Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele juurdepääs (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel Marco Cappato koostatud raport üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (määruse (EÜ) nr 1049/2001 rakendamine) (A60549/2008).
Marco Cappato
Härra juhataja, daamid ja härrad, see raport käsitleb üldsuse juurdepääsu Euroopa Liidu dokumentidele ja samuti on see võimalus teha mõningaid ettepanekuid. Meile eraldatud lühikese aja jooksul tahaksin esile tõsta kolme olulist punkti.
Esimene puudutab nõukogu. Euroopa Liidu valitsused kohtuvad õigusloomepädevusega nõukogus ning nagu iga seadusandlik kogu, peaksid nad olema kohustatud oma tegevuse ja otsused avalikustama. Soovin rõhutada just seda, sest Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon esitas muudatusettepanekud teatud lõikude osade kaupa hääletamiseks. Loodetavasti ei hääletata osade kaupa selleks, et raportist olulisi osasid välja jätta. Näiteks palutakse raporti lõikes 3 võtta meetmeid kohtuotsuse põhjal, mis tehti endise radikaalide parteisse kuuluva parlamendiliikme Maurizio Turco kohtuasjas, kes võitis Euroopa Kohtus vaidluse, mis käsitles Euroopa institutsioonide õigustalituste õiguslike otsuste avalikustamist ja ka kohustust avalikustada liikmesriikide delegatsioonide identiteet nõukogus. Meil on õigus teada, kes ja kuidas nõukogus hääletab. Seetõttu loodan, et mitte keegi ei hääleta kõnealuse lõike 3 ega ka lõike 9 vastu, milles palutakse teavet selle kohta, mis toimub Coreperis, alaliste esindajate komitees, ning milles palutakse, et nad avalikustaksid koosolekudokumendid ega varjaks kõiki rahvusvahelisi poliitilisi dokumente, nagu oleksid need diplomaatilised dokumendid. See on väga tähtis punkt!
Teine punkt, mis valmistab meile muret, puudutab Euroopa Parlamenti, meie parlamenti, sest meie peame esmajärjekorras avalikustama selle, mida me teeme. Meie, Itaalia radikaalid, nimetame seda valitud esindajate avalikuks registriks ehk registriks, kust me saame parlamendiliikmete tegevuse kohta kõik teada - kes on kohal, kes puudub, kuidas nad hääletavad ja mõistagi ka seda, kui palju neile makstakse. Ent olge ettevaatlikud - ma ütlen seda seepärast, et ka lõike 5 osade kaupa hääletamise taotlus on esitatud -, oleks ekslik arvata, et kui me hoiame osa teavet konfidentsiaalsena - ma pöördun proua Cederschiöldi poole, keda see minu teada teravalt puudutab -, siis jätame end tegelikult vaid avatumaks agressiivsetele, demagoogilistele rünnakutele parlamendiliikmete vastu. Me teame, et mõned kolleegid on filminud teisi parlamendiliikmeid, nad on muutunud teiste parlamendiliikmete spioonideks. Selle probleemi lahendamise võimalus ei ole üksnes seda spioneerimist vältida, vaid oma tegevus täielikult avalikustada, mitte lasta edu saavutada läbi lukuaugu piiluda tahtvatel inimestel ning avada meie uksed, kandes Interneti teel üle parlamendikomisjonide tegevuse, koosolekud ja kõik Euroopa Parlamendi toimingud.
Kolmas punkt, mida soovin esile tõsta, puudutab sellega seotud dokumentide vormingut, sest fraktsioon PPE-DE on taotlenud ka lõike 7 osade kaupa hääletamist. Selles lõikes palume, et dokumentide koostamisel kasutataks tehniliselt öeldes avatud lähtekoodiga tekstitöötlusvahendeid, tulemuslikku mitmekeelsust ja tehnoloogiat, mis võimaldavad ka puudega inimestel juurdepääsu teabele ja dokumentidele. Loodan, et mitte keegi Euroopa Parlamendis ei ole vastu avatud lähtekoodiga mitmekeelsele juurdepääsule tehnoloogiliste lahenduste abil, mis hõlbustavad puuetega inimeste juurdepääsu, sest see on osa Euroopa Liidu kodanike jaoks oluline aspekt.
Teame, et komisjon on pakkunud välja meie eeskirjade reformi, ning me käsitleme seda Cashmani raportis, kuid see resolutsioon on meie esimene võimalus kehtestada Euroopa Parlamendile mõned juhised. Loodan, et see võimalus ei lähe raisku ja et kõik olulised küsimused, mida ma püüdsin selles raportis esile tõsta, ei ole asjatud.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Härra juhataja, kõigepealt soovin tänada väga hästi kirjutatud ja huvitava raporti eest ning õnnitlen raportööri. Tegemist on olulise ja südamelähedase teemaga, eriti nüüd, mil määrust (EÜ) nr 1049/2001 vaadatakse läbi, ning pidades silmas ka nendes olulistes teemades toimuvaid muudatusi, mille Lissaboni leping jõustumise korral kaasa toob.
Põhimõtteliselt käsitletakse selles raportis määruse 1049/2001 rakendamist ning seetõttu lubage mul esiteks meenutada üht määruse rakendamise positiivset tahku, sest nagu kvantitatiivsetest andmetest ilmneb ja nagu Euroopa Parlament tunnistab, on ELi institutsioonid andnud dokumentidele juurdepääsu rohkematel juhtudel ning samal ajal on vähenenud keeldumiste arv ja määr.
Me kohustume ka edaspidi suurendama läbipaistvust ja avatust. Mõned raportis esitatud soovitused ulatuvad üsna loomulikult palju kaugemale määruse 1049/2001 kohaldamisalast 2006. aastal ja mõned ei ole otseselt seotud komisjoni tegevusega, nagu me just kuulsime.
Raportis käsitletakse mitmeid avatust ja kodanikega suhtlemist puudutavaid probleeme ning selle üle tunnen ma eriti head meelt, sest see aitab läbipaistvuse, teabevahetuse ja teavitamise üldisele läbiarutamisele väärtuslikul viisil kaasa.
Lubage mul lühidalt käsitleda mõnda soovitust ja nende aluseks olevaid põhimõtteid, sest need väärivad asjakohast tähelepanu.
Seoses Turco kohtuasjaga võin teile kinnitada, et komisjon võtab seda otsust täielikult arvesse. Nagu juba öeldud, puudutab see peamiselt suurema avatuse vajadust valdkondades, milles nõukogu oma õigusloomepädevuse piires tegutseb, kuid seda kohaldatakse ka komisjoni ja kõikide teiste institutsioonide suhtes, ning komisjon tagab, et iga juurdepääsutaotlust hinnatakse hoolikalt igal üksikjuhtumil eraldi vastavalt Euroopa Kohtu kehtestatud parameetritele.
