16. zasedanje Sveta Združenih narodov za človekove pravice (Ženeva, od 28. februarja do 25. marca 2011) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o 16. zasedanju Sveta Združenih narodov za človekove pravice (Ženeva, od 28. februarja do 25. marca 2011).
Catherine Ashton
podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. - Gospod predsednik, veseli me, da imamo danes popoldne tudi priložnost za razpravo o delu Sveta ZN za človekove pravice in da na nek način razmislimo, kako bi lahko okrepili njegov celotni vpliv.
Kot spoštovani poslanci morda veste, sem prejšnji teden nagovorila Svet skupaj s številnimi zunanjimi ministri z vsega sveta. Iz tedaj očitnih razlogov so bile v središču naših razprav razmere v Libiji.
Veseli me, da je mednarodna skupnost poslala močno in zedinjeno politično sporočilo glede kršitev človekovih pravic, ki se dogajajo v Libiji. Že pred zasedanjem na visoki ravni je Svet pozval k preiskavi in priporočil, da se začasno prekliče članstvo Libije v Svetu - kar je, kot veste, potem soglasno potrdila Generalna skupščina.
Vse to je dokaz, da večstranske institucije lahko izpolnjujejo svoje naloge in se odzivajo, kot pravimo, v realnem času. Kot sem poudarila v svojih tamkajšnjih pripombah, ima Svet ZN za človekove pravice odgovornost, da zagotovi, da se navedeni nameni spremenijo v resnična dejanja in resnični napredek. Mislim, da gospa Pillay, visoka komisarka ZN za človekove pravice, s katero sem se srečala v Ženevi, delo usmerja v politično pravo smer za doseganje sprememb na terenu. Na koncu ni pomembno število sprejetih resolucij, temveč dosežki v resničnem svetu, ki pomenijo spremembe za ljudi v stiski.
Prav tako sem poudarila, da so človekove pravice splošne. Poudarila sem, da v Evropi zavračamo obtožbe, da si EU nekako prizadeva "izvažati" tako imenovane evropske vrednote v druge države. Pravice do svobode govora, zbiranja, pravice in enakosti niso evropske pravice: so splošne pravice. Nikoli se ne smemo ujeti v past in misliti, da bi morali biti ljudje drugje po svetu - v Afriki, Aziji ali Latinski Ameriki - manj strastni glede svojih pravic. Zato spregovorimo in ukrepamo glede kršitev človekovih pravic, kadar koli pride do njih.
Prav tako se zavedamo, da pot varstva človekovih pravic v Evropi ni bila enostavna in da si moramo tudi v Evropi stalno prizadevati za to. V Svetu za človekove pravice smo pripravljeni razpravljati o svojih izzivih, deliti izkušnje in ponuditi podporo tistim, ki si prizadevajo za večje spoštovanje človekovih pravic po svetu.
Za 16. zasedanje Sveta za človekove pravice imamo več prednostnih nalog in o teh smo aktivno razpravljali s svojimi partnerji.
EU bo predstavila pobudo o svobodi veroizpovedi ali prepričanja. Ker se v zadnjih mesecih spopadamo s čedalje večjim številom dejanj verske diskriminacije in nasilja na različnih območjih po svetu, moramo poslati močno, skupno sporočilo proti verski nestrpnosti in za svobodo veroizpovedi ali prepričanja za vse ljudi vsepovsod.
Prav tako bomo predložili resoluciji o Burmi/Mjanmarju in Demokratični ljudski republiki Koreji. Mislimo, da v obeh primerih resnost in število kršitev človekovih pravic upravičujejo podaljšanje mandatov posebnih poročevalcev ZN za ti območji.
EU prav tako podpira pobudo, da bi ustvarili mesto posebnega poročevalca za razmere na področju človekovih pravic v Iranu, na predlog več držav in regij. Resno smo zaskrbljeni zaradi poslabšanja razmer na področju človekovih pravic v Iranu. To je izpostavila visoka komisarka ZN za človekove pravice, Navi Pillay. Zlasti zaskrbljujoča sta dramatično naraščanje števila primerov smrtne kazni - kot smo omenili v prejšnji razpravi, jih je bilo od začetka letošnjega leta do zdaj več kot 100 - in zatiranje tistih, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode izražanja in zbiranja.
Mislimo, da bi Svet moral ustrezno obravnavati razmere v Egiptu in upoštevati hiter razvoj dogodkov v tej državi. EU pozdravlja povabilo Egipta gospe Pillay, naj v državo pošlje člane svojega urada. Upamo, da bo ta misija nemudoma napotena.
EU prav tako sodeluje s tunizijskimi oblastmi, da bi skupaj predstavili osnutek resolucije o vprašanju povečanja tehnične pomoči ZN na področju človekovih pravic v sedanjih tranzicijskih okoliščinah.
Druge ključne zadeve, ki jih je treba obravnavati na tem zasedanju Sveta za človekove pravice so Belorusija, v zvezi s katero smo zelo zaskrbljeni glede števila političnih zapornikov, Demokratična republika Kongo - v zvezi s katero obstajajo zaskrbljujoča poročila o nenehnih kršitvah človekovih pravic, zlasti o močno razširjenem spolnem nasilju - ter Slonokoščena obala.
Naj za konec še enkrat poudarim pomembnost Sveta za človekove pravice za EU: razprav, resolucij in poročevalcev. A konec koncev so to le prizadevanja. To, kar je resnično pomembno, so dosežki. Resnični preskus je, ali dosežemo spremembe na terenu ali ne. Iz tega razloga si bo EU močno prizadevala za krepitev Sveta za človekove pravice in zlasti njegove zmožnosti za obravnavanje nujnih razmer. To je ključni cilj sedanjega revizijskega postopka. Še naprej si bomo prizadevali za velikopotezen izid.
Laima Liucija Andrikienė
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, rada bi izkoristila to priložnost in izrazila svojo podporo odločitvi, ki jo je Generalna skupščina ZN sprejela 1. marca, da bo začasno preklicala članstvo Libije v Svetu Združenih narodov za človekove pravice. Mislim, da je to močno sporočilo, ne le polkovniku Gadafiju in njegovemu režimu, temveč tudi tistim državam na svetu, v katerih so kršitve človekovih pravic pogoste in močno razširjene.
