Trgovinski odnosi med EU in Kanado (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju za ustni odgovor Komisiji o trgovinskih odnosih med EU in Kanado, ki ga je v imenu Odbora za mednarodno trgovino zastavil Vital Moreira - B7-0213/2011).
Vital Moreira
Gospa predsednica, kot predsednik parlamentarnega Odbora za mednarodno trgovino, sem zadolžen, da predložim Komisiji vprašanje za ustni odgovor o pogajanjih o gospodarskem in trgovinskem sporazumu s Kanado.
Dve leti po njihovem začetku v maju 2009 se je pokazalo, da bi se ta pogajanja lahko zaključila še letos. Glede na napredek pogajanj je zdaj torej odličen trenutek, da nas Komisija obvesti o nekaterih najpomembnejših točkah v teh pogajanjih.
Besedilo vprašanja, ki ga je sprejel moj odbor, je znano, in predvidevam, gospa predsednica, da imate vsi izvode, da mi ga ne bi bilo treba zdaj brati.
Kot vemo ima Parlament vse od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe pravico do informacij o vseh fazah pogajanj o mednarodnih sporazumih. To seveda vključuje mednarodne trgovinske sporazume, ki predstavljajo izključno pristojnost Parlamenta in v zvezi s katerimi je parlamentarni nadzor bolj upravičen.
Treba je omeniti, da sta komisar za trgovino, gospod de Gucht, in Generalni direktorat za trgovino izpolnili svojo nalogo in parlamentarnemu odboru, ki mu predsedujem, pri tej in drugih zadevah posredovali informacije. Kljub temu je pomembno, da se Parlamentu in javnosti posredujejo informacije o najpomembnejših vprašanjih, v tem primeru o napredku pogajanj. To vključuje zadeve, ki so zelo občutljive narave za Parlament in evropsko javnost, kot na primer vprašanje o zloglasnem katranskem pesku in kanadskemu nasprotovanju evropski prepovedi izdelkov iz tjulnjev v Svetovni trgovinski organizaciji.
Zato menimo, da so to vprašanje za ustni odgovor in vse, kar lahko to sproži, posebnega pomena. Parlament je treba samo še obvestiti, da to vprašanje za ustni odgovor kot ponavadi spremlja resolucija o istem vprašanju, o katerem bomo glasovali to sredo. Obe pobudi potrjujeta velik pomen, ki ga morata Odbor za mednarodno trgovino in, po našem mnenju, Parlament pripisati tej zadevi.
Maria Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - (GA) Gospa predsednica, komisar de Gucht je trenutno odsoten, zato me je prosil, naj podam naslednjo izjavo v odgovor na parlamentarno vprašanje Vitala Moreira.
Današnja razprava o pogajanjih o obsežnem gospodarskem in trgovinskem sporazumu s Kanado je zelo dobrodošla. Do zdaj so ta pogajanja potekala gladko in večji del sporazuma bi morali skleniti pred koncem leta, uradno pa v začetku leta 2012.
Vendar pa vstopamo tudi v fazo pogajanj, kjer stvari postajajo težje: predvsem zato, ker se nekatera nerešena vprašanja nanašajo na razlike, ki so del naše gospodarske strukture ali regulativnih sistemov.
To je izredno koristen sporazum za obe stranki, zahvaljujoč predvidenemu zelo širokemu obsegu pa ima pozitiven vpliv tako na podjetja, kot na vlagatelje in potrošnike. V materialnem smislu smo izračunali, da bi to lahko obema gospodarstvoma prineslo dodatnih 20 milijard EUR na leto. Kjer se ofenzivni interesi EU, kot so javna naročila pokrajinske vlade, izražajo na območjih, ki so pod pristojnostjo pokrajin, smo dobili zagotovilo, da se bodo pokrajine in ozemlja Kanade zavezale pogajanjem in izvajanju sporazuma.
Kar zadeva vaše posebne pomisleke, so države članice EU zdaj dosegle dogovor glede uporabo tako imenovanega pristopa "negativnega seznama". Glavni razlog za to, da trgovinska partnerka, kot je Kanada, daje prednost negativnemu seznamu, je v tem, da ta zagotavlja večjo preglednost in pravno gotovost, saj zelo jasno določa, katere storitve so izključene iz odprtja trga, in tudi kje v javnem sektorju bi lahko obstajali monopoli in izključne pravice. Zato ta pristop negativnega seznama na noben način ne ogroža sposobnosti države članice EU, da še naprej ohranja pravico po ohranitvi monopola za določeno storitev v prihodnosti.
EU in Kanada se morata odločiti, katere zaveze sta pripravljeni izpolniti v vsakem sektorju in katerih ne, kar vključuje javne tudi javne storitve oziroma druge storitve, kjer je pomembna prožnost prihodnje politike.
Vlade EU bodo še naprej imele možnost, da uvedejo splošno obveznost zagotavljanja javnih storitev za zasebne izvajalce in po potrebi subvencionirajo javne storitve. Trgovinski sporazumi ne uvajajo obveznosti privatizacije ali deregulacije in nič drugače ne bo pri tem obsežnem gospodarskem in trgovinskem sporazumu, ki bo vključeval določbe o trajnostnem razvoju, ki bodo zajemale gospodarske, okoljske in socialne vidike. Takšne določbe bodo v celoti vključene v trgovinski sporazum.
Opažamo pomisleke, ki so bili izraženi v zvezi z delom skupine STO o evropski prepovedi izdelkov iz tjulnjev in kanadskem katranskem pesku. Te pomisleke sicer razumemo, vendar menimo, da obstajajo dobri razlogi, da se ta procesa ločita od pogajanj o obsežnem gospodarskem in trgovinskem sporazumu. Pogajanja - kot to velja za vsa druga trgovinska pogajanja - torej na noben način ne ovirajo EU ali njene partnerske države pri pripravi in izvajanju okoljskih ukrepov.
Natančneje, kar zadeva direktivo o kakovosti goriv, želim povsem jasno povedati, da pogajanja in prihodnji sporazum ne predstavljajo in ne bodo predstavljali nikakršnega negativnega posredovanja v samo izvajanje te direktive.
Spoštovani poslanci, približujemo se sporazumu, ki bo pomagal zagotoviti močno potrebno spodbudo gospodarstvu EU in Kanade. Veselimo se stališč Parlamenta na današnji razpravi in resolucije, ki jo boste sprejeli.
Georgios Papastamkos
Gospa predsednica, nadaljevanje pogajanj na pobudo Kanade, da bi se izboljšalo dvostransko sodelovanje v okviru obsežnega gospodarskega in trgovinska sporazuma, je pozitivna poteza, kot je poudaril predsednik odbora, gospod Moreira. Vendar pa nas skrbi eno vprašanje, ki se nanaša na zvezno ureditev Kanade. S tem mislim na potrebo po neoviranem in enotnem izvajanju sporazuma v posameznih pokrajinah.
