Příprava zasedání Evropské rady (24. června 2011) (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem je prohlášení Rady a Komise k přípravě zasedání Evropské rady ve dnech 23. a 24. června.
Enikő Győri
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedající, pane předsedo Komise, vážené poslankyně a poslanci, na dnešním plenárním zasedání je již naposledy mým úkolem hovořit k této sněmovně jménem Rady.
V lednu jsme slíbili, že své předsednictví budeme vykonávat se vstřícností vůči Parlamentu. Uvědomovali jsme si, že v návaznosti na změny, jež přinesla Lisabonská smlouva, je úzká spolupráce s Parlamentem a jeho poslanci zásadním předpokladem úspěchu všech dalších předsednictví. Evropští občané očekávají konkrétní výsledky od EU a roli Parlamentu, Komise a Rady moc nerozlišují. A to právem. Máme společnou odpovědnost, a proto jsou i naše úspěchy či nezdary společné.
Nadcházejícím zasedáním Evropské rady se uzavírá maďarské předsednictví. Tato rozprava proto představuje jedinečnou příležitost provést bilanci toho, čeho jsme v řadě oblastí v úzké spolupráci s Parlamentem dosáhli.
Dovolte, abych začala hospodářskou politikou. Tímto zasedáním Evropské rady se uzavře první evropský semestr. Evropský semestr spojuje v jednom politickém cyklu dva pilíře hospodářského oživení: jednak finanční stabilitu spočívající na fiskální konsolidaci, která se promítla do programů stability a konvergenčních programů, jednak strukturální reformy zaměřené na inteligentní a udržitelný růst podporující sociální začlenění a tvorbu pracovních míst. Díky výborné spolupráci mezi Komisí, Radou a členskými státy na národních programech reforem a na doporučeních končí první evropský semestr přesně ve stanovenou dobu.
Úkolem Evropské rady bude potvrdit doporučení pro jednotlivé země schválená Radou, jež by měly všechny členské státy promítnout do svých rozhodnutí o rozpočtu a strukturálních reformách. Evropský semestr jsme dokonce zahrnuli do třístranných jednání, aby byl Parlament náležitě informován o vývoji v této oblasti.
Co se týče Paktu euro plus, většina zúčastněných členských států již předložila své závazky, které souhrnně čítají více než sto jednotlivých opatření. Tyto závazky jsou pozitivním krokem k dosažení cílů paktu a nyní je třeba je uskutečnit na úrovni členských států.
Tyto prvotní závazky však nejsou vždy stejnou měrou ambiciózní a konkrétní. Při přípravě svých dalších závazků členské státy zajistí větší rozsah, konkrétnější přístup a vyšší ambicióznost.
Nyní dovolte, abych pokračovala šesti legislativními návrhy týkajícími se správy ekonomických záležitostí, jež mezi sebou běžně nazýváme "ekonomická šestka". Nebudu zacházet do podrobností, protože této šestici návrhů je v dnešním pořadu jednání vyhrazen samostatný bod. Dovolte mi jen, abych vám připomněla, že Evropská rada maďarskému předsednictví udělila mandát k tomu, aby do konce června dosáhlo s Parlamentem politické dohody. Když Rada v březnu přijala obecný přístup, dali jsme se hned do práce a pustili jsme se do intenzivních třístranných jednání s Parlamentem a Komisí.
Všechny tři orgány udělaly obrovský kus práce. Prvotní stanovisko Parlamentu obnášelo zhruba 2 000 pozměňovacích návrhů. Do této chvíle se nám podařilo snížit množství sporných bodů na jediný závažný problém a několik formálních detailů. Jsem přesvědčena, že text, který máme nyní na stole, je důraznější a spíše nám umožní zabránit budoucím krizím. Budeme tedy o tom informovat předsedu Evropské rady, abychom podali zprávu orgánu, jenž nás pověřil tímto úkolem.
Sama jsem se účastnila velmi zajímavých rozhovorů s mnohými poslanci této sněmovny. Využiji této příležitosti, abych vám všem srdečně poděkovala za tuto zkušenost. Jakožto předsednictví, které se chovalo vůči Parlamentu vstřícně, doufáme, že výsledky, kterými jsme se přiblížili na dosah uzavření dohody, nepřijdou vniveč. Finanční trhy, evropské podniky a především naši spoluobčané od nás očekávají, že se zachováme zodpovědně a začneme rázně řešit problém zadluženosti - hlavní neduh našich ekonomik. Tento bod zakončím tím, že na pořadu jednání Evropské rady bude, jak je také známo, rovněž otázka Řecka.
