Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės persvarstymas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Konrado Szymańskio pranešimas Užsienio reikalų komiteto vardu dėl Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės persvarstymo.
Konrad Szymański
Gerb. pirmininke, labai norėčiau kreiptis taip pat ir į Tarybos atstovą, bet Taryba nenusprendką nors nusiųsti į šią diskusiją. Aš manau, kad tai apgailestautina ir kad tai blogas įprotis. Taip pat manau, kad pirmininkas turi reaguoti į šią padėtį.
Grįžtant prie kaimynystės temos, turime pripažinti, turime žinoti, kad aplink Europos Sąjungą esančios šalys keičiasi labai dinamiškai. Todėl mums reikia kaimynystės politikos pakeitimų. Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga yra mūsų atsakymas į poreikį pietuose, o Juodosios jūros sinergija atsako į iššūkį, kuris sustiprėjo po paskutinės Europos Sąjungos plėtros. Rytų partnerystyra savalaikis atsakymas į mūsų Europos kaimynų lūkesčius rytuose.
Kad pasiektume tikslus, kuriuos pastaraisiais metais nustatėme kaimynystės politikai, kaimyninių šalių gyventojai turi pajausti tikrą politinį ir ekonominį draugiškų santykių atkūrimą su Europos Sąjunga. Štai kodėl skiriama tiek daug svarbos tvirtai laisvosios prekybos zonai sukurti ir greitiems veiksmams vizų mokesčiams sumažinti, turint galutinį tikslą pasiūlyti vizų liberalizavimą didelei šių šalių daliai. Energetikos įtraukimas į svarbiausius kaimynystės politikos tikslus turi būti mūsų bendru siekiniu, mūsų abipusiu interesu, ir tai apima mūsų įsipareigojimą investuoti į nepriklausomų energijos perdavimo tinklų modernizavimą, ypač rytuose ir pietuose. Tiktai tokiu būdu pasieksime politinį draugiškų santykių atkūrimą su Ukraina, Gruzija, Moldova, Armėnija ir galų gale su Azerbaidžanu, be to, ateityje - taip pat išlaikant atitinkamą balansą - su penkiomis Vidurio Azijos respublikomis.
Kai kalbame apie rytinį kaimynystės aspektą, mes neišvengiamai susiduriame su Rusijos problema ir mūsų partneryste su šia šalimi. Šiandien, rengdamiesi deryboms dėl naujos sutarties, galime pasakyti tiktai vieną dalyką - Rusija yra iššūkis saugumui mūsų bendroje kaimynystėje. Labai sudėtinga matyti Rusiją kaip partnerį šioje srityje. Čia susiduriame su esmine Europos Sąjungos plėtros į rytus politine problema. Kaimynystės procesas, žinoma, neatstoja prisijungimo, bet jo negalima atskirti nuo Europos šalių narystės perspektyvos. Be šios perspektyvos mūsų pastangos bus gerokai silpnesnės.
Pasinaudodamas šia proga, norėčiau padėkoti visų politinių frakcijų užsienio reikalų koordinatoriams, kolegoms pranešėjams ir taip pat Užsienio reikalų komiteto sekretoriatui, be kurių pagalbos nebūtų buvę įmanoma paruošti pranešimą, kuris šiandien susilaukdidelės paramos, kaip galima matyti iš labai nedaug pakeitimų, kurie buvo pateikti per plenarinį posėdį. Tai gerokai palengvins balsavimą rytoj.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, prieš dvejus su puse metų Parlamentas ir Taryba priėmKomisijos pasiūlymą dėl išorinių finansinių priemonių supaprastinimo. Mes supaprastinome daug skirtingų priemonių, iš kurių viena buvo Europos kaimynystės ir partnerystės priemon(EKPP). Tai labai svarbi priemonė, nes ji sustiprina mūsų išorinį bendradarbiavimą, tokiu būdu jam didesnę įtaką daro politiniai sprendimai ir nustatomi geresni mūsų finansavimo palaikant pagrindinius sektorius tikslai.
Buvau labai patenkinta skaitydama K. Szymańskio komentarus ir matydama, kad, jo nuomone, EKPP reglamentavimas yra tinkamas ir galiojantis bendradarbiavimui su mūsų kaimyninėmis šalimis. Parengiamieji mūsų apžvalgos rezultatai rodo lygiai ta pačia kryptimi.
EKPP šalių programos paremia EKPP veiksmų planų įgyvendinimą ir atspindi Europos Sąjungos ir partnerių šalių ambicijas. Tam tikra prasme jos buvo perdavimo juostos politinėms ir ūkio reformoms, kurias siekiame skatinti per EKPP. Be to, tokios priemonės kaip dvynių programa ir TAIEX teikia paramą institucijų kūrimui, teisės aktų suderinimui ir reguliavimo suderinimui. Sektorius ir biudžeto palaikymo veiksmai yra naudojami, siekiant skatinti suderintą reformų darbotvarkę. Skirtingi EKPP regioniniai metodai ir matmenys yra palaikomi per konkrečias regionines programas. Buvo sukurta daugiašalprograma, specialiai skirta itin matomoms, visoms kaimyninėms šalims bendroms iniciatyvoms, pvz., TEMPUS, "Erasmus Mundus" ar CIUDAD įgyvendinti. Buvo sėkmingai pradėtas novatoriškas tarpvalstybinio bendradarbiavimo komponentas.
Visa tai aiškiai rodo, kad 2006 m. susitarimas dėl EKPP reglamentavimo davmums priemonę, leidžiančią pasiekti apčiuopiamų rezultatų. Visada būna, ką galima pagerinti, ir aš visada dėkinga už pasiūlymus.
Leiskite man taip pat pasakyti, kad pranešime, pirma, pabrėžiamas poreikis toliau plėtoti konsultacijas su pilietine visuomene ir vietos valdžia, ir būtent tai mes jau darome.
Antra, pastebėjau jūsų raginimą imtis dar ambicingesnių veiksmų demokratijos, teisinės valstybės principų ir žmogaus teisių srityse. Kaip žinote, šios temos jau užima pagrindinę vietą mūsų bendradarbiavime su šalimis partnerėmis, o politinės reformos bei geras valdymas yra įtraukti į pačią EKP esmę. Mes taip pat turime specialius projektus teismų institucijų sistemai stiprinti.
Tačiau būkime sąžiningi. Pirma, kadangi mūsų partneriai susiduria su svarbiais struktūriniais iššūkiais, mes negalime tikėtis, kad viskas pasikeis pernakt ir, kaip lordas Patten kartą pasakė: "demokratija nėra tirpioji kava". Manau, kad tai iš tikrųjų teisinga.
