Tretje države, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Fajon v imenu Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 539/2010 o seznamu tretjih držav, katerih državljani morajo pri prehodu zunanjih meja imeti vizume, in držav, katerih državljani so oproščeni te zahteve - C7-0134/2010 -.
Tanja Fajon
poročevalka. - Spoštovani predsednik Parlamenta, predstavniki Evropske komisije, komisarka Malmströmova, in Sveta seveda, drage kolegice in kolegi, štiri minute bom poskušala zdaj izkoristiti in mogoče na koncu, če bo potrebno, še dve.
Albanija in Bosna in Hercegovina sta izpolnili vse pogoje in sta pripravljeni za odpravo vizumov. To je potrdila Evropska komisija, to smo prejšnji teden brez glasu proti potrdili v odboru LIBE. Pričakovanja javnosti v Albaniji in Bosni in Hercegovini, da bomo jutri tu v Evropskem parlamentu prižgali zeleno luč, so upravičena in ljudje to zaslužijo.
Na tribuni pozdravljam zunanjega ministra Bosne in Hercegovine, Svena Alkalaja, in predsednico albanskega parlamenta, Jozefino Topalli, ki budno spremljata, kaj se dogaja. Čas je, da državama pošljemo sporočilo: da, pripravljeni smo na vas, izpolnili ste pogoje. Podrli bomo vizumske zidove, ki so predolgo delili države zahodnega Balkana.
Dolgo smo se trudili za ta naš skupni cilj in hvala za sodelovanje vsem kolegicam in kolegom, posebej tudi Evropski komisiji in Svetu, in vesela sem, da je prav moja država Slovenija tu odigrala zelo pomembno vlogo.
Evropska unija se ljudem v Bosni in Hercegovini in Albaniji včasih zdi veliko dlje, kot je v resnici. In z odpravo vizumov bo korak bližje - zelo pomemben korak za krepitev zaupanja med ljudmi in za nadaljevanje še kako nujnih reform na poti do polnopravnega članstva.
Albanija in Bosna in Hercegovina sta zagotovili varnost na mejah, zagotovili varnost biometričnih potnih listov in naredili pomembne korake v boju proti korupciji in organiziranemu kriminalu.
Lani je Unija odpravila vizume za Makedonijo, Srbijo in Črno goro in veselje je bilo nepopisno. Logično, še pred dvajsetimi leti približno so državljani zahodnega Balkana potovali brez vizumov na zahod. In zdi se mi, da ne gre za diplomatsko darilo. Zdaj je naša dolžnost, dolžnost Unije, da izpolnimo svojo obljubo. Na kocki je naša verodostojnost in verodostojnost Evropske unije.
Naj spomnim, lani novembra se je prav naša institucija skupaj s Svetom Evropske unije zavezala, da se bo z odpravo vizumov za Albanijo in Bosno in Hercegovino ukvarjala po hitrem postopku, ko bosta državi za to izpolnili pogoje.
Zato vas pozivam, da jutri podprete poročilo, da tako v obe državi pošljemo res pozitivno sporočilo. Ljudje ga zaslužijo bolj kot kdajkoli prej in nimamo niti enega razloga, ki bi nas prepričal drugače. Verjamem, da nam bodo zelo hitro sledile tudi naše evropske vlade.
Drage kolegice in kolegi, predstavniki Komisije in Sveta, potrudimo se in naredimo mogoče še korak več, da bi državljanom Albanije in Bosne in Hercegovine svobodno potovanje omogočili še pred katoliškim božičem, torej še pred koncem tega leta, da bi lahko že med prazniki obiskali svoje svojce in prijatelje. To smo storili lani v primeru Makedonije, Srbije in Črne gore in jaz mislim, da smo to z veliko volje, ki jo imamo, sposobni storiti tudi letos.
In lahko samo še dodam, da bo naš da v Evropskem parlamentu jutri priznanje za zelo trdo delo, ki so ga opravili v obeh državah, Bosni in Hercegovini in Albaniji. Izpolnili so vse pogoje, to je za nas odločilni kriterij, in mislim, da bo to priznanje zelo dobra popotnica vsem državam zahodnega Balkana, da se trud izplača.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se rada zahvalila poročevalki gospe Fajon za zelo predano, zavzeto in trdo delo na tem dokumentu. V veliko veselje mi je bilo delati z vami - in tudi poročevalci v senci - in si skupno prizadevati za odobritev brezvizumskega režima za državljane Albanije ter Bosne in Hercegovine.
Predlog, o katerem smo razpravljali danes, potrjuje politično voljo Evropske unije in našo predanost liberalizaciji kratkoročnih vizumskih obveznosti za državljane vseh držav Zahodnega Balkana. To je del Solunske agende in temeljni kamen naše politike vključevanja za Zahodni Balkan.
S podporo svobodnega režima ne pošiljamo samo političnega sporočila. To sporočilo je sicer pomembno, vendar tudi konkretno omogočamo stike med ljudmi, izboljšujemo poslovne priložnosti in kulturne izmenjave ter ljudem zagotavljamo priložnost, da se spoznajo - tako imajo prebivalci Bosne in Albanije priložnost spoznati Evropsko unijo in obratno.
Danes smo tukaj zaradi trdega dela organov in ljudstev teh dveh držav in to delo bi rada pohvalila. Čestitam jim za njihov trud in pomembne dosežene rezultate. Dialogi o liberalizaciji vizumov, ki so usmerjeni v rezultate ter potekajo med omenjenima državama in Evropsko komisijo, so bili zelo močna pobuda in spodbuda ter so pospešili reforme za doseganje standardov EU na temeljnih področjih pravice, svobode in varnosti.
Omenjeni dve državi sta dosegli pomemben napredek na področju izboljšanja varnosti potnih listov, krepitve mejnega nadzora, ojačitve institucionalnega okvira za boj proti organiziranemu kriminalu in korupciji kot tudi na področju zunanjih odnosov in temeljnih pravic. Komisija je pozorno spremljala uvedene ukrepe.
V svojem predlogu maja letos je Komisija opredelila omejeno število preostalih neizpolnjenih meril tako za Albanijo kot Bosno in Hercegovino, zato je bilo potrebno nadaljnje spremljanje. Ta pristop je bil točno tak kot leta 2009 pri Črni gori in Srbiji.
V primeru Albanije se je neizpolnjeno merilo nanašalo na razvoj politike za podporo ponovnega vključevanja albanskih povratnikov, krepitev zmogljivosti v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji ter, končno, učinkovitemu izvajanju zaplembe premoženja, povezanega z organiziranim kriminalom.
Kar zadeva Bosno in Hercegovino, so neizpolnjene obveznosti zajemale okrepitev zmogljivosti v boju proti organiziranemu kriminalu in korupciji, ukrepe za boljšo elektronsko izmenjavo podatkov med policijami in uskladitev kazenskega zakonika na ravni države in entitet.
Na podlagi podrobnih informacij, pridobljenih od teh dveh držav, strokovnih misij ob dragocenem sodelovanju strokovnjakov držav članic letos poleti in kasneje drugih razpoložljivih informacij je Komisija lahko 14. septembra predstavila našo oceno glede izpolnjevanja preostalih neizpolnjenih meril. Pokazala je, da sta obe državi uvedli vse potrebne ukrepe za izpolnitev vseh neizpolnjenih meril, naštetih v predlogu maja letos.
Zato Komisija meni, da so izpolnjeni vsi osnovni pogoji, našteti v načrtu, in na tej podlagi predlagamo odobritev brezvizumskega režima. Naj poudarim, da brezvizumski režim obeh držav prinaša tudi odgovornosti. Da bi preprečili zlorabe, morata Albanija ter Bosna in Hercegovina uvesti vse potrebne ukrepe za omejitev pritoka oseb, ki vlagajo neutemeljene prošnje za azil. Ta vidik je bil zelo močno poudarjen med stiki Komisije z omenjenima državama in vem, da si državi v zvezi s tem že prizadevata.
