Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Päevakorra järgmine punkt on infotund (B6-0227/2009).
Komisjonile on esitati järgmised küsimused.
I osa
Teema: E-kaubandus
Milliseid täiendavaid meetmeid rakendab komisjon praegu, et kindlustada klientidele elukohajärgsest või maksekaardi registreerimise riigist lähtuvalt kehtestatavate tõkete täielik tühistamine, mis takistavad nende juurdepääsu kaupade ja teenuste parimatele hindadele ning valikule, nagu näiteks muusika allalaadimised, rongi- ja lennukipiletid, DVDd ja arvutimängud, eriti internetis müüdavad, mida müüakse kõikjal ELis?
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Komisjon on täielikult teadlik raskustest, millega seisavad vastamisi tarbijad, kellele keelatakse juurdepääs veebilehtedele või keda geograafilisel alusel diskrimineeritakse, kui nad üritavad sooritada internetis oste. Kinnitan teile, et turu geograafilise segmentimisega võitlemine, olgu see riiklike meetmete või eraisikute käitumise tulemus, on siseturul meie poliitika kõrgeks prioriteediks. Austatud parlamendiliikme küsimuses mainitud taolised tavad jätavad Euroopa kodanikke ilma õigustest ja võimalustest, mida ühtne turg neile pakub. Need on täielikult vastuolus vabadusega saada teenuseid üle piiride, mis on põhimõtteline vaste vabadusele pakkuda teenuseid, mis on seadustatud EMÜ asutamislepingus. Teenuste direktiivina on meil nüüd võimas vahend, et leevendada oluliselt probleeme, mis vaatavad vastu tarbijaile, kes on silmitsi diskrimineerimisega kaupade ja teenuste ostmisel üle piiride, sealhulgas interneti kaudu.
Esimest korda nõuab siseturu õigusaktide puhul teenuste direktiiv selge sõnaga liikmesriikidelt lõpu tegemist diskrimineerivatele tavadele, mida teostavad ettevõtted tarbijate kodakondsuse või elukoha alusel. Nagu teate, tuleb rakendada teenuste direktiiv käesoleva aasta detsembri lõpuks ning, kui riiklikes õigusaktides on kajastatud artiklis 20 kehtestatud mittediskrimineerimisklausel, muutuvad austatud parlamendiliikme küsimuses mainitute taolised tavad ebaseaduslikuks. Antud eeskirja ainsaks erandiks on juhud, kus ettevõtted suudavad näidata, et erinevatele tarbijate kategooriatele kohaldatavat erinevat kohtlemist õigustavad objektiivsed põhjused ning seetõttu ei kujuta endast diskrimineerimist. Komisjon töötab hetkel liikmesriikidega, et veenduda, et teenuste direktiivi artiklit 20 rakendatakse õigel ajal ning et seda jõustaks tõhusalt riiklikud ametiasutused ning kohtud.
Lisaks avaldas komisjon 5. märtsil piiriüleseid momente käsitleva raporti. Antud piiriülest e-kaubandust käsitlev talituste töödokument on minu kolleegi volinik Meglena Kuneva algatus. Raport näitab, et tervikuna areneb e-kaubandus Euroopa Liidus üsna hästi, samas kui jääb maha piiriülene elektrooniline kaubandus. Internetikaubanduses on tugev potentsiaal piiriüleseks kaubanduseks. Siiski antud potentsiaalne piiriülene kaubandus ei teostu praktiliste ja regulatiivsete tõkete tõttu, mis mõjuvad nii tarbijaile kui ka ettevõtteile. Tulemuseks on killustunud siseturg internetis. See on tuvastatud ning sellele on suunatud turuseiremeede, mille komisjon käivitas, et uurida konkreetsete jaeturgude turustusahelate arvu. Antud töö peaks lubama komisjonil süvendada oma jaesektori analüüsi, et selgitada välja tavad, mis moonutavad tarnijate ja jaekaupmeeste ning tarbijate vahelisi suhteid ning hinnata asjasse puutuvate riiklike või ELi määruste täiendavate reformide vajadust. Antud meede katab viit konkreetset sektorit, sealhulgas vabaajakaubad, nagu internetis ning mujal müüdavad muusika ja raamatud, ja viib 2009. aasta sügiseks ettenähtud komisjoni teatiseni. Teenuste direktiivi artikli 20 tõhus ja jõuline rakendamine koos täiendavate allesjäänud küsimuste läbivaatamine turuseiremeetme kontekstis peaks meile tagama kõikehõlmava reageeringu probleemidele või tõketele, mis e-kaubanduse kontekstis esile kerkivad, mis kahjustavad üldiselt teenuste saajaid ning eriti tarbijaid.
Sarah Ludford
Tegemist on olulise kodanike Euroopa küsimusega, eriti languse ajal. Kõik tahavad ja väärivad parimat esinevat pakkumist, ükskõik, kas nad elavad Lissabonis või Londonis. Kas pole häbiväärt, et 50 aastat pärast ühise turu rajamist on ikka võimalik, nagu teatas Briti Tarbijate Liidu ajakiri Which?, et keegi läheb Renfe, Hispaania raudteeoperaatori, koduleheküljele ning maksab 60% rohkem ingliskeelses versioonis kui hispaaniakeelses versioonis? See kõik ei saa ometi regulatiivsetest erinevustest tingitud olla. Kas komisjon võtab puhta ekspluateerimise vastu tarvitusele meetmed?
Charlie McCreevy
komisjoni liige. - Nõustuksin paruness Ludfordiga, et 50 aastat pärast Euroopa Ühenduse asutamist, teades, mis terve ettevõtmise aluspõhimõtted on, võib esineda taoline diskrimineerimine. Kuid peamine põhjus teenuste direktiivi esitamiseks oli äratundmine, et me pole teenuste valdkonnas edukalt saavutanud seda, mida oleme saavutanud kaupade valdkonnas. Seetõttu, kui käesoleva aasta lõpuks tuleb rakendada teenuste direktiiv, näeb artikkel 20 ette, et igasugune teistsugune kohtlemine, nagu kirjeldas paruness Ludford, peab olema otse objektiivsete põhjustega õigustatud.
Laskumata tema mainitud konkreetse juhtumi üksikasjadesse, kuna see puudutab transporti, mis oleks parem minu kolleegile härra Tajanile, oleks ainuke põhjus, miks diskrimineerimine kuidagi objektiivsete põhjustega põhjendatud võiks olla, et on selgesti täiendavaid kulusid. See olek objektiivne viis sellele vaadata. Näiteks, kui telliksite midagi internetist, mis toimetatakse teile kohale Dublinisse ja tuuakse Strasbourgist, oleks selgesti täiendav postikulu ja pakkimiskulud jne. see võiks olla objektiivseks põhjuseks, miks öelda, et hinnaerinevus on nii- või teistsugune, kuid ei oleks muul alusel võimalik diskrimineerida. Seega, loodetavasti, kui teenuste direktiiv rakendatakse, on taolisi konkreetseid juhtumeid vähem.
Hetkel peate transpordi valdkonnas meeles pidama, et transport on teenuste direktiivist väljaarvatud. Kuid mu kolleeg härra Tajani ja tema inimesed kaaluvad konkreetseid algatusi ka selles konkreetses sfääris.
Teema: Euroopa strateegia võitluseks Alzheimeri tõvega
Veebruaris kuulutas Ühendkuningriik välja oma riikliku dementsusega võitlemise strateegia, mis annab investeeringuid mälukliinikute võrgustikku, parandab tuge haigusseisundi all kannatavatele inimestele ning käivitab üldsuse teadlikkust tõstvaid suurkampaaniaid. Lisaks võttis parlament 5. veebruaril Strasbourgis vastu kirjaliku deklaratsiooni 0080/2008: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=P6-TA-2009-0081&language=SL" , mis ergutab tunnustama Alzheimeri tõbe Euroopa rahvatervise prioriteedina.
Mis algatusi kavandab komisjon antud valdkonnas, teadustöö, ennetuse ja üldsuse teadlikkuse suurendamise osas?
Kas komisjon kaalub Ühendkuningriigi strateegiale sarnase Euroopa Alzheimeri tõve strateegia loomist, võttes eriti arvesse juba komisjonile esitatud soovitusi Euroopa dementsusealasest koostööprojektist?
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Alzheimeri tõbi on Prantsuse eesistumise ajal vastuvõetud komisjoni 2009. aasta õigusloome- ja tööprogrammis prioriteetse algatusena, mis määratleb nõukogu kokkuvõtteid Alzheimeri tõve kohta, ning komisjon kavandab teatist Alzheimeri tõve ja teiste dementsuse vormide kohta, mis tuleb vastu võtta hiljemalt käesoleval aastal.
Lisaks, et ergutada koordineeritud tõhusat teadustööd antud valdkonnas, on nähtud ette, et teatis võetaks vastu koos ettepanekuga võtta vastu nõukogu soovitus neurodegeneratiivseid haigusi, sealhulgas Alzheimeri tõve, käsitlevate ühisprogrammide kohta. See on jätkuks 15. juulil 2008. aastal vastuvõetud teadustöö ühisprogramme käsitlevale teatisele.
Alzheimeri tõve valdkonnas on vaja täpseid andmeid, mida saab koguda ainult ELi tasandil, et võimaldada liikmesriikide tasandil tervishoiuteenuste kavandamist ja kohandamist. Senini on pakkunud Euroopa dementsusalane koostööprojekt täpseid, kvalitatiivseid ja kvantitatiivseid andmeid ning analüüsi Alzheimeri tõve koorma kohta Euroopa Liidus, mille on Alzheimer Europe avaldanud Euroopa dementsuse aastaraamatus. Ent projekt lõppes 2008. aasta lõpus ja nüüd on vaja hinnata valikuvõimalusi, et minna antud tööga edasi.
