Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B6-0231/2009).
Järgmised küsimused esitatakse komisjonile.

Teema: Konkurents ja tulude maksustamise läbipaistvus
Kas komisjon arvab, et läbipaistmatu tulumaksusüsteemi rakendamine Euroopa Liidus on kooskõlas vaba konkurentsiga, ning kui mitte, milliseid samme ta kavatseb astuda, et peatada sellised süsteemid liikmesriikides või liikmesriikide osades?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Lubage mul kõigepealt meelde tuletada, et liikmesriigid on ühenduse õigusest tulenevalt suures osas vabad kujundama oma otseste maksude süsteeme viisil, mis kõige paremini vastab nende siseriikliku poliitika eesmärkidele ja nõuetele. Kuid viimastel aastatel on nad jõudnud ühisele kokkuleppele mitmete komisjoni esitatud meetmete osas, mille eesmärk on käsitleda maksubaaside ja investeeringute jaotumise moonutamise kaotamist. Nii tegutsedes on liikmesriigid tunnistanud, et kogu ELi hõlmav koostöö ja õiglased maksukonkurentsi eeskirjad on olulised tulu kaitsmisel.
Läbipaistvuse küsimuses, mille tõstatas austatud parlamendi liige, tahaksin meelde tuletada, et alles hiljuti, 28. aprillil 2009. aastal võttis Euroopa Komisjon vastu teatise, milles määratletakse meetmed heade maksuhaldustavade edendamiseks, mis tähendab läbipaistvust, teabevahetust ja õiglase maksukonkurentsi põhimõtteid.
Esiteks määratletakse teatises, kuidas häid maksuhaldustavasid oleks võimalik Euroopa Liidus parandada, et tugevdada argumenti, mida teised riigid saaksid järgida. See kutsub liikmesriike üles võtma viivitamatult vastu komisjoni ettepanekud direktiivide kohta halduskoostöö ja vastastikuse abi kohta maksude sissenõudmisel ja hoiuste maksustamise kohta. Samuti peaksid liikmesriigid jätkuvalt seadma asjakohaselt prioriteediks kahjulike maksustamissüsteemide kaotamise äriühingute maksustamise vallas. Täpsemalt sisaldab komisjoni ettepanek halduskoostöö kohta sätet, millega keelataks liikmesriikidel mitteresidendi pangasaladusele viidates keelduda maksumaksjat käsitleva teabe esitamisest tema asukohaliikmesriigile. See on täielikult kooskõlas rahvusvahelise konsensusega maksualase teabevahetuse kohta.
Teiseks, aitamaks kaasa heade maksuhaldustavade edendamisele Euroopa Liidust väljaspool, soovitatakse teatises, kuidas tagada ELi tasandi poliitika suurem ühtsus, mille eesmärk on tagada, et ELi ja tema partnerriikide majandussuhete süvendamisega käiks kaasas kokkulepe rakendada heade maksuhaldustavade põhimõtteid. Eelkõige rõhutatakse toetuse tagamist arengumaadele, kes soovivad omaks võtta heade juhtimistavade põhimõtted.
Samuti esitatakse teatises viise tagada suurem ühtsus üksikute liikmesriikide poolt rahvusvahelistes maksuküsimustes võetavate seisukohtade ja kokkulepitud heade maksuhaldustavade vahel. See hõlmaks eelkõige vajaduse korral kooskõlastatud meetmeid riikide suhtes, kes keelduvad rakendamast häid maksuhaldustavasid. Täna esitas komisjon teatise ELi rahandusministritele Ecofini kohtumisel eesmärgiga saada nende toetus kavandatud lähenemisviisile eesistujariigi Tšehhi viimaseks Ecofini kohtumiseks 2009. aasta juunis.
Manuel Medina Ortega
(ES) Tänan teid väga vastuse eest, volinik. Olete käsitlenud mitmeid aspekte, näiteks läbipaistvust. Mida ma ei pannud teie kõnes tähele oli aga viide hiljutistele kokkulepetele G20 raames seoses võitlusega finantsvarjupaikade ja nn "koostööst kõrvalehoidvate riikide” vastu. Kas komisjon toetab G20 ettepanekut või on ta jäänud täielikult sellist tüüpi läbirääkimistest kõrvale?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Komisjon on G20 täielik osaleja ning osaleb kõnealuses protsessis täielikult.
Olen juba maininud mõnesid meetmeid, mida komisjon soovitaks liikmesriikidel võtta. Ta osaleb täielikult G20 protsessis.
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, volinik, olen põhimõtteliselt uute maksude kasutuselevõtmise vastu. Need mõjutavad eelkõige keskklassi. Need mõjutavad jõukuse loomist ning ei soodusta investeeringuid.
Peame siiski käsitlema makse koos lühiajalise aktsiatuluga. Kas arvate, et maksud lühiajalisele aktsiatulule, mis saadakse puhtast katteta müügist, eraldatakse uute töökohtade loomiseks?
Avril Doyle
Kas volinik saaks palun kinnitada täiskogule, et ta on kindlalt pühendunud sellele, et mis tahes otsesed maksud - tulumaks ja ettevõtte tulumaks - jäävad rangelt liikmesriigi pädevusse? Palun kinnitage, et see on teie seisukoht.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Nii, on olemas leping, ja leping on väga selge. Teame, et Lissaboni lepingu kohta korraldatakse ehk uus iiri referendum, kuid kõnealused artiklid on väga selged selle kohta, kuidas pädevused tekstis on jaotatud, ning komisjon ei kavatse koostada uut lepingut teistsuguste kohustustega.
