Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji)
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0001/2011).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Uporaba evropskih sredstev
Na podlagi članka, ki je bil nedavno objavljen v časniku Financial Times, je Evropska unija porabila le 10 % od 347 milijard EUR, ki so do leta 2013 na voljo za spodbujanje razvoja v revnih regijah.
V istem članku je navedeno, da sredstva, namenjena podpori malim in srednjim podjetjem, na koncu črpajo multinacionalke (Coca-Cola, IBM, Nokia, Siemens), medtem ko druga velika podjetja (Twinings, Valeo) sredstva Unije uporabljajo za selitev svojih dejavnosti v države s cenejšo delovno silo kljub pravilom, ki to izrecno prepovedujejo.
Kakšno je stališče Komisije do informacij iz tega članka in kakšne morebitne rešitve predlaga, da v prihodnje ne bi več prišlo do takšnih razmer?
Johannes Hahn
član Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja skrben pregled časnika Financial Times, saj predstavlja pomemben prispevek k odpiranju in širjenju javne razprave o učinkovitosti in uspešnosti kohezijske politike.
Komisija se zaveda običajne počasnejše porabe na začetku programskega obdobja. Vendar pa najnovejši podatki kažejo, da je Komisija v četrtem četrtletju leta 2010 izvedla več plačil v okviru kohezijske politike kot kdaj koli prej. Velika večina plačil je bila vmesnih plačil, tj. povračil izdatkov, ki so bili v državah članicah že plačani in potrjeni. Tako je jasno, da se poraba v okviru kohezijske politike pospešuje, kot smo lahko videli v prejšnjih programskih obdobjih. Stopnje črpanja v smislu plačil EU državam članicam so zdaj 21 % za Kohezijski sklad, 22 % za Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in 23 % za Evropski socialni sklad (ESS).
Glede podpore večnacionalnim in velikim družbam bi Komisija poudarila, da je glavni cilj kohezijske politike rast in ustvarjanje novih delovnih mest za določene regije in države članice. Vsako podporo proizvodni naložbi je treba gledati v tem okviru.
Spodbujanje ustvarjanja delovnih mest in gospodarske rasti je mogoče doseči na številne načine, od ustanavljanja malih podjetij do podpore večjim družbam. Kohezijska politika s posredovanjem podpira proizvodne naložbe, ki so usmerjene predvsem na mala in srednje velika podjetja, kot to opredeljujejo predpisi ESRR in ESS. Komisija je med pogajanjem o sedanjih programskih dokumentih prav tako poudarila vlogo malih in srednje velikih podjetij. Velika večina proizvodnih naložb in naložb v razvoj endogenega potenciala je usmerjena v MSP. Vendar pa obstajajo tudi primeri, kjer je sofinanciranje v skladu s predpisi odobreno večjim podjetjem, pod pogojem, da ravnajo v skladu z zadevnimi cilji in programi skladov.
Kohezijska politika je poslovni podpori med letoma 2007 in 2013 skupaj dodelila okrog 55 milijard EUR, od tega velik del podpira inovativnost v MSP. Komisija bi rada poudarila, da večnacionalne družbe niso prejemniki podpore, ki jo zagotavlja ESS. Delavci se udeležijo sofinanciranega usposabljanja. ESS podpira ljudi. Gre za zagotavljanje usposabljanja in pre-usposabljanje ter izboljšanje veščin za pripravo ljudi in pomoč pri njihovem iskanju delovnega mesta. Delavec, ki je bil zaposlen v danem podjetju, se bo morda potem zaposlil v drugem podjetju. Zato je pomemben kapital veščin, ki ga delavci gradijo, da ohranjajo vključenost na trgu dela, in ne imena ali vrste podjetij, ki zagotavljajo usposabljanje.
Komisija meni, da podjetja z vidika politike ne bi smela prejeti evropskih sredstev za naložbe, ki bi privedle do izgube zaposlitve v okviru istega podjetja v drugi regiji Evropske unije, ker bi bil lahko neto učinek naložbe ESS ničen ali celo negativen. V primerih, ko se podjetje, ki je prejelo podporo kohezijske politike, zapre, ali preneha podpirati projekt v petih letih - ali treh letih v primeru MSP -, je treba ta sredstva vrniti.
Moja zadnja točka - ki pa je ključnega pomena - je, da čeprav očitno obstajajo področja za izboljšavo, to ne more in ne sme zasenčiti velikega pozitivnega vpliva, ki ga ima kohezijska politika. Rad bi vam zagotovil, da se Komisija ne izogiba problemom. V preteklosti smo res predlagali spremembe, od katerih so bile nekatere sprejete, in še naprej bomo podpirali izboljšanje kohezijske politike. Kohezijska politika prinaša očitne prednosti revnejšim regijam Evropske unije, prav tako pa seveda koristi preostali Evropi.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Komisarju bi se rad zahvalil za kakovost informacij, ki jih je zagotovil. Vendar pa bi rad še nekaj pripomnil. V razpravi kot je ta, ko obravnavamo takšno témo, mislim, da bi se morali raje osredotočiti na prihodnje ukrepe, s katerimi naj bi poskrbeli, da se bomo izognili podobnemu stanju, in, dovolite mi, da rečem tako, morda bi bilo za nas celo pomembnejše, da si zastavimo vprašanje, ali takšne številke, ko enkrat pridejo v javnost, ne zmanjšajo zaupanja državljanov v delo institucij EU.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, komisar, predvsem bi se rad zahvalil za pojasnilo, ker to predstavlja podlago za smiselno razpravo kot tudi jasno zavezanost našim malim in srednje velikim podjetjem. Navsezadnje zagotavljajo dve tretjini delovnih mest v Evropi in plačajo 80 % davkov. Moje vprašanje je torej, ali menite, da lahko v prihodnje nekoliko bolj okrepimo okvirne raziskovalne pogoje in raziskovalno infrastrukturo.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Gospod predsednik, imam naslednje vprašanje. Denar iz strukturnih skladov in še zlasti iz Evropskega socialnega sklada je zelo pomemben. Namenjen je izboljšanju usposobljenosti delavcev in ohranjanju delovnih mest, da so ta zapolnjena z usposobljenimi ljudmi. Ali mislite, da obstajajo enaki pogoji za bogate mednarodne družbe, ki morajo tudi same prispevati, da pridobijo denar iz strukturnih skladov ali Evropskega socialnega sklada, in za mala in srednje velika podjetja, ki prav tako želijo usposabljati svoje ljudi in želijo usposobljene zaposlene? Ali tu ne predvidevate kakšnih predlogov, glede na to, da velike družbe ter mala in srednje velika podjetja ne uživajo enakih pogojev?
Johannes Hahn
Gospod predsednik, zahvaljujem se za vaša vprašanja.
Kar zadeva raziskovalno infrastrukturo, mala in srednje velika podjetja že prejemajo znatna sredstva iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, še zlasti na področju spodbujanja inovativnosti - kjer prejemajo subvencije za inovacije v višini več deset milijard evrov. V obdobju 2000-2006 se je na to področje osredotočilo skupaj več kot 30 tisoč podjetij. Upoštevamo dejstvo, da je treba precejšen pomen pripisati raziskovalni infrastrukturi, predvsem v prihodnje - ne le v gospodarstvu, ampak tudi na področju osnovnih raziskav. Mogoče je, da bomo celo v sedanjem obdobju subvencionirali projekt raziskovalne infrastrukture, ki je prav tako vključen v ESFRI - Evropski strateški forum za raziskovalne infrastrukture - načrt prvič s takšnimi sredstvi, ker so preiskave tega projekta razkrile, da ima v regiji zelo trajen vpliv, ki presega sam projekt in ustvarjanje novih delovnih mest, pa ne le za raziskovalce, ampak tudi delovna mesta v podjetjih, ki oskrbujejo raziskovalce, kajti celo osnovna raziskovalna infrastruktura potrebuje storitve in oskrbo. Z drugimi besedami, lahko bi bil pravo stičišče na določenem območju v regiji - v tem primeru v regiji na Madžarskem. Tudi to bi moralo poslati signal za prihodnje programsko obdobje, morda univerzam, ki imajo na koncu prav tako konkretne učinke. Že zdaj se skoraj tretjina univerzitetnih raziskovalnih dejavnosti odvija na področju aplikativnih raziskav, kar na koncu koristi gospodarstvu in ustvarja trajna delovna mesta.
