Komisjoni presidendi infotund
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni presidendi infotund.
Vabad küsimused
Paulo Rangel
fraktsiooni PPE aseesimees. - (PT) Austatud juhataja, lugupeetud komisjoni president! Ma tahaksin selle esimese arutelu alguses teid kõigepealt õnnitleda poliitilise järelevalve uue vahendi puhul ning rõhutada, mida see tähendab Euroopas parlamentaarse demokraatia edendamise ja arendamise jaoks. Sellest võidavad oma esindajate kaudu Euroopa kodanikud.
Arvestades viimaseid sündmusi - Iiri referendumit, Lissaboni lepingu ratifitseerimist Poola poolt ja Tšehhi Vabariigi presidendi hiljutisi avaldusi -, tahaksin ma küsida, kuidas teie hindate Lissaboni lepingu jõustumise protsessi. Kas komisjoni president on midagi ette võtnud? Milline on teie prognoos lepingu jõustumise kuupäeva kohta ning kas seda orienteerivat kuupäeva silmas pidades on komisjon võtnud mingeid meetmeid ühelt lepingult teisele, s.t Nice'i lepingult Lissaboni lepingule üleminekuks või oleme ikka n-ö ooteseisundis ehk ootame ja vaatame, mis juhtuma hakkab?
José Manuel Barroso
Kõigepealt, härra Rangel, tänan teid õnnitluste eest. Mul on väga hea meel, et Euroopa Parlamendis on nüüd kasutusel selline protseduur. Meil Portugalis on ka selline protseduur ning ma olen selles osalenud nii opositsiooni juhi kui ka peaministrina. Ma loodan, et see annab hea võimaluse aruteludeks austatud parlamendiliikmetega.
Mis puudutab teie konkreetset küsimust, siis minu jaoks on kõik selge: kõik riigid on Lissaboni lepingu demokraatlikult heaks kiitnud. Iirimaa tegi seda referendumil, teised riigid parlamendi kaudu. Tšehhis on ratifitseerimisprotsess veel käimas. Me ootame protsessi lõpuleviimist konstitutsioonikohtus. Kui see on lõppenud, on ka ratifitseerimisprotsess lõplikult lõpule viidud, sest meil kehtib üks õiguse - Euroopa õiguse ja rahvusvahelise õiguse üldpõhimõte: liikmesriikide ja institutsioonide lojaalse koostöö põhimõte ning ka rahvusvaheliste lepingute üle heas usus läbirääkimiste pidamise põhimõte.
Paulo Rangel
fraktsiooni PPE aseesimees. - (PT) Komisjoni president, olles kuulanud teie vastust, tahaksin küsida järgmist: nüüd, mil kõik ootavad komisjoni moodustamist, missugune on teie enda põhimõtteline seisukoht selles küsimuses? Kas meil on lihtsalt asenduskomisjon kuni hetkeni, mil Tšehhi lepingu lõplikult ratifitseerib, või kavatsete ametisse nimetada uued volinikud?
José Manuel Barroso,
Euroopa Ülemkogu otsustas, et ta saab uued volinikud ametisse nimetada alles siis, kui lepingu suhtes on olemas õiguslik selgus, kuid see protsess ei ole veel lõpule viidud.
Seetõttu tegeleb komisjon alates 1. novembrist üksnes jooksvate küsimustega. Loomulikult loodame, et see protsess laheneb võimalikult kiiresti, ja me teeme uue komisjoni jaoks jätkuvalt kõikvõimalikke ettevalmistusi. Ausalt öeldes, lugupeetud parlamendiliikmed, ei ole meil ajastamise üle täielikku kontrolli - see sõltub ratifitseerimisprotsessi lõpuleviimisest Tšehhi poolt.
Stephen Hughes
fraktsiooni S&D aseesimees. - Järgmisel aastal võib töötute arv Euroopa Liidus kasvada 27 miljonini. Selle tagajärjel saab finants- ja majanduskriisist sotsiaalne kriis. Kas te seda arvestades olete nüüd nõus, et eelmise aasta detsembris kokkulepitud majanduse elavdamise kava ei olnud iseenesest piisav? Täpsemalt, kas te nõustute, et on vaja lisastiimuleid - Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon on pakkunud välja 1% SKTst - sellise tööturule sisenemise positiivse strateegia väljatöötamiseks, mille eesmärk on kaitsta jätkusuutlikku tööhõivet ja luua uusi töökohti, edendades arukat tööjaotust?
Mida te kavatsete Euroopa Liidu tasandil teha selleks, et edendada tööhõivet keskkonnahoiu- ja noortesektoris? Näiteks on tehtud ettepanek luua teatud tasandil ühtne strateegiline platvorm ja tuua kokku kõik peamised osapooled, kes töötaksid ühiselt igas sektoris majanduskasvu, innovatsiooni ja tööhõive tagamise nimel ning kooskõlastaksid olemasolevaid instrumente, näiteks tehnoloogiaplatvorme, oskusteabe ekspertrühmi ja ühiseid tehnoloogiaalgatusi. Kas olete nõus, et seda ideed oleks kasulik Euroopa tasandil rakendada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma arvan, et ilma meie majanduse elavdamise kavata oleks olukord palju-palju halvem. Tegelikult on võetud meetmed olukorda reaalselt leevendanud. Me hindasime, et 2009. ja 2010. aastal kulutatakse ligi 5% Euroopa Liidu SKTst ehk umbes 550 miljardit eurot. Nii et midagi on minu arvates siiski tehtud. Olgem selles küsimuses realistlikud.
Ma pooldan kõiki teisi jõupingutusi - teie mainitud ühendatud platvorme - meie ees seisvate probleemide lahendamiseks. Tööhõive on endiselt kõige suurem probleem. Nagu te teate, olen ma seda mitu korda välja öelnud, ja ma tegin lausa üleskutse korraldada tööhõivele pühendatud tippkohtumine. Osa liikmesriike ei pidanud seda oluliseks. Ehk saate teie, härra Hughes, aidata meil veenda neid liikmesriike ja valitsusi, kes tööhõivele pühendatud tippkohtumise mõtte maha laitsid? Mina leian, et tööhõive on kõige tähtsam probleem, mis meil lähitulevikus lahendada tuleb.
Stephen Hughes
fraktsiooni S&D aseesimees. - Ma kavatsen tõepoolest nende liikmesriikidega tegelda. Tulles tagasi turule sisenemise strateegia küsimuse juurde: kas te nõustute, et kulutusi, mis on suunatud tööpuuduse tõhusale vähendamisele, ei peaks käsitama täiendava koormana riigi rahandusele, vaid jätkusuutlikkuse tagamise võimalusena?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tegelikult me olemegi nii teinud. Mõne liikmesriikide võetud erimeetmega - võtkem näiteks Kurzarbeit Saksamaal - on kaasnenud kulutuste suurenemine, samas kui tootlikkust on mõnevõrra vähendatud. Minu arvates oli see sotsiaalsest seisukohast õigustatud. Sama võib öelda Ühendkuningriigis heaks kiidetud Walesi süsteemi kohta. Nii et tegelikult on olnud häid juhtumeid, mil sotsiaalsetel eesmärkidel on ilmutatud suuremat paindlikkust ja sotsiaalseid kulutusi suurendatud selleks, et vältida tööpuuduse edasist kasvu, mis on praegu minu põhimure.
Guy Verhofstadt
Lugupeetud juhataja! Minu küsimus ei tule komisjoni presidendile üllatusena. Reedel teatas volinik Kroes, et on olulisi tõendeid, mis näitavad, et Saksamaa toetus Opelile on vastuolus Euroopa riigiabi- ja siseturueeskirjadega ning et see seab teiste riikide tehased ebasoodsasse olukorda. Günter Verheugen aga ei näinud selles probleemi. Ta ütles raadios esinedes, et Opel liigub juba õiges suunas.
Eile palus üks kolleeg Saksamaa Kristlik-Demokraatlikust Liidust koguni, et me esitaksime volinik Kroesi peale kaebuse. Ta rääkis temast kui suuri vastuolusid tekitavast volinikust, kes ei ole objektiivne, kes on Saksamaa vastu ja kes võib kaks nädalat enne oma ametiaja lõppu Euroopas suurt segadust tekitada. Minu arvates teeb volinik Kroes lihtsalt oma tööd ja minu küsimus teile, lugupeetud komisjoni president, on väga lihtne: kas te toetate oma volinikku Neelie Kroesi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma olen alati toetanud oma komisjoni liikmeid, sealhulgas Neelie Kroesi. Muidugi tegi ta oma otsuse - võttis Saksamaa valitsusega selgituste saamiseks ühendust - minu nõusolekul. Me ootame nüüd vastust asjaomastelt ettevõtjatelt.
