Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamine (4. veebruar 2011) (arutelu)
President
Järgmine päevakorra punkt on nõukogu ja komisjoni avaldused 4. veebruaril 2011. aastal toimuva Euroopa Ülemkogu kohtumise ettevalmistamise kohta. Kõigepealt esineb nõukogu nimel nõukogu eesistuja Enikő Győri. Palun!
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - (HU) Austatud president, head kolleegid, volinik! Olen väga rõõmus võimaluse üle esineda siin enne järgmist Euroopa Ülemkogu kohtumist, ehkki eesistujariigi roll on Lissaboni lepingus määratletud, nii et Euroopa Ülemkogu kohtumiste ettevalmistamine on peamiselt alalise eesistuja ülesanne. Siiski on eesistujariik teinud alalise eesistujaga Euroopa Komisjoni kohtumise ettevalmistamisel väga tihedat koostööd, näiteks esmaspäeval Ungari eesistumisel peetud üldasjade nõukogu kohtumisel. Lisaks sellele jälgime loomulikult Euroopa Ülemkogu järelduste rakendamist, seda nii üldasjade nõukogus kui ka nõukogu muudes koosseisudes.
Lubage mul esmalt anda ülevaade veebruari kohtumise päevakorras olevatest tähtsamatest teemadest, mis peamiselt seostuvad energia ja innovatsiooniga. Euroopa 2020. aasta strateegia määratlemisel otsustas Euroopa Ülemkogu 2010. aasta märtsis korraldada arutelu energia ja innovatsiooni üle. Usun, et mul ei ole vaja hakata rääkima sellest, kui üliolulised need kaks sektorit Euroopa majanduskasvu ja tööhõive seisukohalt on. Sest Euroopa Ülemkogu ülesanne ei ole ainult otsestele kriisiolukordadele reageerimine, vaid ka strateegiliste tulevikusuuniste sõnastamine
Alustagem energiast. Energiajulgeolek on meie kõigi prioriteet. See nõuab energiaturu suuremat integreeritust ja vastastikust seotust. Peame suurendama teadus- ja arendustegevuse kulutusi, muutma majanduse konkurentsivõimelisemaks ja jätkusuutlikumaks ning tihendama koostööd oluliste energia transiit-, tootja- ja tarbijariikidega. Esimene punkt on seega integreeritud ja vastastikku seotud energiaturg. Vaja on energia siseturg täielikult valmis saada. Selleks peab Euroopa Ülemkogu langetama otsused mitme olulise sammu kohta.
Eelkõige tuleb rakendada energia siseturgu reguleerivad õigusaktid. Meie ees seisavad veel ka regulatiivsed ülesanded. Näiteks peame lihtsustama uue infrastruktuuri ehitamise lubade väljastamise menetlusi. Lisaks peame tegema tõsiseid jõupingutusi Euroopa energiainfrastruktuuri nüüdisajastamiseks ja laiendamiseks, samuti turgude ühendamiseks piiriülese koostöö kaudu. Me ei tohi lubada ühelgi ELi riigil ega piirkonnal jääda isolatsiooni. Kõike seda peab rahastama peamiselt erasektor. Lisaks sellele tuleb sätestada asjakohased kulude jagamise põhimõtted piiriüleste investeeringute jaoks. Kolmandaks hakatakse ellu viima projekte, mis on küll energiajulgeoleku seisukohalt erakordselt tähtsad, kuid ei ole erakapitalile nii atraktiivsed, et viimane neid täielikult rahastaks. Sellisel juhul võib olla põhjendatud projektide piiratud ulatuses avalik rahastamine, kas liikmesriikide või ELi vahenditest. Praeguse arutelu eesmärk ei ole siiski kallutada juuni lõpus mitmeaastase finantsraamistiku üle algavat arutelu.
Teine suur teemadering energeetikavaldkonnas puudutab energiatõhusust ja taastuvenergiat. Ütlematagi on selge, et need suurendavad konkurentsivõimet ja energiavarustuse kindlust, samuti edendavad jätkusuutlikkust väiksemate kulude juures. 2011. aastal hakkab nõukogu arutama uut energiatõhususe kava käsitlevat ettepanekut, mille komisjoni peaks esitama. Ettepanekus võetakse arvesse seda, mida seni on saavutatud ELi 2013. aastaks seatud energiatõhususe eesmärkide puhul ja nähakse ette ka lisameetmed. Samuti on energiapoliitikas erakordselt tähtsad välissuhted. ELi ja liikmesriikide suhteid kesksete tootja-, transiit- ja tarbijariikidega tuleb süstemaatilisemalt kooskõlastada. Näiteks oleks väga kasulik, kui liikmesriigid mitte ainult ei jagaks teineteisega teavet sõlmitud maagaasilepingute kohta, nagu nad täna teevad, vaid ka muude energiakandjate kohta. Tuleb teha konkreetset tööd selleks, et saavutada oluliste osapooltega partnerlus regulatiivses lähenemisviisis kõigis ühist huvi pakkuvates küsimustes. See käib muidugi Venemaa, kuid ka kõigi muude ELi partnerite ja naabrite kohta.
Pöördugem nüüd innovatsiooni juurde. Innovatsioon on see, mis võib aidata lahendada meie aja kõige suuremaid ühiskondlikke kitsaskohti, näiteks tervishoiu, toiduga kindlustatuse, energiajulgeoleku, jätkusuutliku arengu, kliimamuutuste ja elanikkonna vananemisega seotud probleeme, andes samuti võimaluse uute turgude tekkeks. Samuti võib innovatsioon aidata lahendada range eelarvepoliitika ja majanduskasvu soodustava poliitika dilemmat. Mille arvelt peaks rahastama majanduskasvu seni, kuni see muutub ise jätkusuutlikuks? Mitte krediidi arvelt, sest seda me ei soovi. Lõppude lõpuks soovime ju võlast vabaneda. Seepärast on innovatsioon see, mille kaudu on võimalik avastada uued loovuse reservid, mis võib aidata meil leida asjakohased lahendused. Seepärast peame innovatsiooni teemal keskenduma olulistele ühiskondlikele probleemidele ja liikuma edasi Euroopa teadusruumi suunas. Peame tagama teadlaste vaba liikuvuse, parandama uuenduslikele ettevõtetele kehtivaid raamtingimusi, samuti peab Euroopa Ülemkogu tegelema riigiabi hindamise küsimusega.
Energeetika ja innovatsioon: investeeringud suunavad meie pilgud tulevikku. Euroopa Ülemkogu peab aga tegelema ka praeguste majandus- ja rahandusküsimustega, sest nagu me kõik teame, ei ole kriis veel täiesti läbi. Oleme delikaatses olukorras. Peame tegema kõik endast oleneva ühisraha euro kaitsmiseks ja turgude rahustamiseks. Seepärast tuleb tugevdada Euroopa finantsstabiilsusvahendit ja arutada tuleb ka pankade stessiteste. Eesistujariik Ungari pühendab eriti palju jõudu kuuest õigusaktist koosnevale majandusjuhtimise paketile. Soovime riigipeadele ja valitsusjuhtidele ette kanda, kuidas on edenenud konsultatsioonid nii nõukogus kui ka parlamendis. Ja lõpuks peame arutama seda, milliseid ühiseid meetmeid on veel vaja konkurentsivõime tagamiseks, ning muidugi arutavad riigipead ja valitsusjuhid praeguses teravas olukorras ka Tuneesia ja Egiptuse teemat.
Head kolleegid! Usun, et Euroopa Ülemkogu hakkab tegelema väga keeruliste teemadega, mille suhtes on võimalik sõnastada konkreetseid küsimusi ja mis lähikuudel määrab ka nõukogu töö. Pärast kohtumist teavitab teid sellest president Herman Van Rompuy.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud president! Euroopa Ülemkogu kohtumine toimub meie naabruskonna, nimelt Egiptuse, Tuneesia ja Valgevene jaoks väga tähtsal hetkel. Austades küll nende riikide teistsugust erilist olukorda, usun ma, et Euroopa Ülemkogu kinnitab väga selgelt, et õigusriigi ja põhiõiguste austamise ja pluralistliku demokraatia põhimõtteid tuleb järgida ja austada. Tegelikult on demokraatia parim viis neis riikides, nagu ka igal pool mujal, stabiilsuse ja jõukuse saavutamiseks.
Sel reedel hakkab Euroopa Ülemkogu arutama kaht valdkonda, mis on Euroopa tuleviku ja liidu majanduse jaks samuti väga olulised: energia ja innovatsioon. Need mõlemad on Euroopa 2020. aasta strateegia keskmes ning need on kesksel kohal ka meie jõupingutustes jätkusuutliku majanduskasvu taastamiseks ja Euroopa Liidu konkurentsivõime suurendamiseks. Ärgem unustagem et energia ja innovatsioon on ühtlasi ka need kaks valdkonda, kus ühenduse lähenemisviis ja Euroopa mõõde võivad anda suurt lisaväärtust! Just praeguses olukorras on seda eriti tähtis meeles pidada.
Euroopa 2020. aasta strateegiaga oleme innovatsiooni puhul energeetikas juba seadnud kaugeleulatuvad sihid ja eesmärgid. Võiksin nimetada eelmise aasta oktoobris vastu võetud juhtalgatust "Innovaatiline liit” või alles eelmisel nädalal vastu võetud juhtalgatust "Ressursitõhus Euroopa”, milles energeetika on väga olulisel kohal.
Seega tuleks selle nädala Euroopa Ülemkogu kohtumisel võtta selged ja konkreetsed eesmärgid. Arutelu ja selle tulemus peaksid olema võimalikult praktilised ja produktiivsed.
Ma olen rääkinud energiapoliitikast kui järgmisest suurest Euroopa integratsiooni projektist ja ei ole raske mõista, miks ohutud, turvalised, jätkusuutlikud, mõistliku hinnaga energiatarned on meie kui globaalse jõu majanduslikes ja strateegilistes huvides kesksel kohal. Kliima- ja energiapaketi ning siseturgu reguleerivate õigusaktidega oleme juba palju saavutanud. Peame sellele tuginedes edasi liikuma ja Lissaboni lepinguga antud võimalusi ära kasutades süvendama meie praegust koostööd ja käivitama algatusi uutes valdkondades, nagu energiajulgeolek.
Seepärast on meie energiapoliitika usaldusväärsuse esimene proovikivi meie seniste kokkulepete täitmine.
Oma teatises "Energia 2020” ja energeetika infrastruktuuri käsitlevas teatises on komisjon esitanud meie arvates hädavajalikud meetmed. Soovin, et Euroopa Ülemkogu need prioriteedid heaks kiidaks ja eelkõige annaks selge lubaduse saada energia siseturg valmis 2014. aastaks. Selle aasta lõpuks peaks heaks kiidetama ka elektrisõidukite laadimise süsteemide ühine tehniline standard ning 2012. aasta lõpuks peaks toimuma sama ka arukate energiavõrkude ja mõõdikute puhul.
Täielikult integreeritud energia siseturg on keskne majanduskasvu ja töökohade loomist soodustav tegur, mis edendab tehnika arengut, meie infrastruktuuri nüüdisajastamist ja vähendab meie sõltuvust impordist ja hinnakõikumistest.
Samuti peame tagama, et ükski liikmesriik ei oleks energeetika mõttes muust Euroopast eraldatud. Soovin, et liikmesriigid lepiksid kokku, et Euroopas on nn energiasaarte kaotamise tähtaeg 2015. aasta.
Oleme hästi edenenud Balti riikide ühendamisel mandri süsteemiga. Nüüd pööran tähelepanu Kesk ja Ida-Euroopale, et see piirkond liiguks edasi põhja-lõunasuunaliste energiaühenduste tugevdamisega. Soovin, et sügisel lepitaks kokku Balti mere ja Aadria mere piirkonna ühendamiseks vajalikke projekte käsitleva kava suhtes.
Me püsime oma taastuvaid energiaallikaid puudutavate eesmärkide saavutamisel graafikus, kuid praeguse tempo juures saavutame vaid poole oma energiatõhusust puudutavatest eesmärkidest. Energia tõhusam kasutamine on ülioluline massiivse keskkonna- ja majandusliku potentsiaali vabastamiseks - ja selleks et vähendada Euroopa iga-aastast energiaarvet u 200 miljardit eurot. Samuti võiks selle abil 2020. aastaks luua kaks miljoni töökohta.
Seega kavatsen paluda Euroopa Ülemkogul anda meie energiatõhususe kursile uus hoog. Me võiksime kogu ELis kasutada riigihangete mastaapi energiatõhususe suurendamiseks ja see tähendaks kohalikke töökohti, töökohti, mida ei ole võimalik mujale viia, töökohti VKEdes ja reaalset kokkuhoidu nii tööstusele kui ka majapidamistele.
Lähinädalatel võtab komisjon vastu energiatõhususe kava koos energiatõhususe suurendamise konkreetsete meetmetega, näiteks peaksid kõik liikmesriigid 1. jaanuariks 2012. aastal lisama riigihangete eeskirjadele energiatõhususe standardid. Seejärel hindab komisjon 2013. aastaks nende meetmetega saavutatud edu ja kaalub täiendavaid meetmeid, sh vajaduse korral õiguslikult siduvate eesmärkide kohta ettepaneku esitamist.
Liikmesriigid peaksid kokku leppima tähtaja energiatõhususe standardite lisamiseks kõigi avalike hoonete ja teenuste riigihangete eeskirjadele. Komisjon omalt poolt on valmis uurima uusi meetmeid sellistes valdkondades nagu linnade energiasääst, jätkusuutlikud biokütused, arukad energiavõrgud ja energia akumuleerimine.
Peame tähelepanu pöörama ka Euroopa energiapoliitika välismõõtmele. Vaid kahe nädala eest oli mul positiivne vestlus Aserbaidžaani ja Turkmenistani presidentidega, mille käigus käsitlesime Euroopa juurdepääsu Kaspia mere gaasiväljadele, mis võimaldaks realiseerida lõunakoridori. Aserbaidžaaniga allkirjastatud ühisdeklaratsioon ja Turkmenistani konkreetne lubadus tarnida gaasi Euroopasse tähendavad olulist läbimurret.
Sõnum, mille ma neilt visiitidelt kaasa tõin, on järgmine: kui meie Euroopas võtame tähtsaid energiat puudutavaid otsuseid vastu ühiselt, siis saavutame ülemaailmses võidujooksus energiaressursside pärast tugeva positsiooni. Euroopa Ülemkogu keskne sõnum peaks olema Euroopa Liidu energiapoliitika välismõõtme tähtsuse rõhutamine, mistõttu ootan Euroopa Ülemkogult - ja võin rõõmuga kinnitada, et ka Euroopa Parlamendilt - energia teemadel väga kaalukat arutelu. Ma tean et, parlamendis on tugevale Euroopa energiapoliitikale väga suur toetus ja parlamendi president on olnud energiapoliitikas tugevama Euroopa panuse eestkõneleja.
Rääkides nüüd innovatsioonist, arvan, et juba on olemas ulatuslik konsensus selles, millised peaksid olema Euroopa Ülemkogu tulemused. Võib-olla vähem ilmne on arusaam sellest, kuivõrd vajalikud, kui pakiliselt hädavajalikud need meetmed on. Miks just nüüd, kui kõik liikmesriigid teevad raskeid valikuid oma eelarvete kärpimises, on tähtis teadusuuringuid ja innovatsiooni toetada.
Eelarvedistsipliin ja innovatsiooni toetamine avalikest vahenditest ei ole vastuolulised poliitikasuunad. Mitu liikmesriiki on näidanud, et on võimalik üldeelarvet vähendada, säilitades majanduskasvu soodustavad kulutused, eriti kulutused teadusuuringutele ja innovatsioonile. See on tähtis, sest uuendusliku majanduse loomine on põhjalike struktuurimuutuste eeltingimus. Meie konkurendid teavad seda ja juba aitavad innovatsioonile kaasa.
