Izboljšanje učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v EU: zaplemba bančnih računov (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Lechnerja v imenu odbora za pravne zadeve o zeleni knjigi o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji: zaplemba bančnih računov.
Kurt Lechner
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, to je bila zelo zanimiva razprava. Zdaj se bomo premaknili k precej drugačni temi. Videli bomo, ali lahko prej ali slej dosežemo rezultat.
Obstaja pregovor, za katerega menim, da ga razumejo po vsej Evropi, in sicer, da denar ne prinaša sreče, prinaša pa miren spanec. V tem duhu naj zaželim vsem sodržavljanov v Evropi miren spanec.
A če vam nekdo dolguje denar, če vam nekdo dolguje denar od prodaje, odškodnine ali česa podobnega, je to vse prej razlog za zaskrbljenost kot za miren spanec. Se bo dolžnik izognil svojim obveznostim? Bo skril svoj denar ali svoja sredstva, mogoče celo ob poznejši uri, kot je na sporedu naša nocojšnja razprava?
Vse države članice imajo postopke, katerih cilj je preprečiti, da bi se to zgodilo. Ti vključujejo zaplembe, sodne prepovedi, aretacije in zaseg: obstaja več različnih izrazov. Postopki se zelo razlikujejo in položaj je zelo zapleten, seveda je tu še vprašanje jezika. Vsi, ki želijo uporabiti različne čezmejne postopke držav članic, bodo morda ugotovili, da je vlak že odpeljal s postaje. Z drugimi besedami, dolžnik je imel na voljo dovolj časa, da skrije svoje premoženje.
To je zdaj zelo razširjena težava prek evropskih meja ter postaja vse bolj pereča, če upoštevamo, da si Evropa vse bolj prizadeva za enotno plačilno območje z negotovinskimi transakcijami. To pomeni, da je vedno več priložnosti za skrivanje premoženja v tujini. Zato je Komisija prevzela pobudo in drznem si reči, da je to storila upravičeno. Predstavila je zelo dobro zeleno knjigo, ki je zelo obsežna in natančna, kljub nekaterim točkam, ki brez dvoma zahtevajo nadaljnjo pojasnitev. To je še vedno pred nami in je cilj obravnave. Na tej stopnji Evropski parlament ne more natančno obravnavati vseh podrobnosti, prav tako tega ne morem storiti jaz, zato bom omenil le nekaj ključnih točk.
Najprej, čeprav je to mogoče obravnavati kot dejstvo, poročilo govori le o zaplembah bančnih računov in o začasno zamrznjenih bančnih pologih. Ne obravnava končne poravnave. Drugič, pri tem gre le za finančna sredstva, shranjena na bančnih računih. Ne obravnava sodnih prepovedi ali zaplemb drugih sredstev. To postavlja vprašanje, ali bi se naši nameni resnično uresničili z uskladitvijo 27 različnih sistemov. Menim, da bi bil to izjemno neroden pristop, katerega uresničitev bi trajala zelo dolgo. Posega na tako veliko področij, da ne bi bil koristen. Pravi pristop je pristop, ki ga je imela v mislih Komisija: neodvisen in dodaten evropski postopek, najbolje v obliki uredbe, ki bi se uporabljala skupaj z nacionalnimi določbami, ki bi ostale v veljavi. V tem trenutku moram omeniti tudi uredbo "Bruselj I". Uredba, ki že obstaja, ni zadostna. Upnik ne sme le verodostojno in na kratko dokazati, da ima zahtevek, ampak mora prikazati tudi tveganje.
Posebej nas skrbi zaščita upnika. Vendar v nobenih okoliščinah ne želim položaja, v katerem upniki ali tretje strani utrpijo škodo zaradi evropske ureditve.
To bi se odražalo v sami Evropi.