V svojem poročilu o Svetu ZN za človekove pravice in vlogi EU v njem - ki ga je ta parlament sprejel februarja 2009 - sem odločno zagovarjala uvedbo meril za članstvo v tem pomembnem organu ZN.
V primeru Libije je Generalna skupščina Združenih narodov ravnala v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta in sprejela pravilno in pravočasno odločitev.
Ko govorimo o 16. zasedanju, bi rada posebej opozorila na revizijski postopek Sveta. Pomembno je, da države članice EU in Evropska služba za zunanje delovanje aktivno sodelujejo pri pregledu Sveta za leto 2011, da bi okrepile spoštovanje njegovega mandata.
Svet ZN za človekove pravice bi moral postati mehanizem zgodnjega opozarjanja in preprečevanja. Prav tako obstaja potreba po preglednem in celovitem revizijskem postopku, ki bi vključeval nevladne organizacije, civilno družbo in vse druge zainteresirane strani.
Ne nazadnje bi rada pozdravila ustanovitev direktorata za človekove pravice in demokracijo v sistemu Evropske službe za zunanje delovanje. Ustanovitev Evropske službe za zunanje delovanje nam prav tako daje edinstveno priložnost za racionalizacijo svojih ukrepov glede varstva človekovih pravic v Svetu Združenih narodov za človekove pravice.
Zato bi rada spodbudila visoko predstavnico k temu, da zagotovi, da bodo evropska prizadevanja v Svetu za človekove pravice dobro usklajena in da bodo države članice EU, ki pripadajo temu organu, zedinjene in učinkovite kot še nikoli prej.
Richard Howitt
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, najprej bi pozdravil včerajšnje imenovanje Mariangele Zappia za predsednico delegacije v Ženevi. Njeno imenovanje prispeva k pospeševanju enakosti spolov v Službi za zunanje delovanje. Veselimo se sodelovanja z njo.
Naš parlament bo navzoč v trenutku, ki je ključen za pregled Sveta za človekove pravice kot svetovnega temelja za spoštovanje človekovih pravic, splošne redne preglede vseh članic ZN, neodvisnost njihovih strokovnjakov ali tako imenovane posebne postopke in večjo vlogo za sodelovanje civilne družbe. To so ključne značilnosti Sveta in prizadevati bi si morali, da jih zaščitimo za vsako ceno.
Razočaran sem nad tem, da v sklepnem dokumentu za delovno skupino za pregled ni omenjen nikakršen neodvisen povod za izredna zasedanja, da v njem ni nobene zahteve za države članice po utemeljitvi neupoštevanja priporočil ter da ni nikakršnih določb v zvezi z obravnavanjem posebnih razmer v državah. Ironično je, da bomo na tem zasedanju obravnavali razmere v sedmih posameznih državah. Tako kot v primeru Libije in Slonokoščene obale mora EU še naprej iskati ustvarjalne načine v skladu z obstoječimi pravili, da bi omogočila, da se kršilci človekovih pravic nikoli ne bi mogli izogniti odgovornosti.
Ali lahko visoki predstavnici zastavim tri konkretna vprašanja, da bi v tej razpravi dokazal, da odgovarja na nanje? Prvič, ali bomo Evropejci glede na to, kar je povedala o Demokratični republiki Kongo, podprli imenovanje posebnega nosilca mandata za to državo? Drugič, ali sprejema dejstvo, da je treba na določeni stopnji presoditi, ali so palestinske in izraelske preiskave glede Goldstonovega poročila v skladu z mednarodnimi standardi, s posvetovanjem o morebitni predložitvi zadeve Mednarodnemu kazenskemu sodišču, če niso? Tretjič, ali bo EU nasprotovala pridržku Pakistana glede člena 40 - obveznost obveščanja - Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah?
Če zaključim, mislim, da začasni preklic članstva Libije v Svetu za človekove pravice ustvarja zgodovinski precedens v zvezi s človekovimi pravicami v sistemu ZN, ki v teh temačnih dneh osvetljuje pot.
Marietje Schaake
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, Svet OZN za človekove pravice ima možnost obravnavati zmeraj nujnejše in zapletene kršitve človekovih pravic po svetu v različnih državah - Iranu, Belorusiji, Burmi, Tuniziji, Libiji itd., preveč jih je, da bi omenila vse - pa tudi horizontalne teme, kot so pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev, pravico do svobodnega izražanja, posilstvo kot vojni zločin in vlogo zagovornikov človekovih pravic.
V določenem pogledu je Svet OZN za človekove pravice v enakem položaju kot EU in mora delovati kot svetovni akter. Vendar oba organa trpita zaradi iste težave - pomanjkanja verodostojnosti, občasnih dvojnih standardov in ne moreta se odzvati dovolj hitro. EU do zdaj ni bila pripravljena ustrezno pregledati svojega stanja na področju človekovih pravic, na primer, svojega sodelovanja v izročitvah in pomanjkanja svobode tiska v nekaterih državah članicah.
Do prejšnjega tedna je bila Libija članica Sveta OZN za človekove pravice. Pravilno je, da je bila iz njega izločena. To je zelo pomemben precedens.
Heidi Hautala
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospod predsednik, z odločnim in pravočasnim ukrepanjem glede Libije sta EU in Svet za človekove pravice pokazala, da lahko ukrepata, ko je potrebno. Prav zares lahko. Pokažeta lahko, da se lahko različne regionalne skupine združijo, in pokažeta lahko, da ni treba, da je Svet razdeljen.
Danes ni nobenega razloga več, zakaj ne bi sledilo ukrepanje glede Irana, Severne Koreje, Demokratične republike Kongo, Burme in Sudana.
Ta čas je pomemben še iz drugega razloga. Prvi temeljiti pregled delovnih metod Sveta se je zaključil in podobno kot moji kolegi sem razočarana, ker Svet ni znal ceniti pomena pregleda.
EU se je dobro pripravila, vendar ni pridobila podpore drugih. Vendar vsaj neodvisnost komisarke za človekove pravice in posebni postopek nista utrpela škode, kar je v sedanjih razmerah že dosežek.