Avatud koordinatsioonimeetod pakub ELi liikmesriikidele sotsiaalvaldkonnas raamistikku, et reformida oma sotsiaalkaitsesüsteeme poliitikavahetuse ja vastastikkuse õppimise alusel. Avatud koordinatsioonimeetodi piires selgitavad liikmesriigid välja ühised väljakutsed ja lepivad kokku ühiste üldise juurdepääsu, tervishoiu ning pikaajalise hoolduse kvaliteedi ja jätkusuutlikkuse eesmärkide suhtes.
Riiklikes strateegiaraportites kirjeldavad liikmesriigid, kuidas nad ühiste eesmärkide saavutamiseks oma poliitikaid arendavad. EL toetab liikmesriikide meetmeid ühiste väljakutsete ja eesmärkidega toimetulekuks avatud koordinatsioonimeetodi kaudu, aidates kaasa kogemustealasele dialoogile ning heade tavade vahetusele tervishoiu ja pikaajalise hoolduse suhtes.
Samuti toetab see oma rahastamisprogrammide kaudu uuendusliku hea tava arendamist. Vahetus võib toimuda piiratud osalejate arvuga vastastikuste eksperdihinnangutena, mis keskenduvad konkreetsele teemale, või laiemate aruteludega konverentsidel.
2008. aasta riiklikes strateegiaraportites esitatud näidustuste ning 2009. aasta ühisraportis esitatud sünteesi järel korraldatakse järgmine nädal Prantsusmaal konkreetne vastastikune eksperdihinnang teemal "Alzheimeri tõbi ja teised seonduvad haigused: kuidas tulla toime kriisiolukordade või patsiendi kodus hooldamisega". Sellele järgneb septembris Rootsi eesistumise ajal konverents teemal "Terve ja väärikas vananemine", sealhulgas Alzheimeri tõve ja muude dementsuse vormide all kannatavate isikute hooldamise koordineerimist käsitlev tööseminar.
Lisaks kaaluvad komisjoni talitused võimaliku täiendava konverentsi korraldamist 2010. aasta keskpaigas, mille konkreetne sisu oleneb 2009. aasta ürituste tulemustest ja muudest allikatest. Lisaks sisaldab komisjoni puuetega inimestele suunatud tegevuskava (2003-2010) meetmeid, mis on samuti asjakohased Alzheimeri tõvega inimestele, nagu näiteks iseseisva elu soodustamine, kvaliteetsed tugi- ja hooldusteenused, tavakaupade ja teenuste kättesaadavus ning abistavad lahendused.
Kuna Euroopa elanikkonna vananemine viib eeldatavasti raske puudega eakate inimeste arvukuse ning pikaajalise hoolduse vajaduse kasvamiseni, on antud küsimus praeguse puuetega inimestele suunatud tegevuskava järje prioriteetide seas.
Komisjon töötab samuti koos liikmesriikidega, kõrgetasemelise puuete teemat käsitleva ekspertrühma kaudu, et jälgida ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni rakendamist, mille on allkirjastanud Euroopa Komisjon ja kõik liikmesriigid. Konventsioon katab laias ulatuses Alzheimeri tõvega inimestele asjakohaseid poliitikaeesmärke, sealhulgas kättesaadavus, iseseisev elu, taastusravi, sotsiaalne osalemine ja kaitse, ning seda rakendatakse riiklikul ja ühenduse tasandil.
Claude Moraes
Volinik, arvestades, et üle kuue miljoni Euroopa kodaniku kannatab dementsuse all ja veel paljud miljonid eurooplased peavad neid hooldama või on antud kriitilisest haigusest puudutatud, tervitan soojalt komisjoni otsust teha sellest rahvatervise prioriteet. See oli kõikehõlmav vastust.
Ent, kas võiksin küsida, kui räägite puuetega inimestele suunatud tegevuskavast, siis te voliniku ja komisjonina peaksite silmas, et Alzheimeri tõve mõju on puuetega inimeste, vananemise valdkonna rahvatervise puhul läbiv mõju ning et säilitaksite kõikehõlmava strateegia, mis mitte ainult ei määratle Alzheimeri tõbe, vaid kõiki seonduvaid aspekte, ning et säilitaksite oma prioriteedi? Tegemist on vananeva elanikkonna tervishoiu hädaolukorraga. Kuid tänan kõikehõlmava vastuse eest!
Androulla Vassiliou
komisjoni liige. - Mõistan, et austatud liige on rahul kõikehõlmava vastusega, mille andsin. Antud puuetega inimestele suunatud tegevuskava suhtes on tegemist muidugi laiema küsimusega, kuid sellel on teatud tahke, mis on Alzheimeri tõvele iseloomulikud ning mille oma tegevuses antud valdkonnas käsile võtame.
Teema: Majanduslanguse oht Kagu-Euroopas ja selle mõju Euroopa majandusele
Rahvusvaheliste finantsasutuste ja krediidireitingu agentuuride hiljutiste analüüside kohaselt on oodata Kagu-Euroopas suuremat majanduslangust, millega kaasneb oht, et tarbijad ja ettevõtted katkestavad laenumaksed. Tegemist võib olla äärmiselt tõsiste tagajärgedega ELi liikmesriikide majandustele, arvestades Lääne-Euroopa ettevõtete ja pankade suuri investeeringuid antud piirkonnas.
Kas komisjon pooldab Kagu-Euroopa riikides pankadele toe osutamist - Euroopa naabruspoliitikasse kuuluva riiklike tegevusprogrammide osana - koostöös nende riikidega ja võib-olla Euroopa Investeerimispangaga? Kuidas kavatseb komisjon kasutada olemasolevaid rahastamisvahendeid, näiteks ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (IPA) ja Euroopa naabruse ja partnerluse rahastamisvahendit (ETPI), eesmärgiga taaselavdada kohalikke majandusi ning ära hoida eelseisvat madalseisu?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Küsimus viitab komisjoni seisukohale võimaliku Euroopa majandus- ja finantstoe kohta Ida- ja Kagu-Euroopa riikidele, keda on tabanud ülemaailmne majanduskriis. Vastan oma kolleegi volinik Almunia nimel.
Järsk konjunktuurilangusel antud regiooni paljudes riikides võib tõesti olla kahjulik mõju samade Euroopa Liidu liikmesriikide majandustele, iseäranis neile, kelle regiooni riikide ettevõtetele ja majapidamistele on kommertspangad andnud, tihti oma kohaliku tütarettevõtte kaudu, märkimisväärseid laene.
Tuleb märkida, et majandus- ja finantstingimused erinevad antud riikide seas suuresti. Komisjoni reageeringut kriisile ei saaks seetõttu formuleerida ülemaailmselt, vaid tuleb arvesse võtta iga riigi olukorda.
Mis puudutab Kagu-Euroopa kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike, siis vahemikuks 2007-2013 on kavandatud suurtes summades struktuurireforme ja institutsioonide rajamist toetavat tehnilist abi: 9,1 miljardite eurot, nagu teate, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) alusel. Komisjon rakendab samuti antud vahendi alusel rahastatavat 150 miljoni euro suurust kriisipaketti, mille eesmärk on kasutada lähiperspektiivis ära summas 500 miljonit eurot laene rahvusvahelistelt finantsinstitutsioonidelt. Pakett sisaldab meetmeid mikrolaenude andmisest ja VKEde rahastamisest energiatõhususe ning spetsiifilise tehnilise abini finantssektori järelevalve ja finantsregulatsiooni tarbeks.
Selleks, et reaalmajandust täiendavalt toetada on komisjon, EIP, EBRD ja Euroopa Arengupanga nõukogu ühiselt välja töötanud infrastruktuurialgatuse, mis pakub tehnilist abi ja kaasrahastamist prioriteetsetele infrastruktuuriinvesteeringutele transpordi-, energia-, keskkonna- ja sotsiaalsektorisse. Algatust on kiirendatud ja praegu on algamas rakendamine. Tegemist on esimese sammuga Lääne-Balkani investeerimisraamistiku poole, mis sisaldab samuti investeeringuid muudesse sotsiaal-majanduslikesse sektoritesse nagu VKEd ja energiatõhusus.
Euroopa naabruspoliitikaga kaetud Ida-Euroopa riikides - Ukraina, Valgevene, Moldova ja kolm Kaukaasia riiki - on kasutada olevad Euroopa Liidu vahendid finantssektori vajaduste lahendamiseks piiratumad. Ent ka siin osutab EL märkimisväärset tehnilist abi Euroopa naabruse ja partnerluse rahastamisvahendi riiklike ja regionaalsete programmide kaudu, et toetada Euroopa naabruspoliitikast lähtuvalt ühiseid tegevuskavasid. Reaalmajanduse täiendavaks abistamiseks on kujundatud naabruspoliitika investeerimisvahend, et tuua toetused ETPI programmidest ning Euroopa Liidu liikmesriikidest kokku laenudega Euroopa avalikest finantsinstitutsioonidest. Antud vahend on 2008. aastal 71 miljonit eurot toetusi, mis toestasid suuri infrastruktuuriprojekte väärtuses ligikaudu 2,74 miljardit eurot.
Ütlen nüüd paar sõna toe kohta, mida pakuvad regiooni kommertspankadele spetsialiseerunud finantsinstitutsioonid. Siin on aktiivseim EBRD, mis mobiliseerib vahendite täisvarustust, sealhulgas omakapitali ja lühiajalisi võlgu. EIB-l pole antud regioonis mandaati pankade vahetuks kapitalisatsiooniks ning tema tegevus piirdub transpordi-, telekommunikatsiooni, energia- ja keskkonnainfrastruktuuri sektoriga. Mandaat ei kata VKEsid. Suure osa finantstoetusest regiooni majandustele annavad Bretoon Woodsi institutsioonid, eeskätt Rahvusvaheline Valuutafond (IMF). IMF annab kasutamiseks suuri rahastamisvahendite summasid, et toetada kõikehõlmavaid stabiliseerimisprogramme. Komisjon arvab, et IMFi roll kriisi tagajärgedega võitlemisel on väga oluline.