Teiseks nõutakse haldusmenetlusi käsitlevate ühiseeskirjade kehtestamise ettepanekus paremat kajastamist, sest paljud neist menetlustest on väga spetsiifilised ja teatud juhtudel iga institutsiooni puhul ainulaadsed. See tähendab, et meil on vaja veidi rohkem aega, et näha, kuidas seda võiks teha.
Soovitus liita määrus 1049/2001 ja määrus (EMÜ, Euratom) nr 354/83, mis käsitleb ajalooarhiivide avalikkusele kättesaadavaks tegemist, on üsna keeruline konkreetselt seetõttu, et EÜ asutamislepingu artiklit 255 ja määrust 1049/2001 ei kohaldata kõikide institutsioonide ja asutuste suhtes. See võib Lissaboni lepingu jõustumisel ka muutuda, sest see laiendaks siis õigust pääseda ligi kõikide institutsioonide ja asutuste dokumentidele. Seega ei ole nii lihtne neid kaht lihtsalt liita, sest ulatus on erinev.
Komisjoni avalikke registreid puudutava ombudsmani kriitilise märkuse kohta tahaksin teile kinnitada, et me suhtume sellesse väga tõsiselt. Nagu te teate, on meil avalikud dokumendiregistrid, mis on toiminud alates 2002. aasta juunist, ning sestsaadik on komisjon kasutusele võtnud komiteemenetluste eriregistri ja eksperdirühmade registri. Me teeme alati kõik mis võimalik, et oma siseseid IT-süsteeme uuendada.
See ei juhtu kahjuks üleöö, kuid selle nimel tuleb tööd teha. Me võtame alati arvesse vajadust suurendada avaliku registri ulatust ja loodetavasti on teile teada ka minu isiklik tähelepanu sellele. Me tunnistame, et peame veelgi suurendama oma avalike registrite ulatust, ja kinnitame oma kohustust arendada avalikke registreid suurema läbipaistvuse huvides.
Resolutsioonis juhite tähelepanu küsimustele dokumendihalduse ning ühtse portaali ja TRANS-JAI projekti kohta. Komisjon toetab ühtse portaali loomise mõtet, selleks et hõlbustada kodanike juurdepääsu õigusloomega seotud dokumentidele. Minu arvates tooks see kaasa ühised meetodid ning me peame vaatlema kõiki selle praktilisi mõjusid dokumentide tuvastamisele ja viidetele. Tahaksime näha portaali, mis muudaks täielikult kättesaadavaks kõikide institutsioonide avalikud dokumendid, ja seega oleme valmis teiega selles asjas koostööd tegema.
Seoses TRANS-JAI projektiga tulen tagasi selle juurde, mida ütlesin oma oktoobris antud vastuses: see tehakse üldsusele kättesaadavaks loodetavasti 2010. aastal.
Lubage mul kommenteerida ka institutsioonidevahelise teabevahetuse küsimust. Ma mõistan, mida sellega on öelda tahetud ja mida te soovite saavutada, kuid ma tahan teile meelde tuletada, et meie institutsioonide vahel on juba olemas väljakujunenud töömeetod, mille raames vahetame komisjoni valduses olevat konfidentsiaalset teavet, ning seda reguleeritakse raamlepingu lisas. Samuti peaksime meeles pidama, et teabe jagamine institutsioonide vahel ei ole seotud üldsuse juurdepääsuga, ja me arvame, et seda tuleks käsitleda eraldi nagu praegu.
See raport ja arutelu on ka väärtuslik ja hinnatud panus järgmiseks korraks, mil me saame seda laiemalt arutada. Olen Euroopa Parlamendile tänulik, et ta püüab hoida läbipaistvuse ja avatuse küsimuse ELi päevakorras tähtsal kohal. Me tuleme paljude nende küsimuste juurde lähiajal tagasi, näiteks järgmisel nädalal toimuval kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning Tšehhi parlamendi ühiskohtumisel, kus mul on rõõm osaleda, ning seejärel, vaid paari nädala pärast, käsitleme olulise küsimusena määruse 1049/2001 läbivaatamist.
Minu arvates ei peaks arutelud sellega lõppema. Me peame olema läbipaistvuse küsimuses avatud ning mõtlema, mida me saame ennetavalt teha väljaspool ametlikke õigusakte, näiteks seoses paremate registrite, suurema kasutajasõbralikkuse ja ligipääsetavuse, dokumentide aktiivse levitamise ja kiirema avaldamisega. Ma ise tegin eelmisel aastal oma kirjavahetuse registri veebis otse kättesaadavaks. Olen kindel, et teil kõigil on sarnaseid mõtteid ja näiteid sellest, mida saaks ära teha, kui me ainult pühendaksime sellele kogu oma tähelepanu. Tehkem siis seda.
Luis Herrero-Tejedor
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Härra juhataja, härra Cappato, teie raport on täis häid kavatsusi, mille selgeimaks tõestuseks on see, et kodanike õiguste, justiits- ja siseasjade komisjon ei pidanud ühtegi muudatusettepanekut vajalikuks.
Te esitasite iseenda raporti kohta 18 muudatusettepanekut. Need muudatusettepanekud on muutnud raporti üldiselt öeldes radikaalsemaks ja tekitanud minus väga tõsiseid kahtlusi.
Jagaksin teie esitatud muudatusettepanekud - rõhutaksin, et tegemist on muudatusettepanekutega, mille te esitasite iseendale - algselt kõikide fraktsioonide toetuse saanud raporti kohta nelja eraldi rühma. Esiteks on mõned neist võimatud; te teete mõned ettepanekud, mis on võimatud. Härra Cappato, näiteks puudub osal teie ettepanekutel praeguseni õiguslik alus: kuni Lissaboni lepingu jõustumiseni on eri institutsioonide eeskirju võimatu ühtlustada. Volinik Wallström ütles just midagi samasugust. Samuti nõuate, et 2009. aasta kuulutataks läbipaistvuse Euroopa aastaks, kuid me oleme jäänud liiga hiljaks, selleks pole aega. Seetõttu on osa teie ettepanekuid võimatud.