V prihodnjih razpravah o delu Sveta mora Evropska unija biti sposobna sklepati zavezništva in doseči ostale partnerje. Prav tako mora biti pripravljena poslušati in sklepati kompromise. Mislim, da je bila prisotnost visoke predstavnice na zasedanju pred nekaj tedni zelo dobrodošla. Visoka predstavnica, čestitam vam za to odločitev in za predstavitev, ki je tam pustila velik vtis.
In še k moji zadnji točki: uspešnosti EU. Po ustanovitvi Direktorata za človekove pravice in demokracijo pri Evropski službi za zunanje delovanje bo delegacija EU v Ženevi imela osrednjo vlogo pri politiki EU na področju človekovih pravic po svetu. Potrebuje več sredstev in njeno delo mora biti vključeno v vsa področja zunanje politike EU.
Počaščena sem, da bom v tem odločilnem času prihodnji teden vodila delegacijo Parlamenta na 16. zasedanju Sveta za človekove pravice.
Willy Meyer
v imenu skupine GUE/NGL. - (ES) Gospod predsednik, Lady Ashton, delo ste začeli, ko je na svetu vladala zmešnjava; svet je bil na sredi finančne, prehrambene in energetske krize, ki so jo prožili poskusi regulacije trgov. Resnica je, da so vaše težave posledica osnovnega pristopa, v skladu s katerim naša življenja kroji nereguliran prosti trg: to je sprožilo resna vprašanja glede človekovih pravic, tako v razvitih državah kot v državah v razvoju. To je naša težava, ki je še nismo uspeli rešiti, vendar nič ne kaže, da bomo ponovno premislili o gospodarski politiki, ki celotno človeštvo vodi v slepo ulico.
Menim, da gre za problem, ki ga je predvsem treba rešiti, čemur sledi cinično izkoriščanje človekovih pravic Evropske unije ter naša zunanja in sosedska politika, ki glede na preobrate v severni Afriki zahteva celovit pregled.
Dali smo vtis - v zunanji politiki, ki ste jo podedovali - da nas bolj skrbi prosta trgovina kot človekove pravice. Nikoli nismo uporabili člena 2 pridružitvenih sporazumov: ne pri Tuniziji, ne pri Egiptu, niti pri pridružitvenih sporazumih, ki jih želimo skleniti s polkovnikom Gadafijem, predsednikom vlade Netanjahujem ali kraljem Mohamedom VI. Člen še nikoli ni bil uporabljen, kar daje vtis, da nas strogo spoštovanje obveznosti glede človekovih pravic iz pridružitvenih sporazumov ne zanima. To vprašanje je treba rešiti in upam, da bosta na neki točki ta parlament in Evropska unija ukrepala.
Nikolaos Salavrakos
Gospod predsednik, komisarka Ashton, ne bom rekel, da je človek dvoličen, rekel pa bom, da je protisloven. Celoten svet filozofije, literature, vsi izobraženci in vsi mi v tem parlamentu priznavamo človekove pravice, pa vendar, kot ste povedali, polovica članic OZN krši človekove pravice. Veliko govorimo, toda malo storimo. Vemo, da smo zaradi velikih idej postali največji zločinci človeštva.
Zaradi tega pozdravljam 16. zasedanje Sveta OZN za človekove pravice in verjamem, da bo glede na sedanje dogodke in stvari, ki smo se jih naučili iz izkušenj, sprejel temeljne resolucije. Kot veste, sem že štirideset let odvetnik in v skladu z mojim prepričanjem ter spoznanji je spoštovanje človekovih pravic način življenja in težko ga je vsiliti. Prosim, glede tega vprašanja sprejmite bolj temeljno politiko.
Inese Vaidere
(LV) Gospod predsednik, Svet OZN za človekove pravice je edinstvena mednarodna platforma, ustvarjena z namenom spodbujanja človekovih pravic in demokracije po svetu. Njen delovni program je težak in izjemno pomemben. Doseženega je bilo veliko dobrega, vključno z napotitvijo posebne misije v Egipt in odločitve glede Libije. Vendar lahko Svet pogosto obtožimo pomanjkanja politične doslednosti, zaščitnih ukrepov in hitrega odzivanja. Prav zaradi tega je pomembno opraviti objektivno in pregledno ovrednotenje dela Sveta. Svet mora izboljšati svoj način dela, da bi lahko učinkovito reševal dolgoročne probleme, ki so prisotni v Iranu, Belorusiji, Rusiji in drugod, ter da bi se hitro odzval na izjemne razmere, kot so...
(Predsednik je prekinil govornico)
... treba se je zavzemati za aktivni dialog med člani Sveta tudi med razpravami. Politiko blokov držav, ki začenja prevladovati v delovanju Sveta, je treba odpraviti, saj pelje v izbirno obravnavo vprašanj ter ogroža njegovo avtoriteto in politično zanesljivost. Drugič, voditi mora aktivnejši dialog s civilno družbo in nevladnimi organizacijami. Tretjič, rada bi poudarila potrebo po aktivnejši vlogi Evropske unije glede Sveta za človekove pravice, kjer bi morali zavzeti skupno stališče. Prav zaradi tega pozivam visoko predstavnico, naj zagotovi, da bomo imeli jasno in močno predstavništvo in da bomo usklajevali delo v Svetu. Evropska služba za zunanje zadeve mora Parlamentu in Pododboru za človekove pravice predstavljati redna poročila o delu Sveta in oceno njegovega dela. Velik izziv, s katerim se zdaj srečuje Svet za človekove pravice, je spodbujati miren proces demokratičnih sprememb na Bližnjem vzhodu. Prizadevati si mora za preprečitev širjenja radikalizma, ki bi poslabšal razmere glede človekovih pravic v regiji, ogrozil mednarodno varnost in tudi pravico Izraela do obstoja. Zato morajo egiptovski misiji slediti nove misije v ostale države Bližnjega vzhoda, kjer so protesti bili še agresivnejši in kjer je politični položaj še bolj zapleten.