Dovolite, da se posvetim vprašanju spoštovane gospe. Okvir Evropskega socialnega sklada so na splošno zaposleni in začasno nezaposleni delavci, ki so deležni pomoči v obliki usposabljanja, s čimer se izboljšajo njihove možnosti na trgu dela. To lahko poteka v podjetju, kjer so zaposleni, če pa niso zaposleni, je namen izboljšanje znanja in spretnosti, ali pa se na splošno bolje usposobijo za druge možne oblike zaposlitve. Lahko vam navedem primer - ker je to morda tisto, na kar ste namigovali, in ker je bilo deležno številnih kritik -, v katerem gre za delavce v McDonald'su, ki so jim ponudili nadaljnje usposabljanje. Tukaj je treba natančno razlikovati: to so bili ukrepi nadaljnjega usposabljanja za delavce McDonald'sa, da bi bili bolje usposobljeni na trgu dela in v svetu dela. Kot veste - saj je to bilo navsezadnje deležno kritike -, so delovna mesta v McDonald'su, ki imajo pogosto vzdevek "Mc delovna mesta", običajno delovna mesta s skrajšanim delovnim časom, ki jih pogosto opravljajo študentje. Šlo je za došolanje teh ljudi. Kadar gre za notranje nadaljnje usposabljanje, kot je ta projekt, McDonald's - če ga vzamem za primer - sam nosi vse stroške. Z drugimi besedami, skušamo in prizadevamo si zagotoviti, da se nadaljnje usposabljanje, ki ga prejmejo delavci, osredotoči na njihovo osebno usposobljenost. Mislim, da glede na to ne bi smelo biti pomembno, kje so ti delavci zaposleni, kajti naš cilj mora biti nadaljnje izboljšanje kakovosti posameznikovega znanja in spretnosti, da bodo ljudje bolj prilagojeni vse bolj mobilnemu trgu delovne sile in se bodo tako izognili brezposelnosti, kjer je to mogoče.
Zadeva: Evropski mikrofinančni instrument Progress
Izvajanje evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress poteka počasneje, kot je bilo pričakovati, kar bi lahko ogrozilo njegov namen in kar je nedvomno v nasprotju s hitrostjo njegovega sprejetja v marcu 2010.
Kako namerava Komisija pospešiti proces in zagotoviti, da bo evropski mikrofinančni instrument Progress dosegel najbolj ranljive skupine ljudi in hkrati odražal ustrezno geografsko ravnovesje?
Kaj namerava Komisija storiti, da bi pridobila države članice za financiranje programov mentorstva in usposabljanja ter, da bi zagotovila subvencioniranje plačila obresti iz evropskega socialnega sklada, kot je bilo dogovorjeno? Kako bo Komisija zagotovila, da bodo informacije o evropskem mikrofinančnem instrumentu Progress dosegle ciljne skupine?
Johannes Hahn
član Komisije. - Dragi kolegi, z veseljem poročam, da sta oba dela evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress - jamstveni del in denarni produkti - zdaj povsem operativna. Le tri mesece po začetku veljavnosti odločbe je Komisija dokončno oblikovala mandat za Evropski investicijski sklad, da bi uvedli jamstveno poslovanje za subjekte v mikro podjetjih.
Komisija je novembra lani vzpostavila specializirano naložbeno sredstvo. Posledično bodo prvi mikrokrediti zagotovljeni od tega meseca naprej. Z veseljem poročam, da je Komisija uspešno zagotovila dodatna finančna sredstva za mikro podjetnike v Evropi. Evropska investicijska banka bo usklajena s prispevki Evropske unije v višini 100 milijonov EUR, pričakujejo pa še druge vlagatelje. Zato bo celotni obseg posojil v okviru mikrofinančnega instrumenta Progress znašal 500 milijonov EUR, kot je bilo načrtovano. Ta sredstva bodo pomagala brezposelnim osebam, ljudem, ki se srečujejo s socialno izključenostjo, ali ranljivim osebam, ki imajo težave z dostopom do običajnih kreditnih trgov. Zagotavljanje obveščanja teh ciljnih skupin in spodbujanje geografske uravnoteženosti sta ključna elementa mandata, ki ga je Komisija podelila Evropskemu investicijskemu skladu.
Operacije, ki so bile do zdaj odobrene, ali se pripravljajo, kažejo, da bosta oba cilja dosežena. Že od začetka leta 2011 se bodo mikrokrediti zagotavljali prek novoustanovljene mikrofinančne institucije v Belgiji, ki je osredotočena na prikrajšane mestne skupnosti, in prek fundacije na Nizozemskem, ki je usmerjena na posameznike, ki nimajo dostopa do tradicionalnih finančnih sredstev. Evropski investicijski sklad nas je obvestil, da bodo operacije, ki se pripravljajo, uravnotežene tudi v smislu geografske pokritosti. Pri okrog 40 % naj bi bili vključeni posredniki, ki vlagajo v Evropi, in okrog 60 % v srednji in vzhodni Evropi. Dobro znano je, da je mikrofinanciranje najučinkovitejše, če novoustanovljena podjetja in mikro podjetja spremljamo s storitvami poslovne podpore.
Komisija bo tako za spodbujanje samozaposlovanja in mikro podjetij sprejela ukrepe za podporo organov upravljanja in posredniških teles v Evropskem socialnem skladu.
Za sedanje programsko obdobje so države članice za spodbujanje podjetništva namenile več kot 2,7 milijarde EUR. Podjetnike je mogoče podpreti tudi s popusti pri obrestnih merah. Vendar pa naj bi odločitev o tem, ali se popusti pri obrestnih merah subvencionirajo prek ESS ali ne, sprejele posamezne države članice. Do zdaj je le ena država članica, in sicer Litva, sporočila, da bo izkoristila to možnost.
In na koncu, Komisija bo spodbudila obveščanje o mikrofinančnem instrumentu Progress. Ponudniki mikrofinanciranja, ki so najbližji ciljnim upravičencem, bodo zagotavljali informacije o razpoložljivosti mikrokreditov. Komisija bo za obveščanje o napredku mikrofinančnega instrumenta uporabila obstoječe mreže javnih agencij za zaposlovanje, organov upravljanja ESS in NVO.
In nenazadnje bo kampanja Mladi in mobilnost namenila posebno pozornost priložnostim za mlade iz različnih okolij, da ustanovijo svoja podjetja in prejmejo mikrokredite.
Kinga Göncz
(HU) Gospod predsednik, vesela sem komisarjevega poročila in bi rada nekaj pojasnila. Ko smo pred nekaj tedni prejeli poročilo Komisije in Evropskega investicijskega sklada, je to govorilo o skupnem znesku v regiji, ki je znašal le 200 milijonov EUR. Moje vprašanje se je nanašalo prav na to, da je prvotni načrt predvideval 500 milijonov EUR. Zanima me, od kje so prišla ta dodatna sredstva. Mislim, da je to zelo pomembno, saj je to prednostni program za zmanjšanje učinkov krize, kar je delni razlog, da smo pohiteli z njegovim sprejetjem. Drugo pomembno vprašanje je bilo, ali države članice podpirajo subvencije za plačilo obresti in financiranje programov mentorstva in usposabljanja iz socialnega sklada. To je bilo predstavljeno v prvotnem načrtu, potem pa se je zdelo, da je Komisija na to vprašanje pozabila. Zelo pomembno je obveščanje in zagotavljanje, da informacije pridejo do ljudi.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospod predsednik, komisar, rad bi se vam zahvalil za te informacije. Popolnoma se strinjam, da je instrument, o katerem danes razpravljamo, zelo pomemben. Vendar pa menim, da je prav tako vredno odgovoriti na vprašanje, katere države uporabljajo ta mikrofinančni instrument. Bil sem zaskrbljen, ko ste v svojem odgovoru izjavili, da bi morali zagotoviti različne ravni porazdelitve po državah in geografskih področjih. So nekatere države ta instrument že uporabile?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, mlade ljudi je, priznajmo, gospodarska in finančna kriza najbolj prizadela, prav tako pa ne smemo pozabiti na ljudi, ki so starejši od 45 let in brezposelni. Ker ste omenili, da bo 60 % evropskega mikrofinančnega instrumenta Progress usmerjenih v srednjo in vzhodno Evropo, bi vam rada zastavila naslednje vprašanje: ste opredelili ovire, ki so državam v tej regiji Evrope do zdaj preprečevale uporabo tega instrumenta?