See on osaliselt ka vastus maksupoliitika kasutamise kohta töökohtade loomiseks. Kuna erinevad riigid on erinevates olukordades, ei saavutata üleeuroopalise maksumeetmega ehk samu eesmärke kui konkreetse liikmesriigi puhul.
Maksumeetmed mõjuvad mõnikord hästi algatuste loomisele või majanduse arengule, kuid see sõltub väga konkreetse liikmesriigi olukorrast.
Teema: ELi poliitika maavärinate küsimuses: komisjoni meetmed hiljuti Itaalias toimunud katastroofilise maavärina järel
Parlament võttis 2007. aasta novembris vastu resolutsiooni (P6_TA(2007)0507) ELi integreeritud lähenemisviisi kohta maavärinatele (ennetamine, reageerimine ja kahju kõrvaldamine), milles ta nõudis konkreetsete meetmete vastuvõtmist seoses kaitsepoliitika, majade tugevdamise (rõhutades eriti ajaloolise ja kultuurilise tähtsusega hooneid), rahastamise, teadustegevuse, avaliku teabega jne.
Lisaks olen oma kirjades keskkonnavolinikule (10.01.2008) ja komisjoni presidendile (22.05.2008) juhtinud tähelepanu kiireloomulisele vajadusele koostada teatis, mis keskendub konkreetselt ja ainult maavärinatele reageerimise tõhusale juhtimisele.
Pärast hiljutist surmavat maavärinat Itaalias, kas komisjon on seisukohal, et see on käsitletud kirjalikus vastuses kuupäevaga 22.07.2008 ning härra Barroso ja härra Dimase esitatud vastustes, või kavatseb ta teostada täiendavaid algatusi Euroopa kodanike kaitsmiseks maavärinate eest?
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, komisjon on täielikult pühendunud inimeste kaitsmisele maavärinate eest. See kaitse peab moodustama osa integreeritud lähenemisviisist olukordade käsitlemiseks, mida võivad põhjustada erinevad ohud. Komisjon võttis hiljuti vastu teatise pealkirjaga "Ühenduse lähenemisviis looduslike ja inimeste põhjustatud katastroofide ennetamisel”, mis hõlmab ka maavärinaid. Kõnealune teatis tuleneb viimastel aastatel komisjoni võetud meetmetest, mis on kooskõlas paljude Euroopa Parlamendi 2007. aasta resolutsioonis sõnastatud soovitustega. Kõnealune konkreetne meede on eelkõige seotud parimate tavade levitamise, ühiste lähenemisviiside väljatöötamisega riskide hindamisele, kaardistamine ja harimine ja teadlikkuse suurendamine, püüdes samal ajal parandada juba olemasolevate majanduslike ja seadusandlike ennetusvahendite ühtsust ja sünergiat, tugevdades seeläbi meetme lisandväärtust Euroopa Liidu poolt. Komisjon teeb kõik võimaliku, et vähendada maavärinate mõju, julgustades liikmesriike täielikult lisama siseriiklikesse määrustesse ühised Euroopa planeerimiskavad hoonetele ja riigihangetele, eelkõige Eurocode 8. Komisjon ootab suure huviga Euroopa Parlamendi vastust oma teatises pakutud lähenemisviisile.
Nikolaos Vakalis
(EL) Proua juhataja, vabandan, kuid küsimus on lahtine. Ma tõesti ei saa aru, miks keeldub komisjon tegemast maavärinate puhul sama, mida ta tegi üleujutuste puhul. Mis vahet neil on? Tegelikult olen väga üllatunud, et seda arutelu peetakse pärast hiljutist katastroofi Itaalias. Seoses viimase teatisega, millele viitasite, mainitakse selles maavärinaid möödaminnes kolmes kohas, millele te viitasite. Kas usute tõesti, et viide maavärinatele kolmes kohas teatises on piisav, tasakaalustamaks suurt vajadust Euroopas teatise järele, mis käsitleb konkreetselt maavärinaid? Tahaksin tõesti sellele vastust saada.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, 2009. aasta veebruaris esitatud teatise lähenemisviis üldisele küsimusele on integreeritud sõltumata ohu allikast. Peame seda lähenemisviisi parimaks. Seoses üleujutustega on olemas teatis veepuuduse ja põudade kohta. On olemas teatised konkreetsete ohtude ja konkreetsete probleemide kohta, kuid arvame, et integreeritud lähenemisviis, mida tahame kasutada, on kõige asjakohasem.
Ootame parlamendi vastust, ja kui on olulisi põhjusi kõnealusest lähenemisviisist loobumiseks, kaalume neid. Pean siiski ütlema, et komisjoni teatis aitab ka natuke kaasa maavärina tagajärgede ennetamisele.
Iseenesest on see suunatud liikmesriikidele, kes kadedalt valvavad subsidiaarsuse põhimõtet seoses pädevusega selles küsimuses, et nad lisaksid Euroopa Liidu sätted hoonete kohta oma siseriiklikusse õigusse olenemata sellest, kas need on Eurocode 8 sätted uute hoonete kohta või sätted hoonete tugevdamise kohta vanade hoonete puhul. Laskem neil seda teha, laskem neil võtta teatavaid teisi vajalikke meetmeid nagu planeerimiseeskirjade range täitmine, et ennetada enamikku õnnetustest.