Trečia, matau, kad pranešime prašoma daugiau išteklių. Žinoma, daugiau išteklių gerina mūsų įtaką, tai tiesa. Po pirmųjų dvejų metų mes turėjome kelis kartus grįžti į biudžetinę instituciją, prašydami pakankamų papildomų lėšų, pvz., Palestinai ir Gruzijai. Todėl pasiūlėme skirti naujas lėšas ambicingai Rytų partnerystės programai, kurią netrukus aptarsime Parlamente.
Pabaigoje leiskite man pasakyti, kad esu labai patenkinta matydama, jog pranešime pritariama neseniai Komisijos pateiktam pasiūlymui dėl Rytų partnerystės, kurią laikome labai svarbiu daugiašaliu matmeniu kartu su Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir Juodosios jūros sinergija. Tikiuosi, kad ir toliau sulauksiu jūsų palaikymo ir supratimo ateityje.
DanutBudreikaitė
Po 2004 metų ES plėtros sukurta EKPP taikoma 17 šalių, kurių 15 priskiriamos prie besivystančių. Priemonapima naujas rytines ES kaimynes - Armėniją, Azerbaidžaną, Gruziją, Ukrainą, Moldovą ir Baltarusiją.
Rytų kaimynių saugumas, ypač Ukrainos ir Baltarusijos energetinis saugumas, yra ir ES saugumas. Tai parodjau tradicine tapusi Ukrainos-Rusijos naujametindujų krizė. Vasaros karinis konfliktas Gruzijoje privertmus visus susimąstyti apie ES valstybių saugumo ir nepriklausomybės grėsmes.
Esant tokiai padėčiai, jau anksčiau siūliau ir dabar siūlau dalyvaujant Europos Parlamentui ir remiantis EUROMED ir EUROLAT asamblėjų principais, sukurti Rytų kaimynystės asamblėją EUROEAST, kuri būtų skirta įgyvendinti EKPP Rytų Europos šalyse.
Džiaugiuosi, kad tam pritarta ir pranešime.
EUROEAST suteiktų Europos Parlamentui galimybę skirti lygiavertį dėmesį visoms kaimynėms ir besivystančioms šalims.
Tunne Kelam
Regioninės plėtros komiteto nuomonės referentas. - Gerb. pirmininke, norėčiau pasveikinti savo kolegą K. Szymański už jo labai gerą pranešimą. Regioninės plėtros komiteto vardu pritariu tarpvalstybinio bendradarbiavimo įtraukimui į EKPP kaip priemonės bendriems projektams vystyti ir ryšiams tarp EKP šalių ir Europos Sąjungos valstybių narių stiprinti.
Kartu norėčiau pabrėžti, kad būtina reguliariai kontroliuoti bendrų veiklos programų valdymą ir įgyvendinimą abiejose Europos Sąjungos sienų pusėse. Tarpvalstybinis bendradarbiavimas turi prisidėti prie integruoto tvaraus vystymosi kaimyninėse srityse. Mes prašome Komisijos paruošti išsamią apžvalgą apie visas bendras veiklos programas, kurios yra patvirtintos dabartiniam finansiniam laikotarpiui, kartu įvertinant, kaip buvo laikomasi skaidrumo, veiksmingumo ir partnerystės principų. Toks įvertinimas kartu su problemų, su kuriomis dažniausiai susiduria vadovaujančios institucijos, aprašu turi padėti rasti tinkamesnius sprendimus kitam programavimo laikotarpiui.
Taip pat norėčiau paskatinti Komisiją supaprastinti keitimąsi tarpvalstybinio bendradarbiavimo patirtimi ir gerąja patirtimi tarp, viena vertus, EKP programų ir projektų bei, kita vertus, pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslą ir pagal jau baigtą Interreg IIIA Bendrijos iniciatyvą vykdomų veiksmų.
Galų gale Regioninės plėtros komitetas mano, kad EKKP turi susitelkti ties subalansuota strategija tarp rytų ir pietų bei taikyti specialius metodus abiem sritims.
Ioannis Kasoulides
PPE-DE frakcijos vardu. - Gerb. pirmininke, aš taip pat norėčiau pasveikinti K. Szymańskį dėl jo išsamaus pranešimo, kurį mūsų frakcija rytoj palaikys per balsavimą.
Taip pat norėčiau pasveikinti Komisijos narę B. Ferrero-Waldner tiek dėl sėkmingos EKPP, tiek ir dėl būsimų projektų sprendžiant Rytų partnerystės poreikį, ypač dėl mūsų rytinių kaimynų ir partnerių, taip pat dėl Juodosios jūros sinergijos. Kai tik jie bus sudaryti ir įgaus savo tapatumą - pvz., parlamentinės asamblėjos ar kitą formą, kaip mes darome Viduržemio jūros regionui - galbūt jie visi įgaus skirtingą tapatumą, net ir skirtingus finansavimo būdus.
Aš įžvelgiu tam tikrą konkurenciją - ar, sakykime, susirūpinimą - tarp Parlamento narių. Mes ką tik girdėjome, kad nereikia kurti vieno dalyko, jei jis atneš finansinę žalą kitam dalykui. Taip neturi įvykti. Mes žinome, kad Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga, Rytų partnerystė, Juodosios jūros sinergija ir kitos iniciatyvos atitinka Europos Sąjungos interesus. Dėl šių priemonių nereiktų nuolat sakyti norinčioms prisijungti prie Europos Sąjungos šalims, kad tai nėra alternatyva narystei, dėl ko kai kurios šalys nerimauja.
Maria Eleni Koppa
Gerb. pirmininke, turi būti persvarstyta kaimynystės ir partnerystės priemonė, kad būtų užtikrinta paprastesntvarka ir tuo pačiu metu padidintas skaidrumas. Europos kaimynystės politikos pagrindas - pasitikėjimo atmosferos sukūrimas artimoje Europos Sąjungos kaimynystėje.
Visi suinteresuoti tvirtesniu ekonomikos augimu ir stabilumu visose kaimyninėse šalyse, tiek į rytus, tiek Viduržemio jūros regione. Tačiau turi būti apibrėžti kiekvienai šaliai būdingi kriterijai ir požiūriai atsižvelgiant į jos politinius prioritetus žmogaus teisių, demokratijos, teisinės valstybės, mažumų teisių ir pan. atžvilgiu. Taip pat svarbu, kad Bendrijos pagalba pasiektų visas suinteresuotas piliečių grupes. Štai kodėl kaimynystės priemonės pajėgumai turi būti tinkamai skatinami.