Johannes Hahn
Najlepša hvala za vaše zanimanje in pripombe. S témo o mikrofinanciranju se pravzaprav ukvarjajo številni generalni direktorati, gospod Andor pa je nekako vodilni, kar zadeva vsebino. Prav tako je to nekaj, s čimer se ukvarjamo na področju regionalne politike. Ko gre za obrestne mere, so nekatere države članice določile omejitev - kot pogoj, če lahko tako rečem -, ki znaša okrog 8 do 9,5 odstotka. Kar je treba pri tem prav tako upoštevati, je seveda, da so režijski stroški - in to je bilo vedno predmet razprave, vključno v obdobju priprav na vse to - sorazmerno visoki glede na dejanske kredite, zato nastajajo stroški, ki jih je treba poravnati. Treba je najti razumno srednjo pot in mislim, da nam je to uspelo.
Če nadaljujem z drugim vprašanjem, vam lahko povem, da se instrument Jasmine - katerega namen je pomagati z ustreznimi pripravami na mikrofinanciranje in utrditi pot vzpostavitvi in usposabljanju posrednikov - zdaj uporablja za pripravo 15 institucij v 15 različnih državah, od teh jih je 11 v srednji in vzhodni Evropi. Ne morem vam kar tako na pamet našteti vseh držav, vendar so v bistvu predvsem nove države članice in pričakujemo, da bo v skladu s programom Jasmine v prihodnjih letih pripravljenih še 20 posrednikov.
Glede zadnjega vprašanja pa vas moram prositi za potrpljenje, ker vam odgovora ne morem kar stresti z rokava. Odgovor vam bomo posredovali v pisni obliki in pri tem podrobno navedli razloge za omejevanje dostopa. Vsekakor pa domnevam, da so težave pogosto v komunikaciji in da pogosto prihaja do ovir, ker so številni morebitni posojilojemalci ljudje, ki ne morejo več pridobiti posojila od "tradicionalnih" bank, zato se ob pristopu k takšnemu instrumentu večkrat pojavlja nekaj zaskrbljenosti in zadržanosti. Če je to res in se to ukorenini in ostane, bo treba na tem področju izvajati ustrezne dejavnosti obveščanja.
Zadeva: Dodatni ukrepi za pomoč malim in srednjim podjetjem pri izvajanju turistične politike
Turizem je tako kot katera koli druga gospodarska panoga čedalje bolj izpostavljen svetovni konkurenci. Da bi ostala konkurenčna na področju turizma, je Evropska unija v Lizbonski pogodbi določila cilj spodbujanja konkurenčnosti na tem področju in vzpostavitve primernega okolja za razvoj podjetij. Za to so predvideni naslednji cilji: spodbujati inovacije v turizmu, izboljšati kakovost vseh turističnih storitev, izpopolniti strokovno znanje osebja. Vendar podjetja v turizmu (večinoma gre za mala in srednja podjetja) ne zmorejo vedno sama uresničiti teh ciljev. Na to vpliva več dejavnikov: omejeni finančni viri, pomanjkanje usposobljenih delavcev in nezmožnost za hitro odzivanje na spremembe, za kar so potrebna dodatna finančna sredstva.
Ali se Komisija strinja, da bi bilo primerno pripraviti usklajeno strategijo in podroben akcijski načrt z ukrepi za posebno pomoč malim in srednjim podjetjem in mehanizmi za financiranje, ki bi lahko pripomogli k premostitvi težav v turizmu?
Antonio Tajani
Gospod predsednik, gospe in gospodje, evropska turistična industrija se mora tako kot številni drugi gospodarski sektorji srečevati z vse večjim izzivom globalizacije.
To je izziv, ki ga je Komisija že večkrat poudarila in obravnavala, še zlasti s sporočilom "Industrijska politika za dobo globalizacije". Komisija je poleg tega 30. junija lani sprejela posebno sporočilo o turizmu, ki predlaga - v skladu z Lizbonsko pogodbo in novo strategijo Evropa 2020 - konsolidiran politični okvir za krepitev konkurenčnosti sektorja s ciljem, da bi evropski turizem postal resnično konkurenčna, moderna, trajnostna in odgovorna industrija.
Vzpostavljanje razmer, ki bodo ugodne za razvoj mikro, malih in srednjih podjetij v turističnem sektorju je načelo, na katerem temelji ta konsolidiran okvir. Da bi dosegli ta cilj, smo predlagali tri posebne ukrepe, ki so namenjeni, prvič, spodbujanju konkurenčnosti v evropskem turističnem sektorju, drugič, spodbujanju razvoja trajnostnega, odgovornega in visokokakovostnega turizma, in tretjič, utrjevanju podobe in profila Evrope kot zbirke trajnostnih in visokakovostnih turističnih destinacij in seveda kar največjemu povečanju potenciala finančnih politik in instrumentov EU za razvoj turizma.
Podprte pobude naj bi sektorju zagotovile instrumente, ki so potrebni za prilagajanje izzivom, s katerimi se srečujejo subjekti, in usmerjenost v trajnosten razvoj v smislu konkurenčnosti. Seveda bodo sprejeti posebni ukrepi za spodbujanje inovativnosti v turističnem sektorju, krepitev kakovosti turističnih storitev in izboljšanje strokovnega znanja in spretnosti turističnih delavcev, kajti na turizem ne smemo več gledati kot na sektor, ki ga sestavljajo izključno družinska podjetja; prav tako moramo preučiti, kako ga lahko naredimo modernejšega in bolj konkurenčnega.
Podal bom nekaj primerov v zvezi z usposabljanjem in strokovnim znanjem in spretnostmi: delovati bo začela platforma "IKT in turizem", da bi olajšala prilagajanje turističnega sektorja in podjetij v njem razvoju novega trga informacijskih tehnologij in povečala njihovo konkurenčnost. Vse te predloge in zamisli vsebuje sporočilo Komisije, ki ga je odobril Svet in o katerem razpravljamo v Parlamentu - poročevalec je prisoten v dvorani.
Subjekte te industrije bomo spodbujali, naj bolje izkoristijo različne programe, kot so Leonardo, Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost, Erasmus za mlade podjetnike, Evropski socialni sklad in drugi programi. Strategija za spodbujanje raznolikosti turističnih storitev in oblikovanje virtualnega elektronskega observatorija za evropski turizem bosta prav tako pomagala vzpostaviti ugodno okolje za subjekte v sektorju.
Poleg tega moram opozoriti, da imajo lahko mala in srednja podjetja koristi od drugih horizontalnih pobud, prek katerih imajo dostop do financiranja. Omenil bi JEREMIE, skupno pobudo Komisije, Evropskega investicijskega sklada in Evropske investicijske banke za izboljšanje dostopa do financiranja za mikro, mala in srednja podjetja, še zlasti prek kanalov tveganega kapitala, posojil, vrednostnih papirjev, mikrokreditov in drugih oblik vračljive pomoči.
Na koncu bi poudaril, da so mala in srednja podjetja v turističnem sektorju zajeta z ukrepi, predlaganimi v okviru akta, ki je namenjen spodbujanju poslovnega okolja prav v teh podjetjih. Parlament bo posodobljeno različico prejel v nekaj tednih.
Tako bo akt za mala podjetja prav tako postal instrument za varovanje malih in srednjih podjetij, ki ponujajo ogromen potencial v smislu razvoja sektorja, ki se bo, upam, lahko okrepil v naslednjih letih, ker sem popolnoma prepričan, da lahko evropska politika, kot jo določa pogodba, prinese dodano vrednost odličnemu delo, ki ga že izvajajo evropske regije in države članice.
Zato lahko spoštovanemu poslancu, ki je predložil vprašanje, zagotovim, da sva s Komisijo zavezana zagotavljanju podpore in pomoči malim in srednje velikim podjetjem v njihovih prizadevanjih, da bi prišla do gospodarskih instrumentov EU, kar je del politične strategije, katere namen je, da bi bil turizem eden od ključnih sektorjev gospodarske in industrijske politike.
Zigmantas Balčytis
(LT) gospod predsednik, verjetno mi vsi tukaj v Parlamentu upamo, da se bo vaša napoved glede prihodnjega razvoja turizma res uresničila in se to področje ne bo le razvilo, ampak bo ugodno za naložbe. Kot veste, je turizem v Evropski uniji danes še vedno neenakomerno razvit, za kar obstajajo objektivni in subjektivni razlogi. Imam vprašanje. V strategiji za Baltsko morje je kot eden od glavnih ciljev našteta privlačnost in dostopnost baltske regije. Kaj je bilo v tem letu dejansko doseženo na tem področju?
