Euroopa Ülemkogu ettevalmistamine (Brüssel, 13. ja 14. märts 2008) (arutelu)
President
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused 13. ja 14. märtsil Brüsselis toimuva Euroopa Ülemkogu ettevalmistamise kohta.
Nõukogu nimel räägib härra Janez Lenarčič.
Janez Lenarčič
nõukogu eesistuja - (SL) Mul on heameel esitleda teile homme algava Euroopa Ülemkogu istungjärgu peamisi teemasid. Nagu kevadistel tippkohtumistel tavaks saanud, on ka seekordne pühendatud majandusküsimustele, eriti Lissaboni strateegiale, kliimamuutusele, energiale ning finantsstabiilsusele.
Eesistujariik ootab arvamuste vahetust Euroopa Parlamendiga ja ma kinnitan teile, et homse päevakorra teemade kohta parlamendi poolt esitatud arvamused võetakse arvesse.
Me kõik teame, et Euroopa Liit seisab raskete ülesannete ees ja et globaliseerumine toob endaga kaasa uued võimalused mitte ainult majandus-, vaid ka sotsiaal ja kultuurivaldkonnas. Need võimalused on Euroopa Liidule juba kasu toonud. Samas teame ka, et globaliseerumine eeldab Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide kohanemist olukorraga ja tegelike lahenduste otsimist. Nõukogu pühendab oma tähelepanu just sellele.
Ülemaailmset majanduskeskkonda pannakse praegu proovile. Me oleme olnud tunnistajaks rahututele aegadele finantsturgudel. Hiljuti oleme näinud Ameerika Ühendriikide madalseisu ja kõrgematest nafta- ja toormehindadest tingitud majandusliku aktiivsuse langust. Hoolimata kõigest on Euroopa Liidu majanduse põhialused ikka veel kindlad; sellises olukorras ei saa me peatuda ja puhata, vaid peame oma reformidega jätkama.
Euroopa Ülemkogu hindab Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia rakendamist. Euroopa Ülemkogu tervitab positiivseid tulemusi ja kinnitab, et strateegia on edukas. Ta rõhutab, et me peame nüüd keskenduma selle rakendamisele ja samas vaimus käivitama ka muudetud Lissaboni strateegia uue faasi.
Informatsiooni ja innovatsiooni valdkonnas annab Euroopa Ülemkogu uue tõuke meie püüdlustele tutvustada niinimetatud viiendat vabadust. Uurijate, õpilaste, teadlaste ja ülikooli õppejõudude piiriülese liikumise suurendamise kaudu peaks see kõrvaldama olemasolevad takistused informatsiooni vabale liikumisele. Meie arvates peaks viies vabadus kiirendama Euroopa Liidu muutumist innovatiivseks, loovaks ja informatsioonipõhiseks majanduseks.
Äriühingute, eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete konkurentsivõime suurendamiseks kavandab Euroopa Ülemkogu meetmeid, mis võimaldaksid neil paremini areneda ja tegutseda. Neil peaks olema lihtsam juurdepääs finantseerimisallikatele ning ka innovatsioonistiimuleid tuleb parandada. Samuti seatakse prioriteediks parema õigusloomekava elluviimist. Suurt tähelepanu pööratakse Lissaboni strateegia sotsiaalsele mõõtmele, püüetele lahendada demograafilised probleemid, erialase ettevalmistuse puudulikkusele ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suurendamiseks kasutusele võetavatele poliitilistele meetmetele.
Kevadine tippkohtumine teeb liikmesriikidele ülesandeks kaitstud paindlikkuse järkjärgulise rakendamise riiklike eeskirjadega saavutamaks tasakaalu paindlikkuse ja turvalisuse vahel tööturul.
Lubage mul minna edasi Euroopa Ülemkogu arutatava teise olulise teema juurde. Ma pean silmas kliimamuutuse ja energiaga seotud probleeme. Eelmisel aastal olime me tunnistajateks ajalooliselt olulistele keskkonna- ja energiapoliitikat käsitlevatele lubadustele. Sel aastal peame pühenduma nende elluviimisele. See eesmärk on erakordselt pikaajalise tähtsusega majandus- ja keskkonnaalane ülesanne. Ambitsioonikalt seda ülesannet lahendades võime me saavutada edu mitte ainult majanduses vaid ka keskkonna alal.
Nõukogu menetleb praegu Euroopa Komisjoni kavandatud õigusloomepaketti. Esimesed läbirääkimised on taas kinnitanud kõikide liikmesriikide tahet tegeleda tõsiselt selle probleemiga. Siiski on liiga vara oodata, et paketi kõikides aspektides jõutakse kokkuleppele sellel tippkohtumisel. Arvame, et on võimalik jõuda kokkuleppele selle paketi põhimõtetes ja edasise käsitluse suunistes. Me eeldame, et liidrid väljendavad oma soovi säilitada üldist tasakaalu, pöörates samas tähelepanu õigusloomepaketi komplekssusele, mis seisneb selle mõjus majandusele ja rahandusele.
Eesmärk on paketi vastuvõtmine võimalikult aegsasti aastal 2009 või igal juhul enne Euroopa Parlamendi mandaadi aegumist. Meie püüdlused kannavad vilja, kui kõik võtmepartnerid alustavad kliimamuutuse probleemi lahendamist. 2009. aasta lõpus Kopenhaagenis toimuval kliimamuutuste konverentsi istungjärgul peaks Euroopa olema juhtivaks jõuks läbirääkimistel Kyoto konventsiooni vastuvõtmise järgsele perioodile keskenduva ulatusliku ja tervikliku kokkuleppe üle. See on veel üks põhjus võtta leping vastu võimalikult aegsasti aastal 2009.
Lubage mul peatuda lühidalt mõnel teisel energiaga seotud küsimusel. Tõhusalt toimiv energia siseturg on usaldusväärse, püsiva ja konkurentsivõimelise energiaga varustamise oluliseks tingimuseks Euroopas. Me eeldame, et Euroopa Ülemkogu kutsub üles gaasi ja elektri siseturu kolmanda paketi lepingu kiirele vastuvõtmisele. Paketis pööratakse erilist tähelepanu varustamise usaldusväärsuse ja väljapoole suunatud energiapoliitikaga seotud edasistele meetmetele.
Euroopa Ülemkogu asetab kliima- ja energiapoliitikaga seotud jõupingutused uute tehnoloogiate väljatöötamise raamidesse ja suurendab investeeringuid nendesse tehnoloogiatesse. Seda põhimõtet määratleti hiljuti Euroopa energiatehnoloogia strateegilises kavas ning see peaks edasiselt kaasa aitama meie äriühingute konkurentsivõime tõstmisele.
Riigi- ja valitsusjuhid arutavad läbi peasekretäri, kõrge esindaja härra Solana ja komisjoni koostatud ühise aruande järeldusi, mis käsitleb kliimamuutuse mõju rahvusvahelisele julgeolekule. Kliimamuutuse probleemi keerukus eeldab poliitika ulatuslikumat ühtlustamist ja Euroopa Ülemkogu kutsub üles aruande jätkuvale üksikasjalikule uurimisele.
Härra president, daamid ja härrad, lubage mul käsitleda Euroopa Ülemkogu päevakorra kolmandat peamist punkti. See näeb ette arutelu hiljutise olukorra üle rahvusvahelistel finantsturgudel.
Olukord rahvusvahelises finantssüsteemis on endiselt ebakindel. Kui me tahame juhtida riski, mis on seotud selle mõjuga reaalmajandusele, peame me suunama Euroopa Liidu majandus- ja finantspoliitika makromajandusliku stabiilsuse ja struktuurireformi tegevuskava elluviimise poole. Liidu kava valmistasid ette rahandusministrid ja alates eelmisest sügisest on finantsturge teataval määral korrigeeritud. Euroopa Keskpank, riigiasutused, Euroopa Liidu institutsioonid ja finantsasutused on kehtestanud rea meetmeid situatsiooni stabiliseerimiseks. Riskijuhtimise kohustus lasub siiski eeskätt finantsasutustel ja investoritel.
Käesolev olukord on toonud nähtavale vajaduse finantsstabiilsuse raamistiku edasiseks tugevdamiseks rangema krediidijärelvalve ja finantskriisi juhtimise täiustatud vahendite abil.
Me loodame, et Euroopa Ülemkogu kutsub rakendama meetmeid neljas peamises valdkonnas: investorite, turgude ja seadusandjate jaoks läbipaistvuse suurendamine, hindamisstandardite täiustamine, krediidiseisundi tugevdamine ja viimasena, kuid mitte vähem tähtsana, turu toimimise ja krediidireitingu agentuuride täiustamine.
Ma sooviksin öelda paar sõna riiklike heaolufondide kohta. Nende pikaajalistel strateegiatel on likviidsust garanteerivate kapitalieraldiste võimaldajatena täita kasutoov roll. Uute, alati mitte täielikult läbipaistvate investeerimisstrateegiate ja eesmärkidega tegijate ilmumine tekitab kahtlusi ebamajandusliku käitumise suhtes. Komisjoni hiljuti avaldatud aruanne riiklike heaolufondide kohta annab väärtusliku panuse antud küsimuse arutlusele. Euroopa Ülemkogu ilmselt nõustub vajadusega Euroopa Liidu ühise seisukoha järele, mis oleks vastavuses aruandes väljapakutud põhimõtetega.
Lubage mul veelkord rõhutada koostöö olulisust Euroopa Parlamendiga.
Ma sooviksin lõpetada oma sissejuhatuse järgmise mõttekäiguga. Homme algav Euroopa Ülemkogu kevadine istungjärk on pühendatud peamiselt võetud lubaduste elluviimisele. Eesistujariik soovib kiirendada Euroopa muutmist kõige konkurentsivõimelisemaks majanduseks. Meie ees on ka tähtis ülesanne tagada suurem stabiilsus kliima- ja energiapoliitika valdkonnas.
Kõigi nende tulevikus meie ees seisvate ülesannete valguses loodame tõeliselt tulemuslikule koostööle Euroopa Parlamendiga. Kui me koos suudame teha edusamme, näevad Euroopa kodanikud, et Euroopa Liit eksisteerib nende tuleviku kindlustamiseks.
Meie tänased läbirääkimised ja arutelu Euroopa Parlamendi presidendiga Euroopa Ülemkogu istungil on kahtlemata kaheks oluliseks teguriks selle eesmärgi saavutamisel. Tänan teid tähelepanu eest.
José Manuel Barroso
komisjoni president. -Austatud president, traditsiooniliselt on Euroopa Ülemkogu kevadine istungjärk aeg, mil me teeme ülevaate Lissaboni strateegia arengust ja ülesannetest ja see istungjärk on olulisem kui enamik teisi. Ma sooviksin alustuseks tänada eesistujariiki Sloveeniat sellekevadise tippkohtumise väga põhjaliku ettevalmistamise eest.
Ükskõik, milliseid sõnumeid on tulnud Euroopa Ülemkogust sel nädalal, üks asi peaks olema selge: Lissaboni strateegia on tulemuslik. Euroopa Liidus on viimase kahe aasta jooksul loodud vähemalt 6,5 miljonit töökohta. Tööpuudus on 25 aasta madalaimal tasemel. Tööhõivemäär püsib 66%-l lähenedes Lissaboni strateegias eesmärgiks seatud 70%-le. Lisaks on töökohtade loomine toimunud käsikäes tootlikkuse paranemisega. Tootlikkus kasvab praegu Euroopa Liidus kiiremini kui Ameerika Ühendriikides. Need ei ole keskmise taseme saavutused.
Loomulikult ei saa Lissaboni protsess meid kaitsta väljaspool Euroopat alguse saava negatiivse majandusarengu eest. Tänapäeva sõltuvussidemetes oleva majanduse puhul on see võimatu. Me oleme pidanud oma selleaastaseid kasvuprognoose veidi kärpima, kuid ennustame siiski 2%-list tõusu, mis on väga korralik saavutus.
Juba läbiviidud reformid on muutnud meie majandused elastseks ja paindlikuks. Selle tulemusena suudame väljastpoolt tulevate löökidega paremini toime tulla.
Kui tingimused halvenevad, muutub loomulikult veelgi olulisemaks vajadus anda kindlustunne tagasi neile, kes end majanduse allakäigust ohustatuna tunnevad. Euroopal on vaja täita kaitsefunktsiooni, kuid ta peab hoiduma kiusatusest muutuda protektsionistlikuks.
Taandumine protektsionismi oleks hullumeelsus. Euroopa on globaliseerumisest välja tulnud võimsa võitjana. Rahvaarvuga, mis moodustab vaid 7% kogu maailma rahvastikust, saab Euroopa arvele panna 30% selle majandustoodangust. Meie hulka kuulub kümnest maailma kõige konkurentsivõimelist rahvast seitse ja hoolimata Hiina ja India tõusust jääb Euroopa maailma suurimaks kaubandusjõuks.
Seega on Euroopal igati põhjust tulevikule kindlalt vastu. Samas peame jääma valvsaks ja ettevaatlikuks edasiste arengute suhtes. Meie üldist tegutsemist peaks iseloomustama aga kindlus, järgmisi majanduslahinguid ei saa me võita pessimismiga.
See on kujundanud meie seisukohta segaduse suhtes finantsturgudel ning meie tegevuskava finantssituatsiooni ja riiklike heaolufondide osas, mis on samuti arutlusel Euroopa Ülemkogus. Me loodame, et Euroopa Ülemkogu toetab meie ettepanekuid, mis käsitlevad Euroopa ühise seisukoha võtmist nende probleemide suhtes.
Kui ma ütlen, et Lissaboni strateegia on tulemuslik - ja nii see tõepoolest on - siis ei tähenda see, et kõik on roosiline ning me võime oma loorberitel puhkama jääda. Ma olen rääkinud ja komisjon on korduvalt rääkinud, et ei ole käes aeg olla enesega rahul, eriti kui majandusolukord näib kogu maailmas halvenevat. Palju on vaja ära teha. Paljudes Euroopa piirkondades on tööpuudus endiselt tõsine probleem. Teatud sotsiaalsed valdkonnad on tõsiselt ohustatud. Energia ja toiduainete kallinemine suurendab inflatsiooni, vähendades sellega eriti nende inimeste ostujõudu, kelle sissetulek sõltub palgast või pensionist. Seega peame oma jõupingutusi jätkama.
Samas ei ole Lissaboni strateegia staatiline protsess. Kaugel sellest. Komisjoni strateegilises aruandes kavandatakse rida uue poliitika algatusi, et muuta Euroopa majandusliku ebastabiilsuse suhtes veelgi paindlikumaks ja et kindlustada Euroopa jõupingutusi globaliseerumise kujundamisel ja sellest võimalikult suure kasu saamisel.
Kõigepealt räägin kõige olulisemast valdkonnast. Kõige olulisemaks valdkonnaks on inimesed. Lahendus vaesuse ja ebavõrdsuse võitmiseks on haridus- ja koolitusstandardite käivitamine kogu Euroopa Liidus, tagades nende kättesaadavuse kõigile. Me oleme otsustanud keskenduda ühele sotsiaalselt haavatavaimatest elanikurühmadest: varakult koolist väljalangenud noortele. Tänapäeva Euroopas lahkub üks kuuest noorest koolist ilma vastavat kvalifikatsiooni omandamata. Ühel viiest 15-aastasest puudub piisav lugemisoskus. Me ei saa endale lubada seda, et nende anded asjatult kaotsi lähevad. Me peame andma noortele oskused, mida nad vajavad oma võimete realiseerimiseks.
Üheks teiseks Lissaboni strateegia oluliseks tugisambaks, mille juurde me oleme tagasi tulnud, on teadusuuringud ja innovatsioon. Investeeringute sissevoolu jätkumiseks peab Euroopa tõstma oma sellekohast atraktiivsust. Me vajame Euroopas viiendat vabadust, teadmiste vaba liikumist, täiendamaks teisi nelja vabadusi, millel siseturg rajaneb. Meil on vaja toetada avatud innovatsiooni, kuid samal ajal peame tagama teadmiste nõuetekohase kaitse Euroopa patentide ja autoriõigusega.
Ma sooviksin siinkohal tervitada Euroopa Innovatsiooni ja Tehnoloogia Instituudi rajamise otsuse vastuvõtmist eile selles parlamendis. See on Euroopa jaoks olulise tähtsusega sündmus. Ma sooviksin õnnitleda Euroopa Parlamenti selle saavutuse puhul ja tänada teid toetuse eest, mille te olete andnud minu ettepanekule, mis, nagu ma mäletan, kohtas nii palju vastasseisu kolm aastat tagasi, kui see esimest korda arutlusele sai pandud. Kuid tänu heale koostööle parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide vahel on lõpuks kokkuleppele jõutud.
Kolmandaks prioriteediks, mida me oleme käsitlenud, on majanduskeskkond. Me vajame siseturgu, mis sobiks Euroopale ja eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele (VKEdele), mis on meie majanduse selgroog ja koht, kus luuakse enamik töökohti. Seepärast palun ma homme Euroopa Ülemkogul kiita heaks väikeettevõtete seaduse idee, et kõrvaldada takistused VKEde asutamisele ja arengule. Me peame pidama meeles, et kõige olulisem tugi, mida me VKEdele anda saame, on siseturu tegelikkuseks muutmine. VKEde siseturg on peamine erinevus Euroopa ja Ameerika Ühendriikide vahel ning seda mitte vastava õigustiku poolest. Ameerika Ühendriikides võib väikeettevõte alustada ühes osariigis, kuid jõuda ruttu kogu Ameerika Ühendriikide siseturule. Euroopas ei ole see ikka veel nii. Euroopas on palju reaalseid tõkkeid ühest riigist järgmisesse liikumisel. Seega - kui tahame arendada VKEsid ja Euroopas suuremat kasvu ja tööhõivet, peame me kujundama välja siseturu.
(Aplaus)
Viimane Lissaboni strateegia tugisammas, mida me oma strateegilises aruandes oleme taas käsitlenud, on energia ja kliimamuutus, meie põlvkonna probleem. Energia- ja kliimapaketi loomine võib olla algusjärgus. Kuid, nagu see parlament hästi teab, ei tohi hoog vaibuda. Kokkuleppe ajastamisel on selle edule kriitiline tähtsus. Mida varem selleni jõutakse, seda madalamad on kohandumiskulud ning seda suurem on kasu esimestele tegutsejatele. Samuti on sellel oluline tähtsus meie peamise eesmärgi jaoks: sõlmida järgmisel aastal Kopenhaagenis laiaulatuslik rahvusvaheline kokkulepe. Mida rohkem riike on sellega seotud, seda lähedasemad on nende püüdlused meie omadega ning seda võrdsemad võimalused see meile kõigile annab. Miski ei too eesmärki lähemale kui see, et Euroopa Liit näitab, et võtab asja tõsiselt, jõudes kokkuleppele selle aasta lõpuks.
Ma olen seega kindlalt otsustanud - komisjon on kindlalt otsustanud - töötada koos liikmesriikidega jõudmaks selle aasta lõpuks energia siseturu, kliimakaitse ja taastuva energia paketi suhtes poliitilise põhilepinguni. Loomulikult soovime, et ka lõplik õigusloomeprotsess oleks Euroopa Parlamendis järgmise aasta alguseks lõpetatud.
Loomulikult on tähtis siduda kliimakaitse strateegia energia siseturuga. Me kõik teame, et see on oluline lähtuvalt meie arusaamast Euroopa konkurentsivõimelisest, turvalisest ja säästlikust energiaga varustamisest. Ma olen tundnud heameelt nähes, et selle küsimuse käsitlemine on viimaste nädalate jooksul hoogustunud ja me oleme pühendunud meetmete leidmisele, mis tagaksid meie algsetes ettepanekutes eesmärgiks olnud siseturu tegeliku avamise elluviimise. Komisjon pühendub ka edaspidi täiel määral omandisuhete eraldamise või selle funktsionaalse ekvivalendi elluviimisele. Parlamendi jõupingutused olla juuniks valmis esimeseks lugemiseks on keskseks eesmärgiks.
Reform ei seisne väärtuslike sotsiaalsete edusammude või meie sotsiaalse turumajanduse lõpetamises - see seisneb inimeste varustamises vajalikuga selleks, et nad saavutaksid edu ka muutuste perioodil, anda neile võimalus kontrollida oma elu.
Reform seisneb meie sotsiaalsüsteemide uuendamises ja nende jätkusuutlikkuse tagamises. Juurdepääs, võimalus ja solidaarsus peavad olema siin võtmesõnadeks ning need on ka enne suve komisjoni esitletava uuendatud sotsiaalprogrammi keskmes.
Reform seisneb dünaamilises majanduskeskkonnas, kus ettevõtjad kulutavad oma aega ja ressursse kvaliteetsete toodete ja teenuste tootmisele, mida inimesed kogu maailmas osta tahavad, mitte ebavajalike dokumentide täitmisele ja igapäevasele bürokraatiaga võitlemisele.
Samuti seisneb reform Euroopa muutmises selliseks vähem süsinikdioksiidi heiteid tekitavaks majanduseks, mis on kasulik keskkonnale ja ka ettevõttele. Majanduseks, mille eesmärgiks on elatustaseme tõus, kuid seda mitte meie planeedi hinnaga.
Mul on heameel näha, et eelmiste aastate raske töö uuendatud Lissaboni strateegia väljatöötamisel on aidanud kaasa laiapõhjalise konsensuse saavutamisele selle kohta, milline on meie hetkeolukord ja kuhu tahame jõuda. Oleme saanud parlamendilt jätkuvalt väga olulist toetust ja ma sooviksin teid selle eest tänada.
Mul oli heameel näha suurt toetust Lissaboni strateegiale, mida väljendati Euroopa Parlamendi 20. veebruari resolutsioonis selle käsitlemise kohta 2008. aasta kevadisel ülemkogul.
Ma olen näinud ka laiapõhjaliste majanduspoliitika suuniste muudatusi, mille parlament samal päeval heaks kiitis. Ma nõustun teie poolt rõhutatavate küsimustega ja need tõepoolest on juba Euroopa Komisjoni ettepanekul Euroopa Liidu poliitika lahutamatuks osaks saanud: sotsiaalne kaasatus, riigi rahanduse stabiilsus, vajadus võidelda inflatsiooniga, teadus- ja arendustegevus, täiustatud majanduspoliitika koordineerimine, ettevõtluse ja innovatsiooni edendamine, siseturu väline mõõde ning kliimamuutus ja energiaprobleemid. Seega, et kõik oleks üheselt mõistetav: komisjon nõustub nende prioriteetidega.
Pärast nõupidamist eri huvirühmadega, kaasaarvatud liikmesriigid, tegi komisjon detsembris ettepaneku säilitada strateegia olemasolevad suunised muutmatutena, võttes arvesse nendele omase paindlikkuse, mis võimaldab suuniste kohandamist kujunenud asjaoludele ja eespool nimetatud komisjoni heakskiidetud prioriteetide kohaldamist.
Põhisuuniste järgimine saadab liikmesriikidele ja ka ettevõtjatele väga vajaliku signaali olukorra stabiilsuse ja prognoositavuse kohta ning suurendab seeläbi tulemuste saavutamise tõenäosust. Nagu nõukogu eesistuja eelnevalt märkis, on nüüd prioriteediks plaanide elluviimine. Me peame saavutama reaalseid tulemusi ja näitama üles järjepidevust. Eelneva taustal ja pärast parlamendi majandus- ja rahanduskomisjoniga nõupidamist püüdis komisjon saavutada nõukoguga kompromissi, tehes ettepaneku täiustada suuniste lisadokumenti selliselt, et see kajastaks parlamendi poolt eraldi väljatoodud probleeme. Hoolimata komisjoni püüdlustest otsustas nõukogu meie kompromissettepanekut laiapõhjaliste majanduspoliitika suuniste osas mitte arvesse võtta.
