Röstförklaringar
Carlos Coelho 
skriftlig. - (PT) Här har vi ett initiativ från republiken Finland, vars syfte är att anpassa reglerna om analysregister till gällande lagstiftning.
Protokollet från 2003, som trädde i kraft i april i år, innebär faktiskt en ändring av avdelning III i Europolkonventionen och särskilt den del som anknyter till skapandet av analysregister samt insamling, behandling, användning och radering av de personuppgifter som finns i sådana register.
Detta innebär att de genomförandebestämmelser som antogs kommer att ha ändrats i enlighet därmed.
Detta är därför en åtgärd som är nödvändig och lämplig, även om den är tillfällig.
Åtgärden kommer i själva verket att gälla under en begränsad period, eftersom all tidigare lagstiftning kommer att upphävas när rådets beslut om upprättandet av en europeisk polisbyrå träder i kraft.
Hubert Pirker
(DE) Herr talman! Jag röstade för denna resolution, men det är en punkt som jag skulle vilja belysa - hänvisningen till upprättandet av en europeisk räddningstjänst. Vi har en tendens här i Europaparlamentet att reagera på särskilda händelser genom att omedelbart uppmana till upprättandet av en ny institution eller fastställandet av en ny ståndpunkt.
I detta fall måste det poängteras tydligt ännu en gång att ansvaret för att ta itu med naturkatastrofer helt enkelt inte kan och inte bör tas ifrån medlemsstaterna: tvärtom är det i huvudsak deras ansvar, och det ligger inom deras behörighetsområde att vidta förebyggande åtgärder och se till att brandkåren har bästa möjliga utrustning och utbildning så att de kan bekämpa bränder effektivt. Bara i undantagsfall, i händelse av en extrem katastrof, kommer Europeiska unionen, som kommer att uppmanas att ingripa, naturligtvis också att ge stöd och solidaritet. Det huvudsakliga ansvaret måste dock förbli hos medlemsstaterna.
Agnes Schierhuber
(DE) Herr talman! Jag röstade för resolution om naturkatastrofer, eftersom det ännu en gång har bevisats att EU inte är osårbart i dessa extrema situationer och att det behöver EU:s solidaritet. En sak måste dock klargöras: det behövs en i hög grad förbättrad samordning, och det får inte uppstå en situation där EU:s medlemsstater behöver extra stöd från tredjeländer, eftersom vi inte själva är i stånd att ge den nödvändiga hjälpen. Medlemsstaternas utmaning är att utveckla bättre organiserade stödstrukturer, särskilt sådana där frivilliga används, till exempel för att ge brandkårer bästa möjliga utbildning och utrustning.
Bortskaffandet av döda husdjur och vilda djur är ett stort problem som måste tas itu med så snart som möjligt, både för att förebygga risken för sjukdomsutbrott och även för att minska miljöskadorna.
Andreas Mölzer
(DE) Herr talman! Jag röstade också för resolutionen, även om det är min uppfattning att dessa förskräckliga skogsbränder inte bör tillåtas orsaka ytterligare utvidgning av EU:s institutioner. Som jag ser det kommer varken en europeisk räddningstjänst eller en europeisk krishanteringsstyrka att lyckas ge ett effektivt skydd mot naturkatastrofer i Europeiska unionen. Det är troligare att de skapar mer byråkrati och ökade kostnader.
Det som vi därför måste göra är att förbättra det internationella samarbetet för att vara förberedda på framtida naturkatastrofer, och vi måste underhålla våra brandkårer och även våra skogar tillräckligt väl så att framtida katastrofer av denna skala helt enkelt inte inträffar.
Glyn Ford
(EN) Herr talman! Jag måste påpeka att denna resolution om naturkatastrofer enligt min grupps omröstningslista handlar om skogsbränder, men i somras inträffade även andra slags naturkatastrofer i Europa. Jag vill ta upp frågan om de värsta översvämningarna på över ett århundrade i min region. En tredjedels miljon människor var utan dricksvatten i mer än en vecka. 4 000 hem skadades allvarligt, och tiotusentals fick evakueras till en sammanlagd kostnad av 150 miljoner euro.
Jag hoppas att min regering kommer att söka bistånd från Europeiska kommissionen så att grevskapet och städerna i min region och på andra håll i Storbritannien verkligen kan få ersättning för en del av de kostnader som oundvikligen kommer att drabba mycket begränsade delar av befolkningen.
Talmannen
Titeln på förslaget till resolution är ”naturkatastrofer”, och detta har korrigerats.
Linda McAvan
(EN) Herr talman! Jag vill bara upprepa vad Glyn Ford sa om naturkatastroferna i Storbritannien. Folk kanske inte är medvetna om det, men 40 000 bostadsfastigheter översvämmades. 900 skolor drabbades. Huvudbanor i järnvägsnätet är fortfarande stängda. Jordbruksmark har drabbats, bl.a. 75 procent av ärtproduktionen i Storbritannien. I min egen region Yorkshire and the Humber drabbades många tusen människor, och många har fortfarande inte kunnat återvända till sina fastigheter.
Vad vi vill ha av kommissionen, nu när den brittiska regeringen ansökt om medel ur solidaritetsfonden, är en snabb behandling av den ansökan, men samtidigt måste alla EU-institutioner ge klimatförändringen högsta prioritet. När en viktig rättsakt ska behandlas i parlamentet under de närmaste månaderna hoppas jag att mina kolleger i parlamentet minns sommarens naturkatastrofer och ser till att vi gör vad vi kan för att ta itu med den långsiktiga frågan om klimatförändring. Och så hoppas jag att vi i fortsättningen slipper naturkatastrofer av den omfattning vi såg i somras.