Hvala.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, baronica Ashton, gospe in gospodje, človekove pravice, svoboščine in enakopravnost so za vse nas preveč pomembne, da bi dovolili, da se z njimi kdo igra, išče ravnotežje med njimi in močnimi interesi in da trgovinski interesi prevladajo nad temi vrednotami, ki so tako pomembne. Zaslužijo si našo popolno predanost in zelo pomembno je, da mednarodna skupnost v zadevah, ki se nanašajo na človekove pravice, pomaga hitro, učinkovito in usmerjeno.
Svet za človekove pravice je tukaj na pravi poti. Videli smo, da je misija v Tuniziji bila smiselna in misija v Egiptu je bila smiselna. Izguba sedeža Libije v Svetu za človekove pravice je bil pravi in pomemben znak, da se stvari ne morejo odvijati na ta način. Vendar je prav tako res, da so misije, resolucije in morda druge stvari, ki se odvijajo na tak način, propadle. Popolnoma prav imate, baronica Ashton: ni dovolj, da se za nekaj odločimo, prav tako moramo poskrbeti za izvajanje. Evropska unija bi tukaj lahko prispevala več, kot zdaj prispeva.
Vendar je prav tako bistveno, da Združeni narodi sprejmejo, da se je po Lizbonski pogodbi položaj Evropske unije spremenil. Baronica Ashton, prosim vas, da zagotovite, da zlasti tisti, ki so se vedno imeli za naše prijatelje in ki jih prav tako imamo za naše prijatelje in ki jih zelo upoštevamo (posebno, ko gre za trgovinsko politiko), naj si v prihodnosti zapomnijo, da so naši prijatelji in naj ne pustijo Evropske unije na cedilu, kot so naredili na glasovanju Septembra.
Charles Goerens
(FR) Gospod predsednik, v tej razpravi bomo ponovno poudarili pomen enake ...
(Predsednik je prekinil govornika)
obravnave socialnih, kulturnih in političnih pravic. Dobro. Na žalost pa doseči to zahtevo - ki je seveda upravičena - v praksi ni tako lahko. Zakaj ne moremo človekovih pravic druge generacije narediti enako obvezujočih kot tistih prve generacije? Ker so tradicionalne človekove pravice - tiste, ki izhajajo iz francoske revolucije - danes ustrezno kodificirane, kar pa na žalost ne drži na primer za socialne pravice. Vendar pa ne smemo biti fatalisti. Evropska unija lahko s svojo množico instrumentov, zlasti v Združenih narodih, uporabi svojo težo za izboljšanje besedil, ki se nanašajo na neustrezno kodificirane pravice, zlasti socialne pravice. Dodal bi, da z razvojnim sodelovanjem in humanitarno pomočjo ta zahteva postane malo manj nerealistična.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospod predsednik, gospa Ashton, priznam, da nisem najbolj podpiral vašega prevzema pomembnega položaja, na katerem ste danes, gospa Ashton, vendar moram reči, da sem danes prijetno presenečen nad vsaj tremi stvarmi, ki ste jih omenili v svojem govoru. To bi rad poudaril in vas za to pohvalil. Najprej ste poudarili univerzalnost človekovih pravic. Popolnoma se strinjam, da ne glede na to, kje smo - v Strasbourgu, Libiji, Rusiji ali Iranu - je treba to univerzalnost v celoti spoštovati. Zelo sem zadovoljen, da smo na isti valovni dolžini. Druga stvar je, da ste poudarili versko nestrpnost, oziroma boj proti njej. Resolucija Evropskega parlamenta poziva predstavnike držav članic, naj obravnavajo to zadevo. Zelo sem zadovoljen, da ste to poudarili. Tretja zadeva, zaradi katere sem zadovoljen kot član delegacije za odnose z Belorusijo, je, da ste poudarili možnost intervencije glede zadev, ki se nanašajo na Belorusijo, kjer so kršene temeljne človekove pravice. Obstaja možnost, da bo ustanovljen regionalni svet. Zelo sem zadovoljen, da to podpirate, ker gre za nekaj, kar bi morali početi. Najlepša hvala.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, pozdravljam priložnost za sodelovanje v tej razpravi in na začetku lahko povem, da cenim informativni sestanek, ki ga je včeraj organizirala visoka predstavnica glede vprašanj, ki zadevajo Libijo.
Tukaj v Evropi je bilo med drugo svetovno vojno umorjenih šest milijonov Judov. Med obema svetovnima vojnama - prvo in drugo svetovno vojno - je bilo ubitih 60 milijonov Evropejcev, če pustimo ob strani ljudi iz drugih koncev sveta, ki so umrli.
V skladu z nedavno izdajo revije The Economist obstaja deficit 100 milijonov žensk zaradi splavov na podlagi spola. Ne gre za splav, ker je življenje ženske v nevarnosti ali ker je v nevarnosti, da bo imela nezakonit splav. Gre za to, ker je ženska.
Včeraj je bil dan žena. To tukaj ni bilo omenjeno. Kdaj bomo presegli politično korektnost, da bomo tukaj lahko imeli spoštljive razprave, da ne bomo pogledali stran, kot se je zgodilo v prvi polovici prejšnjega stoletja, da bomo izpostavljali taka vprašanja, da bomo vprašali, zakaj je tako?
Ta parlament se je osramotil. Zavrnil je predlog spremembe, da ne bo financiral detomora. Da ne bo financiral prisilnega splava. Kako smo, v božjem imenu, lahko zavrnili nekaj takega? Slabo mi je od te politične korektnosti, ki v tem parlamentu ne dovoljuje spoštljive razprave o vprašanjih, ki omogoča izražanje različnih pogledov.
Od visoke predstavnice bi rad izvedel, ali boste to vprašanje izpostavili v Združenih narodih?
Naj povem za zaključek, da se mi zdijo odnos in nekateri sklepi Sodišča za človekove pravice tukaj v Strasbourgu, ki ni institucija Evropske unije, naravnost izjemni.