Pomembno je, da nadaljujete z informacijskimi kampanjami, da bi ustrezno obvestili in pojasnili svojim državljanom pomen kratkoročnega potovanja z vizumom in kaj to zajema, predvsem pa opozorili na zlorabe vizuma za potovanja, ki niso združljiva z namenom vizuma.
Zadaj smo tu - in to je zelo pomemben korak - in upam, da bo Svet lahko dokončal pregled tega predloga v naslednjih tednih, da ga bomo uradno sprejeli, kar bo potrjeno novembra.
Sarah Ludford
pripravljavka mnenja Odbora za zunanje zadeve. - Gospod predsednik, rada bi se pridružila komisarki Malmström pri iskreni zahvali Tanji Fajon za njeno predano in potrpežljivo trdo delo. Bila sem ponižna članica njene skupine, ki jo je vodila zadnjih osemnajst mesecev v okviru, po njenem in mojem mnenju, izjemno pomembne zadeve.
Bilo je poročano - citiram angleški prevod poročila -, da je francoski minister za evropske zadeve Pierre Lellouche poimenoval vizumsko politiko kot zadevo, povezano z varnostjo. Zadnjič je menda v Assemblée Nationale dejal: "Moje stališče in stališče vlade je, da je vizumsko vprašanje povezano z varnostjo. Ni zgolj demokratično darilo, ki ga mimogrede ponudimo." Kot sem rekla, citiram angleški prevod.
Da, strinjamo se, vendar se bom kmalu vrnila k vprašanju varnosti. Seveda - in to je obravnavala Tanja Fajon - to ni diplomatsko darilo. Toda on je nadaljeval in rekel, da bo Francija zahtevala jamstvo varnosti od teh dveh držav. Prav to je storila Komisija skladno z običajnim, skrbno pripravljenim načrtom, ki sta ga v celoti podprla Svet ministrov in Parlament.
Zato so vse točke, ki jih je omenila komisarka Malmström, povsem primerne in prav je imela, ko je dodala, da morajo nacionalni organi teh dveh držav svojim državljanom pojasniti, in prepričana sem, da jim bodo, da te pravice ne smejo zlorabiti; da je to pravica za kratkoročno potovanje, za turizem, za izmenjavo, za poslovanje in tako naprej ter ne za druge namene, med drugim za delo.
Vrnimo se k točki o varnosti v najširšem smislu. V Evropski uniji gre za varnost v najširšem smislu in to je del celotnega postopka za večjo dovzetnost, boj proti nacionalizmu, boj proti etničnim sporom, graditev celine na podlagi miru in blaginje, in za to želimo odpreti oči državljanov omenjenih držav.
Vsi smo v tem skupaj in upam, da jih bomo pripravili na to, da postanejo člani Evropske unije, ker je Evropska unija varnostni projekt. Tako smo se dogovorili. Rekli smo, če skočite skozi te obroče, boste dobili brezvizumsko potovanje. Če je imela Francija ali katera druga država članica pomisleke o tem potovanju, ne bi smela podpreti načrta za liberalizacijo vizumskega režima. Zdaj ne smejo prelomiti obljube.
Anna Maria Corazza Bildt
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, vesela sem, da lahko nocoj državljanom Albanije in Bosne končno rečemo: "Nismo pozabili na vas."
Upam, da bo jutrišnje glasovanje na plenarnem zasedanju pokazalo, da je ta parlament močno predan liberalizaciji vizumskega režima za Albanijo in Bosno. EPP poziva Svet k spoštovanju njihove zaveze v skupni deklaraciji, ki jo je sprejelo švedsko predsedstvo o čim hitrejši odobritvi brezvizumskega režima.
Zdaj, ko so bila izpolnjena merila - kot pravi Evropska komisija -, bi morali državljani Albanije in Bosne ugledati luč na koncu tunela in do božiča pridobiti brezvizumsko potovanje v schengensko območje EU.
EPP je bila povsem predana pospešitvi procesa vizumske liberalizacije in je vse države Zahodnega Balkana obravnavala enako. Ves čas smo šli po skladni, realistični in verodostojni poti ter podpirali organe in prevzeli odgovornost za proces reform, obenem pa spoštovali utemeljene pomisleke evropskih državljanov glede varnosti.
Iskreno obžalujem, da je zaradi nerealističnih časovnih razporedov prišlo do zmotnih pričakovanj, in vesela sem, da se je drugi del tega parlamenta končno pridružil naši realistični poti in sprejel, da bližnjice žal niso mogoče. Bili smo pripravljeni, ko so bili oni pripravljeni. Zdaj so pripravljeni in čestitamo organom Bosne in Albanije za njihove dosežke pri izvajanju reform.
Krepitev pravne države, boj proti kriminalu in korupciji so pomembni za prebivalce regije in pomagajo premostiti vrzel z Evropsko unijo. Stiki med ljudmi, kot je dejala komisarka Malmström, in odprava občutka izolacije so pomembni za spodbujanje stabilnosti v regiji z evropskega vidika.
Izkusila sem obleganje Sarajeva in bila več let med vojno v Bosni. Prošnja ljudi, ki so se čutili zaklenjene v državi in zapuščene, mi je segla v srce in je temelj moje zaveze, odkar sem stopila v ta parlament poleti leta 2009.
Monika Flašíková Beňová
v imenu skupine S&D. - (SK) Najprej bi se rada zahvalila kolegici Tanji Fajon za to poročilo.
Ni mogoče zanikati, da se je v zadnjih dveh desetletjih zgradil tako imenovani vizumski zid med Evropsko unijo in nekaterimi državami Zahodnega Balkana. Na srečo je bil del tega zidu porušen lani, ko smo odpravili vizumske obveznosti za državljane Makedonije, Črne gore in Srbije. Toda to delo se mora nadaljevati in prednosti gibanja po Evropi brez vizuma je treba dodeliti tudi državljanom Bosne in Hercegovine, Albanije in v prihodnosti morda tudi Kosova.
Najprej je treba reči, da so vlade teh držav v zadnjem letu naredile ogromne korake in izpolnile skoraj vse zahteve Komisije. Drugič, dame in gospodje, ne moremo biti tako naivni in misliti, da obstoječi režim preprečuje zločincem prečkati mejo. Vedno najdejo pot. Danes ne govorimo o zločincih niti o politikih, poslovnežih ali podjetnikih. Govorimo o običajnih ljudeh z Balkana. Ne govorimo o zaščiti delovnih mest ali pravici do prebivanja. Danes govorimo o temeljni pravici prihodnjih državljanov Evropske unije do svobodnega potovanja po Uniji ter vzpostavljanja socialnih in poklicnih vezi s partnerji iz držav članic EU. Tretjič, liberalizacija vizumskega režima bo pomagala stabilizirati Zahodni Balkan ter okrepiti politično in gospodarsko sodelovanje, povečati podporo prebivalcev za EU in možnosti evropskega vključevanja, razširiti obzorje ljudi in zaustaviti skrajne protievropske sile.
Edini pomislek, ki ga imam glede poročila, zadeva Kosovo. Strinjam se z gospo Fajon, da običajni ljudje iz tega območja ne smejo biti talci zaradi obstoječih političnih razmer, toda obenem je treba jasno oblikovati sklep o prostem gibanju Kosovcev, tako da ga njihovi voditelji ne bodo napačno razlagali kot de facto priznanje njihove deklaracije državnosti. Vsa prizadevanja moramo usmeriti v to, da se brezvizumski režim čim prej uvede za državljane Bosne in Hercegovine ter Albanije. Bosna in Hercegovina je izjemno napredovala v zadnjih mesecih, zatem ko je EU lani julija odločila, da te države niso izpolnile pogojev za liberalizacijo vizumskega režima. Dokler se te prednosti dodeljujejo samo nekaterim narodom, bo vedno obstajalo tveganje destabilizacije regije kot tudi nevarnost, da bo političen in etničen mozaik razpadel na še manjše delce. Vlade teh držav so si v zadnjih mesecih trdo prizadevale, da bi odpravile svoje pomanjkljivosti, nadoknadile izgubljeni čas in zagotovile kakovost na ravni, ki je enaka kot v sosednjih državah.