Nirj Deva
(EN) Herr talman! Jag stöder också ansökan om medel från Europeiska kommissionen. Min region South East of England drabbades lika hårt, särskilt Oxfordshire och delar av Berkshire, och jag har tillsammans med min kollega Daniel Hannan ansökt om katastrofmedel från Europeiska kommissionen. Skälet till att jag begärt ordet nu är att jag vill be kommissionen att påskynda utbetalningen av nödhjälpsmedel och återställande av normala förhållanden i min region South East of England.
Françoise Castex  
skriftlig. - (FR) Genom att rösta för resolutionen om de naturkatastrofer som inträffade i somras ville jag uttrycka min solidaritet med offrens familjer och invånarna i de förstörda områdena. Detta är också ett budskap som tack till alla yrkesutövare, frivilliga och lokala myndigheter som hjälpte till att bekämpa bränderna och räddade översvämningsoffren.
Jag anser att det nu finns ett brådskande behov att införa akuta hjälpinsatser inom gemenskapen, särskilt finansiella insatser, för att bidra till att återbilda de regioner som har drabbats av svåra skador. Vi måste också återställa de drabbade områdenas produktionspotential, försöka att uppmuntra till skapandet av fler arbetstillfällen och vidta lämpliga åtgärder för att uppväga de sociala kostnader som uppstår vid förlusten av arbetstillfällen och andra inkomstkällor.
Jag är fortfarande orolig för det ökande antalet sjukdomar som orsakas av extrema väderförhållanden, som experter i stor utsträckning tror beror på de klimatförändringar som orsakar global uppvärmning. Jag uppmanar därför kommissionen att vidta åtgärder för att garantera efterlevnad av åtagandena i Kyotoprotokollet och deras efterverkningar.
Den Dover  
skriftlig. - (EN) De brittiska konservativa ledamöterna stöder och röstar för det gemensamma förslaget till resolution om naturkatastrofer, men vi har betänkligheter när det gäller inrättandet av en ”europeisk styrka” (punkt 9), eftersom vi anser att kapaciteten för både förebyggande och snabbinsatser bör utgå från medlemsstaternas resurser.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Vi anser att denna resolution är bra, och vi tänker rösta för den, men vi måste rikta uppmärksamheten mot avsaknaden av viktiga förslag (trots flera hänvisningar till tidigare resolutioner från Europaparlamentet) och fasthållandet vid andra som vi tvivlar mycket på.
Vi måste alltså insistera på behovet att se över lagstiftningen om Solidaritetsfonden för att täcka regionala katastrofer, skapa mekanismer för att stödja de människor som drabbas och bidra till återplantering av skog, med vederbörlig hänsyn till förebyggandet av större katastrofer som orsakas av klimatförändringarna. Det bör finnas ett offentligt system för jordbruksförsäkring, som Europeiska unionen ska finansiera, för att jordbrukare ska kunna få en minimiinkomst i allmänna krissituationer som torka, bränder och översvämningar.
Det är nödvändigt att välja en förebyggande politik i syfte att ta itu med problemet med naturkatastrofer som särskilt påverkar Medelhavsområdet, och att införa radikala förändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken för att bekämpa minskningen av små och medelstora jordbruksföretag och familjejordbruk genom att uppmuntra till jordbruksproduktion, biologisk mångfald och användning av marken.
Vi hyser tvivel när det gäller gemenskapens räddningstjänstmekanism, eftersom den kan visa sig bara vara ett annat sätt att avlägsna viktiga aspekter av nationell suveränitet, som förvaltning av naturresurser, särskilt skog och skogsbygd.
Genowefa Grabowska  
skriftlig. - (PL) Vi har under några år inlett höstens sammanträdesperiod för parlamentet med diskussioner om de tragiska följderna av naturkatastrofer som drabbat Europa under sommaren. Torka, värmeböljor, översvämningar och bränder ödelägger Europa. Om vi till detta fogar de industriella katastrofer som orsakats av naturkrafter så ser vi en bild av Europa vars medborgare står hjälplösa inför naturens förödande makt.
Över 60 personer dog i år i bränderna i Grekland, många familjer förlorade allt de ägde och tusentals hektar skog och olivplantager gick upp i rök. Detta är en verkligt tragisk bild. Jag vet vad en sådan tragedi innebär. Mitt eget land har drabbats av översvämningar, och många har fallit offer för tragiska gruvolyckor. Av den anledningen vill jag framföra mitt deltagande och min europeiska solidaritet till familjerna och de närstående till offren för den grekiska katastrofen samt till alla invånarna i de regioner som drabbades av bränderna.
Samtidigt anser jag att Europa inte har råd att förhålla sig passivt till sådana händelser. Detta innebär inte bara ekonomiskt stöd från EU för att göra det möjligt att på nytt bygga upp regioner som drabbats av katastrofer. Först och främst måste vi förbereda ett mer effektivt förebyggande och en mekanism för tidig varning inom EU, som verkligen skulle leda till en minskning av följderna av katastroferna, även om det inte skulle innebära en möjlighet att undvika dem. Även om skyddet av befolkningen mot katastrofer ligger på varje enskild stats ansvarsområde borde vi fundera över en mer effektiv övervakning av den nationella krisregleringspolitiken, och kanske till och med över en gemensam snabbinsatsstyrka i händelse av sådana här katastrofer.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) Jag vill uttrycka vår djupaste sorg över offren för de allvarliga skogsbränderna under våren - framför allt i Grekland - och vår solidaritet med deras familjer och med alla dem som drabbats.