Lõpetuseks, mitmed ühinemiseelsed ja naabrusriigid on palunud Euroopa Liidult makromajanduslikku abi. Komisjon vaatab hetkel läbi, kuidas kõige paremini toetada neid riike, kes on samuti IMFiga stabilisatsiooniprogrammi kokku leppinud.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Härra juhataja, volinik, tänan väga info eest, mida te mulle andsite!
Sooviksin küsida, kas usute, et antud toetused 71 miljonit eurot on meie Ida-Euroopa partneritele piisavad. Arvan, et kriisi ja selle Ida-Euroopale avalduvat mõju käsitlev komisjoni teatis ei pööra antud küsimusele piisavalt tähelepanu. Samuti, kas arvate, et vaatame üle liitumiseelse abi eesmärgid, vahendid ja prioriteedid, kuna Serbia on juba palunud abi, et rahuldada oma eelarves kiireloomulisi vajadusi.
Janez Potočnik
, komisjoni liige. - Nagu ütlesin, kui räägime reaalmajandusest ja Ida-Euroopa riikidest, on finantsvõimalused, mis meil käes on, tõsiselt piiratud. Seetõttu püüamegi kasutada nii palju raha kui saame teistest finantsinstitutsioonidest. Seetõttu olengi maininud, et raha, mis tegelikult küünib 71 miljoni euroni, on samuti vallandanud suurte infrastruktuuriprojektide rahastamise, mis on rohkem kui 2,5 miljardi eurot.
See oleks minu arvates aus vastus, et kõik meist on suures hädas ning et kindlasti tuleb pingsalt jälgida, mis antud regioonis toimub, sest oleme tihedalt nendega vastastikku seotud ning paljudel Euroopa riikidel on antud regiooniga sügavad kaubandussidemed.
Mis puudutab makromajandusliku finantsabi võimalikkust, siis on palju riike nende riikide seas, kellel on potentsiaali saada liikmesriikideks, kes on kandidaadid või potentsiaalsed kandidaadid, kes on seda palunud. Vastab tõele, et Serbia on seda palunud. Lõunaregiooni riikidest on praktiliselt kõik peale Venemaa ja Aserbaidžaani seda palunud. Makromajandusliku finantsabi potentsiaal on, ausalt öelda, üsna piiratud ning antud tuge paluvate riikide loetelu on üsna pikk.
Arvan, et peamine vahend - seetõttu antud arutelu oligi G20 tippkohtumise üheks peamiseks teemaks - peaks olema suunatud IMFi kaudu. Pooldame väga IMFi seda liiki tegevust ning tugevdatud rolli või kapitalisatsiooni antud suunas, sest tegemist on kahtlemata globaalse probleemiga.
Võiksin samuti mainida, et antud makromajanduslik abi, kui seda antud riikidest kellelegi antakse, peaks samuti Euroopa Parlamendi kaudu konsultatsiooniprotsessi läbima.
Teema: Riigiabi ühendusevälistele Euroopa riikidele
Käesoleval majanduslikult rahutul ajal on kohustuslik, et kõik riigid Euroopas oleks mänguväljal ühel tasemel ning ei peaks muretsema töökohtade liikumise üle ELi mitte kuuluvatesse riikidesse, kes tegelevad riigiabi andmisega vaevatud ettevõtetele. Kui EMÜ või EFTA liikmetel, nagu näiteks Šveitsil, on võimalik kasvanud kaubandusest ELi blokiga kasu saada, siis on kohustuslik, et nad vastaksid samaga, mängides riigiabi suhtes samade reeglite järgi. Praegused õiguskaitsevahendite menetlused selle rikkumisel on aeglased ja koormavad ning ei paku kaitsed nendele, kes hetkel töökohti kaotavad. Kuidas plaanib komisjon karmistada antud konkurentsiõiguse valdkonda ning kindlustada, et pretensioonide rahuldamise menetlus oleks kiire ja tõhus?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Esiteks sooviksin mainida, et oluline on täpsustada, et EFTA riikides, mis on Euroopa Majanduspiirkonna lepingu pooled, see tähendab, Norra, Island ja Liechtenstein, kehtib ELi mudelil rajanev range riigiabidistsipliin.
Euroopa Majanduspiirkonna lepingu artikkel 61 on koostatud täpselt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 järgi. EFTA järelevalveameti (ESA) vastutab selle rakendamise eest. Euroopa Majanduspiirkonna lepingu protokollist 26 lähtuvalt on sellele riigiabi valdkonnas usaldatud Euroopa Komisjoniga võrdväärsed volitused. Need riigid peavad teatama ESAle uuest riigiabimeetmest ning saama tema heakskiidu enne selle jõustamist. ESA võib samuti uurida väidetavat ühildamatut abi, mida antud EFTA riigid annavad.
Šveits on teistsugune juhtum, sest see pole ratifitseerinud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut. Šveitsiga on riigiabi eeskirjad need, mis kehtestati Euroopa Majandusühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelises kokkuleppes 1972. aastal. Selle artiklist 23 lähtuvalt on kokkuleppega ühildamatu riigiabi see, mis mõjub ühenduse ja Šveitsi vahelisele kaubandusele ning moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi. Menetluslikult võib puudutatud osapool ühildamatu abi korral suunata asja kokkuleppega asutatud ühiskomisjoni ning see võib rakendada kaitsemeetmeid, juhul kui andja pool ei tee kõnealusele tegevusele lõppu.
Kuigi Šveitsi juhtumitel on ühildamatu abi õiguskaitsevahendeid raskem saada, taotleb komisjon ikkagi 1972. aasta vabakaubanduskokkuleppe kohaldamist alati, kui on võimalik ja vajalik. Näiteks 13. veebruaril 2007 tehti otsus, leides, et kolm Šveitsi kantoni maksurežiimi olid ühildamatud 1972. aasta kokkuleppega ning hetkel peetakse Šveitsi ametivõimudega läbirääkimisi, et leida antud küsimusele rahuldav lahendus.
Komisjon on teadlik, et olemasolevates kaubanduskokkulepetes, nagu 1972. aasta kokkulepe Šveitsiga, esinevaid riigiabi käsitlevaid sätteid on vaja täiustada, ning seetõttu ongi komisjoni eesmärk kooskõlas 2006. teatisega "Globaalne Euroopa: konkurentsivõime maailmas" püüda ja saavutada läbirääkimistega tugevamad riigiabi eeskirjad ja paremad õigusabivahendid, nagu näiteks vaidluste lahendamise mehhanismi kohaldamine edaspidistes vabakaubanduskokkulepetes.
Gay Mitchell
Tänan volinikku kasuliku vastuse eest!
Volinik on teadlik, et kõnelen ettevõttest nimega SR Technics, mille asukoht on Dublini lennujaam, kus veel hiljuti sai tööd 1100 inimest; praegu on 600 neist oma töökohad kaotanud.
Tegemist oli ettevõttega, millel olid oivalised töösuhted, oivalised oskused, täis tellimisraamat ja tore tulevik. On tõelisi kahtlusi antud ettevõtte ümbertõstmise põhjuste suhtes ning kahtlustatakse, et kas Šveitsi valitsus või üks nende Araabia sõpradest on võtnud kasutusele abid, mis põhjustab antud inimeste töökohtade kadumise Iirimaal, Euroopa Liidus.
Kas volinik uurib antud asja ja kasutab kõiki oma volitusi, et abistamiseks? Tegemist on väga mõistlike inimestega, kellel on palju toetust kogukonnas, mis mõistab raskusi, millega nad on silmitsi nii äriringkondade kui ka avalikkuse poolt.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Mul on väga hea meel teie küsimuse üle, sest saate kasulik olla, kuna meil on vaja rohkem infot. Seni pole meil antud juhtumi osas infot 100%, mida meil väga vaja on. Isegi siis pole tagatud, et saame olla edukad, kuid asi tasub proovimist.
Et kujundada seisukoht riigiabi olemasolu, rääkimata ühildamatuse kohta lähtuvalt 1972. aastal Šveitsiga sõlmitud kokkuleppest, peaksid olema segatud asjasse peale teenused ka tootmine või kaubandus. Seega palun ergutage kaaskondlasi, et nad meile infot annaks. Lisaks kutsuksin asjaosalisi isikuid ja ettevõtteid Iirimaal andma täiendavat infot, mis neil antud juhtumil olla võib, komisjoni talitustele, et võimaldada meil seisukohta kujundada.
Pean lisama, ning on avameelne ja aus seda öelda, et 1972. aasta kokkuleppest lähtuvalt saab puudutatud pool ainult paluda abi teha andval poolel meetmele lõpp, ning 2007. aastal vastuvõetud otsusega leidis komisjon, et need meetmed kujutavad endast riigiabi, mis on ühildamatu 1972. aastal Šveitsiga sõlmitud kokkuleppega. Selle otsuse järel on astunud Šveitsi ametivõimud komisjoniga sobiliku lahenduse leidmiseks dialoogi. Viimane tehniline koosolek toimus 13. veebruaril 2009.
Seega, Šveitsi ametivõimud on teinud konstruktiivseid ettepanekuid, nagu näiteks fondivalitsejate maksuvabastuste tühistamine. Ometigi on segavaldusettevõtja eelistav kohtlemine väga laialt levinud. Seetõttu ongi väga vaja täiendavaid arutelusid.
Teema: Poola laevatehaste diskrimineerimine seoses komisjoni hiljutise kokkuleppega anda riigiabi autotööstusele
Olles toestanud oma panku miljardite eurode abiga, on nüüd mitme liikmesriigi valitsused otsustanud toetada mootorsõidukitööstust. Ühendkuningriik, Saksamaa, Prantsusmaa ja Itaalia soovivad anda sektorile kümneid miljardeid eurosid abi ning komisjon on põhimõtteliselt antud ettepaneku tingimusteta vastuvõtnud, hoolimata asjaolust, et taoline rahastamine moonutab turul konkurentsi.