Nyní bych se s dovolením věnovala oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Evropská rada se bude v návaznosti na závěry ze zasedání Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ze dne 9. června 2011 zabývat strategickými otázkami týkajícími se azylové politiky, migrace a schengenského prostoru.
S ohledem na nedávný vývoj bude Evropská rada rokovat o různých podnětech a posílí politické vedení a spolupráci v schengenském prostoru. Bude diskutovat také o návrzích týkajících se možného ochranného mechanismu. Dovolte mi však zdůraznit, že řádné fungování schengenského prostoru vyžaduje, aby jednotlivé členské státy v plném rozsahu dodržovaly stanovená pravidla, aby se mezi nimi zvýšila vzájemná důvěra. Vyžaduje rovněž účinný a modernizovaný systém sledování a hodnocení.
Nyní dovolte, abych se dotkla volného pohybu osob. Volnému pohybu osob se sice věnuje jiná kapitola acquis comunautaire než schengenskému prostoru, nicméně obojí je spolu neoddělitelně spojeno. Obě zmíněné skutečnosti patří k nejzřetelnějším a nejoblíbenějším výdobytkům evropské integrace. Členské státy jsou si toho vědomy a jsou pevně odhodlány tyto výdobytky chránit. Logika, na níž je schengenský prostor zbudován, se nezměnila: nutnou podmínkou pro to, aby se v schengenském prostoru mohlo cestovat bez hraničních kontrol, je stále účinnější řízení vnějších hranic.
Jak víte, o změně nařízení Frontex se vedla intenzivní jednání. V agentuře Frontex máme v pravém slova smyslu evropský nástroj, jenž je nepostradatelný při ochraně vnějších hranic. Předsednictví vítá pozitivní výsledek posledních třístranných jednání. Členské státy dnes odpoledne rokují o výsledcích a považujeme za pravděpodobné, že dohody bude dosaženo ještě před zasedáním Evropské rady.
Pokud jde o evropskou azylovou politiku, tu nedávný vývoj vystavil velkému tlaku. Pro osoby, jež potřebují ochranu, jsou zapotřebí bezpečná a účinná azylová řízení. Je proto velmi důležité, aby byl do roku 2012 dokončen společný evropský azylový systém, jenž bude založen na vysoké úrovni ochrany spojené se spravedlivým a účinným řízením schopným zabránit zneužití a umožňujícím rychlé posuzování žádostí o azyl tak, aby byla zajištěna udržitelnost systému.
Evropská rada rovněž posoudí pokrok, jehož bylo dosaženo v přípravě plánů na rozšíření kapacit pro řízení migračních toků a toků uprchlíků. Cílem musí být řešení základních příčin nezákonného přistěhovalectví. Za tímto účelem budou rozvíjena partnerství se zeměmi jižního sousedství. Prvním krokem bude zahájení širokého strukturovaného dialogu o migraci, mobilitě a bezpečnosti s těmito zeměmi s cílem zajistit hmatatelný přínos jak jim, tak i EU.
Nyní bych s dovolením řekla několik vět o Chorvatsku. Uzavření přístupových jednání s Chorvatskem bylo jednou z hlavních priorit našeho předsednictví. Díky obrovskému úsilí ze strany Chorvatska, Komise a předsednictví doprovázenému nepostradatelnou podporou Parlamentu, za niž tato sněmovna zasluhuje velké uznání, Evropská rada na svém zasedání vyzve, aby přístupová jednání s Chorvatskem byla uzavřena do konce června 2011. Předpokládá se, že smlouva o přistoupení by měla být podepsána do konce roku.
Uvedený vývoj je novým impulsem pro evropskou perspektivu západního Balkánu. Evropská rada se touto záležitostí bude znovu zabývat na svém zasedání v prosinci 2011. V této souvislosti se očekává, že uvítá zadržení generála Mladiće a jeho předání do Haagu. Srbsko udělalo obrovský krok směrem k přistoupení k EU.