Kad būtų pasiekti šie ambicingi tikslai, reikia vienodai paskirstyti lėšas tarp Rytų Europos ir Viduržemio jūros šalių, kaip nustatyta 2007-2013 m. finansinėje programoje. Europos kaimynystės politika turi papildyti Barselonos procesą, ir turi būti aiškiai apibrėžti tikslai.
Ypač šiuo metu, kai visos šalys, turinčios naudos iš kaimynystės priemonės, išgyvena ekonomikos krizę, turi būti aišku, kad Europos Sąjunga padeda spręsti krizę su šia finansine pagalba. Štai kodėl Europos Komisija turi skelbti vertinimus šiuo klausimu.
Galiausiai norėčiau paminėti Juodosios jūros sinergiją - šį regioną reikia įtraukti į Europos kaimynystės politiką. Europos Sąjungos suteikiama parama šiam regioniniam bendradarbiavimui turi būti nukreipta siekti apčiuopiamų rezultatų tam tikruose prioritetiniuose sektoriuose, pvz., energetikos, transporto, imigracijos ir kovos su organizuotu nusikalstamumu.
Metin Kazak
Gerb. pirmininke, visiškai palaikau gerb. K. Szymańskio pranešimą, ypač pasiūlymą padidinti finansinį paketą Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje. Turime labiau domėtis mūsų kaimyninėmis šalimis, ypač po trijų konfliktų, įvykusių per paskutinius šešis mėnesius Gazoje, Ukrainoje ir Gruzijoje.
Užsienio reikalų komitetas priėmdaug mūsų frakcijos siūlytų pakeitimų, įskaitant 11 pakeitimų, kuriuos pasiūliau aš, kaip šešėlinis pranešėjas. Tačiau dabar noriu pateikti du papildomus pakeitimus Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu.
Nors sutinku su tolesnio bendradarbiavimo su Turkija ir Rusija idėja, siekiant išspręsti tam tikrus vykstančius konfliktus ir sustiprinti ryšius tarp Juodosios jūros šalių, 39 skirsnio formuluotgali sukelti painiavą. Bendradarbiavimas dėl Juodosios jūros vykdomas keturiais skirtingais lygmenimis: valstybės narės, šalys kandidatės, šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika, ir Rusija, kaip strateginpartnerė.
Kadangi Turkija yra šalis kandidatė, jai netaikoma Europos kaimynystės politika ir ji turi daugiau naudos iš pasirengimo narystei pagalbos priemonės negu iš Europos kaimynystės politikos priemonės. Todėl Europos kaimynystės politika tikrai nesuteiks tinkamo pagrindo bendradarbiavimui su Turkija.
Jau egzistuoja bendradarbiavimo su Juodosios jūros šalimis platformos. Mums turbūt reikia bandyti sukurti ryšius su šiomis regioninėmis iniciatyvomis, kad būtų sustiprinta ši sinergija, užuot ieškojus naujų bendradarbiavimo formų.
Antrajame pakeitime nagrinėjamas energetikos klausimas. Pranešimo 44 skirsnis susijęs tik su Ukraina ir Moldavija, nors dauguma mūsų kaimynių yra svarbios šalys energetikos sektoriui, kaip šaltinio šalys arba tranzito šalys. Ypač mąstau apie Gruziją ir Azerbaidžaną, kurių reikšmingumas išaugs, prasidėjus "Nabucco" projektui - tai buvo tarptautinės konferencijos sausio mėn. tema. Todėl man atrodo, kad priemonės energetikos srityje turi apimti visas šalis mūsų kaimynystėje.
Hanna Foltyn-Kubicka
Gerb. pirmininke, Europos kaimynystės politika buvo sukurta, turint tikslą integruoti šalis, įtrauktas į programą, į Europos Sąjungos struktūras. Tai reiškia tvirtą bendradarbiavimą ekonomikos, kultūros ir politikos srityse, nesuteikiant pirmenybės vienoms šalims kitų sąskaita. Turint tai omenyje, sunku suprasti skirtumus, kurie atsiranda dalijant finansinius išteklius tarp Viduržemio jūros ir rytų valstybių šios antrosios grupės nenaudai.
Europos kaimynystės politikos (EKP) skyrimo pagal šiuos regionus idėja pateisinama turint omenyje skirtingas problemas, su kuriomis šie regionai susiduria. Tačiau tuo negalima pateisinti finansinių išteklių paskirstymo nevienodumo. Tai atrodo ypač nepagrįsta, turint omenyje tragediją, kuri neseniai ištiko vieną iš į EKP įtrauktų šalių - Gruziją. Ypač dabar Gruzijos piliečiams reikia mūsų pagalbos ir jausmo, kad į jas žiūrima taip pat, kaip į kitas šalis, dirbančias su Europos Sąjunga.
Kitas svarbus tikslas, kurį turėjo pasiekti EKP - energetinis saugumas. Tačiau dabartinEuropos krizyra akivaizdus bendradarbiavimo principų nenuoseklumo pagal kaimynystės politiką pavyzdys. Be abejonės, krizatskleidbūtinybę nustatyti priemones pagal šią politiką ir būtinybę stiprinti energetikos sektorių kaip Rytų partnerystės dalį. Džiaugiuosi, kad Europos Komisija atkreipdėmesį į šią problemą ir nori įvesti būtent tokią politiką.
Cem Özdemir
Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nare, ponios ir ponai, aš taip pat norėčiau pradėti kalbą padėkodamas pranešėjui K. Szymańskiui, už labai gerą pranešimą. Europos kaimynystės ir partnerystės priemon(EKPP) galės būti veiksminga priemontik tuomet, jei ji suteiks stimulų demokratinei reformai ir skatins tvarų - ekologišką ir sąžiningą - vystymąsi.
Kad būtų įmanoma patikrinti šios priemonės veiksmingumą, turi būti nustatyti aiškūs, konkretūs, išmatuojami tikslai visiems veiksmų planams pagal Europos kaimynystės politiką (EKP). Mes Žaliųjų frakcijoje / Europos laisvajame aljanse labai raginame visų žmogaus teisių priemonių nuoseklumą atsižvelgiant į EKP veiksmų planus, taip pat išsamų EKPP lėšomis remiamų "Teisingumo" projektų tyrimą.