Mul on hea meel, et tänu heale koostööle liigume selles asjas väga kiiresti edasi. Ma saan aru, et nüüd, mil komisjon on väljendanud kahtlust pakkumisprotsessi õiguspärasuse suhtes, hindavad GM ja Opel Trust uuesti Opeli ostmiseks tehtud pakkumisi, lähtudes turutingimustest. Olen kindel, et meil õnnestub jõuda lahenduseni, mis on vastavuses Euroopa Liidu siseturu- ja riigiabieeskirjadega.
Ma olen väga sageli öelnud, et me ei saa Euroopas teha kompromisse siseturu- ja konkurentsieeskirjadega seotud küsimustes. Kui me seda teeme, ei ole meil enam siseturgu ega meie ühist Euroopa projekti.
Guy Verhofstadt
fraktsiooni ALDE esimees. - (NL) Mul ei ole rohkem küsimusi. Märgiksin vaid ära, et komisjoni president ütles väga selgelt, et ka tema pooldab volinik Kroesi saadetud kirja ja et sellel kirjal on kogu komisjoni toetus. See on tõesti oluline, sest see tähendab, et volinik Verheugen peaks oma sõnu hoolikamalt valima, kui ta väidab, et mingeid probleeme ei ole. Probleemid kas on või neid ei ole.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma mitte üksnes ei pooldanud seda kirja - ma lausa ütlesin volinik Kroesile, et ta võiks kirja saata, nii et minu seisukoht neis küsimustes on väga selge.
Härra Verhofstadt, teeme selle asja selgeks. Meil on komisjonis kolm inimest, kellel on õigus sel teemal arvamust väljendada, kuid komisjoni seisukohad on presidendi poolt kolleegiumi nimel ja vastava voliniku poolt väljendatud seisukohad.
Rebecca Harms
Austatud president! Tundes suurt muret Kopenhaageni kliimaläbirääkimiste võimaliku läbikukkumise pärast, kinnitas Euroopa Parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon eile taas Euroopa Ülemkogu varasemaid nõudmisi ning võttis need väga kiiresti ja väga üksmeelselt vastu. Parlamendikomisjon tegi ettepaneku, et nõukogu peaks veel kord käsitlema vajadust kehtestada Euroopa Liidule CO2-heite 30%-lise vähendamise eesmärk ja pakkuda tööstusriikidele välja eesmärk vähendada CO2-heidet 40% ning - ja see on rahvusvaheliste läbirääkimiste seisukohalt väga tähtis ettepanek - et Euroopa peaks 2020. aastaks eraldama arengumaade kliimafondi 30 miljardit eurot. Mida te kavatsete ja saate teha selleks, et pöörata nõukogu tähelepanu nendele olulistele, vajalikele ja põhjendatud nõudmistele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Nagu ma ütlesin avalikult New Yorgis toimunud kõrgetasemelisel kohtumisel ja ka Pittsburghis, olen ma väga mures Kopenhaagenit puudutavate läbirääkimiste aeglase tempo pärast.
Kopenhaageni kliimaläbirääkimistel on kolm võimalikku komistuskivi ja need ei ole seotud ainult rahastamisega: heitkoguste vähendamise kohustuste ambitsioonika eesmärgi ilmselge puudumine mõne väljaspool Euroopa Liitu asuva arenenud riigi puhul, suurte kiiresti areneva majandusega arengumaade soovimatus esitada veenvaid ettepanekuid oma leevendamismeetmete kohta ning arenenud riikide poolt kindla rahalise pakkumise puudumine läbirääkimistelaual. Need on need kolm komistuskivi.
Ma loodan, et Euroopa Liit säilitab oma juhtpositsiooni ja et Euroopa Ülemkogu esitab selle kuu lõpul kindla rahalise ettepaneku. Loodetavasti on meil homme aega seda küsimust põhjalikumalt arutada, sest kliimamuutus on Euroopa Ülemkogu järgmisel kohtumisel üks peamisi arutusele tulevaid teemasid. Komisjon võitleb kindlasti suuri sihte seadva kava eest, sest - nagu ma alati olen öelnud - kliimamuutus ei ole ainult keskkonnaprobleem, vaid seostub ka arenguga.
Rebecca Harms
Lugupeetud komisjoni president! Arvukatel teavitamise eesmärgil korraldatud kohtumistel, sealhulgas kõrgete ÜRO ametnikega, on meile räägitud, et Euroopa Liit jääb oma püüdlustes maha sellistest riikidest nagu Hiina ja Jaapan. Kuidas te saate siis veel väita, et me mängime juhtrolli?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kui see tõeks saab, olen ma erakordselt rõõmus, kuid praegu see kahjuks nii ei ole. Seni on Euroopa Liit ainuke blokk, mis on seadnud enesele siduvad eesmärgid ja need ka õigusaktides sätestab.
Meil on hea meel mõningate positiivsete suundumuste üle, nimelt Jaapani uue peaministri teretulnud poliitilise avalduse üle - ja ma olen isiklikult teda selle eest tänanud -, kuid siiani on see üksnes poliitiline avaldus. Me hindame kõrgelt mõnda riiklikku plaani, millest Hiina on teada andud, kuid seni ei ole Hiina nõustunud neid plaane Kopenhaageni läbirääkimistel siduvate kohustustena esitama.
Me oleme rahul teistegi positiivsete suundumustega, kuid tegelikult kuulub juhtroll kliimamuutuse vastu peetavas võitluses meile. Mulle meeldiks, kui keegi selles juhtrollis meie kõrvale astuks, sest mõnikord on üksinda juhtimine üsna ebamugav. Ent reaalsus on selline, et teised peavad meie ambitsioonidele alles järele jõudma.
Michał Tomasz Kamiński
Austatud president! Kõigepealt tahaksin avaldada teile oma lugupidamist, kuna te olete elav näide selle kohta, kuidas üks poliitik oma sõna peab. Kui mu naine palub mul midagi teha ja tahab teada, kas ma ikka kindlasti oma lubadust pean, siis ma vastan alati: "Jah, sest ma olen ju poliitik.” Te olete täna näidanud, et peate poliitikuna oma sõna. Te olete siin ja vastate Euroopa Parlamendi küsimustele väga hästi.
Härra president, te ütlesite oma sõnavõtus, et väga tähtis on tugevdada ühtset turgu ja et ühtse turu tugevdamine on Euroopa kriisi lahendamise võti. Tahaksin teilt, härra president, oma fraktsiooni nimel küsida, mida te kavatsete eelseisvatel kuudel teha selleks, et Euroopa ühtse turu tugevdamine aitaks võidelda selle raske majanduskriisiga, milles me täna oleme.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid väga, härra Kamiński. Ma ütlesin oma poliitilistes suunistes - mis minu arvates pälvisid Euroopa Parlamendi heakskiidu, arvestades seda tugevat toetust, mida te minu tagasivalimisel mulle osutasite -, et siseturg on üks meie eelisvaldkondi ning me peame võitlema igasuguse majandusliku natsionalismi vastu.
Mul on teile kõigile hea uudis. Just täna tellisin ma Mario Montilt ühtse turu tuleviku kohta raporti, mis kirjeldaks võimalusi ja soovitusi ühtse turu taaskäivitamise algatuse esitamiseks. Mul on hea meel, et ta selle ülesande vastu võttis, sest nii on meil võimalus hankida veidi välisteadmisi ja koguda toetust, loodetavasti koos Euroopa Parlamendiga, et anda siseturu toimimisele uut hoogu ja uurida, kuidas muuta see vastavaks 21. sajandi vajadustele. Ma leian, et see on eriti oluline tarbijate jaoks, aga ka väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks, mis aeg-ajalt tunnevad survet ja kannatavad konkurentsi moonutava tegutsemise tõttu ühisturul.