Taolist tuge kahtluse alla seadmata sooviksin küsida, miks komisjon oli varem riigiabile vastu, mida Poola valitsus meie laevatehastele annab.
Komisjoni seisukoha tulemusena suleti kaks Poola laevatehastest ning laevatehastes ja tarnijate juures töötavad kümned tuhanded inimesed koondati. Arvestades komisjoni hiljutist heakskiitu abile mootorsõidukitööstuse jaoks, kas polnud see otsus diskrimineeriv?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Komisjon sooviks rõhutada, et Poola laevatehaste juhtumil kohaldati täpselt samu eeskirju, mis iga teise riigiabi ümberstruktureerimise juhtumi puhul, ning Poolat koheldakse samamoodi kui iga teist liikmesriiki.
Raskused, millega laevatehased vastamisi seisid, olid alanud 1990. aastatel, täpsemalt 1990. aastal, palju enne Poola ühinemist ELiga, ning neid ei põhjustanud muide praegune finants- ja majanduskriis. 2004. aastal alustas Poola laevatehaste abi ümberstruktureerimist. Poola laevatehaste olukorda ei saa seetõttu võrrelda teiste ettevõtete omaga, kellel on spetsiifilised praeguse finantskriisiga seotud probleemid.
Gdynia ja Szczecini tehased on saanud pikki aastaid teiste Euroopa laevatehaste arvelt riigiabist kasu. Kahjuks ei kulutatud Poola laevatehastele antavat abi investeeringutele ja vajalikule ümberstruktureerimisele. Veelgi enam, tehased jätkasid kahjumite teenimist, ei suutnud maksta makse ega täita sotsiaalkindlustuskohustusi ning neil on kogunenud märkimisväärseid võlgu.
Nendel põhjustel polnud komisjonil muud valikut kui võtta Gdynia ja Szczecini tehaste kohta vastu negatiivsed otsused, käskides saada tagasi tehastele antud ebaseaduslik ja ühildamatu abi.
Ent antud otsuste kahjulike majandus- ja sotsiaalsete tagajärgede piiramiseks volitas komisjon Poolat rakendama ebaseadusliku abi tagasisaamist tehaste varade reguleeritud müügi ning ettevõtete järgnenud likvideerimise kaudu. See peaks tõstma maksimumini võimalused, et nendel objektidel jätkuks eluvõimeline majandustegevus.
Peaks eriti märkima, et kui müügimenetlus on edukas ja õigesti rakendatud, ei pea laevatehaste varasid omandavad ettevõtted ebaseaduslikke subsiidiume tagasi maksma, isegi kui nad teevad valiku laevaehitust jätkata.
Komisjon sooviks juhtida samuti tähelepanu, et struktuurifonde, eriti Euroopa Sotsiaalfondi ning Euroopa Regionaalarengu Fondi saaks samuti kasutada, et pehmendada töökoha kadude tagajärgi. Lisaks võib kaaluda teatud asjaoludes ja tingimustes Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutamist.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Volinik, mõistan, et vastutate ettevõtetele antava riigiabi taseme jälgimise eest, kuid Poola ühiskonnal on jäänud mulje, et kahjuks koheldakse Poola laevatehaseid erinevalt ettevõtetest ELi vanades liikmesriikides - siin nõustutakse töökohtade säilitamisega, kuid Poola laevatehastes ei anta nõusolekut, et säilitada töökohti, ning see teeb meile väga muret. Nõuame vanades ja uutes liikmesriikides võrdset ettevõtete kohtlemist. Sooviksin samuti kasutada käesolevat võimalust, et küsida, mis kahtlusi komisjonil Gdański laevatehase ümberstruktureerimise programmi suhtes on.
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Need Poolas, kes ütlevad seda, millele austatud parlamendiliige on viidanud, eksivad täielikult. See ei ole õige ning võin seda tõestada faktide ja arvudega. Ning enne, kui vastan teie viitele Saksa laevatehaste kohta (mainisite vaid vanu), sooviksin rõhutada, et laevaehitustööstust taandati teistes riikides - mitte ainult Saksamaal, vaid ka näiteks Taanis, Ühendkuningriigis või Hispaanias, kus riigi rahakott polnud nii helde - märkimisväärselt või isegi suleti. Teame paari näidet, kus laevatehased suleti. Ning kui räägime võrdsest kohtlemisest, peame pidama seda silmas ja mitte rääkima ainult emotsioonist - ning ma ei süüdista kedagi emotsioonide olemasolu eest. Võin ette kujutada, et tegemist on väga raske olukorraga, kuid siiski jääb vale mulje, kui öeldakse, et võrdset kohtlemist pole olnud.
Igatahes võin teile kinnitada, härra juhataja, et komisjon kohaldas oma eeskirja samal moel Saksa ja Poola laevatehastele ning kõikidele teistele, keda siin mainida võiks. Samu kriteeriume kohaldatakse riigiabi määramisel, kusjuures eluvõimelisus on neist silmapaistvaim, ning Saksa laevatehased - võtan selle näite - struktureeriti edukalt ümber ning muudeti eluvõimeliseks äriks, samas kui Poola ametivõimude esitatud ümberstruktureerimiskavad ei kindlusta pikaajalist eluvõimelisust.
Lõpetuseks, härra juhataja, tuleks tõmmata paralleel ka juhtumitega, kus komisjon pole riigiabi lubanud ning on isegi andnud teistes liikmesriikides korralduse ebaseadusliku riigiabi tagasisaamiseks.
Teema: Parfüümide, rõivaste ja margitoodete müük internetis
Komisjoni määrus (EÜ) nr 2790/1999 (koos vertikaalseid piiranuid käsitlevate juhtnööridega) kirjeldab meetmeid rea toodete turustuskokkulepete suhtes, nagu näiteks parfüümid, rõivad ja teised nn margitooted. Antud sätetest lähtuvalt on keelatud arvukate margitoodete müük (sealhulgas müük internetis), kui tarnija turuosa on alla 30%.
Kas komisjon peaks vajalikuks antud aegunud eeskirjade kohaldamise jätkamist terve konkurentsi arvelt hinnakujunduse ja tarbijate valikute osas üksnes mõnede suurte kontsernide rahaliseks kasuks, kes on mugavas olukorras, kus saavad lõviosa oma tulust eksklusiivsetest juriidilistest õigustest antud toodete suhtes
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Praegune ELi poliitika vertikaalsete kokkulepete suhtes toetab väga müüki internetis ning olen kindel, et olete sellest teadlik, härra juhataja. Seega suunised vertikaalpiirangute kohta, mis sätestavad määruse (EÜ) nr 2790/1999 tõlgendamise, teatavad selgesti, et "iga turustajal peab olema võimalus vabalt kasutada internetti oma toodete reklaamimiseks või müümiseks". Seetõttu on selge, et tarnijad ei saa kehtestada piiranguid turustajate interneti kasutusele, nad ei saa takistada veebilehe olemasolu turustaja, ükskõik mis keelte kasutamist, mida nad sellel lehel eelistavad või meilide saatmist konkreetsetele klientidele, ilma et need keelud oleksid objektiivselt põhjendatud.
Isegi valikuliste turustussüsteemide piires, mida kasutatakse eeskätt luksussektoris, ning keerukate toodete turustamisel, nagu elektroonika - hoolimata tarnijate turuosast - rikub igasugune interneti müügi piirang, mille tootja on kehtestatud oma määratud vahendajatele, selgesti konkurentsieeskirju.
Ent see ei tähenda, et iga jaekaupmees võib müüa - internetis või muidu - tootja tootjad lõpptarbijatele. Tootjal on vabadus kehtestada vahendajatele toodete müügiks internetis kriteeriume samal viisil, kui tal on vabadus seda teha müügi puhul traditsioonilistes kauplustes.
Taolised kriteeriumid võivad aidata rajada teatud imagot või pakkuda teatud teenindustaset. Praegustest eeskirjadest lähtuvalt on eeldatav seaduslik valikuline turustamine kuni 30% tarnija turuosast, kuna seisukohaks on, et turumõju puudumisel toob see tarbijatele enam eeliseid kui võimalikku kahju.
Komisjon vaatab hetkel läbi, kuidas määrust (EÜ) nr 2790/1999 on seni kohaldatud ja kas on vaja täiendavaid muudatusi, sealhulgas valikulise turustamise valdkonnas.
See, mida komisjon tahab, on õige tasakaal ühelt poolt, kindlustades, et tarbijad saavad kasutada ära turgu internetis, ning kindlustades, et tootjad suudavad korraldada oma turustussüsteemid nii, nagu nad sobilikuks peavad.
Giovanna Corda
(FR) Härra juhataja, volinik, tänan, kuid üldiselt loodan, et komisjon arvestab, et aeg on õige, et vaadata üle suunised vertikaalpiirangute kohta, mida äsja mainisite, kuna need on tegelikult juba 10 aastat vanad.
Meil on muidugi vaja võtta arvesse kõige viimaseid arenguid: müümine internetis ja elektroonilised oksjonid on põhjalikult muutnud meie turustusmeetodeid ja lisaks ka konkurentsitingimusi. Peame olema sellest väga teadlikud.
Paul Rübig
(DE) Volinik, kuulaksin huviga, mis on teie vaated taoliste turustusliikide üle teostatava asjakohase turumõju puudutavale olukorrale. Mis hetkel te arvaksite, et taoline turumõju on olemas, ning mis meedet selle vastu rakendaksite?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Kordan, mida olen juba maininud, et komisjon vaatab hetkel läbi, kuidas määrust (EÜ) nr 2790/1999 - mis, nagu austatud liige õigesti ütles, on 10 aastat vana - seni kohaldatud on. Peame otsustama, kas on vaja täiendavaid muudatusi, sealhulgas valikulise turustamise valdkonnas.
