų taisyklių ir politikos krypčių ir stipresne nacionalinės ekonominės politikos priežiūros Europos Sąjungos lygmeniu sistema. Siekiant, kad pastaroji būtų patikima ir veiksminga, ji turi būti sustiprinta nustačius metines baudas už rekomendacijų arba įpareigojimo parengti pakankamą taisomųjų veiksmų planą nesilaikymą.
Manome, kad ekonomikos valdysena ir nacionalinekonominpolitika turėtų būti visų susijusių šalių bendras reikalas ir kad didžiausią dėmesį reikia skirti galimai žalingo makroekonominio disbalanso ankstyvam nustatymui ir prevencijai. Todėl būtinas aktyvesnis nacionalinių parlamentų dalyvavimas nacionaliniu ir ES lygmenimis.
Galiausiai, manome, kad Komisija turėtų atlikti didesnį ir labiau nepriklausomą vaidmenį taikant sustiprintą priežiūros procedūrą, susijusią su atskirų valstybių narių vertinimu, stebėsena, misijomis, rekomendacijomis, įspėjimais ir sankcijomis. Taip pat manome, kad labai svarbus yra didesnis skaidrumas ir atskaitomybė, siekiant stipresnės kitų šalių paramos ir kitų šalių spaudimo, ir kad Parlamentui priežiūros procese turėtų tekti didesnis, bet ne vykdomasis, vaidmuo.
Jean-Luc Mélenchon
Susidūrus su Komisijos kasmet valstybėms narėms, išreiškiančioms abejonių dėl jos kompetencijos, skiriamų baudų pavojumi daugeliui gali pasirodyti, kad geriausias sprendimas yra pasiūlyti pratęsti jų galiojimą. Dar geriau, jie siūlo, kad taip ES surinktos lėšos būtų paskirtos ES ir TVF stabilumo fondui, kurio veiklos pasekmes šiuo metu jaučia Graikijos, Airijos ir Portugalijos žmonės. Tai lyg atlyginimą budeliui mokėtų auka! Balsuoju prieš šį pranešimą.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Graikijos vyriausybės nesąžiningumas pateikiant klaidingą informaciją apie jos biudžeto padėtį prisidėjo prie dabartinės euro ir ES krizės. Priėmus paskutinį gelbėjimo priemonių paketą Graikijos socialistinvyriausybneįvykdskaudžių, tačiau būtinų struktūrinių pokyčių. Visomis numatytomis Europos valdysenos priemonėmis siekiama perimti įgaliojimus iš valstybių narių, padidinti centrinės valdžios Briuselyje įtaką ir apriboti demokratiją Europoje. Bankų ir investuotojų, kurie per pastaruosius metus gavo daug pelno, nedalyvavimas parodo, kokią įtaką šios grupės iš tikrųjų turi politiniam Europos elitui. Pirmieji dešimt tūkstančių pasipelnys - taip visų Graikijai skirtų mokėjimų lėšos teks ne Graikijos žmonėms, bet pripildys investuotojų kišenes - o Europos žmonės bus vis labiau apkraunami nepagrįsta finansine našta. Tam reikia apskritai prieštarauti, todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Sutelkiama vis daugiau ir daugiau Graikijos gelbėjimo paketų, eikvojama milijardai mokesčių mokėtojų pinigų ir kuriami visos Europos ekonomikos valdysenos planai. Siekiant kovoti su euro krize, spręsti apsaugos sistemos ir Graikijai skirtų paketų klausimą visos valstybės narės turi taupyti pinigus. Visos šios taupymo priemonės smogia samdomiems darbuotojams ir silpniausiems visuomenės sektoriams. Todėl balsavau prieš šį pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Geresnekonomikos valdysenos sistema turi būti grindžiama valstybių narių įsipareigojimu laikytis nustatytų taisyklių ir politikos krypčių bei stipresne nacionalinės ekonominės politikos priežiūros Europos lygmeniu sistema. Turi būti vykdoma plataus masto valdysenos sistemos reforma. Tam, kad reglamento dėl mikroekonominių disbalansų euro zonoje nuostatos būtų tinkami įgyvendintos ir pasiekti užsibrėžti tikslai, turi būti nustatyta diferencijuota sankcijų skyrimo sistema. Dėl to palūkaniniai indėliai turi būti taikomi valstybei narei, jei ji nesilaiko rekomendacijų ir nevykdo Tarybos siūlomų taisomųjų veiksmų. Kai valstybnarpakartotinai nesilaiko rekomendacijų, palūkaniniai indėliai bus pakeičiami metine bauda. Pritariu siūlymui, kad valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro, būtų taikomi vienodo dydžio palūkaniniai indėliai ir baudos, siekiant užtikrinti, kad visoms valstybėms narėms būtų taikomos vienodos sąlygos. Tik stipri ir nepriklausoma Komisija gali tinkamai vykdyti priežiūrą ir teikti nurodymus taikant naują gilesnę ir platesnę ekonominės politikos priežiūros sistemą. Atsižvelgiant į tai, Komisijai reikia suteikti teisę siūlyti sumažinti baudos dydį ar ją panaikinti atsižvelgiant į išimtines ekonomines aplinkybes. O įgaliojimas priimti atskirus sprendimus dėl sankcijos skyrimo turi būti suteiktas Tarybai.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniam makroekonominiam disbalansui naikinti euro zonoje, kuris yra įtrauktas į teisėkūros priemonių paketą, kuriuos siekiama stiprinti ES ekonomikos valdyseną ir euro zoną. Komisijos pasiūlymai dėl ekonomikos valdysenos tobulinimo yra labai svarbūs ES ateičiai ir ekonomikos augimui, visų pirma euro zonoje. Atsižvelgdami į šių priemonių svarbą Parlamento pranešėjai nusprendišsamiai išnagrinėti Komisijos pasiūlymus kaip priemonių paketą ir patobulinti juos, siekiant sukurti tvirtą ir nuoseklią sistemą būsimiems dešimtmečiams. Komisijos pasiūlymais pranešėjai pasinaudojo kaip atskaitos tašku. Tai pirmasis kartas, kai Parlamentas kartu su Taryba priima sprendimą pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą dėl Europos Sąjungos makroekonomikos tendencijų. Lisabonos sutartimi suteikus naujas kompetencijos sritis buvo suteikti nauji įgaliojimai ir be Parlamento sutikimo Taryba negalės priimti galutinio sprendimo dėl viso priemonių paketo. Šia procedūra siekiama užtikrinti nuoseklumą ir visų paketą sudarančių priemonių priėmimą laiku; šiuo pranešimu tai taip pat įgyvendinta.
Aldo Patriciello
Ekonomikos valdysena ir nacionalinekonomikos politika turėtų būti bendras visų suinteresuotųjų šalių reikalas. Komisijos pasiūlymai dėl geresnės ekonomikos valdysenos yra labai svarbūs Europos Sąjungos ateičiai. Jie gali būti geras atskaitos taškas, tačiau juos reikia plėtoti toliau. Toliau plėtoti reikia šiuos aspektus: daugiau dėmesio skirti netvarios fiskalinės ir makroekonominės politikos prevencijai; reikėtų nacionaliniu lygmeniu deramai spręsti nacionalinių reformų programų ir stabilumo ir konvergencijos programų klausimą prieš pateikiant ES lygmens priežiūrai; būtina užtikrinti tvirtesnį ir labiau nepriklausomą Komisijos vaidmenį priežiūros procedūroje; Komisija turėtų būti labiau nepriklausoma nuo Tarybos priimdama sprendimus dėl ES taisyklių laikymosi; vykdant ir prevencinius, ir taisomuosius sistemos veiksmus reikėtų taikyti sprendimų priėmimo taikant atvirkštinės kvalifikuotos daugumos balsavimo Taryboje procedūrą; siekiant stipresnės kitų šalių paramos ir kitų šalių spaudimo, turėtų būti užtikrinamas didesnis skaidrumas ir atskaitomybė; didesnKomisijos nepriklausomybvykdant sprendimų priėmimo procedūrą turi būti užtikrinta kartu su didesne Komisijos atskaitomybe; ir, galiausiai, Parlamentui priežiūros procese turėtų tekti didesnis, bet ne vykdomasis vaidmuo. Dėl šių priežasčių balsavau už šį pranešimą.
Miguel Portas
Šiuo pranešimu siekiama nustatyti tam tikrus bendrus veiksmus, kurie leis panaikinti pavojingą makroekonominį disbalansą euro zonoje. Gali būti imtasi priemonių nuo palūkaninių indėlių iki baudų valstybėms narėms nustatymo ir taip galima puikiai įsilieti į visam paketui būdingą baudimo filosofiją, kuriai aš nepritariu. Pats makroekonominių disbalansų įtraukimas į ekonomikos koordinavimo sritį yra teigiamas, tačiau nebuvo padarytos tinkamos išvados. Pvz., taikant sankcijas neatsižvelgiama į šalių, turinčių teigiamą prekybos balansą, ir šalių, kurių deficitas yra pernelyg didelis, darną ir tarpusavio priklausomybę. Visos nuobaudos taikomos su sunkumais jau susidūrusioms šalims, taip yra net ir tuo atveju, kai sunkumų priežastis yra euro pervertinimas dolerio atžvilgiu.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (ES) Susilaikiau nuo balsavimo. Kalbant apie neigiamus aspektus šiame pranešime numatyta galimybtaikyti sankcijas valstybėms narėms, kurios nesiima priemonių, kad panaikintų perviršinius disbalansus. Būtent suteikta galimybtaikyti 0,1 proc. bendrojo vidaus produkto (BVP) dydžio baudą valstybei narei, kuri netaiko rekomendacijų. Vis dėlto, kalbant apie teigiamus pranešimo aspektus, jame taip pat nustatytas reikalavimas įtraukti sąlygą dėl "atvirkštinio balsavimo procedūros", kuri reiškia, kad sankcija turi būti priimta, išskyrus atvejus, kai Taryba (tik euro zonos šalių narių atstovai) kvalifikuota balsų dauguma tam nepritaria. Kai reikalaujame geresnės ekonomikos valdysenos ir koordinavimo, kartu, žinoma, turi būti nustatytos tam tikros sankcijos. Vis dėlto iki šiol neaišku, kokie iš tikrųjų būtų ekonominiai padariniai ir šios labai griežtos sankcijos taikymo padariniai valstybių narių piliečiams. Kadangi nėra pranešimų, kuriuose būtų pateikiamas pagrindimas, susilaikiau nuo balsavimo.
Licia Ronzulli
Jeigu norime pagerinti ekonomikos valdyseną, reikia nedelsiant užtikrinti nuoseklumą ir visų paketo dalių priėmimą laiku pagal šias procedūras. Dabar visi žino, kad reikia geresnės ekonomikos valdysenos sistemos, siekiant užtikrinti tvirtesnę ES nacionalinės ekonomikos politikos priežiūros sistemą. Be to, šios priežiūros taikymo sritį reikėtų plėsti, siekiant užkirsti kelią žalingo makroekonominio disbalanso susidarymui, užtikrinant, kad ateityje ji apims ne tik fiskalinę politiką ir kad jos taikymo sritis bus išplėsta bei apims galimai žalingo makroekonominio disbalanso ankstyvą nustatymą ir prevenciją. Makroekonomikos priežiūra negali būti grindžiama nekintama ir pernelyg supaprastinta sistema. Ši procedūra turi būti grindžiama visapusiška ekonomikos analize atliekant nuodugnias peržiūras, kurių metu ištiriami įvairiausi ekonomikos veiksniai.
Kay Swinburne
raštu. - ECB visada dirbo konstruktyviai, siekdamas užtikrinti, kad euro zonoje gali būti surandamas ilgalaikis sprendimas dėl valstybės garantuotos skolos krizės. Stabilumo ir augimo pakto trūkumai tiek turinio, tiek ir jo vykdymo požiūriu jau kurį laiką yra aiškiai matomi; tiesa, kad dabar dedamos pastangos, siekiant užtikrinti ilgalaikį problemos sprendimą, kuris būtų veiksmingas. Dalyvavome ieškant problemos sprendimo komitete ir trišaliame dialoge, siekiant užtikrinti, kad rezultatas, kuriam Parlamentas pritars, būtų realistiškas, veiksmingas ir ilgalaikis. Nepaisant to, gaila, kad Komisijos pateiktas pasiūlymas, kuriam Parlamentas pritarė, nėra vien tik euro zonai taikomas sprendimas, bet jis taip pat apima ir šalis, kurių valiuta ne euro. Kad ir kaip žiūrėtum, paketas, dėl kurio balsavome, padidina ES galias, o valstybės narės jas praranda. Jame pateikiamos inovatyvios koncepcijos, pvz., atvirkštinis kvalifikuotos daugumos balsavimas ir baudų skyrimas valstybėms narėms, ir juo užtikrinama, kad nacionaliniai biudžetai taptų ne tik nacionalinių parlamentų reikalas. Taigi, nors pritariame ilgalaikiams tikslams, negalime pritarti priemonėms ir balsavome prieš šiuos pranešimus, kuriuose neapsiribojama tik euro zona.
Rafał Trzaskowski
Kaip parodpastarieji metai, Stabilumo ir augimo paktas, kuris turėjo būti veiksminga priemonė, neleidžianti valstybėms narėms nesilaikyti euro zonos makroekonominės politikos, nebuvo - švelniai tariant - labai veiksmingas. Didžiąja dalimi tą lėmaplinkybė, kad valstybės narės jautė, jog nebus baudžiamos, nes sistemoje numatytos sankcijos nebuvo taikomos automatiškai. Pasiūlytomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama tvirtesniam atskirų valstybių narių fiskalinės politikos koordinavimui bei griežtesnėms ir automatiškai taikomoms sankcijoms, kurių tikslas - priversti valstybes nares laikytis griežtesnės makroekonominės drausmės.
Jean-Luc Bennahmias
Oficialiai įtvirtintos taupymo priemonės negali būti vienintelis europiečiams siūlomas atsakas. "Valdysenos" priemonių pakete, dėl kurio ką tik buvo balsuojama, yra iš esmės labai nesuderintos kovos su krize priemonės. Žinoma, turime stiprinti Stabilumo ir augimo paktą ir reikia atidžiau stebėti deficitą ir netgi bausti dėl jo. Tačiau negalime reaguoti vien tik nustatydami griežtas taisykles dėl deficito ir skolos.
Vis dėlto griežtos dėl deficito ir skolos nustatytos taisyklės negali būti vienintelis mūsų atsakas. Turime atsižvelgti į Europos piliečių mums išsakomą nuomonę, tų, kurie pirmiausia pajuto ekonomikos ir socialinės krizės pasekmes: vien taupymo priemonių taikymas yra nepriimtinas. "Valdysenos" paketo priemones turėtų atsverti Europos investicijų planas, kuriuo užtikrinama ekonominiu ir socialiniu požiūriu tvari plėtra. Juo turėtų būti įvestas finansų mokestis ir euroobligacijos. Todėl balsavau už D. Feio ir C. Wortmann-Kool pranešimus ir susilaikiau nuo balsavimo dėl E. Ferreiros, V. Ford ir C. Haglundo pranešimų ir balsavau už S. Goulard pranešimą (dėl euroobligacijų). Tai balsavimo sprendimas, kuriuo siekiama parodyti labai nevienareikšmišką nuomonę dėl šio priemonių paketo, kuriuo, žinoma, daroma tam tikra pažanga, tačiau kuris vis dar pernelyg nesuderintas: be savo žmonių Europa negalės toliau plėtotis ir todėl sprendimus dėl ateities turime aptarti viešai.
David Casa
raštu. - Atsižvelgdama į pasaulinę ekonomikos krizę ir besitęsiantį nestabilumo laikotarpį euro zonoje Komisija pasiūltam tikras teisėkūros iniciatyvas, bendrai žinomas kaip ekonomikos valdysenos paketas. Paketu siekiama pašalinti šiuo metu galiojančios ekonomikos valdysenos ES lygmeniu trūkumus. Siekiant išvengti krizių, kokia šiuo metu apėmusi euro zoną, pasikartojimo labai svarbu, kad šalys laikytųsi fiskalinės drausmės. Daugeliui valstybių narių narysteuro zonoje buvo reikalinga, kad atlaikytų neigiamą krizės poveikį; nepaisant to, priklausymas šiai grupei taip pat užtraukia tam tikrą atsakomybę, nes galimas vienos valstybės narės bankrotas sukeltų daug neigiamų pasekmių visai zonai. Todėl apdairaus fiskalinės politikos vykdymo užtikrinimas yra labai svarbus. Pritariu griežtam Europos ekonomikos valdysenos paketui ir todėl nusprendžiau balsuoti už šešis dokumentus su pakeitimais.
Marielle De Sarnez
Euro krizės aplinkybėmis valstybės narės neturėtų išvengti baudų, jeigu jų deficitas tampa nekontroliuojamas. Šiandien priimti šeši dokumentai turėtų leisti nustatyti stabilumo procedūrą bei finansines sankcijas, kurios taikomos, kai šalies valstybės deficitas šokteli iki europinės 3 proc. BVP ribos. Nors šiuo teisėkūros priemonių paketu daromas žingsnis į priekį, šių teisėkūros priemonių dėl finansinio stabilumo tikrai nepakanka. Vyriausybės vis dar atsisako leisti Komisijai lengvai teikti įspėjimus ir nustatyti finansines sankcijas. Jos taip pat atsisako leisti Parlamente išklausyti šių šalių, kurių padėtis valstybės sąskaitų požiūriu tampa sudėtinga, finansų ministrus. Europai taip pat reikia tikros Europos politikos investicijų srityje ir įvesti valstybės skolos Europos Sąjungos lygmeniu sąvoką. Tai rodytų tvirtą ir vieningą Europos atsaką į krizę. Šis ženklas galėtų būti garantuota atsvara euro zonos žlugimo pavojui.
Robert Goebbels
Nepritariau visam paketui. Parlamentas klysta ragindamas taikyti griežtesnes sankcijas ir jas taikyti automatiškai. Žinoma, turime laikytis biudžetinės drausmės ir mažiau įsiskolinti. Vis dėlto ekonominpolitika nėra paprasčiausia mechaninių procedūrų seka. Politinvaldžia visada turi galėti vertinti dokumentus ir aplinkybes ir spręsti dėl sankcijų tikslingumo ir būtinumo. Vis dėlto ekonomine valdysena visų pirma turėtų būti siekiama užtikrinti geriausią ateitį, kitaip tariant, siekti didesnio ekonomikos augimo.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pranešimą, nes jame atsižvelgiama į pagrindinius Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijai nerimą kėlusius aspektus. Bendrai direktyvoje laikomasi požiūrio, kad reikia siekti kuo didesnio suderinimo su keliomis svarbiomis išimtimis. Labai svarbu, kad direktyva būtų taikoma skaitmeniniams produktams, taip pat - iš dalies - keleivių pervežimui.
Direktyvoje nustatyta daugybreikalavimų dėl vartotojui prekiautojo teiktinos informacijos iki sutarties pasirašymo, neatsižvelgiant į tai, ar sutartis sudaroma asmeniškai, ar nuotoliniu būdu. Labai svarbu, kad vartotojai būtų informuoti apie bendrą kainą ir pagrindines atitinkamo produkto savybes prieš jį užsisakydami.
Sophie Auconie
Kalbame apie vartotojų apsaugos pagerinimą ir suderinimą Europos lygmeniu. Pasiūlymu, dėl kurio ką tik balsavome, dabartinės keturios direktyvos pakeičiamos viena direktyva, siekiant supaprastinti ir papildyti galiojančius teisės aktus, reglamentuojančius vartotojų apsaugos klausimus. Tai galutinis balsavimas, nes susitarimas su Taryba pasiektas po pirmojo balsavimo Parlamente praėjusį kovo mėn. Atsižvelgdamas į tai, kad buvo įvykdyti daugelis Parlamento reikalavimų, visiškai pritariau šiam pranešimui.
Liam Aylward
Pritariu pranešime pateiktiems teiginiams dėl vartotojų teisių apsaugos ir tarptautinės prekybos skatinimo visoje Europoje. Vartotojų teisės labai svarbios veiksmingam bendrosios rinkos veikimui. Balsavau už šį pranešimą, nes jame siūlomos priemonės, kuriomis bus užtikrinta, kad vartotojai būtų saugomi visoje Europos Sąjungoje. Pagal jo nuostatas prekiautojai turės laiku pateikti aiškią ir tikslią informaciją, o to nepadarius vartotojo negali saistyti nuotolinės prekybos sutartys ar ne prekybai skirtose patalpose sudarytos sutartys. Visų pirma pritariu jo teiginiams dėl teisės persigalvoti įsigijus prekę internetu vartotojams suteikimo. Tą galima padaryti elektroniniu paštu arba telefonu per dvi savaites. Elektroninės prekybos apimtis ES ženkliai padidėjo ir turi būti užtikrinama vartotojų, kurie ja naudojasi, apsauga. Tačiau turi būti užtikrinta, kad MVĮ neužkraunama pernelyg dideladministracinnašta. Turi būti surasta vartotojų teisių stiprinimo ir biurokratijos mažinimo pusiausvyra.
Jean-Luc Bennahmias
Elektroninprekyba yra, be abejo, sėkminga. Akivaizdu, kad tai ilgalaiktendencija ir tai nesikeis. Žinoma, turėtume džiaugtis. Teisėkūros institucijos funkcija yra sutrukdyti paplisti daugiausia dvejonių keliantiems veiksmams, siekiant išvengti, kad elektroniniu paštu teikiamas užsakymas būtų apraizgytas painiomis taisyklėmis. Šiuo balsavimu Europos Parlamentas atkuria bendrą nuoseklumą. Visų pirma Europos vartotojui užtikrinama teisatsisakyti sutarties per 14 dienų. Pagal naujas taisykles visos nuotoliniu būdu užsakytos prekės turi būti pristatytos per 30 dienų. Prekiautojui tenka atsakomybuž visą prekei padarytą žalą ar jos praradimą pristatymo laikotarpiu. Galiausiai, tačiau tai ne mažiau svarbu, Parlamento nariai balsavo už tai, kad būtų užtikrintas tikras kainų aiškumas. Tai puiki naujiena šiam ekonomikos sektoriui, kuris gali pasinaudoti visomis šiuo nauju pakeitimu teikiamomis galimybėmis.
Izaskun Bilbao Barandica
Balsavau už šią iniciatyvą, nes ja siekiama užtikrinti geresnę vartotojų teisių apsaugą. Be to, ja nustatomas pageidaujamas suderinimo lygmuo dėl nuotolinių prekybos sutarčių ar ne prekybai skirtose patalpose sudarytų sutarčių ir teisės atsisakyti sutarties Bendrijos lygmeniu.
Mara Bizzotto
Aptariama direktyva buvo gera galimybpabandyti nustatyti bendrus reikalavimus 27 valstybėms narėms, taip pat puiki proga supaprastinti ES teisėkūrą vartotojų teisių srityje, kuri vis dar padalyta į kelis teisėkūros aktus. Tačiau po parlamentinių procedūrų ir visų pirma trišalio dialogo su Taryba parengtas tekstas, kuris, mano manymu, netinkamas; kai kurias Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pateiktas sudėtingas dalis ir kai kuriuos svarbius teksto aspektus Taryba pašalino ir apskritai tekste matyti priešprieša tarp įvairių pagrindinių požiūrių į problemą. Be to, buvo pernelyg naivu - ypač šiuo laikotarpiu - tikėtis suderinti teisinės tradicijos ir apsaugos standartus, kurie yra labai skirtingi įvairiose valstybėse narėse. Galiausiai aš susilaikiau nuo balsavimo dėl direktyvos.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo buvo atliktas išties didelis darbas supaprastinant ES teisės aktus vartotojų teisių apsaugos srityje bei išplečiant internetu apsiperkančių vartotojų teises. Be stipresnės vartotojų teisių apsaugos šiuo pasiūlymu dėl direktyvos yra siekiama panaikinti bereikalingas teisines kliūtis įmonėms, norinčioms prekiauti savo prekėmis ir paslaugomis visoje Europos Sąjungos teritorijoje. Keletas iš naujai įtvirtintų vartotojo teisių apsiperkant internetu yra prekės gražinimo galimybper 14 d. po prekės pristatymo, teisatsisakyti pirkinio, jei jis nebuvo pristatytas per 30 d. nuo užsakymo, pirkėjas turės būti informuojamas apie galutinę prekės kainą. Tuo tarpu prekybininkų ir paslaugų teikėjų apsaugai numatytos tokios vartotojų pareigos, kaip siuntimo išlaidų apmokėjimas prekę grąžinant pardavėjui, o paslaugų teikimo atveju paslaugos gavėjas privalės sumokėti už jau suteiktą paslaugos dalį.
Zuzana Brzobohatá
raštu. - (CS) 2011 m. birželio 23 d. Parlamentas patvirtinto pasiūlymą dėl Vartotojų teisių direktyvos, pakeičiančios ankstesnes keturias direktyvas vienu teisiniu dokumentu. Pirma, taip Europos teisės aktuose aiškiau išdėstomi teisiniai reikalavimai dėl vartotojų apsaugos. Visų pirma direktyva sprendžiamas klausimas dėl teisės susiskaidymo tarpvalstybinės prekybos srityje, kurioje, tai itin aktualu prekybai internetu, prekiautojai nenori, kad jiems būtų taikomos skirtingos kitos valstybės narės taisyklės. Visų pirma direktyvoje nustatomas įsipareigojimas informuoti vartotoją apie veiklos vietą, telefono ir fakso numerius bei elektroninio pašto adresą, siekiant palengvinti bendravimą su prekiautoju. Dar viena naujovyra pareigos prekiautojams atlyginti tiesiogines prekių sugrąžinimo išlaidas, kai prekių kaina neviršija 50 EUR, sugrąžinimas. Išskyrus šį pasiūlymą, pasiūlymas neturės didelio poveikio Čekijoje galiojantiems teisiniams reikalavimams dėl vartotojų apsaugos. Nauji pokyčiai daugiausia taikomi nuotoliniu būdu sudarytiems susitarimams. Todėl balsavau už šį pasiūlymą dėl direktyvos.
Cristian Silviu Buşoi
Balsavau už tai, kad būtų pritarta galutiniam susitarimui, nes tai svarbus žingsnis siekiant vartotojų apsaugos, suteikiant daugiau teisinio tikrumo vartotojams ir prekiautojams. Manau, kad direktyva turi daug privalumų, vienas kurių yra plačiausio masto suderinimas dėl nuotolinės prekybos sutarčių ar ne prekybai skirtose patalpose sudarytų sutarčių, paliekant kelias išimtis.
Siekiant plėtoti vidaus rinką skatinant tarpvalstybinius sandorius ir elektroninę prekybą labai svarbu, kad šiose sutartyse Europos vartotojams būtų užtikrinamas vienodas apsaugos lygmuo, neatsižvelgiant į jų kilmės šalį. Kitas taip pat labai svarbus veiksnys yra tai, kad prekiautojams nereikia prisitaikyti prie įvairių reikalavimų. Dėl informacijos apie pristatymo vietoves teikimo taisyklių, kainų, įskaitant visus mokesčius, pateikimo ir standartinio 14 dienų sutarties atsisakymo laikotarpio ši direktyva gali padidinti vartotojų pasitikėjimą tarpvalstybiniais sandoriais.
Taip pat pritariu sprendimui dėl teisės atsisakyti sutarties, kai produktas perkamas elektroniniu būdu, atsižvelgiant į tai, kad tokių produktų pardavimo apimtis didėja ir sprendimas neabejotinai buvo būtinas. Galiausiai puikios naujienos vartotojams, susijusios su šia direktyva, yra draudimas taikyti pernelyg didelius mokesčius už naudojimąsi tam tikrais mokėjimo būdais ir naudoti iš anksto pažymėtus langelius.
Françoise Castex
Šių bendrų reikalavimų dėl vartotojų teisių Europos Sąjungoje nustatymas yra didelpažanga kitų šalių piliečiams, kuriose vartotojų informavimo reikalavimai nėra tokie griežti ir kur sutarties atsisakymo laikotarpis nėra taip gerai apsaugotas. Vis dėlto rezultatai yra nevienareikšmiški, nes Komisijos ir Europos dešiniųjų jėgų tikslas visų pirma buvo sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybinei prekybai, o ne aukštesniu lygmeniu suderinti vartotojų apsaugos reikalavimus. Todėl tai nedidelis žingsnelis į priekį Prancūzijos vartotojui, tačiau didelpažanga Europos vartotojų požiūriu.
Nessa Childers
raštu. - Šiame pranešime ir pranešimuose ateityje svarbu pabrėžti vartotojų teisių, visų pirma susijusių su prekyba internetu, reikalingumą.
Carlos Coelho
raštu. - (PT) Sujungiant keturias galiojančias direktyvas į vieną teisėkūros priemonę šia direktyva siekiama supaprastinti ir papildyti galiojančius teisės aktus. Šiose direktyvose numatomas minimalus sąlygų suderinimas, o griežtesnių taisyklių priėmimas paliekamas valstybių narių diskrecijai. Tai prisidėjo prie labai didelio reikalavimų fragmentiškumo ES lygmeniu ir didelių verslui taikomų reikalavimų laikymosi sąnaudų sudarant tarpvalstybines sutartis.
Reikia sukurti tikrą verslininkų ir vartotojų vidaus rinką, kuri galėtų padėti užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp aukšto lygmens vartotojų apsaugos ir verslo įmonių konkurencingumo, taip pat užtikrinti, kad būtų laikomasi subsidiarumo principo. Tai leistų vartotojams pasinaudoti konkurencingais tarpvalstybinio lygmens pasiūlymais, turint geresnių pasirinkimo galimybių ir palankesnes kainas, ir pasinaudoti aiškiais vidaus rinkos privalumais, taip pat leidžiančios jiems labiau pasitikėti didesne jų teisių apsauga. Kartu tai leis įmonėms teikti prekes ir paslaugas nesusiduriant su nereikalingomis teisinėmis kliūtimis.
Sutinku, kad idealus sprendimas būtų laikytis visiško suderinimo metodo, kaip iš pradžių siūlKomisija ir to praškai kurių verslo sričių atstovai. Deja, šiuo metu tas metodas vis dar yra neįgyvendinamas...
(Sutrumpinta Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnyje nustatyta tvarka)
Lara Comi
Džiaugiuosi šiuo balsavimu, kuris yra svarbus žingsnis į priekį vidaus rinkos srityje ir sudėtingų bei painių derybų rezultatas. Dabar laukiame oficialaus Tarybos patvirtinimo. Manau, kad Europos Parlamentui svarbu toliau dalyvauti prižiūrint, kaip valstybės narės per artimiausius dvejus metus įgyvendins direktyvą. Nors direktyvos priėmimas yra svarbus, jos perkėlimas į nacionalinę teisę yra pagrindinis etapas, užtikrinantis, kad teisės aktas tinkamai įgyvendinamas valstybėse narėse ir kad vidaus rinkos atžvilgiu nesukuriamos kliūtys. Pagal šią direktyvą Europos vartotojai gaus naujų teisių, įtvirtintų Europos lygmeniu ir peržengiančių nacionalines sienas. Tai, žinoma, padidins tarptautinės prekybos apimtį ir paskatins elektroninę prekybą, kas verslo subjektų ir rinkos ekonominio atsigavimo požiūriu yra tikras iššūkis.