Carlo Fidanza
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospodu Balčytisu bi se rad zahvalil za vprašanje, ki v središče naše pozornosti postavlja vprašanja, ki jih bomo ponovno lahko obravnavali v prihodnjih mesecih ob parlamentarnem poročilu, za katerega sem odgovoren.
Podpredsedniku Tajaniju moramo predvsem izraziti priznanje za zelo močno spodbudo novi politiki evropskega turizma, ki je opredeljena v lizbonski pogodbi, v obliki sporočila, sprejetega junija lani, in z njim povezanim načrtom izvajanja, ki je bil predstavljen pred nekaj tedni. Ta dva dokumenta se osredotočata predvsem na mala in srednja podjetja in konkurenčnost v tem sektorju s posebnim poudarkom na inovativnosti in vprašanjih, povezanih z usposabljanjem.
Glede financiranja moramo delovati na dveh frontah: prvič, krepiti moramo ozaveščenost o sredstvih, ki že obstajajo, in spodbuditi njihovo uporabo, drugič, Parlament se mora močno zavzemati za - in s tem že zaključujem, gospod predsednik - vključitev posebnih proračunskih postavk za turistične politike v finančno perspektivo 2014-2020.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Nekatere države za razvoj turizma uporabljajo na primer regionalni program za konkurenčnost in inovativnost ali operativni program, Združeno kraljestvo in Grčija pa operativni program za regionalni razvoj. Rada bi vas vprašala, ali nameravate oblikovati evropski okvir za povečanje udeležbe MSP pri pridobivanju evropskih sredstev za razvoj turizma.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil gospodu Balčytisu, da mi je dal priložnost spregovoriti o vprašanju, ki mi je od vseh vprašanj, za katera sem kot evropski komisar odgovoren, še posebej blizu, kot prvi komisar za turizem, sem prepričan, da je turistična politika skupaj z industrijsko in prostorsko politiko prednostna.
Da bi podal konkreten odgovor, pa je osrednje vprašanje poleg pobud politike, ki jih skušam izvajati, odkar sem postal komisar, tisto, ki ga je v svojem govoru izpostavil gospod Fidanza: ker pred začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe EU ni bil odgovorna za turistično politiko, sedanja finančna politika ne vsebuje sredstev, ki bi jih EU potrebovala, da bi prispevala k močnim prizadevanjem na področju turizma.
Imamo zanimive programe, kot so Calypso, ki so ga v Španiji okrepili z nečim, kar je po mojem mnenju nekaj zelo pozitivnih regionalnih pobud. Čeprav sem povsem razumel tisto, kar je povedal gospod Fidanza v poročilu, ki ga mora Parlament predložiti, bo deležen podpore, kajti sredstva, namenjena za turistično politiko, se bodo v naslednji finančni perspektivi povečala. Lahko se bodo povečala v okviru osmega okvirnega programa ali z uvedbo ad hoc proračunskih postavk. Vendar je pomembno, da Parlament izpostavi problem, kajti če ekonomskih instrumentov ni vzpostavljenih, je težko dati konkretne odgovore.
To pa ne pomeni, da ne bomo zelo odločno ukrepali. Kot veste, so bile sprejete neštete pobude, belgijsko predsedstvo je organiziralo pomemben dogodek na Malti in madžarsko predsedstvo je že napovedalo, da bo organiziralo pomemben dogodek, ki bo posebej namenjen turizmu.
Vesel sem, da je gospod Balčytis izpostavil vprašanje turizma v baltski regiji: turizem ni vprašanje, ki bi se izrecno navezovalo na gospodarstva v sredozemskih državah - Španijo, Francijo, Italijo, Grčijo in Malto. Za vso Evropsko unijo, vključno z državami srednje in vzhodne Evrope, ki imajo svoje znamenitosti in potencial, ki ga je treba razvijati, je turizem izjemno pomemben vir.
Glede baltskih držav pa mislim, da je eno od vprašanj - ki ga po naključju obravnava besedilo, ki je bilo sprejeto 30. junija lani - odnos z novo nastajajočimi razredi in z novim srednjim razredom v Rusiji. Milijoni Rusov načrtujejo izvajanje turističnih dejavnosti, zato želijo potovati zunaj svoje države.
Težave imamo glede vizumov. Mislim, da isti problem obstaja v zvezi s Kitajsko. Evropska komisija in ministri za turizem so odločeni, da bodo skušali rešiti ta problem v zvezi s potencialnimi obiskovalci iz Rusije in Kitajske. Stvari želimo pospešiti in jim olajšati vstop v naše države. Poleg tega imajo lahko baltske države, ki so Rusiji bliže, gospodarske koristi od turistov iz nastajajočih srednjih razredov.
To je povsem v središču našega dela za spodbujanje turizma, prav tako pa me bodri dejstvo, da so številni ministri za turizem iz različnih držav članic, vključno z Združenim kraljestvom - pred nekaj tedni sem se v Londonu sestal z novim ministrom za turizem v Združenem kraljestvu - in Francijo trdno zavezani, da podprejo turistično politiko EU.
Pomembno je opredeliti številne dostope, ker mora Evropa predstavljati dodano vrednost. Zadovoljen sem, da si je komisarka Vassiliou prizadevala, da se je v besedilo o športu, ki je bilo sprejeto danes, dodala točka, da so veliki športni dogodki, kot so prihajajoče olimpijske igre v Londonu, velika priložnost za vso Evropsko unijo.
Skratka, zagotoviti moramo, da lahko vsaka država v EU nastopa kot vrata, skozi katera vstopajo turisti in obiščejo to državo, ko končajo, pa nato obiščejo še druge evropske države.
To je dodatni ukrep, ki ga lahko sprejme Evropska komisija, podpora Parlamenta pa je, kar se mene tiče, ključna. Naj se vam zahvalim za vsa vaša prizadevanja v prihodnje, kar vključuje razpravo o turistični politiki in vse razprave o prihodnjih proračunskih dejavnostih.
Drugi del
Zadeva: Pobude in programi za posodobitev visokega šolstva
V nekaterih državah članicah Evropske unije so izvedli študije o tem, kako so se visokošolske ustanove prilagodile potrebam trga dela in kakšne možnosti imajo diplomanti, da ob koncu svojega šolanja najdejo zaposlitev. Na žalost so raziskave pokazale, da številne univerze pripravljajo strokovnjake za že nasičen trg. Visokošolski programi ne upoštevajo vedno potreb trga dela, za kar nosijo posledice mladi ob koncu svojega šolanja. V programu dela Komisije za leto 2011 je poudarjen pomen posodobitve visokega šolstva. V njem je tudi jasno navedeno, da bi bilo mogoče treba predložiti spremembe sistema za ocenjevanje in preglednost dejavnosti v visokošolskih ustanovah.
Katere programe in posebne ukrepe namerava torej Komisija sprejeti, da bi se visoko šolstvo v Evropi posodobilo? Ali namerava Komisija pripraviti posebno strategijo za posodobitev visokega šolstva, da bi mladi diplomanti teh šol lahko hitro našli zaposlitev? Koliko namerava Komisija v prihodnosti vložiti v te programe in pobude za mladino?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, izobraževanje je eden od glavnih dejavnikov, ki določajo zaposljivost. Tveganje brezposelnosti je pri visokošolskih diplomantih 40% nižje kot pri ljudeh z zgolj srednješolsko izobrazbo. Vendar pa sta brezposelnost med mladimi in podzaposlenost danes nesprejemljivo nizki. Preveč je diplomantov, ki se borijo za prehod na trg dela in si želijo zagotoviti kakovostno zaposlitev, ki ustreza njihovi izobrazbi.
Prizadevanja za izboljšanje zaposljivosti pa se seveda začnejo precej pred visokim šolstvom. Komisija sodeluje z državami članicami, da bi opredelili znanje in spretnosti ter ključne kompetence, ki se jih morajo mladi naučiti v šoli. Da bi uspeli v svetovnem gospodarstvu, mladi ljudje danes potrebujejo širši razpon znanja in spretnosti kot kdaj koli prej. Številni bodo opravljali dela, ki še ne obstajajo. Mnogi bodo potrebovali visoko raven jezikovnih, medkulturnih in podjetniških spretnosti. Tehnologija bo še naprej spreminjala svet na načine, ki si jih sploh ne moremo predstavljati, zato bo sposobnost nenehnega učenja in inovacij postala ključni dejavnik zaposljivosti.