V okviru trgovinskih odnosov med dvema partnerkama so me drugim ogroženi pomembni ofenzivni in defenzivni kmetijski interesi. Na tej točki bi rad izrazil mnenje gospoda Jeggla, ki je danes odsoten. Prednost se želi nameniti celoviti zaščiti geografskih označb, in sicer zaradi naraščajočega ponarejanja kakovostnih kmetijskih izdelkov EU. Kot vsi vemo, Kanada, tako kot druge države, ki ščitijo geografske označbe z blagovnimi znamkami, nasprotuje zahtevam, ki jih je EU v tej zvezi postavila na krogu pogajanj v Dohi. Drug problematičen vidik je različna zakonodaja v posameznih pokrajinah.
V zvezi z vprašanjem gensko spremenjenih organizmov želim Parlament opozoriti, da sta Unija in Kanada podpisali za obe strani sprejemljivo rešitev za odpravo te razlike. Kanada se je strinjala, da bo odpravila razliko v zameno za dvostranski ureditveni dialog o biotehnoloških vprašanjih. Komisijo pozivam, naj ohrani visoko raven zaščite, ki jo zagotavlja evropski regulativni okvir v teku pogajanj, ki zdaj potekajo.
Na koncu želim omeniti kanadska državna trgovinska podjetja v kmetijskem sektorju, ki, kot vsi vemo, imajo obsežne pristojnosti in lahko delujejo kot monopoli. Kanadska stran mora dati posebne zaveze. Tudi to je zahteva, ki jo je na pogajanjih v STO poudarila Unija.
David Martin
v imenu skupine S&D. - Gospa predsednica, moja skupina v velikopoteznem, obsežnem gospodarskem in trgovinskem sporazumu s Kanado vidi številne koristi. Vendar postavljamo štiri meje.
Prvič, v zvezi z izkoriščanjem katranskega peska, ki uničuje lokalno raznolikost, vztrajamo pri pravici EU do uporabe direktive o kakovosti goriva, da bi preprečili njegovo uporabo. Veseli me to, kar je v zvezi s tem rekla komisarka.
Drugič, težko si predstavljamo, da bo Parlament odobril trgovinski sporazum s Kanado, dokler se bo Kanada prek STO zoperstavljala prepovedi trgovine, ki jo zahteva EU. Pri tem ne morem sprejeti komisarkinega stališča, da bi morali ti dve zadevi ločiti. Mislim, da sta v očeh volivcev povezani, tako kot sta povezani v mojih očeh. Sporazuma zagotovo ne bom podprl, če ta spor ne bo rešen, še preden pridemo do zadnjih faz njegove sklenitve.
Tretjič, ne moremo sprejeti nobenih omejitev pri zmogljivosti Kanade, da izkoristi prožnost sporazuma TRIPS pri izvozu cenovno ugodnih generičnih zdravil v države v razvoju. To je pomemben vir generičnih zdravil za države v razvoju, zato ne smemo podleči pritiskom farmacevtske industrije in Kanadi otežiti zagotavljanje teh zdravil.
Četrtič, ne moremo sprejeti sporazuma, ki ne obravnava različnih standardov in preferenc lokalnih MSP ter državnih monopolov v Kanadi. Na to je opozoril gospod Papastamkos, ko je govoril o razliki med pokrajinskimi in zveznimi predpisi. To je treba obravnavati še pred zaključkom tega sporazuma.
Če torej ugotovimo, da končno besedilo obravnava ta vprašanja in da si močno prizadeva za zmanjšanje tarif na alkoholne pijače iz EU, stroje iz EU, avtomobile iz EU in druge proizvode, potem bomo tak sporazum o prosti trgovini z veseljem podprli. Vendar pa na teh štirih točkah, ki sem jih omenil, vztrajamo kot na mejah, ki jih je treba ustrezno rešiti v okviru teh pogajanj.
Metin Kazak
Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, resolucija, ki jo je predložil Odbor za mednarodno trgovino jasno izraža podporo tekočim pogajanjem s Kanado o sklenitvi obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma. Kanada je ena od naših najstarejših in najtesnejših trgovinskih partnerk, trenutno 11. po vrsti, potencialne koristi deregulacije dvostranske trgovine pa so očitne, kar med drugim kaže tudi študija, ki sta jo oktobra 2008 opravili Komisija in kanadska vlada.
Zasebni sektor v Evropski uniji in Kanadi je prav tako izrazil močno podporo sklenitvi takšnega obsežnega sporazuma, čeprav so tu še vedno številni izzivi, če upoštevamo vrtoglave cilje, ki so se omenjali na pogajanjih.
Mislim, da moramo najprej oceniti vpliv, ki bo nekoliko osvetlil prednosti in slabosti takšnega sporazuma. Drugič, kako realna so pričakovanja Komisije, da se bodo pogajanja končala do konca leta 2011? Ali lahko Komisija zagotovi tudi, da bo končni sporazum vključeval poglavje o trajnostnem razvoju v skladu z zahtevami Parlamenta? Ali bo to poglavje vključevalo standarde dela, obveznosti, povezane z večstranskimi okoljskimi sporazumi, in učinkovit mehanizem za njihovo izvrševanje?
Ali je že pripravljen načrt, ki bo Komisiji omogočil, da reši vprašanja v zvezi z dostopom na trg? Ali je v bližnji prihodnosti mogoče preseči razlike v smislu gospodarskih struktur in regulativnih sistemov?
Ali Komisija namerava pri reševanju trgovinskih sporov sprejeti uporabo načela vzajemnosti v okviru obstoječih metod pravnega varstva? Ali Komisija meni, da izvajanje pristopa negativnega seznama pri deregulacijskih storitvah lahko dolgoročno določi precedens tudi za druga, prihodnja pogajanja?
To so vprašanja, ki seveda zahtevajo odgovore, ki jih pričakujem.
Keith Taylor
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, kot so omenili že drugi, je Kanada dejansko močna trgovinska partnerka EU. Odprava tarif, o kateri zdaj potekajo pogajanja v okviru obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma, je za našo skupino na splošno sprejemljiva.
A žal ta sporazum postavlja tudi nekatere druge zahteve in politične cilje, ki so po našem mnenju močno zaskrbljujoči. Omenil bom dva, ki nas najbolj mučita, prvi od teh pa je negativni seznam v pogajanjih o liberalizaciji trgovine. V pogajanjih o sporazumih o prosti trgovini se običajno navedejo storitve, ki ste jih pripravljeni liberalizirati. A v okviru teh predlogov so odprte vse storitve razen tistih, ki so že na samem začetku izvzete. Zeleni mislimo, da so nekatere storitve, zlasti pa tiste, ki imajo opravka s splošnim javnim interesom, preobčutljive in potencialno preveč ranljive, da bi se o njih pogajali v okviru pristopa negativnega seznama. Vložili smo nekaj predlogov sprememb in od naših kolegov poslancev pričakujemo nekaj podpore.
Drugo, kar nas skrbi, so javna naročila. Skrbi nas vpliv obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma na javna naročila. Če navedem samo en primer: v okviru tega sporazuma bo Akt o zeleni energiji pokrajine Ontario nezakonit. Akt podpira proizvodnjo in črpanje obnovljivih virov energije ter neposredne naložbe v lokalna goapodarstva. To je samo en primer, kako bo obsežni gospodarski in trgovinski sporazum posegel v notranjo politiko Kanade.