Anne Delvaux
Šiandien Parlamentas priėmkolegos Parlemento nario A. Schwabo pasiūlytą iš dalies pakeistą Vartotojų teisių direktyvą. Džiaugiuosi, kad priimta ši direktyva, kuri padės sustiprinti bendros vartotojų apsaugos taisyklių, visų pirma susijusių su prekių pardavimu elektroninėje erdvėje, sistemą. Taip pat džiaugiuosi, kad teisėkūros institucija leido valstybėms narėms įtraukti nuostatas, kurios palankesnės vartotojams atitinkamose nacionalinėse teisinėse sistemose. Tačiau, kaip ir daugeliui vartotojų asociacijų, man gaila, kad numatyta pasirinkimo teisė, taigi valstybės narės gali apeiti kai kurias direktyvos nuostatas verslo ar sektorinių interesų sumetimais.
Proinsias De Rossa
raštu. - Pritariau šiam Europos Parlamento ir Tarybos susitarimui dėl direktyvos dėl vartotojų teisių. Pasiūlymu dėl direktyvos į vieną teisinį dokumentą sujungiamos keturios galiojančios Bendrijos direktyvos. Norėčiau, kad kai kuriose srityse būtų užtikrintas didesnis vartotojų apsaugos lygis, tačiau pasiūlymas apskritai yra labai geras kompromisas ir sustiprins vartotojų teises visoje ES. Kai kuriais svarbiais aspektais Europos vartotojams bus sukuriama tikra pridėtinvertė; dabar direktyva taikoma skaitmeniniams produktams ir (iš dalies) keleivių kelionėms; dabar prekiautojas privalo vartotojui suteikti konkrečią informaciją iki sutarties sudarymo, neatsižvelgiant į tai, ar sutartis sudaroma prekybai skirtose, ar tam neskirtose patalpose, ir tai taip pat taikoma nuotoliniu būdu sudaromoms sutartims; prieš pat vartotojui pateikiant užsakymą, jis turi būti (dar kartą) informuotas apie visą kainą ir pagrindines produkto savybes ir jis turi aiškiai patvirtinti, kad užsakymas reiškia įsipareigojimą mokėti; be to, dabar visose valstybėse narėse bus visiškai suderinta teisatsisakyti sutarties, numatant 14 dienų terminą. Taip pat bus uždrausta naudoti vadinamuosius iš anksto pažymėtus langelius, sukeliančius problemų visų pirma keleivių vežimo sektoriuje.
Marielle De Sarnez
Vartotojų teisių direktyva leis visiškai suderinti Europos vartotojų teises. Šis balsavimas yra dvejus metus trukusių diskusijų su vartotojais ir prekybos asociacijomis rezultatas, ir tai visų pirma labai svarbi Europos Parlamento, kuris sprendžiant šį klausimą išliko vieningas, pergalė. Šiame dokumente numatytos naujos, labai svarbios elektroninės prekybos taisyklės. Sukūrėme sistemą, kuri leis užtikrinti, kad visi užsakymai, iki galutinio jų patvirtinimo, atitiktų vartotojų lūkesčius (pagrindinės prekės arba paslaugos savybės, bendra kaina, sutarties trukmė). Pagal šias naujas taisykles prekiautojai vis dar privalės aiškiai nurodyti bendrą prekės arba paslaugos kainą, įskaitant visus papildomus mokesčius. Taip vartotojai bus geriau ir visapusiškai informuoti.
Edite Estrela
raštu. - (PT) Balsavau už šį pranešimą, nes jis padeda didinti pasitikėjimą ir vartotojų apsaugą, kai apsiperkama internetu, ir sumažinti verslininkų nenorą parduoti prekes kitose ES šalyse. Šie pakeitimai užtikrins, kad vartotojai bus geriau apsaugoti, ir padės suteikti galimybių mažoms arba didelėms įmonėms teikti prekes ir paslaugas išvengiant bereikalingų teisinių kliūčių.
Diogo Feio
Pagal ES teisę vartotojų teisės ir apsauga yra vienas iš pagrindinių vidaus rinkos veikimo principų. Manau, kad tinkama vartotojų apsauga ir saugumas yra labai svarbūs tinkamam rinkos veikimui ir prekybai, kas yra pagrindinkonkurencingumo ir ekonomikos augimo sąlyga.
Labai svarbu surasti pusiausvyrą tarp aukšto lygio vartotojų apsaugos - visų pirma dėl jiems teiktinos informacijos kiekio ir atsakomybės dėl bet kokios jiems padarytos žalos - ir tokios apsaugos užtikrinimo sąnaudų verslininkams. Kaip minėjau per balsavimą kovo mėn., svarbu atsižvelgti į įvairius nacionalinius ypatumus ir suteikiamą apsaugą, atitinkamai laikantis subsidiarumo principo.
Todėl manau, kad tai sritis, kur, viena vertus, maksimalus suderinimas gali būti naudingas, tačiau, kita vertus, taip pat gali būti pasirinkti taikyti minimaliai suderinti reikalavimai, atsižvelgiant į tai, kuris variantas tinkamesnis atsižvelgiant į atitinkamą sutarties rūšį.
José Manuel Fernandes
Šis pranešimas susijęs su pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių. Europos Sąjunga visada rūpinosi laisvu asmenų ir prekių judėjimu. Tačiau kartais dėl šios laisvės kyla problemų, kurias reikia paaiškinti ir, svarbiausia, kurioms reikia pasirengti arba užkirsti joms kelią. Globalizuotame pasaulyje, kur vis daugiau perkama internetu, tampa vis svarbiau pritaikyti teisės aktus atsižvelgiant į naujus rinkos reikalavimus, siekiant apginti vartotojų teises, kurie labai dažnai jų net nežino.
Todėl pritariu, kad būtų priimtas šis pranešimas, kuriuo daroma didelpažanga vartotojų apsaugos srityje. Taip pat pritariu Tarybos pasirinkimui, kad ši direktyva taikoma tik išnešiojamajai prekybai ir prekybai internetu - rinka, kuri ženkliai plečiasi, tačiau kurioje vartotojai vis dar jaučiasi pasimetę - ir pritariu patvirtintoms supaprastinimo priemonėms, ypač vartotojams, ne įmonėms, suteikta galimybe panaikinti sutartis telefonu. Bendrajai rinkai reikia tikslesnių ir skaidresnių taisyklių, pvz., sąlygos dėl reikalavimo pateikti informaciją dėl elektroniniu būdu sudaromų sandorių procedūrų.
João Ferreira
Tai naujas pasiūlymas dėl susitarimo dėl Europos direktyvos dėl vartotojų teisių, kuris yra sunkių Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos derybų rezultatas.
Tai susitarimas dėl taisyklių, kuriomis siekiama geriau apsaugoti vartotojus ir užtikrinti aiškias bendras sąlygas, skirtas bendrojoje rinkoje konkuruojančioms įmonėms.
Šiame pasiūlyme nagrinėjamos naujos teisės, pvz., 14 dienų sutarties atsisakymo terminas visoje ES, kuris skaičiuojamas nuo produktų gavimo. Jeigu prekės grąžinamos, vartotojo sumokėti pinigai turi būti grąžinami per 14 dienų nuo jų sugrąžinimo. Jeigu pardavėjas neinformuoja vartotojo apie teisę grąžinti prekes, pirkėjas joms grąžinti turi vienerius metus. Pagal šią naują versiją prekturi būti pristatoma per 30 dienų. Jeigu per šį terminą prekės nepristatomos, pirkėjas gali panaikinti užsakymą ir pardavėjui tenka atsakomybdėl prekės sugadinimo ar praradimo ją pervežant ir jis neturėtų taikyti jokio mokesčio, kuris nebuvo aiškiai nurodytas pradiniame elektroniniu būdu pateiktame užsakyme. Visas išlaidas, kuriomis padidėjo užsakymo vertė, apmoka pardavėjas. Apskritai tai teigiamas pasiūlymas ir mes už jį balsavome.
Ilda Figueiredo
Šis naujas pasiūlymas dėl susitarimo dėl Europos direktyvos dėl vartotojų teisių yra sunkių Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos derybų rezultatas. Tai susitarimas dėl taisyklių, kuriomis siekiama geriau apsaugoti vartotojus ir užtikrinti aiškias bendras sąlygas, skirtas bendrojoje rinkoje konkuruojančioms įmonėms.
Iš visų naujų teisių šios yra itin svarbios:
14 dienų sutarties atsisakymo terminas visoje ES, kuris skaičiuojamas nuo produktų gavimo ir per kurį nuotoliniu būdu prekę perkantys vartotojai gali pakeisti savo nuomonę. Jeigu prekės grąžinamos, vartotojo sumokėti pinigai turi būti grąžinami per 14 dienų nuo jų sugrąžinimo. Jeigu pardavėjas neinformuoja vartotojo apie teisę grąžinti prekes, pirkėjas joms grąžinti turi vienerius metus;
prekturi būti pristatoma per 30 dienų. Jeigu per šį terminą prekės nepristatomos, pirkėjas gali panaikinti užsakymą;
pardavėjui tenka atsakomybdėl prekės sugadinimo ar praradimo ją pervežant ir jis neturėtų taikyti jokio mokesčio, kuris nebuvo aiškiai nurodytas pradiniame elektroniniu būdu pateiktame užsakyme. Visas išlaidas, kuriomis padidėjo užsakymo vertė, apmoka pardavėjas.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad visų 27 ES valstybių narių vartotojams būtų užtikrinama aukšto lygio vartotojo teisių apsauga ir kad visos įmonės, neatsižvelgiant į jų dydį, galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas vartotojams visose 27 ES valstybėse narėse be nereikalingų teisinių kliūčių. Galiojančių teisės aktų fragmentiškumas baugina vartotojus ir verslininkus, kurie svarsto galimybes dalyvauti tarpvalstybinėje prekyboje. Vartotojai dažnai skundžiasi negalį pasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais, nes prekiautojai, kurių veiklos vieta yra kitoje valstybėje narėje, įeidami į naują rinką dažnai yra nepasirengę laikytis skirtingų toje rinkoje taikytinų nuostatų. Be to, jie dažnai atsisako pateikti ieškinį kitoje valstybėje narėje. Atrodo, kad pakeista siūlomos direktyvos taikymo sritis yra galimas iškilusių sunkumų sprendimo būdas, nes ja ne tik įvedama daug pakeitimų sektoriuose, bet direktyva iš esmės bus taikoma ne prekybai skirtose patalpose sudarytoms sutartims, kurios sudaro didesniąją dalį tarpvalstybinių sandorių. Todėl manau, kad geriau būtų taikyti požiūrį, pagal kurį orientuojamasi į tikslinį, visapusišką ir plataus masto suderinimą, taikomą konkretiems tam tikrų sutarčių aspektams, kartu išlaikant aukšto lygio vartotojų apsaugą.
Lorenzo Fontana
Norėčiau pasveikinti A. Schwabą atlikus svarbų ir milžinišką darbą. Tačiau atsižvelgiant į dabartinę ekonominę padėtį galbūt dabar nėra geriausias metas priimti šį tekstą. Siekis sujungti 27 šalių skirtingas teisines tradicijas viename dokumente galbūt buvo pernelyg drąsus. Dėl dvejonių, susijusių su šios direktyvos perkėlimu į nacionalinę teisę atskirose valstybėse narėse, ir dėl to, kad iš teksto buvo pašalintas pakeitimas, kuriam pritarmūsų frakcijos narys, nuo balsavimo susilaikiau.
Elisabetta Gardini
Balsuoju už šį pranešimą, nes manau, kad atėjo laikas suderinti Europos teisinę sistemą vartotojų apsaugos srityje.
2008 m. Europos Komisija priėmpasiūlymą dėl Vartotojų teisių direktyvos, kuri sujungs keturias galiojančias Bendrijos direktyvas į vieną dokumentą, siekiant supaprastinti ir standartizuoti esamą teisinę bazę vartotojų teisių apsaugos srityje. Dabar labai svarbu užtikrinti geresnę visų vartotojų 27 Europos Sąjungos valstybėse narėse apsaugą ir užtikrinti, kad verslo įmonės turėtų galimybę tiekti savo produktus ir teikti paslaugas nesusidurdamos su bereikalingomis teisinėmis kliūtimis, iškylančiomis skirtingose sistemose.
Iki šiol ši padėtis labai pakenkEuropos bendrajai rinkai. Elektroninės prekybos ir vartojimo globalizavimo laikmečiu visi prekiautojai, veiklą vykdantys kitoje valstybėje narėje, turi jaustis skatinami žengti į kitų Europos šalių rinką, nesusidurdami su sunkiu uždaviniu prisitaikyti prie jų nacionalinių taisyklių. Tikiuosi, kad savo darbu galėsime išspręsti dideles problemas, susijusias su vartotojų apsauga ir mūsų verslo įmonių poreikiu plėstis, siekiant sutvirtinti stiprią ir konkurencingą rinką.
Nathalie Griesbeck
Po ištisas savaites trukusių derybų galiausiai pasiektas susitarimas dėl šio Europos piliečiams labai svarbaus klausimo, t. y. vartotojų teisių. Pritardami šiam pasiūlymui dėl direktyvos, kuria keturios galiojančios direktyvos pakeičiamos viena, tikimės pagerinti vartotojų apsaugos reglamentavimą ir visiems užtikrinti minimalią apsaugą. Todėl šia direktyva pasiekiama svarbi pažanga ir visų pirma numatoma geresnnuotolinių pardavimų ir elektroninės prekybos priežiūra. Ji padės lengviau atlikti tūkstančius kasdien vykdomų pirkimų iš kitų Europos šalių. Kalbant konkrečiai, vartotojas iš Prancūzijos, perkantis ką nors Vokietijos interneto svetainėje, bus taip pat apsaugotas, kaip būtų apsaugotas vartotojas iš Vokietijos. Kaip Parlamento nariui, atstovaujančiam rinkėjams, kurie susiję su keletu valstybių, kilusiam iš Prancūzijos regiono, kuris vienintelis ribojasi net su trimis ES valstybėmis narėmis, man šios problemos labai svarbios ir ši direktyva yra svarbus žingsnis. Nekalbant apie tai, vienas iš sėkmingiausių Europos Sąjungos elementų yra vidaus rinka. Užtikrindami aiškią vartotojų apsaugą galėsime padidinti vartotojų pasitikėjimą vidaus rinka ir apskritai Europos Sąjunga.
Roberto Gualtieri
Europos Parlamentas, patvirtindamas A. Schwabo pranešimą, kuris yra gero Tarybos ir Komisijos susitarimo rezultatas, užbaigilgą teisėkūros procedūrą dėl Vartotojų teisės direktyvos. Taip žengti du svarbūs žingsniai. Pirma, priėmėme vieną teisėkūros priemonę, reglamentuojančią vartotojų teises, kurioje numatomas taisyklių suderinimas ir kuri pakeičia keturias ankstesnes direktyvas, reglamentavusias šią sritį. Antra, nustatėme išsamias elektroninės prekybos taisykles, siekiant paskatinti tarpvalstybinę prekybą ir užtikrinti aiškias sąlygas verslo įmonėms ir vartotojams.
Naujoje direktyvoje nustatomi aspektai, kuriais siekiama užtikrinti geresnę Europos vartotojų apsaugą, pvz., dėl pardavimo sutartyse teiktinos informacijos, pristatymo terminų, teisės atsisakyti sutarties ir teisės į prekės su trūkumais pataisymą arba pakeitimą kita, taip pat dėl atvejų, kai pirkėjui perkeliama pardavėjo rizika. Nors ateityje gali būti nustatytos dar išsamesnės taisyklės, priimtas tekstas yra teigiamai vertintinas galiojančių taisyklių suderinimo susitarimas, užtikrinantis saugius pirkinius ir galiausiai nutraukiantis įprastinę ydingą praktiką, kuri dangstoma elektroniniais pirkimais.
Sylvie Guillaume
Pritariau šiam pranešimui, nes manau, kad visų pirma juo bus užtikrinta geresnvartotojų, perkančių internetu, apsauga, kai bus geriau užtikrinamas išankstinės informacijos pateikimo reikalavimo vykdymas. Taip pat norėčiau pasinaudoti šia galimybe pasidžiaugti tuo, kad pirmenybnebuvo teikiama vien tik rinkos interesų tenkinimui. Visų pirma atkreipiu dėmesį, kad pagal šias naujas taisykles nustatytas 14 dienų atisakymo nuo sutarties terminas, skaičiuojamas nuo produkto įsigijimo, nustatant visoje ES suvienodintą sutarties atsisakymo blanką, ir kad šis terminas netgi gali būti pailgintas iki vienerių metų, jeigu pardavėjas neinformuoja pirkėjo apie teisę atsisakyti sutarties. Galiausiai nustatytos išimtys mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios mus informavo apie grėsmes, kurių kils jų verslui, jeigu tekste pateikti reikalavimai bus pernelyg griežti. Taip atsižvelgta į jiems nerimą keliančius klausimus.
Ian Hudghton
raštu. - Norėčiau pasveikinti pranešėją ir visų frakcijų kolegas atlikus puikų darbą derantis dėl šio priemonių paketo. Kai šis Parlamentas gavo Komisijos pasiūlymą, buvo aišku, kad daugelyje šalių vartotojų teisės ne stiprinamos, o joms keliama grėsmė. Šis kompromisinis paketas pašalino tam tikras grėsmes ir, tikiuosi, sukurs geresnę vartotojų aplinką visoje ES.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi direktyvos tikslas yra pasiekti aukštą vartotojų apsaugos lygį ir taip prisidėti prie tinkamo vidaus rinkos veikimo suderinant tam tikrus valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų aspektus, susijusius su vartotojų ir prekiautojų sutartimis. Svarbiausi direktyvos keitimo aspektai susiję su nuotolinės prekybos sutartimis ir sudarant sutartis ne prekybai skirtose patalpose. Teisės aktas suteiks vartotojams daugiau kontrolės perkant prekes, apsaugos juos nuo nesąžiningos veiklos, išplės vartotojų pasirinkimą ir padidins verslo konkurenciją. Gali taip pat prisidėti prie tarpvalstybinės prekybos srautų padidėjimo ir nuotolinės prekybos suaktyvėjimo. Ši direktyva netaikoma sutartims dėl socialinių paslaugų, dėl sveikatos priežiūros paslaugų, dėl finansinių paslaugų, dėl teisių, susijusių su nekilnojamuoju turtu, dėl naujų pastatų statymo, taip pat sutartims, sudarytoms naudojant prekybos automatus arba automatizuotose prekybos vietose, ar sudarytoms su telekomunikacijų operatoriais viešais mokamais telefonais dėl jų naudojimo, arba sudarytoms dėl vienkartinio vartotojo pasinaudojimo telefono, interneto ar fakso ryšiu. Valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šios direktyvos ne prekybos patalpose sudarytoms sutartims, kai suma, kurią turi sumokėti vartotojas, neviršija 50 EUR. Šia direktyva prekiautojams nedraudžiama siūlyti vartotojams didesnę jų apsaugą užtikrinančias sutarčių sąlygas, nei numatyta šioje direktyvoje. Pažymėtina, kad Europos vartotojų organizacija pritaria šiam pasiūlymui.
Sandra Kalniete
Šiandien balsavau už Vartotojų teisių direktyvą, nes manau, kad ja bus supaprastintos ir patobulintos galiojančios taisyklės vartotojų apsaugos srityje. Daugelį mėnesių Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nariai sieksusitarti su Taryba dėl svarbių šio teisės akto aspektų, siekiant, kad geriau būtų apsaugoti vartotojai ir dėl pernelyg griežtų ir nereikalingų taisyklių, kurios apribotų įmonių veiklą ir padidintų biurokratiją, nenukentėtų verslo įmonės. Dabar mums pavyko pasiekti suderintą rezultatą, kuris palankus ir vartotojams, ir verslo įmonėms. Tačiau manau, kad neturėtume užmigti ant laurų. Pasikonsultavusi su vartotojų teisių apsaugos organizacijomis ir verslininkų atstovais supratau, kad turime reikalauti dar platesnio masto vartotojų teisių suderinimo visoje Europos Sąjungoje. Šiuo metu esama didelių skirtumų ir jie trukdo verslininkams, kurie nori plėsti veiklą į tų valstybių narių rinkas, kuriose standartai yra griežtesni. Manau, kad vartotojų apsaugos srityje Latvija yra geras pavyzdys, nes mūsų standartai yra vieni griežčiausių, tačiau jie yra proporcingi ir biurokratiniais reikalavimais neapsunkina verslo aplinkos.
Othmar Karas
raštu. - (DE) Balsavau už derybomis dėl Vartotojų teisių direktyvos pasiektus rezultatus, nes buvo galima pasiekti suderintą kompromisą tarp vartotojų ir verslo bendruomenės interesų. Suderindami vartotojų teises padedame stiprinti vidaus rinką, taip taip pat stiprindami Europą. Direktyva leidžia verslo įmonėms saugiai peržengti sienas, taip vidaus rinką dar labiau priartinant prie Europos vidaus rinkos. Pagal naujas taisykles vartotojams užtikrinama didesnapsauga ir suteikiama daugiau pasitikėjimo perkant, visų pirma, kai naudojamasi internetu.
Deja, kai kurios nuostatos yra netinkamos. Būčiau džiaugęsis, jeigu Taryba visų pirma būtų pritarusi objektyvesniems sprendimams, kurie būtų palankūs mažoms įmonėms. Visų pirma būtų buvę galima ne prekybai skirtose patalpose sudaromų sutarčių apibrėžtį papildyti viešųjų pirkimų aspektu.
Constance Le Grip
raštu. - (FR) Pritariau kolegos A. Schwabo pranešimui, kuriam pritarKomisija, Parlamentas ir Taryba ir kuriuo nustatyta tinkama geresnės visų Europos vartotojų apsaugos ir lengvesnio mūsų įmonių patekimo į Europos rinką pusiausvyra. Šioje direktyvoje nustatomos taisyklės, taikomos verslo įmonių ir vartotojų sudarytoms pardavimo ir paslaugų sutartims, visų pirma nuotolinės prekybos sutartims ir ne prekybai skirtose patalpose sudarytoms sutartims, tačiau vilčių visų pirma teikia tai, kad Europos teisės aktuose pagaliau sprendžiamas elektroninės prekybos klausimas, kurio reikšmmūsų šalių ekonomikai ir pirkimo praktikai vis didės. Europos Sąjungoje užtikrindami būtiniausias bendras vartotojų apsaugos taisykles suteikiame savų šalių piliečiams ir savoms verslo įmonėms saugumą ir garantijas, kurių jiems reikia, siekiant plėtoti tarpvalstybinę ir elektroninę prekybą. Taigi dedame pastangas, siekdami sukurti tikrą vidaus rinką.
Bogusław Liberadzki
Vartotojų teisėmis reikia nuolat rūpintis tiek teisėkūros požiūriu, įskaitant reguliavimo apimtį, reguliavimo subjektą ir šalių pareigas bei teises, tiek ir šių teisių paisymo požiūriu. Šiandien itin svarbūs klausimai yra vartotojams pateikiama informacija, šios informacijos saugojimo laikmena, komerciniu požiūriu nuvertėjusios prekės ir galimybgrąžinti prekes. A. Schwabo pranešime aptarti pirmiau nurodyti esminiai klausimai ir principai.
Petru Constantin Luhan
raštu. - (RO) Nauja direktyva yra suderintas susitarimas, kuris naudingas, pvz., tuo, kad ES lygmeniu pripažįstama vartotojų teisper dvi savaites nuo jų užsakytos prekės gavimo persigalvoti, ir tuo, kad prekiautojams internetu nustatyta pareiga suteikti visą informaciją apie bendrą kainą ir prekiautojo kontaktinius duomenis. Tokia sistema internetu sudaromų sandėrių srityje buvo reikalinga, nes tai būdas, kuriuo vyksta daugelis tarpvalstybinių pardavimų.
Ateityje turime siekti apsaugoti vartotojus nuo nesąžiningų sutarties sąlygų. Bankininkystės, elektroninių ryšių ir turizmo paslaugų sektoriuose sutarčių sąlygos labai dažnai rašomos mažomis raidėmis ir labai dažnai vartotojai su jomis sutinka iš anksto nesusipažinę.
Clemente Mastella
Vartotojų teisių direktyva siekiama supaprastinti vartotojų ir verslo įmonių sutartinius santykius, taip prisidedant prie geresnio vidaus rinkos veikimo ir didinant jų pasitikėjimą tarpvalstybiniu pirkimu. Ja turėtų būti užtikrinama geresnapsauga ir užtikrinama, kad verslo įmonės galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas vartotojams, nesusidurdamos su teisinėmis kliūtimis.
Europos Komisija pasiūltaikyti "visiško suderinimo" principą, nes dabartiniai nacionalinių teisės aktų skirtumai prisidėjo prie rinkos ir reguliavimo sistemos fragmentiškumo. Manome, kad toks pasiūlymas šiuo metu yra nepraktiškas ir vietoj to siūlome minimaliai suderinti vartotojų apsaugą aukštu lygmeniu, pabrėžiant, kad būtina nacionalinių taisyklių dėl teisės atisakyti sutarties naudojimosi ir to pasekmių konvergencija. Visa tai padės stiprinti vartotojų pasitikėjimą ir panaikins verslo įmonių nenorą imtis tarpvalstybinės prekybos. Vartotojų apsauga suinteresuoti asmenys ir organizacijos turės Komisijai teikti informaciją dėl šios direktyvos įgyvendinimo rezultatų. Ja vadovaudamasi Komisija turės parengti ataskaitą, kartu pateikdama pasiūlymus dėl galimos peržiūros.
Hans-Peter Mayer
raštu. - (DE) Pranešime dėl vartotojų teisių vis dar yra daug trūkumų, visų pirma susijusių su nuostatomis dėl amatininkų. Šiuo klausimu dar reikalingi tam tikri patobulinimai ir pirmiausia turime įvertinti taisyklių praktinį poveikį amatininkų teisėms. Vis dėlto atsižvelgiant į tai, kad jame pateikiami tam tikri Komisijos pasiūlymo patobulinimai ir, svarbiausia, jis daugeliu aspektų yra naudingas Europos vartotojui, balsavau už pranešimą.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Siekiant įmones paskatinti pradėti tarpvalstybinę prekybą turi būti nustatytos tam tikros sąlygos. Visų pirma turi būti reglamentuota vartotojų apsauga, kurios lygis turi būti vienodai aukštas visoje ES. Vis dar yra daug neaiškumų visų pirma internetinio pirkimo srityje - pirmiausia vartotojų atžvilgiu - nes nėra aiškaus tokių sandorių aiškaus teisinio pagrindo. Nuolat kyla nesusipratimų, visų pirma susijusių su pirkėjo teise atsisakyti sutarties ir pristatymo sąlygomis.
Balsavau už šį pranešimą, nes labai svarbu, kad vartotojams galėtume užtikrinti tam tikrą apsaugą net tada, kai jie apsiperka už savo šalies ribų. Apsaugos lygis turėtų būti standartizuotas ES lygmeniu.
Tiziano Motti
Džiaugiuosi matydamas, kad po daugelį metų trukusių derybų tarp įvairių politinių frakcijų galiausiai pasiektas susitarimas ir kad nauja Vartotojų teisių direktyva šiandien buvo galiausiai priimta. Pagal naujas taisykles ženkliai bus sustiprintos vartotojų teisės. Vartotojai bus geriau informuojami apie sutarčių ir pardavimo sąlygas, taip pat apie prekių pristatymo terminus ir galimybę atsisakyti sutarties. Pvz., turiu omenyje pinigų sugrąžinimo terminą, kai prekės grąžinamos, kuris bus ženkliai sutrumpintas, vartotojui suteikiant garantiją finansiniu požiūriu ir suteikiant teisę dar kartą pagalvoti, kuria pasinaudojimo terminas pailgintas iki 14 dienų. Tai maži, tačiau svarbūs žingsniai, kuriuos įvertins ne vien tik vartotojai, nes direktyva su pakeitimais taip pat bus naudinga mažosioms ir vidutinėms įmonėms, sudarydama joms sąlygas plėsti savo veiklą taip pat ir į užsienį, kur daugeliui jų, ypač mažesniems verslininkams, vis dar bus sunku vykdyti veiklą dėl vartotojų nepasitikėjimo naujomis technologijomis, internetiniais sandoriais, garantijomis, kad jie atgaus savo pinigus ir bus įvykdyta teisinrestitucija tais atvejais, kai jie persigalvos.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Dabar, kai įmonės nuolat vykdo tarpvalstybinius pardavimus, prasminga vartotojams suteikti tarpvalstybinę apsaugą. Tačiau suderinimas neturėtų būti vykdomas prievarta. Todėl balsavau už šį pranešimą.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) W Turime dėti visas pastangas, kad visoje Europos Sąjungoje būtų pasiektas aukštas vartotojų apsaugos lygis. Tik įgyvendinus šį tikslą vidaus rinka galės efektyviai funkcionuoti. Visų pirma reikia suderinti valstybių narių teisės aktų reikalavimus, susijusius su nuotolinės prekybos sutartimis ir sutartimis, kurios sudarytos ne prekybai skirtose patalpose. Dėl to šioms sutarčių rūšims reikia nustatyti konkrečius informacijos teikimo reikalavimus, kurie užtikrintų tinkamą vartotojų apsaugą. Įgyvendinus šias priemones, vartotojai, pirkdami prekes, įgis daugiau kontrolės galių. Be to, jie bus apsaugoti nuo nesąžiningos veiklos. Bus išplėstas vartotojų pasirinkimas, padidės verslo konkurencija, tarpvalstybinės prekybos srautai ir nuotolinprekyba. Pažymėtina, kad valstybėms narėms suteikiama teisnetaikyti šios direktyvos nuostatų ne prekybos patalpose sudarytoms sutartims, kai sutarties suma neviršija 50 eurų, kad nebūtų sukuriama papildomų teisinių kliūčių.