Michał Tomasz Kamiński
Lugupeetud president! Tahaksin lõpetuseks öelda, kui tähtis on meie fraktsiooni jaoks see, et ühtse turu tugevdamise ja meie ühise Euroopa ülesehitamise töös ei ole te unustanud Euroopas eksisteerivaid erinevusi. Te ei ole unustanud, et meil on riike, kes alles hiljuti Euroopa Liiduga ühinesid ja kes on mõnes mõttes majanduslikult ebasoodsas olukorras. Me teame, et te olete nende uute liikmesriikide suhtes alati väga õiglaselt käitunud, ja ma loodan, et teete seda ka edaspidi.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma arvan, et siseturg on parim vahend, et kaitsta kõiki liikmesriike, olgu nad uued või vanad, suured või väiksed, rikkad või vaesed. See on õiglusel põhinev poliitika ja parim võimalus kaitsta nõrgemaid, s.t tarbijaid, kes on tavaliselt nõrgemal positsioonil.
Samuti on nii võimalik kaitsta väikseid ja keskmise suurusega ettevõtteid suurte monopolide või oligopolide eest. Just see on siseturu eesmärk, mis on Euroopa Liidu jaoks niivõrd oluline.
Lothar Bisky
Austatud president! Te tahate, et majanduse elavdamise kavadest peagi loobutaks ja et liikmesriikide eelarvepuudujääke kiiresti vähendataks. Kuid isegi teie viimases prognoosis öeldakse, et Euroopa Liidu SKT kasvab 2009. aasta neljandas kvartalis vaid 0,1%. 2009. aasta kohta tervikuna tähendaks see 4%-list langust. Teie enda prognooside kohaselt ületab töötuse määr Euroopa Liidus 2010. aastal 11%.
Kas te ei arva, et riiklike kulutuste liiga varajane järsk vähendamine võib selle väikse taastumise peatada? Või arvate, et finantssektor on esialgu probleemist üle saanud ja kriisi kulud peaksid jääma tavainimeste kanda? Juba praegu sunnitakse Euroopa Liidu erakorralise laenu saamiseks Lätile, Ungarile ja Rumeeniale peale šokeerivaid tingimusi: madalamad palgad, väiksemad pensionid, vähem avalikke teenuseid ja kõrgem käibemaks. Kas see on teie ettekujutus sotsiaalsest Euroopast?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, just seetõttu, et me oleme mures nende arvude pärast, mida te mainisite - ja ma olen üldjoontes nendega nõus -, oleme neid oma prognoosides käsitlenud. Ma olen varem juba mitu korda öelnud, et me valmistame ette väljumisstrateegiat, kuid ei soovita hakata seda väljumisstrateegiat kohe rakendama. Me ütleme, et elavdamiskavadega tuleks jätkata. Rahandusministrid on omavahel kohtunud ja minu teada on nad kokku leppinud, et väljumisstrateegiat ei peaks hakkama rakendama enne 2011. aastat. Nii et me peame oma majanduse ergutamisega jätkama - just nende murettekitavate probleemide tõttu sotsiaalvaldkonnas ja iseäranis seoses töötusega.
Kuid - nagu te teate - selle kriisi üheks põhjuseks oli ka eelarvete tohutu tasakaalustamatus, suured avaliku sektori kulutused, priiskamine rahaliste vahenditega. Ma arvan, et jätkusuutmatut mudelit ei tohiks säilitada, nii et teatud hetkel tuleb jätkusuutlikkuse juurde tagasi pöörduda. Küsimus on ka solidaarsuses tulevaste põlvkondadega.
Lothar Bisky
Härra president, kas ma sain õigesti aru, et see nn väljumine algab 2011. aastal?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma ei saa seda praegu kinnitada, kuid ma võin öelda, et tõenäoliselt seda enne 2011. aastat ei juhtu. Minu arvates on rahandusministrid niimoodi kokku leppinud ja muide, see oli ka Euroopa Liidu seisukoht G20 riikide kohtumisel.
Nüüd tehakse ka jõupingutusi selle poliitika kooskõlastamiseks kogu maailmas. See ei tähenda, et kõik maailma piirkonnad teevad ühel ajal samasuguseid otsuseid, kuid see kriis näitas meile, et me oleme nii heas kui ka halvas üksteisega seotud, ja me peame püüdma neid väljumisstrateegiaid üleilmselt välja töötada.
Nii et üsna tõenäoliselt ei toimu see enne 2011. aastat, kuid me peaksime majanduslikku olukorda jätkuvalt väga tähelepanelikult jälgima.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD kaasesimees. - Härra Barroso, mul on väga hea meel teid siin näha. Võimaluse üle täidesaatva võimu esindajalt aru pärida tuleb kahtlemata rõõmustada.
Te teate, et ma ei ole just alati kuulunud teie suurimate toetajate hulka, kuid ma pean tunnistama, et te olete väga hästi toime tulnud. Teil õnnestus eirata Prantsuse rahvahääletuse tulemust, teil õnnestus eirata Hollandi rahvahääletuse tulemust ja teil õnnestus sundida iirlasi juba teist korda taanduma. Nii et teie leping on teil juba peaaegu käes.
Nüüd on muidugi aeg valida president - Euroopa Liidu suur sümboolne juht, keda tuntakse kogu maailmas. Kihlveokontorites on suurimad panused tehtud Tony Blairi peale. Tahtsin teilt küsida, kas te nõustute, et Tony Blair on presidendiks saamiseks piisavalt Euroopa-meelne, kui arvestada tema jätkuvat toetust Suurbritannia liitumisele euroalaga, loobumist kahe miljardi naela suurusest tagasimaksest Suurbritanniale ja kogu tema suhtumist Suurbritannia liikmesusse Euroopa Liidus - keeldumist korraldada Suurbritannia rahvahääletus? Kas selline oli kokkulepe, nagu ma ennustasin 2005. aastal? Kas see kõik oli kogu aeg kokkumäng?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, härra Farage, ärge ole nii kurb Iirimaa rahvahääletuse tulemuse pärast. See ei olnud hea tulemus - vaid 67% inimestest! Kui tegemist on tõelise arutelu ja tõelise vastutustundega, siis ajalugu on näidanud, et Euroopat toetatakse. Tegelikult deklareeris Iirimaa oma iseseisvumist Ühendkuningriigi Iseseisvusparteist, sest teie ju korraldasite seal kampaaniat, kuid Iirimaa ütles teile ja teie parteile "ei”.
(Aplaus)
Mis puudutab tulevast Euroopa Ülemkogu presidenti, siis seda teemat ma ei kommenteeri. Selle otsuse teeb Euroopa Ülemkogu. Kuid ma tahaksin teile täiesti siiralt kinnitada, et siin ei ole mingeid varjatud kokkuleppeid ega salajasi eesmärke. Kui oleks, siis ma teaksin neist. Nii et mingeid varjatud kokkuleppeid ega salajasi läbirääkimisi ei ole. Ma võin teile öelda järgmist: me vajame sellist Euroopa Ülemkogu presidenti, kes on pühendunud eurooplane ja kes tagab alati järjepidevuse, sest minu arvates ei oleks õige, kui meil on ülemkogu, mis kord poolaastas oma tegevusplaane täielikult muudab. Ma olen väga selle poolt, et meil oleks tugev Euroopa Ülemkogu president, kes tagab ülemkogu tegevuse sidususe ja järjepidevuse, kes töötab muidugi käsikäes komisjoniga ning on täielikult pühendunud Euroopa projektile ja ühenduse asjadele.
Nigel Farage
fraktsiooni EFD kaasesimees. - Härra Barroso, ma olen pettunud. See on infotund ning "jah” või "ei” oleks olnud lihtsam, aga olgu peale. Olgu see Blair või keegi teine, kuid fakt on see, et presidenti ei valita demokraatlikul teel; ka teid ennast ei ole demokraatlikult valitud. Kas see mitte ei olegi kogu Euroopa Liidu kokkuvõtlik iseloomustus? Kas pole see üks imetore võimalus anda pensionile läinud ja kurnatud endisele peaministritele veidike tõelist täidesaatvat võimu? Te oleksite võinud Euroopa Liidu selle lepinguga demokratiseerida. Te otsustasite seda mitte teha. Kas riiklik demokraatia on oluline või on Euroopa Liit teie arvates tähtsam?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Just sellepärast, et Euroopa Liit ei ole selline integreeritud riik, mida te tundute nii väga kartvat, ei vali Euroopa Ülemkogu presidenti otsevalimistel rahvas, vaid Euroopa demokraatlikult valitud riigipead. See ongi see loogika. Mind ennast toetasid ühehäälselt Euroopa demokraatlikult valitud riigipead ja ka Euroopa Parlamendi suur enamus. Seega on mul enda arvates tugev demokraatlik legitiimsus.