Selleks et neist mitte maha jääda, peab Euroopa Ülemkogu heaks kiitma meie innovatsioonivaldkonna strateegilise ja integreeritud lähenemisviisi. Innovatsioon peab olema meie majanduspoliitika osa, mitte lihtsalt teadusuuringute vahend, nagu mõned arvavad.
Euroopa tasandil saame luua tõelist lisaväärtust Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamtingimuste parandamisega. Tulemusliku standardimise, intellektuaalomandi õiguste parema kasutamise, uuendussõbralike riigihangete ja väikestele uuenduslikele äriühingutele rahastamise tagamise meetmete kaudu peab Euroopast saama innovatsiooni loomulik kodu.
Suur osa sellest ei maksa midagi, kuid eeldab poliitilist tahet. Poliitilist tahet võtta meetmeid Euroopa lähenemisviisi ja Euroopa mõõdet arvestades.
Me saame ka Euroopa teadusruumist palju rohkem välja pigistada, näiteks kasutades täielikult ära ühtse turu võimalused ja parandades teadlaste liikuvust.
Lisaks kulutuste taseme säilitamisele peame ka otstarbekamalt kulutama. Koos eelarve läbivaatamisega oleme algatanud arutelu selle üle, kuidas lihtsustada Euroopa Liidu raha kulutamise viise ning liikuda edasi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku suunas.
Teiste sõnadega, selleks et saada raha eest rohkem väärtust, tuleb ka bürokraatiat vähendada, nii et ELi rahaga töötavad teadlased saavad veeta rohkem aega laboris või töö juures ning vähem blankettide ja bürokraatiaga tegeledes. Vastuoluliste rahastamisvahendite ja keeruliste ning bürokraatlike eeskirjadega ei hakka me mitte kunagi ligi tõmbama kõige andekamaid teadlasi ja kõige uuenduslikumaid äriühinguid.
Seega arutame sel kuul toimuval Euroopa Ülemkogul energeetikat ja innovatsiooni. See ei takista aga meid kõnelemast majandusest. Majandus, töötute probleemid - need on endiselt meie kodanike kõige suuremad mured.
Me oleme just alustanud esimest Euroopa poolaastat - viime majandusjuhtimise praktikasse. Iga-aastane majanduskasvu analüüs võeti hästi vastu. Selle sõnumid olid täpsed ja selged. See annab Euroopa Liidu tasandil vajalikud suunised, nii et liikmesriigid saavad oma riiklikke poliitilisi otsuseid langetades meie vastastikuse sõltuvusega arvestada.
Praeguseks on hästi edasi liigutud ka meie uue majandusjuhtimise süsteemi aluseks olevate õigusakti ettepanekutega. Sooviksin tänada eesistujariik Ungarit. Toetan täielikult eesistujariiki töö kiirendamisel eesmärgiga tagada õigusaktide vastuvõtmine juuniks.
Lisaks peame selle tervikliku reageerimise osana lahendama seni lahendamata küsimused Euroopa finantsstabiilsusvahendi ja Euroopa stabiilsusmehhanismi kohta.
Euroopa finantsstabiilsusvahendi puhul on praegu küsimuse all lisaks selle kohaldamisala laiendamisele ka see, kuidas suurendada selle tegelikku laenuandmise võimet - nagu kinnitas komisjon iga-aastases majanduskasvu analüüsis.
Muidugi tuleb seda teemat käsitleda meie tervikliku lähenemisviisi kontekstis. Väga tõenäoliselt arutatakse järgmisel reedel Euroopa Ülemkogul vajadust majanduspoliitika suurema kooskõlastamise järele Euroopa Liidus ja euroalal. Mul on hea meel sellise arutelu üle, sest sobib väga hästi kokku komisjoni iga-aastase majanduskasvu analüüsiga. Tegelikult ei tähenda Euroopa poolaasta vaid eelarvepoliitika kooskõlastamist, vaid ka tegelemist üldisemate küsimustega, näiteks makromajanduse tasakaalunihete ja konkurentsivõime erinevustega.
Lisaks sellele oleme viimasel ajal kuulnud mõnedelt autoriteetsetelt osapooltelt argumente majandusjuhtimise tugevdamise kasuks, kuid samal ajal väidavad nad, et see on võimalik vaid valitsustevahelise meetodi abil.
Peame selgelt kinnitama järgmist: komisjon toetab majandusjuhtimise ning poliitika kooskõlastamise süvendamist ja kiirendamist, sh euroalal.
Oleme aga kindlalt veendunud, et selle saavutamise asjakohane raamistik ja vahendid on sätestatud aluslepingus. Tegelikult, kui toimiksid paralleelsed ja lõppkokkuvõttes kooskõlastamata struktuurid, siis ei jõuaks me oma üritusega edasi.
ELi ja eriti euroala tugevdatud majandusjuhtimise süsteemi loomine väljaspool liidu raamistikku tõstatab suuri ja poliitiliselt väga tundlikke küsimusi. Tegelikult peaksid liikmesriigid vastu võtma meetmed, mis on ühenduse meetodiga ja aluslepingus sätestatud raamistikuga täielikult kooskõlas. Niivõrd kui need meetmed on liikmesriikide pädevuses - ja muidugi on mõned neist liikmesriikide vastutusalas -, tuleb seda pädevust rakendada kooskõlas liidu üldise raamistikuga.
Ma tõesti usun, et see teema on väga tähtis, sest tegelikult on meil võimalik saavutada majandusjuhtimise küsimustes palju edu. Vajame - ja oleme kogu aeg selle poolt argumenteerinud - rohkem poliitika kooskõlastamist ning paremat majandusjuhtimist, kuid me peame seda tegema viisil, mis on sidus ja aluslepingute ja ühenduse lähenemisviisiga kooskõlas.
Nende küsimuste puhul kavatseb komisjon olla eriti tähelepanelik. Alusleping koos sellele järgnenud nn ühenduse meetodiga nõuavad kõigi Euroopa institutsioonide rolli täielikku austamist.
Joseph Daul
Austatud president! Lugupeetud Kinga Gyori, José Manuel Barroso! Head kolleegid! Mida arvab Euroopa rahvas oma juhtide kohtumisest, mis toimub sel reedel Brüsselis? Kas nad usuvad, et sellel otsitakse heas usus Euroopa lahendusi Euroopa küsimustele, nagu euro, energia, teadusuuringud, innovatsioon ja tööhõive? Või pigem, et taas kord lubame võimust võtta eraldusjoonte ja võimuvõitluse haledal näitemängul? Millised on uute ajalehtede pealkirjad? Mida räägivad inimesed Euroopa Ülemkogu otsustest laupäeval oma blogides ja Facebookis? Mida räägivad nad Euroopa arglikkusest olukorra suhtes Vahemere piirkonna riikides, mille kodanikud on ammu igatsenud oma õiguste austamist, või vastupidi, Euroopa juhtivast rollist? Siin on Euroopal selge kohustus: üleminekule ning demokraatlike ja vabade valimiste korraldamisele kaasaaitamiseks peab liit kasutusele võtma kõik oma ressursid ja kõik diplomaatilised oskused.
Head kolleegid! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni arvates peitub lahendus meie probleemidele selles, et meil on rohkem Euroopat, mitte vähem. Lahendus ei peitu mitte rohkemates nn riiklikes võitudes, vaid rohkemates ühistes võitudes ja rohkem kooskõlastatud lähenemisviisis. Lahendus ei peitu lõdvas suhtumises meie ühiste eeskirjade rakendamisse, vaid rangemas distsipliinis. Lahendus, head kolleegid, ei peitu meie eelarvete, meie tööõiguse ja meie maksumäärade suuremas erinevuses, vaid suuremas ühtlustamises.
Fraktsiooni PPE arvates saab kriisist teha vaid ühe järelduse. See on, et ilma ühise visiooni ja ilma jagatud ressurssideta on liikmesriikide majanduskasv hädine ja nad vajuvad sotsiaalsesse kriisi. Kui kriisist teha vaid üks järeldus, siis on see järgmine: kui mõtleme, töötame ja investeerime nagu eurooplased, siis tulevad meie liikmesriigid sellest raskest olukorrast välja ja on edaspidi selle tõttu tugevamad.
Mis veel paneb meid käituma nii, nagu meile äsja osaks saanud raskusi polekski olnud? Koos Euroopa Komisjoni, enamiku kolleegidega siin parlamendis ja olen kindel, et koos enamikuga 500 miljonist eurooplasest, esitan Euroopa Ülemkogule järgmise küsimuse: millal hakkame ühtsemalt tegutsema ja reageerima?
Mis puutub eurosse, siis tean nüüd, et meie valitsused jäävad kindlaks ega luba spekulantidel hävitada 60 aastat Euroopa integratsiooni. Kutsun neid üles keskenduma finantsstabiilsusvahendi tugevdamisele, sest see on hädavajalik. Eriti kutsun neid üles tugevdama eelarvedistsipliini ja jätkama jõupingutusi riigivõla vähendamiseks. Euroopa valitsemine on meie ühise projekti edu sine qua non. Meie fraktsioon toetab seda samavõrd, kui me toetame eurot, see tähendab, et toetame seda jäägitult.
Nagu ma oma esinemise alguses ütlesin, on meie probleemide lahenduseks rohkem Euroopat, mitte vähem. See kehtib nii tööhõive ja majanduse kui ka energia puhul, mis on teema, mida ülemkogu reedel samuti arutama hakkab. Rohkem Euroopat tähendab eelkõige juba olemasolevate energia siseturgu reguleerivate õigusaktide täielikumat rakendamist. Pole võimalik liiga palju rõhutada seda, et siseturu täieliku toimimise tagamine muudab meid konkurentsivõimelisemaks, tagab meile tarnekindluse ja taastuvenergia tootmise mahu olulise kasvu.
Rohkem Euroopat tähendab ka seda, et kannustame liikmesriike tulema toime ülesandega suurendada 2020. aastaks energiatõhusust 20%. Nad ise ju seadsid selle eesmärgi. Peame tagama, et nad selle saavutavad, vastasel korral peame karmistama standardeid, mida nad selle saavutamiseks järgima peavad. Lõpuks, energeetikavaldkonnas tähendab rohkem Euroopat rohkem investeerimist. Komisjoni hinnangute kohaselt tuleb vajaliku infrastruktuuri taseme saavutamiseks investeerida miljard eurot. Selle saavutamiseks ootame Euroopa Ülemkogult sihikindlaid otsuseid. Euroopa vajab turvalist puhast energiat samavõrd kui teadus- ja arendustegevuse poliitikat ning tööstusliku innovatsiooni edendamise poliitikat. Ka siin on lahendus rohkem Euroopat ja rohkem tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Lahendus peitub bürokraatia vähendamises miinimumini ja lõpuks Euroopa patendi suhtes kokkuleppele jõudmises. Me ootame oma juhtidelt innovatsioonivaldkonnas ühiseid lahendusi, mitte kolkalikke nägelusi.
Head kolleegid! On aeg meie seniste kõhkluste juurest edasi liikuda. Meie erinevuste edendamine on väga tore, kuid nende vastastikku sobitamine on veel parem. Individuaalsed algatused võivad olla kasulikud, aga võit saavutatakse meeskonnamänguga. Riiklike unistuste hellitamine on igaühe õigus, kuid eurooplaste tuleviku kindlustamiseks tuleb mõista, et mäng käib rahvusvahelisel tasandil ja see võidetakse ainult meeskonnamänguga.
Martin Schulz
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud president! Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis korraldas eile konsultatsiooni, mille käigus valmistusime nädalavahetusel toimuvaks energiateemaliseks tippkohtumiseks. Hiljem kõneleb seal räägitust täpsemalt minu kolleeg Marita Ulvskog. Seepärast peatun ise vaid kahel olulisel elemendil.
Kui hindame seda, kuidas on riiklikul tasandil saavutatud meie vastu võetud 20-20-20 eesmärke, eesmärke, mida mõned Euroopa Liidu liikmeriikide valitsused ülistasid, siis näeme, et praeguses olukorras ei ole eesmärkidest, mille me ise endale seadsime, saavutatav üle 9%. Mis puutub energiapoliitikasse, siis on sel nädalavahetusel toimuv tippkohtumine kriisikohtumine ja kui me siin massiivselt ei pinguta, siis jäävad need eesmärgid saavutamata.
Minu teine märkus puudutab seda, energiahinna turul näeme suundumust, mis viib kütteostuvõimetuseni Euroopas. Paljudes majapidamistes on energiat ja energiavarusid hakatud pidama privileegiks. Elamispinna rendi lisakulud kasvavad sellises tempos, et tulevikus peavad madala sissetulekuga inimesed hakkama kandma pakse kampsuneid, sest nad ei saa oma kodusid kütta. Inimeste äralõikamine energiavarudest on sotsiaalne ebaõiglus. Ka see on üks küsimus, millega sellisel energiateemalisel tippkohtumisel tuleb tegeleda.
(Aplaus)
Siiski näeme muidugi, et tippkohtumisel arutatakse ka muid küsimusi, ja ma sooviksin peatuda sellel, mida rääkis komisjoni president. Saksamaa Liitvabariigi valitsus - liidukantsleri juhtimisel - on teinud täieliku kannapöörde. Kõik, mis enne oli majandusjuhtimise puhul vale, mis oli sotsialistlik mõtteviis, on ühtäkki õige.
Noh, parem hilja kui mitte kunagi. Komisjoni presidendil on siiski ühes asjas õigus. Selline kannapööre ei tohi viia sellise kursimuutuseni, mis häirib Euroopa institutsioonide tasakaalu.
Üks asi on täiesti selge: kogu praeguste aluslepingute raames eksisteerivat Euroopa poliitikat tuleb ajada olemasolevate institutsioonide raames. Nende keskmes on komisjon, mitte keegi teine, ja ma võiksin lisada, et sellel on järgmine keskne põhjus: komisjon on institutsioon, mis on selles mõttes parlamendiga seotud. Suveräänsust puudutavates küsimustes - ja rahanduspoliitika küsimused on suveräänsuse põhiküsimused - on parlamendi antav volitus hädavajalik. Seepärast oleme majandusjuhtimise poolt, kuid selle praktiline rakendamine peab tuginema komisjonile ja alluma Euroopa Parlamendi järelevalvele. See on Euroopa institutsioonide tasakaalu säilitamise elementaarne eeltingimus.
(Aplaus)
Oleme olukorras, kus Euroopa ees seisavad nii sisemised raskused kui ka rahvusvahelise poliitikaga seotud raskused. Mind häirivad, ja ma ütlen seda siin täiesti avalikult, mõnede Euroopa poliitikute avaldused. Mind häirib Euroopa puudumine ajaloolises protsessis. Teie, José Manuel Barroso, teete oma avalduse. Väga tore! Herman van Rompuy teeb oma avalduse, mis on samuti väga tore. Paruness Ashton teeb avalduse - suurepärane! Siis teevad ka Angel Merkel, Nicolas Sarkozy ja David Cameron - ja ma ei tea, mis on selle uue liidu taga - ühiskommünikees avalduse, mis on samuti suurepärane. Siiski ei ole kohapeal kedagi, mitte kedagi, kes peaks demokraatia eest võitlevate inimestega otse dialoogi, räägiks sellest, kuidas meie, eurooplased, saame sellele protsessile kaasa aidata ja seda toetada.
Paberi peal võib öelda ükskõik mida, kuid paber meid ei aita. Me ei tohi siin avanenud võimalust ära raisata. Pean tunnistama, et alles eelmisel nädalal teatas Daniel Cohn-Bendit mulle, et on avanenud suur võimalus. Pean tunnistama, et ma ei tundnud seda esmapilgul ära, kuid tänavatel demonstreerivad inimesed, inimesed, kes seda revolutsiooni juhivad, taotlevad ükskõik mida, aga mitte teokraatiat. Nad soovivad ilmalikku riiki. Nad soovivad kodanike demokraatiat. Nad on meie partnerid. Me peame nendega koostööd tegema ja muutma need sündmused Euroopa suureks võimaluseks.
