Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0563/2010).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Zadeva: Negotovost zaposlitve mladih
Kot je pokazalo uradno sporočilo Komisije o mladih in mobilnosti, se mladi pogosto znajdejo v verigi pogodb o začasnem delu, zaradi česar imajo manj možnosti, da bi našli stabilnejše delovno razmerje, s tem pa je negotovost njihove zaposlitve še večja. Problem je še večji v državah članicah, v katerih je delovna zakonodaja še posebej protekcionistična. Ali lahko Komisija odgovori na naslednja vprašanja:
Ali meni, da se ta problem zaradi pogosto dvomljive kakovosti in trajanja pripravništev, ki ga ni mogoče nadzorovati, le še poostruje? Ali načrtuje sprejetje konkretnih ukrepov v okviru ciljev, opredeljenih v strategiji Evropa 2020, ter v okviru pobude Mladi in mobilnost, da bi podprla zaposlovanje mladih in okrepila varnost njihove zaposlitve?
Ali namerava v državah članicah, ki so se znašle v gospodarski recesiji in v katerih se je zlasti povečala stopnja brezposelnosti mladih, izvajati specifične in še bolj ciljno usmerjene ukrepe, da bi spodbujala in okrepila zaposlovanje mladih?
László Andor
član Komisije. - Gospod predsednik, pred dvema mesecema je Komisija predstavila vodilno pobudo o mladih in mobilnosti, ki je del strategije Evropa 2020. To je jasen znak, da so mladi posebno pomembni za Komisijo.
Mladi in mobilnost ima tri cilje: izboljšati izobraževanje, povečati zaposlenost in spodbujati mobilnost mladih po vsej Evropski uniji. Pobuda vključuje ukrepe, ki bodo približali izobraževanje in usposabljanje potrebam mladih, jih spodbujali, da izkoristijo nepovratna sredstva EU za študij ali usposabljanje v drugi državi in premagali ovire za vstop na trg dela in napredovanje.
Oba problema trga dela, ki ju je načel poslanec, in sicer pripravništvo in segmentacija trga dela, sta med temami, ki se jih loteva pobuda o mladih in mobilnosti. Hvaležen sem za priložnost, da pojasnim stališča in cilje Komisije glede obeh tem. Rad bi poudaril predvsem to, da spada njuna praktična izvedba med nacionalne kompetence držav članic.
Dovolite, da začnem s pripravništvom ali, kot ga pogosto imenujejo, delovno prakso. Vem, da ga šteje Evropski parlament za zelo pomembno, kar je pokazalo že poročilo gospe Turunen na začetku tega leta. Temeljni problem je, da delodajalci neradi zaposlujejo mlade delavce z malo praktičnih izkušenj ali brez njih. Zato je z leti postalo za mlade vse pomembnejše pridobivanje začetnih delovnih izkušenj s pripravništvom. Vendar mora biti pripravništvo visokokakovostno in imeti jasne učne cilje. Poleg tega ne sme nadomeščati normalnega delovnega mesta ali poskusne dobe na začetku pogodbe o delu.
Komisija namerava pripraviti kakovosten okvir za pripravništvo, a najprej moramo izboljšati svoje znanje na tem področju. Komisija bo kmalu uvedla študijo, s katero bomo pridobili pregled obstoječih pravnih ureditev in praks v državah članicah. To je del pilotnega projekta, ki vključuje ukrepe za ohranjanje zaposlitve, za kar je Parlament zagotovil Komisiji poseben proračun za leto 2010.
Drugo vprašanje je segmentacija trga dela. Mladi so glede varnosti služb v težkem položaju. Preveč jih ima kratkoročne pogodbe, ki se pogosto izmenjujejo z brezposelnostjo, in številni mladi, celo tisti z dobro kvalifikacijo, imajo malo možnosti, da bi dobili stabilnejše pogodbe. Posebno nujno je, da se spoprimemo s segmentacijo trga dela, ker najbolj vpliva na mlade in njihove možnosti za zaposlitev in ker ogroža prihodnjo konkurenčnost evropskega gospodarstva.
Poročilo o zaposlovanju v Evropi, ki ga bo v teh dneh izdala Komisija, ugotavlja, da so začasno zaposleni delavci plačani 14 % manj in so deležni manj usposabljanja kot delavci s pogodbami za nedoločen čas. To negativno vpliva na produktivnost in velja predvsem za mlade. Tisti z začasno zaposlitvijo predstavljajo 40 % vseh zaposlenih v primerjavi s 13 % delovno sposobnega prebivalstva. To pomeni, da nosijo mladi glavno breme prilagoditve.
Poleg tega imajo mladi vse več težav pri vstopanju na trg dela. Odstotek mladih, ki se ne izobražujejo ali usposabljajo in niso zaposleni, se giblje od približno 4 % na Danskem in Nizozemskem do 16-20 % v Italiji, na Cipru in v Bolgariji. Za zmanjšanje segmentacije trga dela so odgovorne predvsem države članice. Komisija je to določila za eno glavnih prednostnih nalog, na katere se morajo države članice osredotočiti v skladu s skupnimi načeli prožne varnosti na podlagi EU 2020 in evropske strategije zaposlovanja.
V praktičnem smislu Komisija predlaga, da bi morale države članice s segmentiranimi trgi dela premisliti o uvedbi enotne pogodbe z odprtim trajanjem in dovolj dolgo poskusno dobo ter postopnim povečanjem zaščite namesto sedanjih zakonskih razlik med pogodbami za določen in nedoločen čas. Okvir zaposlovanja mladih v okviru pobude Mladi in mobilnost daje smernice, kako bi lahko oblikovalci politike, zainteresirane strani in institucije napredovali na tem področju.
Tesnejše usklajevanje politike v okviru evropskega semestra, ki ga trenutno pripravljamo z državami članicami, bo omogočilo pravi okvir za spodbujanje razvoja politike in reform, ki bodo koristile mladim.
Georgios Papastamkos
(EL) Hvala, komisar, za vaš odgovor. Danes sem bral v sporočilih Evropske komisije o sprejetju programa za nova znanja in spretnosti ter nova delovna mesta. Današnja sporočila se med drugim nanašajo na odločitev o spodbujanju enotne pogodbe, ki bi nadomestila različne vrste začasnih in stalnih pogodb.
Moje vprašanje je zelo preprosto. Ali bo Komisija sposobna v okviru te pobude zajamčiti, da bodo odprte enotne pogodbe izboljšale občutek mladih glede varnosti dela? Z drugimi besedami, ali se bo sedanji položaj toliko izboljšal, kot ga je mogoče izboljšati?
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, dobiti stalno službo in si ustvariti spodobno življenje sta za večino mladih zelo pomembna cilja. Zadnja gospodarska kriza jih je hudo prizadela in pogosto so prisiljeni sprejeti kratkoročno zaposlitev ali slabo plačano pripravništvo, kar pomeni seveda tudi, da ne prispevajo za pokojnino. Zaradi tega je težko dolgoročno življenjsko načrtovati. Zato bi rad vedel, ali namerava Komisija sprejeti ukrepe, ki bodo zajamčili stalna delovna mesta, predvsem za mlade. Ali, če povem drugače, ali se načrtujejo direktive, ki bodo uvedle standarde za začasno zaposlitev?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Komisar, hvala za vaš odgovor, ker so potrebne vse pobude, zlasti za oceno, koliko so mladi pretrpeli v tem težkem obdobju. Vendar bi rada vprašala, ali Komisija meni, da bi morali sprejeti poseben program Evropske unije za podjetništvo in inovativnost mladih, ki bi spodbujal in podpiral ustvarjalnost in podjetja mladih. Kakšno je vaše stališče v zvezi z priložnostmi za mlade, da izkoristijo prednost mikrokreditov? Ali bi bilo treba zakonsko urediti postopek za priznavanje podjetij, ki jih ustanovijo mladi?
