Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Komisi)
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B7-0211/2010).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
První část

Předmět: Sdělení stanovující vyšší cíle v oblasti snižování emisí skleníkových plynů
Komise před několika dny sdělovacím prostředkům poskytla své sdělení Parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, v němž naznačila možnost zvýšit cíl v oblasti snižování emisí skleníkových plynů v rámci klimatického a energetického balíčku do roku 2020 z 20 % na 30 %
K tomuto návrhu je třeba poznamenat několik bodů. Zaprvé, pokles nákladů na snižování emisí by znamenal kýženou úlevu pro vnitrostátní rozpočty, které se členské státy v současnosti snaží uvést do rovnováhy. Zadruhé, úrovně emisí skleníkových plynů v důsledku recese výrazně klesají, i když lze očekávat, že poté, co se ekonomika zotaví z krize a výroba se zvýší, opět vzrostou. V důsledku toho se znovu zvýší i náklady na snižování emisí. Zatřetí je sporné, zda je vhodné zvyšovat cíl právě teď, neboť by to vedlo k dalšímu nárůstu nákladů na snižování emisí, což by v okamžiku, kdy se teprve začínáme vzpamatovávat z recese, mohlo narazit na pochopitelný odpor podnikatelské sféry.
Jak Komise zareaguje na výše uvedené poznámky?
Connie Hedegaard
členka Komise. - Slibuji, že začnu odpovídat velmi stručně, jelikož dokument, o němž se vážený pan poslanec zmiňuje, nebyl Komisí schválen a jeho zveřejnění nebylo oficiálně povoleno, nicméně Komise hodlá v průběhu tohoto měsíce přijmout sdělení Radě a Parlamentu o posouzení přínosů a nákladů eventuálního navýšení cíle v EU snížit emise skleníkových plynů o 30 %.
O toto sdělení ve skutečnosti požádala Rada ve složení pro životní prostředí ve svých závěrech ze dne 15. března letošního roku. Není tedy třeba zdůrazňovat, že jsme měli velmi málo času, domníváme se však, že se jedná o důležitou rozpravu; a posléze samozřejmě bude řada detailů, které budeme muset řešit do větších podrobností. V rámci sdělení bude dále v souladu s požadavky směrnice o systému pro obchodování s emisemi (ETS) předložena analýza stavu energeticky náročných odvětví, u nichž bylo stanoveno, že jim v důsledku jednání v Kodani hrozí přesun emisí uhlíku.
Jednu věc bych ale chtěla uvést zcela jasně. Komise nemá v úmyslu přijmout rozhodnutí o navýšení na 30 % následující den po předložení sdělení. Je to pouze jeden z kroků, jimiž chceme zajistit, že v průběhu diskuzí o cílech v oblasti snižování emisí budeme mít fundovaný základ, od nějž se budeme moci odrazit. A to je účelem - poskytnout analýzu, náklady, čísla a výpočty, které nám umožní vést zasvěcenou rozpravu. Opravdu doufám, že se na ní bude podílet i Parlament.
Zbigniew Ziobro
Dokument poukazuje na to, že další snížení emisí skleníkových plynů v zemích střední a východní Evropy bude mít zásadní význam pro dosažení nového cíle. Komise sice bere na vědomí, že tato opatření budou vyžadovat značné finanční výdaje, hodlá je však najít ve strukturálních fondech určených pro tyto země. Jinými slovy by to znamenalo přesměrovat prostředky vyčleněné na jiné účely, zejména na snížení rozdílů mezi členskými státy Evropské unie co do míry rozvoje a životní úrovně, a to například na úkor vývoje silniční infrastruktury v zemích střední a východní Evropy.
Connie Hedegaard
členka Komise. - Doufám, že vážený pan poslanec bude respektovat skutečnost, že nebudu zabíhat do podrobností návrhu, který jako jeden z mnoha prosákl na veřejnost. Z mé strany by to nebylo vhodné.
V rámci svého slyšení v Evropském parlamentu jsem uvedla, že při vynakládání finančních prostředků Evropské unie na různé účely bychom měli být opatrní a postarat se o to, aby jednotlivé projekty - například tu byla zmíněna infrastruktura - byly odolné vůči klimatu. Nemyslím si však, že v této fázi může někdo přesně popsat, jak bychom toho docílili v případě, že bychom se rozhodli usilovat o 30% snížení do roku 2020. Snažíme se místo toho poskytovat analýzy a vyzývat mimo jiné poslance Parlamentu a členy Rady k tomu, aby se zapojili do rozpravy.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Dnes jsme hlasovali o zprávě o změně směrnice o energetické účinnosti budov. Je to pouhý začátek nového procesu, v jehož rámci skutečně můžeme značným způsobem snížit emise a spotřebu energie v budovách. Jak uvedl můj kolega poslanec, stále potřebujeme finanční prostředky. Doufám ve vaši podporu ve věci významného navýšení přidělovaných prostředků z Evropského fondu pro regionální rozvoj na energetickou účinnost v oblasti bydlení a na vytvoření fondu, který by se od roku 2014 zasazoval o zlepšení energetické účinnosti i v průmyslovém sektoru.
Chris Davies
Paní komisařko, nedochází vám, že původní otázka poukazuje na celou šíři problému, jíž se při řešení tohoto problému musíte postavit? Mnoho přítomných poslanců a řada vlád zastoupených v Radě nedokáží uznat, že je potřeba neprodleně učinit kroky zaměřené na prevenci klimatických změn. Je pro ně jednoduché v dobách hospodářské prosperity ochotně přijímat chvályhodné závazky, ale nyní, když se situace obrátila,zdráhají se přejít k praktickým činům. Není snad třeba vyřešit problém popírání změny klimatu, chceme-li zvyšovat své ambice?
Connie Hedegaard
členka Komise. - Za prvé, chtěla bych prostudovat text, který jste dnes schválili ohledně energetické účinnosti budov. V této oblasti existuje řada způsobů, jak vynaložit další úsilí.
Existují i alternativní finanční modely, jichž lze využít tak, že osoby, které mají budovy na starost, budou ve vlastním zájmu usilovat o významné zvýšení jejich energetické účinnosti. Budeme mít k dispozici mnoho způsobů, jak toho docílit - a nemusí vyžadovat finanční prostředky - a já se na ně s radostí zaměřím.
Ve velké míře souhlasím s autorem otázky v tom, že jednou z oblastí, kde můžeme v Evropě udělat ještě mnohem více, je právě oblast energetické účinnosti a budov. Má nesmírně obrovský potenciál a je zcela nesmyslné, že využíváme velké množství energie, z níž nikdo z nás nemá užitek jen z toho důvodu, že ji nevyužíváme dostatečně efektivně.
Abych odpověděla Chrisi Daviesovi ohledně těch, kteří popírají změnu klimatu: když se s nimi setkám, snažím se to řešit. Přes veškeré pochybnosti - a zejména ve Spojeném království se vedou obrovské diskuze s Východoanglickou univerzitou, a ačkoli je zjevné, že Mezivládní panel pro změnu klimatu by měl lépe opravovat chyby, na něž narazí - jsem se doposud nesetkala s něčím, co by skutečně popíralo vědecká zjištění, konkrétně to, že tento problém musíme řešit a brát jej vážně.
Dle mého názoru existuje celá řada dalších důvodů - s nimiž by měli souhlasit i klimatičtí skeptici -, a je tedy velmi důležité nějakým způsobem vyřešit energetickou účinnost a energetické technologie. Pokud zde Evropa nebude dostatečně ambiciózní, obávám se, že rostoucí trhy tohoto století přenechá svým konkurentům. Přesouvání zdrojů emisí uhlíku není oblastí, v níž by přijatá opatření znamenala riziko ztráty pracovních míst. Skutečně se velmi obávám, že budeme-li v průběhu příštích let příliš váhaví, riskujeme rozsáhlou ztrátu pracovních míst. Zdá se, že nová britská vláda bude rovněž ochotně přijímat ambice v oblasti změny klimatu, což mě velmi těší. Dle mého názoru je to zcela zásadní pro nás všechny.
Předmět: Činnost Komise v rámci autorských práv
Článek 118 Smlouvy o fungování Evropské unie definuje pravomoc Unie, pokud jde o právní předpisy týkající se duševního vlastnictví, neboť stanoví, že "v rámci vytvoření nebo fungování vnitřního trhu přijmou Evropský parlament a Rada řádným legislativním postupem opatření o vytvoření evropských práv duševního vlastnictví, která zajistí jednotnou ochranu práv duševního vlastnictví v Unii, a o zavedení centralizovaného režimu pro vydávání povolení, koordinaci a kontrolu na úrovni Unie".