Čeprav je Kanada ena naših najstarejših trgovinskih partnerk, ne moremo zanikati, da se naša mnenja včasih tudi razlikujejo. Kanada na primer nasprotuje politikam EU v zvezi z GSO. V okviru STO nasprotuje prepovedi EU v zvezi s trgovanjem z izdelki iz tjulnjev, vključno z barbarskim vsakoletnim pokolom tjulnjev, in ne pozabimo, da se bori tudi proti direktivi EU o kakovosti goriva, da bi zaščitila svoj izvoz katranskega peska v EU.
Mislim, da je pomembno, da izrazimo vse te skrbi in od Komisije zahtevamo, da ostane trdna v svojih načelih in politikah v zvezi s to državo.
Paul Murphy
v imenu skupine GUE/NGL. - Gospa predsednica, pogajanja o trgovinskem sporazumu med EU in Kanado vodijo velike evropske in kanadske multinacionalke, ki želijo imeti na trgu dostop do ključnih javnih storitev, da bi lahko ustvarjale dobiček na račun delavcev in potrošnikov. Ta sporazum bo listina za namen privatizacije, zlasti kara zadeva vodo, telekomunikacije in električno energijo. Poglavje o vlaganjih bo - in to je sramotno - korporacijam podelil pravico, da tožijo vlade, kadar bi jim socialne ali okoljske politike onemogočile ustvarjanje dobička.
Kanadski katranski pesek je postal igrišče velikih naftnih družb, kot so BP, Total in Shell. Ta naftna nahajališča ustvarjajo več kot trikratno količino emisij ogljika kot običajna nafta, njihovo izkoriščanje pa je tudi skrajno škodljivo za lokalno okolje in predstavlja grožnjo avtohtonim skupnostim, ki živijo v regiji.
Kolikor razumem, bi ta trgovinski sporazum lahko onemogočil težnje za prekinitev uvoza te nafte v Evropo. Kar je zdaj nujno potrebno, je skupno ukrepanje evropskih in kanadskih sindikalnih gibanj, ki bi se skupaj z okoljskimi in avtohtonimi aktivisti uprli temu predlogu sporazuma.
William  Dartmouth
v imenu skupine EFD. - Gospa predsednica, prizadevanje Komisije in Parlamenta, da bi predlagani trgovinski sporazum s Kanado uporabili za to, da bi vplivali na notranje zadeve te države, je enostavno napačno. Če kanadska vlada meni, da je katranski pesek okoljsko sprejemljiv in gospodarsko koristen, potem je to povsem njihova stvar. V resnici bi morali prav vsi pozdraviti to okrepitev in diverzifikacijo svetovne energije.
Kar zadeva britanske nacionalne interese, koalicijska vlada dosledno zanemarja trgovinske odnose s Commonwealthom, katerega ustanovna članica je tudi Kanada. Če parafraziram komentatorko Ruth Lea: ker se komisar za trgovino pogaja o trgovinskem sporazumu v imenu celotne EU, potem je kruta resnica ta, da članstvo v EU ovira gospodarske obete Britanije.
Andreas Mölzer
(DE) Gospa predsednica, lahko so izredno veseli, da naši dolgotrajni odnosi s Kanado, eno naših najstarejših in najtesnejših trgovinskih partnerk na svetu, temeljijo na skupnih koreninah in vrednotah.
Kot vemo, je bila v zadnjih desetletjih sklenjena cela vrsta okvirnih sporazumov o trgovinskih in gospodarskih odnosih, vse od sektorskih sporazumov, pa tja do najbolj raznolikih trgovinskih pobud. Obsežen gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado, v zvezi s katerim je treba verjetno rešiti samo še nekaj zadnjih manjših podrobnosti, bo verjetno začel veljati v bližnji prihodnosti.
Čeprav predhodnik tega sporazuma dejansko ni bil nikoli sklenjen, se zdi, da so tokrat v to vsi prepričani. Glavni kanadski pogajalec je v začetku leta celo priznal, da je ta sporazum bil prednostna naloga za Kanado. EU se kot druga največja trgovinska partnerka jasno namerava postaviti kot protiutež trgu ZDA; in obratno: kar zadeva Evropo, Kanada predstavlja dostop do gospodarskega prostora družbe NAFTA.
Če se izkaže, da imajo strokovnjaki prav, bi sklenitev obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma lahko povečala dvostransko trgovino med Evropsko unijo in Kanado, in sicer za 20 % do leta 2014. To so izredno privlačni obeti, zlasti v gospodarsko napetih časih. Če pomislimo, da je ima Kanada za Savdsko Arabijo največje naftne rezerve, potem je to verjetno tudi strateškega pomena v okviru evropskih prizadevanj za večjo energetsko varnost, česar zagotovo ne smemo pozabiti.
Christofer Fjellner
(SV) Gospa predsednica, Kanada je ena izmed naših najpomembnejših trgovinskih partnerk. Zato je to tudi eden izmed najpomembnejših sporazumov o prosti trgovini. Prinaša velike koristi, vse študije pa kažejo, da bi lahko v veliki meri povečal tudi trgovino. Številni kolegi poslanci se osredotočajo na grožnje in tveganja in na to, da bi iz tega naredili problem, sam pa menim, da je pomembno, da naredimo korak nazaj in se osredotočimo na to, zakaj želimo ta pogajanja.
Razlog je v tem, da lahko vidimo neverjeten potencial, ki se lahko uresniči na področju rasti, trgovine in razvoja. To je nekaj, kar vsi pozdravljamo. Od tega sporazuma pričakujem zelo veliko, saj je tako velikopotezen. Pogosto pravimo, da bi naši sporazumi o prosti trgovini morali biti velikopotezni: ta to dejansko je. Na podlagi tega sporazuma bi se prosta trgovina lahko bolj razširila, meje med Evropo in Kanado pa bi lahko postale bolj odprte od meja, ki trenutno obstajajo med Kanado in Združenimi državami. To je treba poudariti. Bil bi zgodovinski dosežek, če bi s prosto trgovino s Kanado uspeli premostiti Atlantik.
Posebej bi rad omenil trgovino s storitvami. Prav ta trgovina s storitvami je namreč tista, ki se nekaterim zdi problematična, vendar je to jasno eno od najpomembnejših strateških področij, ki jih imamo, zlasti ko gre za finančne storitve. Rad bi slišal, kaj lahko Komisija pove o tem, kako poteka ta del pogajanj, saj vem, da je bilo v zvezi s tem vprašanjem izraženih nekaj nasprotovanj. Kot sem rekel, to je pomembno strateško področje v interesu Evrope.
Na koncu želim Komisijo pozvati, naj prepreči, da bi se ta proces zavlačeval. Ne smemo dopustiti, da bi se pogajanja upočasnila. To je po mojem mnenju največja grožnja: da bi spori o različnih postranskih vprašanjih odvrnili pozornost od glavnega vprašanja. Kar je očitno pomembno, je oblikovanje večjega obsega proste trgovine. Ko smo pričeli s temi pogajanji o prosti trgovini, so vsi, ki so bili vanj vključeni, pokazali zelo pozitivno držo. Zato mislim, da je pomembno, da poskrbimo, da bomo zaključili prav v takšnem duhu in da ne bomo dovolili, da bi se pogajanja predolgo zavlekla.
