Euroopa Liidu integreeritud merenduspoliitika (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on hr Piecyki raport transpordi- ja turismikomisjoni nimel, mis käsitleb ELi integreeritud merenduspoliitikat.
Willi Piecyk
Proua juhataja, mul on hea meel, et te juhatate teist korda istungit, mille päevakorrapunktiks on arutelu merenduspoliitika küsimuses. Te tegite seda ka aasta eest.
Volinik, lubage mul alustada heade uudistega. Täna õhtul toimub Lübeckis Johannese ehk Jaani kirikus esimene Euroopa merepäev. Selles kirikus asub rahvusvaheline meresõidule püstitatud mälestusmärk. Volinik Barrot avas selle eelmisel aastal. Kaptenid räägivad seal täna õhtul oma elamis- ja töötingimustest. Pastorid sõltuvad parlamendi, nõukogu ja komisjoni presidentidest, kes kuulutaksid täna pärastlõunal 20. mai Euroopa merepäevaks. See annab põhjust rõõmustamiseks ja seetõttu peaks Euroopa enam tähelepanu pöörama oma meredele.
Need, kes usuvad, et selline päev on tegelikult vaid merenduspoliitikaga seotud, eksivad tõesti; sellisest merepäevast ei tohiks saada vaid sümbol. See tähendab, et see päev peab saama poliitilise raamistiku osaks. Poliitikat on vaja sotsiaalsetes küsimustes, meresõiduohutuseks ja kliima kaitsmiseks. Võtame näiteks elamis- ja töötingimused laevadel: kuri anakronism on see, mille kohaselt meremeestele ei kehti sotsiaalkaitse ja töökaitse määrused. See peab muutuma ja seda näeb ka komisjon. Me ootame algatusi.
Rahvusvaheline Tööorganisatsioon võttis 2006. aastal vastu meretöönormide konventsiooni. Kolm riiki on selle praeguseks ratifitseerinud: Bahama saared, Libeeria ja Marshalli saared. Millisel seisukohal eurooplased siin on? Kui nõukogu soovib parandada navigatsiooni- ja meresõiduohutust, tuleb teha vaid ühte: võtta lõpuks ometi vastu Erika III pakett. On veidi liiast, et nõukogu tegeleb selle meresõiduohutuse küsimusega sellisel venitaval moel. Samal ajal on möödunud enam kui 12 kuud esimesest lugemisest parlamendis ja praeguseks ei ole me veel jõudnud ühisele seisukohale. Erika ja Prestige'i katastroofid peaksid tegelikult olema piisavaks hoiatuseks ja meeldetuletuseks, et viimaks oleks ometi vaja mingeid samme astuda.
Komisjoni presidendi hr Barroso poolt jaanuaris algatatud kliimakaitse pakett viitab võimalusele kaasata merenduspoliitika heitkogustega kauplemisse. See ei ole piisavalt karm, sellest ei piisa. Minu arvates peab merenduspoliitika saavutama kliimakaitse küsimuses vähemalt neli eesmärki: meretranspordi kaasamine heitkogustega kauplemisse - nüüd kohe, mitte millal iganes; märkimisväärse CO2, SO2 ja NOX saastehulga vähendamine; ning taastuva energia, näiteks tuule- ja päikeseenergia kasutamine. Sadamates peab tegema lõpu sellele, et laevamootorid energiat toodavad ja sellega inimesi ja loodust kahjustavad. Vastupidi, me peame energiat omandama ka maapinnast, nii et sadamas olevad laevad peavad olema ühendatud toiteallikasse.
Põhjameres ja Balti meres leidub tosinate kaupa ammustest sõdadest pärit laskemoona. Need kujutavad endast tõsist ohtu. Vajame seega tegevuskava nende vanade ja kahjulike jäätmete tuvastamiseks ja eemaldamiseks. Viimaste kuude jooksul oleme teada saanud, et piraadid on teostanud rünnakuid eurooplaste ja Euroopa laevade vastu Aafrika ranniku lähedal. Meil on vaja selgeid rahvusvahelisi määrusi ja tugisüsteemi avamerel ning me ei pea kaitsma ainult rannikut mere eest, vaid ka merd ranniku eest. Mere jaoks pärineb kõige suurem oht ikka veel maalt: 80% saasteainete heitkogustest toodavad põllumajandus või tööstus. Lahenduse leidmiseks on ka siin vaja kohaldada ja jõustada Euroopa õigusakte.
Kui täna pärastlõunal toimuva hääletuse järel kuulutame 20. mai Euroopa merepäevaks, loodan ma, et saame järgmise aasta 20. mail öelda, et oleme vahepeal palju saavutanud.
Küll näete, et tegemist oli täpse maandumisega.
(Aplaus)
Joe Borg
komisjoni liige. - Proua juhataja, leian, et on üsna kohane, et meie arutelu toimub esimesel Euroopa merepäeval. See oli ikkagi parlamendi liige pr Kratsa-Tsagaropoulou, kes ELi tulevase merenduspoliitika rohelise raamatu koostamise kontekstis esimesena sellest ideest president Barrosole rääkis. Samuti sai see teoks tänu parlamendile ja eriti president Pötteringile, kes kirjutab täna alla kolmepoolsele ühisdeklaratsioonile, millega kuulutatakse välja Euroopa merepäev. Selle päeva tähistamine näitab, kui kaugele me oleme jõudnud mitte ainult integreeritud merenduspoliitika küsimuses, vaid ka Euroopa meresid ja ookeane käsitleva uue visiooni osas. Samuti näitab see, kui suurel määral kõik Euroopa institutsioonid protsessi igas sammus osalesid. Tegelikult oli parlament peamine tegutseja uue integreeritud merenduspoliitika väljatöötamisel, seda nii arvukate konverentside korraldamisega, kus leidsid aset viljakad vaidlused ja otsivad arutelud kui raportite koostamisega, mis suunavad meid meie töös ja annavad merenduspoliitika rakendamisele konkreetse suuna.
Lubage mul edastada südamlikud tänu- ja kiidusõnad raportöör Willi Piecykile selle eest, et ta koordineeris erinevate parlamendikomisjonide suurt huvi ja koostas selle muljetavaldavad raporti. Tahaksin tänada ka erinevate parlamendikomisjonide raportööre ja paljusid teisi parlamendiliikmeid, kes osalesid viimase kahe aasta vältel parlamendi panuse andmises sellese uude Euroopa poliitikasse. Viimaste ees ma vabandan, et ma ei suuda teid kõiki nimepidi tänada, nagu sooviksin.
Lubage mul nüüd raportist endast kõneleda. Kuigi raport ei sisalda uusi ettepanekuid, keskendub see siiski teatud nõudmistele, mille parlament esitas 2007. aasta juulis ja mis aitasid meil kindlaks määrata edasiviiva suuna ning inspireerivad meid nüüd merenduspoliitikat jätkuvalt rakendama.