László Andor
član Komisije. - Prejšnja razprava je obširno zajela odprte pogodbe, za katere menim, da so ena oblika praktičnih rešitev. Poleg tega smo v letošnjem letu videli, da je Komisija obravnavala položaj mladih in vpliv krize na zaposlovanje mladih, pobuda Mladi in mobilnost pa se je tega že konkretno lotila. Očitno so mogoče nadaljnje pobude.
Morali bomo spremljati položaj in delo v državah članicah. V tej fazi smo samo zbrali podrobnosti o nacionalnih programih, ki so jih razvile države članice, in potem, ko jih bomo analizirali in pogledali praktične rešitve in ukrepe, ki so jih sprejele, bomo lahko dali nadaljnje predloge. Najpomembnejše seveda je, da se v Evropi oblikuje makroekonomsko okolje, ki bo spodbujalo neprekinjeno trdno okrevanje.
Nadalje bi rad poudaril, da so mladi seveda med tistimi, ki jih je izgubljanje delovnih mest in pomanjkanje priložnosti v zadnjih nekaj letih najbolj prizadelo. Zavedamo se dolgoročnega tveganja, ki ni zgolj neposredna zaposlitev ali socialno vprašanje. Če ne bomo ukrepali, lahko to vpliva na demografske trende, ki so že izjemno zapleteni, tako da bomo v naslednjem mandatu v neke vrste zvezi ali sodelovanju z madžarskim predsedstvom razpravljali o tem v okviru demografske razprave, kajti tudi demografsko in družinsko politiko je treba preučiti v enakih okoliščinah kot varnost delovnih mest in varnost dohodka za mlade v Evropi.
Zadeva: Krepitev konkurenčnosti z alternativnimi viri energije
Cilj Komisije in vseh nas je našim državljanom zagotavljati udobne in varne življenjske razmere ter ugoden okvir za konkurenčnost evropskih podjetij. Uporaba alternativnih virov energije je ena izmed rešitev, s katerimi je mogoče izboljšati konkurenčnost evropskih podjetij. Žal pa se z visokimi številkami na tem področju lahko ponaša le malo držav in večinoma gre za države s Severa. V novih državah članicah, zlasti na Vzhodu, se tehnologije, ki uporabljajo alternativne vire energije, širijo počasi.
Katere ukrepe za spodbujanje in pospeševanje je Komisija sprejela ali namerava sprejeti za države članice z majhno uporabo alternativnih virov energije ali države članice, v katerih se te tehnologije širijo počasi, da bodo te države in vsa Evropska unija postale konkurenčnejše na svetovni ravni?
Günther Oettinger
Gospod predsednik, gospe in gospodje, spoštovani poslanec je govoril o temi obnovljive energije in vprašal, kaj nameravamo storiti, da bi dosegli naše skupne cilje. Pred tremi leti nam je Evropski svet postavil nekaj ambicioznih podnebnih ciljev. Eden od njih se nanaša na obnovljivo energijo, po katerem mora ta do leta 2020 znašati 20 % skupne porabe energije v Evropski uniji. Vsaka država članica mora izkoristiti priložnosti, ki jih ima na voljo, in obvezno prispevati k doseganju tega cilja.
Če razdelimo teh 20 % med različne sektorje, kot so promet, ogrevanje, električna energija, industrija in kmetijstvo, je jasno, da je najpomembnejša proizvodnja električne energije. Da bi dosegli cilj 20 % skupne porabe energije, mora biti približno 35 % naše električne energije proizvedeno iz obnovljivih virov. Če naj bi to storili učinkovito in zagotovili, da bo cena dostopna za porabnike, moramo izkoristiti najboljše lokacije. Vsaka država članica ima drugačne prednosti in slabosti, ki jih je treba izkoristiti, in te vključujejo veter iz Severnega morja, sonce v južnem delu Evropske unije in bioplin iz podeželskih območij. Očitno moramo zato, da bi zagotovili varnost dobave, znatno izboljšati kakovost in zmogljivost naše infrastrukture, naša prometna omrežja in skladiščne zmogljivosti. Komisija je obravnavala to točko pred nekaj dnevi, ko smo razpravljali in sprejeli sveženj o energetski infrastrukturi, ki se delno osredotoča na vključitev in odjem obnovljive energije.
Vsem državam članicam smo postavili zavezujoče cilje glede obnovljive energije. V nekaj dneh, 5. decembra, bomo dosegli rok za prenos in Komisija bo začela izvajati direktivo, da bo zagotovila uvedbo ustreznih pobud in primernih subvencijskih ukrepov, ki bodo omogočili, da bodo doseženi zavezujoči cilji. Države članice se morajo osredotočiti na ustvarjanje idealnih razmer za uporabo obnovljive energije. Direktiva Evropske unije med drugim poziva države članice, naj pripravijo nacionalne akcijske načrte, ki bi določili potrebne ukrepe in konkretne, zavezujoče nacionalne cilje, razčlenjene po sektorjih, kot so promet, ogrevanje, pretvorba električne energije in industrija. Naslednji korak vključuje upravne ovire za obnovljivo energijo. Tretje pomembno področje je gradnja industrije. Približno 40 % naše energije se uporablja v industrijskih zgradbah, prostorih storitvenega sektorja in zasebnih domovih.
Želimo, da so do konca leta 2012 uvedene sheme kvalificiranja in certificiranja za namestitev zmogljivosti obnovljive energije. Te vključujejo distribucijska in prenosna omrežja, ki morajo biti pripravljena za razvoj in povečanje obnovljive energije ter zajamčiti tudi prednostni dostop do obnovljive energije. Države članice imajo precej svobode pri izbiri tehnologij. Lahko se odločijo, v katere vrste obnovljive energije bodo vlagale, da dosežejo zavezujoče cilje. Komisija bo subvencionirala inovacije in projekte, ki imajo cilj, da raziščejo, razvijejo in komercializirajo tehnologije za obnovljivo energijo, uporabljajo finančna sredstva iz sedmega okvirnega programa, ki ste nam ga dali na voljo vi v tem parlamentu.
Komisija ima tudi za tri leta denarja iz Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, ki je posebej namenjen projektom za obnovljivo energijo, v tem primeru za razvoj vetrne energije na morju. Rad bi poudaril in povedal novim državam članicam, da so na voljo tudi kohezijski programi in financiranje za spodbujanje obnovljive energije. Obnovljiva energija ima veliko prednost v naši energetski in podnebni politiki, zlasti glede zmanjševanja naše odvisnosti od uvoženih fosilnih goriv. Samo s skupnim delom bomo uspeli doseči naše ambiciozne podnebne cilje in povečati konkurenčnost Evrope. Zanašam se na tesno partnerstvo z državami članicami pri uporabi različnih energetskih virov.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Hvala lepa, gospod Oettinger, za vaš jasen in prepričljiv odgovor. Mislim, da je Komisija veliko storila za doseganje teh ciljev. Vendar bi bilo po mojem mnenju mogoče zagotoviti javnosti več informacij in zmagati nad množičnimi občili ter pridobiti na tem področju več podpore. To ni tisto, kar se na primer dogaja v moji državi Litvi. Seveda so za to odgovorne nacionalne vlade, a Komisija bi jim lahko zagotovila pomoč.