Nu krävs handling, inte ord. EU måste aktivera de ekonomiska instrument och resurser som behövs för att uppfylla det materiella behovet hos de personer som drabbats, och främja den sociala, ekonomiska och miljömässiga återhämtningen inom de regioner som drabbats.
Mot bakgrund av de punkter som tagits upp hittills minns jag några av de förslag som vi lade fram 2003 och 2005, och som är mer relevanta än någonsin:
Att behålla berättigandet till stöd vid regionala katastrofer inom ramen för Solidaritetsfonden.
Att erkänna att naturkatastrofer framför allt drabbar Medelhavsområdet, där mer än 90 procent av alla skogsbränder och all torka registreras.
Att utarbeta ett gemenskapsprogram för skydd av skog och skogsmark mot brand.
Att undersöka möjligheten att skapa en katastroffond för jordbruket.
Att fästa särskild uppmärksamhet vid de minst gynnade regionerna i händelse av en naturkatastrof.
Slutligen vill jag påpeka att om de medel som tilldelats de ständigt växande militära anslagen i stället lades på att förebygga och bekämpa naturkatastrofer och på återhämtning i drabbade områden, så skulle omfattningen och följderna av sådana katastrofer minska betydligt.
Carl Lang  
skriftlig. - (FR) I slutet av augusti drabbades Grekland av den värsta naturkatastrofen i landet någonsin. De första ofullständiga siffrorna över dödsoffer och skador till följd av de enorma bränder som svepte över stora delar av Peloponnesos visade på 63 döda, över 40 000 kreatur brända till döds, 250 000 olivträd nedbrända och hundratusentals hektar skog som gått upp i rök.
De tre dagars landssorg som kungjordes av premiärministern, Kostas Karamanlis, räcker inte för att skyla över det totala misslyckandet från statens sida att skydda sina medborgare och rädda bybor som var omgivna av eldsflammor, i ett land där brännheta somrar och brandrisk är vanligt förekommande.
Överallt fanns bevis på inte bara underbemanning och brist på utrustning, utan också på bristen på planering och samordning av operationer. Regeringen som leds av partiet Ny demokrati gjorde, liksom de tidigare regeringarna ledda av Pasok, ingenting för att förebygga brändernas omfattning och ohygglighet. Premiärministern tillkännagav, utan några som helst skrupler och av rent politiska skäl, till och med medan bränderna bröt ut över hela Grekland, att det allmänna valet skulle äga rum som planerat. Låt oss för grekernas skull, som har fått lida på grund av landets politiker, hoppas att oansvariga regeringar ersätts av ansvarsfulla regeringar i framtiden.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för resolutionen om sommarens naturkatastrofer och välkomnar särskilt EU:s solidaritetsfond, som står till förfogande för att hjälpa medlemsstaterna att hantera följderna av sådana katastrofer. Den är ett värdefullt uttryck för solidaritet och kan verkligen hjälpa EU:s länder och medborgare i stunder av nöd.
Sebastiano 
skriftlig. - (IT) De fruktansvärda bränder som drabbade framför allt Grekland och södra Italien under sommaren, och som efterlämnade dödsoffer och ödelade tusentals hektar skog och jordbruksmark, belyser återigen det akuta behovet av en bättre samordning av snabba reaktionsåtgärder från medlemsstaternas räddningstjänststyrkor.
Det står nu klart att det måste inrättas en europeisk byrå för civila skyddsåtgärder i detta syfte, för att samordna och hantera åtgärder för att få bukt med och förebygga orsakerna till katastrofer.
Denna byrå - som författaren vid ett flertal tillfällen har föreslagit att kommissionen ska inrätta, med utgångspunkt från de positiva erfarenheterna av amerikanska FEMA (Federal Emergency Management Agency) - skulle inte bara vara ansvarig för att bekämpa de förödande bränder som varje år orsakar enorm skada i Medelhavsländerna, utan skulle också agera snabbt för att hantera nödsituationer till följd av alla former av katastrofer som orsakats av naturliga händelser, som exempelvis de översvämningar som Bulgarien nyligen drabbades av, och händelser som orsakats av människor.
Det måste betonas att katastrofer skulle kunna vara överstatliga i sin natur, och Europa bör inte bara förlita sig på volontärarbetares generositet eller på kompetensen och resurserna i just det land som drabbats, utan man bör ha tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser och lämplig utrustning för att möjliggöra snabba åtgärder.
Luís Queiró  
skriftlig. - (PT) Jag kommer, för solidaritetens skull, och med tanke på vad vi har sagt tidigare och vad vi förväntar oss av Europeiska unionens solidaritetsfond, absolut att rösta för denna resolution. Men denna omröstning handlar inte bara om solidaritet.
Den europeiska integrationen har, utöver ett oräkneligt antal andra fördelar, den fördel i fråga om omfattning och skalekonomier som solidaritet medför. Det är möjligt och önskvärt att, utan att på något sätt förminska medlemsstaternas och deras regeringars ansvar, genom en solidaritetsinsats på Europanivå bemöta de katastrofer som orsakas av naturen och dess allt större oförutsägbarhet snarare än av misstag i markanvändningen.
