Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine komisjonide ja delegatsioonide töö raames (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni nimel Anna Záborská koostatud raporti "Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine komisjonide ja delegatsioonide töö raames” lühiettekanne.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Anna Záborská
Viimastel aastatel on naiste eneseväärikus ja ülesanded saanud uue mõõtme. See on iseäranis märgatav Lissaboni strateegias määratletud ühenduse horisontaalsete poliitikate raamistikus, demograafilistes väljakutsetes ning püüdlustes ühendada pere- ja tööelu, aga ka naistevastase vägivalla ja inimkaubanduse vastu võitlemises.
Raport soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames on naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni üks korrapäraseid raporteid, mida mul on Euroopa Parlamendi praeguse ametiaja jooksul olnud au esitada Euroopa Parlamendile kahel korral. Ehkki osa inimesed tunnevad heameelt naiste järjest suurema osaluse pärast Euroopa Parlamendis, taunib naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon asjaolu, et naiste osakaal Euroopa Parlamendi juhtivates organites on ikka veel liiga väike. Peadirektoraadi tasandil on naiste esindatus ikka veel ebapiisav. Me toetame sekretariaatides, komisjonides ja delegatsioonides võrgustike loomist ametnikest, kes on sellel alal eriväljaõppe saanud, et vahetada korrapäraselt järeleproovitud ja katsetatud tavasid.
Raportis kutsutakse peasekretariaati üles jätkama sellise lõimitud strateegia rakendamist, mille eesmärk on ühitada pere- ja tööelu ning hõlbustada naissoost ametnike karjääri arengut. Raportis toonitatakse, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine toob kaasa positiivseid tagajärgi nii naistele kui ka meestele ning et soolise võrdõiguslikkuse nõue peaks kajastuma praktilises lähenemises, mis ei vastandaks naisi meestele.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon rõhutab, et komisjonide ja delegatsioonide kasutuses peavad olema vahendid, mis tagavad maksimaalse teadlikkuse soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest. Me vajame näitajaid, andmeid ja soo alusel eristatud statistikat ning seda, et eelarvevahendite eraldamisel peetaks silmas ka soolist võrdõiguslikkust.
Me kutsume fraktsioone üles võtma isikute vastutusrikastele ametikohtadele nimetamisel arvesse meeste ja naiste tasakaalustatud osalemise eesmärki. Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise raport on parlamendikomisjonide ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni vahelise koostöö tulemus.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni esimehe ja raportöörina soovin ma tänada teid siiralt selle töö eest. Iseäranis soovin ma tänada neid kolleege parlamendikomisjonides, kes selle töö eest vastutasid. Meie komisjon võttis selle ühehäälselt vastu ja ma hindan seda väga kõrgelt. Komisjon lõi uue meetodite mudeli, mille abil on võimalik hinnata iga parlamendikomisjoni tööd. Mudelit on üksikasjalikult kirjeldatud seletuskirjas. Hindamisel oleks olnud kindlasti suurem tõendusjõud, kui kõik Euroopa Parlamendi komisjonid ja delegatsioonid oleksid küsimustikule vastanud.
Arutelude raames võeti vastu palju muudatusettepanekuid, suurendades seeläbi raporti tähtsust. Ma pean oluliseks seda, et raport koostati Euroopa Parlamendi pluralistlike arutelude käigus ning et see on toonud esile kõnealuse teema olulisuse. Euroopa Parlamendi valimistega seoses soovin rõhutada, kui oluline on see, et mõlemast soost hääletajad püüaksid tagada, et naiste esindatus Euroopa Parlamendis oleks võimalikult suur.
Juhataja
Naised on täna õhtul siin parlamendis, siin saalis, enamuses. Ma soovin sellele lihtsalt tähelepanu juhtida.
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 22. aprillil 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gabriela Creţu  
kirjalikult. - (RO) Me avaldame heameelt mõningate edusammude üle seoses tasakaalustatud esindatuse saavutamisega parlamendikomisjoni sekretariaadi tasandi juhtivate ning madalama astme ametikohtade vahel. Me loodame, et samasugused meetmed võetakse vastu ka seoses juhtivate ametikohtadega fraktsioonides, eriti Euroopa Parlamendi poliitilise toimimise tasandil. Meil tuleb aga tingimata märkida ka, et need muudatused on vaid väike osa sellest, mida eeldab soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine.
Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohaldamine tähendaks seda, et iga õigusakti raames korraldatakse esialgne soospetsiifiline mõjuhindamine. Samamoodi tuleks igas parlamendikomisjonis nõuda sooliste küsimuste tundmist ja asjatundlike kogemuste olemasolu minimaalsel tasemel. Tegelik olukord näitab meile, et Euroopa Parlamendi ametiaja jooksul 2004-2009 ei lükatud tagasi mitte ühtegi esitatud õigusakti kõnealuse mõjuhindamise lisamata jätmise tõttu, ehkki selle lisamine on olnud kohustuslik alates Amsterdami lepingust. Kahjuks peame tunnistama, et tehtud on vaid mõni üksik edusamm ning et soolise võrdõiguslikkuse eesmärgi saavutamiseni on veel palju maad.