Bistvenega pomena je tudi usmerjanje. Mladi ljudje se srečujejo z vse več možnostmi izobraževanja. Znati se morajo odločiti na podlagi informacij. To zahteva boljšo obveščenost o izobraževalnih poteh in usposabljanju, vključno z jasno sliko o zaposlitvenih priložnostih. Ob močni vključenosti institucij trga dela moramo razviti kakovostne službe za poklicno svetovanje in poklicno usmerjanje.
Če se zdaj lotim visokošolskega izobraževanja, veste, da je Komisija nedavno uvedla pobudo Mladi in mobilnost - vodilno pobudo v strategiji Evropa 2020, ki podrobno določa, da morata izobraževanje in usposabljanje bolj ustrezati potrebam mladih ljudi. Zdaj začenjamo izvajati različne dele te strategije. Komisija pozneje letos načrtuje predložitev novega sporočila o posodobitvi visokega šolstva. Preučili bomo napredek pri preoblikovanju visokega šolstva, ki naj bi bolj ustrezalo potrebam na znanju temelječe družbe, vključno z vprašanjem zaposljivosti. Opredelili bomo ključne izzive za prihodnost in določili naš odziv.
Komisija bo kot del teh prizadevanj okrepila evropsko platformo za dialog med univerzami in gospodarstvom z namenom povečati zaposljivost študentov in razviti vlogo izobraževanja v trikotniku znanja. V bolj globalnem in mobilnem svetu lahko preglednost glede uspešnosti visokošolskih institucij spodbudi tako konkurenco kot sodelovanje in deluje kot spodbuda za nadaljnje izboljšave in modernizacijo. Vendar pa lahko obstoječe mednarodne lestvice dajo nepopolno sliko o uspešnosti univerz. Komisija bo letos predstavila rezultate študije izvedljivosti za razvoj alternativnega sistema večrazsežnostnega razvrščanja, ki bo odražal raznolikost visokošolskih institucij.
Evropa mora izboljšati predvidevanje znanja in spretnosti prihodnosti. zato je Komisija uvedla program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta, ki poteka vzporedno s pobudo Mladi in mobilnost. Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta preučuje, kako pomagati mladim, da bi postali bolj zaposljivi. Ljudem je treba dati pravo mešanico znanja in spretnosti, da se bodo lahko prilagodili naši hitro spreminjajoči se družbi. Naša nova panorama EU o znanjih in spretnostih, ki bo začela delovati leta 2012, bo pomagala napovedati ne le znanje in spretnosti, ki jih delodajalci potrebujejo danes, ampak tudi tiste, ki jih bodo zahtevali v prihodnje.
Komisija namerava letos spomladi predlagati nove evropske referenčne vrednosti za učno mobilnost in vlogo izobraževanja pri pripravi mladih ljudi na zaposlitev na trgu dela, ki temelji na znanju.
In na koncu, programi EU za podporo izobraževanju, usposabljanju in mladini, kot je Erasmus, lahko z zagotavljanjem dragocenih mednarodnih izkušenj in razvojem njihovega intelektualnega razumevanja pomagajo mladim ljudem povečati možnosti na trgu dela.
Vilija Blinkevičiūt
(EL) Gospod predsednik, komisarka, hvala za vaš res izčrpen odgovor. Vendar bi rada zastavila še dodatno vprašanje. Evropska unija mora vsem državljanom zagotoviti pravico do kakovostnega visokega šolstva. Vendar pa so v državah članicah velike razlike med sistemi visokega izobraževanja, stroški visokega šolstva in zagotavljanjem posojil za plačilo študija. Visoke obresti na posojila za plačilo študija in neugodni pogoji odplačevanja pogosto odvrnejo mlade, da bi si prizadevali doseči višjo izobrazbo v svoji državi, in spodbujajo beg možganov v druge države. Ali Evropska komisija namerava objaviti smernice o prednostnih pogojih za zagotavljanje študentskih posojil?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospod predsednik, rad bi zastavil le eno vprašanje, čeprav bi na tej točki lahko razpravljali o različnih zadevah. Rad bi vas vprašal, komisarka, ali poteka delo v zvezi s povečanjem sredstev za programe izmenjave študentov v Evropi. Občutek imam, da so finančna sredstva, ki jih imamo za Erasmus in druge programe, že več let nespremenjena. Zdaj so ta dodeljena sredstva zelo nizka.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisarka, res je, da to posebno vprašanje sodi v okvir subsidiarnosti. Vendar pa Evropska unija državam članicam zagotavlja finančna sredstva za posodobitev učnih načrtov. V prejšnjem, tretjem okviru podpore Skupnosti so številne države članice črpale sredstva za ta namen. Imam zelo posebno vprašanje: ali ima Komisija podatke o učinkovitosti sredstev, ki so bila zagotovljena in ki bodo zagotovljena državam članicam?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Najprej glede vprašanja o razlikah med visokošolskimi zavodi: točno tako je! Prav zato si želimo pregledne evidence na univerzah. Zato zdaj zaključujemo študijo izvedljivosti, na podlagi katere si bomo drznili preveriti razvrščanje univerz ter kartiranje univerz in njihovih standardov, da bi študentom omogočili bolj ozaveščene odločitve. Cilj je, da bodo točno vedeli, kje študirati, kaj študirati in kakšna je kakovost univerze, kjer želijo študirati.
Glede šolnin pa mislim, da se strinjam z vami, da visoke šolnine zahtevajo ugodna posojila, vendar sem prepričana, da veste, da je to pristojnost držav članic. Vemo, da se ekonomisti strinjajo glede tega, da je vlaganje v izobraževanje nekaj, kar ustvarja dolgoročne rezultate, rast in delovna mesta, zato vedno pozivam vlade, naj ne zmanjšajo vlaganj v univerze ali izobraževanje na splošno.
Poleg tega se strinjam s spoštovanim poslancem, ki je izpostavil vprašanje o nezadostnosti štipendij za mobilnost, kot je Erasmus. Zato ponovno zaključujemo študijo izvedljivosti - študijo, ki jo izvaja London School of Economics in za katero upam, da bo pripravljena v nekaj mesecih -, na podlagi katere bomo z Evropsko investicijsko banko raziskali možnost oblikovanja evropskega študentskega posojila za mobilnost. Prepričana sem, da bo to vsem študentom ne glede na to, ali so revni ali bogati, dalo možnost, da izkoristijo te odlične štipendije za mobilnost.
V zvezi z vprašanjem gospoda Papanikolaoua, ki govori o strukturnih razvojnih skladih, na podlagi katerih lahko vlade gradijo svojo izobraževalno infrastrukturo. Na žalost strukturni skladi niso moja odgovornost, vendar bom od komisarja Hahna izvedela, ali obstajajo kakšna poročila držav članic glede rezultatov teh štipendij, in če obstajajo, vas gotovo obvestim.
Zadeva: Dosežki učencev v državah članicah Evropske unije
Rezultati mednarodne primerjave dosežkov 15-letnih dijakov (raziskava PISA 2009), ki jih je pred kratkim objavila organizacija OECD, na splošno kažejo, da je konkurenčnost EU resno ogrožena, saj sta na področju bralnih kompetenc (raven 5-6) med najboljšimi desetimi samo dve državi EU. Na področju matematike so med najboljšimi desetimi samo 3 države EU, nobene pa ni med najboljšimi petimi. Glede na to, da bodo leta 2020 ti mladi in njihovi mlajši sošolci dejavni na trgu dela oziroma se bodo pripravljali na vstop na ta trg, je v državah članicah nujno treba sprejeti učinkovite ukrepe, če želimo bistveno izboljšati kakovost izobraževanja učencev.
Ali namerava Komisija podrobno oceniti omenjeno raziskavo in državam članicam predložiti konkretne predloge primerov dobre prakse? Ali je v načrtu izdelava programa za razširjanje take dobre prakse ali oblikovanje foruma, v katerem se bo razpravljalo o nastalih izzivih? Ali bi se bilo treba z državami članicami pogovoriti o tem, kakšne ukrepe naj sprejmejo za izboljšanje rezultatov?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Kot veste, se vsaka država članica odloči, kako bo organizirala svoj sistem izobraževanja. To je v skladu s členom 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije. Vendar pa Komisija sodeluje z državami članicami, da bi spodbudila vzajemno učenje in izmenjavo dobrih praks.
Kot smo navedli v strategiji Evropa 2020, je za prihodnost Evrope kot na znanju temelječe in vključujoče družbe bistvenega pomena, da prenovi in posodobi sisteme izobraževanja, da bodo ustrezali najboljšim na svetu. Raziskava PISA Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj je pomemben vir teh izmenjav. Za države članice EU kaže zadnja raziskava PISA, ki je bila objavljena decembra 2010, mešano sliko. V nekaterih sistemih so znaki znatnega izboljšanja, v celoti pa je treba doseči še velik napredek. Ti rezultati bodo pomemben prispevek k prihodnjim izmenjavam med Komisijo in državami članicami.