Men även om vi insisterar på denna punkt kan vi inte utelämna den mänskliga faktorn, som att en brottsling anlägger en brand eller att en plan för marken bereder väg för sådana katastrofer eller förvärrar följderna av dem. Därför anser jag att det är dags att granska stora delar av vår politik, framför allt på området för skogs- och skogsbygdsskötsel och landsbygdens utveckling, men inte bara på dessa områden: vi måste också granska de miljömässiga åtgärderna för att förhindra att människan blir ännu mer destruktiv än naturens destruktiva kraft.
Frédérique Ries  
skriftlig. - (FR) Över 60 döda och 184 000 hektar mark upp i rök: detta är följderna av de bränder som svepte över Grekland i slutet av augusti.
Europa var inte någon passiv åskådare. Solidariteten mobiliserades fullt ut genom ”europeiska instrumentet för solidaritet och snabba insatser” som vi röstade för i mars förra året, ett gemensamt system för civilskydd i vilket 30 stater tillhandahåller resurser som t.ex. vattenbombare, tankningsplan och kvalificerad personal (personer utrustade med ”gröna baskrar”) till länder som drabbats av naturkatastrofer eller katastrofer som orsakats av människor.
Jag är inte fanatisk i fråga om en systematisk överföring av befogenheter till EU, men jag anser att ett gemenskapssystem för räddningstjänsten är värt mödan, eftersom naturkatastrofer inte känner några gränser. Detta har jag sagt ett flertal gånger här i kammaren, i synnerhet vid tiden för de katastrofala bränderna i Portugal 2003.
Europeiska unionen måste omedelbart visa på ett sådant systems fördelar. Det måste tjäna som förebild, så att det byggs upp en solidaritet mellan alla Europas medborgare, och inte bara i fråga om just denna katastrof.
Gilles Savary  
skriftlig. - (FR) Den katastrofala stormen i december 1999, översvämningarna i Centraleuropa 2002, bränderna i Portugal och Spanien 2004, och nu bränderna i Grekland, i vilka människoliv har gått förlorade, och även i Rumänien och Bulgarien: varje gång uppstår ett starkt känslomässigt gensvar, varje gång sympatiserar Europa, varje gång lovar kommissionen att förbättra solidariteten och stödmekanismerna.
Just här, den 18 januari 2000 faktiskt, krävde jag upprättandet av en Europakår för den offentliga säkerheten, och den idén togs upp av kommissionsledamot Michel Barnier i hans rapport i maj 2006.
I parlamentet har vi förgäves begärt ett förnyande av lagstiftningen från 1992 för att kunna tillhandahålla finansiering för redskap för brandförebyggande åtgärder som t.ex. brandgator, tillfartsvägar och övervakningssystem.
Nu får vi inte invänta nästa katastrof och ännu fler offer. Låt oss förverkliga Barnierförslaget. Det finns en Europakår på det militära området. Europa måste väl ändå kunna inrätta en egen Europakår för civilskydd, för att skydda sina medborgare mot naturliga och oavsiktliga risker?
Vi bör också uppmana medlemsstaterna att utarbeta planer för att förebygga skogsbränder och hjälpa dem, uppmuntra dem, att finansiera dessa planer genom ett särskilt finansieringsinstrument som liknar instrumentet i den gamla förordningen från 1992.
När vi nu står inför klimatförändringar ligger det i hela Europas intresse att införa en ambitiös politik för förebyggande arbete.
Miroslav Mikolášik
(SK) Vad gäller regionerna är ansträngningarna för att uppnå bättre lagstiftning oerhört viktiga, med tanke på att regionernas roll i lagstiftningsprocessen innebär att de ofta är direkt ansvariga för att införa och genomföra gemenskapslagstiftningen. Organ på olika nivåer inom regeringar på nationell och lokal nivå, ekonomiska partner och arbetsmarknadsparter, företrädare för det civila samhället och icke-statliga organisationer måste - så långt det är möjligt - delta aktivt i samrådsförfarandet för europeisk lagstiftning.
Lika viktig är deras roll i bedömningen av denna lagstiftnings påverkan på och följder för medlemsstaterna. Detta kommer att höja kvaliteten på och öka klarheten och öppenheten i de förordningar som utarbetas, samtidigt som det tas hänsyn till lokala och regionala villkor och olikheter. På så sätt förhindrar vi också feltolkningar och förseningar i införlivande och genomförande av en lagstiftning.
Zita Pleštinská
(SK) Inom räckvidden för mitt parlamentariska mandat stöter jag på klagomål från medborgare på att vissa medlemsstater under införlivande av en gemenskapslagstiftning påtvingar dem åtaganden som går utöver kraven i lagen i fråga. Medborgarna drabbas av onödiga administrativa bördor som gör dem negativt inställda till den gemenskapslagstiftning som antagits.
Jag röstade för betänkandet om bättre lagstiftning i Europeiska unionen, i vilket mina ändringsförslag införlivades, eftersom det utgör en mycket bra möjlighet att ta itu med gemenskapslagstiftningen utifrån en ny vinkel. Europeiska lagar utarbetas i syfte att förenkla livet för EU-medborgarna, inte i syfte att komplicera det. Därför måste de utformas på ett enkelt och begripligt sätt, med betoning på kvalitet och inte kvantitet. Detta kommer samtidigt, om de berörda parterna på samtliga nivåer informeras om införlivandet av gemenskapslagstiftningen på ett effektivt sätt och i god tid, att garantera att medborgarna får större förtroende för det europeiska projektet.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande om bättre lagstiftning i EU. Jag är varm anhängare av att lagstiftningsarbetet ska ske till lägsta möjliga kostnad och så effektivt som möjligt, för att bidra till utvecklingen av en mer konkurrenskraftig europeisk ekonomi och samtidigt åstadkomma bättre resultat på det sociala, miljömässiga och ekonomiska området.