Teiseks on mõned teie ettepanekud ebasoovitavad. Näiteks nõuate fraktsioonide koosolekute läbipaistvust. See ei sobi. Vaja on privaatsust, sest privaatsus on poliitiline hüve. Kui ma ei taha oma erakonnaga nõustuda ja soovin jääda vastupidisele arvamusele, siis tahan ma teha seda privaatselt, see ei tähenda läbipaistvuse puudumist. Läbipaistvus peab valitsema avalikes asutustes, mitte erakondades; nende arutelude privaatsus tuleb tagada. Seetõttu ei saa ma teiega selles küsimuses nõustuda.
Osa teie muudest väidetest, härra Cappato, on valed. Näiteks väidate, et 90% õigusloometegevusest toimub komiteemenetluse kaudu. See on selge liialdus, härra Cappato. Pealegi on komiteemenetlusel oma kaudsed läbipaistvusstandardid. Kui me võtame kasutusele rohkem mehhanisme, rohkem bürokraatiat ja rohkem kontrolle, astume vastu sellele, mida me tahame saavutada - läbipaistvusele, mis on tihedalt seotud lihtsusega.
Lõpetuseks - enne kui juhataja annab mulle märku, sest ma olen juba oma kõneaja lõppu jõudmas - mõned teie ettepanekud on tarbetud. Näiteks saan ma aru, et avalikkusele parlamendiliikmete tegevuse läbipaistvusest rääkimine on tõepoolest suurepärane ja ahvatlev, sest on võimalik jälgida, kas nad osalevad täiskogu istungitel. Seda saab juba nüüd jälgida, härra Cappato. Samuti saab jälgida, kas nad osalevad ka komisjonides; kõigi nende kohta on olemas protokollid, millele on juurdepääs kõigil kodanikel. Samuti on avalikud parlamendiliikmete taotletavad hüvitised. Teisisõnu on kodanikel täiesti võimalik sellele teabele ligi pääseda.
Seetõttu mõistan, et see on avaliku arvamuse huvides suurepärane ja näib olevat tore kaitsta läbipaistvust, kuid te peate mõistma, et läbipaistvus tähendab selle tagamist, et asju nähakse nii, nagu need tegelikult on, ja et siis, kui me soodustame asjade moonutamist, härra Cappato, ei soodusta me läbipaistvust. Tänan teid suuremeelsuse eest, härra juhataja.
Michael Cashman
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja; Marco, tänan teid väga hea raporti eest, kuid kahjuks pean teiste parlamendiliikmetega nõustuma, et läksite üle piiri - ja ma tean, miks.
Eelmine kõneleja ütles, et see on võimatu. Kui me ei püüdle võimatut, kuidas me siis üldse muutuse läbi viime?
Ent kindlasti läksite üle piiri. Me ei hakka fraktsioonidest saateid tegema. See, et parlamendiliikmed riputavad oma veebisaitidele teavet üles või annavad Euroopa Parlamendi teabetalituse kaudu teada, mida nad teevad ja kus nad käivad, ei tähenda, et nad teevad tõhusat tööd; see ei tähenda, et nad on head.
Määrus käsitleb juurdepääsu kõikidele dokumentidele, mis on kolme seadusandjana tegutseva institutsiooni valduses või mille need on vastu võtnud või koostanud. Selle juurde peame tagasi jõudma. Me peame määratlema selle, kes on seadusandja. Me peame vaatlema, kuidas määrus on siiani toiminud, ja me peame seda täiustama. Seda tahaksin ma teha koos kõikide asjaosalistega ning siinkohal on mul hea meel tervitada Rootsi ministrit Cecilia Malmströmi, kes alguses selle kallal töötas. Me kõik tahame kogu juurdepääsu küsimusega edasi liikuda.
Miks? Sest me tunnistame, et paljud inimesed mõistavad, et eriti nõukogus, nagu te olete kirjeldanud, juhtub asju, millesse nende ministrid, nende riikide ministrid on kaasatud, kuid see, kuidas nad aru peavad ja kuidas nad hääletavad, on salajane. Niipea kui me paljastame selle salajasuse ning avalikustame, kuidas liikmesriikide ministrid tegelikult hääletavad, peavad need ministrid oma liikmesriikides aru andma ja äkitselt tunnetavad riikide kodanikud seost kõikide Euroopa asjadega.
Seega läksite te, Marco, kahjuks üle piiri, eriti seoses oma unistusega. Kui te poleks öelnud, et olete Itaalia radikaal, ei oleks ma iialgi seda teie raportist teada saanud, kuid seda, mida te loodate - et erakonnad kannaksid üle oma sisearutelud -, ei juhtu ning tõepoolest, nagu eelmine kõneleja ütles, te pigem paljastate lahkarvamuse kui tugevdate veendumust, et me oleme siin sellepärast, et usume Euroopasse, mis vastutab oma kodanike ees. Seetõttu on hääletusnimekirja koostamine raske. Mu süda on teiega, kuid ma pean järgima oma mõistust.
Alexander Alvaro
Härra juhataja, austatud volinik, homme hääletame minu kolleegi härra Cappato koostatud raportit, mis käsitleb üldsuse juurdepääsu dokumentidele. Härra Cashman, väga hea ja tavaliselt uskumatult võimekas kolleeg, on juba märkinud, et kõige olulisem on anda üldsusele juurdepääs dokumentidele, mille üle on siin arutatud ja otsustatud.
Me võime sarnaselt härra Herrero-Tejedori ja härra Cashmaniga süüdistada härra Cappatot üle piiri minemises. Kindlasti on see tõlgendamise küsimus ja antud juhul ei ole see ka täiesti õigustatud. Arutelu selle üle, kas fraktsioonide koosolekuid tuleks põhimõtteliselt üle kanda või mitte, väärib kindlasti arutamist. Seega on küsimus selles, kas meil oleks näiteks õigus pidada fraktsiooniliikmete enamuse palvel selline koosolek kinniste uste taga, sest nagu me kõik oma koosolekutelt teame, on kindlasti tundlikke teemasid, mida tuleb omavahel selgitada, enne kui me saame need avalikustada. Minu arvates on normaalne pesta oma musta pesu kodus, mitte tänaval.
Üldiselt ilmneb sellest näitest, et erakondadel - antud juhul mitte fraktsioonidel - on alati kindel huvi avalikkuse vastu, siis kui see on neile kasulik. Muidu ei kantaks erakondade koosolekuid nii ulatuslikult üle. Huvitav on see, et mitte keegi ei kaeba selle pärast, et mõne erakonna koosolekud, kus asjad võivad üsna elavaks minna, võidakse täielikult üle kanda.