Mõnes konkreetset sektorit puudutavas küsimuses kiidab komisjon heaks, et parlament paneb jätkuvalt rõhku merenduspoliitika keskkondlikule mõõtmele ja eriti kliimamuutustega seonduvatele väljakutsetele, ning komisjon ootab kliimamuutustega kohanemise strateegia vastuvõtmist 2008. aastal, milles samuti käsitletakse nimetatud probleeme.
Komisjon tervitab ka asjaolu, et Euroopa Parlament tunnistab meretranspordi tähtsust Euroopa majanduse seisukohast ning et parlament toetab meretranspordi ühist piirkonda, mereteede ja lähisõidu teede väljatöötamist: kõiki neid projekte kannustab tagant komisjon.
Uuringute küsimuses tervitab komisjon parlamendi toetust üldise merendusuuringute strateegia väljatöötamisele, millest saab merenduspoliitika nurgakivi ja mis peaks olema vastuvõtmiseks valmis 2008. aasta keskel.
Komisjon tervitab raporti positiivset suhtumist püügipiirkondades jätkusuutlikkuse tagamise küsimuses. Oleme pärast "sinise raamatu" vastuvõtmist astunud selles suunas mitmeid samme, näiteks võtsime 2008. aasta aprillis vastu teatise ökosüsteemi lähenemisviisi ning ka kaks ettepanekut püügi vette tagasi laskmise kohta, mis peaksid valmis saama käesoleva aasta lõpuks.
Lisaks keskkonna, meretranspordi, teadustöö ja innovatsiooni, sotsiaalsete aspektide, püügipiirkondade ja energiaga seotud küsimuste äramainimisele tervitab komisjon erilist tähtsust, mis omistatakse merenduspoliitika regionaalsele aspektile erilise merendusmõõtme kaudu, mida EL omab tänu oma pikale rannajoonele, oma saartele ja äärepoolseimatele piirkondadele, ning on täiesti nõus seisukohaga, et merenduspoliitika peaks võtma arvesse liikmesriikide ja merepiirkondade, nende hulgas rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade erinevaid omadusi.
Austatud liikmed, merenduspoliitika rakendamine on veel algfaasis, kuid parlamendi jätkuva abiga püüdleme selle rakendamisel suurendatud meetmete poole. Kokkuvõtteks tahaksin veel kord tänada Euroopa Parlamenti ja asjaomaseid raportööre suurepärase töö eest. Ootame väga teiega lähikuudel tiheda dialoogi jätkamist ELi integreeritud merenduspoliitika rakendamise huvides ning loodame teie toetusele ja osalusele Euroopa merepiirkondades 2009. aasta merepäeval.
Sérgio Marques
regionaalarengu komisjoni arvamuse koostaja. - (PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, õnnitleme Euroopa Komisjoni selle ELi integreeritud merenduspoliitikat käsitleva teatise puhul ettepaneku kohta koostada tegevuskava, millega kehtestatakse esimesed sammud selle poliitika rakendamiseks.
Rohelise raamatu ja praeguse sinise raamatu vahel on kindlasti toimunud mõningane tagasiminek, eriti merekorralduses, rannikualade kaitse, Euroopa lipu ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) Euroopa esindaja osas, kuid kahtlemata on saavutatud edu, seda eriti sotsiaalse mõõtme, investeeringute, innovatsiooni ja merendusklastrite ja meretranspordi osas. Üleüldine tasakaal on positiivne.
Samaaegselt subsidiaarsuse põhimõtte järgimisega peame nüüd võtma kasutusele ka efektiivse integreeritud merenduspoliitika, mis tagab koordineerimise erinevate sektorite poliitikate vahel, mis toodavad oodatud sünergiat ja tegelikku lisandväärtust. Ainult nii saab poliitika olla märkimisväärne instrument jätkusuutliku arengu, konkurentsivõime ning majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse väljakutsetega silmitsi seismiseks Euroopas.
Eelkõige loodab regionaalarengu komisjon, et integreeritud merenduspoliitikal avaldab positiivset mõju ELi rannikualade, saarte ja äärepoolseimate piirkondade arengule ja kaitsmisele.
Pedro Guerreiro
Teen lühidalt, kuna tahaksin toonitada kalanduskomisjoni tehtud ettepanekute kaasamise olulisust, mis rõhutavad, et ELi integreeritud merenduspoliitika põhieesmärgiks kalapüügi valdkonnas peaks olema tööstuse kaasajastamise ja jätkusuutliku arengu edendamine, selle sotsiaalmajandusliku elujõulisuse ja vahendite jätkusuutlikkuse kaitsmine ning toidualase sõltumatuse ja toiduainetega kindlustatuse tagamine, inimeste kalaga varustamine, töökohtade säilitamine ja kalurite elamistingimuste parendamine. Ettepanekutes toonitatakse ka, et rohkem ja paremate meresõiduga seotud töökohtade loomine, iseäranis kalatööstuses, sõltub samuti õiglase ja piisava sissetuleku tagamisest tööstuses töötavatele inimestele. Samuti on vaja mehhanisme, mis asendaksid kalureid, keda mõjutavad varude taastamise kavad, ja mis aitaksid toetada kalandussektori teadusuuringuid erinevates liikmesriikides, eriti seitsmenda raamprogrammi alusel ning vaja on ka ühenduse toetust meeskondadele kohaste abi- ja päästevahendite tagamisel.
Georg Jarzembowski
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, minu fraktsioon tahaks kõigepealt tänada raportööri hr Piecykit. Ta on nüüdseks juba enam kui aasta jooksul algatanud arutelusid ja visandanud väljakutseid. Palju tänu, hr Piecyk!
Ka meie toetame üksmeelselt raportit. Volinik, meil on aga kahju, et tegevuskava sisaldab vaid üksikuid praktilisi meetmeid. Hr Piecyk juba mainis, et lahendamata jääb terve rida keskkonnaga seotud probleeme. Ei eksisteeri praktilisi meetmeid ja pole ka selge, milline on tegutsejate - näiteks laevaomanike - panus kliimamuutuste küsimusse või kuidas nad suudavad ellu jääda selles globaalses konkurentsivõimes. See ulatub sellistest meetmetest nagu väävel- ja lämmastikoksiidide vähendamine merel kuni sadamates kohaldatavate meetmeteni, nagu näiteks maaenergia kasutamine.
Olen ausalt öeldes veidi pettunud. Kui komisjon ütleb, et esitab antud küsimuses sel sügisel ettepanekuid, ei ole meil enam võimalik neid selle parlamendi ametiajal rakendada. Võib-olla võiksite kalale veel veidi võid lisada, nagu ütlevad Hamburgi elanikud, ja sellest veidi rohkem jõudu saada.
Teine punkt puudutab mereseire küsimust. Arvan, et lisaks tõhusamale koostööle erinevate riikide rannavalvete vahel ja FRONTEXi tugevdamisele - mis käsitleb ebaseaduslikku sisserännet - vajame me ka Euroopa rannavalvet. Meile on juba aastaid muret valmistanud asjaolu, et kõiki tegevusi, olgu see kalapüük, tolli- või politseitöö, tsentraliseeritakse liikmesriikides ja selleks võetakse kasutusele Euroopa rannavalve. Hr volinik, kas komisjon teeb selle parlamendi ametiajal ettepaneku rannavalve kohta või ei?
