Doba vyhrazená pro otázky (otázky Radě) 
Předsedající
dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B6-0462/2008). Radě byly předloženy tyto otázky.

Předmět: Význam politiky silniční dopravy
Parlament vyjádřil v prvním čtení svůj postoj k tzv. silničnímu balíčku, skládajícímu se z návrhů na změnu tří nařízení, a to nařízení o přístupu k povolání provozovatele silniční dopravy, nařízení o přístupu na trh silniční přepravy zboží a nařízení o přístupu na trh přepravy cestujících autokary a autobusy (přepracované znění -. Tato nařízení se týkají činnosti více než 800 000 provozovatelů silniční dopravy v Evropě a přibližně 4,5 milionu pracovních míst. Je nezbytné, aby existoval jasný legislativní rámec umožňující podporu obchodních a rozvojových strategií.
Vzhledem k tomu, že nové znění nařízení o přístupu k povolání provozovatele silniční dopravy vstoupí v platnost dne 1. června 2009 a že do 1. ledna 2012 by členské státy měly propojit své vnitrostátní elektronické rejstříky, jak nařízení stanovuje, může Rada uvést, jakou prioritu bude mít silniční balíček v příštích pěti měsících a jaký je navržený harmonogram, aby mohly být nové pozměněné směrnice přijaty do 1. června 2009?
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, nejdříve bych chtěl vyjádřit svou účast všem, koho zasáhla smrt 10 lidí ve škole ve finském Kauhajoki. Upřímnou soustrast rodinám obětí a finským poslancům přítomným v této sněmovně i těm, kteří se věnují jiným pracovním povinnostem.
Pokud jde o otázku paní Ţicăuové, rád bych řekl, že Rada na svém zasedání dne 13. června 2008 dosáhla ohledně tří návrhů obsažených v silničním balíčku politické shody. Účelem těchto nových znění je harmonizovat vnitrostátní právní předpisy, které se mohou navzájem lišit, a vyvolávat tak u provozovatelů silniční dopravy právní nejistotu.
Mezi hlavní provedené změny patří především tyto: je přesněji formulován pojem "kabotáž", je stanovena normalizovaná podoba licence Společenství, ověřených opisů a osvědčení řidiče, byla posílena ustanovení ukládající členskému státu, aby zasáhl, pokud dopravce poruší právní předpisy v jiném členském státě, a také je zdokonaleno propojení vnitrostátních rejstříků přestupků, aby bylo možné provozovatele silniční dopravy v celé Evropě lépe sledovat.
Evropský parlament přijal zprávy k tomuto balíčku v prvním čtení na zasedání dne 20. května. Nyní by se práce měla soustředit na dosažení kompromisu mezi Radou a Parlamentem. S přihlédnutím k času, který je potřeba na překlad, může příprava příslušných společných postojů začít nejdříve v srpnu, ale Rada doufá, že bude společné postoje k těmto třem návrhům moci přijmout v průběhu několika příštích týdnů a že je bude moci předložit Parlamentu co nejdříve.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Chtěla bych říci, že jsme od Rady stále ještě neobdrželi společný postoj, a zdůraznit, že nařízení o přístupu k povolání provozovatele silniční dopravy má vstoupit v platnost dne 1. června 2009. Jde tu o 4,5 milionu zaměstnanců a téměř 800 000 podniků. Je to tedy velice důležitá záležitost a doufáme, že díky politické shodě v Radě budeme mít dostatek času na její projednání ve druhém čtení.
Jean-Pierre Jouyet
Paní Ţicăuová, jsem si té naléhavosti, o níž mluvíte, dobře vědom. Mohu vás ujistit, že Rada udělá maximum pro to, aby byl společný postoj vytvořen a předán Parlamentu co nejdříve, protože skutečně jde o velmi urgentní záležitost, jak zmiňujete.
Předsedající

Předmět: Evropský pakt o přistěhovalectví
Může Rada vysvětlit pravděpodobné důsledky nedávno přijatého Evropského paktu o přistěhovalectví pro přistěhovaleckou politiku Unie?
Jean-Pierre Jouyet
Pane Ortego, cílem Evropského paktu o přistěhovalectví a azylu je vyjádřit na nejvyšší politické úrovni společné zásady, jimiž by se měla řídit přistěhovalecká politika na vnitrostátní úrovni i úrovni Společenství, a strategické kroky, jimiž by se tyto zásady měly v praxi naplňovat.
Navrhované znění kladně přijala Rada i Komise. Konečné znění by měla schválit Evropská rada v říjnu. Jak víte, cílem tohoto paktu je položit základy silnější společné politiky založené na dvou hlavních zásadách evropské integrace - na odpovědnosti a solidaritě.
Pakt je založen na tom, že celkový přístup k přistěhovalectví má tři rozměry. Prvním z nich je lepší organizace legálního přistěhovalectví, což zahrnuje především větší zohledňování potřeb a přijímacích kapacit členských států, ale také podporu integrace. Dalším je efektivnější boj proti nezákonnému přistěhovalectví, zvláště tím, že se nezákonným přistěhovalcům při navracení zajistí důstojné podmínky. Chceme také Unii lépe chránit zvyšováním efektivity kontrol na vnějších hranicích, zvláště v rámci rozšiřování Schengenského prostoru. A konečně je tu prosazování blízkého partnerství mezi zeměmi původu, tranzitu a cílovými zeměmi přistěhovalců ku prospěchu rozvoje v našich partnerských zemích - jedná se o koncept společného rozvoje.
Doufáme také, jak zde již opakoval pan místopředseda Komise, že díky tomuto paktu budeme moci vytyčit společnou azylovou politiku a vybudovat Evropu azylu. Víme, že tradice jednotlivých členských států se od sebe liší, ale přesto bychom v této oblasti chtěli dosáhnout pokroku.
Jak víte, francouzské předsednictví s Parlamentem přípravu paktu v celém jejím průběhu neformálně konzultovalo. V rámci Parlamentu proběhlo mnoho diskusí. Politická podpora Parlamentu je pro tuto iniciativu zásadní. Nepochybujeme o tom, že pakt přinese evropským občanům konkrétní výsledky, které mají právo očekávat, a ukáže, že Evropa podniká konkrétní kroky, aby vyřešila jejich případné problémy.