Pokud jde o jižní sousedství, předpokládáme, že Evropská rada potvrdí nový přístup ve vztazích se zeměmi sousedícími s EU, jejž dohodla Rada pro zahraniční věci na svém pondělním zasedání. Vzhledem k závažnosti vývoje v některých zemích jižního sousedství EU předpokládáme, že Evropská rada přijme rovněž prohlášení k posledním událostem v tomto regionu.
Dovolte, abych vás informovala, že Evropská rada, jak předpokládáme, na svém zasedání mimo jiné jmenuje Maria Draghiho, o němž budete zde ve sněmovně hlasovat, prezidentem Evropské centrální banky.
V neposlední řadě předpokládáme, že Evropská rada nejspíše potvrdí strategii EU pro Podunají a rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů, čímž budou splněny další dvě priority maďarského předsednictví.
Smyslem strategie pro Podunají je zlepšit možnosti celého regionu, jenž zahrnuje pestrou směs členských států a třetích zemí ze západního Balkánu - a to možnosti jak jednotlivých států, tak i národů a obcí. Prostřednictvím rámce EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů budeme poprvé řešit vážnou situaci Romů na úrovni EU a proměníme ji v příležitost pro nás pro všechny.
V této souvislosti velice Parlamentu děkuji za vynikající zprávu, již vypracoval, mám na mysli zprávu poslankyně Járókové, a za jeho rozhodnutí. Poskytl nám tím výborný základ pro práci Rady. Evropa tak ukáže, jak řekl premiér Orbán, že "má nejen mozek, ale také srdce".
Pane předsedající, pane předsedo Komise, vážené poslankyně a poslanci, maďarské předsednictví si vybralo za své heslo "silnou Evropu". Dovolte, abych vyjádřila naději, že také sdílíte hodnocení pana předsedy Buzka, jenž nedávno řekl, že "z maďarského předsednictví vyjde Evropa posílena a změněna k lepšímu".
Ještě jednou vám z celého srdce děkuji za spolupráci v uplynulých šesti měsících.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Pane předsedající, zasedání Evropské rady, jež se bude konat tento týden, má velice důležitý program. Paní ministryně Győriová jménem maďarského předsednictví Rady tento program souhrnně představila. Chtěl bych jí při této příležitosti poděkovat za to, s jakým nasazením v uplynulých šesti měsících plnila svoji úlohu.
Dovolte mi, abych se zaměřil na několik konkrétních bodů. Členům Evropské rady jsem napsal dopis, v němž jsem nastínil stanoviska Komise k těm bodům programu, které považuji za nejdůležitější, a chtěl bych se s vámi o tato stanoviska podělit. Na závěr také řeknu pár vět k Řecku.
Na tomto zasedání Evropské rady budou učiněny velmi důležité kroky k tomu, aby bylo zajištěno, že tvorba hospodářské politiky Evropské unie bude soudržnější a účinnější.
Za prvé, je tu balíček opatření pro správu ekonomických záležitostí. Chtěl bych Parlamentu upřímně poděkovat za to, že svou velmi usilovnou prací a vytrvalostí v této oblasti pomáhal udržet vysoké ambice. Později dnes odpoledne vás komisař Rehn jménem Komise podrobně seznámí s našimi stanovisky k těmto velmi důležitým otázkám. Očekávám, že Parlament a členské státy již dospějí k dohodě, protože přijetí balíčku opatření pro správu ekonomických záležitostí je nezbytnou součástí naší ucelené odpovědi na krizi.
Dohoda o tomto balíčku je životně důležitá. Bude velmi obtížné vysvětlit našim občanům, proč se v rámci snahy reagovat na takto závažné výzvy nejsme schopni dohodnout na základních pilířích odpovědi na současnou krizi. Jsem přesvědčen, že dohoda o tomto balíčku posílí naše mechanismy hospodářského dohledu na evropské úrovni. Evropská unie díky němu bude mnohem lépe vybavena, aby mohla zabránit vzniku neudržitelného veřejného dluhu a schodků a škodlivých makroekonomických nerovnováh. Přestože je prevence lepší než léčba, budeme také lépe vyzbrojeni k tomu, abychom mohli učinit opatření k nápravě takových situací, pokud nastanou.
Za druhé, očekávám, že hlavy států a předsedové vlád potvrdí doporučení pro jednotlivé země, jež Komise představila dne 7. června. Jak víte, takové kolektivní úsilí podnikáme na evropské úrovni vůbec poprvé.