Lõpetuseks üks uus punkt, milleks on piraate käsitlevad muudatused. Peame rahvusvahelistes vetes tagama parema kaitse oma kala- ja kaubalaevastikele ja peame seega tegutsema nii Euroopas kui globaalsel tasandil. Merede vabadus ei tohiks muutuda piraatide vabaduseks.
Silvia-Adriana Ţicău
fraktsiooni PSE nimel. - (RO) Õnnitlen kolleegi hr Piecykit, keda ma väga hindan ja mul on hea meel, et me räägime sellest raportist täna, päeval, mil allkirjastatakse kolmepoolne ühisdeklaratsioon, millega kuulutatakse 20. mai Euroopa merepäevaks.
ELi integreeritud merenduspoliitika peaks tagama sünergia selliste olulise majandusliku tähtsusega sektorite vahel nagu laevaehitustööstus, mere- ja jõetransport, tegevus sadamates, kalapüük, energia, turism, keskkonnakaitse ja mere kaitsmine. Alates 1. jaanuarist 2007 ulatub ELi piir Musta mereni ja EL peaks oma ühist merenduspoliitikat tõhustama ka selles piirkonnas. Olemas on koordinaatorid üleeuroopalise transpordivõrgu siseveekogude transpordi ja merekoridoride transpordi projektidele. Üleeuroopalise transpordivõrgustiku laiendamine hõlmab merekoridore. Kahjuks ei hõlma komisjoni poolt Euroopa merekoridorides käivitatud projektide nõuded Musta mere piirkonda. Palun, et komisjon teostaks uuringuid ja koostaks projektid Musta mere regiooni jaoks, mis on muutunud üleeuroopalise võrgustiku seisukohast strateegiliseks piirkonnaks. Samuti palun komisjonil koostada konkreetne tegevuskava deltade ja estuaaride kaitsmiseks ja siin pean ma peamiselt silmas Doonau deltat.
Paweł Bartłomiej Piskorski
fraktsiooni ALDE nimel. - (PL) Pr juhataja, volinik, ka mina tahaksin tänada hr Piecykit suurepärase raporti eest. On oluline, et meie arutelu toimub nii sümboolselt hetkel, kuid minu sooviks on ennekõike juhtida tähelepanu selle raporti praktilistele aspektidele. Tõepoolest on tegemist suure anakronismiga, et muude Euroopa poliitikate seas, mida me oma ühenduses kohaldame, on merendusküsimused siiani olnud kõrvale lükatud ja neid ei hõlma ühenduseülene poliitika.
Tahan ära märkida, et tegemist ei ole individuaalse sfääriga; tegemist on väga ulatuslike mõõtmetega sfääriga, nagu ka raportis kirjas. Sellel on majanduslik mõõde; on palju inimesi, kes teenivad elatist ja töötavad merel. Sellel on väga tugev sotsiaalne mõõde, mida me peame meeles pidama, kui räägime selle tööstuse restruktureerimisest ja sellest, mida teha inimestega, kes teenivad elatist merel ja merest. Meie arutelul on väga oluline keskkondlik mõõde, mida käesolev raport eriti toonitab ning ma tahaksin raportööri ka selle eest tänada. Regionaalne mõõde on samuti oluline - me ei tohi unustada, et piirkonnad, mis teenivad elatist mere abil ja mis asuvad mere ääres, moodustavad väga olulise osa meie ühendusest.
Tahaksin rõhutada ka ühte selle arutelu jooksul esilekerkinud punkti, nimelt et me teeme alati oma tööd ja peame arutelusid sisukorra vormis ja lähtume komisjonist. Me visandame teatud vastused, esitame küsimusi ja sõnastame oma kahtlused, samas kui meie suhted komisjoniga on tegelikult väga head ja me ootame vastuseid nii pea kui võimalik ning konkreetsete lahendustega.
Tahaksin ka märkida, et paljude riikide jaoks on tegemist prioriteetse küsimusega ja sellele pööratakse sama palju tähelepanu kui teistele Euroopa poliitikatele, näiteks põllumajanduspoliitikale.
Margrete Auken
Proua juhataja, püüdlused juhtida laevatööstust eemale vanamoodsast arusaamast, et meri pühib kõik jäljed, on siiani luhta läinud. Vastupidi, meri mäletab sama palju kui muld ja õhk, sama palju kui taimed ja loomad ja inimorganism, ning laevatööstuse panus saastamisse on jätkuvalt tohutu. Kujutage ette, kui me suudaksime panna peamised mereriigid muutma IMO-d aktiivseks tegutsejaks globaalse keskkonna säästmise võitluses, selle asemel, et kasutada seda heade algatuste summutajana, nagu praegu juhtub. Hr Piecyki raport on suurepärane täiendus meie eelmistesse saavutustesse parlamendis, aga ma loodan, et me tugevdame seda veelgi oma muudatusettepanekule osaks saava toetuse läbi, nii et laevandus kaasataks kahtlemata CO2 kvootidega kauplemise süsteemi. Me juba oleme kaasanud lennunduse. Ainus loogiline ja kaitstav lähenemine oleks, et oma panuse annaks ka laevandus. Seega, daamid ja härrad, andke oma toetus 1. muudatusettepanekule, millega kaasataks merenduse heitkogustega kauplemise süsteem kõnealusesse raportisse.
Seán Ó Neachtain
fraktsiooni UEN nimel. - Pr juhataja, tahaksin kõigepealt õnnitleda Willi Piecykit raporti puhul. Mina olen pärit saarelt ja mõistan väga hästi mereuuringute ja edusammude tähtsust.
Arvan, et tänane raport annab meile selle eesmärgi saavutamisel suure eelise. Iirimaal ei ole me ühise merenduspoliitikaga väga rahul, kuid kaalul on rohkem kui see. Mõne aja eest külastasime koos kalanduskomisjoniga minu kodupiirkonda ja nägime, kui suurepärast tööd teeb Galway maakonnas asuv Oranmore'i mereinstituut. Koos teiste sarnaste instituutidega suudame tagada vajalikud teadusuuringud kõikjal Euroopas, nii et sinine revolutsioon, millest me nii palju räägime, saab anda tulemusi ja meie plaani toetada.
Pedro Guerreiro
Teen lühidalt ja märgin ainult ära, et kõik merenduspoliitika algatused peavad territoriaalvete ja majandusvööndite osas austama liikmesriikide suveräänsust.
Tahaksin toonitada, et Portugali Vabariigi põhiseaduse artiklis 5 sätestatakse, et riik ei või võõrandada ühtki Portugali territooriumi osa ega nende üle teostatavaid suveräänseid õigusi - ja siia kuuluvad õigused naabruses asuvale merepõhjale. Lisaks on oluline parandada meremeeste töötingimusi, tagades töökohtade olemasolu, pidades kinni võrdväärse töö eest võrdväärse palga maksmise põhimõttest, vähendades tööaega ja mitut oskust nõudvate tööde kohaldamist, ning seistes vastu kõigile püüdlustele liberaliseerida sadamateenuseid ELi tasandil, eriti ühendusesisese laevanduse küsimuses; merenduspoliitika "mõistlikku finantsalust" ei tohiks rajada Euroopa Kalandusfondi ja ühise kalanduspoliitika arvelt, vaid see peaks tuginema põhimõttele, et uued prioriteedid vajavad uusi rahalisi vahendeid.