Manuel Medina Ortega
(ES) Myslím, že mi předsednictví Rady na otázku uspokojivě odpovědělo, a mám za to, že Pakt o přistěhovalectví je důležitý krok.
Ve druhé části své otázky, jak bychom to mohli nazvat, se zabývám hlavně tím, jaký dopad by pakt mohl mít na vývoj přistěhovalecké politiky Evropské unie. Jinými slovy - lze očekávat nějaký pokrok? Jak si pan předseda Rady jistě uvědomuje, na jedné straně se v Evropské unii množí obavy, na druhé straně je přistěhovalectví potřebné a je potřeba mít odpovídající právní předpisy, což znamená, že informovanost často zdaleka není dostatečná.
Můžeme očekávat, že budou následovat právní předpisy a konkrétní ustanovení, která by tento problém vyřešila?
Jean-Pierre Jouyet
úřadující předseda Rady. - (FR) Ano, myslím si, jak pan Ortega zcela správně poznamenal, že Evropa přistěhovalectví potřebuje, a my to nepopíráme. Proto, jak jsem podotkl, potřebujeme stanovit podmínky pro přijímání a integraci i podmínky pro přizpůsobení migračních toků hospodářské a sociální situaci v jednotlivých evropských zemích. Musíme se na přistěhovalectví dívat z této perspektivy.
Často máme tendenci omezovat tyto potřeby jen na kvalifikované přistěhovalce. To však není správné, protože v Evropě potřebujeme i ty nekvalifikované, a přesně o tom se v Radě diskutuje - jak tyto potřeby spojené s přistěhovalectvím lépe zvládat a jak nejlépe řešit zaměstnávání a kvalifikaci přistěhovalců a jejich přijímání na všechny úrovně škol.
Taková je nyní situace. Lepší přehled budeme mít po zasedání Evropské rady dne 15. října, kde se bude určovat, kudy dále směřovat. Na tomto základě budou vznikat legislativní opatření, o kterých mluvil pan Ortega a která jsou skutečně nezbytná.
Předsedající

Předmět: Protikorupční opatření
Jaká protikorupční opatření má Rada k dispozici, aby zajistila, že pomoc EU rozvojovým zemím směřuje přímo a efektivně k těm, kdo ji nejvíce potřebují?
Jean-Pierre Jouyet
Pane Ryane, vaše otázka je důležitá, protože se týká účinnosti rozvojové pomoci. Je důležité poskytovat i nadále velký objem rozvojové pomoci - k tomu se ještě vrátím -, ale vy ve své otázce zcela správně poukazujete na to, že pomoc musí být efektivní. K tomu, aby byla efektivní a aby se předcházelo podvodům a nesprávnému rozdělování prostředků z rozvojové pomoci, je zapotřebí především lepší koordinace a komplementarita mezi dárci. Proto pracujeme na systému společného víceletého plánování založeného na strategiích boje proti chudobě, které nám poskytují lepší přehled o tom, kam prostředky směřují a jaké cíle mají plnit, a díky nimž můžeme také lépe kontrolovat rozdělování těchto prostředků.
Proto jsme zavedli společné prováděcí mechanismy, například společné analýzy. Konkrétně existuje několik velkých společných misí, které financují dárci i příjemci, a jsou tak zajištěny mechanismy spolufinancování..
Tyto otázky byly na programu třetího fóra na vysoké úrovni o účinnosti rozvojové pomoci, které se konalo minulý týden v Akkře. Diskutovali jsme o tom zde při minulém zasedání začátkem tohoto měsíce. Na fóru v Akkře začátkem září byl přijat akční plán. Pokud jde o EU, naplňuje tento plán do značné míry naše očekávání.
Dárci učinili především tyto závazky: lepší plánování pomoci, kterou země chtějí poskytnout, a to na tři až pět let dopředu, využívání správních orgánů a organizací v partnerských zemích a přechod od nastavování politických podmínek třetími zeměmi k podmínkám založeným na cílech, které si stanoví samy rozvojové země.
Pokud jde o sledování pomoci, má Rada stejně jako Parlament možnost každoročně hodnotit, jak byla zahraničí pomoc EU využita. Toto hodnocení se provádí prostřednictvím výroční zprávy o rozvojové politice Evropského společenství a provádění vnější pomoci, kterou Komise většinou předkládá koncem června - což musela udělat i letos v červnu, pokud jsou moje informace správné. Dodal bych, že součástí nástroje rozvojové spolupráce jsou opatření chránící finanční zájmy Společenství, jak doufá pan Ryan, zvláště pokud jde o korupci a nezákonné postupy.
Existují tedy hodnotící mechanismy, kontrolní mechanismy, mechanismy zaměřené na lepší koordinaci mezi dárci a příjemci, ovšem v konečném důsledku je cílem to, aby se s těmito politikami ztotožnily přijímající země, aby byla nadále zdůrazňována řádná správa věcí veřejných a aby především na straně přijímajících zemí panoval větší smysl pro odpovědnost při rozdělování naší pomoci.
To je vše, co jsem chtěl říci.
Eoin Ryan
Pane předsedající, pouhou shodou okolností zveřejnila dnes protikorupční organizace Transparency International svůj každoroční index vnímání korupce. Odhaduje, že míra korupce navyšuje náklady na dosažení rozvojových cílů tisíciletí o 50 miliard dolarů, což je naprosto šokující částka. Je to přibližně polovina ročních výdajů na rozvojovou pomoc.
I kdyby toto číslo bylo přehnané - i kdyby to byla jen polovina, je to astronomická částka. Pane předsedo Rady, nemyslíte, že by se toho pro vyřešení tohoto problému mělo dělat víc? Ze všeho nejméně potřebujeme, aby si veřejnost v Evropě myslela, že se peníze, které dává na programy rozvojové pomoci, dostávají do špatných rukou nebo jsou zneužívány. Myslím, že je důležité začít k této astronomické částce přistupovat systematičtěji.