Maria do Céu Patrão Neves
Balsavau už šį pranešimą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vartotojų teisių. Šia direktyva siekiama užtikrinti aukštą vartotojų apsaugos lygį. Europos Sąjungos ketinimai sujungti vidaus rinkos suderinimą ir aukštą vartotojų apsaugos lygį gali būti geriausiai įgyvendinti bandant kelti dabartinį minimalų suderinimo lygį iki geriausios taikomos nacionalinės praktikos. Ateityje ES sistemą, reglamentuojančią atsakomybę už neatitikimą, derėtų plėtoti taip, kad būtų stiprinama vartotojų apsauga ir pasitikėjimas rinkomis. Tai sąžininga verslo atžvilgiu, be to, taip palaikomas produktų naudojimo laikotarpio ilgėjimas. Šių nuostatų praktiniam įgyvendinimui reikia sukurti su vartotojais susijusių ginčų sprendimo ES modelį. Įgyvendinti ne visi aukšti Vartotojų teisių direktyvos tikslai, tačiau manau, kad žengtas svarbus žingsnis, kuris netrukdo įprastam rinkos veikimui.
Aldo Patriciello
Šis pasiūlymas dėl direktyvos parengtas atlikus Vartotojų acquis persvarstymą, kuris pradėtas 2004 m. siekiant supaprastinti ir galutinai suformuoti esamą teisinę bazę vartotojų teisių apsaugos srityje. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti, kad 27 ES valstybių narių vartotojams būtų užtikrinama aukšto lygio vartotojo teisių apsauga ir kad visos įmonės, neatsižvelgiant į jų dydį, galėtų tiekti prekes ir teikti paslaugas vartotojams visose 27 ES valstybėse narėse be nereikalingų teisinių kliūčių. Siekiant išvengti dar didesnio galiojančių šios srities taisyklių fragmentiškumo siekiama tikslingo visapusiško suderinimo, t. y. suderinimo, kuris susijęs tik su konkrečiais kai kurių sutarčių aspektais kartu išlaikant aukštą vartotojų apsaugos lygį. Todėl reikia pakoreguoti taikymo sritį. Išskyrus tam tikras daugelyje sektorių taikomas išimtis, direktyva taikoma tik ne prekybai skirtose patalpose sudarytoms sutartims, kurios sudaro vis reikšmingesnę tarpvalstybinių sutarčių dalį. Kad ES piliečiai galėtų pasinaudoti visomis vidaus rinkos galimybėmis ir visų pirma elektronine prekyba, balsuoju už aptariamą pasiūlymą.
Phil Prendergast
raštu. - Direktyva, pagal kurią vartotojų teisės suderinamos visoje Europoje, yra prasminga. Ji taip pat gali paskatinti pardavimų internetu ir nuotolinio pardavimo verslą, nes pirkėjai labiau pasitikės paslaugomis, kurios teikiamos ES. Šios informacijos suteikimas suteiks vartotojams pasitikėjimo ir paskatins juos pradėti pirkti tarpvalstybiniu mastu, suteikiant jiems geresnį pasirinkimą ir vertę. Bet koks pirkinių kitose šalyse apimties padidėjimas bus naudingas visai vidaus rinkai. Pardavimų internetu ir elektroninės prekybos vert2010 m. siek163 mlrd. EUR ir Mažmeninės prekybos mokslinių tyrimų centras prognozuoja, kad pardavimų internetu vert2011 m. Europoje augs 18,7 proc. ir sieks 202,9 mlrd. EUR. Tai labai pelninga rinka ir turime užtikrinti, kad vartotojai būtų tinkamai apsaugoti. Direktyva taip pat apsaugo verslo įmones. Dėl skirtingų valstybių narių teisės aktų vartotojų apsaugos srityje įmonės neplėtsavo veiklos kitose rinkose. Suderinus šiuos teisės aktus visoje ES verslo įmonės gali būti užtikrintos, kad jų valstybės rinkoje taikomos taisyklės taip pat taikomos visur kitur ES.
Rovana Plumb
raštu. - (RO) Europos Komisijos pasiūlymu dėl Vartotojų teisių direktyvos keturios galiojančios direktyvos sujungiamos į vieną teisės aktą, siekiant supaprastinti ir galutinai suformuoti esamą teisinę bazę vartotojų teisių apsaugos srityje. Pasiūlymas teikiamas dviem tikslais, t. y. siekiant užtikrinti, kad visų 27 ES valstybių narių vartotojai galėtų tikėtis aukšto lygio vartotojų apsaugos ir kad įmonės, kad ir kokio dydžio jos būtų, galėtų 27 ES valstybėse narėse vartotojams parduoti prekes ir paslaugas.
Naujos vartotojų teisių taisyklės apima beveik visų rūšių pardavimus - parduotuvėse, telefonu arba internetu, tačiau itin sustiprina nuostatas dėl tarptautinių pardavimų. Naujajame teisės akte nurodoma, kokio pobūdžio informaciją turi pardavėjas pateikti pirkėjui, pristatymo terminus ir taisykles, kurios taikomos, kai riziką prisiima pirkėjas, nekalbant apie pastarojo teisę atsisakyti sutarties arba prekių arba apie teisę reikalauti, kad prekbūtų sutaisyta arba pakeista kita.
Pritariu pasiūlymui pradėti derinti maksimalaus ir minimalaus suderinimo principus, taip leidžiant vartotojams išsaugoti teises, kurios jiems buvo suteiktos pagal nacionalinių teisės aktų nuostatas.
Fiorello Provera
Tokioje didelėje rinkoje kaip Europos reikia užtikrinti, kad būtų apsaugotos vartotojų teisės. A. Schwabo pranešimu siekiama sujungti keturias direktyvas: direktyvas dėl ne prekybai skirtose patalpose sudarytų sutarčių, dėl nuotolinių pardavimų, dėl garantijų ir dėl nesąžiningų sutarties sąlygų. Sunku suderinti 27 šalių teisines tradicijas šiais klausimais. Galbūt tai nėra pats tinkamiausias istorijos laikotarpis paskelbti tokias sudėtingas taisykles. Manau, kad būtų buvę tikslingiau dėmesį sutelkti į konkrečius aspektus ir sektorius, o ne bandyti ir kurti naują kompetenciją, kuri yra pasidalijamoji ES ir valstybių narių kompetencija. Kai kurioms valstybėms šia direktyva žengiamas pernelyg didelis ir pernelyg didelį susižavėjimą keliantis žingsnis, kitos šalys tam tikrais klausimais turės nusileisti dėl europinio suderinimo. Nors vertinu dideles A. Schwabo pastangas, dėl šios priežasties negaliu balsuoti už šį pranešimą.
Frédérique Ries
raštu. - (FR) Gerai apsaugotas vartotojas yra laisvas pilietis ir tai mūsų brandžios šiuolaikinės demokratijos ženklas. Būtent todėl šiandien priimta direktyva svarbi. Kiekvieną kartą, kai Europos vartotojas nusprendžia pirkti internetu arba telefonu duoti sutikimą dėl abonento sąlygų pakeitimo, jam kyla abejonių, ar viskas gerai su sutartimi, kurią jis (ji) pasirašarba patvirtino. Reaguodamas į padėtį, kai dažnai specialistų ir vartotojų santykiai yra nelygiaverčiai, Europos Parlamentas susiderėjo dėl esminės teisės, t. y. teisės atsisakyti sutarties per 14 dienų, neatsižvelgiant į tai, ar pirkimas atliktas internetu, elektroniniu paštu, telefonu ar per išnešiojamąją prekybą. Jeigu pardavėjas nesuteikinformacijos apie teisę atsisakyti sutarties, prekę bus galima grąžinti per metus, skaičiuojant nuo pirkimo datos. Prekės turi visada būti pristatytos per 30 dienų. Pasibaigus šiam terminui pirkėjas gali atsisakyti sutarties nenurodydamas jokios priežasties. Šis balsavimas vyko po įnirtingų Parlamento ir valstybių narių diskusijų ir tai yra aiškus ženklas, kad visoje Europos Sąjungoje turi būti taikomos tos pačios teisės.
Crescenzio Rivellini
Balsavau už A. Schwabo pranešimą, kuriuo sustiprinamos vartotojų teisės ir užtikrinama jų apsauga visų pirma tuo atveju, kai jie yra silpnoji sutarties šalis, pvz., kai jie perka, sutartis sudarydami ne prekybai skirtose patalpose. Direktyvoje, kuri užbaigia ilgas Parlamento ir Tarybos diskusijas, be kita ko, numatomas termino, per kurį vartotojai gali atsisakyti pardavimo sutarties, pailginimas nuo septynių iki keturiolikos dienų ir geresnapsauga, jeigu nustatomas neatitikimas. Pardavėjai taip pat turės aiškiai pateikti informaciją, kai vartotojams jie taikys kokias nors privalomas arba nesąžiningas sąlygas.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Naujos šiandien EP patvirtintos taisyklės tikrai sustiprins vartotojų teises visoje Europoje. Labai svarbu, kad dabar vartotojai turės teisę atsisakyti pirkinio per 14 dienų nuo jo įsigijimo. "Naujomis taisyklėmis taip pat suteikiama kur kas didesnapsauga apsipirkimo internete srityje, o vartotojams taikomos tos pačios taisyklės visoje Europoje. Tai labiau nuramins pirkėjus internetu." Žalieji pritaria geresnei vartotojų, perkančių skaitmeninį turinį, apsaugai. Nuo dabar vartotojai, perkantys skaitmeninį turinį internetu, turės būti tinkamai informuojami ir tam tikromis sąlygomis turės teisę atsisakyti sutarties. Naujomis taisyklėmis bus taip pat išties pagerinta internetu transporto bilietus perkančių keleivių padėtis. Ja turėtų būti užtikrinama, kad būtų aiškios kainos ir kad įmonės nebegalėtų taikyti papildomų mokesčių vartotojams, naudojantiems kreditines korteles.
Licia Ronzulli
Kas antras europietis naudojasi internetu ir per pastaruosius šešerius metu pirkinių internetu skaičius padvigubėjo. Nepaisant to, vis dar neišnaudojamos visos interneto rinkos teikiamos galimybės. Dėl minimalaus suderinimo sąlygų reguliavimo sistema tapo suskaldyta, taip trukdydama bendrosios rinkos sukūrimo visiškam užbaigimui.
Patvirtintu pranešimu padedama gerinti vidaus rinkos veikimą, taip pat didinamas vartotojų pasitikėjimas. Iki šiol verslo įmonėms kilo pernelyg daug sunkumų dėl veiklos vykdymo už nacionalinės rinkos ribų. Pernelyg didelis fragmentiškumas taip pat sumažino milijonų Europos piliečių pasirinkimo galimybes ir sumažino jų pasitikėjimą prekių įsigijimu iš užsienio.
Pagal šiandien priimtą pasiūlymą nustatomas įsipareigojimas teikti aiškią ir suprantamą informaciją, taip skatinant priimti apgalvotus ir pagrįstus sprendimus. Vartotojai galės naudotis tam tikromis priemonėmis, jeigu jie įsigys produktą, kuris neatitinka sutarties sąlygų, ir, jeigu nebus pateikiamas tinkamas produktas, jie turės teisę reikalauti atlyginti žalą. Taip pat numatyta, kad bus skelbiamas sąrašas sąlygų, kurios laikomos nesąžiningomis, todėl draudžiamos Europos Sąjungoje.
Oreste Rossi
Vartotojų teisės yra tik vienas iš daugelio pavyzdžių, kaip Europos institucijos nesiima teisiniu ir politiniu požiūriu svarbių veiksmų. Nenorėtume vėjais paleisti viso atlikto darbo ir laimėjimų, įskaitant, pvz., mūsų pakeitimo dėl atgręžtinio reikalavimo teisės, kuria siekiama ženkliai pagerinti smulkiųjų prekiautojų veiklą, nepakenkiant vartotojų teisėms, naudą.
Šiame plenariniame posėdyje panaikinti keli geri aspektai, kuriuos pranešėjas ir frakcijos įtraukį pasiūlymo versiją, iš pradžių skurdžiai atrodžiusią. Už tai atsakingas yra ne Parlamentas, o Komisija. Tam tikrais klausimais net Lega Nord priklausantys Europos kritikai pasirengę pritarti plataus masto suderinimui, tačiau tik tais atvejais, kai tai prasminga ir suderinama su viešuoju interesu, mažųjų ir vidutinių įmonių interesais ir valstybių narių prerogatyvomis. Vartotojų apsauga yra sudėtinga problema, todėl iš pat pradžių buvo reikalingas pasiūlymas, kuriuo būtų atsižvelgta į visus pirmiau aprašytus aspektus. Per balsavimą mes susilaikėme.
Tokia Saïfi
Vidaus rinka tebėra vienas iš Europos integracijos ramsčių ir varomųjų jėgų. Balsavau už šį pranešimą, nes juo ne tik žengiamas svarbus žingsnis siekiant tolesnės Europos integracijos, bet taip pat šios taisyklės, jas įgyvendinus, leis piliečiams turėti vienodai gerą apsaugą neatsižvelgiant į pirkimo būdą. Taip pirkiniai internetu galiausiai bus aiškiai reglamentuoti: prekiautojas pirkėjui turi pateikti visą informaciją apie prekės kainą bei savybes ir nurodyti jam kontaktinę informaciją. Taip pat bus geriau apsaugoti "tradiciniai" pirkiniai: visi Europos vartotojai turės 14 dienų sutarties atsisakymo terminą, kuris gali būti pailgintas, jeigu jiems nebuvo suteikta tam tikra esmininformacija. Vartotojai ir prekiautojai bus geriau informuoti ir jiems bus užtikrinama standartinapsauga visoje ES. Taip jie galės dar geriau išnaudoti vidaus rinkos privalumus.
Olga Sehnalová
raštu. - (CS) Balsavau už tai, kad būtų priimta Vartotojų teisių direktyva, nes manau, kad ji tikrai sustiprins Europos vartotojų teises. Mano frakcijai visų pirma pavyko išsaugoti tam tikrus svarbius aspektus, kuriais išlaikomas aukštas vartotojų apsaugos lygis šalyse, kur dėl bendrų taisyklių įvedimo apsauga būtų pabloginta. Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijai ir man buvo svarbu, kad direktyva būtų taikoma skaitmeniniams produktams taip pat, kaip ji iš dalies taikoma keleivių pervežimui. Dar vienas svarbus aspektas yra tas, kad direktyvoje pateikiama daug reikalavimų, susijusių su informacija, kurią iki sutarties sudarymo vartotojams turi pateikti prekiautojai, kai sutartis sudaroma ne prekybai skirtose patalpose ir kai sutartis sudaroma nuotoliniu būdu. Kitas svarbus aspektas tas, kad vartotojai turi būti informuojami apie produkto bendrą kainą ir pagrindines savybes prieš pat pateikiant užsakymą internetu ir tik jie patys gali aiškiai patvirtinti, kad nori mokėti tokią kainą. Be to, teisatsisakyti sutarties bus suderinta visose valstybėse narėse, tam nustatomas keturiolikos dienų terminas. Naujoje direktyvoje taip pat panaikinama išimtis dėl nuotolinių ir prekybai neskirtose patalpose sudaromų sutarčių, kuriomis Čekijoje daug piktnaudžiavo gatvės prekiautojai arba buvo piktnaudžiaujama seniems žmonėms skirtų reklaminių akcijų metu, pvz., neleidžiant vartotojams pasinaudoti tokiomis teisėmis, kaip antai teisatsisakyti sutarties.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
Per šiandienos balsavimą pritariau Vartotojų teisių direktyvos, kuria sudaromos geresnės sąlygos pirkti internetu, pakeitimams, nes tai labai svarbus žingsnis, siekiant visiškai panaikinti kliūtis prekių judėjimui ir kartu apsaugoti vartotojų teises. Užtikrinant teisę į tikslią informaciją apie galimybę atsisakyti sutarties, produkto kainą, pristatymo kainą, bendrą pirkinio kainą ir prekiautojo kontaktinius duomenis siekiama padidinti tokių sandorių saugumą ir taip pat skatinti pardavimą.
Vartotojai labai dažnai skundžiasi, kad jų teispasinaudoti visais bendrosios rinkos privalumais ne iki galo užtikrinama, ir tą rodo nepasitikėjimas internetu sudarytais sandoriais bei teisinis netikrumas, susijęs su apsaugos, kuri turėtų būti suteikta vartotojams, lygiu. Šiuo metu prekiautojai aiškina tarpvalstybinių sandorių nemėgstantys dėl skirtingų teisės aktų įvairų valstybių narių rinkose. Todėl labai svarbu priimti teisinį sprendimą Europos Sąjungos lygmeniu. Ekspertų vertinimu, iki 2015 m. į internetą bus perkelta net ketvirtadalis prekybos, taigi labai svarbu, kad didėtų pasitikėjimas tokio pobūdžio sandoriais. Sveikinu pranešimo autorių ir kitus žmones, kurie dalyvavo rengiant šios rezoliucijos projektą.
Laurence J.A.J. Stassen
raštu. - (NL) Nyderlandų laisvės partija (PVV) balsuos už Vartotojų teisių direktyvą, nes ja bus užtikrinama geresnNyderlandų vartotojų apsauga apsiperkant internetu. Nyderlanduose apsiperkantiems vartotojams užtikrinama gera apsauga, tačiau, kai apsiperkama internetu, dažnai užsienio parduotuvėse, ši apsauga nėra užtikrinama arba nėra aiški. Ši Vartotojų teisių direktyva pagerina internetu atliekamų tarpvalstybinių pirkimų saugumą ir todėl yra naudinga Nyderlandų vartotojams. Tai reikš, kad ateityje Nyderlandų vartotojai visoje Europoje turės teisę per 14 dienų apsigalvoti. Tai aiškus patobulinimas, turint omeny dabar galiojantį 7 dienų terminą. PVV taip pat mano, kad gerai, jog ši direktyva panaikins paslėptus mokesčius ir užsakymo pabaigoje pridedamus mokesčius. Galutinkaina, kurią vartotojas turi sumokėti, turi būti aiškiai nurodoma iš pradžių. Taip ši direktyva padės mums apsaugoti Nyderlandų vartotojus ir pagerinti vidaus rinką, ir tam PVV visiškai pritaria.
Marc Tarabella
Ši direktyva, kuri šiandien priimta didele balsų dauguma, yra svarbus žingsnis siekiant užtikrinti geresnę vartotojų apsaugą Europos Sąjungoje. Naujos taisyklės labai sustiprins vartotojų teises, visų pirma susijusias su informacijos pateikimu, pristatymu ir sutarčių atsisakymu. Visiems Europos piliečiams sutarties atsisakymo terminas pratęstas iki 14 dienų ir tai labai svarbus žingsnis. Vis dėlto direktyva naujovių įneša vartotojų teisių elektroninės prekybos srityje: draudimas naudoti iš anksto pažymėtus langelius ir reikalavimas pateikti visą informaciją dėl visų išlaidų tikrai yra vartotojų apsaugos priemonės.
Nuno Teixeira
Per mėnesinę sesiją 2011 m. kovo mėn. balsavau už Vartotojų teisių direktyvą ir dabar vyks galutinis balsavimas dėl jos. Šia direktyva, kuria sujungiamos keturios jau galiojančios direktyvos, siekiama suteikti naują impulsą vidaus rinkos kūrimo užbaigimui, panaikinant teisines kliūtis tarpvalstybinei prekybai. Po įvairių institucijų ilgų diskusijų šis naujas teisės aktas užtikrins aiškias ir bendras sąlygas ES piliečiams ir verslo įmonėms. Dabar tarpvalstybiniai prekybos sandoriai ir internetiniai sandoriai yra suderinti, taigi taip ES vartotojams ir verslo įmonėms užtikrinamas didesnis saugumas ir aiškumas. Vartotojams teiktina informacija turi būti aiški, suprantam ir pateikta laiku. Taip pat atsižvelgta į viešbučių arba restoranų rezervavimo sutarčių ypatumus, kas nebuvo padaryta pradinėje pasiūlymo versijoje. Manau, kad ši nauja direktyva lems Europoje sudaromų sandorių padaugėjimą. Tai leis apsaugoti vartotojus ir užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 26 straipsnio 2 dalyje: "vidaus rinką sudaro vidaus sienų neturinti erdvė, kurioje <...> užtikrinamas laisvas prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimas".
Rafał Trzaskowski
Dėl šios direktyvos pirkimas internetu, kuris vis labiau populiarėja, gali tapti paprastesnis ir saugesnis. Tai gera naujiena Tarybai pirmininkaujančiai Lenkijai, nes elektroninprekyba yra vienas mūsų prioritetų ir viena priemonių, kurią norime panaudoti, siekdami padidinti ES ekonomikos konkurencingumą. Įsigaliojus naujam teisės aktui pardavėjas privalės pateikti aiškią informaciją apie šalis, į kurias prekgali būti pristatyta. Šiuo metu daugelis parduotuvių nesiunčia prekių į visas ES valstybes nares ir mūsų sandoriai dažnai nutraukiami.
Viktor Uspaskich
raštu. - (LT) Gerbiami kolegos, aš manau, kad pranešime pateiktos naujos taisyklės suteikia aiškumo ir nustato priimtinus kriterijus tiek vartotojams, tiek verslui sudarant sandorius internetu. Aš tikiuosi, jog jos pagerins vartotojų apsaugą bei vidaus rinkos funkcionavimą tuo pačiu paskatindamos tarpvalstybinę prekybą ES viduje.
Šie pokyčiai pavėluoti - pirminės direktyvos numatskaitmeninę revoliuciją, o šiandieną internetu apsiperkantys vartotojai nėra gerai apsaugoti. Naujosios taisyklės - gera naujiena Lietuvai, kuri pasižymi vienu didžiausių interneto ryšio turėjimo rodikliu Europoje. Remiantis Lietuvos žiniasklaidos pranešimais ("Verslo savaitė"), Lietuvoje per pastaruosius dvejus metus internetu apsiperkančių vartotojų skaičius išaugo 73 proc. Pirkinių sąrašas labai platus - nuo bilietų (32 proc.), drabužių, batų, aksesuarų (taip pat 32 proc.) iki elektros prietaisų (23 proc.).
Tačiau vartotojų teisių gerinimas neturėtų apsiriboti vien internetu. Mums reikia sumažinti biurokratiją ir skatinti skaidrumą visose vartotojų teisių srityse. Taip pat turėtų būti stengiamasi geriau informuoti apie vartotojų teises. ES atlikti tyrimai parodė, kad 7 iš 10 lietuvių vis dar nori daugiau sužinoti apie savo teises perkant lėktuvo bilietus internetu, apsiperkant internetu ar susiduriant su papildomais kredito mokesčiais.
Derek Vaughan
raštu. - Siekdamas sustiprinti viso Velso vartotojų apsaugą visiškai pritariu šiam pranešimui. Šiuo nauju teisės aktu bus apsaugoti vartotojai, perkantys produktus internetu, jie dabar turės dvi savaites apsigalvoti dėl internetu įsigytų pirkinių. Šiuo nauju teisės aktu atsižvelgiama į "skaitmeninę revoliuciją" ir teikiama pagalba tiek vartotojams, tiek prekiautojams. Parduoti į kitą valstybę taps lengviau, tai bus pagalba tiek vartotojams, tiek prekiautojams. Vartotojų teisių direktyva taip pat panaikinami kreditinių ir debetinių kortelių mokesčiai, kuriuos moka daugelis internetu perkančių žmonių - džiaugiuosi galėdamas pasakyti, kad šiuo pranešimu uždraudžiama taikyti papildomą kreditinės arba debetinės kortelės mokestį, kuris neturi nieko bendro su sandorio internetu sudarymo išlaidomis. Tikiuosi, kad Jungtinės Karalystės vyriausybnedelsiant įgyvendins šias naujas taisykles, kad užtikrintų vartotojų apsaugą visoje Jungtinėje Karalystėje.
Iva Zanicchi
Balsavau už šį A. Schwabo pranešimą, nes manau, kad tai tinkamas pagrindas deryboms su Taryba ir Komisija dėl susitarimo dėl suderinimo lygio, kurio reikia siekiant užtikrinti vartotojų teises, kuriomis galima naudotis visose valstybėse narėse.
Izaskun Bilbao Barandica
raštu. - (ES) Balsavau už Direktyvos 2000/25/EB pakeitimą. Jame nustatomas laipsniškas, etapais vykdomas išmetamųjų teršalų mažinimas. Taip yra dėl neišvengiamai technologijų plėtrai reikalingo laikotarpio siekiant taikyti III etapą. Pastarajame numatyti griežtesni išmetamųjų teršalų mažinimai, taigi svarbūs su varikliais susiję pakeitimai, kurie dar nebuvo galimi. Be to, ekonomikos krizpaveiktraktorių gamybą. Todėl būtina suteikti reikiamą laikotarpį ir priimti priemones, kurios leistų gamintojams parduoti traktorius, ieškoti išteklių moksliniams tyrimams ir taip pat leistų ūkininkams savo traktorius pakeisti mažiau teršiančiaisiais, visada siekiant laikytis Europos aplinkos apsaugos teisės aktų.
Diogo Feio
raštu. - (PT) Svarstoma direktyva yra susijusi su teršalais, išmetamais iš žemės ūkiui skirtų traktorių, ir joje numatytas kiekybinis pakeitimas nekeičiant anksčiau Direktyvoje 2000/25/EB nustatytų aplinkos apsaugos tikslų. Atsižvelgiant į šiuo metu šiame sektoriuje patiriamus sunkumus, į rinką patenkančių variklių skaičiaus procentais didėjimas pagal lankstumo schemą galėtų būti naudingas. Kaip mini pranešėjas, svarstomu pasiūlymu siekiama leisti Europos Sąjungos gamintojams parduoti traktorius, įveikti šiuo metu patiriamą ekonomikos krizę, rasti naujų išteklių moksliniams tyrimams ir laikytis Europos teisės aktais nustatytų ribų, susijusių su aplinkos apsauga, kartu pakeičiant labiausiai susidėvėjusius traktorius naujais mažiau teršiančius variklius turinčiais traktoriais. Siekiant, kad aplinkos apsauga atitiktų žemės ūkio ir pramonės veiklos apsaugą, rekomenduotinos pereinamojo laikotarpio priemonės kaip lankstumo schema.
José Manuel Fernandes
Šis S. Tatarellos pranešimas yra bendras pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2000/25/EB, susijusią su nuostatomis dėl traktorių, į rinką patenkančių pagal lankstumo schemą, kuri susijusi su išmetamosiomis dujomis. Aplinkos apsauga yra vienas iš Europos Sąjungos prioritetų. Šia direktyva nustatomas didžiausias išmetamųjų dujų lygis, kurį kiekvienas dyzelinį variklį turintis traktorius gali išmesti, atsižvelgiant į jo galią, ir nustatomas šių išmetimų laipsniško mažinimo tvarkaraštis. Vis dėlto pasiūlyme nenumatytas toks griežtas mažinimas, koks iš pradžių buvo numatytas dėl vėlavimo įgyvendinant naujus technologinius sprendimus ir daugiau kaip 20 proc. apyvartos mažėjimo 2009 ir 2010 m. Balsavau už pranešėjo rekomendacijas, nes sutinku, kad šia direktyva traktorių pardavėjai bus paskatinti paisyti Europos teisės aktų stengiantis įveikti dabartinę krizę, o ūkininkai - pakeisti naudotus traktorius naujomis žemės ūkio mašinomis, turinčiomis efektyvesnius ir mažiau taršos keliančius variklius.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Svarstoma direktyva taikoma iš žemės ūkiui skirtų traktorių išmetamiems teršalams, ir jos tikslas yra kiekybinis Direktyvos 2000/25/EB pakeitimas. Direktyva yra primygtinai reikalinga, nes ji turi poveikį laikotarpiui, prasidėjusiam 2011 m sausio 1 d., ir ji yra labai reikšminga atsižvelgiant į teigiamus rezultatus, kurių, tikimasi, ji duos svarstomam sektoriui. Didžiausias išmetamųjų teršalų lygis kiekvieno tipo traktoriui direktyvoje nustatytas atsižvelgiant į variklio galią, ir laipsniškas išmetamųjų teršalų mažinimas yra numatytas keliais etapais. Neseniai prasidėjusiam etapui nustatytos ribos yra daug griežtesnės negu tos, kurios buvo nustatytos buvusiam etapui. Siekiant palengvinti perėjimą tarp šių etapų, direktyva įvedama lankstumo schema, leidžianti traktorių gamintojams prekiauti ribotu skaičiumi traktorių su varikliais, kalibruotais išmetamųjų teršalų riboms, leistoms ankstesniame etape. Komisijos pasiūlyta direktyva turi būti vertinama labai palankiai. Ja atsižvelgiama į ES anksčiau priimtus aplinkos apsaugos tikslus. Jei pasiūlytas pakeitimas nebus patvirtintas, viskas, paradoksalu, baigsis visiškai priešingai, nes daugelis ūkininkų gali nuspręsti pasilikti savo senus, aplinką teršiančius traktorius, taip sukeldami aplinkos padėties pablogėjimą Europoje. Todėl manau, kad reikėtų palaikyti direktyvos pakeitimą, nes pritarimas paskatintų siekti aplinkos apsaugos tikslo, taip pat padidindamas ekonomines svarstomos pramonės šakos perspektyvas.
Lorenzo Fontana
Palaikau ne tik Komisijos pasiūlymą, bet S. Tatarellos pranešimą, nes labai svarbu palaikyti rimtų sunkumų turintį sektorių. Direktyvos yra susijusios su teršalais, išmetamais iš žemės ūkiui skirtų traktorių ir ne kelių mobiliųjų mašinų variklių. Atsižvelgiant į tai, kad, palyginti su laikotarpiu iki krizės, šio sektoriaus apyvarta sumažėjo 25 proc., šiam sektoriui, mūsų regionuose svarbiam ir gerai išvystytam, reikia mūsų paramos, o ne suvaržymų.
Elisabetta Gardini
Šiandieniniu balsavimu Europos žemės ūkiui skirtų traktorių gamintojams bus nustatytos griežtesnės išmetamųjų teršalų ribos, nustatytos įsigaliojus Direktyvos 2000/25/EB III B etapui.
Iš tikrųjų, turime nepamiršti, kad siekiant laikytis naujų ribų, reikės iš esmės pakeisti variklius, kas taip pat lems pagrindinius transporto priemonių dizaino pokyčius. Daugeliu atveju traktorių pritaikymo naujiems varikliams sprendimų dar nėra arba jie yra negalutiniai.
Be šios technologinės plėtros atotrūkio dar esama ekonomikos krizės, kuri labai skaudžiai smogšiam pramonės sektoriui, sukeldama 20-25 proc. apyvartos mažėjimą, palyginti su 2008 m., padarinių.
Šiuo atžvilgiu didinant lankstumą perėjimas nuo vieno išmetamųjų teršalų ribų nustatymo etapo prie kito taps sklandesnis, taip suteikiant galimybę įmonėms plėtoti būtinas investicijas per ilgesnį laikotarpį, įskaitant mokslinių tyrimų ir plėtros srityje.