Hubert Pirker
(DE) Proua juhataja, volinik, Apenniini mäestiku maalõhega seoses on veel üks maalõhe, mis läbib Sloveeniat. Nagu ehk teate, asub kõnealusel maalõhel Krško tuumaelektrijaam. Meie algatusel on sinna paigaldatud mitmed hoiatusseadmed. Milliseid meetmeid kavatsete võtta pärast seda laastavat maavärinat Itaalias, et tagada turvalisus Krško tuumaelektrijaamas, mis asub sellega seotud maalõhel. Kas kavatsete võtta ettevaatusabinõusid, mis võivad ulatuda Krško sulgemiseni?
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Proua juhataja, olen samuti üllatunud komisjoni täna siin väljendatud seisukoha üle, sest loomulikult austame vastust seoses subsidiaarsuse küsimusega, ning olen täielikult nõus konkreetsete nõudmistega, kuid see ei lahenda kollektiivse poliitilise ettepaneku küsimust Euroopa Komisjoni poolt, mis sisaldab kõiki maavärinate põhjustatud õnnetuste aspekte. Härra Pirker lisas veel ühe ja loomulikult leiame veel teisi. Seega säilib küsimus: miks, lisaks subsidiaarsuse põhimõttele ja voliniku nimetatud konkreetsetele meetmetele, ei ole meil globaalset ettepanekut Euroopa Komisjonilt?
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Proua juhataja, nagu ma varem ütlesin, ootame Euroopa Parlamendi vastust esitatud teatisele maavärinate ennetamise kohta. Kui saame vastuse, uurime, kas parem on see lähenemisviis või teine lähenemisviis. Eelkõige sisaldab see konkreetseid sätteid tuumaseadmete kohta ja Seveso II direktiivi tööstuse kohta.
Teema: Päikeseenergia ja majanduse taastamise kava
Püüdes käsitleda Euroopa Liidu tõsiseid energia- ja majandusalaseid väljakutseid, on komisjon oma taastamise kavas esitanud meetmed, mille eesmärgiks on aidata kaasa nii majanduse taastamise kui ka energiaeesmärkidele. Vaatamata sellele ei hõlma kasu saavate sektorite loetelu päikeseenergiat, mis on üks paljutõotavamaid taastuvaid energiaallikaid.
Lisaks sellele on Euroopa tööstus praegu selles valdkonnas maailmas juhtival kohal, kuid suudab seda positsiooni säilitada ainult siis, kui siseturg laieneb ja edendatakse edasist teadus- ja arendustegevust.
Kas komisjon võiks palun kommenteerida, miks on päikeseenergia sektor jäetud ilma taastamise kavas eraldatud rohketest rahalistest vahenditest? Millised teised rahastamise allikad on sektorile kättesaadavad?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Päikeseenergiat ei ole Euroopa majanduse taastamise kavast kunagi välja jäetud. Seda ei lisatud, sest käsitlesime kõige kiireloomulisemaid energiaküsimusi. See tähendab, et tegelesime küsimustega, mille puhul kriisi mõju oli kõige suurem ja projekte ei saanud teostada.
Esimene küsimus oli vastastikune sidumine. Mis tahes energia tootmine, eelkõige uutest energiaallikatest, ei toimi, kui esineb võrguprobleeme. Seega käsitlesime kiireloomulisena elektrivõrke ja liikmesriikidevahelist vastastikust sidumist.
Lisaks sellele oli meil gaasikriis, mis näitas selgelt, et mõnedel juhtudel on füüsilise infrastruktuuri puudumisel tohutu mõju gaasivarustushäiretele. See on kõige lihtsam viis reageerida gaasivarustuskindlusele.
Ning käsitlesime veel kahte küsimust, millega minu arvates oleks kindlasti viivitatud, kui ühendus ei oleks neid toetanud. Esiteks avamere tuuleenergia, mis on üsna suur projekt, mis vajab ühendamist mandril asuva võrguga, ning teiseks süsiniku sidumine ja ladustamine, mille puhul peame julgustama tööstust esitama täieulatusliku projekti nii pea kui võimalik.
Seetõttu ei ole me kaalunud teisi abikõlblikke valdkondi. See on põhjus, miks seda ei lisatud, ja mitte see, et ma sellesse ei usuks. Usun päikeseenergiasse, kuid käsitlesime kõige kiireloomulisemaid vajadusi.
Millised allikad on kättesaadavad päikeseenergia edasise arengu toetamiseks? Esiteks on olemas seitsmes raamprogramm. Aastateks 2007-2013 on meil 2,35 miljardit eurot. Teiseks on see üks valdkond, mille puhul on võimalik tagada vahend. Alates järgmisest aastast on meil võimalik uutele turule tulijatele tagada 300 miljonit saastekvooti. Taastuvenergiaprojektid nagu päikeseenergia on abikõlblikud. Seega on olemasolevad projektid teretulnud.
Samuti saame kasutada Euroopa Regionaalarengu Fondi vahendeid. Julgustame kasutama rohkem sünergilisi energiaallikaid; eelkõige suurendasime piirmäärasid selle kohta, kui palju taastuvenergiat võib kasutada seoses elamumajanduse ja energiatõhususega. Seega on kõnealuste vahendite rahalise abi saamise võimalusi suurendatud.