Fernand Le Rachinel
(FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, tänusõnad hr Piecykile selle suurepärase integreeritud merenduspoliitikat käsitleva raporti eest ja ka mu kolleegile hr Jarzembowskile asjakohaste märkuste eest.
Proua juhataja, käesoleva raporti väärtuseks on selle poliitika erinevate aspektide, keskkondlike, majanduslike, sotsiaalsete ja turvaaspektide kaasamine. Pean eriti silmas ebaseadusliku sisserändega, terrorismi ja salakaubaveoga seotud probleeme, mida tuleb ette kõikjal Euroopa 320 000 kilomeetri pikkusel rannajoonel. Merepiiri omavad liikmesriigid peavad tõhustama järelevalvet ja kontrolli oma meredel. Koostööd nimetatud riikide ja selliste riikide vahel, kust ebaseaduslikud tegevused alguse saavad, tuleb alustada nii kiiresti kui võimalik.
Ka on tõsi, et teaduslikud avastused, tehnoloogia märgatavad edusammud, globaliseerumine, kliimamuutused ja merereostus muudavad oluliselt Euroopa suhtumist meredesse ja ookeanidesse, kui mõelda kõigile kaasnevatele probleemidele ja väljakutsetele.
Olen aga pettunud, et meile esitatud tekst ei hõlma üksikasjalikumalt sadamate ja kalapüügipiirkondade poliitikat. Teame ju kõik, et need kaks on eriti tundlikud teemad. Prantsusmaal blokeerivad professionaalsed kalurid Atlandi ookeani, Inglise kanali ja Vahemere ääres asuvaid sadamaid ja seda muidugi diisli hinna äkilise tõusu ja Brüsselis kehtestatud kvoodipoliitika tulemusena.
Sektor on kriisis nii struktuuriliselt kui majanduslikult. Kalandusbossid ei taha enam oma laevadesse investeerida ja nii nende laevastik vananeb. Prantsuse kalalaeva keskmine vanus on 25 aastat. Kaluri elukutsega kaasnevate kitsenduste tõttu otsib üha vähem inimesi sellesse sektorisse tööd.
Proua juhataja, integreeritud merenduspoliitika peab arvesse võtma neid sektorite kaalutlusi ja probleeme ning kiiresti pöörama ringi trendi, mis viib kalandussektori aeglase ja valuliku hävimiseni.
Luís Queiró
(PT) Proua juhataja, daamid ja härrad, hr Piecyk, kõik Berlaymonti hoonest möödujad võivad hetkel näha suurt planku, millel ilutseb kiri "võimaluste ookean" ning mis viitab Euroopa merepäevale (mis on täna) ja Euroopa merenduspoliitikale.
Euroopa Komisjonil on õigus ja ka mina leian, et investeeringud, mille oleme otsustanud mere osas teha, võivad anda suurepärase võimaluse nende tohutute vahendite kasutamiseks vastutustundlikult ja konkurentsivõimeliselt.
Kahjuks on maailm täis kasutamata jäetud võimalusi ja hävinud suurepäraseid ideid. See ei tohi osaks saada Euroopa merenduspoliitikale. Me ei saa, või pigem, me ei tohi kaotada tahet ja jõudu selle poliitika teostamiseks, nagu hr Jarzembowski üsna õigesti märkis.
Energia, millega me usume selle algatuse potentsiaali, ei tohi kuluda poolikutele meetmetele või hästi kõlavate ideede osas sõnade tegemisele, mis ei ole sugugi nii auahned, kui meile meeldiks.
Meie edu saladuseks on: konkreetsed investeeringud sinistesse tehnoloogiatesse; merendusklastrite võrgustiku edendamine parimate tavade ja kõige arenenumate tehnoloogiate väljatöötamiseks; mere võimalikult suures ulatuses ärakasutamine kliimamuutustega võitlemisel ja mere kasutamine taastuvenergia allikana; meretranspordi ja rannikuturismi edendamine; merepiirkondade, eriti äärepoolseimate piirkondade ja nende tähtsuse tunnustamine turvalisuse ning ebaseadusliku sisserände, inimkaubanduse, salakaubaveo ja terrorismirünnakute osas. Me peame loomulikult ka tagama, et omaksime strateegilist ja integreeritud visiooni nendest poliitikatest ning et nende rahastamine oleks jätkusuutlik.
Pöördun seega otse komisjoni ja oma kolleegide poole, et öelda, et näidatud ambitsioonid ei saa olla väiksemad kui ambitsioon ehitada veel üks Euroopa huvide keskpunkt, tuginedes integreeritud merenduspoliitikale.
Volinik, nende probleemidega meil enam muret ei ole. Ma vaid mõtisklen, kas Euroopa Komisjon ja see Parlament suudavad tõusta oma ülesannete kõrgusele.
Robert Navarro
(FR) Proua juhataja, üks täna tähistatava esimese Euroopa merepäeva eesmärke on tõhustada merega seotud ametite mainet nende tulevaste väljavaadete taastamise teel. Lisaks mainitud ametitega seonduvate töö- ja elutingimuste parandamisele ja karjääriplaanide ümbersõnastamisele tuleb vastata veel mitmele struktuuritingimusele.
Täna blokeerivad meeleheitel kalurid kõikjal Prantsusmaal sadamaid, sest nad ei usu enam, et nende elukutsel tulevikku on. Lisaks piirangutele kalanduses, mille eesmärgiks on kalavarude kaitsmine - põhimõte, mida ma kahtluse alla ei sea, kuigi ma mõtisklen selle õigluse üle -, ohustavad kerkivad kütusehinnad neid nüüd samuti pankrotiga.
Prantsusmaal on see juba probleemiks ja tõenäoliselt levib see lähitulevikus ka mujale Euroopasse. EL saab ja peab selles valdkonnas tegutsema, toetades restruktureerimist ja toetades puhtamalt põleva kütuse ja tõhusama kütusekasutusega aluste kasutuselevõttu. Kiiremas korras on tuleb aidata ettevõtetel, keda see majanduskriis mõjutanud on, pinnal püsida. Rõhutan seda viimast punkti, sest me ei saa lasta juhtuda, et esimene Euroopa merepäev seostub inimestele terve kaubandussektori hävimisega.