Pagaliau norėčiau pabrėžti, kad, nors šios direktyvos pakeitimas turės reikšmingą poveikį aplinkai, jis teiks didelę ekonominę naudą, suteikiant galimybę ES gamintojams įveikti šį krizės laikotarpį, kartu siekiant laikytis Europos teisės aktais nustatytų ribų aplinkos apsaugos tikslais.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi ši direktyva susijusi su žemės ūkio traktorių išmetamais teršalais ir remiantis ja atliekami tik kiekybiniai Direktyvos 2000/25/EB pakeitimai nekeičiant šios direktyvos tikslų, susijusių su aplinkos apsauga, pagal ją numatytos metodologijos ar galiojimo laikotarpio. Tai skubi direktyva, nes ji susijusi su 2011 m. sausio 1 d. jau prasidėjusiu laikotarpiu, o tai labai svarbu, kadangi tikimasi, kad ji darys teigiamą poveikį susijusiai pramonei. Direktyvoje 2000/25/EB dėl žemės ūkio traktorių išmetamų teršalų nustatomi maksimalūs anglies monoksido (CO), angliavandenilių (HC), azoto oksidų (NOx) ir kietųjų dalelių (PM), kurios gali būti išmetamos kartu su traktorių dyzelinių variklių išskiriamomis dujomis, kiekiai. Atsižvelgiant į variklio galią direktyvoje nustatomas maksimalus vis kitokio tipo traktoriaus išmetamų teršalų kiekis ir pagal ją siekiama užtikrinti laipsnišką teršalų kiekio mažinimą etapais. Svarbu yra palaikyti adekvačią susijusios pramonės ekonominę plėtrą ir kartu prisidėti prie aplinkos apsaugos.
Cătălin Sorin Ivan
raštu. - (RO) Balsavau už pranešėjo derybose su Taryba pasiektą kompromisą dėl priežasčių, susijusių su Rumunijos interesais. Nors politinfrakcija, kuriai priklausau, laikosi kitokios pozicijos, kuri priimta Europos Parlamento Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete, palaikant traktorių, kurie gali būti parduodami rinkoje, gamybos augimą nuo 20 iki 35 proc., ir, nors tai neatitinka dabartinių aplinkos apsaugos standartų, mano sprendimas buvo siekti Rumunijos interesų. Dabartinėmis aplinkybėmis Rumunija neabejotinai gauna naudos iš to, kad šios gamybos ribos yra didesnės, atsižvelgiant į ekonomikos krizę, krizę vidaus žemės ūkio sektoriuje ir technologijų spragas.
Claudio Morganti
Norėjau išreikšti savo paramą šiam pranešimui dėl rinkoje parduodamų traktorių pagal lankstumo schemą, nes jame pateiktos atitinkamos priemonės, kuriomis atsižvelgiama į daugelį aspektų. Kita vertus, tinkamai atsižvelgiama į tai, kad krizsužlugdvisą ekonomiką ir gamybą, taigi ir traktorių pramonę, šia lankstumo priemone bus suteiktos paskatos jai nedelsiant atsigauti ir taip pat bus padarytas teigiamas poveikis žemės ūkiui kaip visumai. Kita vertus, tai nėra grįžimas prie taršos aspekto, kuris vis dar svarbus, tiesiog nustatytas kriterijus, kuris užtikrins, kad būtų vadovaujamasi sveiku protu. Tai yra Europa, kurią vertiname, Europa, kuri yra pajėgi reaguoti į konkrečius poreikius ir, jei reikia, pritaikyti naujas priemones, kai tų, kurių jau buvo imtasi, pasikeitus aplinkybėms nebepakanka.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Pritariu šiai pateiktai rezoliucijai. Siekiant įgyvendinti aplinkos apsaugos tikslus, susijusius su išmetamais teršalais, manau, kad traktorių išmetamų teršalų kiekis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į traktoriaus variklio galią. Tokiu būdu bus užtikrintas laipsniško teršalų kiekio mažinimo etapais efektyvus įgyvendinimas. Sveikintina, kad į direktyvą yra įtraukta lankstumo schema, kuri palengvins perėjimą nuo vieno etapo prie kito. Ši schema bus taikoma atsižvelgiant į nevienodą technologijų plėtrą bei ekonominės krizės sukeltus neigiamus padarinius. Taigi bus tinkamai atsižvelgta tiek į ES gamintojų, tiek ir į ūkininkų interesus. Gamintojai nebus apsunkinti papildoma našta ir turės pakankamai laiko pritaikyti savo produkciją prie kiekvieno etapo reikalavimų, o ūkininkai galės pakeisti seniausius traktorius naujais, kurių varikliai terš mažiau. Atsižvelgiant į tai, manau, kad tikslinga padidinti dabar galiojančią 20 % metinės apyvartos procentinę dalį iki 50 %. Toks reglamentavimas sudarys palankias sąlygas pramonės ekonominei plėtrai, o kartu išsaugos šiuo metu taikomą aplinkos apsaugos programą.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis pranešimas yra dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2000/25/EB, susijusią su nuostatomis dėl rinkoje parduodamų traktorių pagal lankstumo schemą. Svarstoma direktyva yra susijusi su teršalais, išmetamais iš žemės ūkio traktorių, ir remiantis ja atliekami kiekybiniai Direktyvos 2000/25/EB pakeitimai, nekeičiant šios direktyvos tikslų, susijusių su aplinkos apsauga, metodikos arba galiojimo laiko, nes ji susijusi su 2011 m. sausio 1 d. jau prasidėjusiu laikotarpiu, o tai labai svarbu, kadangi tikimasi, kad ji darys teigiamą poveikį susijusiai pramonei. Dėl visų šių tinkamai pranešime pagrįstų veiksnių balsavau "už".
Aldo Patriciello
Pasiūlymas, iš dalies keičiantis Direktyvą 2000/25/EB dėl iš žemės ūkio traktorių išmetamų teršalų yra susijęs tik su kiekybinės pusės aspektais. Juo nėra nei sprendžiami, nei keičiami aplinkos apsaugos tikslai ir tai neturi įtakos jos metodikai arba galiojimo laikui. Ši direktyva yra susijusi su teršalais, išmetamais iš traktoriuose įmontuotų dyzelinių variklių. Joje pagal variklio galingumą nustatytas didžiausias leistinas išmetamųjų teršalų lygis ir numatytas laipsniškas teršalų kiekio mažinimas etapais. 2010 m. gruodžio 31 d, baigėsi A etapas, 2011 m. sausio 1 d. prasidėjo B etapas. Ką tik prasidėjusio etapo nustatytos ribos yra daug griežtesnės negu ankstesniame etape. Būtent siekiant palengvinti perėjimą nuo vieno etapo prie kito, direktyvoje pateikta "lankstumo schema", pagal kurią traktorių gamintojai gali prekiauti ribotu skaičiumi traktorių su varikliais, kalibruotais išmetamųjų teršalų riboms, leistoms ankstesniame etape. Šis pakeitimas šių traktorių procentinį dydį padidina nuo 20 iki 50 proc. Dėl šių priežasčių ir technologinės plėtros atotrūkio ir dėl to, kad pasaulio finansų krizneleido koreguoti šių veiksnių, balsavau "už".
Rovana Plumb
raštu. - Komisijos pasiūlyta direktyva yra tikrai palankiai vertinama. Joje laikomasi aplinkos apsaugos tikslų, prieš kurį laiką priimtų ES. Atsižvelgiant į didelę ekonomikos krizę, Komisija galėjo pateikti daugiau esminių pasiūlymų, pvz., moratoriumą dėl direktyvos, pasiūlymą dėl etapų laikotarpio nustatymo arba netgi didesnį procentą lankstumo. Vis dėlto Komisija nusprendtaikyti priemonę, kuri yra paprasta, veiksminga ir pateikta laiku ir kuri leis: a) ES gamintojams parduoti traktorius, įveikti dabartinę sunkią ekonomikos krizę, rasti naujų išteklių moksliniams tyrimams ir laikytis Europos teisės aktais nustatytų ribų aplinkos apsaugos tikslais; b) ūkininkams pakeisti seniausius savo traktorius naujais, kurių varikliai mažiau terš aplinką. Palaikau tai, kad kompromisas kaip lankstumo schema galėtų būti prailgintas laikinai ir tik IIIB etape arba iki trejų metų be tolesnio etapo; šio laikotarpio lankstumo lygis gali būti ne daugiau 37,50 proc.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau "prieš". Nors susitarimas yra truputį geresnis negu pirminis Komisijos pasiūlymas, dėl kompromiso sušvelninami galiojantys teisės aktai. Žalieji / EFA balsavo prieš komiteto pranešimą, nepalaikderybų dėl pirmojo svarstymo susitarimo ir todėl plenariniame posėdyje nepasirašsusitarimo. Pasinaudojimas ekonomikos krize kaip pasiteisinimu siekiant sušvelninti esamas ribines vertes (kai jos jau įsigaliojusios) sudaro apgailėtiną precedentą kitų ES aplinkos apsaugos teisės aktų atžvilgiu, skatinant jų nesilaikyti ir baudžiant tas įmones, kurios ėmėsi reikalingų investicijų siekdamos laiku pradėti laikytis teisės aktų. Nors šio konkretaus pasiūlymo dėl ES oro kokybės poveikis yra nedidelis, principinis klausimas yra labai svarbus.
Licia Ronzulli
Manau, kad Komisijos pasiūlymas dėl pagal lankstumo schemą rinkoje parduodamiems traktoriams taikomų nuostatų apima paprastas, veiksmingas ir laiku taikomas priemones. Didesnio procento traktorių, kurie pritaikyti atitikti senas leistinas išmetamųjų teršalų ribas, prekybos leidimas iš tikrųjų padės apsaugoti šio strateginio gamybos sektoriaus ekonominius interesus, nekeičiant jau nustatytų aplinkos apsaugos tikslų. Jei šis prašymas nebūtų buvęs patvirtintas, padėtis iš tikrųjų būtų buvusi dar blogesnė. Šiandien mums iš tikrųjų pavyko išvengti pavojaus, kad ūkininkai būtų pastatyti į tokią padėtį, kai dėl sudėtingų ekonomikos sąlygų jie turėtų naudoti senus, daug labiau aplinką teršiančius traktorius ilgiau negu būtina.
Oreste Rossi
Šie du pasiūlymai siekiant iš dalies pakeisti direktyvas yra labai svarbūs Europos gamybos įmonių išlikimui. Komisija pasiūlatsisakyti 50 proc. per pastaruosius penkerius metus Europos Sąjungoje pagamintų traktorių dėl technologinės plėtros laiko tarpo, dėl kurio tampa neįmanoma - nebent išleidžiamas didžiulis kiekis pinigų - atlikti perėjimui į kitą etapą reikalingų mechaninių pakeitimų ir dėl traktorių rinką, kuri nuo 2008 m. susidūrsu 20 proc. metiniu apyvartos kritimu, veikiančios ekonomikos krizės.
Norėjome, kad Komisijos pasiūlymai būtų buvę priimti dėl abiejų direktyvų, nes poveikis išmetamiesiems teršalams tikrai būtų nedidelis. Tenka apgailestauti, kad kairiojo sparno frakcijų pozicija yra "ne" ir S. Pietikäinen pozicija yra visiškai principo klausimas ir ja visiškai neatsižvelgiama į riziką, kuri kiltų, jei visos šios išimtys būtų atmestos: mūsų gamyklos būtų uždarytos ir dėl to būtų prarastos darbo vietos.
Po trišalių susitikimų pasiektas galutinis kompromisas lėmsusitarimą per pirmąjį svarstymą suteikti lengvatas 40 proc. traktorių ir 37,5 proc. ne kelių mobiliosioms mašinoms. Nors galime būti nepatenkinti, turime balsuoti už direktyvas dėl labai griežtų galutinių terminų: juos peržengus direktyvos taptų beprasmės.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už šį pasiūlymą su Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pateiktais pakeitimais. Komisijos pasiūlymu nustatomi konkretūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą ir parengtų atitinkamas nacionalines programas, skirtas panaudotam branduoliniam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti nuo gamybos iki atliekų šalinimo.
Svarbu nustatyti draudimą dėl atliekų išvežimo. Taip pat labai svarbu, kad kompetentingos reguliavimo institucijos galėtų sustabdyti tam tikrą veiklą, jei atliekant vertinimą nustatoma, kad ji yra nesaugi. Neperdirbamos branduolinės atliekos neturi būti išvežamos į trečiąsias šalis. Mums reikia atsakingos strategijos ir atitinkamų priemonių visoms branduolinėms atliekoms, pagamintoms energetikos, mokslinių tyrimų arba medicinos reikmėms, pašalinti.
Jean-Luc Bennahmias
Planetos energijos tiekimo ateitis nesusijusi su branduoline energija. Ateitis priklauso skirtingų energijos rūšių deriniui. Nepaisant to, vis dar ketiname valdyti šią technologiją mažiausiai keletą dešimtmečių (vadovauti elektrinių išmontavimui ir taip pat tvarkyti radioaktyviąsias atliekas ir panaudotą branduolinį kurą). Mums reikia suprasti, kad šių atliekų gyvavimas trunka dešimtmečius. Šiandien labai svarbu sukurti valstybėms narėms skirtą sistemą ir sugriežtinti atliekų laikymo valstybių narių pasirinktu būdu priežiūrą. Todėl balsavau už šią direktyvą dėl šių atliekų tvarkymo. Nors tekstas toliau galėtų būti gerinamas, svarbus klausimas, kuris, mano nuomone, tebėra neišspręstas, yra radioaktyviųjų atliekų apibrėžtis, manau, kad turime ir toliau daryti pažangą šioje srityje, neigti atliekų tvarkymo būtinybę yra neprotinga. Taip pat balsavau "už" dėl to, kad buvo atmesta galimybatliekas išvežti į trečiąsias šalis. Tai iš tikrųjų labai svarbus aspektas. Būtų visiškai nepriimtina, jei mums būtų leista pačias pavojingiausias atliekas išvežti į šalis už ES ribų, kur negalime būti tikri dėl ilgalaikio atliekų saugojimo ir tvarkymo saugumo lygio.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šio pranešimo, nes atsakingas aplinkai bei žmonėms kenksmingų atliekų tvarkymas bei laikymas yra neabejotinai svarbus. Ypač dabar, kai po nelaimės Fukušimos atominėje elektrinėje yra svarstoma, kaip užtikrinti kuo didesnį atominių elektrinių saugumą, ir net diskutuojama, ar nereikėtų apskritai atsisakyti tokio elektros energijos gamybos būdo Europoje. Šiuo pranešimu Europos Parlamentas iš esmės pritarKomisijos pasiūlymui dėl direktyvos, kurioje nustatoma ES panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymo teisinsistema. Pagal Komisijos siūlomą teisinę sistemą siekiama įpareigoti valstybes nares sudaryti nacionalines panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyvių atliekų tvarkymo programas. Europos Parlamento pranešime yra siūlomi šie būsimos direktyvos teksto patobulinimai: įtvirtinamas vadinamasis grįžtamumo principas, kuriuo remiantis būtų sukurta prieiga net ir prie giliojo geologinio laidojimo būdu palaidotų atliekų tuo atveju, jei, pavyzdžiui, ateityje būtų sukurti tokių atliekų perdirbimo būdai. Pranešime taip pat siūloma numatyti griežtesnes finansines prievoles valstybėms narėms, įpareigojant jas skirti išlaidų galimam atliekų tvarkymui, taip pat rezervų finansavimui, taip pat siūloma sistema regioniniams atliekų tvarkymo projektams valdyti.
Vito Bonsignore
Balsavau už pranešimą dėl radioaktyviųjų atliekų tvarkymo. Parlamentas jau seniai reikalauja suderintų standartų, ir šis pranešimas prisideda prie nuoseklaus teisės aktų rinkinio, kuriuo siekiama užtikrinti saugumo valdymą. Nors turi būti laikomasi grįžtamumo principo, reikia numatyti galutinio šalinimo koncepciją ir techninius sprendimus siekiant užtikrinti galimą prieinamumą prie atliekų ir jų perdirbimą dėl techninių priežasčių arba, jei mokslinių tyrimų pažanga leidžia, naujų technologinių sprendimų, kaip antai transmutacija, taikymą. Pritariu pasiūlymo tikslui užtikrinti, kad būtų atidėta pakankamai finansinių išteklių siekiant laikytis elektrinių uždarymo reikalavimų ir to, kad atliekos būtų tvarkomos skaidriai. Valstybės narės yra vis dar atsakingos už saugų panaudoto branduolinio kuro ir atliekų tvarkymą, tačiau jos gali įvykdyti šį įsipareigojimą vykdydamos bendras iniciatyvas dalytis radioaktyviųjų atliekų tvarkymu pagal griežtas ir tinkamai apibrėžtas sąlygas.
Rachida Dati
Pasiūlymas dėl direktyvos, dėl kurios Europos Parlamentas konsultavosi, yra kitas pavyzdys, kaip Europa gali veikti praktiškai siekdama apsaugoti Europos piliečius. Rengiant suderintus standartus dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo reaguojama į paklausą ir būtinybę stiprinti saugumą šioje srityje. Labai džiaugiausi matydama priimtą pasiūlymą, kuris apima daugiau nei tarptautinės atominės energetikos agentūros nustatyti pagrindiniai saugumo principai ir juo nustatyti griežčiausi saugumo standartai, nustatyti remiantis moderniausia praktika reguliavimo ir valdymo lygmeniu ir geriausiomis galimomis technologijomis.
Anne Delvaux
Palankiai vertinu balsavimą dėl šio pranešimo. Branduolinio saugumo stiprinimas ir saugumą nustatančių reglamentų griežtinimas buvo labai svarbus dėl kelių priežasčių. Žinoma, viena priežastis yra didelbranduolinavarija Japonijoje. Vis dėlto palankiai jį vertinu, nes dabar vadinamosios "aukšto lygio ir ilgo gyvavimo" radioaktyviosios atliekos vis dar saugomos laikinai. Panaudotas branduolinis kuras paprastai yra saugiai saugomas šalia reaktorių, tačiau reikia pripažinti, kad nuolatinio saugojimo saugumo lygiai turi būti gerokai aukštesni. Todėl tai yra mūsų atsakomybreikalauti didžiausio saugumo. Štai kodėl taip pat balsavau už pakeitimą, draudžiantį įrengti branduolinių atliekų tvarkymo įrenginius seisminiuose arba pakrančių regionuose, kur kyla dideljūros lygio kilimo ir cunamio rizika. Be to, tikiu principu "teršėjas moka" ir taip pat balsavau už pakeitimą, kuriuo raginama įvertinti išlaidas, stebėti, siųsti reguliarias ataskaitas Europos Komisijai ir kuriuo skatinamas nacionalinių vyriausybių dalyvavimas.
Proinsias De Rossa
raštu. - Palaikiau šį pranešimą dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo. Šiuo metu galiojanti direktyva apima tik panaudoto branduolinio kuro saugyklas, tiesiogiai susijusias su branduoliniais įrenginiais, dabartiniu pasiūlymu ketinama užtikrinti esamų ir ilgalaikį būsimų radioaktyviųjų atliekų tvarkymo saugumą. Labai svarbu, kad dirbtume kartu siekdami užtikrinti griežčiausius galimus saugumo standartus. Iš tikrųjų šis pavojus gresia daugeliui ateinančių kartų. Šiuo pranešimu valstybės narės raginamos priimti bendrus būtiniausius standartus, investuoti į naujas technologijas ir svarbiausia uždrausti branduolinių atliekų išvežimą į trečiąsias šalis.
Marielle De Sarnez
Tragiški įvykiai Fukušimoje tik sustiprino Parlamento ryžtą parengti aiškią, griežtą direktyvą dėl branduolinių atliekų išvežimo ir tvarkymo. Branduolinių atliekų išvežimas į šalis, esančias už ES ribų, turi būti uždraustas, ir išvežimas ES turi būti leidžiamas tik dvišaliais susitarimais. Taip pat turime turėti griežtesnes taisykles siekdami apsaugoti darbuotojus, geriau stebėti kompetentingų institucijų atliktus tyrimus ir stiprinti šių institucijų įgaliojimus siekiant atlikti reguliarius branduolinio saugumo vertinimus, tyrimus ir patikrinimus. Kartu reikia paspartinti su giliojo atliekų laidojimo alternatyvomis susijusius mokslinius tyrimus. Branduolinis klausimas daugiau negali būti sprendžiamas vengiant viešosios nuomonės, kuri tampa vis nepalankesnė. Turime turėti bendrą politiką dėl atsinaujinančiosios energijos ir plėtoti kitus energijos šaltinius, neįskaitant iškastinio kuro, siekiant užtikrinti, kad esame savarankiški.
Edite Estrela
Balsavau už šį pranešimą dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, nes manau, kad reikia atsakingos strategijos ir tinkamų priemonių siekiant imtis veiksmų, susijusių su visomis branduolinėmis atliekomis iš energijos gamybos, mokslinių tyrimų arba medicinos. Reikia taip pat atsižvelgti į tai, kad neperdirbamos branduolinės atliekos neturi būti išvežamos į trečiąsias šalis.
Diogo Feio
Pasiūlyta direktyva nustatomas panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo Europos teisinis pagrindas. Šia direktyva nustatomi konkretūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad valstybės narės turėtų reguliavimo ir organizacines priemones, leidžiančias joms tinkamai spręsti problemas. Kadangi šis pasiūlymas pagrįstas Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) steigimo sutartimi, su Europos Parlamentu tik konsultuojamasi. Tai yra labai opus aplinkos apsaugos klausimas, reikalaujantis didelio politinių sprendimų priėmėjų dėmesio ir patikimo bei griežto šių atliekų tvarkymo stebėjimo. Siaubingi įvykiai Fukušimoje šiam klausimui suteikskubos ir dramatizmo, tai tikriausiai turės įtakos diskutuojant dėl klausimų, susijusių su energijos ištekliais. Emocinis fonas - jo buvimas yra suprantamas - sprendžiant tokios svarbos klausimą neturėtų būti lemiamas. Aišku, tai nereiškia, kad neturime siekti kontrolės politikos ir griežtos visko, kas susiję su branduoline energija, stebėsenos.
José Manuel Fernandes
R. Jordan Cizeli pranešime, dėl kurio ką tik balsavome, sprendžiama panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo problema. Fukušimos nelaimės sukelti saugumo klausimai šį klausimą netikėtai padaritin opų. Iš tikrųjų, Europos Parlamentas jau kurį laiką ragino priimti naują direktyvą šioje srityje. Radioaktyviosios atliekos reikalauja daugiau dėmesio dėl saugumo - ne tik darbuotojų, kurie jas tvarko, bet ir plačiosios visuomenės. Be to, neturime pamiršti šių atliekų aplinkai keliamų padarinių, kenkiant biologinei įvairovei. Todėl balsavau už šį pasiūlymą, kuriuo siekiama įgyvendinti principą "teršėjas moka" - kurio palaipsniui paisoma - ir priimti priemones, ribojančias šių produktų gabenimą į trečiąsias šalis. Tiesą sakant, labai svarbu, kad plėstume savo žinias šioje srityje, kad nepaliktume šių problemų ateities kartoms. Palankiai vertinu finansinio mechanizmo priėmimą siekiant padėti tvarkyti šias atliekas, kad būtų kontroliuojamas keliamas pavojus, ir reguliavimo priemonių priėmimą, kuriomis reikalaujama daugiau ir įgyvendinama šios direktyvos pažeidimo prevencija.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Praėjusį lapkritį Komisija paskelbpasiūlymą dėl direktyvos, nustatančios ES teisinį pagrindą, skirtą panaudotam branduoliniam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti. Šiame pasiūlyme nustatyti konkretūs reikalavimai, turintys užtikrinti saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų valdymą ir tvarkymą nuo jų susidarymo iki laidojimo. Planuojant galutinio saugojimo koncepciją ir techninį sprendimą - daugiausia panaudoto branduolinio kuro ir itin radioaktyvių atliekų giliojo geologinio saugojimo - skubiai reikia apsvarstyti grįžtamumo principą. Tikslas yra užtikrinti galimą prieinamumą prie atliekų ir jų grįžtamojo utilizavimo arba dėl techninių priežasčių, arba jei mokslinių tyrimų pažanga sukuria naujo, ilgalaikio technologinio sprendimo galimybę. Vis dėlto atliekų saugojimas saugyklose bet kokiu atveju turi būti atliekamas pagal tarptautiniu mastu pripažintus saugumo standartus, reikalavimus ir metodiką. Galiausiai būtent valstybės narės yra atsakingos už saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų, kurias jos gamina, tvarkymą, įskaitant jų saugų laikymą. Nors kiekvienai valstybei narei labai svarbu parengti savo nacionalinę panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų programą, ieškoti bendro šio klausimo sprendimo gali būti įdomi alternatyva. Vis dėlto manau, kad tokia koncepcija jokiomis aplinkybėmis negali būti pakaitas, skatinantis valstybes nare vengti savo nacionalinių įsipareigojimų, susijusių su radioaktyviųjų atliekų tvarkymu.
Lorenzo Fontana
Pasiūlymas dėl direktyvos skirtas užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų nacionalinę reguliavimo bei organizacinę sistemą ir parengtų atitinkamas nacionalines programas, susijusias su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, neatsižvelgiant į branduolinės energetikos ir ne energetikos perspektyvą.
Elisabetta Gardini
Kiekvienais metais Europos Sąjungoje pagaminama keturiasdešimt tūkstančių kubinių metrų radioaktyviųjų atliekų. 80 proc. jų yra trumpalaikės mažo radioaktyvumo atliekos, 5 proc. - ilgalaikės mažo radioaktyvumo atliekos ir mažiau negu 10 proc. - aukšto lygio atliekos. Turint tokių duomenų, manau, svarbu sukurti Europos teisinę sistemą, kartu su nacionalinėmis programomis reglamentuojančią panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų gamybos ir šalinimo sektorių.
Tvarus tam tikrų medžiagų šalinimas yra tikslas, kuris ilgainiui reikalauja nuolatinės stebėsenos ir nuolatinio naujų technologinių sprendimų taikymo. Štai kodėl sutinku su pranešėja, kad reikia sutelkti dėmesį į grįžtamumą, tikintis, kad moksliniai tyrimai greitai duos rezultatų, susijusių su galutine panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų transmutacija, kad tai galėtų būti panaudota kitoms reikmėms. Iš esmės moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra yra kertiniai šio sektoriaus akmenys: jie leidžia saugiai naudotis branduoline energija, kuria galima patenkinti maisto, medicinos, pramonės, žemės ūkio, mokslinių tyrimų ir švietimo sektorių energijos poreikius.
Galiausiai tikiuosi, kad šio pranešimo priėmimas bus svarbus žingsnis į priekį siekiant Europos energetikos plano tikslų.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Kaip nuolatinteisės aktų teisinio pagrindo srities pranešėja Europos Parlamento Teisės reikalų komitete, norėčiau atkreipti dėmesį į visų pirma vieną šio pranešimo aspektą - jo teisinio pagrindo klausimą. Atsižvelgiant į šiandienines diskusijas dėl branduolinės energetikos ir tai, kad po Lisabonos sutarties įsigaliojimo ES institucinsistema pasikeitė, manau, kad Europos Parlamentas turi būti įtrauktas į sprendimų priėmimo procesą branduolinės energetikos srityje. Todėl manau, kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnis ir Europos atominės bendrijos steigimo sutarties 31 ir 32 straipsniai gali būti tinkamas šios direktyvos teisinis pagrindas. Deja, dėl Teisės reikalų komiteto darbotvarkės pakeitimų už šią direktyvą atsakingas komitetas - Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas - neatsižvelgį mano nuomonę, jis maža balsų dauguma nubalsavo, kad Europos atominės bendrijos steigimo sutartis būtų priimta kaip vienintelis teisinis pagrindas. Manau, kad tai atsitiko pakenkiant sprendimų priėmimo proceso, susijusio su atomine energetika, skaidrumui - klausimas, kuris toks svarbus ES piliečiams.
Estelle Grelier
Balsavau prieš šį pranešimą dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo siekdama valstybėms narėms perduoti aiškią žinią: teršėjai turi būti atsakingi už savo atliekas. Iš esmės nesvarbu, ar tai būtų atliekų klausimas, kylantis dėl veiklos, susijusios su elektros gamyba, ar veiklos kitose srityse, kaip antai medicina, moksliniai tyrimai ir pramonė, radioaktyviųjų atliekų išvežimas į trečiąsias šalis yra neatsakinga praktika, kurią pasmerkEuropos Parlamentas priimdamas šį pranešimą. Nepaisant šio balsavimo sėkmės, atsižvelgiant į tarpvalstybinį poveikį Europos piliečių saugai ir sveikatai, apgailestauju, kad Parlamentui branduoliniais klausimais buvo suteiktas nedidelis vaidmuo, jis turi tik patariamąjį vaidmenį šiuo klausimu. Įtraukus Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pateiktą pakeitimą šiame pranešime pabrėžiama, kad reikia rasti naują teisės aktų teisinį pagrindą energetikos klausimais, siekiant, kad būtų geriau atstovaujama Europos piliečių interesams tais klausimais, su kuriais jie tiesiogiai yra susiję.
Roberto Gualtieri
Tragiškas žemės drebėjimas Japonijoje yra paskata Europai atidžiau pažvelgti į branduolinių technologijų naudojimo pasekmes ir jo poveikį Europos piliečių saugumui. Priimdamas pranešimą dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, Parlamentas parodo, kad jis yra ypač jautrus šiuo klausimu ir rodo aiškų norą rasti bendrus, galutinius sprendimus, susijusius su branduolinių atliekų saugojimu Europoje.
Reikalaudami valstybių narių turėti bendrus būtiniausius standartus, raginame jų vyriausybes investuoti į naujas technologijas, siekiant gauti greitus, konkrečius rezultatus, susijusius su šių ypač pavojingų atliekų šalinimu.
Todėl palankiai vertinu du Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pateiktus pakeitimus, kuriais Parlamentas ir Taryba raginami drauge apsispręsti dėl klausimų, susijusių su branduolinės energijos naudojimu ir palaikomas pagrindinis draudimas dėl atliekų išvežimo į trečiąsias šalis, draudimas, kuris parodo Parlamento ryžtą prisiimti atsakomybę. Todėl Parlamento balsavimas yra žingsnis priekį laipsniškai atsisakant branduolinės energetikos ir pereinant prie tvarių energetikos sprendimų, kurie yra saugūs visuomenei.