V nekaterih primerih lahko zaplemba brez upravičenega razloga nekomu uniči sredstva za preživetje. Želim navesti glavne točke: da je upnik lahko odgovoren za škodo, ki jo utrpi dolžnik; da je upnik obvezan, da sproži glavne postopke v določenem časovnem obdobju; da se lahko od upnika zahteva, da zagotovi zavarovanje; da je dolžnik upravičen do pritožbe; da se ne sme izbrati postopka, ki traja zelo dolgo, ampak postopek, ki je v skladu s prejšnjimi postopki; da so potrebne določbe, ki preprečujejo zamrznitev prevelikih vsot denarja v korist upnika ter da morajo biti dolžniku zagotovljena sredstva, s katerimi se lahko preživlja.
Obstaja težava skrbniških računov. Če tu obstaja kakršna koli možnost zaplembe - to možnost bom pustil odprto - jo je treba posebej zaščititi. Isto velja za skupne račune, čeprav to ni ista stvar, obe zadevi dejansko nista neposredno povezani. Pri tem je pomembno, da se zaščitijo tretje strani, potrebni so posebni zaščitni ukrepi za vse vpletene tretje strani.
Rad bi le omenil, da bi bila standardizirana uradna obvestila uporabna za bančna sporočila in v zvezi s tem želim zaključiti z besedami, da so nedvomno potrebne študije, ki primerjajo veljavne zakone in natančne analize. Prav tako in še posebej se želim zahvaliti Komisiji za te obsežne analize in študije, prav tako se zahvaljujem svojim kolegom. Dobro smo sodelovali. Domnevam, da bomo dosegli široko soglasje v korist poročila.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, mislim, da je poročilo zanimiv prispevek k obravnavi zelo zapletenega vprašanja: tj. težavnosti čezmejne izterjave dolgov. Mislim, da je treba poročevalcu gospodu Lechnerju čestitati, da je pripravil podlago za splošno evropsko rešitev sedanje razdrobljenosti nacionalnih izvedbenih pravil, ki resno ogroža čezmejno izterjavo dolgov.
Ta položaj je zlasti zaskrbljujoč za upnika, katerega dolžnik nepričakovano premakne denar z znanega računa na drug račun v isti ali drugi državi članici. Zato Komisija pozdravlja poročilo Parlamenta.
Natančno bom obravnaval glavna vprašanja, ki sta jih v zvezi z zeleno knjigo izpostavila poročevalec in Parlament. Poročevalec je poudaril nekatera pomembna vprašanja, zlasti obliko in obseg morebitnega instrumenta Skupnosti, učinke prihodnjega postopka, pravne pogoje za odobritev naloga za zaplembo, povračilo stroškov in zaščito dolžnikov. Potrdim lahko, da se bosta pred sprejetjem kakršnega koli predloga ali sporočila o tem vprašanju v tesnem sodelovanju s Parlamentom izvedla poglobljeno vrednotenje in ocena učinka.
Sharon Bowles  
pripravljavka mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - Gospa predsednica, pozdravljam zeleno knjigo in z veseljem pričakujem čim prejšnje nadaljnje ukrepe v zvezi s konkretnejšimi predlogi.
Zaupanje podjetij, da bo mogoče izterjati obveznosti, je nedvomno v interesu spodbujanja čezmejne trgovine. Nujno je tudi zaupanje državljanov na ravni posameznikov in zasebni ravni. V odboru za ekonomske in monetarne zadeve je bilo moje stališče soglasno sprejeto, ne ker bi morda sprejeli težko dosežen kompromis, ampak ker smo bili že od začetka enakega mnenja. Veseli me, da je skoraj vse, kar smo sprejeli, vključeno v končno poročilo odbora za pravne zadeve, za kar se zahvaljujem poročevalcu.