Seetõttu võin usutavasti öelda, et härra Cappato on teinud siinkohal head tööd, isegi kui parandusettepanekud võivad tulla teistelt fraktsioonidelt, nagu me oleme harjunud. Teatud juhtudel on need tegelikult nii head, et neid tuleks arvesse võtta.
Võrreldes kummagi teise institutsiooniga, võib Euroopa Parlamenti siiski läbipaistvuse osas eeskujuks pidada ning seega ei muudaks ma seda enda jaoks esmatähtsaks, sest nii dokumentidele juurdepääsu kui ka oma istungite ja Euroopa Parlamendi liikmete tegevuse läbipaistvuse poolest oleme avatumad kui mis tahes riigi parlament. See ei tähenda, et parandusi pole vaja teha, kaasa arvatud teistes institutsioonides, eriti nõukogus, kelle esindajat kahjuks siin praegu ei viibi. Härra Cashman ütles just, et me peame teadma, kes ja kuidas millise otsuse on teinud, et saaksime kehtestada poliitilise tegevuse eest vastutuse.
Ent on isegi olulisem tagada juurdepääs näiteks komiteemenetluse raames koostatud dokumentidele. Konkreetne näide on määrus käsipagasis veetavate vedelike kohta, mille lisa ei olnud kättesaadav ei kodanikele ega ka parlamendiliikmetele. Paljudes Euroopa Liidu liikmesriikides ei ole läbipaistvuse nõuet kehtestatud ilma hea põhjuseta ning selleks on anda inimestele võimalus mõista poliitilist tegevust, suuta kindlaks teha, kes vastutab, ning seejärel ehk ka võimaldada teha valimistel teistsuguseid otsuseid.
Härra juhataja, tänan väga lisaaja eest. Palju edu, Marco. Ma olen homsel hääletusel teie kõrval ja usun, et jõuame rahuldava lahenduseni.
Ryszard Czarnecki
Härra juhataja, kui Euroopa Liit on mõeldud kodanike, mitte eurokraatide jaoks, siis peab see olema selgelt läbipaistvam, nagu ka Euroopa Liidu asutuste tegevus. Üksnes nii võib Euroopa Liit taastada usaldusväärsuse, mille ta on hoolimatult kõrvale tõuganud. Tema usaldusväärsust on kahjustanud näiteks katsed suruda läbi põhiseaduse leping ja suutmatus korraldada riikides rahvahääletusi. Seetõttu on õigus nõuda, et Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikel oleks juurdepääs kõikidele nõukogu aruteludele, sest need määravad Euroopa saatuse. Nende arutelude hulka ei kuulu siiski fraktsioonide arutelud.
Samuti on oluline, et Euroopa Parlament, nõukogu ja Euroopa Komisjon võtaksid vastu samad dokumentidele juurdepääsu tagamise põhimõtted, et nad ei jääks üksikuteks tähtedeks teabe ja infotehnoloogia taevas. Minu arvates on see raport oluline samm läbipaistvuse poole. Usun siiski kindlalt, et teatud küsimuste puhul võib see asjad ehk liiga kaugele viia. Isegi seltsimees Lenin ütles kunagi, et selleks, et astuda kaks sammu edasi, tuleb mõnikord astuda üks samm tagasi. Raportöör peab võib-olla seda silmas.
Eva-Britt Svensson
Härra juhataja, raportöör Cappato raport näitab, et juurdepääsul Euroopa Liidu dokumentidele esineb suuri puudusi. Toetan raportööri ettepanekut teha parandusi seoses iga-aastaste aruannetega. Samuti toetan raportööri esitatud muudatusettepanekuid. Peale selle eeldan, et Euroopa Parlament hääletab üldsuse juurdepääsu tegeliku põhimõtte poolt eelseisval hääletusel härra Cashmani raporti üle, mis käsitleb määrust üldsuse juurdepääsu kohta.
Seoses iga-aastase aruandega tahaksin eriti rõhutada seda, et on täiesti lubamatu keelduda võimaldamast üldsuse juurdepääsu delegeeritud õigusaktidele, mis hõlmavad 90% ELi institutsioonide poolt igal aastal vastuvõetavatest õiguslikult siduvatest aktidest. Samuti peab olema täielikult läbipaistev parlamendiliikmete osalemine Euroopa Parlamendi töös ja kogu nende majanduslik olukord seoses nende nimetamisega Euroopa Parlamenti. Ma toetan ühise avaliku registri ettepanekut.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et suurem üldsuse juurdepääs ei ole mitte populistlik, vaid demokraatlik nõue.
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Härra juhataja, demokraatias on läbipaistvus au küsimus. Demokraatlikes riikides valivad kodanikud ametivõime. Need ametivõimud nimetavad ametnikud, kes viivad ellu demokraatlikke otsuseid. Seetõttu oleks absurdne, kui neil valitud esindajatel ja ametissenimetatud ametnikel oleks õigus oma valijate eest teavet varjata. Asjaolule, et seda siiski juhtub, on kaks selgitust. Esimene neist on demokraatiaeelse ühiskonna pärand, kus inimesi peeti mittevalitud valitsejate alamateks. Alamatel ei olnud lubatud valitseja asjadesse sekkuda. Teine selgitus on see, et riigi julgeoleku, kodanike puutumatuse, ärisaladuste, turumõju ja muu sellise arvessevõtmine võib nõuda erandeid läbipaistvusest.
Esimene selgitus on tänapäeval täiesti asjakohatu. Ametivõimud ei tohi oma ülesandeid täites inimeste eest teavet varjata. Teine selgitus on siiski usaldatav ja sellega kaasneb vaevaline tasakaalu hoidmine. Neid õigustatud nõudmisi õige tasakaalu leidmiseks on ametivõimud kahjuks sageli kasutanud salajasuse võimaluse säilitamiseks.
Euroopa Liidul ei ole uhket läbipaistvuse traditsiooni. EL oli oma algusaastatel peaaegu täiesti salajane, isegi komisjonisisene telefonikataloog oli salajane. EL alustas tippametnike impeeriumina ja on seda ka praegu, kuid on tehtud olulisi edusamme: 1993. aasta toimimisjuhend, Rootsi ajakirjanike liidu nõudmiste heakskiitmine 1998. aastal ja 2001. aasta määrus.
