Hääletuse kohta selgituste andmine
Suulised selgitused hääletuse kohta
Daniel Hannan
Härra president, võrdse tasu ja soolise võrdõiguslikkuse valdkond on võib-olla Euroopa Liidus parim näide kohtu aktiivsusest - sellest, kuidas asutamislepingus on öeldud üht ja Euroopa Kohus tõlgendab seda ulatuslikult ja loovalt.
Rooma leping sisaldab ühte lauset teemal, mida võiks pidada väga kergesti mõistetavaks: "Meestele ja naistele makstakse võrdse töö eest võrdset tasu”. Kuid mitmes vastuolulises otsuses - Defrenne vs Sabena, Barber vs Guardian Royal Exchange, jt - on määratlust järjest enam laiendatud, esiteks selleks, et kaasata puhkusetasud ja pension jne, ja seejärel selleks, et kaasata võrdse väärtusega töö.
Ei ole üldse selge, kuidas tööandja peaks hindama võrdse väärtusega tööd, kas ta peab näiteks võtma arvesse nõuetekohaselt kvalifitseeritud taotlejate olemasolu. Asja tuum ei ole tegelikult seotud soolise võrdõiguslikkusega, see on seotud liikmesriikide õiglusega, kes mõtlevad, et nad allkirjastasid ühe asutamislepingu ja siis avastavad, et kohtutes tõlgendatakse seda kohtunike poolt, kes annavad sellele tähenduse, mida kindlasti ei olnud ette nähtud.
Enne, kui avame ukse ulatuslikele uutele laienemistele Lissaboni lepingu kaudu, peaksime panema selle rahvahääletusele. Pactio Olisipiensis censenda est!
Philip Claeys
(NL) Härra juhataja, mul on raske nõustuda proua Riera Madurelli raportiga ja mitte seetõttu, et oleksin soolise võrdõiguslikkuse põhimõtte vastu. Lausa vastupidi, loomulikult, aga probleem kõnealuse raporti ja kõikide sarnaste raportite puhul siinses poliitiliselt korrektses täiskogus, on tegelikult selle üleolevalt armulik toon. Kuidas on näiteks võimalik kiita tõendamiskohustuse muutmist, ehkki see on õigusriigi peamine põhimõte, et inimesed peaksid tõestama süüd, mitte süütust?
Miks koormatakse ettevõtteid iga-aastase kohustusega esitada soolise võrdõiguslikkuse äriplaan? See on väga üleolevalt armulik, koormates ettevõtteid sel viisil bürokraatliku absurdsusega lihtsalt selleks, et taguda pähe mitmeid üldiselt heakskiidetud põhimõtteid, mida ei ole alati lihtne praktikas rakendada. Kuidas saame sundida ettevõtet palkama võrdse arvu mehi ja naisi selle asemel, et lihtsalt vaadata, kes on töö jaoks kõige sobivam?
Laima Liucija Andrikien
(LT) Hääletasin resolutsiooni poolt olukorra kohta Gaza sektoris, sest kõnealune resolutsioon hõlmab paljusid asju, mis on olulised Leedu kodanikele, kes mind siia parlamenti delegeerisid.
Eelkõige, kohene ja alaline relvarahu. Eile edastatud statistika maailma uudisteagentuuride poolt on kohutav - enam kui 1 000 hukkunut, sadu vigastatud, sandistunud, nutvaid lapsi. See ei saa jätkuda.
Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjoni liikmena on inimõiguste rikkumised ja humanitaarolukord Gaza sektoris minu jaoks eriti oluline. Humanitaarabi ei tohiks kuidagi tõkestada. Abi tuleb anda neile, kellele see on eraldatud ja kes seda enim vajavad - tsiviilisikutele.
Tervitan kõnealust Euroopa Parlamendi resolutsiooni. Seda oli väga vaja. Euroopa Parlament ei vaiki kunagi ega tohi vaikida, kui inimesed surevad.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, tundub üsna kasutu tervitada kõnealust resolutsiooni ettepanekut Gaza kohta, mida ma loomulikult teen, sest seni ei ole sõnu kuuldud üle raketitule müra ja kõmina, kuulide ning meeste, naiste ja laste nutu, kes on vigastatud ja kõnealuses piirkonnas surma saanud. Kuid võib juhtuda, et täna toimuvad piirkonnas täiendavad sammud relvarahu suunas, mis oleks väga tervitatav.
Selles osas toetame Egiptuse jõupingutusi relvarahu vahendamisel. Kui Egiptus ja Araabia riigijuhid võivad kasutada mõjutusvahendeid Hamasi suhtes, siis Iisraeli puhul arvan, et USA on see, kellel on vastav mõju, kuigi ma loodan, et kõnealune resolutsiooni ettepanek, mida täna parlamendis kõlavalt toetati, lisab juurde survet koheseks ja tõhusaks humanitaarabiks, relvarahuks ja püsivaks rahuks piirkonnas.
Daniel Hannan
Härra juhataja, esmalt oli mul hea meel näha, et ei võetud meetmeid liikmete vastu, kes otsustasid selle hääletuse ajal demonstratsiooni korraldada oma "Lõpp sõjale” plakatite ja Palestiina lippudega. Loodan, et meil on nüüd pretsedent, et erinevalt nendest, kes pidasid demonstratsiooni rahvahääletuse kohta, lepime õigusega esitada rahumeelne seisukoht sobival viisil osana demokraatlikust protsessist.
Nagu kõik teised siin parlamendikojas, olen loomulikult kohutatud sellest, mis on Lähis-Idas toimunud. Kaotajateks ei ole üks ega teine pool, vaid hea tahtega inimesed kogu piirkonnas. On Gaza perekondi, kes üritavad rahumeelselt oma lapsi kasvatada, kes on kohutatud põrgust, mis on raketiheitmistega lahti läinud. On iisraellasi, kes saavad aru, et ühel päeval on nende naabriks sõltumatu Palestiina ja sellised meetmed ei tee temast tõenäoliselt healoomulist naabrit. Praegustes tingimustes ei taha keegi siiski selliseid hääli kuulda.
Ütleksin ainult, et mind hämmastab proportsionaalsuse nõudmine resolutsioonis. Ma pole kindel, mida proportsionaalsus tähendab. Kas Iisraeli valitsuse kritiseerijad oleksid õnnelikumad, kui oleks sadanud proportsionaalne hulk rakette juhuslikele Gaza küladele? Näen teie tõstetud haamrit, mistõttu ütlen lihtsalt, et loodan, et relvarahu kiiresti saavutatakse ja saame minna tagasi kõneluste ja rahumeelse lahenduse leidmise juurde.
Bernd Posselt
(DE) Härra juhataja, tahaksin tänada nõukogu eesistujat, Tšehhi välisministrit Karel Schwarzenbergi ning välissuhete ja Euroopa naabruspoliitika volinikku Benita Ferrero-Waldnerit osalemise eest meie arutelus eile ja ka kaasliikmeid tänase hääletuse eest, mis oli peaaegu ühehäälne.
EL on tõepoolest palju ühtsem, kui inimesed räägivad. Kui nii jätkub, saame Lähis-Idas midagi korda saata ja seetõttu peame selles suunas jätkama.
Komponendid on selged: "jah” Iisraeli õigusele eksisteerida, "ei” sõjale ja verevalamisele, "ei” Hamasi raketitulele, "ei” Hamasi terrorismile ja eelkõige "jah” läbirääkimistele vaidlusküsimuste teemal, kaasa arvatud asunike probleem, sest see on kesksel kohal koos vastuvõetamatu terrorismiga Hamasi poolt.
Peamised koostisosad on seega laual ja ELi ülesanne on viia asju energiliselt edasi selle asemel, et taanduda ühtsusetuks jututoaks, mis me kahjuks viimastel aastatel Lähis-Ida poliitika küsimuses oleme olnud.
Hannu Takkula
(FI) Härra juhataja, usun, et me kõik Euroopa Liidus ja Euroopa Parlamendis tahame rahu selle piirkonna jaoks - rahu ja relvarahu. Veelgi enam, me peame selleks, et relvarahu tekiks, tegema tohutuid jõupingutusi, tagamaks, et terroriorganisatsioon Hamas on täielikult desarmeeritud.
Minu arvates oleks kõnealuses resolutsiooni ettepanekus võinud rohkem rääkida Hamasi iseloomust terroriorganisatsioonina, kuid tean, et sellise kompromissi koostamisel erinevate osapoolte vahel võib seda olla raske teostada. Igatahes peame meie eurooplastena jääma erapooletuks ja objektiivseks ning eelkõige peame alati toetama demokraatia, inimõiguste ja sõnavabaduse põhimõtteid ja olema mis tahes tingimustes terrorismi vastu. See on kõige olulisem. Samuti peame meeles pidama, et kõik see sai alguse terrorirünnakust ja nüüd peame terrorismielemendi välja juurima.
Kristian Vigenin
Härra juhataja, mul on hea meel, et meie parlament suutis kõnealuse resolutsiooni nii muljetavaldava hääletusega vastu võtta, ilma ühegi vastuhääleta. Meie - ja mina isiklikult - toetasime seda resolutsiooni, sest Euroopa Parlamendil peab olema selge seisukoht ja ühtsed alused - isegi kui täna vastuvõetud resolutsioon ei vasta täielikult Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni seisukohale.
Lubage korrata, et Sotsiaaldemokraatide fraktsioon väljendab sügavaimat pahameelt vägivalla üle Gaza sektoris, ebaproportsionaalse jõu kasutamise tagajärgede üle Iisraeli armee poolt ja sõjalise tegevuse eskalteerumise üle, mis toob kaasa sadu ohvreid, kellest enamik on tsiviilelanikud, sealhulgas paljud lapsed, ning avaldame sügavat kahetsust, et rünnatud on tsiviil- ja ÜRO sihtmärke.
Rõhutame veel kord, et mis tahes ELi ja Iisraeli vaheliste poliitiliste suhete edendamise tugevaks tingimuseks peab olema rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine, tõeline pühendumine ulatuslikele rahulepetele, lõpp humanitaarkriisile Gazas ja Palestiina okupeeritud alal ning EÜ-PVO ajutise assotsiatsioonilepingu täielikust rakendamisest kinnipidamine.
Astrid Lulling
(FR) Härra juhataja, tahaksin lihtsalt selgitada, sest suulises selgituses hääletuse kohta ütles üks mu kaasliikmetest mitmeid asju ja väitis, et resolutsioon sisaldab asju, mida see ei sisalda. Tööandjatel ei ole kohustust koostada kavasid. Oleme kaotanud kõik need kohustused, kõik need nõudmised raportist, nagu see võeti vastu naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjonis. Esitasime ühise resolutsiooni ja loodan, et kaasliige ei ole selle vastu, et rõhutan vajadust ergutada sotsiaalset dialoogi sotsiaalsete partnerite vahel, et oleks võimalik kohaldada võrdõiguslikkuse põhimõtet, või selle vastu, et liikmesriike kutsutakse üles ergutama tööandjaid andma oma töötajatele ja nende esindajatele regulaarselt teavet seoses võrdõiguslikkuse põhimõtte täitmisega. Seega on kõik, mida kritiseeriti, vastuvõetud resolutsioonist välja jäetud ja seda tahtsingi selgitada.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Hääletasin resolutsiooni poolt Euroopa Liidu strateegia kohta Valgevene suhtes. Usun, et dokument peegeldab ideaalselt muutusi, mis on toimunud selles riigis viimase kuue kuu jooksul ja mida tuleb hinnata.
