ELi valgupuudujääk ja selle pikaajalise probleemi võimalikud lahendused (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Martin Häuslingi Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel esitatud raport teemal ELi valgupuudujääk ja selle pikaajalise probleemi võimalikud lahendused.
Martin Häusling
Austatud juhataja, head kolleegid! Sooviksin alustada, väljendades oma sügavat tänu variraportööridele nende lahke koostöö eest selle raporti koostamisel. Sellest on saanud väga põhjalik projekt. Sooviksin lühidalt käsitleda paari olulist punkti, kuid ei tagane ka paari vastuolulise aspekti puudutamisest.
Euroopa Liidus valitseb tohutu proteiinipuudus. 80% meie valgurikaste taimede vajadusest imporditakse ning pean kahetsusega märkima, et see on kasvav trend. See tähendab, et kasutame teistes riikides umbes 20 miljonit hektarit põllumaad ehk teisisõnu allhangime 10% oma põllumaast teistelt riikidelt, et need kasvataksid valgurikkaid taimi. Selle olukorra üks põhjuseid on 1990. aastate alguses sõlmitud Blair House'i leping, millel oli väga ebasoodne mõju Euroopa valgurikaste taimede konkurentsivõimele. Seetõttu on meie turg üle ujutatud odava sojaga. Euroopa Liidus on toimunud 30% langus kaunviljade kasvatamises ning praegu kasutatakse valgurikaste taimede kasvatamiseks vaid 3% Euroopa põllumaast. Saksamaal on see näitaja vaid 1%.
Tootmine Euroopas on jõudnud kriitilisse punkti, mis seab Euroopa valgurikaste taimede uurimis- ja arendustegevuse ohtu. Valgurikaste taimede taaskasvatamise edendamiseks Euroopas on tarvis poliitilisi meetmeid; vastasel korral langeme alla piiri, mis ohustab valgurikaste taimede püsimist Euroopas. Sellisel juhul kaotaksime ka valgurikaste toodete positiivsed mõjud, eriti külvikorra mõistliku korralduse põllumajanduses.
Valgurikaste taimede kasvatamisel on Euroopas tohutu potentsiaal. Üks välja öeldud punkt on, et aus konkurents tuleb taastada; teisisõnu tuleb Blair House'i leping kahtluse alla seada ja viimaks tühistada.
Siiski leian, et kõige olulisem on, et valgurikaste taimede kasvatamisele antaks tulevikus oluline keskne roll üldise põllumajanduspoliitika reformimises, kuna see annab reformitud põllumajanduspoliitikale palju eeliseid. See on oluline meie vee ja kliima kaitsmiseks ning bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks. Sooviksin tuua vaid ühe näite. Kaunviljade kasvatamine on CO2 sidumisel väga oluline. See võib vähendada mineraallämmastiku sissevedu või kasutamist. Seetõttu meeldiks meile, kui kaunviljade kasvatamisest tehtaks üldise põllumajanduspoliitika tulevases külvikorras püsiv ja kindel komponent.
Samuti leian, et on oluline vähendada meie sõltuvust impordist ja seetõttu viimaks tagada, et Euroopa suudetaks toota liha seda sisse toomata. Euroopa on impordis asunud maailmas teisele kohale. Hiina on esimesel kohal ning impordib nüüd rohkem valku kui Euroopa Liit. Seega on meil selles vallas konkurent.
Olles selle põhieesmärgiks seadnud, peame aga teadma, et teatud teemad raporti hääletuses on küsitavad; nimelt impordikontsessiooni loomine sojale, seades kahtluse alla nulltolerantsi poliitika. Sellel ei ole raportis kohta ning isegi selle lisamine raportisse oleks takistus. Püüame edendada Euroopa valgurikaste taimede kasvatamist, mitte importi soodustada. See peab olema kõikidele selge.
Kui suhtute sellesse raportisse tõsiselt, peame ka kokku leppima mainitud punktide eemaldamises raportist; vastasel korral - tunnistan seda avalikult - ei soovi ma enda nime selle raportiga seostada.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Sooviksin meie raportöörile öelda, et ta on teinud väga tublit tööd ning tegemist on raportiga, mida igaüks peaks lugema, kuna see rõhutab meie valguvajaduse sõltuvust imporditud toodetest. Leian, et olukorra toonitamine võrdluses Hiinaga on väga oluline, kuna peame seda küsimust vaatlema toiduohutuse seisukohalt.