Oluline on, et komisjon saavutaks antud ülevaatamisel õige tasakaalu, et lubada Euroopa tarbijail kasutada internetti täielikult ära, et ületada geograafilised tõkked, samal ajal lubades tootjail korraldada oma turustussüsteemid nii nagu nad sobilikuks peavad. selles kontekstis vaadatakse kindlasti üle kasu, mida valikuline turustamine tarbijaile toob nii internetis kui ka traditsioonilises maailmas.
Härra Rübig küsis, mida saame teha käesolevas olukorras. Peame pärast antud ülevaatust võtma arvesse, mida vajadus endast kujutab, ning siis saame tulla tagasi lõplike järeldustega ning jätkata teemat, mida austatud parlamendiliige puudutas.
Teema: Riiklikud toetused väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele
Kas komisjon ütleb, milliseid täiendavaid - riigiabi käsitlevate ühenduse reeglitega ühilduvaid - vahendeid on liikmesriikidel praeguse majanduskriisi ajal VKEde abistamiseks kasutada, eriti et toetada nende juurdepääsu rahastamisele?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - Annan endast parima. 19. jaanuaril 2009 võttis komisjon vastu uue ajutise riigiabi raamistiku, mis annab liikmesriikidele täiendavaid võimalusi anda riigiabi kuni 2010. aasta lõpuni. Antud algatuse eelvaade avaldati eelmisel kuul komisjoni majanduse elavdamise kavas.
Raamistiku põhieesmärgiks on piirata kriisi tagajärgi, hõlbustades ettevõtete juurdepääsu rahastamisele. Need meetmed kehtivad kõikidele ettevõtetele, kuid väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted (VKEd) saavad pääseda abile juurde suurema intensiivsusega, kuna nemad on krediidi karmistamisel selgelt kõige haavatavamad. Teisisõnu on antud meede iseäranis kasulik VKEdele. VKEde jaoks on olulisim uus võimalus anda 500 000 eurot ettevõtte kohta, et katta investeeringud ja/või käibekapital kahe aasta pikkusel perioodil.
See on uus kokkusobiv abi - muide, mitte uus 500 000 euro suurune vähese tähtsusega abi - ning tingimusel, et see vastab konkreetsetele tingimustele, tunnistab komisjon antud uue abi Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktist b lähtuvalt kokkusobivaks, teisisõnu selgelt väga erakorralisel õiguslikul alusel, mis on seotud vahetult praeguse finantskriisiga. Seda uut abi võib kumuleerida vähese tähtsusega abiga, kuid vahemikul 2008-2010 ja 500 000 euro piirides.
Lisaks oleks liikmesriikidel ajutise raamistiku alusel samuti võimalik anda riigiabigarantiisid vähendatud tagatissummaga laenudele, abi kõikidele laenuliikidele kohaldatava subsideeritud intressimääri kujul ning subsideeritud laene keskkonnasõbralike toodete tootmiseks, mis kätkeb edaspidiste ühenduse tootestandarditega ennetähtaegset kohandamist või nende ületamist.
Komisjon on samuti suurendanud lubatavat riskikapitali - süsti VKEdesse - 1,5 miljonilt eurolt 2,5 miljonile eurole aastas ning nõutava eraosaluse taset vähendatakse 50%lt 30%le.
Lõpuks, kuigi kõikidest antud raamistikust lähtuvalt vastuvõetud meetmetest ei ole tarvis komisjonile teatada, on võetud kasutusele konkreetne kord komisjoni otsuste kiireks vastuvõtmiseks.
Georgios Papastamkos
(EL) Härra juhataja, tänan volinikku tõeliselt üksikasjaliku vastuse eest. Euroopa Komisjon, konkurentsipoliitika valvur, lubab õigesti antud ajutist abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, sest nagu kõik me käesolevas täiskogus teame, on väiksed ja keskmise suurusega ettevõtted Euroopa majanduse selgroog.
Mul on veel üks küsimus, mis ulatub mu esimese küsimuse piiridest kaugemale: Euroopa Liit pole maailmas üksinda; on ka teisi juhtivaid äri- ja majandusjõudusid väljaspool Euroopat, meie kolmandate riikide partnerid, kes moonutavad hetkel konkurentsi majanduskriisist tingituna küllastuseni. Kas olete arendanud koostööd, et tegelda konkurentsieeskirjade rikkumisega seoses kolmandate riikidega?
Paul Rübig
(DE) Sooviksin teada, mis reegel kohaldub antud kontekstis tegelikult omakapitali väljavahetamise laenudele.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Härra juhataja, sooviksin küsida volinikult, kas antud erakorralised toetused hõlmavad ka sotsiaalseid meetmeid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtetele. Kas antud töötajatega seotud meetmeid saab subsideerida samal ajal kui ettevõtet?
Neelie Kroes
komisjoni liige. - See on intrigeeriv küsimus. Kujutame endast suuri jõude, vaadates mänguväljakut tervikuna, kuid oleme teadlikud, et on paar teist jõudu ning et nemad alati ei käitu nii, nagu me tahame, et nad käituksid.
Ometi, härra juhataja, on paar organit, mille osas anname endast parimat, et panna tegevuskavva just see küsimus, mille lugupeetud parlamendiliige on tõstatanud: näiteks G20 kohtumise ajal Londonis, kus see kujutas endast väga olulist arutelu teemat, kuid samuti meie osalemise ajal WTO voorus; arvan, et on loogiline, et lükkame seda tagant ning lihtsalt üritame jõuda selleni, et kõik osalised küsimust tunnistaksid.
Võin uhkusega öelda, et üle saja liikmesriigi on kaasatud sama liiki konkurentsipoliitikase, mida soosime meie, nii et me pole ainukesed. Hoiame pidevalt ühendust, mõnikord ametlike lepingute, mõnikord kahepoolsete lepingute kaudu, et üritada saavutada ülemaailmset liini.
Kahtlemata uue USA valitsuse puhul alles alustame uuesti ning meil on tõepoolest head koostööliinid vastaspooltega Washingtonis, nagu näiteks FTC ja DOJ.
Seega on see põhiprobleem, kuid kui lubate mul oma küsimusest veidi kõrvale kalduda, puudutab see ka protektsionismi: see ongi see kurat meie seas ning peaksime võitlema, et takistada teda tegelikkuseks saamast. Sest protektsionism on ajast ja arust, see ei sobi kokku ühtse turuga ning on tõesti väga kehv vahend, millega võimaldada meie kodanikel, tarbijatel ja ärimaailmadel edu saavutamist sellel õiglaselt ühetasasel mänguväljal.
Muidugi just liikmesriigid vastutavad jõupingutuste eest tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas ning nemad peavad tegema omad otsused, kuidas saab antud riigiabi eeskirjade mõningase avamise varianti sisse sobitada.
Komisjon sooviks samuti tähelepanu juhtida, et struktuurifonde - ja just seda puudutasingi varasemas küsimuses, kui arutasime Poole laevatehaseid - ning iseäranis Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi võivad liikmesriigid kasutada, et pehmendada töökohtade kadumiste sotsiaalseid tagajärgi ning lisaks võib teatud tingimustes kaaluda Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.
Teema: Merendusalased teadusuuringud ja ametialad
Mereteadus, -tehnoloogia ja -uuringud on üliolulised merendusalase tegevuse jätkusuutlikuks arenguks ning aitavad laiendada merendusalaste õpingute rakendusala ning parandada merega seonduvate elukutsetega seotud kvalifikatsioone ja oskusi.
Kas selles kontekstis ütleb komisjon, mis meetmeid ta rakendab, et edendada antud valdkonnas teadusuuringuid ning anda Eurooplastele merendussektoris suuremad karjääriväljavaated? Kas majanduskriis mõjutab seda eesmärki ebasoodsalt?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Terve viimase aasta jooksul on komisjon tunnistanud, et mereteadus ja -tehnoloogia on läbivalt prioriteetne valdkond. See kulmineerus 2008. aasta septembris, kui komisjon võttis vastu Euroopa Liidu mere- ja merendusuuringute strateegiat käsitleva teatise.
Strateegia taotleb iseäranis teematilisi prioriteetide vahelise integratsiooni edendamist, et lahendada merega seotud küsimusi, võimendada liikmesriikide teadusuuringutealaste jõupingutuste vahelisi sünergiaid, soodustada rahalise mereuuringute infrastruktuuri rahastamist ja rajada mere- ning merendusuuringute ringkondadega uut juhtimist, iseäranis mereteaduse ja merendustööstuste vahelise suurema koostöö kaudu.
Järgmisi meetmeid on strateegia raames juba rakendatud. Esiteks valmistatakse ette ühiseid konkursikutseid ning need peaks käivituma käesoleva aasta lõpuosas, et lahendada tähtsamaid teemadevahelisi mere- ja merendusküsimusi. Teiseks on rakendatud meetmeid, et ajakohastada programm BONUS Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklist 169 lähtuvalt suuremaks ühenduse teadusuuringute algatuseks - üks hilisematest küsimustest on samuti antud küsimusega seotud. Kolmandaks on rakendatud meetmeid, et vahetada järk-järgult välja kõik olemasolevad mere ERA-NETid ühe integreeritud mere ERA-NETi vastu. Neljandaks on tehtud samme, et uurida uusi allikaid, et rahastada olulisi mereuuringute infrastruktuure, eriti struktuurifondide kaudu. Lõpuks rahastatakse kahte projekti, et edendada mereteaduse ja merendustööstuste vahelist koostööd ja lisaks ka mereuuringute ringkondade erinevate osalejate vahelist tugevamat integratsiooni.
Euroopa Liidu mere- ja merendusuuringute strateegia rakendamine lähtuvalt käesolevast finantsperspektiivist tagab lähiaastatel ühenduse tasandil mere- ja merendusuuringute edendamise raamprogrammi vahendite kaudu.