Jean-Pierre Jouyet
Rád bych zopakoval, co jsem řekl již dříve. Pan Ryan má pravdu. Jedním z problémů v očích evropského veřejného mínění skutečně je, že Evropa nadále poskytuje velký objem rozvojové pomoci. Jak víte, je v tomto ohledu Evropská unie největším dárcem. Na druhou stranu je nutné, aby existovaly mechanismy řádné správy věcí veřejných a účinné kontroly. Také veřejnost musí být o pomoci lépe informována a rozvojová politika se musí soustředit na rozdělování pomoci přijímajícími zeměmi, a abych byl upřímný, na dohled nad veřejnou správou - řekněme, že zde musí být jistá podmíněnost.
Máte úplnou pravdu, korupce je velké zlo. Nevím, jestli jsou údaje Transparency International přesné, jak jste sám připustil, ale v každém případě je vaše konstatování správné. Proto je možné navýšit objem rozvojové pomoci jen tehdy, pokud budou posíleny kontrolní mechanismy, mechanismy zabraňující podvodům a protikorupční mechanismy a toto by mělo být jedním z cílů všech příslušných dohod.
K tomuto závěru v oblasti cílů rozvojové politiky došla také Rada dne 27. května. Abychom chránili finanční zájmy, ale hlavně abychom předcházeli korupci, jak jste zdůraznil, pane Ryane, musí existovat lepší kontrolní mechanismy a podmíněnost.
Předsedající

Předmět: Nárůst cen potravin
Jednou z priorit Rady během francouzského předsednictví je udržitelný rozvoj v odvětví zemědělství a rybolovu. Co může Rada za nynější hospodářské situace, kdy Evropa i svět pociťují dopad rostoucích cen potravin, dělat a co udělá, aby byly uspokojeny naléhavé krátkodobé potřeby spojené s dodávkami potravin, a přitom nebyla ohrožena udržitelnost budoucího rozvoje zemědělství a rybolovu?
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, pane Ó Neachtaine, Rada si je plně vědoma toho, že je třeba hledat přiměřená a efektivní řešení problému rostoucích cen potravin. Je to složitá otázka, kterou naštěstí Komise důkladně analyzovala ve svém sdělení ze dne 23. května 2008. Na tomto základě pak Evropská rada na zasedání ve dnech 19. a 20. června přijala svá rozhodnutí.
V odvětví zemědělství již EU přijala opatření: prodali jsme intervenční zásoby, snížili vývozní náhrady, zrušili vyjímání půdy z produkce v roce 2008, zvýšili kvóty na mléko a pozastavili dovozní clo na obiloviny. To nám umožnilo zlepšit zásobování a napomohlo stabilizaci zemědělských trhů. Ale to nestačí.
Musíme pokračovat v reformě společné zemědělské politiky, musíme ji zaměřit více tržně, ale zároveň musíme v celé EU podporovat udržitelné zemědělství a zajistit dostatečné zásobování. Ministři zemědělství o tom jednají - vlastně možná i dnes - na neformálním zasedání v Annecy a podají zprávu na zasedání Rady ve složení pro zemědělství ve dnech 17. a 18. listopadu. Francouzské předsednictví je v této souvislosti odhodláno posílit za nynější stále nejistější mezinárodní situace nástroje krizového řízení a zachovat všechny nástroje regulace trhu, aby se zabránilo kolísání, které zcela správně zmiňujete.
Otázka cen potravin není spojena jen se zemědělstvím, fungují zde i jiné mechanismy. Mám na mysli například rybářskou politiku, která musí reagovat na důsledky zvýšení cen nafty. Dne 15. července přijala Rada soubor mimořádných opatření na podporu restrukturalizace loďstev nejhůře postižených krizí. Další oblastí je regulace maloobchodního odvětví - Komise má předložit zprávu na prosincovém zasedání Evropské rady. Jsou tu také politiky v oblasti biopaliv, které musí zohledňovat hospodářská a ekologická omezení, a je třeba zajistit, aby pro tyto nové pohonné hmoty existoval cenový strop.
Jak vidíte, tyto různé otázky, nemluvě o těch, které jsme zde již zmiňovali - tedy o rozvojových politikách a zásobovacích politikách spojených s dovozem zboží - se týkají celé řady politik a Rada se jimi intenzivně zabývá. Evropská rada je bude řešit na svém říjnovém a prosincovém zasedání a já se samozřejmě rád zhostím úkolu informovat vás o jejích výsledcích.
Seán Ó Neachtain
(GA) Pane předsedo, děkuji vám za odpověď. Rád bych se pana předsedy Rady zeptal, zda si nemyslí, že je nyní důležitější než kdykoli předtím, aby vzhledem k současné krizi světové politiky v oblasti zásobování potravinami evropská zemědělská politika, tedy politika zaměřená na zásobování potravinami, pokračovala i po roce 2013, a dodavatelé potravin v Evropě tak měli nějakou jistotou?
Jean-Pierre Jouyet
Chtěl jsem říci, že - jak pan Ó Neachtain jistě ví - chceme, aby kontrola stavu zemědělské politiky byla uzavřena úvahou o její budoucnosti. Takový byl cíl - vlastně hlavní cíl - dnešních a včerejších diskusí mezi ministry zemědělství v Annecy. Pan Ó Neachtain ví, že se v tomto ohledu může na odhodlání francouzského předsednictví spolehnout.
Předsedající

Předmět: Bílá kniha o sportu
Může Rada nastínit, které součásti bílé knihy EU o sportu se bude snažit zavést a prosadit během francouzského předsednictví EU?
Jean-Pierre Jouyet
Tato otázka mě velice zajímá, budu se tedy snažit být stručný. Nebudu se zabývat právními aspekty, i když ty tu také jsou.
EU nemá v oblasti sportu žádné konkrétní pravomoci. Chtěl bych panu Aylwardovi zdůraznit, že právní základ pro skutečné politiky v oblasti sportu poskytuje Lisabonská smlouva. Jsme si toho vědomi a z tohoto důvodu i z mnoha dalších čekáme na provedení této smlouvy. Chtěli bychom zajistit, aby si Evropa uvědomovala různé podoby sportu i to, jaký vliv má na lidi všech věkových kategorií, zvláště pak na mladé, ale především aby si byla vědoma jeho společenských a výchovných aspektů. Jako současná předsednická země připisujeme velký význam spolupráci členských států v této oblasti.
