2. Vitryssland, särskilt fallen Ales Michalevitj och Natalja Radzina
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om sex resolutionsförslag om Vitryssland, särskilt fallen Ales Michalevitj och Natalja Radzina .
Raül Romeva i Rueda
Herr talman! Jag tror det är viktigt att komma i håg att det inte är första gången vi har talat om Vitryssland här i parlamentet, och i det perspektivet är den här resolutionen viktig, såtillvida att den tydligt fördömer arresteringarna och fängslandet av oppositionsledamöter och de människorättskränkningar dessa människor har utsatts för.
Yttrandefrihet, föreningsfrihet och fri rörlighet i länder som Vitryssland måste vara ett prioriterat mål, och det är därför nödvändigt att kräva att dessa människor - som inte kan kallas någonting annat än politiska fångar - omedelbart och villkorslöst friges.
För det andra menar jag också att det är viktigt att fördöma användningen av tortyr i dessa länder, liksom i andra länder - vilket resolutionen också gör - i de starkaste, tuffaste, tydligaste och mest bestämda ordalag vi kan, även när detta inträffar inom EU, något som tyvärr ibland är fallet. Men i ett grannland som vi har allt tätare grannskapsförbindelser med och som vi knyter allt närmare kontakter med, är användning av tortyr som en form av behandling i fängelser något som vi helt måste ta avstånd från och kraftfullt fördöma, särskilt när tortyren drivs av politiska motiv.
Jag vill slutligen också öppet fördöma domen mot den unge regimkritiske aktivist som fälldes enbart för att han deltog i demonstrationerna den 19 september 2010. Jag anser att parlamentet gör rätt i att tydligt markera mot sådana metoder, och jag insisterar på att det måste göra sin röst hörd.
Marietje Schaake
författare. - (EN) Herr talman! Ett stort antal oppositionella, däribland tidigare presidentkandidater, men även journalister och människorättsförsvarare, greps efter händelserna den 19 december 2010 i Minsk och har ända sedan dess hållits häktade i KGB:s förvarsenheter. Det har förekommit rapporter om tortyr och om att KGB tvingat fram erkännanden. Den händelseutvecklingen är en del av ett större mönster med repression och politiskt motiverade rättegångar mot oppositionsaktivister, det civila samhället, media och människorättsförsvarare som pågått fram till nu.
Vi uppmanar de vitryska myndigheterna att tillåta politisk opposition, ett civilt samhälle, yttrandefrihet och mediamångfald. Rättssamhällets principer måste följas. De vitryska myndigheterna skulle vinna i trovärdighet om de omedelbart inledde utredningar i linje med internationella standarder och med internationella experter. Vi bör överväga restriktiva åtgärder, exempelvis ekonomiska sanktioner mot vitryska statliga företag, men vi hoppas att det inte ska behövas. Vi skulle välkomna om fler länder i världssamfundet ställde sig bakom kravet på åtgärder, eftersom status quo är oacceptabelt.
Kristian Vigenin
författare. - (EN) Herr talman! Att Vitryssland så ofta står på parlamentets dagordning beror på att vi bryr oss och vill se ett demokratiskt Vitryssland där de mänskliga rättigheterna respekteras. Jag har emellertid ett intryck av att budskapen vi så ofta skickar till de vitryska myndigheterna inte uppfattas - oavsett om de kommer från Europaparlamentet eller Europeiska rådet. Rådets beslut har än så länge inte haft någon effekt på situationen i Vitryssland.
Efter ett år med mycket blygsamma framsteg blev den 19 december 2010 en vändpunkt för Vitryssland. Sedan dess har landet gått in i en självvald isolering. Det kan rädda regimen under en tid, men det sker på bekostnad av den vitryska nationens framtid. Det måste man inse, och vi tänker inte sluta påminna Viktor Lukasjenko och hans vänner om det. Jag hoppas att president Lukasjenko noga följer händelserna i sitt södra grannland och förstår att det enda ansvarsfulla agerandet är en demokratisering och sociala och ekonomiska reformer i landet.
