Aranžma za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic - Aranžma za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je skupna razprava o:
poročilu gospe Pervenche Berès v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o aranžmaju za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic - C6-0134/2009 - in
izjavah Sveta in Komisije o aranžmaju za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic.
Pervenche Berès
Gospa predsednica, Evropski svet je sklenil podvojiti vrednost aranžmaja za plačilne bilance za države zunaj evrskega območja, dne 8. aprila pa je Komisija predstavila konkretne ukrepe za uresničitev tega predloga.
V Evropskem parlamentu želimo prvzeti svoj del odgovornosti in omogočiti svetu Eurofin takoj ukrepati, saj po našem mnenju predlog pomeni znak solidarnosti z državami nečlanicami evrskega območja, nujne za odpravo izvorov sedanje krize.
Aranžma za "plačilne bilance" smo enkrat že podvojili lanskega novembra, in sicer z 12 na 25 milijard EUR, danes pa, ob upoštevanju ne le razmer, to je resnosti krize, v kateri smo in ki zlasti hudo prizadeva države izven evrskega območja, pač pa tudi koledarja Evropskega parlamenta, predlagamo še eno podvojitev aranžmaja, na skupaj 50 milijard EUR. Znano je, da so naši novembrski sklepi že omogočili podporo Madžarski, Latviji, včeraj pa še Romuniji.
Menimo, da je to potrebno, in, ne bom vam skrivala, razpravljali smo tudi o tem, ali naj presojamo stanje v državah izven evrskega območja izključno od primera do primera, ali pa gre v resnici pri državah izven evrskega območja v bistvu za splošno stanje.
Zato v naši resoluciji predlagamo tudi premislek o pogojih širitve območja in ugotovitev, koliko lahko članstvo v območju pomeni tudi dejavnik zaščite.
Prav tako zelo odločno zahtevamo obveščanje Evropskega parlamenta o vsebini analiz kriznih razmer, s katerimi se soočajo te države. Vzrok je v tem, ker mora biti v primerih, ko Komisija odobrava posojila državam izven evrskega območja, zagotovljena določena preglednost in vsebinska obveščenost o ravnanju zasebnih bank in o ravnanju zasebnih dejavnikov, ki je privedlo do krize, s katerimi mora biti Evropski parlament seznanjen.
Na koncu, verjamemo, da mora Komisija uporabiti in izvajati vse razpoložljive mehanizme za obvladanje sedanje krize. To velja zlasti v zvezi s členom 100 Pogodbe, ki dopušča tudi uvajanje posebnih mehanizmov za države v evrskem območju. Menimo, da je glede na resnost krize nujno preučiti te možnosti.
Imamo pa še dva končna elementa. Prvič, po našem mnenju je lahko pogojenost posojil predmet razprave; to razumemo. Na splošno Komisija opravlja svoje delo usklajeno z MDS. Želimo pa ustanovitev delovne skupine, ki bi preučila, kako se sestavljajo memorandumi in kako upoštevajo dejanske razmere v zadevni državi, pa tudi celotno strategijo Evropske unije, zlasti glede arbitraže med podpiranjem vlaganj, podporo kupne moči in pogojenosti s strategijo okolju prijazne rasti in trajnega razvoja.
Na koncu zaznavamo v tem mehanizmu možnost, da si Evropska unija in Komisija izposojata denar na mednarodnem trgu, zato smo prepričani, da je to koristna podlaga za razpravo, ki tudi teče o evropskem zadolževanju in o zmožnosti Evropske unije v prihodnje financirati strategije in vlaganje s takim zadolževanjem.
Za sklep naj rečem, da je Komisija uvedla nov mehanizem, ki naj zagotovi, da bodo vračila omogočila proračunu Evropske unije izpolniti te zahteve. Podpiramo spremembo uredbe in upamo, da bo Parlament polno podprl ta koristni predlog.
Charlie McCreevy
član Komisije. - V razpravi sodelujem v imenu svojega kolega, gospoda Alumnie.