Než budou moci vzniknout nové právní základy podle Lisabonské smlouvy, myslím, že si musíme uvědomit zvláštní postavení sportu v naší společnosti. Na neformálním zasedání ministrů pro evropské záležitosti, které jsem svolal na 12. června do Brestu, jsme se touto otázkou zabývali v kontextu Evropské unie. Řešili jsme, za jakých podmínek by tato zvláštní povaha měla být zohledněna v právním rámci, který by byl jasný z hlediska práva Společenství, a také to, že je třeba zdokonalit řízení sportu na evropské úrovni.
Vedli jsme diskuse, především s předsedou UEFA Michelem Platinim, a vycházeli jsme z bílé knihy o sportu a akčního plánu Pierra de Coubertina, který Komise zveřejnila v červenci. Tyto diskuse budou pokračovat mezi ministry sportu v Biarritzu ve dnech 27. a 28. listopadu.
Proběhne také evropské fórum o sportu. Předsednictví vyzve ministry k tomu, aby se zabývali řadou témat, která považuji za nesmírně důležitá pro soudržnost naší společnosti a pro výchovnou hodnotu sportu, především vztahem mezi zdravím a sportem, bojem proti dopingu, tím, že je třeba udržet sport na místní úrovni a zajistit, aby kluby dostávaly zpětnou vazbu, pokud jde o hráče, které trénují, a také otázkami dvojí kariéry nebo dvojí odborné přípravy.
Jak vidíte, usilujeme o to, abychom zviditelnili úlohu sportu v Evropské unii a zajistili mu v Evropě postavení, jaké si zaslouží. Stanovili jsme si tři cíle: zohlednit zvláštní úlohu sportu ve společnosti, zohlednit úlohu, kterou pohyb a sport zastává v hospodářském rozvoji, a zajistit v dnešní stále složitější společnosti řádné řízení sportu, všech sportů.
Liam Aylward
Pane předsedo, jsem rád, že jste zmínil různé podoby sportu. V současné době stále slýcháme o profesionálním sportu, ale mě zajímá především dobrovolnictví ve sportu a myšlenka "sportu pro všechny". Rád bych, abyste mě ujistil, že EU bude podporovat dobrovolné organizace a dobrovolnictví a zvláště myšlenku "sportu pro všechny". To je v dnešní době, kdy se v médiích i jinde klade důraz na profesionální sport, naprosto zásadní..
Jean-Pierre Jouyet
Pane přesedající, pan Aylward má naprostou pravdu. Rádi bychom zajistili větší rovnováhu mezi amatérským a profesionálním sportem, chtěli bychom, aby v některých případech existoval dohled nad profesionálním sportem a skutečně chceme podporovat tisíce dobrovolných sportovních organizací v celé Evropě.
A skutečně právě zde musíme zajistit, aby Evropská unie nabízela motivační opatření. V této fázi je nutné vědět, které organizace v Evropské unii sport podporují. Potřebujeme vypracovat podrobnou studii o dobrovolnické práci v EU, zvláště v oblasti sportu, a pokud se do námi navrhované studie chce pan Aylward zapojit, bude samozřejmě velice vítán. V každém případě jde o důležitou podobu sportu, kterou chceme zohlednit.
Zde bych také poukázal na to, že se dne 5. října setkáme v Paříži se všemi evropskými sportovci, kteří se účastnili Olympijských her. Na Olympiádě stále ještě soutěží mnoho amatérských sportovců.
Předsedající

Předmět: Cíle evropské konference o Alzheimerově chorobě
Jsem rád, že na programu francouzského předsednictví figuruje prosazování lepší péče o pacienty trpící Alzheimerovou chorobou a o jejich rodiny. O podporu výměny a sdílení zkušeností a spolupráci na vyvíjení osvědčených postupů mezi členskými státy v oblasti zdravotnictví přece v Evropské unii jde. Lepší výměna informací a osvědčených postupů mezi členskými státy v oblasti zdravotnictví bude velkým přínosem pro naše zdravotníky a především naše občany.
Vím, že se v říjnu bude konat velká evropská konference o Alzheimerově chorobě. Můžete nastínit, jaké jsou cíle této konference a čeho by francouzské předsednictví chtělo dosáhnout?
Jean-Pierre Jouyet
Toto je velice závažná otázka. Francouzské předsednictví Rady připisuje Alzheimerově chorobě i dalším neurodegenerativním onemocněním velký význam. Tento problém se do určité míry týká každé evropské rodiny. Musíme se mu postavit čelem, aby nás stárnutí evropské populace nezaskočilo.
Jak dne 1. července oznámil pan předseda Barroso a pan prezident Sarkozy, musíme společně vypracovat plán, jak řešit Alzheimerovu chorobu, který bude postaven na třech pilířích: výzkumu, péči o pacienty a kvalitě života a etice a právních aspektech, především s ohledem na všechny, kdo se zabývají léčbou této choroby.
Taková je situace, v níž bude francouzské předsednictví ve dnech 30. a 31. října pořádat v Paříži ministerskou konferenci nazvanou Evropa proti Alzheimerově chorobě. Konference bude zaměřena na tuto chorobu, ale bude se diskutovat i o příbuzných onemocněních, jako je Pickova choroba, Binswangerova choroba nebo demence s Lewyho tělísky.
Budeme se zabývat všemi těmito chorobami a hledat odpovědi na otázky, jak sladit péči o pacienty se sociální podporou, jak přizpůsobit příslušná povolání a kvalifikace potřebám pacientů, jak rozšířit naše znalosti - tedy vše, co se pojí s lékařským výzkumem a odborností, jak zajistit lepší koordinaci výzkumných programů v různých evropských zemích a jak získávat informace o nejnovějších výsledcích výzkumu týkajícího se této choroby a vývoje nových léků.
Není pochyb o tom, že celoevropský rozměr může, dokonce musí být impulsem pro různé kampaně zaměřené na boj proti této chorobě. Výsledky ministerské konference přispějí k vytvoření podkladů pro závěry prosincové Evropské rady, ačkoli si uvědomujeme, že nás ještě čeká mnoho práce.