Zavedanje, da bo Evropska unija kmalu obema državama - in predvsem Bosni in Hercegovini - dovolila brezvizumsko potovanje, bo zmanjšalo tveganje za še večjo etnično in politično nestabilnost, okrepilo politično in gospodarsko sodelovanje, povečalo podporo prebivalcev za EU, razširilo obzorje ljudi in ustavilo ekstremistične protievropske sile.
Nathalie Griesbeck
Gospod predsednik, komisarka, tudi jaz bi rada čestitala naši kolegici gospe Fajon za njeno odlično poročilo, rada pa bi rekla tudi, da čeprav govorimo o zelo pomembnem prvem koraku ali fazi, je odprava vizumskega režima, ki jo predlaga to poročilo, vseeno temeljni kamen napredka na poti k povezovanju.
Kot ste dejali, gospa Fajon, je to dejansko velik trenutek za vse zadevne državljane in zlasti mlade, za katere je svobodno gibanje zelo pomemben dejavnik njihove zmožnosti, da postanejo državljani, ki so odprti preostalemu svetu. Povsem se strinjam s tem, da je treba to poročilo sprejeti zelo hitro, tako da lahko do božiča stvari stečejo.
Vendar ne želim, da se ustavimo tu in rada bi, da bi nam proces omogočal, da gremo dlje. Ne moremo dopustiti, da bi bili državljani Kosova edini državljani na Balkanu, ki ne morejo potovati svobodno, in upam, da bo Komisija brez odlašanja preučila to vprašanje.
Medtem ko smo ohranili naše evropske obveznosti - in kot Francozinja povsem podpiram baronico Ludford, ki je rekla, da stališče vlade ni edino mnenje v Franciji - predlagam, da po tej poti liberalizacije nadaljujemo brez strahu.
Marije Cornelissen
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Gospod predsednik, trdno sem prepričana, da bo jutri velika večina tega parlamenta glasovala za brezvizumsko potovanje za Bosno in Hercegovino ter Albanijo. In to upravičeno. Kljub vsem vrstam političnih težav so si trdo prizadevali izpolniti ta merila. Dejansko so v tem pogledu napredovali bolj kot Srbija in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija, ko jima je bila odobrena odprava vizumov. Zato me ne skrbi glasovanje našega parlamenta. Rekli smo, da so merila pač merila in čim jih država izpolni, bomo njenim državljanom odobrili brezvizumsko potovanje. To je pomembno za mlade, za poslovneže in za vse.
Skrbi pa me Svet ministrov. Obstajajo govorice, da imajo nekatere države pomisleke. Upam, da so te govorice neutemeljene. Če Svet ne bo kmalu dovolil brezvizumskega potovanja, bi s tem posredoval napačno sporočilo. Videti bi bilo, kot da uporabljamo dvojne standarde. Zdelo bi se, da merila dejansko nič ne štejejo, ker je v resnici vse odvisno od političnih igric. In da Svet ne zaupa mnenju Komisije. Kam nas bo to pripeljalo?
Zadeva je pravzaprav zelo preprosta. Komisija je navedla, da sta Bosna in Hercegovina ter Albanija izpolnili merila, in to morata Evropski parlament in Svet ministrov čim prej priznati. Morda imata lastno mnenje o Komisiji in politikih v teh dveh državah, toda gre za ljudi, ki živijo tam.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, liberalizacija vizumskega režima je pomemben korak za vsako državo, ki si prizadeva za tesnejši odnos z Evropsko unijo. To dobrovernim državljanom tretjih držav olajša obisk EU zaradi posla ali turizma, kar je pomemben del povezovanja teh držav z našo Unijo.
Pozitivna izkušnja razširitve liberalizacije vizumskega režima na Črno goro - o čemer sem imel čast poročati v imenu tega parlamenta - na Srbijo in Makedonijo je dala dodaten zagon tem državam v želji po članstvu v EU. Toda sčasoma moramo vsem državam na Zahodnem Balkanu dati enako priložnost, da dosežejo ta status, če izpolnijo pogoje zanj. Konec koncev ni to nič več, kot so imele v časih nekdanje Jugoslavije.
Razširitev liberalizacije vizumskega režima na Albanijo ter Bosno in Hercegovino je torej naraven napredek dolgoročne strateške politike, ki jo v imenu svoje skupine pozdravljam. Toda vztrajati moramo pri tem, da vse te države dosežejo in ohranijo visoke standarde varnosti biometričnih potnih listov. Liberalizacija vizumskega režima je čast in ne samodejna pravica, ki se jo lahko jemlje kot samoumevno.
Kar zadeva Kosovo, še vedno obstajajo pomisleki o kakovosti varnosti potnih listov in organiziranem kriminalu. Dokler se na ta vprašanja dokončno ne odgovori, mora Kosovo ostati zunaj obsega naših politik. Toda jaz načeloma ne nasprotujem, da bi se nekoč liberaliziral vizumski režim za Kosovo. Čeprav Kosova pet držav EU ne priznava, to ne sme biti razlog, da se mu kot ozemlju ne dodeli svoboda potovanja v Evropsko unijo. Nobena država članica EU ne priznava Tajvana, ozemlja, v zvezi s katerim predsedujem skupini prijateljstva tega parlamenta, toda kljub temu se od naše Unije pričakuje - in to upravičeno -, da bo v kratkem odpravila vizumske obveznosti za tajvanske državljane. Kosovo bi nekoliko podobno kot Tajvan moralo ob pravem času dobiti enake pravice.
Cornelia Ernst
Gospod predsednik, gospe in gospodje, rada bi se zahvalila gospe Fajon za odlično poročilo, ki nam je res omogočilo napredek pri tem vprašanju. Konfederalna skupina Evropske združene levice - Zelene nordijske levice zelo jasno podpira liberalizacijo vizumskega režima v celotnem Zahodnem Balkanu in tudi v tem primeru smo seveda za odpravo vizumskih obveznosti za Bosno in Hercegovino ter Albanijo, zlasti zato, da se odpiranje teh držav dejansko začne in ker bo to zagotovilo boljše priložnosti za njun celotni razvoj. Upamo, da bodo te priložnosti zares izkoriščene.
Osebno želim kmalu videti takšno ureditev za Kosovo - ali vsaj začetek pogovorov. To je nujno potrebno, saj je sicer Kosovo majhen otok na Zahodnem Balkanu, ki je dejansko odrezan. Skrbi pa me - in to bi rada poudarila -, da obenem vsiljujemo uvedbo biometričnih podatkov. Glede tega želim biti zelo jasna: uporaba biometričnih podatkov je kontroverzna kot vedno, predvsem pa ni varna. To pravim glede na poročanje v Nemčiji pred nekaj dnevi, da je mogoče zlomiti zaščito PIN kod in da se je to tudi naredilo. Treba je priznati, da se to lahko zgodi.
Storimo vse, kar lahko, da zagotovimo ne le odpravo vizumskih obveznosti za ti državi, temveč tudi, da tam steče socialni in gospodarski razvoj. To je nujno potrebno v obeh državah in ljudje so si to zaslužili. Tudi mi v EU bi si morali prizadevati za to.
Mario Borghezio
Gospod predsednik, glasovali bomo proti temu poročilu, nenazadnje zato, ker poročevalka predlaga, da pritisnemo na Komisijo in Svet, da bi Kosovo čimprej vključili v proces liberalizacije vizumskega režima. Ali se zavedamo, o čem razpravljamo? Ali se zavedamo, da ima Kosovo težave s ponovno vključitvijo tisočih Romov, ki so zaprosili za azil v Nemčiji? To so izjemno občutljive razmere za celotno Evropsko unijo.