Harlem Désir
(FR) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, obsežen gospodarski in trgovinski sporazum, o katerem se pogajamo s Kanado, bo okrepil naše vezi z veliko in dolgoletno partnersko državo EU. To pozdravljamo, vendar moramo upoštevati vse njegove posledice in ne samo koristi, ki jih bo prinesel nekaterim gospodarskim sektorjem ali nekaterim velikim mednarodnim vlagateljem.
Sporazum mora predvsem spoštovati socialne in okoljske modele obeh strani - držav članic EU in Kanade - in njihovo zmogljivost, da še naprej sprejemajo zakonodajo na področjih, ki so prednostnega pomena za našo družbo. To niso zgolj podrobnosti ali točke, ki bi jih lahko pustili za kdaj drugič.
Kar zadeva javne storitve, je pristop negativnega seznama, ki ga je izbrala Komisija, nevaren. Je daleč preširok in slabo opredeljen, zato ne želimo, da bi postal precedens. S splošnega vidika mora poglavje o naložbah spoštovati tudi pravico obeh strani do sprejemanja zakonodaje na področjih, kot so med drugim okolje, javno zdravje, pravice zaposlenih in potrošnikov, industrijska politika in kulturna raznolikost. Komisijo pozivamo, da iz področja uporabe sporazumov izključi sektorje, kot so kultura, izobraževanje in javno zdravje. V tem smislu - in kot so rekli drugi poslanci - del, ki se nanaša na intelektualno lastnino, ne sme ogroziti vprašanj, povezanih s proizvodnjo generičnih zdravil.
Kar zadeva okolje, imamo pomisleke in pozivamo k naložbam. V zvezi z vplivom sporazuma na naftne vrtine sporazum ne sme imeti učinka, s katerim bi evropska zakonodaja imela manj moči, ko gre za uporabo direktive o kakovosti goriva, niti ne sme omejiti možnosti Kanade, da v prihodnosti ureja te naftne vrtine v okviru svojih okoljskih pristojnosti.
Komisijo tudi pozivamo - vseeno pa postavljamo vprašanje -, naj spremlja vpliv na ribiški sektor na območjih, kot sta St. Pierre in Miquelon. To so območja Evrope, ki bi jih popolna liberalizacija tega sektorja lahko hudo prizadela.
Naj ponovim še, kar je rekel gospod Kazak, da mora poglavje o trajnostnem razvoju vključevati socialne in okoljske zaveze, predvsem pa socialno in okoljsko odgovornosti velikih multinacionalk.
Franz Obermayr
(DE) (Govornik je na gospoda Fjellnera v skladu s členom 149(8) poslovnika naslovil vprašanje na podlagi modrega kartončka)
Gospod Fjellner je vse to predstavil v zelo pozitivni luči in dejal, da ne smemo dovoliti, da bi se ta proces zavlekel. Zato želim vprašati naslednje: Kako lahko pozitivno gledamo na dejstvo, da se v Kanadi vsako leto uniči območje, ki obsega eno osmino Avstrije, in sicer prav pri izkoriščanju tega katranskega peska, in da se avtohtonim skupnostim pri tem odvzemajo vsi viri za življenje? Ali na vse to zares gleda v tako neverjetno pozitivni luči in ali ni Evropa tudi delno odgovorna za določitev ustreznih pogojev v tej zvezi?
Christofer Fjellner
(SV) Gospa predsednica, rad bi odgovoril na vprašanje gospoda Obermayra. Mislim, da v svojem govoru nisem omenjal katranskega peska, vendar menim, da bi bilo naivno misliti, da bi se celoten sporazum o prosti trgovini s Kanado moral vrteti samo okrog tega vprašanja. S tem bi izgubili našo perspektivo. Samoumevno je, da moramo v teh sporazumih o prosti trgovini določiti jasne okoljske zahteve. To je nekaj, kar počnemo v vseh naših sporazumih o prosti trgovini, vendar pa ne moremo dovoliti, da bi se celoten sporazum s Kanado vrtel zgolj okrog pogajanj o vprašanju katranskega peska.
Chris Davies
Gospa predsednica, namera Komisije je, da opredeli vnaprej določene vrednote glede uporabe katranskega peska - ne samo iz Kanade, temveč iz vseh drugih virov, med drugim na primer tudi iz Venezuele -, in sicer za namen zmanjšanja toplogredne intenzivnosti goriv, kot to zahteva direktiva o kakovosti goriva.
Kanada je močno lobirala, da bi nam to preprečila. Sestal sem se z ministrom za energetiko iz Alberte, ki je opravljal številne obiske, in prepričan sem, da so to počeli tudi drugi. Kanada je lobirala tudi pri državah članicah in pojavila se je tudi grožnja, da nas bo Kanada odpeljala na Svetovno trgovinsko organizacijo, če bo tak sporazum sprejet.
Kanadi moramo reči, naj odneha. Kanada služi ogromno denarja z izkoriščanjem katranskega peska, vendar se je v okviru Kjotskega protokola tudi zavezala, da bo zmanjšala svoje emisije CO2, te zaveze pa je prelomila zaradi finančnih koristi, ki jih ima od katranskega peska. Ne želimo si spora s Kanado, vendar moramo biti vztrajni in ne smemo bežati pred neprijetno resnico.
Frieda Brepoels
(NL) Gospa predsednica, gospa komisarka, v okviru tekočih pogajanj s Kanado se še enkrat pojavlja problem lova na tjulnje. To ste omenili tudi sami. Pred nekaj leti sem bila poročevalka Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrana, ostajam pa zagovornica prepovedi prodaje izdelkov iz tjulnjev. Zato iskreno prosim moje kolege poslance in tudi Komisijo, da tega problema ne pozabijo.
Pred približno dvema letoma smo v Parlamentu z veliko večino potrdili prepoved trgovine kljub močnemu pritisku, s katerim je Kanada od Parlamenta in drugih institucij zahtevala, da ublažijo to zakonodajo. Ključni dejavnik za nas je bil predvsem glas več milijonov evropskih državljanov, ki so izrazili svoje nasprotovanje temu nečloveškemu pokolu.
Prepoved ni neučinkovita. Zaradi te zakonodaje se je med drugim trg precej sesul, saj je v primerjavi z 217.000 ubitih živali v letu 2008 letos ta številka znašala 38.000, cena krzna pa je prav tako s 100 USD v letu 2006 padla na 15 USD v letu 2009. Kanada zdaj poskuša prodreti na nove trge, na primer na Kitajsko, a tudi tam se že slišijo zahteve po prepovedi trgovine. Zato je vredno obžalovanja, da se Kanada še vedno poskuša boriti proti tej evropski zakonodaji prek STO. Zato je tudi pomembno, da Parlament na tem mestu Kanadi ponovno pošlje močno sporočilo. Tej zakonodaji, ki smo jo tako dolgo pripravljali tako znotraj kot zunaj Unije, se ne bomo odpovedali. Upam, da bodo moji kolegi poslanci jutri v velikem številu podprli predloge sprememb, ki sem jih predložila skupaj s številnimi drugimi poslanci.