Lisaks sellele esitab komisjon suvel või varasügisel uue teatise vähem süsinikku tootvate tehnoloogiate rahastamiseks. Püüame seda täpsustada, et kõnealused tehnoloogiad saaksid toetust mitte ainult ühenduse eelarvest, vaid ka tööstuselt ja liikmesriikidelt, et toetus oleks sihipärane, ja saaksime uue tehnoloogia arengu väga kiiresti, et saavutada 20% taastuvenergia eesmärk 2020. aastaks, kuid võib-olla saame selles osas isegi veel ambitsioonikamad olla.
Seega ei ole me seda välja jätnud. Meil on lihtsalt palju valdkondi, mida peame käsitlema ja oleme võtnud kõige kiireloomulisemad valdkonnad, kuhu raha tuleb investeerida kohe.
Avril Doyle
Tänan teid, volinik, väga põhjaliku vastuse eest. Kuulasin tähelepanelikult , mida ütlesite.
Juhul, kui mis tahes projektid, mis on konkreetselt määratud taastamise kavas, ei suuda kasutada raha tähtajaks 30. juunil 2010. aastal, kas teil on olemas nn varunimekiri projektidest, mis on valmis selleks, et raha läheb tõesti kõnealusesse sektorisse, energiatõhususse ja madalasse energiakulusse?
Näiteks päikeseenergia valdkonnas on suuri projekte, mis on ehitamiseks valmis 2009. aasta lõpus ja 2010. aasta alguses; mitmeid projekte on alustamiseks valmis. Kas saaksime varunimekirja selleks, et kõik see raha leiaks kasutuse juhul, kui inimesed, kellele see on praegu eraldatud, ei suuda seda kasutada?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Nimekirja koostades uurisime enamikke projekte ja kaasasime ka liikmesriigid, mistõttu praeguses etapis ei ole mul põhjust uskuda, et me ei suuda kogu raha välja maksta või kasutada.
Kui peaks tekkima viivitusi või mõned projektid ei ole piisavalt ettevalmistatud, saame raporti 2010. aasta märtsis. Seega, kui on võimalus, et osa raha on alles, lubasin kolmepoolsetel kohtumistel, et komisjon kaalub vajadusel vajaliku ettepaneku esitamist. Kuid seda on ennatlik lubada, sest see sõltub sellest, kui hästi saame raha kasutada, sest praegu on piiratud arv projekte, mille puhul usume, et need on raha kasutamiseks piisavalt arenenud.
Teema: Tuumaelektrijaamad
Kagu-Euroopa energia instituudi andmetel uurivad paljud ELi riigid ja teised põhja- ja idapiirkondade riigid ja Vahemere idaosa riigid, kes peavad ühinemisläbirääkimisi, skeeme laiendada või ehitada tuumaelektrijaamu elektri tootmiseks. Kas komisjon ütleb, milliseid meetmeid ja algatusi ta kavatseb võtta, et kehtestada kõnealuste algatuste suhtes eeltingimused ja piirangud, pidades silmas geoloogilist eripära, ilmastikutingimusi ning võimalusi nende skeemide rahastamiseks ja nende elujõulisust?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Mu kolleeg Stavros Dimas juba vastas lisaküsimusele kõnealuse teema kohta.
Põhimõtteliselt luuakse tuumaenergiat viisil, mis tähendab, et igal riigil on tuumaohutuse reguleerija, kes vastutab täielikult tuumaohutusmeetmete rakendamise eest. Samal ajal otsustab iga liikmesriik, kas kasutada tuumaenergiat või mitte. Sellele kohaldatakse Euratomi asutamisleping ning väga selgelt on olemas lisanõuded. Lisanõuded on, et iga esitatud projekti analüüsib ka komisjon, ja esitame soovituse projektide kohta, mida tuleks arendada. Tegime seda Belene ja ka Mochovce puhul.
Samuti kehtib selge kohustus, et täidetakse keskkonnamõju hindamise nõudeid, mis on sätestatud ühenduse õigusega, ning kohaldatakse ka ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni piiriülese keskkonnamõju hindamise Espoo konventsiooni lisanõudeid.
Seega, liikmesriikide vahel ei diskrimineerita sõltumata esitatavast projektist. Kehtivad konkreetsed nõuded, mida tuleb täita ja igat projekti analüüsitakse eraldi ühenduse õiguse ja keskkonnaalaste õigusaktide alusel. Võin kinnitada, et see protsess on nii kindel, et kunagi pole antud luba ehitada tuumaelektrirajatist, kui kõik ohutusnõuded pole täidetud.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, tahaksin seoses sellega, mida volinik iga ettepaneku hindamise kohta ütles, küsida, kas kõnealuse valdkonna kohta on võimalik läbi viia eeluuringut, sealhulgas Euroopa ja Vahemere piirkonna koostöö ja kõnealuse piirkonna konkreetse iseloomu alusel, et oleks kriteeriumid, mida iga riik peab algusest peale arvesse võtma ja kavandamisel täitma.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Esiteks koostab iga riik oma õigusaktid, mille alusel otsustatakse taotluse esitamise protsessi üle. Hiljem on protsess suures osas seotud ja põhineb riiklikel õigusaktidel ja Euratomi õigusaktidel. Seetõttu ei saa lähenemisviis olla piirkondlik. Peame vaatama konkreetset olukorda igas liikmesriigis ja samal ajal igat projekti.