Predlog, ki ga imamo pred seboj, zadeva eno od osrednjih vrednot Unije, namreč solidarnost. V ozračju mednarodne finančne krize Komisija predlaga nadaljnjo okrepitev solidarnosti z državami članicami, ki ne uživajo prednosti zaščitnega dežnika evra. Aranžma za pomoč "plačilnim bilancam" držav članic je po definiciji predviden za izjemne okoliščine in je bil v preteklosti uporabljen le nekajkrat. Vendar živimo v izjemnih časih.
Kot veste, je Komisija lani predlagala zvišanje zgornje meje nezapadlih zneskov posojil, s katerimi lahko Skupnost zagotovi pomoč "plačilnim bilancam" držav članic. Zgornjo mejo smo dvignili z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR, vendar je bil znaten del tega zneska že razporejen. Na zahtevo prizadetih držav je svet ECOFIN novembra sklenil pomagati Madžarski pri plačilni bilanci z zneskom do 6,5 milijarde EUR. Dne 20. januarja je svet sklenil dodeliti Latviji pomoč do 3,1 milijarde EUR, sklep o dodelitvi do 5 milijard EUR Romuniji pa je v pripravi.
Že razporejena skupna finančna pomoč po uredbi torej znaša do okoli 15 milijard EUR. Ob tem pa ni na vidiku skorajšnjega konca niti finančne krize niti svetovnega razdolževanja, sedanja finančna stiska drugih držav pa bi lahko privedla do potrebe po dodatni pomoči.
Zato je Evropski svet 19. in 20. marca pozdravil napoved predsednika Barrose, da Komisija namerava pripraviti predlog za dvig zgornje meje pomoči Skupnosti plačilnim bilancam na 50 milijard EUR. Podvojitev zgornje meje bo pomembno sporočilo finančnim trgom o trdni pripravljenosti Evropske unije pomagati državam članicam v finančni stiski. Povečanje skupne možne posojilne linije na 50 milijard EUR bo zagotovilo dovolj manevrskega prostora za potešitev morebitnih prihodnjih potreb po finančni pomoči.
Taka jasna sporočila o solidarnosti med državami članicami bi morala tudi umiriti strahove finančnih vlagateljev glede nadaljnjega poslabšanja stanja na finančnih trgih držav izven evrskega območja. Z zmanjšanjem motivov za umik kapitala bi to tudi zmanjšalo verjetnost težav glede plačilnih bilanc v teh državah.
S tem v zvezi bi rad izrazil hvaležnost in spoštovanje Evropskemu parlamentu in še posebej Odboru za ekonomske in monetarne zadeve za vrhunsko pripravljenost na sodelovanje. Komisija je predlog sprejela tik pred velikonočnimi prazniki, 8. aprila, in le dva tedna po tem že glasujemo o vaši zakonodajni resoluciji in predlogu za resolucijo na plenarnem zasedanju.
Po zaslugi vašega hitrega in učinkovitega odziva bo lahko svet ECOFIN sprejel spremenjeno uredbo 5. maja. Evropska unija bo tako dobro opremljena za hitro odzivanje, če se bo pojavila kaka nova potreba po pomoči plačilnim bilancam. To je jasno sporočilo državam članicam, da je Evropska unija voljna in pripravljena pomagati in da se velja ob težavah s plačilno bilanco najprej obrniti nanjo.
To seveda ne izključuje možnosti, da države članice iščejo pomoč tudi pri drugih mednarodnih organizacijah, kakršen je MDS, s katerimi Komisija tesno sodeluje pri najnovejših svežnjih finančne pomoči.
Za zaključek bi rad povedal, da soglašam z ugotovitvijo v vašem osnutku predloga, da sedanje mednarodne razmere potrjujejo pomen evra in da je treba vse države članice izven evrskega območja spodbujati k izpolnitvi maastrichtskih meril in vključitvi v območje.
Predsednica
Svet nas je obvestil, da svoje izjave ne bo podal. Zato razpravo nadaljujemo z govorniki iz političnih skupin.