Loomulikult ei tähenda esimene kägu ilmtingimata kevade saabumist, aga Valgevene on suur ja tähtis riik, Euroopa Liidu naaber ja kahtlemata on meil hea meel mis tahes positiivsete muutuste üle. Poliitvangide vabastamine, teatavate ajakirjandusvabaduse piirangute kaotamine ja dialoog Euroopa Liiduga energiaalastes, keskkonnaalastes ja muudes küsimustes on positiivsed muutused.
Täna tahaksin väljendada oma veendumust, et on kätte jõudnud aeg, mil Euroopa Parlamendi delegatsioon peaks külastama Valgevenet, ja antud resolutsioon räägib selgelt sellest olulisest küsimusest. Loodan, et on saabumas aeg, mil Valgevene saab kasutada ära positiivseid võimalusi, mida pakub Euroopa naabruspoliitika. Ärgem ainult peatugem poolel teel: see kehtib nii Valgevene kui Euroopa Liidu kohta.
Roberto Fiore
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, hääletasin resolutsiooni vastu, kuigi see sisaldas tasakaalukaid ja vastuvõetavaid elemente. Ma arvan, et enam ei ole piisavaid põhjuseid santsioonide süsteemi säilitamiseks suhetes Valgevenega. Majandusliku, poliitilise ja usuvabaduse seisukohast on Valgevene riik, mis on peaaegu täielikult täitnud vabaduse tõekspidamisi, millesse meie usume.
Arvan, et selle asemel on vajalik algatada siiraid, nõuetekohaseid suhteid Valgevenega, et integreerida see riik Euroopasse eelkõige ajal, mil saame aru, et peame alustama suhteid Venemaaga. Valgevene võib olla suurepärane sild Euroopa ja Venemaa vahel ning usun, et ähvardavate sanktsioonide asemel tuleks algatada siirast, kasulikku suhet selle riigiga.
Kirjalikud selgitused hääletuse kohta
Laima Liucija Andrikien 
kirjalikult. ? (LT) Hääletasin kolleegi Véronique Mathieu koostatud ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli käsitleva raporti ning Euroopa Parlamendi selleteemaliste resolutsioonide poolt.
See on põhjalik ning hästi koostatud dokument, milles esitasid oma arvamuse vähemalt kolm Euroopa Parlamendi komisjoni, kaasa arvatud eelarvekomisjon, mille arvamuse koostasin mina.
Sooviksin veelkord tähelepanu tõmmata olulisematele asjaoludele, millest meie Afganistanile antava abi tulemused sõltuvad. Nendeks on eelkõige rahalise toetuse koordineerimine mitte ainult ELi liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni, vaid ka liikmesriikide endi vahel ning samuti koordineerimine teiste doonorriikidega.
Teiseks sooviksin rõhutada prioriteetide olulisust. Olen veendunud, et ELi prioriteetide nimekirjas peaksid olema infrastruktuuri areng, alternatiivsete elatusvahendite teenimise võimaluste toetamine, mis aitaks vähendada vaesust ning asendaks oopiumi tootmise teiste alternatiivsete tegevustega, ning lõpuks tervishoiu- ja haridusasutustega seotud tegevus.
Robert Atkins  
kirjalikult. - Mina toetan koos Briti konservatiividest kolleegidega täielikult ELi ning rahvusvahelisi jõupingutusi, edendamaks rahu, demokraatiat ja majanduslikku õitsengut Afganistanis. Afganistani stabiilsus tulevikus on olulise tähtsusega ELi liikmesriikide julgeoleku seisukohalt ning ka laiemalt.
Me toetame Afganistani arengu rahastamist ning heade valitsemistavade edendamist, kuid sama oluliseks peame rahastamise tõhusat kontrolli. Peame oluliseks maksumaksja raha kasutamise läbipaistvust ning iga seadusevastase omastamise või väärkasutamise korral tuleb kohaselt tegutseda.
Soovime selgitada, et meie toetus antud raportile ei tähenda mingil juhul raporti põhjenduses 11 nimetatud Lissaboni lepingu tunnustamist. Me oleme põhimõtteliselt Lissaboni lepingu vastu.
Călin Cătălin Chiriţă  
Hääletasin Véronique Mathieu esitatud ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli käsitleva raporti poolt. See on hästi läbimõeldud ning oluline raport, kuna Afganistani stabiliseerimiseks tehtavate rahaliste, poliitiliste, tsiviil- ja sõjaliste jõupingutuste edukus on eriti oluline ELile ning kogu demokraatlikule maailmale.
Rumeenia aitab neile rahvusvahelistele jõupingutustele Afganistanis kaasa ISAF missiooni raames (NATO egiidi all) 721 sõduriga ning Enduring Freedom operatsiooni raames (koalitsioonitüüpi missioon) 57 sõduriga. Nende missioonide käigus on mitmed Rumeenia sõdurid saanud surma või haavata, tuues kaasa leina nii nende perekondades kui ka Rumeenia ühiskonnas. Me ei taha, et nende ohverdused oleksid asjatud. Me soovime, et Rumeenia poolt Euroopa ning rahvusvahelisse jõupingutusse tehtava rahalise, sõjalise ning inimeselise panuse tulemuseks oleks Afganistani pikaajaline stabiilsus ning terroristlike kollete kõrvaldamine.
Dragoş Florin David  
Mina hääletasin raporti poolt, kuna komisjonil tuleb suurendada uimastiärivastasele võitlusele eraldatavaid vahendeid.
ELi poolt ajavahemikus 2004 - 2007 antud abi koosneb otsesest ja kaudsest abist. Ajavahemikus 2002. kuni 2007. aastani moodustas otsene ühenduse abi 70% (970 miljonit eurot) kogu ühenduse abirahast, rahvusvaheliste organisatsioonide poolt hallatud kaudne ühenduse abi moodustas 30% (422 miljonit eurot) ühenduse abirahast.
Siiski tuleks tähelepanu pöörata doonorriikidevahelise koordinatsiooni puudulikkusele rahvusvahelisel tasemel. Sama olukord valitseb ka mitmete ELi liikmesriikide ja komisjoni vahel ajal, mil nad võiksid tegutseda ühtsemalt. Selle otsene tagajärg on oodatust madalam tulemuslikkus ning leviv arvamus, et afgaanid oleksid võinud nende maale eraldatud rahvusvahelistest ja ühenduse vahenditest saada palju enam kasu.
Koenraad Dillen
kirjalikult. - (NL) EL on üks peamisi Afganistanile arenguabi ja humanitaarabi andjaid. Ajavahemikus 2002 kuni 2007 andis komisjon kõnealusele riigile abi kogusummas 1 400 000 000 eurot.
See on suurepärane raport, kuna selles toetutakse õigetele väidetele ning esitatakse mitmeid häid ettepanekuid. Näiteks, ELi vahendite kontrolli peaks tugevdama ning tegema suuri jõupingutusi riigis vohava korruptsiooniga võitlemisel. (Õigupoolest kas see ei kehti kõikide meie abi saavate arenguriikide kohta?)
Lisaks väljendab Euroopa Parlament poolehoidu suuremale arengutoetusele ning komisjoni delegatsiooni suurendamisele Kabulis, et viia läbi vajalikke tõestusi, auditit ja kontrolli.
Kuna Afganistan kas võitleb või lõpetab võitluse rahvusvahelise terrorismiga, on rahalised lisajõupingutused enam kui teretulnud.
Carl Lang  
ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli käsitleva raporti sisu viitab järjekordselt asjaolule, et lääne sekkumine nendesse regioonidesse ei ole midagi muutnud. Meie kohalolek mitte ei kõrvalda, vaid pikendab sõdimist ning sellega kaasnevaid kannatusi.
Võhiklikele üli-eurooplastele, kes räägivad demokraatiast ning soolisest võrdõiguslikkusest riigis, kus kombed meenutavad mõnikord barbaarsust, on senini iseloomulik eelistus tegelda Euroopa probleemide asemel rahvusvaheliste probleemidega.
Mitmeid sajandeid sõdu pidanud Afganistanis elavad etnilised rühmad ei tunnusta kunagi mingisugust ükskõik kui humanitaarsete kaalutlustega okupatsioonirežiimi. Sekkumine vaid kindlustab Talibani ja teiste äärmusrühmituste positsioone, selle asemel et võimaldada tugeva ning suutliku seadusliku võimu tekke ja stabiliseerida riiki.
Eurooplased peavad Afganistani herilasepesast eemalduma nii kiiresti kui võimalik.
Bogusław Liberadzki  
Austatud juhataja, ma hääletan ühenduse Afganistanile eraldatavate vahendite rakendamist käsitleva raporti poolt.
Proua Mathieu märkis päris õigesti, et Afganistani sotsiaalsed näitajad on äärmiselt madalad. Riiki iseloomustab pidev sõjaseisukord, hõimudevaheline ja rahvusvaheline vastasseis, uimastikaubandus ning korruptsioon. Selle tulemusena vajab Afganistan rahvusvahelist abi.
Ma pooldan Afganistanile abi andmist. Tervitan pikaajalist pühendumist nimetatud riigile suunatud toetuse andmisel ning arvan, et Afganistani käsitlevas komisjoni strateegiadokumendis esitatud prioriteedid rahuldavad Afganistani ühiskonna vajadusi.
Alexandru Nazare  
Euroopa Liit on üks peamisi Afganistanile abi andjaid, aidates kaasa stabiilsuse saavutamisele ning parandades piirkonna julgeolekut, mille nähtavaks tulemuseks on näiteks keskmise eluea pikenemine.
EL peab jätkama Afganistanile antava toetuse jagamist. Siiski ei saa tähelepanuta jätta ühenduse eelarvest eraldatud ja lõppkokkuvõttes maksumaksja taskust tuleva raha raiskamist. Seetõttu leian, et nimetatud raport on tervitatav kui vahend, mis võimaldab tõhustada ELilt Afganistanile eraldatavat abi ning kasutada maksimaalselt vahendite finantsmõju. Selles mõttes on Afganistanile antud arenguabi vahendite koordineerimine ning kontrollimine kolm valdkonda, millega saavutada kõnealuse rahajagamise eesmärke.
Esitatud raportis võetakse kokku mitmed probleemid, mis ilmnesid Afganistanile ELi vahendite andmisel, ning pakutakse mitmeid elluviidavaid soovitusi. Avaldan raportile toetust ning loodan, et sellele järgneb kindlate järjestikuste meetmete täideviimine, mille eesmärgiks on ELi vahendite kasutamise mõju suurendamine ning rahaliste vahendite kasutamisele rangema kontrolli seadmine. Võttes arvesse praegust majanduslikku olukorda enamikus liikmesriikides, usun, et Euroopa Parlamendi kui Euroopa Liidu eelarvepädevusega organi kohuseks on tagada maksimaalne avaliku sektori raha kasutamise tõhusus.