(Aplaus)
Samuti peab Hosni Mubarak tagasi astuma. See oleks hea ja julgustav sõnum. Rääkides meie väärtustest, meie demokraatiast ja meie sõnavabadusest, on mul hea meel selle üle, et Kinga Gyori on siin. Sooviksin teile, lugupeetud Kinga Gyori öelda üht: ma olen nüüd lugenud Ungari valitsuse vastust komisjoni kirjale. Pean ütlema, et komisjoni kiri oli suurpärane. Selles küsiti viisakalt, kas Ungari valitsus oleks nii kena ja ütleks meile, kas seadus, mille ta on koostanud, ei ole võib-olla täiesti asjakohane, ja palume vabandust selle küsimuse pärast! Vastus oli: kuidas te üldse julgete midagi sellist küsida; meil on kõik korras. Euroopas ei peaks sellist asja juhtuma. Ütlen veel kord: see seadus ei vasta fundamentaalsetele Euroopa normidele.
(Aplaus)
See ei ole kooskõlas audiovisuaalmeedia teenuste direktiiviga. Seda on väga elegantselt väljendanud Neelie Kroes ise. Kui seda seadust ei muudeta, siis jääb mulle tunne, et nõukogu eesistuja on mind petnud. Nõukogu eesistuja ja Ungari peaminister on öelnud siinsamas parlamendis: "Kui komisjon teeb märkusi, siis muudame seda seadust.” Komisjon on oma märkused teinud, mistõttu ootan ma, et Ungari seda seadust muudaks. Kuidas kavatseme vastasel korral rääkida demokraatiast Vahemere piirkonnas, säilitades vähimagi usaldusväärsuse, kui me seda ise Euroopas ei rakenda?
Lena Ek
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud president! Kriisiaegadel läheb vaja kahte strateegiat: peatada vahetu oht ja kasutada võimalusi edasiliikumiseks.
Milline on nõukogu reaktsioon energia- ja kliimakriisile? Ausalt öeldes leian, et see on nii pettumust valmistav kui ka piinlik.
Maailm väljaspool Euroopat pistab energia probleemiga otse rinda. USA investeerib tohutuid rahasummasid keskkonnahoidlikku tehnoloogiasse. Eelmisel nädalal peetud kõnes olukorrast riigis rõhutas president Barack Obama energiatõhususe ja keskkonnahoidliku tehnoloogia võimalusi.
(Istungi juhataja segas korraks vahele protseduurilise küsimuse tõttu)
President Obama võrdles neid uusi tehnoloogiaid isegi kosmosevõidujooksuga ja nimetas seda meie põlvkonna Sputniku hetkeks.
Nüüd, nõukogu, kus on meie Euroopa nn inimese Kuule saatmise projekt? Te ei julge arutada isegi siduvat energiatõhususe eesmärki. Energiatõhusus on kõigi energia teemal sõnavõtjate või poliitikute põhiteema ja nõukogu lükkab selle edasi kuni 2012. aastani.
Hiina investeerib massiivselt teadusuuringutesse ja uutesse tehnoloogiatesse. Hetkel on Hiinas üle 400 fotoelektriliste seadmetega tegeleva äriühingu. Kümme aastat tagasi valdasid nad maailmaturust 0%. Nüüd on nad haaranud 23%. Kümme aastat tagasi oli neil 0% tuuleenergia turust. Nüüd on neil 50 %.
Mida teeme meie Euroopas? Konkurentsivõime ja innovatsiooni raamprogrammi, CIPi, rahastamisega on raskusi ja SET ehk energiatehnoloogia strateegiline kava on rahastatud vähem kui pooles mahus. Just sellises olukorras oleme võrreldes Hiina ja USAga. Meil isegi on liikmesriike, nagu Saksamaa, kes juba kavandavad heitkoguste 30% vähendamist, kuid nõukogu ei julge ennast liigutada. Muide, seda ei julge ka komisjon. Barclays'i ja Accenture'i hiljutise ühisaruande kohaselt toob vähese süsinikdioksiidiheitega majanduse arendamine kaasa jätkusuutlike vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogiate märkimisväärse arengu. Seega pangad juba astuvad samme.
Kus on siis Euroopa juhtroll? Nõukogu nägeleb energiatõhususe eesmärgi pärast. Samuti ei ole näha, et liikmesriigid täidaksid oma osa kolmandas energiaturu paketis ja puudub isegi arutelu teadusuuringute ja innovatsiooni pikaajalise eelarvelise rahastamise üle. Selline on meie olukord Euroopas ning energia, kliima, konkurentsivõime ja töökohtade küsimuses ei näita nõukogu üles mingisugust algatusvõimet. Just selline meie olukord ongi.
Krisztina Morvai
(Martin Schulzile kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel esitatud sinise kaardi küsimus) (HU) Näeme, et Euroopa sotsialistide juht Martin Schulz on väga mures demokraatia ja inimõiguste pärast Ungaris. Ma olen sunnitud teilt, Martin Schulz, küsima, kus olite aastatel 2002-2010, kui teie sotsialistidest seltsimehed olid Ungaris võimul ja lasid kõik valitsusvastased meeleavaldused jõuga laiali ajada? Kus olite 23. oktoobril 2006. aastal, kui anti käsk tulistada 14 inimesele silma kummikuulidega, mida lasti pea kõrguselt? Kus olite 2006. aasta sügisel, kui mitusada inimest, nagu on juba kindlaks teinud ülemastme kohus (istungi juhtaja katkestas sõnavõtu). Lugupeetud president! Kodukorra alusel on mul üks minut aega, kas pole? Kus te siis olite? Sooviksin samuti küsida, miks Fideszi valitsus ei küsi teilt ja teie seltsimeestelt nüüd sedasama? Mis takistab Fideszi valitsusel seda tegemast?
Martin Schulz
(DE) Austatud president! Lugupeetud Krisztina Morvai! Ma jälgin Ungari sisepoliitikat väga tähelepanelikult. Käisin aastatel 2002-2010 päris tihti Ungaris. Samuti nägin Budapestis teie univormi riietatud Jobbiki partei demonstratsioone. Ma ei ütle teile, mida need demonstratsioonid mulle meenutasid. Sakslasena ei hakka ma siin sellel praegu peatuma.
Selleks et anda teile selge vastus: aastatel 2002-2010 oli Ungari nagu ka praegu õigusriigi põhimõttel põhinev demokraatlik riik, mida vastavalt demokraatlikele reeglitele valitses vasakpoolne valitsus. Seni ei ole mul kahtlust, et see on ka täna Ungari konservatiivse valitsuse all samamoodi. Olen siiski kindel ühes asjas -nimelt et teie partei on parempoolne, ekstremistlik, neofašistlik partei.
(Aplaus)
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud president! Head kolleegid! Viimased uudised Vahemere lõunarannikult ja Egiptusest räägivad tulistamisest Kairos. Olukord pingestub. Selle uudise tõttu pean pöörduma Euroopa riigipeade ja valitsusjuhtide poole palvega mitte oodata kuni reede lõunani, selleks et leppida kokku, milline peaks olema asjakohane sõnum Egiptusele. Meil on ammu aeg Hosni Mubarakile selgeks teha, et ta peab kiiresti tagasi astuma. See on vajalik selleks, et hoida ära Egiptuse rahutuste edasine eskaleerumine ja tagada sündmuste areng sarnaselt varem Tuneesias nähtud stsenaariumile. Oleks tõeliselt häbiväärne, kui me lihtsalt ootaksime, mis Egiptuses edasi saab.
(Aplaus)
Tegelikult peaks eesseisev tippkohtumine olema energiateemaline. Siiski, kui ma jälgin selleks tehtavaid ettevalmistusi, siis ei ole ma tegelikult üllatunud, et nüüd annavad päevakorras tooni muud teemad. Lähtuvalt hüüdlausest "Me vajame energiavarustuse kindlust”, suheldakse praegu palju selliste riikidega nagu Aserbaidžaan ja Turkmenistan, eriti palju teete seda teie, lugupeetud José Manuel Barroso. Günther Oettinger rääkis tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis hiljuti sellest, kuidas hakkame oma energiateemalisi suhteid arendama Iraagi, Gruusia ja Turkmenistaniga.
Arvestades sündmusi Vahemere lõunaosas, kus näeme samuti meie huvide ja meie energiavälispoliitikaga seotud poliitika tagajärgi, pean seda üsna ohtlikuks. Ma tean, et peame tarneid mitmekesistama, sest ka Idas on meil problemaatiline ja väga raske olukord Venemaa ning transiitriikide Valgevene ja Ukrainaga. Siiski ei tohi mitmekesistamine tähendada nüüd suhete alustamist despootide ja kriisis olevate riikidega.
Paremate ja turvalisemate energiatarnete probleemi lahendus on energiatõhusus ja taastuvenergia. Pean ütlema, José Manuel Barroso, et selles mõttes olete väga kannatlik olnud. Günther Oettinger on unarusse jätnud valdkonna, mida Andris Piebalgs hästi juhtis, või - ja see on negatiivne tõlgendus - on taas kord otsustanud mitte edendada tulevikutehnoloogiaid, nagu taastuvenergia ja energiatõhusus, ning on tagasi pöördunud vana energiaallikate vahekorra juurde. Ühtäkki avastame, et tippkohtumisel kavatsetakse arutada soodustariife tuumajõujaamadele, aatomienergiale. Jumal küll! Milline on siis tegelikult meie seisukoht selles moderniseerimist ja innovatsiooni puudutavas arutelus? Minu kannatus on lihtsalt katkenud.
(Aplaus)
Võib-olla oleme majandusjuhtimise küsimuses olnud lihtsalt liiga kannatlikud. Saksamaa näib nüüd järgivat Schäuble' kurssi. Siiski, see mis aruteluks välja on pakutud, ei kajasta kõige nüüdisaegsemaid võimalusi. Vajame enamat kui stabiilsusvahendi väikest muutmist. Peame kiiresti langetama otsuse Kreeka ja Iirimaa laenutingimuste parandamiseks või me hävitame need riigid. Kriisivahendile on vaja rohkem raha. Vastasel korral võime unustada kõik mõtted Hispaania ja Portugali abistamisest lähimas tulevikus.
Lõppkokkuvõttes vajame - lihtsalt et me teineteist selles punktis väga selgelt mõistaksime - ettepanekut selle kohta, kuidas kavatseme võla ümberstruktureerimise puhul käituda. Me ei saa seda vältida, kõik teavad seda, ja meie kui parlament peame samuti seda küsimust edasi arutama.
Jan Zahradil
Austatud president! Energiajulgeolek on valdkond, millega EL peaks tegelema ja kus liit peaks tegutsema maksimaalselt ühtselt ja kooskõlastatult, mis paljude muude Euroopa algatuste puhul ei ole tõsi. Seepärast toetame meie kui Euroopa Konservatiivid ja Reformistid ühise energiaturu loomist, sest see tugevdab liikmesriikide positsiooni põhitarnijate suhtes, piirates samal ajal ka mõnede strateegiliste toorainete tarnijate võimalusi oma domineerivat positsiooni välispoliitiliste mängude mängimise huvides kuritarvitada. Samal ajal siiski usume, et energeetika integratsiooni protsessi käigus tuleks austada konkreetseid riiklikke tegureid ehk riikide energiaallikate vahekorda, sh tuumaenergia kasutamist.
Finantsteemal sooviksin öelda, et meie fraktsioon koosneb peamiselt nendest riikidest pärinevates parteidest, kes euroalasse ei kuulu ja eurot ei kasuta. See ei tähenda siiski, et soovime näha nõrka, habrast ja ebastabiilset euroala või et me soovime, et euro läbi kukuks. Teisest küljest sooviksin selgelt kinnitada, et ELi majanduse ja finantsstabiilsuse taastumine ei tohi viia edasiste riigiüleste tendentsideni või eelarve föderaliseerimiseni ja sellest ei tohi saada ettekääne volituste edasisele üleandmisele riiklikult tasandilt Euroopa tasandile. Oleme kindlalt selle vastu.
Sooviksin lühidalt peatuda sündmustel Põhja-Aafrikas, Tuneesias ja Egiptuses. Siin on märkimisväärne sarnasus 1989. aasta sündmustega Kesk ja Ida-Euroopas. Meil on väga hea meel näha neis riikides demokraatlikke tendentse ja peaksime neid toetama. Soovime, et ELi lähinaabrus oleks stabiilne ja demokraatlik. Samal ajal peaksime siiski hoolitsema selle eest, et õigustatud jõupingutused ja nende riikide rahvastele esitatud üleskutsed ei satuks teisest küljest valedele rööbastele ei viiks ebademokraatlike, autoritaarsete, usuliste diktatuuride tekkeni. EL peaks tegutsema nii, et seda ei juhtuks.
Marisa Matias
Austatud president! Nagu teame, on energiasektor on uute töökohtade loomiseks hädavajalik, mistõttu peaks see olema praegu ettevalmistatava ülemkogu päevakorra põhipunkt ja juhtlause. Kahjuks ei ole see nii.
Oma linnade energiatõhususe probleemi lahendamiseks vajame spetsiifilisi investeeringuid, eriti riikides, mis on sattunud kõige raskemate spekulatiivsete rünnakute alla, ja eelkõige riikides, kus tööpuudus on kõige suurem. Siiski järgivad valitsuste väljapakutud lahendused vanu retsepte ja just neid proovime ikka veel peale suruda.
See, mida me ülemkogult ootame, on energiarevolutsioon. Me ei vaja lihtsalt rohkem avaliku ja erasektori partnerlust: see tähendab läbikukkumise jätkamist. Oleme ikka veel väga tugevalt seotud vanade energiaallikate, fossiilkütuste ja tuumaenergiaga ja meie sihid on väga tagasihoidlikud uute energiaallikate puhul, mis on ainsad, mille kaudu on võimalik tagada võrdne kättesaadavus, ja ainsad, mis võivad tagada, et suuremahulised projektid on kohalike projektidega võrdselt tähtsad. Ainult kõike ühendades on võimalik tõeliselt integreeritud poliitika, mistõttu jätkab nõukogu vanal kursil, selle asemel et minevik, nii nagu peaks, seljataha jätta.
Austatud president! Palun teilt luba veel vaid ühe pöördumise jaoks: eriolukorrad nõuavad erakorralisi pöördumisi, seega palun teilt luba, et pöörduda Euroopa juhtide poole palvega Egiptuse sündmuste teemal, et nad oleksid inimestega tänaval vähemalt sama solidaarsed, kui nad on olnud autoritaarsete režiimidega, kus valitsemisel keskenduti vaid majandusele ega austanud demokraatiat.
Niki Tzavela
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud president! Soovin südamest austatud José Manuel Barrosole: õnn kaasa! Palju õnne meile kõigile nüüd, kui aserid ja turkmeenid on turul. Öeldakse, et nad on juba lubanud veel viiele osapoolele gaasi tarnida.
Ja siin tekib tõesti oluline küsimus. Paari aasta eest oli meil Vene-Ukraina kriis ja me oleme selle tõttu ikka veel raskustes. Nüüd on meil Põhja-Aafrika kriis. Nafta hind juba tõuseb.
On ülim aeg lisada reedese kohtumise päevakorda punkt, mille öeldakse, et Euroopa peab uurima enda ressursse ja allikaid. Ülim aeg on lisada päevakorda kasutamise, tootmise jne küsimused. Ma arvan, et te võiksite kõigil liikmesriikidel paluda kaardistada nende energiavarude ja energiaallikate kasutamise olukorda, hinnata kõige paljutõotavamaid projekte, võtta vastu stiimulid erasektori äriühingutele energia kasutamisega tegelemiseks ja uurida, mida me oma ressurssidega ära saame teha.