Zsolt László Becsey
v imenu skupine PPE-DE. - (HU) Rad bi začel z zahvalo poročevalki za hitro sestavo poročila, in, če me gospa Berès posluša, tudi za rahločutnost glede tega vprašanja, kar je vsekakor lepa stvar. To pa mi ne pomaga razumeti, zakaj se moramo s to zadevo ukvarjati v taki paniki, ne da bi se ozirali na stališča povprečnega poslanca. Navsezadnje bi lahko že 25 milijard EUR, ki so bile na voljo doslej, brez težav pokrilo stroške nujne pomoči Romuniji.
Ta zadeva je predložena v razpravo že drugič v kratkem času. V svojem novembrskem govoru sem rekel, da zgornja meja ni bila zvišana dovolj. Razlog ni samo v tem, da nove države članice vlagajo nove prošnje, pač pa gre, po mojem od takrat nespremenjenem stališču, za politično vprašanje. Dejansko je sramota, da ni EU tista, ki bi skrbela za posojila v pomoč plačilnim bilancam državam članicam izven evrskega območja, ki so v hudi stiski, pač pa to počnemo skupaj z MDS, obenem s posojili Turčiji in Pakistanu. To je sramota za države članice.
Doslej smo mislili, da bomo po priključitvi služili enemu bogu, moramo pa služiti različnim bogovom. Na drugi strani pa bi morali tudi skrbno raziskati - kar smo novembra že zahtevali od Komisije, a brez uspeha - kaj nas je pripeljalo v to stanje. Ugotovili bi, da je bil osrednji vzrok neodgovorna gospodarska politika vlad držav članic, kar vsekakor velja za Madžarsko, k čemur pa je svoje prispevala tudi Komisija s prevzemanjem soodgovornosti za tako gospodarsko politiko ali celo za njen izostanek. Jasno pa bi se tudi izkazalo, da je solidarnost, ki jo imamo za eno od temeljnih vrednot EU, odpovedala pri preprečevanju težav. Za težavami držav članic glede plačilne bilance in devalvacijami valut se dejansko skriva tudi evrska nelikvidnost. To deloma izvira iz obotavljanja matičnih podjetij pri podpori ranljivih mrež podružnic na lokalni ravni, deloma pa zaradi izostanka kakršne koli konkretne, praktične pomoči iz evrskega območja, v glavnem iz Centralne banke, v nasprotju z državami članicami v evrskem območju, ki so dobila kolikor mogoče veliko likvidnostne pomoči. Drugi dejavnik, ki otežuje popolno nepristranskost, pa je, da zaradi ranljivosti valut države izven evrskega območja tudi ne morejo biti v času krize deležne proračunskih spodbud kot druge.
Vesel sem, da je naše poročilo odprlo vprašanje vključevanja Evropskega parlamenta. Moji kolegi poslanci morda največjo pozornost posvečajo dogovorjenim posebnim pogojem za delno pomoč državam izven evrskega območja, ki so v hudi stiski. Kako je torej lahko prišlo do tega, da je sporazum, sklenjen z madžarsko vlado, ne glede na temeljne probleme evropskih demografskih trendov, predpisal drastično zmanjšanje otroških dodatkov? Zlasti zgražanja vredno se mi zdi, da je po dopolnilnem sporazumu, podpisanem marca letos, Madžarska prisiljena znižati svoja državna doplačila za neposredna plačila kmetijstvu. Navsezadnje ta doplačila niso socialno vprašanje, v pristopno pogodbo pa so bila vključena za ublažitev našega glavnega konkurenčnega primanjkljaja. Kako ste mogli dopustiti tako nemoralno dejanje, skupaj s hlapčevsko madžarsko vlado? Ali veste, kolikšno škodo povzroča madžarskim kmetom in ugledu EU? Seveda bomo glasovali za predlog, saj pomeni korak naprej, vendar pomeni le delno solidarnost. Prizadevati pa si moramo za polno solidarnost.
Elisa Ferreira
v imenu skupine PSE. - (PT) Gospa predsednica, ob vsem drugem je kriza razkrila ne le ogromne razlike med državami v evrskem območju, kar je bil verjetno glavni sklep poročila EMU@10, pač pa še posebej izredno ranljivost držav, ki ob članstvu v Evropski uniji niso tudi članice evrskega območja.