(Aplaus)
Kui ma olin veel liikmesriigis tegutsev poliitik, valiti mind demokraatlikult oma riigi parlamenti, kui ma olin 29aastane, ja ma tahaksin märkida, et keerulisem on saada valitud komisjoni presidendiks kui enamiku meie liikmesriikide peaministriks!
Krisztina Morvai
(HU) Homme kell 15 korraldan ma pressikonverentsi inimõiguste kriisi kohta, mis on kestnud alates 2006. aastast. Austatud president, head kolleegid! Ma kutsun ja ootan kogu südamest teid kõiki sinna. Riigi õigusabitalituselt saadud teabe kohaselt kinnitab suur hulk kohtuotsuseid, et 2006. aasta sügisel leidis Ungaris aset jõhker politseiterror, eriti 23. oktoobril toimunud 50. aastapäeva mälestusmiitingul. Politsei pani valitsuse käsul toime mitmesuguseid julmi tegusid, tulistades 14 inimest silma, mistõttu paljud neist jäid pimedaks, ning pidas sadu süütuid inimesi poliitiliste vangidena kinni ja piinas neid.
Austatud president, kas te olete teadlik, et kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni aseesimees Kinga Göncz kuulus valitsusesse, mis tookord tulistamiseks loa andis? Ma tahaksin kuulda teie arvamust selle teema kohta ja loodan südamest teid homsel pressikonverentsil kohata.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma jälgin kõiki suundumusi liikmesriikides, kuid lubage mul öelda, et komisjonil ei ole õigust sekkuda liikmesriikide teatud siseasjadesse, ja see on selline küsimus, mille kohta ma ei saa siin vastust anda, sest tegemist on Ungaris toimuva sisevaidlusega.
Komisjonil on õigus sekkuda põhiõigustega seotud küsimustesse, kui kõne all on ühenduse õiguse rakendamine. Austatud parlamendiliikme viidatud sündmused ei olnud seotud ühenduse õigusega. Seepärast paluksin ma teid mitte esitada mulle küsimusi, mida on parem käsitleda riigi parlamendis, mitte aga siin, Euroopa Parlamendis.
Krisztina Morvai
(HU) Kas ma sain teie jutust õigesti aru, et kogunemis- ja mõttevabadus, inimõigused ning isegi Euroopa inimõiguste konventsioon ei ole Euroopa Liidu õiguse osa? Kas inimõigused ei kuulu Euroopa Liidu väärtuste süsteemi ja õigussüsteemi? Kui ei, siis olen ma asjadest valesti aru saanud.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Muidugi on inimõigused osa Euroopa Liidust, kuid meil on süsteem, mis põhineb õigusriigi põhimõtetel, ja me eeldame, et kõik liikmesriigid, sealhulgas teie riik, toimivad õigusriigi põhimõtete järgi. Nii et teil on võimalik esitada need küsimused oma kohtutele ning kaebuse saab esitada ka Euroopa Inimõiguste Kohtule või Euroopa Kohtule Luxembourgis. Inimõiguste süsteem on meil seega olemas.
Kuid ma ei saa ega tohigi sekkuda liikmesriikide poliitilistesse vaidlustesse eri poliitiliste erakondade vahel.
Juhataja
Tänan teid väga, härra president. Tahaksin siiralt tänada fraktsioonide esimehi selle eest, et nad ajast kinni pidasid ja arutelus nii hästi osalesid. Tänan ka härra Barrosot. Et arutelu oleks elav, tuleb meil ajast kinni pidada. Nii et suur tänu teile kõigile.
Finantskriisi tagajärjed tööhõivele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele
Corien Wortmann-Kool
(NL) Austatud president! Minu küsimus puudutab kriisile reageerimise meetmeid. Kliimamuutusega seoses heitkoguste vähendamise eesmärkide osas on Euroopa Ameerika Ühendriikidest ees. Ameerika Ühendriigid aga edestavad meid tehnoloogilistesse uuendustesse ja jätkusuutlikkusse tehtavates erasektori investeeringutes, mis on äärmiselt tähtsad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) ning tööhõive seisukohalt.
Tegelikult oli see ka teie kriisi- ja elavdamiskava nurgakivi. Milline on ikkagi teie suur eesmärk selles valdkonnas? Millal me jõuame Ameerika Ühendriikidega samale tasemele ning mida komisjon teeb ja mida saab ta teha selleks, et tagada sellele tasemele jõudmine? Laias laastus põrkavad meie VKEd ikka veel väga paljude takistuste vastu ega saa seetõttu oma kasvupotentsiaali rakendada. Mida te kavatsete teha siseturu väljakujundamiseks; lõppude lõpuks on ju siseturg tööhõive kasvu peamine allikas?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma juba avaldasin vastusena ühele eelmisele kõnelejale arvamust siseturu teemal, kuid nõustun täielikult sellega, mida te ütlesite tehnoloogia kohta. Mis puudutab uutesse tehnoloogiatesse investeerimist, siis me jääme Ameerika Ühendriikidest ja teistest riikidest maha.
Seetõttu kiitsime eripaketi raames näiteks heaks Euroopa majanduse elavdamise kava. Me oleme pannud suurt rõhku investeeringutele mõningatesse valdkondadesse, mis on seotud kliimaeesmärkide ja energiajulgeolekuga. Me seome need kaks valdkonda omavahel. Seepärast tulime alles äsja välja energiatehnoloogia strateegilise kavaga ja kutsume liikmesriike üles eraldama rohkem vahendeid selleks, et rahastada rohelisi tehnoloogiaid ehk igasuguseid tehnoloogiaid, mis aitavad muuta meie majandust säästvamaks ja keskkonnahoidlikumaks.
Kahtlemata on tegemist teemaga, mida me peaksime kaaluma ka järgmiste finantsperspektiivide puhul. Me esitame enne aasta lõppu eelarve läbivaatamise tulemused, nagu te teate. Siis on meil ka võimalus pidada põhjalik arutelu selle üle, millele tuleks investeeringute puhul tulevikus rohkem tähelepanu pöörata.
Juhataja
Head kolleegid, ma paluksin teid lisaküsimusi mitte esitada. Mul on siin väga pikk nimekiri ja oleks palju huvitavam, kui rohkem parlamendiliikmeid saaks küsimusi esitada.
Sylvana Rapti
(EL) Austatud president! Komisjon andis 2008. aastal välja soovituse suuremal arvul inimeste tööturule kaasamise kohta.
Ma tahaksin kõigepealt küsida, kas lisaks sellele soovitusele ja liikmesriikide võetud meetmetele kavatseb komisjon võtta veel meetmeid, et tugevdada avatud koordineerimismeetodit sotsiaalvaldkonnas. Ma viitan meetmetele, mis on kooskõlas toimiva tööstuspoliitikaga ja mille eesmärk on suurendada tööhõivet.
Teiseks, nagu me kõik teame, on 2010. aasta kuulutatud vaesuse vastu võitlemise Euroopa aastaks. Meie eesmärk on tugevdada sotsiaalset ühtekuuluvust. Lugupeetud president, minu küsimus on väga lihtne. Kas teil - teil isiklikult - on julgust võidelda vaesuse vähendamise kvantitatiivsete eesmärkide seadmise eest ja kas te suunate sellesse kogu oma energia? Ma paluksin ka, et te ei soovitaks mul pöörduda selle küsimusega liikmesriikide poole, nagu te tegite kohtumisel Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooniga.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma ütlesin ennist, et tööpuudus on minu kõige suurem mure, kuid tööpuudusega võitlemisel ei peaks me üksnes reageerima toimunule, vaid tegutsema ka ennetavalt. Seda on minu arvates võimalik saavutada Lissaboni strateegia muutmisega ja 2020. aastaks seostatud sihtide seadmisega.
Me peame Euroopa Liidu pikaajalise strateegia rajama jätkusuutliku majanduskasvu uutele allikatele, näiteks nn valgete töökohtade sektorile sotsiaalteenuste valdkonnas, kus alates 2000. aastast on loodud 3,3 miljonit uut töökohta - see on 16% kõikidest uutest töökohtadest.