Soovin tähelepanu juhtida kahele olulisele teemale. Mõistan teie tundlikkust GMO küsimuses, kuid vaadeldes seda nüüd ja praegu, on heakskiitmata GMO loomuvastase olemasolu probleem Euroopa Liidu kariloomakasvatajate mureallikas. Peame tõesti leidma tehnilise lahenduse ning usun, et hiljutise arengu valguses liigume õiges suunas.
Leian, et lõige 12 töödeldud loomsete valkude kohta on samuti väga oluline senikaua, kuni järgime selle kohta kehtivaid reegleid. Ent see on üks Euroopa Liidu probleem - oleme teatud loomsed valgud väga olulistel inimeste ja loomade tervisega seotud põhjustel ahelast keelustanud ning seetõttu oleme nappuses.
Toetan seda raportit ja usun, et see toob välja ühe olulisima Euroopa probleemi loomasööda tarnimisel karjakasvatussektorile.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja! Kõigepealt sooviksin samuti Martin Häuslingit selle olulise raporti eest tänada ja tunnustada, kuigi olen selle lõppversioonis pettunud! Ent see ei sõltunud temast. See on ka põhjus, miks loobusin nagu temagi lõplikust hääletamisest komitees.
Esiteks on mul kahju, et raporti sisu on nulltolerantsi probleemi lisamisega moonutatud. Üleskutse lõdvendada heakskiitmata GMO-le kehtivaid impordireegleid ei lahenda ELi valgunappuse probleemi ning seetõttu ei oleks olnud seda tarvis raportisse lisada.
Teiseks on ülioluline, et peataksime märkimisväärse languse valgurikaste taimede kasvatamises ELis ning vähendaksime juba niigi murettekitavat sõltuvust imporditud taimsetest valkudest. Samuti soovin vaidlustada Blair House'i lepingu, mille turukesksed eesmärgid on andnud oma osa hinna äärmuslikule volatiilsusele. Peale selle on need lepingud täielikus vastuolus Kyoto protokolli ja selle globaalse soojenemise eesmärkidega.
Peaksime tulevikus valgurikkad taimed külvikorda lisama kui osa ettenägelikust ja vastutustundlikust mullakasutusest.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Euroopa valgurikastest taimedest pärineva taimse valgu nappus on järjekordne näide sellest, kuidas põllumajandus- ja kaubanduspoliitika tekitab sunniviisiliselt ebavõrdse olukorra. Sellel sõltuvusel on otsesed tagajärjed eurooplase toidu ohutusele ja kvaliteedile ning on põhjustanud murettekitava kasvu karjakasvatajate vastuvõtlikkuses sööda hinna volatiilsuse suhtes. Peame rakendama arvukalt meetmeid, mis ergutavad valgurikaste taimede tootmist, keskendudes eriti kohalikule lühikese tarneahelaga tootmisele, et saada üle praegusest nappusest ja järk-järgult importi vähendada.
Nende meetmete hulka võivad kuuluda spetsiaalne abi, inter alia, külvikorra süsteemidele, põllumajanduse arendusteenustele ning teadus- ja arendustegevusele. Seda probleemi ei saa aga kasutada ettekäändena, et tekitada teisi suuremaid probleeme. Seetõttu ei õigusta see mingil juhul nulltolerantsi ennetava põhimõtte pehmendamist geneetiliselt muundatud organisatsioonide olemasolule ega...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Diane Dodds
Austatud juhataja! Soovin raportööri raporti eest tänada.
Kerkivad söödahinnad ja teiste riikide kohaldatud impordikeelud on välja toonud, kui haavatav on EL loomasöödatarne suhtes. Valgutarne on kõige olulisem karjakasvatussektorile ja selle tasuvusele. Selle sektori põllumajandustootjad minu valimisalas on hetkel väga suurtes raskustes, eriti seakasvatussektor.
Hoolimata raportööri tingimustele pean ka mina ütlema, et usun, et Euroopa peab nulltolerantsi puhul lahenduseni jõudma. Rääkisin alles eelmisel nädalal oma valmisringkonna inimestega, kes tegelevad loomasööda importimisega. Nad ütlesid, et hiljutised sammud on kõigest poliitilised noogutused, mis ei paku ega hakka kunagi pakkuma pikaajalist lahendust, ning peame tõepoolest nulltolerantsi puhul lahenduse leidma.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Michel Dantin
(FR) Austatud juhataja! Enda fraktsiooni variraportöörina sooviksin samuti tänada raportööri tingimuste eest, milles saime temaga sellest küsimuses koostööd teha!