Igal juhul sooviksin ma teile kui äärmiselt tähtsale parlamendile veelkord kinnitada, et komisjon pühendub liikmesriikidele meie ühiste prioriteetide, majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamiseks sobiva raamistiku koostamisele. Majanduskasvu all pean silmas kasvu, mis on säästev sotsiaalsest ja keskkonnaalasest vaatepunktist. Töökohtade puhul ei peaks suurenema mitte ainult nende hulk vaid ka kvaliteet. Me oleme kindlad, et töökohtadele ja majanduskasvule keskenduv uuendatud Lissaboni strateegia on oma konkurentsivõimelisuse ja kõikehõlmavusega Euroopa tõhusaimaks lahenduseks globaliseerumisega kaasnevatele probleemidele.
(Aplaus)
Joseph Daul
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Härra president, härra eesistuja, härra komisjoni president, daamid ja härrad, Euroopa Ülemkogu kevadiseks prioriteediks on julgustada Euroopa majanduskasvu ja anda uus tõuge Lissaboni strateegiale 2008-2010.
Meie fraktsiooni arvates on äärmiselt tähtis anda Euroopa Liidule globaliseerumise valguses kõik võimalused ning viia läbi uuendused vastavalt alates 2005. aastast president José Manuel Barroso poolt juhitava Euroopa Komisjoni esitatud ettepanekutele. See strateegia on parim vahend, mille abil tulla toime meie ees seisvate katsumustega: globaliseerumine, elanikkond ja kliimamuutus.
Meil on kaheteljeline sõnum: algatatud reformide jätkamine ja samas Lissaboni strateegia tulemuslikumaks muutmine. Globaliseerumine avab Euroopa jaoks võimalused, kuid me ei nõustu kunagi ohjeldamatu vabakaubandusega. See on esimeseks keeruliseks ülesandeks. Me peame kaitsma sotsiaalselt kõige kaitsetumate huve ja edendama omaenda sotsiaalset mudelit. Ei ole aeg suunamuutuseks, vaid pigem tuleks suurendada jõupingutusi juba tähistatud rajal liikumiseks. Lissaboni strateegia pakub välja kohandatud lahenduse kõikidele nendele väljakutsetele.
Seistes silmitsi uutest kiire majanduskasvuga riikidest tuleneva konkurentsiga, sõltub meie tulevik teadus- ja arendustegevusest, ettevõtjate toetamisest, elukestvast õppest ja tööturu reformimisest. Euroopa saab olla konkurentsivõimeline vaid juhul, kui tema toodetel on kvaliteedist või innovatsioonist tulenev lisandväärtus. Seepärast kutsun liikmesriike üles investeerima teadus- ja arendustegevusse võimalikult suures ulatuses.
Majanduskasv ja töökohad ei teki koos VKEde loomisega. Me peame aitama neil tagada lepingulisi kohustusi ja luua töökohti, vähendades neile pandud halduskohustusi. Väikeettevõtete seaduse väljatöötamine Euroopa tasemel on samm õiges suunas. Haridus ja koolitus peavad olema kohandatud vastavalt majanduse vajadustele. Me suudame säilitada oma konkurentsieelise vaid siis, kui meie tööjõud on vajadustele vastavalt koolitatud. Koolides ja ülikoolides pakutav õpetus ja jätkuõpe tuleb läbi vaadata ja nende taset tingimata tõsta. Selles suhtes tervitame me Elukestva Õppe Programmi 2007-2013. Ka tööturg, mis peaks olema liikuvam, paindlikum ja ka turvalisem vajab laiaulatuslikke reforme. Ettevõtted peavad kohanema turuvajadustega. Tööandjad peavad suutma kasutada ära ümberõppe- ja kohandamisvõimalusi.
Euroopa ees seisev teine katsumus on seotud selle elanikkonnaga. Elanikkonna vananemine toob kaasa tööjõu puuduse ja surve sotsiaalkindlustussüsteemidele. Siseturu tööjõudu tuleb tõhusamalt elavdada, samuti arendada kõikide põlvkondade paindlikkust ja kohanemisvõimet, mis lihtsustaks töö- ja pereelu ühitamist. Me peame samuti läbi vaatama oma sisserändepoliitika, mis peaks olema euroopalik ja tooma tööturule oskusi ja oskusteavet. Sinise kaardi süsteemi tuleb edasi arendada. Samuti peame me peatama nn ajude väljavoolu. Meie investeeringud haridusse on asjatud, kui teadlased parema palga ja töötingimuste eesmärgil riigist lahkuvad.
Kolmandaks ja viimaseks probleemiks on kliimamuutus. Me peame rakendama poliitilise süsteemi, mis oleks kooskõlas toimiva keskkonnasõbraliku majandusega. See tähendab eesmärgiks seatud kasvuhoonegaaside heitkoguse 20%-lise vähenemise saavutamist. Peale ökoloogiliste eeliste osutub see meile kasulikuks ka keskkonnasäästliku tehnoloogia turgudel. See ei ole sugugi ebaoluline fakt. Me peame olema eeskujuks nii nagu ka meie partnerid. Rohelise poliitikaga peab kaasnema väliskaubanduspoliitika, mis ei ole protektsionistlik, vaid kindlameelne.
Daamid ja härrad, me säilitame oma väärtushinnangud ja ühiskonnamudeli, kui meil on julgust reformida oma ühiskonda ja rääkida oma kaaskodanikele tõtt. Me saame sotsiaalselt areneda vaid kasvades. Kasvada saab omakorda vaid juhul, kui me anname selleks vahendid. Siinkohal soovin tänada komisjoni presidenti, asepresident Verheugenit ja kõiki volinikke nende töö eest. Tänusõnu, daamid ja härrad, võib kirjeldada hobusetalli, Barroso talli, kontekstis. Kaeraportsjon tasustab hästitehtud tööd, kuid annab energiat ka kogu edaspidiseks tööks.
(Aplaus)
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra president, daamid ja härrad, ma sooviksin alustada märkusega nõukogu eesistujale. Meile on teatatud, et homse lõunasöögi ajal arutatakse Vahemere Liiduga seotud küsimusi. See on Prantsusmaa presidendi ettepanek ja lõunasöögi ajal toimuva vestluse käigus - ning ma loodan, et kõik asjaosalised naudivad oma lõunasööki - paluksin ma teil meie fraktsiooni nimel selgitada järgnevat. Kui Vahemere Liit peaks rajanema Barcelona protsessil või arendama edasi Barcelona protsessi, millesse me Euroopa Liidu eelarvest suure hulga rahalisi vahendeid suuname, pooldame me seda täielikult. Samas peab olema tagatud, et sellist poliitikat taotletakse Euroopa Liidu raamistikus.
Kui Vahemere Liidu loomine on edukas, peaks see järgima ühenduse poliitikat olemasolevate ELi institutsioonide ja poliitika raamistikus. Kui Vahemere Liidust saab, vastupidiselt, erimeelsust õhutav tegur Euroopa Liidus, on see negatiivne märk, mis pealegi isoleeriks Prantsusmaa oma eesistujaks olemise õhtul, mida me kindlasti ei soovi.
(Aplaus)
Seega palume teil viia see sõnum tippkohtumise osavõtjateni.
Üks asi on suuniste mittemuutmine. 20. veebruaril 515 poolthäälega vastuvõetud otsus neid muuta on sootuks teine asi. Ärgem vaielgem siin, kas muuta suuniseid või mitte, arutagem, kas olulised muutused, mis kaasnevad meie nõudmisega muuta suuniseid, on teostatavad.
Härra Barroso, ma kritiseerisin teid eelmisel nädalal vähese pühendumise pärast. Olen vahepeal kuulnud, et mõned teie komisjoni liikmetest - oletatavalt pärast teiega nõu pidamist - on üles võtnud ja esildanud mõned meie esitatud ideed. Seega ei ole minu selline kriitika enam asjakohane. Siiski, härra komisjoni president, olles kuulanud teie tänast kõnet pean ma kordama järgmist: te olete Euroopas teenäitajaks. Teie homsed sõnad riikide ja valitsuste juhtidele peavad neid julgustama liikmesriikides ellu viima seda, mida teie olete üles kutsunud tegema. Palju teie jutust on loomulikult tõsi, kuid me peame käsitlema tegelikku situatsiooni Euroopas.
Seepärast lubage mul loetleda viis punkti, mis meie arvates on üliolulised, kuid mida ei ole piisavat esile tõstetud või rakendatud. Loomulikult on tehtud edusamme: tööpuuduse määr väheneb ja tootlikkus kasvab, kuid ebakindlus töökoha säilimise suhtes Euroopas suureneb samuti. Ka see on tõsiasi. Tõepoolest luuakse rohkem töökohti, kuid loodavad töökohad ei ole kindlad, nende säilimise ebakindlus on isegi suurenenud. Palgatõus Euroopas jääb maha ettevõtete kasumitõusust: osakaalust rääkides ületavad ettevõtete kasumid töötajate palgatõusu.
(Aplaus)
See näitab sotsiaalset tasakaalutust. Me soovime parandada sotsiaalset ühtekuuluvust; me soovime suuremat sotsiaalkaitset. Mis mõtet on siseturu väljaarendamisel, mis mõtet on ülemaailmselt konkurentsivõimelisel liidul, kui reaalsus on selline: tootmisettevõte teenib ühes tootmiskohas 4% kasumit ja ütleb: "See ei ole aktsionäridele piisav. Nemad tahavad 6%-list kasumit, seega sulgeme me selles tehases tootmise”. See annab hoobi usaldusele, mida Euroopa Liit vajab. Meie kodanikel peab olema kindlustunne!
Me arutame omandisuhete eraldamist energiasektoris, selle vajalikkuse või mittevajalikkuse üle. Rääkigem korraks eraldamisest, mis toimub Euroopas sotsiaalpoliitika valdkonnas. On olemas reaalne oht, et majanduskasv haagitakse lahti sotsiaalkaitsest, mistõttu tuleb need suunised üle vaadata. Me peame tegema selgeks, et ükskõik mis juhtuks Euroopa Liidus sotsiaalpoliitika valdkonnas, toimub see käsikäes majanduseduga.
Me tähistame täna pärastlõunal Euroopa Parlamendi 50. aastapäeva. Vastavalt meeleolule, mis valitses siin Strasbourgis 50 aastat tagasi, oli majandusarengu ja sotsiaalkaitse ühitamine Euroopa ühenduse kasvu ja edu aluseks. Seda põhimõtet ohustatakse järjest enam.
Te ütlete, et väikese ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks tuleb bürokraatiat vähendada. Nõus! Samas, kui bürokraatiat vähendatakse ja sellised ettevõtted liiguvad vabalt Euroopas, võivad need põhjustada ettevõte Laval omaga analoogse juhtumi, mis annab hoobi kindlustundele Euroopa Liidu suhtes. Kui liikumisvabadust saavad kasutada isegi VKEd sotsiaalse arengu peatamiseks, võivad ettevõtted sellest võita, kuid nende töötajad mitte. Need töötajad moodustavad aga enamiku ELi kodanikest.
Loomulikult vajame me investeeringuid haridusse, koolitusse, teadusarendusse ja tehnilisse uuendusse. See on ütlematagi selge. Kui aga suure enamuse jaoks sõltub nende pääs kõrgkooli või kooli vanemate rahalistest võimalustest, ei ole antud juhul tegemist sotsiaalpoliitikaga. Me vajame võrdseid võimalusi kõikidele Euroopa Liidu kodanikele sõltumata sellest, kust nad tulevad või milline on nende perekondlik olukord. Kui Euroopa soovib ellu jääda, peame me suurendama just seda, mitte ainult majanduslikku potentsiaali. Kõige rohkem peame me suurendama noorte potentsiaali, kes vajavad juurdepääsu teadustegevusele, oskustele ja koolitusele.
Kui iga rikas isik Euroopas võib viia oma raha ühest riigist teise ilma makse maksmata, annab see kahtlemata hoobi sotsiaalsele kindlustundele. See on veel üheks hoobiks! Seega on teil õigus, kui ütlete, et me peame reguleerima ELi finantsturge.
Kõik see, härra president, räägib suuniste läbivaatamise poolt. Lõppkokkuvõttes ei ole oluline, kas me nimetame seda selliselt või mitte. Kui te viite selle sõnumi homme nõukogule, toetame me teid; kuid me toetame teid vaid juhul, kui te nii teete, härra president!
(Aplaus)
Graham Watson
faktsiooni ALDE nimel. - Härra president, sellel nädalal kohtub ülemkogu meeleheite ja lootuse vahelisel teel. Kuigi peamised raskused näivad olevat ületatud, ei ole Lissaboni leping ikka veel ratifitseeritud ja küsimused mõne selle sätte osas on veel vastuseta. Ebakindlus Venemaa, Türgi ja mõne meie Kesk ja Lähis-Ida naabri poliitilise orientatsiooni kohta on valdav. Majanduskasv aeglustub, seda painab Rootsi, Soome, Ungari või Hispaania, Argentiina või Jaapani pangasektorite kriiside negatiivne mõju SKTle. Seda suurema rõõmuga tervitatakse meie keskpankade tänahommikust kooskõlastatud tegevust.
Peale nende asjaolude on jätkuvalt meie poliitikute meeltes sellised globaalsed probleemid nagu elanikkonna kasv ja ränne, rahvusvaheline kuritegevus ja terrorism, kliimamuutus ja energiavarustuskindlus. Komisjoni poolt kliimamuutuse takistamise kohta tehtud ettepanekute kiire rakendamine on liikmesriikidele ja parlamendile kohustuseks. See probleem on väga ulatuslik.
Kõrge esindaja aruanne kliimamuutuse mõjust julgeolekule ja stabiilsusele näitab meile, et on olemas tõeline ja otsene mure sõjalise sekkumise ohu ees, sealhulgas NATO kasutamise ees energiavarustuskindluse tagamise vahendina, mida on samuti arutatud. Mõned meie liikmesriigid püüavad juba, pimestatuna lühinägelikust majanduslikust mõtlemisest, piirata oma kohustusi komisjoni ettepanekute ees. Vaadake nõukogu resolutsiooni eelnõu dokumenti - lõige 18 - ja te näete mõningaid dokumenti lisatud kõrvalepuiklevatest sõnadest.
Need kaks probleemi kannavad endas ohtu taanduda kindlusesse, mille nimi on Euroopa. Vaid sisemist solidaarsust suurendades saame me hoiduda lõksust, millesse liikmesriigid võivad sattuda, see tähendab eelistada South Streami projekti Nabucco projektile. Vaid solidaarsuse suurendamisega väljapoole liidu piire saame me nautida rahu Vahemere, selle Mare Nostrumi, või Kaspia mere piirkonnas. Einsteinil oli õigus, kui ta ütles, et rahu ei saa säilitada jõuga, seda saab saavutada vaid mõistmisega.
Me peame oma tegevusega ka eeskujuks olema. Ma loodan, et nõukogu resolutsioonis näeme me valitsuste ja Euroopa Liidu väljendatud kohustust vähendada energia tarbimist meie endi valitsus- ja institutsioonide hoonetes ja meie autopargis koos vastavate siduvate eesmärkidega selle saavutamiseks.
IPCC (ÜRO valitsustevahelise kliimamuutuste paneel) ja teised on hoiatanud tagajärgede eest, mida tegevusetus võib kaasa tuua. Me peame tegutsema ja me saame seda teha hoolimata tugevatest vastutuultest, kuna euroala majanduse alustoed on tugevad, nagu ütleb ka komisjoni president, ning sisenõudluse ja ekspordi kasv on jätkuv. Viimane on märk sellest, et Lissaboni strateegia on tõhus ning et seda peab järgima.
Me kuuleme, mida parlamendis räägitakse. Härra Wurtzi esindatav fraktsioon avaldas rahulolematust ettevõtte Unilever 12 000 ohustatud töökoha suhtes. Härra Schultz kirjutas 27 riigi- ja valitsusjuhile kirja, kutsudes neid üles muutma majandussuunda, sellega seotud ühiskondlikke norme ja saavutama suuremat sotsiaalset kaitset. Need tegevused eiravad ülemaailmses majanduses toimuvaid sündmusi, kus järjest rohkem riike on avanud oma majanduse ja kaubanduse kogukäibe suhe SKT-sse on kasvanud kiiremini kui kogutoodang. Pool meie sissetulekust laekub kaubandusest ja isegi arengumaad moodustavad kolmandiku maailma kaubandusest. Maailma majanduse integratsioon tõestab, et see ei ole mäng, kus võidab vaid üks pool. Kui ka Euroopa osa selles majanduses võib väheneda, tähendab üldine kasv, et töökohtade loomine ja jõukuse kasv jätkub. Seepärast oleme viimase aasta jooksul loonud 6,5 miljonit uut töökohta. Minu fraktsioon on selle üle pikalt arutanud ja meil on hea meel, et seda on ära märkinud Jacques Delors ja Poul Nyrup Rasmussen oma umbes 15 kuud tagasi Oportos vastuvõetud fraktsioonile PSE koostatud manifestis.
Härra Schulz, kui selles ruumis on jaanalind, ei leia me teda istekohalt nr 21 [härra Barroso istekoht]; teda võib leida istekohalt number 6 [härra Schulzi istekoht]. See selgitab, miks fraktsioon PSE on kaotanud oma endise rolli selle asutuse liikumapaneva jõuna.
Euroopa Ülemkogu peab näitama üles suuremat kiirust oma teadus- ja arendustegevuse eesmärkide saavutamisel. Innovatsioonile kaasaaitamiseks peab ta muutma turu atraktiivseks riskikapitalile ja teadlaste liikumisele. Ohu kõrvalehoidmiseks peab ta suurendama pangasektori läbipaistvust ja parandama selle järelvalvet. Härra Lenarčič, te peate pöörama tähelepanu sotsiaalsele ühtekuuluvusele ja keskkonna stabiilsusele, kuid peate tegema seda kindla teadmisega, et turud on meie võimsaimaks vahendiks elatustaseme tõstmisel.
(Aplaus)
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - Härra president, mul on hea meel, et härra eesistuja ja ka komisjoni president räägivad asjadest, mida meie vanemad, targad mehed, mõned ütleksid isegi, et paremad meie seast, kuigi ma ei pruugi tingimata selle arvamusega nõustuda, arutavad lähipäevil toimuval tippkohtumisel.
Selle asemel, et korrata kõike seda, mida minu kolleegid on eespool öelnud, kuna ma nõustun enamikuga nendest väidetest, sooviksin ma öelda, et tegemist ei ole ühe või teise, vaid kõigi kombinatsiooniga: tuleks püüda leida väljaöeldud eri ettepanekutest parimad ideed ja kasutada neid kui ainulaadset mudelit, mida Euroopa peaks järgima. Ma ütlen nii, sest meie viimase 30, ja eriti viimase 20 aasta kogemus on näidanud, et me ei saa valida ühte kahest. Ei saa saavutada majanduskasvu ilma vajaliku sotsiaalse ühtekuuluvuse ja sotsiaalkaitseta. Keskkonda ei saa kaitsta ilma piisavate investeeringuteta uutesse ressurssidesse, infotehnoloogiasse ning teadus- ja arendustegevusse loomaks uusi innovaatilisi abinõusid praegu meie ees seisvate probleemide lahendamiseks.
Samuti ei saa lahendada tööpuudust lihtsalt öeldes, et vajame rohkem töökohti. Äriühinguid ja ettevõtteid tuleb julgustada töökohti looma, investeerima raha ja jõukust koguma. Nii palju saab teha ära avalike teenustega, olgu selleks siis riiklik investeering infrastruktuuri või midagi muud. Lõpuks sõltub ikkagi kõik rohkem raha investeerivatest ning üha enam töökohti loovatest väike- ja keskmise suurusega ettevõtete juhtidest, kelle teenistuses on 62% kõigist Euroopa Liidu tööga hõivatud isikutest.
See kõik nõuab teatavat paindlikkust. Paindlikkus ei tohiks olla kõnekäänd normide või töötajate õiguste vähendamiseks. Samuti ei saa kasutada ühte halba näidet, nagu seda on ettevõtte Laval juhtum - nii halb kui see ka ei oleks - väitmaks, et kõiki tuleks kontrollida äärmise rangusega. Seda tuleks kasutada lähtepunktina, mitte lõppmänguna. Mõelge nende katsumuste üle, mis meil täna Euroopa Liidus ees seisavad: meie ebapiisav investeering vajalikku teadus- ja arendustegevusse. Parimad ja hiilgavaimad Euroopa ülikoolid lahkuvad Euroopast, et oma teadustööd ja edasist tegevust läbi viia Ameerikas, Jaapanis ja nüüd isegi Hiinas. Ja vaadakem Euroopa tööstuse ja ettevõtluse tootmise ümberpaigutamist: see ei liigu enam Euroopa teistesse riikidesse, nagu see oli 10 või 12 aastat tagasi; nüüd toimub see Euroopast väljapoole, Indiasse, Pakistani, Malaisiasse ja teistesse riikidesse.
Praegu ei peaks me keskenduma mitte sellele, kus ootamatud raskused kõrvalise olulisusega turgudel tekitavad tänapäeval lühiajalisi probleeme. Kui me vaatame tagasi majandusturgudel viimase 25 aasta jooksul toimunule, näeme, et turud toimivad tsüklitena: on madalseise ja kõrgseise. Meie peame tagama, et need nurgakivid, mille me asetame paika täna, oleksid ka 15 aasta pärast sama tugevad, et need jätkuvalt tooksid kaasa majanduskasvu ja energiavarustuskindluse. Eesti president rääkis meile eile, et Venemaa käitub praegu nagu ülemaailmse tähtsusega suurriik ning kasutab oma seisundit nafta- ja gaasiturul välispoliitika mõjutamiseks. Me peame tagama, et Euroopa Liit on solidaarne, et selle väljakutse ees mitte tagasi põrkuda, vaid sellele vastu astuda.
Meie parimaks ja hinnalisimaks varaks on meie noored. Kui me ei investeeri piisavalt haridusse ja koolitusse ega anna neile piisavalt oskusi ja võimalusi Euroopa Liidu sees, riskeerime nende kaotamisega.
Lõpuks lubage mul öelda praegusele eesistujale, et ma tahan avaldada kiitust Sloveenia noortele, eriti nendele, kes töötavad protokolliosakonnas, nende töö eest Sloveenia eesistujamaaks olemise ajal ja samuti nende lahke vastuvõtu ning kuvandi eest, mille nad Sloveeniale kui riigile andsid.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra president, daamid ja härrad, ma alustaksin sellega, mida ütles härra Schulz. Ma toonitaksin veelkord, et me ei saa anda Lissaboni strateegiale ausat hinnangut, eirates tõsiasja, et kui Euroopa on tõepoolest peamine võitja globaliseerumisest, on võidud väga ebaühtlaselt jaotunud. Lisaks ei ole majanduskasv kuidagi lahendanud töötavate vaeste probleemi; vastupidi, hoolimata töökohtade arvu ja majanduskasvust on suurenenud töökohtade ebakindlusest põhjustatud vaesus.
Meie Euroopa Parlamendis kutsusime oma resolutsioonis selgelt üles kehtestama sektorite miinimumpalgad, millega peaksid hakkama tegelema komisjon ja nõukogu; ning komisjon peaks ka hindama Lissaboni strateegia tulemusi suureneva sotsiaalse tõrjutusega seotud probleemi valguses. See vaesuse indikaator on meie resolutsiooni lahutamatu osa ja ma leian, et on kahetsusväärne, et ei nõukogu ega komisjon ei ole siiani reageerinud nendele Euroopa Parlamendi otsustele.