Luca Romagnoli  
Austatud juhataja, daamid ja härrad, hääletasin proua Mathieu koostatud ELi eelarvest Afganistanile eraldatavate vahendite kontrolli käsitleva raporti poolt.
Raportis jõutakse alates lepingu sõlmimisest kuni tänaseni antud ühenduse abi tulemuste kohta väga selgetele järeldustele. Ehkki need järeldused võinuksid olla kaugeleulatuvamad, on need tulemused positiivsed ja märkimisväärsed. Konkreetsemalt viitan väikelaste suremuse vähenemisele, esmasele tervishoiuteenusele paranenud juurdepääsule ning koolis käivate laste arvu olulisele suurenemisele. Ühinen raportööri arvamusega, et ühenduse ning rahvusvaheliste doonorriikide koostööd peaks veelgi enam parandama, hoidmaks riigis ära dubleerimist ja võimalikke korruptsioonialgeid.
Veelgi enam, varasest olulisem on, et kui sotsiaalsete ja poliitiliste probleemidega tugevalt mõjutatud riigile on antud rahalist abi, siis peab kontrollisüsteem olema tõhus, vastasel juhul on risk, et olukorra parandamise asemel muutub see halvemaks. Seetõttu loodan, et kontrollisüsteemi, täpsemalt ennetavat kontrolli, täiustatakse ning jõustatakse senisest enam.
Robert Atkins  
kirjalikult. - Mina toetan koos Briti konservatiividest kolleegidega täielikult meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist kõikides eluvaldkondades, kaasa arvatud töö saamisel, kutseõppes ja edutamisel ning töötingimuste pakkumisel.
Siiski usume, et mainitud teemadega peaksid peamiselt tegelema liikmesriigid, mitte Euroopa Liit. Seetõttu oleme otsustanud kõnealusest raportist hoiduda.
Gerard Batten, Godfrey Bloom, Derek Roland Clark, Nigel Farage, Michael Henry Nattrass and John Whittaker  
kirjalikult. - UKIP toetab täielikult meeste ja naiste võrdõiguslikkust. Ent Ühendkuningriigil on juba võrdõiguslikkusealased õigusaktid olemas ning me saame neid vajadusel parlamendi ja rahva nõudmisel muuta ning parandada. Seetõttu ei ole täiendav seadusandlus ja ELi poolt määratud bürokraatia vajalik. Pealegi ei ole EL demokraatlik ja turvaline igaühe õiguste, kaasa arvatud naiste õiguste, kaitsja.
Koenraad Dillen
kirjalikult. - (NL) Mina hääletasin selle parlamendile heaks kiitmiseks esitatud poliitiliselt korrektse raporti, mille sarnaseid on juba mustmiljon, vastu. Esiteks sooviksin ära märkida, et kuna sooline võrdõiguslikkus on ELis juba mitmeid aastaid eksisteerinud, on nimetatud raport täielikult ebavajalik. Veelgi enam, olen raportis kiidetud tõendamiskohustuse muutmise (lõige 20) vastu, sest sellest ei saa ükski õigusriik kasu, kuna kõik õigused on loovutatud organisatsioonidele, kellel on palutud seda direktiivi täita (lõige 19).
Fakt, et liikmesriigid on kohustatud nõudma ettevõtetelt iga-aastaste ettevõttesiseste soolise võrdõiguslikkuse kavade arendamist ning tagama sugupoolte tasakaalustatud esindatuse ettevõtete juhatuses, on risti vastupidine ettevõtlusvabadusega. Ettevõtetele, kes vaevlevad rahvusvahelise rahanduskriisi käes, oleks nimetatud nõudmisest tulenev lisapaberimajandus laastav. Nagu oleme näinud mitmel korral varemgi, valitseb tervete ettevõtetega vabas turumajanduses alati kvaliteet, olgu tegemist mehe või naisega.
Constantin Dumitriu  
Praeguse majanduskriisi ajal kuuluvad naised kõige enam töötusest ja palgakärbetest mõjutatud gruppi. Euroopa tasemel on meil vaja, et liikmesriigid rakendaksid direktiivi 2002/73/EÜ sätteid ning Euroopa Komisjon teostaks järelvalvet nende tegevuste üle ja jagaks parlamendile regulaarselt ajakohast teavet.
Nagu proua Madurelli raportis lisaks viidatakse, on tööturul soolise diskrimineerimise vastase võitlemise üheks suuremaks probleemiks ka teabe puudumine õiguste kohta, mis diskrimineerimise ohvriks langenutel on. Selle eest vastutavad võrdselt nii liikmesriigid, Euroopa institutsioonid, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, ning tööandjad. Kodanikuühiskonna organisatsioonidel on samuti siin oluline roll. Korvamaks puudusi riiklikul või Euroopa tasemel, võivad nad teostada teabekampaaniaid ja raportite järelvalvet.
Komisjon on kohustatud teostama järelvalvet liikmesriikide üle, et nad võtaksid vastu meetmeid, saavutamaks töö- ja eraelu tasakaalustatuse, vähendamaks meeste ja naiste vahelisi palgaerinevusi ning tagamaks naistele ligipääsu juhtivtöötajate sekka. Rumeenias aitasid Euroopa tasemel vastu võetud määrused luua institutsionaalset süsteemi, mis tagab, et "meeste õigused tähendavad ka naiste õigusi".
Edite Estrela  
kirjalikult. - (PT) Hääletasin Riera Madurelli koostatud direktiivi 2002/73/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega) ülevõtmist ja kohaldamist käsitleva raporti poolt, kuna pean oluliseks kohaldada naiste ja meeste võrdse kohtlemise põhimõtet direktiivis kaetud valdkondades.
Mitmete selle direktiivi ülevõtmisega seotud puuduste hulgas sooviksin rõhutada fakti, et paljude liikmesriikide seadused ei viita konkreetselt soolisele diskrimineerimisele. Nagu raportöör mainib, on palgaerinevused suured, naiste palk jääb keskmiselt 15% meeste omast madalamaks. Nimetatud erinevus vähenes ajavahemikul 2000 kuni 2006 vaid 1% võrra. Sellise status quo muutmine on Lissaboni strateegia kontekstis tähtis ning seetõttu ma nõustun raportööriga, et on oluline soovitada Euroopa Komisjonile aktiivselt jälgida direktiivi ülevõtmisega seonduvat ning siseriiklike õigusaktide vastavust sellega.
Mieczysław Edmund Janowski
kirjalikult. - (PL) Hääletasin proua Madurelli koostatud meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega käiva raporti poolt. Võrdne kohtlemine, olenemata soost, rassist, usust jne, on inimese põhiõigus. Muidugi ei saa me unustada meeste ja naiste vahelisi loomulikke bioloogilisi erinevusi.
Minu arvates ei ole sugupoolte tasakaalustatud võrdse esindatuse poliitika üldine ja automaatne kohaldamine eesmärk, mille poole peaksime sugudevahelise võrdõiguslikkuse osas püüdlema. Füüsiliselt raskete tööde, nagu töö kaevanduses, metallurgiatehases jne puhul toob selline lähenemine endaga kaasa absurdse olukorra, nagu ka õdede ja õpetajate puhul. Samamoodi ei saa me tasakaalu tagamiseks sundida tüdrukuid õppima tehnilistel erialadel. Põhilisteks probleemideks on juurdepääs haridusele kõikidel tasemetel, juhtivtöötajate ametikohtade täitmine (kaasa arvatud poliitilistes asutustes), "võrdse töö eest võrde töötasu” põhimõtte rakendamine, sotsiaalkindlustusele ja selle hüvedele piisav ligipääs, samamoodi raviteenustele (k.a sünnituspuhkusele). Siin on tähtis roll mängida ametiühingutel. See on oluline küsimus nii kohalikul, regionaalsel kui ka riiklikul tasemel, nagu ka Euroopa Liidu institutsioonide tasemel.
Sooviksin kasutada võimalust tõmmata teie tähelepanu kohtumäärustele, millega diskrimineeritakse mehi, kuna lahutusasjades antakse peaaegu alati automaatselt laste hooldusõigus naistele.
Jörg Leichtfried  
kirjalikult. - (DE) Hääletasin proua Madurelli võrdse kohtlemise direktiivi käsitleva raporti poolt.
Minu arvates on viimane aeg, et naisi hakatakse meestega võrdselt kohtlema mitte ainult mõningates, vaid kõikides valdkondades.
Kaugeltki ei saa öelda, et võrdsed võimalused eksisteerivad karjäärivõimalustele ligipääsus või igapäevases tööelus. Mis puudutab sugudevahelist palgaerinevust, siis mõnes liikmesriigis väheneb see ülima ebakindlusega, samal ajal kui teistes riikides see isegi suureneb taas.
Sellise ilmse ebaõigluse tõttu ja ka seetõttu, et olen ise pereinimene ning hindan ja austan naisi väga, on selle direktiivi rakendamine mulle eriti oluline
Astrid Lulling  
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon on mures direktiivi meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamise ning töötingimustega täitmise tagamise pärast.
Euroopa Komisjoni raporti puudumise tõttu koostas meie komisjon omapoolse ülevaate riikide parlamentidest ja võrdõiguslikkuse asutustest. 22 liikmesriigile saadeti ametlik teade. 15 liikmesriigil olid mõned mõisted ebaõigelt üle võetud. 5. oktoobriks 2008 pidi veel 9 liikmesriiki teavitama direktiivi ülevõtmisega seotud meetmete kasutuselevõtmisest.
Meie omaalgatuslik aruanne on kui häirekell ja hoiatus liikmesriikidele. Kahjuks saadeti komisjonile liialdatud avaldused ning väited. Seetõttu esitasin alternatiivse resolutsiooni.
Oodates 2009. a esimesel poolel saabuvat rakendamise aruannet, jõudsime me ühise resolutsiooni osas, mille poolt ma ka hääletasin, kokkuleppele. Sellega võimaldatakse läbi viia põhjalik analüüs, et saaks kindlaks määrata järgnevad tegevused, tagamaks EÜ aluslepinguga ning meeste ja naiste võrdset kohtlemist ja võimalusi käsitlevate seadustega vastavust.
Nils Lundgren  
kirjalikult. - (SV) Diskrimineerimisel ning ahistamisel ei ole vabas ühiskonnas kohta. Käsitletav raport tuletab meile meelde kohutava tõsiasja, et mitmetel liikmesriikidel on meeste ja naiste võrdsustamisel töö- ja eraelus veel pikk tee käia. Kuid siiski on ja peab jääma näiteks tööturul ebavõrdsusega võitlemise kohustus mitte ELi institutsioonide, vaid liikmesriikide vastutavate kodanike ning nende poliitiliste esindajate ja nende ELi institutsioonidesse kuuluvate esindajate kanda. Ma olen täielikult vastu sellistele sõnastusele, mis üritavad kasutada seda ebavõrdsust kui argumenti riigiülesuse suurendamiseks liikmesriikide enesemääratluse hinnaga. Valitsejate ning valitsetavate üksteisest kaugenemine ei iseloomusta vaba ühiskonda, mis on rajatud kõikide inimeste võrdsuse põhimõttele.