Merevaldkonnaga seotud karjääriväljavaadete laiendamine, mis on samuti osa teie küsimusest, pole otseselt teadusuuringute poliitika eesmärk. Ent mereteadlaste ja merendustööstuste vahelist koostööd ning lisaks ka integreeritumaid mere- ja merendusuuringuid ajendades võib Euroopa Liidu mere- ja merendusuuringute strateegia laiendada kaudselt merendusoskuste rakendusala ning soodustada merevaldkondi. Niiviisi saab see kaudselt aidata kaasa merenduselukutsetega seotud kvalifikatsioonide ja oskuste ajakohastamisele.
Lõpetuseks, teie küsimuse ja minu vastuse laiemast raamistikust lähtuvalt pakkus komisjon läinud sügisel Euroopa majanduse elavdamise kavas liikmesriikidele ja erasektoritele välja uurimis- ja arendustegevusse plaanitud investeeringute suurendamise. Sellele järgnesid kevadised Euroopa Ülemkogu järeldused, mis on saatnud tugeva sõnumi vajaduse kohta suurendada ja parandada majanduse taastumiseks teadmistesse ja teadusuuringutesse tehtavate investeeringute kvaliteeti. Muidugi kehtib see väga ka mere- ja merendusuuringute kohta.
On ikka veel liiga vara hinnata, kuidas ja kas liikmesriigid antud soovitusi järgivad. Üks asi on aga jätkuvalt selge: isegi praegustes rasketes majanduslikes ja rahalistes oludes ei peaks me laskma silmist taolisi pikaajalisi eesmärke nagu jätkusuutlik areng ning vähem süsihappegaasi tekitav majandus. Nii on oluline keskenduda niinimetatud nutikatele investeeringutele, mis ühel ajal käsitlevad nii kriisi ületamist lähiperspektiivis kui ka pikaajalisi võimalusi ja seda kui tugevad me kriisist väljudes oleme.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Härra juhataja, tänan volinikku täieliku vastuse eest, mis ta mulle andnud on, ning sooviksin küsida talt, kas teadusuuringute programmi saab kaasata ka naaberriike, eriti Vahemere piirkonna riike, Euroopa ja Vahemere piirkonna riikide koostöö raames.
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Naaberriike saab muidugi kaasata. On täiesti selge, et raamprogramm on avatud, kui toimub koostöö Euroopa Liidu liikmesriikidega.
Kuid sooviksin olla veelgi täpsem. Meil on üsna mitu - üle kümne - niinimetatud raamprogrammi assotsieerunud liiget. Nendel assotsieerunud liikmetel, kes maksavad osamaksu, on praktiliselt samad õigused ja vastutusalad kui liikmesriikidel. Näiteks Lääne-Balkan, Šveits, Norra, Island, Iisrael ja mõned teised on assotsieerunud riigid. Seega on kõikidel antud riikidel täpselt samad õigused ja kohustused.
Teiste jaoks üritame oma strateegia piires välja töötada poliitika, mille välja pakkunud oleme. Oleme üritanud teha kõike, nii et pigem varem kui hiljem saaksid kõik naaberriigid - olenevalt nende võimekusest ja samuti vastastikustest huvides - assotsieerunud liikmeteks. See tähendab tegelikkuses, et teadusuuringutest rääkides on Euroopa Liit palju suurem kui 27 liikme liit.
Teema: Liikmesriikide loomingulisuse, innovaatilisuse ja tehnoloogilise arengu hindamine
Arvestades, et 2009 on määratud Euroopa loovuse ja innovatsiooni aastaks, ning arvestades ELi programme, nimelt teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (2007-2013) ja konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammiga (CIP), kas komisjon ütleb, kas tal on statistikat eelmainitud programmidega kaetud sektoreis iga liikmesriigi seni kasutuselevõetud eraldiste taseme kohta? Mis on igas liikmesriigis kõige populaarsemad sektorid (protsentuaalselt)? Kas on olemas hinnang VKEde (väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete) reageeringute kohta antud programmidele (protsentuaalselt)?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Võin teile kinnitada, lugupeetud parlamendiliige, et teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse seitsmenda raamprogrammi (FP7) suhtes kogub ja avaldab komisjon süstemaatiliselt kõikidele vaatamiseks selgeid ja üksikasjalikke statistilisi andmeid, mis illustreerivad antud programmi rakendamist.
Oluline on meeles pidada, et ühendusepoolseid teadusuuringute rahalisi vahendeid antakse soodustatud isikutele üksnes nende ettepanekute teadusliku kvaliteedi kriteeriumi alusel. Ent olgugi et lepingute sõlmimisel riiklikku kuuluvust arvesse ei võeta, kogume ja jälgime tähelepanelikult andmeid FP7 kasusaajate geograafilise leviku ning nende vastavate koostöösidemete koha. See annab meile olulise ettekujutuse FP7 tegevustes osalemisest tulenevate riikide vahel arendatavate sünergiate tasemest ja tugevusest.
Kõik antud andmed ja muu üksikasjaliku statistika FP7 rakendamise kohta võite leida komisjoni teadusuuringute ja tehnoloogiaarenduse majandusaasta aruande statistikalisast, mida me iga aasta nõukogule ja parlamendile esitame. Mis veelgi olulisem, kõik antud aruanded alates 1998. aastast on avalikkusele kättesaadavad komisjoni veebisaidil Europa.
Nii, mida need andmed siis meile ütlevad? Täna ei saa ma siin pikalt statistikat ette vuristada, kuna meil pole selleks aega, kuid annan teile sellele vaatamata teie küsimuse tähelepanu keskme suhtes teatud mõned olulisemad kohad: FP7 teadusuuringute valdkondade suhteline populaarsus liikmesriikide seas.
Side- ja infotehnoloogia, tervishoid ja Marie Curie' meetmed olid osalemiste arvukuse osas üldiselt kõike populaarsemad valdkonnad liikmesriikide seas allkirjastatud toetuslepingutes. Märkima peaks siiski, et populaarsus on samuti tingitud igale antud FP7 valdkonna jaoks kasutada oleva eelarve suurusest ning ka taolise hindamise hetkel andmebaasides olemasolevate allkirjastatud toetuslepingute arvust ja liigist. Üldiselt võib märkida, et uute liikmesriikide osalemine on tugevam julgeoleku, sotsiaal-majanduslike uuringute ja kosmose valdkonnas ning nõrgem näiteks side- ja infotehnoloogias ja tervishoius. Riigis, kust on pärit lugupeetud parlamendiliige, on märgatav keskendumine side- ja infotehnoloogiale, kuid suhteliselt nõrk osalemine näiteks tervishoius, sotsiaal-majanduslikes uuringutes ja kosmoses.
Mis puudutab VKEde reageeringut FP7-le, avaldab komisjon iga aasta päritoluriikide lõikes üksikasjaliku hinnangu VKEde osaluse kohta osana meie majandusaasta aruandest, mida mainisin. Meie viimased andmed VKEde osaluse kohta FP7-s osutavad, et praegu osaleb allkirjastatud toetuslepingutes kokku 2431 VKEd. Üksikasjaliku info saamiseks soovitaksin lugupeetud parlamendiliikmele aruannet. Kuid kui lugupeetud parlamendiliige soovib, võin jagada täna siin välja osad oluliste FP7 andmetega tabelid, sest need on mul kaasas.
Konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) meetmed on ajendatud rohkem poliitikast kui toetustele orienteeritud. Eriti on ettevõtluse ja innovatsiooni spetsiifiline programm (EIP) peamiselt poliitika tugiprogrammiks. Kui vaatame selle peamisi vahendeid, toob ettevõtlusvõrgustik Enterprise Europe Network kasu ainuüksi VKEdele, pakkudes infot erinevat liiki VKEde rahastamisele ning selgitades välja projektide rahastamisvõimalusi ning aidates leida tehnoloogia- ja äripartnereid. EIP rahastamisvahend, mis moodustab umbes poole programmide eelarvest, on samuti reserveeritud ainuüksi VKEdele. 2008. aasta septembri lõpuks oli saanud umbes 12 000 KVEd rahastamisabi VKEde tagatissüsteemilt, kusjuures taotlusi saadi 17 liikmesriigilt.
Lisaks avaldati 2008. aastal esimene konkursikutse ökoinnovatsiooni piloot- ja turustamisprojektidele, et teostada meetmeid ringlussevõtu, toiduaine- ja joogisektori, hoonete ja keskkonnasõbraliku ettevõtluse valdkondades. 2008 oli märkimisväärselt edukas selle väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antud prioriteedi katmisel. Kokku oli osalejatest VKEsid 74%.
Viimaseks käivitas CIP side- ja infotehnoloogia poliitikatoe konkreetne programm aastateks 2007 ja 2008 konkursikutse fookusega side- ja infotehnoloogiapõhiseid uuendusi testival pilootprojektil, kus VKEd saavad kogueelarvest üle 30%. Veelgi olulisem on, et antud programm taotleb terves ELis turgude avamist sellistele uuendustele, mida VKEd kogu ELis pakuvad.
Nagu FP7 raportite puhulgi, on konkurentsivõime ja uuenduste programmiga seotud raportid üldsusele kättesaadavad koduleheküljelt Europa.
Emmanouil Angelakas
(EL) Härra juhataja, tänan volinikku vastuse eest; koduleheküljel on tõesti infot. Tänan, volinik, tabelite eest, mis mulle andsite.
Mul on täiendav küsimus: kas oskate meile öelda, kui palju töökohti on Euroopa Liidu liikmesriikides loodud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kaudu rakendavate programmide alusel nende teostatud raamprojektide raames? Samuti, kas olete arvutanud välja antud projektidest tekkinud sisemajanduse kogutoodangu tõusu?