Dve točki, ki pa jih poročilo ni vključilo, sta možnost uporabe zaplembe za skupne račune in preiskava neobvezne domače uporabe čezmejne ponudbe. V manj določeni obliki je predlog spremembe o skupnih računih pridobil podporo drugje. To je očitno vrzel v zakonodaji, če nominalni skupni račun omogoča izogibanje nalogom o zaplembi, vendar je treba zaščititi dejanska sredstva tretjih strank.
Kar zadeva neobvezno domačo uporabo čezmejne ponudbe, sem seznanjen z mnenjem kolegov iz odbora za pravne zadeve, da je ukrep izvedljiv le čezmejno zaradi pravnih razlogov ali praktičnih razlogov doseganja rezultatov v razumnem časovnem okviru. Če v tistih državah članicah, kjer zaplemba ni mogoča ali je zelo težko izvedljiva, ne obstajajo alternativna sredstva, bi lahko vsaj s poslovnega vidika prišlo do konkurenčnega neskladja in precej nenavadnega položaja, ko je čezmejno poslovanje na boljšem kot domače. Morda bodo države članice to upoštevale in bo konkurenca zagotovila, česar ne urejamo ali ne moremo urediti z zakonodajo.
Panayotis Dimitriou  
pripravljavec mnenja odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. - (EL) Gospa predsednica, pozdravljam pobudo Komisije o čezmejni ureditvi zaplemb in začasnih zamrznitev bančnih računov. Posebej čestitam vam, gospod Frattini, kot pristojnemu komisarju za to pobudo.
Zelena knjiga Komisije o tem vprašanju je določila postopke za obravnavo te težave, ki se pojavi, kadar se oseba izogne izvršitvi sodbe sodišča, ker poteka operacija ali transfer na bančnem računu zunaj nacionalnih meja.
Ukrep, o katerem se razpravlja, je vključen v strategijo za razvoj sodnega sodelovanja med državami članicami EU. Ukrep je premik v pravo smer; zaključiti ga je treba kmalu s predložitvijo ustreznega predloga. Pravici ni zadoščeno, če sodb civilnega ali kazenskega sodišča ni mogoče izvršiti. Zato predlog v zvezi z zaplembo in zamrznitvijo čezmejnih bančnih računov, ki je zdaj v obravnavi, resnično prispeva k razvoju in utrditvi pravice. Evropski parlament ima upravičeno pozitivno mnenje o pobudi Komisije ter o sodnem postopku, ki je trenutno v pripravi.
Lechnerjevo poročilo in mnenja odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter odbora za finance določajo osnovne parametre za uravnotežen predlog sklepa Sveta o tem vprašanju.
Čestitam gospodu Lechnerju za to jedrnato, vendar zelo informativno in obsežno poročilo. Kot poročevalec odbora za državljanske svoboščine se skoraj popolnoma strinjam z njim.
Po pričakovanjih naj bi poročila odobrila velika večina. Poudarja potrebo po izpolnjevanju zahtev za izdajo čezmejnega naloga za zaplembo za bančne račune. Prav tako poudarja hkratno potrebo po zaščiti postopka proti zlorabi in po zagotovitvi jamstev za odškodnino domnevnemu dolžniku, če se ugotovi, da je nalog brezpredmeten in neveljaven.
Verjamem, da lahko nalog za zamrznitev ob zaključku sodnih postopkov služi kot učinkovit ukrep za končno sodbo exequatur. To ni stališče gospoda Lechnerja, vendar ga je treba resno obravnavati, ko bo predložen zadevni predlog Komisije, kar je v interesu preprečevanja nepotrebnega podvojevanja postopkov.
Komisijo pozivam, naj takoj nadaljuje s pripravo predloga o tem vprašanju.
Tadeusz Zwiefka
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospa predsednica, gospod komisar, brez dvoma je pomanjkljivost sedanjih določb o izvrševanju zakonodaje položaj, v katerem, potem ko smo preverili izvršljivost sodnega naloga v drugi državi članici, izvršitev ostaja v izključni pristojnosti nacionalne zakonodaje. V skladu s pravnimi akti Skupnosti, ki zdaj veljajo, nikakor ni mogoče pridobiti naloga za zaplembo bančnega računa, ki bi ga bilo mogoče izvršiti na ozemlju celotne Evropske unije.