Kitas svarbus momentas, taip pat teisingai pabrėžiamas pranešime - padidėjęs pilietinės visuomenės dalyvavimas kūrimo ir stebėsenos procese EKPP atžvilgiu. 2008 m. vasarą karas Gruzijoje parodė, kad iki to laiko Europos Sąjunga nebuvo sukūrusi ir įgyvendinusi tvarios konflikto sureguliavimo politikos Kaukazo regionui.
"Įšaldyti" konfliktai, pvz., konfliktas Kalnų Karabache, vis dar kliudo tolesniam EKP vystymui Pietų Kaukazo regione. Todėl raginame Tarybą aktyviau dirbti konfliktų sureguliavimo srityje. Ši priemonsuteikia Europos Sąjungai galimybę suvaidinti aktyvų vaidmenį kaimyniniame regione, siekiant toliau siekti demokratinės reformos ir tvaraus vystymosi.
Ypač siekdama išsaugoti savo - mūsų - patikimumą, Europos Sąjunga turi pagaliau pradėti rimtai žiūrėti į demokratijos ir žmogaus teisių sąlygas savo susitarimuose su trečiosiomis šalimis ir imtis atitinkamų veiksmų - idealiu atveju teigiamų, bet jei būtina, neigiamų.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gerb. pirmininke, dėkodamas mūsų kolegai nariui K. Szymańskiui už gerą pranešimą, norėčiau pasidalyti pamąstymais tema, kodėl mums tokia svarbi kaimynystės politika. Turime atsakyti į klausimą. Pirma, todėl, kad nei Europos Sąjunga, nei Europa nėra izoliuotos. ES įsikūrusi Europoje, ir mums tai svarbu. Svarbu dar ir dėl to, kad mes ambicingi ir norime "eksportuoti" savo vertybes, savo idėjas ir savo patirtį į kitas šalis.
Manau, šalia didesnių sprendimų - dėl transporto, energetikos, laisvos prekybos ir abipusių mainų - yra ir mažesnių dalykų, kurie yra labai svarbūs, pvz., švietimas, moksliniai ir kultūriniai mainai ir, svarbiausia, tarpusavio ryšiai. Į Europos Sąjungą žiūriu kaip į tarpusavyje bendraujančių žmonių šeimą. Europa - bent dabar taip į tai žiūriu - bus stipri, kai kiekviena jos dalis turės atitinkamą vaidmenį ir galės tą vaidmenį atlikti, ir į tai turi būti įtrauktos ne tik ES šalys, bet ir jos kaimynės.
Gerb. Komisijos nare, manau, šiandien didžiąja dalimi baigėme kurti įdomią struktūrą - Euromed. Skiriame daug pinigų, turbūt per daug, kaip sakmūsų kolegos nariai iš Sąjungos už tautų Europą frakcijos, ir dabar turime sustiprinti Euroeast idėją. Tai labai svarbu ir manau, kad po pastarosios energetikos krizės, niekas neabejoja, kad tai aspektas, kuris mums yra labai labai svarbus. Tai vienas iš Bendrijos ir regioninių programų klausimų, kuris turi būti paremtas ir kuriam, deja, reikia finansinės paramos. Jam turi būti skirtos atitinkamos sumos. Čia priimame gerus sprendimus, kuriuos šalys ir kaimynės įgyvendins bendradarbiaudamos ir dirbdamos su bendrais projektais.
Aloyzas Sakalas
Gerb. pirmininke, 2008 m. buvo pradėtos kelios naujos regioninės iniciatyvos globojant Europos kaimynystės politikai. Nors finansinpriemonbuvo sukurta 2006 m., ji įrodesanti pakankamai veiksminga, kai ji buvo nukreipta į ateitį.
ES nusprendsustiprinti daugiašalį ir regioninį bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ir tarp jų. Priemonjau sudaro galimybes ES gauti bendrą finansavimą iš kitų tarptautinių organizacijų ir bendradarbiauti su kitomis kaimyninėmis daugiašalėmis organizacijomis. Aktyviai pasinaudokime šiomis galimybėmis.
Antras momentas susijęs su finansinių asignavimų paskirstymu tarp mūsų kaimynių pietinėje bei rytinėje Viduržemio jūros pakrantėje ir mūsų rytų kaimynių. Pagaliau tai iškelia klausimą dėl ES politikos patikimumo. Todėl ES turi laikytis savo įsipareigojimų ir išlaikyti geografinį finansinių asignavimų paskirstymą, kaip nustatyta finansinėje perspektyvoje 2007-2013 m.
Tačiau yra kitas svarbus asignavimų atotrūkis tarp kaimynių. Kalbu apie lėšų, išleistų programoms ateities demokratijose, susijusiose su teisine valstybe ir žmogaus teisėmis, atotrūkį. Tarp 2007 ir 2010 m. 21 proc. bendrojo finansavimo rytinėms kaimynėms išleistas asignavimams demokratinio vystymosi rėmimui, bet pietinėms kaimynėms tai sudaro tik 5 proc. Prašau Komisijos atsižvelgti į šią problemą.
Grażyna Staniszewska
(PL) Gerb. pirmininke, finansavimo iniciatyvos Viduržemio jūros baseinui ir ateities Rytų partnerystei pagal Europos kaimynystės priemonę neturi kenkti, kaip yra šiandien, nvienam iš šių regionų. Svarbu atsižvelgti į ypatingą tiek rytų, tiek pietų šalių partnerių pobūdį.
Pastarieji geopolitiniai įvykiai, susiję su mūsų rytinėmis kaimynėmis, aiškiai parodė, kad būtina geriau pritaikyti Europos kaimynystės politiką prie regiono poreikių. Ukraina gali pasitarnauti kaip pavyzdys. Didžiausiai rytinei Europos Sąjungos kaimynei turi būti pasiūlyti ypatingi stimulai ir pranašumai pagal Rytų partnerystę, kuri turės motyvuojantį poveikį šaliai, norinčiai įstoti į Europos Sąjungą. Be to, taip pat būtų svarbu pagreitinti trijų zonų nustatymą ir užbaigti derybas su Ukraina vizų laisvės tema.
EKP apima ne tik vyriausybių ir nacionalinių politikų veiklą. Todėl džiaugiuosi, kad pranešime pabrėžiama, jog reikalingas didesnis piliečių ir vietos valdžios institucijų socialinis dalyvavimas EKP planavimo ir įgyvendinimo prasme. Taip pat turime nepamiršti, kad, siekiant užtikrinti gerą, veiksmingą ir abipusiai naudingą bendradarbiavimą su kaimynėmis, labai svarbu ir naudinga turėti patirties ir gerosios patirtis mainus bei mokymo iniciatyvas, įskaitant kaimyninių šalių kalbų mokymosi programas.