Meid ähvardab kõige õudsem perspektiiv jääda ilma Suessi kanalist. Seega on nii Egiptusele kui ka meile kõigile vaja korrapärast üleminekut. Vastasel korral tekivad meil tohutud probleemid.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Austatud president! Tänu paljude aastate raskele tööle on Euroopa energiapoliitika eesmärgid nüüd täiesti selged: siseturu ülesehitamine, turvalised tarned, taastuvenergia ja energiatõhususe edendamine.
Neid, meie enda väljapakutud eesmärke arvestades on dokumendis, millega Euroopa Ülemkogu tööle hakkab, puudu nõudlikkusest ja mingil määral ka rangusest. Kui Euroopa ühise energiapoliitika edasiviimisega peaksid tegelema riigipead või valitsusjuhid, tuleb meil kaua veel oodata, sest nende hulgas näib valitsevat riiklik, lühinägelik ja vananenud seisukoht.
Tegemist ei ole tähtsusetu küsimusega, sest energiapoliitika on Euroopa selgroog. Selle põhimõtteid tuleb kogu maailmas ühel häälel kaitsta ja kahjuks jääb meil sellest kõvasti puudu.
Herbert Reul
(DE) Austatud president! Komisjoni president, nõukogu eesistuja, head kolleegid! Euroopa Ülemkogu tippkohtumine toimub ajal, mil on naeruväärselt palju muid pakilisi teemasid lisaks sellele, mida kavatseti arutada.
Martin Schulz märkis õigesti, et me kõik ootame, et Euroopa Ülemkogu teeks avalduse Egiptuse ja selle kohta, mis seal toimub, ning et ta selle küsimusega tegeleks. See on õige! Martin Schulz, oleksin võinud teiega täielikult nõustuda, kui te poleks oma kõne teises pooles taas kord teinud seda viga, et laskusite ungarlastega vaieldes odava parteipoliitilise show'ni. See ei puutu üldse asjasse, räägime praegu ülemkogust ja selle päevakorras olevatest teemadest.
Lugupeetud Rebecca Harms! Sooviksin teie sõnavõtu teemal ühe asja täiesti selgeks teha. Kui te õigesti ütlesite, et tuleb tegeleda nende pakiliste küsimustega, majandusküsimustega, euro ja Egiptusega seotud küsimustega, siis ei saa te samal ajal süüdistada volinik Oettingeri selles, et ta enam energeetikaga piisavalt ei tegele. See on absurdne! See tuleneb asjaolust, et ülemkogul tuleb ka muude küsimustega tegeleda.
Energiapoliitikat ei muuda heaks või halvaks see, kas see teile sobib või mitte või kas teistel inimestel on eri arvamus. Sellise kriteeriumi alusel ei ole seda võimalik hinnata.
Arvan, et viimase paari kuu jooksul on komisjon tippkohtumiseks väga põhjalikke ja mõistlikke ettevalmistusi teinud. Komisjon ei ole lähtunud pidevalt uute nõudmiste esitamise põhimõttest. Selle asemel teeb komisjon korralikud ja põhjalikud ettevalmistused ning võtab seejärel meetmed, mis viivad tegelike muutusteni.
Muuseas, Martin Schulz - ta isegi ei kuula, aga see ei loe, see on vaid parlamentaarse arutelu mäng, kus me iseendale jõhkralt vastu räägime.
(Vahelehüüded)
Te rääkisite energiahindade tõttu tekkida võivast vaesusest. Teil on täiesti õigus. Siiski, Martin Schulz, peame õigluse huvides küsima: miks on energia hinnad nii kõrged? Mis on selle põhjus? Milline on meie osa selles, kui võtame vastu poliitilisi meetmeid, mis hindu pidevalt lakke löövad? Ka see on soodustav tegur - mitte ainus -, kuid ausas arutelus tuleks ka seda arvesse võtta ja me peame arvestama sellega, et siin võetakse hommikust õhtuni pidevalt uusi nõudeid vastu.
Minu arvates pakub see tippkohtumine meile tohutu võimaluse lõpuks infrastruktuuri küsimuses edasi liikuda ja tagada, et investeeringud infrastruktuuri ja energeetikasse saavad teoks, sest kõik muud küsimused sõltuvad sellest, kas meil see õnnestub. Tekivad hindade ja usaldusväärsuse küsimused, samuti see, kas integreerime taastuvenergia asjakohaselt võrku. Selleks vajame kahjuks märkimisväärseid investeeringuid. Lisaks sellele ei suuda riik üksi neid kulusid kanda.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel).
Rebecca Harms
(DE) Austatud juhataja! Mis puudutab põhjalikke ettevalmistusi energiateemaliseks tippkohtumiseks ja poliitilisi prioriteete, sooviksin küsida: Herbert Reul, kuidas hindate asjaolu, et täna Saksamaal Frankfurter Allgemeine Zeitungis avaldatud pikas intervjuus hoiatab Günther Oettinger Euroopa Liitu liiga kaugeleulatuvate taastuvenergia eesmärkide seadmise eest? See juhtub ainult paar nädalat pärast taastuvenergia direktiivi jõustumist, mille üle me siin kõik väga uhked olime. Ja energiatõhususe teema põhjaliku ettevalmistamise kohta: kuidas hindate asjaolu, et energiatõhususe tegevuskava lebab ikka veel sahtlis, mistõttu ei ole tegelikult mingit võimalust, et seda tippkohtumisel arutama hakatakse?
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja! On selliseid poliitikuid, kes pidevalt nõuavad midagi uut, kuid ei vii ühtegi asja lõpuni. On samuti poliitikuid, kes valmistuvad põhjalikult ja viivad algatused ellu. Just selles asi ongi. Ma ei usu pidevalt uute nõudmiste esitamisse ja seepärast on Günther Oettingeril täiesti õigus. Teeme kõigepealt selle ära, mida oleme juba lubanud.
Martin Schulz on täiesti põhjendatult osutanud, et paljudes liikmesriikides jätab energiatõhususe teema paljugi soovida ja et paljud liikmesriigid ei ole veel saavutanud oma nõutud taastuvenergia osakaalu. Meil läheb üsna hästi, aga mitte piisavalt hästi. Teisti öeldes on meil veel pikk tee sinna, kuhu jõuda tahaksime. Mõnikord on mõistlikum saavutada omale seatud eesmärgid, enne kui astuda järgmine samm. On neid, kes tormavad ja siis komistavad.
Marita Ulvskog
(SV) Austatud juhataja! Nagu Martin Schulz juba ütles, pidas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis eile alternatiivse energiateemalise tippkohtumise. Me tegime seda ajal, kui üha enam perekondi ja kodanikke ei saa omale kodude kütmist lubada, samal ajal kui tööstus, mis on energiast sõltuv ja peab olema konkurentsivõimeline, on sattunud raskustesse. Teine põhjus, miks me seda tegime, on see, et selleteemalised algatused ELi kõige kõrgemal poliitilisel tasemel on olnud väga harvad ja ülinõrgad. Vastuseks Herbert Reuli sõnadele - on tehtud mõned algatused, kuid siis on need lihtsalt jäänud paberile ega ole kontori lauasahtlist kaugemale jõudnud.
Meie alternatiivse energiateemalise tippkohtumise sõnum homsele ELi tippkohtumisele on väga lihtne ja selge. Tegutsege, tehke midagi - siin ja praegu! Tagage see, et meil on siduvad energiatõhususe eesmärgid, mida tegelikult järgitakse. Näiteks ELis ligikaudu 190 miljonit kütmist vajavat hoonet. Investeeringud neisse praeguse energialekke takistamiseks annaksid nii rahalist kasu kui ka uusi töökohti. Investeerige taastuvatesse energiaallikatesse, kui te muidugi ei usu et meie praegused energiaallikad on ammendamatud, ning investeerige jaotusvõrkudesse, mis on nüüdisaegsed ja kõigi energia liikide jaoks tõhusad. Andke tarbijatele ja kodanikele energiaettevõtete suhtes tugevad ja selged õigused. Tagage, et energiaturg on läbipaistev ja seda on võimalik jälgida. Nii nagu me ei soovi finantsturgu, mis korralikult ei toimi, on suletud ja täiesti reguleerimata, nii ei soovi me ka elektriturgu, mis toimib sarnaselt kriisieelse finantsturuga.
Kasutage radikaalseid algatusi näitamaks, et energia nõudlus on pigem sotsiaalse vastutuse ja poliitiliste otsuste küsimus, mitte üksikute kodanike isikliku hakkamasaamise asi. Näidake, just nagu ütles Martin Schulz, et me mõistame, et energiapoliitika on ühtlasi sotsiaalpoliitika, tööstuspoliitika ja tuleviku poliitika.
Fiona Hall
Austatud juhataja! Reedene tippkohtumine peaks strateegiliselt keskenduma energeetikale ja innovatsioonile. Ma loodan, et valitsusjuhid ei lase ennast Egiptuse olukorral liigselt kõrvale kallutada. Samuti loodan, et vajalikud arutelud energia infrastruktuuri ja piiriülese koostöö, st energia pakkumise poole üle, ei häiri arutelu energia nõudluse üle, mis on samavõrd tähtis.
Oleme 2020. aastaks seatud energiatõhususe 20% suurendamise eesmärgi saavutamisel rajalt kaugele eksinud. Soovime reedel kuulda oma juhtidelt kindlat lubadust asuda kohe tegutsema, et meid teele tagasi aidata. Kõige lihtsam viis seda teha oleks 20% eesmärk kohe siduvaks muuta. Vastasel korral raiskame lihtsalt suure osa nendest energiatarnetest, mida me nii kallilt tagame. See ei ole hea majandamine, eriti kriisi ajal mitte.
Claude Turmes
Austatud juhataja! Ma arvan, et energeetika tähtsus paistab sellest, et Herman Van Rompuyd siin ei ole, kuna ta esineb ajakirjanikele, ning ka José Manuel Barroso on lahkunud. Nii palju siis sellest, kui tähtsaks peavad nad meie kuulamist.
Eile viibis fraktsiooni S&D kutsel Brüsselis Jeremy Rifkin ja ta esitas selgelt uue majandusliku visiooni. Esiteks taastuvad energiaallikad, mis on midagi, mille me oleme direktiiviga sätestanud. Teiseks, kõik hooned, millele täna kulub 40% meie energiast, on taastuvate energiaallikate abil võimalik muuta energiasäästlikeks, isegi energiat tootvateks hooneteks. Kolmandaks arvan, et oleme üksmeelel selles, et elektrivõrke tuleb kiirendada. Neljandaks peame kasutama järgmise põlvkonna teadus- ja arendustegevust akumuleerimistehnoloogiate ja, lõpuks, elektriliste lisaseadmete arendamiseks.
Nende viie punkti abil ja muidugi ka sellega, millest Fiona Hall rääkis kõigi sektorite tõhususe üldise teema all, suudaksime muuta Euroopa majanduse esiteks maailmapoliitikast palju vähem sõltuvaks. Teiseks hoiaksime Euroopa majandusest väljaviidavate ülekannete arvel kokku 300 miljardit eurot ja kasutaksime seda siin töökohtade loomiseks ja muudeks investeeringuteks. Kolmandaks käib võidujooks keskkonnahoidlike tehnoloogiate pärast, piisab kui lugeda Hiina uut viisaastaku plaani.
Kui me järgnevatel kuudel ei loo raamistikku, et Euroopa saaks olla kõigi nende tehnoloogiate juhtiv turg, siis jääme kaotajaks ühes vähestest sektoritest, kus meie majandus on veel maailmas juhtpositsioonil. Väga kahju, et see tippkohtumine ei ole hästi ette valmistatud - osaliselt on selle eest vastutav Herman Van Rompuy, nagu ka Günther Oettinger. Ta ei ole ette valmistanud midagi, mis oleks tõhususe ja taastuvate energiaallikate puhul hästi läbi mõeldud, ning on viimased kolm kuud töötanud kahe või kolme suure taastuvate energiaallikate sektorit hävitada sooviva Saksa energiaettevõtte Trooja hobusena.
Lõpuks oleme midagi siiski saavutanud: Günther Oettingeri tõenäosus riiklike toetuskavade hävitamisel läbi kukkuda on 26 ühe vastu. Ainult Madalmaad toetavad teda. See on märkimisväärne võit ja taastuvate energiaallikate sektor läheb edasi. See on tulevikus esimene energia.
Konrad Szymański
(PL) Austatud juhataja! Võtame kohe vastu otsuse eraldada Euroopa Liidu energeetika infrastruktuuri laiendamiseks miljard eurot. Avalike vahendite kulutamine energeetikale on põhjendatud vaid siis, kui see aitab meil tagada turvalisust. Euroopa Liidu energiajulgeolek sõltub ulatuslikust mitmekesistamisest, mis eeldab mitte ainult uusi tarnekoridore, vaid ka juurdepääsu uute kütuste allikatele. Vastasel korral kordame programmis TEN-T tehtud vigu, milles on väidetud, et sellised projektid nagu Nord Stream on Euroopa projektid. Me ei vaja uusi teid selleks, et pumbata üha rohkem seda sama Vene kütust Euroopa turule. Kui kordame neid samu vanu vigu, siis saame oma miljardi euro eest vaid näilise turu ja konkurentsi.
Vladimír Remek
- (CS) Austatud juhataja! Ootan, et energeetika tippkohtumisel sünniks eelkõige kõikehõlmav, kuid ka mõistetav ja vastutustundlik lähenemisviis meie kodanike huvidele. Viimaste Eurostati uuringute kohaselt on energiahindade stabiilsus suure osa ELi elanike üks prioriteete. Pole juhus, et Tšehhi Vabariik on selles statistikas esikohal. Tšehhi Vabariigis on vastutustundetu poliitiline ja majanduslik lobi toonud kaasa päikeseenergial töötavate jõujaamade ebapiisava rahastamise. Spekulantide, sh välismaa spekulantide metsik tormamine ülikasumite jahil häälestab avalikkuse taastuvate energiaallikate kui nähtuse vastu, sest inimestel tuleb kokku puutuda energiahindade põhjendamatult suure tõusuga. Kindlasti ei ole lihtne tagada vastuvõetavate hindadega piisavalt energiat, kuid saame sellele eesmärgile vähemalt lähedale jõuda. Minu arvates on lahendus muu hulgas taotleda energiaallikate tasakaalustatud vahekorda alates taastuvatest energiaallikatest kuni tuumaenergiani ning lükata tagasi mõlema poole äärmuslikud seisukohad. Ainult nii võidame ELi kodanike, keda me siin ju lõppude lõpuks esindame, usalduse.
Mario Borghezio
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Ülemkogul tuleb käsitleda asjaolu, et Euroopa tootmissüsteem on turul toimuvate naftahinna kõikumiste vastu kaitsetu, sest futuuriturg on sattunud keeruliste rahvusvaheliste finantsspekulatsioonide pantvangi, mis tähendab, et hindadel on nüüd väga vähe pistmist nõudmise ja pakkumise aluspõhimõtetega. Ülemkogu peab seadma eesmärgi anda Euroopa Liidule praktiline vahend, millega luua reguleeritud turg, mis oleks avatud vaid valitud kauplejatele ja mida haldaks täiesti usaldusväärne Euroopa partner.
See on põhiidee Itaalia valitsuse ettepanekus luua Euroopa naftabörs eesmärgiga luua stabiilne naftaturg, mis oleks nii ettevõtetele kui ka tarbijatele ülikasulik. Spekulantide janu toorainete järele mõjutab naftahindu, mis enam ei sõltu kohalikust turust, sest ettemaksete ja spekulatiivsete manöövrite kumulatiivne mõju määrab lõpuks nõudmise ja pakkumise reaalsel turul. Euroopa börs muundaks praegused nn mitteturu paberbarrelid tõhusaks, reguleeritud ja järelevalvatavaks reaalseks turuks, mis tugineks tegelikele naftabarrelitele. Peaksime seda ka nõukoguga arutama.