Ka keskkonnahoidlike toodete ja teenuste turg peaks 2020. aastaks kahekordistuma. See loob tohutuid võimalusi nn roheliste töökohtade tekkeks. Seetõttu edendame olukorra hindamist kogu Euroopa Liidus, et prognoosida vajaminevaid töökohti ja oskusi. Niisiis olen ma otsustanud tegelda selle uue strateegiaga, et tõsta sotsiaalküsimused esiplaanile, nagu ma ütlesin teile juba siis, kui me arutasime laiemaid poliitilisi suuniseid järgmiseks ametiajaks.
Elizabeth Lynne
Me teame, et praeguses majanduskriisis kaotavad sajad tuhanded inimesed töökoha ja paljud neist on eakamad inimesed, kes on uue töö otsimisel väga ebasoodsas olukorras. Vaatamata sellele, et kõikides liikmesriikides tuleks järgida 2000. aasta tööhõivedirektiivi, ei ole paljud neist eakamatest töötajatest teadlikud oma õigustest, mis sellest direktiivist tulenevad, ja paljud liikmesriigid eiravad eeskirju.
Isegi kui osa töötajaid teab oma õigusi, on neil üksinda, ilma toetuseta sageli võimatu midagi ette võtta. Meil puudub õigusakt, mis kaitseks paljusid inimesi diskrimineerimise eest kaupadele ja teenustele juurdepääsul, kuid meil on tööhõivedirektiiv. Kas te võiksite meile öelda, milliseid meetmeid on võetud nende liikmesriikide vastu, kes ei rakenda seda nõuetekohaselt, ning millised mehhanismid võiks panna paika selleks, et aidata eakamatel ja puuetega töötajatel oma õigusi kasutada?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Kui liikmesriigid ei täida meie direktiive, algatame rikkumismenetluse. Nii et kui tegemist on konkreetse juhtumiga, siis me saame tegutseda ja tegutsemegi. Mis puudutab teie mainitud üldist küsimust, siis lubage mul öelda, et praeguse kriisi tõttu on töötuks jäänud üle viie miljoni eurooplase.
Kõige rohkem on kannatanud noored ja sisserändajad. Keskmine töötuse määr on Euroopa Liidus praegu 9,1%, kuid noorte töötajate ja sisserändajate hulgas on see üle kahe korra suurem (vastavalt 19,8% ja 19,1%). Need on kaks kõige olulisemat probleemi sotsiaalvaldkonnas. Ka laste vaesusega võitlemine on jätkuvalt väga tähtis küsimus. Me jälgime muidugi ka eakate inimeste olukorda, lähtudes kehtivatest direktiividest.
David Casa
(MT) Kahtlemata tasub rääkida sellest, kuidas me saaksime luua Euroopa Liidus rohkem töökohti. Samas leian ma, et lisaks tuleks mõelda ka sellele, kuidas kaitsta töökohti ja vältida nende kaotamist. Minu kodumaa valitsus sekkus sel hetkel, kui kriis kõige rängemalt end tunda andis. Usun, et tänu valitsuse sekkumisele päästeti tuhanded töökohad - muidugi sotsiaalvaldkonna kulutuste suurendamise kaudu. Kas te ei arva, et komisjon peab tegema suuremaid jõupingutusi, mis tagaksid, et selliselt toimitaks Euroopa Liidu kõikides liikmesriikides? Ma tean, et vastuseks te räägite äsja muudetud Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist ning asjaolust, et seda kasutatakse veelgi suurema hulga töötajate abistamiseks, kuid minu arvates tuleb teha kõik inimeste töökohtade allesjäämise tagamiseks, nii et neil ei tekikski vajadust kasutada Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi abi. Minu arvates peaks see olema meie tegelik eesmärk.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Lisaks Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi eeskirjade muutmisele oleme muutnud ka Euroopa Sotsiaalfondi toimimist, eraldades kiirendatud korras 1,8 miljardit eurot aktiivse tööturupoliitika tugevdamiseks.
Mõne muudatuse oleme teinud ka ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, et lihtsustada eeskirju ning tuua maksed ajaliselt ettepoole. Ka see on väga tähtis tegevuspõhimõte. Ma mainisin juba 550 miljardit eurot, mis eraldatakse elavdamiskava alusel, ja muidugi võin ma mainida ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi ning mõningaid muid ettepanekud, mille me oleme teinud.
Kahjuks pean ma ütlema, et meil oli üks mõte, mida liikmesriigid ei pooldanud, nimelt sotsiaalfondi kaasfinantseerimise peatamine. Me esitasime selle ettepaneku nõukogule, kuid see lükati tagasi. Loodan siiski, et teie abiga läheb see ettepanek läbi, sest mõnel riigil lihtsalt ei ole rahalisi vahendeid sotsiaalfondi kaasrahastamiseks. Nii et me kasutame täies ulatuses kõiki vahendeid, mis ühenduse tasandil meie käsutuses on, et aidata liikmesriikidel võitluses tööpuudusega teha seda, mida nad üksi ei suuda.
Alejandro Cercas
(ES) Austatud president, tänan teid tänase huvitava arutelu eest.
Te ütlesite tööhõivest rääkides, et mõni liikmesriik ei osalenud Praha tippkohtumisel. Kuid, härra president, tõsisem on see, et Euroopa ajaloo rängima tööhõivekriisi tingimustes - täna, nagu ka homme ja ülehomme, kaotab töö 10 000 eurooplast - ei ole nõukogu astunud ühtki tõsiseltvõetavat sammu ja pole korraldatud ühtki tööhõivealast tippkohtumist. Te oleksite võinud ka öelda, et komisjonil on eelmisest aastast pärit tegevuskava, kuid see oli juba eelmisel aastal vananenud ja see ei vasta praegu miljonite kodanike, terve eurooplaste põlvkonna ja kogu heaoluriigisüsteemi väga pakilistele vajadustele. Praegu on kaalul meie heaoluriigisüsteemi tulevik.
Härra president, ma kutsun teid üles juhirolli täitma. Me vajame aktiivset juhtimist, sellist juhtimist, mis teeb lõpu ükskõiksusele ja läbipaistmatusele. Te peate nõukogule ütlema, et me ei saa niimoodi jätkata. Me vajame komisjoni, kes ei tegele üksnes tavapäraste vahendite ja küsimustega, vaid kes sel raskel ajal - ma tean, et see on teie jaoks keeruline, härra president - asub institutsioonidevahelise kokkuleppe alusel Euroopa etteotsa, et anda lootust tervele eurooplaste põlvkonnale.
José Manuel Barroso
On tõsi, et me teeme kõik võimaliku, ja - nagu ma programmi kirjeldades ütlesin - omistame sotsiaalküsimustele suuremat tähtsust, sest sotsiaalvaldkonnas valitseb praegu erakorraline olukord.
Näiteks just seetõttu teatasin ma vajadusest uurida kõikide uute õigusaktide puhul nende sotsiaalset mõju. Seetõttu edendame ühiseid aktiivse kaasamise põhimõtteid kui ühenduse poliitikat. Seetõttu võin ma ka öelda liikmesriikidele, et me toetame sotsiaalseid investeeringuid. Sotsiaalsed kulutused, mis 2008. aastal moodustasid 28% SKTst, kasvavad 2010. aastal 31%-ni. Seega lisandub umbes 3500 miljardit eurot!
Me teeme tõsiseid jõupingutusi, kuid loomulikult, härra Cercas, on tõsi, et need peavad olema komisjoni, Euroopa Parlamendi ja liikmesriikide ühised jõupingutused.
Gerald Häfner
(DE) Lugupeetud president! Euroopa - see tähendab vabadust, demokraatiat ja solidaarsust ning sotsiaalset ja keskkonnaalast vastutust. Kuid teil ja komisjonil on juba pikka aega olnud täiesti üheplaaniline lähenemisviis vabadusele - te olete keskendunud üksnes majandusvabadusele, s.t vabadusele majanduslikus mõttes - ja reguleerimisele mitmes valdkonnas, kus reguleerimine ei ole vajalik, kuid kui maailma finantsturgudel on kaalul miljardid, siis selles valdkonnas olete peamiselt keskendunud mittesekkumisele ja mittereguleerimisele, arvates, et nii oleks kõigi jaoks kasulikum.