Helmut Scholz
(DE) Gospa predsednica, gospa komisarka, pogajanja s Kanado so pogajanja z državo, ki ima močno gospodarstvo in zelo dobro razvit pravni sistem. Zato je toliko bolj nerazumljivo, da želi Komisija v ta sporazum vključiti, če ne celo prikriti, sporazum o vlaganju, da bi podjetjem dala neposredno pravico do pravnega ukrepanja pred posebnim arbitražnim sodiščem. Zakaj o odškodninah v primeru dvoma ne bi vendar moglo odločati navadno sodišče?
Katerim sodiščem Komisija nikakor ne zaupa? So to kanadska sodišča ali sodišča v Evropski uniji? Mar ne vidite, da boste s tem delom sporazuma diskriminirali lokalna podjetja?
Kot je že omenilo nekaj poslancev, tudi moja skupina ostro nasprotuje pristopu Komisije, ki sporazum izkorišča, da bi prek negativnega seznama vsilila liberalizacijo storitev. To postavlja na glavo pristop, ki se je uporabljal do zdaj in v skladu s katerim so pogodbene partnerke opredeljevale področja, za katera so si aktivno prizadevale, da bi se odprla. Javne storitve želimo ohraniti.
Komisijo bi tudi prosil, da pojasni svojo zavrnitev predlogov Kanade v zvezi s socialno in okoljsko politiko, ki bi jih morali za namen poglavja o trajnosti pozitivno sprejeti. Evropski parlament poziva tudi k zaščiti delavcev, plačilu nadur, minimalnih plačah in odpravi socialnega dampinga.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Gospa predsednica, potencialne koristi za Kanado in Evropsko unijo so očitne in imajo podporo v raziskavah, čedalje večja podpora pa prihaja tudi iz zasebnega sektorja. To je treba pozdraviti in spodbuditi nadaljnje sodelovanje. Ker pa se dobro zavedamo okoljskih problemov v Evropi, bi morali biti neomajni in načelno zahtevati, da Kanada izpolni naše stroge standarde. Zelo sem vesel, da je komisarka to omenila v svojem govoru.
Vendar pa se ne smemo osredotočiti samo na trajnostni razvoj, temveč preučiti tudi vprašanje izkoriščanja virov, ki predstavljajo tveganje za življenje in zdravje, kot je azbest, katerega uporaba in izkoriščanje sta v Evropi prepovedana. Poleg tega bi morali biti pozorni na razliko v predpisih o gensko spremenjenih organizmih. Ta je še posebno občutljiva tema za mojo državo, seveda pa je za obe strani pomembno tudi celo poglavje o kmetijstvu. Opozoriti je treba tudi, da imamo obveznost do zmanjšanja emisij CO2.
Zadnje vprašanje, ki ni nič manj pomembno, je trgovina z izdelki iz tjulnjev. To je področje, na katerem moramo neomajno zahtevati spoštovanje naših prepovedi. Če upoštevamo vse te pomembne zadeve, potem bodo po mojem mnenju naši gospodarski odnosi dosegli svoj polni potencial, saj jih bosta podprli obe strani. To bi moral spodbujati tudi naš parlament.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, v resnici sem nameraval spregovoriti o več točkah. Tega zdaj ne bo storil, ker bi rad povedal nekaj drugega.
Komisije preprosto ne razumem. Morala bi biti varuh evropskega prava, vključno z zakonodajo, ki smo jo sprejeli, a ko gre za trgovinski sporazum s Kanado, pravi, da je pomembno, da nekateri zaslužijo dovolj denarja, ni pa pomembno, da evropsko pravo ostane pravo. Ne razumem, kako lahko Komisija reče, da nam v zvezi s temi vprašanji ni treba razpravljati o prepovedi uvoza izdelkov iz tjulnjev. Tu govorimo o partnerjih, partnerji pa morajo vzajemno spoštovati svoje vrednote, stališča in interese, namesto da zaradi teh vredno drug drugega vlečejo pred sodišče STO. Po mojem mnenju to ni smisel trgovinskega partnerstva. Očitno je, da brez vzajemnega spoštovanja in izmenjave mnenj med stranmi, ti strani ne bosta mogli dobro sodelovati na področju trgovine. Če Kanada ne preneha z ukrepi proti prepovedi izvoza izdelkov iz tjulnjev še pred sklenitvijo takšnega sporazuma, potem menim, da tega trgovinskega sporazuma ne bi smeli sprejeti. Kot sem rekel, dobri partnerji ne vlečejo drug drugega pred sodišče STO zaradi njihovih prepričanj. Dobri partnerji sodelujejo.
Elie Hoarau
(FR) Gospa predsednica, v okviru pogajanj o sporazumih Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika, zlasti s Kanado, je vodja delegacije EU zagotovil, da bo umaknil francoska ribolovna kvota tuna vrnjena ribičem iz St. Pierra in Miquelona. Obljuba ni bila izpolnjena, ribiči, tako kot gospodarstvo St. Pierra in Miquelona, pa danes čutijo posledice.
S pogajanji, ki trenutno potekajo v zvezi z gospodarskim in trgovinskim sporazumom med EU in Kanado, se ne sme - spet - žrtvovati to, kar je še ostalo od gospodarstva St. Pierra in Miquelona. Zato sem v zvezi s to temo vložila predlog spremembe.
Komisijo pozivam, da ves čas pogajanj poskrbi za zaščito strateških komercialnih interesov St. Pierra in Miquelona. Gospa komisarka, ali nam lahko to zagotovite?
Gianluca Susta
(IT) Gospa predsednica, čutim, da moram opozoriti na to, da med nekaterimi poslanci v tej dvorani še vedno prevladuje strah in potreba po zagovarjanju evropskih interesov: z drugimi besedami, umaknili so se v defenzivo.
Jaz pa menim, da je ta sporazum z državo, s katero nas že dolgo časa povezuje prijateljska vez, pomemben, vendar samo, če bo sklenjen na pravi podlagi, tj. na podlagi prave vzajemnosti, in če bo uravnotežen in velikopotezen. Ne sme se omejevati samo na odpravo tarifnih ali netarifnih ovir, temveč mora predstavljati priložnost za odločen skok pri odpravi razlik v okoljski in zdravstveni politiki, s čimer mislim predvsem na kmetijski sektor, zaščito živalskih vrst, ki jim grozi izumrtje, ter posebne gospodarsko privlačne dejavnosti, ki imajo velik vpliv na okolje, kot sta izkopavanje azbesta ali črpanje nafte, ali ki najrevnejšim državam ovirajo dostop do zdravil.
Vendar pa moramo ostati pozitivni in ne defenzivni, kot v primeru Japonske.