(Aplaus)
Pöördudes kliima ja energia teema juurde, olin ma ausalt öeldes vapustatud, kui Saksamaa valitsuse esindaja vaid mõned päevad enne kevadist tippkohtumist teatas Brüsselis, et keskkonnapoliitika tuleks hoida lahus tööstus- ja majanduspoliitikast. Selle arvamusavalduse tegi Saksamaa keskkonnaministeeriumi riigisekretär härra Machnik, keda minu saksa kolleegid kahtlemata teavad. Saksamaa keskkonnaministeeriumil ilmselt puudub tegelik arusaam sellest, mida säästvus tegelikult tähendab.
Järelikult ei valmista üllatust, et Saksamaa valitsus jätkab vastuseisu CO2 piirangutele sõidukitel, et see ei poolda komisjoni kavandatud ühist energiaturgu ja et see püüab organiseerida "heitkogustega kauplemise uute määratluste” vastast liitu.
Pean kahetsusega nentima, et nendel läbirääkimistel on Saksamaa osaliselt unustanud, millised otsused eelmise aasta kevadisel tippkohtumisel vastu võeti. Mõned selle poliitilistest suundadest on täielikult vastuolus eelmise aasta tippkohtumise lõpptulemustega. Ma ei ole näiteks kindel, kas taastuvenergiale omistatud uue prioriteedi mõiste - mis näib olevat nii ühemõtteline - on ikka tõesti piisav tagamaks säästlikkuse energia ja kliima valdkonnas.
Ka Vahemere Liit tekitab minus küsimusi. Vahel võib jääda mulje, et nii nagu need suured gaasitehingud Venemaaga, ma pean silmas gaasijuhtmeid North Stream ja South Stream, on ka Vahemere Liit tõestuseks sellest, et ühtne Euroopa Liidu energiapoliitika ja energiavarustuskindlus ei ole lihtsalt võimalik. Kui ülemkogul ei õnnestu püüda seda probleemi lahendada, ei suuda ta oma kohustusi täita.
(Aplaus)
Gabriele Zimmer
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra president, täna tähistame me Euroopa Parlamendi 50. aastapäeva. See peaks võimaldama tulevasel tippkohtumisel anda sellele parlamendile viimaks algatusõigus!
Ma usun, et Euroopa Parlamendi 50. aastapäev on sobiv võimalus minule ja minu fraktsioonile, selgitamaks, et ei nõukogu ega komisjon ei peaks arvama, et parlament on tulevikus sõnakuulelik ja leplik ning et temalt kuuleb vaid meelitusi. Meie ülesanne on endiselt seista nende inimeste eest Euroopa Liidus, keda sageli eiratakse: nende 70 miljoni või enama inimese eest Euroopa Liidus, kes elavad vaesuses või vaesuse piiril, sealhulgas 19 miljoni lapse eest.
Kui Euroopa Ülemkogu, nagu me aru saame, võtab vastu komisjoni aruande uuendatud Lissaboni strateegia kohta ja õnnitleb end omaenda edu puhul, peaks see pühendama enam kui mõne rea nendele ELi kodanikele, nendele lastele, kes Lissaboni strateegia edusammudest üldse mingisugust kasu ei saa.
Strateegia suund ja prioriteedid on valed, nagu on seda ka sellest tulenev poliitika! Härra Watson, see ei ole meie protest ettevõtete Unilever, Thyssen-Krupp, Nokia ja paljude teiste ülemaailmse agressiivse ja ebarealistliku tegutsemisviisi vastu, vaid komisjoni ja nõukogu keeldumise vastu seista vastu väga agressiivselt käituvatele suurtele korporatsioonidele ja anda vajalik prioriteet nende töötajate ja sotsiaalselt tõrjutute kaitsele.
Mul ei jää üle muud, kui nõustuda Euroopa vaesuse vastase võrgustikuga, kui see kurdab, et vaesuse vastase võitlemise, sotsiaalse tõrjutuse ja kasvava sotsiaalse lõhestumisega ei püüta ikka veel tegeleda.
Võrgustik esitas 10. märtsil kevadisele tippkohtumisele neli küsimust ja Euroopa Parlament peaks need küsimused heaks kiitma. Kuidas te täpselt Lissaboni strateegia sotsiaalset mõõdet tugevdada kavatsete? Milliseid konkreetseid tegevusi on kavandatud, et täita oma kohustust "avaldada otsustavat mõju vaesuse väljajuurimiseks”? Oletagem, et 18,9 miljonit nendest, kes on ametlikult vaesed (78 miljonit), on tööga hõivatud, milliseid meetmeid on kavandatud hõivatute vaesuse vastu võitlemiseks? Milliseid meetmeid on kavandatud tagamaks, et energiahindade tõus ei sea ohtu sotsiaalset ühtekuuluvust? Need neli küsimust on, ma usun, põhilised, kui majanduskasv saab tõepoolest olema säästev nii sotsiaalselt kui keskkonnaalaselt.
Jens-Peter Bonde
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra president, nõukogu eesistuja ja komisjoni president, olen teinud koos oma iiri kolleegi Kathy Sinnott'iga ettepaneku muuta Lissaboni lepingu uut protokolli enne selle lõplikku vastuvõtmist. See kuulutaks ebaseaduslikuks Euroopa Kohtu poolt 2007. aasta 18. detsembril vastu võetud pöördelise otsuse.
Üks Läti ettevõte tahtis ehitada Rootsis kooli Läti töötajatega, kellele maksti vähem, kui oleks makstud Rootsi töötajatele samaväärse töö eest. Rootsi ametiühingud kehtestasid blokaadi. Sellist tegevust peab Euroopa Kohus nüüd ebaseaduslikuks. Ainult asutamislepingu põhimõtet kaupade ja teenuste vaba liikumise kohta võib reguleerida streigiõiguse kui teise põhiõigusega, kui on olemas oht avalikule julgeolekule, korrale või tervisele. Normaalne palk ei tähenda midagi. Kollektiivläbirääkimised ei tähenda samuti midagi. Skandinaavia kaitstud paindlikkuse kombineeritud mudeli, vabatahtliku ametiühingute ja tööandjate vahelise koostöö võib tarbetutena kõrvale heita.
Iirimaal asuvates välisettevõtetes töötavad võõrtöölised saavad nüüd töötada Iirimaal kehtestatud miinimumpalgaga 9 eurot tunnis. Iiri ametiühingutel on seadusega keelatud selle kohtuotsuse vastu astumine, välja arvatud miinimumpalga ohustamise puhul. Olukord minu kodumaal on isegi halvem, kuna meil ei ole kindlaksmääratud miinimumpalka.
See kohtuotsus on suur õnnetus ja see tuleb annulleerida uue sõnastusega aluslepingutes või õiguslikult siduvas protokollis. Meie ettepanekuga võib tutvuda minu kodulehel. Ma käin Eesistujariik Sloveeniale ja komisjoni presidendile tungivalt peale, et nad antud küsimuse tippkohtumisel tõstataksid.
Mul on komisjonile ja nõukogule üks küsimus: millal me saame konsolideeritud asutamislepingu, mis võimaldab meil selle sisust aru saada?
Jana Bobošíková
(CS) Daamid ja härrad, ma arvan, et homsel tippkohtumisel peaksid riigipead ärkama ja tunnistama, et Euroopas CO2 tootmise vähendamine 20% võrra ja taastuvenergia suurendamine 20%-ni 12 aastaga on utoopiline idee. Kui me paneme Euroopa tööstustele peale edasised kitsendused, seame me ohtu nii ettevõtete konkurentsivõime kui tööhõive ja lõpuks nihkuvad investeeringud riikidesse, mis ei kehtesta kliimaga seotud tõkkeid.
Lisaks öeldule, selle asemel, et pidada usutavaks absurdseid jutte selle kohta, et Aafrika ja Aasia põgenikehulgad tungivad Euroopasse, kuna kliima sunnib neid kodunt lahkuma, peaksime me mõtlema oma poliitiliste otsuste üle, mis teevad Euroopast sihtkoha väljarändavate vaeste, kuid mitte oskustöötajate jaoks.
Ma olen veendunud, et me peaksime keskenduma innovatiivsetele protsessidele, mis energiamahukat tootmist vähendaksid. Me peaksime eelistama ja toetama kogemustega kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu (haritlased ja professionaalid) kogemusteta kõrge kvalifikatsiooniga tööjõule. Me peaksime samuti lahti saama põhjendamatust hirmust tuumareaktorite ees. Kui nõukogu soovib tegutseda kodanike huvides, peaksid riigid investeerima teadus- ja arendustegevusse ning haridusse just tuumaenergeetika valdkonnas.
Giles Chichester
Härra president, Euroopa Ülemkogu istungjärku iseloomustab seekord üldiselt levinud suur majanduslik ebakindlus. Tippkohtumisel arutatakse veel vaid kaks aastat kehtiva Lissaboni tegevuskava ajakohastamist On väga oluline, et valitsusjuhid ei lubaks endale laskumist eneseõnnitlustesse.
Vabakaubandus ning vaba ja avatud konkurentsi põhiprintsiibid, mis peavad toestama Euroopa Liitu, on tõeliselt ohustatud. Selles valguses oli mul heameel lugeda hiljuti ajalehest The Financial Times komisjoni presidendi märkusi, milles ta tõstatas küsimuse suureneva protektsionismi hirmuäratava tondi eest Euroopas. Kui temalt küsiti, kas selline arvamus on levinud, ütles ta: "Jah, ja ma kardan, et see levib veelgi laiemalt ning ei ole valdav mitte ainult Euroopas vaid igal pool. Poliitilised jõud, mis seni olid traditsiooniliselt vabaturu poolt, on täna, viisakalt öeldes, ettevaatlikumad”.
Seega on olemas tõusev protektsionismi oht ja eriti selge on see siis, kui me kuuleme seda retoorikat teiselt poolt Atlandi ookeani, presidendivalimiste kahelt finalistilt. Olgem ausad, Euroopal on globaliseerumisest palju rohkem võita kui kaotada. Ajakirjas The Economist kurdeti hiljuti mõne Euroopa liidri globaliseerumise vastase sõnavõtu üle. Selles märgiti, et tegelikkuses võidavad globaliseerumisest Euroopa kodanikud, odava impordi, madala inflatsiooni ja madalate intressimäärade läbi. Ja hoolimata India ja Hiina esiletõusust, kasvas, ehkki vaid pisut, perioodil 2000-2006 ELi osakaal kogu maailma ekspordist.
Prantsusmaal, kus protektsionistide hääled on ehk kõige selgemalt kuulda, märgiti ühes hiljutises raportis, et ainult 3,4% 2005. aastal kaotatud töökohtadest võis olla tingitud niinimetatud offshore-tehingutest. Seega peaksime me nägema seda probleemi õiges perspektiivis ning toetama komisjoni presidendi kindlat seisukohta antud küsimuses. Euroopa on edukas rahvusvahelistel turgudel ainult siis, kui ta parandab oma konkurentsivõimelisust, uuendab põhjalikult oma tööturge ja asub tõsiselt vastu kahjulikele ettevõtluseeskirjadele nii ELi kui riigi tasandil.
Ajakirjas The Economist esitati küsimus: Kas tänapäeva poliitikud on kunagi piisavalt ausad, et öelda inimestele, et globaliseerumine on Euroopale või neile endile kasulik? President Barroso on olnud aus; nüüd on ELi liidritel aeg teda toetada.
Robert Goebbels
(FR) Härra president, daamid ja härrad, reaalne elu on Euroopa Liidule järele jõudnud. 2007. aasta kevadisel tippkohtumisel võis EL 27 veel unistada ideaalsest maailmast. Euroopas oli taas eesmärgiks majanduskasv; tööpuudus vähenes; tööhõive oli tõusuteel; avaliku sektori eelarvepuudujääk vähenes; Euroopa Ülemkogu tutvustas kliimamuutusega võitlemisega seoses teostamatutena näivaid eesmärke; ja Bali konverentsil tehti Euroopale ülesandeks olla teejuhiks kogu ülejäänud maailmale.
Augustis puhkes aga eluasemelaenu kriis, mis jätkuvalt riike laastab. Pankade ja kindlustuskompaniide järel on nüüd ka investeerimisfondid üldises majandussegaduses. Näidates üles oma ükskõiksust ettenägematute kulude katmise suhtes, on keskpangad muutunud spekulantide poolt põhjustatud "tulekajude” kustutajateks. Juhtivad keskpangad on taas olnud sunnitud süstima miljardeid dollareid raharinglusse, et "tegeleda survega likviidsetele varadele” nagu finantsmaailmas diskreetselt öeldakse.
Selle hinda maksab üldine majandus. Üldised kitsendused krediidile on majanduskasvu aeglustanud. Meie ees terendab majanduslik surutis; EKP kihutab mõõdukusele töötajaid, kelle ostujõudu energia ja toiduainete kõrgemad hinnad järk-järgult vähendavad. Teisalt ei tasustata noid ebaõnnestunud finants- ja tööstusgeeniusi sugugi mitte nii mõõdukalt. Dollari kurss on rekordiliselt madal ja toornafta barreli hind rekordiliselt kõrge. Majanduskasvu prognoose tõmmatakse järjest madalamale.
Hoolimata sellest muutuvast keskkonnast klammerdub president Barroso olemasolevate integreeritud suuniste külge, justkui oleks need kivisse raiutud. Bali tippkohtumisel ei võetud eurooplaste poolt väljapakutud üllaid eesmärke arutlusse. Ameeriklased, jaapanlased, kanadalased ega isegi austraallased, hoolimata sellest, et nad allkirjastasid Kyoto lepingu, ei pooldanud ühtki kokkuleppelist eesmärki; sama meelt olid ka hiinlased, indialased, brasiillased, ja venelased. 2009. aastal Kopenhaagenis toimuva kliimakonverentsi töökava on sarnastest dokumentidest nõrgim. Komisjonil puudus igasugune soov viia 2007. aasta tippkohtumisel vastuvõetud otsused vastavusse tekkinud tegelike probleemidega.
Mitmedki mõistlikud hääled teevad end sellegipoolest komisjonis kuuldavaks. President Barroso võtab avameelselt sõna tööstusvaba Euroopa idee vastu. Asepresident Verheugen rõhutab, et tuleb vastu võtta selged paindlikud otsused, mis ei toetaks Euroopa deindustrialiseerimist. Energiasektori ettevõtjatel ei ole mingisugust probleemi CO2 sertifikaatidega. Kuna nende kliendid on nagu vaha nende käes, kannavad nad lisakulud lihtsalt neile üle. Tehase ja alumiiniumi sektorites ja teistes ülemaailmsel turul tegutsevates energiamahukates tööstussektorites ei kajastu üldkulud hinnas, vaid mõjutavad kindlasti ainust järelejäänud sõltuvat muutujat, milleks on töökohad. See valikuvõimalus põhjustab kiiresti ettevõtete ümberasumise riikidesse, kus sotsiaal- ja kliimaeeskirjad ei ole nii ranged kui Euroopas. Maailma kliima ei võidaks ilmselt midagi, eurooplastele sellega tehtud kahju oleks aga tohutu.
2007. aasta tippkohtumisel võeti vastu mõned julged otsused, kuid need ei olnud kooskõlas tegeliku olukorraga EL 27-s. Biokütuste eesmärgi saavutamine üksi oleks teinud keskkonnale rohkem halba kui head ning tarbijad oleksid sellest kindlasti kaotanud. Järgmine tippkohtumine peab kohandama need otsused kogu maailmas valitseva uue majandussituatsiooniga ja määratlema keskkonnapoliitika, mis ei kanna endas kujutlust sellest, nagu Euroopa Liit üksi suudaks kanda kliimamuutuse vastase võitluse koormat.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Härra president, energiavarustuskindlus peaks olema loomulikult Euroopa Liidu energiapoliitika üheks võtmesõnaks. Energiavarustuskindlust saab saavutada vaid läbi ühistegevuse, koostöös teistega ning ainult siis, kui Euroopa Liit räägib ühel häälel. Nabucco gaasijuhtme, Euroopa jaoks strateegilise tähtsusega projekti puhul seda põhimõtet järgitud ei ole.
Minu arvates tuleks see probleem tõstatada eeloleval ülemkogu kokkusaamisel ning viimane peaks tagama gaasijuhtmega seotud küsimustes liidu ühtse käitumise. Samuti tuleks meeles pidada, et teine gaasijuhe, mille rajamist toetavad mitmed Euroopa riigid, võib tähendada, et Nabucco projekti ei ole enam võimalik praktilistel kaalutlustel täita. Vajalikud gaasivarud lihtsalt puuduvad.
Seepärast soovin ma esitada Euroopa Liidule ühe küsimuse. Kas liidu energiavarustuskindluse edendamiseks ei oleks võimalik toetada seda gaasitoru lihtsalt Euroopa Liidu fondidest? Sarnaselt toimiti strateegiliselt tähtsaks peetud Galileo projekti puhul.
Ryszard Czarnecki
(PL) Härra president, ma sooviksin parlamendile meenutada, et Lissaboni strateegia, millele Härra Barroso nii kõvasti kiidulaulu laulis, pidi kavandatult võimaldama meie majandusel jõuda järele Ameerika Ühendriikide omale. Kahjuks viitab kõik see, mida me näeme, kuuleme ja kogeme sellele, et meil mitte ainult ei ole õnnestunud jõuda järgi Ameerika Ühendriikidele, vaid et me saame lüüa ka Aasialt. Edu kuulutamise asemel tuleks seega selgelt välja öelda, et Lissaboni strateegiat järgides osaleb liit võidujooksus, mille võitmiseks tal kavatsustki ei ole.
Kui soov muuta Euroopa majandus dünaamilisemaks ja tõhusamaks tõepoolest olemas oli, ei oleks Euroopa Komisjon võtnud tarvitusele meie majanduskasvu takistavaid tõkkeid, nagu ta seda viimastel aastatel on teinud. Ma viitan teenuste pakkumise vabadusele üle kogu Euroopa Liidu territooriumi ja töövõtuvabadusele sätestatud piirangutele. Me kas suhtume põhimõttelistesse avaldustesse tõsiselt või me lihtsalt teeskleme. Võime kanda ette lööklauseid ja kinnisilmi tegelikkust kirjeldada, astudes tegelikult samal ajal samme, millel on väidetule vastupidine mõju ja mis arengut takistavad.
Komisjon vastutab majanduse ülereguleerimise, ülemäärase hulga direktiivide ja järeleandmiste eest ning kõige eest, mis on seotud majanduse muutmisega liigselt sõltuvaks bürokraatiast, sealhulgas Euroopa bürokraatiast. Mis puutub kliimamuutusega võitlemisse, täpsemalt süsinikdioksiidi heitkogustesse, siis me ei soovi, et selle püüdluse hind lasuks liigse koormana uute liikmesriikide majandusel. Selle lubamine tähendaks imiku väljaviskamist koos vanniveega.
Claude Turmes
(DE) Härra president, sotsialistidel on loomulikult õigus öelda, et rikkuse jaotumine Euroopas viimastel aastatel ei ole hästi õnnestunud ning loomulikult on Robert Goebbelsil õigus nõuda teistsugust suhtumist spekulatsiooni ja miljardite eurode raiskamisse.
Ma sooviksin siiski hoiatada sotsiaal- ja keskkonnaalaste probleemide vastandamise eest, nagu sotsialistid ja paljud teised selles parlamendis jälle kord püüavad teha. Me seisame vastu mõjuringkondadele, mis koosnevad teraseparunitest, alumiiniumiparunitest ja keemiatööstusparunitest.
Mida need mehed tahavad? Reeglina on need mehed! Need mehed tahavad õõnestada põhimõtet "saastaja maksab”. See põhimõte on selgelt vastuvõetamatu nendele tööstusharudele, kes saastavad praegu kõige rohkem ja kes soovivad saastemaksuvabastust, sest mida muud CO2 saastekvootidega kauplemine endast kujutab. Mis edasi juhtub? Juhtub see, et terase, alumiiniumi ja keemistööstuse rahvusvahelist arendamist ei toimu.
Seepärast vajame me järgmist mudelit. Esiteks peab müük toimuma 100%-liselt enampakkumise teel. Teiseks, need fondid peavad olema hüpoteegiga koormatud, nagu juhtus Taanis 1990date algul, CO2 maksust saadud tulud reinvesteeritakse terasetööstuse ja teiste Euroopa energiamahukate ettevõtete uuendamisse. Kolmandaks, ja ma arvan, et peaksime selle punkti kallal töötama koos Prantsusmaa presidendiga, vajame me loomulikult trahve võõrriigi keskkonnareostuse takistamiseks väljaspool siseturu piire, teistel kontinentidel.
On väärarvamus, et igal väljaspool Euroopat asuval terasetehasel on halvemad keskkonna- ja energiastandardid kui praegu Euroopas asuvatel tehastel. See ei ole tõsi ja seega mõjuvad igasugused ühe riigi sanktsioonid teise vastu vaid juhul, kui need on läbipaistvad. Käsikäes tegutsevad sotsiaal- ja keskkonnapoliitika - see on meie tulevik.
Eva-Britt Svensson
(SV) Härra president, komisjoni ja nõukogu poolt täna esitatud kuvand annab pildi täiesti teistsugusest tegelikkusest kui see, milles enamik meie kodanikke elab, tegelikkusest, milles vaesus ja lõhed eri elanikurühmade vahel on suurenenud. Meile räägitakse, et üha enam inimesi on leidnud töökoha, kuid meile ei räägita, milliste töökohtade arv on suurenenud. Need on peamiselt vähetasustatud töökohad, mis ei võimalda inimestel ennast ja oma lapsi ülal pidada. Need on juhuslikud töökohad ebastabiilsete tööhõivetingimustega. See ei ole ühiskonnamudel, mida me vasakpoolsetena soovime või vastuvõetavaks peame.
Me teame, et võime käia ka teisi teid, teid, mis viivad solidaarsuseni ja õigluseni ning ühiskonnani, mis on mõeldud kõikidele meie kodanikele. Lootus sotsiaalsele Euroopale sai hoobi, kui Euroopa Kohus langetas oma otsused Vaxholmi ja Viking Line'i kohtuasjus. Langetatud otsused näitasid täiesti selgelt, et ELis on liikumisvabadus ning siseturu nõudmised ja huvid töötajate huvidest tähtsamad. Kohtuotsuste tulemuseks on sotsiaalne dumping. Eri riikide töötajad mängitakse teineteise vastu. Vastutustundlikud tööandjad, kes tahavad maksta korralikku palka ja pakkuda mõistlikke töötingimusi surutakse konkurentsist välja. Euroopa Kohus ei jäta selles osas vähimatki kahtlust. Kuid miks jäävad komisjon ja nõukogu siinkohal passiivseks? Milleks kiita heaks alusleping, mis tugevdab veelgi turu huve töötajate omade vastu?
Vaxholmi kohtuotsus andis kolm selgesõnalist vastust: esiteks, liikmesriigid ei või otsustada tööturu küsimuste üle; teiseks, töötajad ei saa otsida tuge vaidlusest, mis lõhestab siseturgu - sellega kohus võtab töötajatelt nende ainsa tõhusa vahendi, millega kaitsta põhimõtet "võrdse töö eest võrdne palk”; kolmandaks võivad ELi riikides tegutsevad madalama palgatasemega ettevõtted saada õiguse saata oma töötajaid teistesse riikidesse töötama sama madala palga eest.