Jonathan Evans  
skriftlig. - (EN) De brittiska konservativa ledamöterna ser det som olyckligt att punkt 3 framstår som otydlig eftersom den verkar ge stöd för vilka initiativ som helst avseende gemenskapsrättens genomförande.
De brittiska konservativa ledamöterna stöder gemenskapsrättens genomförande men vill analysera och granska alla initiativ som kommissionen föreslår. I övrigt anser vi att detta betänkande är utmärkt.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande om hur EU:s lagstiftningsarbete bäst kan utföras. Effektivare och rationellare rättsliga ramar kommer att ge bättre resultat i hela EU på det sociala och ekonomiska området, fler arbetstillfällen och bättre livskvalitet.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Det uppges i betänkandet att en förenkling av lagstiftningen för att säkerställa klarhet, effektivitet och kvalitet utgör en grundförutsättning för att åstadkomma bättre lagstiftning, vilket i sin tur är en prioriterad fråga för Europeiska unionen. Samtidigt uppges att omkring 500 nya lagstiftningsinitiativ (varav 200 enbart under 2007) har inbegripits i ett separat löpande program som är särskilt avsett för kodifiering, vilket visar de byråkratiska komplikationerna inom Europeiska unionen.
Det påpekas också att den förenkling som främjas på EU-nivå bör kompletteras med en lämplig förenkling på nationell nivå, så att fördelarna med en förenklad gemenskapslagstiftning inte motverkas av nationella bestämmelser eller hinder av teknisk natur.
Men det måste göras åtskillnad mellan rent byråkratiska angelägenheter och fall där rättigheter kan ifrågasättas.
Vi stöder förslaget att kommissionen en gång för alla ska välja omarbetning som sedvanlig lagstiftningsmetod, för att på så sätt kunna lägga fram en fullständig text i samband med varje lagstiftningsinitiativ, även när det handlar om enstaka ändringar, och då tydligt ange vilka avsnitt som är nya och vilka som är oförändrade. Detta skulle göra texten mer lättbegriplig och underlätta insynen i gemenskapslagstiftningen.
Glyn Ford  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för denna resolution om bättre lagstiftning. Som socialdemokrat har jag inga svårigheter med att lägga ytterligare bördor på industrin för att skydda hälsa och säkerhet eller miljön eller höja minimilönen. Men jag vill ändå ha valuta för pengarna. Direktivet om uttjänta fordon, som trädde i kraft för några år sedan, beräknades av det brittiska regeringskansliet ha kostat ekonomin 400 miljoner pund sterling (590 miljoner euro), samtidigt som dess gynnsamma effekter i miljöhänseende och socialt hänseende uppskattades till omkring 100 miljoner pund sterling (150 miljoner euro) per år. Om siffrorna alls stämmer var detta direktiv ett politiskt och miljömässigt misslyckande. Vi vill ha kostnader för industrin (och samhället) med hög multiplikatoreffekt för vinsterna, så att kostnader på 100 miljoner pund sterling ger vinster på 500 miljoner euro. Om vi genomför rekommendationerna om framtida lönsamhetsanalys av lagstiftningsförslag kommer vi att uppnå just detta.
Jan Andersson, Göran Färm, Anna Hedh och Inger Segelström  
skriftlig. - Vi anser att traditionell lagstiftning och den öppna samordningsmetoden kan leva sida vid sida och att båda fortfarande behövs. Vi delar således inte uppfattningen att den öppna samordningsmetoden endast skall användas i undantagsfall. Den bör även fortsättningsvis användas när harmonisering inte är en önskvärd eller framkomlig väg.
Vi delar dock uppfattningen att Europaparlamentet bör göras mer delaktigt när den öppna samordningsmetoden används.
Jonathan Evans  
skriftlig. - (EN) De brittiska konservativa ledamöterna stöder den breda ansatsen i Manuel Medina Ortegas betänkande, där tydliga gränser sätts för gemenskapsrättens utarbetande och tillämpning.
När det gäller punkt 18 vill vi klargöra att de konservativa ledamöterna inte stöder närmare integration inom EU men delar uppfattningen att det i dag finns en misstro mot EU-institutionerna som dessa förslag kan bidra till att lindra.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Vi håller med föredraganden om att begreppet icke-bindande instrument (s.k. soft law) som grundas på gemensam praxis är tvetydigt och vanskligt och bör undvikas i de olika gemenskapsinstitutionernas dokument, även om vi inte håller med om andra punkter i betänkandet.
Sådana icke-bindande instrument, som kan användas på legitimt sätt i tolkningssyfte eller under förberedande faser inför bindande rättsakter, bör inte betraktas som lagstiftning och inte heller ges någon normerande verkan, och det är upp till varje enskilt land att besluta om hur de ska tillämpas, i synnerhet i fall då de belyser tolkningen av nationella åtgärder som vidtagits för att införliva dem, eller då de har utformats för att komplettera bindande gemenskapsbestämmelser.
Så kallade icke-bindande lagstiftningsinstrument kan naturligtvis inte ersätta rättsakter och rättsliga instrument som skapats för att trygga kontinuiteten i lagstiftningsprocessen. Kommissionen måste därför särskilt överväga de konsekvenser som icke-bindande instrument får för konsumenterna och deras möjlighet till rättelse, innan den föreslår någon åtgärd som omfattar sådana icke-bindande instrument.