Zato želim poudariti, da je treba izboljšati vzajemnost v smislu varstva intelektualne lastnine, vključno z blagovnimi znamkami, geografskimi označbami in pravili za vzajemno podporo dvostranskih naložb, ki so usmerjene predvsem v inovacije in tehnologijo in ki jih spodbujajo stališča, ki jih je Evropski parlament že sprejel na tem področju.
Gospa predsednica, mislim, da so številni dvostranski sporazumi med Kanado in državami članicami najboljša podlaga, na kateri lahko zgradimo trden sporazum o prosti trgovini na komercialnem področju, in sicer zahvaljujoč prijateljstvu, ki ga je že mogoče čutiti v OZN, skupini G8, Natu in Mednarodni varnostni podporni sili v Afganistanu, tj. prijateljstvu, ki temelji na idealih demokracije in svobode, ki so značilni za Kanado in Evropsko unijo.
Kriton Arsenis
(EL) Gospa predsednica, tudi jaz bi rad spregovoril o vprašanju katranskega peska; to je pomembno vprašanje, saj se prav zaradi tega ne spoštuje podoben sporazum, ki smo ga že sklenili s Kanado, tj. mednarodni sporazum o zavezah v okviru Kjotskega protokola. Mislimo, da bo Kanada v sporazumu, o katerem razpravljamo danes, zavzela drugačno stališče.
Kanada se v vsakem primeru bori, da v okviru te pogodbe zagotovi prosto trgovino in liberaliziran sistem naložb za nafto, ki se pridobiva iz katranskega peska. Študija vpliva tega sporazuma na okolje, ki smo jo plačali, ne vključuje presoje vpliva liberalizacije na katranski pesek. Z drugimi besedami: imamo trgovinski sporazum, ki se nanaša na posebne ukrepe za trgovanje z nafto, pridobljeno iz katranskega peska, in imamo študijo vpliva tega sporazuma, ki ne vključuje presoje vpliva te dejavnosti.
Parlament zaradi tega zelo težko potrdi kakršen koli sporazum, do katerega bo na koncu prišlo. To pa zato, ker govorimo o borealnih gozdovih, o približno četrtini deviških gozdov sveta, to pridobivanje nafte pa bo ogrozilo tako te gozdove kot njihovo lokalno biotsko raznovrstnost in avtohtone prebivalce.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, mislim, da so se odnosi med EU in Kanado znašli na razpotju. Pogajanja o podpisu gospodarskega sporazuma še vedno potekajo, v končni dokument pa je treba vključiti prednostne naloge obeh strank.
Zato moram poudariti razlike v sanitarnih standardih. S soglasjem bi se izognili negativnemu vplivu na evropski kmetijski sektor. Poleg tega mora sporazum upoštevati tudi rezultat reforme skupne kmetijske politike. Pojasnila o poglavju o trajnostnem razvoju so pomembna. EU je opredelila svoje okoljske standarde v skladu z zahtevami držav članic. Preverjanje njihove združljivosti s standardi, ki jih predlaga Kanada, je ključnega pomena za zagotovitev učinkovitosti končnega sporazuma. Mislim, da je treba več pozornosti nameniti tudi vplivu vprašanja črpanja in raziskav o nafti na pogajanja. Zato mora Komisija pojasniti, kje v tem dokumentu se upošteva direktiva o kakovosti goriva.
Seán Kelly
Gospa predsednica, v primerjavi s prejšnjo razpravo, ki je bila v svojem pristopu tako rekoč enoglasna, je ta pravo nasprotje. Mnoge ta predlagani sporazum o prosti trgovini zelo skrbi. Sporazumi o prosti trgovini, dvostranski sporazumi, so v tem trenutku norma in mislim, da imamo s Kanado precej več skupnih točk kot razlik. Tam je demokracija. Tam se spoštujejo človekove pravice. Ljudje govorijo v glavnem angleško in francosko, evropske jezike, in pripravljeni so sprejeti veliko ljudi, tudi prebivalcev iz moje države, ki na Irskem ne morejo najti zaposlitve.
Obstaja nekaj problemov, ki se v glavnem nanašajo na tjulnje in katranski pesek. Ta vprašanja so seveda pomembna, vendar mislim, da bodo Kanadčani na koncu zavrnili nekatere točke, o katerih govorimo tukaj - ker sem član delegacije EU-Kanada, ker smo o teh zadevah razpravljali in ker bodo dobile drugačno perspektivo -, zato je pomembno, da se z njimi še naprej pogajamo o teh vprašanjih. Bistvo pa je - in tega razen komisarke ni omenil nihče -, da bo sporazum o prosti trgovini, če se bomo uspeli o njem dogovoriti, obema gospodarstvoma prinesel koristi v višini 20 milijard EUR. Velja poskusiti.
(GA) Hvala, gospa predsednica.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, Komisiji bi rad čestital za tako intenzivno vodenje pogajanj. Na koncu gre vendarle za trgovinske odnose in mislim, da je treba v ločenih sporazumih jasno urediti tudi okoljska in socialna vprašanja. Dober primer za to je Kjoto, katerega namen je bil izboljšati standarde na mednarodni ravni. Zato moramo biti v teh naših pogajanjih popolnoma jasni.
Tako kot sta energetska politika in pridobivanje energija zadeva držav članic v Evropi, moramo sprejeti, da bi tudi Kanadčani in kanadska demokracija morala odločiti, kako se bo energija pridobivala tam in katere okoljske vplive se bodo upoštevale. Prizadevati si moramo, da se bo v tej zvezi vzpostavil raziskovalni program, ki bo omogočil, da se bodo ti viri lahko uporabljali na način, ki bo čim bolj prijazen za okolje in trajnosten. Komisarka Geoghegan-Quinn, mogoče bi lahko tukaj dali nekakšno spodbudo, da bi se poleg tega trgovinskega sporazuma sprejel tudi raziskovalni program v zvezi s katranskim peskom.
Zuzana Roithová
(CS) Gospa predsednica, gospa komisarka, v celoti podpiram pomisleke mojih kolegov iz Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. Vprašanje je, ali se lahko razrešijo v tem sporazumu oziroma ali so potrebni drugi sporazumi, kot je dejal gospod Rübig. Vendar pa želim na tej točki opozoriti na en velik problem, to pa je ratifikacija tega sporazuma. Češki parlament je na primer že blokiral ratifikacijo sporazuma o prometu, in sicer zaradi nenehnega spora s Kanado glede odprave vizumskih zahtev za češke državljane. To je izredno resno vprašanje in obstaja nevarnost, da bo tudi ratifikacija tega sporazuma blokirana, dokler Komisija ne bo ustrezno rešila tega vprašanja. Prosim, da se temu vprašanju resno posvetite.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, Kanada je trenutno enajsta največja trgovinska partnerka Evropske unije: trgovinski odnosi med Evropsko unijo in Kanada so leta 2010 predstavljali 1,6 % skupne zunanje trgovine EU.