Skutečnost, že v oblasti autorských práv neexistuje jednotný právní rámec pro celou Unii, je skutečnou překážkou rozvoje vnitřního trhu, pokud jde o majetek, na který se tato práva vztahují.
Chtěla bych se zeptat, jaké iniciativy v oblasti autorských práv hodlá Evropská komise podniknout na základě článku 118 SFEU.
Michel Barnier
Nejdříve bych chtěl paní Geringer de Oedenbergové za tuto otázku poděkovat. Jde přímo k jádru současných diskuzí o autorských právech v souvislosti s internetem.
Autorská práva jsou bohužel příliš často prezentována jako překážka k vytvoření jednotného digitálního trhu. Dle mého názoru je to nespravedlivé. Autorská práva umožňují tvůrci prodat své dílo a zaručují mu návratnost své investice. Navíc to neplatí pouze pro sféru kulturní tvorby, s níž je paní Geringer de Oedenbergová velmi dobře obeznámena. Platí to i pro oblast průmyslu, tvorby a průmyslové inovace; návratnosti investice, díky níž může tvůrce nadále vytvářet další díla a nové obsahy. Tento ekonomický model je základem autorských práv a existuje již stovky let, nicméně oblast správy práv prošla přirozeným vývojem spolu s technologiemi, rozhlasem, televizí, kabelovým přenosem, satelitem a nyní i internetem. Pokaždé nám nové technologie umožnily přechod na nové ekonomické modely, které vedly ke změně užívání autorských práv a jejich uvádění na trh.
Pane předsedající, dámy a pánové, nechci navrhovat radikální změny autorského práva, ale chránit tvorbu a hledat právní rámec, který umožní vznik nových ekonomických modelů. Právě touto zásadou se budou řídit mé kroky, jak jsem to před vámi dne 13. ledna předznamenal. Kromě toho tuto úlohu mám v úmyslu spolu s vámi svěřit evropskému zákonodárci. Na popud mé milé kolegyně paní Kroesové schválila Komise dne 19. května digitální agendu, která obsahuje můj plán, jehož součástí jsou autorská práva a internet.
V tomto roce dále ve stejném duchu ujmu dalších tří iniciativ. Za prvé to bude návrh rámcové směrnice o kolektivní správě autorských práv. Nápad spočívá v tom, že společnosti, které se zabývají kolektivní správou, dostanou příležitost lépe se zorganizovat, což jim umožní nabízet nové internetové služby, jako například adresáře na míru nebo kontaktní místa. Dalším cílem je však i sjednocení pravidel pro řízení, transparentnost a dohled nad společnostmi, které se zabývají kolektivní správou, aby bylo možné zajistit větší transparentnost cen a výnosů členům těchto společností.
Za druhé to bude směrnice o osiřelých dílech: cílem je vytvořit nezbytnou právní jistotu, která podpoří úsilí o digitalizaci našeho kulturního dědictví. Přemýšlím o evropské definici osiřelého díla.
Za třetí předložím Zelenou knihu o audiovizuálním obsahu a o internetu. Zde se bude jednat o analýzu podmínek v souvislosti s tím, že v Evropě začínají vznikat nové služby, které umožňují stažení či shlédnutí audiovizuálního díla na požádání. V roce 2011 zahájíme s různými zúčastněnými stranami dialog o tématech, jež mají vliv na vznik nových služeb s přidanou hodnotou, které na internetu nabízí audiovizuální obsah, abychom mohli zjistit, jakým způsobem lze stávající pravidla objasnit. Cílem je zjistit, jakou roli může sehrát technologie při určování digitálního obsahu a poplatků, rozpoznat problémy vztahující se k digitálním médiím a vypátrat, jakým způsobem lze efektivněji bojovat proti šedé ekonomice a internetovému pirátství. Má metoda je jednoduchá: chci naslouchat jednotlivým zúčastněným stranám a zároveň vám předkládat návrhy opatření. Chci, aby Evropa umožňovala vznik nových ekonomických modelů. Nemám předem danou představu o tom, jakým způsobem bude třeba zasáhnout, legislativní ani jakoukoli jinou. Ani si nedělám dogmatické či naivní naděje, do jaké míry je možné nalézt jednotné řešení pro všechny. Nicméně tento nový proces obnovy vnitřního trhu a digitální agendy - o níž se mimochodem, pan Monti zmiňuje ve své zprávě - bych chtěl využít k vytvoření skutečné hospodářské politiky v kulturním odvětví Evropy.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Vítám iniciativy vyvíjené Komisí. Mám doplňující otázku ohledně Zelené knihy z roku 2008 s názvem "Autorská práva ve znalostní ekonomice", v níž Komise připouští, že současný systém volitelných výjimek z ochrany autorského práva zavedený směrnicí z roku 2001 neplní svůj účel, jinými slovy neusnadňuje distribuci děl chráněných autorským právem a neodráží rovnováhu mezi právy autorů a právy osob, které jejich díla používají.
Další důležitou skutečností je to, že povinné výjimky z ochrany autorských práv jsou zcela nezbytné pro knihovny, pro zpřístupnění děl zrakově postiženým osobám a rovněž pro šíření osiřelých děl. Ráda bych se zeptala, jaké iniciativy hodlá Komise v blízké budoucnosti předložit v souvislosti s těmito výjimkami z ochrany autorského práva?
Michel Barnier
Paní Geringer de Oedenbergová, ptala jste se mě ještě na jednu věc, kterou bych nyní chtěl upřesnit, ohledně toho, jak bude Komise jednat; chtěla byste, abychom učinili prohlášení v souladu s článkem 118 Smlouvy. Mohu potvrdit, že v této věci jsme zvolili jiný přístup. Dáváme přednost přístupu, který spočívá ve vytvoření regulačního rámce ve prospěch celoevropských licencí na autorská práva. Jedná se o pragmatický přístup, který by nám umožnil dosáhnout požadovaných výsledků účinnějším způsobem než skrze zavedení nového specifického a centralizovaného systému autorských práv. Kromě toho bych řekl, že tato Zelená kniha je velmi důležitá a musí nám umožnit klást řadu otázek a myšlenkově postoupit kupředu. Mám na mysli zejména otázku slabozrakých.
Zamýšlíte se nad tím, proč nemáme při vytváření jednotného evropského autorského práva větší ambice. Paní Geringer de Oedenbergová, největší překážka k zavedení autorských práv EU spočívá v tom, že mají-li být efektivní, musí být zcela nevyhnutelně nadřazeny vnitrostátním autorským právům. Jinými slovy by autorská práva Evropské unie měla převládat nad autorskými právy vnitrostátními, což upřímně řečeno bude obtížně prosadit, a to jak z kulturního tak z politického hlediska. I kdyby členské státy takový přístup přijaly, jeho dopad by byl poměrně omezený, neboť by nebylo možné jej použít na stará díla. Uplatňoval by se pouze na díla, která byla vytvořena v nedávné době. Nová autorská práva by se tedy nevztahovala na všechny dřívější hudební skladby.
Rovněž jsem vysvětlil, z jakého důvodu jsem chtěl pracovat na směrnici týkající se osiřelých děl. Než však dospějeme ke konečnému znění tohoto návrhu směrnice, důsledně jej zkonzultuji se všemi poslanci, včetně vás, kteří se na této záležitosti nejvíce podílejí.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ráda bych se vás zeptala, zda máte v úmyslu přezkoumat směrnici o autorském právu a právech s ním souvisejících v informační společnosti. Ptám se z toho důvodu, že potřebujeme právní jistotu. Výjimky totiž byly v jednotlivých státech vykládány odlišným způsobem, což vedlo k tomu, že členské státy přijímaly různá rozhodnutí ve stejné věci. Z toho důvodu jsem přesvědčena, že by bylo užitečné provést přezkum, a to zejména v souvislosti s novou Lisabonskou smlouvou.
Michel Barnier
Paní Ţicăuová, na vaši otázku odpovím zcela jasně, v současné době nemáme v úmyslu změnit seznam výjimek ve směrnici z roku 2001. Zaujali jsme přístup, který je dle mého názoru pragmatický a progresivní a jehož součástí jsou tři iniciativy, o nichž jsem se zmínil - v oblasti kolektivní správy, osiřelých děl a Zelené knihy, a vámi vyjádřenými obavami se proto budeme zabývat v tomto rámci. Nicméně nemáme v úmyslu měnit seznam výjimek.
Předmět: Mapa státní podpory EU
Souhlasila by Komise s celkovým přezkumem mapy státní podpory EU na období 2007-2013?
Ačkoli bude v tomto roce proveden přezkum, je pravda, že přezkum mapy státní podpory umožňuje pouze určitý druh "výměny", nikoli nový výběr regionů, který by odrážel současnou hospodářskou situaci, jež nastala po finanční krizi?