Ali se zavedamo, da bo liberalizacija vizumskega režima - za katero sem slišal, da jo bodo uporabljali samo študenti in ugledni ljudje, čeprav se osebno sploh ne strinjam s to optimistično izjavo - pomenila preprosto to, da bo Evropa postala leglo Romov? Tega res ne potrebujemo, če upoštevamo resne težave, s katerimi se srečujemo pri vključevanju in reševanju izjemno hudega problema Romov.
Kar zadeva Albanijo, bi rad poudaril, da je Komisija maja ponovno predlagala, da bi bilo treba Albaniji ter Bosni in Hercegovini omogočiti, da bi se lahko njuni državljani gibali znotraj schengenskega območja z elektronskimi potnimi listi. Toda predlog ni bil posredovan naprej zaradi pomanjkljivosti Albanije, kar zadeva ponovno vključevanje Albancev, ki so se vrnili v domovino.
Menim, da obstajajo vprašanja glede varnosti in nadzora, ki obtežujejo liberalizacijo vizumskega režima kot kamen. O tem moramo zelo temeljito razmisliti: vizumi so potrebni, in še kako!
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, delegacija nizozemske Stranke za svobodo (PVV) je proti odpravi vizumov za Bosno in Hercegovino ter Albanijo, dve državi, ki sta kot članica oziroma opazovalka povezani z Organizacijo islamske konference. To je organizacija, ki spoštuje šeriatsko pravo kot osnovo človekovih pravic ter ima Združene narode za talca z neprikritim antisemitizmom. Kako neki lahko delite simbolična darila državam, ki trdijo, da je šeriatsko pravo osnova človekovih pravic? Šeriatsko pravo je pravo, ki ureja vsak vidik življenja islamske družbe, od civilnega in družinskega prava do kazenskega prava. Določa, kako morate jesti, se oblačiti in celo uporabljati stranišče. Zatiranje žensk je dobro, pitje alkohola je slabo. Tega preprosto ne razumem.
Mi lahko kdo pojasni, kako lahko to pravo obstaja ob strani temeljnih in človekovih pravic, ki jih ta Evropska unija tako spoštuje? Ti dve državi bi lahko veljali za skoraj najbolj skorumpirani državi v Evropi, pa vendar se zdi Parlamentu potrebno nagraditi ju z odpravo vizumov, zgolj zato, ker sta manj skorumpirani kot Zimbabve. To se skriva v izjavah, kot je: "Tako bodo lahko obiskali svojo družino ali končali študij v tujini." To je seveda popoln nesmisel, saj ta možnost že obstaja. Toda najprej morajo dobiti kos papirja, ki jim to dovoljuje. Popoln nesmisel je ukiniti njihove vizumske obveznosti na podlagi trditve, da bodo sicer ujeti v svoji ubogi majhni državici. Kakšen nesmisel! Danska mesta so že preplavile horde Poljakov, Romunov in Bolgarov. To je dovolj, da te spravi ob živce. Ta odprava vizumov bo stvari samo še poslabšala. Kako zelo žalostno!
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8))
Emine Bozkurt
(NL) Gospod predsednik, rada bi zastavila vprašanje gospodu van der Stoepu. Rekli ste, da so to države, ki uporabljajo šeriatsko pravo kot osnovo za človekove pravice. Nam lahko prosim poveste, o točno katerih predlogih sta razpravljali Bosna in Hercegovina ter Albanija, da bi uvedli šeriatsko pravo, in kdaj so potekale te razprave? Predpostavljate nekaj, česar ne morete utemeljiti, mar ne? Upam, da vam bo to uspelo, le sporočite nam.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, gospa Bozkurt seveda dobro ve, da nisem seznanjen s točnimi podrobnostmi vsega, kar se dogaja v Bosni in Hercegovini ter Albaniji, niti me to ne zanima, če sem iskren. Naj jo opomnim na dejstvo, da Kairska deklaracija izrecno navaja, da je šeriatsko pravo osnova človekovih pravic ter da sta Bosna in Hercegovina ter Albanija podpisali to deklaracijo. Ali mi lahko pojasnite, kako v tem ne vidite nič napačnega? Če je za vas šeriatsko pravo osnova človekovih pravic, potem ste gotovo ob pamet, kajne? To je vse, kar lahko o tem povem.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital gospe Fajon za poročilo, v katerega je vložila toliko predanosti na tako odločen način.
Rad bi čestital tudi moji kolegici in prijateljici gospe Corazza Bildt za njeno odločnost in strast pri zavzetosti za odpravo vizumov za Bosno in Hercegovino ter Albanijo, dve državi, ki to nujno potrebujeta.
Kot vi sem bil tudi jaz v Sarajevu in Mostarju med vojno in tudi jaz sem bil priča Miloševićevemu obsežnemu preseljevanju prebivalcev in solidarnosti Albancev. Zato danes tukaj izražam veselje, gospod predsednik, kajti k sreči je pravici zadoščeno. Od solunskega vrha leta 2003, ko je Evropska unija končno storila dobrodošel korak in se zavezala, da bo Zahodni Balkan izvzela iz vizumskih obveznosti, po prvi stopnji, ko omenjeni državi nista izpolnili zahtev, lahko zdaj ponovno potrdimo in pozdravimo zavezo, da bodo Albanci in Bosanci končno lahko potovali na ozemlje EU.
Gospod predsednik, komisar, potreba po uvedbi stabilnosti na Balkanu, zlasti v državah, ki se bodo v prihodnosti zagotovo pridružile Uniji, in olajšanju mobilnosti prebivalstva, ki je trenutno izolirano, mora biti po mojem mnenju ena od političnih obveznosti Parlamenta.
Emine Bozkurt
Gospod predsednik, rada bi se zahvalila poročevalki Tanji Fajon. V Bosni in Hercegovini se ljudem zdi, da so od vojne v devetdesetih letih prejšnjega stoletja ujeti v kletki. Zdaj se jim bodo končno odprla vrata, da bodo lahko stopili ven.
Jutri lahko Evropski parlament da jasen signal, da so ljudje Bosne in Hercegovine ter Albanije dobrodošli obiskovalci v Evropi. Evropska komisija je sklenila, da sta obe državi izpolnili merila za liberalizacijo vizumskega režima. Reforme so pomembne za ti državi, pa tudi za EU. Dosežen je bil znaten napredek pri varstvu meja in izboljšanju sodelovanja v boju proti čezmejnemu kriminalu - na primer trgovini z ljudmi in prepovedanimi drogami - in mogoče bo vrniti ljudi, ki nezakonito prebivajo na evropskih tleh.
Izkušnja z liberalizacijo vizumskega režima nam je pokazala, da so bili voditelji Bosne in Hercegovine pripravljeni in sposobni dogovoriti se o hitri izvedbi potrebnih reform. Sodelovanje in učinkovitost teh reform bosta, upajmo, služila kot primer za dodatne reforme, ki so potrebne za povezovanje EU, zelo pomembna pa sta tudi za ljudi, ki bodo končno lahko obiskali svoje družine, zlasti če upoštevamo široko diasporo, ki jo ima Bosna in Hercegovina v Evropi. Za mlade in študente je nujno tudi, da si predstavljajo svojo evropsko prihodnost. Imeli bodo priložnost pogledati prek zidov svoje države. Upam, da bodo povedali svojim novim vodjem, da mora biti povezovanje EU visoko na dnevnem redu.
Zadnje, kar si želimo, je črna luknja v Evropi. Evropska komisija - in mi v Parlamentu - želimo odpraviti to izolacijo. Državam smo obljubili liberalizacijo vizumskega režima, ko izpolnijo merila. S soglasjem Komisije in Evropskega parlamenta bosta dve tretjini evropskih institucij priznali njihov trud in napredek. Rada bi videla tudi, da bi Svet izpolnil svojo obljubo in da bi Bosanci in Albanci končno videli, da je luč na koncu tunela.