Me ei saa lihtsalt käsitleda keskmist olukorda piirkonnas ja öelda, et kõnealune piirkond ei sobi tuumaenergia kasutamiseks. See ei oleks tõsi, sest ei ole võimalik luua projekti, mida saaks kasutada enam-vähem igal pool. Küsimus on vajalikes kuludes, tingimustes ja ajas. Seetõttu ei saa lähenemisviis olla piirkondlik. Peame tõesti uurima igat konkreetset projekti, sest ainult nii saame tagada täieliku ohutuse kõnealuses projektis.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad. Volinik, tahaksin õnnitleda teid tuumapaketi puhul, mille just esitasite ja mis on eelkõige seotud uute tuumaelektrijaamadega, ning ka ettepaneku puhul, et tulevikus peaksid olema siduvad Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) standardid.
Oleks huvitav teada, kas peate võimalikuks koostada ettepaneku ELi reguleerivale asutusele või ajakohastada Lääne-Euroopa tuumaohutuse tagajate ühenduse organiga, mis väljastab siduvaid standardeid järgmisel ametiajal, ning kas saaksime muuta Rahvusvahelise Tuumaenergiaagentuuri (IAEA) standardid kohustuslikuks kõikidele liikmesriikidele.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Teises osas usun, et kõnealuse kõrgetasemelise tuumavaldkonna reguleerijate rühmaga saame liikuda edasi tugevamate standarditega. See on üksnes lähtepunkt; see oli madalaim ühine nimetaja, mida oli võimalik luua.
Samal ajal, küsimuse tundlikkuse tõttu - poliitilisel ja mõnikord ka kultuurilisel tasandil - kahtlen sügavalt, et Euroopa reguleerija oleks suuteline täitma nõutavat rolli. Ma ei ütleks, et Euroopa reguleerijat ei saaks usaldada, aga reguleerija peaks hoidma eemale tuumaelektrirajatistest. Usun, et täielik vastutus ohutuse eest peab alati kuuluma riiklikule reguleerijale, sest see on parim viis ning ennetab alati arutelu teemal, kas keskne reguleerija pingutab piisavalt tuumaenergia nimel jne.
Ühise raamistiku loomine on hea, kuid vastutus peab jääma kõikidele reguleerijatele, kellel vastavalt tuumaohutuse direktiivis kavandatule on täielikud volitused ja mis tahes vajalikud vahendid kõnealuse poliitika rakendamiseks. Meil on Euroopa Liidus väga head tuumaohutuse reguleerijad, mistõttu ei ole organisatoorsed ümberkorraldused vajalikud. Peame ainult laiendama siduvaid standardeid alates praegusest tasemest ning töötades koos, näidates seeläbi maailmale, et standardeid tuumatööstuses on võimalik laiendada.
Teema: Säästva energia edendamine linnades
Minu kodulinnas Corkis püüdlevad kohalikud ametiasutused ja ettevõtted säästva energia poliitika loomise suunas. Mida teeb komisjon, et toetada linnu nagu Cork nende jõupingutustes säästva energia edendamiseks?
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Mul on väga hea meel, et esitasite selle küsimuse, sest olen väga uhke ühe meie saavutuse üle, milleks on linnapeade pakt.
2008. aastal toetasime linnade algatust luua linnapeade pakt. See tähendab, et linnadel on siduv kohustus vähendada süsinikdioksiidi enam kui 20% võrra 2020. aastaks. Sel eesmärgil loovad nad säästva energia tegevuskavad. Samuti rajati koordineerimiseks ja edendamiseks linnapeade pakti kontor. Toetame neid meetmeid Teadusuuringute Ühiskeskuse kaudu, et tagada teaduslik taust ja tehniline tugi säästva energia tegevuskavade koostamiseks, rakendamiseks ja hindamiseks. Väiksemate omavalitsuste puhul peab komisjon läbirääkimisi teiste riiklike, piirkondlike ja kohalike haldusasutustega, et tagada nende toetus väiksematele linnadele.
Käesoleval aastal on kavas rakendada ka täiustatud heade tavade süsteem - tipptaseme sihteesmärgid.
Samuti lõime rahalise toetamise vahendi Euroopa Investeerimispanga (EIB) kaudu, kuhu paigutame toetused ning kasutame ka Euroopa Investeerimispanka säästva arengu käsitlemiseks linnades. Euroopa Investeerimispank on juba olnud seotud konkreetsete projektidega nagu Barcelona, mille üle käivad läbirääkimised on üsna kaugele arenenud.
Ma tean, et Corki linn ei ole veel kõnealusele paktile alla kirjutanud, mistõttu sõltub Corki linnast seda võimalust kasutada. See on hea viis mobiliseerida kodanikke nende algatuste toetamiseks.
Samal ajal on ka teisi säästva arengu vahendeid ning ühtekuuluvuspoliitika pakub linnadele olulist toetust säästva arengu poliitika ja meetmete rakendamisel. Aastatel 2007-2013 investeeritakse ühtekuuluvuspoliitika fondidest otse säästva energia algatustesse ELis 9 miljardit eurot. Lõuna ja ida tegevusprogramm, mis hõlmab Corki linna, investeerib piirkonda 669 miljonit eurot ning aitab kaasa Lissaboni eesmärkide saavutamisele majanduskasvu ja töökohtade valdkonnas.