Sylvie Guillaume
Po incidento Fukušimoje Japonijoje ES turi parengti plataus užmojo standartus ir bendruosius susitarimus dėl branduolinės energetikos ir energetikos politikos. Balsavau už R. J. Cizelj pranešimą dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų iš energetikos, medicinos ir mokslinių tyrimų sektorių tvarkymo. Trečiosios šalys nėra ES valstybių narių "šiukšliadėžės". Palankiai vertinu tai, kad Europos Parlamento nariai priėmEuropos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos pateiktą pakeitimą dėl masinio atliekų vežimo į trečiąsias šalis draudimo, išskyrus atvejus, kai jos vežamos perdirbti ir po to vėl įvežamos į ES. Leidimas ES valstybei išvežti savo atliekas į kitą valstybę narę tik dvišaliu susitarimu suteikia tinkamą pagrindą branduoliniam ir aplinkos saugumui. Džiaugiuosi, kad Parlamentas nepritartokių atliekų saugojimui seisminiuose regionuose ir tam, kad buvo sustiprinti nacionalinių valdžios institucijų įgaliojimai. Nepaisant to, kad Parlamento pozicija dėl Europos atominės bendrijos steigimo sutarties peržiūrėjimo yra tik konsultacinio pobūdžio, Europos Parlamento nariai Tarybai perdavaiškią žinią: ES turi apsirūpinti atitinkamomis priemonėmis siekdama plėtoti tvarios energetikos politiką, kurią ji galėtų perduoti būsimoms kartoms.
Ian Hudghton
raštu. - Fukušimos siaubas padėjo pabrėžti neišvengiamą branduolinės pramonės pavojų. Mano frakcija ilgą laiką agitavo prieš Škotijos naudojimą kaip kitų šalių branduolinio sąvartyno vietą, ir vienas iš pirmų Škotijos vyriausybės veiksmų buvo pašalinti Škotiją iš JK giliojo geologinio laidojimo pozicijos. Nors šiandieniniu balsavimu galėjo būti pasiekta kur kas daugiau, palankiai vertinu kolegų sprendimą panaikinti branduolinių atliekų sąvartyną trečiosiose šalyse.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi yra nustatoma ES panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo teisinsistema. Pasiūlyme išdėstyti specialūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad valstybės narės nustatytų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą ir parengtų tinkamas nacionalines panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, pradedant jų susidarymu ir baigiant laidojimu, programas. Panaudoto branduolinio kuro ir branduolinių atliekų tvarkymas yra itin svarbus tiek aplinkos, tiek visuomenės saugumui. Tačiau saugumo mes negalime užtikrinti be tinkamo finansavimo, todėl manau, kad tokių atominių elektrinių kaip Ignalinos uždarymas turi būti ne vienos valstybės narės, šiuo atveju Lietuvos, rūpestis, bet ir visos Europos.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) Turiu abejonių dėl radioaktyviųjų atliekų tvarkymo ir, nors ši iniciatyva apima keletą gerų minčių, nepakanka išspręsti pagrindinės problemos, taigi aš susilaikiau nuo balsavimo. Nors branduolinpramonpenkis dešimtmečius ieškojo su radioaktyviosiomis atliekomis susijusių sprendimų, šiuo atžvilgiu mes vis dar esame kelio pradžioje. Branduolinės atliekos gabenamos vilkstinėmis skersai išilgai Europos, kas mokesčių mokėtojams kainuoja milijonus, sukeliant didelį nelaimingų atsitikimų pavojų. Nerizikingas saugojimas per tūkstantmečio laikotarpį yra neįmanomas ir tokia mintis dėl argumento apie švarią ir pigią elektrą iš branduolinės energetikos tampa absurdiška. Branduoliniai sąvartynai netoli branduolinių elektrinių ir (arba) ir regionuose, kur dažnai vyksta žemės drebėjimai, yra ypač rizikingi. Nerimą kelia tai, kad Kursko saugyklos atveju tinka abu veiksniai.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Prieš kurį laiką parengiau pasiūlymą, reikalaujantį didesnio branduolinių reaktorių saugumo Dunojaus regione. Tačiau Dunojaus regionas, kuris yra pačiame Europos centre, yra vieta, kur esama pačių pavojingiausių reaktorių: Temelin, Bohunice, Mochovce, Dukovany ir Paks. Naudoti labiausiai pasenę statybos metodai lėmprastus saugos standartus. Pavojingų incidentų pasitaiko nerimą keliančiu periodiškumu, tačiau dažniausiai jie slepiami. Kaimyninės šalys, kaip antai Austrija, įvykus incidentui dažnai netgi neinformuojamos. Netgi atliekant poveikio aplinkai vertinimo procedūrą nepakankamai konsultuojamasi arba visiškai nesikonsultuojama su kaimyninėmis valstybėmis. Vis dėlto dabar skiriamos lėšos veikiančių rektorių uždarymo planų parengimui ir finansavimui. Štai kodėl susilaikiau.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Reikia dėti visas pastangas, kad būtų priimami saugiausi sprendimai branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo srityje. Avarija Fukušimos atominėje elektrinėje parodė, kad radioaktyviųjų atliekų laidojimas, išlieka sudėtingas, rizikingas procesas, galintis sukelti itin skaudžias neigiamas pasekmes. Todėl nuolatos turi vykti branduolinės saugos vertinimai, tyrimai ir kontrolė. Turime nuolatos keistis gerąja patirtimi šioje srityje visos ES mastu. Negalima leisti, kad iškiltų pavojus žmonių sveikatai, aplinkos apsaugai. Labai svarbu, kad valstybės narės nustatytų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą bei parengtų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, nuo jų susidarymo iki laidojimo, programas. Atsižvelgiant į saugumo ir ekonomiškumo principus, manau, kad valstybės narės gali bendrai naudoti panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įrenginius, tačiau toks naudojimas turi būti pagrįstas abiejų šalių susitarimu. Tokiu būdu valstybės narės galės pasinaudoti palankiais geologiniais ir techniniais konkrečios teritorijos privalumais ir pasidalyti bendro projekto finansinę naštą. Pažymėtina, kad panaudoto branduolinio kuro baseinai kelia didelę riziką ir pavojų, todėl visas nepanaudotas kuras turi būti kuo greičiau perkeltas į sausojo tipo saugyklas.
Maria do Céu Patrão Neves
2010 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbpasiūlymą dėl direktyvos, nustatančios su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu susijusį ES teisinį pagrindą. Pasiūlyme nustatyti konkretūs reikalavimai siekiant užtikrinti, kad valstybės narės sukurtų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą ir parengtų tinkamas nacionalines programas, susijusias su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, nuo jų susidarymo iki laidojimo. Komisijos pasiūlymas buvo gerai priimtas, nes jis parengtas remiantis jau tarptautiniu lygmeniu galiojančiais principais, jame pateiktus pasiūlymus grindžiant pažangiausiose valstybėse narėse jau priimtais ir taikomais metodais ir teikiant atsakingesnio valdymo sistemą, įskaitant: i) nacionalinę sistemą, pagrįstą aiškiu pareigų ir atsakomybių paskirstymu tarp dalyvių, ii) nacionalinę programą, užtikrinančią svarbiausius etapus, terminus ir sprendimų priėmimo proceso dėl radioaktyviųjų atliekų aiškumą, ir iii) suderintas taisykles dėl skaidrumo ir informacijos, priežiūros ir kontrolės. Pritariu susirūpinimui dėl žmogiškosios klaidos, padarytos tvarkant radioaktyviąsias atliekas ir panaudotą branduolinį kurą, galimo pražūtingo poveikio, ir norėčiau pabrėžti būtinybę taikyti griežtus mokymo, darbo vietos saugumo ir nepriklausomų institucijų vykdomo patikrinimo reikalavimus.
Aldo Patriciello
Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl direktyvos nustatytas ES teisinis pagrindas, susijęs su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu. Pasiūlyme nustatyti reikalavimai siekiant užtikrinti, kad valstybės narės sukurtų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą, kad būtų galima parengti tinkamas nacionalines programas, susijusias su panaudotu branduoliniu kuru ir radioaktyviosiomis atliekomis nuo jų susidarymo iki laidojimo. Pasiūlymas pagrįstas Europos atominės bendrijos steigimo sutartimi ir visų pirma pranešime "Europos atominės bendrijos steigimo sutarties vertinimas - 50 Europos branduolinės energetikos politikos metų" pateiktomis gairėmis. Remdamasis projektiniame pranešime pateiktais pakeitimais pranešėja nurodo keturis pagrindinius komiteto nariams pateiktus apsvarstyti prioritetus. Pirmasis yra būtinybnumatyti galutinio šalinimo, visų pirma giliojo geologinio laidojimo, koncepcijas ir techninius sprendimus. Antrasis yra būtinybužtikrinti, kad būtų atidėta pakankamai finansinių išteklių siekiant laikytis branduolinės elektrinės uždarymo reikalavimų ir kad likusios atliekos būtų pašalintos. Trečiasis yra susijęs su regioninių šalinimo įrenginių plėtra, o ketvirtasis - su skaidrumu ir visuomenės dalyvavimu. Dėl šių priežasčių balsavau už šį pasiūlymą dėl direktyvos.
Rovana Plumb
raštu. - (RO) Šiuo pasiūlymu dėl direktyvos nustatytas ES teisinis pagrindas, susijęs su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, ir patikslintas Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos (Komisijos pasiūlymas dėl Tarybos (Euratomo) direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo.
Radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro tvarus tvarkymas turi apimti atliekų gyvavimo ciklą (nuo jų susidarymo iki laikino arba galutinio saugojimo, taip pat laikotarpį po saugyklų uždarymo) ir aplinkos atkūrimą. Per visą šį laikotarpį aplinkos veiksniai turi būti labai atidžiai stebimi, kol saugomos atliekos, taip pat jas pervežant ir pervežant produktus, gautus perdirbus panaudotą branduolinį kurą. Visų šių priemonių turi būti laikomasi siekiant apsaugoti žmonių sveikatą ir aplinką.
Phil Prendergast
raštu. - Šiame pranešime pabrėžiamas rimtas ES valdymo trūkumas, į kurį reikia kuo greičiau atkreipti dėmesį. Branduolinę energiją gaminančios valstybės narės turi konkurencinį pranašumą prieš jos negaminančias valstybes. Tačiau valstybės, esančios šalia branduolines elektrines turinčių šalių, gali būti neigiamai paveiktos savo kaimynių. Vertėtų prisiminti, kad anksčiau anglies dioksido išmetimai iš kai kurių valstybių narių sukėlrūgštųjį lietų kitose šalyse. Be to, radioaktyviosios dulkės iš Černobylio paveikES valstybes. Taip atsitiko Airijoje, kur "Sellafield" - viena didžiausių pasaulyje branduolinių atliekų perdirbimo gamykla - nuo 1950 m. Airijos nenaudai teršAirijos jūrą. Be avarijų arba teroristinių išpuolių grėsmės, esama pakankamai įrodymų apie neigiamą poveikį sveikatai palei Airijos rytinę pakrantę, kuris siejamas su "Sellafield" išmetimais. Europa naudoja branduolines technologijas daugiau kaip 60 metų ir vis dar nėra politikos dėl branduolinių atliekų tvarkymo ir šalinimo. 12-ajame tarptautiniame radiacinės saugos asociacijos kongrese paskatintas regioninis požiūris į branduolinių atliekų pervežimą. Pramonir Parlamentas turi pripažinti, kad perdirbimas taip pat yra tarpvalstybinės politikos sritis, kuri negali būti palikta atskiroms valstybėms narėms.
Fiorello Provera
Šia direktyva siekiama užtikrinti, kad valstybės narės sukurtų nacionalinę reguliavimo ir organizacinę sistemą ir parengtų tinkamas nacionalines programas, susijusias su panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu, neatsižvelgiant į branduolinės energetikos ir ne energetikos perspektyvą.
Komisijos pozicija yra pagirtina: ji priverčia valstybes nares prisiimti atsakomybę už saugų panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų, kurias jos gamina plėtodamos savo programas, tvarkymą, įskaitant šalinimą. Kita vertus, daugelis į šį tekstą įtrauktų pakeitimų yra abejotini. Kalbant apie tokį opų klausimą kaip šis, kuo didesnis skaidrumas ir visuomenės informavimas yra labai svarbūs. Vis dėlto tokio tipo pasirinkimai negali apsiriboti vien tik visuomenės dalyvavimu sprendimų priėmimo procese. Iš tikrųjų, nenustačius tikslių taisyklių, kyla pavojus, kad mums nepavyks priimti sprendimų, reikalingų siekiant užtikrinti panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą. Dėl šios priežasties negaliu palaikyti šio pranešimo.
Frédérique Ries
raštu. - (FR) Europos Parlamentui svarbu išreikšti nuomonę dėl Direktyvos dėl radioaktyviųjų atliekų peržiūros. Gebėjimas žiūrėti pro pirštus į skirtumus, susijusius su branduolinės energetikos išlaikymu arba laipsnišku jos atsisakymu ir veiksmingos branduolinių atliekų laidojimo politikos pasiūlymu, yra atsakomybės ir brandos ženklas. Tai yra pirmoji pamoka, kurią reikia išmokti iš šiandienos balsavimo. Akivaizdu, branduolinis saugumas taip pat reiškia branduolinio saugumo ir saugos reglamentų stiprinimą po Fukušimos įvykių. Aš ypač palankiai vertinu 124 ir 130 pakeitimų priėmimą, pagal kuriuos reikalaujama uždrausti branduolinių atliekų tvarkymo įrenginių įrengimą seisminiuose arba pakrančių regionuose, kuriems kyla pavojus, ir parengti saugos priemonių planą pradėjus bet kokią radioaktyviųjų atliekų tvarkymo veiklą. Belieka tikėtis, kad Europos energetikos ministrai atkreips dėmesį į šį saugumo kultūros požiūriu svarbų pranešimą. Prioritetas neišvengiamai turi būti teikiamas giliojo laidojimo sprendimams, kaip antai nuolatiniam saugojimui sausose uolienose arba nuolatiniam saugojimui giliose ertmėse (nuo 3 iki 5 tūkst. metrų gylio), kurie vis dar nagrinėjami. Blogiausiu atveju taip pat palankiai vertinu išeitį pervežti itin radioaktyvias atliekas.
Robert Rochefort
Turime išreikšti nuomonę dėl pasiūlymo dėl direktyvos dėl branduolinių atliekų, pagrįsto Europos atominės bendrijos steigimo sutartimi, ir mūsų Parlamentas turi tik patariamojo pobūdžio nuomonę dėl šio teksto, dėl ko apgailestauju. Tikiuosi, kad Taryba tinkamai atsižvelgs į mūsų poziciją. Vienas prieštaringiausių klausimų šioje diskusijoje yra leisti ar ne išvežti branduolines atliekas į šalis už ES ribų. Aiškiai palaikiau galimybę uždrausti išvežimą į trečiąsias šalis, priešingai pirminiams pasiūlymams. Taip pat parėmiau pasiūlymą neleisti išvežti atliekų, išskyrus perdirbimo reikmėms, su aiškia sąlyga, kad vėliau jos būtų įvežamos atgal į ES. Šią poziciją palaikdauguma, ir tuo džiaugiuosi. Be to, norėčiau paraginti, kad darbuotojai, tvarkantys radioaktyviąsias atliekas nuo jų susidarymo iki laidojimo, gautų tinkamą apsaugą ir mokymus. Skirtingai nei Komisija, kuri mano, kad gilusis geologinis saugojimas yra saugiausia itin radioaktyvių atliekų saugojimo galimybė, manau, kad turėtume paremti ir paspartinti mokslinius tyrimus, susijusius su alternatyvomis giliajam atliekų laidojimui.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Susilaikau. Nors šiandienos balsavimo rezultatai yra tikrai daug geresni, negu tikėtasi, pasiūlytos taisyklės tebėra pernelyg švelnios ir toli gražu jomis neatsižvelgiama į tuos klausimus, susijusius su branduolinėmis atliekomis, kurie kelią daugiausia rūpesčio. Šiomis taisyklėmis siekiama sudaryti įspūdį, kad branduolinių atliekų problemos yra sprendžiamos, tačiau jis yra ypač klaidingas. Svarbu tai, kad taisyklės netaikomos branduolinėms atliekoms, naudotoms karinėms reikmėms, atliekoms iš urano gavybos arba panaudoto branduolinio kuro, kuris turi būti siunčiamas perdirbti. Didžiulį palengvėjimą kelia tai, kad vis dėlto Europos Parlamento nariai atmetpasiūlymą išvežti branduolines atliekas į trečiąsias šalis. Piktinantis dalykas yra manyti, kad dėl to, kad patys negalime išspręsti branduolinių atliekų problemos, dera išmesti savo branduolines atliekas kitose šalyse. Tikimės, kad šis balsavimas įtikins tas vyriausybes, kurios skatina išvežimą kaip sprendimą, atsisakyti šio požiūrio. Svarbu, kad buvo priimtas aplinkos apsaugos požiūriu palankus pakeitimas, kuriuo seisminiuose regionuose raginama uždrausti saugoti branduolines atliekas. Tebesitęsianti nelaimFukušimoje yra raginimas atsibusti, nes rizika, susijusi su branduolinių atliekų saugojimu, yra didžiulir mes palankiai vertiname tai, kad Europos Parlamento nariai atkreipdėmesį į šį kvietimą.
Peter Skinner
raštu. - Pirmininke, balsavau už Jordan Cizelj pranešimą taip, kaip, manau, buvo atsakingiausia atsižvelgiant į būsimas Europos energetikos problemas. Kalbu apie tai, kad maždaug 15 proc. ES energijos gaunama iš branduolinės energetikos. Tai yra didelmūsų energijos paklausos dalis, paklausos, kuri, kaip numatyta, augs per ateinančius dešimtmečius. Todėl svarbu, kad mums svarbios energijos tiekimas dėl Fukušimos incidento netaptų baimės ir panikos įkaitu. Pirmininke, aš baiminuosi, kad šie susirūpinimą keliantys klausimai paaštrėjo dėl tam tikrų frakcijų politinių tikslų čia ir kitur Europoje, ir noriu parodyti aiškią poziciją dėl mūsų energijos rūšių derinio ateityje, kuris yra laisvas nuo baimės ir panikos, ir požiūrių, susijusių su branduoline energetika, remiantis mokslu ir įrodymais. Norėčiau padėkoti pranešėjai ir savo draugei bei kolegei Edit Herczog už visas jos pastangas šiuo klausimu. Faktas, kad branduolinenergija ir branduoliniai moksliniai tyrimai bus būsimos energijos paklausos dalis, štai kodėl balsavau taip, kaip balsavau, siekdamas užtikrinti, kad atliekų ir panaudoto branduolinio kuro klausimas būtų sprendžiamas tinkamai. Dėkoju
Bart Staes
raštu. - (NL) Susilaikiau nuo balsavimo dėl R. J. Cizelj pranešimo, susijusio su Komisijos pasiūlymu, kuriuo nustatomos radioaktyviųjų atliekų tvarkymo taisyklės. Kodėl taip padariau? Nebalsavau prieš šį pranešimą, kad energetikos komisaras G. Oettinger turėtų galimybę teikti pradinį pasiūlymą uždrausti radioaktyviųjų medžiagų išvežimą į trečiąsias šalis. Tai prieštarauja kai kurių valstybių narių, kurios norėtų, kad galiojantis tokio išvežimo draudimas būtų panaikintas, norams. Na, žinant, kad tokio valdymo ar informuotumo apie aplinką lygis, nekalbant apie griežtą saugumo kultūrą, susijusią su branduoliniais klausimais, nepastebimas arba vargiai pastebimas daugelyje besivystančių šalių, man atrodo, kad tokio išvežimo leidimas yra visiškai neatsakingas. Be to, Europa pati privalo tvarkyti savo branduolines atliekas, jei ES taip labai nori branduolinės energijos. Kai kurios valstybės narės siekia nustatyti nusikalstamumo ribas valdžios lygmeniu Europoje. Tenka apgailestauti, kad panaudoto branduolinio kuro išvežimas į Rusiją ir Ukrainą perdirbti nėra draudžiamas. Žaliųjų frakcija / Europos laisvasis aljansas vis tik labai džiaugiasi, kad dauguma šiame Parlamente atmettolesnį išvežimą ir patvirtino mūsų frakcijos pakeitimą, kuriuo draudžiamas radioaktyviųjų atliekų saugojimas seismologiniu požiūriu aktyvuose regionuose. Kita vertus, negalėjau balsuoti už šį pranešimą, nes pasiūlytos taisyklės yra pernelyg švelnios.
Silvia-Adriana Ţicău
raštu. - (RO) Balsavau už pranešimą dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo, nes branduolinis saugumas ES priklauso nuo tinkamo panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo. Valstybės narės pagaliau yra atsakingos už panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymą. Jos turi užtikrinti, kad informacija dėl panaudoto branduolinio kuro ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymo būtų prieinama atitinkamoms vietos ir regioninėms valdžios institucijoms, darbuotojams ir plačiajai visuomenei ir kad šios šalys būtų veiksmingai įtrauktos į atitinkamą sprendimų priėmimo procesą. Komisija ir valstybės narės ilgainiui turi užtikrinti pakankamus finansinius išteklius veiklai ir įrenginiams, reikalingiems panaudotam branduoliniam kurui ir atliekoms tvarkyti.
Pateikdami pakeitimus skatinome švietimo ir profesinio mokymo planus siekiant išlaikyti ir tobulinti panaudotam branduoliniam kurui ir radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti reikalingas žinias ir įgūdžius. Manau, kad gerai parengta darbo jėga ir tinkamų darbo sąlygų teikimas padeda stiprinti branduolinį saugumą. Nepritariu draudimui dėl radioaktyviųjų atliekų išvežimo, tačiau raginu, kad visi konkretūs tarp valstybių narių ir trečiųjų šalių pasirašyti susitarimai atitiktų Rekomendaciją 2008/956/Euratomas dėl radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro išvežimo į trečiąsias šalis kriterijų.
Luís Paulo Alves
Sutinku su pagrindine pirminio pranešimo idėja, kad ES biudžetui tenka labai svarbus vaidmuo padedant valstybėms narėms atsigauti po ekonominės ir socialinės krizės prisidedant prie augimo ir darbo vietų kūrimo.
Pranešime taip pat nepritariama išskirtiniam požiūriui, kad ES ekonomikos problemas galima išspręsti tik taupymu. Negaliu nepažymėti, kad norint padėti įgyvendinti strategiją "Europa 2020", reikia daugiau investicijų, ir šiame pranešime tai irgi pabrėžiama.
Galiausiai norėčiau pabrėžti svarbų Tarybai skirtą aspektą, t. y. spaudimą nedaryti grynai aritmetinių apkarpymų, o jei tai daroma, paaiškinti, kokie buvo prioritetai.
Marta Andreasen
raštu. - Balsavau prieš F. Balzani iš Biudžeto komiteto pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes 2012 m. ES biudžete įsipareigojimų asignavimus norima padidinti 3,7 proc., o mokėjimų asignavimus - 4,9 %. Negalėjau balsuoti už Konservatorių partijos pakeitimą, kuriuo siūloma palikti 2011 m. lygio biudžetą, nes esu įsitikinusi, kad biudžetą būtina mažinti, ir jų pozicija reiškia silpną derybų pradžią.
Gerard Batten
raštu. - Balsavau prieš F. Balzani iš Biudžeto komiteto pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes 2012 m. ES biudžete įsipareigojimų asignavimus norima padidinti 3,7 proc., o mokėjimų asignavimus - 4,9 %. Negalėjau balsuoti už Konservatorių partijos pakeitimą, kuriuo siūloma palikti 2011 m. lygio biudžetą, nes esu įsitikinęs, kad biudžetą būtina mažinti, ir jų pozicija reiškia silpną derybų pradžią.
Jean-Luc Bennahmias
Kaip ir kiek turėtų būti finansuojamas ITER? Šis klausimas vis iškyla Europos Parlamento darbotvarkėje. Jis ir vėl keliamas, kai mūsų prašoma balsuoti dėl 2012 m. biudžeto. Nors nuo šio projekto pradžios 2006 m. jo kaina eksponentiškai išaugo nuo 6 iki 16 mlrd. EUR, manau, kad dabar jis turi tęsti darbą su turimais ištekliais. ITER neturi gauti nvieno papildomo euro. Todėl balsavau už pataisas, kuriomis neleidžiama didinti išlaidų ITER. Deja, daugumos valia šios pataisos nebuvo priimtos. Nors moksliniai tyrimai - tiek sintezės, tiek ir skaidymo - yra naudingi (nors ir nevienodai), labai apgailestauju, kad buvo padidinti asignavimai (700 000 EUR 2012 metams) ir numatomi finansiniai pataisymai, dėl kurių dalis Europos mokslinių tyrimų biudžeto bus išeikvota vien tik ITER finansuoti. Jau nekalbant apie tai, kad šioje srityje planuojama mažinti finansavimą, todėl atsiras dar didesnis disbalansas tarp išlaidų branduolinės energijos ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių moksliniams tyrimams. Tačiau šias dvi sritis subalansuoti būtina, ypač Prancūzijoje, kuri beveik 80 proc. mokslinių tyrimų biudžeto vis dar skiria branduolinei energijai.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - Balsavau dėl šio pranešimo, nes juo yra nubrėžiamos Europos Sąjungos 2012 m. biudžeto sudarymo gairės bei suteikiami įgaliojimai Europos Parlamento nariams atstovauti Europos Parlamentui trišalėse derybose su Taryba ir Europos Komisija dėl 2012 metų biudžeto projekto. Pranešime yra pabrėžiama, jog kitų metų biudžetas turi būti sudaromas taip, kad padėtų Europai kuo greičiau atsigauti po ekonominės ir socialinės krizės. Dėl šios priežasties valstybės narės yra skatinamos ir toliau tęsti investicijas į tas sritis, kurios intensyvina augimą bei užimtumą, tačiau taip pat pažymima, kad Europos Sąjungos biudžetas turėtų paremti valstybių narių bendrai dedamas pastangas konsoliduoti nacionalinius biudžetus ekonominių sunkumų laikais. Pranešime yra skatinama tęsti investicijas į jaunimo švietimą, judumą bei užimtumą, smulkaus verslo palaikymą bei skatinimą, mokslines inovacijas, socialinę integraciją bei skurdo mažinimą.
John Bufton
raštu. - Balsavau prieš F. Balzani iš Biudžeto komiteto pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes 2012 m. ES biudžete įsipareigojimų asignavimus norima padidinti 3,7 proc., o mokėjimų asignavimus - 4,9 %. Negalėjau balsuoti už Konservatorių partijos pakeitimą, kuriuo siūloma palikti 2011 m. lygio biudžetą, nes esu įsitikinęs, kad biudžetą būtina mažinti, ir jų pozicija reiškia silpną derybų pradžią.
Lena Ek, Marit Paulsen, Olle Schmidt ir Cecilia Wikström
raštu. - (SV) Gana staigus kitų metų ES biudžeto sumažinimas ar įšaldymas nebūtų protingas sprendimas. Todėl nusprendėme balsuoti prieš tokius pasiūlymus. Kita vertus, pritariame raginimui peržiūrėti visų veiklos sričių išlaidas, kad būtų užtikrintas visų išlaidų naudingumas ir nustatytos sritys, kuriose būtų galima sutaupyti. Taip pat manome, kad prieš prašant naujų išteklių, visų pirma reikėtų perskirstyti turimas lėšas. Vis dėlto šis pasiūlymas nesulaukpalankaus įvertinimo, todėl nusprendėme balsuodami susilaikyti.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto, nes Europos Sąjungos biudžetu turėtų būti remiamas valstybių narių atsigavimas iš ekonominės ir socialinės krizės, skatinant augimą, darbo vietų kūrimą ir investicijas, kurios yra tokios svarbios įgyvendinant strategijos "Europa 2020" tikslus.
Göran Färm, Anna Hedh, Olle Ludvigsson, Marita Ulvskog ir Åsa Westlund
raštu. - (SV) Nusprendėme balsuoti už pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto. Manome, kad labai svarbu nedelsiant pradėti darbus dėl strategijos "Europa 2020" ir skirti jai pakankamai finansinių išteklių, kad išvengtume Lisabonos strategijos nesėkmės. Taip pat manome, kad svarbu, jog ES turėtų išteklių, reikalingų naujoms pagal Lisabonos sutartį atsiradusioms užduotims vykdyti.
Nesutinkame, kad 2012 m. reikėtų įšaldyti mokėjimų iš ES biudžeto dydį, todėl nepritariame 16 pakeitimui. Mokėjimai yra pagrįsti ankstesnių metų biudžeto sprendimais dėl įsipareigojimų, todėl šių mokėjimų dydis yra tiesiog ankstesnių įsipareigojimų pasekmė. Europos Sąjunga neišvengiamai turi sumokėti tai, ką yra pažadėjusi. Kartu norime, kad ES vykdytų atsakingą biudžeto politiką, todėl palankiai vertiname fragmentus, kuriuose teigiama, kad ir toliau atpažinsime ir vertinsime neigiamus prioritetus.
Vis dėlto norėtume pažymėti, kad nemanome, jog būtina tęsti ES paramą vaisių vartojimo skatinimo mokyklose ir paramos skurstantiems asmenims programas, nes manome, kad būtų geriau, jei priemonių, kurios vykdomos šiomis programomis, būtų imamasi nacionaliniu lygmeniu. Taip pat nesutinkame, kad iniciatyvos pereiti prie aplinkai nekenkiančio ir tvaraus žemės ūkio turėtų būti vykdomos, tik jei jos nekenkia ES ūkininkų konkurencingumui. Deja, negalėjome balsuoti už šiuos aspektus atskirai.
Nigel Farage
raštu. - Balsavau prieš F. Balzani iš Biudžeto komiteto pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu, nes 2012 m. ES biudžete įsipareigojimų asignavimus norima padidinti 3,7 proc., o mokėjimų asignavimus - 4,9 %. Negalėjau balsuoti už Konservatorių partijos pakeitimą, kuriuo siūloma palikti 2011 m. lygio biudžetą, nes esu įsitikinęs, kad biudžetą būtina mažinti, ir jų pozicija reiškia silpną derybų pradžią.
Diogo Feio
Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija išlieka labai svarbi Europos Sąjungai, todėl rengiant 2012 m. ES biudžetą negalima pamiršti šio klausimo. Ypač svarbus mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vaidmuo, nes MVĮ gali geriausiai paskatinti tokio pobūdžio augimą. Šis biudžetas rengiamas ypač sunkiu laiku, kai periferinės šalys, įskaitant Portugaliją, išgyvena krizę, ir jis gali turėti lemiamos įtakos šių valstybių pastangoms grįžti į finansinio stabilumo ir subalansuotų valstybės sąskaitų kelią. Be to, naujiems įgaliojimams, pvz., susijusiems su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, reikia didesnių išteklių ir stipresnių galių veikti. Taip pat gali reikėti didinti išteklius, kad galėtume susidoroti su Viduržemio jūros regiono konfliktų padariniais. Tikiuosi, kad trišalis susitikimas 2012 m. biudžeto projekto klausimais vyks konstruktyviai ir jo dalyviai sugebės atsižvelgti į pagrindinius Europos gyventojų poreikius ir rūpesčius, ir padės aprūpinti Europos Sąjungą reikiamais ištekliais, kad galėtume tinkamai vykdyti savo pareigas ir įsipareigojimus.