Selle raporti peamine eesmärk on siiski kirjeldada, kuidas diskrimineerimine ja ahistamine võib ikka veel hävitada inimeste võimalused elus ning väljavaated töö saamisel. See on niivõrd oluline, et otsustasin kõigest hoolimata alternatiivse resolutsiooni hääletamise poolt.
Iosif Matula  
Ma hääletasin meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega käiva raporti poolt.
Ehkki sooline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidus põhiõigus, näitab siiski ametlik statistika, et eriti äsja Euroopa Liiduga liitunud riikide tööhõive määras valitsevad ikka veel erinevused.
Pidades meeles, et naiste ja meeste võrdne kohtlemine on siiani struktuurne probleem, määras Euroopa Ülemkogu 2000. a märtsis Lissabonis toimunud kohtumisel Euroopa Liidule eesmärgiks tõsta naiste tööhõivet aastaks 2010 üle 60%, mida peab uutes liikmesriikides tähelepanelikult jälgima.
Ma leian, et direktiivi rakendamine Euroopa tasemel on meile oluline, et kaotada tööturult naiste diskrimineerimise, samal ajal kui vajame lisa-jõupingutusi, muutmaks eriti maapiirkondades valitsevaid hoiakuid selles küsimuses.
Nicolae Vlad Popa  
Ma hääletasin antud raporti poolt, kuna leian, et raportis komisjonile esitatud nõue tähelepanelikult jälgida direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmist ning pärast rakendamist vastu võetud seaduste vastavust on seaduslik ja vajalik.
Kõnealuse raporti vastuvõtmisel annab Euroopa Parlament liikmesriikidele meeste ja naiste tööturul võrdset kohtlemist puudutavate siseriiklike õigusaktide konsolideerimiseks kasuliku vahendi.
Siiski, kui võtta aluseks esitatud statistika, on siiani naiste ja meeste tööhõive määra erinevus 28,4% ning see näitab, et sooline ebavõrdsus tööturul on siiamaani probleemiks, millega tuleb tegeleda.
Seetõttu usun, et liikmesriigid peavad tegema kõiki vajalikke jõupingutusi, rakendamaks strateegiaid, mille eesmärgiks on soolise võrdõiguslikkuse edendamine.
Luca Romagnoli  
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma teatan oma poolthäälest proua Riera Madurelli raportile, mis käsitleb meeste ja naiste võrdset kohtlemist seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega.
Nõustun oma kaasliikmega parlamendis, kes leiab, et praktikas on võrdse kohtlemise printsiip tööturul ikka veel rakendamisest kaugel, hoolimata Euroopa Liidu Lissaboni eesmärkide raames tehtavatest jõupingutustest suurendada töötavate naiste protsenti. Olen raportööriga samal arvamusel liikmesriikide poolt direktiivi 2002/73/EÜ ülevõtmise kohta ja vajaduse kohta, et kõik liikmesriigid rakendaksid direktiivi poolt esitatud vahendid, tugevdamaks siseriiklikke õigusakte meeste ja naiste tööturul võrdse kohtlemise valdkonnas. Tööga seotud sooline võrdõiguslikkus ei ole mitte vaid eetilisest vaatepunktist lähtudes väärtuslik printsiip, vaid on nii praegu kui tulevikus Euroopa Liidu kui terviku jätkusuutliku ja kestva majandusliku arengu põhialus.
Catherine Stihler  
kirjalikult. - Meeste ja naiste vaheline võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. On vaja veel palju teha, et selle printsiibiga seonduv saavutada, ja ma loodan, et me teeme sellest poliitilise prioriteedi kõikides Euroopa Parlamendi töövaldkondades. Mitte ainult naiste õiguste komisjon ei peaks neid küsimusi tõstatama.
Andrzej Jan Szejna  
Hoolimata faktist, et sooline võrdõiguslikkus on põhiõigus, jääb tööturul sooline ebavõrdsus töötasu, tööhõive määra ja tööhõive kvaliteedi osas tõsiseks struktuurseks probleemiks. Kahjuks näeme, et kõrgem haridustase ei vii alati väiksemate erinevusteni meeste ja naiste palkade vahel.
Proua Madurelli raportis paljastatakse liikmesriikide puudujäägid, mis puudutavad direktiivi 2002/73/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega ülevõtmist ja kohaldamist.
Eelkõige rõhutab raportöör, et paljud liikmesriigid olid diskrimineerimise mõisted oma õigussüsteemi ebaõigesti üle võtnud. Paljudes riikides on ainus siduv mõiste üldine ning seal ei mainita soolist diskrimineerimist. Teistes riikides ei viidata seksuaalsele ahistamisele või on see vaid lisatud ahistamise üldisele mõistele (Poolas on seksuaalse ahistamise mõiste esitatud tööseaduse artikli 183a lõikes 6), mis teeb kannatanutele oma õiguste kaitse taotlemise palju raskemaks.
Diskrimineerimisevastases võitluses on üliolulised rohujuure tasandi algatused, mille eesmärgiks on teadlikkuse tõstmine ühiskonnas, samuti need algatused, millega aidatakse diskrimineerimise ohvreid.
Marco Cappato  
Et eristada radikaalse partei ja nende seisukohti siin istungisaalis, kes argumenteerivad meie väidetele vastu, tõmbasime liisku, kes meist peaks hoiduma hääletusest ja kes selle asemel ei peaks võtma hääletusest osa. Lahendus, mida EL pakub pikaajaliseks struktuurseks rahuks Lähis-Idas ja mida korrati täna siin Strasbourgis uuesti üle president Pötteringi poolt, on kaks suveräänset ja iseseisvat riiki.
Euroopa loojad uskusid vastupidist: rahu saavutamiseks pidi riik oma täielikust suveräänsusest lahti ütlema. Nii oli kirjas Ventotene manifestis.
Praegu peame kuulama Iisraeli kodanike suurt enamust, kes soovivad Iisraeli liitumist ELiga ning keda eiravad Iisraeli ja ka Euroopa valitsevad klassid.
Sõjajärgse perioodi "kaasav” Euroopa, mis on avatud liitumistele ning naaberriikidele eeskujuks, on olnud rahu edendaja, seda kas või puudulikul viisil. "Välistav" rahvusriikide Euroopa, mille püüdlusteks on Euroopa "piirid” ning "judeo-kristlikud juured”, on Euroopa, mis põhjustab sõdu nii Lähis-Idas, Balkanil kui ka Kaukaasias ning mis tekitab pingeid, nagu näha Uuralis, Türgis ja Magribis.
Mittevägivaldse radikaalse parteina arvame, et rahu saavutamise struktuurseks lahenduseks on Euroopa föderalism, s.t Euroopa Ühendriigid, kes avavad ukse Türgile, Iisraelile ja tulevastele oma täielikust suveräänsusest lahti ütlevatele demokraatlikele riikidele.
Proinsias De Rossa  
kirjalikult. - Mõistan tingimusteta hukka valimatud ja jõhkrad tsiviilisikute tapmised Gazas, nagu ka südametud ja kaitstamatud Israeli tsiviilisikute tapmised Hamasi rakettidega.
Hääletasin Euroopa Parlamendi Gaza resolutsiooni poolt, kuna see toetab selgesõnaliselt ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni, mis nõuab kohese relvarahu sõlmimist. Samuti tõmbab see tähelepanu parlamendi detsembris vastu võetud otsusele peatada ELi suhete arendamine Iisraeliga. Ehkki selle resolutsiooni sõnastus on nõrgem kui ma lootsin, siis sellele vaatamata mõjutab parlamendis ülekaaluka häälteenamusega heaks kiidetud resolutsioon suurema tõenäosusega Iisraeli ja Hamasi otsuseid enam kui ühe fraktsiooni resolutsioon.
Ma olen vastu ELi suhete arendamisele Iisraeliga ning usun, et kaubanduskokkuleppe sõlmimise Iisraeliga peaks külmutama, kuni Iisrael vastab inimõiguste normidele ning alustab oma naabritega konstruktiivsete ja sisuliste läbirääkimiste pidamist, leidmaks konfliktile kahe riigi olemasolul põhinevat lahendust. Toomaks Iisrael laua taha realistlike ettepanekutega, peaksid kõik liikmesriigid olema nüüd nõus oma varasema otsuse peatamiseks, mis nägi ette Iisraeliga suhete arendamist.
Manuel António dos Santos  
Mina otsustasin Lähis-Ida/Gaza olukorda käsitleva resolutsiooni ettepaneku hääletamisest hoiduda sel ainsal põhjusel, et ma ei pea Euroopa Parlamendi resolutsiooni praegu õigustatuks.
Ma leian, et diskussioon sellel teemal ilma hääletamiseta oleks palju tõhusam viis siduda Euroopa Parlament selle teemaga.
Koenraad Dillen
kirjalikult. - (NL) Une fois n'est pas coutume, see on väga erapooletu resolutsioon, mis väärib meie kõigi toetust, sest see palub selgelt mõlemalt konflikti osapooltelt mitte kasutada abinõuna vägivalda. Sellest hoolimata ei tohiks me hellitada lootust Euroopa Liidu mõju, ja a fortiori, Euroopa Parlamendi mõju osas Lähis-Ida olukorra arenemisele. Enne, kui hakkame otsima lahendust, peab Hamas peatama oma raketirünnakud Iisraelis. Samal ajal peab Iisrael lõpetama ebaproportsionaalse vägivalla kasutamise, kus kannatajateks on süütud lapsed ja kodanikud. Hoolimata minu toetusest sellele resolutsioonile, tahaksin sellele täiskogule meelde tuletada, et terroristlik rühmitus Hamas jääb peamiseks kriisi puhkemise põhjustajaks.
Glyn Ford  
kirjalikult. - Hääletasin ühise resolutsiooni poolt, ehkki see ei olnud nii karm, kui ma lootsin, oma hukkamõistus Iisraeli tegevustele Gazas.
Hamasi juhuslikke raketirünnakuid ei saa toetada, siiski ei vastuta relvarahu lõppemise eest täielikult Hamas. Iisraeli tegevus on täielikult ebaproportsionaalne ning selle sihtmärgiks olevate süütute tsiviilisikute - meeste, naiste ja laste - ründamine on kollektiivse karistuse vorm, mis on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega.
Rünnakud ÜRO kontorite ja abiandjate vastu olid sihilikult suunatud abivajajatelt abi äralõikamisele ning Iisraeli barbaarsete tegevuste sõltumatute vaatlejate kõrvaldamisele.
Mathieu Grosch  
kirjalikult. - (DE) Ma leian, et Euroopa Parlamendi ühtsel häälel kõnelemine on õige ja sobiv. Me peame püüdlema selle poole, et teha selgeks nii Iisraelile kui Hamasile, et me oleme vastu igasugusele vägivaldsele vaenutegevusele ja nõuame täielikku lugupidamist rahuvalvejõudude ja abiorganisatsioonide vastu.