Mõningase uhkusega märgin, et minu riigil Rootsil on ajaloo pikim kohustusliku läbipaistvuse traditsioon. Seetõttu sekkus Rootsi riik Turco kohtuasja ning pani Euroopa Kohtu eelmisel suvel tühistama nõukogu ja Esimese Astme Kohtu otsuse. See oli juba järgmine samm tippametnike impeeriumist eemale, kuid demokraatliku läbipaistvuse rajamise tee Euroopa Liidus on pikk. Maha tuleb suruda palju sisemisi vastuseise. Seetõttu peaks Euroopa Parlament avaldama härra Cappato raportile täielikku toetust - see oleks juba järgmine samm sel pikal teel.
Luca Romagnoli
- (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma räägin hästi lühidalt ja ütlen, et nõustun suure osaga härra Cappato raportist. Oleks üllatav, kui ma tunneksin teisiti, sest olen arvatavasti ainus itaallasest parlamendiliige, kes on püüdnud avalikustada kohalolijate nimekirja ja Itaalia saadikute poolt Euroopa Parlamendis tõstatatud küsimuste arvu. Ma olen teinud seda aastast aastasse väikeses raamatus, milles annan aru oma parlamentaarsest tegevusest.
Oleksin õnnelikum, kui näiteks Itaalia ajakirjandus, mis näitab liiga sageli meile näpuga, avaldaks teavet, mis iseenesest ei pruugi olla väga šokeeriv, kuid selgitaks siiski seda, mida itaallasest parlamendiliige siin teeb. Oleks veel parem, kui sellega saaks rõhutada, kuidas meie nõuetekohaselt tehtud toimingud ei sõltu poliitilisest kuuluvusest, mille pärast meid on valitud, selles mõttes, et me püüame teenida kogu süsteemi.
Minu kummardus härra Cappato algatusele. Hääletan peaaegu kogu tema ettepaneku poolt.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Euroopa Liidu aluseks on läbipaistvuse põhimõte, millele viidatakse Euroopa Liidu lepingu artiklites 1 ja 6 ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41.
Euroopa on algusest peale pooldanud otsustusprotsessi, mis on läbipaistev ja kodanikele võimalikult lähedal. Euroopa Parlament on tegelikult esimene, kes edendas üldsuse juurdepääsu otsustusprotsessile, sest eri arvamused õigusloomealase ja õigusloomevälise tegevuse kohta aitavad suurendada Euroopa kodanike usaldust Euroopa institutsioonide vastu.
Praegu on üldsuse juurdepääs Euroopa institutsioonide dokumentidele üsna hea. On siiski ilmne, et 2001. aasta Euroopa õigusakte selle juurdepääsuõiguse kohta tuleb ajakohastada.
Euroopa Parlament palus komisjonil 2006. aastal esitada ettepanekud määruse muutmiseks, andes mitmeid soovitusi:
üldsusel peaks olema vahetu juurdepääs kõikidele õigusaktide ettevalmistamise dokumentidele ja
peaks looma ühtse juurdepääsupunkti seoses ettevalmistavate dokumentidega.
Komisjon võttis arvesse neid soovitusi, mis lisati ka 2008. aasta uuele määruse ettepanekule.
Otsustusprotsessi käigus seisavad asjaomased erakonnad silmitsi erinevate, mõnikord vasturääkivate arvamustega. Läbirääkimise tulemusena jõutakse kõikide asjaosaliste jaoks vastuvõetavaima otsuseni. Euroopa kodanikke tuleb otsuste tegemisele eelnevast protsessist teavitada, sest need otsused mõjutavad otseselt kodanike elu.
Marianne Mikko
(ET) Kallid kolleegid. Demokraatia põhineb läbipaistvusel ja avatusel. Eriti tähtis on see praegu, enne Euroopa Parlamendi juuni valimisi.
Veebikeskkonna lihtsustamine aitaks kaasa europarlamendi valimiste aktiivsuse suurendamisele. Kui teavitada kodanikke saadikute tegevusest ja üldiselt Euroopa Parlamendi toimimisest arusaadavas keeles, paneksime me noori ja vanu meist huvituma. E-parlament on igati tervitatav algatus.
Otsingukriteeriumite alusel peaks kodanikule olema kättesaadav kogu teave saadiku tööst. Nõustun raportööriga, et lisaks täiskogule peaks inimesel olema juurdepääs ka komisjonides ja delegatsioonides tehtavale tööle. Kodanik peab takistuseta saama tervikpildi meie tegevusest.
Samuti toetan institutsioonidevahelise ühtse teabe- ja dokumendiregistri loomise mõtet. On oluline, et kodanik võiks jälgida teda huvitavat menetlust ja pääseda juurde kõigile dokumentidele ühest kohast. Ühtse portaali loomine võtab aega, kuid liikugem selles suunas. See on meie tee nüüd ja edaspidi. Toetan Cappato raportit.
Marian Harkin
Härra juhataja, ma soovin oma kolleegi Marco Cappatot raporti puhul õnnitleda. See, et me seda siin Euroopa Parlamendis arutame, on tähtis.
Vastutusest ja läbipaistvusest rääkides peame alustama iseendast, see tähendab kõikidest Euroopa Liidu institutsioonidest. Nõustun suurema osa raportiga. Mul on paar hoiatust. Näiteks peame tagama, et kui me esitame teavet parlamendiliikmete tegevuse kohta, oleks see teave põhjalik. Muidu lõpetame sellega, et teame kõige hinda, aga mitte millegi väärtust. Sellega tahan öelda, et meie töövaldkond on tegelikult üsna lai. See ei ole vaid osalemine komisjonides või täiskogus. Igasugune teave parlamendiliikmete tegevuse kohta peaks hõlmama kogu tegevust. Muidu võib kaotsi minna osa väga väärtuslikust tööst, millele Euroopa Parlamendis ei keskenduta, sest see oleks nähtamatu.
Oma kolleegi härra Romagnoli märkuste kohta, et tema head tööd ei kajastatud meedias, tahaksin öelda, et uudis on vaid see, kui te ei tee oma tööd.
Lõpetuseks soovin öelda, et asja tuum on see, et meie tegevus seadusandjana peaks olema läbipaistev. Nõustun Michael Cashmaniga, et kõik kodanikud peaksid teadma, kuidas nende ministrid nõukogus hääletavad. See on oluline. Vastasel juhul mängiksime trumbid kätte Brüsseli süüdistajate kambale, kui midagi kodumaal viltu läheb.