Pierre Pribetich
(FR) Gerb. pirmininke, norėčiau pradėti kalbą pasveikindamas savo kolegą narį, K. Szymańskį, dėl jo subalansuoto pranešimo Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės apžvalgos tema.
Nepamirškime, kad pagrindinis šio pranešimo tikslas - išvengti naujų skiriamųjų linijų atsiradimo ar dar blogiau, susiskaldymo tarp išsiplėtusios Europos Sąjungos ir jos artimiausių geografinių kaimynių ir didinti svarstomo regiono, kaip visumos, stabilumą ir saugumą.
Taikos skleidimas - dažnai kartojamas noras ir tas, kuriam labai dažnai kliudo neapykantos ir nepakantumo realybė. Dėl tos priežasties tinkamas šios politikos veikimas iš dalies lemia Europos tarptautinę geopolitinę padėtį.
Kaip galėtume veiksmingai patikrinti šią kaimynystės ir partnerystės priemonę? Pagrindinis momentas gali būti įvertintas vienu žodžiu - ambicija.
Iš tikrųjų, daugiau ambicijų dialoguose su pilietine visuomene ir vietos valdžios institucijomis, siekiant išplėsti jų dalyvavimą šios priemonės sumanyme ir įgyvendinimo kontrolėje.
Daugiau ambicijų pagalbos rėmime, turint tikslą išplėsti administracines, vietos ir regionines kompetencijas kaimyninėse šalyse, taip pat remti pilietinės visuomenės mainų programas.
Daugiau ambicijų demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių srityse.
Tačiau šiai biudžeto paramai turi būti taikomas atrankos procesas, kad ji būtų prieinama tik tiems, kurie gali ja pasinaudoti, su konkrečios šalies požiūriu, pagal politinį sąlyginumą nepamirštant tobulinti politikos vertinimo. Taip pat būtina išaiškinti santykį tarp Europos kaimynystės politikos, pagrindų politikos par excellence ir regioninių iniciatyvų, pvz., Juodosios jūros sinergijos, Viduržemio jūros sąjungos ir ateities Rytų partnerystės.
Iš tiesų, susiaurindami politiką iki vis labiau ribotų geografinių teritorijų, rizikuojame prarasti bendrą kaimynystės politikos, kurią Europos Sąjunga nori vykdyti, kryptį, regimumą ir skaidrumą.
Tai kaina, kuria padidinsime Sąjungos sanglaudą ir sinchronizaciją, mūsų skirtas biudžetas bus visapusiškai paskirstytas norimomis kryptimis, o Europos Sąjunga pagaliau visiškai prisiims savo vaidmenį kaip stabilumo centras.
Nicolae Vlad Popa
(RO) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonreikšmingai prisidėjo prie santykių su kaimyninėmis Europos Sąjungos valstybėmis vystymo.
Viena finansavimo galimyb- Kaimynystės investicijų fondas, kuriame, be iš Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės skiriamos sumos, ES valstybės narės turi galimybę dalyvauti aukodamos. Mes žinome, kad finansavimas, kuriuo naudojasi Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė, nėra pakankamas, kad būtų įgyvendinti ambicingi tikslai šioje srityje.
Raginame Europos Komisiją atlikti analizę dėl nuoseklesnio lėšų skyrimo šiai priemonei ateityje, ypač tokioje padėtyje, kuomet kitoms iniciatyvoms, pvz., Juodosios jūros sinergijai, taip pat reikia pakankamos finansinės paramos. Rumunija rėmir toliau rems Juodosios jūros regiono svarbą Europos Sąjungai, pagrįstą akivaizdžiomis galimybėmis, kurias šis regionas siūlo stabilumui, ekonominiam vystymuisi, energetiniam saugumui, piliečių saugumui ir aplinkos apsaugai.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Europos kaimynystės ir partnerystės priemongali ir turi būti labiau naudojama Juodosios jūros regione. Mano nuomone, sinergija Juodosios jūros regione yra pozityvi, tačiau manau, kad šis regionas yra ypač svarbus geostrateginiu požiūriu ir nusipelno labiau struktūrizuoto bendradarbiavimo sistemos, pagrįstos tos pačios apimties kaip Šiaurės Europos ar Viduržemio jūros sąjungos modeliu.
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonturi įnešti didesnį indėlį į transporto ryšių plėtojimą tarp Europos Sąjungos ir Juodosios jūros, taip pat tarp Europos Sąjungos ir Moldavijos Respublikos bei Ukrainos. Rumunija norėtų plėtoti daugiau bendradarbiavimo programų tarp Rumunijos ir Moldavijos Respublikos miestų. Pritariu programos CIUDAD, kuri skatina dialogo tarp miestų vystymąsi, paleidimui.
Bendrijos uostų, įsikūrusių prie Juodosios jūros, plėtra, suskystintų dujų terminalų statyba bei geležinkelių ir automobilių kelių tiesimo plėtra tarp valstybių Juodosios jūros regione ir valstybių narių - visa tai turi būti tarp prioritetų, kuriems bus naudojama ši priemonė. Be to, manau, kad ši priemontaip pat turi būti naudojama bendradarbiavimui energetikos sektoriuje, taip pat elektros transportavimo į Vakarų Balkanų regioną infrastruktūros plėtrai ir integravimui.
Pirmininkas
Turiu atsiprašyti Alexandru Nazare, kadangi dėl Biuro klaidos nesuteikėme jam žodžio įprastu laiku, nors jis buvo sąraše. Suteiksiu jam žodį po procedūros "prašau žodžio".
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Gerb. pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į tris klausimus šioje diskusijoje. Pirma, labai svarbu išlaikyti geografinį padalijimą finansinės pagalbos iš ES biudžeto atžvilgiu Viduržemio jūros šalims ir Rytų Europos šalims, laikantis Finansinės perspektyvos 2007-2013 m. sąlygų, taip pat toliau teikti paramą šioms šalims Europos investicijų banko paskolų pavidalu. Mažiausios paskolų šioms šalims ribos, kurias numatEIB 2007-2013 m. - 8,7 mlrd. EUR Viduržemio jūros šalims ir tik 3,7 mlrd. EUR Rytų šalims ir Rusijai - atrodo nepalankios Rytų Europos šalių požiūriu tuo, kad yra neproporcingos jų poreikiams.