Zato se zdi evropski sistem za izdajo naloga, ki dovoljuje zaplembo bančnih sistemov, tako primerna in potrebna rešitev. Upnikom bi omogočil, da zavarujejo dolgovane vsote ali vrednost njihovih zahtevkov tako, da onemogočijo dvig ali transfer sredstev, ki so položena na enem ali več bančnih računih na ozemlju Evropske unije. Takšen sistem je treba ustvariti po razvoju dodatnega neodvisnega postopka, ki bi stal ob boku nacionalnim določbam, če bi se ta uporabljal le za čezmejna vprašanja. Pri tem je treba poudariti, da bi imel takšen nalog le preprečevalni učinek. Z drugimi besedami, blokiral bi sredstva dolžnika na njegovem bančnem računu, ne da bi jih prenesel na upnikov račun.
Sodišče se mora seveda vzdržati zaslišanja ali obveščanja dolžnika o postopkih, preden zapleni njegov ali njen bančni račun, sicer bo učinek morda ravno nasproten od pričakovanega.
Znesek za zaplembo je treba izračunati na podlagi zahtevka upnika. Vendar je treba pri tem poudariti, da mora imeti dolžnik pravico do pritožbe na izdani nalog; ustanova, pristojna za prejem in obravnavo te pritožbe, pa mora biti sodišče, ki je izdalo nalog.
Prav tako je treba pripraviti določbo za odstopanja od izvrševanja, ki dovoljuje, da se dolžniku pustijo sredstva za kritje osnovnih potreb dolžnika in njegove družine. Jasno je, da bi bila na tej stopnji potrebna dodatna primerjalna pravna analiza, ker številni vidiki zahtevajo nadaljnjo preiskavo. Kljub temu ostaja dejstvo, da bi bila uvedba pravnega postopka Skupnosti, kot je evropski nalog za zaplembo bančnih računov, namenjena poenostavitvi izvrševanja denarnih zahtevkov in izboljšanju učinkovitosti, mejnik na poti k oblikovanju evropskega gospodarskega in sodnega območja.
V sklepu želim čestitati gospodu Lechnerju za odlično in dobro pripravljeno poročilo. Parlament mora seveda dobro vedeti, kako težko je spremeniti določbe Unije, zlasti na tem področju.
Manuel Medina Ortega
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospa predsednica, naj začnem s čestitkami kolegu, gospodu Lechnerju, za odlično poročilo, ki ga je pripravil: je uravnoteženo in zmerno.
Ob tej pozni uri, lahko le ugibam o pomenu besede zaplemba. V praksi, v vsakodnevnem življenju, so upniki običajno velike ustanove z veliko gospodarsko močjo, medtem ko so dolžniki običajno ljudje v precej slabšem gospodarskem položaju. Dejansko je ena od najlepših pesmi v španščini posvečena zaplembi premoženja nesrečnega delavca.
Res pa je tudi, da brez možnosti zaplembe - če upniki nimajo možnosti za izterjavo njihovega vložka - kredita tisti, ki ga potrebujejo, ne bi mogli dobiti. Ker menim, da nam je vsem nekoliko dolgčas, vam bom povedal zgodbo o enem od diktatorskih režimov v Španiji, o režimu generala Prima de Rivera. Verjamem je, da zaplemba premoženja vojaškega osebja pomeni žalitev vojaškega poklica. Zato je prepovedal zaplembe računov vojaškega osebja. Zato banke vojski niso več želele posojati denarja in vojska je morala prositi generala, da je ponovno dovolil zaplembe.