Stávající mapa státní podpory byla schválena na základě statistik z roku 2006. Evropské hospodářství je však v současné době zcela odlišné. Souhlasí Komise s tím, že tato skutečnost je slabou stránkou současné mapy? Jaká opatření mohou být podle jejího názoru provedena, aby byla tato situace napravena?
Cecilia Malmström
členka Komise. Pan Almunia mě požádal, abych tuto otázku zodpověděla.
V roce 2006 Komise rozhodla, že seznam regionů, které členské státy navrhly na mapu regionální podpory, by měl platit na celé období 2007-2013, čímž chtěla zajistit návaznost úsilí o regionální rozvoj. Komise však ve svých pokynech pro vnitrostátní regionální podporu uznala, že mohou nastat situace, kdy je třeba dát prostor úpravám, a v souladu s bodem 104 pokynů byla členským státům nabídnuta možnost v polovině období učinit přezkum map regionální podpory co se týče oblastí určených podle článku 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie.
Tři ze sedmnácti členských států, jichž se přezkum v polovině období dotýká, se rozhodly této možnosti využít. Členské státy mohou v rámci tohoto přezkumu nahradit až polovinu regionů, které jsou v současné době způsobilé pro regionální podporu, novými regiony. Za určitých podmínek je rovněž možné zintenzívnit podporu u regionů, které jsou na seznamu původní mapy regionální podpory. Způsobilost nových oblastí k uvedení na seznam a původních oblastí k možnému navýšení podpory je v rámci přezkumu v polovině období posuzována na základě průměrných údajů Eurostatu, které byly v nedávných letech shromážděny ohledně hrubého domácího produktu na obyvatele a v oblasti nezaměstnanosti na příslušné úrovni NUTS 3. Tím pomáháme zajistit, že investice do regionální podpory budou zaměřeny na hospodářský rozvoj regionů, které jsou v porovnání s celostátním průměrem znevýhodněny.
Pouze tři členské státy, jichž se přezkum v polovině období dotýká, se rozhodly předložit změny mapy regionální podpory, což je skutečnost, z níž bychom mohli usoudit, že z pohledu většiny členských států nemá hospodářská krize nijak zásadní vliv na seznam regionů, které potřebují pomoc v hospodářském rozvoji.
Alan Kelly
autor. - Velmi vám děkuji za odpověď. Ohromuje mne, že o tuto možnost požádaly pouze tři státy. To je neuvěřitelné.
Pocházím z regionu, v němž jsme přišli o tisíce pracovních míst, ve společnosti Dell to bylo 3 000 pracovních míst, a dnešního dne jsme ztratili dalších 800 ve farmaceutické společnosti Pfizer, přičemž 300 z nich se nacházelo v mé oblasti na jihu Irska, v níž se hrubý grantový ekvivalent rovná nule procent. Naše vláda opět požádala o podporu, a já věřím ve změnu, jelikož pokud k ní nedojde, znamená to, že vláda nemůže na státní úrovni uplatňovat vskutku aktivní opatření, jimiž by přilákala větší společnosti. Zdá se mi to značně zpátečnické a to je třeba změnit. Budu se tedy aktivně zasazovat o to, aby Komise přijala jinou strategii, jelikož se domnívám, že mapa státní podpory je zastaralá.
Cecilia Malmström
členka Komise. - Jak vážený poslanec uvedl, je skutečně s podivem, že o přezkum v polovině období požádaly pouze tři členské státy. Nicméně vycházíme z čísel, které jsme měli k dispozici dnes ráno.
Hospodářskou krizí byla samozřejmě těžce zasažena řada členských států a regionů, ale možná se některé členské státy domnívají, že existují i jiné způsoby a jiné prostředky jak se s ní vyrovnat, neboť, jak jsme slyšeli, jen velmi málo z nich požádalo o přezkum. Tuto možnost dostalo sedmnáct členských států, avšak pouze tři jí využily.
Dle mého názoru bychom se s váženým panem poslancem shodli na tom, že základním účelem dlouhodobého programu bezpochyby je zaručit regionům návaznost, aby mohli plánovat v dlouhodobém horizontu. Samozřejmě existují i jiné prostředky řešení krize, jsem si však jista, že pan komisař Almunia s vámi bude na toto téma ochotně diskutovat při nejbližší další příležitosti.
Druhá část
Předmět: Policejní spolupráce mezi EU a Ukrajinou
Jak se vyvíjí přeshraniční policejní spolupráci mezi EU a jejím nejdůležitějším východním sousedem Ukrajinou a jaké kroky hodlá Komise podniknout, aby tuto spolupráci zintenzivnila?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Pane Posselte, děkuji za vaši otázku, která se dotýká velmi důležitého tématu. Přeshraniční policejní spolupráce se zeměmi, které sousedí s Evropskou unií, je primárně v pravomoci členských států. Evropská unie však bilaterální spolupráci mezi členskými státy a Ukrajinou podporuje zejména skrze působení Europolu. Dne 4. prosince 2009 byla podepsána dohoda o strategické spolupráci mezi Europolem a Ukrajinou, která umožní koordinaci práce v boji proti mezinárodní organizované trestné činnosti, závažné trestné činnosti a terorismu. Strategická dohoda však neumožňuje výměnu osobních informací o podezřelých. Ty si mohou navzájem poskytovat pouze státy, které uzavřely operační dohodu s Europolem, a před uzavřením takové dohody musí Ukrajina přijmout zákon o ochraně osobních údajů a ratifikovat Úmluvu Rady Evropy o ochraně osob s ohledem na automatizované zpracování osobních dat z roku 1981 a její dodatkový protokol.
Tento postup je součástí rozsáhlejšího prioritního záměru Komise, aby Ukrajina dospěla k nastolení režimu ochrany osobních údajů, který bude odpovídat evropským normám. Ten by umožnil vytvoření nezávislého orgánu, který by dohlížel na ochranu údajů a jemuž by mohla EU poskytnout technickou a odbornou pomoc. EU rovněž podporuje finanční policejní spolupráci s Ukrajinou prostřednictvím twinningového projektu, zvyšování kapacit ukrajinské policie a skrze Hraniční asistenční misi Evropské unie (EUBAM). A v uplynulém roce podpořila mise EUBAM ve spolupráci s agenturou FRONTEX, Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF) a Iniciativou pro spolupráci v jihovýchodní Evropě operaci Nikoniy, která spočívala ve společných kontrolách na hranicích a směřovala ke zlepšení spolupráce mezi ukrajinskými a moldavskými policejními silami v boji proti přeshraniční trestné činnosti a nelegální migraci.
Bernd Posselt
Chtěl jsem se jenom zeptat, jak v současné době vypadá situace s podporou vzdělávání policie a posilování soudních a interních orgánů na Ukrajině. Představuje ústřední součást Východního partnerství a podílí se na ní Komise i Evropská policejní akademie? Nebo probíhá pouze na úrovni členských států?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Na toto téma samozřejmě vedeme s Ukrajinou neustálý dialog. Můj kolega komisař Štefan Füle představil základy spolupráce, do níž jsem rovněž ve velké míře zapojena. Vztahuje se i na vnitřní věci, abychom zjistili, jakým způsobem můžeme ukrajinským orgánům pomoci k dalšímu vývoji v této oblasti a jak můžeme naši spolupráci dále prohlubovat. Budeme se jí rovněž zabývat na setkání s ukrajinskými orgány již za několik týdnů.
Policejní spolupráci a vzdělávání jako takové v blízké budoucnosti nepředpokládáme, nicméně o tom bychom samozřejmě mohli jednat ve chvíli, kdy Ukrajina provede nezbytné reformy. Jsme připraveni s nimi spolupracovat. Ukrajina je významným sousedem. Máme mnoho společného. Máme společné problémy v oblasti přeshraniční trestné činnosti, tudíž i pro nás by bylo užitečné více se této oblasti věnovat. Samozřejmě že Ukrajina má rovněž co zlepšovat, ale my jsme připraveni ji podporovat a pomáhat jí, a uvidíme, kam to z dlouhodobého hlediska povede.
Předmět: Prudký nárůst trestné činnosti v Evropě
Společnost v evropských zemích zaznamenává výrazné zvýšení trestné činnosti a násilností, jak ukazují údaje Eurostatu zveřejněné před několika měsíci. Vzhledem k tomu, že nárůst těchto jevů má bezprostřední souvislost s hospodářskou krizí, k častějšímu výskytu trestné činnosti a násilí dochází v těch zemích, které se potýkají s většími hospodářskými problémy.