Tato doporučení se opírají o důkladnou analýzu plánů členských států na dosažení udržitelného růstu a na vytváření pracovních míst provázaných se zdravými veřejnými financemi, kterou provedla Komise. Jsou cílená, měřitelná a reagují na nejpalčivější problémy jednotlivých zemí. Výměna názorů mezi Komisí a členskými státy k těmto doporučením samozřejmě někdy byla velmi napjatá, ale jsem rád, že celkový výsledek zůstal věrný vysokým ambicím.
Nemůžeme na jedné straně sklízet ovoce jednotného trhu a na druhé straně přehlížet nekoordinovanou tvorbu hospodářské politiky. Nemá smysl dokončit zcela nový balíček opatření pro správu ekonomických záležitostí, když ještě tentýž týden členské státy zpochybní metodologii a nezávislá doporučení Komise připravená jednotlivě pro každou zemi. Uvedený nový způsob tvorby politik je také velkou výzvou k přijetí kolektivní zodpovědnosti, protože hospodářský prostor Evropské unie není pouhým součtem jednotlivých ekonomik.
Za třetí, Evropská rada má potvrdit změnu Smlouvy, které je třeba k tomu, aby bylo v roce 2013 možné zřídit evropský mechanismus stability, jenž bude schopen - na základě přísné podmíněnosti - poskytnout pomoc členským státům eurozóny, které se ocitnou ve finančních problémech.
Evropský mechanismus stability ve spojení s posílenou finanční kapacitou evropského nástroje finanční stability je jasným dokladem našeho závazku chránit stabilitu eurozóny prostřednictvím zdravých a udržitelných veřejných financí .
Možná si vzpomínáte, že když v lednu Komise předkládala roční analýzu růstu, velmi se diskutovalo o tom, že je třeba posílit účinnou finanční kapacitu evropského nástroje finanční stability. V té době jsme za to byli velmi kritizováni, ale dnes vlády členských zemí - a to jednomyslně - rozhodly, aby byla zvýšena jeho účinná finanční kapacita. Kladu si otázku, zda nebylo možné tuto věc schválit již před několika měsíci.
Balíček opatření pro správu ekonomických záležitostí, doporučení pro jednotlivé země a mechanismy stability: právě tímto způsobem by se měla Evropa opravdu poučit z krize a jednat podle toho. Komise udělá maximum pro to, aby ve všech záležitostech, o kterých se má jednat, udržela toto pevné odhodlání.
K řešení hospodářské krize musí přispět všechna odvětví, a finanční sektor ze všech nejvíce. Slíbil jsem Parlamentu, že Komise předloží formální legislativní návrh o finanční dani.
Tento návrh bude mít tři cíle. Za prvé, zabránit roztříštěnosti vnitřního trhu s finančními službami, protože je zaváděno stále větší množství nekoordinovaných vnitrostátních daňových opatření. Za druhé, tato finanční daň má také vytvořit vhodné prostředky pro zabránění příliš riskantním nebo výhradně spekulativním transakcím. Třetím cílem je zajistit, aby se finanční instituce spravedlivě a podstatně podílely na nákladech, které si vyžádala nedávná krize, a také řešit problém přemrštěných zisků.
Velmi vysoké odměny, které bankéři dostávají - bankéři, kteří mnohdy byli zachráněni díky obrovským sumám od daňových poplatníků -, svědčí o tom, že bankovní sektor dosahuje přemrštěných zisků a že by měl také přispět ke společnému veřejnému blahu.
(Potlesk)
Druhým hlavním tématem nadcházejícího zasedání Evropské rady je migrace. Otázka migrace se v posledních měsících dostala do popředí zejména pod tlakem nedávných událostí v jižním Středomoří.
V květnu jsem v Parlamentu hovořil o balíčku opatření v oblasti migrace vypracovaném Komisí, jenž pro nedávné i budoucí politické iniciativy vytváří rámec, který Evropské unii a členským státům umožní řídit azyl, migraci a mobilitu státních příslušníků třetích zemí v bezpečném prostředí.
Migrace je, řekněme si to otevřeně, velmi emocionální otázkou. Dovolte však, abych důrazně upozornil, že Komise nebude tolerovat žádné pokusy o oslabení schengenských zásad. Jsem toho názoru, že ve skutečnosti díky posílení evropského přístupu k problematice migrace a volného pohybu nastane pravý opak.