Moje končno vprašanje je: Katere države so bile po vašem mnenju razmeroma uspešne pri doseganju ciljev 2020 in katere ne?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ob upoštevanju, da energetski in podnebni sveženj že nalaga državam članicam nekatere cilje za zmanjšanje emisije onesnaževal in povečanje energetske učinkovitosti, bi vas rada vprašala, kakšne ukrepe boste sprejeli v podporo podjetjem v industrijskih sektorjih, ki so glavni porabniki energije, za posodobitev njihovih zmogljivosti, tako da bodo postala energetsko učinkovitejša in bodo povzročala manj onesnaževanja.
Seán Kelly
Gospod predsednik, rad bi se zahvali komisarju za njegov zelo obsežen odgovor na vprašanje.
Imam dve vprašanji, prvo je v zvezi s strategijo 2020. Ali je prepričan, da bomo v tej strategiji dosegli cilj 20 % za obnovljivo energijo? Drugič, omenil je mreže. Kako realistična, zaželena in izvedljiva bi bila vseevropska mreža in ali je uresničljiva?
Günther Oettinger
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v nekaj tednih bomo vam, Evropskemu parlamentu, Svetu in državam članicam predložili naš predlog, kako nameravamo doseči 20-odstotno povečanje energetske učinkovitosti. Če pogledamo tri cilje, ki ste nam jih postavili, dobro napredujemo k cilju v zvezi z zmanjšanjem emisij CO2 za 20 %. Prepričan sem, da bomo ob sedanjih prizadevanjih v 10 letih dosegli ali celo presegli cilj 20 % manj CO2.
Tudi glede vprašanja 20 % obnovljive energije nam gre dobro, čeprav se doseženi napredek v različnih državah članicah razlikuje. Nekatere države članice so že daleč naprej v primerjavi z referenčnim letom. Na primer, Avstrija je imela že pred petimi leti 23-odstotni delež obnovljive energije in pričakuje se, da bo do leta 2020 dosegla raven 34 %. Nasprotno pa je bila vrednost za Združeno kraljestvo le 1,3 % in za Malto 0 %, kar pomeni, da morata ti državi začeti praktično od začetka. Med vodilnimi državami so Švedska, ki ima cilj 49 %, ter Finska in Portugalska, ki imata cilj 38 %. Tudi baltske države, s cilji 25 %, 40 % in 23 %, so bile zelo uspešne in njihove vrednosti na tem pomembnem področju so nad evropskim povprečjem.
Najbolj me skrbi cilj 20-odstotnega povečanja energetske učinkovitosti. Ta vključuje prihranke inteligentne energije in ciljno uporabo energije. Z veseljem bom o tem govoril Parlamentu v prvem četrtletju naslednjega leta, ko vam bom lahko predložil naš predlog za doseganje 20-odstotnega izboljšanja energetske učinkovitosti.
Omenili ste medije. Dejansko bi lahko industrija in vlagatelji, to je vlagatelji v tehnologijo in finančni vlagatelji, več storili glede vprašanja obnovljive energije in porabnikov. Za vas imam predlog. Naslednjo pomlad nameravam obiskati tri baltske države. Z veseljem se bom udeležil konference predstavnikov medijev, bank in podjetij, če lahko predlagate ustrezne kandidate, da bi povečali ozaveščenost v vaši državi z uporabo mojih skromnih virov in odprli priložnosti za nove programe in sofinanciranje.
Naslednje vprašanje je bilo, kaj menim o evropskem energetskem omrežju. Na to želim odgovoriti zelo odprto. Če pogledate prometno infrastrukturo v Evropi, imamo ceste, avtoceste, železnice, evropski zračni prostor z velikimi in malimi regionalnimi letališči in pomembna pristanišča, kot so Genova, Marseille, Hamburg in Rotterdam. Obstajajo tudi terminali za tekoči zemeljski plin in nafto v Sredozemlju, Črnem morju, Baltiku, Severnem morju in Atlantiku. Poleg tega imamo digitalno infrastrukturo za informacije, komunikacije in navigacijo, vključno z našim mobilnim telefonskim omrežjem. V primerjavi s temi področji naša energetska omrežja daleč zaostajajo. Prevažamo lahko televizorje, svinjske polovice, konzervirano hrano in drugo blago iz Portugalske v Latvijo in iz Holandije v Grčijo, prevažamo lahko delavce in turiste ter prenašamo informacije in finančne storitve, vendar so naša plinska in električna omrežja še vedno razdeljena v skladu z načeli iz 19. stoletja. Moramo povezati trge baltskih držav, Finske, srednje Evrope in Grčije, preden se bosta Evropski uniji pridružili Srbija in Hrvaška. Prav tako potrebujemo mostove in povezovalne vode za prenos električne energije v obe smeri med Španijo, Francijo in Nemčijo. V naslednjih 20 letih moramo uvesti financiranje in zakonodajo, ki bo zagotovila, da bodo naša prenosna omrežja za električno energijo in plin enake kakovosti in bodo imela enako zmogljivost kot naša cestna in železniška omrežja ter naš zračni prostor, ki se lahko uporablja za prevoz blaga in omogoča ljudem svobodno gibanje. Drugače ne bomo imeli varnosti oskrbe in ne bomo sposobni pokazati solidarnosti v sili. Ne bomo mogli izmenjevati zmogljivosti shranjevanja ali vzpostaviti objektov obnovljive energije na najboljših lokacijah in prenesti električne energije v središča prebivalcev. Poleg tega ne bomo imeli konkurence, ki jo želijo potrošniki, in ne bomo sposobni vzpostaviti notranjega trga, ki je bil vedno eno temeljnih načel Evropske unije in mora postati realnost za plin in električno energijo.
Zato močno podpiram pomembno pobudo za razvoj prometnih omrežij za električno energijo, plin in nafto.
Zadeva: Strukturni skladi in invalidnost
Iz številnih poročil o uporabi strukturnih skladov je razvidno, da razdeljevanje sredstev kljub temu, da jih prejmejo tisti, ki jih najbolj potrebujejo, ne poteka na način, ki bi bil zanje najugodnejši ali bi jim resnično izboljšal kakovost življenja.
Kako namerava Komisija preprečiti, da bi se sredstva iz strukturnih skladov uporabljala za financiranje namestitve invalidov v zavode? Kako namerava spodbujati uporabo teh sredstev za financiranje drugih možnosti na ravni lokalne skupnosti, ki bi nadomestile institucionalno varstvo in omogočile socialno vključenost invalidov?
László Andor
član Komisije. - Kot veste, je socialna politika, vključno s politiko, ki se nanaša na invalide, predvsem nacionalna odgovornost. Vendar je okrepitev podpore za prikrajšane skupine in še posebno za invalide, tudi za ljudi, ki živijo v ustanovah, ključna naloga za ukrepanje v okviru Evropskega socialnega sklada.
V skladu z nekaterimi ocenami invalidi pomenijo najmanj 16 % delovno sposobnega prebivalstva EU, vendar je zaposlenih le 40 % invalidov. Komisija spodbuja prehod iz institucionalnega varstva na raven skupnosti in tesno sodeluje z državami članicami in zlasti z organi upravljanja ESF in ESRR ter nevladnimi organizacijami s tega področja.