Pedro Guerreiro  
kirjalikult. - (PT) Hoolimata sellest, et väga kiireloomuliselt tuleks nõuda relvarahu kehtestamist, mis osas on meil kokkulepe, on parlamendi poolt vastu võetud resolutsioon Gaza sektori äärmiselt tõsisest olukorrast erakordselt ebaadekvaatne, sisaldades vaid negatiivseid aspekte, eriti kui võrrelda seda ÜRO inimõiguste nõukogu (UNHRC) 12. jaanuari resolutsiooniga. Parlamendi resolutsioonis:
Ei ole Israeli hukkamõistmisest ainsatki sõna, hoolimata jõhkrast agressioonist, kuritegudest ja põhiliste inimõiguste rikkumisest.
Varjates tõsiasja, et Palestiinas on koloniseerija ja koloniseeritav, agressor ja kannatanu, rõhuja ja rõhutav, ekspluateerija ja ekspluateeritav, näidatakse veelkord selle kahemõttelisust ning vaikitakse maha Israeli kohustused.
Pestakse EL kohustustest puhtaks, mis on samaväärne Iisraeli karistamatusega. Võtke arvesse ELi hiljutist otsust tugevdada selle riigiga kahepoolseid suhteid või ELi riikide häbiväärset hoidumist UNHRCi poolt vastu võetud resolutsiooni täitmisest.
Veelgi enam, olukorras, mis on nii tõsine, kui käesolev on, ei arvustata seal Iisraeli-poolset ÜRO resolutsioonide rikkumist, okupatsiooni kestmist, illegaalseid asundusi, eraldava müüri ehitamist, mõrvade toimepanemist, vahistamisi, palestiina rahva lugematuid alandamisi ega isegi seda, et neilt võeti võõrandamatu õigus riigile, mille piirid pandi paika 1967. a ning mille pealinn on Ida-Jeruusalemmas.
Jens Holm ja Eva-Britt Svensson  
kirjalikult. - (SV) Toetame fakti, et resolutsiooniga nõutakse Iisraeli-poolset Gaza elanike tapmise viivitamatut lõpetamist. Samas kahetseme, et resolutsiooniga ei nõuta Iisraeliga sõlmitud assotsiatsioonilepingu külmutamist ning suhete arendamise lõpetamist. Need on endastmõistetavad nõuded, mis peaks esitama riigile, kes nii jultunult rikub enesele võetud kohustusi, nimelt inimõigusi ja rahvusvahelise õiguse norme.
Samuti seame kahtluse alla väite, et Iisraeli rünnakuid alustati vastuseks Hamasi raketitulele. Iisrael oli pidevalt rikkunud vaherahu, kaasa arvatud eelmise aasta 4. novembri sündmustega, kui Iisraeli väed sisenesid Gaza sektorisse ja tapsid 6 palestiinlast, ning palestiina rahva kollektiivse karistamisega embargode, elektriga varustamise katkestamise, asustuste laiendamise, müüride ehitamise, Palestiina juhtivate poliitikute röövide jne kaudu.
Hoolimata sellest tervitame ühist resolutsiooni ning nõuet Iisraelile, et see lõpetaks koheselt tapmised.
Mikel Irujo Amezaga  
President Pöttering kiirustas kinnitades, et resolutsioonile ei ole ühtegi vastuhäält. Mina hääletasin kõnealuse resolutsiooni vastu. Ehkki ma tunnistan, et see sisaldab palju positiivseid osi, eelkõige Gaza elanike "kollektiivse karistuse” termini kasutamist, pean seda ebapiisavaks. Ainus praktiline asi, mida see parlament teha saab, on taotleda Iisraeliga assotsiatsioonilepingu külmutamist, kõik ülejäänud on lihtsalt jutt, positiivne ja atraktiivne, kuid siiski vaid jutt. Poliitikas ei ole ilusad sõnad midagi väärt, vaja on tegusid ja MITTE MIDAGI ei muutu Gazas pärast seda resolutsiooni. Kui me räägiksime mõnest teisest riigist peale Iisraeli, oleks resolutsioonil palju enam kaalu. Ma usun, et Iisraelil on õigus elada rahus, kuid see ei tähenda seda, et kõike võib teha, ning Iisrael peab seda teadma. Veel enam, ainus, mida see pealetung võib saavutada, on konflikti pingelisemaks muutmine. Täna ei ole parlamendil hea päev, kuna see on valinud tegude asemel sõnad.
Carl Lang  
Kõigi selle täiskogu fraktsioonide poolt esitatud tekst, mille kavatsuseks on esindada eurooplaste huve, sisaldab tõesti mõningaid häid soovitusi, nagu näiteks üleskutset võitluse lõpetamiseks, kuid ei viita kordagi selle konflikti kandumisele Euroopasse. Samamoodi kui nende vastastikune vägivald, olid eriti ehmatamapanevad kaks pilti Iisraeli sissetungi vastaselt meeleavalduselt.
Üks pilt oli meeleavaldajatest, kellest enamus olid immigrandid ja kes viibutasid Palestiina, Alžeeria, Hamasi ja Hezboullah' lippe ning kandsid araabia kirjadega loosungeid.
Teine oli Prantsuse äärmusvasakpoolsete ühenduste juhtidest, Besancenot'st Revolutsioonilisest Kommunistide Liigast ja Buffet'st Kommunistlikust Parteist, kes marssisid koos imaamidega.
Need pildid illustreerivad kahte hirmutavat arengut: järkjärguline moslemimaailmast pärit immigrantide kaasamine Islami ühendustesse ning meie tsivilisatsiooni hävitada sooviva kahe revolutsioonilise liikumise, Islami liikumise ja äärmusvasakpoolsete kommunistide, kokkutulemine. Rohkem kui varem on eurooplaste identiteedi ja vabaduse kindlustamiseks vaja, et sellised meeleavaldused keelatakse ning viiakse ellu poliitika migratsioonitulva ümberpööramiseks.
Roselyne Lefrançois  
Nähes Gaza olukorra tõsidust, ei tohi Euroopa Parlament vaikida. Seetõttu toetasin käsitletavat resolutsiooni, millega nõutakse koheselt püsiva relvarahu sõlmimist, kaasa arvatud Iisraeli-poolse sõjategevuse lõpetamist Gaza sektoris ning Hamasi raketirünnakute peatamist Iisraeli vastu.
Siiski on mul kahju, et Iisraeli armee rünnakud, mille tagajärjel on saanud surma enam kui 1 000 inimest, enamik neist tsiviilisikud, ei saanud tugevat ja kindlat hukkamõistu. Ehkki ma olen nõus sellega, mida Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni esimees Martin Schulz ütles enne hääletamist, korrates, et need rünnakud on lubamatud, oleksin mina eelistanud, et see hukkamõist oleks esitatud kirjalikult.
Samamoodi, ehkki ettepanekus palutakse, et Iisraeli ametivõimud võimaldaksid Gaza sektorisse takistamatult toimetada humanitaarabi ja võimaldada rahvusvahelisele ajakirjandusele vaba ligipääsu Gazasse, ei lähe see nii kaugele, kui ma oleksin soovinud, ega sea ELi suhete arendamist Iisraeliga sõltuvaks Iisraeli vastavusest rahvusvahelisele humanitaarõigusele.
Euroopal on selle konflikti lahendamisel peamine roll mängida, kuid iisraellaste ja palestiinlaste vahelist kestva rahu kokkulepet on minu arvates võimalik saavutada ainult elujõulise Palestiina riigi loomisega, mis on tunnustatud Iisraeli poolt ning mis tunnustab Iisraeli.
Willy Meyer Pleite  
Ühisel resolutsioonil Gaza kohta on positiivseid külgi, nagu näiteks kohese relvarahu sõlmimise nõue, tõdemine, et Iisraeli armee rünnaku tõttu on hukkunud 1 000 elanikku, kaasa arvatud naised ja lapsed, samuti tõdemine, et Iisraeli-poolne embargo Gaza suhtes on vastuolus rahvusvahelise humanitaarõigusega.
Sellest hoolimata ei saanud ma poolt hääletada, kuna resolutsioonis jäetakse Hamasile Iisraeliga samaväärne vastutus. Selles ei tunnistata, et Iisraeli armee rikkus vaherahu oma sissetungi ja mitmete õhurünnakutega 4. novembril, ning pigem pannakse relvarahu rikkumise süü Hamasile. Resolutsioon on selgelt puudulik, kuna selles ei paluta komisjonil ja nõukogul võtta tarvitusele jõulisi abinõusid. EL peab külmutama olemasoleva assotsiatsioonilepingu Iisraeliga, kuna see rikkus lepingu artiklit 2, mis sätestab, et inimõiguste austamine on selle lepingu tingimuseks. Veelgi enam, ühises resolutsioonis ei nõuta Iisraeli blokaadi lõpetamist Gazas ega nõuta, et 27 ELi liikmesriiki tühistaks kogu oma relvaekspordi Iisraelisse.
Alexandru Nazare  
Olles teadlik praegusest humanitaar- ja julgeolekuolukorrast Lähis-Idas, õnnestus selle resolutsiooni abil tuua kokku kõik Euroopa Parlamendi poliitilised fraktsioonid, et koostada igati vajalik deklaratsioon.
Hoolimata arengutest, mis viisid selle konflikti puhkemiseni, on sel juba rasked tagajärjed suurele osale selle piirkonna tsiviilelanikele ja ÜRO kohalolekule Gazas. Ka mina koos paljude teiste parlamendiliikmetega usun, et oleme kohas, kus jätkusuutlikku tulemust on võimalik saavutada vaid läbi dialoogi, mida on võimalik pidada ainult relvarahu kokkuleppe olemasolul.
Lisaks on Rumeenia järjekindlad seisukohad sellel teemal olulisel määral selles dokumendis esindatud. Olen rahul võimalusega hääletada dokumendi poolt, mis väljendab nii Euroopa poliitilise perekonna seisukohti, kuhu ma kuulun, kui ka minu riigi arvamust.
Vural Öger  
Tervitan resolutsiooni vastuvõtmist Gaza sektori olukorra kohta. On ülioluline, et Euroopa Parlament esitab oma seisukohad selle kriisi osas. Parlamendi kohuseks on mõista see humanitaarkatastroof hukka, nõudes moraalset juhtimist, nagu ta teeb seda nõudega austada inimõigusi. Seda eelkõige seetõttu, et parlament ei saa enam vaikida. Seepärast hääletasin kõnealuse resolutsiooni poolt. Sellest hoolimata oleks parlament võinud välja saata tugevama signaali: resolutsioon jääb mõningates punktides liiga nõrgaks. On oluline, et me nõuaksime püsiva relvarahu kehtestamist ja mõistaksime hukka tsiviilelanike kannatused. Samuti on meie kohuseks soovitada sõjategevuse lõpetamiseks praktilisi lahendusi ning kutsuda ELi üles end pühendama nendele lahendustele läbi oma rolli Neliku tegevuses. Kuna Ameerika Ühendriigid on praegu presidendi vahetuse tõttu halvatud, peab Euroopa oma kohusetunnet suurendama. Pausi pidamist Iisraeliga suhete parandamise läbirääkimistesse peeti vajalikuks ülemäärase sõjategevuse tõttu. Kahjuks ei mainita seda resolutsioonis. Kui Iisrael ei soovi otse Hamasiga läbirääkimisi pidada, on Euroopa ülesandeks tagada, et Hamasiga räägivad teised. Jätkuv sõjaline pealetung toob ohvriks liiga palju elusid. Tühja jutu ajamine sellise tõsise humanitaarkriisi korral ei ole vajalik.