Justas Vincas Paleckis
Olete maininud mitut valdkonda, kus uued liikmesriigid arendavad tegevust mõlemas programmis. Sooviksin küsida Teil, mida üldiselt ütleksite: kas uued liikmesriigid on vähem aktiivsed vanade liikmesriikidega võrreldes ja, kui jah, mida saab komisjon nende abistamiseks teha?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Esimene küsimus oli üsna konkreetne. Muidugi me ei tea, kui palju töökohti luuakse: majandused on lihtsalt palju keerukamad kui siis, kui oleks põhjuslik suhe selle vahel, kui palju raha ühte programmi pannakse, ning kui palju toetati. Oleme üsna kindlad, olen ise samuti üsna kindel, kui liigun teadlaste, VKEde seas, kui kuulen nende reaktsioone ja nende emotsioone ja seda, kui hästi nad tegelikult programmi kasutavad, siis mõnikord olen palju rohkem rahul, kui siis, kui kuulen, et oleme veidi liiga bürokraatlikud ja nii edasi. Kuid arvan, et peame selle teadmiseks võtma. Üritame tulla vastu VKEde erinevatele vajadustele: millised konkureerivad, millistel on oma konkurentsisuutlikkus, millistel on teadusuuringute suutlikkus; kuid samuti üritame vastu tulla neile, kel on vaja teadusuuringuid, kuid puudub suutlikkus. Seetõttu maksame teadusuuringute eest, kasutades ülikoole, instituute ja nii edasi.
Mis puudutab SKT tõusu, siis statistiliselt ei saa muidugi otsest sidet olla, kuid teha saab korrelatsioonianalüüse, millest saab välja selgitada, et see on pikas perspektiivis korrelatsioonis. Seega riigid, kes investeerivad uurimis- ja arendustegevusse rohkem, on muidugi arenenumad ja vastupidi. See on siis tegelikkus: need, kes on jõukamad, investeerivad rohkem uurimis- ja arendustegevusse hiljem. Seega sisuliselt, isegi, kui ma ei sa täpselt sellele küsimusele vastata, saan Teile anda kaunis kindla vastuse statistilisest analüüsist, et see kujutab endast moodust konkurentsi ja selle tulemusena antud kontekstis enam investeerinute s SKT, töökohtade ja nii edasi tugevdamiseks.
Uute liikmesriikide küsimuses - ja see kujutab endast tõesti huvitavat küsimust, sest jälgime seda muidugi üsna tähelepanelikult - oskan öelda, et nad on üsna aktiivsed, et nad taotlevad palju; keskmiselt on nende edumäärad veidi kõrgemad kui arenenumate liikmesriikide edumäärad, mis on minu arvates normaalne, sest mingil moel on institutsioonide tugevus riikides, millel on pikem ja tugevam uurimis- ja arendustegevuse traditsioon ning muidugi ka normaalselt tugevamad. Kuid kui vaadata midagi väga lihtsat, kui vaadata korrelatsiooni: palju riik uurimis- ja arendustegevusse kodus investeerib ja kui palju ta saab raamprogrammist puhta konkurentsi kaudu, siis seal on tugev korrelatsioon olemas. Seega riik, kes tegelikult investeerib kodus enam ja kellel on seetõttu ka tugevam teadusuuringute potentsiaal, saab seda kaks korda: kodus ja samuti konkurentsi kaudu Euroopa raamprogrammis, mis on tippsaavutuste jaoks.
Kuid miski muu on samuti huvitav. Kui vaadata, kui paljud liikmesriigid - uued liikmesriigid - oma uurimis- ja teadustegevusse globaalsetes Euroopa investeeringutes investeerivad, ning kui palju nad FP7-st saavad, siis viimase proportsioon on kõrgem kui see, mis nad tegelikult kodus investeerivad. Seega on antud seosed väga selged ning minu nõuanne oleks: kasutage kõiki võimalikke vahendeid, et tugevdada suutlikkust kodus; kasutage - nutikalt - struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde, kuhu on raamprogrammi summa selleks tegelikult eraldatud - 50 miljardit eurot - ning kasutage seda raha nii, et tulevikus aitaksid nad end kodus ise ning aitaksid ennast võimaluses globaalselt konkureerida, sest maailm on globaalne.
Teema: BONUS-169
Projekt BONUS (Läänemere mereuuringuid rahastav organisatsioon) on väga oluline vahend riiklikke ja regionaalsete teadusuuringute programmide grupeerimiseks, et toetada Läänemere regioonis säästlikku arengut eesmärgiga koordineerida, arendada ja rakendada neid ühiste koostööalgatuste kaudu. Seetõttu toetavad Leedu ja teised Balti riigid tugevalt üleminekut BONUS ERA-NET+-ilt BONUS-169-ile.
Kas komisjon võiks öelda, milliseid uusi meetmeid nähakse ette BONUS-169-le? Kas ettepanekut esitletakse käesoleva komisjoni ametiajal? Kas on midagi, mis võiks üleminekut BONUS-169-le takistada?
Janez Potočnik
komisjoni liige. - Härra Paleckis, olen veendunud, et BONUSe artikli 169 algatus eeldatavalt parandab oluliselt keskkonna ja säästliku arengu poliitikaid terve Läänemere regiooni jaoks. See aitaks eriti kaasa peamiselt Euroopa Liidu Läänemere regiooni strateegia keskkonnaosa rakendamisele, mille komisjon plaanib esitada Euroopa Ülemkogule 2009. aasta juunis.
Liigume nüüd kiiresti edasi antud artiklit 169 käsitleva õigusakti ettepanku koostamisega ning oleme lisanud BONUS-169-e 2009. aastaks oma õigusloomekavva. Teeme kõiki jõupingutusi, et esitada õigusakti ettepanek 2009. aastal päevakorda nii pea kui võimalik. Siiski pole õigusakti ettepaneku ajastus tervenisti meie kätes: see sõltub samuti BONUSe konsortsiumi õigeaegsest ja edukast reaktsioonist esialgse tegevuskava revideerimisel. Kui viimane juuni alguseks komisjonini jõuab - sellega nõustus BONUSe konsortsium - olen üsna kindel, et õigusakti ettepaneku saab esitada päevakorda veel käesoleva komisjoni mandaadi alusel.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Suur tänu, volinik, täpse ja selge vastuse eest: ilmselgelt on lootust, et antud asi lõpuks liikuma hakkab. Sooviksin teilt küsida, kas tõsiasi, et keskkonnakaitset Läänemerel karmistatakse veelgi, tähendab, et antud projektil on midagi pistmist Nord Streami projektiga Läänemere keskkonnakaitse osas? Kas see on toimumas või mitte?
Janez Potočnik, komisjoni liige
Minu ootused BONUSe programmile enesele on samuti kõrged. Seetõttu teengi kõvasti tööd, et seda oma ametiajal saada teile esitamiseks päevakorda.
Peaksite teadma, et meie kogemused artikli 169 algatustega, alates EDCTPst eelmises raamprogrammis, polnud alati väga head. Seetõttu palusime härra van Velzenil selle kohta raporti koostada. Muide, täna on EDCTP laitmatu ning toimib väga hästi, kuid olime palunud härra van Velzenil esitada päevakorda ettepanekud "169" algatuste tuleviku kohta ning nüüd järgime tema soovitusi.
Samuti peaks arvesse võtma, et tegemist on esimese omalaadse programmiga ning seda liiki programmi kaudu peaks esitatama tõelist Euroopa lisandväärtust. Olen kindel, et sellest tuleb eeskuju, mida hiljem teised regioonid järgivad. Ühesõnaga olen vägagi ettepaneku poolt, kuid arvan, et mida tugevamaks me selle teeme, seda parem on ta BONUSe ja regiooni jaoks.
Teema: Suhtlemine kodanikega
Arvestades, kui oluliseks komisjon peab tulemuslikku suhtlemist kodanikega, iseäranis majanduskriisi valguses, kui paljud kodanikud on tuleviku suhtes ebakindlad, ning arvestades, et konsultatsiooniprotsess on efektiivne vahend kodanikele võimu andmiseks, et nad saaksid vahetult ELi tasandil poliitikaprotsessis osaleda, siis kas komisjon nõustuks, et on tarvis rakendada täiendavaid meetmeid, et tõsta kodanike teadlikkust ELi konsultatsioonidest massiteabevahendite ja muude kohaste foorumite kaudu riiklikul, regionaalsel ja kohalikul tasandil, et tagada rohkemate inimeste ja rohujuureorganisatsioonide kaasamine?
Margot Wallström
Komisjoni asepresident. - Kõigepealt sooviksin öelda, et kodanikuühiskond on üks demokraatia võtmeosalejatest. See etendab väga olulist rolli Euroopa integratsioonis ning täidab olulist funktsiooni Euroopa kodanike ja institutsioonide vahelises suhtlemises. Kodanikuühiskond aitab kodanikel teostada õigust osaleda ELi demokraatlikus elus.
Komisjon tunnustab vajadust luua organiseeritud kodanikuühiskonnale ja lisaks ka üksikutele kodanikele selgem juurdepääs EL-ile ning meil on pikk ja terve kodanikuühiskonna ning organisatsioonidega lävimise traditsioon, mis algas üle 30 aasta tagasi.
Aastate jooksul on tekkinud real meie talitustest korrapärane dialoog sidusrühmadega. Antud dialoog võtab arvesse meie ammust avatuse ja kaasamise poliitikat ning samuti peegeldab suuri erinevusi poliitikavaldkondades ning sidusrühmade mitmekesisust.
Komisjon konsulteerib kodanikuühiskonnaga mitmel eri moel, sealhulgas konsultatsiooniraportid, teatised, nõuandva õigusega komisjonid, ekspertrühmad, tööseminarid ja foorumid. Laialdaselt kasutatakse veebikonsultatsioone. Pealegi korraldame ka sihtotstarbelisi koosolekuid ja avatud istungeid. Paljudel juhtudel on konsultatsioon kombinatsioon erinevatest vahenditest ja toimub poliitikaettepaneku ettevalmistamise mitmes järgus.