Vi i Europaparlamentet kommer inte att ge oss; vi kräver att alla fängslade demonstranter omedelbart och villkorslöst friges och att alla politiskt motiverade åtal läggs ner. Samtidigt tror vi inte att det är för sent för Vitryssland att förändras. Tillsammans med de andra fem grannländerna i öster arbetar vi på att hitta en lösning som kan leda till en demokratisering och till att det skapas en situation i Vitryssland där fria och rättvisa val kan hållas i slutet av året eller i början av nästa år.
Jacek Protasiewicz
Herr talman! Ales Michalevitjs uppriktiga och upprörande berättelse för snart fjorton dagar sedan, då han avslöjade att vitryska KGB använder tortyrmetoder mot Alexander Lukasjenkos politiska motståndare, orsakade en chock. Det är en chock att ett europeiskt land som har inlett ett samarbete med EU inom ramen för det östliga partnerskapet på 2000-talet använder metoder som är typiska för nazismen och stalinismen.
Vår resolution är ett uttryck för vår chock och bestörtning, och för vår solidaritet med dem som blir förföljda. I dag vill jag sända tre budskap från kammaren. Det första går till Ales Michalevitj, men även till Anatol Labiedzka och Mikalaj Statkevitj, som sitter fängslade: vi beundrar ert mod, vi är med er och vi kommer inte att överge er.
Det andra budskapet går till Alexander Lukasjenko: börja visa respekt för de internationella konventioner ert land har ratificerat, däribland den gemensamma förklaringen om det östliga partnerskapet som antogs i Prag, och sluta förfölja era medborgare.
Det tredje budskapet går till Catherine Ashton: det är dags att tillgripa ekonomiska sanktioner, för det är enda sättet för oss att påverka förföljelserna mot oppositionella i Vitryssland.
Tack.
Ryszard Czarnecki
Herr talman! Vitryssland är ett land som gränsar till ett EU-land, men som tycks befinna sig tusen ljusår från unionen. Det är som om Vitryssland beboddes av människor som lever efter andra normer. Så är dock inte fallet. Där lever också européer - människor som vill känna att de lever i ett gemensamt Europa. Problemet är landets president, som använder sig av metoder vi känner till från Sovjetunionen för flera årtionden sedan - det president Lukasjenko erbjuder oss är en märklig resa tillbaka i tiden. Till skillnad från Kristian Vigenin, som talade för en stund sedan, tycker jag att vi ska sätta tilltro till vår europeiska röst och till att parlamentet och EU kan sätta press på de vitryska myndigheterna så att de respekterar mänskliga rättigheter. Det är inte så mycket en fråga om politik som om grundläggande moral och etik. Vi måste nu tala om för våra vitryska bröder att det inte står ensamma.
Rui Tavares
Herr talman, mina damer och herrar! Vi får alltid rapporter om människorättsfall utanför EU och därför ska jag ta mig friheten att i denna debatt om brådskande frågor börja med dagens omröstning om pressfriheten i Ungern, eller snarare i EU, eftersom respekten för grundläggande rättigheter i kammaren och respekten för mänskliga rättigheter utanför EU är oupplösligt förbundna.
Med tanke på att vi har lyckats diskutera de problem vi står inför i EU i en omröstning som delade kammaren i två block och som har gett oss en massa arbete de senaste två månaderna, kan vi nu ställa Vitrysslands president Viktor Lukasjenko till svars med högburna huvuden. Vi kan säga åt president Lukasjenko att han måste sluta slå ner demonstrationer, sluta förtrycka politiska motståndare och kränka pressfriheten i sitt eget land, bara för att han själv företräder en regering som anser sig ha monopol på rätten att avgöra vad som är rätt och fel, vad som är balanserat, neutralt och objektivt, och det gäller inte bara dess egna uppgifter, utan också opposition och utländsk press. Vi har till och med sett med vilken utstuderad arrogans president Lukasjenko bemötte internationella media när regimen hade slagit ner demonstationerna i december.
Därför tror jag att vi kan hysa hopp om att man kommer att lyssna på Europaparlamentets röst, kommissionens röst och rådets röst i Vitryssland, och att vi dessutom kommer att få en moralisk auktoritet som vi måste upprätthålla genom att agera föredömligt i kammaren.