Leta 2010 je bilo 26 % uvoza Evropske unije iz Kanade in 37 % izvoza Evropske unije v Kanado povezanih s trgovino s stroji in prometno opremo. Zanima me, kako ta sporazum vpliva na strategijo industrijske politike Evropske unije in na njeno strategijo v zvezi s surovinami in redkimi zemeljskimi elementi. V zvezi z deregulacijo storitev - ker je bila pač tukaj omenjena - bi vas, gospa komisarka, želela vprašati, kako bo ta sporazum povezan s sporazumom o varnosti v civilnem letalstvu in sporazumom o zračnem prometu med Evropsko unijo in Kanado. Cilj obeh sporazumom je konkurenčnost evropskega in kanadskega trga na tem področju, saj sta oba izredno pomembna za sektor zračnega prometa. Zato me tudi zanima, kako bo trgovinski sporazum vplival na druge sporazume, ki sta jih Evropska unija in Kanada že podpisali.
George Sabin Cutaş
(RO) Gospa predsednica, tudi jaz želim poudariti, kako pomembno je, da se sklenejo pogajanja o gospodarskem in trgovinskem sporazumu med Evropsko unijo in Kanado in s tem okrepijo trgovinske in gospodarske vezi, ki so že zdaj precejšnje in prinašajo korist. Vendar pa si mora v teh pogajanjih izvršilni organ Evrope prizadevati za velikopotezen trgovinski sporazum, ki bo podprl prosto trgovino in vseboval pravno zavezujoče elemente socialnega varstva in varstva okolja.
Ta sporazum ne sme ogroziti zmožnosti Unije, da pregleda direktivo o kakovosti goriva in zavrne uvoz nafte iz katranskega peska, saj takšno pridobivanje ustvarja več ogljikovega dioksida od konvencionalne metode črpanja nafte, zaradi česar ima tudi velike škodljive učinke za okolje. Če bo Evropska unija zavrnila tako pridobljeno nafto, bo ohranila svojo verodostojnost v smislu svoje želje, da ščiti okolje in upošteva cilje Kjotskega protokola.
Ioan Enciu
(RO) Gospa predsednica, obsežni gospodarski in trgovinski sporazum predstavlja izredno pomemben korak naprej k plodni prihodnosti tako za Evropsko unijo kot Kanado. Podpiram ta projekt in zelo sem zadovoljen z doseženim napredkom. Mislim, da smo na pravi poti, da še letos sklenemo pogajanja. Vendar pa moram opozoriti, da sta med vsemi točkami, o katerih smo razpravljali, še dve, ki jih je treba rešiti, da bi se izognili problemom, do katerih bi prišlo v času ratifikacije v nekaterih državah članicah, če bi ostali nerešeni. Gre za črpanje nafte iz bituminoznega skrilavca, ki je lahko nevarno za okolje in lokalne skupnosti na tem področju, kakor tudi na pomanjkanje vzajemnosti v primeru obveznih vizumskih zahtev za bolgarske, romunske in češke državljane.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, to je samo še en sistema, tj. trgovinske politike Evropske unije, sistema, ki se vsak dan razrašča in katerega posledice močno, vendar na različne načine, vplivajo na različne države članice. Sporazumi, ki so jasen izraz te politike, v osnovi temeljijo na prosti trgovini, katere cilji in učinki so jasno vidni v z njo povezani retoriki: v t.i. "ofenzivnih interesih", kot da bi govorili o vojni. To so sporazumi, ki jim primanjkuje demokratične legitimnosti, kar je še toliko pogosteje, saj pogajanja o njih skoraj vedno potekajo v največji tajnosti, za hrbti ljudi, in sicer ker želijo prikriti svoj gospodarski, socialen in okoljski vpliv, se izogniti odprti razpravi in počistiti stvari. To se spet dogaja.
Ker naj bi pogajanja že precej napredovala in ker je njihov zaključek predviden v letu 2011, se je treba še temeljito pogovoriti o vplivu sporazuma na sektorje in države. Njegova vsebina ni nič novega: odprtje trgov in liberalizacija storitev, vključno s čedalje bolj komercializiranimi javnimi storitvami, ki so odvisne od volje multinacionalk, zaradi česar države članice še toliko težje izvajajo socialno nalogo na teh področjih. Posledice so vsem jasne: peščica obvladuje trg, vpliv na šibkejše proizvodne sisteme in več izgovorov za napade na pravice ter delovne in življenjske razmere.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, Evropska unija se v okviru svojih pristojnosti vključuje v pogajanja o trgovinskih in gospodarskih sporazumih z vsemi vplivnimi državami.
Čeprav je Kanada močno prisotna v mednarodni trgovini in je ena najstarejših trgovinskih partnerk Evropske unije, se moramo po sklenitvi obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Kanado tega lotiti zelo previdno in konstruktivno. Naša razhajajoča stališča na področjih, kot so politika na področju zdravil, ribiška politika in pridobivanje nafte iz katranskega peska, se morajo v sporazumu opredeliti tako, da bodo predstavljala politiko Evropske unije in obenem spoštovala vidike naše trgovinske partnerke. Vzajemnost je v središču usklajenih trgovinskih in gospodarskih odnosov. Vendar pa obsežen gospodarski in trgovinski sporazum ne sme na noben način oslabiti evropskih vzpostavljenih in sprejetih parametrov potrjevanja. Rad bi verjel, da bo Evropska komisija, ko se bomo približali koncu, kos izzivu iskanja ustrezne rešitve za preostale probleme.
Franz Obermayr
(DE) Gospa predsednica, Kanada je - to želim reči na začetku - čudovita država. Čudoviti ljudje, čudoviti dosežki - je pomembna partnerka EU. Vendar pa moramo dobri partnerki postaviti vprašanja. Številni kolegi poslanci nimajo prav, ko v tej zadevi danes vidijo zgolj problem peska in tjulnjev. Katranski pesek je samo en primer neverjetnega uničenja okolja. Vsi, ki so kdaj bili v Kanadi, vedo, da uničevanje okolja v tej državi dosega enako raven kot v Braziliji.
To uničevanje ljudi vpliva tudi na avtohtone prebivalce. Uničuje se njihovo okolje. Tega ne more ignorirati nihče, ki ve vsaj nekaj o Kanadi, ki je bil v Britanski Kolumbiji in ve, kako so mednarodne korporacije tam izkoristile svoj vpliv, da bi avtohtone prebivalce prisilile, da se odpovejo domu svojih prednikov in privolijo v prodajo teh območij.
Veliko govorimo o jasnem jeziku in zaščiti manjšin v državah, ki ležijo ob EU. Vendar pa je tudi pomembno, da spregovorimo o zaščiti manjšin, ki jih predstavlja avtohtono prebivalstvo Kanade.
Maria Geoghegan-Quinn
članica Komisije. - (GA) Gospa predsednica, spoštovani poslanci, najprej bi se želela zahvaliti vsem poslancem, ki so se udeležili te razprave, in Vitalu Moreiri, ki je zastavil vprašanje v Parlamentu.
Komisija je natančno prisluhnila vsebini vaših vprašanj in upam, da smo odgovorili na vaše pomisleke, ki se mogoče skrivajo v ozadju.