Athanasios Pafilis  
Ühine resolutsioon on pime Iisraeli agressiivse ja barbaarse sõjategevuse põhjuste suhtes, leides, et need on vastuseks Hamasi raketirünnakutele. Kõik teavad, et see sõda oli eelnevalt ette planeeritud ja põhjused peituvad Iisraeli okupatsioonis ning Iisraeli keeldumises kohaldada ÜRO resolutsioone iseseisvale Palestiina riigile, mille pealinnaks on Ida-Jeruusalemm. Sõja põhjuseks on Iisraeli agressiivse poliitika, mida on toetanud nii USA kui ka EL, samuti illegaalsed asundused ja keeldumine taganeda 1967. a piirideni.
Ehkki resolutsioonis räägitakse sõjategevuse lõpetamisest, välditakse selles otsuse tegemist, kuna sellega ei nõuta mingi meetme kasutuselevõtmist ELi poolt, isegi mitte seda, et Iisraelile surve avaldamiseks peaksid soodussuhted olema külmutatud. Sellega ei mõisteta hukka Iisraeli agressiivset poliitikat, vastupidi, sellega sekkutakse palestiinlaste siseasjadesse.
Resolutsioonile alla kirjutanud võimud nõuavad ja nõustuvad tugevama ELi rolliga, mis tähendab imperialistlikke ambitsioone selles regioonis. Nad tugevdavad USA/NATO "laiendatud Lähis-Ida” plaani, millega on EL nõustunud, ja selle eesmärgiks on allutada imperialistide poolt terve regioon.
Nendesamade põhjuste tõttu ei hääletanud Kreeka Kommunistlik Partei fraktsioonide ühise resolutsiooni poolt ning nõuab, et imperialismi-vastast võitlust tuleks tugevdada, ja märgib, et ei ole olemas head ja halba imperialismi.
Dimitrios Papadimoulis  
Keeldusin Euroopa Parlamendi Gaza sektori olukorda käsitleva resolutsiooni poolt hääletamast, sest, ehkki see sisaldab positiivseid punkte, ei mõista see tugevalt hukka sõjalist ülereageerimist, mis viis humanitaarse katastroofini. Ei piisa Euroopa Parlamendi poolt väljendatud vapustusest ja kahetsusest rünnakute pärast tsiviilisikute vastu ning humanitaarabi kohaletoimetamise takistamise pärast. Euroopa peab seisma silmitsi oma kohustustega ja nõudma Iisraeli agressiooni selget lõpetamist ning tegema jõupingutusi, leidmaks elujõuline ja pikaajaline lahendus. Kahjuks puudub Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud kompromiss-resolutsioonist selline tugev poliitiline tahe.
Luís Queiró  
Iisraeli õigus elada rahumeelselt ja turvaliselt on võõrandamatu. Palestiinlaste õigus elada enda poolt hallataval vabal maal rahumeelselt, demokraatlikult ning inimõigusi austades on samuti võõrandamatu. Kõik sellele regioonile suunatud lahendused peavad tagama, et mainitud õigusi ähvardavad ohud on kõrvaldatud.
Läbi vastupidise olukorra Jordani Läänekaldal paljastab vastasseis Gazas, et osapooltevaheline läbisaamine, ehkki pingeline ja konfliktne, on võimalik, kui mõlemad on nõus leppima teise olemasoluga. Nii ei ole see aga Hamasiga, kes kasutab oma kontrolli alla võetud territooriumi, jätkamaks oma kuulutatud eesmärgi -Iisraeli olemasolu takistamise - saavutamist.
Need asjaolud ei tee siiski surmasid Gazas vähem traagiliseks. Me teame, et Hamas kasutab palestiinlaste elude pärast pikemalt muretsemata elanikke kui inimkilpi Iisraeli rünnakute vastu ja nende surma kui propagandarelva. Iisrael, olles otsustanud seaduslikult oma julgeolekut tagada, jätkab võitlust, hoolimata traagilistest tagajärgedest. Selline protsess on vältimatu, kui rahvusvaheline üldsus, kaasa arvatud araabia maad, ei edenda Lähis-Ida rahuprotsessi eesmärgiks seatud elujõulisust ühelt poolt ja julgeolekut teiselt poolt.
Luca Romagnoli  
Härra juhataja, daamid ja härrad, olen Gaza sektori traagilist olukorda käsitleva resolutsiooni ettepaneku poolt.
Jagan täielikult neid muresid, et see konflikt ei ole veel lõpuni jõudnud, hoolimata kogu rahvusvahelise üldsuse soovist sõjategevus lõpetada. Ühinen oma kolleegidega, väljendades sügavat kahetsust Gaza tsiviilelanike kannatuste pärast ja usun, et ainuke võimalik lahendus, mitte ainult sellel alal, vaid kogu pühal maal, on dialoog, läbirääkimised, diplomaatia ja mitte kunagi sõjad, mis vaid võimendavad vihkamist.
Euroopa Liit saab ja peab mängima peamist rolli selles protsessis nii relvarahu saavutamisel kui ka koridoride avamisel humanitaareesmärkideks. Seetõttu hääletan selle ettepaneku poolt ja loodan, et lepitamiseks tehtavate jõupingutuste tulemuseks on konkreetne areng rahu suunas nii pea kui võimalik.
Martine Roure  
Iisraeli ja Gaza vaheline konflikt on lihtsalt liiga kaua kestnud.
Nüüd, mil surmade arv on jõudnud tuhandeteni, on meie ülimaks eesmärgiks tagada võitluse kohene lõpetamine.
Gaza isoleerimise poliitika on läbi kukkunud, muutes selle poliitika esimeseks ohvriks oleva elanikkonna äärmuslikuks.
Ükski sõjaline lahendus Iisraeli-Palestiina konfliktile ei ole võimalik.
Ainus võimalik lahendus on kestev ja kõikehõlmav osapooltevaheline rahukokkulepe. Seepärast nõuame nii pea kui võimalik Lähis-Ida neliku soodustatud ja kõikide piirkondlike osalejate osalusel toimuva rahvusvahelise konverentsi korraldamist, mis põhineks Araabia Liiga algatusel ning iisraellaste ja palestiinlaste eelmisel kokkuleppel.
Samal ajal leiame, et poliitiliste suhete tihendamine ELi ja Iisraeli vahel peab tugevalt sõltuma rahvusvahelise humanitaarõiguse järgmisest. Seepärast hääletame vastu otsusele toetada Iisraeli edasist suurenevat osalemist ühenduse programmides.
Flaviu Călin Rus  
Hääletasin Euroopa Parlamendi Gaza sektori olukorda käsitleva resolutsiooni poolt, et sellel alal kehtestataks kohene relvarahu.
Usun, et konflikti osapoolte seisukohtadest hoolimata on dialoog on ainus viis, lahendamaks probleemid üldsuse huvides.
Olle Schmidt  
kirjalikult. - (SV) Gaza olukorda käsitlev resolutsioon, mille poolt Euroopa Parlament täna hääletas, ei mõistnud hukka terrorirühmitust Hamas, kes rikkus detsembris relvarahu ja kes kasutab tsiviilisikuid inimkilbina. Hoolimata selle puudumisest resolutsioonis, pidasin vajalikuks hääletada selle poolt, nõudmaks piirkonnas relvarahu kehtestamist, ning seetõttu hääletasingi resolutsiooni poolt.
Brian Simpson  
kirjalikult. - Olukord Gaza sektoris on taunitav. Tapetud on sadu süütuid tsiviilelanikke ning tuhanded seisavad praegu iga päev surmaga silmitsi. Jah, ma nõustun sellega, et Iisrael peaks saama elada rahumeelselt. Jah, raketirünnakud üle piiri on vastuvõetamatud ning need tuleb peatada.
Kuid Iisraeli vastus oli täiesti ebaproportsionaalne ning seda ei saa toetada.
Iisraellastel ei õnnestunud näidata üles austust rahvusvahelise üldsuse vastu. Nad tulistasid ÜRO laagrit, nad ründasid koole ja lapsi. See on täiesti vastuvõetamatu ning peab lõppema. Peame kehtestama koheselt relvarahu.
Hääletan selle resolutsiooni poolt, kuna Euroopa Parlamendil peab tegema oma hääle kuuldavaks, et ei unustataks süütuid Gazas lõksus olevaid inimesi.
Iisrael, sul on õigus elada rahus. Sul ei ole õigust tekitada põhjendamatuid purustusi ning olla süütute tsiviilisikute surmade ja laastamiste sünnitajaks. Sinu teod näitavad, et sinust on saanud agressor, mitte kannataja.
Bart Staes  
Ma kiitsin meie ees oleva kompromissi heaks, ehkki selles puudub jõud ja julgus, mida oleksin soovinud näha. Olen jahmatatud ja vihane Iisraeli õhu- ja maavägede laiaulatusliku ja ebaproportsionaalse rünnaku pärast tihedalt asustatud aladel.
Tunnen solidaarsust Gazas kinnipeetud 1,5 miljoni palestiinlasega, kes on suletud Gazasse võimaluseta piirkonnast lahkuda, ning muret nende käekäigu ja turvalisuse pärast ning Jordani Läänekaldal elavate palestiinlaste humanitaarolukorra pärast, kelle elamistingimused ei ole Palestiina omavalitsuse koostöövalmidusele vaatamata paranenud.
On väga kahju, et kompromissettepanek ei maini Iisraeli ja ELi suhete küsitavat arendamist. Mina kutsuks nõukogu üles peatama suhete arendamine Iisraeliga niikauaks, kuni kõik osapooled on kokku leppinud täieliku ja püsiva relvarahu osas ning Iisrael võimaldab humanitaarabi takistuseta kohaletoimetamist.
ELi ja Iisraeli vaheliste suhete eeltingimus on inimõiguste ning rahvusvahelise humanitaarõiguse austamine, Gaza ja okupeeritud Palestiina alade humanitaarkriisi lahendamine, tõeline pühendumine ulatusliku rahukokkulepe saavutamisele ning ELi ja Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) vahel sõlmitud ajutise assotsiatsioonilepingu täielik rakendamine.
Catherine Stihler  
kirjalikult. - Toetan Gazat käsitlevat resolutsiooni ning nõuet saavutada kohene relvarahu
Alessandro Battilocchio  
Tänan teid, Härra juhataja. Hääletan poolt. Somaali poolsaare olukord on jätkuvalt äärmiselt murettekitav. Probleemide ja konfliktide läbipõimumine on seesugune, et EL peab olukorra dramaatilise halvenemise ärahoidmiseks pöörama sellele pidevat tähelepanu. Usun, nagu ka minu fraktsioon, et Somaali poolsaare olukord vajab kohest ja laiahaardelist lähenemist.