Eduard Kukan
Herr talman! Under den senaste veckans möte i Visegradgruppen i Bratislava sände Slovakiens utrikesminister (Slovakien är för närvarande ordförandeland i gruppen) ett tydligt budskap till Vitrysslands president Lukasjenko. Så länge det finns en endaste politisk fånge i Vitrysslands fängelser kan landet förvänta sig att bli fullständigt isolerat i Europa.
Även i dag, tre månader efter presidentvalet, är situationen i landet tyvärr fortfarande kritisk. Demokratiskt sinnade personer utreds, grips, fängslas och hålls i förvar under omänskliga förhållanden på just det sätt vi i dag har diskuterat, utan möjlighet till rättslig hjälp och utan möjlighet att ta emot besök av familjen.
Det är därför viktigt för EU att inta en tuffare ståndpunkt gentemot Europas siste diktator. Det kan också bli nödvändigt att vidga de ekonomiska sanktioner vi tillämpar, eftersom all erfarenhet visar att situationen för människor i Vitryssland inte förbättras med ord, om än aldrig så hårda.
Justas Vincas Paleckis
för S&D-gruppen. - (LT) Herr talman! Resolutionen är en tydlig signal till de vitryska myndigheterna om att EU inte kan och inte kommer att tolerera politiska fångar i landet och i synnerhet inte tortyr i förvarsenheter. Bryssel intensifierar nu sitt stöd till det vitryska civilsamhället, till icke-statliga organisationer, fria medier och studenter. Vi behöver också snarast avskaffa de dyra viseringar som hindrar vitryska medborgare från att resa till EU, sänka avgiften och förhandla fram lättnader i viseringsreglerna. I den här situationen tycker jag ändå att det vore bra om en delegation från Europaparlamentet reste till Vitryssland, trots att det finns hinder, och om en hel delegation inte kan resa dit bör ledamöter från Europaparlamentet resa dit på egen hand för att öka sin förståelse av situationen och i viss mån påverka den.
Kristiina Ojuland
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! I januari antog vi en resolution om Vitryssland. Det är inget gott tecken alls att vi gång på gång måste uttrycka vår oro över situationen, utan att få några positiva reaktioner från de vitryska myndigheterna.
Även om EU har återinfört sanktioner och intagit en hård linje mot Viktor Lukasjenkos regim kränks och åsidosätts fortfarande grundläggande rättigheter som föreningsfrihet och yttrandefrihet. Rapporterna om fortsatt psykisk och fysisk tortyr av politiska fångar och försöken att rekrytera spioner till KGB sänder dessutom EU en tydlig signal om att Lukasjenkos regim inte tog till sig vårt budskap förra gången.
Kanske måste vi tala klarspråk och göra det ännu tydligare att situationen i Vitryssland är oacceptabel. Jag vill be kommissionen att rapportera om ytterligare åtgärder som kan vidtas mot Lukasjenkos regim.
Jag vill också uppmana europeiska företag och investerare att dra sig tillbaka från Vitryssland om de inte vill hantera blodspengar och direkt eller indirekt stödja Lukasjenkos brottsliga regim.
Marek Henryk Migalski
Herr talman! Kristiina Ojuland har rätt när hon säger att det känns som om vi alltid pratar om samma saker och aldrig ser de förväntade resultaten. Tyvärr har hon dock fel när hon säger att vi alla håller med om det. Jag skulle vilja be alla här närvarande att tala med en röst, och tala lika tydligt som Jasek Protasiewicz som sände en tydlig signal till alla som kämpar för frihet och demokrati i Vitryssland om att vi är med dem, och som gav den vitryska regimen en tydlig varning om att deras agerande är oacceptabelt. Men vid sidan om den rösten, som borde stödjas av alla, uttrycks också andra åsikter, tyvärr av en av resolutionens författare, om att toryrincidenter inträffar i Vitryssland precis som i en del andra europeiska länder, och i vissa av EU:s medlemsstater. Detta är oacceptabelt. Kristiina Ojuland har rätt i att man lyssnar till oss, det är inte bara så att vi lyssnar på varandra, utan det är också någon som lyssnar på oss. Om vi ska ha så skilda uppfattningar kommer vi som jag ser det att fortsätta att vara ineffektiva. Tack så mycket.