Kdaj se bomo lahko pogovarjali o tem vprašanju? Zakaj včeraj ni bilo nobene ženske, ki bi vprašale o manjkajočih 100 milijonih žensk, splavljenih zato, ker so bile ženske? To je narobe in zlasti glede tega vprašanja v Parlamentu ne bi smelo biti nestrinjanj.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Véronique De Keyser
(FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, glede dneva žena, morda ste spregledali, da v poročilu poslanke iz vaše skupine, gospe Nedelčeve, splav ni bila tabu tema, bila je obravnavana, o njej je potekala razprava in demokratično glasovanje. Ne gre za tabu temo, to je demokracija.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, vem, kakšno je stališče gospe De Keyser glede tega, in spoštujem ga. Gre za več, kot sem prejel od nje glede mojega stališča.
V tem parlamentu moramo imeti spoštljivo razpravo, kjer ljudje poslušajo mnenje drugega in potem pridemo do zaključkov. Nisem še slišal, da bi kdo iz socialdemokratske ali liberalne strani v tem parlamentu izpostavil vprašanje splava na podlagi spola. Ne le, da ga niso izpostavili, zavrnili so resolucijo, predloženo pred Parlament, ki je nasprotovala detomoru ali prisilnemu splavu. Gre za sramoten dogodek, zabeležen v arhivu Parlamenta, ki bremeni tiste ljudi, ki so ga zagrešili.
Prosim, imejmo spoštljivo razpravo v tem parlamentu. Za to naj bi v Evropski uniji šlo - enotnost in raznolikost.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Annemie Neyts-Uyttebroeck
Gospod predsednik, seveda spoštujem stališče gospoda Mitchella. Kot večina, če ne vsi poslanci tega parlamenta, obžalujem dejstvo, da so v številnih družbah po svetu ženski zarodki splavljeni, bodisi s privoljenjem matere ali s prisilnim splavom.
Vendar se bojim, da s tem, ko je gospod Mitchel pomešal to vprašanje z vprašanjem reproduktivne pravice, zastira vprašanje. Če bi bilo to vprašanje omejeno na dejstvo, da so ženski zarodki splavljeni, bi morda lažje prišli do dogovora.
Gay Mitchell
Gospod predsednik, spoštovani poslanki bi se rad zahvalil za to točko. Če bi bolj spoštovali stališča drug drugega in skušali najti skupen jezik, bi ugotovili, da lahko veliko storimo za korak nazaj pri tej agendi, toda ali smo lahko prosim vsi bolj dovzetni?
Resnično težko razumem, da je Parlament zavrnil predlog spremembe, ki zavrača financiranje prisilnega splava, financiranje detomora. Imejmo razpravo te vrste in poglejmo, kaj lahko naredimo, da bi ustavili splave na podlagi spola. Do razhajanj lahko prihaja na drugih področjih.
Osebno brez težav podpiram reproduktivno zdravje; ko gre za področje splava, pa imam težave, za kar imam dobre razloge, in z veseljem bi o njih razpravljal. Nisem zmaj; nisem nekaj, kar pripada preteklosti. Imam dobro premišljeno stališče o tem in z veseljem bi o njem razpravljal s komer koli. Poslancem se zahvaljujem za povedano.
Maria Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, baronica Ashton, zasedanje Sveta za človekove pravice letos poteka v senci dogodkov v severni Afriki in arabskem svetu na splošno, ki nas lahko veliko naučijo. Mi kot Evropa moramo zagotoviti, da smo dorasli tej nalogi Zato je to naša priložnost, da opravimo temeljno oceno Sveta, da bi še izboljšali delovne metode in poudarili našo podporo njegovi neodvisnosti in vlogi pri varovanju človekovih pravic po svetu.
V teh časih zgodovinskih sprememb na našem delu sveta je sporočilo univerzalnosti človekovih pravic bolj aktualno kot kadar koli. Istočasno pa morajo vsi mednarodni akterji delovati, da bi odpravili prakso dvojnih standardov, ko gre za navajanje človekovih pravic. Biti moramo pravični in dosledni. Ko pozdravljamo nedavni sprejem resolucije, ki obsoja kršitve človekovih pravic v Libiji, moramo zavzeti isto neomajno stališče glede neprekinjene nezakonite kolonizacije zavzetih območij v Palestini.
Sari Essayah
(FI) Gospod predsednik, rada bi izrekla priznanje gospodu Mitchellu za njegov govor, saj je seveda glavna človekova pravica vsake deklice in fanta, da se rodi na ta svet.
Svet za človekove pravice je glavni organ OZN, odgovoren za človekove pravice, in končno moramo kritično oceniti njegov status in politike. Svet bi v najboljšem primeru lahko imel odločilno vlogo zagovornika človekovih pravic in demokracije. Na žalost so za njegovo delo značilni dvojni standardi, selektivnost, politizacija in ustvarjanje blokov glede vprašanj človekovih pravic.
Tipično je, da je Svet bil zelo blizu sprejetja resolucije o napredku (poudarjam napredku) glede položaja človekovih pravic v Libiji. Med državami, ki so Libiji dale priznanje, so Iran, Severna Koreja, Egipt, Sudan in Pakistan. Ali imajo deklaracije teh držav kaj teže? Ali te države ne bi mogle biti naslednje izključene iz Sveta za človekove pravice? Dejstvo, da je ta resolucija sploh bila obravnavana, kaže, kako nevedna je bila ali je hotela biti mednarodna skupnost glede položaja v Libiji.
V zadnjih nekaj desetletjih sta okoli dve tretjini resolucij, ki obsojajo in jih je sprejel Svet za človekove pravice, bili namenjeni Izraelu, ki je vendar edina demokracija v tem delu Bližnjega vzhoda. Hkrati je spregledal slabo stanje v zvezi s pravicami žensk in manjšin v vseh okoliških arabskih državah. Delo Sveta za človekove pravice ne bo verodostojno, če ne bo spremenilo svojega dela in načinov delovanja.
Raimon Obiols
(ES) Gospod predsednik, ne želim ponavljati pomembnih točk, ki so jih drugi poslanci že izpostavili, zato bom preprosto dodal, da je udeležba Lady Ashton na zasedanju Sveta za človekove pravice, organiziranem ob tako pomembnem času, dobra novica.