Namen evropskih referenčnih vrednosti, ki jih je maja 2009 sprejel Svet, je zagotoviti ustrezno raven osnovnih spretnosti pri branju, matematiki in naravoslovju ob pozivu, naj se do leta 2020 delež učencev s slabimi dosežki, ki so stari 15 let, zmanjša pod 15 %.
Zdaj pa bi vam rada iz poročila PISA prebrala nekaj, kar je zelo pomembno. Delež učencev z nizkimi rezultati na področju branja, ki se je povečal z 21% leta 2000 na 24 % leta 2006, se je leta 2009 izboljšal na 20 %. Kljub temu pa merilo OECD 2010 v zvezi z zmanjšanjem deleža iz leta 2000 za 20 %, kar pomeni doseči 17 %, ni bilo doseženo.
Delež učencev s slabimi dosežki pri matematiki in naravoslovju pada že od leta 2006. Pri naravoslovju je bil dosežen večji napredek kot pri matematiki in tudi danes je delež učencev s slabimi rezultati na tem področju nižji kot pri matematiki.
Če leto 2006 uporabimo kot izhodiščno točko, je EU na dobri poti, kar zadeva napredek k referenčnim vrednostim za slabše dosežke leta 2020. V povprečju se je delež slabših učencev v treh disciplinah iz 25 držav EU, za katere so na voljo podatki, zmanjšal od 22,5 % leta 2006 na 19,6 % do leta 2009. Tako vidimo, da je Evropska unija v povprečju dosegla napredek.
Komisija bo analizirala rezultate PISA, ugotovitve pa objavila v naslednjem letnem poročilu o napredku glede primerjalnih meril leta 2011. Novembra 2010 je Svet povabil Komisijo in države članice, naj se pri skupnem delu osredotočijo na naslednja področja: zasnova kurikuluma, spodbujanje branja, pismenost, matematika, naravoslovje in tehnologija, vpliv novih tehnologij na osnovno znanje in spretnosti in njihova uporaba, ki učencem pomaga pridobiti samostojnost in ohranjati motivacijo, razlike med spoloma pri uspešnosti in odnosih, povezava med učenčevim okoljem in njegovim obvladovanjem osnovnega znanja in spretnosti in na koncu vprašanja glede učiteljev in tistih, ki učitelje izobražujejo kot tudi šolski etos in njene značilnosti.
V svojem sklepu je Svet povabil Komisijo, naj ustanovi skupino za pismenost na visoki ravni in tematsko delovno skupino za matematiko, naravoslovje in tehnologijo.
Skupino za pismenost na visoki ravni nameravam oblikovati 1. februarja. Na podlagi najboljših praks in raziskav bo predlagala ukrepe politike, ki bodo državam članicam pomagali povečati doslednost in učinkovitost zagotavljanja osnovnega znanja in spretnosti v okviru vseživljenjskih učnih strategij, sredi leta 2012 pa bo skupina končala svoje delo in objavila poročilo.
Tematska delovna skupina za matematiko, naravoslovje in tehnologijo pa je že ustanovljena. Sestavljajo jo oblikovalci nacionalnih politik in strokovnjaki na podlagi vzajemnega učenja in izmenjave dobrih praks. Tematska delovna skupina bo opredelila in posredovala ukrepe politike za izboljšanje stanja glede slabših učencev in njihovega osnovnega znanja in spretnosti na nacionalni ravni.
Prav tako bi morala poudariti, da se ukrepi programa vseživljenjskega učenja v okviru Comeniusa med drugimi prednostnimi nalogami osredotočajo tudi na povečanje motiviranosti za matematiko in naravoslovje ter na izboljšanje opismenjevanja.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Gospod predsednik, rada bi vprašala, če je bila v nekaterih državah morda opravljena raziskava, ki bi lahko pojasnila slabe rezultate in dosežke učencev? So to finančna ali strukturna vprašanja? Kaj menite o osnovnem izobraževanju? Raziskava je bila opravljena med učenci višjih razredov, kaj pa še mlajši učenci, ki nameravajo nadaljevati svoj študij?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Lahko vam zagotovim vse podrobne podatke, ki jih imamo o različnih državah članicah. Nismo jih razčlenili in ni naša naloga, da ugotavljamo, zakaj so se nekatere države slabše odrezale kot druge, vendar pa smo med svojim delom izmenjali dobre prakse. Zelo sem vesela, da lahko povem, da so nekatere države, ki so sledile primerom dobre prakse, od leta 2006 zelo lepo napredovale glede večine od teh kazalnikov.
Glede osnovne šole pa žal nimamo študij, ki bi bile podobne raziskavi PISA. Nobena takšna študija ne obstaja.
Zadeva: Razdrobljenost digitalnih trgov in vpliv na izobraževalni sistem ter naložbe v oddaljenih regijah
V skladu s sporočilom Komisije o evropski digitalni agendi, je Evropa še vedno zgolj skupek nacionalnih spletnih trgov, Evropejci pa prednosti enotnega digitalnega trga ne morejo izkoristiti zaradi težav, ki bi jih bilo mogoče rešiti, na primer zaradi pomanjkanja naložb v omrežja. Zato je na področju izobraževanja v številnih oddaljenih (gorskih in otoških) regijah tehnološki zaostanek, vplivi pa so vidni tudi pri naložbah v ta območja. Bi lahko Komisija odgovorila na naslednja vprašanja:
Kako se namerava Komisija boriti proti razdrobljenosti digitalnih trgov, zlasti glede na dejstvo, da sektor IKT neposredno ustvari 5 % evropskega BDP in predstavlja letno tržno vrednost 660 milijard EUR, k skupnemu povečanju produktivnosti pa prispeva še več (20 % v neposredno iz sektorja IKT in 30 % pa iz naložb v IKT)?
Ali se na ravni Unije izvajajo ukrepi, ki so ciljno usmerjeni v reševanje problema nezadostnih naložb v omrežja na nacionalni ravni, zlasti v oddaljenih regijah?
Neelie Kroes
podpredsednica Komisije. - Sporočilo Komisije o Evropi 2020 in njeno sporočilo o digitalni agendi za Evropo sta določili cilj zagotoviti osnovne širokopasovne storitve vsem Evropejcem do leta 2013 in si prizadevati, da bi do leta 2020 vsi Evropejci imeli dostop do veliko hitrejšega interneta, ki bi presegal 30 megabajtov na sekundo, 50 % ali več evropskih gospodinjstev pa bo imelo internetno povezavo, ki bo presegala 100 megabajtov na sekundo.
Gospod predsednik, Komisija se zaveda, da brez odločnega posredovanja javnosti obstaja tveganje neoptimalnega razvoja, pri čemer bi hitra in preizkušena omrežja prevladovala na območjih z večjo gostoto, oddaljena in podeželska območja pa bi zaostajala. To bi prav tako imelo negativne posledice za izobraževalne sisteme in za vključevanje informacijske in komunikacijske tehnologije v izobraževanje. Zadnji evropski podatki kažejo, da ima le 67 % šol širokopasovni dostop in da obstajajo velike razlike med državami članicami in med gosto ter redko naseljenimi območji, in sicer 73,7 % oziroma 60,6 %.
Da bi se izognili tveganju neoptimalnega razvoja, je Komisija sprejela širokopasovni sveženj, ki opredeljuje skupni okvir v nacionalnih in regionalnih politikah, ki bi jih bilo treba razviti za izpolnitev ciljev. Te politike naj bi z zagotavljanjem ustreznega načrtovanja in usklajevanja ter z zmanjšanjem upravnih bremen predvsem znižale stroške uvajanja širokopasovnega interneta na celotnem ozemlju EU.
Komisija je že ukrepala, da bi povečala vlaganja v oddaljenih področjih in regijah v okviru kohezijske politike EU z načrtovanimi sredstvi okrog 2,3 milijard EUR v obdobju 2007-2013. Sporočilo Komisije o evropskem načrtu za gospodarsko oživitev je prek Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja prav tako omogočilo načrtovanje ukrepov širokopasovnega dostopa za podeželska območja v višini 360 milijonov EUR. V svežnju programov je Komisija napovedala, da bo do leta 2014 z instrumenti EU okrepila in racionalizirala financiranje hitrega širokopasovnega interneta in raziskala, kako s kreditno spodbudo, ki jo podpirajo Evropska investicijska banka in skladi EU pritegniti kapital za vlaganja v širokopasovni internet. Predlog ES-EIB o tem vprašanju se pričakuje leta 2011.