Zato je povečanje sredstev EU, ki so na voljo za pomoč ob krizah plačilnih bilanc, absolutno nujno. Tudi zato smo pozdravili dvig zgornje meje z 12 milijard EUR na 25 milijard EUR in zdaj na 50 milijard EUR.
Še pomembneje pa se je spopasti s temeljnimi vzroki težav, ne le z najočitnejšimi simptomi.
Razširjena Evropa in evrsko območje morata zdaj prenoviti duh evropske solidarnosti in cilje kohezije ter pravega zbliževanja. V tem smislu moramo ne le doumeti domete evropskih medsektorskih politik, pač pa ponovno preučiti nove finančne instrumente, kakršen so evroobveznice.
Finančna pomoč plačilnim bilancam je nujna, še zdaleč pa ne zadošča za zagotovitev trajnosti evropskega projekta in enotne evropske valute.
Guntars Krasts
(LV) Hvala, gospa predsednica. Povečanje mehanizma srednjeročne pomoči Evropske unije na 50 milijard EUR je odziv, kakršnega potrebujemo v sedanjih razmerah. Pomeni jasen signal državam članicam Evropske unije, ki niso članice evrskega območja, zlasti pa tistim državam članicam, ki so se priključile Evropski uniji pred nedavnim. Učinki svetovne finančne krize na finančne in gospodarske razmere v državah iz te skupine so različni, v vseh teh državah pa se domače in mednarodno zaupanje v domače finančne sisteme znatno upadlo. Zato je okrepitev mehanizma pomoči Skupnosti izkaz solidarnosti med državami članicami, prispevalo bo k stabilizaciji finančnih trgov in zmanjšalo tveganje destabilizacije gospodarstva evropske unije kot celote. Okrepitev mehanizma srednjeročne pomoči bo državam članicam tudi olajšalo pridobivanje potrebnih sredstev pri mednarodnih finančnih institucijah. Podpiram predlog Odbora, naj zahtevamo od Komisije obveščanje Evropskega parlamenta o memorandumih o soglasju, podpisanih z državami članicami ob dodelitvi pomoči, ter preverjanje izpolnjevanja pogojev pomoči po dveh letih. Hvala lepa.
Alain Lipietz
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, komisar, že drugič moramo zvišati jamstva, ki jih Evropska unija zagotavlja v pomoč svojim članicam, ki niso članice evrskega območja, pri premagovanju težav. Že drugič: zvišali smo jih že decembra.
Gospod McCreevy nam je čestital za hitro ukrepanje. Hitro smo ukrepali že decembra, in gospodu McCreevyju bi radi povedali, tako kot gospa pred nekaj trenutki, da zvišanje ...
Da, gospod McCreevy, prosim? Prosim? Komisar ...
... Radi bi, da bi veljala vzajemnost, namreč, da bi se takrat, ko Parlament od vas zahteva osnutek uredbe o hedge skladih, vi hitro odzvali, v enakih časovnih okvirih, kot jih upoštevamo ni, ko od nas zahtevate, naj zvišamo pomoč za zaščito plačilnih bilanc.
Res smo v krizi, morda ni potrebno zasedanje vsak dan, ampak ne pustite nas vendar čakati šest mesecev od zahteve Evropskega parlamenta po direktivi o hedge skladih do izpolnitve zahteve s strani Komisije!
Seveda se, kar se tiče pomoči, popolnoma strinjamo, da je treba posojilno linijo povečati, in rahlo sem presenečen nad pripombami gospoda Becseya. Popolnoma enako razpravo smo imeli že decembra. Komisar Alumnia je gospodu Becseyu razložil, da je MDS, ne pa Evropske unije, zaprosila za pomoč madžarska vlada sama, in da je bila Evropska unija tista, ki je rekla: "Saj vam lahko pomagamo tudi mi".