Tento projekt bude dlouhodobý a je zásadní, aby další předsednické země počínaje Českou republikou a Švédskem v této prospěšné práci pokračovaly. Protože vím, že je Evropský parlament velice vnímavý, vím také, že můžeme počítat s tím, že potřebnou kontinuitu podpoříte, stejně jako se můžeme spolehnout na odhodlání Evropské komise.
Liam Aylward
Rád bych vyjádřil francouzskému předsednictví pochvalu za to, že organizuje tuto konferenci nazvanou Evropa proti Alzheimerově chorobě a že zaujalo takto aktivní přístup.
Všiml jsem si však, že jste nezmínil konkrétně problém demence, ačkoli, jak jistě víte, organizace zabývající se Alzheimerovou chorobou volají po lepší informovanosti a osvětě týkající se tohoto onemocnění. Můžete mi, pane ministře, říci, zda se bude na konferenci věnovat pozornost také zlepšování informovanosti o tomto onemocnění, aby přestalo být vnímáno tak negativně?
Zita Pleštinská
(SK) Alzheimerova choroba a péče o osoby, které jí trpí, je v Evropské unii i v mé zemi, na Slovensku, stále ještě na okraji zájmu. Odborníci odhadují, že v příštích čtyřiceti letech může Alzheimerovou chorobou onemocnět až čtyřikrát více lidí než dnes, ale včasné a přesné stanovení diagnózy může vývoj choroby zpomalit.
Nechystá francouzské předsednictví zvláštní informační kampaň, případně nové podněty pro Komisi, aby připravila programy spolufinancující činnost občanských sdružení zaměřených na pomoc lidem s poruchami paměti a Alzheimerovou chorobou?
Jean-Pierre Jouyet
Pan Aylward má pravdu - na konferenci se bude třeba zaměřit na všechny aspekty prevence a osvěty, na což poukazuje paní Pleštinská i pan Aylward. Musíme vzít v potaz všechny aspekty demence a zvláště, jak jsem ve svém příspěvku doufám zdůraznil, aspekty demence s Lewyho tělísky.
Je to logický postup, protože Alzheimerova choroba je neurodegenerativní onemocnění, tedy onemocnění, při němž se rozpadají a odumírají nervové buňky. Odumírání těchto nervových buněk, které zajišťují plánování sekvencí činností, má za následek úpadek myšlení. Ačkoli bývá Alzheimerova choroba spojována se ztrátou paměti, postihuje i jiné části mozku. Mohou ji samozřejmě provázet různé formy demence, proti nimž je třeba podnikat preventivní opatření. Zde mohu pana Aylwarda ujistit, že na konferenci se těmto otázkám bude věnovat plná pozornost.
Pokud jde o otázku paní Pleštinské, myslím si, že k určité marginalizaci skutečně dochází. Hovořila jste o nárůstu počtu případů Alzheimerovy choroby ve vaší zemi. Bohužel to v Evropě není ojedinělý případ. I zde se musíme soustředit na otázku včasné diagnózy. Musíme si předávat informace, potřebujeme lepší koordinaci mezi odborníky na tuto problematiku na evropské úrovni. Včasná diagnóza je ale obzvláště důležitá proto, abychom zabránili vyloučení pacientů ze společnosti a tomu, aby chorobě postupně podlehli, aniž by si toho ostatní lidé všimli.
Předsedající

Předmět: Zemědělská politika a francouzské předsednictví
Předsednictví Rady ve svém pracovním programu uvádí, že "bude pokračovat v přezkumu návrhů právních předpisů týkajících se kontroly stavu společné zemědělské politiky s cílem dosáhnout přijetí nových předpisů do konce roku 2008. Bude proto úzce spolupracovat s Evropským parlamentem... předsednictví [také] svým partnerům navrhne širší rámec úvah o problematice a cílech, na které bude muset v budoucnu reagovat evropské zemědělství a společná zemědělská politika."
Mohlo by předsednictví Rady v tomto ohledu informovat Parlament o neformálním zasedání ministrů zemědělství, které se má konat ve dnech 21.-23. září 2008 v Annecy?
Mohlo by především předsednictví podat Parlamentu zprávu o tom, jak se vyvíjí kontrola stavu společné zemědělské politiky a strategie v oblasti zdraví zvířat?
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, rád bych paní Doyleové poděkoval za příležitost informovat Parlament o vývoji v oblasti společné zemědělské politiky. Rada na kontrole stavu SZP intenzivně a konstruktivně pracuje, jak jsem již řekl, s cílem dosáhnout politické shody, jakmile Parlament vydá své stanovisko, což se očekává v listopadu 2008. Chceme s Parlamentem úzce spolupracovat na základě zprávy, kterou má předložit Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova dne 7. října. Rada o ní poté bude diskutovat ve dnech 27. a 28. října.
Jak jsem již zmínil, Rada se nadále zabývá legislativními návrhy Komise, pokud jde o otázky odlišení, mechanismů řízení trhu, spravování kvót na mléko a podmíněnosti. O těchto otázkách diskutovali včera a dnes ministři zemědělství v Annecy. Probírali problematiku kontroly stavu společné zemědělské politiky i její budoucnost, přičemž se zaměřovali zvlášť na její vnitřní a vnější aspekty. Pokud jde o vnitřní aspekty, je důležité, aby byla větší část prostředků z rozpočtu SZP přidělována nejvíce znevýhodněným osobám, zvláště při současném růstu cen. Vnější aspekty musí zahrnovat zavedení mimořádného potravinového programu EU.
Pokud jde o otázku paní Doyleové týkající se strategie v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, Rada v návaznosti na zveřejnění sdělení Komise o politice Společenství v oblasti zdraví zvířat a strategie pro období 2007-2013 v září 2007 schválila dne 17. prosince 2007 závěry k této strategii, v nichž Komisi vyzvala, aby předložila akční plán. Ten Komise přijala dne 10. září a na základě tohoto dokumentu chce francouzské předsednictví dále pracovat. Zvláště bychom chtěli posílit postupy Společenství v oblasti epizootické kontroly jak uvnitř Společenství, tak ve vztahu k dovozu a přezkoumat právní předpisy týkající se biologické bezpečnosti a náhrad škody.