Vendar je to le zgodba. Verjamem, da je gospodu Lechnerju uspelo doseči ravnotežje v smislu varstva pravic dolžnika, vendar imam še vedno eno vprašanje; gospod Frattini bo verjetno vedel, kaj želim povedati v zvezi s tem.
Kar zadeva velike dolžnike, ljudi, ki sodelujejo v večjih finančnih operacijah in ki na koncu dolgujejo milijarde več tisočem nemočnim ljudem; ti dolžniki svojih računov navadno nimajo odprtih na bankah v Belgiji, v Bruslju ali Strasbourgu ali celo v Londonu. Račune imajo navadno odprte v davčnih nebesih.
To seveda ni vključeno v določbe zelene knjige Komisije. Ker vem, da se komisar Frattini ukvarja s tem, mu bom postavil naslednje vprašanje: Ali ne bi bilo priporočljivo, da se pripravi načrt za zagotovitev, da se lahko zaplenijo sredstva teh velikih mednarodnih kriminalcev, ki so uničili življenja tisočem družin?
Kot sem povedal, ta scenarij ni vključen v zeleno knjigo in ne spada na področje nocojšnje razprave. Vendar, ker sta osrednje teme že jasno obravnavala prejšnji govornik in komisar Frattini, menim, da je to nekaj, kar moramo preveriti. Prepričan sem, da bo komisar Frattini nekaj dodal v zvezi s tem.
V sklepu želim ponovno čestitati gospodu Lechnerju: Menim, da je pripravil uravnoteženo poročilo ter da je zagotovljen položaj dolžnikov, revnih dolžnikov, kar pomeni večine državljanov. Upam, da nam bo Komisija kmalu predložila zakonodajno besedilo, ki omogoča nadaljnje delovanje čezmejnega kreditnega trga.
Diana Wallis
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, tudi sama želim čestitati gospodu Lechnerju za to poročilo. Začela bom z neke vrste priznanjem. Preden sem postala poslanka tega Parlamenta, sem bila odvetnica. Dejansko nisem bila le odvetnica, ampak odvetnica za izterjavo dolgov, pogosto čezmejno.
Glede na moje izkušnje na tem področju največ škode povzročajo mala podjetja, ki so presegla svoj strah pred čezmejnim trgovanjem ter jih nato ogrozijo visoki dolgovi in profesionalni dolžnik, ki se skriva v drugi državi. Zato mislim, da je ta pobuda prava pot, če jo bomo pravilno izvedli, za spodbujanje evropskega gospodarstva in čezmejne trgovine.
Postati moramo strožji. Plačilni nalog je korak v pravo smer. To je naslednji delček v sestavljanki. Vendar imam dve pripombi. Prvič, obravnavamo le čezmejne primere. Sprejemamo realnost te omejitve, vendar ne želimo, da bi upniki morali na sodišču vlagati dva zahtevka: enega v zvezi z dolžniki v domači državi in drugega v drugi državi, torej čezmejno. To lahko dolžnika na to opozori in povzroči razne zaplete. Zato moramo zagotoviti, da bodo na voljo skladni postopki.
Drugič, pri tem gre seveda za ravnovesje interesov med upniki in dolžniki. V Angliji obstaja dober sistem, na podlagi katerega morate v primeru takšnega začasnega ukrepa sodišču v obliki odškodnine zagotoviti, da boste spoštovali interese tretjih strank. Zaplembo mora morda organizirati banka ali pa tretja stranka, ki ima skupni račun. Priporočam sistem v skladu s temi načeli.
Pozdravljam poročilo in njegove zamisli. Verjamem, da bi lahko pomembno prispevalo k spodbujanju evropskega gospodarstva, če bo naše delovanje ustrezno.