Daniel Strož  
skriftlig. - (CS) Detta betänkande är mycket viktigt i fråga om att förbättra och förenkla gemenskapens rättsliga miljö. Jag vill särskilt betona dess betydelse när det gäller behovet av att stärka Europaparlamentets roll i lagstiftningsprocessen och dess betydelse i fråga om att eliminera det demokratiska underskottet. Jag stöder också helt och fullt önskan att upprätta metoder för samråd med Europaparlamentet om antagande av s.k. icke-bindande rättsakter, i synnerhet som sådana akter är ganska vanligt förekommande: de tilldelas ofta attribut som t.ex. ”otydliga” och ”ineffektiva”, och den överdrivna tillämpningen av dem kan vara ett uttryck för att kommissionens räckvidd överskrids. Dessutom skulle allmänheten kunna koppla samman bilden av den europeiska ”superbyråkratin” med dessa akter.
Även om det i betänkandet rekommenderas att begreppet icke-bindande instrument bör undvikas i offentliga gemenskapsdokument och att distinktionen mellan ”dura lex” och ”mollis lex” inte bör erkännas anser jag inte att detta är en relevant fråga. Skillnaden mellan bindande och icke-bindande gemenskapsakter är ett faktum, och denna rekommendation förändrar varken det faktum att de existerar eller deras innehåll. Inte heller innebär det faktum att de icke-bindande bestämmelserna i gemenskapens sekundärrätt inte är rättsligt bindande att de inte har något rättsligt värde. Tänk exempelvis på deras betydelse för tolkningen av rättsakter. Om ett gemenskapsorgan inte utfärdar en rekommendation eller inte uttrycker en ståndpunkt i fall där man är skyldig att göra det kan organet dessutom anklagas för att förhålla sig passivt. Den sista kommentaren är emellertid av teknisk art och förminskar inte betänkandet som helhet.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Herr talman! I dag godkände vi ett betänkande i vilket det genomförs en översyn av Europeiska unionens inre marknad. Den inre marknaden, som utgörs av den fria rörligheten för personer, tjänster, kapital och varor, har bidragit till en betydande ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och förbättrad konkurrenskraft inom den europeiska ekonomin.
För att dess funktion ska förbättras bör dock befintliga hinder och onödiga bestämmelser avskaffas. Det är olyckligtvis fortfarande så att man i vissa länder begränsar rörligheten för arbetstagare från de nya medlemsstaterna. Det är också viktigt att informera våra medborgare, investerare och affärsmän om de fördelar och möjligheter som den gemensamma inre marknaden utgör.
En enad marknad, utan begränsningar eller gränser, är Europeiska unionens grundläggande pelare. Den inre marknaden gör hela gemenskapen mer enad och förenar oss, den innebär att insynsvänliga principer för konkurrens införs och att en ökad företagaranda uppmuntras. Men på den inre marknaden måste man också ta hänsyn till den sociala sammanhållningen, sysselsättningsfrågor och skydd av miljö och konsumenter. En särskilt viktig fråga gäller åtgärder för att minska den administrativa bördan inom Europeiska unionen.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! I punkt 16 i Toubonbetänkandet beklagas att kärnkraftens roll inte nog betonas. Jag motsätter mig denna mening eftersom jag antar att den avser kärnklyvning, där jag och många andra ser ett problem när det gäller slutförvaringen av radioaktivt avfall och hanteringen av avvecklade anläggningar. All betoning av rollen för kärnfusion skulle däremot förtjäna stöd, även om detta ligger en bit fram i tiden.
I punkt 32 nämns harmonisering, bl.a. på skatteområdet, och kommissionen uppmanas att fullfölja sina förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas. Den irländska delegationen i PPE-DE-gruppen motsätter sig bestämt all harmonisering av direkt beskattning, även företagsbeskattning, och vi kommer att fortsätta att avvisa alla förslag i den riktningen. Trots att Toubonbetänkandet har många utmärkta inslag var jag och mina kolleger alltså tvingade att lägga ned våra röster.
Jan Andersson, Göran Färm och Inger Segelström  
skriftlig. - Vi anser att betänkandet har en balanserad syn på den inre marknaden och välkomnar särskilt skrivningarna om de sociala och miljömässiga konsekvensanalyser som skall ligga till grund för nya politiska initiativ. Vi delar dock inte uppfattningen om kärnkraftens roll och menar att den är otydlig i skattefrågor. Vi ställer oss t ex frågande till vilka initiativ som avses att kommissionen skall ta vad gäller punktskatter och mervärdesskatt och påpekar att skattenivåer ligger under medlemsländernas kompetens. Vi ställer oss även frågande till vilka handelspolitiska skyddsåtgärder som avses i betänkandet. Även om vi hade velat se starkare skrivningar om sociala klausuler har vi röstat för betänkandet i dess helhet då vi välkomnar översynen och de stora dragen i betänkandet.
Liam Aylward, Brian Crowley, Seán Ó Neachtain och Eoin Ryan  
skriftlig. - (EN) Under den inre marknadens första tio år växte EU:s ekonomi med 877 miljarder euro. Den inre marknaden har bidragit till skapandet av 2,5 miljoner arbetstillfällen. Dessa uppgifter är i sig själva bevis för att den inre marknaden fungerar.