Ametiühinguorganisatsioonid, poliitilised organisatsioonid, valitsusvälised organisatsioonid ja miljonid tavalised inimesed on tunnistanud inimeste jaoks eksisteeriva Euroopa võimalikkust, kuid millal komisjon ja nõukogu seda tunnistavad?
Johannes Blokland
(NL) President Barroso rääkis inflatsioonist. Inflatsioon on tont, mis taas liikmesriike ohustab. 3,2%-ga on see kindlalt üle eesmärgiks seatud 2%-st, mis on murettekitav areng, areng, mida ergutab palgatõus, nagu näiteks Hollandis. Eelmisel aastal peetud arutelul kevadise tippkohtumise ettevalmistamiseks andsid tooni heaoluriikides kavandatavad reformid. See oli äärmiselt mõistlik. Heaoluriigid on oma põhiomadustelt muutunud. Mitmed liikmesriigid on selle probleemiga tulemuslikult tegelenud ning nende olukord on paranenud.
Härra president, väljavaated ei ole head. Inflatsioon on liiga kõrge, toormaterjali hind on tõusuteel ja keskpangad on pidanud hiljuti ära hoidma krediidikriisi suure laenukoormaga finantsturgudel. Tarbijate usaldus peab taastuma.
Härra Trichet ütles eelmisel nädalal, et vastavalt rahanduspoliitika seisukohale jätkab Euroopa Keskpank liikumist oma eesmärgi, stabiilsuse säilitamise poole ja Euroopa Keskpank peab sellega iseseisvalt hakkama saama, nagu ka Rahvusvahelise Valuutafondi uus prantslasest juht väidab. Selle poliitika toetamine palgatõusude kontrollimise garanteerimise näol toimub aga liikmesriikide endi äranägemisel.
Kas nõukogu eesistuja saab otsustada nõukogu poolt olukorda uue pöörde toomiseks rakendatavate täiendavate meetmete üle? Kas me võime loota, et võetakse tarvitusele meetmed kontrollimaks ülikiiret palgatõusu? Tänan teid väga.
Andreas Mölzer
(DE) Härra president, näib, et üheks kevadise tippkohtumise teemaks saab Vahemere Liit, mille puhul ei ole siiani selgitatud ei selle struktuuri, raamistikku ega isegi selle rahastamist. See arutelu võib kõrvale lükata isegi teised peamised majandusküsimused, nagu näiteks Lissaboni strateegia rakendamine või kuidas ergutada majandust, olles silmitsi rahvusvahelise finantskriisiga.
Kõigepealt oli meil Balti Nõukogu, seejärel Euroopa-Vahemerepiirkonna partnerlus. Mereäärsed piirkonnad teevad koostööd mitmel moel. Väide, mille kohaselt Vahemere Liit tugevdab valitsustevahelist koostööd ebaseadusliku sisserände vastu võitlemisel, on minu arvamust mööda petlik.
Samuti oleks vale Aafrika riikide edasine rahaline toetamine naabrussuhete edendamise katte all ilma vastavate tingimuste kindlaksmääramiseta. Arvutute põgenikehulkadele kodu- või transiitriikideks olevad Aafrika riigid on vastu võtnud suure koguse arenguabi ilma, et nad oleksid näidanud üles vähimatki valmisolekut oma elanike tagasikutsumiseks. Üldjuhul peaks seepärast finantsabiga kaasnema lepingutingimus kutsuda tagasi ebaseaduslikud põgenikud või võtma vastu meetmepakette ebaseadusliku väljarände takistamiseks.
Marianne Thyssen
(NL) Härra eesistuja, härra komisjoni president, härra parlamendi president, daamid ja härrad, kui me vaatame kevadise tippkohtumise kava, leiame me peaaegu täieliku nimekirja sotsiaal-majanduslikest ja ökoloogilistest probleemidest, millega meie põlvkond peaks tegelema, kui me tahame võtta vastutust nende ees, kes tulevad pärast meid globaliseerumise, kliimamuutuse, tehnoloogiliste arengute ja demograafilise vananemise ajajärgul.
Kahtlemata vastutame me selle saavutamiseks vajalike eesmärkide ja seisukohtade eest ning loomulikult eeldame, et kõik ka teevad seda, mida nad on lubanud teha ning et kõikidele poliitilistele tasanditele avaldatakse piisavat survet, et vastavaid tulemusi saavutada.
Lissaboni strateegia grupikoordinaatorina sooviksin ma öelda, kuivõrd kõrgelt me hindame seda, et komisjon on esitanud Ühenduse Lissaboni kava. Me toetame täielikult kõiki 10 punkti ja samamoodi ka Väikeettevõtete seaduse väljakuulutamist. Viimast siiski tingimusel, et Väikeettevõtete seadus sisaldab midagi enamat kui kiidulaulu VKEle. Härra president, see seadus peaks seega tähendama enamat, kui seda on Santa Maria da Feira istungil mõned aastad tagasi vastuvõetud Euroopa väikeettevõtete harta. Et oma ülesannet täita, peab Väikeettevõtete seadus tagama, et VKEdele luuakse parim võimalik tegutsemiskeskkond, ja seda nii väga väikeste, väikeste kui keskmise suurusega ettevõtete puhul.
Selle eesmärgi saavutamisel on üks väga oluline tingimus ja seda tuleb rakendada igas staadiumis konkreetsete või lihtsustamismeetmete puhul: mõelge esmalt väikselt. Pidage VKEd lähtepunktiks, mitte erandiks ja laske meil pidada seda siduvaks põhimõtteks, nii et see lõpuks ometi saab millekski enamaks kui lihtsalt loosung. Vaid sel viisil pääseme me ettevõteteni, kes moodustavad suurema osa meie majanduskeskkonnast ja mis on veelgi tähtsam, kes on suurimateks tööandjateks ka praegusel hetkel loodavate töökohtadega.
Komisjoni ja nõukogu liikmed, oleks väga hea, kui homme toimuval kevadisel Euroopa Ülemkogu istungjärgul selles siduvas põhimõttes lõplikult kokku lepitaks. Tänan teid tähelepanu eest.
Harlem Désir
(FR) Härra president, härra komisjoni president, daamid ja härrad, kevadise tippkohtumise eelõhtul valitseb majanduses ärevus, turud dereguleeritud, aktsiaturud lõhkevad, majanduskasv väheneb. See on rahvusvaheline kapitalism, mis turgude kapriisi ajel loob jõukust või hävitab väärtuse, spekulatiivsed mullid, finantstuletised ja hullunud ettevõtjad, kes, muide, teevad lihtsalt seda, mida neil palutakse teha, s.o. saada maksimaalne kasum minimaalse ajaga.
Kuigi turud selliselt toimivad, ei saa ükski inimühiskond selliselt elada. Igal juhul on see nähtus, mis võib anda Euroopale oma tähenduse globaliseerunud turul: Euroopa, mis ilmselt ei suuda täielikult seda majanduslikku ärevust vältida, Euroopa, mis on ise üks peamistest osalistest globaliseerumisprotsessis, mis sageli talle ka kasulik on. Euroopa leiab üldjuhul globaliseerumisest oma tähenduse ja kutse tasakaalustada hullunud kapitalismi riikliku reguleerimise, majanduse stabiliseerimise ja aktiivse riikliku poliitikaga, et toetada tõelise majanduse kasvu, riiklikke ja erainvesteeringuid innovatsiooni ja Euroopa infrastruktuuri. Näiteks peaks rahanduspoliitika kaitsma stabiilsust, mida see ka teeb, kuid see peaks ka ergutama majanduskasvu ja reguleerima võrdsust parimal võimalikul moel, et kaitsta meie eksporti. Hetkeolukord meile seda aga kahjuks veel ei luba.
Lõpuks kõige olulisemast. Meie fraktsioon rõhutab, et EL peab tasakaalustama seda destabiliseeritud majandust tulemusliku sotsiaalkaitse, kindlate avalike teenuste ja töötajate garanteeritud sotsiaalsete õigustega.
Härra president, Euroopa tegevus peab järjest enam olema seotud ennetamise ja kaitsmisega: ta ei saa käituda vaid siseturuna suurel üldisel turul, ta peab olema sotsiaalselt teadlikum. Sel moel on võimalik võita tagasi ka kodanike toetus ja usaldus.
Me toetame praegu Lissaboni strateegiat, mis oma põhiolemuselt toetub nendele kolmele tugisambale, mida olete siin juba eelnevalt maininud. Kuid teie sõnad peavad olema tegude, tegeliku ELi poliitikaga, kooskõlas - vastasel korral jäävad teie sotsiaalsed eesmärgid tühjaks.
Seetõttu, ja ka põhjusel, et neid saab kasutada projekti katsetamiseks, oleme me kutsunud üles suuniste taasläbivaatamisele. Kuna tegemist on siinkohal väga olulise teemaga, palume me teilt eraldi lasta Euroopa sotsiaalprogramm käiku uuendatud kujul. Näiteks peaks komisjon võtma oma seisukoha Lavali juhtumi suhtes. Ta peab kasutama oma algatusvolitusi tegemaks ettepaneku töötajate lähetamist käsitleva direktiivi parandamiseks. Euroopa töönõukogu direktiiv tuleks põhjalikult üle vaadata selleks, et oleks võimalik sotsiaalse dialoogi tekkimine peamistes restruktureerimisega silmitsi seisvates gruppides ning et see oleks tulemuslik ja ajakohane. Tööaja direktiiv tuleks taas läbi vaadata, kohandada see võitluseks selle rikkujate ja liigsete töötundide kuritarvitamise vastu. Juhusliku töösuhte vastu võitlemiseks peab võtma vastu ajutise töö direktiivi. Tuleb käivitada ulatuslik elukestva õppe programm, et viiendat tugisammast, viiendat põhivabadust, ei hoitaks vaid valitutele, vaid et see võimaldaks kõikidel inimestel oma potentsiaali töötajatena tulemuslikult rakendada, võimaldades neil kohaneda muutustega majanduses ja tööturul.
Härra komisjoni president, meie sõnum on järgmine: kasutage oma algatusvolitusi aitamaks nõukogul vastu võtta ulatuslikku programmi Euroopa sotsiaalse mõõtme jaoks.
Lena Ek
(SV) Härra president, on raske võtta vastutust Euroopa tuleviku suhtes. Me peame tulema toime globaliseerumisega ja konkurentsiga, mida see endaga kaasa toob. Peame tulema toime demograafiaga seotud keeruliste probleemidega, pensionäride buumiga ja elanikkonna arvu vähenemisega aastaks 2020, ehk samaks aastaks, mil me kavandatult peaksime olema saavutanud püstitatud keskkonna ja kliimaga seotud eesmärgid, st 20-20-20 eesmärgid. Me peame tagama, et Euroopas toimuks majanduslikult säästev areng. Lissaboni strateegiast esile kerkivaid küsimusi arutades on mul hea meel selle üle, et see esindab laiaulatuslikku seisukohta säästva majandusarengu, majanduskasvu, keskkonnavastutuse ja sotsiaalse vastutuse poliitika kohta.
Me näeme, et kombineeritud jõupingutused on tulemuslikud. See on hea. Me näeme samuti, et kombineeritud strateegia on äärmiselt oluline. Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel käivitatud koostöö on mõõtmatult oluline.
Ma sooviksin pöörata tähelepanu uuele valdkonnale, mis lülitati selle aasta resolutsiooni, nimelt transpordipoliitikale, millest kliimaga seotud eesmärkide ja majanduskasvu valguses palju sõltub. Me oleme olukorras, kus saame luua Euroopas rohkem töökohti tulemusliku, säästva ja keskkonnaalaselt konkurentsivõimelise transpordipoliitika abil.
On tõsiasi, et eri poliitikavaldkonnad on omavahel ühenduses. Ei ole mõtet avaldada arvamusi 20-20-20 kliimapoliitika eesmärkide osas, kui need ei kajastu ka Lissaboni strateegia kohta avaldatud nõukogu resolutsioonis. Seepärast loodan, et kui me näeme kevadise tippkohtumise tulemusi, leiame me eest laihaardelise poliitika, millel on vastus nii majanduskasvule kui ka kliimapoliitikale. See, mu sõbrad, on ülesanne!
Mario Borghezio
(IT) Härra president, daamid ja härrad, eelseisval Euroopa Ülemkogu kohtumisel peab heitma tõsise pilgu finantsturgude üleilmsele ebastabiilsusele.
"Euroland” näib vaaruvat Itaalia, Kreeka, Hispaania ja Prantsuse võlakirjadest Saksa omadesse kaduvate rahalainete surve all. Itaalia ja Saksa võlakirjade vahe on suurenenud enam kui 63 baaspunktini, nagu see juhtus ka 1999. aastal, mil näis, et Itaalia tõenäoliselt ei suuda Maastrichti kriteeriumidele täpselt vastata.
Ka eilsel võlakirjamüügil Itaalias oli väga vähe pakkumisi. Ajaleht The Telegraph kirjutas 6. märtsil, et suur investeerimispank, mis spekuleeris arbitraažide abil Itaalia võlakirjade ostu- ja müügihindade ning krediidituletisinstrumentidega, oli sunnitud kõik oma võlakirjad likvideerima. Itaalia riigikassa pidi sekkuma selleks, et võlakirjade väärtust toetada.
Finantsringkondades on mõnda aega olnud liikumas kuuldusi Itaalia väljaastumise kohta eurotsoonist. Kas sellel on tõepõhi all? Euroopa on nõrk ja riikide valitsused peavad kahekordistama oma jõupingutusi maadeldes väga tõsiste probleemidega ja mitte Brüsseli tehnokraatide kavandatud väsinud, mõttetute meetmetega; valitsused peavad vajadusel pigem sekkuma kui võtma abinõudena tarvitusele selliseid iganenud lahendusi nagu näiteks maksude vähendamine ja likviidsussüstid.
Selle asemel tuleks kuulata inimeste ja kohalike kogukondade arvamust! Pöördugem tagasi tegeliku majanduse poole ja andkem töötajatele osa nende ettevõtete ühisomandist!
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Härra president, härra eesistuja, kevadised tippkohtumised on jätnud minule väga halva mulje. On tõsi, et me tähistame Euroopa 50. aastapäeva ja on hea, kui selliseid asju meeles peetakse. Härrased, ma mäletan ka Göteborgis toimunud tippkohtumist, mis oli tohutu suureks ökoloogiliseks võiduks, kuna riigi- või valitsusjuhid jõudsid kokkuleppele korraldada kevadine tippkohtumine, et hinnata meie ELi poliitika säästvat arengut keskkonnatervise, tervise ja sotsiaalse integratsiooni valdkonnas.
Näiteks Euroopas peab Mittal-Arcelor, energiamahukas ettevõte par excellence, oma hiigelkasumi juures kaotama 600 töökohta ja EL on valmis andma ettevõttele piiramatud kasvuhoonegaaside saastekvoodid. Meie kodanikud on segaduses ja pärand, mille me noortele jätame, paneb nad ahastama.
Härrased, te teatate revolutsioonist, kui teete näiteks ettepaneku vähendada kasvuhoonegaaside heitemäära 20% võrra. Me teame, et see on palju vähem kui tegelikult saavutada tuleks. Näiteks Lester Brown, kes külastas meid eelmisel nädalal, oli vapustatud, kui rääkis meile, et saastet tuleks vähendada 80% võrra aastaks 2020, et oleks mingisugunegi võimalus protsessi tagasi pöörata. Seetõttu, härrased, ei usu ma teie projekti: see on tublisti alla vajaliku ja täiesti ebapiisav, kui pidada silmas kogu planeeti ähvardavat keskkonnakriisi.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Härra president, Euroopa Parlament on tähistamas oma 50. aastapäeva. Ma lootsin, et komisjoni ja nõukogu esindajad tulevad siia, näidates oma esinemistes üles suuremat siirust ja tagasihoidlikkust. Selle asemel, et teineteist vastastikku õnnitleda ja kiita ning tegelikkust ilustada, sooviksin, et nad räägiksid oma ebaõnnestumistest ja Euroopa kodanike tähelepanu hõivavatest probleemidest.
Viimaste aastate jooksul on suurenenud sotsiaalne ebavõrdsus ja vaesus. Lissaboni strateegia eesmärkidest rääkides - need on needsamad, mis teie, härra Barroso, püstitasite, kuid te ei kuula mind, kuna räägite oma kolleegiga - unustasite te sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonnakaitse eesmärgid, härra Barroso! Kosovos unustate te ÜRO ja rahvusvahelise õiguse!
Teie, nõukogu esindajad, selle asemel, et Barroso kliimamuutuse paketile aktiivselt kaasa aidata, püüate seda raisku lasta. Just seda, mitte vastastikkuseid õnnitlusi, lootsin ma teie suust kuulda.
Philip Claeys
(NL) Ma olen tõeliselt üllatunud, et olukord Türgis ei ole asetatud selle nädala tegevuskava etteotsa. Seni on alati väidetud, et läbirääkimisprotsess Türgiga toimub paralleelselt Türgi reformide edenemisega.
Tegelikkus on tõestanud vastupidist. Reformiprotsess on peaaegu täielikult seiskunud, kuid läbirääkimised jätkuvad. Me võime vaid öelda, et Türgi kuhjab kokku provokatsioone. Sõnavabadus on seadusega piiratud Türgi karistusseadustiku artikli 301 alusel. Türgi valitsus on nõustunud selle artikli kõrvale heitma või vähemalt seda muutma selle aasta lõpuks, kuid selles suunas ei ole samme astutud. Valitsus andis ka lakooniliselt teada, et tegeldakse olulisema teemaga, milleks oli ülikoolides pearättide kandmise keelu lõpetamine. Ilmselt asetub olulisuse poolest ettepoole islamiseedumine ja praeguse seisundi vargsi toimuv muutmine.
Türgi peaminister Erdogan käis seejärel Saksamaal, pannes sealsetele türklastele südamele mitte liiga hästi kohaneda ja nõuda Türgi ülikoolide rajamist Euroopasse. Härra Erdogan pidas end üleval nagu võidukas väejuht, kes tuleb üle vaatama oma vägesid okupeeritud territooriumil.
Pealegi on Türgi juba nädalaid pommitanud Põhja-Iraaki. Umbes 10 000 sõdurit on riiki tunginud. See oleks sama kui näiteks Horvaatia, teine Euroopa Liidu kandidaatriik, ründaks Montenegrot. See oleks loomulikult absurdne ja mitte keegi Euroopa Liidus seda heaks ei kiidaks, kuid ilmselt Türgi võib teha, mida soovib.
Ma soovin seega küsida, härra president, kui kaua veel Euroopa Liit läbirääkimistel Türgiga niivõrd arglikult käitub?
João de Deus Pinheiro
(PT) Härra nõukogu eesistuja, härra komisjoni president, peab ära märkima, et tänu praegusele komisjonile on alates aastast 2005 Lissaboni strateegia väljunud endisest apaatiaseisundist. Seepärast pean ütlema nõukogu eesistujale, et ühise valuuta ja siseturuga on eluliselt oluline anda komisjonile suurem vastutus ja lubada tal olla Lissaboni strateegia keskpunktiks selle asemel, et jätkata ideega valitsustevahelisest koostööst, mis ei ole meid kuhugi viinud.
Mis puutub hariduse/teadustegevuse/innovatsiooni kolmnurka, peaks vältima lihtsustatud lahendust, mis seisneb valimatutes rahasüstides teadustegevusse. Rohkem kui teadusartikleid või kummalisi ideid, vajame me paremat innovatsiooni, mis on senisest tunduvalt erinev. Innovatsioon eeldab kultuuri, mis hindab ettevõtlust ja neid isikud, kes on valmis võtma riske, kes teavad täpselt, kuidas teadmistest raha teenida ja mitte vastupidi, ehk mitte loopida raha valimatult ümberringi, jälgides, kas kuskil tekivad teadmised.
Haridusest rääkides on olulisim luua konkurentsikultuur ja suunatud loovus. Me peaksime seisma kindlalt vastu lihtsatele lahendustele, mis takistavad nii indiviidide kui ettevõtete tulevast edu.
Sellest johtuvalt, härra president, tervitan ma komisjoni ettepanekuid julgustada ettevõtlust, suunatud teadustegevust, koolide ja ettevõtete vahelisi sidemeid, loovust haridussüsteemis, nõudmist ja konkurentsivõimet. Ma ütleksin veel, et impulsid innovatsiooniks ja Lissaboni strateegia saab võtta kokku järgnevaga: see, mida Euroopa, ettevõtlus ja ülikoolid peavad tegema, on väärtuse loomine.
Udo Bullmann
(DE) Härra komisjoni president, te olete parlamendi ees väitnud, et olete liikunud lähemale Euroopa Parlamendi mõtteviisidele. Minu küsimus oleks järgmine: kas on see lähenemine parlamendi seisukohale viinud uute rõhuasetusteni või ainsa uue prioriteedi kehtestamiseni majandus- ja sotsiaalpoliitika suunistes, mis tuleb nõukogul järgmise paari päeva jooksul vastu võtta?
Ma olen teisel arvamusel. Ma arvan, et kasutate nõukogu, kes ei ole valmistunud eri ideedega tegelema hakkama, ettekäändena. Ma arvan, et nõukogu kasutab ettekäändena Härra Barroso, teie poolt mitmete kuude jooksul väljasaadetud sõnumeid, täpsemalt neid, mille kohaselt ei ole muudatused vajalikud. Ma arvan, et see meeskondlik jõupingutus on loonud poliitikat blokeeriva kartelli, millel on ühine mantra: tavapärane tegevus. See ei ole siiski eurooplaste huvides, euroopa ettevõtete huvides ega Euroopa Parlamendi huvides, kes on võtnud vastu palju resolutsioone, kutsudes üles pöörama suuremat tähelepanu Euroopa Liidu majanduslikele, sotsiaalsetele ja keskkonnatingimustele.
Nagu on näidanud ka meie uuringud, jääme me teadus- ja arendustegevuses teistest maha. Me oleme jäänud Ameerika Ühendriikidest tublisti madalamale tasemele. Me oleme olnud samal tasemel juba alates 1980date aastate algusest ja vahepealsel ajal ei ole me jäänud maha mitte üksnes Jaapanist, vaid meist on möödunud ka Hiina, kelle teadus- ja arendustegevuse kulutused majandussektoris on nüüd juba suuremad kui Euroopa Liidu riikidel. Millal te ärkate? Millal te võtate, kasvõi Euroopa Liidu elanike pärast, omaks positiivse suhtumise rahastamise ja investeerimise kvaliteedi suhtes Euroopa Liidus? On viimane aeg!
Fiona Hall
Härra president, eelmise aasta kevadisel nõukogu istungjärgul kirjutasid ELi liidrid alla energia efektiivsuse eesmärki kirjeldavale dokumendile "20% aastaks 2020”, kuid selle eesmärgi saavutamine venib. Parlamendi raport energiatõhususe tegevuskava kohta tõi välja mitmed ebaõnnestumised energia tõhususe kohta vastuvõetud seaduste rakendamisel. Jaanuaris näitas komisjoni esimene hinnang energiatõhususe tegevuskavale lõhet energiatõhususe kohta antud poliitiliste lubaduste ja nende reaalse rakendamise vahel. Energiatõhusus toestab kõiki ELi eesmärke, mis käsitlevad CO2 heidet, taastuvenergiat, energiavarustuskindlust ja Lissaboni tegevuskava - kõiki neid küsimusi, mida me oleme täna hommikul arutanud.