Lívia Járóka  
kirjalikult. - (HU) Ma soovin avaldada kiitust proua Záborskále raporti eest, milles toonitatakse, et ehkki mõni Euroopa Parlamendi komisjon on võtnud vastu strateegia soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks, esineb selle põhimõtte järjekindlas kohaldamises ilmselgeid puudujääke. Raportis on esitatud ka palju tulevikku suunatud soovitusi. Üks selliseid ettepanekuid on näiteks algatus, mille kohaselt peaksid Euroopa Parlamendis töötavad ametnikud osalema soolise võrdõiguslikkuse koolitusel, sest selle põhimõtte kohaldamiseks tegelikkuses on piisavad teadmised hädavajalikud.
Sooline võrdõiguslikkus on ühenduse õiguses üks peamisi põhimõtteid. Euroopa Parlament saab säilitada oma usaldusväärsuse avalikkuse silmis vaid siis, kui nõuab ka oma institutsioonis soolist võrdõiguslikkust edendavate meetmete kehtestamist ja täielikku elluviimist, eriti oma komisjonides ja delegatsioonides.
Seda eesmärki silmas pidades tuleb meil võtta kasutusele strateegia, milles on kindlaks määratud konkreetsed meetmed selle kohta, kuidas edendada aktiivselt võrdseid võimalusi, ning samuti soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta. Kahetsusväärne on, et alates 2007. aastast, kui proua Záborská koostas samateemalise raporti, ei ole tehtud tegelikult mitte mingisuguseid edusamme. Me loodame, et see viimane seisukohavõtt on tulemuslikum.
Zita Pleštinská  
Naised moodustavad Euroopa rahvastikust 52%. Aktiivselt poliitilises elus osalevate naiste ülesanne on veenda eeskätt naissoost valijaid, et naiste osalemine Euroopa poliitikas on oluline tulevaste põlvkondade ja demokraatlike süsteemide nõuetekohase toimimise eesmärgil.
Ma usun täiesti kindlalt, et naiste osalemine poliitikas ei tohiks rajaneda kohustuslike kvootide kehtestamisel, millega oleks kindlaks määratud naiskandidaatide minimaalne arv, vaid naispoliitiku võimel tõstatada, võtta vastu ja edendada niisuguseid teemasid, mis aitavad naistel lahendada oma tegelikke probleeme.
Naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni liikmena olen võtnud Euroopa Parlamendis mitmel korral sõna küsimustes, mis naised mulle kohtumistel nendega on esitanud. Ma pean pere- ja tööelu ühendamise puhul iseäranis oluliseks lastekasvatamisele kulunud aja arvestamist pensionide arvutamisel ning lastehoiuasutuste arvu suurendamist. Ma olen kindlalt veendunud, et poliitik, kes juhindub isiklikest emaduse ja pereelu kogemustest, mõistab naiste probleeme kõige paremini.
Proua Záborská raport soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise kohta komisjonide ja delegatsioonide töö raames tõestab, et naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjon teeb Euroopa Parlamendis erakordselt innukalt tööd. See komisjon on vastu võtnud palju raporteid ja arvamusi, mis väärivad rohkem tähelepanu kui teiste parlamendikomisjonide omad. Ka sellel põhjusel tuleks suurendada naissoost parlamendiliikmete arvu ühelt kolmandikult pooleni liikmete koguarvust.
Rovana Plumb  
kirjalikult. - (RO) Tänapäeval suureneb üha enam selliste naiste arv, kes osalevad poliitikas ja võtavad ettevõtetes vastu tähtsaid otsuseid. 2006. aastal oli ettevõtete juhtidest 32,6% naised. Naiste osakaal Euroopa Parlamendis on suurenenud 1979. aasta 16,3%-lt, kui toimusid esimesed Euroopa Parlamendi valimised, 2009. aastal 31%-le.
Siiski näib olevat ikka veel vajalik võtta vastu ja kohaldada soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise strateegiat, mis sisaldaks konkreetseid eesmärke kõikides ühenduse valdkondades, mis kuuluvad parlamendikomisjonide ja delegatsioonide pädevusse.
Ma toetan seda, et Euroopa Parlamendi komisjonidel ja delegatsioonidel peavad olema soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamisest põhjaliku ülevaate saamiseks asjakohased vahendid, nagu vastavad näitajad, andmed ja soo alusel eristatud statistika, ning et soolist võrdõiguslikkust tuleb pidada silmas ka eelarvevahendite eraldamisel.
Kõik need võimalused peaksid julgustama korrapäraselt vahetama häid tavasid selleks, et rakendada integreeritud strateegiat, mille eesmärk on ühendada pere- ja tööelu ning hõlbustada naissoost ametnike karjääri arengut.
Sotsiaaldemokraadina usun, et see on suurepärane algatus, et kanda Euroopa Parlamendi pakutud positiivne mudel soolise võrdõiguslikkuse kohta üle liikmesriikide parlamentidele (Rumeenia parlamendis on 11% liikmetest naised).