Marek Aleksander Czarnecki
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, zelena knjiga o izboljšanju učinkovitosti izvrševanja sodnih odločb v Evropski uniji predstavlja nadaljnji korak v razvoju evropskega območja pravice. Potrjujem stališče, ki ga je v svojem poročilu predstavil poročevalec, ter podpiram uvedbo takojšnjega in učinkovitega postopka za pridobitev naloga za zaplembo bančnih računov v Evropski uniji. V okviru stalnega vključevanja v enotno plačilno območje za euro se zdijo tovrstne pravne določbe ustrezne in zaželene.
Ob upoštevanju številnih težav, ki se pojavljajo pri preiskavah zahtevkov, menim, da bi morala Evropska unija uvesti neodvisen dodaten postopek, ki bi stal ob boku nacionalnim določbam. Takšen postopek mora veljati le v čezmejnih primerih in se nanašati le na sredstva na bančnih računih in ne na druga sredstva. Gre le za začasno zavarovanje zahtevka upnika, ne za njegovo dokončno poravnavo. Neupravičena zaplemba ima lahko resne posledice za dolžnika in negativno vpliva na zaupanje v evropski pravni sistem.
Zato verjamem, da je treba posebno pozornost nameniti zavarovanju dolžnika. To lahko na primer vključuje ugotovitev varnosti s strani upnika, pravico do ugovora, omejitev dolgovanega zneska ali celo zahtevo, da upnik predloži vlogo za sodni postopek v zvezi z glavnim ukrepanjem.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Gospa predsednica, določbe v zvezi z izvršilno zakonodajo so pogosto opisane kot ahilova peta evropskega pravosodnega sistema v civilnih zadevah. Do danes ni bil predložen noben zakonodajni predlog v zvezi z dejanskimi sredstvi za izvrševanje sodb. Izvrševanje sodnega naloga po določitvi njegove izvršljivosti v drugi državi je še vedno v izključni pristojnosti nacionalnega prava.
Sedanje razlike med načeli za izterjavo dolgov v posameznih državah članicah Evropske unije resno ovirajo izterjavo čezmejnih dolgov. Upniki, ki poskušajo izvršiti nalog v drugi državi, se soočajo z neznanimi pravnimi sistemi in pravnimi zahtevami. Prav tako se morajo spopadati s jezikovno oviro, ki doprinese dodatne stroške in odloži postopek izvrševanja. Težave v zvezi z izterjavo čezmejnih dolgov ovirajo prosti pretok plačilnih nalogov znotraj Unije in negativno vplivajo na ustrezno usmeritev notranjega trga. Plačila, ki zamujajo ali niso nikoli izvršena ogrožajo interese podjetij in potrošnikov.
Predlog Komisije za uvedbo enotnega evropskega pravnega instrumenta, ki bi bil neodvisen od nacionalne strategije in bi bil povsem samostojen, se zato zdi povsem ustrezen, če ne bistven. Člen 65(c) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti se lahko uporablja kot pravna podlaga za takšen dokument.
V zvezi s tem in v skladu z določbami zelene knjige mora imeti upnik pravico, da predloži vlogo za izdajo naloga za zaplembo bančnih računov, pred začetkom osrednjih postopkov. Ob upoštevanju začasne narave postopka je treba od upnika zahtevati, da upraviči svoj zahtevek in nujno potrebo po izdaji naloga za zaplembo. Neupravičena zaplemba ima lahko seveda zelo resne posledice za dolžnika ter mu lahko celo odvzame sredstva za kritje osnovnih življenjskih potreb.
Druga pomembna vprašanja zadevajo pravico dolžnika, da izpodbija nalog in poravna znesek, ki ga je dolžan. Določitev enotnega limita za znesek, ki se izvzame iz izvrševanja na Evropski ravni, ni dobra zamisel. Takšne odločitve morajo ostati v pristojnosti pravnega sistema domače države dolžnika.