Anne E. Jensen
(DA) Pr juhataja, hr Piecyki raport toonitab, et merenduspoliitikast rääkides peame suutma välja käia konkreetsema tegevuskava ja ma olen sellega igati nõus. Kuskil mujal ei ole aktiivset merenduspoliitikat nii väga vaja kui Balti merel. Tegemist on ELi kõige saastatuma piirkonnaga, mida reostatakse ulatuslikult nii maalt kui laevadelt. Lisage sellele veel möödunud sõdadest pärit laskemoon. Balti mere keskkonda tuleb puhastada ja me tahaksime seal piirkonnas näha ka ulatuslikku majanduslikku arengut liikumisega selles suunas, et rannikutransport hakkaks asendama maanteetransporti. Seega tuleb laevade heitkoguste piiramiseks leida lahendus, mis ei takista rannikutransport arengut. Usun, et edu võti seisneb heitkoguste poliitiliste eesmärkide saavutamise metoodilises vabaduses ja finantsvahendites. Loodetavasti tugevdab komisjon oma Balti mere strateegias tegevust keskkonna parendamise nimel ja õpib nii mõndagi pilootprojektidest, mille parlament käesoleva aasta eelarvesse lisas.
Ian Hudghton
Proua juhataja, mina esindan Šotimaad, kes on üks Euroopa vanemaid mereriike. ELi rannajoon on umbes 68 000 km pikkune, Šotimaale kuulub sellest umbkaudu 11 000 km. Nii et merendushuvide osas asub Šotimaa Euroopa südames. Meil on palju saavutada ja palju anda merendusstrateegiasse ja -poliitikasse.
Meie veed on rikkad mineraalide, energia ja bioloogiliste ressursside poolest ning me oleme nii Euroopa kui ka laiema maailma mereline sõlmpunkt. Mereriikidel on oma prioriteedid oma merd käsitleva strateegia ja poliitika suhtes. Kõik ELi poliitikad peaksid aitama mereriikidel saavutada eesmärke kas uuringute rahastamise, uute kauba- ja reisijateveoteede avastamisele kaasaaitamisega, energia ühendvõrkude toetamisega ning turvalisuse tagamisega alustel ja energiatõhususega.
Kas ma tohin tsiteerida Piecyki raporti artiklit 34, milles seisab, et "ELi integreeritud merenduspoliitikat tuleks arendada nii, et vältida puudusi ühises kalanduspoliitikas, näiteks liigset tsentraliseerimist”? Teisisõnu: lisada väärtust ja mitte haarata kontrolli pädevuse ettekäändel.
Athanasios Pafilis
(EL) Proua juhataja, ELi merenduspoliitikat käsitleva komisjoni teatise eesmärgiks on tagada kõnealuses sektoris aktiivselt tegutsevate laevaomanike ja monopolide kulutasuvus.
Mida saab öelda integreeritud merenduspoliitikat käsitlevate ettepanekute kohta?
Esiteks toetavad need uusi privileege ja muudatuste tegemist ühenduse õigusaktide ja kaubandusõigust käsitlevate õigusaktide rahvusvahelisse raamistikku. Vaatamata kõigele muule tekitavad need mereveonduses töötavate isikute ja saarepiirkondade elanike seas vaenulikkust põhjustavaid sotsiaalprobleeme.
Teiseks on merenduspoliitika ühte patta pandud transpordi ja sarnaste sektoritega.
Kolmandaks viiakse koolituse ja töösuhete küsimuses läbi põhjalikke muudatusi, et asendada töötajad odavama tööjõuga. Töökoormus suureneb, nagu ka ohud inimeste elule ja keskkonnale.
Neljandaks müüakse sadamaid kontsernide monopolidele.
Viiendaks tugevdatakse terrorismivastase võitluse ettekäändel represseerimismehhanisme.
Kuuendaks on mugavuslipud konkurentsivõime ja ELi tööjõuvastase merenduspoliitika sümboliks. Ega 68% kreeklastele kuuluva laevastiku võimsusest ja 85% Saksamaa laevandusvõimsusest ei kuulu põhjuseta võõrlippude alla, kuigi need asuvad tegelikult ELi riikides.
Ashley Mote
Proua juhataja, minu Inglismaa kaguosas asuv valimisringkond hõlmab enam kui poole Inglise kanali, nagu seda veekogu sajandite jooksul nimetatud on, rannajoonest.
Siiski on viimastel Arc Manche'i piirkonna kaartidel Inglise kanalit nimetatud hoopis "Suur-Põhjamereks" ja Bristoli kanalit "Keldi mereks". Kelle käsul on meremiilidest nimetatud kaartidel kilomeetrid saanud?
Võite ju arvata, et tegemist on pisiasjadega, kuid see ei ole kindlasti nii minu kodukohas. Komisjon ei ole absoluutselt aru saanud, millist mõju avaldab selline asjatu ja absurdne mõttetus ühele saareriigile ning nad toovad sel moel üha lähemale päeva, mil Ühendkuningriik EList minema kõnnib ja oma 1,5 miljoni inglise naela suuruse tunnitasuga klubipääsme kaasa võtab.
Struan Stevenson
Pr juhataja, meil on nüüd olemas oma merepäev, meil on integreeritud merenduspoliitika, meil on merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (DG MARE). Oleme käinud pika tee ja ma leian, et meie siin täiskogust peame edasi andma oma tänusõnad volinikule ja ka Willi Piecykile selle eesmärgi saavutamiseks tehtud töö ja pingutuste eest.
Euroopa merendushuvid mõjutavad miljonite Euroopa kodanike elusid ja ameteid. 90% meie väliskaubandusest ja 40% sisekaubandusest käib läbi Euroopa sadamatest. Globaliseerumine tähendab, et kaubandus laieneb. Kui võtame arvesse kõiki meie rannikualasid ja äärepoolsemaid piirkondi, on meie rannajoon üle 320 000 km pikk ja koduks kolmandikule meie ELi kogurahvastikust. Merest lähtuvad tööstused ja teenused ning muud tegevused nimetatud rannikualadel moodustavad 40% meie SKP-st. Kuid meri on meile enam kui vaid kaubanduslikuks ressursiks: meie mered on toidu, energia, mineraalide allikaks ja puhkealaks.
Meri on ka väga oluline kliimareguleerija ja me oleme juba näinud kliimamuutuste mõju kalavarudele. Ajal, mil kasvab nõudlus tervisliku mereproteiini järele, meie kalavarud üha kahanevad. Hetkel tarnitakse enam kui 50% meie poolt tarbitava kala hulgast väljastpoolt ELi. Kriitikud üritavad alati kalureid süüdistada mereressursside ülepüügis, kuid siin on oma osa ka globaalsel soojenemisel, keskkonnareostusel ja paljudel muudel teguritel.
Kui me soovime Euroopa merendushuvisid võimalikult hästi ära kasutada ja realiseerida visiooni puhtast, tervest, turvalisest, tootlikust ja bioloogiliselt mitmekesisest ookeanist ja meredest, peame võtma kasutusele majanduskava, mille eesmärgiks on saavutada jätkusuutlikkus kõigis valdkondades ning selleks tuleb meie piirkondlikele nõuandekomisjonidele anda majandamiseks suuremad volitused.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Tahaksin kõigepealt õnnitleda volinikku ja komisjoni esitatud ettepaneku ja vastuvõetud metoodika eest ning tänada hr Piecykit suurepärase töö eest ja avatuse eest selle võrratu raporti koostamisel.