Povsem jasno je, da mora Evropska unija izkazovati solidarnost državam izven evrskega območja, ni pa nikakršnega razloga, da bi zavračali pomoč od MDS, v katerega prispevamo vsi, tudi Madžarska in Romunija.
V poročilu gospe Berèsa - za katerega bomo vseeno glasovali - pa sta dve stvari, ki nas motita. Prvič, kakšen smisel ima pri točki 4 napisati, da nas veže solidarnost med državami, takoj nato pa pri točki 11 poudariti, da nas v nobenem primeru ne vežejo zaveze države? Res je, da nas ne vežejo zaveze države, ampak tega nima smisla poudarjati, če hkrati govorimo, da bomo med seboj solidarni.
Druga težava je trditev, da ni pravne podlage za povečanje te solidarnosti, saj je za zagotovitev take pravne podlage odgovorna prav Komisija. Smo v krizi in skrajni čas je, da nam zagotovi pravno podlago.
Werner Langen
(DE) Gospod predsednik, rad bi začel z zahvalo gospe Berès za hitro pripravo osnutka poročila. Kot veste, postopek obsega dve fazi. Prva faza je posvetovanje, mnenje o uredbi Sveta. Ta faza ne predstavlja postopka soodločanja. V tej fazi smo bili v odboru soglasnega mnenja, da je povečanje z 12 milijard EUR na 25 milijard in nato na 50 milijard pravilen ukrep. Tri države članice so že izkoristile sredstva: Madžarska - o razmerah v kateri in lastni odgovornosti je pravkar razpravljal gospod Becsey - Latvija in Romunija. Evropska sredstva nam omogočajo ponuditi učinkovito pomoč in s tem aktivno podpreti države, ki so zašle v težave.
Ne smemo pa pozabiti, da so hkrati tudi mednarodne institucije sklenile povečati financiranje iz mednarodnih skladov - Mednarodnega denarnega sklada (MDS), Svetovne banke in razvojnih bank - za 1 100 milijard USD. To pomeni, da imamo dva instrumenta. Evropa je prispevala k povečanju omenjenih sredstev, obenem pa je nase prevzela še lastne obveznosti. V tem smislu je osnutek resolucije, o katerem smo v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve glasovali včeraj zvečer na podlagi kompromisnih predlogov, primeren tudi za sprejem prošenj in zahtev Parlamenta Komisiji in za to pristojnemu Svetu glede prihodnje zakonodaje.
S tem v zvezi se odpira pravno vprašanje glede evroobveznic in člena 100, ki je zavezujoč le za evrsko območje. Če upoštevamo, da zaenkrat v Pogodbi ni pravne podlage za evroobveznice, je vprašanje pravo. Na drugi strani pa moramo Komisiji naložiti, naj najprej preuči, pod kakšnimi pogoji bodo taki ukrepi možni. Menim, da bi bilo to odgovorno ravnanje.
Zato bo naša skupina podprla predlog kot celoto - tako predlog uredbe kot predlog resolucije. Upamo, da to ne pomeni, da si bo Evropa naložila dodatne finančne obveznosti, ki bi povsem opustošile naš proračun. Zato je meja 50 milijard EUR zaenkrat povsem upravičena. Če nas bodo doleteli novi izzivi, ne bomo mogli zatiskati oči pred njimi.
Dariusz Rosati
(PL) Gospod predsednik, rad bi izrazil odločno podporo predlogu Komisije o podvojitvi zneska finančne pomoči, ki je na voljo novim državam članicam izven evrskega območja. Rad bi čestital Komisiji za hiter odziv, rad pa bi se zahvalil tudi naši poročevalki, gospe Berès.
Sedanja kriza je nedvomno pokazala, da so lahko nove države članice, ki ne pripadajo evrskem območju, zelo občutljive na nihanja na finančnih trgih, pogosto brez lastne krivde. Rečeno je, da mora pomoč Evropske unije izvirati iz načela solidarnosti. S tem v celoti soglašam, rad pa bi dodal, da je pomoč potrebna tudi zato, ker kriza ni nastala v novih državah članicah in te države niso krive za nihanja na finančnih trgih, zato so popolnoma upravičene do pomoči.