Komise navrhuje posílit správu schengenského prostoru, aby se upevnila důvěra mezi členskými státy i důvěra v účinné řízení kontroly našich vnějších hranic.
Tohoto cíle dosáhneme posílením agentury pro správu vnějších hranic Frontex a prostřednictvím mechanismu hodnocení, v němž budou hraniční orgány členských států společně vyhodnocovat hrozby. Zabýváme se rovněž možností zavedení takového systému ochrany, jenž by umožnil přijímat rozhodnutí na evropské úrovni, abychom mohli čelit případným složitým situacím, kdy naše vnější hranice budou vystaveny mimořádnému náporu nebo kdy členské státy nebudou plnit povinnosti v oblasti kontroly svých hranic. O tom, jak nejlépe řešit takové situace, by se mělo rozhodovat na úrovni Evropské unie, aby se zabránilo jednostranným krokům ze strany členských států. V krajním případě, pokud by to ospravedlňovala vážnost situace, by bylo možno rozhodnout o dočasném obnovení kontrol na vnitřních hranicích, ale vždy jen v rámci Společenství.
To neznamená, že chceme plíživě obnovit vnitřní hranice. Chceme takto posílit evropský rozměr tohoto systému, aby se jednotlivé členské státy necítily nuceny činit jednostranná opatření. Budu hledat jasnou podporu Evropské rady pro tento přístup, aby Komise mohla dokončit detailní návrhy a měla šanci s nimi uspět.
Balíček opatření v oblasti migrace uzavírají návrhy společného účinného ochranného azylového systému, jenž žadatelům o azyl v celé Evropské unii zajistí rovné zacházení. Pevně věřím, že Parlament a Rada podpoří návrhy, které Komise předložila ve svém upraveném návrhu minimálních norem pro přijímání žadatelů o azyl a návrhu o postavení uprchlíka. Vyzvu Radu, aby v rámci stanovené lhůty podpořila co nejrychlejší dokončení celého balíčku opatření v oblasti azylu.
Evropská rada rokovala také o situaci v našem sousedství, zejména o provádění partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu se zeměmi jižního Středomoří. Toto partnerství má obrovský význam pro naše arabské partnery, kteří očekávají, že Evropská unie podpoří demokratickou přeměnu v jižním Středomoří. Nesmíme je zklamat.
Dalším bodem na programu nadcházejícího jednání Evropské rady je doporučení Komise, aby se Chorvatsko stalo 28. členským státem Evropské unie, a to do 1. července 2013, jak doufáme. Zbývá ještě udělat mnoho práce, ale doufám, že koncem tohoto měsíce budeme moci na konferenci o přistoupení uzavřít zbývající kapitoly.
Na závěr ještě pohovořím o Řecku, protože doufám, že členské státy si rovněž najdou čas projednat na nejvyšší úrovni jeho situaci, neboť to není důležité jen pro tento členský stát Unie, ale také, jak jsem přesvědčen, pro stabilitu eurozóny a pro stabilitu celé Evropské unie. Problém Řecka nás staví před důležité otázky, a to nejen z hlediska finanční stability, ale také z hlediska sociálních závazků a politické vůle Evropské unie.
Včerejším nočním hlasováním řecký parlament umožnil vládě, aby našla konsensus na podporu reformního balíčku, jenž byl dohodnut s Evropskou unií a Mezinárodním měnovým fondem a zahrnuje fiskální opatření, privatizace a reformy, jež Řecko musí provést na cestě k obnovení růstu, protože, řekněme si to zcela jasně, jiná možnost neexistuje. Jednejme tedy v souladu s ní.
Vím, že mnoho Řeků prožívá krušné časy plné nejistoty. Chci jim vzkázat, že pokud bude řecká vláda jednat, Evropa pomůže. Dokáže-li Řecko, že reformní balíček dohodnutý s Evropskou unií a Mezinárodním měnovým fondem skutečně bere jako svůj závazek, budeme Řecko doprovázet na jeho cestě k obnovení růstu. Fiskální konsolidace je naprosto nezbytná, ale cílem je růst.
Neměli bychom nikdy zapomínat na to, že z žádného eura, které úroky pohltí při splácení dluhu, nebudou mít obyvatelé Řecka žádný prospěch, proto je zásadně důležité snižovat dluh a omezovat schodky, aby se obnovila důvěra v řecké hospodářství, a tím jsme podpořili jeho růst.