Jim Higgins
(GA) Pane předsedající, když mluvíme o zemědělství, mluvíme o potravinách. Mám za to, že Komise doporučila, aby Evropská unie disponovala politikou označování potravin spočívající v jasném označování potravin evropského původu v regálech supermarketů - především mám na mysli označování masa. Bylo však řečeno, že Rada tuto politiku nepřijme. Rád bych se pana předsedy Rady zeptal, proč.
Jean-Pierre Jouyet
Víte, sdílím obavy pana Higginse, takže zjistím, co je Rada připravena přijmout. Jasné je, pane Higginsi, že jako předsednická země sdílíme vaše obavy o zaručení bezpečnosti potravin občanům a o vysledovatelnost potravin. Je tedy zásadní, abychom uspokojili poptávku po kvalitních a rozmanitých potravinách. Spotřebitelé budou v budoucnu v otázkách bezpečnosti potravin ještě kritičtější. Zajistíme zlepšení informovanosti spotřebitelů o otázkách veřejného zdraví spojených s vyváženým stravováním a původem a kvalitou výrobků.
Měl byste vědět, že toto je jedno z témat, jimiž se předsednictví zabývá, a že se během různých zasedání na nejvyšší úrovni budeme snažit, aby pro splnění tohoto cíle, který nám všem leží na srdci, pane Higginsi, byly podniknuty konkrétní kroky.
Předsedající
Otázky 8 a 9 jsou nepřípustné.

Předmět: Zamítnutí Lisabonské smlouvy v irském referendu
Má zamítnutí Lisabonské reformní smlouvy irskými voliči důsledky pro rozšiřování Evropské unie a může Rada přesně uvést, o jaké důsledky se jedná?
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, pane Higginsi, jak jistě víte, Evropská rada uznala výsledky irského referenda o Lisabonské smlouvě. Vzala také na vědomí, že proces ratifikace nadále pokračuje a výslovně připomněla, že cílem Lisabonské smlouvy je napomoci efektivnějšímu a demokratičtějšímu fungování rozšířené Unie. Hlavy států a předsedové vlád se touto otázkou budou zabývat na říjnovém zasedání Rady. Musíme se všichni zamyslet nad tím, jaké důsledky má současné institucionální uspořádání pro všechny politiky, včetně rozšíření, i pro orgány samotné. Niceská smlouva byla z politického hlediska vytvořena pro Evropskou unii o 27 členských státech.
Chci však naprosto jasně říci, že Francie během svého předsednictví nestranně pokračuje v jednáních s Tureckem a Chorvatskem na základě pokroku, kterého tyto země dosahují v plnění svých závazků.
Pokud jde o Chorvatsko, je stále otevřeno 21 ze 35 kapitol a 3 byly předběžně uzavřeny. Během francouzského předsednictví mají proběhnout dvě mezivládní konference. Již jsme otevřeli kapitolu o volném pohybu zboží.
Pokud jde o Turecko, minulý týden během zasedání ministrů zahraničí EU proběhlo setkání trojky. Nyní je otevřeno 8 ze 35 kapitol, 1 kapitola byla předběžně uzavřena, a pokud budou splněny příslušné podmínky, doufáme, že s Tureckem do konce roku otevřeme ještě 2 nebo 3 další kapitoly.
Jim Higgins
Pane ministře, není snad jasné, že do 31. prosince Lisabonskou smlouvu ratifikuje všech 26 členských států s výjimkou Irska a že už o ní nebude možné dále jednat? Už se k jejímu znění nebude možné vrátit.
Ale kromě Irska a Lisabonské smlouvy, je tu také Francie a Nizozemí a Ústava - velký problém je v tom, že mezi běžným občanem a evropským projektem je obrovská propast.
Nemyslí si pan ministr, že by mohlo být dobré slavit Den Evropy - ne jen Schumanův den, kdy je svátek jen v Bruselu a v Belgii - ale Den Evropy, svátek, kdy by všichni evropští občané ve všech 27 členských státech oslavovali naše společné evropské občanství a identitu?
Gay Mitchell
Mám za to, že Rada obdržela výsledky průzkumu, který provedla irská vláda. Jen bych rád řekl, že podle mě nás právě takovéhle přikrášlování skutečnosti dostalo tam, kde teď jsme. Neptali se na názor těch 47 % lidí, kteří hlasovali pro. Referendum v Irsku neprošlo jednak kvůli špatnému politickému vedení a jednak proto, že - když pomineme první hlasování o Římské smlouvě - jsme se na lidi v referendu obrátili celkem šestkrát: u Jednotného evropského aktu, Amsterdamské smlouvy, Maastrichtské smlouvy, dvakrát u Niceské smlouvy a teď u Lisabonské smlouvy. A pak jim dáme do rukou celou smlouvu a ptáme se, co si o ní myslí. Mohlo to při absenci politického vedení dopadnout jinak než špatně? Otázka zní: máme to vedení teď?
Chtěl bych pana předsedu požádat, aby naznačil, jaké důsledky bude mít, pokud Irsko smlouvu nyní neratifikuje nebo pokud budou občané i v budoucnu hlasovat v referendu proti. Naznačte nám, kam se Evropa ubírá.
Jean-Pierre Jouyet
Pan Higgins a pan Mitchell vznesli důležité otázky. Odpovědnost za poznámky pana Mitchella nechám na něm. Já sám na ně reagovat nemohu a on to vzhledem k mým povinnostem k tomuto shromáždění jistě pochopí..
Příčin je mnoho. Myslím, že ve zprávě vypracované poté, co irští občané hlasovali v referendu proti, se poukazuje na řadu problémů - je zde zmíněna otázka politického vedení, různé tematické otázky a také problém nedostatečného pochopení, co to Lisabonská smlouva ve skutečnosti je. Francouzské předsednictví bude dělat vše, co bude v jeho silách, aby našlo řešení tohoto zásadního institucionálního problému. Lisabonskou smlouvu potřebujeme a ve shodě s našimi irskými přáteli budeme až do konce francouzského předsednictví zkoumat všechna možná řešení.