José Manuel Fernandes
Rengiant 2012 m. biudžetą jau reikėtų vadovautis strategija "Europa 2020". Reikėtų pažymėti, kad šiai strategijai įgyvendinti iki 2020 m. reikės didelių į ateitį orientuotų investicijų, kurių apytikslsuma sudaro apie 1 800 mlrd. EUR. Pradėdami jau dabar turime stengtis kelti švietimo lygį, skatinti socialinę integraciją (ne mažiau svarbu ir mažinti skurdą) ir skatinti žinių visuomenės plėtrą, pagrįstą bendrais ES moksliniais ir technologiniais gebėjimais. Todėl būtina remti mokslinius tyrimus, plėtrą ir naujoves, taip pat mažąsias ir vidutines įmones. Komisijos siūlomame 2012 m. ES biudžeto projekte numatyta 147 435 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 132 738 mln. EUR mokėjimų asignavimų. Šios sumos atitinkamai sudaro 1,12 proc. ir 1,01 proc. ES prognozuotų bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) 2012 m. Reikėtų pabrėžti, kad nustatyta, jog 2011 m. ES 27 valstybių narių metininfliacija numatyta 2,7 proc., o tai reiškia, kad siūlomas nominalus 2012 m. įsipareigojimų asignavimų padidinimas 3,7 proc. ir mokėjimų asignavimų padidinimas 4,9 proc., palyginti su 2011 m. biudžetu, realiai siekia 1 proc. ir 2,2 proc.
João Ferreira
Nepriimtina dar kartą versti ES biudžeto strategiją (šį kartą 2012 metams) tarnauti vadinamosios strategijos "Europa 2020", kuri yra žlugusios "Lisabonos strategijos", tuščiai deklaravusios skurdo mažinimo ir darbo vietų kūrimą, įpėdinė, tikslams.
Tai aiškiai parodo konkreti tokių valstybių, kaip Portugalija, padėtis, kur atsirado daugiau skurstančių žmonių, yra išaugęs nedarbas ir nelygybė. 2012 m. biudžete reikia atsižvelgti į šią padėtį, kiekvienoje valstybėje narėje remti gamybą, gerovės kūrimą, kovą su nedarbu ir visateisių darbo vietų kūrimą, kovą su socialine nelygybe ir skurdu, taip pat viešųjų paslaugų gynimą ir rėmimą.
Šios biudžeto rekomendacijos, kurioms pritarParlamento dauguma, "visapusiškai atitinka Europos semestro dinamiką”, kad būtų primesti struktūriniai neoliberalaus turinio pakeitimai. Nepriimtina tai, kad susidūrus su nepaprastai stipria krize, kuri turi įtakos ekonomiškai pažeidžiamiausioms ES valstybėms, ir toliau nepateisinamai reikalaujama tęsti bendrą finansavimą Europos Sąjungos fondų, ypač struktūrinių fondų, reikmėms. Todėl raginame panaikinti arba iš dalies sumažinti valstybių narių įmokas, kad jos siektų ne daugiau kaip 10 proc.
Dėl visų šių priežasčių mes balsavome prieš.
Ilda Figueiredo
Manome, kad nepriimtina dar kartą versti ES biudžeto strategiją (šį kartą 2012 metams) tarnauti vadinamosios strategijos "Europa 2020", kuri yra žlugusios "Lisabonos strategijos", tuščiai deklaravusios skurdo mažinimo ir darbo vietų kūrimą, įpėdinė, tikslams. Tai aiškiai parodo konkreti tokių valstybių, kaip Portugalija, padėtis, kur padaugėjo skurstančių žmonių skaičius, yra išaugęs nedarbas ir nelygybė.
Šio biudžeto rekomendacijos, kurioms pritarParlamento dauguma, "visapusiškai atitinka Europos semestro dinamiką”, siekiant primesti struktūrinius neoliberalaus turinio pakeitimus. Nepriimtina tai, kad, ekonomiškai pažeidžiamiausioms ES valstybėms išgyvenant nepaprastai stiprią krizę, ir toliau nepateisinamai reikalaujama tęsti bendrą finansavimą Europos Sąjungos fondų, ypač struktūrinių fondų, reikmėms. Todėl raginame panaikinti arba iš dalies sumažinti valstybių narių įmokas, kad jos siektų ne daugiau kaip 10 proc.
2012 m. biudžete turi būti atsižvelgta į šią padėtį, remiant gamybą kiekvienoje valstybėje narėje, gerovės kūrimą, kovą su nedarbu ir visateisių darbo vietų kūrimą, kovą su socialine nelygybe ir skurdu, taip pat viešųjų paslaugų gynimą ir rėmimą.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Valstybių narių viešųjų investicijų mažinimas tam tikrose srityse nėra tinkamas sprendimas, nes ES ir atskirų valstybių narių vykdoma kova su krize karpant išlaidas tikrai nėra pats veiksmingiausias būdas. Jei mums tikrai rūpi atkurti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas, ir mes ketiname tai daryti, ir jei tikrai norime įvykdyti strategiją "Europa 2020", tuomet reikia stipriai spartinti viešųjų investicijų augimą. Tai atitiktų ne tik strategijos "Europa 2020", bet ir Europos semestro tikslus. Be kita ko, taip valstybių narių ir ES biudžetai papildytų vienas kitą ir kartu padėtų vykdyti šiuos tikslus. Vis dėlto Komisija yra linkusi atidėti būtinus svarbius žingsnius dėl bendrų finansinių pastangų daugiametei finansinei programai po 2013 m. Tačiau tokia pozicija kelia rimtą grėsmę pagrindiniams 2020 m. numatytiems tikslams. Todėl pageidautina, kad Komisija nedviprasmiškai iš naujo įvertintų savo poziciją.
Jiří Havel
raštu. - (CS) Po Lisabonos sutarties įsigaliojimo 2012 m. Europos biudžeto projektas bus tik antrasis, rengiamas pagal jos taisykles. Po sudėtingų praeitų metų derybų, šiais metais galima vėl tikėtis iki paskutinės minutės trunkančios įnirtingos kovos dėl biudžeto. Tačiau tikra institucijų kova prasidės vėliau, kai Europos Sąjunga spręs dėl naujos daugiametės finansinės programos. Būtent todėl rengiant dabartinį trišalį susitikimą būtina pabrėžti geresnį visų šių derybų dalyvių veiksmų koordinavimą, kad Europos biudžete būtų užtikrintas pakankamas finansavimas strategijos "Europa 2020" tikslams pasiekti. Šiais tikslais remiamas pažangus, tvarus ir integracinis augimas, taigi, ir investicijos į deramų darbo vietų kūrimą. Visiškai sutinku su ponios F. Balzani pranešime išdėstytais prioritetais. Taip pat manau, kad ES biudžetas turėtų tapti pagrindine augimo skatinimo ir atkūrimo bei darbo vietų kūrimo priemone. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad pranešėjos išvados visiškai atitinka Europos semestro dinamiką, kuriuo, kaip nauja Europos ekonomikos valdymo stiprinimo priemone, siekiama stiprinti sanglaudą ir papildomumą, taip pat koordinuoti ES biudžetą ir nacionalinius biudžetus vykdant bendras ES investicijas, susijusias su strategijos "Europa 2020" tikslų įgyvendinimu.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi reikia atlikti būtinas investicijas ir ES, ir nacionaliniu lygmenimis ir jų negalima ilgiau atidėlioti, siekiant pagerinti švietimo lygį ir skatinti socialinę įtrauktį, visų pirma mažinant skurdą, taip pat skatinti žinių visuomenės, pagrįstos bendrais ES mokslo ir technologijų gebėjimais, kūrimą, todėl reikia paremti mokslinius tyrimus, plėtrą, inovacijas, MVĮ ir technologijų, kurias taikant efektyviai naudojami ištekliai, plėtojimą. Jaunimo mokymo, judumo ir užimtumo, MVĮ, mokslinių tyrimų ir plėtros parama turėtų būti pagrindinis ES biudžeto prioritetas.
Giovanni La Via
Šios dienos balsavimu Europos Parlamentas patvirtino įgaliojimus, susijusius su trišaliu susitikimu 2012 m. biudžeto klausimais. Kaip Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) šešėlinis pranešėjas esu labai patenkintas galutiniu dokumentu. Juo nustatoma kryptis derybose su Taryba, kad baigę procedūras galėtume patvirtinti bendrąjį 2012 m. Europos Sąjungos biudžetą. Dokumente konkrečiai nurodomi Europos Parlamento prioritetai, pagrindinį dėmesį 2012 m. biudžete skiriant strategijoje "Europa 2020" remiamam pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo poreikiui. Taip pat siekiame remti mokslinius tyrimus, plėtrą, naujoves, darbo vietų kūrimą ir MVĮ. Tiesą sakant, manau, kad tik investuodami į šias sritis galime išvaduoti Europą iš krizės, ir kad net taupymo laikais ES biudžetas gali tapti svarbia priemone Europos veiklai skatinti.
Toine Manders
raštu. - (NL) Olandijos liaudies partija už laisvę ir demokratiją nepritarneribotam ES 2012 m. biudžeto didinimui. Šiuo metu visos valstybės narės stipriai karpo savo valstybės finansus, ir ES negali likti nuošalyje, todėl taip pat turi rinktis, ką daryti, ir ko nedaryti.
Marian-Jean Marinescu
Balsavau už pranešimą dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu 2012 m. biudžeto projekto klausimais. Kai kas teigia, kad tokiomis aplinkybėmis, kai yra dideli biudžeto deficitai ir dideli įsiskolinimai, valstybės narės turėtų kuo mažiau prisidėti prie ES biudžeto. Aš manau, kad jie klysta.
2012 m. yra priešpaskutiniai dabartinio finansinio laikotarpio metai. Tai svarbūs finansiniu požiūriu metai ES programoms. Esant krizei, reikalingos investicijos į darbo vietas ir plėtrą. Investicijoms skiriama 95 proc. Europos Sąjungos biudžeto. Žinoma, ES projektams ir politikai visose valstybėse narėse lėšos paskirstomos skirtingai. Visos valstybės narės gauna tiesioginės ar netiesioginės naudos.
Siūlomas biudžeto padidinimas yra absoliučiai būtinas. Namatau priežasčių prieštarauti tokiam didinimui. Yra politikos sričių, kurios visiškai būtinos, patvirtintos valstybių narių, ir todėl turi būti finansuojamos, kad jas būtų galima įgyvendinti.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE) ES turi susiveržti diržą. Ir ne tik todėl, kad biudžeto didinimas būtų tarsi antausis daugeliui jos gyventojų, išgyvenančių nacionalines taupymo programas, bet ir todėl, kad kitais metais teks finansuoti nuolatinį euro stabilizavimo mechanizmą. Pinigų šiam tikslui reikės ieškoti ir taip tuščiuose nacionaliniuose biudžetuose. Gali būti, kad daugeliui daugiamečių programų yra suplanuotos išlaidos ir dabar negalima nutraukti reikiamo finansavimo, nes antraip ES būtų apklatinta sutarčių pažeidimu. Vis dėlto yra daug galimybių sutaupyti. Todėl balsavau prieš šį biudžeto projektą.
Claudio Morganti
Mano vertinimu, šis pranešimas dėl įgaliojimų trišaliam susitikimui yra gana patenkinamas. Manau, kad gerai, jog esant krizei ir būtiniems mažinimams, vis dar didinami Europos biudžeto ištekliai 3a antraštinei daliai dėl imigracijos valdymo. Todėl tikiuosi, kad Europos Sąjunga jau nebevengs spręsti šios probleminės padėties ir nepaliks jos vien tik Italijai.
Tam tikras išlaidų mažinimas yra reikalingas, todėl tam tikri prioritetai galėtų įgauti mažesnę svarbą. Sunku pasakyti, kur ir kaip reikėtų tai daryti, bet nuo kažko reikia pradėti. Pvz., galėtume pradėti nuo administracinių išlaidų, ir šiuo atžvilgiu dar toli gražu neįvykdėme Komisijos narės prašymo nedidinti išlaidų daugiau kaip 1 proc. Be kitų pavyzdžių, neabejotinas netinkamo valdymo pavyzdys yra Europos personalo atrankos tarnyba, ir būtent joje ir tam tikrose kitose institucijose galime pradėti mažinti administracines Europos išlaidas. Dėl minėtų priežasčių balsuodamas susilaikiau.
Franz Obermayr
raštu. - (DE) Vis labiau aiškėja pagrindinių ES valstybių narių vyriausybių, Europos Komisijos ir Europos Centrinio banko pozicija. Komisijos pasiūlymais visų pirma siekiama griežtinti Stabilumo ir augimo pakto sąlygas. Ateityje laikytis Mastrichto kriterijų bus verčiama išankstiniais įspėjimais ir drastiškomis baudomis. Vis dėlto šis paktas neveikpraeityje, ir tikriausiai neveiks ir ateityje. Dabar atėjo laikas sutelkti dėmesį į stabilią ir suverenią nacionalinę ekonomiką ir atskirų valstybių nacionalinių skolų mažinimą. Apmaudu, kad kelių sunkiai dirbančių valstybių nuolat reikalaujama mokėti už kitų klaidas.
Maria do Céu Patrão Neves
Šis pranešimas dėl įgaliojimų, susijusių su trišaliu susitikimu dėl 2012 m. biudžeto projekto, dėl dabartinės ekonomikos padėties kelia ypač didelį susidomėjimą. Tiesą sakant, dėl šio pranešimo nuomones pateik11 iš 22 Europos Parlamento nuolatinių komitetų. Tai antrasis biudžetas, kurį turėsime priimti pagal Lisabonos sutarties taisykles, tad svarbu nustatyti, kas negerai vyko praeitais metais, kad pagerintume šį procesą. Balsavau už šį pranešimą, nes apskritai pritariu įgaliojimams, kurie šiuo pranešimu suteikiami 2011 m. liepos 11 d. trišalio susitikimo atstovams šiuo klausimu. Mano manymu, šio trišalio susitikimo įgaliojimams svarbūs šie dalykai: 1) 2012 m. ES biudžeto asignavimai strategijai "Europa 2020" paremti; 2) pasiūlymas peržiūrėti 2007-2013 daugiametę finansinę programą, kad būtų atkreiptas dėmesys į Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projekto reikmes; ir 3) 4 antraštinės dalies finansinis tvarumas ir valdomumas 2012 m., ypač dėl būsimo pakeitimų rašto, kad būtų atkreiptas dėmesys į demokratines permainas pietiniame Viduržemio jūros regione.
Vincent Peillon
Balsavau už savo kolegės Parlamento narės F. Balzani pranešimą, kuriame apibrėžiama Parlamento pozicija būsimose derybose dėl 2012 m. biudžeto. Šiandien Europos Parlamentas pateiknurodymus tiems savo nariams, kurie atstovaus jam prieš Tarybą ir Komisiją liepos 11 m. prasidedančiose derybose dėl biudžeto. Jei šiuo balsavimu norėta ką pasakyti, tai yra tai, kad dauguma mūsų nori perspėti Tarybą, jog ši nemėgintų mažinti Europos biudžeto. Žinoma, neraginame leisti pinigų vien tam, kad juos išleistume. Visi gerai žinome apie siaubingą mūsų žemyną ištikusią krizę. Vis dėlto, ir socialistai jau seniai tai sako, Europa neatsigaus iš krizės aukodama savo ateitį ir pigiai parduodama būsimą augimą. Atvirkščiai, turėtume drąsiai pasisakyti ir nebijoti kovoti su populizmu. Mums nereikia mažiau Europos. Mums reikia daugiau Europos. Kol neduosime Europos Sąjungai jos užmojams įgyvendinti reikalingų išteklių, apgaudinėsime save manydami, kad ji sugebės grįžti į kelią, kuriuo nori eiti mūsų piliečiai.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - Balsavau prieš. Nors iš esmės pranešimas yra teigiamas, bet yra rimtų problemų su ITER dalimis.
Nuno Teixeira
Svarstant būsimą 2012 m. biudžetą pagrindinis prioritetas turėtų būti skiriamas strategijos "Europa 2020" tikslams dėl pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas Europos Sąjungos mažosioms ir vidutinėms įmonėms, todėl derėtų reikalauti paaiškinti biudžeto poveikį pagrindinėms strategijos "Europa 2020" iniciatyvoms. Reikėtų paminėti, kad daugelio valstybių narių atsigavimų atžvilgiu Europos Sąjungos biudžetu turėtų būti stiprinama parama nacionalinėms investicijoms, kad būtų skatinamas augimas. Todėl reikėtų išlaikyti Europos Komisijos siūlomą mokėjimų asignavimų lygį, atsižvelgiant į tai, kad visos programos turi būti vykdomos greitai. Todėl reikia stengtis sukoncentruoti prioritetus ir siekti perskirstyti išteklius. Yra ir kitų sričių, kurioms turėtų tekti dalis biudžete, pvz., teisingumas, laisvir saugumas, taip pat turime reaguoti ir į įvykius Viduržemio jūros regione.
Ramon Tremosa i Balcells
raštu. - Balsuoju prieš 11 pakeitimą dėl Europos lėšų sulaikymo atgaline tvarka regionams, kurie naudoja "Ley de Costas", neskiriant kompensacijų piliečiams, kuriems tai turi įtakos. Visiškai nesutinku su dabartine padėtimi dėl "Ley de Costas", bet kartu manau, kad ypač šios ekonominės krizės metu, neatsakinga imtis tokios griežtos pozicijos, nes sulaikius lėšas poveikį pajaustų šimtai tūkstančių piliečių. Piliečių, kuriems turi įtakos "Ley de Costas", problemą reikia spręsti tiesiogiai, todėl raginu Komisiją taikyti visas galimas spaudimo priemones Ispanijos vyriausybei, kad būtų pasiekta teigiamų rezultatų susijusiems piliečiams ir būtų apsaugotos jų turtinės teisės.
Luís Paulo Alves
Balsuoju už, nes, inter alia, pranešime yra pasiūlymas, kuriame pabrėžiama būtinybiki 2015 m. kovo mėn. įvertinti specifinę padėtį pieno bei pieno produktų sektoriuje, siekiant užtikrinti tinkamą pieno rinkos veiklą ir stabilumą. Šį pasirinkimą vertinu kaip svarbią Europos Parlamento žinią, kad, nekreipdama dėmesio į dogmas, Komisija galėtų išsiaiškinti, ar, atsižvelgiant į padėtį praėjus 12 metų, ankstesniais metais tam tikromis taisyklėmis remiantis priimtas sprendimas duos realios naudos, kai ateis laikas jam įsigalioti, ar dėl jo padėtis pablogės.
Pranešime taip pat minima, kad bendra žemės ūkio politika būtų sąžiningesnir teisingesnė, jei pagal ją būtų geriau subalansuotas finansinių išteklių paskirstymas ir būtų sąžiningesnaplinkos ir socialiniais kriterijais grindžiama tiesioginės paramos ūkininkams sistema.
Marta Andreasen
raštu. - Balsavau prieš A. Dess pranešimo 21 pakeitimą, kuriame BŽŪP klausimais stengiamasi panaikinti reikalavimą bendrai finansuoti moduliacijos ir ribojimo, kaip vienodo dydžio pagalbos priemonių, asignavimus. Juo būtų sudarytos palankesnės sąlygos ES, sutinkant mažiau kliūčių, skirstyti Jungtinės Karalystės mokesčių mokėtojų pinigus visos ES pinigų gavėjams. Be to, dėl jo, nepanaudojus šių pinigų, jie iš ES biudžeto nebebūtų grąžinami į Jungtinės Karalystės iždą. Trumpai tariant, dėl jo padidėtų ES našta, užkraunama Jungtinės Karalystės mokesčių mokėtojams. Taip pat manau, kad juo būtų paremti argumentai tų, kurie nori panaikinti galimybę Jungtinei Karalystei susigrąžinti permoką, nes tada jie galėtų teigti, kad šie pinigai taip pat bus skiriami Jungtinės Karalystės ūkininkams.
Pino Arlacchi
raštu. - Esu už šį pranešimą, nes jame aiškiai nurodoma, jog, atsižvelgiant į tai, kad tik adekvačiais ištekliais bus įmanoma įgyvendinti maisto saugos ir aplinkos apsaugos uždavinius, ES žemės ūkio biudžetas kitu finansavimo laikotarpiu turi būti išlaikytas bent jau tokio pat dydžio kaip 2013 m. Dėl Socialistų frakcijos pakeitimų dabar pranešimas yra geriau subalansuotas ir atitinka Komisijos komunikatą, kuriame pripažįstama būtinybtoliau reformuoti BŽŪP, atsižvelgiant į kintantį ES-27 žemės ūkio sektoriaus pobūdį ir į naują tarptautinį globalizacijos kontekstą.
Sophie Auconie
raštu. - (FR) Nors pripažįstu, kad įvairiuose žemės ūkio sektoriuose nerimaujama dėl savo ateities, balsavau už A. Desso pranešimą, nes jame propaguojama tvirta ir tvari bendra žemės ūkio politika (BŽŪP), kuri būtų naudinga visiems ūkininkams. Tiesą sakant, dabartinėmis aplinkybėmis Europos Sąjungai labiau nei kada nors anksčiau reikia užtikrinti savo aprūpinimo maistu nepriklausomumą, maisto produktų kokybę, aplinkos apsaugą ir pakankamas pajamas tiems, kurie prie to prisideda. Žinoma, pokyčiai reikalingi, tačiau BŽŪP reikia plėtoti, o ne keisti iš pagrindų. Dėl šios priežasties palankiai vertinu pranešėjo atliktą darbą.
Bastiaan Belder
raštu. - (NL) Norint užtikrinti aprūpinimo maistu saugumą, reikalinga tvirta bendra žemės ūkio politika ir atitinkami ištekliai. Iš šio pranešimo matyti, kad išrinkti žmonių atstovai, taigi ir Europos Sąjungos piliečiai, tai pripažįsta. Kai kalbama apie tiesioginių išmokų struktūrą, visiškai pritariu bazinių priemokų išsaugojimui. Taip yra todėl, kad Europos maisto gamyba atitinka aukštus reikalavimus, dėl kurių ūkininkams atsiranda gana daug išlaidų, kurios per rinką nėra pakankamai kompensuojamos. Komisija ir Parlamentas pasiūluž mokėjimą teikti ekologizacijos paslaugas, kaip bazinių priemokų "priedus". Noriu pabrėžti, kad dėl jų jokiomis aplinkybėmis neturėtų padidėti reglamentavimo našta. Jomis tiesiog turi būti suteikiamos galimybės. Todėl tokios paslaugos turi būti teikiamos savanoriškai. Iš šio pranešimo matyti, jog Parlamentas taip pat nesutinka, kad šie Komisijos siūlomi priedai būtų privalomi. Raginu sudarant ekologizacijos paslaugų galimybių sąrašus stengtis rasti projektų, kurie būtų abipusiai naudingi aplinkai ir ūkininkams ir kuriais būtų skatinamas tolesnis inovacijų diegimas ir tvarus augimas. Vienas iš tokių pavyzdžių yra organinių trąšų pavertimas energija. Ypač norėčiau pabrėžti tai, kad minėtus pasiūlymus bus galima visuotinai taikyti tik tada, jei bus padidintas žemės ūkio biudžetas.
Jean-Luc Bennahmias
raštu. - (FR) Dėl šio balsavimo kilo mažesnis sąmyšis nei dėl balsavimo dėl ekonomikos valdymo paketo, tačiau vis dėlto tai yra labai svarbus Briuselio plenarinės sesijos balsavimas. Tiesą sakant, bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) tampa vis svarbesniu klausimu, todėl didelių diskusijų, per kurias siekiama pakoreguoti mūsų BŽŪP po 2013 m., išvakarėse šiuo balsavimu mums buvo nurodytos labai įdomios gairės. Mūsų laukia keletas itin svarbių klausimų. Parlamento nariai išsiaiškino savo prioritetų esmę. Mūsų BŽŪP turi būti galimybžengti žingsnį į priekį siekiant perimti ekologiškesnę patirtį. Šis balsavimas šiuo atžvilgiu padės. Europos Parlamentas privalo sąžiningiau paskirstyti išmokas šalims ir Europos ūkininkams. Šis balsavimas taip pat šiuo atžvilgiu padės. Šiuo balsavimu Europos Parlamentas dar kartą parodė, kad jis yra vieta, kurioje galima pasiekti konstruktyvų bendrą sutarimą, ir kad jis yra įsipareigojęs rengtis ateičiai.
Vilija Blinkevičiūt
raštu. - (LT) Balsavau dėl šios rezoliucijos, nes pritariu, jog demografiniai pokyčiai, klimato kaita bei teritorinės sanglaudos politikos tikslai reikalauja peržiūrėti bendrą ES žemės ūkio politiką bei ją modernizuoti. Priimtoje rezoliucijoje yra raginama išlaikyti dabartinio dydžio ES biudžeto išlaidas žemės ūkiui, tačiau raginama atsisakyti skirtumų skirstant šias lėšas valstybėms narėms. Pasinaudojant lėšų skirstymu rezoliucijoje yra siūloma įvesti paskatų sistemą ūkininkams vystyti ekologišką ir tausojamą žemės ūkį, veiksmingai valdant ribotus išteklius ir mažinant gamybos priemonių naudojimą. Kartu yra siūloma diferencijuoti išmokas tarp skirtingų žemės ūkio sektorių ir ūkininkų, bei stiprinti ūkininkų derybinę galią maisto tiekimo grandinėje. Dokumente taip pat yra atkreipiamas dėmesys į žemės ūkio politikos įtaką skirtumų tarp įvairių ES regionų teritorinio bei ekonominio išsivystymo lygio mažinimui, kaimo vietovių plėtrai bei jaunų ūkininkų skatinimui.
Jan Březina
raštu. - (CS) Man nerimą kelia tai, kad pranešime dėl naujosios ES žemės ūkio politikos po 2013 m., kurį šiandien patvirtino Europos Parlamentas, nebuvo išbraukta planuojama tiesioginių išmokų ūkininkams viršutinriba. Subsidijų viršutinės ribos patvirtinimas faktiškai reiškia, kad tiesioginėms subsidijoms bus nustatyta riba, priklausanti nuo žemės ūkio įmonės dydžio. Norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad būtent Čekijoje, kurios vidutinis ūkio dydis - 85 ha (Europos vidurkis yra 15 ha), yra didžiausios ES žemės įmonės, todėl jos brangiai sumokėtų už tiesioginių išmokų viršutinę ribą. Tiesioginių išmokų viršutinriba būtų katastrofa ne tik Čekijos ūkininkams. Blogiausiu atveju dėl savo silpnesnės konkurencinės padėties rinkoje Čekijos ūkininkai prarastų 13 mlrd. CZK. Todėl, mano nuomone, šiandieninio pranešimo rezultatas yra naudingas senųjų valstybių narių, kuriose ūkiai paprastai yra mažesni, ūkininkams. Esu įsitikinęs, kad tiesioginių išmokų viršutine riba neabejotinai diskriminuojami dideli ūkiai. Dėl jos susiklostytų situacija, kai didelės žemės ūkio įmonės, net patirdamos didesnę biurokratinę naštą, dirbtinai pasidalytų siekdamos sumažinti finansinius nuostolius. Taigi, galiausiai už dirbtinį ir priverstinį ūkių iširimą sumokėtų visas Europos žemės ūkis.
Alain Cadec
Balsavau už A. Desso pranešimą "BŽŪP artėjant 2020 m.: su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas". Esu patenkintas, kad šiame dokumente raginama tęsti tvirtą ir tvarią bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP). Norint tai pasiekti, reikia biudžeto, atitinkančio siektinus plataus užmojo tikslus. Todėl Europos Sąjunga reikalauja, kad kitu finansinio programavimo laikotarpiu ES žemės ūkio biudžetas būtų išlaikytas tokio pat dydžio, kaip 2013 m. žemės ūkio biudžetas. Šiame labai išsamiame pranešime atsižvelgiama į visus ir įvairius su tuo susijusius interesus. Užtikrinta kaimo plėtra ir ūkininkų interesai, taip pat išteklių apsauga ir aplinkosaugos politikos komponentas.
Antonio Cancian
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad jame deramai atsižvelgiama į vaidmenį, kurį žemės ūkis atlieka ekonominiu ir aplinkosaugos požiūriu bei tvarios plėtros ir biologinės įvairovės išsaugojimo srityje. Europai reikia patikimos žemės ūkio politikos, sudarytos iš skaidrių taisyklių ir greitai taikomų prevencijos priemonių, kad galėtų sumažinti administracines išlaidas, valdyti riziką ir patvirtinti veiksmingą krizių prevencijos politiką. "Inovacijos" ir "gerai organizuotas infrastruktūrų tinklas" yra pagrindiniai būtini kriterijai, kad žemės ūkio verslas taptų konkurencingas, kompetentingas ir gerai parengtas, taip pat siekiant užtikrinti, kad kaimo vietovėse taip pat būtų galima naudotis kultūra ir mokymu. Daugiau paramos reikėtų skirti jauniesiems ūkininkams, kad jie nepalinktų kaimo vietovių, taip pat reikėtų skatinti kartų atsinaujinimą, kaip būdą užtikrinti vykdomos veiklos tęstinumą. Visa tai turėtų būti vykdoma kartu numatant biudžetą, atitinkantį esamus poreikius, kartu nustatant priemones, kuriomis nebūtų galima piktnaudžiauti, ir stengiantis kontroliuoti kainų svyravimą. Galiausiai turime nepamiršti, kad žemės ūkio problema yra tiesiogiai susijusi su maisto problema, todėl ji yra itin svarbi, kai kalbama apie Europos piliečių sveikatos apsaugą.
Françoise Castex
Mes, Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija, pasiūlėme esminius Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos pranešėjo, Vokietijos konservatoriaus, projekto pakeitimus, kuriuos daugelis laiko apgailėtinai nepakankamais, tačiau Europos Parlamente mums pavyko užsitikrinti daugumą balsų sąžiningesnio žemės ūkio išmokų paskirstymo tikslui. Šiuo atžvilgiu didžiulpažanga yra ankstesnių orientacinių dydžių panaikinimas, pagalba mažus ūkius turintiems ūkininkams, subalansavimas gyvulininkystės sektoriaus naudai ir visų pirma proporcingo tiesioginių išmokų mažinimo principo taikymas atsižvelgiant į užimtumą ir aplinkosaugą. Palankiai vertinu atliktą darbą, kuriuo taip pat sudarytos sąlygos pradėti taikyti priemones, kuriomis žemės ūkis įpareigojamas siekti tvarios plėtros ir kartu atsižvelgti į maisto saugos, aplinkosaugos, teritorijų ir darbo vietų sričių tikslus. Dėl pirmojo ramsčio išmokų ekologizacijos taip pat atsirado galimybės ūkininkus skatinti taikyti gero ūkininkavimo patirtį ir būti ekonomiškai ir ekologiškai efektyviems. Už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakinga Europos Komisijos narD. Cioloş dabar turi pasinaudoti šiuo pranešimu ir iki šių metų pabaigos pateikti keletą gerų pasiūlymų.