Sari Essayah
(FI) Herr talman! Europas siste diktator Viktor Lukasjenko har styrt Vitryssland med järnhand i drygt sexton år. Landets media och rättssystem står under hans oinskränkta kontroll och han tvekar inte heller att använda dem för att krossa den politiska oppositionen, vilket vi nyligen såg i det riggade presidentvalet i december. Vid det tillfället avbröt specialstyrkor och givetvis polistrupper med våld demonstrationer och arresterade hundratals människor, däribland snart sagt samtliga oppositionens presidentkandidater.
EU:s krav på att de politiska fångarna ska friges och att våldet mot medborgarna ska upphöra har fullständigt nonchalerats av Lukasjenkos administration. Det är nu av största vikt att EU inför mer långtgående ekonomiska sanktioner, eftersom Lukasjenko bara har utnyttjat det östliga partnerskapet och alla grannskapspolitikens fördelar. Vi kan inte acceptera så brutala kränkningar av de mänskliga rättigheterna någonstans i världen och allra minst i Europas utmarker.
Mitro Repo
(FI) Herr talman! Vi behöver faktiskt inte gå utanför Europas gränser för att hitta länder som kränker grundläggande rättigheter. I Vitryssland kan man åtalas och dömas till fängelse bara för att man deltagit i en demonstration, ställt upp i val eller hävdat sin åsikt. Politisk medvetenhet hos folket och medborgerlig aktivism är inte någon belastning för samhället, utan ska ses som något som berikar det.
Det är emellertid svårt att tro att demokratin kan stärkas i Vitryssland enbart genom att EU tvingar fram det. Det behövs också en dialog på gräsrotsnivå och deltagande i civilsamhället. EU måste stödja en demokratisk utveckling i Vitryssland och fortsätta att organisera kulturella projekt och utbildningsprojekt i samarbete med landet. Europeiska utrikestjänsten måste också aktivt övervaka utvecklingen i Vitryssland och stödja den vitryska befolkningen så att EU:s värderingar kan anammas även där.
(Applåder)
Cristian Dan Preda
(RO) Herr talman! För två dagar sedan, på Internationella kvinnodagen den 8 mars, kunde Natalja Radzina inte delta i firandet eftersom hon satt i husarrest. Samma dag firade Ales Michalevitj sin 53-årsdag i fängelset. Enda skälet till det är att han är en fri människa som vågade ställa upp i presidentvalet, och i en diktatur som Vitryssland bestraffas den sortens frihetliga handlingar med att man får sin rörlighet inskränkt och hamnar i fängelse. Jag vill betona två punkter i vår resolution som jag ser som ytterst betydelsefulla. Jag anser att vi behöver stödja EU:s utvidgade restriktioner genom att upprätta en förteckning över de åklagare, domare och medlemmar av säkerhetspolisen som är inblandade i den senaste tidens människorättskränkningar i Vitryssland. För det andra tycker jag också att vi måste göra allt som står i vår makt för att stödja det civila samhället i landet, något som kan skänka oss visst hopp.
(Applåder)
Elena Băsescu
(RO) Herr talman! Jag vill inleda mitt anförande med en vädjan till de vitryska myndigheterna om att avbryta censuren mot de demokratiska krafterna och den fria pressen. Jag föreslår också att OSSE:s kontor i Vitryssland ska öppnas igen.
De mänskliga rättigheterna drabbades av ett hårt slag i samband med presidentvalet i december 2010. Oppositionens demonstrationer mot valfusk krossades hänsynslöst av säkerhetsstyrkorna. Bland de arresterade finns en av presidentkandidaterna, Ales Michalevitj. Han gick offentligt ut med att han utsatts för tortyr i fängelset, något som dock har förnekats av myndigheterna. Journalister som står oppositionen nära blev också utsatta i samma veva. Trots att de förbjudits att yttra sig bekräftade de Michalevics uppgifter i hopp om att rikta EU:s uppmärksamhet mot den kritiska situationen i Vitryssland. Omständigheterna kring gripandena är oklara, men den behandling de säger sig ha utsatts för är liktydig med allvarliga människorättskränkningar.