Naslednji steber iz digitalne agende se posveča digitalnemu znanju in spretnostim. Tu na primer predlagamo, da digitalno pismenost in kompetence preučimo kot prednostno nalogo za uredbo o Evropskem socialnem skladu v naslednjem programskem obdobju in da opredelimo digitalne kompetence kot dodatek k Europassu za zagotavljanje njihove preglednosti. Kot veste, je izobraževanje ključno za razvoj digitalnih kompetenc v naši družbi, in strinjamo se, da bodo nekatere regije brez ustreznega vlaganja lahko zaostajale.
Zadnji evropski podatki kažejo - govorim o letu 2006 -, da ima le 67 % šol širokopasovni dostop in da obstajajo velike razlike med državami članicami in med gosto ter redko naseljenimi območji, in sicer 73,7 % oziroma 60,6 %. Pripravljamo se na začetek nove raziskave o šolah, rezultati pa bodo na voljo ob koncu letošnjega leta.
Georgios Papanikolaou
(EL) Hvala, komisarka, za vaš zelo natančen odgovor. Zastaviti vam želim še naslednje dopolnilno vprašanje: strategija EU 2020 pravi, da je naš cilj digitalni enotni trg za gospodinjstva in podjetja, kar pomeni enake priložnosti v smislu dostopa, vendar pa prav tako pomeni enake priložnosti v smislu razvoja.
Osebno ste na zaslišanjih pred pristojnimi odbori, kot je Odbor za kulturo in izobraževanje, dejali, da bodo ti sektorji v naslednjih petih letih potrebovali približno 500 tisoč novih delovnih mest. Imam eno posebno vprašanje: ali sprejemamo vse ukrepe, potrebne za pravično porazdelitev teh novih delovnih mest, ne da bi izključili geografsko oddaljena območja?
Neelie Kroes
članica Komisije. - Gospod predsednik, odgovor je "da".
Predsednik
To je zelo dobro. Res najlepša hvala.

Zadeva: Dežurna telefonska številka za pogrešane otroke 116 000
Komisija je nedavno še zadnjič pozvala države članice EU, naj čimprej vzpostavijo evropsko dežurno telefonsko številko za pogrešane otroke 116 000. Ta telefonska številka bi otrokom v ključnih trenutkih zagotovila potrebno pomoč in podporo.
Dežurna telefonska številka 116 000 zaenkrat v celoti deluje samo v dvanajstih državah članicah. Ali Komisija meni, da bi lahko bili otroci ogroženi, ker ta storitev še ni v celoti na voljo v vsej EU? Ali bodo ljudje obveščeni o tem, da ta storitev ni na voljo v njihovi državi ali v državi, ki jo obiskujejo? Ali mora vsaka država članica korektno in v celoti vzpostaviti to storitev? Ali drži, da bi bili lahko otroci ogroženi, če storitev na tej telefonski številki ne bi bila zadovoljivo zagotovljena v vseh državah članicah?
Neelie Kroes
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, Komisija deli stališče s spoštovanim poslancem, da izvedba dežurne telefonske številke 116 000 za pogrešane otroke v številnih državah članicah zahteva dodatna prizadevanja. V tem smislu spremenjena pravila za telekomunikacije - in tu imam predvsem v mislih člen 27a direktive o univerzalnih storitvah - zahtevajo, da si države članice prizadevajo državljanom zagotoviti dostop do službe, ki upravlja dežurno telefonsko številko, da lahko poročajo o primerih izginulih otrok. Komisija glede tega skrbno spremlja države članice in jim pomaga pri prenosu nove določbe v nacionalno zakonodajo, kar je treba dokončati do 25. maja 2011.
Komisija je 17. novembra lani sprejela sporočilo z naslovom "Pokličite 116 000: evropsko dežurno telefonsko številko za pogrešane otroke". Cilji sporočila so obnoviti poziv Komisije državam članicam, da prednostno vzpostavijo dežurno telefonsko številko za pogrešane otroke in zagotovijo, da se po vsej Uniji zagotavlja visokokakovostna storitev, da se državam članicam zagotovi praktična pomoč.
Sporočilo poudarja obstoječo najboljšo prakso, ki so jo razvile države članice, da bi se lotile glavnih problemov, povezanih z operativnimi stroški in stroški telefona dežurne telefonske številke 116 000. Komisija predlaga uporabo te najboljše prakse za pripravo sklopa skupnih minimalnih standardov, ki bi zagotavljali visokokakovostne storitve po vsej EU, da bi lahko starši in otroci računali na enako pomoč, ne glede na to, kje so. Ta obsežna prizadevanja presegajo vprašanja elektronskega komuniciranja, za kar sem odgovorna in kar usklajuje moja sodelavka, gospa Reding.
Liam Aylward
Komisarka, v preteklosti ste stroške in pomanjkanje informacij opredelili kot ovire pri izvedbi te dežurne telefonske številke v nekaterih državah članicah. Katere ukrepe nameravate uveljaviti za obravnavo teh ovir in ali predvidevate, da se bodo te storitve v celoti izvajale v vseh državah članicah? In na koncu, kakšne možnosti imajo na voljo države članice, ki imajo težave glede financiranja te dežurne telefonske številke, da bi zagotovili, da bo delovala po vsej Evropski uniji?
Neelie Kroes
podpredsednica Komisije. - Seveda se kar najbolj trudimo. Stališče, ki ga je zavzel spoštovani poslanec, je smiselno. In malce prej sem zavzela stališče, da so stroški ena od težav. Sam dežurna telefonska številka predstavlja najmanj težav. Težava je v nadaljevanju dejavnosti. Vprašanje, na katerega se moramo osredotočiti, ni sama dežurna telefonska številka, ampak nadaljevanje dejavnosti.
Pozorno spremljamo države članice in jim pomagamo glede izvedbe ter se zavedamo, da je od njih odvisno, ali bodo sprejele pobudo, kar zadeva nacionalno zakonodajo. Prav tako se zavedamo, da je državam članicam v sedanji finančni krizi še težje najti možnosti financiranja nadaljevanja dejavnosti.
Nekatere od teh organizacij so prejemnice sredstev EU za določene projekte. Sredstva EU, ki so na voljo, niso namenjena za pokritje vseh obratovalnih stroškov te službe, ampak si s konkretnimi projekti prizadevajo pomagati pri razvoju služb 116 000.
Seveda pa moramo biti ustvarjalni. Tisti, ki so vključeni v takšne projekte, in nacionalne vlade naj bi bili prav tako ustvarjalni pri črpanju proračunskih virov, družbeni odgovornosti gospodarskih družb in zasebnih donacijah, da bi na koncu prišli do sredstev za izvajanje nečesa, kar si vsi želimo.

Zadeva: Železniške alpske magistrale
Kako Komisija ocenjuje trenutne razmere, povezane z izgradnjo osnovnega železniškega predora Brenner, in potrebnih dostopov na obeh straneh, ter izgradnjo železniške proge München-Mühldorf-Freilassing-Salzburg?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, vprašanje prometa v Alpah je izjemno resno, vendar stanje v tej fazi ni izgleda preslabo. Kljub težkemu finančnemu okviru osnovni železniški predor Brenner in severni ter južni dostop napredujejo. Ta projekt je eden od najpomembnejših prednostnih nalog in Komisija se je odločila, da mu dodeli proračun, ki znaša skoraj 1 milijardo EUR.
Najprej glede samega predora Brenner; sestanek avstrijsko-italijanske medvladne komisije je 19. novembra 2010 ob prisotnosti koordinatorja EU, Pata Coxa, prinesel znaten napredek. Avstrija in Italija sta potrdili dogovor o skupnih stroških projekta osnovnega predora Brenner v višini 8 milijard EUR. Avstrija je sprejela optimiziran delovni načrt, kar bo omogočilo začetek pripravljalnih del do leta 2011. Italijanska vlada je dovolila začetek del ob zavezi, ki jamči pokrivanje stroškov v celotnem obdobju gradnje.
Drugič, o dobrem napredku je mogoče poročati glede dostopov z obeh strani. Italija je dovolila začetek del na južnem dostopu, pri čemer bodo začeli s prvim odsekom, Fortezza-Ponte Gardena. Lepo napreduje tudi Avstrija na severnem dostopu. Avstrija ima odsek v spodnjem delu doline reke Inn, ki bo končan do leta 2013 ali celo prej.