Má Komise v úmyslu přijít s odvážnějšími iniciativami, aby členské státy účinněji spolupracovaly nejen při předcházení trestné činnosti v evropských společnostech, ale i při jejím potírání s ohledem na nutnost chránit osobní svobody evropských občanů?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Nejnovější vydání statistik Eurostatu v oblasti trestné činnosti a trestního soudnictví bylo zveřejněno dne 29. května; vztahuje se k období let 1998-2007 a nárůst, který popsal vážený pan poslanec, se v něm neobjevuje. Komise však uznává, že organizovaná trestná činnost představuje hrozbu pro občany a hospodářství v celé Evropské unii.
Komise se zavázala předložit příslušné návrhy a uplatnit opatření, jejichž cílem bude předcházet různým formám organizované i jiné trestné činnosti a jejich potírání. Z toho důvodu tyto cíle patří do uceleného rámce Stockholmského programu pro činnost EU na příštích pět let, co se týče občanů, spravedlnosti, bezpečnosti a migrační politiky. Komise nedávno přijala Stockholmský akční plán a myslím, že má kolegyně, paní místopředsedkyně Redingová, jej zde před půl hodinou představovala a projednávala jej s tímto plenárním zasedáním.
Komise dále do konce letošního roku předloží sdělení o strategii vnitřní bezpečnosti, jehož součástí budou konkrétní návrhy a posouzení hrozeb v nadcházejících pěti letech. Samozřejmě k tomu patří i oblast organizované trestné činnosti.
Společné hrozby vyžadují společná opatření, tudíž by všechny členské státy, veřejné orgány a soukromé organizace měly efektivně využívat společné nástroje. Zmíním se o třech druzích trestné činnosti, které jsou vskutku evropské a kromě toho mají mezinárodní rozměr: obchodování s lidmi, počítačová trestná činnost a krádež totožnosti. Komise je odhodlána v těchto oblastech posilovat spolupráci a rovněž pro ně připravuje operativní a legislativní návrhy. Učiníme tak ve spolupráci s členskými státy, Evropským parlamentem, nevládními organizacemi a soukromým sektorem.
Klíčovými pojmy pro budoucnost jsou koordinace dialogu a operace; sdílení osvědčených postupů, norem a pokynů a rozvoj odborné přípravy a výzkumu by měly posílit vzájemnou efektivitu a porozumění. Pro účinné potírání trestné činnosti je nezbytná spolupráce s kandidátskými a třetími zeměmi.
Chtěla bych zdůraznit, že ambiciózní přístup v procesu rozhodování závisí na politické vůli členských států. Efektivní a účinné uplatňování přijatých opatření závisí na tom, jaké vnitrostátní prostředky byly vyčleněny na dosažení cílů. Komise může prostřednictvím finančních programů členské státy povzbudit ke spolupráci na evropské úrovni.
Všichni jste obeznámeni s tím, že Lisabonská smlouva v této oblasti poskytuje Evropskému parlamentu nové pravomoci, a já bych chtěla zdůraznit, že hrajete důležitou roli v utváření bezpečnosti v Evropské unii a nesete za něj zodpovědnost.
Gay Mitchell
Děkuji paní komisařce za odpověď. Loni jsem vypracoval zprávu Parlamentu o Evropské centrální bance a jedno z témat, na něž jsem upozornil, byl výrazný nárůst počtu bankovek o hodnotě 500 EUR, myslím že i 200 EUR, ale především bankovek o hodnotě 500 EUR. Poukázal jsem na skutečnost, že mohou být využívány k praní špinavých peněz, ke kriminálním účelům. Ze zkušeností ve Spojeném království nyní chápu, že tyto obavy jsou oprávněné.
Mohl bych paní komisařku vyzvat, aby se zmíněnými obavami spolu s Evropskou centrální bankou zabývala a zjistila, kdo používá bankovky s tak vysokou hodnotou -ve výši 500 EUR? Určitě existuje důvodné podezření z daňových úniků a možná další trestné činnosti.
Cecilia Malmström
členka Komise. - Chtěla bych váženému panu poslanci poděkovat za tuto informaci. Určitě ji prověřím a zjistím, zda se můžeme dopátrat něčeho podezřelého. Zatím nejsem schopna odpovědět, ale zcela jistě tuto záležitost prošetřím a děkuji vám, že jste mi k tomu dal podnět.
Georgios Papanikolaou
Paní komisařko, děkuji vám za odpověď. Věcně a otevřeně jste ve své odpovědi informovala o tom, pro které období máte k dispozici údaje, jinými slovy do roku 2007. Otázku jsem vám položil dne 6. dubna 2010 a 5. května 2010. Jak je vám známo, tři lidé tragicky a zbytečně přišli o život v průběhu poklidných demonstrací řeckých občanů, kteří žádali o lepší zítřky.
Svoji otázku zopakuji, abych od vás obdržel konkrétnější odpověď. Má Komise v úmyslu zasáhnout systematičtějším způsobem a v této oblasti předložit členským státům doporučení? Hodláte přímějším a rychlejším způsobem shromažďovat údaje o těchto otázkách, s ohledem na to, že problém se především v současné době v mnoha členských státech pravděpodobně prohlubuje?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Komise - i já sama - nedávné smrti těchto tří lidí v pouličních nepokojích, o nichž hovořil vážený pan poslanec, velice lituje. Jsou-li takto postiženi nevinní lidé, je to vždy tragédie. Odsuzujeme to a myslíme na pozůstalé rodiny.
Jak jste uvedl, naše statistiky je třeba stále aktualizovat, a Eurostat se tím zabývá. Věřím tomu, že v blízké době budeme mít k dispozici lepší hodnocení. Zatím v této oblasti neplánujeme žádné iniciativy. Tyto trestné činy a zmíněná úmrtí jsou hrozná, ale pravomoc Komise se omezuje na přeshraniční trestnou činnost a na zprostředkování spolupráce mezi vnitrostátními a evropskými orgány. V tuto chvíli v tomto ohledu neexistuje žádná plánovaná iniciativa.
Předmět: Společná vízová politika EU
Dle čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie a podle sekundární legislativy vydané na tomto právním základě, jmenovitě nařízení Rady (ES) č. 539/2001 ze dne 15. března 2001 (ve znění pozdějších předpisů), kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni, jsou členské státy zavázány k jednotné vízové politice a reciprocitě.
Chápe Evropská komise pod pojmem "společná vízová politika" výhradně stanovování jednotných předpisů v rámci vnitřního prostoru EU vůči třetím státům? Nebo lze tento článek Smlouvy o Evropské unii - kromě toho, že se týká vízové politiky vůči třetím zemím - rovněž chápat jako závazek EK a členských států EU usilovat o společné podmínky pro všechny členské státy EU ve třetích zemích?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Vízová politika Evropské unie je harmonizována a je politikou společnou. Vychází ze tří právních nástrojů využívaných v členských státech, konkrétně z nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni; za druhé z kodexu o vízech, jenž zahrnuje všechny postupy a podmínky pro vydávání krátkodobých víz do schengenského prostoru; a konečně z nařízení (ES) č. 1683/95, kterým se stanoví jednotný vzor víz. Tato pravidla platí pro státní příslušníky všech třetích zemí, jež mají vízovou povinnost.
První nařízení, na které jsem poukázala, stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum; je to takzvaný "negativní seznam". Existuje i pozitivní seznam zemí: jejich státní příslušníci jsou od vízové povinnosti osvobozeni na základě různých kritérií, přičemž zásadní je zásada reciprocity. Toto nařízení platí pro všechny členské státy Evropské unie s výjimkou Spojeného království a Irska a rovněž pro Island, Norsko a Švýcarsko.
V souladu se zásadou reciprocity se Evropská unie domnívá, že jsou-li státní příslušníci konkrétní třetí země pro cesty do členských států EU od vízové povinnosti osvobozeni, pak by tato třetí země měla s občany EU zacházet na základě reciprocity a rovněž je pro cestu do příslušné země osvobodit od vízové povinnosti. Jestliže třetí země na pozitivním seznamu zachová nebo zavede pro státní příslušníky jednoho, dvou či více členských států vízovou povinnost, uplatní se mechanismus reciprocity. V tomto rámci Komise může jednat, aby dosáhla obnovení bezvízového styku s třetí zemí, nebo, nelze-li toho dosáhnout, navrhnout odvetná opatření a dočasně obnovit vízovou povinnost pro státní příslušníky dané třetí země.
Tento systém se osvědčil jako docela účinný, což dokazují kroky, jež Komise učinila a navrhla v pravidelné zprávě o uplatňování zásady reciprocity. Členské státy v rámci tohoto mechanismu reciprocity platného od roku 2005 zaznamenaly 75 případů u 13 zemí, kdy nebyla reciprocita uplatněna. Od té doby bylo s většinou těchto třinácti zemí, jako je Japonsko, Panama, Singapur, Austrálie, Uruguay a Kostarika, reciprocity dosaženo, a Komise nedávno dokončila vyjednávání o bezvízovém styku s Brazílií, přičemž vám a Radě bude tato záležitost předložena velmi brzy.