Krzysztof Lisek
(PL) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag vill uppriktigt tacka för att jag får chansen att yttra mig, eftersom jag för flera dagar sedan talade med Ales Michalevitj, som jag under en tioårsperiod haft chansen och äran att få lära känna och bli vän med, och jag lovade honom då att jag skulle göra allt jag förmådde för att få yttra mig i dag. Trots att jag vet att det här inte är rätt forum för personliga meddelanden vill jag ändå säga: ”Vi är med dig Ales, precis som Jasek Protasiewicz sade”.
Jag tror att det i dag är mycket viktigt att tala om för oppositionen att vi tänker stödja dem - och det ska vi inte bara säga till oppositionen. Det är viktigt att säga det till dem som är delaktiga i förföljelserna - till förövarna som genomför utredningarna så som de blivit tillsagda, till domarna som fäller orättvisa domar, till cheferna på arbetsplatser som avskedar folk för att de är politiskt aktiva, till rektorerna på universiteten som stänger av studenter för att de deltagit i demonstrationer - till alla dessa måste vi säga: ”Vi ska komma ihåg det. Vi ska komma ihåg vad ni gör och hur ni beter er i dag, och det ska komma en tid då ni alla får ta det straff ni förtjänar”.
Corina Creţu
(RO) Herr talman! Också jag vill sälla mig till dem som uppmanar rådet, kommissionen och världssamfundet att öka sitt stöd till det civila samhället och den demokratiska oppositionen i Vitryssland, som en reaktion på de händelser som inträffat sedan december 2010.
Gripandet och fängslandet av mer än 600 aktivister i det civila samhället, journalister, lärare och studenter, flertalet presidentkandidater och ledare för den demokratiska oppositionen, i kombination med oproportionerlig våldsanvändning efter de demonstrationer som organiserades i protest mot valet av Viktor Lukasjenko, är typiska för en diktatur och tyder på ett djupt förakt för respekten för de mänskliga rättigheterna. Fallet med Ales Michalevitj, en av president Lukasjenkos motståndare som torterades medan han satt häktad, och fallet med journalisten Natalja Radzina, är talande i en situation som det är vår skyldighet att motverka genom att stödja civilsamhällets, den fria pressens och oppositionens ansträngningar för att främja demokrati i Vitryssland.
Charles Tannock
(EN) Herr talman! Det faktum att Viktor Lukasjenkos hemliga polis i Vitryssland fortfarande går under namnet KGB säger oss allt vi behöver veta om hans mentalitet och metoder. Tjugo år efter Sovjetunionens kollaps är han fortfarande arketypen för homo sovieticus, en stark man vars beroende av makten är lika starkt som hans instinkter att krossa oliktänkande.
Lukasjenko använde KGB, eller använder KGB, som ett politiskt verktyg för att tysta folkliga protester, inklusive fallen med Ales Michalevitj och Natalja Radzina, efter ännu ett presidentval som sorgligt nog var riggat i december förra året. Fler än 700 människor greps. Det finns gott om berättelser om oppositionsaktivister som blivit bortförda och utomrättsligt häktade, och därefter torterats psykiskt och fysiskt av KGB.
Att vi månar så starkt om Vitryssland beror på att det är ett europeiskt land som har blivit ett Kuba i vårt eget närområde. Ska EU ha någon sorts moralisk auktoritet i världen när det gäller att främja demokrati, mänskliga rättigheter och rättssamhället, måste man utan tvekan börja hemma i Europa, på vår egen kontinent. Jag ifrågasätter inte att vi måste ha kontakter med Lukasjenkos regim. Den tomma stolens politik skulle vara kontraproduktiv för EU, men vi måste öka vårt stöd till oppositionen i Vitryssland och skärpa EU:s smarta sanktioner mot Lukasjenko och hans KGB-kumpaner.