Kauaaegse mereriigi Portugali ning ühe selle saare ja äärepoolseima piirkonna Madeira elanikuna toetan ma kõigiti käesolevat raportit, sest see pooldab merenduspoliitika tõhusal rakendamisel muude põhiliste aspektide hulgas ka äärepoolseimate piirkondade kohast tunnustamist tänu nende asukohale ja laialdastele kogemustele innovatsiooni, teadusuuringute, keskkonna jm valdkonnas.
Teiseks, mereressursside parema majandamise ja jätkusuutlikku kasutamise ning kliimamuutustega võitlemise huvides tuleb arendada rannikualasid, toetada keskkonnasõbralikku meretransporti ja efektiivset sadamapoliitikat, avaldada toetust mereuuringutele, edendada sotsiaalseid õigusi vastavalt eelnevalt kokkulepitud rahvusvahelistele nõuetele, edendada ka elukestvat õpet ja toetada turismi, mis on selle merenduspoliitika üheks põhitegevuseks.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pr juhataja, tahaksin avaldada kiitust hr Piecyki tööle. Hr Piecyk, me oleme juba harjunud sellega, et teie koostatud raportid on väga head, ja ka käesolev raport ei ole siin erand. Palju tänu teile!
Minu valimisringkonnaks on Szczecin Mecklenburg-Vorpommenis. Meil on sadam, laevatehas, laevaomanikud, kalurid ja Veeteede Amet. Esmalt tahaksin tervitada deklaratsiooni, millega kuulutatakse välja Euroopa merepäev. Teiseks: käesoleva raporti tulemusena panevad Szczecini ja Gdynia, aga samuti Malta ja muude riikide laevatehase töötajad uuele merenduspoliitikale suuri lootusi. Laevatööstus on globaalne tööstus. Meie laevatehased peavad tegutsema tingimustel, mida oleks võimalik võrrelda tingimustega kõikjal maailmas, kus tegutsevad meie konkurendid.
Seega vajame me - ja siinkohal pöördun ma teie poole, volinik - mõistlikku poliitikat ning me peame läbinägelikult hoolt kandma Euroopa laevatehaste eest.
Rosa Miguélez Ramos
(ES) Proua juhataja, daamid ja härrad, suurepärasest merepiirkonnast Galiciast pärit Euroopa kodanikuna olen ma väga uhke raportööri ja oma sõbra Willi Piecyki tehtud suurepärase töö üle ning ma tänan teda ja teisi poliitilisi fraktsioone selle eest, et nad toetasid minu esitatud muudatusettepanekuid, mis käsitlesid piraatluse äkilist sagenemist merel, millest kahjuks praegu pärast kahte hiljutist kaaperdamist jälle uudistes räägitakse.
On õige, et meie eesmärgid tuleks sätestada resolutsioonis, kuna me seisame silmitsi keerukate rahvusvaheliste probleemidega, millele on vaja lahendus leida.
Viimase kümne aasta jooksul on röövitud 3200 meremeest, 500 on saanud vigastada ja 160 on sellise rünnaku käigus tapetud.
Palume midagi väga lihtsat: mehhanismi, mis võimaldaks ükskõik millisest ühenduse riigist pärit sõjalaeval osutada rahvusvahelistes vetes abi ühenduse alustele, nii kalapüügi- kui kaubalaevadele. Samuti palume, et Euroopa toetaks ÜROs mereõiguse laiendamise algatust.
Daamid ja härrad, head Euroopa merepäeva!
Jamila Madeira
(PT) Proua juhataja, daamid ja härrad, pärast 2006. aasta rohelise raamatu koostamist on tegevuskavale, mida hetkel kaalutakse hr Piecyki suurepärases raportis, lisatud mitmeid Euroopa integreeritud merenduspoliitika kontekstis võetavaid meetmeid.
Peame seega tegutsema üldise visiooni alusel, pidades silmas mitte ainult merd kui sellist, vaid ka tihedaid suhteid rannikualade ja kõige sellega seonduva vahel: tööhõivet, keskkonnaprobleeme, regionaalset arengut, majanduslikku arengut, investeerimist mereuuringutesse ja tippkeskustesse, see tähendab, et kui me selle kõigega kohe koos tegeleme, võimaldab terve hulk sektoripoliitikaid meil saavutada suuremat ühtekuuluvust ja edu poliitikate rakendamisel ning seeläbi ka suuremat sotsiaalset, majanduslikku ja keskkondlikku jätkusuutlikkust, mis on väga oluline.
Just sel põhjusel toonitab käesolev raport, et teadusuuringutel ja innovatsioonil peaks olema keskne roll regionaalarengu potentsiaali edendamisel, et toetada kõiki tegevusi, mis kaasnevad merenduspoliitikaga või mida see poliitika otseselt või kaudselt mõjutab.
Alternatiiviks merel liikumisele ja laineenergia väljakutsetele on mõningad lubadused, millega juba tegeletakse ja mis kindlasti toovad endaga suuri lootusi tulevaste majanduslahenduste osas ja mis on loomulikult jätkusuutlikud ja väärivad toetust.
Paulo Casaca
(PT) Proua juhataja, tahaksin lisada oma tänusõnad oma kolleegide omadele, kes juba õnnitlesid meie raportööri hr Piecykit ja kiitsid Euroopa Komisjoni tehtud tööd.
Sellest on juba neli aastat, mil praegune komisjon andis lubaduse, mis oli võib-olla kõige olulisem poliitiline lubadus üldse; siinkohal on otstarbekas märkida, et peagi astutakse väga olulised sammud ja komisjoni tuleb seega õnnitleda.
Tahaksin siiski rõhutada merenduspoliitikale ökosüsteemi seisukohast lähenemise olulisust. Minu arvates on selline lähenemisviis väga oluline ja kuna ma märkasin, et komisjoni viimane teatis oli täieliku kohaldamise küsimuses üpris vaoshoitud nende probleemide valguses, mida kohaldamine erinevatele Euroopa meredele kaasa toob, tahaksin esile tõsta, et me peame äärepoolsemaid piirkondi vaatlema nende eriomadustele tuginedes. Seal ei ole täielikult integreeritud lähenemisviisiga mingeid probleeme a ma tahaksin komisjoni kutsuda üles sel moel toimima niipea kui võimalik.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Meretranspordi ning sadamate ja laevatehaste näol on tegemist üsna unustatud sektoritega, kuigi neil on märkimisväärset kasvupotentsiaali. Konkurentsivõimelise ja ohutu meretranspordi, sadamate ning kaasnevate ja mereohutuse kõrget taset tagavate sektorite väljatöötamiseks on vaja sobivat kontseptsiooni.
Meretransport on palju energiatõhusam transpordiviis kui maanteetransport. Anname siis laevatehastele, teiste hulgas tehastele Gdynias, Gdańskis ja Szczecinis, võimaluse areneda. Ärgem unustagem, et 90% ELi väliskaubandusest ja peaaegu 40% sisekaubandusest liigub sadamate kaudu.