Problémy s nedodržením zásady reciprocity se nadále týkají některých členských států ve styku se Spojenými státy a Kanadou, což je téma, které v jednáních s těmito zeměmi vždy zmiňujeme.
Mechanismus se neuplatňuje v případě, kdy třetí země na negativním seznamu zachová nebo zavede vízovou povinnost jen pro státní příslušníky jednoho či více členských států, nebo když třetí země používá odlišné podmínky pro občany různých členských států. Acquis Společenství tyto případy neupravuje zvláštními pokyny a neposkytuje konkrétní mechanismus, takže pro Evropskou unii je velmi obtížné zasáhnout.
Pavel Poc
Paní komisařko, pokud je Evropská komise garantem společné vízové politiky a pokud je tato politika založena primárně na principu reciprocity, jak dlouho konkrétně hodlá ještě Komise tolerovat bezprecedentní, asymetrický vízový režim, který zavedl třetí stát, Kanada, vůči členskému státu Evropské unie, České republice?
Cecilia Malmström
členka Komise. - S případem, o němž hovoří vážený pan poslanec, jsem samozřejmě důkladně obeznámena, a Komise se v této věci mimořádně angažuje.
Kanadské orgány zřídily v Praze úřad - což je jedna z podmínek, které jsme jim uložili - a rovněž vytvářejí časový plán pro obnovení bezvízového styku. Se zástupci Kanady, České republiky a Komise proběhlo několik schůzí na vysoké úrovni, kde jsme nastínili kroky, jež je třeba učinit. Kanaďané uvedli, že změní své zákony a že s tímto záměrem věc velmi brzy předloží svému parlamentu. S kanadskými a českými orgány vedeme stálý dialog, abychom zajistili jeho další pokračování a konstruktivní atmosféru, a mohli směřovat k nalezení řešení této situace. Členské státy budou o této otázce opět diskutovat v Radě na začátku června.
Je mi líto, že tento spor dosud nebyl vyřešen, mohu však váženého pana poslance ujistit, že společně s českými kolegy usilujeme o nalezení řešení v co nejbližší době.
Předmět: Otevřené otázky ohledně společného prohlášení mezi Tureckem a EU ze dne 5. listopadu 2009
S ohledem na:
společné prohlášení z 5. listopadu 2009, které podepsali turecký ministr vnitra pan Atalay, místopředseda Komise pan Barrot a úřadující předseda Rady pan Billström, a konkrétně na jeho bod 3, který se týká obnovení formálních jednání směřujících k uzavření dohody o zlepšení vztahů EU s Tureckem, a také bod 5, z něhož vyplývá, že dohoda mezi Tureckem a Frontexem již byla uzavřena na technické úrovni;
odpověď úřadující předsedkyně Rady paní Malmströmové na mou otázku H- 0431/09 z plenárního zasedání Evropského parlamentu 16. prosince 2009;
neustálé obtěžování leteckých misí Frontexu ze strany tureckých leteckých sil;
mohla by Komise odpovědět na následující otázky: Jaký je současný stav jednání uvedených v bodě 3 společného prohlášení? Je zde možnost narušení probíhajících jednání s Frontexem? Souvisí obtěžování leteckých misí Frontexu s tím, že Turecko odmítá formálně uznat hranice Evropské unie v Egejském moři?
Cecilia Malmström
členka Komise. - To je dnes nabitý program! Chtěla bych připomenout, že jednání s Tureckem bylo vždy obtížné, počínaje mandátem v roce 2002, v poslední době však došlo k velké řadě pozitivních kroků. V loňském roce závěry Rady o nelegálním přistěhovalectví naléhavě vyzývaly k urychlení jednání s Tureckem, a ve stejném roce můj předchůdce pan Barrot společně se švédským ministrem Billströmem navštívil Turecko. Vydali společné prohlášení, které v té době znamenalo krok vpřed.
Od té doby jsme pokročili. V zimě proběhlo několik rozhovorů a současná situace v jednání je taková, že readmisní dohoda Tureckem je na dosah.
Komise je přesvědčena, že dohodnuté části textu jsou vyvážené, odráží naše potřeby a zároveň se zabývají problémy Turecka. Pracujeme na co nejrychlejším dokončení tohoto textu a jsme v neustálém kontaktu s tureckými orgány.
Cílem je tento proces dokončit a podat zprávu o výsledku jednání na červnovém zasedání Rady. Parlamentu budeme dodávat veškeré informace, neboť jej budeme později žádat o udělení souhlasu k závěrům, jakmile k nim dospějeme.
Co se týče agentury Frontex, mezi jednáním o pracovní dohodě a readmisní dohodou mezi EU a Tureckem není žádná formální souvislost, nicméně Komise podniká nezbytné kroky, aby zajistila, že se k řešení podobných záležitostí v obou aktech bude přistupovat jednotně.
Komise není v postavení, které by jí umožňovalo vyjadřovat se k vymezení území nebo hranic konkrétního členského státu, neboť tyto záležitosti jsou výhradní odpovědností členských států a příslušných ustanovení mezinárodního práva. Chtěli bychom povzbudit agenturu Frontex a její hostitelský členský stát k tomu, aby vždy před zahájením společné operace zajistily sousedícím třetím zemím dostatečné informace o rozmisťování zařízení, jako jsou vzdušné prostředky, v blízkosti hranic.
Nikolaos Chountis
Paní komisařko, vzhledem k tomu, že je obtížné jasným způsobem odpovědět na sérii obdobných dotazů, usuzuji, že tato jednání jsou v každém případě náročná, a potvrzuje to moji domněnku, že turecká strana předkládá mnoho politických otázek, které znesnadňují uzavření jednání.
Byl bych vám velmi zavázán, kdybyste nám, jakmile budou tato jednání uzavřena a jakmile dospějete k dohodě, poskytla čerstvé informace. Rád bych rovněž uvedl následující: v průběhu nedávné návštěvy tureckého ministerského předsedy v Řecku, v Aténách, byl podepsán protokol, memorandum o spolupráci s Řeckem v oblasti nelegálního přistěhovalectví. Chci vám položit následující otázku: může toto memorandum - řekněme - readmisní dohoda mezi Řeckem a Tureckem nahradit dohodu mezi Evropskou unií a Tureckem, která je předmětem stávajícího jednání?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Neznám přesné podrobnosti dohody mezi Tureckem a Řeckem, domnívám se však, že je důkazem konstruktivního přístupu řeckých a tureckých orgánů.
S Tureckem probíhá další souběžné jednání. Jak jsem již uvedla, jsme velmi blízko k uzavření těchto jednání. V jejich průběhu panuje konstruktivní atmosféra, což dle mého názoru poukazuje na to, že je nezbytné, aby toho Evropská unie dosáhla, a rovněž to dokazuje zájem turecké strany o dosažení readmisní dohody. To by samozřejmě bylo ku prospěchu všech.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní komisařko, v předchozích odpovědích jste výslovně uvedla, že agentura Frontex vyjednává s Tureckem o technických záležitostech. Tomu rozumím. Nedávno jste navštívila Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a předložila nám aktuální informace o záležitostech, které spadají do vašich pravomocí, a sdělila jste, že konečná dohoda s Tureckem o otázkách nelegálního přistěhovalectví je na dobré cestě, jak jste řekla i dnes, a bude brzy uzavřena.
Nemělo by být do této dohody mezi Evropskou unií a Tureckem zahrnuto ustanovení o postavení agentury Frontex mezi Evropskou unií a Tureckem? Copak agentura Frontex nepředstavuje velmi významný faktor v boji proti nelegálnímu přistěhovalectví? Nevím, do jaké míry nám můžete odhalit, co je součástí jednání, ale neříká nám snad zdravý rozum, že by se v tuto chvíli měla zabývat ustanovením o operacích a činnostech agentury Frontex?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Minulé pondělí jsem měla příležitost oslovit Výbor pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, a zopakuji to, co jsem tam uvedla, a sice, že v jednání s Tureckem stále dosahujeme pokroku.
Co se týče agentury Frontex a hraniční kontroly s Tureckem, bylo dosaženo prvotní dohody o návrhu pracovního ujednání na technické úrovni. Obě strany vedou diskuse a v této chvíli očekává agentura Frontex reakci z turecké strany, aby mohla jednání pokračovat. Agentura Frontex je důležitým činitelem, ale v první řadě musíme docílit dohody a následně pokračovat v souběžných s jednáních s agenturou Frontex. Souhlasím s tím, že je zde velký prostor pro spolupráci.