Head kolleegid! Usun, et hetkel on tegemist läbinisti strateegilise küsimusega. Oleme Hiinast juba kuulnud. Räägiksin näitajatest: 2010. aastal ostis Hiina 49% turul olevast sojajahust. 2011. aastaks ennustatakse, et samad tarbijad ostavad 57% turul olevast kogukogusest.
Seetõttu on keskmises perspektiivis küsimus tõepoolest Euroopa sõltumatuses. Kujutlege hetkeks, et mõni väga intensiivne põllumajanduspiirkond leiaks ennast nädalaks ilma imporditud sojata: mis juhtuks? Peame kiiresti hakkama neid taimi taas oma piirkonnas kasvatama.
Minu riik esitas 2010. aastal artikli 68 kontekstis ühe meetme. See tõestas, et tootmist on võimalik vastavalt poliitikale kohandada.
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Sooviksin tänada Martin Häuslingit, Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis esindajat ja isikut, kes sõnastas keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamuse, erakordse koostöö eest. Raport näitab vaid, et Euroopa karjakasvatuse tulevik on praeguse valgunappuse tõttu ohus ning läbimurdeks puudub reaalne võimalus; ei meie kliimatingimused ega üldise põllumajanduspoliitika toetussüsteem anna stiimulit kaunviljade kasvatamiseks. Sooviksin juhtida volinik Maria Damanaki tähelepanu ühele väga olulisele punktile: Euroopa Komisjon peab viivitamatult tühistama loomsete valkude söötmise keelu mittemäletsejatele, kodulindudele ja sigadele. Ei ole ühtegi viidet sellele, et see keeld kehtiks mittemäletsejatele...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Czesław Adam Siekierski
(PL) Euroopa Liidu ebamõistlik põllumajanduspoliitika on viinud olukorrani, kus valgurikaste taimede kasvatamine ei ole Euroopa põllumajandustootjate jaoks enam majanduslikult mõistlik. Valgunappus on näidanud, et Euroopa Liidu poliitika turgude avamise kohta põllumajandussaaduste impordile vajab läbivaatamist. Praegu on meil Euroopa turgudel näiteks soja, mis on peaaegu täielikult imporditud Argentiinast, Brasiiliast, USAst ja Aasia turgudelt. Soja on geneetiliselt muundatud, seega on selle tootmine suhteliselt odav. Hoopis teine küsimus on geneetiliselt muundatud põllumajandustoodete lubamine Euroopa turule. Räägime selles küsimuses vaieldamatult iseendale vastu. Ühest küljest korraldame arutelu GMO toodete lubamise või keelustamise kohta Euroopa Liidus ning samal ajal väldime tõsiasja, et söödaks kasutatav geneetiliselt muundatud soja imporditakse teistest riikidest, ning seetõttu tarbime seda lõpuks kaudselt.
Åsa Westlund
(SV) Austatud juhataja! Soovin raportööri tänada väga hästi kirjutatud raporti eest - see on tunduvalt paremini koostatud kui paljud, mille üle selles istungisaalis hääletame. Nõustun samuti, et GMOd ja nulltolerantsi puudutav tekst selles raportis on väga kahetsusväärne. See on täielikus vastuolus ülejäänud raportiga, kuid on loomulikult ka iseenesest väga kahetsusväärne.
Sooviksin samuti rõhutada head mõju kliimale, mida valgurikaste taimede kasvatamine ELis kaasa tooks. Selle tegemiseks on alus. Sellest hoolimata on veel üks väga oluline probleem, mida ei ole raportis lahendatud, nimelt tõsiasi, et sööme üha rohkem liha. Mida rohkem raha meil on, seda rohkem liha sööme, seda suurem on mõju kliimale ning seda rohkem on tarvis valgurikkaid taimi. Mida me võtame ette selle olulise probleemiga, mis on terve arutelu tuum? See on küsimus tulevikuks, nii meile endile kui ka Euroopa Komisjonile.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Esmalt soovin tänada raportööri Martin Häuslingit selle olulise teema meie ette toomise eest! Õigupoolest on tegemist väikese skandaaliga, kuna ei ole õige, et valgu kogus Euroopa Liidus väheneb.
Minu jaoks oli väga suur šokk avastada, et oleme 80% ulatuses valgutarbimises sõltuvad impordist. Kuidas sai selline asi juhtuda Euroopa Liidus, mis on nii soodne paik põllumajandustoodete tootmisele, seda nii põllusaagi, kariloomade ja muude elusloomade puhul? Raportöör ütles kaks väga olulist asja - üks neist on külvikord. Seda on palju lihtsam öelda, kui teha ning kahtlemata peab turg põllumajandustootjaid julgustama oma tavasid muutma. Teiseks soovin öelda, et see probleem tuleks lisada sihina peagi saabuvasse ÜPP reformi, et saavutaksime valgutootmises sõltumatuse.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Usaldusväärne ja jätkusuutlik valgutarne on tõepoolest ELi karjakasvatussektorile eluliselt oluline. Seega sooviksin tänada raportööri Martin Häuslingit ja põllumajanduskomisjoni liikmeid selle olulise teema uuesti päevakorda tõstmise eest.