Lara Comi
Balsavau už šį pranešimą, nes manau, kad, nepaisant šio klausimo sudėtingumo, buvo atliktas puikus darbas. Maisto saugą susiejant su vidutiniojo ir ilgojo laikotarpio ekologiniu tvarumu, kaimo plėtra, ypatingu dėmesiu apdairiam finansinių išteklių valdymui ir aspektais, susijusiais su tarptautinės prekybos tendencijomis, reikia gana daug įgūdžių, tačiau manau, kad pranešėjas atliko savo užduotį labai gerai, todėl sveikinu jį su tuo. Visų pirma palankiai įvertinau tai, kad jis mini kokybę kaip pagrindą, kuriuo remiantis galima kurti visa kita. Be to, jam nereikia net sakyti, kad išmokos, paremtos dviem BŽŪP ramsčiais, iš tiesų yra ne tik viešosios lėšos, bet ir visuomenės gerovės, už kurią nepakankamai atlygina rinka, pirkimas. Be to, kompleksinis susiejimas yra puikus lėšų švaistymo prevencijos kriterijus, tačiau jo taikymą reikia patobulinti praktiškai. Pranešime pateikiami atsakymai į svarbiausius klausimus, kurie liko neatsakyti remiantis BŽŪP požiūriu. Manau, kad nuolatinis ne tokių akivaizdžių klausimų stebėjimas taip pat yra teigiamas.
Luigi Ciriaco De Mita
Mūsų visuomenėje ir ekonomikoje žemės ūkio sektorius vis dar atlieka strateginį vaidmenį. Pirmiausia jis jį atlieka maisto aspektu, nes ne tik aprūpina maistui skirtomis žaliavomis, bet ir užtikrina mūsų sveikatai svarbią šio maisto saugą. Antrą kartą jis jį atlieka aplinkosaugos aspektu, nes šio sektoriaus gyvybingumas ir jo gamybos procesų kokybužtikrina ekologišką žemės tvarkymą. Trečią kartą jis jį atlieka socialiniu požiūriu, nes sprendžia itin svarbų kokybiškų ir inovatyvių darbo vietų kūrimo jaunimui uždavinį. Galiausiai ketvirtą kartą jis jį atlieka ekonominiu aspektu, nes remiantis vietos (visuotiniu) požiūriu galima ekonomiškai plėtoti tradicinius, aukštos kokybės, sertifikuotus ir didelės pridėtinės vertės produktus perimant valdymo modelius, dėl kurių įmonės ir jų produktai virsta pasaulio mastu konkurencingais kooperatyvais. Sąžininga BŽŪP, pagal kurią propaguojamas labai mažos, mažosios ir vidutinės žemės ūkio įmonės bei aukštos kokybės, tradiciniai ir sertifikuoti produktai, remiami ekologiški procesai, nustatomos pagalbos ribos ir atidedama pakankamai išteklių kaimo plėtrai, yra plataus užmojo ir įžvalgi politika, naudinga piliečiams, vartotojams ir žemės ūkio ekonominės veiklos vykdytojams. Manau, kad patvirtintame pranešime siūloma ši galimybė.
Marielle De Sarnez
raštu. - (FR) Europiečiai turi turėti teisę į sveiką, įvairią, subalansuotą ir įvairiarūšę mitybą. Šiandien žemės ūkis ir jo maisto gamyba yra labai strategiški sektoriai, todėl nepaprastai svarbus tarptautinis jų reglamentavimas. Maistas yra labai specifinis klausimas, todėl skatinant įvairių pasaulio regionų konkurenciją žemės ūkyje keliama grėsmmūsų bendruomenių aprūpinimo maistu saugumui. Aukštesnį ES apsirūpinimo lygį pasieksime tiek didindami teritorijų našumą, tiek tapdami konkurencingesni tarptautiniu mastu. Be to, ES turėtų stengtis užtikrinti gamintojų daugiausia savo darbu uždirbamas pajamas. Atsižvelgiant į 2014 m. taikytiną reformą, bendra žemės ūkio politika turi atitikti šiuos prioritetus: rentabili maisto produktų gamyba, tvarus gamtos išteklių valdymas, kovos su klimato kaita priemonės ir subalansuota teritorijų plėtra. Jeigu ES žemės ūkio politika bus siekiama užtikrinti saugaus ir kokybiško maisto tiekimą ir kartu prisidėti prie aplinkos apsaugos bei atsinaujinančiosios energijos, jos finansavimas turės atitikti šiuos tikslus.
Edite Estrela
Balsavau už pranešimą "BŽŪP artėjant 2020 m.: su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas", nes jame pateikiami pasiūlymai, kuriais sprendžiami tokie nauji uždaviniai, kaip aprūpinimo maistu užtikrinimas, aplinkos apsauga ir kova su klimato kaita, o kartu užtikrinama geresnEuropos kaimo vietovių teritorinpusiausvyra.
Nigel Farage
raštu. - Šiems dviem pakeitimams (10 ir 11) buvo pritarta siekiant nenustatyti tiesioginėms išmokoms nustatomos viršutinės ribos. Tokios viršutinės ribos poveikis būtų sukurtas administracinis ir biurokratinis košmaras, nes žemės savininkai stengtųsi padalyti savo dideles žemės valdas, kad padalydami savo pinigus išvengtų šios viršutinės ribos: tai būtų pati blogiausia atvirkštinbiurokratinpaskata abejotinam, tačiau galbūt teisėtam elgesiui.
Diogo Feio
Pagal strategiją "Europa 2020" žemės ūkį reikia vertinti kaip ekonominę veiklą, kuria kuriamas turtas ir užtikrinama plėtra. Todėl jo reforma turėtų būti apgalvota atsižvelgiant į Europos gamybos konkurencingumą ir tvarumą. Kad šis tikslas būtų pasiektas, turime įkvėpti jam naujos gyvybės ne tik supaprastindami procedūras, bet ir didindami bendros ES žemės ūkio politikos (BŽŪP) biudžetą, todėl manau, jog labai teigiama, kad pranešime raginama BŽŪP biudžetą išlaikyti bent iki 2013 m., nes mažai tikėtina, kad Parlamentas pritartų kokiam nors mažinimui.
Dar kartą norėčiau pabrėžti, koks Portugalijai svarbus pieno kvotų arba bet kokių kito veiksmingo rinkos reguliavimo mechanizmo išsaugojimo klausimas, ir savo įsipareigojimą, kad aš, kaip šio Parlamento narys, įsipareigoju ir toliau šį mechanizmą ginti.
José Manuel Fernandes
Europos žemės ūkiui esant tvariam, našiam ir konkurencingam galima spręsti uždavinius, susijusius su ES maisto ir energijos tiekimo sektorių saugumu, klimato kaita, aplinkosauga ir biologine įvairove, sveikata ir demografiniais pokyčiais. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad, Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos teigimu, prognozuojama, jog iki 2050 m. pasaulio gyventojų skaičius išaugs nuo 7 mlrd. iki daugiau nei 9 mlrd., todėl reikės 70 proc. padidinti pasaulio žemės ūkio gamybą. Todėl daugiau maisto reikės gaminti atsižvelgiant į didesnes gamybos sąnaudas, didelį žemės ūkio rinkų nepastovumą ir į tai, kad didės su gamtos ištekliais susiję sunkumai, - visa tai reiškia, kad ūkininkai turės pagaminti daugiau, tačiau naudoti mažiau žemės, mažiau vandens ir energijos. Sakyčiau, kad būtina toliau laikytis dviejų bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramsčių, aiškiai nustačius kiekvieno ramsčio struktūrą ir tikslus bei sudarius juos taip, kad jie galėtų vienas kitą papildyti. Tikiuosi, kad pirmojo ramsčio atžvilgiu bus daugiau lygybės. Taip pat manau, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti smulkiems ūkininkams, nes jie daug prisideda siekiant BŽŪP tikslų. Manau, kad būtina išlaikyti dabartinę pieno kvotų sistemą.
João Ferreira
Šis pranešimas pasirodo po anksčiau G. Lyono parengto pranešimo dėl plačių bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos užmojų ir po Komisijos komunikato dėl BŽŪP, ir jam daugiausia pritariama. Nepaisant svarbių aspektų, kuriuos pripažįstame, pvz., atsisakymo mažinti bendrą BŽŪP biudžetą arba pasiūlymo išsaugoti sodinimo teises vyno sektoriuje, pranešimo turinys yra labai neigiamas, nes propaguojama BŽŪP, kurios pasekmės būtų labai aiškus žingsnis Portugalijos žemės ūkio smukdymo ir griovimo link.
Kaip ir ankstesnių reformų atveju, pranešime dar kartą pabrėžiamas ir juo plečiamas rinkų reglamentavimo panaikinimas ir liberalizavimas bei "orientavimasis į rinką" ir taip keliamas pavojus šalių teisėms į gamybą ir aprūpinimo maistu saugumą bei nepriklausomumą, taip pat į smulkiųjų ir vidutinių ūkininkų išgyvenimą. Jame taip pat propaguojama žemės ūkio priklausomybnuo Pasaulio prekybos organizacijos taisyklių ir taip remiami intensyvūs ir į eksportą orientuoti gamybos modeliai, kenkiant socialiai ir ekologiškai tvariai vietos gamybai ir vartojimui. Atsižvelgiant į šiandien tarp šalių, gamintojų ir produktų egzistuojančią didelę neteisybę, propaguojamo BŽŪP lėšų perskirstymo negalima atsieti nuo didžiausių paramos gavėjų nuostolių sumažinimo iki minimumo garantijos...
(Sutrumpinta pagal Darbo tvarkos taisyklių 170 straipsnį)
Ilda Figueiredo
raštu. - (PT) Balsavome prieš šį pranešimą, nes nesprendžiamos nei būsimos problemos, nei rimtos dabartinės problemos. Štai kodėl pateikėme daug įvairių pakeitimų, kuriuos laikome būtinais norint kardinaliai pakeisti dabartinę žemės ūkio politiką. Apgailestaujame, kad jie buvo patvirtinti ne visi, ypač tie, kuriais propaguojamos rinkų reguliavimo ir intervencijos mechanizmų priemonės, kuriomis būtų užtikrinta sąžininga kaina ūkininkams ir kiekvienos šalies teisgaminti.
Tačiau toliau remsime pieno gamybos kvotų sistemos, kaip būtinos labiau pažeidžiamų šalių gamintojų gynimo sąlygos, išlaikymą, sodinimo teisių išlaikymą vyno sektoriuje ir distiliavimui į geriamąjį alkoholį ir distiliavimui krizės atveju skirtų subsidijų išlaikymą. Taip pat toliau kovosime, kad būtų sukurta ES finansuojama viešojo žemės ūkio draudimo schema, pagal kurią ūkininkams būtų suteikta galimybgauti garantuotas minimalias pajamas gaivalinių nelaimių atvejais.
Monika Flašíková Beňová
raštu. - (SK) Vykdant bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) sprendžiami daug įvairių uždavinių, - kai kurie iš jų specifiniai, kiti - nenumatyti, - dėl kurių ES turi priimti strateginius sprendimus, susijusius su savo žemės ūkio ir kaimo vietovių ateitimi. Kad vykdant BŽŪP šiuos uždavinius būtų galima veiksmingai išspręsti, ji turi būti įgyvendinama vykdant tvirtą ekonomikos politiką bei tvarų viešąjį finansavimą, taip padedant siekti ES tikslų. Ateityje BŽŪP turi likti tvirta bendra politika, kuria būtų siekiama užtikrinti ilgalaikį Europos piliečių aprūpinimo maistu saugumą. Pagal ją taip pat turi būti remiamos žemės ūkio bendruomenės, aprūpinančios Europos piliečius daugeliu įvairių aukštos kokybės ir sveikų maisto produktų. Ne mažiau svarbu, kad ji padeda vietoje kuriant darbo vietas išsaugoti gyvybingas kaimo bendruomenes, kurioms žemės ūkis yra svarbi ekonominveikla. Vykdoma BŽŪP reforma turėtų būti siekiama tvaresnio, sumanesnio ir labiau integracinio Europos kaimo vietovių ekonomikos augimo.
Pat the Cope Gallagher
raštu. - Balsavau už A. Desso pranešimą dėl bendros žemės ūkio politikos, kuriame vertinamas Europos Komisijos komunikatas dėl BŽŪP artėjant 2020 m. Verta paminėti, kad A. Desso pranešime pabrėžiamas svarbus vaidmuo, kurį žemės ūkis gali atlikti vykdant strategiją "Europa 2020". Visų pirma jame pabrėžiama žemės ūkio, kaip kaimo vietovių užimtumo šaltinio, svarba. Nors pranešime yra tiek palankių, tiek nepalankių elementų, juo suteikiamas geras ir tvirtas pagrindas reformų paketui. Mano nuomone, šiame reformos proceso etape svarbiausias elementas yra siekis 2014-2020 m. laikotarpiu išlaikyti dabartinę biudžetinę paramą BŽŪP.
Elisabetta Gardini
Dedama daug vilčių labai svarbiu ir opiu bendros žemės ūkio politikos klausimu. Esame įpusėję ilgą ir sudėtingą kelionę, nes turime pateikti atsakymus ūkininkams ir kartu spręsti pasaulines aprūpinimo maistu saugumo problemas.
Naujojoje BŽŪP pagrindinis vaidmuo teks pažangai ir technologijos inovacijoms.
Kitas esminis šio pranešimo privalumas yra pritarimas ryžtingam ūkininkams ir nacionalinėms institucijoms tenkančio biurokratizmo mažinimui siekiant šiame sektoriuje supaprastinti daugybę administracinių įsipareigojimų.
Taip pat reikia, kad BŽŪP padėtų siekti plataus užmojo tikslų, įtrauktų į strategiją "Europa 2020"; kitaip tariant, mums reikia ekologiškesnės ir tvaresnės BŽŪP, pagal kurią būtų užtikrintas papildomas finansavimas ūkininkams ir kartu pripažįstamas jų vaidmuo saugant aplinką, nes tai jiems padėtų pasirinkti ekologiškus ūkininkavimo metodus.
Galiausiai svarbu kurti skaidrias ir veiksmingas priemones, kuriomis būtų galima padėti ūkininkams valdyti trumpas gamybos grandines, remti kokybę ir teikti informaciją vartotojams, taigi ir remti sąžiningą bei skaidrią kainodarą.
Nathalie Griesbeck
Balsavau už šį pranešimą dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ateities. Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete surengus derybas ir balsavimą, šis dokumentas, nors ir tebėra per daug miglotas, labai pasikeitir dabar juo bandoma įgyvendinti tikrą BŽŪP reformą. Konkrečiau kalbant, BŽŪP biudžeto išlaikymas po 2013 m. buvo pagrindinis klausimas. Iš tiesų norime, kad ES žemės ūkio biudžetas liktų nepakitęs iki 2020 m., kad paskatintume ūkininkus užtikrinti maisto tiekimo saugumą ir aplinkos apsaugą bei kurti naujas darbo vietas, taip pat užtikrintume konkurencingą žemės ūkio sektorių. Tada balsavau prieš pastraipą apie išmokas, kuriomis būtų siekiama remti genetiškai modifikuotus organizmus (GMO), ir už pastraipą apie GMO išbraukimą bei pritariau pastraipai, kurioje nepritariama maisto iš klonuotų gyvūnų ir jų jauniklių ir palikuonių gamybos finansavimui. Vyno rinkos reformos klausimu esu už sodinimo teisių išsaugojimą. Galiausiai - mano nuomone, tai labai svarbu, - balsavau už pagalbos labiausiai nepasiturintiems visuomenės nariams priemonės išsaugojimą. Ši priemonyra aiškus ES piliečių solidarumo simbolis, todėl tikiuosi, kad šiai priemonei skiriamus asignavimus bus galima išlaikyti.
Roberto Gualtieri
Šio Parlamento patvirtintas A. Desso pranešimas visiškai dera su Europos Komisijos jau nustatytomis gairėmis. Jame raginama persvarstyti 2014-2020 m. bendrą žemės ūkio politiką, kad būtų galima spręsti uždavinius, susijusius su aplinkos tvarumu, darbo vietų kūrimu ir tikrai aukštos kokybės ir saugiais maisto produktais.
Patvirtindamas šį tekstą Europos Parlamentas parodo savo nepritarimą regresyvioms tendencijoms ir siūlo, kad būsimas BŽŪP biudžetas liktų bent to paties dydžio kaip 2013 m. biudžetas ir taip būtų užtikrinta, kad ūkininkai gautų paramą, kurią jiems reikia investuoti į naujas technologijas, nes tai yra lemiamas žingsnis, jei šis sektorius turi likti konkurencingas.
Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija labai prisidėjo prie to, - iš dalies ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete, ir plenariniame posėdyje pateikdama daugybę pakeitimų, - kad būtų siekiama įtikinamo rezultato ir taip prieš spalio mėn. planuojamą teisės aktų pasiūlymų pateikimą būtų pasiųsta aiški žinia Europos Komisijai.
Sylvie Guillaume
raštu. - (FR) Manau, kad šis pranešimas yra tvirtas žingsnis į priekį siekiant tvirtos ir tvarios žemės ūkio politikos (BŽŪP), ir dėl šios priežasties balsavau už jį. Pasiuntėme aiškią žinią, kurios pagrindą sudaro trys prioritetai: suteikti visiems Europos piliečiams galimybę įsigyti maisto; skatinti ūkininkus keisti savo darbo metodus, didžiausią dėmesį skiriant biologinės įvairovės klausimams, vandentvarkos ir dirvožemio taršos problemoms bei atliekų perdirbimui; galiausiai saugoti aplinką ūkininkaujant ir kartu kuo daugiau sumažinti ūkininkavimo poveikį teritorijoms. Tai galima padaryti geresniu tiesioginių išmokų paskirstymu, įvairių tipų rinkos reguliavimu ir prioriteto teikimu tvariai plėtrai. Čia aš palaikau sąžiningesnę BŽŪP, pagal kurią būtų galima remti žmones ir sektorius, kuriems labiausiai reikia pagalbos.
Ian Hudghton
raštu. - Svarbu, kad turėtume tvirtą ir tvarią BŽŪP, todėl atliekamas darbas įgyvendinant jos reformą yra vienas svarbiausių šiam Parlamentui iškilusių klausimų. Žemės ūkio sektorius turi būti inovatyvus ir konkurencingas, todėl dirbantieji mano šalyje lieka įsipareigoję atlikti savo naudingą vaidmenį platesniame Europos sektoriuje.
Juozas Imbrasas
raštu. - (LT) Pritariau šiam dokumentui, kadangi tvarus, produktyvus ir konkurencingas žemės ūkio sektorius Europoje gali svariai prisidėti siekiant Sutartyse nustatytų BŽŪP ir strategijos "Europa 2020" tikslų, jis taip pat gali padėti spręsti tokius naujus politinius uždavinius, kaip aprūpinimo maistu, energija bei žaliavomis saugumas, kova su klimato kaita, aplinkos ir biologinės įvairovės apsauga, sveikata ir demografiniai pokyčiai ES. Labai palankiai vertinu Komisijos komunikatą "BŽŪP artėjant 2020 m. Su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas". Manau, kad reikalinga tolesnBŽŪP reforma, kuri atitiktų kintantį žemės ūkio pramonės pobūdį 27 ES valstybėse narėse ir naujas tarptautines globalizacijos aplinkybes. Yra būtina ateityje išlaikyti stiprią ir tvarią BŽŪP suteikiant biudžeto dotacijas plataus užmojo siekiams įgyvendinti atremiant naujus iššūkius. Svarbiausias siekis, mano giliu įsitikinimu, yra teisingai paskirstyti pagalbą tarp valstybių narių ir skirtingų ūkininkų kategorijų. Šiuo metu naujosios valstybės narės, kaip Lietuva, gauna mažesnę finansinę paramą nei senosios Europos valstybės narės. Esu įsitikinęs, kad tiesioginių išmokų suvienodinimas - viena iš esminių sąlygų vieningai ES žemės ūkio rinkai sukurti. Jau praėjusių metų pavasarį su grupe kitų EP narių pareiškimu kreipiausi į Europos Komisiją, Tarybą bei Parlamentą dėl tiesioginių išmokų suvienodinimo visų bendrijos narių žemdirbiams.
Sandra Kalniete
raštu. - (LV) Šiandienos rezoliucija yra žingsnis tinkama kryptimi tam, kad po reformos bendra žemės ūkio politika galėtų būti sąžiningesnir veiksmingesnė. Padarėme nemažą pažangą tiesioginių išmokų klausimu pabrėždami, kad būtina nustatyti atitinkamą ES vidurkio procentu išreikštą minimalų ir maksimalų paramos, kurią gali gauti kiekvienos valstybės narės ūkininkai, lygį. Tai padės pakeisti dabartinę absurdišką ir nesąžiningą situaciją, kai paramos suma gali skirtis iki šešių kartų ir kai dėl to keleto valstybių narių ūkininkams sudaromos nevienodos sąlygos ir iškraipoma Europos ūkininkų konkurencija. Norėčiau pabrėžti, kad pereinamasis laikotarpis turi būti kuo trumpesnis, ir manau, kad tose valstybėse narėse, kurių ūkininkai gauna mažiausias tiesiogines išmokas, suvienodinimo procesas turi prasidėti dar 2014 m. Pereinamasis laikotarpis, kuris dar truktų iki 2020 m., reikštų, kad visa ūkininkų karta toliau būtų verčiama dirbti nesąžiningos konkurencijos sąlygomis. Vis dėlto privalome pripažinti, kad Europos Parlamento dar laukia svarbus darbas, kadangi yra klausimų dėl sprendimų, atsakymai į kuriuos yra bendrais bruožais aprašyti tik A. Desso pranešime, nes Parlamento narių nuomonės dėl aktualios problemos sprendimo išsiskyrarba buvo net visiškai priešingos.
Elisabeth Köstinger
raštu. - (DE) Balsuodami dėl pranešimo dėl BŽŪP priimame sprendimą dėl kertinių ES žemės ūkio politikos akmenų. Palankiai vertinu sprendimą, pagal kurį žemės ūkio politika turi tapti tvaresnė, turi būti padidintas Europos žemės ūkio konkurencingumas ir pasiekta senųjų ir naujųjų valstybių narių pusiausvyra. Ryžtingai priešinausi ES žemės ūkio biudžeto mažinimui, nes manau, kad bendra žemės ūkio politika turi išlikti pagrindine ES biudžeto sritimi. ES piliečiams svarbios jos paslaugos, susijusios su maisto kokybe ir saugumu, gyvūnų gerove ir aplinkos apsaugos standartais bei kaimo vietovių gyvybingumu. Rinka neatlygina už šias papildomas paslaugas. Žemės ūkio fondai yra su paslaugomis susijusios išmokos, dėl kurių ūkininkų šeimos gali patikimai planuoti. Labai svarbu, kad tvirtai laikytumėmės nustatyto vadinamojo dviejų ramsčių modelio. Tik pirmojo ir antrojo ramsčių sąveika užtikrinamas pažangus konkurencingumas ir tvarumas. Antrasis ramstis yra veiksmingas tvaraus žemės ūkio elementas. Nepalankioje padėtyje esančioms vietovėms skiriamų kompensacinių išmokų perkėlimas į pirmąjį ramstį daugumai regionų turėtų katastrofiškų pasekmių. Palankiai vertinu tai, kad maži ūkiai gaus didesnę paramą jiems skiriant išmokas. Tiesioginių išmokų viršutinriba taip pat yra atviras diskusijų klausimas. Pagrindiniu šiandienos Parlamento sprendimu apibrėžti kriterijai, kuriais Europos Komisija naudosis kaip šablonu rengdama teisės aktų paketą. Žemės ūkio politika turi išlikti pagrindiniu Europos politikos elementu.
Giovanni La Via
Balsavau už A. Desso pranešimą, kuris yra Europos žemės ūkiui strategiškai svarbus dokumentas. Pastaraisiais mėnesiais vyko intensyvios diskusijos siekiant suderinti ne tik ūkininkų, bet ir visų Europos piliečių reikalavimus, lūkesčius ir poreikius. BŽŪP yra visų politika. Jai numatytos lėšos įmonių konkurencingumui, aprūpinimo maistu saugumui, sąžiningų kainų vartotojams ir visuomenės aprūpinimui viešosiomis gėrybėmis, kurios saugomos taikant dar daugiau saugiklių, užtikrinti. Nuo jos sukūrimo iki dabar BŽŪP patyrdaug reformų, kurios patvirtina, kad jos parama žemės ūkiui nuolat kinta siekiant geriau spręsti daugybę mums iškilusių uždavinių. Palankiai vertinu šį balsavimą, kuris yra Europos Parlamento laimėjimas. Pirmą kartą juo išreiškiami 27 šalių pageidavimai dėl ES žemės ūkio ateities.
Constance Le Grip
raštu. - (FR) Pritariau savo kolegos Parlamento nario A. Desso pranešimui dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ateities po 2013 m. Šiuo dokumentu Europos Parlamentas dar kartą parodsavo pasiryžimą išlaikyti tvirtą ir plataus užmojo BŽŪP aukšto lygio finansavimu. BŽŪP tikslas - remti mūsų ūkininkus ir spręsti svarbiausius uždavinius: pagaminti pakankamai maisto mūsų 500 mln. bendrapiliečių pamaitinti ir padėti pamaitinti likusios pasaulio dalies žmones. Nuo tada, kai paskutinį kartą buvo reformuota BŽŪP, kito problemos: didėjanti pasaulio maisto paklausa, žemės ūkio prekybos internacionalizacija ir kainų svyravimas, klimato kaita, energijos krizė, turimų gamtos išteklių trūkumas ir mūsų piliečių abejojimas BŽŪP vaidmeniu ir tikslu. Visi šie klausimai turėtų būti įtraukti į BŽŪP po 2013 m., taip pat į juos reikėtų atsižvelgti ją reformuojant. Taip pat palankiai vertinu Europos Parlamento norą padėti smulkiesiems ūkininkams ir jauniesiems ūkininkams, ypač tada, kai jie pradeda veiklą. Galiausiai svarbu, kad BŽŪP užtikrintų ūkininkams didesnes pajamas, kurios pastaraisiais dešimtmečiais nuolat mažėjo ir dabar sudaro pusę miesto namų ūkių pajamų.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Ekonomikos augimas ir visuomenės vystymasis labai priklauso nuo piliečių sveikatos. Mūsų valgomų produktų kokybir jų gaminimo būdas yra itin svarbūs mūsų sveikatai, todėl Europos Sąjungos piliečių sveikata turėtų būti svarbiu mūsų žemės ūkio politikos aspektu. Įtvirtindami kompetentingesnę bendrą žemės ūkio politiką sugebėsime veiksmingiau kovoti su civilizacijos ligomis, susijusiomis su nesveika gyvensena ir prasta mityba.
Nutukimas, diabetas, vėžys ir įvairių formų kraujo apytakos ligos kelią realią grėsmę mūsų piliečiams. Statistiniai duomenys rodo, kad kiekvienais metais Europoje 4,3 mln. žmonių miršta nuo širdies ir kraujagyslių ligų ir 1,7 mln. - nuo vėžio. Manau, kad pranešime "BŽŪP artėjant 2020 m.: su aprūpinimu maistu, gamtos ištekliais ir teritorine pusiausvyra susijusių būsimų uždavinių sprendimas" einama klaidingu keliu, todėl balsavau prieš jį.
Barbara Matera
Balsavau už A. Desso pranešimą, nes esu už bendros žemės ūkio politikos reformą, kuri atspindi kintantį ES žemės ūkio sektoriaus pobūdį. Pranešime numatoma supaprastinta BŽŪP, kurios pagrindą sudaro du ramsčiai: pirmasis ramstis visiškai finansuojamas iš ES biudžeto, o antrajam ramsčiui numatomas daugiamečio programavimo ir bendro finansavimo metodas. Šis ramsčiais grindžiamas modelis padeda BŽŪP išaiškinti atitinkamiems žemės ūkio veiklos vykdytojams ir išvengti dubliavimo. Be to, pritariu šiam pranešimui dėl to, kad jame minima būtinybišlaikyti ES žemės ūkio biudžetą kitu - po 2013 m. - finansavimo laikotarpiu. Adekvatūs finansiniai ištekliai yra nepaprastai svarbūs siekiant išspręsti uždavinius, susijusius su aprūpinimo maistu saugumu, aplinkos apsauga, klimato kaita ir ES teritorine pusiausvyra po plėtros į Rytus. A. Desso pranešime taip pat raginama plėtoti maisto kokybės politiką, susijusią su geografinėmis nuorodomis (saugoma kilmės vietos nuoroda (SKVN) ir saugoma geografine nuoroda (SGN)), kuri yra būtina priemonė, jeigu ketiname užtikrinti vietos ir regioninių firminių maisto produktų autentiškumą. Pritariu šiam pranešimui, nes jis apima BŽŪP lyčių lygybės aspektą. Jame teigiama, kad dirbdami žemės ūkio sektoriuje abu sutuoktiniai turi vienodas teises. Moterys sudaro 42 proc. žemės ūkyje dirbančių žmonių, tačiau jos vadovauja tik vienam iš penkių ūkių.
Véronique Mathieu
Balsavau už pranešimą dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) po 2013 m., siekdama užtikrinti, kad iki 2020 m. BŽŪP biudžetas būtų išlaikomas dabartinio lygio. Taip pat norėčiau, kad ūkininkams būtų atlyginama už jų darbą biologinės įvairovės klausimais. Norėtume, kad biologinės įvairovės apsauga būtų Europos Sąjungos prioritetas pagal įvairias jos kompetencijos sritis. Dauguma ūkininkų yra jautrūs šiuo klausimu, todėl renkasi ekologiškus metodus. Todėl žemės ūkio indėlis į aplinkos apsaugą turėtų būti pripažintas ir įtrauktas į BŽŪP po 2013 m. tikslus. Šiuo aspektu pritariu Komisijos pasiūlymams dėl ES finansuojamų paskatų sistemos, kuria siekiama paremti ūkininkus, pereinančius prie tvarios plėtros.
Marisa Matias
Šiame pranešime siekiama ryšį su gamyba naujoje tiesioginės paramos ūkininkams sistemoje pakeisti ryšiu su aplinkosaugos ir socialiniais kriterijais. Jame raginama pradėti taikyti tiesioginių išmokų laipsniško mažinimo pagal žemės ūkio valdos dydį modelį ir jas palikti tik aktyviems ūkininkams, kurie ūkio dirbamąją žemę naudoja gamybai ir išlaiko jos gerą agrarinę ir aplinkosauginę būklę. Taigi, žengiamas žingsnis siekiant sustabdyti absurdiškų subsidijų skyrimą feodaliniams žemvaldžiams.