Zároveň je velice důležité, aby Řekové pochopili, že za tak těžkých podmínek je nezbytné opírat se o celonárodní konsensus: ano, o celonárodní konsensus, a nikoliv o krátkozrakou fanatickou politiku. Je zapotřebí, aby Řecko dosáhlo celonárodního konsensu, a tak získalo důvěru partnerů a trhu, že provede velice důležité nezbytné reformy.
(Potlesk)
V pondělí v noci jsem se sešel s premiérem Papandreem a jednali jsme také o strategičtějším využívání prostředků z evropských strukturálních fondů. Řecko má možnost v rámci politiky soudržnosti čerpat značné prostředky z evropských fondů. Domnívám se, že bychom měli zvýšit míru jejich čerpání a urychlit je s cílem významně přispět ke zvýšení konkurenceschopnosti a zaměstnanosti.
Tento záměr budeme realizovat v rámci stávajících fondů. Bude se jednat o ucelený program technické pomoci zaměřený na růst a pracovní místa, ale bude mít nouzový charakter, protože Řecko se nachází, opakuji, ve stavu nouze.
Tyto otázky projednám s Evropskou radou: budeme hovořit o tom, co společně můžeme s Řeckem udělat. Komise může tyto věci realizovat dvojstranně s řeckou vládou, ale jsme přesvědčeni, že je třeba, aby se zapojili všichni, kdo mohou přispět, zejména pokud jde o technickou pomoc z jednotlivých členských států.
Řecká vláda je ochotna se s námi na tomto přístupu podílet. Jsem přesvědčen, že bychom také měli být připraveni reagovat velmi vstřícně, ale vždy trvat na přísné podmíněnosti reformami, které jsou pro tuto zemi nezbytné.
Provádění řeckých reformních plánů vyžaduje ze strany řeckých občanů mimořádné úsilí. Komise v současnosti navrhuje výjimečnou odpověď, aby dala řeckým občanům najevo, že má smysl doufat ve zlepšení. Řekové přinášejí oběti, a my to víme, ale je naděje, že dojdou do cíle, a řešení je v jejich možnostech. Dělají nemalá úsporná opatření, ale tato opatření jsou nezbytná pro obnovení růstu. Růst je řešením a spolu s řeckými orgány a občany se budeme snažit tohoto cíle dosáhnout.
Joseph Daul
Pane předsedající, pane předsedo Komise, paní ministryně Győriová, nejprve bych chtěl několika slovy ocenit práci, kterou jste udělala, a zejména váš metodický přístup a hodiny, které jste této práci věnovala, zvláště v Parlamentu. Myslím, že si zasloužíte, abych to zmínil, a tak ještě jednou: děkuji vám.
(Potlesk)
Tleskáte jí, a to právem, jinak to ani dopadnout nemohlo: v naší skupině jsme ji pěkně vyškolili. Proto velmi dobře ví, jak to v Parlamentu chodí.
Nebývá tomu často, aby se zasedání Evropské rady konalo za tak složitých a napjatých okolností. Jen vzácně se vůči nám upírají tak vysoká očekávání občanů našich jednotlivých zemí, očekávání, že jejich vedoucí představitelé odvážně a jednotně rozhodnou o naléhavých otázkách eura a dluhové krize a o správě ekonomických záležitostí. V některých zemích, a zejména v Řecku, jsou naši spoluobčané bezradní, zkroušeni a plni hlubokých obav o budoucnost svou i svých dětí. Chtěl bych využít této příležitosti a vzkázat našim řeckým přátelům tři věci.
Za prvé, Evropa je s nimi solidární, a my, Evropané, v duchu solidarity a odpovědnosti děláme vše, co je v našich silách, abychom je dostali z těchto obrovských potíží - zdůrazňuji, v duchu odpovědnosti.
Za druhé, situace, ve které se Řecko, a také vlastně mnohé další země Evropy, nachází, je výsledkem mnoho let trvajícího života nad poměry. To je nutno říci a vyzývám všechny Evropany, aby se podívali pravdě do tváře.