Irland kan som handelsnation bara gynnas av en fullt fungerande inre marknad. Att säkra konkurrenskraft är ett grundläggande inslag i policymixen för en fullt fungerande inre marknad. Jag håller inte med om att den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen inte kommer att försämra EU:s konkurrenskraft, såsom antyds i Toubonbetänkandet. Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen är en bakväg till skatteharmonisering. Det är grundläggande att medlemsstaterna har flexibilitet att använda sig av beskattning på olika sätt och med olika skattesatser för att nå sina sociala och ekonomiska mål. Med skatteharmonisering skulle detta inte vara möjligt.
Toubonbetänkandet innehåller många positiva inslag när det gäller kunskapssamhället för ett hållbart EU, ett EU som är öppet mot omvärlden och ett EU med bra lagstiftning. Jag lade dock ned min röst i slutomröstningen, eftersom jag är övertygad om att EU är mest förtjänt av att främja skattekonkurrens, inte skatteharmonisering.
Françoise Castex  
skriftlig. - (FR) Jag röstade mot betänkandet om översynen av den inre marknaden: undanröjande av hinder och ineffektivitet genom bättre genomförande och verkställighet.
Jag ställer mig inte bakom föredragandens, Jacques Toubons, strategi, i vilken öppnandet av den inre marknaden för konkurrens inte skulle vara föremål för några begränsningar eller sociala förordningar. Jag röstade också mot att ytterligare avreglera marknaderna för posttjänster, vilket förespråkas i betänkandet, och jag beklagar att ändringsförslagen om social och skattemässig harmonisering förkastades.
Jag beklagar vidare den nya hänvisningen till införande av en obegränsad transatlantisk inre marknad och betonar att vi borde prioritera att säkra och främja den europeiska sociala modellen.
Enligt min uppfattning borde fullbordandet av den inre marknaden regleras av garanter för socialt skydd för Europas medborgare, vilket inte föreslås i Toubonbetänkandet, Europaparlamentets enda bidrag till översynen av den inre marknaden.
Brigitte Douay  
skriftlig. - (FR) De franska socialdemokraterna har röstat för Toubonbetänkandet om översynen av den inre marknaden och en anpassning av den till 2000-talet, eftersom det tas upp betydelsefulla aspekter som man ibland bortser ifrån när man diskuterar fullbordandet av den inre marknaden. Social och territoriell sammanhållning och aktuella tjänster av allmänt intresse går följaktligen hand i hand med fullbordandet av den inre marknaden. Vi har trots detta röstat mot punkt 24 om att avreglera marknaderna för posttjänster. I betänkandet betonas också konsumentskydd, vilket är nära knutet till ett fullbordande av den europeiska inre marknaden och vilket måste garanteras. Slutligen måste miljöaspekten inkluderas i kraven på den inre marknaden, vilken är en tillgång för Europeiska unionen förutsatt att dessa allmänna principer iakttas.
En viktig punkt i betänkandet är de små och medelstora företagen och att underlätta deras tillgång till den europeiska inre marknaden som helhet, med tanke på den avgörande roll som de spelar inom europeisk sysselsättning och innovation, tillsammans med hantverksindustrin.
Jag ställer mig särskilt bakom den beslutsamhet som föredraganden ger uttryck för i fråga om att vidta aktiva och effektiva åtgärder mot förfalskning, vilket är en riktig böldpest inom den europeiska ekonomin.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Detta betänkande har en mycket stark nyliberal vinkling, vilket återigen visar att Europaparlamentet har föresatt sig att genomdriva ännu större avreglering, större kapitalavkastning för företag och finansiella grupper som redan uppvisar vinster på 35 procent eller mer.
Efter ett lovtal om de stora fördelar som den inre marknaden medför (för stora företag och finansiella grupper) får vi alltså höra att det fortfarande finns protektionistiska tendenser, och att det är nödvändigt att bekämpa dessa och gå framåt på andra områden, som t.ex. finansiella tjänster, skattepolitik, transport, posttjänster och energi, som ännu inte helt har avreglerats och integrerats.
De försöker, genom att förvrida verkligheten, att dölja de verkliga följderna av den inre marknaden, som t.ex. ökade kostnader, inskränkning av tjänster och av kvaliteten på tjänsterna, förlorade arbetstillfällen, för att nämna några få saker.
Detta betänkande är ett försök att uppmuntra ytterligare avreglering av offentliga tjänster, ytterligare överföringar av den politiska makten från nationell till transnationell nivå och ytterligare attacker mot konsumenters och arbetstagares rättigheter, och därför måste vi rösta mot det.
Hélène Goudin och Nils Lundgren  
skriftlig. - Junilistan delar föredragandens allmänna ståndpunkt, dvs. att den inre marknaden är en av EU:s största framgångar och att det är nödvändigt att utveckla och förbättra denna ytterligare.
Vi är dock negativa till flera av de specifika förslag som lyfts fram i detta betänkande. Vi tar bestämt avstånd från skrivningar om skatteharmoniseringar, välkomnandet av euron och krav på att medlemsstaterna skall avreglera marknaderna för posttjänster, vilket är en allmännyttig tjänst som i första hand skall regleras av respektive medlemsstat.
Vi håller avslutningsvis med om att rättsläget vad gäller tjänster av allmänt intresse är oklart. Vi har dock valt att rösta nej till ändringsförslag 12/rev från PPE-DE och ändringsförslag 4 från PSE, eftersom konsekvenserna av skrivningarna i dessa ändringsförslag på sikt blir att ytterligare makt överlämnas till EG-domstolen.
Vi har utifrån ovanstående argumentation valt att rösta nej vid slutomröstningen om betänkandet.