Předmět: Politika EU pro boj proti terorismu a program CIA týkající se vydávání osob k trestnímu stíhání
Řada nedávných událostí osvětlila zapojení členských států EU do amerického programu týkajícího se vydávání osob k trestnímu stíhání. Společná studie Spojených národů z roku 2010 odhalila, že členské státy EU uzavřely tajnou dohodu a následně se účastnily aktivit programu CIA týkajícího se vydávání osob k trestnímu stíhání a provozování tajných vězeňských zařízení.
Mohla by Komise s ohledem na tato četná zneužívání pravomocí ze strany členských států, k nimž došlo v posledních 8 letech, a na návrh sdělení Komise o stavu politiky EU pro boj proti terorismu sdělit podrobné informace o zvláštních opatřeních, která plánuje přijmout ve snaze zajistit, aby politika EU pro boj proti terorismu v budoucnosti zabránila podobným praktikám?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Děkuji Sarah Ludfordové za tuto otázku. Jak je vám známo, o tuto záležitost se velmi zajímám a v minulosti jsme v souvislosti s ní rovněž spolupracovali. Je zbytečné uvádět, že svoboda a bezpečnost jdou ruku v ruce, a dodržování základních práv a právní stát představují ústřední součást přístupu Evropské unie k boji proti terorismu. Jsou-li prováděna opatření související s bojem proti terorismu, je vždy třeba v plné míře dodržovat základní práva, a EU musí v tomto ohledu jít příkladem.
Tento požadavek se netýká pouze právního hlediska, ale představuje i klíčovou podmínku pro zaručení věrohodnosti a legitimity, jakož i pro podporu vzájemné důvěry mezi vnitrostátními orgány a pro důvěru široké veřejnosti. Komise tedy bude v boji proti terorismu nadále uplatňovat přístup, který se snaží spojit pracovní a právní efektivitu a proveditelnost s jednoznačným odhodláním k dodržování základních práv.
Praktiky jako vydávání osob a utajovaná zadržení porušují lidská práva. Komise tuto skutečnost vždy zdůrazňovala a je na dotčených členských státech, aby zahájily důkladné, nezávislé a nestranné vyšetřování, nebo v něm podrobněji pokračovaly, a dopátraly se pravdy. Je to pozitivní povinnost, jež vyplývá z Evropské úmluvy o lidských právech, a jejím cílem je určit zodpovědnosti a umožnit obětem, aby se dočkaly odškodnění. Ze strany Komise jsme stále vyzývali Polsko a Rumunsko k zahájení vyšetřování veškerých obvinění z existence tajných vězeňských zařízení na jejich území, a uvítali jsme skutečnost, že v Polsku bylo v březnu 2008 zahájeno trestní vyšetřování.
Komise rovněž napsala litevským úřadům, že vítá jejich aktivní přístup k zahájení vyšetřování. Pokud jde o diskusi o letech, jejichž účelem je vydání podezřelých osob, a o jejich dopadu na politiku EU v oblasti letecké dopravy, Komise předkládá některá ponaučení v rámci sdělení o civilním letectví a letecké dopravě pro vlastní potřebu z ledna 2008. Kromě toho v lednu uplynulého roku vstoupilo v platnost Jednotné evropské nebe, které poskytuje dodatečná opatření pro sledování skutečného pohybu letadel, a tuto oblast budeme nadále pozorně sledovat - samozřejmě v rámci našich pravomocí.
V roce 2008 předložila Komise přehledné a věcné informace ve veřejném dokumentu svých útvarů o terorismu a základních právech. Jedná se o výtah z odpovědí, které členské státy uvedly v dotazníku o trestním právu, správním právu, procesním právu a základních právech v souvislosti s bojem proti terorismu. Dotazník vyplnily všechny členské státy, a my, Komise, kromě toho v tuto chvíli připravujeme inventarizaci hlavních opatření a politických iniciativ EU v oblasti boje proti terorismu v době před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost.
V těchto souvislostech nebudeme posuzovat konkrétně protiteroristické politiky, které členské státy uplatňují na vnitrostátní úrovni, ani jejich účast na programu CIA pro vydávání podezřelých osob, je však zcela jasné, jaký na to má Komise názor, a my budeme nadále sledovat vývoj v členských státech, včetně protiteroristických opatření napadených před vnitrostátními soudy, a vyvozovat ponaučení z vytváření udržitelné politiky na úrovni EU.
Sarah Ludford
autorka. - Paní komisařko Malmströmová, myslím, že přísloví "z kozla zahradníkem" nikdy neplatilo více, a já s vámi vždy s potěšením v této oblasti spolupracuji.
Vaše slova jsou víceméně povzbudivá v tom, že naznačují jisté posílení dohledu a mechanismů, které bude mít Komise v budoucnu k dispozici, faktem však zůstává nedořešená minulost. Členské státy se podílely na nezákonném vydávání podezřelých osob CIA, na jejich mučení a zmizení, a právě v tom byl dohled a odpovědnost zcela nedostačující. Hodně se hovořilo o lidských právech, stejně jako je tomu nyní, ale rozdíl mezi slovy a skutečností byl obrovský. Doposud jsme všechny nepovolali k zodpovědnosti.
Domnívá se Komise jako strážce smluv, že stále existují opatření, která by ještě mohla být provedena, a to nejen s cílem zajistit, aby členské státy v budoucnu dodržovaly své závazky, ale i proto, aby bylo možné zahájit vyšetřování - včetně, jak velmi doufám, řádného veřejného vyšetřování s novou vládou Spojeného království -, abychom se ujistili, že víme, co všechno se stalo v minulosti a v čem jsme se mýlili?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Dle mého názoru byla práce, kterou Evropský parlament v této oblasti odvedl, nesmírně důležitá, protože vyjasnila otázky ohledně programu vydávání podezřelých osob a poukázala na to, co se děje. Díky ní jsme získali podnět k dalším činnostem, a vzniklo i silné veřejné přesvědčení, že je třeba zjistit pravdu. Jak jsem uvedla, Komise stále naléhavě vyzývá k úplnému a důkladnému vyšetřování v dotčených zemích, podporuje je a bude je dále sledovat a zajišťovat, že k nim skutečně dojde. K dalšímu sledování této věci nám pomůže návrh na Jednotné evropské nebe.
Budeme situaci dále sledovat a vyzývat k objasnění. Kromě toho neexistuje moc konkrétních opatření, která může Evropská komise provést, rádi však spolupracujeme s Evropským parlamentem na tom, aby se nadále prosazovala průhlednost a abychom zajistili, že se tyto praktiky nestanou součástí evropské politiky proti terorismu.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Paní Malmströmová, rád bych vás požádal o informace o záležitosti, která je dle mého názoru důležitá. K boji proti terorismu - a všichni samozřejmě velmi dobře víme, že proti terorismu musíme bojovat - potřebujeme, aby rovněž evropské státy spolupracovaly mezi sebou. V souvislosti s tím bych chtěl položit následující otázku: zaznamenali jste, že by se členské státy Unie více snažily o spolupráci a že by byly otevřenější k vzájemné výměně odlišných a velmi důležitých druhů informací, které jsou pro boj proti terorismu nezbytné? Došlo v tomto ohledu k nějakým pozitivním změnám?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Boj proti terorismu je samozřejmě jednou ze zásadních součástí politiky Evropské unie. Hlavní činnosti provádí vnitrostátní služby, policejní orgány a národní politici. Evropská unie může tyto iniciativy podporovat, můžeme poskytnout určitý právní rámec a zajistit, aby byla dodržována Listina základních práv. Máme určité finanční prostředky, můžeme poskytnout podporu obětem a můžeme podněcovat k další spolupráci.
Mám pocit, že v této oblasti mezi členskými státy probíhá čilá spolupráce. Samozřejmě stále narážíme na velmi citlivou otázku sdílení zpravodajských informací. To vychází z důvěry - nebo v některých případech z jejího nedostatku. Musíme ji rozvíjet, což lze pouze prostřednictvím harmonizace a zaručení toho, aby systémy Evropské unie v plné míře respektovaly právní stát a byly důvěryhodné. V této oblasti může Evropská unie pomoci. Ve Stockholmském programu a v jednáních, která k němu vedla, bylo zjevné, že členské státy jsou ochotny posílit spolupráci - mezi sebou, v rámci Evropské unie, ale rovněž se třetími zeměmi - s cílem bojovat proti terorismu. Je samozřejmé, že tento boj musí vždy probíhat v naprostém souladu se základními právy, čemuž program CIA na vydávání podezřelých osob nevyhovuje.