Můj třetí vzkaz je výslednicí obou předchozích: Evropa může pomoci Řecku, nebo jakékoliv jiné zemi, která se nachází v potížích, pouze tehdy, pokud tato země udělá vše, co je v jejích možnostech, pro dlouhodobou konsolidaci svého hospodářství a finanční situace. To bude spojeno s oběťmi, ale výsledkem nakonec budou pozitivní změny pro danou zemi. To je také nutno říci a nemohu zde nepřipomenout příklad Lotyšska: před několika lety byla tato země na pokraji bankrotu a díky odvážné politice obnovy, kterou prováděl dvakrát zvolený premiér Lotyšska Valdis Dombrovskis, byla obnovena rovnováha.
Vůči současné situaci lze zaujmout dva postoje: lidé se buď vydají protestovat do ulic a stávkovat - to je role odborů (sám jsem byl odborářem) - nebo vyjádří své obavy a pak začnou prostřednictvím spravedlivé politiky napravovat danou situaci.
Moje skupina, dámy a pánové, volá po rozsáhlých změnách. Vyzývá všechny členské státy, aby si uvědomily, že změny jsou nezbytné, ale také prospěšné. Z krize nevyjdeme, pokud budeme hledat někoho, na koho bychom svalili všechnu vinu (Evropu, Mezinárodní měnový fond a další), nýbrž pokud se dáme do práce - a když říkám "dáme", hovořím samozřejmě o politicích, ale také o 500 milionech evropských občanů.
Tím se dostávám zpět k zasedání Evropské rady, od nějž očekáváme potvrzení evropské solidarity. Ovšem nejenom kvůli současné krizi, ale také kvůli tomu, aby bylo dosaženo udržitelné obnovy, očekáváme rovněž rozsáhlé reformy správy ekonomických záležitostí, protože jestliže jsme zavedením eura završili měnovou stránku hospodářské a měnové unie, hospodářská stránka zůstala nedostatečná, a za to dnes platíme vysokou cenu. Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) požaduje, aby při vyjednávání příslušného legislativního balíčku byla použita metoda Společenství jenom pro to, aby nebylo možné, aby se členské státy velmi snadno vyhýbaly svým povinnostem, jako tomu bylo dříve. Když Rada společně s Parlamentem rozhoduje o ekonomických nařízeních, která má dodržovat všech 27 členských států, tak nikoliv pro to, aby při první příležitosti začala být ignorována. Chceme pouze ujištění, že tato nařízení budou dodržována. Můžeme-li si z krize, kterou právě procházíme, něco odnést, pak je to zjištění, že je třeba se poučit z minulosti. Vyzývám všechny přítomné, aby si to vzali k srdci.
Skončím pozitivně tím, že přivítám očekávané rozhodnutí Rady o budoucím přistoupení Chorvatska, jež se má za několik měsíců stát 28. členským státem Evropské unie. Toto rozhodnutí bude odměnou za obrovské úsilí Chorvatů a jejich vlády a chci je pochválit za odvahu a smysl pro veřejné blaho. Přistoupení Chorvatska je důležitým a pozitivním signálem pro Evropany, kteří v současnosti o sobě pochybují. Avšak hodnoty, které Evropa ztělesňuje - solidarita, tolerance, otevřenost vůči druhým, respekt k menšinám, dodržování lidských práv a úcta k lidské důstojnosti - nikdy nepotřebovaly větší podporu než v současné době globalizace, kdy rovnováha sil příliš často získává přednost před vším ostatním. Jsem si jist, že pokud budou občané Evropy chtít a pokud Unie překoná rozmíšky a populismus, vyjdeme z nelehkých časů, které právě prožíváme, posíleni. Doufám, že hlavy států nebo předsedové vlád podpoří tuto vizi a nedají přednost ničemu jinému.
Martin Schulz
jménem skupiny S&D. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, snad ještě nikdy Evropský parlament nepřipravoval zasedání Evropské rady za horší krize. Jsem přesvědčen, že bychom si neměli dělat žádné iluze. Nadcházející zasedání Evropské rady bude historickou událostí, protože rozhodne o budoucnosti Unie.
Tento týden jsem v německých novinách četl zajímavý výrok. Trhy - píše se v německých novinách - Evropské unii nedůvěřují, protože již nevěří, že je schopna řešit problémy. Evropské obyvatelstvo, občané, nedůvěřují Evropské unii, protože již nevěří, že vlády jsou schopny řešit jejich problémy. Nacházíme se v hluboké krizi. V krizi důvěry v evropský projekt. Je to krize, kterou si všichni zasloužíme. O našich problémech se dlouho vědělo. Otázka zní, zda je chceme rázně řešit nebo svěsit hlavu a zda máme odvahu se do toho pustit nebo zda zbaběle kapitulujeme.