Eija-Riitta Korhola
författare. - (FI) Herr talman! De senaste månadernas händelser i Vitryssland visar tydligt hur civila och politiska rättigheter fortsätter att systematiskt kränkas av regeringen. Gripandet av oppositionsanhängare i december visar hur man försöker tysta Viktor Lukasjenkos motståndare med hjälp av våldsmetoder.
Fängslandet av Ales Michalevitj och sex andra av oppositionens presidentkandidater under förevändning att de provocerat fram våldsamma demonstrationer, vilket inte kan beläggas, strider mot de politiska rättigheterna. På samma sätt gör det drygt månadslånga fängslandet av journalisten Natalja Radzina det än mer osannolikt att yttrandefriheten ska bli verklighet i Vitryssland inom överskådlig tid.
Vi måste ta allvarligt på anklagelserna om omänsklig behandling och tortyr i KGB:s fängelser från Michalevitj, Radzina med flera, och anklagelserna bör utredas av ett opartiskt organ. Jag vill påminna Vitryssland om de internationella åtaganden landet gjorde när det ratificerade FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter och FN:s konvention mot tortyr, och om det ansvar man därmed påtagit sig gentemot världssamfundet och i synnerhet landets egna medborgare.
Johannes Hahn
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Vi är oroade över den förvärrade situationen i Vitryssland, som tyvärr inte kommer som någon överraskning. De utbredda gripandena av och förföljelserna mot aktivister i det civila samhället och även presidentkandidater under eftervalsperioden gjorde att vi förväntade oss att de skulle följas av hårda domar. I dag känner vi redan till fyra fall där personer har dömts till fleråriga fängelsestraff. Vi befarar att många fler sådana domar kommer att följa under de kommande månaderna mot de kanske 40 personer som nu står åtalade. Vi har dessutom förfärats av rapporter om tortyr och kränkande behandling av personer som fängslats av politiska motiv, däribland den före detta presidentkandidaten Michalevitj.
Alla dessa föraktliga handlingar kan kräva att vi uppdaterar reaktionen från EU:s sida. Situationen ser i dag ut som följer: som ni vet reagerade EU på valfusket den 19 december och den därpå följande repressionen genom att sätta upp närmare 160 personer på en sanktionslista. Det var en mycket klar och tydlig signal till myndigheterna om att vi fördömde det inträffade. Samtidigt har kommissionen och Europeiska utrikestjänsten snabbt utformat nya riktade stödinstrument för att ge brådskande stöd till repressionens offer, deras familjer och till civilsamhället, med upp till 1,7 miljoner euro. Stödet ska i inledningsskedet inriktas på att ge juridisk hjälp och rådgivning till dem som drabbats av repressionen och stödja civilsamhällets organisationer och medborgarkampanjer.
Vi lägger också sista handen vid en omorientering av vårt bistånd på mellanlång sikt till Vitryssland för att öka stödet till det civila samhället. Kommissionen fyrdubblar sitt stöd till det civila samhället i Vitryssland under perioden 2011-2013 till ett belopp av totalt 15,6 miljoner euro, med särskilt fokus på att stärka fria medier och stödja studenter, bland annat genom fortsatt stöd till European Humanities University.
Det är nu dags att överväga om det krävs ytterligare åtgärder. Höga representanten gick ut med ett totalt fördömande efter den första domen den 18 februari, och hon påminde om att politiska motiv inte hör hemma i rättsprocessen. EU fördömde också i kraftiga ordalag de hårda domarna och den påstådda tortyren i Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa och diskuterar frågan i FN:s människorättsråd.
Slutligen kommer EU att diskutera om den senaste tidens händelser kräver att vår nuvarande sanktionslista utvidgas ytterligare genom att vi lägger till nya namn, exempelvis namnen på de ansvariga för de senaste domarna och på dem som lett de nyligen vidtagna kraftåtgärderna. EU är redo att överväga ytterligare riktade åtgärder som bedöms vara lämpliga inom alla samarbetsområden.
Parlamentets resolution kommer utan tvekan att bli ett användbart och lägligt bidrag till våra funderingar och diskussioner. Jag tackar ledamöterna för deras uppmärksamhet.
Talmannen
Jag har mottagit sex resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 110.2 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum efter debatten.