Předsedající
Jelikož následující se otázky zabývají stejným tématem, budou předneseny společně:
Předmět: Podnikatelé a malé a střední podniky
Může Komise - s ohledem na blížící se týden malých a středních podniků (25. května až 1. června 2010) a na evropské ceny za podnikání (31. května) - poskytnout aktuální informace o realizaci iniciativy "Small Business Act", zejména pokud jde o opatření týkající se připravenosti podnikatelů investovat, zlepšení jejich přístupu k financování a snižování administrativní zátěže, a především pak o iniciativách a politických rozhodnutích členských států, jejichž cílem je poskytnutí pomoci malým a středním podnikům při zdolávání překážek, které stojí v cestě jejich rozvoji?
Předmět: Malé a střední podniky
Má Komise v plánu zavést opatření, která by pomohla stávajícím malým a středním podnikům v nesnázích v celé EU, a zvážila by Komise zavedení speciálního systému na podporu mladých podnikatelů usilujících o vytvoření úspěšných malých a středních podniků v Unii, jako nástroje na snížení závislosti EU na přímých zahraničních investicích za účelem oživení průmyslu?
Předmět: Malé a střední podniky a vytváření pracovních míst
Obecně se uznává, že malé a střední podniky hrají klíčovou úlohu ve snižování nezaměstnanosti v Evropě, přesto však čelí neúměrné regulační zátěži ve srovnání s většími podniky, které jsou schopny úspor z rozsahu. Pokud by každý malý a střední podnik v Evropě mohl zítra vytvořit jedno pracovní místo, mělo by to nesmírně pozitivní vliv na míru zaměstnanosti.
Jaké kroky podniká Komise, aby podpořila vytváření pracovních míst v malých a středních podnicích, například pomocí reformy právních předpisů a investic? Jaké cíle Komise stanovila a jakým způsobem navrhuje tyto cíle sledovat?
Předmět: Evropský týden malých a středních podniků
Příští týden je Evropským týdnem malých a středních podniků. Jeho cílem je napomáhat podnikatelství, inovacím a hospodářské soutěži, dále poskytovat informace o činnosti Evropské unie a orgánů všech úrovní směřující k podpoře a financování mikropodniků a malých a středních podniků.
Největším úkolem, kterému v současnosti malé a střední podniky stojí tváří v tvář, je zajištění kapitálu a financování. Existuje mnoho malých firem, rodinných a začínajících podniků, které byly velmi úspěšné, ale protože nyní nemohou zajistit svůj kapitál, stávají se ohroženými. Co je možné na evropské úrovni učinit pro vyřešení tohoto problému ?
Předmět: Opatření na snížení administrativních nákladů malých a středních podniků
Může Komise uvést, jaká opatření přijímá ke snížení nadbytečných administrativních nákladů malých a středních podniků v Evropské unii?
Mairead McGuinness
Pane předsedající, mohl byste mi se svojí novou liberální identitou objasnit, na které otázky se vlastně dostane? Bude v třetí části přednesena otázka č. 33? Všichni se pokoušíme být na několika zasedáních zároveň. Velmi by pomohlo, kdybyste ujasnil především to, na které otázky se nedostane.
Předsedající
Dle mého názoru je pravděpodobnost, že se dostaneme k otázce č. 33, velmi malá. Být vámi, tak na ni nečekám.
Pan Tajani nyní přednese svoji odpověď, a potom dám tazatelům a - dalším kolegům - příležitost položit doplňující otázku.
Chtěl bych upozornit, že budeme končit ve 20:30, protože zaměstnanci a tlumočníci musí něco sníst, než budeme opět pokračovat ve 21:00.
Antonio Tajani
Pane předsedající, nyní hovořím ze své nové pozice, kterou budu zastávat následující dva roky. Malé a střední podniky nadále představují prioritu nové Komise, která je přesvědčena, že musí učinit vše, co je v jejích silách, aby zabránila přechodu finanční krize v krizi sociální, která by především dopadla na malé a střední podniky a jejich zaměstnance.
V roce 2008 byl přijat Akt o drobném podnikání ("Small Business Act") a od té doby byl učiněn významný pokrok. Komise přijala pět legislativních návrhů týkajících se Aktu o drobném podnikání a dva z nich již byly provedeny: nařízení o blokových výjimkách pro státní podporu a směrnice o snížených sazbách DPH; další tři - směrnice o opožděných platbách, směrnice o fakturaci DPH a nařízení o statutu evropské soukromé společnosti jsou doposud zde v Parlamentu a v Radě předmětem diskusí.
Komise rovněž uvedla do pohybu požadovaná nelegislativní opatření; v současné době je plošně zaveden tzv. "test malých a středních podniků" u analýz dopadu, čímž se zlepší kvalita právních předpisů. Uvedu příklad: směrnice o opožděných platbách a osvobození mikropodniků od účetních povinností.
I členské státy prokázaly výraznou politickou vůli k provedení Aktu o drobném podnikání: například tím, že začlenily "test malých a středních podniků" do svých vnitrostátních procesů rozhodování a že právě malé a střední podniky byly hlavní cílovou skupinou opatření, která členské státy přijaly v rámci programu evropské obnovy a jejichž záměrem bylo vypořádat se s krizí. K opatřením, která byla přijata s cílem zlepšit přístup k financím, patří například vytváření a rozšiřování úvěrů a záruk pro malé a střední podniky.
Zvolené metody a dosažené výsledky se však u jednotlivých států liší, a z toho důvodu je třeba pokračovat v práci na provádění Aktu o drobném podnikání na vnitrostátní úrovni. Proto považuji za důležité sledovat průběh přijatých opatření a zajistit, aby byly zásady a doporučené postupy uplatňovány na evropské i vnitrostátní úrovni.
Politika ve prospěch malých a středních podniků je v plné míře podporována strategií Evropa 2020, tvoří nedílnou součást řady plánovaných vzorových iniciativ, a jakmile bude strategie prováděna v členských státech, bude podléhat zvláštní kontrole. Jeden z deseti doplňujících pokynů, které Komise navrhla, vyzývá členské státy, aby v souladu se zásadami Aktu o drobném podnikání zavedly sérii opatření pro malé a střední podniky.
Do další fáze bude patřit zajištění toho, aby členské státy tato opatření začlenily do svých vnitrostátních programů reforem. Do konce letošního roku dokončíme hloubkový přezkum provádění aktu, v němž se zaměříme na rozsah dosaženého pokroku a určení nových směrů činností, které rovněž zohledňují priority strategie Evropa 2020. K hlavním oblastem činností bude patřit zlepšení přístupu k úvěrům a inovaci, podpora podnikatelského ducha a prosazování rozmachu malých a středních podniků na mezinárodní úroveň. Hlavní cílovou skupinou těchto nových iniciativ budou malé a střední podniky, a především ty, které jsou řízeny mladými podnikateli.
Evropská komise si je vědoma potíží, s nimiž se malé a střední podniky v současné době potýkají v oblasti přístupu k financím, a proto pečlivě sleduje vývoj v tomto odvětví, přičemž spolupracuje zejména s Evropskou centrální bankou a jejím cílem je hodnocení situace provádět pravidelně.
Komise rovněž vypracovala řadu programů, v jejichž rámci jsou poskytovány finanční prostředky na usnadnění přístupu malých a středních podniků ke kapitálu, jejž potřebují k rozvíjení svých aktivit. Rámcový program pro konkurenceschopnost a inovace například obsahuje některé finanční nástroje, které byly vyvinuty ve spolupráci s Evropským investičním fondem a zajišťují pobídky pro rizikové operace a úvěrové záruční operace pro podniky. Program Jeremie, který čerpá finanční prostředky z Evropského fondu pro regionální rozvoj, nabízí širokou škálu specifických finančních produktů zaměřených na rozvoj a posílení malých a středních podniků na celém území Evropy. A konečně, nový evropský nástroj mikrofinancování, což je společná iniciativa Komise a Evropské investiční banky, je specificky zaměřen na mikropodniky, které při získávání finančních prostředků ad hoc narážejí na potíže.
Rovněž se zlepšil přístup malých a středních podniků k úvěrům, neboť narostla výše úvěrových linek, které Evropská investiční banka zaručuje zprostředkovatelským bankám, jejichž zodpovědností je přerozdělení částek pro malé a střední podniky ve formě úvěrů. V roce 2009 poskytla Evropská investiční banka finančním institucím částku v celkové výši 13 miliard EUR; což v porovnání s předchozím rokem odpovídá 55% nárůstu. Pro vaši informaci se více než 75 % z celkové částky 21 miliard EUR, která byla v letech 2008-2009 vyčleněna, dostalo k malým a středním podnikům, jimž byly určeny, tedy k celkovému počtu 50 tisíc malých a středních podniků v celé Evropské unii.