Jame daromi pakeitimai, susiję su kainos svyravimu, ir raginama pasaulio mastu rengti sprendimus, kuriais būtų siekiama kovoti su spekuliacija žemės ūkio prekėmis ir itin dideliu kainų svyravimu. Jame taip pat pritariama apsauginiam tinklui ir remiama smulkiųjų ūkininkų asociacija. Nustatytos kai kurios problemos, kylančios dėl rinkos, ir didesnis dėmesys skiriamas aplinkosaugos bei socialiniams klausimams. Reikėtų pripažinti šių klausimų naudą, taip pat juos labiau sukonkretinti. Nepaisant to, šiame pranešime pateiktuose sprendimuose laikomasi tų pačių rinkos mechanizmų, dėl kurių kilo svyruojančių kainų krizir dėl kurių visoje gamybos grandinėje nelygiai paskirstomas pelnas, stiprinimo krypties. Todėl balsuodama susilaikiau.
Hans-Peter Mayer
raštu. - (DE) Balsavau už šio pranešimo patvirtinimą, nes manau, kad iš esmės A. Desso parengtas kompromisas yra tinkamas, nes juo parodoma daug jautrumo Europos ūkininkų padėčiai. Tačiau turėtume ir toliau užtikrinti, kad ne tik deklaruotume biurokratizmo mažinimą, bet ir iš tiesų jį įgyvendintume.
Jean-Luc Mélenchon
raštu. - (FR) Šiame dokumente siūlomi įdomūs pokyčiai, pvz., nepriklausomumas nuo iškastinių energijos išteklių, parama trumpoms gamybos grandinėms, gamintojų derybinės galios stiprinimas ir žemės ūkio produktų atsargoms skirtos informavimo pasaulio mastu ir koordinuotų veiksmų sistemos sukūrimas. Deja, šiems pažangiems dalykams jame nepateikiami skaičiai pinigine išraiška. Jame neprieštaraujama pieno kvotų panaikinimui arba žemės ūkio rinkos apsaugos mechanizmų išardymui. Balsavau prieš šį dokumentą.
Louis Michel
Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) turėtų būti reformuota, kad būtų galima geriau spręsti aprūpinimo maistu saugumo, klimato kaitos, tvaraus gamtos išteklių valdymo, kraštovaizdžio valdymo ir gyvybingos kaimo ekonomikos išsaugojimo uždavinius. Būtina šį sektorių padaryti konkurencingesnį, o BŽŪP - sąžiningesnę, ekologiškesnę, pelningesnę, efektyvesnę ir veiksmingesnę. Ji turėtų būti suformuluota vartojant lengvai suprantamus terminus, kad ją galėtų suprasti visi asmenys, kuriems priskiriu ne tik ūkininkus, bet ir vartotojus bei mokesčių mokėtojus. Šis pranešimas yra žingsnis teisinga linkme tuo, kad jame dedamos visos pastangos ūkininkavimą padaryti dinamiškesnį ir konkurencingesnį, kad jis būtų geriau parengtas įgyvendinti strategijoje "Europa 2020" nustatytus tikslus. Be to, šiame pranešime numatoma išlaikyti atitinkamus biudžeto išteklius po 2013 m., o tai savaime yra pergalė.
Claudio Morganti
Bendra žemės ūkio politika istoriškai buvo pagrindinir svarbiausia ES intervencijos sritis ir šiandien ji vis dar yra nepaprastai svarbi. Šiame pranešime, kuriam visiškai pritariu, teisingai elgiamasi, kad pabrėžiama žemės ūkio verttiek kaimo plėtros, tiek žemės išsaugojimo požiūriu. Anksčiau BŽŪP jau buvo reformuota (ir pagrįstai): nauji uždaviniai, kurie mūsų laukia, yra susiję su tolesniu supaprastinimu ir suderinimu. Laikydamosi sveikatos ir aplinkosaugos taisyklių mažesnės žemės ūkio įmonės dažnai patiria dideles išlaidas. Todėl palankiai vertinu prašymą dėl galimo šių taisyklių patikslinimo siekiant atsižvelgti į kintančias ūkių sąlygas. BŽŪP gali būti tinkama sukčiavimui ir apgavystei, todėl taip pat būtų teisinga Europos lygiu nustatyti tikrai "aktyvius" ūkininkus siekiant užkirsti kelią nederamam lėšų švaistymui. Galiausiai norėčiau pabrėžti būtinybę griežtai priešintis tarptautinių rinkų spekuliacijai maisto produktų kainomis: manau, jog nepriimtina, kad stambus finansinis kapitalas kada panorėjęs galėtų daryti įtaką tokiam kaip šis strateginiam sektoriui, kuris užtikrina žmonių aprūpinimą maistu ir patį jų išlikimą.
Mariya Nedelcheva
Balsavau siekdama paremti A. Desso pranešimą, kuriame numatoma teisingesnBŽŪP po 2013 m. Šiame pranešime remiamas lėšų, kurias įvairios valstybės narės, regionai ir sektoriai gauna kaip tiesiogines išmokas, skirtumų mažinimas. Šiuo žingsniu, nors ir nedideliu, žengiama teisinga kryptimi, todėl jam pritariu. A. Desso pranešime taip pat atsižvelgiama į problemą, susijusią su vienkartinės išmokos už plotą schemą (SAPS) taikančiose šalyse gyvulininkyste besiverčiančiais ūkininkais, kurių dauguma neturi žemės ir dėl to negauna tiesioginių išmokų. Tikiuosi, kad Komisija apsvarstys šį klausimą ir pasiūlys jo sprendimą. Vykstant balsavimui taip pat išreiškiau savo paramą smulkiesiems žemės ūkio produktų gamintojams, taip pat nuostatai dėl pigesnių degalų ir mažesnių akcizų žemės ūkio produktų gamintojams. A. Desso pranešime taip pat pritariama mano pasiūlymui dėl didesnio antrojo ramsčio lankstumo. Tai taip pat yra viena iš priežasčių, dėl kurių balsavau už šį pranešimą. Valstybės ir regionai turi turėti galimybę patys nustatyti savo prioritetus, kad kaimo vietovėse būtų galima įgyvendinti tikrą plėtrą. Lankstumas svarbus, nes padėtis įvairiose valstybėse narėse skiriasi. Taip pat palankiai vertinu pranešime siūlomas priemones, kuriomis siekiama remti žemės ūkio sektoriaus jaunimą. Manau, kad tai yra veiksmingas kovos su gyventojų skaičiaus mažėjimu kaimo vietovėse metodas.
James Nicholson
raštu. - ECR pritaršiam pranešimui, nes juo buvo gerokai patobulintas Komisijos komunikatas ir išlaikoma ankstesnių rinka grindžiamų reformų dvasia. Jame taip pat dėmesys sutelkiamas į BŽŪP ekologizacijos uždavinį, pirmiausia taikant kaimo plėtros priemones. Tačiau ECR nepritaria išmokų viršutinės ribos nustatymui dideliems ūkiams ir pasiūlymams išplėsti rinkos intervenciją į kitus sektorius. Manome, kad šiais pasiūlymais žemės ūkio sektoriuje bus oficialiai įtvirtintas neveiksmingumas. Todėl pritarėme visiems pakeitimams, kuriais prieštaraujama viršutinės ribos nustatymui. Iš esmės A. Desso pranešimas yra labiau teigiamas nei Komisijos pasiūlymas. Komisijos pasiūlymas apima išmokų pagal pirmąjį ramstį ekologizaciją, žemės atidėjimo nustatymą iš naujo, dėmesio sutelkimą į socialinę politiką ir 68 straipsnio, kuriuo leidžiama kai kuriuose sektoriuose iš naujo nustatyti susietas išmokas, svarbos didinimą. Visa tai yra žingsniai atgal, kuriais komplikuojama BŽŪP padėtis ir kuriais niekuo nepadedama ūkininkams reaguoti į rinkos jėgas. Nors A. Desso pranešime yra silpnesnių kai kurių iš šių pasiūlymų aspektų, kitaip nei Komisijos komunikate, jame neatsisakoma rinkai palankios ankstesnių reformų eigos krypties. Todėl ECR frakcija pritargalutiniam tekstui, nors ir nepritariame visoms į jį įtrauktoms nuostatoms.
Rolandas Paksas
raštu. - (LT) Tvarus, produktyvus ir konkurencingas žemės sektorius yra aprūpinimo maistu, gamtos ištekliais ir teritorinės pusiausvyros garantas. Atsižvelgiant į tai, kad gyventojų skaičius pasaulyje tik didės, proporcingai turės didėti ir pasaulio žemės ūkio produkcijos mastai. Todėl turime siekti, kad būtų sukurta stipri ir tvari BŽŪP, kuri atitiktų kintantį žemės ūkio pramonės pobūdį visose valstybėse narėse. Turime priimti geriausius sprendimus, kurie padėtų kovoti su kaimo nuosmukiu bei atremti galimą spaudimą žemės ūkio ekonomikai iš trečiųjų šalių. Didesnį dėmesį reikia skirti MVĮ. Turi būti panaikinami skirtumai teikiant pagalbą ir paramą ūkininkams. Tiesioginės išmokos yra teisėtas Europos ūkininkų pajamų šaltinis. Todėl bendroji schema turi užtikrinti, kad tiesioginės išmokos būtų paskirstomos teisingai, būtų sudarytos vienodos konkurencinės sąlygos visoje ES. Kiekviena valstybnarturi gauti mažiausią vidutinių tiesioginių išmokų procentinę dalį. Šiam tikslui pasiekti reikia nustatyti viršutines ribas. Labai svarbu, kad būtų įgyvendinamos rinkos reguliavimo priemonės ir intervencijos mechanizmai, kad būtų užtikrintos sąžiningos kainos gamybos, o ūkininkams būtų suteiktas pakankamas pajamų lygis, kuris užtikrintų gamybos tęstinumą ir reguliarų maisto tiekimą.
Miguel Portas
Šiame pranešime siekiama ryšį su gamyba naujoje tiesioginės paramos ūkininkams sistemoje pakeisti ryšiu su aplinkosaugos ir socialiniais kriterijais. Jame raginama pradėti taikyti tiesioginių išmokų laipsniško mažinimo pagal žemės ūkio valdos dydį modelį ir jas palikti tik aktyviems ūkininkams, kurie ūkio dirbamąją žemę naudoja gamybai ir išlaiko gerą agrarinę ir aplinkosauginę jos būklę. Taigi, žengiamas žingsnis siekiant sustabdyti absurdiškų subsidijų skyrimą feodaliniams žemvaldžiams.
Juo daromi pakeitimai, susiję su kainos svyravimu, ir raginama pasaulio mastu rengti sprendimus, kuriais būtų siekiama kovoti su spekuliacija žemės ūkio prekėmis ir itin dideliu kainų svyravimu. Jame taip pat pritariama apsauginiam tinklui ir remiama smulkiųjų ūkininkų asociacija. Nustatytos kai kurios problemos, kylančios dėl rinkos, ir didesnis dėmesys skiriamas aplinkosaugos bei socialiniams klausimams. Reikėtų pripažinti šių klausimų naudą, taip pat juos labiau sukonkretinti.
Nepaisant to, šiame pranešime pateiktuose sprendimuose laikomasi tų pačių rinkos mechanizmų, dėl kurių kilo svyruojančių kainų krizir dėl kurių visoje gamybos grandinėje nelygiai paskirstomas pelnas, stiprinimo krypties. Todėl balsuodamas susilaikiau.
Phil Prendergast
raštu. - Ypač palankiai vertinu šiame pranešime pateiktus pasiūlymus, kuriais siekiama jaunuosius ūkininkus ginti ir skatinti taikant subsidijų schemas ir kitas priemones. Amžiaus profilis tebėra iškreiptas į vyresnio amžiaus grupės pusę: 34,1 proc. ES ūkininkų yra daugiau nei 65 metų ir tik 6,1 proc. ūkininkų yra mažiau nei 35 metų. Reformuotoje BŽŪP tai turi būti įvertinta. Reforma reikalinga ir kitose srityse, kuriose kai kuriems ūkininkams atsivers didelės galimybės. Dėl to naujojoje BŽŪP turi būti numatytos pereinamojo laikotarpio priemonės, taikomos nustatytuose sektoriuose, kurie priversti patirti radikalius pokyčius. Keisti visada sunku, tačiau žemės ūkio sektorius turi prisitaikyti prie rinkos tikrovės. Pasaulinpaklausa ir geresnis suvokimas, kad aprūpinimas maistu privalo būti saugus, reiškia, kad žengiančiai pirmyn ES žemės ūkis bus augimo sektorius, ypač svarbus mažiau išsivysčiusiems ūkiams. Naująją BŽŪP reikia tikslingai nukreipti į neefektyvias sritis, skatinant naują praktiką. Pvz., Airijoje reikia didesnių užmojų mūsų ūkiams, nes dėl ES perėjimo prie tradicinio žemės naudojimo atsiranda didelių galimybių. Pvz., turizmas ir rekreacija gali būti svarbūs kaimo ekonomikos veiksniai. Tai reiškia, kad BŽŪP biudžetą reikia išlaikyti dabartinio dydžio ir susieti su indeksais po 2013 m.
Britta Reimers
raštu. - (DE) Balsuoju prieš vyno rinkos reformos - ir kitų specifinių sričių - įtraukimą ne dėl to, kad iš esmės esu prieš šią idėją, o dėl to, kad šiame bendros žemės ūkio politikos įgyvendinimo etape atskiri gamybos sektoriai neturėtų būti minimi. Šiuo metu turėtume derėtis dėl būsimų bendros žemės ūkio politikos principų.
Frédérique Ries
raštu. - (FR) Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) yra vieninteltikrai europietiška politika. Nors ilgą laiką ji buvo apsauga nuo pasiūlos stygiaus, ji nebėra prieglobstis ūkininkams ir jų šeimoms, smarkiai nukentėjusiems nuo žaliavų kainų svyravimo ir pasaulinės konkurencijos. Kaip įrodymu remiuosi nuolatiniu Belgijos žemės ūkio valdų skaičiaus mažėjimu ir pribloškiančiu darbo vietų mažėjimu (56 proc. per 30 metų). Štai kodėl BŽŪP turėtų būti reformuota ir atitikti šiandieninius maisto produktų gamybos ir saugos, aplinkos apsaugos ir atsinaujinančiosios energijos gamybos uždavinius. A. Desso pranešimas, dėl kurio buvo balsuota vidurdienį, atitinka pagrindines Europos Komisijos nustatytas gaires, kuriose palankiai vertinama laipsniška reforma, grindžiama labiau subalansuotų ir tikslingesnių išmokų sistema, ir pažymimą ekologinę orientaciją. Tai gera naujiena. Aišku, kad reikia nustatyti rinkos reguliavimo taisykles ir kad reikia padėti smulkiesiems ūkiams, kurie iki šiol buvo užmiršti viena po kitos vykdant reformas. Tai yra vienintelis mums prieinamas būdas atkurti jaunimo viltis, motyvuoti jį perimti šeimos ūkius ir įtikinti, kad žemės ūkis paprasčiausiai yra sektorius, turintis ateitį.
Crescenzio Rivellini
Reaguodamas į gandus apie finansavimo pagal antrąjį bendros žemės ūkio politikos ramstį mažinimą pakartoju, kad taip pat esu už pakankamų finansinių išteklių kaimo plėtrai garantavimą. Privalome ES žemės ūkio biudžetą išlaikyti dabartinio lygio iki 2020 m., siekdami užtikrinti, kad ūkininkams būtų numatomos paskatos ruošti saugių maisto produktų atsargas, saugoti aplinką, kurti naujas darbo vietas ir užtikrinti ES žemės ūkio sektoriaus konkurencingumą.
Šiuo balsavimu aiški ir griežta žinia pasiunčiama už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakingam Komisijos nariui D. Cioloşui. Nors ES žemės ūkio politika siekiama užtikrinti saugaus ir kokybiško maisto tiekimą ir prisidėti prie aplinkos apsaugos bei atsinaujinančiosios energijos, ji turi būti tinkamai finansuojama siekiant ūkininkus paskatinti taikyti šiuolaikinius aplinkai tinkamus metodus. Kovojant su spekuliacija žemės ūkio prekėmis ir itin dideliu kainų svyravimu reikia pasaulinio masto sprendimo, kuriuo būtų galima užtikrinti didesnį stabilumą ūkininkams ir plataus masto saugių maisto produktų tiekimą. Todėl pritariu pasaulinio masto informavimo apie dabartinį atsargų dydį sistemai, siekdamas kovoti su nekontroliuojama spekuliacija žemės ūkio prekėmis.
Robert Rochefort
raštu. - (FR) Nors gali pasirodyti, kad viršutinės tiesioginių išmokų ribos nustatymo atsižvelgiant į žemės ūkio valdų dydį idėja yra pagirtina, neabejoju, kad dėl jos, siekdamos toliau gauti Europos subsidijas, tos žemės ūkio valdos, kurios kitaip viršytų leidžiamą ribą, įgyvendintų technines priemones. Tačiau esu visiškai už tai, kad būtų įdiegta kita sistema, kuria būtų siekiama skirti daugiau lėšų mažoms žemės ūkio valdoms, pvz., įdiegiant tiesioginių išmokų laipsniško mažinimo atsižvelgiant į valdos didumą sistemą. Todėl balsavau už 10 ir 11 pakeitimus ir 25 dalį. Be to, esu patenkintas, kad šiame pranešime Parlamentas Komisiją ragina apsvarstyti siūlymą sodinimo teises vyno sektoriuje išsaugoti ir po 2015 m. Tai labai svarbu daugeliui Prancūzijos pietvakarinės dalies vyno gamintojų, būtent dėl to, žinoma, už tai ir balsavau. Galiausiai, kalbant apie pieno rinką, galutinis tekstas, mano nuomone, yra labai subalansuotas. Todėl remiu šį pranešimą.
Raül Romeva i Rueda
raštu. - (FR) Už. Kaip sakJ. Bové, taip balsuodamas Parlamentas Komisijos nariui D. Cioloşui suteikpasitikėjimo votumą. Kad taptų konkretūs, jo pasiūlymai dabar turėtų būti perkelti į teisės priemones, kurias reikia pasiūlyti 2011 m. spalio mėn. Tikrai bus sunkumų, kai bus bandoma subalansuoti, viena vertus, užimtumo rėmimo priemones, veiklos, susijusios su visomis atitinkamomis teritorijomis, palaikymą, aplinkos apsaugą ir klimato kaitos prevenciją ir, kita vertus, nuvalkiotą konkurencijos, konkurencingumo ir liberalizmo argumentą. Didelio skirtumo rizika visiškai reali. Po šio istorinio Europos Parlamento balsavimo Europa yra įsipareigojusi pamiršti šią įkyrią mintį apie žemės ūkio našumą. Valstybėms narėms tebereikia prisiimti savo kolektyvinę atsakomybę, o Komisijai tebereikia perkelti savo naują kryptį į teisės aktus. Po nepavykusių 1992, 1999 ir 2003 m. reformų kita lobistams palanki kapituliacija reikštų milijonų ūkininkų ir 500 mln. Europos piliečių vilčių pabaigą.
Licia Ronzulli
Balsavau už šį pranešimą, nes pritariu pranešėjo nuomonei dėl pagrindinių laikotarpio po 2013 m. bendros žemės ūkio politikos reformos punktų.
Pirma, jeigu BŽŪP turi padėti siekti strategijos "Europa 2020" tikslų, ES žemės ūkio biudžetas kitam finansavimo laikotarpiui turėtų būti išlaikytas bent to paties lygio kaip 2013 m. žemės ūkio biudžetas. Visų pirma BŽŪP reikia supaprastinti: turi būti užkraunama mažiau biurokratizmo administracinėms institucijoms ir ūkininkams ir turi būti sumažinamos politikos valdymo valstybių narių lygiu išlaidos.
Galiausiai, jei šiame sektoriuje Europos Sąjunga turi toliau atlikti vadovaujamąjį vaidmenį, turi būti toliau gerinama maisto kokybir didinamas saugumas, kurie yra žemės ūkio ES ir pasaulio mastu raison d'être.
Tokia Saïfi
raštu. - (FR) Bendra žemės ūkio politika (BŽŪP) yra viena seniausių Bendrijos lygmens politikos sričių. Nors ją reikia pritaikyti naujiems poreikiams ir naujiems lūkesčiams, ji neturi dingti. Tai yra politika, kuri pasitvirtino, ir politika, kurią, kaip ir daugelis mano kolegų ir piliečių, esu pasiryžusi remti. Šiuo pranešimu, kuriam pritariau plenariniame posėdyje, aiškiai parodomi žemės ūkio pasaulio pokyčiai, su kuriais kartu iškyla naujų uždavinių ateičiai. Jiems priskiriamos demografinės tendencijos, pvz., senėjantys žemės ūkiu besiverčiantys gyventojai ir kliūtys, su kuriomis pradėdami veiklą susiduria jaunieji ūkininkai. Taip pat yra naujų problemų, pvz., būtinybkovoti su žemės ūkio produktų kainų svyravimu siekiant užtikrinti didesnį aprūpinimo maistu saugumą arba būtinybatsižvelgti į aplinkos apsaugą. Iškilus visiems šiems uždaviniams, jų sprendimą galima rasti tik Europos lygmeniu. Būtent šis sprendimas rekomenduojamas šiuo pranešimu: BŽŪP turi likti tikra Bendrijos politika, tačiau jos veikimą reikia peržiūrėti siekiant ją padaryti sąžiningesnę ir veiksmingesnę.
Bart Staes
raštu. - (NL) Būsimąja bendra žemės ūkio politika kiekvienam turi būti užtikrinama galimybmaitinis sveiku ir vietoje pagamintu maistu. Palaikau šeimos valdomo ūkio įmones, teisingas ir stabilias kainas ir ūkininkams, ir vartotojams ir perėjimą prie mūsų ribotų gamtos išteklių atžvilgiu tvaraus ir socialinio žemės ūkio. Pritariu, kad turėtų būti sustabdytas Europos perprodukcijos dempingas Pietų rinkose, nes šia rinką trikdančia praktika žlugdomi vietos gamintojai. Jie negali konkuruoti su Europos eksportu mažesne nei rinkos kaina. Mums reikia savo gyvulininkystę pertvarkyti į gyvuliams palankią ir ekologišką gamybą, dėl kurios taptume nebepriklausomi nuo gyvūnų pašarams skirtų sojų importo. Todėl balsavau už visus pakeitimus, kuriais subsidijos ribojamos subsidijų vienam vienos įmonės asmeniui principo pagrindu, taip pat už tuos pakeitimus, kuriais užtikrinama šių subsidijų ekologizacija. Todėl taip pat pritariau pakeitimams, kuriais remiamas ekologiniu požiūriu mažai pastangų atsieinantis žemės ūkis, ir pakeitimams, kuriais kovojama su didžiule rinkos koncentracija žemės ūkio įmonių ir mažmeninės prekybos interesais. Todėl taip pat pritariau tiems pakeitimams, kuriais remiamos smulkios šeimos valdomos įmonės ir balsavau prieš pražūtingą masinį sojų importą į Europą. Todėl pritariu savarankiškam apsirūpinimui maistu.
Nuno Teixeira
Pagrindinis bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) tikslas, įtvirtintas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 39 straipsnyje, yra "didinti žemės ūkio našumą skatinant technikos pažangą bei užtikrinant racionalią žemės ūkio gamybos plėtotę ir kuo geresnį gamybos veiksnių, ypač darbo jėgos, panaudojimą". Balsuoju už šį pranešimą, nes manau, kad jame numatytos priemonės, kuriomis stiprinamas ir užtikrinamas BŽŪP po 2013 m. tvarumas, taip pat padedama siekti strategijoje "Europa 2020" įtvirtintų tikslų, ir kad jame atsižvelgiama į aiškius naujųjų ir senųjų valstybių narių skirtumus. Manau, jog itin svarbu, kad BŽŪP būtų skatinama kurti saugius ir sveikus maisto produktus, skirtus ne tik plačiajai visuomenei, bet ir konkrečiai maisto pramonei. Taip pat reikėtų sumažinti biurokratizmą, su kuriuo susiduria ūkininkai rengdami savo paraiškas, siekiant sudaryti geresnes sąlygas naudotis ES fondais. Galiausiai balsavau už pakeitimą dėl pieno, kadangi nesutinku su Europos Komisijos raginimu panaikinti pieno kvotų sistemą ir kadangi dėl to tik pablogėtų jau ir dabar nesaugi nacionalinių gamintojų padėtis.
Georgios Toussas
Balsuodama prieš šį pranešimą Graikijos komunistų partija balsavo prieš visą tiek dabartinę, tiek vadinamąją naująją BŽŪP, kuria buvo sužlugdyti smulkieji ir vidutiniai ūkiai ir kuria, remiantis monopolinių maisto produktų įmonių pelningumo kriterijumi, remiama žemės ūkio plėtra. Pranešime vadinamoji naujoji BŽŪP įtraukiama į strategiją "Europa 2020" siekiant sužlugdyti smulkiuosius ir vidutinius ūkius bei sukoncentruoti žemę, gamybą, subsidijas ir prekybą tik kapitalistinių žemės ūkio įmonių rankose. Štai kodėl jame reikalaujama, kad tiesioginparama būtų skiriama aktyviems ūkininkams, taip pašalinant neturtingus ūkininkus, kurie būtų priversti dirbti ne žemės ūkyje. Be to, konkurencingai, gyvybingai ir teisingai BŽŪP nustatyti principai, susiję su gamybos atsiejimu nuo tiesioginių išmokų, bus naudingi daug žemės turintiems savininkams. Per ankstesnį BŽŪP persvarstymą buvo atliktas parengiamasis darbas, dėl kurio per pastaruosius dvejus metus labai sumažėjo realios ūkininkų pajamos vienam gyventojui ir užimtumas žemės ūkio sektoriuje. Šiame pranešime maistais laikomas preke, žemės ūkio produkcija dėl pelno, todėl ir kyla kasdieniai kriminaliniai su maistu susiję maisto produktų monopolijų skandalai. Jame nėra suformuluota jokio GMO, kuriuose slypi didžiuliai pavojai visuomenės sveikatai ir ekosistemai, apribojimo. Vienintelišeitis - padaryti, kad darbuotojai ir neturtingos paprastų žmonių klasės galėtų naudotis savo gaminamu turtu.
Rafał Trzaskowski
Šiandien Europos Parlamento nariai iš Lenkijos balsavo prieš rezoliuciją dėl bendros žemės ūkio politikos po 2013 m. Mūsų nuomone, Parlamento rezoliucijoje pateiktais pasiūlymais siekiama išlaikyti esamą reikalų padėtį ir jie gali pakenkti tiek Lenkijos, tiek Europos žemės ūkio konkurencingumui.
Ramon Tremosa i Balcells
raštu. - Dėl 10 pakeitimo, už kurį balsavau ne dėl to, kad nenoriu panaikinti sistemos, kuria sudaromos sąlygos didelėms žemės ūkio valdoms gauti milijonus eurų viešųjų pinigų; nenoriu, kad būtų nustatyta viršutinriba tiesioginėms išmokoms. Problema, kurią čia įžvelgiu, nes nenoriu spręsti realios problemos, yra ta, kad didelės žemės valdos, kurios gauna didžiules pinigų sumas, gali būti lengvai padalytos tik apskaitos tikslais ir tada niekas nepasikeis. Viešieji pinigai, užuot jais padėjus mūsų smulkiesiems ir vidutiniams gamintojams, kuriems tikrai reikia šių išmokų, atsidurs toje pačioje einamojoje sąskaitoje.
Viktor Uspaskich
raštu. - (LT) Gerbiami kolegos, Lietuvos ūkininkai sunkiai dirba bei svariai prisideda prie mūsų visuomenės. Tačiau egzistuoja ribos tam, ko jie galėtų pasiekti, jei vietos infrastruktūra ir finansavimas yra nepakankami. Jei būsima BŽŪP nori sulaukti ES mokesčių mokėtojų pritarimo, ji turi užtikrinti maisto saugumą bei darbo vietas. Todėl reikia, kad ES žemės ūkiui numatytas biudžetas išliktų nepakitęs.
Lietuva negali sau leisti žiūrėti atsainiai į žemės ūkio sektorių. Praeitais metais mano šalies žemės ūkio produktų eksportas siek2,6 mlrd. eurų, o ūkininkai Lietuvoje sudaro 7,1 proc. visos darbo jėgos, kai ES vidurkis yra 4,8 proc. BŽŪP turi padėti mus pasiekti konkurencingą, tvarų ūkininkavimą bei aktyvią kaimo ekonomiką. Praeitą mėnesį paskelbtos ES statistikos duomenimis Lietuva vis dar bando pasivyti - BŽŪP procentas, tenkantis kaimo plėtrai Lietuvoje, yra 51,5 proc., ES-27 - 23,3 proc. Mes ir toliau turime palaikyti mūsų ūkininkų pastangas modernizuoti savo ūkius.
Aš palaikau pranešėjo raginimą teisingai paskirstyti pagalbą tarp valstybių narių ir skirtingų ūkininkų kategorijų. Dabar naujosios valstybės narės, kaip antai Lietuva, gauna mažesnę finansinę paramą nei senosios valstybės narės.
Janusz Wojciechowski
Norėčiau pasakyti, kad balsavau prieš A. Desso pranešimą. Nepaisant to, kad šiame pranešime numatyta daug gerų priemonių, jis nepalankus Europos žemės ūkiui, nes jame nepritariama visiško tiesioginių išmokų suvienodinimo idėjai, juo didinama naujųjų valstybių narių diskriminacija ir išsaugoma absurdiška situacija, kai žemės ūkio srityje turtingosioms šalims padedama daugiau, o neturtingosioms - mažiau. Dėl šių priežasčių negalėjau balsuoti už A. Desso pranešimo patvirtinimą.
Anna Záborská
raštu. - (SK) Maisto gamyba susijusi su žmonių sveikata ir sauga. Teisėta ir tinkama, kad Europos Sąjunga daro viską, ką gali, siekdama užtikrinti, kad į Europos rinką patenkantis maistas būtų aukštos kokybės. Liūdna, kad šiam tikslui pasiekti kartais naudojamos abejotinos priemonės. Viena iš jų yra maksimalaus 300 000 EUR paramos vienam ūkiui dydžio nustatymas. Jeigu mums rūpi būtent kokybė, kodėl skiriame smulkiuosius ir didžiuosius gamintojus? Liūdna, kad nebuvo patvirtintas nvienas iš mano kolegų Parlamento narių pateiktų pasiūlymų, kuriais siekiama iš teksto pašalinti absurdišką sąlygą. Taip patvirtinama, kad bendra žemės ūkio politika nėra rūpinamasi našia gamyba.