Leta 2009 je Komisija objavila poročilo ad hoc strokovne skupine o prehodu iz institucionalnega varstva na raven lokalne skupnosti. V skladu z načelom deljenega upravljanja so države članice odgovorne za izbiranje operacij za financiranje v okviru strukturnih skladov.
V sedanjem programskem obdobju Evropski socialni sklad in Sklad za regionalni razvoj podpirata nekatere sheme deinstitucionalizacije in prehod z oskrbe v nastanitvenih ustanovah na storitve v skupnosti. To velja še posebno za nekatere države članice, ki so se pridružile EU po letu 2004. Takšni projekti se financirajo v Bolgariji in na Slovaškem.
Kot veste, Komisija trenutno pripravlja nove določbe o strukturnih skladih za obdobje po letu 2013, predloge pa bo podala v letu 2011. Da bi okrepili boj proti diskriminaciji in spodbudili socialno vključevanje invalidov, bodo morda potrebni, na primer, operativni programi za določitev skupin, ki jim grozita diskriminacija in izključenost. Komisija bo raziskala vlogo, ki jo lahko imajo nacionalni organi za enakost, in morda uvedla strožje zahteve glede poročanja držav članic o ukrepih za boj proti diskriminaciji, ki so jih izvedle s pomočjo iz strukturnih skladov.
Poleg tega je eden od ciljev Evropske strategije o invalidnosti za obdobje 2010-2020, ki jo je Komisija sprejela 15. novembra, spodbuditi države članice, naj si prizadevajo olajšati prehod iz institucionalnega varstva na oskrbo v skupnosti. Strategija poskuša to storiti z določitvijo uporabe strukturnih skladov za dobro prakso pri spodbujanju ljudi, naj živijo neodvisno in v skupnosti, njen cilj pa je razviti pobude za dviganje ozaveščenosti, usmerjene v upravne organe strukturnih skladov EU in na nacionalni ravni. Za organe upravljanja bo na primer pripravljen sklop orodij za uporabo strukturnih skladov v podporo storitvam v skupnosti.
Kinga Göncz
(HU) Gospod predsednik, prav o tem sem želela postaviti nadaljnja vprašanja in podati pripombe. Vesela sem, ko slišim komisarjev odgovor. Moje dodatno vprašanje je, ali namerava Komisija na podlagi teh načel uvesti neke vrste nove pogoje za naslednje proračunsko obdobje, ki bodo preprečevali krepitev ločevanja, vendar bodo omogočali, recimo, uporabo teh skladov posebej za socialno vključevanje. Problem je v tem, da so se ti skladi pogosto uporabljali za gradnjo in obnovo velikih institucij namesto za vključevanje v stanovanjskem okolju. Prepričana sem, da je veliko dobrih strokovnjakov, ki bodo pri tem z veseljem pomagali Komisiji in državam članicam.
Vilija Blinkevičiūt
(EL) Hvala za vaš odgovor, komisar. Rada bi čestitala Evropski komisiji, ki je na začetku meseca predstavila novo Evropsko strategijo o invalidnosti za obdobje 2010-2020. Vendar imam naslednje vprašanje. Katere posebne programe namerava Komisija pripraviti na podlagi te strategije in kdaj, tako da bo več ugodnih pogojev za vstop invalidov na trg dela ali tako da bosta njihovo okolje in infrastruktura prilagojena njim?
László Andor
član Komisije. - Belgijsko predsedstvo je imelo v Liègu konferenco o prihodnjih kohezijskih politikah na podlagi Petega kohezijskega poročila, ki smo ga objavili skupaj s komisarjem Hahnom. Pogojnost je bila ena glavnih točk razprave. Položaj v zvezi z Evropskim socialnim skladom, ki ga je opisala gospa Göncz, je zajet in radi bi razvili pogojnost v tem smislu.
Pogojnost ima različne pomene in, na žalost, se zdijo nekateri od teh nepošteni ali protiproduktivni. Prepričani smo, da je pravi pomen pogojnosti glede strukturnih skladov v tem, da je treba povečati ozaveščenost in odgovornost, ne samo glede vsebine, temveč tudi glede ozadja projektov in operativnih programov. Res se moramo takrat, ko financiramo programe v različnih regijah in mikroregijah, povezati s socialno realnostjo in to bomo vzeli zelo resno.
V zadnjem času smo sodelovali z nekaterimi državami članicami pri storitvah v skupnosti. Na primer, v Bolgariji sta Evropski socialni sklad in Sklad za regionalni razvoj financirala skupen projekt za zapiranje institucij za invalidne otroke, kar je bil prvi korak v izvajanju ambicioznega akcijskega načrta za zapiranje vseh obstoječih institucij za otroke in zagotavljanje družinske oblike oskrbe in novih storitev za podporo družinam. Ta poseben program je znašal 39 milijonov EUR, vendar obstajajo tudi podobni programi, ne samo v Bolgariji, temveč tudi na Slovaškem.
Zadeva: Anglo Irish Bank
Komisar Almunia je v izjavi o irskem finančnem sektorju dejal, da je treba v zvezi z Anglo Irish Bank razjasniti še številne pomembne vidike. Ali lahko Komisija pojasni, za katera pomembna vprašanja gre?
Joaquín Almunia
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, ko je gospod Mitchell 7. oktobra predložil ta vprašanja, položaj na Irskem in v irskem bančnem sektorju ni bil enak kakor danes. V mojem odgovoru bo upoštevano, kar se je dogajalo, odkar je bilo postavljeno to vprašanje.
Sedem dni preden ste predložili vprašanje, 30. septembra, je irski finančni minister, gospod Lenihan, razpravljal o skupnih stroških prestrukturiranja banke Anglo Irish in podal dve možni vrednosti: srednja ocena je bila 29 milijard EUR in višja ocena 34 milijard EUR. Takrat so skupni kapitalski vložki iz javnih skladov v banko Anglo Irish znašali okrog 23 milijard EUR.
Od začetka te krize, je treba v skladu z našimi informacijami v zvezi z bankami in prestrukturiranjem, vedno, kadar prejmejo finančne institucije injekcije javnega kapitala, predložiti Komisiji načrt prestrukturiranja. Po obsežnih razpravah o banki Anglo Irish je irska vlada 26. oktobra predložila načrt prestrukturiranja. V tem osnutku načrta prestrukturiranja so predvideli scenarij prenehanja delovanja banke Anglo Irish in predlagali razdelitev banke Anglo v dve banki - banko za odvzem premoženjske koristi za likvidacijo sredstev banke in banko za financiranje za pridobitev sredstev, potrebnih za ohranitev delovanja v procesu likvidacije sredstev.
Scenarij, po katerem se sredstva likvidirajo, je manj problematičen kot tisti, po katerem banka še naprej posluje, tako glede na predpise o državni pomoči kot glede konkurence. Zato sem dal nekaj javnih izjav in povedal, da ta naloga po mojem mnenju ni tako težka kakor pogajanja v zvezi z nekaterimi drugimi načrti prestrukturiranja za finančne institucije v številnih državah članicah.
Ta osnutek načrta prestrukturiranja smo obdelovali od takrat, ko nam ga je vlada predložila z dokumentom, do prejšnje nedelje, ko se je irska vlada odločila, da zaprosi za program z uporabo različnih mehanizmov v podporo državam članicam na območju evra s finančnimi težavami. Zdaj je treba ustrezno pozornost posvetiti načrtu prestrukturiranja banke Anglo v pogajanjih, ki potekajo o tem programu. Upajmo, da bo irski program v prihodnjih dneh dogovorjen in sprejet. Močno upam, da bo tako.