Hans-Peter Martin
(DE) Härra juhataja, minu kogemus on eeldatavasti väga sarnane miljonite eurooplaste kogemusega. Lugupeetud volinik, ma tulin Euroopa Parlamenti 1999. aastal väga suure entusiasmiga, mis ei olnud halvem sellest, mida teie jätkuvalt üles näitate. Seejärel tegin midagi, mida paljud kodanikud teevad. Ma tahtsin midagi teada ja see oli: kuidas otsuseid tehakse? Kuhu raha kulub? Kes selle endale saab? Üha rohkem valijaid on tulnud minu juurde ja öelnud: me ei tea, kuhu me oleme selle Euroopa Liiduga jõudnud. See oli ka minu kogemus. Kahjuks mõistetakse siis, et paljude meetmete taga on sihilik kavatsus varjata vastutustundetust, mis lokkab siiani meie institutsioonides, kaasa arvatud ebaselgelt määratud seadusandlikus kogus. Ma saan üksnes julgustada teid jääma oma veendumustele kindlaks ja minema kaugemale, kui Cappato raport praegu läheb, ning tegema selle põhiteabe kättesaadavaks. See oleks juba midagi, ja seda ütlen ma pärast kümmet aastat.
Carlos Coelho
(PT) Härra juhataja, proua Wallström, daamid ja härrad, läbipaistvuse põhimõte on Euroopa Liidu aluspõhimõte. See tugevdab meie institutsioonide demokraatlikku olemust ja hõlbustab kodanike osalemist otsuste tegemisel, tagades sel viisil ametivõimude suurema legitiimsuse ja tulemuslikkuse ning suurendades nende vastutust rahva ees. Toetan põhimõtet, et kõikidel demokraatlikel institutsioonidel on kohustus tagada oma tegevuse, dokumentide ja otsuste avalikkus. Juurdepääs dokumentidele on Euroopa institutsioonide vahel nõutava lojaalse koostöö põhiosis.
Euroopas toimuvat CIA tegevust uurides kritiseerisin jõuliselt nõukogu selle lojaalse koostöö rikkumise pärast, sest ta kehtestas täielikud ja osalised piirangud juurdepääsul olulistele dokumentidele. Seetõttu rõõmustasin ka Euroopa Kohtu otsuse üle Turco kohtuasjas, milles järeldati, et üldjuhul esineb kohustus avalikustada nõukogu õigustalituse arvamused, mis on seotud õigusloomemenetlusega; need arvamused võiksid olla olulised selleks, et mõista, millise suuna otsustusprotsess võttis.
Nõustun, et tuleks jätkata 2001. aasta määruse läbivaatamist - mitte ainult selleks, et reageerida selle puudustele, vaid ka selleks, et hõlmata seal kõige uuemat kohtupraktikat, eriti Turco kohtuasjas tehtud otsust. Peame siiski selgelt austama meie käsutuses olevat õiguslikku alust. Osa raportööri ettepanekuid läheb õigusliku aluse järgi lubatust palju kaugemale, nagu härra Herrero ja härra Cashman juba ütlesid.
On näiteks riikide parlamentidele mõeldud eeskirjad, millel puudub õiguslik alus. Turco kohtuasjas tehtud otsuses tunnistab Euroopa Kohus ise, et määruse kohaldamisel tuleb järgida tasakaalu avaldamisega kaasnevate ohtude ja dokumendi kättesaadavaks tegemisega seotud üldsuse huvi vahel. Mõnel juhul teeb härra Cappato ettepanekuid, mis minu arvates seavad selle tasakaalu ohtu.
Călin Cătălin Chiriţă
(RO) Tahaksin rõhutada asjaolu, et kuigi härra Cappato algatusele avaldati alguses ulatuslikku toetust, on hiljem esitatud 18 muudatusettepanekut esialgse poolehoiu kaotanud.
Ometi toetan ma seda, et üldsuse juurdepääs Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni valduses olevatele dokumentidele on oluline, et tuua Euroopa Liit oma kodanikele lähemale. Kõigepealt tahaksin rõhutada vajadust avalikustada peamised komiteemenetluse käigus koostatud dokumendid.
Teiseks arvan, et oleks hea mõte avaldada Euroopa Parlamendi veebilehel olevate isikuprofiilide all, kus kirjeldatakse üksikasjalikult iga parlamendiliikme tegevust, ka iga liikme esitatud muudatusettepanekud parlamendikomisjonides, kuhu nad kuuluvad. Kodanikud peavad selgelt nägema, milliseid muudatusettepanekuid on parlamendiliikmed lisaks raportitele, resolutsioonidele ja täiskogu aruteludele Euroopa otsustusprotsessis esitanud.
Kolmandaks, kui Euroopa Liidu Nõukogu tegutseb lisaks Euroopa Parlamendile kaasseadusandjana, peaks ta oma arutelud avaldama nagu parlamentki. Edaspidi oma arutelusid avalikustades peaks nõukogu näitama, et on läbipaistev, enne kui Lissaboni leping kohustab teda seda tegema.
Ewa Tomaszewska
(PL) Härra juhataja, kodanikuõiguste hulka kuulub õigus saada teavet ühiskonna valitud ja avalikke ülesandeid täitvate esindajate tegevuse kohta. See peab eriti paika Euroopa Liidu institutsioonide, sealhulgas nõukogu puhul, kelle dokumentidele on raskem ligi pääseda. Internetis olevad infoprogrammid peaksid olema kasutajale käepärased ja suunama huvitatud isiku hõlpsasti tema otsitava dokumendini. Kuigi tänapäeval on juurdepääs Internetile paljudel inimestel, ei ole seda siiski kõigil. Meil on vaja väljaandeid, millega saab tutvuda raamatukogudes, ning kokkuvõtteid, mis on mõistetavamad inimestele, kes ei tunne end tekstide lugemisel kuigi mugavalt. Me peame siiski kaaluma, kas fraktsioonide arutelude täielikud protokollid tuleks avalikustada.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Härra juhataja, Euroopa Liidus on läbipaistvus tõepoolest palju muutunud - olen kindel, et volinik nõustub sellega vägagi - alates määruse (EÜ) nr 1049/2001 ja veebisaitide tulekust.
Samuti tahaksin rõhutada, et minu arvates on komisjon ja volinik teinud viimastel aastatel väga head tööd ja pakkunud selles küsimuses edasiviivaid lahendusi. Alguses ei olnud see lihtne ülesanne, kuid arvan, et viimaste aastate koostöö on olnud väga edasiviiv ja see on midagi, mille eest tuleks teile kiitust avaldada. Kõik kaebavad alati komisjoni üle, kuid minu arvates ei ole see igas asjas täielikult õigustatud.