Antra, svarbu, Rytų partnerystei remiant, skatinti bendradarbiavimą su šiomis šalimis energetikos srityje ir kurti sąlygas, kurios užtikrins energijos išteklių tiekimą iš šių šalių į Europą, taip aprūpindamos Europą alternatyvomis energijos tiekimo prasme. Trečia, galiausiai svarbu stiprinti ES ekonominę integraciją su Rytų partnerystės šalimis, išplečiant laisvosios prekybos zoną ir įtraukiant šias šalis, taip pat socialinės integracijos pagalba, kurios svarbiausias tikslas turi būti vizos reikalavimų panaikinimas ENPI gyventojams.
Daniel Petru Funeriu
(FR) Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, formuodami politiką dėl kaimyninių Europos Sąjungos šalių, turime nepamiršti demokratijos trūkumo šiose šalyse. Tai iš jų istorijos kylantis demokratijos trūkumas. Tam, kad sukurtume demokratinę visuomenę, turime padaryti taip, kad visi šių šalių piliečiai turėtų supratimą apie demokratiją.
Pranešime aptariami - beje, teisingai - žmonių tarpusavio ryšiai. Klausiu jūsų, koks gali būti geresnis šių žmonių tarpusavio ryšių sukūrimo būdas, nei leidžiant šių šalių piliečiams laisvai keliauti į Europos Sąjungą?
Todėl raginu Tarybą leisti Moldavijos Respublikos, kuri, beje, vienintelšalis, kalbanti oficialiąja Europos Sąjungos kalba, piliečiams keliauti Europos Sąjungoje be vizos. Žinoma, iki tokios priemonės priėmimo prašau Komisijos padaryti viską, kas būtina, kad būtų sukurtas ir veiktų "bendras vizų centras" Kišiniove. Turime parodyti realų pavyzdį.
Corina Creţu
(RO) Per pastaruosius šešis mėnesius Europos Sąjunga susidūrsu daug iššūkių, kurie iškėlklausimus dėl jos vaidmens, sanglaudos ir gebėjimo veikti ir reaguoti.
KrizGruzijoje ir dujų krizpabrėžmums, kad mes negalime nuolat susidurti su grėsmėmis iš rytų, kurios nukreiptos į tarptautinį stabilumą ir mūsų energetinį saugumą.
Pritariu rytų tokiai ambicingai partnerystei, kokia siūloma pranešime, dar labiau dėl to, kad ji nukreipta į veiksmingesnį bendradarbiavimą ir Gruzijos atstatymo rėmimą, taip pat siūloma ateityje nustatyti laisvos prekybos zoną ir panaikinti vizos reikalavimus Europos Sąjungai.
Tačiau manau, kad turime teikti didesnę reikšmę padėčiai Moldavijos Respublikoje, iš kurios gauname nerimą keliančius signalus dėl žodžio laisvės ir rinkimų, kurie turi vykti šį pavasarį, vientisumo.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Europos kaimynystės ir partnerystės priemonyra labai svarbi Europos kaimynystės politikos sėkmei, ypač Rytų partnerystei ir bendradarbiavimui Juodosios jūros regione.
Rytų partnerystės projektas gali būti sėkmingas tik tuomet, jei jis turės finansavimą, reikalingą, kad būtų pasiekti aiškūs tikslai. Tuo pat metu turime supaprastinti veiksmų ir susijusių finansų poveikio Rytų partnerystėje vertinimo mechanizmus, kad kai kurios vyriausybės neišeikvotų ir netinkamai nepanaudotų Europos pagalbos prieš politinę opoziciją.
Mūsų veiksmai visada turi būti gerai apgalvoti, kad piliečiai matytų konkrečią naudą. Manau, kad Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės siūlomas Europos finansavimas turi suteikti pirmenybę priemonėms, kurių tikslas - užsienio bendradarbiavimas srityje, į kurią nukreipta Europos partnerystė.
Užsienio bendradarbiavimas turi konkrečią misiją - įnešti lemiamą indėlį į regioninę plėtrą, sukurti pasitikėjimą tarp kaimyninių valstybių ir internetinę harmoniją, o žmonių ir prekybos srautų užsienio judėjimo palengvinimas gali turėti ypač naudingą multiplikatoriaus efektą.
Alexandru Nazare
(RO) Europos kaimynystės ir partnerystės priemon- labai svarbi stabilumo, demokratijos ir gerovės užtikrinimui šioje teritorijoje. Be to, ši priemonneatpažįstamai pakeičia sienos sąvoką, apribojimo ir išskyrimo zoną bendradarbiavimo ir politinių ryšių zona.
Neseniai įvykę įvykiai į rytus nuo ES, apie kuriuos Rūmuose anksčiau buvo kalbėta, būtent dujų krizir krizGruzijoje, dar kartą parodė, kad reikalinga strategija, galinti užtikrinti, kad Europos Sąjunga atliks aktyvų vaidmenį šioje geopolitinėje teritorijoje. Turime priimti nuoseklesnį požiūrį bendraudami su teritorija į rytus nuo mūsų sienų. Mums reikia aiškių tikslų, atitinkančių ES interesus ir konkrečius mūsų partnerių poreikius.
Visiškai pritariu tokioms iniciatyvoms kaip Juodosios jūros sinergija ir Rytų partnerystė, kurios sutvirtina bendradarbiavimą su šalimis toje teritorijoje, ypač Moldavijos Respublika ir Ukraina, taip pat Kaukazo ir Kaspijos regiono valstybėmis. Mums taip pat reikia aktyvesnio dalyvavimo Juodosios jūros regione, kad būtų sukurtas pagrindas santykių su Turkija ir Rusija sustiprinimui, kadangi ši teritorija yra Europos Sąjungos, Turkijos ir Rusijos kaimynystėje.
Partnerysttaip pat yra sveikintinas stimulas dalyvaujančioms šalims, kurios norės kreiptis dėl Europos Sąjungos valstybės narės statuso, pvz., Moldavijos Respublika. Ši partnerystgerokai pakelia abiejų pusių įsipareigojimo lygį.
Be to, norėčiau pasakyti keletą žodžių ir apie EURONEST iniciatyvą, kuri yra tik vienas konkretaus sprendimo pagerinti Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės taikymą tokiose valstybėse kaip Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija, Moldavija, Ukraina ar Baltarusija, pavyzdys.
Šios politikos taikymo nepagerinsime nepakeldami finansinės pagalbos lygio. Be būtinybės didinti finansinį paketą, turime kreipti dėmesį ir į tai, kaip šios lėšos leidžiamos.