Abych odpověděl panu Higginsovi, myslím, že má pravdu. Není pochyb o tom, že se v referendech ukázalo, že je evropský projekt veřejnému mínění vzdálený. Proto musíme zjistit, jaké jsou hlavní problémy, a zaměřit se na komunikaci. Dnes dopoledne jsem se s členy Komise a se zástupci vašeho shromáždění panem místopředsedou Vidal-Quadrasem a předsedou výboru panem Leinenem snažil vymezit určité interinstitucionální uspořádání, politické prohlášení, jehož cílem by byla lepší komunikace mezi těmito třemi orgány. Pro Radu - mluvím teď zcela objektivně - to znamenalo značné úsilí a nebylo to nijak jednoduché.
Pokud jde o váš návrh, mohu mluvit jen za sebe, ale musím říci, že mi myšlenka Dne Evropy jako celoevropského svátku připadá jako dobrý symbol společného občanství a Evropy, které občané lépe rozumí. Je ale třeba, abychom tuto myšlenku prosazovali - vy, já i všichni horliví zastánci Evropské unie. Osobně si ale myslím, že je to dobrý nápad.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Děkuji vám za tato objasnění. Ještě bych rád, abyste upřesnil jednu konkrétní věc. Mluvili jsme obsáhle o Irsku, ale jak víte, Lisabonskou smlouvu ještě neratifikovaly čtyři další státy: Polsko, Česká republika, Švédsko - ani nevíme, v jaké fázi ratifikace se Švédsko nachází - a Německo. Rád bych podotknul, že v Německu vše závisí na rozhodnutí Ústavního soudu v Karlsruhe. Předsedkyně soudu uvedla, že nehodlá spěchat a že rozhodne až začátkem příštího roku.
Byl bych proto rád, kdybyste nám mohl vysvětlit kroky, které budou následovat. Myslel jsem si, že Smlouva, která byla podepsána v prosinci loňského roku, má vstoupit v platnost během několika měsíců. Jak na tom tedy přesně jsme?
Jean-Pierre Jouyet
Vždycky jsem uznával pronikavý úsudek pana Coûteauxe. Občas se názorově neshodneme, což není překvapující, ale uznávám, že jeho analýzy jsou velmi důkladné.
Chtěl bych jasně zdůraznit, že Německo musíme řešit zvlášť. Uvidíme, co se bude dít, ale nemám v tomto ohledu velké obavy, ve vší úctě k Ústavnímu soudu v Karlsruhe. K tomuto tématu nemám žádné další informace. Pokud jde o Polsko, jsme v kontaktu s polskými úřady. Polský prezident a vláda patří k opačným politickým táborům, ale myslím, že polská vláda usiluje o ratifikaci Lisabonské smlouvy. Ve Švédsku nic nenaznačuje, že by proces mělo něco zastavit. Myslím, že ratifikace proběhne v listopadu. Pokud jde o Českou republiku, musíme, jak víte, počkat na rozhodnutí Ústavního soudu. Nyní probíhají volby do senátu a začátkem prosince se bude konat sjezd vládnoucí strany. Takto se to zřejmě bude nejpravděpodobněji odehrávat.
Nesdílím zklamání pana Coûteauxe ani jeho pesimismus. Není pochyb o tom, že se bude jednat o dlouhý proces a že mu musíme dát čas, ale je třeba vyjádřit politickou vůli a francouzské předsednictví se toho chce zhostit.
Předsedající

Předmět: Írán a rozvoj jaderného výzkumu
Může se Rada vyjádřit ke svému postoji k Íránu a potenciální bezpečnostní hrozbě, kterou představuje, neboť se rozhodl přestat uplatňovat opatření v oblasti izolace a kontroly stanovená Dodatkovým protokolem Mezinárodní agentury pro atomovou energii z roku 1997, omezit přístup inspektorů a zamezit náhodným kontrolám?
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, abych panu Mitchellovi v této vážné věci odpověděl, EU má velké obavy z íránského jaderného programu i z toho, že tato země nemá zájem uspokojivě reagovat na znepokojení, které vyvolává jeho možný vojenský rozměr. V prosinci 2007 Evropská rada prohlásila, že by bylo nepřijatelné, aby měl Írán jaderné vojenské schopnosti.
V tomto ohledu Rada při mnoha příležitostech odsoudila skutečnost, že Írán neplní své mezinárodní závazky dané rezolucemi Rady bezpečnosti OSN č. 1696, 1737, 1747 a 1803, zvláště závazek zastavit veškerou činnost spojenou s obohacováním uranu, což je klíčové pro vytvoření nezbytného rámce pro zahájení jednání a nalezení dlouhodobého řešení.
EU vždy podporovala právo Íránu na mírové využití jaderné energie, a pokud chce Írán obnovit důvěru mezinárodního společenství v mírovou povahu svého jaderného programu, musí pozastavit citlivé aktivity spojené s jaderným palivovým cyklem. Návrhy, které přednesl pan Solana v červnu 2006 a které byly jménem šesti zemí, jichž se tato otázka nejvíce týká, zopakovány v červnu 2008, jsou stále platné a měly by posloužit k vyřešení této patové situace.
EU velice lituje, že Írán v únoru 2006 pozastavil dočasné uplatňování Dodatkového protokolu. V důsledku toho má nyní Mezinárodní agentura pro atomovou energii (MAAE) omezenější informace o některých aspektech íránského jaderného programu, jak zdůraznil její generální ředitel.
Kromě toho, jak nám nedávno znovu připomněl generální ředitel MAAE ve zprávě vydané dne 15. září, Írán stále odmítá zodpovědět některé konkrétní otázky MAAE týkající se činnosti spojené s vývojem a výrobou jaderných zbraní. Jak řekl generální ředitel MAAE - a já nemohu dospět k jinému závěru - tato situace způsobuje vážné obavy v EU i v mezinárodním společenství.
Gay Mitchell
Děkuji panu ministrovi za odpověď. Rád bych mu položil ještě jednu otázku, protože toto evidentně vzbuzuje velké obavy v EU i mezinárodním společenství. Sankce zatím nefungují. Nechceme se dostat do situace, kdy bude nutný vojenský zásah, mohly by tedy pan ministr tomuto shromáždění říci, jakými dalšími sankcemi nebo plány Rada disponuje, aby se aktivně pokusila přivést íránskou vládu k rozumu? Existují alternativní sankce? Máte nějaký seznam takových alternativních sankcí a jaké budou další kroky? Někdy je v této hře na kočku a myš velice těžké poznat, kdo je kočka a kdo myš.