Jelko Kacin
(SL) Čestitke, Tanja, gospa komisarka, spoštovani. Jasno povejmo, zakaj Albanija in Bosna in Hercegovina lani nista uspeli ukiniti viz za svoje državljane. Nista dokončali domače politične naloge odgovornosti do državljanov. Zato so parlamenti in vladi teh držav letos uspešno opravili popravne izpite. To jim je uspelo šele v zadnjem trenutku, kar pri nekaterih še vedno vzbuja dvome.
V Skupini zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo se veselimo ukinitve viz in sporočamo, da so državljani Albanije in Bosne in Hercegovine naši prijatelji, naši partnerji in naši dragi sosedje. Dobrodošli so, ko prihajajo na obisk k nam in svojim sorodnikom, ki s svojim marljivim delom skupaj z nami gradijo skupno, boljšo, bogatejšo in razširjeno Evropsko unijo.
Odločitev o ukinitvi viz v Evropskem parlamentu je naš skupen dosežek, pomembno politično in iskreno človeško sporočilo. Ukinitev viz je namenjena ljudem in ni nagrada politikom. Obe vladi pa morata še naprej vztrajno prepričevati ministre za notranje zadeve držav EU, da sta povsem predani uresničevanju in doslednemu spoštovanju prevzetih pravil in obveznosti.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospod predsednik, tudi jaz bi se rada v imenu moje skupine zahvalila gospe Fajon za njeno odlično delo ter tudi komisarki Malmström, ker menim, da sta obe odigrali koristno vlogo in naredili prave korake. Z jutrišnjim glasovanjem v Parlamentu bo obljuba o evropski prihodnosti bolj otipljiva za državljane Albanije ter Bosne in Hercegovine. Končno jim bo mogoče zagotoviti, kar imajo državljani Srbije, Črne gore in Makedonije od lanskega leta. To široko soglasje jutri v Evropskem parlamentu bo predstavljalo tudi jasen izziv za Svet, da bo tudi on na naslednjem zasedanju novembra dal zeleno luč, kot je to že storila Komisija in kot bo Parlament storil jutri.
Kot je bilo že rečeno, ne moremo nekaj državam članicam dovoliti, da zdaj začnejo omahovati in dajati nove argumente, ko pa dobro vemo, da so edini razlog za to njihove interne politične razprave - nimajo podlage v realnosti meril, ki sta jih Albanija ter Bosna in Hercegovina že izpolnili. Z drugimi besedami, jutri bomo izzvali Svet, da da zeleno luč, kot bosta to do takrat naredila tudi Komisija in Parlament.
Kot poročevalka za Kosovo moram povedati tudi - pri tem delno naslavljam gospo Flašíkovo Beňovo, ki mislim, da žal ni več v dvorani -, da je Kosovo neodvisna država. To je dejstvo kljub petim državam članicam EU, ki ga še niso priznale in ne želijo videti realnosti. To je dejstvo; to je realnost. Kot poročevalka za Kosovo pozivam tudi Komisijo, da končno da vladi Kosova načrt, da lahko začne delati ter da bosta odprava vizumov in svoboda potovanja končno lahko na obzorju tudi za državljane Kosova.
Jaroslav Paška
(SK) Predloženi predlog - uredba Evropskega parlamenta in Sveta - bo državljanom Albanije ter Bosne in Hercegovine omogočil potovanje brez vizuma v vse države Evropske unije.
V času, ko številne islamske organizacije grozijo Evropi s terorističnimi napadi, je to po mojem mnenju presenetljiva in pozitivna poteza, namenjena morda celotnemu islamskemu svetu. Zunaj okvira uredbe pa je omemba Kosova, ki se je pojavila v obrazložitvenem memorandumu. Kosovo je po mnenju skoraj dveh tretjin držav članic Združenih narodov in v skladu s pogoji Resolucije Varnostnega sveta ZN št. 1244 in člena 2.7 iz 1. poglavja Ustanovne listine ZN uradno zakonit del Republike Srbije, četudi je danes pod neke vrste posebnim protektoratom. Zato mislim, komisarka, da moramo dosledno spoštovati mednarodno pravo v primeru Kosova in ne smemo deliti srbskih državljanov glede na kraj prebivališča ali etnična merila, temveč moramo prebivalcem srbske pokrajine Kosovo omogočiti potovanje po vseh državah Evropske unije s srbskim potnim listom, enako kot drugim državljanom Srbije.
Philip Claeys
(NL) Gospod predsednik, zelo nespametna zamisel je liberalizirati vizumski režim za države, kot sta Bosna in Hercegovina ter Albanija. Gospa Fajon je v obrazložitvi dejala, natanko s temi besedami, da gre predvsem za študente in mlade, ki obiščejo svoje prijatelje in družino. Ste res naivni ali se samo pretvarjate v poskusu, da bi dejansko zanikali realnost? Na primer, v vašem poročilu trdite, da bo brezvizumski režim potovanj prispeval k odpravi etnične in politične nestabilnosti. Bodimo realni; edino, kar bomo dosegli, je to, da bomo velik del te nestabilnosti vnesli v Evropsko unijo.
Dovolite mi, da vam preberem citat iz poročila Europola, Eurojusta in Frontexa o stanju notranje varnosti v EU. Gre za dokument z dne 7. maja 2010. "Albanija, Kosovo, Srbija, Črna gora in Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija so tranzitne države za nezakonite priseljence, žrtve trgovine z ljudmi za spolno izkoriščanje, konopljine izdelke, heroin, kokain, cigarete, sintetične droge in prekurzorje, ponarejene evre in orožje na poti do EU. Albansko govoreče skupine organiziranega kriminala so močne, zlasti pri trgovini s heroinom in ženskami za spolno izkoriščanje." Konec citata. Torej bomo namesto, da bi poostrili nadzor, zdaj odpravili vizume, na široko odprli vrata in še poslabšali problem uvoženega kriminala.
Andrej Kovačev
(BG) Pozdravljam poročilo gospe Fajon in predlog Komisije o odpravi vizumskega režima za Albanijo ter Bosno in Hercegovino. Praksa je žal pokazala, da vizumi niso vedno najučinkovitejši način za zaustavitev nezakonitega priseljevanja in organiziranega kriminala. Tisti, ki jih omejitve potovanj najbolj prizadenejo, so navadni ljudje, zlasti mladi. Prihodnjim državljanom Evropske unije preprečujejo, da bi videli in cenili vse, kar smo skupaj dosegli v Evropi, ter da bi se srečali in spoprijateljili z drugimi Evropejci iz njihove starostne skupine. Nekatere, ki ste ravnokar izrekli kritike, bi rad opomnil, da brezvizumski režim z Makedonijo, Črno goro in Srbijo ni imel nobenih negativnih posledic. Evropska unija se je zavezala, da bo Zahodnemu Balkanu zagotovila jasno evropsko perspektivo, zato naredimo svoje delo in dajmo tem državam brezvizumski režim.
Seveda ne smemo ogrožati ukrepov za boj proti organiziranemu kriminalu, pranju denarja, trgovini z ljudmi in tihotapljenju prepovedanih drog. Pomembna sta tudi okrepitev pravnih in upravnih reform ter izboljšanje pravne države v teh državah. Nihče v Evropi se ne bi smel počutiti izolirano in izključeno brez priložnosti potovati. Evropska unija temelji na vrednotah, ki so skupne tudi našim sosedam in državam, ki so se podale na pot evropskega povezovanja. Vesel sem, da odpiramo vrata Albancem in Bosancem, saj pričakujem, da bodo nekega dne tudi oni državljani Evropske unije. Odprava vizumskega režima na Zahodnem Balkanu bo koristila varnosti, svobodi državljanov teh držav in celotni Evropski uniji. Tudi Kosovo mora biti vključeno v liberalizacijo vizumskega režima. Po odpravi omejitev za Albanijo ter Bosno in Hercegovino bodo državljani Kosova edini narod na Balkanu, ki bo potreboval vizum za potovanje v Evropo. Ne glede na naša različna mnenja glede Kosova mu morajo evropski voditelji zagotoviti načrt za brezvizumski režim. Mislim, da bo to priložnost za zmanjšanje etnične napetosti na Balkanu in da ne bo več sod smodnika v Evropi, temveč vzor spoštovanja zakonov, državljanskih svoboščin in zagotovila za blaginjo.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Najprej bi rada čestitala Tanji Fajon za njeno poročilo.