Malcolm Harbour  
skriftlig. - (EN) De brittiska konservativa ledamöterna har gått i spetsen för kampanjen för att skapa en fullt fungerande och effektiv inre marknad. Vi välkomnar Toubonbetänkandet och dess uttalade stöd för fortsatta insatser för att göra den inre marknaden dynamisk, öppen för omvärlden och flexibel, samtidigt som man ser till att den ger medborgarna verkliga fördelar.
I det sammanhanget har de brittiska konservativa ledamöterna hävdat att skattepolitiken måste fortsätta att kontrolleras helt och hållet av medlemsstaterna, och att en ”lika för alla”-politik på EU-nivå utgör ett hot mot den ekonomiska dynamik och globala konkurrenskraft som är så avgörande för EU:s framtid. Vi har därför röstat mot kraven på en gemensam konsoliderad bolagsskattebas.
Anna Hedh  
skriftlig. - Jag har, trots att betänkandet innehåller vissa positiva skrivningar, valt att rösta emot det. Utöver skrivningar om kärnkraft som jag inte kan stödja, kritiserar betänkandet punktskatter och minimiharmonisering på konsumentområdet, vilket i förlängningen skulle kunna ha negativa konsekvenser för såväl svensk alkoholpolitik som konsumentskydd. Jag välkomnar översynen men hade velat se starkare skrivningar om sociala klausuler och anser att betänkandet inte är så balanserat som det borde ha varit.
Astrid Lulling  
skriftlig. - (FR) Jag röstade för Toubonbetänkandet om översynen av den inre marknaden, och jag stöder föredragandens positiva tillvägagångssätt i fråga om en av Europeiska unionens mest betydelsefulla pelare. De fyra friheter som utgör den inre marknaden - den fria rörligheten för varor, tjänster, personer och kapital - måste uppmuntras och utvecklas ytterligare för att se till att alla gynnas fullt ut av den inre marknadens fördelar.
Vad gäller den fria rörligheten för tjänster menar jag att det är mycket beklagligt att det inte har lagts större betoning på betydelsen av principen om ursprungsland, som redan har undergrävts på ett allvarligt sätt av tjänstedirektivet, i genomförandet av en verklig inre marknad och i skapandet av arbetstillfällen.
Jag anser också att iakttagandet av principen om ursprungsland för moms på distansförsäljning och e-handel är den enda dugliga grunden för en gemensam och öppen skatteram för att tillåta den fria rörligheten för varor.
Enligt min uppfattning är inte skattekonkurrens på något sätt ett hinder för fullbordandet av den inre marknaden; den uppmuntrar tvärtom ekonomiska aktörer att försvara sina friheter i fråga om den fria rörligheten på den inre marknaden.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande om den översyn av den inre marknaden som kommissionen arbetar med. Jag välkomnar särskilt tonvikten på förbättrad lagstiftning i hela EU och på att klargöra rättsläget för tjänster av allmänt intresse.
Christel Schaldemose  
skriftlig. - (DA) De danska ledamöterna i socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet - Poul Nyrup Rasmussen, Britta Thomsen, Christel Schaldemose, Dan Jørgensen och Ole Christensen - har röstat mot punkt 18, som rör kommissionens granskning av konsumentregelverket. Delegationen menar att det behövs en minimiharmonisering så länge som det kvarstår sådana stora skillnader mellan nivåerna för konsumentskydd i medlemsstaterna.
Delegationen motsätter sig också punkt 26, i vilken det uppges att den nuvarande momsen och de nuvarande punktskattesystemen utgör ett hinder för ett fullbordande av den inre marknaden. Delegationen anser att bland annat ordalydelsen strider mot det danska punktskattesystemet.
Delegationen vill emellertid understryka sitt stöd för ett bättre genomförande av den inre marknaden.
Brian Simpson  
skriftlig. - (EN) Jag vill förklara att jag varken kan stödja punkt 32 i betänkandet, där man efterlyser en bred skatteharmonisering och harmonisering av bolagsskatter, eller skäl O, där medlemsstater som bevakar sin behörighet i skattefrågor kritiseras. Medlemsstaterna måste vara fria att bestämma över sin egen beskattningspolitik som en del av den nationella finanspolitiken. Jag kommer att rösta för andra delen av punkt 40, eftersom jag befarar att medlemsstaterna i ett antal frågor utnyttjar EU-lagstiftningen för överreglering i sina egna nationella lagar och sedan skyller på EU om de skulle bli kritiserade.
Jag kommer också att rösta för andra delen av punkt 16, där det påpekas att kärnkraften inte har fått tillräcklig uppmärksamhet som ett redskap för att på ett balanserat sätt ta itu med klimatförändringen. Jag hoppas att detta kan leda till en diskussion grundad på fakta och inte på farhågor om kärnkraftens roll i samband med klimatförändringen som en del av en välavvägd energipolitik.
Kathy Sinnott  
skriftlig. - (EN) Jag röstade mot detta betänkande eftersom ändringsförslag till förmån för skatteharmonisering godkänts och tagits med i betänkandet. Jag motsätter mig kraftigt alla åtgärder som bidrar till skatteharmonisering i EU. Det görs ständiga försök att få med dessa åtgärder som ändringsförslag, även i betänkandenas huvudtext, och jag kommer att motsätta mig dem varje gång. Kommissionen bör i större utsträckning tala klarspråk om sina avsikter på detta område inför folkomröstningen om ändringsfördraget.