Seega oleksin ma tänulik, kui nõukogu eesistuja ja komisjoni president tooksid välja, mida selle aasta kevadel nõukogu kavatseb energiatõhususele suunatud tegevuse parandamiseks ette võtta.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Härra president, Lissaboni strateegia eesmärke selgitati kaheksa aastat tagasi. Lissaboni strateegia prioriteediks oli tagada, et Euroopa areng oleks kiirem kui Ameerika Ühendriikide oma ja et samal ajal ka säästvat tööhõivet suurendataks. Ebaõnnestumine mõlemas tegevuses on tõestatud. Näiteks erinevad Lissaboni strateegia ja ühise põllumajanduspoliitika rakendamine teineteisest täielikult.
Üheks selliseks näiteks on veel suhkruturu reform. Paljudel juhtudel on Euroopa Komisjon surunud reforme edasi ilma vastavat sotsiaalset olukorda kaalutlemata. Näiteks võib siinkohal tuua Poolas, Lublinis asuva suhkrutehase juhtumi. Vastupidiselt liidu sätetele kavatsetakse koondada kõik töötajad, maha lammutada kõik hooned ja jätta kaasaegsed seadmed kasutuna seisma. Samuti kavatsetakse jätta kõik piirkonna põllumehed ilma oma elatisest. Ühekordne kompensatsioon ei lahenda tööhõiveprobleemi. Selline tegevus on vastuolus Lissaboni strateegias kindlaksmääratud eesmärkidega. Sellised naeruväärsed meetmed ei too meid kindlasti lähemale selle strateegia eesmärkide saavutamisele.
Gisela Kallenbach
(DE) Härra president, ma sooviksin võtta üles teema, mida ei ole veel täna arutatud ja meenutada parlamendis kuu aega tagasi toimunud arutelu ühtekuuluvuspoliitika tuleviku üle ja selle seost kahe Euroopa dokumendiga: Leipzigi harta ja territoriaalse arengu kavaga. Kahjuks ei viibinud sellel arutelul nõukogu esindajat. Enne seda arutelu Saksamaa ja Portugali eesistumisel toimunud ministrite konverentsil väljendati kindlat lootust, et Territoriaalse arengu kava arutatakse kevadisel tippkohtumisel selleks, et panna territoriaalsele mõõtele suuremat poliitilist kaalu.
Informatsiooniks olgu öeldud, et territoriaalne mõõde lülitati Lissaboni lepingusse ühenduse uue eesmärgina. Minule kättesaadavates dokumentides antud teemat siiski ei mainita. Miks on see nii? Ühtekuuluvuspoliitika on solidaarsusprintsiibi rakendamine praktikas; see teema jääks meiega ja me oleksime sellega hõivatud kahtlemata kauem kui Lissaboni strateegiaga, mis tuleb planeeritult edukalt lõpule viia aastaks 2010.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Härra president, riik annab käest viimase oma kontrolli all oleva reguleerimisala. Sotsiaalriik lammutatakse, erasektor tegutseb ühegi takistuseta, sotsiaaltoetusi vähendatakse ja institutsiooniline raamistik lubab võtta töötajaid tööle või lasta neid lahti, nagu tööandjad ise seda soovivad. Samal ajal on töötingimused halvenenud paindliku tööaja tõttu, mille tulemusena tuuakse töötajad ohvriks konkurentsivõimele kapitali megakasumite nimel.
Järjekordne Euroopa Ülemkogu tippkohtumine peab tegelema Lissaboni strateegiaga, mida peetakse läbikukkunuks ja mis vajab uuendamist. Vastastikkust lähenemist ei ole suudetud saavutada, vähemalt mitte töötajate osas. Lissabon ja selle satelliidid nõuavad liidu ettevõtluskeskse mõttelaadi toetamist, samal ajal jääb sotsiaalpliitika endiselt vaeslapse ossa.
Me vajame radikaalset ümberkorraldamist, mis asetaks kodanikud tagasi ELi huvide keskpunkti; me vajame inimkeskset strateegiat.
Roger Helmer
Härra president, ümbernimetatud ELi põhiseaduse ratifitseerimine seab ohtu Euroopa projekti demokraatliku õiguspärasuse. Prantsusmaa ja Hollandi kodanikud olid põhiseaduse vastu, kuid nüüd on see tulnud tagasi uue nime all ja muutustega, mida Angela Merkel on kutsunud "kosmeetilisteks parandusteks”. Institutsioonid ja liikmesriigid, sealhulgas Ühendkuningriigi leiboristlik valitsus, on võtnud ebaausa seisukoha, nagu õigustaksid need kosmeetilised parandused nende poolt antud referendumi läbiviimise lubaduse murdmist. Need seda aga ei õigusta ning teeselda vastupidist on inimeste usalduse jäme rikkumine.
Suurbritannias on üks valijarühm, kes on äsja iseseisvalt läbi viinud postiküsitluse Westminsteri maakonnas asuvas 10 valimisringkonnas. Vastajaid oli üle 150 000: 88% neist soovis referendumit; 89% oli EÜ asutamislepingu vastu. Kuues valimisringkonnas oli referendumi poolt hääletajate arv suurem kui seda oli praeguse parlamendiliikme poolt hääletajaid.
Rahvas on oma arvamust väljendanud. Ilma nende nõusolekuta ei ole EÜ asutamisleping õiguspärane. Euroopa Ülemkogu peab meid kuulama. Me peame läbi viima rahvahääletuse.
Werner Langen
(DE) Härra president, härra nõukogu eesistuja, härra komisjoni president, erinevalt sotsiaaldemokraatide fraktsiooni kõnelejatest tahaksin ma avaldada komisjonile kiitust, kuna see pole oma majanduspoliitika üldsuuniseid finantskriisist tekkinud globaalse ebakindluse perioodil rutakalt muutnud. See protsess on Lissaboni lepingu järgse strateegia lahutamatu osa. Ma tahan avaldada komisjonile oma selgesõnalist kiitust, kuna nii on õige.
Puudujäägid seisnevad tegelikult strateegia rakendamises liikmesriikide poolt ning nõukogu eesistuja peaks keskenduma nendele puudustele liikmesriikides, mitte komisjonipoolsetele võimalikele muudatustele. Selles ongi probleem. Kui härra Bullmann räägib "poliitikat blokeerivast kartellist”, siis on tema kriitika täiesti põhjendamatu.
Teiseks tuleks ära kasutada globaliseerumisvõimalusi ning riskid minimeerida. Härra Schulz ütles, et vaesus on suurenenud. See on ainult illusioon! Euroopa on jõukuse etalon! Jõukus Euroopas on kasvanud; muutunud on selle jaotumine. Ajalugu on meile aga õpetanud, mis saab ühiskondadest, kus puuduvad erinevused jaotamises. Jaotamises peavad esinema teatud erinevused, et edendada kaasajastamist ja dünaamilisust. Selles pole mingit kahtlust.
Kolmandaks, bürokraatia vähendamise küsimusest rääkides selgub, et selles osas pole kuigi palju toimunud. Meil on meie kõrgetasemeline töörühm, kuid sellest pole enam midagi kuulda. Kas see veel toimib? Millised on selle vahepealsed leiud? Millal on oodata nende leidude esitamist? Tahaksime seda teada enne Euroopa valimisi.
Minu viimane küsimus on seotud finantsturu stabiilsusega. On tõepoolest tõsi, et ahnus finantsturul on suurem kui hirm stabiilsuse katkemise ees ning komisjon peab selles osas meetmeid võtma. Mõned kavad on juba teatavaks tehtud.
Ka kliimamuutuse küsimuses on komisjoni esmaseks ülesandeks veenda tippkohtumisel osalevaid liikmesriike pidama kinni nende varasematest eesmärkidest. Teatud liikmesriikide CO2 heited on lubatust tegelikult palju suuremad. Kuidas saame me võtta tõhusalt kasutusele uusi meetmeid, kui me ei karista praeguseid ja varasemaid rikkujaid?
Jan Andersson
(SV) Härra president, sarnaselt komisjoniga on mul hea meel töökohtade arvu suurenemise ja tööviljakuse kasvu üle. Kuid mündil on ka teine külg, millele paljud on osutanud. Mitmed uutest töökohtadest on ebakindlad ning ei paku piisavat elatist. Väljaõppevõimalused on jaotunud äärmiselt ebaühtlaselt. Mõned piirkonnad ei suuda arenguga sammu pidada. Seega on tarvis sotsiaalset Euroopat, mis pakub kindlaid korraliku palgaga töökohti, kõigile võrdseid väljaõppevõimalusi ja tagab ka küllaldase ja kõiki piirkondi hõlmava arengu.
Oleme pikka aega vaielnud kaitstud paindlikkuse üle. Nüüd on Euroopa Kohus vaidlustanud kaitstud paindlikkuse mudeli Lavali kohtuasjas, kus leitakse, et Skandinaavias rakendatud mudel pole piisavalt hea. Selle vaidlustamise aluseks on väide, et liikumisvabadust peetakse tähtsamaks kui streigiõigust. Samuti on aluseks võrdväärse töö eest võrdse tasu põhimõtte kohaldamata jätmine. See avab ukse sotsiaalsele dumpingule, mis pole aga veel kõik, see tähendab samuti konkureerimisraskusi ettevõtetele, kes maksavad korralikku palka vastavalt lepingutele. See võib viia protektsionismini. Ma jagan komisjoni seisukohta, et me ei vaja protektsionismi. Seetõttu on komisjoni jaoks oluline selgelt näidata, et võrdväärse töö eest võrdse tasu põhimõtet tuleb kohaldada ning et meil tuleb tagada head sotsiaaltingimused kogu Euroopas, et vältida protektsionismilaine ületulvamist ELis.
Margarita Starkevičiūt
- (LT) Ma tahaksin rääkida majanduspoliitika koordineerimisest. Euroopa Liit on eelkõige majandusliit, mis põhineb moraalsetel väärtustel. Uusi väljakutseid trotsides peab Euroopa Liit leidma viise nendega toimetulekuks kiiresti ja paindlikult, et mitte kaotada dünaamikas ja konkurentsivõimes.
Kahjuks on viimases majanduspoliitika kooskõlastusmehhanismis (Lissaboni leping, majanduspoliitika raamistik) mitmeid etappe ja see pole sugugi tõhus. See takistab siseturu arengut - mis on majanduskasvu põhiallikas.
Seepärast olen ma seisukohal, et Euroopa Parlament ja võib-olla ka komisjon peaksid tegema Euroopa Ülemkogule ettepaneku selle mehhanismi uurimise kohta, pidades silmas selle paindlikumaks muutmist, mis võimaldaks tõhusamalt väljakutsetele vastata. See oleks parim viis tagada majanduspoliitika järjepidevus, ühendada reforme ja võimaldada EL majanduse kohanemist uute väljakutsetega.
Põhjus, miks mõni uutest programmidest ei tööta nõuetekohaselt, seisneb selles, et nende majanduslik elujõulisus globaliseerunud maailmas polnud eelnevalt kindlaks tehtud. Samal ajal arutleme me kliimamuutuse, energiastrateegia, jms üle, kuid nagu juba mainitud tuleb kõik need vahendid kooskõlastada ning nende majanduslikke tagajärgi hinnata. Vaid siis saavad need elujõulised olla.
Konrad Szymański
(PL) Härra president, energia ja gaasi siseturu plaanid on kaasatud tulevase ülemkogu päevakorda.
Energia omandi ja jaotusvõrkude eraldamine on olulise tähtsusega küsimus hoolimata sellest, kes Kremlis võimul on. Venemaa ei muuda oma väljapressimisel põhinevat energiapoliitikat liidu liikmesriikide ja naaberriikide suhtes ka härra Medvedjevi valitsemise ajal. Energia säästmine ja taastuvenergia tarbimise osakaalu suurendamine pakuvad neile probleemidele vaid osalist lahendust. Kui Euroopa energiapoliitikat tahetakse täielikult rakendada, siis tuleb arvesse võtta ka poliitilist aspekti. Meil tuleb vastastikkuse põhimõtte abil teha piisavalt selgeks see, mida me Venemaalt ja Gazpromilt ootame. Gazprom on Venemaa monopol, mis on esindatud 16 liidu liikmesriigis kas energiatarnija või jaotusvõrgu omanikuna. Kui me sellele agressiivsele monopolile mingeid piiranguid ei kehtesta, siis võime Lissaboni lepingu energiasolidaarsust käsitlevad sätted riiulisse teiste muinasjuttude kõrvale seisma panna.
Gunnar Hökmark
Härra president, kas pole veidi kummaline, et kui me arutleme selle üle, kuidas muuta Euroopa konkurentsivõimelisemaks, et luua rohkem töökohti, kaldub see arutelu pigem veendumuse poole, et töökohti saab luua uute reguleerimismeetmete kaudu? See pole nii.
Tahaksin täna siinkohal avaldada meie sotsiaaldemokraatidest sõpradele ühe saladuse: selleks, et oleks töötajaid, peab olema tööandjaid - töötajaid pole tööandjateta. Peamiseks probleemiks on see, et nad on nii veendunud reguleerimise vajalikkuses töökohtade loomisel, et nad unustavad, et ettevõtete ja uute töökohtade loomiseks tuleb luua eeltingimused ja võimalused, kuna pole tööpuudusest suuremat sotsiaalset läbikukkumist ning pole suuremat sotsiaalset edu kui iga Euroopas ja meie liikmesriikides loodud uus töökoht.
Tahaksin rõhutada presidendi sõnu Lissaboni tegevuskava kaudu tulemuste saavutamise kohta. Ärgem unustagem, et maailm liigub kiiremini ning meil tuleb olla konkurentsivõimelisemad; me peame olema ettevõtlikumad.
Soovin, et ta kaaluks Euroopa Ülemkogul ja edaspidi kolme asja. Esiteks, mis puudutab bürokraatiat ja paremat reguleerimist: ma soovin, et ta esitaks iga-aastase aruande bürokraatia vähendamise osas saavutatu kohta, mis näitaks, et eesmärk vähendada aastaks 2012 bürokraatiat praegusest 25% võrra on teostatav.
Samuti soovin, et ta tagaks teenuste direktiivi täieliku rakendamise igas liikmesriigis niipea kui võimalik. Soovin, et ta kindlustaks toetuse uute ettevõtete loomiseks ägedama ja aktiivsema laiaulatusliku poliitika kaudu.
Minu arvates on Euroopa konkurentsivõime eduka tõstmise aluseks selle tagamine, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted saaksid tegutseda kogu siseturu ulatuses. See töö seisab meil ees ning temal tuleks käesoleva nädala lõpus astuda esimesed sammud koos eesistujariigi Sloveeniaga.
Katerina Batzeli
- (EL) Härra president, volinik, nagu te teate, on järgmine aasta nimetatud Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks. See annab veelgi enam tunnistust sellest, et EL loodab väga tugevdada oma konkurentsivõimet ja vastata globaliseerumise väljakutsetele. See rakendab "teadmiste kolmnurka”: innovatsiooni, teaduse edendamist ja haridust.
Tööhõive ja noorte toetamise poliitika ühenduse ja riigi tasandil, eriti haridussektoris, peaks nendest ambitsioonikatest eesmärkidest kinni pidama. Nad peaksid tegema süstemaatilisi ja koordineeritud jõupingutusi nii regiooni, riigi kui ka ühenduse tasandil, et vallandada EL teadmiste arvestatav varaait ja teaduspotentsiaal. Kuid selles kontekstis peaksin samuti rõhutama teadmiste vaba liikumise - ehk "viienda vabaduse” - tunnustamise hädavajalikkust; ka seda tuleks Euroopa Ülemkogul rõhutada.
Lisaks tuleb meil seda olulist algatust tunnustada antud raamistikus ühenduse tasandil. Algatuste keskmeks on Erasmuse ja Comeniuse programmid. Rõhutagem, et parlament toetab täielikult uusi programme, eelkõige Erasmus Mundust, mis lubab nii üliõpilaste ja õppejõudude vahetust väljaspool EL piire kui ka doktoriõppe üliõpilaste liikuvust. Liikmesriikide pädevuses on kooskõlastamise kiirendamine lähtuvalt Bologna protsessist ning nimetatud liikuvuse praktiline elluviimine.
DanutBudreikait
- (LT) Arutelu ühise energiapoliitika ja energiavarustuskindluse kohta algas 2006. aastal Euroopale ebasoodsat mõju avaldanud Vene-Ukraina gaasikriisi kiiluvees. Kahjuks pole meil ikka veel selgelt sõnastatud ühist energiapoliitikat ega energiapoliitikat väljaspool ühenduse siseturgu.
Ma loodan, et Euroopa Ülemkogul toimub põhjalik arutelu ELi ja eriti Leedu energiavarustuskindluse üle, võttes arvesse kavatsust sulgeda 2009. aastal Ignalina tuumajaam.
Selle tuumajaama sulgemine muudaks Leedu täielikult sõltuvaks ainsast tooraineallikast - Venemaalt imporditud gaasist. Nafta- ja gaasihinna tõus põhjustab Leedus enam kui kahekordse elektrihinna tõusu. See omakorda avaldab katastroofilist mõju riigi leibkondadele ja üldisele majandusele.
Peale selle on Venemaa oma poliitiliste ambitsioonide järgimiseks alati valmis energiavarudega manipuleerima. Leedu on seda juba kogenud.
Ühinemislepingu artikli 37 ja protokolli nr 4 kohaselt soovitan tungivalt, et komisjon aitaks kaasa lahenduse leidmisele; üheks võimaluseks oleks ohutu Ignalina tuumajaama sulgemine edasi lükata.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Härra president, härra komisjoni president, ma sooviksin tulla tagasi möödunud kevadel toimunud viimase tippkohtumise juurde. See oli erakordselt edukas Angela Merkeli juhtimisel toimunud tippkohtumine ning nüüd tuleb möödunud aasta 7. märtsil vastu võetud otsused õigusaktidesse üle võtta.
Kuid õigusloome eesmärgiks ei tohiks olla karistamine; see peaks motiveerima meie inimesi ja ettevõtteid toimima innovatiivselt ja saavutama lõpuks suurema säästvuse. Käesolevad läbirääkimised jätavad mulje, et kõige tähtsam küsimus on seotud CO2 käsitleva aruteluga. Minu arvates ulatuvad küsimuse juured palju sügavamale: asi on säästvuses. Kuidas me peaksime oma ressursse pikemas perspektiivis majandama? Minu arvates on põhiliseks punktiks see, et meil tuleb juhtida oma majandust viisil, mis hõlmab fossiilkütuste väiksemat kasutamist tulevikus.
Volinik, siinkohal jõuame me paratamatult vaidluseni, kuna me ei saa aktsepteerida kõike teie poolt välja pakutut. Näiteks ei meeldi mulle sõidukitele kehtestatud eeskirjade puhul tõsiasi, et meil on juba teada trahvimäärad, kuid me ei tea veel midagi nende nõuete kohta, millele peab vastama. Minu vanemad õpetasid mulle vastupidist: esmalt tuleb tunda eeskirju ja seejärel kehtestada võimalikud sanktsioonid. On tähtis järgida seda korda tulevikus.
Juhul kui saastekvootidega kauplemise süsteemi puhul esineb piiriüleseid CO2 probleeme, mida ma ei kavatse vaidlustada, siis teen ettepaneku leida selle koorma kandmiseks suurem toetuspind, kasutades selleks näiteks mõistliku jäätmepoliitika elluviimist kogu Euroopas. Soovin jagada teiega üht väga suurt isiklikku muret, härra Barroso ja härra Verheugen: teie peate seisma õiguse eest! Meil pole mõtet siin kätt suruda ning ühes või teises asjas kokku leppida, kui seda lõpuks ikkagi ellu ei viida.
Võiksime selle asemel teha vähem! Kuid see peab olema tehtud paremini. Seetõttu, volinik ja komisjoni president, teostage oma mandaati, kuid mitte kohusetundlikke kodanikke karistades, vaid julgustades neid, kes reageerivad veidi aeglasemalt, saavutamaks lõpuks Kyoto protokollis ettenähtud eesmärke. Põgus pilguheit Internetile ning te näete täpselt, keda ma silmas pean. Edu teile; me hoiame teil silma peal.
Libor Rouček
(CS) Daamid ja härrad, Euroopa Liit on viimastel aastatel teinud tohutuid edusamme. Euroopa majanduskasv on kiirem kui Ameerikas või Jaapanis. Liit on maailmakaubanduse impeerium, suurim arenguabi andja ning on samuti maailma teistele riikidele eeskujuks selles, mis puudutab poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse suhtlemise korraldamist.
Nagu eelnevalt kuulsime, on Euroopa Liit suutnud Lissaboni strateegia eesmärgid samm-sammult täita, olgu see siis tööhõive- või muus valdkonnas. On hea teada, et uued liikmesriigid, nagu praegune eesistujariik Sloveenia, on andnud võrdse panuse selle edu saavutamiseks.
Muidugi seisab Euroopa Liit uute väljakutsete ees: neist üks on liigne sõltuvus energiaallikate impordist, teine on kliimamuutus.
Ma olen veendunud, et selle probleemi lahendamise võtmeks või vähemalt üheks võtmetest on säästmine, uued energiasäästlikud tehnoloogiad ja muidugi energiaallikate mitmekesistamine. Selles suhtes on Euroopa Liit õigel teel.
Kuid ma tahaksin paluda komisjoni ja nõukogu pöörata senisest rohkem tähelepanu tuumaenergia kasutamist käsitlevatele küsimustele. See energia on ohutu, keskkonnahoidlik ja vähendab meie sõltuvust impordist. Konkurentsivõime osas näeme, millises suunas liiguvad Ameerika Ühendriigid, Venemaa, Hiina või India. Meie enda teadustegevus peaks senisest rohkem keskenduma tuumaenergiale.
Alexander Lambsdorff
(DE) Härra president, heites pilgu nõukogu otsuse eelnõule näeb igaüks äärmiselt nõrka energia siseturu käsitlust. Nõukogu pole jõudnud üksmeelele eraldamise suhtes ning komisjoni pakett on saanud kriitika osaliseks. Ma tahaksin siinkohal kinnitada, et meie arvates on õige lähtuda süstemaatilise eraldamise strateegiast, kuid eraldamine peab olema kasulik tarbijatele. See peab olema aluseks õiglasele hinnakujundusele ja tarnetagatistele.
Tegelikult esitas komisjon oma ettepaneku omandiõiguste täieliku eraldamise kohta liiga kiiresti. Seetõttu oleme veendunud, et kõigepealt tuleks proovida tagada eraldamise tõhusus, kuid samas ei tohiks omandisuhete eraldamist tulevikuplaanidest välja jätta.
Ma tahaksin tõstatada teise nõukogu otsust käsitleva põhimõttelise küsimuse. Nõukogu väidab, et ootab kannatamatult komisjoni esitatavat sotsiaalmeetmete kava. Meetmete kavas käsitletakse noorsoopoliitika ja hariduspoliitika küsimusi. Mina olin veendunud, et sellistes asjades vastutavad liikmesriigid; minu riigis, Saksamaal, on vastutajaks liidumaad (Länder). Ma tahaksin seda siinkohal lihtsalt kinnitada, kuna parlament, komisjon ja Euroopa Kohus saavad kahtlemata taas volituste kasutamise alase kriitika osaliseks. Nõukogu ootab kannatamatult komisjoni ettepanekuid noorsoopoliitika ja hariduspoliitika osas. Meil tuleks sellele tähtsale punktile tähelepanu juhtida, kui nende küsimuste üle arutatakse Saksa liidumaades (Länder).