Csanád Szegedi
(HU) Austatud juhataja! Head kolleegid! Mul on hea meel selle üle, et Euroopa Ülemkogu arutab samal ajal energiajulgeoleku ja innovatsiooni teemasid. Kahtlemata ei ole võimalik arutada energiajulgeolekut innovatsioonist lahus. Loomulikult usume, et põhja-lõuna-suunalise torujuhtme ehitamine lisaks ida-lääne-suunalisele on tähtis, kuid energiatarnetega seotud probleemide lahendamiseks jääb sellest kaugelt väheks. Veelgi enam, meie sõltuvus oluliselt ei vähene; see tähendab, et muutub ainult sõltuvuse suund. Sõltuvus on pikaajaliselt võimalik vähendada vaid siis, kui nihutame raksupunkti edaspidi fossiilkütustelt taastuvatele energiaallikatele.
Just selles mõttes võib näha taastuvenergia teema vähest rõhutamist uuendusprioriteetide seas. Sel puhul on kaks asja, mis eriti väärivad märkimist: ühest küljest peavad taastuvad energiaallikad olema hinna poolest jõukohased, mis tähendab, et inimestele ei tohi panna taastuvenergia kasutamise tõttu lisakoormat. Teisest küljest ei tohi lubada, et sõltuvus kolmandatest riikidest muutuks ELi-siseseks sõltuvuseks, see tähendab, et vähemarenenud uutel liikmesriikidel, sh Ungaril, Poolal ja Tšehhi Vabariigil tuleb lubada taastuvate energiaallikate kasutamisel järele jõuda vanadele liikmesriikidele, kes on taastuvate energiaallikate valdkonnas praegu suured tegijad, näiteks Belgia, Madalmaad või ka Austria.
Ainult energiajulgeoleku ja innovatsiooni tiheda sidumise kaudu saame ära hoida läheneva energiakriisi, mis mõjutaks ka Euroopat.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja! Volinik, nõukogu eesistuja, ilma majanduskasvuta ei ole sotsiaalset arengut ja ilma energiata ei ole majanduskasvu.
Energeetika on jõukuse saavutamiseks sõlmitud Euroopa sotsiaalse pakti keskmes. 50% meie energiatarnetest pärinevad väljastpoolt liitu. Peame tarneid kiiresti mitmekesistama ja muutma need kindlamateks ja n-ö rohkem süsinikuvabaks. See on meie energia ja see on turvalisus, mille oma kodanikele võlgneme.
See sunnib mind, eesistuja, kutsuma teid üles toetama meie rahvusvahelisi lubadusi, mille oleme andnud ITERi ehk termotuumasünteesi projektiga. See tehnoloogia on turvaline, see on jätkusuutlik, see on vaba ja see on lõpmatu. Euroopa Ülemkogu, kui kõrgeim poliitiline institutsioon, teeks hästi, kui toetaks seda projekti oma suhetes rahvusvahelise üldsusega.
Sellega jõuame teadusuuringute ja innovatsiooni juurde. Alates 1980. aastatest on teadus- ja arendustegevuse raamprogrammid olnud Euroopa sekkumise vahend. 2007.-2013. aastaks on eraldatud 53 miljardit eurot. Kuhu oleme sellega jõudnud? Volinik, neli kuud oleme oodanud teie teatist seitsmenda teadusuuringute raamprogrammi läbivaatamise kohta. José Manuel Barroso ütles: "Vähem bürokraatiat”. Tal on täiesti õigus. Oleme takerdunud bürokraatia kägistavasse haardesse ja need, kes tegelevad teadusuuringutega, pöörduvad Euroopa programmidest ära.
Sooviksin juhtida teie tähelepanu tungivale vajadusele mitte ainult lihtsustada tulevasi menetlusi, vaid lahendada ka senised konfliktid, sest meil on teadusasutustega tekkinud usalduse probleem. Sel puhul sooviksin tänada volinik Geoghegan-Quinni tema väljapaistva töö eest!
Suhted tööstuspoliitikaga valmistavad pettumuse ja meil tuleb neid hinnata. Pärast ebalevat algust on ühine tehnoloogiaalgatus toonud tõesti häid muutusi tööstuse vajaduste arvestamises.
Lõpuks, kuidas peaksime kujundama oma Euroopa ruumi? Euroopa Teadusnõukogu peab saama asjakohase organisatsiooni, et muuta meie teadusuuringud tõeliselt euroopalikuks. Meie Euroopa kaaskodanikud ootavad meilt tulemuslikku Euroopat.
Teresa Riera Madurell
(ES) Austatud juhataja! Eile korraldas meie fraktsioon alternatiivse energiateemalise tippkohtumise, millele nõudsime 2020. aastaks siduvat 20% energiatõhususe ja 30% taastuvenergia eesmärki.
Selle asemel et käsitleda meie nõudmisi üksikasjalikult, seda on juba teinud mõned minu kolleegid, sooviksin rõhutada üht tegurit, milleta nimetatud eesmärke saavutada ei ole võimalik: infrastruktuur. Küsimus on järgmine: kas me tegelikult tahame Euroopa turgu, kus kolmandik tarnitavast energiast oleks taastuvenergia? Kui vastus on jaatav, siis kas ei peaks me rääkima siduvast 10% infrastruktuuri eesmärgist 2010. aastaks?
Taastuvenergiaga seotud eesmärkide saavutamiseks on vaja tihedamat, arukamat ja eelkõige vastastikku seotu võrku, selleks et asjakohaselt hallata selle hajuvust. Kõigele vaatamata oleme veel väga kaugel Euroopa Ülemkogul Barcelonas peaaegu kümne aasta eest seatud 10% eesmärgi saavutamisest. Hetkel on see eesmärk saavutamata veel üheksal liikmesriigil. Olen kindel, et te nõustute minuga, et kui soovime olla edukad, siis on vaja, et seda eemärki järgitaks sama palju kui eelmisi.
Seepärast sooviksin nõukogu eesistujale edasi anda meie fraktsiooni soovi, et järgmise tippkohtumise järeldused oleksid palju põhjalikumad. Need peaksid rääkima 30% taastuvenergia osakaalust, 20% energiatõhususest ja 10% vastastikusest seotusest ning kõik need peaksid olema siduvad.
Sooviksin korraks peatuda ka innovatsioonil: see on teine valdkond, mille puhul sooviksime, et ülemkogu uuenduslikke riigihankeid käsitlevad järeldused oleksid põhjalikumad. Meie fraktsioon mõistab, et uuenduslike toodete, protsesside ja teenuste hankimine on üks turul innovatsiooni toetamise põhitähtsusega tegevustest.
Me oleme eriti huvitatud sellest, et edendada ja analüüsida selle seost Euroopa innovatsiooniühendustega ELi innovatsiooni raamistikus. See on veel üks teema, mida ülemkogul ei tohiks ignoreerida.
Adina-Ioana Vălean
Austatud juhataja! Minu arvates on energeetika infrastruktuuri investeerimine eeltingimus selleks, et saavutada poliitika eesmärgid, tagada, et meie kodanikele ja ettevõtetele on toimival siseturul kättesaadav stabiilne ja jõukohase hinnaga energia, ning viia ellu komisjoni põhjalik energeetika infrastruktuuri pakett, mida ma pean heaks sammuks.
Siiski peaksime olema nii pragmaatilised kui ka nõudlikud. Selle asemel et kallata ämbrite viisi eurosid grandioossetesse projektidesse, peaksime keskenduma sellele, et teha kindlaks ja rahastada väiksemaid kulutõhusaid ning pragmaatilisi projekte, millega on võimalik saavutada olulisi tulemusi, näiteks paremaid vastastikuseid ühendusi. Ma arvan, et võiksime kaaluda ELi projektide võlakirju nende infrastruktuuri investeeringute edendamise lahendusena.
Üldiselt sunnib see kriis meid kasutama energiapoliitikas mõistlikku, avatud ja integreeritud lähenemisviisi: esiteks kaaluma energiaallikate vahekorras kõiki komponente, pidamata neid - või vähemalt mõnda neist - moraalselt vastuvõetamatuks, ja teiseks kooskõlastama integreeritud kava alusel meie teinekord vasturääkivad kliima, varustuskindluse ja konkurentsivõime eesmärgid.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja! Me juba teame, et ühtse turu integreerituse suurendamine tähendab suuremat liberaliseerimist ning seega ka suuremat monopolistlikku kontsentreerumist Euroopa Liidu rohkem arenenud riikide suurimate majanduskontsernide huvides.
Soovime teatada oma vastuseisust sellele arenguteele majandusliku ja sotsiaalse arengu seisukohalt strateegiliselt tähtsates valdkondades, nagu energeetika, eriti ääremaadel asuvates riikides. Siiski on kõige suurem probleem see, et kõiges, mida nõukogu ja komisjoni esindajad siin rääkisid, muu hulgas nn majandusjuhtimise tugevdamisest, ignoreeriti sotsiaalsete probleemide tegelikku reaalust, süvenevat ebavõrdsust, tööpuudust, sotsiaalset tõrjutust ja kütteostuvõimetust. See viimane kasvab mõnedes riikides koos elektri ja kütuse hinna tõusuga eksponentsiaalselt.
Majanduspoliitikal ja energiapoliitikal peaks olema üks eesmärk: sotsiaalne areng ja meie rahva elamistingimuste parandamine. See, mis toimub, on siiski just vastupidine. Seepärast on just see põhjuseks kasvavale nördimusele, mida näeme paljude meie liikmesriikide tänavatel ja nüüd ka Tuneesias ja Egiptuses. Me kinnitame oma solidaarsust nende riikide rahvastega ja tahame, et nende õigusi austataks, konkreetselt peaks seda tegema nõukogu, võttes kõige selle suhtes selge seisukoha.
Jacek Saryusz-Wolski
Austatud juhataja! See, kuivõrd jõulist n-ö energeetika turgutamist EL hetkel vajab, saab selgeks siis, kui heidame pilgu energiajulgeoleku teemale, meid ümbritsevale geopoliitilisele olukorrale ja energiapoliitikale enesele.
Liit ei tohiks sündmustest maha jääda, nagu on juhtunud Egiptuse ja Tuneesia puhul. Kahjuks, tsiteerides kolleeg Michael Gahlerit, on USA ühe sammu sündustest maas, liikmesriigid on üks samm USAst maas ja Brüssel on üks samm liimesriikidest maas.
Neli aastat tagasi oli meil suur energiakriis ja 2007. aastal võtsime siin parlamendis vastu energiajulgeolekut käsitleva raporti. Neli aastat hiljem oleme ühise energiapoliitika ja energiajulgeolekuga alles väga alguses. On väga tähtis, et ülemkogu, tulevane tippkohtumine, jõuaks muutustest sõnades muutusteni tegudes.
Me vajame füüsilist julgeolekut, mitte lihtsalt plaane ja dokumente ning sõnu paberil. On aeg ärgata! Mis siis, kui geopoliitilises mõttes midagi juhtub Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas? Meie silme all toimuvad tohutud tektoonilised muutused. Nafta maksab jälle üle 100 USA dollari. Kui peaks juhtuma halvim ja Suessi kanal blokeeritakse, kuidas oleme meie kui liit siis varustuskindluse tagamiseks valmis? Milline on meie olukord? Pärast nelja kaotatud aastat ei ole me järgmiseks energiakriisiks valmis, juhul kui see peaks saabuma.
Seetõttu on meie esimene ootus, et see Euroopa Ülemkogu pakuks meile tõelist muutust tõelise energia siseturu kujul ja tõelist varustuskindlust selle sõna materiaalses ja füüsilises tähenduses.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja! Reedel toimub Euroopa Liidu ajaloos esimene energiateemaline tippkohtumine, sest pärast Lissaboni lepingu jõustumist on liidul selles sektoris esimest korda otsesed kohustused. Nõustun José Manuel Barrosoga selles, et energiapoliitikast võib saada Euroopa Liidu järgmine suur integratsiooniprojekt. Sellel on väga palju tahke ja president Buzek on alati öelnud, et vajame ELi energiaühendust.
Mis puutub tippkohtumisse, siis oli palju lootusi ja ootusi, et vastuse saavad Euroopa Liidu energiatarnetega seotud strateegilised küsimused. Millised on need strateegilised küsimused? Jah, Jacek Saryusz-Wolski, nende hulgas on ELi sõltuvus energia impordist. Nende hulgas on asjaolu, et endiselt raisatakse tohutus koguses, ja samuti ka praeguse energiasüsteemi negatiivne mõju ökosüsteemidele, eriti Maa atmosfäärile. Kui vaatan nõukogu järeldusi, siis pean ütlema, et sellest energiateemalisest tippkohtumisest kujuneb tohutu pettumus, sest see ei anna vastust neile olulistele küsimustele. Tippkohtumine on tegelikult halvasti ette valmistatud, seda nii ühise visiooni mõttes, mida vajame, kui ka ressursside ja vahendite mõttes, mida kasutame.
Sooviksin veel kord märkida, et eilsel alternatiivsel energiateemalisel tippkohtumisel, mille korraldas Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis, pakuti välja viiesambaline kontseptsioon selle kohta, kuidas neile strateegilistele küsimustele reageerida, kuidas on võimalik vähendada energia importi ja energia raiskamist, ning muidugi, kuidas kaotada kahjulik mõju keskkonnale. Selle saavutamiseks välja pakutud meetmed olid seotud taastuvenergia arendamise, energiatõhususe ja infotehnoloogia kasutamisega eri energiaallikate vastastikuseks sidumiseks. Saabuv tippkohtumise teema on innovatsioon. Ma ei ole varem kuulnud, et infotehnoloogiat käsitletaks strateegilise tegurina. Seepärast olen arvamusel et vajame tehnoloogiarevolutsiooni, ja saabuv tippkohtumine peaks suunama meid õigele rajale. Siiski jääb pigem mulje, et see läheb vales suunas.
Georgios Toussas
(EL) Austatud president! Saabuva Euroopa Ülemkogu kohtumise taustal on jätkuv kapitalismi kriis ja karmistuv monopolide konkurents energia ja innovatsiooni pärast nii Euroopa Liidu sees kui ka Euroopa Liidu ning muude imperialistlike keskuste vahel. Need on kaks kapitali jaoks elutähtsat sektorit. Suured piirkonnad, näiteks Lähis-Ida, Aasia ja Aafrika, on karmi imperialistliku konkurentsi ja sekkumise tandriks. Selle eesmärk on kontrollida tootlikke ressursse ja energia transpordi marsruute ning tagajärjeks on tohutu vaesus, jõhker ärakasutamine ja repressioonid koostöös kapitalistlike klassidega ja rahva huvide arvel. See reaktsiooniline poliitika põhjustab rahvaülestõuse, näiteks neid, mis toimuvad praegu Egiptuses ja muudes riikides, tõestades sellega, et ajaloo peategelane on rahvas.
Kreeka Kommunistlik Partei väljendab solidaarsust Egiptuses protestivate inimestega. Partei kutsub rahvast üles väljendama oma tõelist toetust ja solidaarsust. Tippkohtumise prioriteet, mis ei ole ametlikult lisatud selle päevakorda, kuid mida hakatakse arutama, on ELi 2020. aasta strateegia. Tugevdatud majandusjuhtimise rakendamise prioriteedid liiguvad samas suunas.
Paulo Rangel
(PT) Austatud juhataja! Kahtlemata on see ülemkogu väga tähtis, eelkõige Euroopa riikide majanduse taastamise ning eriti energia ja innovatsiooniga seotud küsimuste tõttu. Seepärast ei saa jätta rõhutamata, et põhimõtteliselt on ülemkogu kohtumine Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise osa: see on osa sellest poolest - mündi sellest küljest -, mis on seotud majanduskasvu, konkurentsivõime ja majanduse taastumisega.