Nagu on öeldud, tulenevad peamised raskused piirkonna erinevate riikide vahelistest mitmetest konfliktidest. Seetõttu on ülioluline töötada julgeoleku ja sellega seotud mitmete valdkondade kallal, nagu näiteks selle kallal, kuidas peaks vaatlema valitsuste vahetust. Neilt valitsustelt peaks nõudma tungivalt, et nad teeksid ennetava pühenduse inimõiguste parandamiseks.
Marie-Arlette Carlotti  
Somaali poolsaar kannatab praegu kuhjuvate hädade käes:
nii kodu- kui ka regionaalne sõda,
demokraatia ja vabaduse puudumine,
nälg ja toidukriis.
Teisi aegu meelde tuletav piraatlus on vaid selle kaose viimane tulem.
Seistes silmitsi seda piirkonda laastavate ja verevalamist külvavate tragöödiatega, ei tohi me jääda vait ja kuulutada oma võimetust.
Praegu, rohkem kui kunagi varem, mil rahvusvaheline üldsus näitab mitte kunagi lõppeda näivast kriisist tulenevaid väsimuse märke, peab EL võtma juhtiva rolli.
Alustades operatsiooniga "Atlante", turvamaks kaitsetuid laevu ja toiduabi jagamist somaali põgenikele, on liit näidanud, et ta on võimeline leidma hädaolukorraga silmitsi seistes tõelisi ja tõhusaid lahendusi.
Siiski peab ta leidma vastused piirkonna üldise poliitilise kriisi lahendamiseks.
Ta peab koostama "ELi piirkondliku poliitilise partnerluse Somaali poolsaare rahu, julgeoleku ja arengu tagamiseks", mille algatas arengukomisjon, kui see võttis vastu oma raporti 2007. a. aprillis.
Ärgem laskem Somaali poolsaarel saada piirkonnaks, kus valitseb seadusetus ja kus ei toimu mingit arengut.
Nils Lundgren  
kirjalikult. - (SV) Kuna ma olen tõsiselt veendunud, et Euroopa Parlament ei peaks ennast siduma välispoliitikaga, hääletasin selle resolutsiooni vastu tervikuna. See ei tähenda per se, et pean kogu selles resolutsioonis sisalduvat valeks ja ebasobivaks. Vastupidi, resolutsioon sisaldab samuti positiivseid osi, mida oleksin puhtsüdamlikult toetanud, kui need esineksid näiteks Rootsi valitsuse seisukohtades. Tõin praeguse näite Rootsi-Eritrea ajakirjaniku Dawit Isaaki juhtumi tõttu, kes vangistati ilma kohtumõistmiseta 2001. aastal.
Alexandru Nazare  
ELi ja rahvusvahelise üldsuse võimalused muuta Somaalia tegelikkust on tagasihoidlikud. Siiski on meie haardes ühe selle tagajärje, piraatluse käsilevõtmine. Me ei tohi unustada, et piraatlus on eelkõige Lõuna- ja Kesk-Somaalias elavate gruppide sissetulekuvahend. Seda sissetulekut kasutatakse omakorda selles riigis ja piirkonnas konfliktide õhutamiseks.
Mereväe tugevamal kohalolekul piirkonnas võib olla positiivne mõju Somaalia julgeolekukeskkonnale ja seega kogu piirkonnale. EL peab seetõttu toetama poliitilistelt vaadetelt mõõdukaid Somaali juhte, kes pühendavad ennast tugevalt piirkonna stabiilsuse ja rahu tagamisse. Piraatlusega võitlemine on valikuvõimalus ELile, kel on vajaminev sõjaline võimekus ja kes võib panustada mitte vaid eluliselt oluliste transiitteede turvalisuse taastamisse, vaid ka piirkonna stabiilsuse ja rahu ülesehitamisse.
Luca Romagnoli  
Härra juhataja, daamid ja härrad, hääletan Somaali poolsaare olukorda käsitleva resolutsiooni ettepaneku poolt.
Tundlik olukord selles Aafrika piirkonnas näitab, et Euroopa institutsioonid peavad võtma otsustava hoiaku. Seetõttu toetan palvet nõukogule nimetada Somaali poolsaare piirkonda ELi eriesindaja või saadik. Etioopia, Eritrea, Somaalia ja Djibouti peavad tegema koostööd, kui tahavad saada praegusest ummikseisust üle.
Seepärast peab Eritrea valitsus liikmesuse peatamise IGADis uuesti läbi vaatama. Seepärast peab Djibouti andma endast parima, et tagada ametiühingute õiguste parem kaitse. Sellepärast peab Etioopia tühistama seaduse heategevuslike organisatsioonide ja ühenduste registreerimiseks esitamise ja reguleerimise kohta. Seetõttu peab Somaalia lõpetama ühe raskeima humanitaar- ja julgeolekukriisi maailmas.
Alessandro Battilocchio  
Lõpuks näib, et Lukašenko režiim saadab, ehkki küll veel kõhklevalt, välja signaale, et hakkab rahvusvahelisele üldsusele avanema. Pangem seda tähele ja töötagem kiiresti ühise menetluse loomise nimel, parandamaks suhteid riigiga, mis asub meie piiridele nii lähedal. Siiski ei saa me anda järele oma nõudmiste osas, mis puudutavad inimõiguste austamist ja garanteerivad väljendus- ja infovabadust. Veel on näha pilte mitmete opositsioonipoolsete rahumeelsete demokraatlike meeleavalduste katsete mahasurumise kohta.
Lisaks sooviksin paluda suuremate jõupingutuste tegemist, leppimaks kokku sellise tundliku teema osas, nagu ühiseeskirjad Valgevene laste külaskäikude kohta suvekuudel ELi vahetusperekondadesse. Igal aastal muudab Valgevene valitsus sellel teemal strateegiat, mis viib tihti väga keeruliste olukordadeni, millel on negatiivsed tagajärjed eriti lastele endile, kes on niigi teistes valdkondades halvemas seisus. Praegune areng on tervitatav, kuid läbikäimist vajav tee on ikka veel väga pikk: loodame, et pärast mitmeid valesid pealehakkamisi soovib Lukašenko käia mööda seda teed, vähemalt mõnes osas, koos meiega.
Martin Callanan  
kirjalikult. - Valgevene on president Lukašenko autoritaarse valitsuse tõttu suures osas Euroopa Liidu poolt tõrjutud. Viimase viie aasta jooksul on Euroopa Parlament kahel korral autasustanud Valgevene teisitimõtlejaid Sahharovi auhinnaga ning mitmeid on nomineeritud. See näitab selgelt, et inimõigused ja poliitilised vabadused on Valgevenes alla surutud.
Siiski on näha märke, et Lukašenko suhtumine muutub lääne suhtes soojemaks. Loomulikult on olukord Valgevenes veel tõsine, aga me peame teadma, et üheks Valgevene Euroopa Liidu suunas meelitamise viisiks on Lukašenko ettepanekute tunnustamine ja neile vastamine. Lühidalt öeldes oleks see porgand eesli nina ees.
Mina, keda sügavalt huvitavad endised sotsialistlikud riigid Kesk-Aasias, näen sarnasusi selle piirkonna ja Valgevene vahel. Selles resolutsioonis ei hoita end tagasi Lukašenko kritiseerimisel, kuid sellega esitatakse talle ELiga suhete normaliseerimiseks midagi teekaardi sarnast.
Meil ei tohiks Valgevene suhtes olla ühtegi illusiooni ja me ei tohiks kõhelda dialoogi peatamisel, kui olukord halveneb. Kuid see resolutsioon annab lootust, et aja jooksul võivad suhted paraneda ja seetõttu hääletasin selle toetuseks..
Koenraad Dillen
, kirjalikult. - (NL) Hääletasin selle resolutsiooni poolt. Euroopa Parlament tervitab fakti, et Valgevenes on ajakirjandusvabaduse piirangud mingil määral kaotatud ning mõned poliitvangid on vabastatud. Tähelepanu on samas juhitud ka sellele, et mõned teisitimõtlejad on siiski ikka veel vangis. Resolutsioonis väidetakse, et suhete parandamiseks peab Valgevene jääma riigiks, kus ei ole poliitvange, kus valitsus tagab sõnavabaduse jne. Samuti peab riik muutma seadusi ja andma valgevenelastele liikumisvabaduse.
Ehkki kõik on selle resolutsiooni poolt, sooviksin märkida järgnevat. Kas Euroopa Parlament ei võiks luua selliseid resolutsioone ka riikide suhtes, kellega ta hoiab alal sooje suhteid? Siinkohal meenub Hiina, kus inimõiguste olukord on vähemalt sama dramaatiline kui Valgevenes. Aga võib-olla takistavad meid seda tegemast kaubanduslikud kaalutlused?
Alexandru Nazare  
Resolutsiooniga jätkatakse Minskis asuva valitsusega kestvat ja tulemuslikku dialoogi ning see näitab Euroopa Parlamendi ja kodanike, keda ta esindab, muret inimõiguste olukorra ja Valgevene üldiste arengute pärast.
Valgevene ametivõimud on teinud mõningaid kiiduväärt edusamme, kuid me loodame, et nad algatavad demokratiseerimise protsessi ning ei tee lihtsalt ajutisi kosmeetilisi parandusi. Resolutsioon on piisavalt jõuline ja samuti lihvitud varjunditega, nii et see väljendab meie rahulolu ühes ja samas ka muret teises küsimuses.
Praegused sündmused piirkonnas tõstavad järjekordselt esile valitsusasjade ajamise läbipaistvuse ja valitsuste demokraatliku vastutuse olulisuse kodanike ees, keda nad esindavad. Omaks võetud demokraatlikud väärtused on seotud nii ühiskonna kui ka turgude, kaas arvatud energiaturgude stabiilsuse ja arenguga. Selle resolutsiooniga astutakse samm edasi nende väärtuste kinnitamisel.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Euroopa Liidu ja Valgevene vahelised suhted sõltuvad mõlemast osapoolest. Kui seal on ühine hea tahe, siis on dialoog, nagu ka sobiv naabruspoliitika ning idapartnerlus, võimalik. Partnerlust ei saa üles ehitada keeldudele ja käskudele ning seetõttu tervitan Euroopa Komisjoni hiljutist algatust suhete parandamiseks Valgevenega. Objektiivselt rääkides peame me möönma, et Valgevene on teinud mõistmise edendamiseks palju. Näidete hulka kuulub vabadusliikumise registreerimine, opositsiooni ajalehtede avaldamise ja levitamise luba ning avatus idapartnerluse algatusele. Euroopa Liidul on suuremad ootused. Muidugi on selleks head põhjused. Siiski on ka paljudel Valgevene ootustel head põhjused.