V tem okviru vam lahko dam nekaj natančnih odgovorov o načrtu prestrukturiranja banke Anglo Irish, ki ga je predložila irska vlada in ga bodo obravnavale moje službe pred odločitvijo. Upam, da bo to opravljeno čim prej po sprejetju programa.
Vsekakor moram reči, da zelo upam, da bosta sprejetje in izvedba programa vodila v ugodnejše vzdušje za obravnavanje irskih finančnih in gospodarskih problemov. Upam, da bodo zdravi in močni temelji irskega gospodarstva deležni zelo dobrega ravnanja, ob upoštevanju potrebe po prestrukturiranju finančnega sektorja, ki je izvor problemov v vaši državi.
Gay Mitchell
Hvala, komisar, za ta odgovor. Beseda "prestrukturiranje" se zunaj tega parlamenta pogosto omenja. Ali bi komisar lahko povedal Parlamentu, če vidi kakšno možnost za prevzem ali združitev dela banke Anglo Irish s katerim koli drugim subjektom kot možen prispevek k temu ali pričakuje, da bo banka nazadnje ukinjena? Ali bodo irski davkoplačevalci v tem primeru dobili kaj svojega denarja (ali vsega) nazaj? Kakšno je komisarjevo stališče o tem?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospod predsednik, komisar, rad bi se zahvalil komisarju za te informacije. Vendar je moje vprašanje o nekoliko drugačni zadevi. Govorili ste, komisar, o zelo veliki banki - o Anglo Irish Bank - vendar informacije, ki so prišle do nas, kažejo, da imajo tudi druge velike banke na Irskem probleme. Ali bi nam lahko povedali, če so v teku podobna pogajanja tudi za druge banke na Irskem?
Brian Crowley
Tudi jaz bi se rad zahvalil komisarju za njegov odgovor.
Ali je zvezi s posebnim vprašanjem Anglo stališče Komisije, da je Anglo drugačna od obstoječih klirinških bank, kot jih imenujemo na Irskem, na primer Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank in tako dalje?
Drugič, glede razjasnitve, o kateri je govoril, ali je tudi to povezano s predlogom, ki prihaja jutri iz irske vlade glede finančne zmogljivosti bank, o kateri se razpravlja z MDS in Evropsko centralno banko?
Joaquín Almunia
podpredsednik Komisije. - Žal, a glede na to, da pogajanja o programu, o katerem sprašujete, potekajo v teh dneh in urah, se ne morem spuščati v podrobnosti. Kar lahko povem, gospod Mitchell, je, da upamo, da bodo imeli ti načrti za prestrukturiranje finančnih institucij na Irskem in program za financiranje finančnih potreb Irske v teh težkih časih na splošno pozitiven izid in se bo končal ta zelo težek in zahteven položaj ter se bo irsko gospodarstvo vrnilo na pot okrevanja in trajnostne rasti, kot je bilo to v preteklosti. Irska je eden najboljših primerov gospodarskega uspeha v območju evra in v EU.
To je način, da se irskim davkoplačevalcem pove, da jim bo njihov denar, ki se zdaj uporablja za to prestrukturiranje, skupaj s financiranjem, ki bo, upam, prišlo po sprejetju programa iz dveh evropskih mehanizmov poleg sodelovanja MDS v tem programu, vrnjen, kar bo pozitiven rezultat uspešne rešitve sedanjega irskega problema.
Ne morem se spuščati v podrobnosti. Prosim vas, da to razumete. Kar lahko povem, je, da obstajajo druge finančne institucije, druge irske finančne institucije v okviru načrtov prestrukturiranja, o katerih tečejo pogajanja ali jih je Komisija analizirala. Videli ste naše pristojnosti glede pravil državne pomoči. V primeru Bank of Ireland smo sprejeli pozitivno odločitev o načrtu prestrukturiranja. Tudi v primeru Allied Irish Bank se pogajamo o pogojih načrta prestrukturiranja. V primeru dveh gradbenih družb, EBS in INBS, prav tako obravnavamo prestrukturiranje teh dveh finančnih institucij.
Moram reči, da si v dveh primerih, Anglo Irish Bank in stanovanjska zadruga INBS, prizadevamo za scenarij prenehanja delovanja. V drugih primerih upajmo, da bo prestrukturiranje po odločitvi in izvedbi pomagalo tem finančnim institucijam na trgu do boljših razmer, sposobnih za preživetje.
Zadeva: Oblikovanje skupne evropske zavesti
Oblikovanje skupne evropske zavesti državljanov Unije je nujen pogoj za preživetje projekta združitve. Mobilnost dejavnih evropskih državljanov na področju kulture in umetnosti je lahko najučinkovitejši mehanizem za utrditev skupne evropske identitete. Katere konkretne pobude namerava Komisija sprejeti na področju izmenjave izkušenj in znanj med evropskimi umetniki, da bi vzpostavila program financiranja, ki bi bil namenjen izključno umetniškim dogodkom v Evropski uniji, poenostavila upravne postopke in zagotovila finančno podporo za programe vseevropskega umetniškega sodelovanja?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospod predsednik, Komisija povsem soglaša s poslancem glede izredno velikega pomena čezmejne mobilnosti tistih, ki so dejavni na področju kulture in umetnosti. Tudi mi si prizadevamo odpraviti ovire za njihovo mobilnost.
Ta prizadevanja vključujejo usklajevanje socialne varnosti, vstopna vizumska pravila za umetnike iz tretjih držav, obdavčitev in, seveda, boljše informacije o vprašanjih mobilnosti. Strokovnjaki v sektorju kulture razpravljajo o tem, kako spodbujati mobilnost, v delovnih skupinah, v katerih so zastopane države članice in sektor kulture, s ciljem, da bi se ti cilji uporabili v Evropski agendi za kulturo.
Komisija v okviru programa Kultura (2007-2013) podpira projekte in dejavnosti, ki pospešujejo čezmejno mobilnost dejavnih v sektorju kulture, spodbuja nadnacionalno kroženje umetniških in kulturnih del in spodbuja medkulturni dialog. Leta 2009 je bilo približno 80 % projektov, ki jih je financirala Komisija, osredotočenih na kulturna dela in mobilnosti tistih, ki so dejavni v sektorju kulture.
Seveda si Komisija še vedno prizadeva, kot sem dejala, da bi olajšala dostop do programa. Vodnik po programu, koledar za obdobje od 2008 do 2013, dobri primeri projektov in točke za stike na področju kulture v vsaki državi, vse to pomaga poenostavljati dostop. Izkušnje, pridobljene do danes, bodo koristne pri pripravi postopkov za prihodnje programe kulture.
Potem, ko je Parlament potrdil pobudo, je Komisija v letih 2008 in 2009 uporabila tudi pilotne projekte za spodbujanje mobilnosti umetnikov. Cilj teh projektov je dati evropskim umetnikom možnost, da razširijo obseg svojih dejavnosti in dosežejo novo javnost, pa tudi, da izmenjajo izkušnje in se učijo drug od drugega ter nadaljujejo poklicno pot.
Rezultati teh pilotnih projektov bodo vložek v prihodnje kulturne programe in seveda pa pomagajo delovnim skupinam strokovnjakov držav članic v okviru odprte metode sodelovanja. Dolgoročno bo vse, kar sem omenila, pomagalo vzpostaviti skupno evropsko zavest med državljani Evropske unije.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarki za podroben odgovor. Na evropski kulturni vremenski karti se, kot vsi vemo, zbirajo oblaki razdruževanja. Obstaja Evropa številk, tehnična Evropa, vendar smo tu tudi tisti, ki si zamišljamo Evropo kulture, izobraževanja, umetnosti, mobilnosti umetnikov, spodbujanja vseevropskega kulturnega ustvarjanja.