Lambert van Nistelrooij
(NL) Fraktsiooni PPE-DE regionaalpoliitika koordinaatorina on mul hea meel piirkondade ja linnade osa üle Lissaboni strateegia rakendamisel. Lõppude lõpuks rakendatakse riiklikke tegevuskavasid regionaalsel tasandil, mis kasutab peamiselt tõukefonde ja Ühtekuuluvusfondi, nagu ka seitsmendat raamprogrammi.
Kogu Euroopas on näha, et 60% riiklikest vahenditest kasutatakse regionaalsel tasandil. Lisaks esineb tendents - ning selles oleks nüüd hea üksmeelele jõuda - suunata investeeringud, kui nii võib öelda, betooni ja asfaldi asemel teadmistesse ja infrastruktuuri; lähiaastatel kulutatakse Lissaboni strateegiale umbes 70% ehk lõviosa tõukefondidest.
Toon veel ühe näite. Möödunud nädalal Ljubljanas vaatlesime me näitajaid selle kohta, kuidas seda raha on kulutatud; 20 miljardit eurot struktuurifondidest kulus teadustegevusele ja infrastruktuurile. Volinik Potočnik rääkis tasasest revolutsioonist raha kulutamisel. Paiguta raha sinna, millest räägid. Tee seda, mida sa lubad teha: kindlusta muutus kulutamises. See on tasane revolutsioon, mis on juba täies hoos. On ülim aeg luua Euroopa tasandil parem õigusraamistik teadustegevusse ja infrastruktuuri investeerimiseks. Pole võimalik teha igas riigis ühesugust suuremahulist ja kulukat investeeringut.
Mul on hea meel, et Euroopa komisjon teeb käesoleval aastal vastava ettepaneku ning lisaks teise ettepaneku riikliku vastutuse koordineerimise parandamiseks.
Lõpuks ometi on meil võimalus näha tulevast valget raamatut territoriaalse ühtekuuluvuse kohta, mis ei hõlma üksnes suurte kesksete regioonide arengut, vaid ka Euroopa äärealade territoriaalset ühtekuuluvust ning ma tervitan ka seda.
Gary Titley
Härra president, ma tervitan nii nõukogu kui ka komisjoni hiljutist äratundmist, et kliimamuutuse puhul pole tegemist üksnes keskkonnapoliitikaga, vaid ka julgeoleku- ja humanitaarpoliitikaga. Selles pole muidugi midagi uut. Sterni aruandes viidati sellele, et kliimamuutus võib põhjustada ligikaudu 200 miljoni inimese ümberasustamist, mis tekitab tohutu rändesurve. Just seetõttu tuleks alati meeles pidada, et globaalne soojenemine tähendab tegelikult seda, et vaesed inimesed kannatavad rikaste tegevuse tagajärgede tõttu.
Ma loodan, et kliimamuutust käsitlev arutelu aitab siduda kliimamuutuse eesmärgid meie arengupoliitika eesmärkidega. Me ei saa selles valdkonnas isoleeritult tegutseda. Mõistagi kannatavad samamoodi ka Euroopa Liidu vaesed. Just seetõttu peab mis tahes energiapoliitika tagama, et liikmesriigid saaksid kohaldada oma poliitikat energiapuuduse suhtes, kuna energiahinna tõusu tõttu kannatavad väga paljud inimesed. Meil tuleb sellega tegeleda.
Kuid kõige olulisem selle tippkohtumise juures on tagada pigem tegevuse kui vaid sõnade olemasolu. Komisjon alustas programmiga 2007. aastal. Sellest kaks kolmandikku on päevavalgust näinud. Kus on ülejäänud kolmandik? Liikmesriigid pühendavad ennast eesmärkidele, mida nad ei saavuta. Meil tuleb keskenduda tegevusele.
Samuti tervitan ma parema reguleerimise ja väikeettevõtete abistamise osas tehtavat tööd. Kuid meil tuleb pöörata palju rohkem tähelepanu ülevõtmisele ja hinnata seda, kuidas õigusakte on rakendatud ning seda, kas need on oma eesmärgi täitnud. Kui see vajalikku eesmärki ei saavuta, siis pole õigusaktidel mingit mõtet.
Daniel Dăianu
Härra president, järgmine Euroopa tippkohtumine leiab aset pöördelisel ajal. Süvenev finantskriis, mille juured ulatuvad tsükliliste ja struktuursete asjaoludeni, nõuab konkreetseid vastuseid. Aasia tõus viitab uuelaadsele konkurentsile olemasolevate kapitalismide hulgas, millega kaasneb riiklike heaolufondide tegevuse kasv ja peamiste tarbekaupade hinnatõus. Sellele tuleks lisada ka kliimamuutusest tulenev murettekitav mõju, energiavarustuskindluse tagamise vajadus ja üleüldine ebakindluse kasv.
Kõik need tegurid mõjutavad keerukate möödapääsmatute kompromisside kaudu tugevalt Lissaboni tegevuskava rakendamist. Lubage mul juhtida tähelepanu mitmetele poliitikaküsimustele.
Esiteks on tööstusliku ja majandusliku suutlikkuse tõstmiseks hädavajalik tagada riikliku poliitika koostamise kvaliteet.
Teiseks peaks poliitika koostamine toimuma pragmaatiliselt, avatult ning seejuures tuleb vältida vabade ja täielikult vabastatud turgude äravahetamist.
Kolmandaks on tähtis roll tööstuspoliitikal, seda eriti T&A valdkonnas, ning ka haridusel. Liikmesriikidel tuleb suurendada teaduste ja matemaatika erialal lõpetanute arvu ning selle saavutamiseks on vaja kõigi liikmesriikide koostööd.
Neljandaks tuleb rohkem keskenduda energiapoliitikale ja Nabucco projekt on samm õiges suunas.
Viiendaks tuleb ühtse põllumajanduspoliitika reformis näha strateegilist väärtust maa heas kvaliteedis.
Viimane, kuid mitte vähem tähtis ülesanne on veelkord kinnitada väärtushinnanguid ja moraalset käitumist. Kui me kaotame oma moraalse kompassi, on jutt konkurentsivõimest sotsiaalses ...
(President katkestas kõneleja)
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Härra president, daamid ja härrad, ma usun, et taas läbi vaadatud Lissaboni strateegia on põhiolemuselt olnud edukas alates 2005. aastast. Seda on selgelt näha ühest tõsiasjast: kui keegi 2005. aastal avalikult Lissabonist rääkis, siis teadsid kõik, et tegemist on Portugali pealinnaga, kuid keegi ei seostanud seda tol hetkel toimunud protsessiga. Samas käsitleti Kyotot siis juba kliima kaitsega seotud protsessina.
Praegu on 2008. aasta ning maailm on õnneks muutunud. Kui nüüd avalikes sõnavõttudes Lissabonile viidatakse, on see mõistagi jätkuvalt Portugali pealinn, kuid nüüd seostatakse seda kasvavalt poliitilise protsessiga ning ma arvan, et see näitab teatud edasiminekut.
Ma olen veendunud ka selles, et oli õige samm seada uued prioriteedid, mis on suunatud kasvu ja tööhõive edendamisele, kuna see on tervikliku keskkonna- ja sotsiaalpoliitika - Lissaboni strateegia teise ja kolmanda sambaga - mõistliku edasimineku üheks eeltingimuseks. Peale selle usun ma, et oli õige jätta suunised muutmata, kuna need on üldjoontes olnud edukad.
Sellest hoolimata tahaksin ma nimetada mõnda vajakajäämist. Näiteks näen ma jätkuvalt suuri puudujääke siseturu kestvas arengus, millega me oleme väidetavalt tegelenud alates 1990ndate algusest, kuid mida paljudes valdkondades lihtsalt ei eksisteeri. Näiteks puudub meil siseturg kindlustussektoris ja äriühinguõiguses, ettevõtted ei saa täielikku kasu oma asutamisõigusest Euroopa Liidus. Meil on ikka veel puudulikud intellektuaalomandi õigused ja Euroopas pole kehtestatud patendieeskirju. Puuduvad ühtsed alternatiivsete finantsvahendite eeskirjad ja meil pole ikka veel siseturgu tervishoiu valdkonnas.
Teisest küljest on teistes valdkondades tehtud terve rida menetlusettepanekuid, mida on rakendatud eelkõige seoses sotsiaalküsimuste, keskkonna ja tarbijaõigustega. See kõik on küll väga tore, kuid tuleb luua tasakaal. Seepärast tahaksin ma siinkohal juhtida komisjoni ja nõukogu tähelepanu eriti siseturuga seotud õigusaktides leiduvate aukude täitmisele.
Riitta Myller
(FI) Härra president, nõukogu eesistujal oli õigus, kui ta ütles, et tema arvates on kliimamuutus ja majandus tihedalt seotud. Neid ei saa üksteisest eraldada. Siin on öeldud, et kliimamuutus on seotud kogu poliitikaga. Seda teemat tuleb käsitleda ka eelseisval tippkohtumisel.
Kliimamuutuse kontrollimine ja sellega kohanemine peab olema ELi Lissaboni strateegias keskseks teemaks. Eelseisval tippkohtumisel tuleb meil kehtestada tõsiseltvõetav poliitiline strateegia, et toetada seni vastu võetud otsuseid.
Kahjuks ei kuulu energiatõhusus ja energia säästmine Euroopa Liidu kohustuslike parandusmeetmete loetellu. Meil tuleb sellegipoolest meeles pidada, et kõige keskkonnahoidlikum, odavam ja tõhusam energiavorm on säästetud energia. Praegu saaksime me kogu ELi õigustiku ellurakendamise abil säästa 20% energiat. Teiste sõnadega on meil vaja veelgi ambitsioonikamaid ja selgemaid energiatõhususe eesmärke. Ma loodan, et eelseisval tippkohtumisel pööratakse tähelepanu ka sellele küsimusele.
Kathy Sinnott
Härra president, homme toimub liikmesriikide juhtide tippkohtumine. Ma mõistan, et päevakorras on palju küsimusi, kuid ma loodan, et arutlusele tuleb ka vaid mõni päev pärast eelmist tippkohtumist Euroopa Kohtus Laval-Vaxholmi kohtuasjas vastu võetud otsuse mõju. Otsus lubab ettevõtetel saata oma töötajaid mis tahes liikmesriiki ning maksta selle riigi miinimumpalka, mitte selles riigis vastava töö eest üldjuhul makstavat palka. Peale selle võtab otsus ametiühingutelt võimaluse kaitsta oma töötajate palkasid. See sunnib vastuvõtjariigis viibivaid töötajaid palka vähendama või tööd kaotama. Minu jaoks on siin tegemist viitsütikuga pommiga. Laval-Vaxholmi kohtuasjas tehtud otsus võimaldab lõhkuda sotsiaalset partnerlust, tööstussuhteid, terve riikide, kogukondade, vastutavate ettevõtete ja perede majanduslikku ja sotsiaalset stabiilsust ning õõnestab Euroopa projekti toetust vanimate liikmesriikide hulgas.
Muidugi teeb palkade vähendamine ELi konkurentsivõimelisemaks maailmaturul, kus tuleb konkureerida odavat tööjõudu pakkuvate riikidega nagu Hiina, India ja Brasiilia - kuid millist hinda peab maksma ja valu tundma laenuga koormatud perekond Iirimaal?
Härra Bonde ja mina oleme saatnud protokolli liikmesriikide majanduse kaitsmiseks Lavali kohtuasjaga sarnaste juhtumite eest nii eesistujariigile Sloveeniale kui ka meie peaministritele, et kaasata see homse Euroopa tippkohtumise päevakorda. Vältimaks laiaulatuslikku sotsiaalset dumpingut, tuleb Laval-Vaxholmi kohtuasjas tehtud otsust tõsiselt võtta ning nimetatud protokoll läbi vaadata.
Malcolm Harbour
Härra president, käesolev arutelu tippkohtumise üle annab võimaluse rääkida ülemkogule sellest, mida teha Lissaboni tegevuskava tervikuna rakendamiseks, seega tahan täna keskenduda eelkõige nõukogule tehtud märkustele. Mul on hea meel tervitada taas Sloveenia ministrit, kellega mul oli hiljuti au Sloveenias kohtuda ning tänada eesistujariiki Sloveeniat tema panuse eest sellesse protsessi.
Mul on tõepoolest hea meel selle üle, et juba avaldatud otsuse eelnõust nähtub nõukogu jätkuv keskendumine Lissaboni strateegia neljale põhivaldkonnale. Kuid pean ütlema - ja suunama oma märkused komisjoni presidendile - et, kuigi ma tean, et ta räägib härra Špidlaga, on üheks probleemiks see, et komisjon tegeleb jätkuvalt olemasolevate asjade taasleiutamise ja komplitseerimisega. Meie ees on nüüdseks 10 komisjoni eesmärki, millest siin möödaminnes juttu on olnud, kuid tegelikult tuleks meil keskenduda prioriteetidele.
Ma tahaksin keskenduda sellele, mis on minu arvates kõnealuste küsimuste võti: ettevõtluspotentsiaali avamine. On tõsi, et teie olete selle ellu kutsunud, kuid mida teevad selles osas liikmesriigid? Minu kolleeg, härra Hökmark rääkis varem teenuste direktiivi ülevõtmisest. Minu sõnad nõukogule on järgmised: võtke teenuste direktiiv ja selle rakendamine ja kõik, mida te kavatsete teha ning laiendage see kõigile ettevõtluspotentsiaali avamisega seotud valdkondadele. Teenuste direktiiv nõuab kõigi siseriiklike õigusaktide nende aspektide läbi vaatamist, kus diskrimineeritakse ettevõtteid, kes tahavad pakkuda oma teenuseid siseturul. Need ei saa olla üksnes teenuseid pakkuvad ettevõtted: need peaksid olema kõik igas suuruses ettevõtted. Ma palun teil see endale kohustuseks teha ning teostada.
Teine teenuste direktiivi oluline küsimus on see, et liikmesriikidelt nõutakse esimest korda teabe andmist ettevõtetele, kes soovivad pääseda siseturule ning nende julgustamist selle tohutu võimaluse kasutamiseks. Siseturu loomine on jagatud vastutus. Meie siin teeme suurt tööd raamistiku loomiseks, kuid mida teevad liikmesriigid tagamaks, et ettevõtted sellest ka kasu saaksid? Sellisel viisil saame ma luua töökohtu ja kasvu, mida meie majandus hädasti vajab.
Proinsias De Rossa
Härra president, ma leian, et kevadine üldkogu peab esialgse Lissaboni strateegia ümber hindama, et terviklikult käsitleda omavahel seotud poliitikaid majandusliku, sotsiaalse, tööhõivealase ja säästva arengu kohta. Vastupidine tegevus tähendab Euroopa purunemise esilekutsumist ning protektsionismi varju tõmbumist.
Selle strateegia võtmeks on kvaliteetsed töökohad: tipptasemel Euroopat ei saa rajada alusele, milleks on madal palk, ebakindel töökoht ja ebavõrdsus töökohal.
Lavali kohtuasjas tehtud otsus on parlamendi ja temaga koos õigusandjana tegutseva nõukogu õigusloomealaste kavatsuste väärastunud tõlgendus. Seepärast peavad mõlemad ka õigusandjana reageerima, et kinnitada meie kavatsust sulgeda Euroopa Kohtu kindlaks tehtud augud õigusaktides. Üheks koheseks vahendiks on lisada lähetatud töötajate direktiivile Monti-stiilis sotsiaalklausel, mille me oleme juba lisanud teenuste direktiivile.
Vahepeal peab komisjon nõudma kõigilt liikmesriikidelt lähetatud töötajate direktiivi nõuetekohast ja täielikku ülevõtmist oma riigi õigusse. Liikmesriigid peavad koheselt läbi vaatama oma siseriiklikud tööhõivealased õigusaktid, tagamaks, et väärastunud otsus Lavali kohtuasjas ei õõnestaks nende töösuhete ja kollektiivläbirääkimiste süsteemi.
Lõpuks lubage öelda, et proua Sinnott on oma tõlgenduses eksinud, nagu tavaliselt. Ta väidab ekslikult, et Lavali kohtuasjas tehtud otsus tähendab, et Iirimaal kohaldatakse ainult miinimumpalka: see tähendab, et Iirimaal tuleb kohaldada kõiki õiguslikke kokkuleppeid ning see hõlmab palju enamat kui miinimumpalka. Kuid Iirimaal on kokkuleppeid, mis pole õiguslikult siduvad ning see vajab käsitlemist.
Georg Jarzembowski
(DE) Härra president, härra komisjoni president, volinikud, härra nõukogu eesistuja, ma pöördun oma fraktsiooni nimel Euroopa Ülemkogu poole palvega lisada suunistesse Euroopa transpordipoliitika. Selle põhjuseks on tõsiasi, et ELi ettevõtlus ja tööhõive ei saa edeneda ilma Euroopa säästva transpordipoliitikata ning vastavate üleeuroopaliste võrgustiketa. Ilma tõhusate transpordikoridorideta, ilma transpordiettevõtete vahelise koostööta ja ilma intelligentsete transpordisüsteemideta ei saa olla kaubanduse ega turismi laienemist ei Euroopa Liidu piires ega kolmandates riikides. Kuid just seda on meil vaja tööhõive edendamiseks.
Härra nõukogu eesistuja, rääkides kolleegidega nõukogus, pidage palun meeles, et liikmesriikide jaoks on eluliselt tähtis kaasata oma riiklikesse majanduskasvu ja tööhõive tegevuskavadesse transpordipoliitika. Kahjuks näeme, kuidas liikmesriigid pühendavad aina kahanevaid rahalisi vahendeid riikliku infrastruktuuri, kas raudteede või maanteede hooldamisele ja laiendamisele.
Sama kehtib ka transpordisüsteemide edendamise ja rakendamise kohta. Tänapäeval saab kõike tellida Internetist, kuid kaubad saab kohale toimetada vaid auto või rongiga. Te võite planeerida puhkust ükskõik kus, kuid sihtkohta jõudmiseks vajate korralikku lennujaama ja nõuetekohaseid transpordiühendusi. Seega, kui me tahame kasvu ja tööhõivet, tuleb meil tagada vajalik infrastruktuur ja korralikud transpordisüsteemid. Need peavad mõistagi olema keskkonnasõbralikud. Seetõttu oleme säästvusest lähtuvalt seisukohal, et logistikale tuleb osutada igasugust abi. See on oluline ka riikliku planeerimise suhtes.
Kuigi logistika kuulub eelkõige ettevõtete kohustuste hulka, saame meie, liikmesriigid ja Euroopa Liit, sellest hoolimata bürokraatiat, näiteks sadama tolliprotseduure vähendades logistika edendamisele kaasa aidata.
Me vajame keskkonnasõbralikke poliitikaid. Seetõttu pöördun ma kasvu ja tööhõive huvides teie poole, et tõsta transpordipoliitika teie strateegias esikohale.
Dariusz Rosati
(PL) Härra president, kevadise ülemkogu ees seisab kriitilise tähtsusega hetk. Liidusisene majanduskasv aeglustub, me peame tulema toime finantsturgude ebakindlusega, nafta hind tõuseb ja samuti inflatsioon. Kõik see loob ebakindla õhkkonna ning kasvatab hirmu tuleviku ees.
Sellisest asjade seisust lähtuvalt leian, et härra Barroso hinnang olukorrale on liiga optimistlik. On raske rõõmustada kuue miljoni töökoha loomise üle, kuna see toimus viimase kahe aasta jooksul tsüklilise kasvu kiirenemise perioodil. Samuti on ühe või kahe kõrge töötõhususega aasta alusel raske ette ennustada pideva kõrge töötõhususe tagamist. Euroopa potentsiaalne kasvumäär jääb väga madalaks.
Seepärast tunnen, et eelseisva ülemkogu tõttu peab Euroopa Liit edastama Euroopa kodanikele selge sõnumi, mis kinnitab valmisolekut ülalnimetatud ohtudega toimetulekuks. Praegu majanduses valitsevast olukorrast tulenevale hirmule ja ebakindlusele tuleb vastata pigem otsuste tegemise kui sõnadega. Liiga sageli on senised tippkohtumised lõppenud mitte kuhugi viivate avaldustega. Praeguses olukorras ootame me liikmesriikidelt ja nõukogult teatud otsuste vastu võtmist. Ma panen praegu täiskogus viibivale nõukogu esindajale südamele, et ta seda kindlasti meeles peaks.
Lõpuks - see kõik on eriti tähtis, kuna Lissaboni leping tuleb ratifitseerida lähikuudel. See leping peab Euroopa kodanikke inspireerima ning andma neile lootust. Seetõttu peab eelseisev tippkohtumine Euroopa kodanikele olukorra parandamisest selgelt märku andma.
Othmar Karas
(DE) Härra president, härra nõukogu eesistuja, härra komisjoni president, daamid ja härrad, tööpuudus väheneb, Euroopa Liit on globaliseerimisest võitnud, meil läheb paremini kui Ameerika Ühendriikidel ja EL on õigel kursil. Järgigem seda kurssi otsustavuse, pühendumuse ja enesekindlusega. Tehke liikmesriikidele selgeks, et neil tuleb oma kohustusi tõsisemalt võtta. Andke avalikkusele teada meie edust ja eesmärkidest.
Teiseks, kliimakaitse ja energiasõltuvuse vähendamine peaks andma uue elu teadusele, innovatsioonile, majanduskasvule ja tööhõivele.
Kolmandaks, olgem otsekohesed selles osas, et euro/dollari vahetuskurss nõrgestab energia hinnatõusu: euro puhul kuni 160% ja dollari puhul 340%.
Neljandaks, euro, laienemine, siseturg, Lissaboni strateegia ja Lissaboni leping, mis tugevdab sotsiaalset turumajandust ning peab pühaks sotsiaalseid põhiõigusi: need moodustavad üldise paketi, mis peaks aitama Euroopa Liitu teel edu suunas.
Viiendaks, haridus, väljaõpe, teadustegevus, innovatsioon ja reformid meie sotsiaal-, tervishoiu- ja pensionisüsteemides on ikka veel meie ees seisvad suurimad väljakutsed.
Kuuendaks, härra komisjoni presidendi Barroso algatus Euroopa Tehnoloogiainstituudi kohta peaks olema esindatud kevadise tippkohtumise järeldustes, kus tuleks paika panna ka selle asukoha üle otsustamise kuupäev. Finantseerimise osas on parlament näidanud rohelist tuld.
Seitsmendaks, pole kahtlust, et väikeettevõtluse seadus käivitab täiskogu edasise algatuse. SME Intergroup esitab meie poolt silmas peetud põhimõtted käesoleva kuu lõpuks.
Minu viimaseks punktiks on see: härra Schultz, komisjoni president ja komisjon ei ole meie vastased. Meie vastasteks on võimu, poliitilise suutlikkuse ja mõne liikmesriigi valitsuse ning parlamendi juhtimise puudulikkus. Meie vastasteks on egoism, natsionalism ja protektsionism, mitte suurem Euroopa ega tugev komisjon.
Pervenche Berès
(FR) Härra president, härra komisjoni president, enne teie suundumist Euroopa Ülemkogule tahaksin esitada teile vaid üheainsa palve: kaitske seda institutsiooni, mis ütleb teile, et ELi sotsiaalne ja majanduslik olukord nõuab suurema tähelepanu pööramist sotsiaalküsimustele, nõuab, et me viiksime vastavusse oma majanduspoliitika, eesmärgid ning kliimamuutuse ja energiasõltuvuse jaoks õiguspäraselt koostatud strateegia; mis ütleb, et Lissaboni strateegia õnnestumiseks on vaja suuremat majanduslikku koordineerimist; mis ütleb, et Ameerika kriisiga edukaks toimetulekuks on tarvis paremini reguleeritud finantsturge. Ärge lubage liikmesriikidel öelda, et need küsimused meid ei puuduta: see pole tänapäeva demokraatlikus maailmas vastuvõetav.