Manau, būtina garantuoti skaidrumą lėšų skirstymo finansinių mechanizmų atžvilgiu. Taip pat manau, kad ištekliai turi būti paskirstyti turint omenyje pilietinės visuomenės dalyvavimą bendruose projektuose šalyse partnerėse ir piliečių mobilumo rėmimą šiose šalyse, įskaitant vizos reikalavimų palengvinimą.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, manau, ši diskusija apie EKPP iš tiesų jau užbėgo už akių kitam Komisijos pranešimui apie rytų partnerystę. Daug idėjų, kurias jūs iškėlėte, yra Rytų partnerystėje ir esu tikra, kad kai jį gausite, tikiuosi, būsite visai patenkinti.
Leiskite pasakyti tik kelis dalykus. Aš, žinoma, esu labai dėkinga už daugelį pasiūlymų. Šioje Rytų partnerystėje pagrindinmintis yra ta, kad norime dirbti su mūsų Rytų partnerėmis - Ukraina, Moldavija, Baltarusija - jei būtina, dėl demokratijos ir žmogaus teisių, taip pat su trimis Kaukazo šalimis dėl prekybos, siekdami sudaryti gilesnius asociacijos susitarimus, antra, dėl energetikos ir, trečia, dėl didesnio mobilumo. Kalbant apie jūsų pasiūlymus dėl bevizio režimo - pradėsime nuo vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo, nors net ir tai nėra lengva, kadangi daug valstybių narių to vis dar labai nenori. Tuomet, žinoma, yra įvairių rūšių platformų, kurias jau minėjau, pvz., platforma pilietinei visuomenei, energetikos ir transporto platformos, arba iš tiesų, kur gali būti keičiamasi gerąją patirtimi.
Dėl finansavimo galiu tik pasakyti, kad deja, neturiu daugiau laisvų lėšų. Žinoma - kaip visuomet sakau, būdama kaimynystės politikos motina - labiau norėčiau turėti daugiau. Jūs esate labai svarbi biudžeto valdžia, tai prašau suteikti mums šansą ateityje ir realiai mus dėl to paremti. Tai liečia tiek Viduržemio jūros sąjungą pietuose, tiek Rytų partnerystę ir EKPP rytuose.
Šiuo metu yra tokie finansavimo skaičiai: 3,6 EUR vienam gyventojui per metus rytuose ir 3,4 EUR gyventojui per metus pietuose. Taigi, kaip matote, beveik tas pats lygis. Tačiau tuo pat metu - negana, nes esama didžiulių poreikių ir problemų. Todėl taip pat sukūrėme vadinamojo KIF - Kaimynystės investicijų fondo, kuris gali būti naudojamas didesniems projektams - idėją.
Tai viskas, ką galiu pasakyti šiame etape, bet turbūt vėlesniame etape, kai pradėsime aptarinėti Rytų partnerystę, galėsime leistis į smulkmenas. Bet kokiu atveju ačiū jums už šią diskusiją ir už jūsų pasiūlymus. Jie labai dera su ta kryptimi, kuria einame.
Konrad Szymański
Gerb. pirmininke, norėčiau pasakyti kelias pastabas dėl šios diskusijos. Tvarkos supaprastinimas, stebėsena, kaip įgyvendinama kaimynystės politika, ir Europos Parlamento priežiūros vaidmuo - tai klausimai, kuriuos bandome spręsti nuo 2005 m., ir atrodo, ne kažin ką galime padaryti šiuo atžvilgiu. Tačiau šiandien tikrai svarbu pridėti politinio turinio mūsų kaimynystės politikai. Šis politinis turinys apima tokius klausimus kaip vizos, bendra rinka ir energetika. Jei nesusidorosime su šiais iššūkiais, galime prarasti galimybę sukurti savo kaimynystę mūsų pačių sąlygomis. Laikas mums nepalankus. Šalys, kurios šiandien yra mūsų kaimynystėje, gali prarasti savo stabilumą ir pereiti prie kitų regioninės tvarkos nustatymo principų. Nebūsime patenkinti tokiu rezultatu, o istorija gali jau nesuteikti tokios galimybės. Tokie įvykiai taip pat turės įtakos mūsų saugumui, todėl turime galvoti apie šią problemą visiškai savanaudiškai, būtent - turime galvoti apie Europos Sąjungos interesus, kad mūsų kaimynystbūtų stabilumo ir gausos teritorija.
Kalbant apie biudžetą, labai gerai žinau, kad daug šių Rūmų skyrių kaimynystės politikos gerinimo atžvilgiu sutaria dėl reikalų, susijusių su konkrečių šios politikos sričių bei tam tikrų regionų finansavimo, bet turime nepamiršti, kad kaimynystės politika yra tik viena iš biudžeto dalių ir kad niekas nepasikeis kitos finansinės perspektyvos metu. Jei pajėgsime tinkamai finansuoti Viduržemio, Rytų ir Juodosios jūros kaimynystes, visi būsime nugalėtojai. Negalime siekti sėkmės vienoje kaimynystės dalyje kitos dalies sąskaita todėl, kad ES biudžetas sudarytas taip, kad to būtų išvengta. Turime labiau susitelkti ties ES biudžeto pertvarkymu, kad visos dalys (Viduržemio, Rytų ir Juodosios jūros) turėtų naudos iš būsimos finansinės perspektyvos.
Marcin Libicki
(PL) Gerb. pirmininke, apgailestauju, kad B. Ferrero-Waldner, deja, negirdėjo puikaus K. Szymańskio pranešimo santraukos, nes ji vis dar užsiėmusi kitais dalykais.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Alin Lucian Antochi  
Visiškai palaikau pranešimo nuostatas, nukreiptas į Europos Sąjungos politinio įsipareigojimo valstybėms, kurioms taikoma EKPP, lygio kėlimą bei asociacijos susitarimų, kurie pritaikyti kiekvienai šaliai, pasirašymo perspektyvą.
Tam, kad ši politika būtų veiksmingai įgyvendinta, suinteresuotos valstybės turi visiškai atsiduoti demokratinės visuomenės reformos procesui. Veiksmingas reformų įgyvendinimas, ypač tų, kurios susijusios su demokratijos, teisinės valstybės ir žodžio laisvės sritimis, išlieka rimta problema šioms valstybėms ir yra priklausoma tiek nuo jų valdžios institucijų politinės valios, tiek nuo pilietinės visuomenės ir jų piliečių įsipareigojimo laipsnio.
Svarbu, kad šių šalių gyventojai suprastų, jog Europos integracija siūlo ne tik galimybę legaliai kirsti sienas, bet ir realią galimybę išvesti šalį iš aklavietės. Europos projektai turi numatyti konkretesnes išlygas ir specialias lėšas gyventojų informavimui.