Siiski, arvestades kohtumise tähtsust, sooviksin esitada siin ühe pöördumise, mistõttu tulingi esinejapulti. Lisaks niivõrd tähtsatele teemadele nagu energia ja innovatsioon kutsun ülemkogul üles arutama ja leidma lahendust Euroopa Liidu praegusele finantskriisile. Ma usun, et meil ei ole võimalik aega raisata.
Lisaks sellele, kui me ei saa oodata, et reedesel ülemkogul see probleem lahendataks, ning isegi kui peame selleks ootama kuni märtsis toimuva nõukogu koosolekuni, siis on ikkagi väga tähtis, et riigipead ja valitsusjuhid oleksid valmis alates 4. veebruarist koos Euroopa majandusjuhtimise taasalustamiseks valmistumisega stabiilsusfondi paindlikumaks muutma.
Ma usun, et see küsimus on fundamentaalselt tähtis ja seda ei tohi sel ülemkogul kõrvale jätta. Nüüd, kui te lubate, sooviksin selle ülemkogu kohta öelda veel ühe mõtte: ma loodan, et sellel koostatakse ka Euroopa Liidu Vahemere strateegia. Ma loodan, et sellel mõeldakse välja, kuidas reageerida Tuneesias ja Egiptuses praegu valitsevale olukorrale. Teisti öeldes, vaatamata energia ja innovatsiooni tähtsusele loodan, et ülemkogul käsitletakse finantskriisi ja Põhja-Aafrika poliitilist kriisi.
Kathleen Van Brempt
(NL) Austatud juhataja! Paluksin parlamendiliikmetel heita pilk Herman Van Rompuy kutsele järgmisele ülekogu kohtumisele. Selles ütleb ta järgmist "Me räägime energiast ja sooviksin eriti keskenduda energiatarnetele ja energiajulgeolekule”. Siiski tegeleb ülemkogu valede asjade arutamisega. Energiatarned ja energiajulgeolek on tähtsad, muidugi nad on, kuid seda peamiselt ainult globaalsema eesmärgi raames ja eriti sellise energiasüsteemi raames, mis on täiesti sõltumatu ja pikaajaliselt täiesti jätkusuutlik.
Loomulikult nõustun juba öeldust paljuga, kuid sooviksin suunata meie arutelu pisut rohkem tulevikku. Meie tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni esimees Herbert Reul, kes küll ei viibi praegu siin, on öelnud, et poliitikud ei peaks esitama liiga palju uusi ettepanekuid. Selles ta eksib. Poliitikute ülesanne on omada tulevikuvisiooni ja seega ka sõnastada eesmärke.
Meie eesmärk peaks olema minna 2050. aastaks täielikult üle taastuvenergiale. Need ei ole vaid mõned üksikud poliitikud või mõned fraktsioonid, kes seda ütlevad. Ei, seda ütlevad teadlased ja see on täiesti teostatav, kui hakkame praegu tegema õigeid asju, selleks et 2050. aastaks oleks võimalik see eesmärk saavutada. Siis, nagu paljud parlamendiliikmed on märkinud, on veel energiatõhususe küsimus. Muu seas on selle kohta palju head rääkinud José Manuel Barroso ja ma loodan kogu südamest, et selle eest vastutav volinik saab oma tööga hakkama.
Lisaks sellele peame taastuvenergiasse tohutult investeerima: kohalikul tasandil, piirkondlikul tasandil, kuid ka mitmesse spetsiifilisse suurprojekti, nagu Põhjamere ring ja päikesepaneelidega seotud suurprojektid.
Lõpuks - ja siin on Euroopal väga eriline ülesanne - vajame energiavõrku, millega tagatakse, et see kõik saab teoks. Euroopa Liidu ülesanne on tagada rahastamine ja ülemkogu peaks järgmisel reedel otsused vastu võtma.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Austatud juhataja! Energiateemaline tippkohtumine võib Euroopa Liidu tagasi majanduskasvu rajale aidata. Kuna liidul on eesmärk saada kõige jätkusuutlikuma majandusega piirkonnaks maailmas, peab see looma Euroopale uue energiavisiooni. Nii energia tootmine kui ka energiatõhusus vajavad sidusat ühenduse lähenemisviisi.
Tootmine tähendab allikaid, transporti ja jaotust. Musta mere ja Kaspia mere piirkonnas on uued energiaallikad, mida on võimalik arendada pika aja jooksul. Selles piirkonnas on võimalik luua uusi transpordikoridore. Sel puhul on ülitähtsad lõunakoridor ja eriti Nabucco torujuhe. Ka Doonau strateegia võib aidata luua uusi gaasi või nafta transpordikoridore. Me ei saa rääkida ühisest poliitikast, kui meil ei ole ühist energiavõrku. Liikmesriikide võrkude vastastikune sidumine on esimene samm ühtse energia siseturu suunas.
Energiatõhusus on täiesti möödapääsmatu. Selles suunas on samme astutud, kuid järgnevatel aastatel peab liit rakendama sellekohase tegevuskava. Energiatõhususel on edaspidi tohutu mõju majanduskasvule, CO2 heitkoguste vähendamise meetoditele ja töökohtade loomisele sellistes valdkondades nagu IT, ehitus ja teenused.
Põhja-Aafrika olukorda arvestades peame kindlustama, et nõukogu esitatud tegevuskavad tagavad selles piirkonnas rahumeelse ülemineku ja et uued organisatsioonid võtavad demokraatlikult võimu.
Edite Estrela
(PT) Austatud juhataja! Energeetika ja innovatsioon on väga tähtsad teemad, mis on Euroopa 2020. aasta strateegia seisukohalt fundamentaalselt tähtsad ja mis võivad aidata kaasa aruka jätkusuutliku majanduskasvu saavutamisele ning rohkemate ja paremate töökohtade loomisele.
Tegelikult on energeetika ja innovatsioon need valdkonnad, kus minu kodumaa Portugal on teinud suuremahulisi investeeringuid ning saavutanud seeläbi häid tulemusi. Viimastel aastatel on Portugal kahekordistanud investeeringuid teadus- ja arendustegevusse ning jõudnud taastuvenergia valdkonnas esiviisikusse: 31% tarbitavast elektrist pärineb juba taastuvatest allikatest ning 2020. aastaks oodatakse selle näitaja jõudmist 60%ni.
Nõukogu ei sa siiski - nagu siin on juba ka öeldud - ignoreerida seda, mis toimub Egiptuses: rahvarevolutsioon. Samuti pole võimalik ignoreerida finants- ja majanduskriisi. Suurimates raskustes olevad euroala liikmesriigid teevad seda, mida nad peaksidki tegema, võttes vastu karmistamismeetmeid, mida vajatakse selleks, et puudujääk kontrolli alla saada ja turge rahustada. Need meetmed nõuavad suuri ohvreid nii perekondadelt kui ka ettevõtetelt.
Aga kas EL teeb seda, mida ta tegema peaks? Minu arvates mitte. Euroopa reaktsioon spekulantide eurovastastele rünnakutele - sest riigivõla kaudu ründavad spekulandid ühisvaluutat - on olnud killustatud, jäänud hiljaks ega ole olnud tõhus. Diagnoos on pandud ja ravimi retsept on kõigile hästi teada: Euroopa Liit peab suurendama majanduslikku kooskõlastamist ja tugevdama Euroopa finantsstabiilsuse mehhanismi ning muutma selle paindlikumaks, nii et see saaks osta nende riikide riigivõlakirju, kes on turgude suurima surve all. Teisiti öeldes, meie ees seisavad ülemaailmsed probleemid, millele tuleb reageerida ülemaailmselt. Ka see on üks asi, mida avalikkus järgmiselt Euroopa Ülemkogult ootab.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Austatud juhataja! Eriline aeg nõuab erilist poliitikat ja kindlasti nüüd, kui me proovime end kriisist välja sikutada, on hea, et ülemkogu päevakorras on leidunud ruumi konkreetselt energiale ja innovatsioonile. Need on Euroopa konkurentsivõime ja lähimas tulevikus ka tööhõive kesksed tegurid. Meile on pakutud piisavalt arve ja aurandeid. Nüüd tuleb edasi liikuda ja edu saavutada.
Oleme väga palju maha jäänud just piiriülese infrastruktuuri ja vastastikuste ühenduste valdkonnas. Peaksime nüüd edasi minema uute vahenditega, näiteks projektivõlakirjadega, ja kasutama Euroopa Investeerimispanga tagatisi selleks, et aidata rohkem kaasa investeeringute võimaldamisele.
Teine teema on muidugi innovatsioon. Sel nädal avaldati Euroopa innovatsiooni tulemustabel ja sealt on näha, et mõned riigid on maha jäänud. Kriisi ajal on see mõistetav, kuid kas me ei peaks kasutusele võtma ka muid vahendeid? Näiteks struktuurifonde, mis nõuavad algatuste lõpetamiseks avaliku sektori kaasrahastamist. Just siis, kui me seda peaaegu üldse ei tee, tuleks palju suurem rõhk asetada avaliku sektori investeeringutele ja innovatsioonile. Ka minister on selle ettepaneku teinud. Sedasorti innovatsioon peaks asju edasi viima, ilma et peaksime olema kohe valmis rohkem raha sisse süstima. Kindlasti aitaks see meil saavutada 2020. aastaks seatud jätkusuutlikkuse, aruka majanduse ja inimestele töökohtade loomise eesmärke. Soovin edu!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! 4. veebruaril toimub energiateemaline Euroopa tippkohtumine. Euroopa Liit peab kõige kõrgemal poliitilisel tasemel jõudma kokkuleppele prioriteetsete meetmete puhul, mille eesmärk on energia siseturu loomine ja energeetika infrastruktuuri arendamine, samuti energia tarbimise vähendamine, energiatõhususe suurendamine ning taastuvate energiaallikate kasutamise edendamine.
Vajame vähemalt 10aastast tegevuskava, milles on ette nähtud nii liikmesriikidevaheline solidaarsus energiatarnete suurte häirete korral kui ka energiajulgeoleku suurendamine energia tarnekoridoride ja allikate mitmekesistamise kaudu. Liit peab oma energeetika infrastruktuuri nüüdisajastama ja liikmesriikide energeetika infrastruktuuri vastastikku siduma. Sel puhul pean rõhutama laiendatud Musta mere piirkonna geostrateegilist tähtsust Euroopa Liidu energiajulgeolekule.
Energia ühisturg peab toimima tavakodanike huvides, kelle jaoks energia hind peab jääma mõistlikuks, ning aitama muuta Euroopa tööstust tõhusaks nii Euroopa Liidus töökohtade loomise kui ka tööstussektori arengu kaudu.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Austatud juhataja! Energeetikavaldkonnas oleme seadnud endale eesmärgid, mis hõlmavad ühise energiapoliitika kõiki kolme sammast: konkurentsivõimet, jätkusuutlikkust ja varustuskindlust. Nende eesmärkide saavutamiseks oleme vastu võtnud juba kaks mahukat paketti: esimene on kliima- ja energiapakett ning teine liberaliseerimise pakett. Sel põhjusel ei arva ma, et vajaksime energeetikavaldkonnas veel uusi õigusakte. Ma arvan, et selle asemel peaksime rohkem keskenduma olemasolevate õigusaktide rakendamisele.
Mis kasu on lisanõuete paberile panekust - kusjuures need on üha rangemad nõuded -, kui me olemasolevaid ei rakenda? Peame suurendama liidu usaldusväärsust, mispärast ütlen, et me ei vaja energiatõhususe parandamiseks üldse uusi nõudeid. Ettevõtted ja majapidamised peavad langetama otsuseid vastavalt turul valitsevale olukorrale. Seni on energiatõhususe parandamist peetud kõige ökonoomsemaks meetmeks; olukorraks, kus justkui mõlemad pooled võidavad, ja ma tõesti ei näe vajadust uute siduvate eesmärkide järele.
Peame looma ka infrastruktuuri investeeringuid soodustava keskkonna. Liikumapanevaks jõuks peab olema turg, mitte Euroopa ja liikmesriikide eelarvest pärinevad avaliku sektori vahendid. Peame hoiduma valitsuse toetustest ja turuvälistest mehhanismidest, mis viivad majanduse tsentraliseerimiseni, kahjustavad konkurentsi ja lämmatavad loovust. Energeetika on saastekvootidega kauplemise süsteemi osa ja arengu põhimootor peab praegu olema süsiniku hind.
Energeetikavaldkonnas vajame ka uue infrastruktuuri paremat piiriülest kooskõlastamist ja strateegilist planeerimist. Seetõttu tuleks märtsis Ljubljanas tööd alustavale Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametile (ACER) osutada kõikvõimalikku toetust, et ta saaks oma ülesandeid tulemuslikult täita.
Tunne Kelam
Austatud juhataja! Toetan põhimõtteliselt Euroopa konkurentsivõime pakti ideed, milles nähtaks ette pensioniea ühtlustamine ja eriti akadeemiliste kraadide ning kutsetunnistuste vastastikuse tunnustamise kiirendamine, samuti teadus- ja arendustegevuse parem kooskõlastamine.
Rõhutan vajadust luua 2015. aastaks täielikult integreeritud Euroopa energiaturg. Kas võiksin loota, et nelja aasta pärast ei ole Eesti, Läti ja Leedu enam gaasitarnete valdkonnas isoleeritud energiasaared?
Mis puudutab gaasi, nafta ja elektri infrastruktuuri integreeritud Euroopa võrgustikku ja Balti mere piirkonnast Aadria mere piirkonnani ulatuvaid ühendusi, ootame eesistujariik Ungarilt tõelist läbimurret.
Pöördun nõukogu poole ka üleskutsega tagada jätkusuutlik kohalik elektri tootmine, luues võrdsed konkurentsitingimused nii ELi kui ka kolmandate riikide tootjatele. On ka aeg käsitleda ELi tasandil elektri tootmises esineva süsinikdioksiidi lekke probleemi.
Lõpetuseks on kahetsusväärne, et ELi välisministrid ei suutnud kokku leppida selles, et mõista selgelt hukka kristlastevastased usuliselt motiveeritud rünnakud Egiptuses ja Iraanis. Kaks nädalat tagasi andis parlament tugeva aluse selleks, et võtta selles keerulises küsimuses tugev ja ühtne seisukoht. Euroopa Ülemkogu õigel ajal reageerimata jätmine tekitab paratamatult mulje, et väljaspool Euroopat asuvate traditsiooniliste kristlike vähemuste kaitse ei ole ELi prioriteet.
Gunnar Hökmark
Austatud juhataja! Esiteks on Araabia riikide kodanikel samad õigused demokraatiale ja inimõigustele nagu kõigil teistel. Ma arvan, et Euroopa Liidu poliitika peab nüüd toetama demokraatlikke jõudusid kõigis riikides, kus me näeme muutusi saabumas. Peame tagama, et nende muutuste suund oleks demokraatia ja inimõigused, sest näeme muutusi kogu Euroopa naabruskonnas. Näeme seda idapartnerluse riikides ja ka Põhja-Aafrika riikides. Kus me ka demokraatlikke jõude ei leiaks, peame oma sõnumis, millega neid toetame, olema otsustavad, stabiilsed ja tugevad ning muutma need nii tugevaks kui võimalik.
Teiseks, mis puutub energiasse, siis vajame energiatõhusust. Meil on selle saavutamiseks palju programme. Peame aga ka Euroopa tasandil saavutama ühised gaasi ja elektri jaotusvõrgud ja süsteemid. See on üks viis, kuidas energiaallikaid tõhusalt kasutada. Teiseks peame ka tagama, et meil on fossiilkütustest loobumiseks vajalikud tootmisvõimused ning süsinikdioksiidi heitkoguste puudumise korral madalad hinnad. Tuumaenergiast loobumine on meile takistuseks. Üks viis edasiliikumiseks on meie oma energiaallikate kasutamine koos ühise võrgu ja energia ühisturuga.