Mitmetes valdkondades on partnerite vahel vaja sümmeetriat ning mõistmist. Näiteks, kuna me kutsume Valgevene ametivõime üles lõpetama oma kodanikele, eriti lastele ja üliõpilastele väljasõiduviisade väljastamist, siis miks ei astu Euroopa Liit samme Valgevene kodanike viisamenetluse lihtsustamaks? Need probleemid on eriti olulised neile meie hulgast, kes elavad piirialadel, mis on omavahel seotud nii kultuuri-kui ka peresidemetega.
Lisaks kultuuriteemadele ja rahvuse küsimusele on majanduse ning piiriülese koostöö teemad samuti olulised. Siin samuti võiks ja peaks komisjon ning nõukogu tegema enam.
Luís Queiró  
Praegune kontekst ning suhted Valgevenega tulevikus kujutavad endast Euroopa Liidu välispoliitikale väljakutset. Mõned märgid Minskist õigustavad mõningate suhete taastamist. Siiski on selge, et praeguses kontekstis mängib energiategur selle protsessi edasiviimisel olulist rolli. See on arusaadav. Realism on välispoliitika oluline osa. Siiski ei saa, ei pea ja ei või realismi lahutada väärtustest ja strateegiast. Valgevene demokraatia edendamise küsimus on seotud nii väärtuste kui strateegiaga. Ettekujutus Euroopa keskmise tähtajaga ja pikaajalistest huvidest peab olema selle partnerluse uue etapi kesksel kohal. Muidu loome me tulevikuks sõltuvuse, kus lühiajaliste strateegiate puhul on väärtused teisel kohal ning see vähendab edu.
Luca Romagnoli  
Härra juhataja, daamid ja härrad, sooviksin teavitada oma poolthäälest resolutsiooni ettepanekule, mis käsitleb Euroopa Liidu hoiakuid Valgevenega suhtlemisel.
Olen rahul Valgevene välisministri kinnitusega, et tema riik kavatseb osaleda koos teiste Ida-Euroopa riikidega idapartnerluses. Siiski on Valgevenel vaja uue tuumaelektrijaama ehitamisel täpsemalt kinni pidada rahvusvahelistest ohutusnormidest ja -nõuetest ning täita tuumaohutuse konventsiooni nõudeid.
Lõpetuseks, olen kurb fakti pärast, et Valgevene on jäänud ainukeseks Euroopa riigiks, kus on säilinud surmanuhtlus. Kui tulevikus kaalutakse liidu laienemist, siis selline ebakultuurne karistamise viis peab olema kaotatud.
Flaviu Călin Rus  
Hääletasin ELi Valgevenet käsitleva resolutsiooni poolt, sest mulle tundub, et mis iganes samm, mis on võimeline ükskõik mis maailma riigis demokraatiat juurutama, on positiivne samm.
Valgevene demokratiseerimisprotsess edendab selle riigi kodanike õiguste ja vabaduste austamist.
Tervitan seda resolutsiooni, kuna ma loodan, et selle meetmega saab üha kasvav osa Valgevene kodanikest parema ligipääsu Euroopa Liidu riikide viisadele, et nad saaksid seeläbi meilt õppida meie väärtusi ja traditsioone. Loodan samuti, et üsna varsti ei ole Valgevenel enam poliitilisi kinnipeetavaid või koduarestis hoitavaid inimesi.
Charles Tannock  
kirjalikult. - Mina toetan koos Briti konservatiividest kolleegidega täielikult Valgevene demokraatliku opositsiooni vajadust olla kaasatud järkjärgulisse ELi ja Valgevene läbikäimise taastamisse. Praegu teeb autoritaarset režiimi juhtiv kohalik peamees ehk president Lukašenko ELile ettepanekuid ja kaugeneb Moskvast, viies läbi protsessi, mida me peaksime julgustama, parandades Minskiga meie poliitilisi suhteid.
Samuti toetame üleskutset Valgevene valitsusele toetada ja austada inimõigusi, mis on ELi ja Valgevene suhete parandamise protsessi oluline osa.
Neil põhjustel ning rõhutamaks Valgevene demokraatliku tuleviku olulisust, otsustasime seda ühisresolutsiooni toetada. Samuti soovime selgitada, et vastavalt selle ühisresolutsiooni lõikele 16, on surmanuhtluse teema Briti konservatiividest parlamendiliikmetele südametunnistuse küsimus.
Alessandro Battilocchio  
Hääletasin poolt.
Srebrenica on haav, mis on Euroopa ajalukku jätnud sügava armi. Elusalt pääsenud jutustavad siiamaani, kuidas aprillist 1992 kuni aprillini 1993 tuhanded põgenikud, kes püüdsid end päästa Bosnia serblaste rünnakute eest, varjusid keldritesse, garaažidesse ja isegi serblaste poolt mahajäetud majadesse, kuidas neil oli süüa vaid juurikaid, kuidas nad kubisesid kirpudest, kuidas nad, olles külmunud 1992. a pika talve perioodil, soendasid endid, põletades rehve ja plastpudeleid ja kuidas nälja ning haavade tõttu surnud inimeste kehasid sõid koerad. Seitseteist aastat pärast seda massihävitust on vaja veel tuvastada sadu surnukehasid.
Seega ma usun, et mälestuspäeva sisseseadmine kindlustab, et me ei unusta neid sündmusi, avaldame solidaarsust selle mõttetu massihävituse ohvrite pereliikmetele ja taaselustame palju otsustavamal viisil Euroopa rahu, sotsiaalse õigluse ja vabaduse poliitika veendumusega, et võrdõiguslikkuse austamine on saavutatav vaid erinevuste tunnustamisega.
Glyn Ford  
kirjalikult. - See resolutsioon tuletas meile traagiliselt meelde, et ühe inimese ebainimlikkus teise vastu ei ole midagi, mis lõppes pärast Teise maailmasõja aegset holokausti. Euroopas jätkus see Srebrenicaga ja täna jätkub see Gazas!
Erik Meijer  
Kiidan heaks Srebrenica genotsiidi iga-aastase mälestuspäeva sisseseadmise, eelkõige seetõttu, et ELi ja tema liikmesriikide sekkumine lõi vale arusaama julgeolekust, mistõttu ei olnud elanikel võimalik õigel ajal põgeneda. Selle kriitika kuulamist ei naudi need, kes toetavad sõjalist sekkumist. Eileõhtuse kõne ajal vaigistas juhataja mind poole pealt, ilmselt ärrituse tõttu, mida tunti minu kõne sisu pärast. Viimane osa, mis oli vaevalt kuulda, kuna juhataja lõi pidevalt haamriga, sobib selle ettekandega.
Srebrenica on samuti sümbol humanitaarse sekkumise ja turvapaikade kohta käinud optimistliku arvamuse läbikukkumisest. Oleks pidanud juba alguses selgeks tegema, et välismaine sõjaline kohalolek tekitab vaid väärasid illusioone. See tegi Srebrenicast serbia kogukonna vastase operatsiooni baasi, kuigi oli paratamatu, et see lõpuks selle sama kogukonna poolt alla neelatakse.
Ilma Hollandi sõjaväliste üksuste kohaloluta Srebrenicas ei oleks seal olnud sõjaseisukorda ja seal ei oleks olnud vajadust serblaste poolt kätte maksta. Kannatanute ohverdused ei anna ainult põhjust tuua Mladić and Karadžić kohtu ette, vaid on ka ajendiks, et mõelda sõjaliste sekkumiste läbikukkumiste ja etniliselt jagunenud Bosnia ühtseks muutmise kõikide katsete nurjumise üle.
Athanasios Pafilis  
Euroopa Parlamendi Srebrenicat käsitlev ühisresolutsioon on kui katse moonutada ajalugu ja varjata või lükata Ameerika ja Euroopa imperialistidelt ära endise Jugoslaavia ohvrite ees olevat vastutust oma kuritegude eest, vastutust riigi tükeldamise eest ning vastutust tükeldamise ärahoidmiseks valla päästetud barbaarse NATO poolt ning ELi kaasabil läbi viidud sõja eest.
Samal ajal üritab see suurendada Ameerika poolt innustatud põlastusväärse Haagi erikohtu staatust, kus imperialistid soovivad mõista kohut oma ohvrite üle ning mida on juba kasutatud Jugoslaavia liidri Slobodan Miloševići füüsiliseks kõrvaldamiseks.
Srebrenica sündmuste suurimaks sõjajärgseks kuriteoks nimetamine ning ettepanek seada ELi liikmesriikides sisse päev selle mälestamiseks, kui ikka on veel üleval tõsine küsimus, et mis seal tegelikult toimus, on jäme ajaloo moonutamine, kuna tegelikult on olnud siiamaani kõige suurem sõjajärgne kuritegu Euroopas jugoslaavlaste tapmine Ameerika ja Euroopa imperialistide poolt.
Kreeka Kommunistlik Partei keeldub selliseid vastuvõetamatud resolutsioone toetamast, eriti ajal, mil oleme tunnistajateks sadade palestiina laste ja tsiviilisikute igapäevastele tapmistele Iisraeli poolt, keda toetavad samad imperialistlikud jõud ja kes praegu pigistavad silma kinni. Ja jugoslaavlased ei osalenud kõnealuse resolutsiooni ettevalmistamisel.
Luís Queiró  
Euroopa must ajalugu, inimese võime päästa halvim endast valla ei ole lõppenud. Srebrenica ja selle kohutav tragöödia ei ole ainult kõige hiljutisem inimõuduse näide. See tuletab meelde, kui vaja, et hävitustöö on alati võimalik, et inimloomusele on omane pidev võitlus rahu nimel ning mitte miski, mille me omandame, ei ole igavene. Siiski, selle massimõrva mälestus, selle tragöödia mälestamine on kui andam, mida halb maksab heale.
Meile, portugallastele, kes on geograafiliselt ja kultuuriliselt kaugel kohtadest, kus toimusid 20. sajandi Euroopa peamised õudused, ning kel on teine ajalugu, on isegi olulisem neid mäletada. Geograafia ja kultuuri tõttu on meil erinevad ajalood, kuid need ei erista meie inimloomusi. Mälestus, mille tunnistajateks oleksime võinud olla, peab olema oluline osa meie pärandist.
Luca Romagnoli  
Härra juhataja, daamid ja härrad, hääletan resolutsiooni ettepaneku poolt, mis seab sisse Srebrenica massimõrva ohvrite mälestuspäeva tähistamise 11. juulil.
1995. a traagiline juulikuu, kui Ratko Mladići poolt juhitud Serbia väed mõrvasid üle 8000 bosnialase, vapustab meid kõiki siiamaani. Parim viis kõikidele endise Jugoslaavia sõdade ajal toime pandud metsikuste ohvritele austuse avaldamiseks on kuulutada välja mälestuspäev, nii et saaks mäletada seda, mis toimus.
Edasised jõupingutused ja ohverdused on samuti vajalikud, tagamaks, et genotsiidis süüdi olevad toodaks kohtu ette (kõige olulisem neist on kindral Ratko Mladići kohtu ette toomine), pidades lugu neil aastatel surnud süütute ohvrite isadest, emadest, lastest, õdedest ja vendadest ning samuti pidades lugu Euroopast, kes soovib elada vabaduses.