Upamo, da bo zasedanje predstavljalo korak naprej, kar bo omogočilo Evropski uniji, da postanejo njeni ukrepi doslednejši in da dvigne njihov profil za doseganje skupnega stališča glede vseh pomembnih vprašanj v zvezi s človekovimi pravicami, in da uporabi Svet za človekove pravice za sklepanje zavezništev z državami, civilno družbo in ustreznimi mednarodnimi organizacijami, da bi na področju človekovih pravic resnično napredovali, kot je povedala v svojem govoru Lady Ashton. Prav tako upamo, da bo Evropska unija lahko zagovarjala univerzalno naravo človekovih pravic spričo relativističnih argumentov in da bo končno dosegla nekaj, kar je primerljivo z vsesplošno odpravo suženjstva v preteklosti: namreč, vsesplošno odpravo smrtne kazni.
Salvatore Iacolino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ni dvoma, da je nedotakljivost človekovih pravic bistvo vseh družb, kar resnično spodbuja demokratične vrednote. Zato mora zasedanje Sveta za človekove pravice, ki bo potekalo v Ženevi, imeti natančne in ustrezne prednostne naloge: seveda to vključuje boj proti diskriminaciji v njenih različnih oblikah - na podlagi rase, spola, vere, politične usmerjenosti - medtem ko gre po drugi strani tudi za vprašanje varstva manjšin in ranljivih skupin.
Razpoloženje, v katerem se bo odvilo zasedanje Sveta, je posebno občutljivo. Vsi se zavedamo, kaj se dogaja v severni Afriki, in predvsem v Libiji. Danes smo v dolgi razpravi poslušali in v veliki meri pozdravili govore, ki jih je imela baronica Ashton. Vendar prav tako obstaja problem Bližnjega vzhoda in obenem nas Lizbonska pogodba poziva, naj sprejmemo še močnejše in odločno stališče za Evropsko unijo.
Potrebujemo moč odločnosti in solidarnosti, ki morata biti smernici za oprijemljivo in odločno ukrepanje, ker navsezadnje vsi Libijci, Tunizijci in Maročani želijo ostati tam, kjer zdaj živijo. Da bi to omogočili, moramo hitro ukrepati.
Še zadnja stvar za razmislek, ki je tudi vprašanje za baronico Ashton: kot sem pravkar povedal, smo poslušali vaše govore in jih večinoma pozdravili. Ena oblika resne diskriminacije se nanaša na vero: ob upoštevanju, da je najbolj krvavo nasilje v zadnjem času bilo zagrešeno proti kristjanom, kako je mogoče, da ste v njenem govoru pozabili omeniti "kristjanofobijo"?
Norica Nicolai
(RO) Gospod predsednik, ne vem, ali se bo razprava, ki zdaj poteka, končala uspešno ali neuspešno. Kar pa vem, je, da bi bilo dobro imeti to razpravo mnogo prej, ker bo Evropska unija na tem zasedanju imela glas, ki je dosleden, razločen in predvsem učinkovit. Ta pregled, ki se zdaj začenja, deloma v New Yorku in deloma v Ženevi, pošilja zelo zapleten signal svetu, ki se spreminja in ima veliko težavo z neuspehom določene vrste politike človekovih pravic.
Kolegi poslanci, menim, da bomo morali zelo resno razpravljati o tem institucionalnem mehanizmu, ki ga je ustvarila OZN, gotovo pa ne smemo dajati prednosti določenim pravicam. Moramo pa razpravljati o njegovi učinkovitosti in zlasti premisliti, ali bi se splačalo, da bi ena od globalnih agencij bila vključena v takojšnje preprečevanje. V zvezi s tem menim, da se nam ni treba omejevati samo na opazovanje tega, kar se je zgodilo do sedaj, ampak moramo to tudi skušati preprečiti. Menim, da se obeta drug način obravnave vprašanja človekovih pravic.
Charles Tannock
Gospod predsednik, dejstvo, da je Libija bila članica Sveta OZN za človekove pravice, nam pove vse, kar moramo vedeti o tej diskreditirani in spolitizirani organizaciji. Gadafijeva 42-letna vladavina je sistematično teptala sledove človekovih pravic v tej državi in zdaj smo videli posledice kulture nasilja, na katerem je temeljila njegova strahovlada.
Vendar ne bi bilo pravično, če bi izpostavili le Libijo. Tudi druge kršiteljice človekovih pravic so članice Sveta, vključno s Kitajsko, Kubo, Savdsko Arabijo, Pakistanom in Ugando, kjer so preganjani homoseksualci. Bizarno je, da je bilo na neki stopnji celo omenjeno, naj Iran vodi Komisijo za enakost žensk. UNHCR prav tako veliko svojega časa porabi za obrekovanje našega demokratičnega zaveznika, Izraela.
Vendar po premisleku menim, da je ta Svet vse, kar obstaja glede človekovih pravic na ravni OZN, zato se bomo morali angažirati, kljub temu, da se popolnoma zavedamo nasprotij, ki so njegov del, da so brutalni nedemokratični režimi člani Sveta OZN za človekove pravice.
Struan Stevenson
Gospod predsednik, baronici Ashton bi rad povedal, da v zadnji razpravi o Iranu glede vprašanja tabora Ašrama ni odgovorila mojemu kolegu, Janu Zahradilu. 3 400 ljudi tam trpi zaradi psihološkega mučenja. Njihove človekove pravice so s tem kršene. 1,2 milijardi EUR dajemo za obnovo Iraka in vendar, vedno ko v tem parlamentu sprejmemo resolucijo, vedno ko z veliko večino sprejmemo pisno deklaracijo, nas iraška vlada in njihove iranske kohorte preprosto ignorirajo.
Zadnje leto psihološko mučijo ljudi v taboru Ašaraf z 210 zvočniki, ki donijo noč in dan z visoko stopnjo decibelov in širijo propagandna sporočila ter grožnje. Ranjenim ljudem in tistim, ki umirajo zaradi raka, prepovedujejo dostop do zdravil in bolnic.
Zakaj ne rečemo: "Nehajte ali pa ne boste več dobili pomoči, nič več denarja od tega parlamenta”?