Tarvis on ühist rakendusraamistikku, et tagada, et antud konsultatsioone teostataks läbipaistvalt ja sidusalt. Seetõttu koostas komisjon 2002. aastal väliste osapooltega konsulteerimiseks põhimõtted ja miinimumstandardid.
Antud standarditega kooskõlas on tarvis pöörata tähelepanu sellele, et tagatakse selgeid konsultatsioonidokumente, konsulteeritakse kõikide asjasse puutuvate sihtrühmadega, jättes piisavalt ruumi osalemiseks, tulemuste avaldamiseks ning tagasiside andmiseks jne.
Euroopa läbipaistvuse algatus on samuti kohustunud täiendavalt tugevdama praeguste konsultatsiooni miinimumstandardite kohaldamist.
Kehtestatud on avatud, avalike konsultatsioonide musternäidis, sealhulgas kutse sidusrühmade organisatsioonidele liituda huvide esindajate registriga.
Niiviisi antakse neile märku komisjoni ühtses konsulteerimise juurdepääsupunktis, "Sinu hääl Euroopas ",avaldatavatest konsultatsioonidest. Antud näidise kasutamine parandab sidusrühmadega peetavate konsultatsioonide esitluse läbipaistvust ja sidusust.
Muidugi on meil tarvis pideval mõelda selle üle, kuidas veelgi edendada teadlikkust konkreetse konsultatsiooni käivitamisest, nii et rohkem inimesi oleks teadlikud sellest, et konsultatsioon on algamas. Tõenäoliselt saame kasutada aktiivsemalt oma esindustes.
Lisan lõpuks, et D kava algatused, sealhulgas kodanikukonsultatsioonid, pakuvad samuti uusi ideid selleks, kuidas kaasata kodanikke ja kaasata neid, kes veel erakondadesse või ei kuulu, nii et kodanikeühenduste organisatsioonides, nii et tagada, et meil on tõeliselt avalikud arutelu. Katsetame erinevate meetoditega, kuidas kodanikke kaasata.
Marian Harkin
Tänan volinikku vastuse eest ning olen nõus: komisjon teeb kahtlemata jõupingutusi. Ent arvestades, et 53% Euroopa kodanikest ütleb, et nad pole Euroopa valimistest huvitatud, arvan, et üks selle põhjustest on, et paljud Euroopa kodanikud ei ole teadlikud, et nad saavad konsultatsiooniprotsessi kaudu teostada muutusi ja avaldada mõju: minu kogemused sidusrühmadega kodanikuühiskonnast on, et väga paljud neist pole antud protsessist lihtsalt teadlikud.
Ise teen iga paari kuu tagant jõupingutuse, et anda sidusrühmadele märku erinevatest käimasolevatest konsultatsiooniprotsessidest ning arvan tõesti ja küsiksin Teilt, volinik, kas Te ei nõustu, et komisjoni esindustel oleks kasulik igas riigis koostada loend, väga laialdane loend, kõikidest sidusrühmadest ning tagada, et neile antakse märku konsultatsiooniprotsessist, nii et nad teaksid ja osaleda saaksid.
Margot Wallström
Komisjoni asepresident. - Olen täielikult nõus - 100%. Just seda me täna pärastlõunal institutsioonidevahelises side- ja inforühmas arutasimegi: kuidas ergutada meie esindusi ja Euroopa Liidu maju - sest enamikes pealinnades jagame samu pindu.
Peaksime neid kasutama Euroopa Liidu majadena, teadvustades neid kodanikele, kui on konsultatsioon, kus nad saavad teha teatavaks oma seisukohad ühise põllumajandus- või kaubandus- või keskkonnapoliitika kohta.
Seega kindlasti jagan Teie vaateid, et kodanike mobiliseerimiseks on vaja teha veelgi enam. Arvan samuti, et taolised eksperimendid asjadega, nagu kodanike konsultatsioonid, viivad suurema huvini EL-i vastu. Nagu ütles üks osaleja: EL näitas huvi minu vastu, küsides, mida arvan. Usun, et lõpuks on ka meil paremad poliitikad, kodanikelt küsides ja nendega konsulteerides.
Teema: Komisjoni roll ja osalemine eelseisvatel Euroopa valimistel
Kas komisjon oskab mind teavitada, millist mitteerakondlikku rolli ta etendab hääletamisaktiivsuse tõstmiseks Euroopa valimistel?
Margot Wallström
Komisjoni asepresident. - Komisjon toetab ja täiendab Euroopa Parlamendi ja riiklike ametiasutuste ning erakondade poolset teabevahetust, teostades temaatilist, teadlikkust tõstvat tegevust nii Euroopa kui ka kohalikul tasandil. Meie eesmärk on eeskätt teavitada hääletajaid valimiste kuupäevast ja olulisusest ning nõnda neid hääletama ergutada.
Erilist tähelepanu pööratakse naistele ja noortele ja seda sihtotstarbeliste toodete ja tegevustega. Muuseas edastame parlamendi toodetud tele- ja raadioklippe, et illustreerida Euroopat puudutavaid prioriteetseid Euroopa valimiste teemasid satelliidi kaudu ja EU Tube'is. Abistame samuti nende levitamisel liikmesriikides riiklike, regionaalsete ja ringhäälinguorganisatsioonide kaudu. Pealegi arendab kõikides liikmesriikides komisjon noortele mõeldud multimeedia kampaaniat ja kaasab arvamuskujundajaid veebipõhiste sotsiaalse meedia, blogide ja veebiajakirjade kaudu. Kõikidel tähtsamatel kodulehekülgedel, näiteks Europa, on valimiste logo ja link parlamendivalimiste koduleheküljele. Kuid traditsioonilised väljaanded, sealhulgas plakatid, postkaardid ja välipaigaldised on samuti ettevalmistamisel.
Liikmesriikides on kõik meie esindused mobiliseeritud korraldama valimistega seotud tegevusi ning mobiliseerima kõiki meie arvamuskujundajaid ning peaaegu 500 Europe Directi andmereleed korraldab üritusi reklaammaterjalide levitamiseks ning kandidaatidele diskussiooni koha tagamiseks.
Lõpuks pakub Europe Directi kontaktkeskus pakub tasuta faktilist teavet kodanikelt ja ettevõtetelt laekunud ELi puudutavate küsimuste kohta kõigis 23 ametlikus keeles telefonitsi, meilitsi ja veebi kaudu.
David Martin
Volinik, tänan komisjoni tegevust käsitleva info eest. Kas võin veel üheainsa küsimuse esitada?
Valimiskampaania käigus räägitakse Euroopa Liidu kohta palju valesid. Osad kujutavad endast arvamusi ning ootaksin komisjonil sekkumist sellistesse olukordadesse, kuid kui ühenduse kohta räägitakse lausa valesid, kas komisjon asutab järgmiseks kaheks-kolmeks kuuks kiire vastuväitmisüksuse, mille kaudu saab kas otse Euroopa Liitu puudutavatele valedele ja moonutustele reageerida või kandidaadid saavad pöörduda Teie poole faktilise teabe saamiseks, et lükata ümber valeväited ühenduse tegevuse kohta?
Margot Wallström
Komisjoni asepresident. - Tänan selle täpsustava küsimuse eest. Vastuväitmine on mõnikord osaks meie korrapärasest tegevusest ning on samuti osa sellest, mida teevad meie esindused. Muidugi võivad kandidaadid või erinevad sidusrühmad alati meie poole pöörduda, et küsida faktilist teavet ning samuti anda vastuseid taolistele tehtavatele väidetele.
Kuid arvan, et komisjon etendab tõenäoliselt rolli faktilise teabe andmisel, mitte osapoolena väitluses, mis on minu arvates erakondadele ja kandidaatidele. Kuid üritame alati pakkuda faktilist teavet ja see on midagi, mida teeme korrapärasel alusel.
Marian Harkin
Minu täiendav küsimus on väga sarnane härra Martini omaga, sest üks küsimus, mis minu jaoks Lissaboni lepingu referendumi ajal väga raskusi valmistas, oli see, et ei olnud võimalik saada faktilist teavet piisavalt kiiresti, et reageerida valedele ja valeinfole, mida levitati.
Ei tea, kas komisjon kaaluks - arvestades, et oleme nüüd valimistele väga lähedal - selle tagamist, et igas liikmesriigis on sihtotstarbeline rühm või rida inimesi eritelefoninumbriga jne, kus kandidaadid saaks kohe komisjonile taolisi konkreetseid küsimusi puudutava info saamiseks juurde pääseda.
Tean, et valimised on lähedal, kuid paluksin volinikul tõsiselt kaaluda millegi taolise kasutuselevõtmist.
Margot Wallström
Komisjoni asepresident. - Kahtlen, et jätkub aega niivõrd hilja ja enne valimisi eritalitust käima panna. Siiski meil on juba talitus, mis pakub võimalust teha telefonikõnesid või päringuid ja üritada saada võimalikult palju infot.
Kuid see, mida teeme, on kodanikele mõeldud kokkuvõtte koostamine Lissaboni lepingust näiteks. See kujutab endast midagi, mida teeme koostöös teiste institutsioonidega. Muidugi üritame seda teha võimalikult kiiresti, mitte osana kampaaniast. Hoolitseme selle eest, et see tehakse kättesaadavaks kõikides ametlikes keeltes ja kõikides liikmesriikides.
Kuid arvan, et meil on võimalus antud asjas küsimused lahendada, sest juba tunneme küsimusi. Samuti oleme harjunud küsimustele vastama Europe Directi kaudu näiteks ning oma esinduste kaudu, seega üritame aidata nii palju kui saame. Samuti on meil kokkupandud küsimuste ja vastustega materjal. Seega arvan, et sellest võib olla kasu nii kandidaatidele kui ka sidusrühmadele.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on komisjonile esitatavad küsimused lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.00 ning jätkus kell 21.05.)