Teie raport on teretulnud panus arutelusse üldise põllumajanduspoliitika reformi kohta enne 2020. aastat. Nagu teate, kavatseb komisjon juriidilised ettepanekud päevakorda esitada sügisel.
Sooviksin rõhutada, et valgu liidusisene tootmine on koos biokütuse tootmise kõrvalproduktidega tõusnud. Rapsijahu ja etanooli kõrvalproduktide tootmine on järsult kasvanud. Nüüd moodustab see 22% ELi valgurikaste söödakomponentide tarbimisest, kui viis aastat tagasi oli näitaja 12%.
Toetus kaunvilja sisaldavaid külvikorrasüsteeme kasutavatele põllumajandustootjatele on teie raporti üks põhiideid. Nagu te teate, on külvikord üks kaalumisel olevaid otsetoetuste keskkonnasõbralikumaks muutmise punkte.
Seega on mul hea meel näha teie toetust maaharimise keskkonnasäästlikkuse suurendamisele. Näen edasisi võimalusi tulemuslikkuse arendamisel näiteks ühendatud kahjuritõrjes. Siiski ei tohiks otsetoetuste keskkonnasõbralikumaks muutmist ohtu seada, eraldades otsetoetuse nõudest toota konkreetset põllukultuuri.
See idee on viimaste reformidega saavutatud turuorientatsiooni keskne mõte. Rõhutan, et mitmed liikmesriigid kasutavad hetkel võimalust liita osa otsetoetusest keskkonnaeesmärkidega, et valgurikaste taimede kasvatamist toetada.
Soovin ka rõhutada, et märkimisväärne tõus kaunvilja ja sojaubade kasvatamises ELis tähendaks tõenäoliselt teraviljatootmise vähenemist, kuna maad on Euroopas piiratud hulgal.
Lõpetuseks sooviksin mainida veel kaht valdkonda, kuhu ELi poliitika võib anda panuse: teadus- ja arendustegevus maapiirkondades. Mõlemad võivad olla abiks, et saada meie erinevatest proteiiniallikatest kätte maksimum. Näiteks võib nendest kasu olla valgurikaste taimede parima kasutamise õpetamisel ja optimaalsete söötmistavade väljaselgitamisel. Samuti võib neid kasutada uute taimesortide väljatöötamisel.
Kokkuvõtteks toetab komisjon teie mõtteid reformitud ettepaneku ettevalmistamisel. Tehkem siiski üks aspekt selgeks! Külvikorrast või maapiirkondade teadus- ja arendustegevusest tulenevatest stiimulitest võib olla abi. Loomulikult on nendest abi. Kuid EL jääb sõltuvaks imporditavast valgust.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 8. märtsil kell 12.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Jarosław Kalinowski
Kõrge valgusisaldusega taimede kasvatamise ja soja tootmise poliitika ELis vajab kinnitamist. Hetkel on mitterahuldav ka kaubanduspoliitikas valitsev kord sööda importimise puhul USAst. Piirkondlikud ja klimaatilised tingimused võimaldavad suure valgusisaldusega taimedel Euroopa Liidus kasvatamise korral oma struktuuri muuta, mis oleks isegi soovitatav, kui arvestada bioloogilist mitmekesisust ja kliimamuutustele vastupidamist. Teistest riikidest imporditavat sööta ei kontrollita nii rangelt kui Euroopa sööta, seega ei saa me selle kvaliteedis 100% kindel olla. Me ei tea kindlalt, kust on pärit tooraine, mida sööt sisaldab. Seetõttu peaksime rakendama viivitamatult meetmeid olukorra muutmiseks, sest vastasel juhul kõlavad meie kinnitused kõrgeima kvaliteediga tervisliku ja ohutu Euroopa toidu kohta õõnsalt.
Veel üks lahendus valgunappuse probleemile ELis oleks loomade liha ja kondijahuga toitmise keelu leevendamine. Kodulindude ja sigade puhul ei ole ainsatki tõendit selle kohta, et seda tüüpi toiduga võivad levida haigused. Selle jahu kasutamise õigus loomakasvatuses vähendab kulutusi, mis on lihatootmise kasumlikkuse languse taustal väga oluline. See võimaldaks vähendada suure valgusisaldusega loomasööda importi Ameerikast.