Me oleme näinud, milliste katastroofiliste tagajärgedeni see viis. Ma palun teilt selget vastust. Kuidas ning milliste projektide ja kavade kaudu te kavatsete Euroopa Parlamendile ja Euroopa elanikele usutavalt selgeks teha, et teie ja komisjon olete sellest katastroofist õppinud ja kavatsete meie kurssi täielikult muuta?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Esiteks, usaldusväärsuse küsimus on teie jaoks subjektiivne küsimus. Ma arvan, et vastuse sellele küsimusele andis Euroopa Parlament, kes hiljuti mulle uue mandaadi andis. See näitab, et Euroopa Parlamendi arvates olen ma selle poliitika jätkamiseks usaldusväärne.
Tegelikult on meil olemas poliitika majandus- ja finantskriisile reageerimiseks. Me oleme teinud olulisi otsuseid ning oma hiljutiste õigusloome- ja järelevalvemeetmetega oleme maailmas juhtival positsioonil. Raporti põhjal, mille ma tellisin Larosière'i rühmalt, esitasime mõne ettepaneku, mille nõukogu ja Euroopa Parlament loodetavasti heaks kiidavad.
Tänasel komisjoni koosolekul kiitsime heaks tuletisinstrumente käsitleva teatise, millele peab muidugi järgnema konkreetne õigusakt. Nii et tõepoolest - me reageerime finantskriisi kõikidele aspektidele, sealhulgas õigusloome ja järelevalve abil. Ma olen oma praegusel ametiajal juba teinud mõne otsuse ja järgmine komisjon kahtlemata jätkab seda teed, sest minu arvates nõuab olukord seda.
Veronica Lope Fontagné
(ES) Austatud president! Ma tahaksin rääkida ajutise raamistiku alusel heaks kiidetud abist, mille eesmärk on vähendada majanduskriisist tingitud probleeme, täpsemalt aga Opelist.
Tahaksin küsida, kas komisjon uurib seda, kas Saksamaale ajutise raamistiku alusel antud abi sõltus varasemast kokkuleppest ümberkorraldamismeetmete geograafilise jaotuse kohta, mis ei oleks kooskõlas selle abi eesmärgiga.
Kui see nii on, siis tahaksin teada, kas te nõustute sellega, et äriühingul on õigus Opeli jaotamist ja ümberkorraldamist vabalt ning omaenda majanduslikele ja tootmisega seotud kriteeriumitele tuginedes üle vaadata, jättes alles võimalikult palju töökohti.
José Manuel Barroso
Ma olen sellele küsimusele varem juba vastanud, kuid ütlen, et meil oli mõningaid kahtlusi selle protsessi suhtes. Komisjon väljendas neid kahtlusi ning General Motors ja Opel Trust hindavad nüüd ümber seda, kuidas Opeli ostupakkumine tehti, ja kontrollivad, kas see pakkumine tehti tegelikult ärilistel alustel.
Meie teeme komisjonis kõik võimaliku, tagamaks, et lahendus oleks kooskõlas siseturu- ja riigiabieeskirjadega, ning me oleme nende eeskirjade kohaldamisel kindlasti objektiivsed ja ranged.
Vicky Ford
Euroopa riike ühendab see, et kõigis neis kasvab tööpuudus, mis ei ole ilmselgelt ainult sotsiaalne kriis, vaid avaldab lisasurvet liikmesriikide eelarvetele, sest hoolekande- ja koolituskulud kasvavad, maksutulud aga vähenevad.
Seda arvestades, härra Barroso, kas te olete nõus, et meie - Euroopa Parlament ja komisjon - peaksime olema eriti ettevaatlikud iga sendiga, mille me liikmesriikide eelarvekoormale juurde lisame? Kui te olete nõus, siis kuidas te soovitaksite meil neljapäevasel eelarvearutelul hääletada?
Teiseks: miks me ikka veel Strasbourgis istungeid peame?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma toetan järgmiseks aastaks kavandatud eelarvet, nii et mina soovitan teil poolt hääletada.
Mis puudutab ettevaatlikkust ja täpsust, siis ma olen teiega nõus. Me peame olema maksumaksjate rahaga äärmiselt hoolikad ja me peame mõistma, mis on esmatähtsad eesmärgid. Täna valitseb mõnes liikmesriigis ilmselgelt sotsiaalne kriis. Probleeme on sotsiaalse tõrjutuse ja vaesusega, mis teevad kindlasti muret kõikidele parlamendiliikmetele. Seega tuleb meil mõelda, milline on parim viis olukorda lahendada.
Te teate, et komisjon on olnud väga range ning seadnud eesmärgiks tagada Euroopa Liidus jätkusuutlikkuse reeglite täitmine, lähtudes stabiilsuse ja kasvu pakti tingimustest. Muidugi ei arva me, et probleeme saaks lahendada lihtsalt raha loopides, kuid tegelikult on olemas olukordi - nagu praegune -, kus sotsiaalselt pakilistele probleemidele tuleb pöörata erilist tähelepanu. Ebatavalise olukorra lahendamiseks oli vaja erakorralisi meetmeid. Küsimus on tasakaalus, nagu alati.
Ádám Kósa
(HU) Lugupeetud komisjoni president! Komisjoni määrusega nr 800/2008 vähendati puuetega inimeste palgatoetusi 75%-ni maksimaalsest abisummast. Seetõttu on alates 1. jaanuarist 2009 puuetega inimeste ja vähenenud töövõimega inimeste tööhõive muutunud suureks probleemiks. Eelarve piiramise tagajärjel on puuetega inimestele ette nähtud töövõimalused tunduvalt vähenenud. Samal põhjusel sattus ohtu ka paljudes riikides - näiteks Ungaris - pakutav riiklik toetus töökohtade tekitamise meeskonna loomiseks. Selles süüdistatakse Euroopa Liitu. Seega tahaksin ma esitada ühe küsimuse. Kuidas kavatseb komisjon finantskriisi ajal käsitleda puuetega inimeste õigust tööle, neile töökohtade säilitamise ülesannet ja võrdse töö eest võrdse palga maksmise põhimõtet? Nimetatud määrus koostati enne kriisi.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Austatud parlamendiliige teab kindlasti, et komisjon on esitanud ettepaneku võtta vastu horisontaalne direktiiv, mis käsitleb diskrimineerimise, sealhulgas puude alusel diskrimineerimise tõkestamist. Selle ettepaneku saatus on nüüd teie ja ka Euroopa Ülemkogu kätes. Ma tõesti loodan, et see ettepanek leiab toetust, sest me oleme kindlasti vastu igasugusele puuetega inimeste diskrimineerimisele.
Paljud teie mainitud probleemid tuleb lahendada riiklikul tasandil, sest tegemist on konkreetset toetust hõlmavate meetmetega, mis tuleb võtta riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide raames. Kuid me teeme Euroopa Liidu tasandil kõik võimaliku selleks, et luua siduv raamistik, mis kohustab meid endid ja kõiki liikmesriike järgima mittediskrimineerimise põhimõtet ja pakkuma puuetega inimestele erikaitset.
Pervenche Berès
(FR) Härra Barroso, Euroopa Parlament on nimetanud teid komisjoni järgmiseks presidendiks. Teie järgmine pakiline ülesanne on panna paika komisjon, kes teeniks kriisist väljuvat Euroopat. Seega, kuidas te kavatsete kasutada meie käsutuses olevaid ebapiisavaid ühenduse vahendeid ja neid optimeerida ning kuidas te mõtlete jagada portfellid, et meil oleks võimalik lahendada esile kerkivaid küsimusi? Ma tean küll, et kõik sõltub teie aruteludest riigipeade ja valitsusjuhtidega, kuid komisjoni presidendina tuleb teil oma plaane nendega jagada. Kuidas me saame olemasolevaid strateegiaid omavahel ühendada? Kuidas jagada portfellid nii, et võetaks arvesse sellest kriisist saadud õppetunde?
Mis puudutab vahendeid, siis ma tooksin vaid ühe näite. Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond on praegu vastuolus riigiabistrateegiatega, mis ei luba meil rakendada tööstuspoliitikat, mis aitaks kriisist välja tulla. Millised on teie ettepanekud? Milliseid volitusi te riigipeadelt ja valitsusjuhtidelt küsite ning kuidas te palute neil portfellid jaotada?
José Manuel Barroso
Portfellide jaotamine ei ole mitte riigipeade ja valitsusjuhtide pädevuses, vaid komisjoni presidendi pädevuses ning ma kavatsen kindlasti kasutada seda pädevust nii, nagu ma kõige sobivamaks pean.