Euroopat on merega seostatud aegade algusest saadik. See pidi nii olema, kuna meie rannajoon on 70 000 kilomeetri pikkune, ehk kolm korda nii pikk kui Aafrika rannajoon. Pikki aastaid toitis meri meie esivanemaid ja oli nende jaoks märkimisväärse sissetuleku allikaks. Tänapäeval on olukord samasugune. Ainult integreeritud ja koordineeritud lähenemisviis ja asjakohane tegutsemine võimaldab meil kasu saada hüvedest, mida meie meredel pakkuda on.
Ioan Mircea Paşcu
Proua juhataja, oma sõnavõtus tahaksin rõhutada kahte aspekti, mis minu arvates on väga olulised. Esimeseks on Doonau jõgi, mis ühendab omavahel Põhjamerd Musta merega. Selle potentsiaali ei kasutata sugugi täiel määral, olukord endises Jugoslaavias - mis asetseb jõe keskosas - on osaliselt blokeerinud kõik algatused. Kuid kuna lõplik lahendus tundub olevat nii lähedal, saab olema keeruline õigustada kõikehõlmava algatuse puudumist, mille abil saaks Doonaust teha mandri kõige olulisema veetee, edendades kõikjal selle kallastel majanduse arengut.
Teine aspekt on peamiselt poliitiline. ELi merendusalaseid lähenemisviise jagavad riigid, mis ei ole ELi liikmesriigid. Seega peab EL hoolt kandma, et tema naabruspoliitika ja selle instrumendid oleksid kujundatud nii, et oleks võimalik aidata kaasa integreeritud kõikehõlmava merendusstrateegia auahnete eesmärkide saavutamisele.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Merealade kasutamine on tingimata valdkond, kus tegelikult kohaldatakse integreeritud poliitikat. Meri tagab keskkonna mitmesuunaliseks suhtluseks riikide, inimeste, tegevuste ja poliitika vahel. Bulgaarias ütleme me, et "meri toob kokku kõik üksteisest kaugel asetseva". Ma toonitan, et Mustale merele kui ELi idapiirile ning Musta mere piirkonnale peaks osaks saama teiste merenduspoliitikatega võrdne kohtlemine.
Kaasaegne areng esitab mereriikidele, ja mitte ainult neile, tõsiseid väljakutseid. Ühest küljest tuleb kaitsta keskkonda, vett, rannikualasid, bioloogilist mitmekesisust, inimeste töövõimalusi, ning teisest küljest on meie ees väljakutse kasutada mereressursse ühiskonna ja inimeste arengu huvides. Sellel poliitikal on palju olulisi komponente. Juhin teie tähelepanu vajadusele karmilt kontrollida meretransporti ja kõiki mereüleseid energiaprojekte ning tagada mereressursside jätkusuutlikkus ja taastumine.
Catherine Stihler
Proua juhataja, mul on hea meel, et me suudame näha merenduspoliitikaga kaasneva ühise lähenemisviisi tähtsust. Seosed laevanduse, kliimamuutuste ja reostusega tegelemise vahel on olulisega tähtsusega, kui tahame säilitada oma ühised mered ja ookeanid.
Loodan siiski, et järgmisel aastal võtame 20. maist rohkemat ja ma arvan, et järgmisel aastal on 2009. aasta Euroopa valimiste tõttu kõigil valimistel osalevatel kandidaatidel võimalus kasutada 20. maid meie merede ja ookeanide ning rannakogukondade tähtsuse rõhutamiseks.
Joe Borg
komisjoni liige. - Proua juhataja, lugupeetud kolleegid, kaasakiskuv arutelu ja teie poolt tõstatatud huvitavate punktide ulatus näitab selgelt, et see parlament on valmis liikuma liidu integreeritud merenduspoliitika tegevuskavaga edasi.
Kinnitan teile, et komisjon jagab kõigiti seda seisukohta. Paljud sõnavõtjad mainisid, et me ei ole oma ettepanekutega piisavalt kaugele jõudnud ja et me võiksime olla ja peaksime olema veelgi auahnemad. Mina võtan neid märkusi kui märki teie tegelikust veendumusest, et kõnealune poliitika saab olema edukas ja see muudab märkimisväärselt miljonite ookeani mõjutatud Euroopa kodanike ja sidusgruppide elu.
Ma ütlen veel kord, et protsess on alles algjärgus ja et praegusel hetkel on meie peamiseks eesmärgiks tagada lühiajalised vahendid, et töötada välja ja tüürida protsessi õiges suunas. Selline on seega komisjoni poolt eelmise aasta oktoobris vastu võetud tegevuskava olemus.
Rahastamise küsimuses olen ma nõus hr Queiróga, et rahastamine on põhiküsimus, mis avaldab mõju kõnealuse poliitika edusammudele. Siiani oleme saanud kasutada sellistes poliitikavaldkondades nagu kalandus kõrvalepandud sääste. Seda ei võetud kalandusprogrammide vahenditest, vaid säästudest ja kasutamata vahenditest. Integreeritud merenduspoliitika rahastamise küsimus saab tulevikus olema väga olulisel kohal aruteludes ja tulevases finantsperspektiivis.
Lubage mul nüüd käsitleda mõnda konkreetset punkti, mida siin mainiti ja mille kohta ma tahaksin esmajärjekorras märkusi teha. Tahaksin teile kinnitada, et me pöörame väga suurt tähelepanu kõigile selle arutelu käigus mainitud punktidele.
Laevade heitkoguste küsimuses tahaksin teile meenutada seda väga tähtsat kokkulepet, millele IMO-s just jõuti SOx ja NOx osas. Tahaksin nüüdsest keskenduda enam CO2-le ja seda tuleks teha esmalt IMO siseselt ja kui see ei peaks õnnestuma, lasuks meil kohustus ise tegutseda.
Hr Jarzembowski tõstatatud küsimuses, mis käsitles Euroopa rannavalvet, millele mina pöörasin erilist tähelepanu, tahaksin toonitada, et tegemist on äärmiselt tundliku probleemiga. Siiski näen ma ette riiklike rannavalvete või seiresüsteemide koordineeritud mehhanismi väljatöötamise.
Kütuse kallinemise teemal kordan veel, et see ei sõltu kindlasti Brüsselis võetud meetmetest, vaid siin on tegemist rahvusvahelise probleemiga ja uue olukorraga. Me teeme sobivate lahenduste leidmiseks kõik võimaliku, et tõhustada sektori struktuuri ja antud olukorraga tegeleda. Tegelikult jõudsime selles osas just kokkuleppele Prantsusmaaga ja ma olen kindel, et selle lepingu üksikasjad tehakse lähipäevadel avalikkusele teatavaks.
Piraatluse küsimuses on komisjon loomulikult väga mures selle üle, et sellised juhtumid on sagenenud. Me näeme vajadust ja võimalust vastastikkuse abi ja toetuse järele ELi liikmete seas selle ohuga toimetulemiseks ja ootame selles osas edasisi suuniseid ja nõukogult ja liikmesriikidelt endilt.
Nõustun ka kõigiga, kes kutsusid üles kohaldama regionaalsemaid lähenemisviise, ja me töötame selles suunas. Meie Vahemere läänepiirkonda hõlmav seireprojekt tugineb sellisele regionaalsele lähenemisviisile ja me loodame, et see saab eeskujuks teistele piirkondadele. Tegelikult kaalume me Balti mere ja Musta mere merenduspoliitika küsimust, millest siin täna hommikul mitu korda juttu tehti, samamoodi nagu me oleme teinud Vahemere poliitikaga.