Diane Dodds
Gospod predsednik, glede na vse dogodke, ki se zdaj odvijajo v Libiji, in glede na poudarjeno tesnobo, ki jo po pravici izražamo v zvezi s kršitvami človekovih pravic v Libiji, bi visoko predstavnico rada vprašala, ali bo podprla boj tistih ljudi v Združenem kraljestvu, katerih sorodniki, prijatelji in ljubljene osebe so bili žrtve eksplozije s semteksom ali so jih ubile puške, ki jih je priskrbel polkovnik Gadafi in njegov morilski režim v Libiji. Ali bo podprla njihov boj v morebitnem novem režimu, ki se bo pojavil iz konflikta v Libiji?
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, v okviru naše razprave o sedajnih razmerah na področju človekovih pravic in glede na zadnje poročilo, o katerem je potekala razprava, bi Lady Ashton želel zastaviti naslednje vprašanje.
Ob upoštevanju trenutnih razmer v nekaterih severnoafriških državah in v regiji, ali menite, da je pravi čas za odprtje delegacije Evropske unije v Iranu?
Catherine Ashton
podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. - Gospod predsednik, to je ponovno bila zelo zanimiva in polna razprava, ki je izpostavila veliko vprašanj, zelo pomembnih za spoštovane poslance.
Najprej bi se rada zahvalila vsem spoštovanim poslancem za energijo in zavzetost, s katero so vodili to razpravo. Razmišljam, da je preteklo dve leti od objave poročila gospe Andrikiene o razvoju Sveta OZN za človekove pravice in vlogi EU, ter o resolucijah, ki so bile sprejete od nastanka tega poročila. Rada bi se ji zahvalila za njene pripombe o delu, ki ga opravljamo v Službi za zunanje zadeve, in začetkih našega dela za pripravo novih del o človekovih pravicah.
Prav tako sem zadovoljna, da se bo gospa Hautala udeležila zasedanja Sveta. Menim, da je izjemno pomembno, glede na njeno znanje in strokovnost, da bo lahko tam sodelovala. Prav tako upam, da bo podprla naša prizadevanja, ki želijo zagotoviti, da se bo delo Sveta izboljšalo in povečalo. Zavedam se kritik na njegov račun. Mislim, da smo vsi trdo delali na pregledu, da bi ta pregled postal kar se da močan. Gotovo nismo tam, kjer bi želeli biti, toda zdaj, ko so se nekatere razprave preselile v New York, lahko z delom nadaljujemo tudi tam. To resnično je področje dela, kjer lahko v sodelovanju s poslanci naredimo velike spremembe. Popolnoma zaupam v gospo Hautala, da bo zmogla to potisniti naprej.
Obravnavati želim nekaj določenih vprašanj, ki so mi bila zastavljena. Začela bom z vprašanjem gospoda Howitta, ker je rekel, da ima tri. Glede Demokratične republike Kongo podpiramo močno resolucijo in res smo rekli, da je zdaj glede teh razmer potreben poseben mandat. Glede Goldstonea, zavzemamo se, da bi našli sporazumno rešitev. In to je tisto, kar počnemo zdaj. V Pakistanu smo 5. marca naredili demaršo posebno glede člena 40, za katerega tudi gre.
Tistim spoštovanim poslancem, ki so govorili o svobodi veroizpovedi in prepričanja, naj na začetku povem, da o strašnih tragedijah krščanskih skupnosti govorim povsod po svetu, kjer se te strašne tragedije zgodijo. Moje splošno stališče je, da verjamemo v pravico do svobode veroizpovedi in prepričanja, kar koli že vera in prepričanje v tem smislu pomenita. Pomembno je, da še naprej čim bolj jasno ponavljamo te izjave, ko smo priča terorizmu ali napadom na katero koli vero, vključno s krščansko.
Moja ekipa se je pravkar srečala s skupino poslancev, da bi se podrobneje pogovorili o tem, kaj bi še morali narediti glede tega. Povedal sem že, da nameravamo posebno glede tega nekaj storiti na tem zasedanju Sveta za človekove pravice, ker je tako pomembno.
Opravičujem se, da nisem odgovorila glede tabora Ašraf. Nameravala sem, pa sem prehitro obrnila list. Mislim, da gre za 3 tisoč ljudi - ali morda 3 400, številke se razlikujejo - in vsak teden smo v stiku z OZN, ki, kot veste, obiskuje tabor. Zagotavljajo mi, da so osnovne potrebe izpolnjene. Resnično gre za težko vprašanje, kot spoštovani poslanec dobro ve, ko skušamo ugotoviti, kaj bi lahko naredili glede tabora Ašraf. Dobro se zavedam različnih mnenj, ki jih slišimo glede tega. Vendar ima spoštovani gospod popolnoma prav, da je pomemben delež tega zagotovitev, da pravice ljudi niso kršene in da zagotovimo dajanje humanitarne podpore. To počnemo - zato vem za tedenska poročila. Ne gre za slučaj. Je posledica zavzemanja za to vprašanje in zavzemanja pri tamkajšnji vladi, da bi se s tem skušali spoprijeti na najboljši možni način, ki ga zmoremo.
Prav tako se strinjam, da je zdaj pomembno dobiti močno delegacijo v Ženevi. Ponovno gospa Havala posebej izpostavlja dejstvo, da smo pravkar imenovali novo vodjo delegacije. Medtem ko sem bila v Ženevi, sem se pogovarjala z ekipo. Delegacijo smo razdelili na pol, da se lahko ena polovica osredotoči na vprašanja, zlasti Svetovno trgovinsko organizacijo, druga pa se lahko mnogo bolj osredotoči na agencije OZN.
V pogovorih na to temo sem prav tako jasna, da moramo bolje in bolj ustvarjalno razmišljati o tem, kako delujemo v Ženevi. Sklepati moramo zavezništva o človekovih pravicah in imeti priložnost za pogovore s partnerji po svetu, kjer se lahko skupaj borimo za nekatera najbolj pomembna vprašanja, ki nas zadevajo. Upam, da bomo v prihodnjih tednih in mesecih lahko glede tega napredovali.
Če lahko s tem končam, name so naredile velik vtis besede gospoda Salavrakosa, ko je rekel, da so človekove pravice način življenja. Menim, da ima verjetno prav. Zame je tako preprosto: da bodo človekove pravice veljale za vas, morate preprosto biti prisotni in biti človek. Ni drugih meril, ki bi se morala uporabljati. Mislim, da je pri našem delu zelo pomembno, da ne pozabimo tega zelo preprostega osnovnega načela.