Ma olen teid juba veidi valgustanud järgmise komisjoni programmi puudutavates aruteludes, kuid ma suhtlen ka riigipeade ja valitsusjuhtidega.
Ma võin öelda teile ka seda, et alles täna saatsin ma kirja, paludes kõigil esitada kolleegiumi ka naiskandidaate. Soolise tasakaalu küsimus teeb mulle tõepoolest muret. Kui ma midagi ette ei võta, siis ei saa komisjonis olema peaaegu ühtki naist, sest üldiselt tahavad valitsused esitada järgmisesse komisjoni ainult meessoost kandidaate.
Seetõttu saatsin ma täna selle kirja.
Mis puudutab tegelikku jaotust, siis mingeid olulisi muutusi ei tule. Peamistest uuendustest rääkisin ma teile juba meie arutelus. Need hõlmavad ennekõike õigusküsimuste ja põhiõiguste voliniku ning kliimavoliniku portfelli loomist. Muidugi on mul nüüd vaja pädevaid mehi ja naisi, kes on pühendunud Euroopale ning kes suudavad eri portfellide raames edukalt täita oma vastavaid ülesandeid, mis on kooskõlas Euroopa Liidu tegevuse prioriteetidega.
Graham Watson
Seni on jõukuse ja heaolu mõõdupuuks suuresti olnud tarbimine, mistõttu tööstust on julgustatud pöörama vähe tähelepanu kasutatud toormaterjalide tegelikule väärtusele, isegi kui nende hind on madal, või tekitatud jäätmete tegelikule maksumusele.
Kuidas kavatseb teie komisjon tagada, et tulevikus on majanduskasv teistsugust laadi ja et me ei leia end pärast järjekordset 20aastase majanduskasvu perioodi olukorrast, kus planeet ei kannata välja seda, mida me teeme, ja meie ühiskond ei suuda kanda sellise eluviisi tegelikke kulusid?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma tahaksin tänada Graham Watsonit selle väga olulise küsimuse eest. Tegelikult on see järgmise viie aasta programmi tuum: rohkem investeeringuid arukasse, keskkonnahoidlikku ja säästvasse majanduskasvu. See on väga tähtis.
Me peame aru saama, et tulevikumudel erineb minevikumudelist. Ma pooldan seda, et Euroopal peaks olema tugev tööstusbaas, kuid see tugev tööstusbaas peab sobima uuele, säästvale ajastule, mil meil tuleb mõelda keskkonnahoidlikule arengule ja rohelisele tehnoloogiale. Selles valdkonnas on meil võimalik luua uusi tooteid ja uusi turge. See on hea näide.
Seetõttu lähtume oma tulevase programmi koostamisel sellest, mida ma oma poliitilistes suunistes nimetasin "uuteks majanduskasvu allikateks”, sest majanduskasvu traditsiooniliste allikatega ei võida me konkurentsivõime lahingut selliste suurte tärkava turumajandusega riikidega nagu Hiina ja India.
Nii et majanduskasvu tagamise kavade keskmes peab olema innovatsioon, kasvu uued allikad, mis soodustavad üleminekut vähem CO2-heiteid tekitavale majandusele: nutikas keskkonnahoidlik arendustegevus ja innovatsioon. Ma arvan, et innovatsioonist saab tulevikus Euroopa majanduse arengu võti.
Emilie Turunen
(DA) Härra Barroso, finantskriis on tekitanud ajaloo suurima majanduskriisi ja tööpuudus kasvab Euroopas kiiresti. Alla 25aastaste noorte töötuse määr on Euroopas 19,8%, nagu te ise ütlesite, ning Hispaanias on üle kolmandiku alla 25aastastest töötud. Terve põlvkonna elu on rikutud ja seni, härra Barroso, pole te teinud peaaegu midagi selle probleemi lahendamiseks. Täna ma kuulsin, et see teeb teile suurt muret, ja mul on hea meel seda kuulda, kuid ma tahaksin näha tõendeid. Isegi kui vastutust tööhõivepoliitika eest kannavad liikmesriigid, on vaja ka Euroopa vastutust ja Euroopa algatusi.
Mul on kolm küsimust. Esiteks, volinik Špidla lubas Euroopa noortele viis miljonit praktikakohta. Kuhu need jäid? Teiseks, kogu Euroopas võetakse praegu vastu kasvu- ja päästepakette. Miks ei sisalda need paketid noortele suunatud tööhõivekava? Kolmandaks, mida te kavatsete teha selleks, et saavutada uues, Lissaboni strateegiale järgnevas strateegias suurem sotsiaalne rõhuasetus ja tugevam tegevuskava noortele?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma kordan, et me oleme meie käsutuses olevaid vahendeid täiel määral kasutanud. Meil on olemas ühenduse tasandi vahendid, kuid mõningaid vahendeid saavad kasutada liikmesriigid ise. Me saame teha liikmesriikidega koostööd, et neid vahendeid võimalikult hästi ära kasutataks, levitada parimaid tavasid ja julgustada liikmesriike neid järgima.
Volinik Špidla, kes on väga rasketes tingimustes teinud head tööd, on tegelikult koos kogu komisjoniga teinud liikmesriikidele üleskutse töötada välja viis miljonit praktikakohta. Meie levitame mõningaid häid tavasid. Näiteks Prantsusmaal on olnud väga heaks tavaks edendada ettevõttesisest koolitust ja praktikavõimalusi nii riigi kui ka vastavate ettevõtete endi raha eest.
Nii et see on tõepoolest tähtis eesmärk ja me kasutame selle saavutamiseks kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid - Euroopa Liidu Sotsiaalfondi, Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, Ühtekuuluvusfondi ning uute liikmesriikide ja mitte-euroala riikide puhul maksebilansitoetuse kahekordistamist.
Me oleme kasutanud oma vahendeid täies mahus, kuid peame tegema liikmesriikidega tihedamat koostööd, et lahendada neid sotsiaalseid probleeme ja vähendada noorte tööpuudust, millele te eraldi tähelepanu juhtisite.
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud president! Vaesuse ja töötuse vähendamiseks tuleb luua õigustega töökohti, toetada tootmist ja tagada tasuta avalike universaalteenuste parem kättesaadavus. Teisisõnu, me peame investeerima teistesse poliitikavaldkondadesse. Me peame tegutsema vastupidi senisele.
Näiteks, me olime jahmunud, kui kuulsime hiljuti tööhõive peadirektoraadi ja Eurofundi uuringust, milles esitati kaks tekstiilitööstuse tulevikustsenaariumi, ennustades 2020. aastaks 20-25% ühenduse töökoha kadumist; veel ühe stsenaariumi kohaselt kaob Euroopa Liidus selles sektoris koguni 50% praegustest töökohtadest. Kuidas saab siis seda olukorda lahendada uute ettepanekutega, mille eesmärk on rahvusvahelise kaubanduse liberaliseerimine, võtmata arvesse tagajärgi Portugalis ja teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, kus on väga tundlikud sektorid, näiteks tekstiilitööstus, põllumajandus ning suur hulk mikro- ja väikeettevõtteid, mida selline poliitika lämmatab?
José Manuel Barroso
Ma ei usu, et Euroopa sulgemine oleks Portugali või ükskõik millise muu Euroopa riigi jaoks lahendus. Euroopa on maailma suurim kaupade ja teenuste eksportija ning protektsionistlik poliitika ei too meile mingit kasu. Mõnes Euroopa riigis, eelkõige, kuid mitte ainult Lõuna-Euroopas, on tõesti teatud sektoreid, mida sageli nimetatakse traditsioonilisteks sektoriteks ja mis on eriti vastuvõtlikud rahvusvahelise konkurentsi uutele tingimustele, mistõttu nad teevad erilisi jõupingutusi nende uute tingimustega kohanemiseks. Nagu ma ütlesin ühes varasemas vastuses, tähendab see seda, et me peame Euroopas otsima uusi majanduskasvu ja konkurentsivõime allikaid. Samas ei peaks me Euroopat kindlasti muu maailma eest sulgema, sest see tähendaks ohtu, et ka teised turud sulguvad meie eksporttoodete eest.