Dále řeknu myšlenku, která patří asi k těm nejnepopulárnějším myšlenkám, jež lze v Evropě v současnosti říci. Přesto ji řeknu, protože jsem pevně přesvědčen o její správnosti. Nepotřebujeme méně, nýbrž více Evropy. Musíme najít více odvahy překonat tuto krizi pomocí evropských zdrojů.
(Potlesk)
Proč potřebujeme více Evropy? Na tomto zasedání Rady jde zejména o dvě věci. Za prvé, hlavy států nebo předsedové vlád musí získat zpět správu věcí veřejných, protože nejsou těmi, kdo by o ní výhradně rozhodoval. Ve světě, v němž žijeme, působí 43 velkých společností, jejichž účetní bilance je vyšší než státní rozpočet středně velkého členského státu EU, jakým je například Polsko. To znamená, že 43 šéfů společností je přinejmenším stejně mocných jako polský premiér. Tyto osoby také rozhodují o osudu obyvatel tohoto kontinentu. Rokovalo se vůbec někdy o tom - a to je další otázka -, že pokaždé právě před zasedáním Rady pro hospodářské a finanční věci, právě před zasedáním Evropské rady, jedna, dvě nebo tři ratingové agentury hodnotí návrhy řešení problémů, o nichž se má jednat, jako neadekvátní? Kdo tedy vlastně má skutečnou moc nad hospodářským vývojem v Evropě? Kdo za těmito lidmi stojí?
Kdo vlastně platí ratingovým agenturám za jejich hodnocení? Je jasné, že nepracují kvůli odměně v nebi. Za své návrhy samozřejmě dostávají peníze od zainteresovaných subjektů. Hlavy států nebo předsedové vlád se musí odvážit získat zpět svrchovanou moc demokratické vlády státu. Dosáhnout toho můžou jedině tím, že se sjednotí.
(Potlesk)
Pokud se budou štěpit, nebudou schopni toho dosáhnout. V 27 členských státech Evropské unie v současnosti žije 7,8 % obyvatel světa. Demografické statistiky předpovídají, že v roce 2050 zde budou žít pouze 4 % světové populace. Zbývajících 96 % světové populace se nebude řídit podle Evropy. Nově vznikající mocnosti a rychle se rozvíjející ekonomiky světa nečekají, že se Evropa bude dělit na jednotlivé složky, od velkých států jako Německo až po velmi malé jako Malta, ve víře, že každá ze složek bude schopna samostatně přežít - jak hlásá rétorika opětovné nacionalizace, se kterou se mnozí politikové obracejí na své občany. V konkurenci mezi kontinenty - environmentální, hospodářské, finanční a měnové - obstojíme pouze tehdy, pokud se sjednotíme. Pouze tehdy, když budeme vzájemně solidární a budeme společně chtít, aby se Evropa úspěšně prosadila jako nejsilnější ekonomika světa - protože právě tou Evropa je, pokud se chápe jako jeden celek. Být solidární znamená dělit se. Silní více než slabí. Pod solidaritou si však nepředstavujeme finanční daň, nýbrž daň z finančních transakcí. Když jdu do supermarketu a koupím si jedno mléko, zaplatím daň z přidané hodnoty. Když prodám finanční produkt, nezaplatím žádnou daň. To není správné. Proto potřebujeme daň z finančních transakcí.
(Potlesk)
To všechno již bylo vysvětleno. Návrhy jsou na stole. Buď se nám podaří Evropu stmelit, aby byla jednotná, aby se jeden národ nestavěl vůči druhému, aby jedni vůči druhým nebyli negativně naladěni, nebo bude projekt evropské integrace vážně ohrožen. Pokud však Evropská unie jako nadnárodní projekt mající zajistit mír a prosperitu selže a rozpadne se, pak se nerozpadne pouze politická unie. Pak se běsi 20. století, kteří na tomto kontinentě způsobili peklo, opět rychle vynoří. Obrana Evropy, to není jen jedna evropská vrcholná schůzka, je to obrana velké myšlenky.
(Potlesk)