Sem eden tistih, ki verjamem, da so to temelji, kulturni temelji Evrope in da lahko delujejo kot varen, stabilizacijski dejavnik za nadaljnjo dinamično podporo procesu evropskega poenotenja. Dajmo kulturi in umetniškemu ustvarjanju zagon in za odstotek - da se za trenutek odrečem lastnemu pravilu in govorim v številkah - povečajmo prispevek k evropskemu BDP s kulturo in umetniškim ustvarjanjem.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil komisarki za to zanimivo informacijo, a moje vprašanje in moja skrb se nanašata na proračunski položaj. Dobro se zavedamo, da smo danes v negotovem položaju glede tega, kakšen proračun bo na voljo naslednje leto. V zvezi s tem bi vas rad vprašal, komisarka, če lahko ti problemi na kakšen poseben način prizadenejo zelo zanimive načrte, ki ste jih predstavili?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - (EL) Gospod predsednik, dovolite, da na začetku povem gospodu Papastamkosu, da se popolnoma strinjam z njim. Pred nekaj dnevi sem se udeležila foruma Duša za Evropo v Berlinu, ki so se ga udeležili tudi predstavniki vseh kulturnih agencij. Razpravljali smo o teh vprašanjih in dejali, da Evropa ni zgolj gospodarska unija; začne se s kulturo.
Kot pravi Jean Monnet v svojih spominih, "če bi lahko začel znova, bi začel s kulturo". Tako se popolnoma strinjam in naša prizadevanja gredo v tej smeri.
Strinjam se z vami, vendar se bojim, tako kot vsi drugi, da bodo vlade, ko bodo začele v času varčevanja zmanjševati proračune, začele pri očitnem: kulturi - kot smo že videli v nekaterih primerih -, izobraževanju in zdravju. Strinjam se, da je to zelo ozkogleda politika in ji moramo nasprotovati, kajti dolgoročno bomo vsi čutili posledice takih zmanjšanj.
Zadeva: Strukturiran dialog med EU in športnimi zvezami glede vprašanj skupnega pomena in morebitnih konkretnih ukrepov
Ratifikacija Lizbonske pogodbe in priznanje posebnosti športa sta odprla pot pravi evropski razsežnosti na športnem področju. Nove določbe Evropski uniji omogočajo, da podpira, usklajuje in združuje ukrepe držav članic ter tako spodbuja nevtralnost in preglednost športnih tekmovanj ter sodelovanje med športnimi organizacijami. Priznan je tudi pomen varovanja fizične in moralne integritete športnikov, zlasti mladih.
Glede na določbe pogodbe, kaj bi morale mednarodne športne zveze ukreniti, da bi Komisija začela dialog o vprašanjih skupnega pomena, ki bi postal postopoma vse bolj konstruktiven? Katere konkretne ukrepe namerava Komisija sprejeti, da bi spodbudila ta dialog in v celoti izkoristila pristojnosti, ki so glede športa določene v Pogodbi?
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Leta 2007 je Komisija vzpostavila strukturiran dialog z zainteresiranimi stranmi v športu na podlagi bele knjige o športu, 2007.
Po pozivih športnih ministrov EU in Evropskega sveta v letu 2008 se je Komisija zavezala, da bo nadalje krepila dialog in dala mednarodnim športnim organizacijam pomembnejše mesto v dialogu z Evropsko unijo. To je pripeljalo do rednih izmenjav med Komisijo in Mednarodnim olimpijskim komitejem ter mednarodnimi športnimi zvezami.
Leta 2008 je Komisija ustanovila športni forum EU. Ta forum je v središču strukturiranega dialoga in enkrat letno zbere vse ključne zainteresirane strani v športu na mednarodni, evropski in nacionalni ravni, vključno z organi upravljanja in nevladnimi športnimi organizacijami. Naslednji forum bo februarja 2011 v Budimpešti, kjer namerava Komisija predstaviti zainteresiranim stranem sporočilo o novi agendi EU za šport.
Komisija je pri organiziranju srečanj in dogodkov posvetila veliko pozornost potrebi po zagotovitvi uravnotežene in vključujoče predstavitve športnega udejstvovanja. Zavezala se je dialogu in upošteva posebno organizacijo športa, zapletenost tem, ki jih je treba obravnavati, in, seveda, raznolikosti akterjev v športu. Okrepitev tega strukturiranega dialoga v športnem udejstvovanju bo bistvena za uspeh agende EU za šport, ki jo namerava Komisija predlagati na podlagi Lizbonske pogodbe. V okviru tega okrepljenega dialoga morajo imeti svoje mesto vsi, države članice, Parlament in Komisija.
Iva Zanicchi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ratifikacija Lizbonske pogodbe in priznanje posebnosti športa sta odprla pot pravi evropski razsežnosti na športnem področju.
Nove določbe Evropski uniji omogočajo, da podpira, usklajuje in združuje ukrepe držav članic ter tako spodbuja nevtralnost in preglednost športnih tekmovanj ter sodelovanje med športnimi organizacijami. Priznan je tudi pomen varovanja fizične in moralne integritete športnikov, zlasti mladih.
Glede na določbe pogodbe, kaj bi morale mednarodne športne zveze ukreniti, da bi Komisija začela dialog o vprašanjih skupnega pomena, ki bi postal postopoma vse bolj konstruktiven? Katere konkretne ukrepe namerava Komisija sprejeti, da bi spodbudila ta dialog in v celoti izkoristila pristojnosti, ki so glede športa določene v Pogodbi?
Salvatore Iacolino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zelo pozorno sem poslušal odgovor Komisije. Rad bi vprašal Komisijo o njenem stališču glede nezakonitih stav, prepovedanih stav, ki so tako značilne za nogomet in druga športna tekmovanja, in če namerava v okviru programa, katerega opis smo pravkar poslušali, posvetiti posebno pozornost temu vidiku, ki grozi vsaki tekmi, da jo bo skazil in uničil poštenost, ki bi morala biti značilna za športna tekmovanja.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Dovolite, da začnem z zadnjim vprašanjem. S tem vprašanjem se ukvarja komisar Barnier. Seveda bom zelo skrbno spremljala, kaj počne. Mislim, da bo v letu 2011 predstavil zeleno knjigo, da se bodo začela posvetovanja o tem zelo pomembnem vprašanju. Zagotavljam vam, da bom zaradi svojega interesa za moj portfelj zelo skrbno spremljala, kaj se dogaja.
Kot sem povedala v uvodu, nameravam predstaviti sporočilo o športu. To bo sploh prvo sporočilo, ki bo predstavilo politično agendo o športu - upam, da na začetku januarja - in v tem sporočilu bodo obravnavana vsa vprašanja spoštovanega poslanca. Prva predstavitev in razprava bo potekala, kot sem dejala, med strukturiranim dialogom v okviru športnega foruma v Budimpešti naslednjega februarja.