Před několika dny uspořádala Komise konferenci na vysoké úrovni, kde se sešli zástupci bank, fondů rizikového kapitálu a malých a středních podniků; kromě toho se jednání zúčastnili i poslanci Evropského parlamentu. Toto setkání nám umožnilo zjistit stávající situaci na trhu a prozkoumat nové nápady a strategie vedoucí ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům. Byla to významná příležitost k diskusi o možných postupech, které je třeba přijmout, chceme-li podnikům pomoci, aby se vzpamatovaly a byly schopny udržitelného ekonomického růstu.
K postupům, o nichž bylo rozhodnuto, patří zřízení stálého diskusního fóra, do nějž budou zapojeny finanční instituce, fondy rizikového kapitálu a zástupci malých a středních podniků. Čtvrtletním setkáním bude předsedat Evropská komise. Závěry z tohoto fóra budou představovat první etapu strategie, jejímž cílem je zavést plán činností, které povedou k zajištění přístupu malých a středních podniků k úvěrům a kapitálu v naší Unii.
Nakonec bych chtěl této diskuse využít a Parlamentu poskytnout informaci o tom, že jako součást prvního evropského týdne malých a středních podniků proběhne více než 1 200 vnitrostátních, regionálních a místních akcí na téma celé řady otázek, které toto odvětví ovlivňují. Tento týden malých a středních podniků se bude konat ve dnech 25. května až 1. června a ve stejné době proběhne i ceremoniál udělení Evropské ceny za přínos podnikání za rok 2010, konkrétně dne 31. května v Madridu.
Toto všechno svědčí o mém osobním odhodlání postarat se o ochranu zaměstnanosti v naší Unii tím, že malým a středním podnikům poskytneme podporu. Nezbytná restrukturalizace velkokapacitního soukromého průmyslu přinese ztrátu některých pracovních míst, a jediný způsob, jak můžeme zvýšit zaměstnanost, spočívá v podpoře rozvoje malých a středních podniků, které představují páteř našeho evropského hospodářství.
Marian Harkin
autorka. - Chtěla bych panu komisaři poblahopřát k dosaženému úspěchu. Nicméně, pane komisaři, hovořil jste o jednom z hlavních problémů, jímž je přístup ke kapitálu, a zmínil jste Evropskou investiční banku. Ta přidělila finanční prostředky irským bankám, které je měly přerozdělit malým a středním podnikům. Značná část prostředků však přidělena není, a to především z toho důvodu, že potřeby malých a středních podniků - určitý druh refinancování - neodpovídají cílu Evropské investiční banky, jímž je poskytování financí na střednědobé investice. Chci se tedy zeptat, zda souhlasíte s tím, že bude nutné zavést jistá opatření pro malé a střední podniky, které budou potřebovat refinancování, a jakou roli by v tom mohla sehrát Komise. Dále, byl byste pro zavedení určitého druhu systému pojištění podniků, který by se podobal systému ve Spojeném království?
Jim Higgins
Pane předsedající, zcela souhlasím s prohlášením Komise, že malé a střední podniky jsou velmi důležité, a to nejen vzhledem k počtu pracovních míst, které vytvářejí, ale také proto, že jsou stabilnější než velké společnosti, jež vstupují na trh a nemají k danému regionu nebo zemi sebemenší vztah.
Naprosto souhlasím se slovy kolegyně Marian Harkinové, že v současné době představuje největší překážku nedostatek financí, o čemž se zmínila i Komise. Podobně se ztotožňuji s prohlášením, že v této oblasti existuje příliš byrokracie.
Gay Mitchell
autor. - Chci se pana komisaře zeptat, zda se bude zabývat problémy, které spočívají v aspektech nepřímého financování, s nimiž se potýkají malé a střední podniky.
Nevím například, jaká je situace ve vaší zemi, ale v mém státě se již nesetkáte s někým, jako je bankovní manažer. Lidé ukládají peníze do bank, nicméně již nejsou posuzováni na základě svých dosavadních výsledků, svého charakteru a znalostí ve svém oboru. Topíme se v problémech, jelikož lidé přešli na automatického pilota a do jisté míry takto stále fungují. Jak vyhrajete volby? Jedním hlasem na jednoho občana. Podaří-li se nám získat jedno pracovní místo v každém malém a středním podniku v Evropě, skoncujeme s krizí nezaměstnanosti.
Žádám vás, abyste se laskavě obrátil na Evropskou centrální banku a Evropskou investiční banku a pokusil se využít svého vlivu k návratu tradičních bankovních manažerů, kteří se věnují malým a středním podnikům a pomáhají jim rozvíjet podnikání. Přinese to ovoce.
Liam Aylward
Nasnadě je otázka, zda Komise skutečně věří, že týden malých a středních podniků může splnit své cíle? Mohl bych se Komise zeptat, jaká lze přijmout opatření na zajištění toho, aby Evropská unie a členské státy vytvořily prostředí, v němž mohou podnikatelé a rodinné podniky přežít, rozvíjet se a prosperovat a které bude podnikání podporovat, nikoli mu bránit, k čemuž v současné hospodářské atmosféře často dochází?
Antonio Tajani
Pane předsedající, budu stručný: souhlasím s postřehy všech poslanců Parlamentu, kteří v této rozpravě vystoupili.
Co se týče Evropské investiční banky, poté, co jsem se ujal pozice komisaře pro průmysl a podnikání, jsem neprodleně přistoupil k opatřením, setkal se s prezidentem Maystadtem a vyzval jej, aby zpřístupnil částku 30 miliard EUR vyčleněnou z Evropské investiční banky na pomoc malým a středním podnikům. Tak jsem to ve svém slyšení slíbil Parlamentu ještě před tím, než mi funkci komisaře pro průmysl a podnikání svěřil.
Odpověď pana prezidenta na můj požadavek byla velmi pozitivní: sdělil mi, že po počátečním zablokování se přibližně 6-7 miliard z oněch 30 miliard EUR dostalo k určenému cíli. Naléhavě jsem jej vyzval, aby lhůty pro poskytování peněz zkrátil.
Rovněž existuje problém s bankami na našem území - o němž hovořil poslední řečník -, jelikož evropský bankovní systém je velmi různorodý: každá banka je jiná. Některé banky se zapojují do finančních spekulací, naše bankovní síť však bohudíky stále umožňuje, aby manažer znal podnikatele, který žádá o úvěr, a tudíž mu mohl důvěřovat, a aby mu rovněž bylo jasné, že peníze, které investuje, se znovu vrátí do banky, z čehož vyplývá, že to, co se stalo ve Spojených státech, se zde nestane.
Setkání, které jsem před několika dny uspořádal a jehož se zúčastnila řada vašich kolegů z Evropského parlamentu, se skutečně soustředilo na rozvoj strategie. Proto jsem hovořil o tom, že jsme zřídili fórum, které později povede vytvoření akčního plánu pro poskytování úvěrů.
Cílem je dosáhnout toho, aby naše malé a střední podniky byly konkurenceschopné. Za tímto účelem musíme využívat inovaci, nicméně k té nemůže dojít, nebudou-li na ni vyčleněny finanční prostředky. Z toho důvodu je mým primárním závazkem zapojit banky - a to i ty, které poskytují úvěry. Řada z nich se k tomu již do budoucna zavázala. Přijímáme důrazná opatření, k čemuž nás pobízí Komise a podílí se na tom banky, finanční subjekty a rovněž Evropská investiční banka, která vyslala dva své viceprezidenty, aby se zúčastnili rozpravy. Záměrem tohoto opatření je dosáhnout alespoň některých z cílů, v přesvědčení, že malé a střední podniky v současné době představují nejlepší nástroj k překonání krize a - jak jsem uvedl na začátku svého projevu - k zabránění tomu, aby se hospodářská a finanční krize změnila v krizi sociální.
Můžete se spolehnout na mé pevné odhodlání hájit, chránit a podporovat malé a střední podniky - což platí i pro finanční aspekty - v naději, že budou moci růst a že budou vznikat nové podniky, jelikož náš cíl je stále týž: pomocí tržního hospodářství, které umožní malým a středním podnikům, aby byly stále konkurenceschopnější, můžeme vytvořit skutečnou sociální politiku - slovy Lisabonské smlouvy.
Předsedající
Omlouvám se kolegům za to, že doba vyhrazená pro otázky byla poněkud zkrácena, k čemuž došlo z toho důvodu, že se předchozí rozprava protáhla o 25 minut.
Otázky, které nebyly pro nedostatek času zodpovězeny, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Tím končí doba vyhrazená pro otázky.
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:30 a znovu zahájeno ve 21:00.)