Kot del Solunske agende upošteva postopek vizumske liberalizacije pri Albaniji ter Bosni in Hercegovini napredek, dosežen v času dialogov v zadnjih sedmih mesecih. Izvedena je bila temeljita ocena po posameznih primerih, da bi izdelali niz meril, povezanih z nezakonitim izseljevanjem, javnim redom in varnostjo kot tudi zunanjimi odnosi Evropske unije s tretjimi državami.
V tem okviru je treba posebno pozornost seveda nameniti tudi varnosti potnih listin, ki so jih izdale zadevne tretje države. Odprava vizumov je temeljila na načrtih, prirejenih vsakih državi. Tu je treba spomniti na evropsko usodo obeh držav in dejstvo, da sta že odpravili vizume za vse državljane Evropske unije.
Na koncu pa želim poudariti, da mora odprava vizumov veljati samo za imetnike biometričnih potnih listov, ki sta jih izdali omenjeni državi.
Kinga Gál
(HU) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pozdravljamo dejstvo, da lahko končno, skoraj leto zatem, ko smo sprejeli stališče o Srbiji, Črni gori in Makedoniji, zdaj sprejmemo stališče v zadevi brezvizumskega režima tudi za Bosno in Hercegovino. Posebno priznanje izrekam poročevalki Tanji Fajon in moji kolegici Anni Marii Corazza Bildt za njuno predano delo.
Brezvizumsko potovanje v Evropi ne moremo šteti za privilegij ali diplomatsko gesto. Temelji na vzajemnih zavezah, kar pomeni, da varnostni pomisleki ne smejo ogroziti naših političnih ciljev. Zato bi se rada vsekakor zahvalila Komisiji in osebno komisarki Malmström za delo, ki sta ga opravili, da bi zagotovili trajnost časovnega razporeda za liberalizacijo vizumskega režima za Zahodni Balkan.
To vprašanje je posebej pomembno glede na dejstvo, da so bile volitve v Bosni in Hercegovini komaj pred nekaj dnevi. Rezultati volitev kažejo tudi, da globokih razhajanj med etničnimi ločnicami ni mogoče odpraviti v enem zamahu. Brezvizumski režim nudi naslednjim generacijam, mladim, dostop do evropske perspektive in ta evropska perspektiva lahko pomaga doseči spravo. Tudi zaradi tega razloga je potreben brezvizumski režim v tej regiji. Pot do ustvarjanja pogojev, ki so potrebni za miren soobstoj, vodi prek Evropske unije, s podporo brezvizumskega režima pa prispevamo k temu cilju. Zato ne smemo pozabiti niti na Kosovo in moramo čim prej sestaviti tudi časovni razpored za to regijo.
Victor Boştinaru
Gospod predsednik, mislim, da bi morali podpreti brezvizumski režim za Albanijo ter Bosno in Hercegovino, in toplo pozdravljam poročilo Tanje Fajon, toda kar zadeva Albanijo, se moramo prepričati, da bo naše sporočilo to, da pozitivno glasovanje v Evropskem parlamentu nikakor ne pomeni nagrade za albansko vlado. Pomeni pa pomoč za državljane Albanije, ki morajo že več kot leto dni prenašati posledice neskončne politične krize. Vsekakor je jasno, da bo ob pozitivnem izidu v Parlamentu Albanija prišla samo do pol poti, kajti če ne bo dosegla konkretnega napredka, bodo nekateri člani Sveta imeli na koncu zadržke.
Do zdaj ne kaže, da bi albanska vlada dosegla kakšen napredek ali pokazala trud, da reši politično krizo, kljub resoluciji, ki jo je Evropski parlament sprejel junija. Edino področje, kjer je napredek viden, je korupcija, toda žal v nasprotni smeri od pričakovane, saj visoki člani albanske vlade vsak dan pritegnejo pozornost javnosti, vsaj v zadnjih mesecih.
To ni prava pot proti EU in Albanija mora prisluhniti opozorilu, preden bo prepozno.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, ukinitev vizumskih obveznosti za vse države Zahodnega Balkana je pravi dokaz o evropskih obetih za njihova ljudstva. Zelo pomembno je, da Albanija ter Bosna in Hercegovina zdaj izpolnita pogoje in dosežeta kazalnike, predpisane za liberalizacijo vizumskega režima.
Toda rad bi dodal še nekaj točk k temu, kar je bilo povedano, in opozoril na naslednje tri pripombe: prvič, od zdaj naprej bomo morali biti posebej previdni in strogi, kar zadeva skladnost z obveznostmi na področju nezakonitega priseljevanja. Kar je še pomembnejše, rad bi opomnil Parlament, da so leta 2009 na kopenski meji med Grčijo in Albanijo ter Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo prijeli največji odstotek, namreč 34 %, nezakonitih priseljencev v Evropski uniji.
Drugič, ne smemo zanemariti pomislekov glede možnega povečanja števila gospodarskih migrantov iz teh držav v preostale države Evropske unije iz enega dodatnega razloga: izkušnje v Bruslju pred približno letom dni ob povečanju prošenj za politični azil iz Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Srbije in Črne gore so še vedno sveže. Takrat, kot so nas spomnili, je morala belgijska vlada takoj ukrepati, čim so bile odpravljene vizumske obveznosti.
Končno pa je treba odgovoriti tudi na vprašanja, ki so jih omenile nekatere države članice, predsedstvo pa mora obdržati svojo obljubo in organizirati srečanje strokovnjakov, da preučijo vprašanja, ki so po mnenju nekaterih poslancev še nerešena. To so nerešena vprašanja, ki jih je treba urediti, če naj ta postopek napreduje tekoče.
Carlos Coelho
(PT) Najprej bom čestital gospe Fajon za njeno odlično poročilo in kolegici gospe Bildt, ki je bila poročevalka v senci za skupino Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), za njeno delo na poročilu. Spomnili smo se že, da novembra 2009, ko smo sprejeli odpravo vizumskega režima za Srbijo, Črno goro in Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, tega nismo mogli storiti za Albanijo ter Bosno in Hercegovino iz preprostega razloga, ker nista izpolnili meril. Liberalizacija vizumskega režima za dostop do schengenskega območja se dejansko izvaja na podlagi stroge ocene vsakega posameznega primera. Ta ocena temelji na merilih, povezanih s krepitvijo pravne države, javnega reda in varnosti, zlasti boja proti organiziranemu kriminalu, korupciji in nezakonitemu priseljevanju; ter na zunanjih odnosih Evropske unije s tretjimi državami. Ocena upošteva tudi posledice za regionalno skladnost in vzajemnost.
Na podlagi predloga, ki ga je vložila Komisija, je mogoče sklepati, da ti dve državi trenutno izpolnjujeta večino meril za prenos iz Priloge I (tako imenovani "negativni seznam") v Prilogo II (tako imenovani "pozitivni seznam"). Samo zelo majhno število meril je treba še izpolniti, njihovo izpolnjevanje pa spremlja Komisija. Upamo, da bo ta postopek zaključen zelo kmalu.