Ühtekuuluvusfondid toetavad otse säästva energia projekte piirkonnas ning aitavad mobiliseerida täiendavaid riiklikke investeeringuid. Rahastamist võib kasutada energiatõhususe ja taastuvenergia tootmise stimuleerimiseks, tõhusate energiahaldussüsteemide arendamiseks ning puhta ja säästva ühistranspordi edendamiseks, eelkõige linnapiirkondades.
Tegevusprogramm hõlmab fondi "Gateway Challenge Fund”, mis põhineb integreeritud säästva arengu strateegial Corki jaoks.
Lõpuks, Regionaalarengu Fondi muudeti hiljuti, et kõigil liikmesriikidel oleks võimalus kasutada piirkondlikke fonde energiatõhususe parandamiseks ning taastuvenergia integreerimiseks olemasolevatesse elamispindadesse. See võib ulatuda kuni 4%-ni piirkondlikule fondile eraldatud vahenditest.
Seega, kokkuvõttes usun, et oleme loonud raamistiku linnadele, kes jagavad soovi luua säästvaid mudeleid oma kodanikele, ning selleks on linnapeade pakt. Linnapeade pakt hõlmab poolehoidjaid, nagu New York ja Rochester, ning osalejaid teistest riikidest väljaspool ELi, mistõttu pakutakse palju teavet läbi meie kontori.
Seoses rahalise toetusega ei ole meil praegu ühtegi programmi, mis oleks pühendatud energiatõhususele, kuid meil on struktuurifondid, meil on Euroopa intelligentse energia programm ja meil on ka Euroopa Investeerimispank. Kasutame kõiki neid vahendeid kõnealuste algatuste toetamiseks. Euroopa Investeerimispank on selles protsessis väga aktiivne. Praeguses etapis ei ole see siiski niivõrd rahastamise küsimus, kuivõrd heade projektide ja tõeliselt pühendunud poliitika küsimus linnadelt.
See on mu vastus teie väga tähtsale küsimusele. Usun, et linnadel on palju võimalusi võtta suund säästva energia poole tulevikus.
Brian Crowley
Tänan volinik Piebalgsi vastuse eest. Volinik, viitasite oma vastuses juba sellele, et energiatõhususe tõttu on see majanduslikus mõttes säästlik, kuid nüüd peame edasi liikuma järgmise sammu juurde. Üksnes säästlikkuse ja energiatõhususe edendamise asemel peame kasutama rahalisi vahendeid uute energia tootmise viiside loomiseks, et muuta linnu veel sõltumatumaks selle asemel, et importida kütust või rajada tuumaelektrijaamu, millest eelnevalt rääkisime. Peame leidma targemaid ja paremaid viise ning ehk võiksite tulevikus lisaks investeerimispangale kaaluda ka komisjoni uusi ideid.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Üritame sellele nõudele reageerida. Kavatseme käesoleva aasta lõpuks luua uue energiatõhususe tegevuskava, mis seda käsitleb. Samuti koostame teatist vähem süsihappegaasi tootvate energiaallikate rahastamise kohta.
On väga oluline, et sidusrühmad astuksid esimese sammu ning ootan, et linnad esitaksid ettepanekuid ja avaldaksid survet Euroopa Parlamendi liikmetele ja liikmesriikidele üleeuroopaliste vahendite loomiseks asjaomastes valdkondades.
Ilma selle alt-üles lähenemisviisita ei suuda me kasutada olemasolevaid võimalusi. Euroopa linnad on nii mitmekesised ja häid ideid on nii palju, et me ei tohiks lihtsalt rakendada ülevalt-alla lähenemisviisi igale linnale.
Usun, et linnapeade pakt pakub väga vajalikku intellektuaalset panust ja kogemust poliitikale, mis tuleb sõnastada säästlikke linnade saavutamiseks. Küsimus ei ole ainult säästudes. Asjaga on seotud palju küsimusi. Samuti on küsimus arukates võrkudes, taastuvenergia ja säästva transpordi - vesinikbussid, elektrisõidukid - integreerimises. Võimalusi on palju.
Iga linn võiks koostada oma kava, sest linnapeade paktis on kehtestatud kohustus vähendada süsinikdioksiidi enam kui 20% võrra. See ei tähenda ilmtingimata energiatõhusust. See võib olla ka täiesti teistsugune poliitikavaldkond. Väga palju sõltub kohalikest oludest.
Juhataja
Pidades silmas ajalist piirangut ei saa ma kardetavasti lubada täiendavat lisaküsimust. Mul on kahju härra Rübig, kuid olete juba ühe küsimuse küsinud ja volinik on väga põhjalikult vastanud.
Teema: Majanduskriis ja protektsionismist hoidumine
Meie kaubandusvolinikuna olete õigustatult öelnud, et peame vältima protektsionismi, reageerides praegusele majanduskriisile, sest on laialdaselt teada, et me ei pääse sellest majanduslangusest kaubanduse piiramise abil.
Mida teeb komisjon, et ennetada protektsionistlike tendentside levikut rahvusvahelistes kaubandusläbirääkimistes? Kas on võimalik teatada edusammudest Doha vooru täitmisel?