In na koncu, prvotni cilj glede čezmejnih povezav med Avstrijo in Nemčijo, ki je predvideval zaključek del najpozneje do leta 2012, ne bo dosežen. Na nemški strani z deli ne bodo začeli pred letom 2012, po ocenah pa naj bi trajala tri leta. Vendar pa je Nemčija novembra 2010 objavila svojo oceno nacionalnih naložb, ki vključuje tudi določbo o pozitivnem razvoju severnega dostopa med Münchnom in avstrijsko mejo. Odsek z enotirno progo bo nadgrajen, na celotnem odseku pa bo potekala elektrifikacija. Naslednji korak bo memorandumu o soglasju med Nemčijo in Avstrijo glede tega odseka, začeti pa se bo moral postopek načrtovanja upravljanja infrastrukture.
Bernd Posselt
(EL) Hvala za vaš prijazen odgovor, komisar. Vendar pa niste odgovorili na drugi del mojega vprašanja, v katerem sem omenil železniško progo Münich-Mühldorf-Freilassing, ki je del glavne proge od Pariza do Budimpešte in ki je še zlasti pomembna glede na bavarski kemični trikotnik in sprostitev dostopa Brenner.
Če bo končan osnovni predor Brenner, bo odsek Rosenheim preobremenjen in zato bo potem pomembno razviti progo Münich-Mühldorf-Freilassing-Salzburg, ki je za Komisijo prav tako projekt, ki je največja prednostna naloga. Vprašati vas moram, ali menite, da je mogoče zagotoviti dodatna finančna sredstva za to in naslednjo finančno perspektivo, kajti navsezadnje je to čezmejna zadeva.
Nikolaos Chountis
(EL) Komisar, to, kar se dogaja v Alpah, je vse lepo in prav, v Grčiji pa vlada zaradi memoranduma zmanjšuje sredstva in storitve ter bo tako osamila Grčijo od evropskega in balkanskega železniškega omrežja, pri tem pa skupaj s Komisijo govori o velikih dolgovih grških železnic.
Zato se moje vprašanje glasi: kaj menite o takšnem razvoju dogodkov, pri čemer imam v mislih zmanjšanje železniških storitev? Drugič, ali dolg grških železnic vključuje denar za sofinanciranje infrastrukturnih del skupaj z Evropsko unijo?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Glede Grčije vam ne morem odgovoriti, ker ne poznam podrobnosti. O teh težavah nisem dobil nobenih informacij.
Prednostni projekt št. 17 Münich-Mühldorf-Freilassing-Salzburg pa poteka. Delo so začeli leta 2007. Nekatera dela so že končana. 19. aprila 2010 so začeli z delom na novem mostu z dvotirno progo, ki prečka reko v Mühldorfu, in bo končano. V celoti se financira v okviru nemškega načrta oživitve gospodarstva. Stane 11,7 milijona EUR, dela potekajo, zato menimo, da trenutno ni večjih težav.
Zadeva: Uporaba SMS sporočil med vožnjo - varnost v cestnem prometu
Če voznik uporablja SMS sporočila, obstaja 23-krat večja verjetnost, da se bo znašel v prometni nesreči. Uporaba SMS sporočil med vožnjo šteje za vzrok na tisoče smrtnih žrtev v cestnem prometu na leto, število telesnih poškodb pa iz leta v leto alarmantno narašča.
Medtem ko Komisija priznava, da je treba povečati varnost v cestnem prometu in zagotoviti primerno uveljavljanje pravil o varnosti v cestnem prometu, zakonodaje za vso EU, ki bi prepovedovala uporabo SMS sporočil, elektronske pošte in brskanje po spletu med vožnjo motornega vozila nad predhodno dogovorjeno omejitvijo hitrosti, ni.
Ali namerava Komisija glede na to, da že obstaja tehnologija, ki preprečuje uporabo SMS sporočil, elektronske pošte in brskanje po spletu med vožnjo, uvesti zakonodajo za vso EU za odpravo skrajno nevarne uporabe SMS sporočil, elektronske pošte in brskanja po spletu med vožnjo?
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Komisija deli stališče s spoštovanim poslancem, da je uporaba SMS sporočil med vožnjo tako kot vse nebistvene dejavnosti izredno nevarna. Komisija je leta 2009 objavila poročilo o uporabi mobilnih telefonov med vožnjo. To poročilo je objavljeno na spletni strani observatorija European Road Safety. Vendar pa nimamo statističnih podatkov o številu nesreč, ki jih povzroča takšno vedenje.
Vse države članice imajo zakonodajo, ki, vsaj posredno, prepoveduje uporabo SMS sporočil, pošiljanje e-pošte in brskanje po spletu med vožnjo. Čeprav uporaba mobilnih telefonov ni izrecno omenjena, pa pravne določbe v domači zakonodaji navajajo, da se morajo vozniki popolnoma osredotočiti na vožnjo. Komisija glede na to ne namerava uvesti dodatne plasti evropske zakonodaje, da bi prepovedala uporabo SMS sporočil, pošiljanje e-pošte in brskanje po spletu med vožnjo motornega vozila. Upamo, da bodo države članice ustrezno obravnavale to vprašanje.
Jim Higgins
(GA) Gospod predsednik, razočaran sem nad odgovorom komisarja Kallasa. Sodelovanje med različnimi državami članicami je izredno pomembno. Storiti moramo vse, da bi zmanjšali število smrtnih primerov ali hudih poškodb na cestah. Eden od novih pojavov na evropskih cestah je uporaba SMS sporočil med vožnjo. Države članice imajo različna pravila. Potrebujemo več sodelovanja; razočaran sem, da nam komisar ne more obljubiti več v tej smeri.
Seán Kelly
Rad bi dopolnil svojega kolega, gospoda Higginsa, ob odpiranju tako zelo pomembnega vprašanja. Tudi jaz imam pomisleke glede pomanjkanja zavzetosti komisarja, da bi zagotovil upoštevanje najboljše prakse po Evropski uniji. Vprašal bi ga, zakaj ne bi Komisija vsaj poskusila in spodbudila države članice k istim pravilom in predpisom po Evropski uniji in zagotovila, da se uveljavijo v korist varnosti in ohranjanja življenja?
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, spregovorila sem, da vas obvestim, gospe in gospodje, da sem poročevalka za vprašanje čezmejnih kazni, kjer je Svet dobil priložnost, da odpre seznam prekrškov - kar je bil pravzaprav prvotni predlog Komisije - in kjer se je pojavil problem uporabe mobilnih telefonov. Žal niti Združeno kraljestvo niti Irska ne sodelujeta pri spreminjanju pravne podlage, ki jo zagotavlja sporazum Sveta, ker imajo klavzulo o izvzetju. To je eden od problemov, ki jih imamo in ki bi jih lahko v Parlamentu morda izboljšali. Upam, da bodo te države v razpravi s Svetom jasno izrazile svoja stališča, čeprav ničesar ne vemo o njih. Zdi se, da se bo Združeno kraljestvo zdaj pridružilo.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Širok akcijski načrt o varnosti in izvajanje tega akcijskega načrta sta za Komisijo izredno pomembni prednostni nalogi in dosežen je bil res ogromen napredek: znatno smo zmanjšali število nesreč v Evropi. Lahko vam povem, da je bil letni krvni davek v moji državi na začetku devetdesetih let prejšnjega stoletja 400, medtem ko je bil lani 78 - in to seveda ob desetkratnem povečanju števila vozil na cestah. To je bistvena sprememba.
To je pomembno in hvala lepa, gospa Ayala Sender, da ste nas spomnili na čezmejno uveljavljanje prometnih prekrškov, kar je izjemno pomemben korak za izboljšanje varnosti v cestnem prometu. Svet je odločitev sprejel decembra, mi pa jo bomo zdaj izvajali.
Mislim, da povečevanje števila zakonodajnih aktov na evropski ravni ni čudežno zdravilo: in da moramo imeti za vsak problem evropsko zakonodajo.
Medtem ko vsi kritizirajo dejstvo, da imamo preveč zakonodaje, menim, da je to vprašanje, glede katerega so države članice prav tako zaskrbljene kot evropska javnost na splošno, in če lahko Evropa s čezmejnim uveljavljanjem prometnih prekrškov ustvari večjo varnost v cestnem prometu, je to zelo pomembno.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 20.15, se je nadaljevala ob 21.00)