Othmar Karas
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kavatsen rääkida täiesti avameelselt. Ma ei näe mingit otsusekindlust, siirust või dünaamikat. Aeg hakkab otsa saama. Mõnikord on mul tunne, et me ikka alles proovime esitada oma soove riigipeadele või valitsusjuhtidele, selle asemel et üksikasjalikult tegeleda sellega, mida on vaja. Selleks et saada rohkem Euroopat, on meil hädasti vaja rohkem julgust. Julgust leppida kokku selles, mis on vajalik, mitte ainult selles, mis on võimalik. Murda traditsioon, mille kohaselt vajalikud sammud alati blokeeritakse või nendega viivitatakse sisepoliitilistel põhjustel. Ärge koostage nimekirju sellest, mis on riikliku egoismi ja protektsionismi tõttu võimatu, vaid sellest, mida meie kui eurooplased peame koos ära tegema, selleks et olla konkurentsivõimelised ja kriisile õigesti reageerida!
Sündmused nõuavad uut solidaarsuse väljendamist. Need nõuavad integratsiooni suunas järgmise sammu astumist. need nõuavad rahaliidu, nimelt majandusliku ja sotsiaalse liidu, struktuuriliste puuduste kiiret kõrvaldamist. Ma olen konkurentsivõime pakti ja energia siseturu poolt, sest nende kaudu on võimalik saavutada ka hindade langus, meie sõltumatuse suurenemine, majanduskasv ning töökohtade loomine. Peame toetama aga ka teadus-, innovatsiooni- ja haridusruumi ehk siis haridus- ja teaduspoliitika suuremat euroopastumist. Samuti olen ka majandusjuhtimise poolt, tingimusel et selles osaleb komisjon, kuid ma ei poolda uusi valitsustevahelisi suhteid, mis õõnestavad Lissaboni lepingut.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Austatud juhataja! Euroopa Ülemkogu peaks ootuste kohaselt heaks kiitma selle, et pärast 2015. aastat ei tohiks ükski ELi liikmesriik jääda energiasaareks.
Reeglina puuduvad vastastikused ühendused neis liikmesriikides, kus maagaasi sektoris domineerib turgu valitsev operaator. Igasugune infrastruktuuri areng, mis võimaldaks uutele osapooltele juurdepääsu, on väga aeglane, sest vertikaalselt integreeritud monopolid investeerivad peamiselt selleks, et oma valitsevat positsiooni tugevdada, ning samal ajal on rakse meelitada suletud turule uusi investoreid.
ELi gaasidirektiivi rakendamine ehk täiemahuline omandisuhete eraldamine on ainus tulemuslik ja mõistlik viis infrastruktuuri investeeringute (pean silmas Leedut) edendamiseks, konkurentsi tekitamiseks ja ELi energia siseturuga integreerumise kiirendamiseks.
Siiski on absurdne, et ELi liikmesriiki ähvardatakse või isegi diskrimineeritakse ELi õigusaktide rakendamise pärast, samal ajal kui EL ise näib jäävat kõrvaltvaatajaks.
Seepärast paluksin teid kolleegid, komisjoni ja nõukogu, kasutada iga võimalust selleks, et mõista avalikult hukka see, kui mõnda liikmesriiki survestatakse ELi õigustiku rakendamisest loobuma; ja toetama seda Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Peaks ühtlasi märkima, et ELi gaasidirektiivi rakendamist Leedus jälgitakse tähelepanelikult teistes liikmesriikides, kus olukord on sarnane.
Ilma selle juurdepääsuta satub ohtu eesmärk saavutada 2014. aastaks täielikult integreeritud ja toimiv ELi energia siseturg.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Austatud juhataja! Meil on siin parlamendis eri arvamused selle kohta, mis on Euroopas energeetika arendamisel kõige tähtsam. Siin on mõned liikmed, kes usuvad, et lahenduseks on taastuvenergia ressursid, samal ajal kui teised usuvad, et see on tuumaenergia, ning kolmandad arvavad, et energia kokkuhoid on ülimalt tähtis. Siiski on üks küsimus, milles me kõik oleme ühel meelel, ning see on, et meil peavad Euroopas olema ühised energiavõrgud, selleks et lõpetada olukord, kus mõned liikmesriigid on teistest kas elektri- või gaasituru puhul täiesti ära lõigatud. Sel teemal hakatakse reedesel ülemkogu kohtumisel arutama, kuidas arendada Euroopas ühiseid energiavõrke, mille puhul näib mulle, et kõige tähtsam küsimus on see, millised on rahastamisallikad. Rahastamisvõimalused tuleb leida ka nendele projektidele, mis ei ole lähiajal otseselt äriliselt tasuvad, see tähendab ühist rahastamist energiasaarte kaotamiseks.
Tänan tähelepanu eest!
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Austatud juhataja! Sooviksin tänada ELi eesistujariik Ungarit selle eest, et see ülitähtis teema on lõpuks ülemkogul kõige kõrgemal tasemel arutlusel! Jõukohase hinnaga ja igal pool kättesaadav energia on kõigi ELi liikmesriikide huvides. Euroopa Liit peab ära kasutama kõik potentsiaalsed energiaallikad. Siiski jäi meil kahe silma vahele üks asi, mida keegi ei märganud. Ungari päritolu Nobeli preemia laureaat György Oláh on avastanud metanoolimajanduse. Hiinas on juba väga palju metanoolijaamu, kuid Euroopas kasutatakse seda energiaallikat vaid Islandil. ELis puudub igasugune metanoolipõhine energiasektor, ehkki see on väga odav, sest süsinikdioksiidist, veest ja elektrist genereeritakse energiat, mida saab kasutada autodes, elektri tootmiseks, kütteks ja muudeks rakendusteks.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Üks küsimus, mida Euroopa Ülemkogul arutama hakatakse, on Euroopa Liidu teadusuuringute ja innovatsiooni raamtingimuste - mis iganes need ka ei oleks - parandamine.
Muidugi on vahe leiutiste ja innovatsiooni vahel ning nende kahe ja patenditaotluste vahel. Siiski, kui otsida neist mõne või nende kõigi geograafilisi allikaid, siis ei leia me nende kõigi ühtlast geograafilist levikut kogu maailmas.
Leiaksime neid ebaproportsionaalselt suurel arvul mõnedelt maailma riikidelt, millel on otsesed või ajaloolised sideme Euroopaga. Miks peaks see nii olema? Kas selle põhjus võiks anda meile juhtlõnga, mis viib meid raamtingimuste juurde, mida uuendusliku liidu raames nii siiralt otsitakse? Mis võiks olla seletus sellele? Kui jätame välja kliima, midagi vees sisalduvat, harjumuspärase menüü ja külmas kliimas potilkäimise harjutamise, siis mis võiks järele jääda?
Ma kardan, et ma ei tea vastust. Mis iganes see on, peame tagama, et me seda oma rumalusest lihtsalt minema ei viskaks.
András Gyürk
(HU) Austatud juhataja! 4. veebruaril toimuv energiateemaline tippkohtumine võib osutuda tõeliseks läbimurdeks, kus sõnad ja teod lõpuks kokku saavad. Ülemkogul seisab ees strateegia küsimusele ja samas ka selle rakendamiseks vajalikule infrastruktuuri küsimusele lahenduse leidmine. Loodan, et tulemus kinnitab meie ootusi ja 4. veebruaril saame olla tunnistajateks tõelise ühise Euroopa energiapoliitika loomisele.
Kui lubate, austatud juhataja, siis lõpuks veel üks mõte. Sooviksin märkida, et mul on hea meel Euroopa Komisjoni ja Ungari valitsuse kirjavahetuse üle Ungari ajakirjandusseaduse teemal. Olen rõõmus, et selles dialoogis järgitakse sellistes küsimustes tavalist protseduurilist korda. See peaks rahustama kõiki, kellel on selle küsimuse lahendamisel huvid mängus. Olen veendunud, et selle juhtumi saab paari nädala jooksul lõpetada. Mis tahes uued pahatahtlikud ja põhjendamatud poliitilised rünnakud on üleliigsed. Olen veendunud, et just see on ELi huvides, mitte see, mida siin täna ühes parlamendikõnes demonstreeriti.
Zigmantas Balčytis
(LT) Saabuv kümnend on kogu Euroopa Liidule väga tähtis, sest liikmesriikidel tuleb langetada keerulisi otsuseid: asendada olemasolevad ressursid ja infrastruktuur ning rahuldada kasvavat nõudlust energia järele, mis on Euroopa tulevase majandusarengu seisukohalt ülioluline. Saabuv energiateemaline Euroopa Ülemkogu kohtumine on väga tähtis. Sellest võib saada ajalooline sündmus, kui lepitakse kokku energia siseturu arendamise konkreetsetes põhimõtetes. See võimaldaks kõigil Euroopa Liidu 27 liikmesriigil oma samme kooskõlastada ja keskendada oma jõupingutused meie majanduskeskkonna laiendamisele ning selle konkurentsivõime suurendamisele, töökohtade loomisele ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamisele. Usun, et väga tähtis on määrata kindlad tähtajad, mille jooksul oleks võimalik liikmesriikide energiasaared kaotada või neid vähendada. Selle saavutamiseks on eriti tähtis koondada poliitiline tahe ja solidaarsus ning tagada, et me ei arendaks ainult äriliselt atraktiivseid projekte, vaid ka neid, mis on vajalikud Euroopa Liidule. Usun, et samuti on väga tähtis kinnitada liikmesriikidele siduvad tähtajad, nii et nad täidaksid õigeaegselt oma kohustused nende projektide rakendamisel. Investeerimisotsused sõltuvad tavaliselt turuosalistest, kuid stabiilse ja läbipaistva investeerimiskeskkonna loomisel on väga tähtsad ka poliitilised otsused.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Tänane arutelu kinnitab selgelt, et nii energia kui ka innovatsioon on Euroopa tuleviku ja Euroopa majanduse tuleviku seisukohalt ülitähtsad. Ilmselt nõustume kõik sellega, et kui astume praegu õigeid samme, siis aitaksime kaasa nii lähiajal majanduse taastumisele kui ka Euroopa majanduse pikaajaliselt palju konkurentsivõimelisemaks muutmisele.
Samuti nõustun kõigi sõnavõtjatega, kes nõudsid konkreetseid tulemusi ja konkreetsete meetmete võtmist. Seepärast töötab komisjon väga intensiivselt väga selgete eesmärkide kinnitamise nimel. Sooviksime, et energeetikavaldkonnas oleks 2014. aastaks olemas tõeline siseturg. Peame lõpuks vabastama selles väga tähtsas majandusvaldkonnas siseturu potentsiaali. Tooksin teile näiteks vaid ühe arvu: kui tegutseme õigesti, siis võimalus osta elektrit odavama hinnaga tarnijalt võimaldaks tarbijatel säästa 13 miljardit eurot. Seda on üle 100 euro aastas tarbija kohta ning see on alles algus. Seepärast peame Euroopa Ülemkogu tungivalt üles kutsuma, et nad võtaksid energia siseturu puhul tõelise juhtrolli ja täidaksid seda juhtrolli väga olulisel õigusaktide ülevõtmisel peale Euroopa tasandi ka riiklikul tasandil ning igas liikmesriigis.
Kuulasin väga hoolikalt Balti riikidest pärit Euroopa Parlamendi liikmete sõnavõtte. Arvan, on viimane aeg lõpetada olukord, kus meil on isoleeritud energiasaared. Seepärast on 2015. aasta õige aeg selle väga tähtsa projektiga töö lõpetamiseks ja Balti liikmesriikide tegelikku Euroopa võrku ühendamiseks.
Kui on midagi, millega ma täielikult ei nõustunud, oli see avaldus Barack Obama kõne kohta olukorrast riigis. Kuulasin seda ja pean ütlema, et mul oli tunne, et see oli paljuski inspireeritud sellest, mida meie siin Euroopas teeme, sellest, mida oleme välja pakkunud ELi 2020. aasta strateegias. Ta rääkis energiatõhususest, hariduse tähtsusest, keskkonnakaitse uuest hoogustamisest ja vaesuse vähendamisest. Need on täpselt need eesmärgid, mille oleme endale seadnud järgmiseks kümneks aastaks.
Ma tõesti usun, et keskkonnapoliitikas oleme esikohal. Võite kontrollida Euroopa Liidu seisukohti kõigil keskkonnateemalistel tippkohtumistel ja vaadata, millist jõudu on kulutatud, et suunata selles valdkonnas kogu maailm õigele rajale. Mis puudutab meie eesmärke - meie kuulsaid 2020. aasta eesmärke -, siis läheb meil saasteainete heitkoguste vähendamisega päris hästi. Samuti läheb meil päris hästi meie energiatootmise kogumahus taastuvate ressursside osakaalu suurendamisega.
On aga tõsi - ja ma pean seda siin tunnistama -, et energiatõhususe eesmärkide saavutamisel oleme maha jäänud. Seepärast jälgime komisjonis selle valdkonna arengut väga tähelepanelikult ja 2013. aastal vaatame eesmärkide saavutamise läbi. Võin teile lubada, et kui tulemused ei ole piisavalt ulatuslikud, siis kaalume tõsiselt ka selles valdkonnas õiguslikult siduvate eesmärkide kehtestamist. Me kõik teame, et kõige puhtam energia on ohutu energia.
Mis puudutab innovatsioonipõhise majanduse kohta öeldut, olen arvamusel, et on väga selge, et peame tõstma innovatsiooni prioriteetide ja innovatsioonipoliitika taset. Peame vabastama potentsiaali, mis selles valdkonnas Euroopas juba palju aastaid olemas on olnud. Me võime näha, et innovatsioonivaldkonnas ei ole me USA-le ja Jaapanile järele jõudmisel olnud nii edukad, nagu oleksime oodanud. Näeme, kuidas kiiresti areneva majandusega riigid meile järele jõuavad, mistõttu peame sellele valdkonnale keskenduma nii palju kui võimalik.
Peame analüüsima meie ulatuslike edusammude puudumise tegelikke põhjuseid. Ühte neist nimetati, nimelt liigse reguleerimise, bürokraatia ja liiga keeruliste eeskirjade probleemi. Seepärast on komisjon juba esitanud ettepaneku - see võeti vastu eelmisel nädalal - seitsmenda raamprogrammi eeskirjade lihtsustamiseks igasuguse innovatsioonipoliitika puhul. Ma arvan, et järgmise mitmeaastase finantsraamistiku arutelu raames on meil kõigil hea võimalus parandada seda, kuidas me seda programmi täidame ja Euroopa programme rakendame, sest hakkame arutama ka finantseeskirju. Programmi täitmise puhul peame väga hoolikalt kaaluma asjakohase kontrolli ja vajaliku paindlikkuse tasakaalu, nii et me ei tekitaks uut ülereguleerimist programmide puhul, mis on Euroopa innovatsioonipoliitika edendamise seisukohalt eriti tähtsad.
Muidugi hakatakse arutama ka majandusküsimusi. Veebruaris toimuv Euroopa Ülemkogu kohtumine on üleminekukohtumine, millel otsitakse Euroopa praeguste majandusraskuste suhtes terviklikku lähenemisviisi, olgu siis euroala puhul või kogu Euroopa Liidu majanduse parema juhtimise valdkonnas. Võin teile kinnitada, et komisjon on finantsturu olukorra stabiliseerimise meetmete väljapakkumisel ja pikaajaliste lahenduste otsimisel järeleandmatu. Usume, et kõik see peab moodustama kõikehõlmava lähenemisviisi, mis võimaldab meil lõpuks tulla välja tulekustutusrežiimist ja kavandada pikaajalisi meetmeid ning Euroopa majanduse pikaajalist tugevdamist.