Lisaks, kuidas kavatseb komisjon tagada, et avatud kaubandus on tasakaalus ELi arenguprioriteetidega, nagu põhilised töönormid ja keskkonnasäästlikkus?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Alates majanduskriisi puhangust on Euroopa Liit asunud kindlale seisukohale selge protektsionismi vastu kooskõlas pühendumisega ausale ja avatud kaubandusele.
Komisjon jälgib intensiivselt protektsionistlikke meetmeid, mis on kehtestatud suurte kaubanduspartnerite poolt, pidades silmas asjakohaseid meetmeid. Lisaks on EL jõuliselt toetanud Maailma Kaubandusorganisatsiooni algatust anda aru kaubandusega seotud arengute kohta majandus- ja finantskriisi vältel.
Alates praeguse kriisi algusest on EL varasemast enam pühendunud mitmepoolsusele, läbipaistvusele ja avatud turgudele, mille aluseks on eeskirjad, mis on kasulikud nii arenenud riikidele kui ka arengumaadele. EL on järjekindlalt väitnud, et ambitsioonikas ja tasakaalustatud Doha vooru tulemus on kõige tähtsamate vahendite seas kaubandusliku protektsionismi ennetamisel ja majanduse ergutamisel.
See on ka WTO edastatud sõnum hiljutises kaubanduspoliitika läbivaatamises ELi kaubanduspoliitika kohta, mis kiitis ELi rolli mitmepoolse kaubandussüsteemi tugevdamisel. Põhirolli, mida Doha voor saaks mängida praeguses kriisis, tunnustati ka G20 2. aprilli 2009. aastal väljastatud maailma majanduse taastamis- ja reformikavas. G20 juhid väljendasid oma taaselustatud kohustust jõuda Doha vooru kiire lõpetamiseni.
Lõpuks on ELi pühendumine avatud kaubandusele kooskõlas tema pühendumisega säästvale arengule, mis on poliitika üldeesmärk ELi jaoks, sealhulgas erinevate kaubanduspoliitika algatuste kontekstis.
Säästev areng ja eelkõige keskkonnaalased ja sotsiaalsed kaalutlused on meie kaubanduspoliitika olulised komponendid. Seda tõendab säästva arengu sätete lisamine, mis keskendub töö- ja keskkonnastandarditele meie kahepoolsetes kaubanduslepingutes.
Claude Moraes
Tänan, volinik, ja olen teadlik, et asendate volinik Ashtonit. Tahan õnnitleda komisjoni ja ka siinse täiskogu liikmeid, kes kuuluvad rahvusvahelise kaubanduse komisjoni, protektsionistlike tendentside tõkestamise poole püüdlemise puhul.
Tahaksin küsida teema kohta seoses arengumaadega ning kuidas saame tagada, et suurendame või aitame kaasa kaubandusele arenguriikidega ja nende vahel, näiteks kaubandusega seotud abi suurendamisega. See on oluline komponent, millega peaksime arvestama. Üldiselt on komisjoni ja parlamendi tegevus seoses protektsionistlike tendentsidega olnud väga julgustav, mis oleks samm tagasi.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - WTO aruanded ja komisjoni järelevalve näitavad, et ei valitse vahetut üldistunud protektsionistliku eskaleerumise ohtu. Ükski suurtest kaubandusriikidest ei ole veel abi otsinud üldistest kaubandus- ja investeerimispiirangutest. Arengud teatavates riikides, näiteks Venemaal, Indoneesias ja Argentiinas, nõuavad hoolikat järelevalvet, sest seni on kõnealused riigid kõige rohkem kasutanud piirimeetmeid kaubanduse piiramiseks. Üldiselt on peamised sihtvaldkonnad põllumajandustooted ja toidukaubad, raud ja teras, metall, sõidukid, tekstiilid ja mänguasjad.
David Martin
Kas komisjon nõustub, et lisaks teistele loengu pidamisele ja järelevalve teostamisele protektsionismi ohu vältimise kohta peaksime olema ise ettevaatlikud ja veenduma, et oma kaubanduse kaitsemeetmeid kasutades teeme seda ettenähtud eesmärgil, mitte protektsionistlike meetmetena?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Komisjon teeb kõik mis võimalik tagamaks, et kõnealune järelevalve on tugev igas mõttes, eelkõige tõstatatud küsimuses. Võiksin edastada teate volinik Ashtonile, et saada konkreetsem seisukoht ja konkreetsem vastus. Kuid seni ei ole häirivaid märke.
Teema: Internetipiraatlus Kanadas
Kanada internetipiraatluse tase on üks maailma kõrgemaid. Seda teravdavad tõsised puudujäägid seadusandluses ja jõustamises. Tegelikult vajab Kanada autoriõiguse seadus viivitamatult läbivaatamist, et viia see kooskõlla praeguste rahvusvaheliste kaitsestandarditega internetikeskkonnas, näiteks 1996. aasta WIPO Internetti käsitlevates lepingutes ja ELi autoriõiguse direktiivis (2001/29/EÜ) sätestatud standarditega. Mida kauem see olukord kestab, seda kauem on Euroopa õiguste valdajad - eelkõige loovsektor (autorid, heliloojad, näitlejad, laulusõnade kirjutajad ja fonogrammide tootjad) - ilma vajalikest õiguslikest vahenditest, et peatada nende õiguste ulatuslikku rikkumist Interneti-keskkonnas Kanadas. Nende kahju internetipiraatluse tõttu on tohutu. Olukord on selline, et seadusandlikke meetmeid tuleb võtta pigem nüüd, kui pärast saabuvat ELi ja Kanada vahelist kaubandusalast tippkohtumist mais ja sellele järgnevaid kahepoolseid kaubandusläbirääkimisi.