Me peame investeerima innovatsiooni, haridusse ja uutesse majanduskasvu allikatesse ning seadma eesmärgiks suurendada konkurentsivõimet, tagades samas, et see ei toimuks Euroopale oluliste sotsiaalsete standardite arvelt - nagu teie ütlesite (ja ma olen sellega nõus). Ma ei taha öelda, et meie sotsiaalseid standardeid tuleks vähendada. Me püüame aidata ka teistel nende sotsiaalseid standardeid tõsta, kuid ma tõesti ei poolda seda, et Euroopa end sulgeks. Ma arvan, et üleilmsete avatud turgude säilimine on Euroopa huvides.
John Bufton
Härra Barroso, finantskriis Ühendkuningriigis on väga tõsine. Üks paljudest hädas olevatest sektoritest on põllumajandus. Asjad lähevad veelgi hullemaks alates 1. jaanuarist 2010, mil rakendub lammaste elektrooniline identifitseerimine. Lammaste kontrollimiseks kasutatavad seadmed ei ole täpsed. Mulle on räägitud, et nende täpsus on vaid 79%.
Härra Barroso, kui te sõidate oma autoga maanteel ja pidurid toimivad ainult 79%-l juhtudest, siis kahtlemata teete varem või hiljem avarii. Kardan, et lammaste elektroonilise identifitseerimise rakendamisel ebatäpsete seadmetega toimub krahh ka põllumajandussektoris. Olukord on kummaline: lammaste elektrooniline identifitseerimine jõustub jaanuaris, misjärel me saame teada, kui palju lambaid meil Ühendkuningriigis on, kus nad on ja kuidas nad liiguvad. Samas ei ole meil Ühendkuningriigis piiramatu sisserände tõttu mingit ettekujutust sellest, kui palju elab meie riigis inimesi, kes nad on ja kuhu nad liiguvad. Härra Barroso, kas te võiksite rääkida ülejäänud komisjoniga ja kehtestada lammaste elektroonilise identifitseerimise vabatahtlikkuse alusel, kuni kasutatavad seadmed on 100% täpsed?
Juhataja
See on väga konkreetne küsimus. Me eelistame üldisi küsimusi kriisi ja selle ületamise kohta. Euroopa Komisjoni president ei saa olla kursis konkreetsete küsimustega üksikutes riikides, nii et palun olge oma küsimustes üldisemad.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Ma tahan lihtsalt öelda, et mulle ei meeldi eriti see võrdlus lammaste ja inimestele vahel. Minu arvates ei ole see kuigi sobilik.
(Aplaus)
Sellegipoolest, me oleme seadnud sihiks teie mainitud identifitseerimise, kuid oleme seejuures kahtlemata ettevaatlikud. Kui rakendamisel esineb probleeme, siis oleme valmis asja uurima. Ma arvan siiski, et meetmed, mida on juba võetud seoses lammaste identifitseerimisega, on üldjoontes head. Vaatame, kuidas see praktikas toimib.
Zoltán Balczó
(HU) Härra Barroso, Ameerika Ühendriikidest alguse saanud üleilmne finantskriis on levinud ka reaalmajandusse. Selle tagajärjel on kadunud miljoneid töökohti ja tekkinud sotsiaalne kriis. Euroopa Liit püüab võtta meetmeid selliste äriühingute puhul nagu Opel ja plaani rakendamisel hõlmab see ka otsest abi. Samas on väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted need, mis loovad töökohti - tegelikult suurema osa töökohtadest.
Austatud president, kas teie arvates on neile antav abi piisav? Ungari on eriti raskes olukorras, sest seal tegutsevad ainult välismaised kommertspangad. Kas sellisel juhul võiks anda otsest riigiabi või käsitataks seda majandusliku natsionalismina, millele te olete sõja kuulutanud? Kas alternatiiv on turudogmatism?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Minu kindel vastus on "ei”: see, mida me oleme teinud, ei ole piisav. Me peame VKEde jaoks rohkem tegema; minu arvates on see üks prioriteete. Me oleme heaks kiitnud Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” ja see on hea. Me oleme hakanud lahendama hilinenud maksete küsimust, vähendades makseviivitusi; seegi oli hea ja VKEd olid sellega väga rahul. Me püüame muidugi piirata kõiki bürokraatlikke haldusmenetlusi, mis tekitavad halduskoormust, eriti VKEdele, ning oleme pühendunud VKEde elu lihtsamaks tegemisele. Nimetatud eesmärk on osa meie poliitikast, sest need ettevõtted moodustavad ühe tähtsama sektori, kus töökohti luuakse, nagu te ütlesite - ja ma olen teiega nõus.
Teine meede, mille me hiljuti võtsime ja millest ma pole veel täna rääkinud, oli suurtes raskustes olevatele VKEdele otsetoetusena antava lubatud riigiabi piirmäära tõstmine 500 000 euroni. Minu arvates peaksid VKEd jääma meie jätkusuutlikkusele, sealhulgas jätkusuutlikule tööhõivele suunatud tegevuse üheks prioriteediks.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin ma tänada president Barrosot selle eest, et ta siia tuli ning küsimustele avatult, ausalt ja innukalt vastab.
Kahjuks süüdistati president Barrosot selles, et teda ei ole demokraatlikult valitud ja et ta sundis iirlasi endale alluma.
Ma tahaksin härra Farage'ile öelda, et teda ei ole kindlasti demokraatlikult valitud iirlaste nimel sõna võtma ja tema sõnavalik oli ebaõnnestunud, sest 700 aastat püüdis just Inglismaa iirlasi endale allutada. Õnneks on need ajad nüüd möödas ja nüüd jõuan ma oma küsimuse juurde.
Arvestades neid uusi volitusi, mille Lissaboni leping Euroopa Liidule annab, kas president Barroso kaaluks ühele volinikule nende volituste jõustamiseks uute ettepanekute ja meetmete esitamise ainuõigusliku kohustuse määramist?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Vabandust, ma ei saanud küsimusest väga hästi aru. Kui te viitate sellele, et meil võiks olla uus volinik, kes tegeleb kõigi uute pädevusvaldkondadega, mis Lissaboni lepingust tulenevad, siis seda ei pea ma tõesti mõistlikuks, sest erinevaid valdkondi on nii palju ja me ei saa nõuda ühelt inimeselt, et ta kõigis neis pädev oleks.
Ühele varasemale küsimusele vastates ma juba ütlesin, millised saavad olema mõningad uuendused komisjoni koosseisus. Võib-olla tuleb neid uuendusi ka rohkem; ma töötan selle kallal. Sellesse töösse on ju kaasatud ka liikmesriigid. Näiteks Iirimaa ei ole veel nimetanud võimalikku volinikku.
Ma tegin sama asja viis aastat tagasi; tegemist on interaktiivse protsessiga, mille käigus pean ma kohtuma ka inimestega, kelle liikmesriigid on komisjoni moodustamiseks esitanud. Ma teen kindlasti oma parima, leidmaks pädevad inimesed - nii mehed kui ka naised (ja ma ütlen seda ka Iirimaa kohta!) -, et lõpuks tekiks volinike kolleegium, mis koosneb pühendunud eurooplastest, kes on pädevad ja kogenud kõigis valdkondades: majanduses, üldises poliitikas, energeetikas, keskkonnavaldkonnas, õiguses, põhiõiguste vallas jne. Pädevusvaldkondi on suur hulk ja me vajame nendega tegelemiseks väga võimekaid inimesi.
Juhataja
See oli Euroopa Parlamendis esimene infotund komisjoni presidendiga, nii et ma tänan teid veel kord, president Barroso. Et see oli meie jaoks eriline sündmus, siis kas te võiksite paari sõnaga kommenteerida seda esimest infotundi?
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Tänan teid, härra president, ja kõik lugupeetud Euroopa Parlamendi liikmed, selle võimaluse eest. See oli tõesti meeldiv kogemus. Minu arvates on sellise infotunni korraldamine hea mõte. Ma pean teile küll ausalt ütlema, et mul on väga raske suruda kõik oma argumendid või vähemalt põhiargumendid ühte minutisse, eriti kuna enamasti ei räägi ma oma emakeeles. Ma räägin keeltes, mis on minu arvates suuremale hulgale inimestele mõistetavad, ja see nõuab minult lisapingutust.
Aga vormi üle otsustate teie. Ma võin seda teiega arutada, sest minu arvates aitavad vabad, otseste pöördumistega ja vaidlusi sisaldavad arutelud palju kaasa tugevama demokraatliku ruumi tekkele Euroopas.
(Aplaus)
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