Zadeva: Močna obdavčitev v Grčiji
Kar zadeva temeljne vrste davščin, Grčija s podpisom memoranduma o soglasju v Evropi zaseda prve vrste: ima tretjo najvišjo stopnjo davka na dodano vrednost, tretji najvišji davek na goriva, enako velja tudi za prispevke za socialno zavarovanje, poleg tega pa spada med države, ki najbolj obdavčujejo podjetja in imajo najvišjo nominalno davčno stopnjo. Tako močno obdavčenje v Grčiji v kombinaciji z vzporednim zmanjševanjem plač in pokojnin ne zagotavlja pričakovanega zvišanja prihodkov, temveč zaostruje recesijo, trg se zaradi tega še naprej duši, stopnja revščine raste, zlasti, kar zadeva osnovne potrebe, delavci in upokojenci se čedalje težje preživljajo, na stotine podjetij pa propada.
Glede na to, da je cilj Unije proračunsko prilagajanje ob hkratni izpolnitvi socialnih potreb, kakšno je mnenje Komisije kot pogodbenice omenjenega memoranduma o navedenih davčnih ukrepih?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Kot se spoštovani poslanec zaveda, je Grčija uvedla številne ukrepe davčne politike, da bi zmanjšala svoj primanjkljaj. Ta program ekonomske prilagoditve je bil dogovorjen s Komisijo, MDS in ECB. Bil je pogoj za financiranje 110 milijard EUR, ki jih zagotavljajo države članice območja evra in MDS.
Dne 6. avgusta 2010 je grška vlada predložila Svetu in Komisiji poročilo, ki obravnava izvedbo navedenih davčnih ukrepov pa tudi obsežnih strukturnih reform. Spoštovani poslanec si lahko pogleda sporočilo Komisije Svetu z dne 19. avgusta 2010 o podrobnostih in temeljito oceno ukrepov, ki jih je Grčija sprejela v prvi polovici leta 2010, da bi se uskladila s Sklepom Sveta z dne 10. maja 2010.
Ta ocena v glavnem ugotavlja, da kaže izvedba proračuna v prvi polovici 2010 pozitiven razvoj in se primanjkljaj znižuje hitreje, kot je bilo načrtovano, v glavnem zato, ker so bili odhodki nižji od pričakovanih. Poleg tega so v okviru načrtovane fiskalne prilagoditve z izbrano mešanico ukrepov glede odhodkov in prihodkov, ki jih je sprejela grška vlada, upoštevani predvsem pomembni socialni in gospodarski vidiki glede morebitnega dopolnjevanja s paketom strukturnih reform in ukrepov za izboljšanje mikroekonomskega okolja in delovanja javnega sektorja.
Konstantinos Poupakis
(EL) Komisar, rad bi postavil Evropski komisiji naslednje dodatno vprašanje: kakšna priporočila namerava kot pogodbena stranka memoranduma dati Grčiji, ob upoštevanju, da je sedanja visoka raven obdavčitve že povzročila zaprtje ali selitev podjetij v druge, davčno popustljivejše sosednje države in hkrati zmanjšanje vhodnega naložbenega kapitala, donosa na kapital in podjetništva na splošno.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, komisar, rad bi se vrnil k temi, ki jo je načel moj spoštovani prijatelj. S povišanjem in davčno politiko, ki jo je uporabila vlada na podlagi memoranduma, se je inflacija v Grčiji bliskovito dvignila in je zdaj večja od 6 %, kar je najvišja stopnja v Evropi. Gospod Rehn je v odgovoru na vprašanje soglašal, da je vzrok za visoko inflacijo v povečanju stopnje DDV, z drugimi besedami, v fiskalni politiki.
Rad bi vas vprašal, če Komisija meni, da so ti davčni ukrepi res pripeljali do spiralne inflacije, ki je spodkopala konkurenčnost grškega gospodarstva in kakšne ukrepe predlagate grški vladi za ukvarjanje s tem vprašanjem.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Dejansko so vprašanja precej podobna in tu moram poudariti, da smo imeli v primeru Grčije ogromen primanjkljaj, ki ga je bilo treba nadomestiti. Vsi vemo, da ni pri obravnavi primanjkljaja nobenih čudežnih rešitev. Države članice morajo bodisi zmanjšati odhodke, povečati davke ali oboje, če hočejo konsolidirati svoj fiskalni položaj. Stališče Komisije glede tega je zelo jasno: da mora ukrepe za obravnavo primanjkljaja izbrati država članica. Grčija je izbrala mešanico ukrepov za obe strani, odhodkovno in prihodkovno.
Komisija ne more narekovati državam članicam, katere posebne davke lahko povečajo ali zmanjšajo. O tem odloča država članica.
Do zdaj je grški program v redu deloval in prepričan sem, da bodo grške oblasti sprejele vse potrebne prihodnje ukrepe, da bodo uredile svoj fiskalni položaj.
Zadeva: Goljufija in izguba prihodka od carin zaradi tihotapljenja cigaret
Ali je Komisija zaskrbljena zaradi vznemirljivo velikega obsega tihotapljenja cigaret iz tretjih držav v države, kot je Irska? Zaradi tega EU zgublja prihodek od carin, ki je pomemben finančni vir, saj predstavlja 15 % njenega proračuna. Poleg tega države članice zgubljajo trošarine. Ali ima Komisija načrt, da bi državam članicam omogočila ali jih celo prisilila, da poostrijo preglede na zunanjih mejah EU in se s tem spopadla z vprašanjem carinskih goljufij?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Pri mejnem nadzoru mora carina najti ravnotežje med zaščito vrste finančnih, varnostnih in zaščitnih interesov EU z interesi zakonitih trgovcev.
Zato je bil pripravljen okvir Skupnosti za upravljanje tveganja, ki omogoča izvajanje carinskega nadzora varnosti in zaščite na podlagi skupnih meril tveganja in standardov.
V EU se vsako leto preveri 1,5 milijona ton pomorskega tovora. Na podlagi člena 209(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije so carinske službe držav članic odgovorne za uporabo zadevne zakonodaje EU.
Zato so odgovorne za organiziranje carinskega nadzora na fizičnih mejah in drugod s tehnikami upravljanja tveganja, kot so opredeljene v carinskem zakoniku EU.
V zvezi s tihotapljenjem cigaret ima Komisija pomembno vlogo, da pomaga državam članicam pri spopadanju s pojavom mednarodnega tihotapljenja cigaret in uničenju kriminalnih združb, ki so odgovorne za to trgovino.
Zlasti Evropski urad za boj proti goljufijam pomaga organom pregona po vsej Evropski uniji v operativnih primerih in usklajuje glavne carinske in kazenske preiskave z državami članicami in tretjimi državami.
OLAF z uporabo določb evropske vzajemne pomoči v carinskih zadevah in številnih sporazumih, sklenjenih med EU in tretjimi državami, organizira skupne carinske operacije med državami članicami EU in tretjimi državami, ki so usmerjene v posebne probleme, kot na primer operacija Matthew II, ki je usmerjena v cestni promet na vzhodni meji, ali operacija Sirocco, ki je osredotočena na globokomorski kontejnerski promet iz Kitajske v Unijo.
Nazadnje, OLAF zagotavlja finančno podporo državam članicam iz programa Hercule II za ukrepe, ki so posebej usmerjeni v tihotapljenje cigaret, kot je nakup posebne opreme za rentgensko snemanje za uporabo na mejnih točkah, in organizacijo regionalnih ukrepov.
Poleg tega sta bila leta 2010 podpisana sporazuma z British American Tobacco in Imperial Tobacco Limited, leta 2004 in 2007 pa s Philip Morris International in Japan Tobacco International. Ti pravno zavezujoči sporazumi zagotavljajo obsežen niz ukrepov, namenjenih omejevanju navzočnosti proizvodov teh družb na nezakonitem trgu tobaka.