Mul ei ole aega loetleda kalanduses lühiajaliselt juba tehtud või visandatud samme nagu IEU, strukturaalne kalapüük, ökosüsteemi lähenemine, kala vette tagasilaskmine, sadamate strateegia, meretransport, mereuuringud, merekeskkond, energia, valitsemine, seire või meremeeste sotsiaalne tõrjutus, millest kõigiga me juba tegeleme. Võin teile kinnitada, et komisjoni pühendumus selle uue poliitika läbisurumisele iseäranis käsikäes parlamendiga, aga ka liikmesriikide ja sidusgruppidega on garanteeritud.
Willi Piecyk
raportöör. - (DE) Proua juhataja, sellega on meil ikkagi probleeme. Loodan, et vähemalt volinik mõistab mind.
Tahaksin tänada kõiki selles arutelus osalejaid. Olen veendunud, et komisjoni esitatud integreeritud merenduspoliitika, laevatehastest laevade, sadamate ja kalandusuuringute kaudu turismini, saab olema eurooplaste jaoks suureks võimaluseks, kui nad seda ära kasutavad. Volinik, te ju kuulsite: komisjonil on parlamendi igakülgne toetus veidi julgemalt ja energilisemalt jätkamiseks. Ma olen teadlik probleemidest, mis teil nõukoguga on, aga see ei tohiks takistada teil julgelt teoks teha omaenda ideid ja neid toetada.
Olete lähenenud IMO-le. On muidugi hea, kui IMO on suutnud lahendada mõne kliimamuutuste ja heitkoguste vähendamisega seotud probleemi, aga te ju teate, kui palju vaeva nõuab liikmesriikidelt IMO resolutsioonide allkirjastamine.
Hr Jarzembowski mainis rannavalvet. Kui me mõlemad veename oma valitsust rannavalve omamise vajaduses, siis loodan ma, et meid saadab edu. Komisjonil on siinkohal veel üks ülesanne täita, nimelt viia antud küsimuses läbi tagasihoidlik kontroll.
Lõpetuseks: me teame ikka veel merede kohta liialt vähe. Seega on vaja, et eurooplased toetaksid teadusuuringuid ja nende rahastamist eesmärgiga merede kohta rohkem teada saada ning kui me teame, kuidas need Euroopa merepäevaga seostada, siis oleme millegi suurepärasega hakkama saanud. Nagu ütles pr Stihler: loodetavasti on meid järgmisel aastal samal ajal saatnud edu.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Jätkame nüüd hääletusega.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
John Attard-Montalto  
Nõustun täielikult väitega, et Euroopa mered peaksid olema "maailma puhtaimad ja ... kõige tulutoovama majanduse, parimate teadusuuringute ja tehnoloogia, kaasaegseimate ja puhtaimate laevadega... ja kõige innovatiivsemate ideedega". Me peame aga tunnistama, et nende eesmärkide saavutamiseks peaks komisjoni integreeritud merenduspoliitika tegevuskava olema tunduvalt auahnem.
Teisest küljest on selge, et tegevuskava sisaldab "vaid üksikuid praktilisi meetmeid" ning et me peame tunnistama, et Euroopa merenduspoliitika ei ole valmis kliimamuutuste tagajärgedeks, eriti merepinna taseme tõusuks ning suuremaks üleujutuste ohuks sadamates ja rannikualadel.
Liikmesriigid peavad tegema kõik endast oleneva tagamaks, et Euroopa merenduspoliitika annaks olulise panuse kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamisse. Lisaks moodustab mere reostamine maismaalt olulise osa üldisest merereostusest. Sellest järeldub, et valmisolekuks peab komisjon esitama tegevuskava maismaalt pärit reostuse vähendamiseks. Liikmesriikidelt nõutakse kohest tegutsemist ja antud valdkonna õigusaktide ülevõtmist siseriiklikkuse õigusse.
Rumiana Jeleva
kirjalikult. - Meie siin Euroopas peame andma endast parima, et tagada tõhusa merenduspoliitika kohaldamine, mis kaitseks merendusprobleemide eest ja pööraks neile piisavat tähelepanu.
Raportis toonitatakse eduvaldkondi, kuid tõstetakse esile ka puudused.
Minu arvates seisneb põhitöö selle saavutamiseks koordineeritud koostöö tõhustamises ja piirkondlike asutuste ja rannikukogukondade tugevdamises. Need kohalikud osalejad tuleb kaasata kõigisse uutesse strateegiatesse, kuna nemad hakkavad juhtima selliste strateegiate tegelikku rakendamist.
Koostöö suurendamise läbi erinevate rannikuüksuste vahel tuleb rohkem korda saata kohalike ökosüsteemide keskkonnakaitse tõhustamiseks.
Lisaks tahaksin näha Euroopa ja ümberkaudsete merede kohta käivaid selgeid merendussuuniseid, et vältida laevaõnnetustest tekkivat ohtu keskkonnale, nagu juhtus mõne kuu eest Mustal merel naftatankerite õnnetuses. See tähendab, et on vaja suurendada koostööd kolmandate mereriikidega. Vajadusel peaks EL olema valmis abistama nimetatud riike loodetavasti peagi kehtestatavate karmimate suuniste kohaldamisel.
Janusz Lewandowski
, kirjalikult. - (PL) Mitte kõik ELi liikmesriigid ei oma pääsu merele, kuid mereressursside kasutamise tähtsus on ülemaailmne. Meretööstus, merendusteenused ja rannikualadel toimuvad tegevused moodustavad umbkaudu 40% ühenduse 27 riigi ühisest SKP-st. Sel põhjusel eeldatakse edasiste praktiliste sammude tegemist integreeritud ELi merenduspoliitika jõustamiseks, need sammud astutakse Euroopa Komisjoni rohelise raamatu koostamise järel.
Näeme, kuidas tehakse pingutusi rannikualade laevanduse potentsiaali paremaks kasutamiseks, vabastades sel moel teid maismaal; kahjuks on minu riigi panus sellesse väga väike. Tundub aga, et keskkonna ja kliimaga seonduvad prioriteedid tõukavad majanduslikud probleemid tagaplaanile.
See trend iseloomustab kõiki ELi poliitikaid. On aga keeruline neid üksteisega klappima saada. Üha suurenev vaidlus Balti mere kaitsealade küsimuses on vaid üks näide pingetest, mis tekivad kalatööstuse majanduslike huvide ja loodusvarade kaitsmise aspektide vahel. Poola - s.o end "üles töötava" riigi seisukohast - on ülioluline saavutada tasakaal majanduse ja keskkonna vahel.
Seos käesoleva raporti ja esimese Euroopa merepäeva vahel on rõõmustav. Veelgi olulisem oleks aga varustada ühine merenduspoliitika finantsiliste ja seadusandlike tööriistadega tagamaks, et me ei jääks pidama ametliku tähistamise juures.