Kar zadeva izročitev nalogov za zaseg sredstev z bančnih računov, je pomembno zagotoviti enotne standarde v zvezi s komunikacijo med sodišči in bankami znotraj Evropske unije. Zdi se, da je bistveno urediti vprašanje izterjave čezmejnih dolgov, in sicer s sprejetjem zadevnih pravnih aktov. Vendar je pomembno, da ne spregledamo potrebe po tem, da se najprej opravi poglobljena študija določb, ki že veljajo v posameznih državah Skupnosti, ter se ocenijo nadomestne rešitve v zvezi z evropskimi določbami.
Na koncu se želim zahvaliti gospodu Lechnerju za dobro premišljeno in dobro pripravljeno poročilo.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gospa predsednica, težava glede učinkovitega izvrševanja denarnih zahtevkov na ozemlju Evropske unije je zelo pomembna za zagotavljanje ustreznega delovanja notranjega trga. V zvezi s tem se koristno razmisliti o ukrepu Skupnosti. Obstaja zelo pomemben rek, ki se mi je vtisnil v spomin, ko sem delal kot pripravnik v odvetniški pisarni, ki pravi, da postane oseba, ki smo ji storili uslugo, naš dolžnik. To je včasih res. Odlaganje plačil ali njihovo neizvrševanje ogroža interese podjetij in potrošnikov. Razlike pri izterjavi dolgov, ki trenutno obstajajo v Evropski uniji, lahko ogrozijo konkurenčnost podjetij, katerih dejavnosti segajo prek meja določene države članice.
Sistemi za izvrševanje nalogov se razlikujejo med posameznimi državami članicami. V nekaterih državah so bolj učinkoviti kot v drugih. Glede na sedanje stanje lahko dolžnik skoraj nemudoma prenese sredstva iz računov, znanih upniku, na druge račune, ki se nahajajo v isti državi ali v drugi državi članici. Zaradi tega je praktično nemogoče, da bi upniki blokirali ta sredstva. Razen tega se upniki, ki poskušajo izvršiti nalog v drugi državi članici, srečujejo z različnimi pravnimi sistemi in zahtevami postopkov. Jezikovne ovire in stroški postopkov predstavljajo dodatne ovire.
Zato verjamem, da se moramo pozitivno odzvati na predlog za ustanovitev evropskega sistema za zaplembo bančnih računov. Ob upoštevanju vedno večjega vključevanja v enotno plačilno območje eura je tovrstna pravna ureditev ustrezna in bistvena. Gospodu Lechnerju se zahvaljujem za to poročilo. Prepričan sem, da bo predstavljalo odločilno točko v pravnem sistemu Unije.
Franco Frattini
podpredsednik Komisije. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, le kratka opomba o komentarjih gospoda Medine Ortega, prav tako se zahvaljujem vsem, ki ste govorili. Ta evropski instrument, ta evropski nalog za zaplembo, o katerem se trenutno razpravlja, lahko resnično dopolni nacionalno zakonodajo in s tem obravnava resne kršitve pravic upnikov, ki se pojavljajo na nadnacionalni podlagi.
Odločno soglašam z gospodom Medina Ortego glede dejstva, da moramo razmisliti o zaplembi ali zaščiti, kot je bila, pri čemer je treba obravnavati ljudi, ki se zatečejo v države z velikimi davčnimi ugodnostmi.
Jasno, kot vsi vemo, Evropa nima nobene enostranske pristojnosti za ukrepanje. Menim, da si moramo prizadevati za tesnejše sodelovanje med sodstvom, organi za finančno preiskovanje in večjimi bančnimi skupinami, ki delujejo v tako imenovanih "davčnih nebesih". Vlade teh držav moramo prepričati, da je končno v njihovem interesu, da sodelujejo z Evropsko unijo.
Zato moramo biti, tudi če nimamo dejavnega instrumenta v bližnji prihodnosti, enostranskega orodja za boj proti sistemu "davčnih nebes", sposobni uporabljati na eni strani sistem demokracije, po drugi strani pa sistem sodnega in finančnega sodelovanja, da obravnavamo to zelo resnično težavo.
Predsednica
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri.