Jean-Pierre Jouyet
Ještě jsme se nedostali
Ještě jsme nedosáhli bodu, kdy by byl nutný vojenský zásah. To znovu jasně opakuji. Oněch šest zemí potvrdilo, že podporují dvojí přístup, který musí kombinovat dialog se sankcemi, aby se dosáhlo kompromisního řešení, jež by rozptýlilo obavy mezinárodního společenství. Pokud jde o sankce, jsou různé povahy. Musí být přesně zacílené a týkat se hospodářského a finančního sektoru.
Předsedající

Předmět: Evropská dohoda o přistěhovalectví a azylu
Evropská dohoda o přistěhovalectví a azylu, jejíž vytvoření navrhuje francouzské předsednictví, má být vyjádřením aktivního politického úsilí EU a členských států v oblasti společných zásad pro vytváření přistěhovaleckých politik v duchu solidarity a odpovědnosti.
Jaké závazné dohody týkající se přistěhovalců ze třetích zemí plánuje v této souvislosti Rada uzavřít se zeměmi sousedícími s EU, zvláště s kandidátskými zeměmi (Turecko, Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie), aby Evropa byla prostorem svobody, bezpečnosti a práva?
Jean-Pierre Jouyet
Chtěl bych říci, že naší nejúčinnější zbraní proti nezákonnému přistěhovalectví jsou dohody o zpětném přebírání osob se třetími zeměmi, které sousedí s EU.
Společenství uzavřelo dohody s jedenácti třetími zeměmi. To je případ Bývalé jugoslávské republiky Makedonie - dohoda s ní vstoupila v platnost dne 1. ledna 2008. Všechny tyto dohody obsahují ustanovení týkající se státních příslušníků třetích zemí cestujících přes území dané země. Pokud jde o Turecko, byla oficiální jednání zahájena v roce 2005. U Chorvatska neexistuje mandát pro dojednávání dohody o zpětném přebírání osob a Rada si přála rychlý pokrok v probíhajících jednáních s touto zemí.
Dohoda, o které bude Evropská rada jednat a snad ji také ratifikuje dne 15. října, povede k zaměření politické pozornosti na význam dohod o zpětném přebírání osob v boji proti nezákonnému přistěhovalectví.
Margie Sudre
(FR) Chtěla bych panu předsedovi poděkovat za odpověď. Paní Panayotopoulosová se omlouvá, protože musela odejít za jinými povinnostmi. Požádala mě, abych vám poděkovala za odpověď, pane předsedo.
Předsedající

Předmět: Reforma francouzského veřejnoprávního televizního vysílání
Francouzský prezident Nicolas Sarkozy si stanovil za cíl provést zásadní reformu veřejnoprávního televizního vysílání ve Francii. Proti reformě, která by vedla ke zrušení veškeré reklamy, se staví lidé pracující v tomto odvětví a v širším smyslu i veřejnost z obavy, že pokud by veřejnoprávní televize přišla o příjmy z reklamy, brzy by zanikla, protože by nebyla schopna konkurovat soukromým stanicím. Není pak těžké se domnívat, což je případ mnoha lidí, že se Francie rozhodla zrušit veřejnoprávní televizní vysílání ve prospěch soukromého sektoru, pro nějž by tento krok byl velice výhodný.
Jedná se o ojedinělý případ, nebo je pravděpodobné, že se tato iniciativa rozšíří do dalších členských států? Rád bych také věděl, jak se k této otázce staví Rada a zda je taková reforma v souladu s evropskými právními předpisy.
Jean-Pierre Jouyet
Pane předsedající, bude mi potěšením. Děkuji vám za tuto závěrečnou otázku, na kterou opravdu velice rád odpovím, samozřejmě jako zástupce předsednictví Rady. Pana Hutchinsona jistě nepřekvapí - protože se dobře známe -, když mu řeknu, že financování veřejnoprávního televizního vysílání spadá do kompetence členských států, že protokol ke Smlouvě o Evropské unii je jednoznačný, a že tedy o financování televizních společností rozhoduje každý členský stát sám. To je vše.
Alain Hutchinson
(FR) Pane ministře, děkuji vám za odpověď. Jen jsem chtěl říci, že patřím k francouzsky mluvícím nefrancouzům - a je nás takových hodně -, kteří pravidelně sledují francouzskou veřejnoprávní televizi a poslouchají veřejnoprávní rozhlas a kteří mají poté, co francouzská vláda přijala toto rozhodnutí a prezident, který je shodou okolností také předsedou Evropské rady, je oznámil, obavy o budoucnost státních televizních a rozhlasových stanic.
Také bych rád dodal, že komisařka pro informační společnost a média paní Redingová, které jsem při nedávném rozhovoru položil stejnou otázku, přiznala, že ji navrhovaná reforma, kterou francouzský prezident v lednu oznámil, nepřesvědčila. Také ji nepotěšilo prezidentovo rozhodnutí financovat veřejnoprávní vysílání zdaněním poskytovatelů internetových služeb. Rád bych věděl, jak se k tomu stavíte.
Jean-Pierre Jouyet
Za prvé v mé zemi, pokud vím, různé politické strany bez ohledu na orientaci požadují, aby skončila tyranie sledovanosti, která ohrožuje kvalitu a multikulturní programy. To vím. Za druhé jste poukázal konkrétně na reformu stávajících finančních zdrojů z reklamy a veřejného rozpočtu. Financování by i nadále mělo naplňovat potřeby veřejné služby a my bychom na toto financování měli mít potřebné prostředky. To je fakt a nikdo o něm nepolemizuje. Za třetí Francie nechce nikomu vnucovat určitý konkrétní model, to nemá ve zvyku, a jak jsem řekl, o těchto otázkách si každý členský stát rozhoduje sám. Všem nám leží na srdci zachování kvalitní audiovizuální veřejné služby.
Předsedající
Doba vyhrazená pro otázky skončila..
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
(Zasedání bylo přerušeno v 19:05 a pokračovalo ve 21:00)