Loomulikult ei saa meil olla olukorda, kus justiits- ja siseasju käsitlevate õigusaktide põhjendused ei ole läbipaistvad. Selles osas on härra Alvarol täiesti õigus. See on muidugi võimatu. Ent minna nii kaugele, et näiteks ametnik või parlamendiliige esitaks iga päev aruande selle kohta, mida ta on sel päeval teinud, on üsna liialdatud. Kokkuvõttes kulutavad nad pool päeva aruande kirjutamisele selle kohta, mida nad on teinud.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et me toetame härra Cappato raportit, kui selle tulemuseks on õiguskindel ja selge õigusakt, mis ei ole liiga bürokraatlik.
Bogusław Rogalski
(PL) Härra juhataja, eeldades, et õigusriigi põhimõtete kohaselt peaksid demokraatlikud süsteemid olema kohustatud avaldama oma kodanikele siduvaid sätteid, peaksime tagama, et institutsioonide tegevus oleks läbipaistev ja avatud. Tegelikult peaksid demokraatlike seadusandlike asutuste koosolekud ja arutelud ning nende hääletused olema võimaluse korral läbipaistvad ja üldsusel peaks olema juurdepääs õigusaktide eelnõudele. Kahjuks tegutseb nõukogu sageli viisil, mis raskendab dokumendi sidumist menetlusega, mistõttu on kodanikel võimatu nende dokumentidega tutvuda.
Nagu me teame, on Internetil äärmiselt suur roll kodanike juurdepääsu tagamisel Euroopa Liidu dokumentidele. Seetõttu vajame ühtset ELi portaali, mis hõlbustab juurdepääsu dokumentidele, menetlustele ja institutsioonidele. Me peaksime määratlema ühiseeskirjad selle kohta, kuidas haldusmenetlusi teostada ning dokumente esitada, salastada, registreerida ja levitada. Euroopa Parlament peab olema teistele institutsioonidele eeskujuks.
Avril Doyle
Härra juhataja, ma kuulasin hoolikalt, mida raportöör ütles. Siin on tegemist kahe kategooriaga: juurdepääs Euroopa Liidu õigusloometööd käsitlevale teabele ja juurdepääs õigusloomevälistele dokumentidele. Seoses esimesena nimetatuga toetan ma normina seda, mida kutsutakse aktiivseks läbipaistvuseks teabevabaduse puhul, ning salajaste koosolekute ja koosolekudokumentide tõepoolest väga vähest kasutamist nõukogu tasandil. Arvan, et peaksime teadma, kuidas meie ministrid hääletavad, et neid saaks sundida peatama liikmesriikide parlamentides lokkavat Brüsseli süüdistamise kultuuri. Mulle meeldiks ka hõlbus juurdepääs kohalviibivate parlamendiliikmete nimekirjadele ja hääletamisele igal parlamentaarse tegevuse tasandil.
Kodanikud valivad meid tööd tegema ja neil on õigus panna meid vastutama. Teiselt poolt on soovitus, et kõikide fraktsioonide või erakondade koosolekud peavad olema üldsusele kontrollimiseks avatud, ilmne rumalus ja püüd haarata arutatavad teemad kontrolli alla. Ma ei karda läbipaistvust. Me teeme poliitikutena siin tänuväärset tööd ja peame kaitsma oma elukutse väärikust.
Carlo Fatuzzo
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, olen täiesti kindel, et härra Cappato raportis on hoolikalt hoidutud sellest, et astuda nende riigiametnike varvastele, kes muretsevad oma privaatsuse pärast ja vajaduse pärast säilitada konfidentsiaalsus teatud olukordades, mis peavad jääma salajaseks. Kindlasti on see väga oluline põhjus tema raportit heaks kiita, kuid tahaksin ka ümber lükata mured, mis vaevavad neid meie hulgast, kes kardavad, et meie õigust vabale tegutsemisele ja privaatsusele rikutakse.
Heitkem pilk sellele, mis juhtub siis, kui rollid vahetuvad ja riigiametnik soovib teada saada, mida meie, kodanikud, teeme. Meil ei saa saladusi olla: mõnes liikmesriigis kuulatakse pealt isegi eratelefonikõnesid abikaasade vahel, vanemate ja laste vahel jne. Me ei pea üldse kartma seda, et kodanikud teavad täpselt, kuidas komisjonis või nõukogus seadusi tehakse ja otsusteni jõutakse, ning see kehtib ka Euroopa Parlamendi õigusloomeotsuste suhtes. Ma olen selle algatuse üle rõõmus.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Selgus ja läbipaistvus peaksid olema Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse alus. Vaid siis, kui me saavutame sobival tasemel läbipaistvuse, muutub meie tegevus kodanikele arusaadavamaks ja seega neile lähedasemaks. Euroopa Liidu ees seisev institutsionaalne kriis näitab meile, millised on tagajärjed, kui sellele probleemile lähenetakse valesti. Minu arvates just selle, Euroopa Liidu kodanikesse ükskõikse suhtumise tulemusena sai institutsionaalsetest reformidest fiasko ning selle pärast ei ratifitseeritud Lissaboni lepingut Prantsusmaal, Hollandis ja Iirimaal.
Seetõttu peaksime tegema õiged järeldused ja teadma, et ühiskonna heakskiit Euroopa Liidu tegevusele peaks olema meie esmatähtis eesmärk. Et saavutada see heakskiit, peaksid kodanikud teadma, mida me teeme, kuidas me tegutseme ja - lõpuks - milliseid otsuseid me langetame. Me vajame selget, sidusat ja hästi loetavat teabeallikat kõikide Euroopa Liidu institutsioonide tegevuse kohta. Euroopa Parlament on kindlasti selle muutuse esirinnas, sest see institutsioon on Euroopa Liidu kodanikele kõige lähemal. Me ei tohiks unustada, et Euroopa Liit on loodud kodanike jaoks.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Härra juhataja, tänan teid selle arutelu ja mõttevahetuse eest. Minu arvates on seda raske kokku võtta, kuid kui ma peaksin seda tegema, kordaksin mõtet, mida osa teist on öelnud - et see on iga demokraatliku ühiskonna põhielement.
Eelistan vaadata seda kodanike pilgu läbi: kodanikel on õigus teada, mis toimub, pääseda ligi teabele ja dokumentidele ning seejärel olla võimeline langetama teadlikku valikut. Meil kõigil on ees väga oluline aasta, sest 7. juunil hääletavad Euroopa kodanikud valimistel. Muidugi peab neil olema juurdepääs teabele.