Elisabeth Köstinger
EL ei ole olukorras, kus see suudaks ise loomasööta toota, ning muudab ennast sõltuvaks kolmanda maailma riikidest. Vaid 30% loomasöödaks vajaminevatest valgurikastest taimedest toodetakse ELis. Selle sõltuvuse mõjud on meie põllumajandustootjatele selgeks saamas, esiteks tohutu hinna volatiilsuse ja teiseks imporditud toodete jälgitavuse puudumise kujul. Toetan ettepanekut valgurikaste taimede kasvatamise taasalustamise edendamiseks ELi põllumajanduses. Euroopa peab loomatoiduga varustamises astuma järjepidevale ja sõltumatule teele. Siiski sooviksin loomasöötade teemal näha suuremat ausust ja objektiivsust; vajame geneetiliselt muundatud organismide kohta uusi teaduslikke hinnanguid ja loomse valgu kasutamise keelamist. Põllumajandusest ei tohi saada populismi ohver, kuna see teeb olulist tööd ja kannab suurt vastutust ELi toiduga varustamisel. Peame looma põllumajandustootjatele paremad raamtingimused. Parem jälgitavus eeldab paremat märgistamissüsteemi. Saan aru, et iga liikmesriik peab ise otsustama, kas soovib geneetiliselt muundatud taimi kasvatada; Austraalia põllumajandustootjad neid oma põldudele ei taha. Pikas perspektiivis saame oma sõltuvust vaid piirata, kui põllumajanduspoliitika keskendub rohkem piirkondlikele säästliku tootmisega konjunktuuritsüklitele, lühikestele transporditeedele ja kõrgele iseturustamise tasemele.
Rareş-Lucian Niculescu
kirjalikult. - (RO) Raport rõhutab ELi suurt sõltuvust kolmandate riikide valguimpordist ning vajadust rakendada meetmeid, mis tagaksid selles valdkonnas suurema sõltumatuse. Geneetiliselt muundatud soja kasvatamise lubamise protsessi lihtsustamine Euroopa Liidu riikides lahendaks selle probleemi ning annaks finantskriisis tugevasti räsida saanud Euroopa põllumajandusele olulise sissetulekuallika. Euroopa Komisjoni soovitatud uue seadusandliku raamistiku kontekstis liikmesriikide õiguse kohta keelata GMOde kasvatamine oma territooriumil subsidiaarsuse põhimõtet rakendades saaksid Euroopa riigid iseseisvalt otsustada, kas soovivad seda saadust kasvatada või mitte.
Pavel Poc
Igasugune toidusõltuvus asetab ELi väga haavatavale positsioonile. Valgurikaste taimede kasvatamisega kaasnevad samas arvukad majanduslikud, keskkondlikud ja põllumajanduslikud eelised. Väiksem lihatarbimine ja taimsete valkude osakaalu suurendamine oma toitumisharjumustes avaldab positiivset mõju nii keskkonnale kui ka inimeste tervisele. Valgurikaste taimede ja nende derivaatide liigne import destabiliseerib Euroopa põllumajandust, mõjutades eriti keskmise suurusega ja väikeseid põllumajandustootjaid ning suurendab ka hindade volatiilsust. Valgurikaste taimede riigisisese tootmise madal tase piirab teadustegevust, seemnete tarnet ja teadmisi säästlike tehnoloogiate kohta, seda eriti kaunviljade kasutamise puhul külvikorras ning rohumaade parima kasutamise puhul. Tarvis on rakendada mitut olulist meedet. Komisjon peaks koostama raporti riigisisese valgurikaste taimede tootmise võimaluste kohta, toetama valgurikaste taimede uurimist, nende täiustamist ja kasvatamist ELis, ning valgurikkaid taimi tuleks maaelu arengu kontekstis propageerida kui kvaliteetset sööta. Tarvis on rajada imporditud valgurikaste taimede päritolu jälgimise mehhanism, mis keskendub rakendatud põllumajandustavade jätkusuutlikkusele asukohariigis. Komisjoni kutsutakse ka üles töötama välja ajendipõhised meetmed, et edendada söötis maa kasutamist, mis võib aidata märkimisväärselt kaasa valgunappuse vähendamisele ELis. Kliimamuutuste kontekstis tuleks suurendada mullaviljakust, veekaitset ja bioloogilist mitmekesisust, valgurikaste taimede tootmist Euroopa Liidus tuleks suurendada ning seda sihtfinantseerida.