Mis puudutab märkuseid aluslepingu muutmise ja püsiva Euroopa stabiilsusmehhanismi loomise kohta, on komisjon veendunud, et alusleping annab majandusjuhtimise edasiseks tugevdamiseks kohase raamistiku. On täiesti selge, et kui teha seda väljaspool liidu raamistikku, siis tekivad poliitilised ja institutsioonilised küsimused, mida komisjon peab väga hoolikalt uurima. Olen kindel reedesel Euroopa Ülemkogu kohtumisel arutavad riigijuhid ka seda küsimust.
Olukorda Egiptuses ja Tuneesia arutati täna hommikul volinike kolleegiumis. Egiptuse rahva õigustatud ootustele oli selge toetus ja kinnitati selgelt, et komisjon on valmis tugevdama üleminekuperioodil abi Egiptusele ning selle rahvale. Järgneb arutelu olukorra kohta Tuneesias ja Egiptuses ja ma olen kindel, et minu kolleeg Cathy Ashton suudab seda täpsemalt käsitleda.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Sooviksin tänada sõnavõtjaid kõigi märkuste ja tähelepanekute eest! Olin siin parlamendis tunnistajaks väga väärtuslikule arutelule, mis aitab kaasa reedesele riigipeade ja valitsusjuhtide arutelule energeetika ja innovatsiooni küsimustes.
Mõistan täielikult seda, kui parlament ütleb, et sellest, mida me energeetika või innovatsioonivaldkonnas teeme, ei piisa. Hindame väga kõrgelt Lissaboni lepingu sätteid Euroopa energia siseturu loomise kohta, oleme selles suunas liikumisele väga pühendunud. Muidugi, palun julgustage meid selles valdkonnas rohkem ära tegema! Ma ei soovi andmetel peatuda, sest arvan, et asepresident Šefcovic oli Euroopa tulevase ühise energiapoliitika kõigist aspektidest rääkides väga üksikasjalik.
Sama käib ka innovatsiooni kohta. Me kõik usume, et innovatsioonivaldkonnas peame rohkem teemasid välja käima. Uuenduslik liit on suur investeering tulevikku.
Tugev Euroopa ei saa elada ilma tugeva ühise poliitikata ja üks ühine poliitikavaldkond peaks olema Euroopa energiapoliitika ja Euroopa innovatsioonipoliitika.
Minu küsimus Martin Schulzile on: miks ta lubas mul vastata Ungari valitsuse esindajana? Ma arvan Martin Schulz luges mõnda teist kirja, mitte seda, mille me komisjonile saatsime. Ta ütles, et Ungari valitsus jättis komisjoni konsensuse tähelepanuta ega olnud valmis seda arvestama. Lubage mul korrata mõnd rida alates avaldusest selle kohta, et Ungari Vabariigi valitsus on valmis ajakirjandusseadust muutma. Seal on öeldud, et seaduse muutmine võib kõne alla tulla, et Ungari valitsus on vajaduse korral samuti valmis uurima muude õiguslike lahenduste leidmise võimalusi ning kui komisjon peab pärast konsultatsioone ikkagi vajalikuks Ungari seadust muuta, siis oleme valmis alustama nende muudatuste tegemist.
Seega sooviksin teid lihtsalt teavitada sellest, et nagu kirjast selgelt nähtub, on käimas konsultatsioonid. Me oleme valmis. Komisjon teatas eile, et on rahul sellega, et vastus saabus. Eksperdid alustavad tööd ja meie asi on leida sellisele probleemile lahendus. Ma väga loodan, et tulevikus keskendutakse igasugustel aruteludel energeetikale ja innovatsioonile ning eesistumist ei aeta segi teatud erakondade mõnede aspektidega.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
João Ferreira
Tulevasel ülemkogul arutatakse energeetika ja innovatsiooni teemasid. Ettepanek on integreerida ja n-ö lõpetada elektri ja gaasi ühtne turg. Teame väga hästi, et selle välja kuulutatud eesmärgi sünonüüm on olnud piirangud liikmesriikidele nende sotsiaalse rolli täitmisel asjakohaselt varustatud, rahastatud ja aktiivsete avalike teenuste kaudu ning et see on olnud liberaliseerimise ja erastamise sünonüüm, mille tagajärjeks varem või hiljem on vältimatu monopolistlik kontsentreerumine ELi tasandil. Seega ei toimu selles elutähtsas strateegilises valdkonnas mingit muutust. Selle käigus ja kasutades seda selle arengutee õigustamise kõige lihtsama vahendina tõstatatakse (demagoogiliselt) energiavarustuse kindlusega seotud teemasid: need on kindlasti tähtsad ning neid küsimusi tuleb kaaluda ja lahendada, kuid erinevas raamistikus. Juba nähakse innovatsiooni eelkõige lihtsalt turul ideedele väärtuse andmise viisina, mitte sellena, mis see olema peaks: vajalik vahend paljude inimkonna ees seisvate probleemide ja raskuste lahendamiseks. Arutelu käigus on siiski selgunud, et need küsimused on kõigest suitsukate ühele teisele arutelule: arutelule, mis puudutab süvenevaid katastroofilisi ja antidemokraatlikke mehhanisme, nn majandusjuhtimist ja silmuse koomale tõmbamist rahvaste ja riikide, muu hulgas näiteks Portugali, ümber.
Maria Da Graça Carvalho
Energeetika ja innovatsioon on majanduskasvu ning tööhõive seisukohalt fundamentaalselt tähtsad valdkonnad. Energeetika on tohutu Euroopa integratsiooni projekt, nii nagu kunagi oli siseturg. Euroopa vajab innovatsiooni ja energeetikavaldkonnas sihikindlat visiooni ning konkreetseid plaane. Ma loodan, et reedene Euroopa Ülemkogu aitab sellele palju kaasa. Euroopa energia- ja kliimastrateegia puhul on juba palju ära tehtud, kuid peame liikuma edasi. Peame püsima tehnoloogia esirinnas, investeerides rohkem teadusuuringutesse ja innovatsiooni, ehitades välja vajaliku infrastruktuuri ning koolitades rohkem insenere, teadlasi ja tehnikuid. Praegusel kriitilisel ajal, kui meil on majanduskriis, tuleb kiiresti tegutseda. Lisaks sellele on üks viis eelneva saavutamiseks järgmine: tuleb radikaalselt muuta seda, kuidas meie ühiskond energiat toodab ja kasutab.
Lena Kolarska-Bobińska
kirjalikult. - (PL) Sel nädalal toimuv energiateemaline tippkohtumine aitab rõhutada solidaarsuse tähtsust energeetikas. Kõige tõhusamad vahendid energiavarustuse kindluse tagamiseks on täielik ühisturg, üleeuroopaline võrgustik, õigusaktide jõustamine ja läbipaistvad eeskirjad. Kahjuks mõned meie riigijuhid ei mõista seda. Selle asemel eelistavad nad energeetikas omaenda riiklike lahenduste kasutamist ja kolmandate riikide tarnijatega kauplemist. Seepärast peaksime panema tähele Euroopa energiaettevõtete hiljutisi üleskutseid turu liberaliseerimiseks ja ELi energiateemaliste õigusaktide täies mahus rakendamiseks. Infrastruktuuri paketti ette valmistades peame olema kindlad, et Euroopa projektid, millesse soovime investeerida, valitakse selgete ja läbipaistvate kriteeriumide alusel. Nagu märkis José Manuel Barroso, peame üleeuroopalise võrgu arendamisel pöörama erilist tähelepanu investeeringutele riikides, millele on väga vähe arenenud ja vananenud energeetika infrastruktuur. Turg ise nende asjade eest ei hoolitse, vaja on avaliku sektori meetmeid. Energeetikavaldkonnas ei saa me endale lubada kahekiiruselist Euroopat. Tänan teid!
Petru Constantin Luhan
Selleks et Euroopa Liit võiks saavutada oma väljapakutud eesmärgid, on prioriteet rakendada asjakohaselt ning kiiresti kolmas elektri- ja gaasituru pakett. Energia siseturu toimimise tagamisel on keskne roll energeetika infrastruktuuri arengul. Sel puhul soovin rõhutada, et eriti tuleb tähelepanu pöörata selle infrastruktuuri rahastamisele ajavahemikul kuni 2020. aastani. Euroopa Komisjon peab investeerimisnõuete puhul esitama konkreetsed arvud ja tegema võimalikult kiiresti ettepaneku uue energeetika infrastruktuuri rahastamisvahendi kohta. Lisaks meetmetele, mida peab võtma Euroopa Komisjon, on tähtis tugevdada Euroopa Liidu partnerlust rahvusvaheliste finantsasutustega uuenduslike rahastamisvahendite leidmiseks. Samuti tuleb luua sobiv rahastamise raamistik, eriti parandades piiriüleste projektide või kõrgtehnoloogiliste projektide kulude jaotamise eeskirju.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Usun, et oma 4. veebruari tippkohtumisel peaks Euroopa energeetikanõukogu tagama, et kõik energiaallikaid, nii traditsioonilisi kui ka ebatraditsioonilisi, koheldakse võrdselt. ELi energiajulgeoleku tagamiseks tuleks eriti tähelepanu pöörata kodumaistele energiaallikatele, sh mineraalsetele kütustele (süsi ja kildagaas). Nende allikate kasutamine koos asjakohase ELi toetusega on mitte ainult energiavarustuse kindluse, vaid ka ELi konkurentsivõime ja tööhõive puhul otsustav tegur. Samal ajal soovin märkida, et tagades asjakohased investeeringud ELi energeetika infrastruktuuri, tagame me ka liikmesriikide edasise arengu. Ma loodan, et Euroopa Ülemkogu järeldused kajastavad täpselt arutelusid, mis on seni 2050. aasta eesmärkide suhtes toimunud, ning et neid ei avaldata enne nende eesmärkide üle toimuvat arutelu, mis plaanide kohaselt peaks toimuma 2011. aasta märtsis. Tänan teid!
Iuliu Winkler
Praegu toimib ELis 27 energiaturgu. Nende vähene vastastikune seotus on põhjus, miks EL ei saavuta oma majanduse konkurentsivõime ja energiajulgeoleku eesmärke. Ühtse integreeritud turu puudumine tähendab, et ELi energiapoliitika ei suuda pakkuda tulemuslikke lahendusi probleemidele, mis on seotud Euroopa nafta- ja gaasivarude vähenemisega, toornafta ja maagaasi hinna tõusuga, ülemaailmse energianõudluse kasvuga ja globaalse soojenemisega. Toetan volinik Oettingeri avaldust Euroopa Komisjoni väljapakutud nõudliku tähtaja kohta, mille kohaselt on 2015. aasta energia siseturu valmimise tähtpäev. Toetan ka kavatsust ühendada vastastikku 27 liikmesriigi gaasi- ja elektrivõrgud ning luua ELi eesmärkide saavutamiseks sobiv infrastruktuur. Loodan, et Euroopa juhid mõistavad komisjoni pühendumust kui üleskutset seada liikmesriikide tegelikud pikaajalised huvid esikohale. Ühtse energiaturu loomise ja tugevdamise ning selle valdkonna ühise poliitika algatamine on võimalik vaid siis, kui kindel otsus langetatakse võimalikult kiiresti. Need on ainsad tegurid, mis suudavad tagada igaühe energiajulgeoleku nii keskpikas kui ka pikas perspektiivis.
Martin Kastler
On šokeeriv, et kogu maailmas jätkub kristlaste tagakiusamine ja mõrvamine. See on süüdistus Euroopale, et liikmesriikide välisministrid nõukogus ei suuda sellele reageerida. Nad suhtuvad parlamendi tahtesse üleolekuga. EL peab midagi tegema. Kutsun nõukogu üles avaldama austust usuvabaduse põhiõigusele ning koostama kiiresti strateegiat, mida oleks võimalik rakendada kristlaste kaitseks kogu maailmas ja luua Euroopa välisteenistuses kultuuridevaheliste ja usuliste küsimustega tegelemiseks eraldi üksus. Nende asjadega tuleb tegelda kohe, mitte kunagi tulevikus.
Angelika Werthmann
Soovin esitada mõned mõtted kahel teemal. Esiteks energiapoliitika: meie praegusel energiapoliitilisel arenguteel kulub eesmärgi saavutamisele liiga kaua aega. EL võib oma kursi määramisel saavutada olulist edu, kui lihtsustab ja kiirendab energeetika infrastruktuuri arendamisega seotud menetlusi, kuid see ei tohi mingil juhul toimuda kodanike kahjuks ega õõnestada Aarhusi konventsiooni. Töö läbipaistvus ja jälgitavus on vajalikud eeltingimused. Ütlematagi on selge, et innovatsioonivõimelised VKEd peavad olema kaasatud võrdsete partneritena. 2. Teiseks finantskriis: maailma finantsturud muutuvad palju kiiremini, kui nõukogu on seni suutnud reageerida. Sellest tuleneva kodanike ja finantsmaailma üldise ebakindluse tasakaalustamiseks on vaja kiireid ning otsustavaid meetmeid.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
kirjalikult. - (PL) 4. veebruariks planeeritud Euroopa Ülemkogu tippkohtumisel hakkavad riigipead või valitsusjuhid arutama kaht teemat: ühenduse energiapoliitika ning teadus- ja arendustegevus. Esimese teema puhul on põhiküsimused energiatõhusus, taastuvad energiaallikad ja varustuskindlus (mis on eriti tähtis Poola jaoks), samas kui teise teema puhul on põhiküsimused rahvusvaheline teaduskoostöö ja ELi teadusprogrammide tõhustamine. Mulle jääb siiski mulje, et energia ja innovatsiooni hüüdlausete all kokku kutsutud tippkohtumine muutub päevakajaliseks konverentsiks, kus arutatakse nii Euroopa Liidu (majanduspoliitika) kui ka justkui kaugemate piirkondade (Tuneesia, Egiptuse ja Valgevene poliitiline olukord) päevaprobleeme. Selgub, et EL peab tegelema kiiresti kasvava probleemide hulgaga ning seda probleemi ei lahenda ka sagedasemad ELi tippkohtumised, mida on välja pakkunud ELi president Herman Van Rompuy. EL peab varsti leidma vastused paljudele küsimustele, näiteks, kas Euroopa finantsstabiilsusvahend vajab mahukamat rahastamist, kuidas peaks liikmesriikide majanduspoliitika olema kooskõlastatud, et tagada, et vahendit edaspidi ei vajata, ning lõpuks, kuidas peaksime reageerima tugevat rahvusvahelist mõõdet omavatele sündmustele, nii et ELi häält kuulda võetaks. Lähenemisviisi sõnastamisel ei ole üliolulised mitte ainult arvud, s.t energia näitajad, mis 2020. aastaks saavutada tuleb, vaid ka liikmesriikide siiras poliitiline tahe. Euroopa tarbib ühe viiendiku maailma energiast. Kui palju pühendatakse energeetikale aga reedesel kohtumisel Brüsselis?
Wojciech Michał Olejniczak
kirjalikult. - (PL) Euroopa Liidu energiapoliitika küsimus tõstatati 4. veebruaril 2011. aastal toimuvat Euroopa Ülemkogu tippkohtumist ettevalmistavate arutelude käigus. Energiajulgeolek on prioriteetne valdkond ja energia ühisturu loomine peaks olema ühine Euroopa eesmärk, mille poole peame püüdlema, kasutades integreeritud meetmeid. Alternatiivsed energiaallikad, mille roll Euroopas üha suureneb, olid selle arutelu teine tähtis teema. Nüüdisaegsete tehnoloogiate arendamine ja keskkonnahoidlike töökohtade loomine on tihedalt seotud energiapoliitikaga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vajadusele laiendada Euroopa teadusruumi. Need on ideaalsed näited meetmetest, mis sobivad kokku Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olevate ideedega, milles on seatud prioriteediks innovatsioon ja teadusuuringute arendamine, samuti keskkonnahoidlike töökohtade loomine. Euroopa peaks ka selles valdkonnas oma jõud ühendama.