Obenem pa bi rad dodal, da bo ne glede na to, ali bomo predlog podprli ali ne, najučinkovitejše sredstvo za odpravo takih nevarnosti v prihodnje čim hitrejši sprejem teh držav v evrsko območje. To bo tudi manj stalo in bo okrepilo stabilnost Evropske unije.
Edit Herczog
(HU) Gospod predsednik, komisar, gospa Berès. Ne moremo napovedati trajanja in resnosti krize, lahko pa jo ves čas spremljamo. Četudi se s krizo ne moremo spopasti ex ante, moramo skrbeti za kolikor mogoče kratke odzivne čase in čim večjo preglednost, demokratičnost ter učinkovitost. Kar se tiče časov, ravnamo v krizi kot grški bog Kronos: čas, ki ga porabimo za ukvarjanje s krizo, pomeni žretje lastnih otrok. Če ne bomo zmogli hitrega, učinkovitega ukrepanja, bomo postali žrtve krize. Sistem evropskih institucij mora prevzeti vlogo Ree, Kronosove žene, kar pomeni, da moramo prelisičiti Kronosa, ali z drugimi besedami, čim bolje izkoristiti čas za ukvarjanje s krizo. Rada bi se zahvalila Evropskemu parlamentu, Evropski komisiji in Evropskemu svetu za njihov skupni sklep o okrepitvi solidarnosti in učinkovitosti. Ker pa je gospod Becsey že odprl vprašanje domače odgovornosti, bi rada, če smem, tudi opozorila na dejstvo, da je ob spopadu s krizo naloga poslancev tudi složno sodelovati pri delu nacionalnih parlamentov. Potrebujemo ne delitve med vladne stranke in opozicijo, pač pa pomoč vseh strank pri obvladovanju krize. To velja za mojo domovino, Madžarsko, pa tudi za vse druge države.
Theodor Dumitru Stolojan  (PPE-DE
). - (RO) Rad bi se zahvalil Evropski komisiji, Svetu in Evropskemu parlamentu za učinkovitost pri snovanju tega ukrepa. Številne države članice, ki ne pripadajo evrskem območju, bodo deležne pomoči tega intervencijskega sklada pri urejanju svojih plačilnih bilanc, tudi Romunija. Brez tega ukrepa bi bile razmere, ki jih je sprožila gospodarska in finančna kriza, v državah članicah izven evrskega območja, še mnogo težavnejše. Glede na to, da se je še enkrat izkazalo, da države članice, ki uporabljajo evro, mnogo bolje prestajajo finančno krizo, bi rad predlagal, naj se v memorandumih o soglasju, ki ga bodo podpisale Komisija in države členice pred odobritvijo sredstev, opomnilo države članice, zlasti nove članice, na njihovo obveznost, da sprejmejo vse ukrepe, da se bodo lahko pridružile evrskemu območju.
Andrzej Wielowieyski
(FR) Gospod predsednik, komisar, z vsem srcem podpiram poročilo gospe Berès in ugotavljam, da je znaten korak naprej že to, da smo imeli vrh G20 namesto vrha G8.
Prepričan sem, da so stališča, sprejeta v Londonu, zlasti stališča Evropejcev, razumna, vendar se ne smemo ustaviti pri tem. Ne gre le za to, ali bomo lahko bolje nadzorovali trge in hedge sklade in pomagali našim plačilnim bilancam in gospodarstvom z milijardnimi denarnimi injekcijami.
Mednarodni monetarni sistem ne deluje pravilno, ker ne vemo natančno, koliko stanejo dobrine in storitve v različnih državah. Zato moramo napraviti korak naprej in razmisliti o zamisli o uvedbi mednarodne valute, ali vsaj o vzpostavitvi enotnega političnega sistema, ki bi združeval nekaj glavnih valut.
Kitajska, Rusija, številne države v razvoju, pa tudi nove članice Unije - vsi rabimo stabilnost in temeljna pravila.