Supažindinę gyventojus su integracijos nauda ir įsipareigojimais, kuriuos jie prisiima, šaliai įstojus į ES, juos aktyviai įtrauksime į demokratizacijos procesą visuomenėje ir gerokai sumažinsime valdančiojo elito gebėjimą naudoti prievartos priemones prieš opozicines politines partijas ir pilietinę visuomenę.
Adam Bielan  
Gerb. pirmininke, iniciatyva, kurią dar pernai palaikLenkija ir Švedija, šiandien jau nebėra diskusijų klausimas. Glaudesnis bendradarbiavimas su mūsų kaimynėmis iš kitos rytinės sienos pusės yra ne tik naudingas abiem pusėms, bet ir esminis bei strateginis Europos saugumo prasme.
Politinir ekonominpadėtis anapus mūsų rytinės sienos daro tiesioginį poveikį padėčiai visoje ES, mūsų ekonominei pusiausvyrai ir saugumui. Pernai buvo patikrintas Rusijos patikimumas santykių su kaimynais atžvilgiu - Kremlius patikrinimo neišlaikė.
Štai kodėl Europos kaimynystės politikos vystymui reikalingas mūsų aktyvus dalyvavimas Pietų Kaukazo regiono padėtyje ir įvykiuose, susijusiuose su artimiausiomis kaimynėmis. Šis dalyvavimas - būtina mūsų bendradarbiavimo konkrečiose srityse sąlyga. Kalbu apie paramą pilietinei visuomenei ir demokratinėms bei institucinėms reformoms, taip pat garantuojant Europos energetinį saugumą. Parodykime, kad galime būti pagrindiniu žaidėju Rytuose ir neleisti Rusijai įgyvendinti savo neoimperialistinio žaidimo plano.
Janusz Lewandowski  
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės naudojimas tiek pietinės, tiek rytinės Europos kaimynystės politikos finansavimui neturi būti įgyvendinamas pakenkiant bet kuriam iš šių regionų. Kalbant apie šio finansavimo naudojimą, ypač svarbu užtikrinti kitų šaltinių skaidrumą, įskaitant privatų finansavimą.
Derybų dėl naujo ES ir Rusijos susitarimo metu turime susitelkti ties didesniu bendradarbiavimu iš Rusijos pusės, nustatant aiškius finansinio bendradarbiavimo prioritetus, kurie turi lemti geresnį planavimą ir daugiametį programavimą dėl pagalbos, garantuojant, kad bet kokia Rusijos valdžios institucijoms skirta finansinpagalba prisidės prie demokratinių standartų Rusijoje stiprinimo ir užtikrinimo, kad bus daugiau bendrų projektų, skirtų finansavimui.
Taip pat norėčiau pabrėžti veiksmingų politinių sąlygų ir garantijų nustatymo būtinybę, siekiant užtikrinti, kad pagalbą Baltarusijai piliečiai nedelsiant tiesiogiai pajus ir kad šios pagalbos netinkamai nepanaudos valdžios institucijos, kad užpultų savo politinius oponentus. Europos Sąjunga turi veiksmingiau remti pilietinę visuomenę ir politines partijas, ginančias demokratiją.
Pastarieji geopolitiniai įvykiai Europos Sąjungos Rytų kaimynystėje pabrėžia, kaip svarbu toliau vystyti Europos kaimynystės politiką, veiksmingiau ją pritaikant partnerių reikmėms, kurios apima aktyvesnį ES dalyvavimą Juodosios jūros regione.
Marianne Mikko  
Kaip Europos Sąjungos Moldavijos delegacijos vadovė, savaime aišku, domiuosi EKPP Rytų dimensijos vystymusi.
Visiškai suprantu ir palaikau pietinių Europos Sąjungos valstybių narių interesus skatinti EKPP pietinės dimensijos vystymąsi. Tuo pat metu esu įsitikinusi, kad negalime nepaisyti mūsų kaimynių rytuose. Mūsų bendrų namų saugumo ir gerovės požiūriu mums vienodai svarbios tiek rytinės, tiek pietinės kaimynės.
Remiantis dabartine sistema, kuri galios iki 2010 m., EKPP lėšos padalijamos netolygiai - 70 proc. tenka pietinei dimensijai ir tik 30 proc. - rytinės dimensijos šalims. Naujos diskusijos dėl finansavimo prasidės šiemet. Nuoširdžiai tikiuosi, kad dabartinsistema bus pataisyta šių diskusijų metu ir kad ateityje lėšos bus pagrįstai padalytos tolygiai.
Dėl pastarosios vasaros įvykių - turiu omenyje Rusijos ir Gruzijos konfliktą - mūsų rytinės kaimynės, mano nuomone, pagrįstai tikisi didesnės pagalbos iš ES dėl stabilumo gynimo. ES dalyvavimas neturi apsiriboti tik deklaratyvia politine parama, bet turi apimti ir labai realų bendradarbiavimą bei pagalbą įgyvendinant reformas.
Nepaprastai džiaugiuosi, kad Estija yra viena iš penkiolikos neseniai įkurto Kaimynystės investicijų fondo narių steigėjų. Dabartinio ekonomikos nuosmukio metu 1 mln. EUR asignavimas yra didelis ir konkretus veiksmas.
Toomas Savi  
raštu. - Gerb. pirmininke, pritariu nuomonei, kad "Rytų partnerystneturi kliudyti kaimyninių šalių norui tapti Europos Sąjungos narėmis", kaip buvo pareikšta pranešime. Galimos būsimos narystės paskata - sudėtinRytų partnerystės dalis, kadangi ji sudaro sėkmingo sąlyginio požiūrio pagrindą.
Nors pažanga užbaigto demokratinio perėjimo kryptimi skiriasi kiekvienoje šalyje, - Baltarusijoje būta tik nedidelių žingsnių į priekį, o Ukrainoje ir Gruzijoje buvo padaryta reikšmingų žingsnių, - Europos Sąjunga visada turi išsaugoti galimybę Rytų kaimynystės šalims prisijungti prie ES, kadangi pastangos sukurti veikiančią demokratiją, teisinę valstybę ir pagarbą žmogaus teisėms kartais gali nualinti iki atkritimo.
Pagrindinis Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės bei stojimo paskatos Armėnijos, Azerbaidžano, Gruzijos, Moldavijos, Ukrainos ir Baltarusijos atžvilgiu tikslas - užtikrinti nuolatinę pažangą link konsoliduotos demokratijos tose šalyse.