Härra eesistuja, finantsturgude pärast õigustatult muretsevate teatud riigipeade või valitsusjuhtide palvel uurite te selle olukorra tagajärgi ELi reaalmajanduse suhtes. Seepärast palun ma teid seda teemat käsitleda ning mitte jääda rahule vaid mõne ettepanekuga, mis tunduvad atraktiivsed või populaarsed, kuid ei tegele antud küsimuse põhiteemaga. Asja tuumaks on see, et meil on ühtne finantsturg ja keskpank, kes viib ellu rahanduspoliitikat Euroopa majanduse kui terviku huvides, kuid meil pole Euroopa finantsturu kontrollijat, kes tegeleks sellega kaasnevate ülesannete ja probleemidega.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Traditsiooniliselt on aasta esimene Euroopa tippkohtumine pühendatud majandusküsimustele. Seetõttu lisas Ministrite Nõukogu Eesistujariik Sloveenia riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumise päevakorda olulise arutelu, mis puudutab Lissaboni strateegia teise tsükli ülevaatamist aastateks 2008-2010.
Minu arvates ei tohiks lähipäevadel käsitletavatest teemadest välja jätta teatud aspekte, mis on seotud eriti Lissaboni strateegia teise eesmärgiga, nimelt tööhõive määraga. Vaatamata sellele, et Euroopa tööjõu liikuvust kui põhimõtet on Euroopa Parlamendi järeldustes tugevalt propageeritud, ootavad seda tegelikult suured läbielamised.
Uute liikmesriikide töötajate juurdepääsule seatud meelevaldsed piirangud soodustavad liikuvuse vähenemist. Selles osas peab Euroopa Komisjon 2008. aasta lõpuks hindama teatud liikmesriikide poolt Rumeenia ja Bulgaaria tööjõu liikuvusele seatud piiranguid käsitlevaid meetmeid.
Hiljutine statistika näitab, et nende kahe riigi märkimisväärne rändetendents ei ole faktiliselt tõestatud ning ükski Rumeenia või Bulgaaria töötajaid vastu võtnud riikidest ei kinnita tööturu tasakaalustamatust. Kuid lähtuvalt kehtivatest õigusaktidest võib liikmesriik need piirangud säilitada, mis on tõepoolest kinnitust leidnud seoses 2004. aastal ühinenud riikidega. Kuna tööturu tõkked kehtestatakse sageli vastusena teatud päevapoliitilistele nõudmistele, siis usun ma, et üks arutlusele tulev meede võiks olla üleminekuperioodi süsteemi ja peamiselt 2+3+2 valemi ülevaatamine.
Tervitatav meede oleks Euroopa Parlamendi kohustusliku arvamuse saamine piirangute järgimise või peatamise kohta pärast uue liikmesriigi ühinemisele järgnevat esimest kahte aastat. Euroopa institutsioonide selline kaasamine vähendaks oma äranägemisel ja meelevaldsete piirangute seadmist Euroopa liikumisvabaduse põhimõttele.
Mairead McGuinness
Härra president, homme toimub kevadine ülemkogu ning ELi juhtidel on paljust rääkida, olgu see siis finantsturgude kõikumine, globaliseerumine või demograafiline muutus. Globaliseerumise osas tahame me ülemkogult teada, kuhu maailmakaubanduse läbirääkimiste praegune voor meid tegelikult viib.
Viimaste põllumajandust käsitlevate dokumentide üle on palju spekuleeritud ja neid on mingil määral analüüsitud, kuid selles elutähtsas küsimuses on esitatud vähe komisjoni või nõukogu ametlikke seisukohti. Eile õhtul viibis siin koos meiega volinik Mandelson, kuid kahjuks ei jõutud Maailma Kaubandusorganisatsiooni käsitlevate küsimusteni ning täiskogu ei oma otsest teavet.
Sellest lähtuvalt pöördun ma kevadise ülemkogu ja Iiri peaministri Taoiseach Bertie O'Hearni poole palvega tõstatada see küsimus nimetatud tähtsal kohtumisel. Kuu aega tagasi viitas volinik Mandelson sellele, et muudes sektorites peale põllumajandussektori on läbirääkimistes toimunud tagasiminek, mitte edasiminek. Põllumajanduse kohta leidis ta, et EL saaks esitatud ettepanekutega hakkama. Ma kardan, et see on ekslik arusaam. Olen näinud mõnda analüüsi, mis näitavad, et praegused ettepanekud mõjuksid ühtsele põllumajanduspoliitikale laastavalt ning seda oleks juba liiga palju.
Ma tahaksin lihtsalt märkida, et Iirimaal hääletatakse Lissaboni lepingu üle - kui ma õigesti mäletan - 12. juunil, mistõttu ütlen täiskogule, et vaidlused juba käivad ning neid on oodata veelgi rohkem. Ma leian, et inimeste osalemine selles kampaanias on väga hea ning et see tugevdab Iirimaa sidemeid Euroopa Liiduga - mis on tervitatav. Kuid arvestades seda, et inimesed esitavad protokolle, mida pole nende kodulehel veel väljas - vaatasin härra Bonde lehte ning seal seda polnud - arvan ma, et võib-olla oleks nõukogule kohane kommeteerida Lavali kohtuasjas vastu võetud otsust. Paljud on selle üle targutanud ja seda valesti tõlgendanud, kuid ma leian, et meile kõigile oleks parem teada, milline on nõukogu seisukoht selles osas. Tegelikult on Lissaboni leping, sellisel kujul nagu mina seda lugesin, väga tugev sotsiaalses mõõtmes ning selles pole midagi, mis võimaldaks töötajate väärkohtlemist või kuritarvitamist Euroopa Liidus ega mujal. Seetõttu peaks Iirimaa rahvas sellele tähtsale lepingule "jah” ütlema.
Carlos Coelho
(PT) Ma tahaksin alustada sellega, et soovin Sloveeniale eesistumisel edu ning ütlen, et ma olen veendunud, et järgmine Euroopa Ülemkogu peaks keskenduma majanduse ja arenguga seotud küsimustele. Õnnitlen president Barrosot, kes on need küsimused juba oma ametiaja algusest alates esikohale tõstnud. Õige samm on olnud ka Lissaboni strateegia ülevaatamine, bürokraatia vähendamine ja üldine elavnemine.
Hoolimata rahvusvahelisest finantskriisist ja energia, eriti fossiilkütuste hinnatõusust põhjustatud segadusest, on riigivõla ja avaliku sektori eelarvepuudujäägi muutus, majanduskasv ja töökohtade loomine olnud vaieldamatult positiivsed tegurid. Meil tuleb jätkata samas suunas ning mitte raskuste ees alla anda. Meil on vaja täiustatud Lissaboni strateegiat, mille juured oleksid majanduskasvu ja tööhõive paktis, mis investeerib teadmistesse ja innovatsiooni, mis toetab säästvat arengut, mis kaasab keskkonna tegevuskava ning kasutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete potentsiaali. Majanduskasv on eluliselt tähtis, mitte üksnes Euroopas elavatele inimestele kõrge elatustaseme tagamiseks, vaid ka majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuspoliitika säilitamiseks, kuna Euroopa projekti aluseks olev ühine arusaam põhineb solidaarsusloogikal.
See on samuti põhjuseks, miks ma palun nõukogu eesistujal liikmesriikidele meenutada, et solidaarsus on meie liidu edu saavutamiseks hädavajalik tingimus ning et vaimustus riikide eneseteadvusest võib olla vaid negatiivne. Lisaks majandusküsimustele on veel liikuvuse ja julgeoleku küsimused. Seepärast tervitasime me kaks kuud tagasi rõõmuga kauaoodatud Schengeni ala suurenemist ja sisepiiride kaotamist. Nüüd on meil ühine ala. Viisapoliitika, piirikontroll, andme- ja infovahetus ning politsei ja kohtute koostöö on vahendid, millega tagatakse meie julgeolek ja meie vabadus. Meil tuleb teha koostööd ja näidata oma partneritele kogu maailmas ühtset liitu.
Ma loodan, et Euroopa Ülemkogu kinnitab seda solidaarsust ning et Tšehhi Vabariigis, Eestis, Lätis ja igal pool mujal saab selgeks, et viisapoliitika läbirääkimised meie Ameerika Ühendriikide partneritega on Euroopa küsimus. Ka siin on Euroopa ühtsus vajalik selleks, et olla edukas ja tõsiseltvõetav.
Christopher Beazley
Härra president, lähtuvalt proua McGuinnessi viitest Lissaboni lepingu ratifitseerimisele Iirimaal tahaksin märkida, et minu riigis, Ühendkuningriigis, toimub parlamendi mõlemas kojas märkimisväärne edasiminek ning võib arvata, et Ühendkuningriigis toimub lepingu ratifitseerimine õige varsti. Ma ei taha poliitiliste vastaste ees lisapunkte teenida, kuid lepingut pooldavatele Briti konservatiividele oli pettumuseks, et Briti liberaalide partei sellest keeldus. Kuid ma olen siiski kindel, et härra Watson annab sellele põhjendatud selgituse.
Kevadisel tippkohtumisel viidatakse eeldatavasti ka hiljutisele muutusele Venemaa valitsuses. On väga tähtis - ja järjest rohkem ka täiskogus - et Euroopa Liidul on ühine välispoliitika Vene Föderatsiooni ning mõne ettepaneku, nagu näiteks Nord Stream gaasijuhtme suhtes. Ma ei tahaks ette rutata, kuna täiskogu käsitleb Venemaa valimisi oma neljapäevasel arutelul. Kuid otsuse ettepanek, milles nähakse tõenäoliselt ette heakskiitmine, tekitab küsimusi valimisvaatlejate kohtlemise osas ning selle kohta, mis juhtus nende opositsioonikandidaatidega, kes ei saanud võimalusi valimistel osalemiseks ning nõuab umbes 50 demonstrandi vabastamist, kes Vene siseministeeriumi meeste poolt vägivaldselt arreteeriti.
Ma loodan, et nõukogu võtab seda väga tõsiselt. On ilmne, et me soovime õnnitleda president Medvedjevit ja peaminister Putinit. Me loodame häid ja harmoonilisi suhteid, kuid neid ei tule, kui täiskogu ja Euroopa Liit on killustatud. Sakslastel, hollandlastel, brittidel, poolakatel - meil kõigil - peab olema ühine seisukoht meie suhete kohta Vene Föderatsiooniga ning selle kohta, mida teha energiavarude tagamiseks. Me ei pea Nord Stream ettepanekut heaks kiitma; me võime heaks kiita hoopis Amber gaasijuhtme. Ma ootan suure huviga nõukogu järeldusi seoses EL ühtse välispoliitika ja energiapoliitikaga väljaspool ühenduse siseturgu, ning eriti häid suhteid Vene Föderatsiooniga.
Tunne Kelam
Härra president, ma tahaksin puudutada kolme küsimust. Esiteks on äärmiselt oluline, et teenuste vabadust kohaldataks kõigis liikmesriikides. Ütlen seda oma kolleegide härra. Hökmarki ja härra Harbouri edastatud sõnumist tulenevalt. Teiseks tuleb toetada väikeettevõtteid, et nad saaksid jagada ja kasutada innovatsiooni vilju: väikeettevõtete seadus on selgelt hädavajalik. Kolmandaks, mis puudutab Lissaboni strateegiat, siis palun teil, president Barroso, meenutada Euroopa Ülemkogule, et Balti mere strateegia rakendamine, mida te lahkesti toetasite, võib anda praktilise panuse Lissaboni strateegiasse ning olla selle üheks edulooks.
Jean-Pierre Audy
(FR) Härra president, härra nõukogu eesistuja, härra komisjoni president, ma sooviksin kuulda teie arvamust ELi rahanduspoliitika kohta. Härra eesistuja, te väitsite, et soovite arvamuste vahetust finantsturgude toimimise kohta. Oleks hea mõte, kui riigipead või valitsusjuhid korraldaksid arvamuste vahetuse EL rahanduspoliitika kohta. Härra Euroopa Komisjoni president, ma tahaksin teada, milline on teie arvamus asutamislepingu artikli 105 kohaldamise suhtes, mis sätestab hinnastabiilsuse, kuid samas nõuab hindade stabiilsust, eeldades tähelepanu pööramist majanduskasvule. Kas teile tundub, et Euroopa Keskpankade süsteem toimib praegu nõuetekohaselt?
Zita Pleštinská
(SK) Härra president, lubage mul alustada sellega, et soovin Euroopa Parlamendi 50. aastapäeval täiskogule Euroopa kodanike nimel palju tarku otsuseid tulevikus.
Arutelu käigus kõlas väide, millesse usun ka mina, et Euroopa majanduse konkurentsivõimet saab tõsta ja uusi töökohti luua ettevõtluskeskkonna täiustamise kaudu. Selles valdkonnas tõhusate õigusaktide vastuvõtmisel tuleb arvesse võtta väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete esindajate ettepanekuid ning nende praktilisi teadmisi.
Seepärast tervitan ma toodete turuletoomise paketi vastuvõtmist. Selle võtsid vastu Euroopa Parlament ja eesistujariik Sloveenia ning neile oli tõhusaks abiks komisjon, eriti isiklikult osalenud volinik Verheugen.
Härra president, Slovakkia valmistub euro kasutuselevõtmiseks: see tõstab Slovakkia majanduse konkurentsivõimet ja on viimaseks sammuks Slovakkia teel lõpliku ühinemise poole ELiga. Ma usun, et komisjon ja eesistujariik Sloveenia teevad otsuse Slovakkia kasuks, lähtudes hindamistulemustest Slovakkia majanduse kohta, mis on suurepärases seisus, nii et me saaksime euro 1. jaanuaril 2009 plaanikohaselt kasutusele võtta.
Georgs Andrejevs
(LV) Tänan teid, härra president, et mulle sõna andsite. Ma loodan, et 50. aastapäeval ei unusta Euroopa Ülemkogu ühte Euroopa Liidu peamist hüüdlauset - "Tervis kõigis ELi poliitikates”. Meile ei piisa selle mainimisest vaid teatud foorumitel; me teeme avaldusi, kuid me teeme neid väga vähe. Statistika näitab, et tervishoiu olukord Euroopas halveneb. Aina rohkem spetsialiste lahkub Euroopa Liidust, süveneb suremus paljudesse haigustesse ning tervishoiu esmatähtsat eesmärki, millele on pühendunud eesistujariik Sloveenia - vähivastast võitlust - peaks toetama ka ülemkogu. Tänan teid.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Härra president, eesistuja mainis finantspoliitikaga seoses kinnisvarafonde. Komisjoni president ei nimetanud seda probleemi seoses elamumajandusega. Lähtuvalt sellest, et 2010. aasta kavatsetakse kuulutada Euroopa vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemise aastaks, tahaksin komisjonilt küsida, kas ta kavatseb tegeleda elamumajanduse probleemiga investeerimispakettide ja finantspoliitika seisukohast, eriti Euroopa turgude kinnisvarafondidega.
Paul Rübig
(DE) Härra president, daamid ja härrad, EP poliitikaosakond on tellinud uuringu kliimamuutuse põhjustatud võimalike probleemide kohta. Euroopas hinnatakse kahju ulatuseks 24 kuni 194 miljardit eurot. Lähtuvalt Barcelona eesmärgist teen ettepaneku võtta sellest summast 3% - teiste sõnadega umbes 1 kuni 6 miljardit eurot - ning kasutada seda selleks, et anda Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituudile kliimamuutuse valdkonnas edumaa. See peaks keskenduma energiatõhususele, eriti energia tootmise ja tarbimise valdkonnas.
Nina Škottová
(CS) Härra president, daamid ja härrad, Lissaboni strateegia ei jäta meile kahtlust, et majandusedu eeltingimuseks on hariduse, teaduse ja innovatsiooni kvaliteet ning selle kvaliteedi täiustamist tuleb toetada.
Seitsmes raamprogramm ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituut, mis mõlemad on kvaliteedi arendamise ja täiustamise seisukohast eluliselt tähtsad, keskenduvad eelkõige olemasolevatele nn. tippkeskustele ning arvestavad nende potentsiaaliga. Kuid enamik tippkeskusi asuvad vanades liikmesriikides. Ma tahan osutada sellele, et ka uutes liikmesriikides on olemas kvaliteetsed haridus- ja teadusasutused, sealhulgas ülikoolid, mida saab süstemaatiliselt julgustades tipptaseme saavutamise poole suunata. Selle tulemuseks oleks Euroopa Liidu kõrge kvaliteediga haridus- ja teadusbaasi laienemine.
President
Mul on kahju, et ma ei saa lasta teistel liikmetel rääkida ning ma ei näinud vasakul kedagi, kes oleks soovinud sõna võtta. Seetõttu ei saa mind süüdistada sõna mitteandmises. Inimesed peaksid vähemalt sõnavõtmiseks märku andma.
(Martin Schulz hüüdis vahele)
Ma tahtsin lihtsalt seda mainida, härra Schulz, ning lisada, et fraktsioon PPE-DE ei olnud eelneva registreerimiseta sõnavõtmise süsteemi kasutuselevõtmisest kuigi vaimustunud, kuigi just PPE-DE tahtsid kõige rohkem sõna võtta. Lubage eesistujal kõne lõpetada; ka see tagab parema tasakaalu.
Janez Lenarčič
eesistuja. - (SL) Ma tahaksin tänada kõiki Euroopa Parlamendi liikmeid, kes osalesid selles väga huvitavas, väga dünaamilises ja sisukas arutelus, mis tuleb kasuks homme ja ülehomme toimuva Euroopa Ülemkogu istungi viimaste ettevalmistuste tegemisel.
Me püüame võtta arvesse võimalikult paljusid käesoleva arutelu käigus esitatud ettepanekuid ja arvamusi. Ma tahaksin samuti proovida vähemalt mõnele küsimusele vastata.
Esiteks tahaksin korrata, et Euroopa Ülemkogu sellenädalane istung on pühendatud kolmele põhiküsimusele: Lissaboni strateegia uue etapi käivitamine, energia- ja kliimamuutuse pakett ning finantsstabiilsuse probleem. Need on kolm esmatähtsat teemat.
Vahemere Liit ei kuulu esmaste teemade hulka. Ma tahaksin tänada härra Schulzi selle küsimuse eest ning selgitada, et eeloleval Euroopa Ülemkogu istungil pole Vahemere Liitu puudutav põhjalikum arutelu plaanis. Sellegipoolest tuleb eesistuja vastu liikmesriigi väljendatud soovile ning lubab esitada Vahemere Liidu ettepaneku, ilmselt neljapäeva õhtul toimuval riigipeade ja valitsusjuhtide lõunasöögil, kuid meil pole kavas mingit eraldi arutelu antud teemal.
Pööran nüüd oma tähelepanu põhiteemadele, kuigi ma märgin esmalt eesistuja arvamust Vahemere Liidu kohta. Ma meenutan teile meie peaministri ja nõukogu esimehe, härra Janez Janša sõnu 16. jaanuari kogul: "Me soovime tugevdada institutsioone ja protsesse, nagu näiteks Barcelona protsess ja Euromed, kuid me ei vaja topeltinstitutsioone, mis konkureerivad ELi ja naaberriikide institutsioonidega. EL on terviklik üksus ning vaid ühtse tervikuna saab see tõhusalt tagada rahu, stabiilsuse ja progressi oma naabruskonnas ja kaugemal.” Selline on eesistuja seisukoht ning ma usun, et seda võetakse tulevikus arvesse.
Nüüd lühidalt peamistest teemadest. Lissaboni strateegia: mitmetes arvamustes väljendati vajadust muuta Lissaboni strateegia struktuuri, mehhanisme või lahutamatuid suuniseid. Kuid ma tahaksin rõhutada, et nii Euroopa Nõukogu kui ka komisjon on seisukohal, et Lissaboni strateegia on tõhus. Nõukogu ja komisjon on nõus, et Lissaboni strateegia annab tulemusi. Nad on nõus, et võrreldes mõne teise globaalse partneriga on tegelik majandus Euroopa Liidus suhteliselt heas seisus.
Seega oleme me seisukohal, et Lissaboni strateegia mehhanismid, olemasolevad struktuurid ja suunised tuleks säilitada ning tähelepanu tuleks pöörata selle rakendamisele. On tõsiasi, et asjaolud muutuvad ning et meie meetmeid tuleks vastavalt kohandada, kuid neid kohandusi saab teha muutes suunistega kaasasolevat teksti, mida juba tehtud on.
Lisaks tahaksin ma öelda mõne sõna sotsiaalse mõõtme kohta. See on Lissaboni strateegia üks põhidimensioone. Nõukogu on sellest täiesti teadlik ning ma loodan, et see väljendub ka Euroopa Ülemkogu otsustes. Selles ei saa olla mingit kahtlust.
On öeldud, et Lissaboni leping muudab pärast ratifitseerimist sotsiaalse mõõtme ja teiste mõõtmete tasakaalu. Ma olen veendunud, et see pole tõsi. Uue Lissaboni lepingu rakendamine ei kahjusta Euroopa sotsiaalset mudelit - vastupidi.
Ma tahaksin tänada proua McGuinnessi Iirimaal toimuva hääletuspäeva käsitleva teabe eest. Ma soovin neile kõike paremat. Ma loodan, et Iiri valijad hääletavad Euroopa Liidu poolt.
Mis puutub teistesse tähtsatesse teemadesse, s.t. kliima -ja energiapaketti, siis ütleksin järgmist: jah, härra Watson, me oleme teadlikud, et oleks hea, kui valitsused - ja mitte ainult valitsused, vaid ka Euroopa institutsioonid ja teised olulised partnerid - annaksid eeskuju suurema energiatõhususe saavutamisel, energiatarbimise vähendamisel jms. Võib-olla suudame me kokkuleppele jõuda ning võib-olla mitte. On tõsiasi, et see oleks kasulik, kuna energiatõhusus on ja jääb ülemkogus arutusel oleva kliima- ja energiapaketi oluliseks osaks.
Lubage mul korrata, et möödunud aasta märtsis, Saksamaa eesistumise ajal, võtsime me teatud kohustusi. Nüüd tuleb meil need täita. Me oleme pannud paika eesmärgid, milleni jõudmiseks on vaja ühiseid jõupingutusi. Meil tuleb kokku leppida selles, kuidas neid ülesandeid omavahel jagada. Ma olen juba öelnud, et kokkulepet pole võimalik saavutada homme ega ka ülehomme.
Kuid me saame kokku leppida mõnes nende ülesannete liikmesriikide vahel jaotamise aluspõhimõttes ning mõningates ajalistes piirangutes. Ma olen öelnud, et me soovime, et liikmesriigid jõuaksid kokkuleppele enne aasta lõppu ning et Euroopa Parlament saaks teha ühise otsuse niipea kui võimalik 2009. aastal.
Mõni sõna finantsstabiilsuse kohta, mis on Euroopa Ülemkogu istungjärgu kolmandaks tähtsaks teemaks. Selleks Euroopa Ülemkogu istungjärguks on ECOFIN ette valmistanud vahearuande finantsturgude olukorrast ning ma tahaksin selles osas veel midagi lisada. Jääb mulje, et Euroopa organisatsioonid ja institutsioonid istuvad käed rüpes, samal ajal kui finantsturgudel möllab kriis.