Jim Higgins
Rad bi se zahvalil komisarju za njegov izčrpen odgovor. Kot je dejal, je tihotapljenje tobaka zelo donosen posel. Zelo so iznajdljivi, tobak je brezhibno zavit, brezhibno predstavljen in brezhibno opremljen z nalepkami.
Pred kratkim sem se sestal z vodjo carinskih organov na Irskem na dublinskem gradu in povedala mi je, da vsaka peta cigareta - 20 % cigaret, ki se pokadijo v mali državi Irski -, dejansko pride s Kitajske, ko pa so jih dejansko zasegli in analizirali, so našli mešanico tobaka in pasjih iztrebkov. Res moramo poostriti svoje predpise.
Pozdravljam mednarodno sodelovanje, vendar imamo še vedno obupno veliko dela. Predvsem bi prosil, da OLAF, agencija EU za boj proti goljufijam, dobi potrebna večja sredstva.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Poskusil bom biti zelo kratek. Odgovor v tem primeru verjetno ni potreben, vendar bi rad povedal, da imam enake skrbi kot vi.
Naslednji mesec se grem pogovarjat na Kitajsko, med drugim o vprašanjih, ki so povezana s carinskimi zadevami, o vprašanju tihotapljenja cigaret. Pri obravnavi tega vprašanja izvajamo vrsto ukrepov in sodelujemo s kitajskimi oblastmi. Res je, kot ste pravilno poudarili, da je Kitajska še vedno glavni vir ponarejenih cigaret, zato moramo pri spopadanju s tem vprašanjem tesno sodelovati z njimi. Moram poudariti, da so kitajske oblasti pripravljene za to sodelovanje.
Zadeva: Skupna konsolidirana davčna osnova za pravne osebe
Ali lahko Komisija pove, kateri njeni sedanji predlogi so povezani s sprejemanjem skupne konsolidirane davčne osnove za pravne osebe, predstavi predlagani časovni okvir in svoje razloge za uveljavljanje te politike?
Zadeva: Stopnja davka od dobička podjetij na Irskem
Glede na pogoste špekulacije v mednarodnih medijih bi bilo za mednarodne trge v času krize dobrodošlo znamenje, če Komisija ne bi s kakršnim koli predlogom posegla v ta ključni dejavnik irskega gospodarskega modela.
Ali lahko Komisija jasno in nedvoumno pojasni, da EU ne bo predlagala nobenih ukrepov, ki bi kakorkoli vplivali na stopnjo davka od dobička podjetij na Irskem?
Zadeva: Skupna konsolidirana osnova za davek od dobička pravnih oseb (CCCTB)
Ali lahko Komisija poda izjavo, ki potrjuje, da predlagana pobuda o CCCTB ne bo vplivala na zmožnost držav članic, da določijo svojo lastno davčno stopnjo za pravne osebe?
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Ali mislite ta tri vprašanja o CCCTB?
Komisija nima namena dajati predlogov glede stopenj davka od dobička pravnih oseb. Razlike v stopnjah davka omogočajo ohranjanje določene stopnje davčne konkurence na notranjem trgu. Poleg tega ponuja poštena davčna konkurenca, ki temelji na stopnjah, večjo preglednost in omogoča državam članicam, da pri določanju stopenj davka od dobička upoštevajo svojo tržno konkurenčnost in proračunske potrebe.
Nasprotno pa Komisija v zvezi z vprašanjem glede davčne osnove za pravne osebe že nekaj časa obravnava predlog za skupno konsolidirano davčno osnovo za pravne osebe. Ta pobuda je vključena v delovni program Komisije za leto 2011 kot strateška pobuda, da se izkoristi potencial enotnega trga za rast. Navedena je tudi kot ključni predlog v aktu o enotnem trgu, ki je bil sprejet 27. oktobra 2010.
Trenutno je v načrtu Komisije, da sprejme predlog do konca prvega četrtletja 2011. CCCTB je skupni sistem pravil za izračun davčne osnove za podjetja in nima nobenega vpliva na davčne stopnje. Države članice bodo še naprej same določale svoje stopnje davka od dobička za pravne osebe. Komisija meni, da je napredovanje s CCCTB ustrezna rešitev za celostno reševanje čezmejnih fiskalnih ovir za rast.
Trenutno obstoj 27 izredno različnih davčnih sistemov za pravne osebe v EU pomeni, da se podjetja spopadajo z znatnimi davčnimi ovirami in upravnim bremenom, ki odvrača, če ne celo ovira, njihovo dejavnost na enotnem trgu in negativno vpliva na njihovo konkurenčnost, zlasti pri MSP. Takšno zelo razdrobljeno okolje povzroča znatno izkrivljanje trga in ovire ter ustvarja znatne stroške zagotavljanja skladnosti.
Marian Harkin
Tudi jaz bi se rada zahvalila komisarju za njegov odgovor. Popolnoma razumem, kar pravi o razlikah med stopnjami davka in davčnimi osnovami, a eno od vprašanj za podjetja - zlasti za neposredne tuje naložbe, ki prihajajo v Evropo - je možnost za ta podjetja, da bi z gotovostjo vnaprej poznala davčne posledice transakcije. Če je del tega izračuna prodaja za namembni kraj, ki se ne da določiti vnaprej, so ta podjetja res v negotovosti. Mislim, da to deluje kot ovira za neposredne tuje naložbe. Imam še veliko drugih vprašanj, vendar vem, da smo na tesnem s časom, zato bi bila vesela, če bi komisar lahko odgovoril na to vprašanje.
Pat the Cope Gallagher
Rad bi se zahvalil komisarju za njegov izčrpen odgovor, vendar bi ga tudi vprašal, če bi lahko potrdil, da Lizbonska pogodba vključuje podroben protokol glede obdavčitve in pravico držav članic do veta na davčni predlog.
Algirdas Šemeta
član Komisije. - Lahko se razhajamo v nekaterih načelih glede obdavčitve, ki je vedno razmeroma občutljivo vprašanje. Največja podpora za CCCTB prihaja iz podjetij; o tem imamo jasne dokaze. To razumem, kajti poslovanje s 27 različnimi državami članicami s 27 različnimi davčnimi sistemi za pravne osebe je zanje resnična zmešnjava.
Če smo se glede neposrednih tujih naložb sposobni dogovoriti o tem predlogu, moramo to storiti soglasno. Če smo se sposobni dogovoriti, bo to olajšalo neposredne tuje naložbe, kajti tuji vlagatelji, ki želijo vlagati v več držav članic ne samo v eno, se bodo lahko ukvarjali z enim davčnim sistemom za pravne osebe namesto z več davčnimi sistemi in to je za tuje vlagatelje velika prednost. V vseh dvostranskih razpravah so morebitni vlagatelji res ves čas poudarjali, da je vprašanje 27 davčnih sistemov za pravne osebe ovira za olajšanje neposrednih tujih naložb.
Nazadnje, ko govorimo o skupni konsolidirani davčni osnovi za pravne osebe, ne govorimo o stopnjah davka. Jasno je, da nima to nič opraviti s suverenostjo držav članic pri odločanju o davčnih zadevah, kajti celo znotraj okolja CCCTB bodo lahko določile davčne stopnje za pravne osebe na podlagi svojih potreb, socialnih sistemov, javnih storitev in tako dalje. Zato predlog sam ne zmanjšuje suverenosti držav članic v davčnih zadevah.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
(Seja je bila prekinjena ob 20.35 in se je nadaljevala ob 21.00)