Vendar je vse to odvisno tudi od nas, Unije, komisar.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Rada bi opozorila na neprijetno dejstvo, ki se skriva za lepimi besedami. V resnici je Evropa danes razdeljena na dve polovici: na evrsko območje in na neevrsko območje. Pred eno uro smo razpravljali o ureditvi in nadzoru finančnih trgov; jasno je, da je naš namen zagotoviti pretok kapitala in dejavnosti finančnih skupin enakomerno po vsej Evropi. To pomeni, da je makroekonomsko upravljanje prepuščeno nacionalni ravni in da so države pri reševanju težav prepuščene same sebi. To ni drža, ki nam lahko pomaga pri krepitvi skupnega trga. Potrebujemo skupno makroekonomsko upravljanje, to pa lahko dosežemo, če bomo podprli predloge skupine gospoda de Larosièra. Potrebujemo pa makroekonomsko upravljanje v evropskem merilu, ne le v evrskem območju, in potrebujemo ga v tem trenutku. Menim, da bi moral Evropski parlament srečanju ECOFIN predlagati med drugim tudi razpravo o makroekonomskem upravljanju ne le v okviru evrskega območja, pač pa na ravni Evropske unije.
Charlie McCreevy
član Komisije. - Gospod predsednik, gospod Becsey je odprl vprašanje pogojenosti posojil. Rad bi le dejal, da o pogojih razpravljamo z vladami in z vsemi državami članicami na Svetu, torej jih ne postavljamo enostransko.
Več govornikov je odprlo vprašanje o pravni podlagi te konkretne ureditve. Komisija je preučevala možnost uporabe člena 100 kot podlage za novi instrument pomoči EU plačilnim bilancam. Ker je zadeva nujna, in ker želimo ohraniti kontinuiteto, se nam je zdelo pošteno držati se obstoječih pravnih instrumentov in čim bolj omejiti revizijo Uredbe (ES) št. 332/2002 o ustanovitvi aranžmaja za zagotavljanje srednjeročne finančne pomoči za plačilne bilance držav članic, to je samo na zvišanje zgornje meje, ki ga je odobril Evropski svet, in na nekaj tehničnih izboljšav, ki so se izkazale za potrebne na podlagi izkušenj pri izvajanju aranžmaja pomoči za plačilne bilance od lanske jeseni. Več govornikov je opozorilo na to točko.
Naj se še enkrat zahvalim Evropskemu parlamentu za učinkovitost pri obravnavi tega dosjeja.
Pervenche Berès
Gospod predsednik, včasih bi si od Komisije res želeli enakega občutka odgovornosti in učinkovitosti, kot ga kaže Evropski parlament.
Gospodu Becseyu bi rada povedala, da po mojem mnenju resolucija, o kateri bomo glasovali v naši zbornici, jasno poudarja vprašanja v zvezi s članstvom v evrskem območju, pa tudi pomen uveljavljanja pojma solidarnosti v Evropski uniji, in to je eden od razlogov za našo odločno podporo temu predlogu.
Komisar, kar se tiče člena 100, težava ni v tem, ali bomo uporabili člen 100 ali ne, pač pa v tem, ali se bomo v Evropski uniji končno oskrbeli z vsemi orožji za spopad s sedanjo krizo in njenim možnim potekom v prihodnosti.
Prepričani smo, da mora Komisija vzpostaviti sekundarno zakonodajo, tako da bo lahko v prihodnje uporabila člen 100 za obvladovanje težav v evrskem območju, za katere ne bo mogoče uporabiti 50 milijard EUR, o katerih bomo glasovali danes.
To je bistvo stališča Evropskega parlamenta, in upam, da bo Komisija prisluhnila našemu sporočilu, bodisi glede aranžmaja, glede izpopolnitve orožij za spopad s krizo, glede pogojev pri sestavljanju memorandumov ali glede pogojenosti posojil pri pogajanjih z državami članicami.
Predsednik
Prejel sem predlog resolucije v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v petek, 24. aprila.
(Seja je bila prekinjena ob 11.20 in se je nadaljevala ob 12.00)