Evropski parlament in Svet sta se zavezala, da bosta odločitev sprejela, čim bo mogoče, čim se potrdi, da so bila izpolnjena vsa merila. Zdaj spoštujemo to zavezo in upamo, da jo bo tudi Svet. Kot je dejala moja kolegica gospa Bildt, čas je, da pošljemo signal in naredimo konec izolaciji. Upajmo, da bosta ti dve državi lahko imeli koristi od te oprostitve v božičnem času. S tem bi okrepili politično in gospodarsko sodelovanje s to regijo ter odpravili občutek izoliranosti tamkajšnjih ljudi.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Gospa predsednica, odpravljanje ovir in rušenje zidov, ki jih predstavljajo vizumske omejitve, bodo zelo vesel trenutek, ne samo za prebivalce Albanije ter Bosne in Hercegovine, temveč tudi za nas, prebivalce Evropske unije, kajti to bo potrdilo, da se držimo naših vrednot odprtosti do sosedov. To nam bo tudi zajamčilo varnejšo sosesko.
Medtem ko pozdravljamo dejstvo, da je bil vložen trud v zagotavljanje brezvizumskih potovanj in rušenje zidov za nekatere dele Zahodnega Balkana, moramo vseeno na Evropsko komisijo in komisarko ter naše kolege poslance nasloviti velikansko prošnjo in poziv: spomnimo se držav vzhodnega partnerstva, spomnimo se tokrat Ukrajine, Moldavije in Gruzije. Še nas čakajo izzivi. Zdaj smo dosegli eno stopnjo, takoj razmišljajmo o naslednji. Te države - Ukrajina, Moldavija in Gruzija - niso niti uradno prejele načrtov, za kar smo zaprosili že v obstoječem mandatu Evropskega parlamenta.
Evropska unija se je čutila dolžno do držav Zahodnega Balkana, enako pa bi morala čutiti do svojih - in naših - vzhodnih sosed. Razmere so v obeh primerih podobne - govorimo o sosedih, ki so še ne dolgo nazaj lahko prosto potovali v nekaterih državah Evropske unije. Zdaj so na žalost žrtve omejitev in to so večinoma mladi in študenti, kajti elita se znajde in potuje tako ali drugače. Toda govorimo o prihodnosti Evrope, o študentih in mladih delovno aktivnih ljudeh. Liberalizacija vizumskega režima ne bi vplivala samo na njihova življenja, temveč tudi na kakovost demokracije v zadevnih državah, kar bi privedlo do okrepitve naših neposrednih sosed in s tem Evropske unije. Zato ponovno naprošam Evropsko komisijo in komisarko, da sprejmeta te dodatne izzive in predstavita načrt za države vzhodnega partnerstva.
Eduard Kukan
Gospa predsednica, rad bi čestital Bosni in Hercegovini ter Albaniji, ker sta izpolnili vsa merila za brezvizumski režim. Rad bi čestital tudi moji cenjeni kolegici Tanji Fajon za njeno občudovanja vredno, predano in zavzeto delo.
Svoboda gibanja je ena od najpomembnejših svoboščin, na katerih temelji Evropska unija. Vesel sem, da širimo to načelo, tako da bo zajemalo tudi sosednje države jugovzhodne Evrope. To je pomemben korak in pozitiven premik na njihovi poti proti evropskemu povezovanju.
Osebno sem videl pozitiven vpliv, ki ga je imelo brezvizumsko potovanje na državljane Srbije, Črne gore in Makedonije od lanskega leta. Možnost prostega potovanja v EU ni samo politična prednost, temveč v mnogih primerih tudi odpravlja psihološke ovire in ponovno poveže ljudi. To je dokaz tudi za to, da se je načelo pogojnosti, ki ga je uporabila Evropska unija za liberalizacijo vizumskega režima, dobro obneslo in prineslo pozitivne rezultate.
Toda EU mora tudi ohraniti svojo verodostojnost in zavezo. Pomembno je zagotoviti, da se z izvajanjem liberalizacije vizumskega režima za Albanijo ter Bosno in Hercegovino ne odlaša več. Ne le, da bo to prineslo dobre stvari prebivalcem teh držav, temveč bo tudi okrepilo verodostojnost Evropske unije.
Končno pa se politika odpiranja EU proti Zahodnemu Balkanu ne sme ustaviti tu, če želimo povečati stabilnost regije. Zato bi pozdravil strategijo in rešitev za brezvizumski režim v bližnji prihodnosti, ki bi lahko bil predlagan za Kosovo.
Cecilia Malmström
članica Komisije. - Gospa predsednica, za to razpravo se vam najlepše zahvaljujem. Zelo močno podpiram predlog Komisije glede odprave vizumov za državljane Bosne in Hercegovine ter Albanije in mislim, da je to zelo dobra stvar. Upam, da bo jutri na plenarnem zasedanju za to velika večina in da bomo poslali signal prebivalcem teh dveh držav, da izvoljeni člani Evropskega parlamenta močno podpirajo njihovo željo po svobodnejšem potovanju v Evropski uniji.
Ponovno vam lahko zagotovim, da so bila merila izpolnjena. To smo zelo pozorno spremljali. Seveda bomo ohranili stik in to spremljali, toda bila so izpolnjena. Vse države je treba obravnavati enako. Merila so jasna in zelo pregledna. Ta postopek je bil kar se da pregleden.
Še nekaj besed o Kosovu pred koncem. Kosovo ni pozabljeno. Kosovo je seveda zelo pomemben partner v tem. Ta država je dosegla je velik napredek, toda zaradi verodostojnosti mora Komisija spremljati vsa merila in vse pogoje, če želimo biti verodostojni in legitimni v tem procesu. Kosovo ni pripravljeno. Delamo z njimi. Vem, da si vlada zelo prizadeva za ponoven sprejem in vključevanje povratnikov, ki so se bili prisiljeni vrniti. Storiti morajo več. Ko bodo ti pogoji izpolnjeni, pa bomo seveda pripravljeni začeti bolj uraden dialog o vizumih z njimi. Medtem pa lahko le spodbujamo države članice, da uporabijo vsa sredstva, predvidena v spremenjenem vizumskem zakoniku, ko obravnavajo prošnje za vizume, ki so jih vložili državljani Kosova.
Zato se poročevalki zahvaljujem za to zelo plodno in spodbudno razpravo in se veselim zelo prepričljivega glasovanja na jutrišnjem plenarnem zasedanju.
Tanja Fajon
Jaz sem zelo vesela, da se velika večina v tej dvorani z redkimi izjemami, ki celo priznavajo, da očitno ne poznajo razmer v državah, strinja, da je čas, da podpremo odpravo vizumskih zidov na Zahodnem Balkanu.
Res je, kar smo slišali nekajkrat, kriminalci, tisti, ki imajo denar, so že našli poti za potovanja in jutri v Evropskem parlamentu odločamo o usodi navadnih ljudi, o mobilnosti, posebej mladih in študentov.
Cela generacija je odrasla za vizumskimi zidovi in resen problem, kot smo omenili, bo ostal Kosovo. Čim prej moramo najti rešitev za ljudi, saj bo njihova izolacija in frustracija upravičeno še večja. In, gospa komisarka, rabimo jasne smernice, da se oblasti na Kosovu lotijo dela.
In še, ljudje v Albaniji in Bosni in Hercegovini danes veliko bolje vedo, zaradi obsežne informacijske kampanje, kaj pomeni odprava vizumov, da z odpravo vizumov v Evropski uniji ne podarjamo delovnih mest in ne podarjamo pravice do azila ali državljanstva in podobno. Ponujamo pa temeljno pravico vsakega evropskega državljana - to je pravico do svobodnega potovanja, ki bo za državljane v Bosni in Hercegovini in Albaniji in nasploh na Zahodnem Balkanu velik in pomemben korak na poti k Evropski uniji.