Spoštovani poslanci, mnogo bo vprašanj, glede katerih se ne bomo strinjali, mnogo vprašanj, ki ustvarjajo - temu sem sama bila priča - pravo strast in skrb, vendar je zmožnost, da lahko o teh vprašanjih razpravljamo, in zmožnost, da lahko postavimo našo moč občutenj glede človekovih pravic v središče našega razmišljanja, po mojem mnenju bistvena.
Nazadnje, nisem še sprejela odločitve glede odprtja delegacije v Iranu. Delno gre za vprašanje sredstev, vendar bom seveda poslance o tem obveščala.
Medtem bi se rada vsem zahvalila za to razpravo in poslancem zagotovila, da bom naredila vse, kar je v moji moči, da bi Svet za človekove pravice postal čim učinkovitejši in - še pomembneje - da bom kar najbolj učinkovito zastopala Evropski parlament in Evropsko unijo glede vprašanj človekovih pravic.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, nisem popolnoma razumel odgovora Lady Ashton. Nisem prepričan, ali mi je odgovorila, ali je rekla, da bo kasneje odgovorila na moje vprašanje, ali je pravi čas za odprtje delegacije Evropske unije v Iranu glede na trenutna vprašanja človekovih pravic, ali pa odgovora sploh ni bilo. Ker nisem razumel odgovora, bi rad ponovil svoje vprašanje.
Catherine Ashton
podpredsednica Komisije in visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. - Gospod predsednik, v odgovoru gospodu Salafranca Sánchez-Neyra sem skušala povedati, da gre za dve vprašanji. Eno so neizbežno sredstva. Drugo je, da bom morala sprejeti odločitev in podati predloge, seveda tudi Komisiji, za odprtje delegacije. V Svetu za zunanje zadeve bo potekala razprava in tudi Parlament bo podal svoje stališče. Trenutno še nisem z nikomer razpravljala glede tega. Kot veste, je trenutno moje delo v zvezi z Iranom tesno povezano s pogovori o jedrskih zadevah in vprašanjih človekovih pravic.
Predsednik
Prejel sem šest predlogov resolucije, predloženih v skladu s členom 110(2) poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 10. marca, opoldne.
Pisne izjave (člen 149)
Tunne Kelam
v pisni obliki. - Glede na sedanje razmere v severni Afriki in ob upoštevanju dejstva, da so človekove pravice po svetu kršene bolj kot kdaj koli prej, je treba delo UNHRC reformirati. UNHCR mora pravočasno ukrepati in se učinkovito odzvati na nove izzive. Na žalost je resnica drugačna. Težava se lahko delno reši, če bodo organizirani dodatni sestanki izven sedanjih zasedanj. Poleg tega mora UNHRC resno pregledati svoje članstvo za zagotovitev, da njene članice izpolnjujejo najmanjša merila. Sramotno je, da so diktatorstva, kot je Libija, lahko z lahkoto zasedla mesto v organu, katerega namen je varstvo človekovih pravic. Bolj kot kdaj koli verodostojnost UNHRC ogroža politično motivirano vedenje. Z uporabo Evropske službe za zunanje delovanje ima EU zdaj priložnost, da govori z enim glasom in deluje kot globalna akterka. Podpredsednica/visoka predstavnica mora zagotoviti, da so ukrepi usklajeni in da med zastopništvi EU v Ženevi in New Yorku poteka učinkovito usklajevanje. Ni praktične alternative za zunanjo politiko EU, ki temelji na vrednotah.
Alexander Mirsky
v pisni obliki. - Sprejetje prepričljive in učinkovite rešitve ni možno, medtem ko so človekove pravice v Evropski uniji močno kršene. Vse glasne izjave in besede se spremenijo v cinizem in spodkopavajo osnovo boja proti globalni nepravičnosti in lažem. Evropska unija ne bi smela dajati nasvetov tretjim državam, medtem ko na njenem ozemlju, namreč v Latviji, vlada obravnava resolucijo Parlamenta z dne 11. marca 2004 s prezirom in posmehom. Ni sprejemljivo zahtevati, da druge države naredijo, česar Evropska unija ne more zahtevati od Republike Latvije. Kako naj EU imenujemo "združena”, če pravila ne veljajo za vse države članice? Dokler se resolucija o 335 tisoč ljudeh brez državljanstva v Latviji ne bo izvajala, nima smisla zahtevati sprememb na področju človekovih pravic v tretjih državah. Gre za grob posmeh demokraciji in človekovim pravicam.
Joanna Senyszyn
Treba je pozdraviti, da so v 16. zasedanje UNHRC poleg splošnega problema spoštovanja človekovih pravic bila vključena poročila in ugotovitveni sveti glede pravic otrok, nasilja nad ženskami, pravic narodnih, etničnih, verskih in jezikovnih manjšin in boja proti terorizmu. Na zasedanju bo prav tako predstavljena medregionalna izjava o pravicah lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev. UNHRC zdaj potrebuje pravna sredstva za neprekinjeno spremljanje nenehnih kršitev človekovih pravic in za hitro odzivanje na nujne razmere, do katerih pride zaradi političnih razmer po svetu (Tunizija, Egipt, Iran, Belorusija). Zato podpiram idejo, predlagano v resoluciji, o neodvisnih "sprožilih”, ki bodo omogočila takojšen odziv na krize s področja človekovih pravic. Pozdravljam ustanovitev novega direktorata za človekove pravice in demokracijo in ustanovitev delovne skupine Sveta EU za človekove pravice s sedežem v Bruslju, ker bo to omogočilo boljše usklajevanje in spremljanje politik EU o človekovih pravicah. Pomembno vlogo bi moral imeti posebni predstavnik EU na visoki ravni za človekove pravice. Ugotovitvene svete UNHRC je treba organizirati tudi v obdobju med zasedanji, zasedanja pa bi lahko preselili v druge regije, tudi na kraje, kjer se trenutno odvijajo konflikti. Nazadnje prav tako pozivam države članice EU, naj v svoji domači politiki spoštujejo človekove pravice, ker bo v nasprotnem primeru položaj Unije v UNHRC oslabel.