Kot veste, pogajanja dobro napredujejo. Komisija si prizadeva za uravnotežen, velikopotezen, visoko kakovosten sporazum, želi pa tudi, da bi bil enako velikopotezen pri vprašanju trajnostnega razvoja. Kanada je zelo razvita, enako misleča partnerka s strateškimi povezavami, ki daleč presegajo trgovino in naložbe. EU in Kanada imata skupne velikopotezne pogajalske cilje, ki se lahko uresničijo v obojestransko korist in ustvarijo potencial za nove priložnosti.
Dovolite mi, da poudarim predvsem dve stvari. Kar zadeva vprašanja v zvezi s katranskim peskom in vaše pomisleke glede teh pogajanj, in sicer v zvezi z vključitvijo direktive o kakovosti goriva v področje uporabe regulativnih določb o sodelovanju, ki jih vsebuje obsežen gospodarski in trgovinski sporazum, se morata o njih strinjati obe strani. Regulativne določbe o sodelovanju, ki jih vsebuje obsežen gospodarski in trgovinski sporazum, ne bodo določale nikakršne obveznosti za takšne razprave. Komisija poleg tega ne predlaga nikakršnega sprejemanja zavez, ki bi omejevale regulativno svobodo EU, bodisi pri okoljski vprašanjih, kot je kakovost goriva, ali katerem koli drugem temeljnem cilju politike.
Kot sem omenila v uvodu, je ta sporazum zelo koristen za obe gospodarstvi, a ne samo v materialnem smislu. V obeh državah se bodo ustvarile priložnosti za podjetniški in proizvodni sektor, in sicer zahvaljujoč odpravi bolj ali manj vseh uvoznih tarif ter boljšemu tržnemu dostopu za storitve in vlagatelje. Potrošniki bodo imeli korist od ugodnih nakupov in večjega dostopa do visoko kakovostnih storitev. Obenem bo povečan tok tujih neposrednih naložb deloval kot katalizator za ustvarjanje delovnih mest in povečanje plač.
Obsežni gospodarski in trgovinski sporazum bo obravnaval tudi regulativne ovire, kot so sanitarni in fitosanitarni ukrepi, carinski postopki in pravila konkurence. Evropske pravice intelektualne lastnine bodo pridobile še večjo zaščito. Vzajemen dostop do trga javnih naročil obeh strani ne bo pomenil samo prihranka za javni proračun, temveč bo tudi zagotovil ogromne poslovne priložnosti.
Komisija je zato prepričana, da bo to dober in uravnotežen sporazum. Naša nocojšnja razprava pa nam omogoča, da predstavimo pomembna pojasnila. Komisija v tem okviru vse skupaj natančno upošteva, pozdravlja resolucijo o trgovinskih odnosih med EU in Kanado, ki jo bo sprejel Parlament, in se zahvaljuje za njegovo splošno podporo.
Moj kolega, komisar De Gucht, vas bo seveda še naprej obveščal o napredku v procesu sprejema obsežnega gospodarskega in trgovinskega sporazuma.
Predsednica
Prejela sem en predlog resolucije, predložene v skladu s členom 115(5) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Elisabeth Köstinger
v pisni obliki. - (DE) Evropska unija in Kanada imata že veliko let dobre, trdne trgovinske odnose. Kanada je celo ena najstarejših trgovinskih partnerk EU. EU je sredi sedemdesetih let prejšnjega stoletja podpirala prvi gospodarski in trgovinski sporazum s Kanado. Sledili so naknadni sporazumi v živinorejskem sektorju in v zvezi z vinom in alkoholnimi pijačami. Obsežen gospodarski in trgovinski sporazum med EU in Kanado bi lahko bil zelo ugoden za obe trgovinski partnerki. Vendar pa je treba preučiti in se pogovoriti še o nekaj stvareh. Cilj sporazuma mora seveda biti poštena konkurenca. To je mogoče doseči samo, če se bodo odstranile tako tarifne kot netarifne in tehnične ovire. Spoštovati je treba načelo vzajemnosti, saj je to edini način za uravnotežen izid pogajanj. To velja tudi za elemente, ki se posebej nanašajo državo ali kulturo posameznih partnerk. Pod enakimi pogoji, da bi se doseglo soglasje, se morajo nadaljevati tudi razprave o kočljivih vprašanjih, kot so pridobivanje nafte iz katranskega peska in s tem povezan okoljski vpliv, standardi MOD in priznavanje tehničnih standardov ter sledljivost živilskih proizvodov. Posebno me zanimajo pogajanja v sektorju mleka in dostop do kanadskega trga, kakor tudi označevanje izvora kanadske živine za zakol. Ali lahko Komisija predloži več informacij o teh področjih? Kakšen rezultat lahko pričakujemo tukaj?
Maurice Ponga
v pisni obliki. - (FR) Vesel sem, da Parlament izraža stališča o trenutnih trgovinskih pogajanjih med EU in Kanado in da v tej zvezi opredeljuje svoje prednostne naloge. Kanada je nedvomno trgovinska partnerka EU, vendar je nujno, da v Parlament prenesemo skrbi naših sodržavljanov, ki živijo tako na evropskem ozemlju kot v regijah, ki so del evropske družine, in sicer v zvezi z zaščito in obrambo naših interesov. Z "evropsko družino" mislim na čezmorske države in ozemlja, ki kljub temu, da niso strogo evropska ozemlja, ohranjajo poseben odnos z Evropsko unijo in predvsem državami članicami, katere del so. V trgovinskih pogajanjih, ki potekajo zdaj, poseben vpliv čuti arhipelag St. Pierra in Miquelona, ki leži tik ob Kanadi. Zato pozivam Komisijo, da v pogajanjih brani in ščiti interese čezmorske države in ozemlja, ki leži v Severnem Atlantiku.
Tokia Saïfi
v pisni obliki. - (FR) Kanada je ena najstarejših partnerk Evrope. Zato je povsem naravno, da se ta odnos uredi z obsežnim trgovinskim sporazumom. Vendar pa se sprašujem o vsebini več pogajalskih poglavij.
Prvič, EU in Kanada imata različen sistem pravil o poreklu. Ker je Kanada podpisnica Severno-ameriškega sporazuma o prosti trgovini, si mora Komisija prizadevati za zadovoljivo rešitev tako v zvezi z industrijskimi kot kmetijskimi oziroma ribiškimi proizvodi, da Kanada ne bi postala prehod, skozi katerega bi blago iz drugih držav, podpisnica Severno-ameriškega sporazuma o prosti trgovini, vstopalo v Evropo.
Komisija se bo morala tudi pogajati o rešitvi, ki bi se lahko uporabila za dva različna sistema geografskega označevanja: "geografsko označevanje" je v Kanadi samo formalnost; v Evropi je dobroverna blagovna znamka. Če želimo zares zaščititi evropske geografske označbe, potem bodo kanadske oblasti morale sprejeti evropsko zamisel.
Kar pa zadeva poglavje o javnih naročilih gradenj, mora Kanada podeliti EU enak dostop, kot ga podeljuje Združenim državam v okviru njihovega trgovinskega sporazuma; to pomeni, da morajo evropska podjetja imeti možnost, da predložijo ponudbo v okviru javnih naročil v pokrajinah, regijah in nekaterih občinah.