Pean rõhutama, et Euroopa organisatsioonid ei istu käed rüpes. Tahan juhtida tähelepanu sellele, et nad astuvad samme. Eilsel proua Berèsi algatatud arutelul selle teema üle vastas volinik Almunia, et enne tegutsemist tuleb meil kindlaks teha, millised meetmed on tõepoolest vajalikud ja millised võivad põhjustada veelgi rohkem kahju.
Seetõttu jätkab ECOFIN selle probleemiga tegelemist. Pärast seda Euroopa Ülemkogu istungjärku, s.t. juba aprillis, on kavandatud ECOFINi nõukogu mitteametlik kohtumine Sloveenias. Selle kohtumise keskseks teemaks on finantsstabiilsuse küsimus. Me loodame, et Euroopa Ülemkogu annab selles küsimuses mõned konkreetsed suunised.
Härra president, daamid ja härrad, ma lõpetan korrates oma veendumust, et eelmainitu juures on kõige tähtsam tagada koostöö ja sünergia, seda eriti Euroopa Liidu kolme võtmeinstitutsiooni, s.o parlamendi, komisjoni ja nõukogu, vahel. Eestistujariik Sloveenia teeb kõik temast oleneva, et see sünergia oleks võimalikult tugev.
Lubage mul teatada, et eesistuja esitab parlamendile aruande käesoleval nädalal toimuval Euroopa Ülemkogu istungjärgul.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - (FR) Härra president, daamid ja härrad, pärast neid arutelusid on mul tunne, et täiskogu on tegelikult ühel meelel Lissaboni strateegia jätkamise ning selle edukuse osas ning nõustub, et meil tuleb sellega rohkem tööd teha, eriti rakendamise mõttes, täpsemalt algselt kehtestatud esmatähtsate eesmärkide praktilises rakendamises liikmesriikide poolt. Muidugi esineb mitmeid erimeelsusi rõhuasetuse osas - mida tuleks rõhutada? Kuid ma pean siiski tooma esile Lissaboni strateegia üldist toetamist ning Euroopa Parlamendi selgeid järeldusi, mis viitavad strateegia toimimisele ja sellele, et strateegia on meie vastuseks globaliseerumisele.
Ma pean rõhutama teema olulisust ning eelkõige Euroopa suhtumist globaliseerimisse. On tõsi, et isegi kõige keerulisema majanduskliima puhul, eriti finantsalase ebastabiilsuse korral, suurendab Euroopa eksporti ning Euroopa on ikka veel juhtiv välisriikide otseinvesteeringute saaja. Euroopa käsutuses on vahendid globaliseerumisega toimetulekuks. Seepärast peame me oma kurssi säilitama ning ma tahan tänada kõiki neid, kes on seda hoiakut selgelt toetanud, eriti härra Daul, härra Watson ja paljud teised.
Kaitsev Euroopa vajab nüüd kaitset, nagu mainisid mitmed teist, sealhulgas härra Désir. Me oleme sellega nõus; küsimus on aga selles, kuidas kaitsta. Me usume, et me saame Euroopat kaitsta mitte ennast isoleerides, vaid siis, kui anname ise avanedes teistele võimaluse avaneda. Selles asi ongi.
Euroopa, maailma suurim kaubandusjõud, mille eksport jõudsalt kasvab, ei saa nüüd omaks võtta protektsionismi. See oleks meie enda huvide vastu. Parim lahendus on tagada, et teised ennast avavad, mitte ainult kaubanduse ja turulepääsu osas, vaid ka ambitsioonikamate keskkonnatingimuste ja sotsiaalsete õiguste suhtes.
Siseriiklikult saame me muidugi teha rohkem sotsiaalses raamistikus ning ma tahan öelda, et komisjoni poolt Euroopa Ülemkogule edastatav sõnum räägib sotsiaalsest kohustusest. Eriti toetame me sotsiaalkava, mis põhineb juurdepääsul, solidaarsusel ja võimalustel.
Mõned teist mainisid Lavali kohtuasja. Pean teile taas kord ütlema seda, mida olen öelnud mitmeid kordi ning mida ma ütlesin ka oma pöördumises Rootsi parlamendi poole: vastupidiselt paljude arvamusele ei kujuta komisjoni tõlgendus Lavali kohtuasjast vastuolu siseturu põhimõtete ja töötajate õiguste kaitse põhimõtte vahel.
Vastupidi, me tunneme, et kaitstud paindlikkuse mudel ning üldisemas mõttes Skandinaavia töösuhete mudel on progressiivne mudel, mis on Euroopas andnud suurepäraseid tulemusi. Meil on hea meel teatada, et me kavatseme võidelda igasuguse sotsiaalse dumpingu vastu. Pole mingeid kahtlusi komisjoni seisukoha suhtes selles küsimuses.
Seetõttu tahangi ma seda aspekti rõhutada, kuna mulle näib, et meil tuleb iga hinna eest vältida sotsiaalsete aspektide vastandamist Euroopa konkurentsivõimele. Nagu mitmed teist, k.a. härra Crowley ja teised mainisid, vajame me avatud Euroopat avatud majanduse ja ühiskonnaga, kuid meil on samuti vaja Euroopat, mis tervitab sotsiaalset kaasatust. Seepärast tuleb meil sellele tendentsile vastu seista.
Me peaksime samuti vastu seisma tendentsile vastandada sotsiaalseid aspekte keskkonnaaspektidele. Siinkohal tahaksin rõhutada komisjoni otsustavust. Me oleme kindalt otsustanud täita möödunud aasta märtsis Euroopa Ülemkogul võetud kohustused. Proua Merkeli juhitud Saksamaa eesistumisperioodil toetati ühehäälselt mitmeid eesmärke. Võin teile öelda, et järgmises etapis on komisjon Euroopa tõelise energiapoliitika loomisel ning kliimamuutusega võitlemisel veelgi otsustavam.
Viimaste sündmuste valguses toimunud mitmed muutused kinnitavad nii olukorra pakilisust kui ka sellest tulenevat otsustavust. Tahaksin siinkohal muuhulgas korrata härra Turmesi ja proua Harmsi sõnu ning väita, et sotsiaalküsimusi ei tohiks vastandada keskkonnaküsimustega. Energia- või energiamahuka tööstuse probleem väärib eraldi käsitlemist.
Me tahame konkurentsivõimelist Euroopa tööstust. Meie eesmärgiks pole Euroopa muutmine tööstuslikuks jäätmaaks: tegelikult hoopis vastupidi. Meie eesmärgiks on "rohelisemaks muutmine”, tööstus, mis suudab suunata oma pilgu eesmärkide saavutamisele uudsel viisil, võideldes kliimamuutusega. Oleks suur viga arvata, et Euroopa tööstuse konkurentsivõime on vastuolus kliimamuutuse vastu võitlemisega. Seepärast toetame me oma ettepanekutes, nagu komisjon on juba selgelt väljendanud, eritagatisi energiamahukate tööstuste jaoks. Me ei taha näha oma tööstusi kolimas maailma teistesse riikidesse.
Nüüd peame me teadma, millised on meie peamised eesmärgid antud etapis. Meie eesmärgiks on jõuda globaalse kokkuleppeni kliimamuutuse osas ning osaleda Kopenhaageni kliimamuutuse konverentsil ettepanekutega, mis innustaksid ka teisi. Kuid globaalse kokkuleppe mittesaavutamise korral oleme me valmis võtma tarvitusele kaitsemeetmed - ning ma ei karda seda sõna kasutada - Euroopa energiamahukate tööstuste kasuks.
Lõpuks, daamid ja härrad, meil tuleb oma kurssi hoida. Ma tahan tänada kõiki neid, kes rõhutasid meie kursi hoidmise tähtsust, eriti härra Ferber, härra Karas ja paljud teised. Lissaboni strateegia on strateegia igaks ajaks. Praegu, uue globaalse majandusolukorra lävel on suurimaks ohuks astuda samm tagasi.
Vastupidi, meil tuleb hoida kurssi Euroopa majandusreformidel, kuid need majandusreformid peavad olema mõeldud avatud Euroopale, suurema sotsiaalse kaasatusega Euroopale, Euroopale, mis on keskkonnaküsimustes resoluutsem. Me ei näe nende eesmärkide vahel mingit vastuolu: tegelikult hoopis vastupidi. Me tunneme, et nüüd tuleb meil keskenduda strateegia rakendamisele. See on olnud mõistlik strateegia ning see on mõistlik ka edaspidi, nii Euroopa sotsiaalse, majandusliku kui ka keskkonna arengu mõttes.
President
Kui tohib komisjoni presidendi sõnu tõlgendada, siis: rääkijaks ei olnud mitte härra Ferber, vaid härra Langen.
Martin Schulz
(DE) Härra president, daamid ja härrad, ma tahaksin kasutada ühte meie kodukorra artiklit ja teha isikliku avalduse seoses teiste fraktsioonide kolleegide mitmete märkustega komisjoni presidendile suunatud minu kõne kohta. Ma ei soovi siinkohal arutelu juurde tagasi minna; minu arvates on selge, et esineb nii nõustumist kui ka lahkarvamusi.
Isegi komisjoni presidendi viimased sõnad ei suuda varjutada tõsiasja, et tema järjekindlus Lissaboni strateegia ja Lissaboni strateegia suuniste muutmata jätmise osas kannab teatud poliitilist sõnumit. Tema sõnumiks on see, et need suunised ei vaja mingisugust muutmist. Meie sõnum on, et neid tuleb muuta, et parandada sotsiaalset kaasatust Euroopas. Selles ongi erinevus!
(Aplaus)
Kuid härra president, minu jaoks on kaks asja vastuvõetamatud ning ma soovin, et see oleks täiesti selge. Kui härra Watson ja eriti härra Karas püüavad luua täiskogus muljet, et väiksemgi komisjonile suunatud kriitiline märkus on pühaduseteotus, kuna see tekitab Euroopa institutsioonide vahelise lõhe, siis ei saa me sellega nõustuda. Euroopa Parlamendi kohuseks on öelda komisjonile, millises suunas minna.
(Aplaus)
Peale selle on minu kui selle fraktsiooni esimehe kohuseks tõsta esile seda, et me tajume Euroopas sotsiaalset tasakaalustamatust. Kui teie olete teistsugusel seisukohal, siis on see teie asi. Kuid siiski pole komisjoni kriitika öelda, et me tahaksime selle suuniseid muuta. Selle kriitika muutmine institutsioonide vaheliseks eriarvamuseks teenib vaid ühte eesmärki, poliitilist ja ideoloogilist eesmärki.
Ma hoiatan teid: kui te tahate komisjoni liberaalide ja fraktsiooni PPE-DE nurka suruda, siis jätab see mulje, et tegemist on liberaalide/ fraktsiooni PPE-DE komisjoniga, ning see on viga, kuna te portreteerite komisjoni ideoloogilises võtmes. Me ei soovi seda; me jääme komisjoni puhul poliitilise koostöö juurde. Teie, mitte meie, surute härra Barroso paremasse nurka!
(Lärm ja aplaus)
Kuid me tahame sotsiaalselt õiglast poliitikat. Seda me siin propageerime ning me ei lasku institutsioonilisse vaidlusse kui me peame poliitilist arutelu!
(Aplaus)
Joseph Daul
(FR) Härra president, ma teen väga lühidalt. Kui me soovime fraktsiooni esimehena vastata sellele, mida meie kolleegid on kogu hommiku kestel öelnud, siis tuleb see lisada kodukorrale. Me võime küsimusest mööda minna või jääda kõrvaltvaatajaks. Kui me tahame arutelu uuendada, siis me seda ka teeme. Härra Schulz, ma tahan lihtsalt öelda, et minu fraktsioon ja mina tunneme sotsiaalküsimuste pärast sama suurt muret kui teiegi, ning me kõik oleme ...
(Aplaus)
Ma tahan öelda, daamid ja härrad, et sotsiaalsetele aspektidele saab keskenduda pärast seda, kui ollakse veidi raha teeninud, kuid me ei saa imiteerida sotsiaaldemokraate ja kulutada raha, mida me pole kunagi teeninud.
(Aplaus paremalt)
Graham Watson
Härra president, ma teen väga lühidalt, kuid kuna härra Schulz minu nime nimetas, siis lubage mul vähemalt öelda järgmist: härra Schulz, ma ei soovinud oma sõnavõtus teid isiklikult rünnata, kuid ma leian, et meil toimub tõsine arutelu selle üle, kuidas luua konkurentsivõimelist majandust ning kuidas ergutada konkurentsivõimelist majandust kooskõlas sotsiaalse ühtekuuluvuse ja keskkonna stabiilsusega. Ma ei usu, et sellist majandust saab luua väites, et turg ei toimi, kuna see ei tooda meie soovitud kaupu. Ma usun, nagu komisjoni president täna hommikul ütles, et globaalse majanduse viimaste andmete kohaselt võib turg neid kaupu toota ning ma leian, et see on midagi, mille suhtes me võime jõud ühendada ja tõepoolest edeneda.
President
Daamid ja härrad, kodukord lubab edasist vastamist üksnes nendele liikmetele, kellele on suunatud isiklikke märkusi. Teiste sõna palunud liikmete kohta ei ole isiklikke märkusi tehtud.
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Roberta Alma Anastase  
kirjalikult. - (RO) Otsus pühendada eelseisev Euroopa Ülemkogu Lissaboni strateegiale on tervitatav ja vajalik. Ma usun, et märtsis toimuv arutelu peab keskenduma tänaseks saavutatud konkreetsete tulemuste hindamisele ning võimalikele muudatustele, mis on vajalikud strateegia tõeliselt edukaks muutmiseks.
ELi õitsengu saavutamisega seotud säästva majandusarengu tagamiseks tuleb silmas pidada kahte põhielementi. Ühelt poolt peab EL jätkama oma hariduse, väljaõppe ja innovatsioonisüsteemi konsolideerimise poliitikat ning innovatsiooni aastaks kuulutatud 2009. aasta tuleb selles osas täielikult ära kasutada. Teisest küljest on tarvis arendada Euroopa poliitikat migratsiooni ja sisserändajate integratsiooni kui Euroopa majanduskasvu ühe teguri osas.
Samal ajal ei ole EL täiesti stabiilne ja edumeelne, kui see ei suuda tõhusalt ja kindlalt edendada neid eesmärke ka väljaspool oma piire, Euroopale lähedalseisvates piirkondades, eriti Musta mere regioonis. Nimetatud põhjustel usun ma, et Euroopa Ülemkogu peaks käsitlema energiavarustuskindluse küsimust ja Nabucco projekti edukat rakendamist, võttes arvesse ka häirivat valimisjärgset olukorda mõnes naaberriigis.
Alexandra Dobolyi  
kirjalikult. - (HU) Eelseisva kevadise Euroopa Ülemkoguga algab Lissaboni lepingu järgmine kolmeaastane tsükkel. Põhitähelepanu on suunatud kliimamuutusele, energiaga seotud väljakutsetele ning finantsturu stabiilsusele.
Globaliseerunud maailmas eeldab Euroopa jätkuv edu seda, et me suudaksime kõigi kolme küsimusega tõhusalt toime tulla. On eluliselt tähtis sõnastada ühine Euroopa Liidu seisukoht võimalikult lühikese ajaga.
Me oleme tunnustanud Lissaboni strateegia rakendamise osas tehtud edasiminekut alates 2006. aasta kevadest ning me toetame jätkuvaid jõupingutusi üldiselt majandusega seotud direktiivide vastuvõtmiseks, kuid mis veelgi olulisem, selleks, et tagada nende laienemine kõigile liikmesriikidele.
Kliima- ja energiaprobleemides kokkuleppele jõudmine muutub aina pakilisemaks. Meil tuleb leida tõhus lahendus Euroopa energiasõltuvusele, tagades samal ajal Euroopa toodete majandusliku konkurentsivõime säilimise.
Me oleme olnud tunnistajaks riiklike heaolufondide tõusule ning me peame tagama, et nende tegevus toimuks läbipaistval ja usaldusväärsel viisil. Tuleb kehtestada nende fondide tegevust reguleeriv tõhus seadusandlus.
On õige aeg selle teema käsitlemiseks ülemkogus ning me peame kujundama Euroopa ühtse aseisukoha niipea kui võimalik, et kõrvaldada seda teemat praegu ümbritsev ebakindlus.
Samavõrd tähtis on ka see, et kevadine ülemkogu peab paika panema kõik võimalikud, kuid asendamatud meetmed, et tugevdada mõistlikku raamistikku finantsturu stabiilsuse tagamise huvides.
Kriis, mis võib mõjutada Euroopa kodanikke, pole veel möödas; halvim võib veel ees olla. Kui sellel ülemkogu kohtumisel oleks moto, võiks see olla "meil pole aega raisata”.
Ilda Figueiredo  
Täna täiskogu ees kevadiseks Euroopa Ülemkoguks ette valmistudes tehtud avaldustes kuulsime me taas Euroopa Liidu eest vastutavate võtmeisikute samasuguseid sõnavõtte.
Nad rõhutasid jälle Lissaboni strateegia kasvavalt neoliberaalset teed, mis hõlmab paindlikkust töösuhetes ehk teiste sõnadega, rohkem töötajate õiguste ründamist ning ebakindlat halvasti tasustatud tööd, samas kui majanduskontsernide ja finantssektori kasum aina suureneb. Nad rõhutasid struktuursete sektorite ja avalike teenuste liberaliseerimist ja privatiseerimist, olles näiliselt ükskõiksed selle tagajärgede suhtes, mida see poliitika toob miljonitele madala sissetulekuga inimestele.
Nad ei taha ikka veel muuta vaesuse olukorda, mis mõjutab ligikaudu 78 miljonit inimest, kellest 25 miljonit on madalapalgalised. Nad lubavad ikka veel noorte tööpuudust, mis on üldist tööpuuduse taset kahekordselt ületamas ning mis mõjutab paljusid kõrgharidusega noori, kes ei suuda leida tööd, nende haridusele vastavast tööst rääkimata.
Nad ei taha muuta oma poliitikat, et vältida selle tagajärgi Euroopa Liidule, eriti nõrgematele majandustele ning vältida sotsiaalse olukorra halvenemist: sellest tulenevalt on tähtis, et me nõuaksime järjekindlalt "Lissaboni strateegia” asendamist Euroopa strateegiaga, mis hõlmaks solidaarsust ja säästvat arengut.
Ian Hudghton  
kirjalikult. - On hädavajalik, et ülemkogu täidaks kliima- ja energiapoliitika suhtes võetud kohustusi. Selge on see, et ülesandeks on järgida ka tegelikult eesmärkide täitmise retoorikat. Šotimaal on taastuvate energiaallikate osas palju anda, k.a. vee-, loodete-, tuule- ja isegi päikeseenergia. Uus Šoti valitsus töötab oma delegeeritud võimu piires, püüdes maksimeerida potentsiaali Šotimaa jaoks ning edendada lisaelektri ühendamist Euroopa võrkudega. Šotimaa oleks Euroopa kliimamuutuse eesmärkide täitmisel palju paremas positsioonis kui me oleksime Euroopa Liidu täieõiguslikud liikmed iseseisva liikmesriigina. Sõltumatu Šoti valitsus oleks ELis konstruktiivne partner, kes loomulikult pühenduks Šotimaa parimate huvide täitmisele, kuid sooviks samas teha Euroopa partneritega vastastikku kasulikku koostööd.
Magda Kósáné Kovács  
kirjalikult. - (HU) Tänasele arutelule eelnesid möödunud päevadel aset leidnud ägedad vaidlused. Vana kulunud liberaalide hüüdlause "laske turul toimida ning see lahendab kõik probleemid” näib olevat taaselustunud. Samas kuulun mina rõõmuga sellisesse poliitilisse perekonda, kes on väga kindlalt astunud välja Euroopa sotsiaalsete väärtuste kaitseks ning on meile meenutanud tõsiasja, et inimväärikuse kaitsmine on kohustus, mis seob kõiki 27 Euroopa Liidu liiget.
Komisjoni ja nõukogu ülesanne on tagada, et Euroopa ees seisvad uued väljakutsed ja kasvavad riskid tugevdaksid solidaarsust. Euroopa otsustajad ja valitud esindajate parlament peab aga tegutsema koos, et hoida ära vaesusest tulenev rivaalitsemine, hoida ära olukord, kus majandus- ja turukonkurents võivad jalge alla tallata nõrgemad meie seast - lapsed, sisserändajad, eakad inimesed ja pered. Nad koos peavad mõistma, et nad ei vastuta mitte ainult nende eest, kes neile tööga elatist teenivad, vaid ka nende eest, kes on surutud ühiskonna äärealadele.
Lissaboni protsessi käigus esile kerkinud Euroopa uus sotsiaalne nägu ei tee vahet majandus- või turuväärtustel ja inimsaatustel. Selles Euroopas on eesmärgiks mitte ainult töökohtade arvu ja kvaliteedi parandamine üldiselt; samavõrd tähtsaks ühiseks väärtuseks tuleb pidada ka tegevusi, mis säästavad inimelusid ning on jätkusuutlikud pikemas perspektiivis. Samamoodi on sotsiaalsest heaolust abi üleminekuaegadel. Kui need väärtused tõesti soodustavad soovi ennast tegudele mobiliseerida, siis võivad 2009. aasta valimiste tulemuseks olla Euroopa institutsioonid, mis on veelgi paremini integreeritud ja inimlikumad kui varem.
Esko Seppänen  
kirjalikult. - (FI) Euroopa Liit on täis suuri sõnu. Täna hommikul kasutati neid taas Lissaboni strateegiast rääkides. On tõsi, et edasiminek antud küsimuses on olnud aeglane ning et seatud eesmärki pole saavutatud. Eesistuja väljendatud soov strateegia avardamiseks, et hõlmata sotsiaalset dimensiooni, on arvatavasti kõigest eurovalimiste propaganda: kusagil ei mainita, kuidas seda teha ning seega pole mingeid tõendeid, et selle taga oleks midagi muud. Eesistuja oleks samuti pidanud keskenduma väiksematele ülesannetele. Üks ülesanne oleks olnud anda liikmesriikidele Lissaboni lepingu konsolideeritud versioon. Tõsiasi, et Sloveenia parlament ratifitseeris lepingu ilma sellise versioonita, ei ole kuigi hea näide demokraatlikust riigist.
Bernard Wojciechowski  
kirjalikult. - Näib, et ELi tippkohtumise päevakord paneb meid külmetama. Globaalne soojenemine käivitab ohtliku võistluse energiavarude pärast. Solana/Ferrero-Waldner aruanne viitab sellele, et Kreml sirutab oma käe Arktika järele. Jää sulab, nii et "rüselus ressursside pärast tugevneb”. Geostrateegiliselt rääkides avab sulav Arktika uued kaubateed kõigile, ka venelastele.
Vahepeal murdis EL jääd Kosovos. Kohalik soojenemine tõusis lakke. Serbia kaotas osa oma territooriumist. Islam on astunud veel ühe sammu edasi. On hämmastav, et EL saatis oma väed võitlema radikaalse islamiga Iraagis ja Afganistanis, kattes samal ajal ründajate tsivilisatsiooni Euroopas. Montenegro peapiiskop kahetseb, et Ameerika Ühendriigid on käitunud nagu Vana Testamendi Ahab, Suurbritannia unustas oma võitluse Falklandi saarte pärast, nüüd julgeb ta ähvardada kristliku riigi saatust, samas kui Saksamaa ei paista enam mäletavat aastaid 1914, 1941 ega Kragujevacit. Peapiiskop näib olevat unustanud, et saksa hing hoiab pigem Hegeli, Feuerbachi ja Nietzsche poole kui Goethe ja Schilleri poole. Kuid peapiiskop mäletab, et Itaalia Mussolini ühendas Kosovo fašistliku Albaaniaga.