Zaključila bom še to, da je to, kar bomo naredili jutri, in to, kar smo naredili lani novembra, pomembno za vse nas, pomembno za krepitev gospodarskega in političnega sodelovanja, ne le v regiji, za Evropsko unijo. Posebej pa je pomembno za odnose med ljudmi, ki živijo, lahko rečem, le nekaj kilometrov od nas. Sporočili bomo, da smo resni in da imajo jasno evropsko perspektivo. Ljudje to od nas pričakujejo v Albaniji in Bosni in Hercegovini. Mislim, da to sporočilo jutri pričakujejo.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri, kot predvideno.
Pisne izjave (člen 149)
Elena Băsescu
Podpiram pobudo EU za liberalizacijo vizumskega režima za Bosno in Hercegovino ter Albanijo. Ob tej priložnosti bi rada omenila liberalizacijo vizumov za Republiko Moldavijo, državo, ki je dosegla viden napredek v vzhodnem partnerstvu. Kot Albanija ter Bosna in Hercegovina se je Republika Moldavija v zadnjem letu izjemno trudila, da bi dosegla brezvizumski režim. Vlada je že začela izvajati ukrepe, ki jih je EU zahtevala od držav Zahodnega Balkana kot del načrtov za spodbujanje politike "predhodnega izvajanja". Prvi ukrepi v tej smeri so zajemali odobritev zakona o tujcih in začetno delo pri oblikovanju okvira celovitega upravljanja meja.
Sprejeta je bila tudi odločitev o izdaji zgolj biometričnih potnih listov in ratificiran je bil Rimski statut Mednarodnega kazenskega sodišča. Vizumska "ovira" je velik madež na podobi EU v Republiki Moldaviji. Prvi korak, ki bi ga morala narediti Evropska unija, da to reši, je čim hitrejša priprava načrta za brezvizumski režim. V okviru bližajočih se volitev bi ta ukrep poslal močno sporočilo podpore proevropskim silam v tej državi.
George Becali
Podpiram stališče poročevalke, ko pravi, da proces ponovnega združevanja Evrope kot celine ne bo zaključen, dokler ne bodo vsi Evropejci prosto potovali po Evropski uniji. Mene osebno se to bolj dotakne, ko razpravljamo o Zahodnem Balkanu in zlasti težavah Albanije in napredku, ki omogoča Evropski uniji, da odpravi vizumske obveznosti za državljane, potujoče v EU. Moja družina delno izvira iz Albanije. Pred letom dni sem pozdravil isti ukrep, ki je bil sprejet za Makedonijo, Črno goro in Srbijo. Z vsem prepričanjem bom glasoval za prosto gibanje evropskih državljanov iz Albanije ter Bosne in Hercegovine. Vsi vemo, kako krute so bile vojne, ki so privedle do razpada Jugoslavije in razdelile to regijo. Vemo tudi, da je mladim v tej regiji najtežje prenašati izolacijo od uspešne EU. Naša vloga je spodbujati jih. Pravica do gibanja brez vizuma bo pomagala to doseči.
Kinga Göncz
Evropski parlament lahko ponovno dokaže svojo podporo procesu dohitevanja in pristopu držav Zahodnega Balkana k EU. Zdi se mi zelo pomembno, da bo liberalizacija vizumskega režima za državljane Albanije ter Bosne in Hercegovine pomenila, da bodo skoraj vsi prebivalci nekdanje Jugoslavije lahko potovali v Evropski uniji brez vizuma. Za odobritev brezvizumskega potovanja in pristop ne smejo veljati nobene druge zahteve razen izpolnitve pogojev. Obe državi sta ravnali skladno s strogimi zahtevami, ki so bile naložene njunim notranjim in pravosodnim institucijam, ter sta dokazali, da sta pripravljeni in sposobni izpolniti različna pričakovanja. Strokovnjaki EU, ki so opravili inšpekcije na kraju samem, so potrdili, da je mogoče varnostna tveganja odpraviti. Nesprejemljivo je, da vlade dopustijo, da na njihove ukrepe vplivajo vidiki notranje politike, namesto da bi nepristransko ocenile izpolnitev meril o izpolnjevanju pogojev. Odobritev brezvizumskega potovanja zadevnim državam tudi posreduje sporočilo, da lahko uspešno premagajo ovire, če so njihove priprave podprte s političnim sporazumom. Z veseljem sem ugotovila, da so politične sile v Albaniji ter Bosni in Hercegovini združile moči, da bi dosegle ta cilj. Iskreno upam, da bo možnost pridružitve EU, kar so pokazali oprijemljivi rezultati, ki so bili doseženi danes, pospešila proces dohitevanja in pomagala premagati razdiralna, nacionalistična prizadevanja, ki lahko le ovirajo proces.
Andreas Mölzer
v pisni obliki. - (DE) Pri lanski vizumski liberalizaciji smo že videli, da veliko ljudi enači brezvizumsko potovanje s carte blanche. Nešteto ljudi je izkoristilo bolj liberalne vizumske pogoje za potovanje v Evropsko unijo. Koliko izmed njih se je dejansko vrnilo v domovino, ko je poteklo dovoljeno obdobje bivanja v tujini, pa nihče ne ve. Nam je jasno, da vizumska liberalizacija nima nič opraviti s službo ali pravico bivanja, a to očitno ni jasno zadevnim ljudem. Predvsem Kosovo predstavlja velik problem za nas v tem smislu. EU se nikoli ni mogla odločiti, kaj se ji zdi bolj pomembno ali pravilno in ustrezno - ozemeljska celovitost ali pravica ljudi do samoodločanja - in ker smo predolgo zanemarjali težavo večnacionalnih držav, imamo zdaj razdeljeno balkansko državo.
Nemogoče je zajeziti nezakonit vstop v EU na podlagi sporazuma o ponovnem sprejemu, ko pa se še naprej zlorablja liberalizacija vizumov. Tej zamisli je treba narediti konec. Kako pomembna so vizumska pravila, kaže tudi dejstvo, da je Ankara očitno končno pripravljena podpisati sporazum o ponovnem sprejemu v zameno za liberalizacijo vizumskega režima za turške poslovneže. Takšni sporazumi se zahtevajo za države kandidatke EU. Skupaj z neizpolnjenim sporazumom o carinski uniji to kaže, kako nepripravljena je Turčija na pristop, in to je še ena klofuta Evropski uniji. Končno je treba prekiniti pogajanja. Namesto tega bi morali stremeti k vzpostavitvi prednostnega partnerstva.
Siiri Oviir
Brezvizumski režim je zelo pomemben za življenje ljudi, saj krepi stike med ljudmi in pomaga uresničevati zamisel o prostem gibanju, ki je ena od temeljnih pravic v Evropi. Že v sklopu solunskega akcijskega načrta je Evropska unija izrazila politično željo, da ukine obveznost pridobitve kratkoročnih vizumov za državljane vseh držav Zahodnega Balkana. Dejstvo, da bo Evropska unija v bližnji prihodnosti dala Bosni in Hercegovini ter Albaniji kot tudi državljanom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije priložnost potovanja brez vizuma, bo zmanjšalo tveganje za večjo etnično in politično nestabilnost, okrepilo politično in gospodarsko sodelovanje v regiji, povečalo podporo Evropske unije med ljudmi in izboljšalo obete za evropsko povezovanje. Obenem bo razširilo obzorje ljudi in oviralo protievropske in ekstremistične sile. Toda žalosti me nekaj, namreč Kosovo je edina država, ki so jo zaradi osebnih razlik države članice izključile iz odprave vizumskih obveznosti za državljane držav Zahodnega Balkana. Ne želimo kaznovati Kosova zaradi osebnih razlik med prebivalci držav članic, toda Evropska komisija in Svet mora hitro ukrepati, da Kosovo vključita v postopek odprave vizumskih obveznosti, kar bi spodbudilo kosovske državne in vladne organe ter politike, da izvedejo potrebne strukturne reforme, ter okrepilo politično in gospodarsko sodelovanje z Evropsko unijo.