Me kanname endiselt ajalooliste erinevuste koormat, mis ilmneb meie kultuuris ja vaadetes sellele, mis tuleks avalikustada ja mis mitte. Arvan, et teatud juhtudel võitleme sellega siiani. Mina tulen riigist, kus on väga pikk avatuse põhimõtte ja dokumentidele juurdepääsu traditsioon, kuigi teistes liikmesriikides on see olnud vastupidi: kõigepealt on asi salajane ja alles siis, kui otsustatakse, et ei peaks olema salajane, tuleb see avalikustada. Arvan, et me peame siiski püüdma seda lahendada ja sellega tegelda. Minu arvates on raport näidanud ka kõikide nende probleemide omavahelisi ja vastastikuseid seoseid ning me peame vaatama seda poliitika seisukohalt.
Jällegi seisneb Lissaboni lepingu ilu selles, et tegelikult laiendaks see õigust tutvuda teabe ja dokumentidega ning aitaks loodetavasti lõpetada "süüdistamismängu”, sest see annaks meile ka võimaluse jälgida, mis toimub Euroopa Ülemkogus. Härra Cashman ja teised mainisid seda ning ma arvan, et see on meie kõigi jaoks oluline.
Loodetavasti teate, et võite kindlad olla minu edasistes igapäevastes püüdlustes saavutada see, et komisjon parandaks juurdepääsu oma dokumentidele. Me võime jälgida, mida me teeme parlamendikomisjonides; me võime parandada seda, mida me teeme seoses registrite ja mitmete punktidega, mida härra Cappato on tõstatanud ja mis on meile kasulikud. Arvan, et peaksite komisjonile jätkuvalt survet avaldama, kuid samuti olete näidanud, et see puudutab ka Euroopa Parlamenti. Ka teie võite parandada ja suurendada avatust ja läbipaistvust. See on kindlasti osa Euroopa demokraatia tugevdamisest. Meil on võimalus Euroopa Parlamendi valimiste ettevalmistuste ajal selle kallal veidi tööd teha. See oleks üks viimaseid proovikive meile kõigile.
Suur tänu arutelu eest ja me tuleme selle juurde tagasi väga varsti, kui arutame määrust (EÜ) nr 1049/2001.
Marco Cappato
Härra juhataja, daamid ja härrad, minu väga soojad tänusõnad volinikule. Ma ei maininud seda varem, kuid raportis tunnistatakse, et juurdepääsu tõhusus on paranenud ja rohkem on positiivseid vastuseid dokumentidega tutvumise taotlustele. Proovisin rõhutada vajadust muuta mõttelaadi - seda võib nii nimetada -paradigmaks, mille kohaselt peaks teave olema avalik juba selle koostamise hetkel.
Proua Cederschiöld, ma ei nõua suuremat paberitööd sellepärast, et kõik on vaja avalikustada ja avaldada, vaid nõuan süsteemi, mis on juba loodud, tagamaks meie juurdepääsu teabele selle koostamise hetkel, mitte ainult siis, kui me seda palume, kuigi me loomulikult austame konfidentsiaalsust seoses fraktsioonide ja nende koosolekutega. See on mõeldud ka proua Doyle'ile ja härra Herrerole, kes on saalist lahkunud.
Ma räägin teabe paremast ja lihtsamast kättesaadavusest; muidugi ei tähenda see, et fraktsioonidel ei oleks enam võimalik pidada koosolekuid kinniste uste taga. Ma ei räägi iga koosoleku suhtes kehtivast täielikust ja ideoloogilisest kohustusest, vaid selle tagamisest, et infrastruktuur on olemas, kui me seda tahame. Ma ei usu, et see on tõsi, mida härra Herrero ütles - et teave kohalviibimiste, häälte ja muu kohta on täielikult olemas ja täielikult kättesaadav. See ei ole tõsi. Kättesaadavad on üksikute komisjonide protokollid ja teabe saab kokku panna vaid koosolekuid ükshaaval uurides.
Ma ise olen olnud selle otsene ohver. Itaalia ajaleht avaldas suured pealkirjad selle kohta, et ma puudusin teistest rohkem, lihtsalt seetõttu, et ma alustasin tööd parlamendi ametiaja keskel, aga nende arvutuste aluseks olid paar kuud pärast minu ühinemist eelmise kolme aasta kohalviibimistega võrreldes. See on näide sellest, et suurima läbipaistvuse võimaldamiseks peame ise tegema teabe kättesaadavaks, vältimaks selle teabega manipuleerimist ja selle kuritarvitamist.
Ma olen igati teadlik, et parlamendiliikme töö väärtus ei seisne üksnes kohalviibimistes ja puudumistes, kuid ma ei suuda mõista, miks me ise peaksime osaliselt seda teavet varjama ning avama ukse halvimale ja kõige demagoogilisemale manipuleerimise viisile. Seetõttu loodan, et neis aspektides ja puuetega inimeste andmetele juurdepääsu aspektis - ma ei kujuta ette, miks Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on palunud selle üle eraldi hääletada - ei ole meil mingeid viimase minuti üllatusi, ma loodan seda väga, sest minu arvates on see kõigi jaoks väga oluline asi. Härra juhataja, tänan teid mõistva suhtumise eest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 14. jaanuaril 2009 kell 12.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
John Attard-Montalto  
kirjalikult. - Mis puudutab viimati nimetatut, ei ole sellega tegu kõikide volinike puhul ja on kahetsusväärne, et me ei suuda praegu avaldada muude saadud rahaliste vahenditega seotud teavet. Meie tulude kohta on siiski levinud väärarvamus.
Esiteks saavad Euroopa Parlamendi liikmed praeguseni sama palka nagu nende riikide parlamentide liikmed. See tähendab, et Euroopa Parlamendi Malta saadikud saavad selleks, et töötada ja juhtida oma bürood nii Brüsselis kui ka Maltal, samasugust tasu nagu Malta parlamendi liikmed.
Ehk oleks hea mõte see, et volinikud ja parlamendiliikmed täidaksid igal aastal kogu saadud tulu kohta auditeeritud raamatupidamisaruandeid. Need aruanded peaksid olema üldsusele kättesaadavad. Minu arvates võib see ettepanek olla tasakaal kahe olulise küsimuse - andmekaitse ja läbipaistvuse - vahel.
Anneli Jäätteenmäki  
Härra juhataja, nõustun paljude sel neljapäeval hääletatavas raportis tõstatatud küsimustega. Nõukogu peab tulevikus tagama, et kõik tema arutelud, dokumendid ja teave on üldsusele kontrollimiseks avatud.
Toetan ka raportis esitatud ettepanekut, et Euroopa Parlamendi veebilehel peaks olema rohkem teavet parlamendiliikmete tegevuse ja kohalviibimiste kohta.