Arvestades küsimuse kiireloomulisust, mida teeb komisjon, tagamaks, et Kanada parandab asjaomaseid õigusakte täiendava viivituseta?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Komisjon on teadlik küsimustest, mis on tõstatatud seoses Kanada intellektuaalse omandi õiguste kaitse ja jõustamisega. Oleme äärmiselt mures selle pärast, et Kanada autoriõiguste seaduse kavandatud reformi nii vähe tähtsustatakse.
Intellektuaalomandi õiguste mõistlik kaitse on oluline selleks, et loovtööstused tulevikus ellu jääks. Kui mitmed liikmesriigid räägivad praegu innukalt sellest, kuidas intellektuaalomandi õigusi saab internetimaailmaga paremini kohandada, peame siiski pöörama tähelepanu internetipiraatluse ohtudele kolmandatest riikidest.
Üks põhiküsimusi on see, kuidas leida õige tasakaal õiguste valdajate ja tarbijate huvide vahel, järgides samas andmekaitse eeskirju. Tuletage meelde, et see oli peamine arutelupunkt komisjoni internetipõhise loomingulise infosisu algatuse puhul, mis käivitati 3. jaanuari 2008. aasta teatisega.
Komisjoni muret on Kanada ametiasutustele juba üsna pikka aega jõuliselt esitatud. Asjaolu, et alustame peagi läbirääkimisi vabakaubanduslepingu üle Kanadaga, annab meile uue võimaluse märkimisväärselt parandada intellektuaalomandi õiguste kaitset Kanadas. Seni tõstatab komisjon küsimuse Kanada kõrgeima taseme ametiasutustes. Samuti nõuab ta Kanada autoriõiguse seaduse läbivaatamise alustamist nii kiiresti kui võimalik ja eelistatavalt parlamendi praeguse ametiaja jooksul.
Seán Ó Neachtain
(GA) Proua juhataja, tahaksin tänada volinikku selle vastuse eest. Kuid tahaksin esitada küsimuse - kui lootusrikas on komisjon, et tema jõupingutused seoses Kanadaga õnnestuvad ja mis on komisjoni otsesed plaanid piraatluse ning kõnealuse tava peatamiseks internetis? Kui me ei suuda seda peatada riigis nagu Kanada, mis võimalused on meil teistel juhtudel?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Nagu enne ütlesin, kaubandusleping pakub õigusliku raamistiku, mille abil käsitleda mõnesid ELi kaubandusalaseid ärritajaid ja probleeme Kanadaga, nt intellektuaalomandi õiguste jõustamise standardid ja teatavad konkurentsivastased tavad. Oleme optimistlikud, sest meid ootavad ees läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle.
Teema: Vabakaubandusleping Koreaga
Kas komisjon saab pärast hiljutisi arutelusid komisjoni ja Lõuna-Korea kaubandusministeeriumi vahel kirjeldada läbirääkimiste olukorda vabakaubanduslepingu kohta ELi ja Korea vahel?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Läbirääkimised vabakaubanduslepingu üle Koreaga on kõige kaugelearenenumad ELi käimasolevatest kaubandusläbirääkimistest. Pärast kahte aastat läbirääkimisi on meil nüüd käeulatuses laiaulatuslik leping ELi suuruselt neljanda kaubanduspartneriga väljaspool Euroopat.
Vabakaubandusleping Koreaga tooks uut juurdepääsu turule paljudes ELi eksportijate huvivaldkondades. Näiteks kõrvaldaks leping kiiresti 1,6 miljardi euro ulatuses tollimaksu ELi eksportijate huvides; see tagaks kindla korra mittetariifsete tõketes prioriteetsetes sektorites, nt mootorsõiduki-, ravimi- või tarbeelektroonikasektorid; see tagaks olulist uut juurdepääsu turgudele, mis pakuvad ELi teenusepakkujatele erihuvi; see pakuks seni kõige ambitsioonikama paketi intellektuaalomandi õiguste, riigihangete, säästva arengu ja teiste eeskirjadega seotud küsimuste kohta; ning see näeks ette uusi viise kodanikuühiskonna kaasamiseks järelevalvesse selle üle, kuidas vabakaubanduslepingut rakendatakse, ning kaitseks meie tundlikkust asjaomaste korraldustega.
Vabakaubandusleping tagaks kasuliku võrdluspunkti ka teisteks läbirääkimisteks. Lisaks näitaks kõnealuse lepingu sõlmimine praegu mõlema poole pühendumist avatud turgudele ühe vastusena praegusele majanduskeskkonnale.
Kaheksanda vooru läbirääkimiste lõpus 2009. aasta märtsis tegid mõlemad pooled olulisi tehnilisi edusamme oma tasemel, kuid teatav hulk keerulisi küsimusi on endiselt lahendamata.
ELi kaubandusvolinik Ashton ja Korea kaubandusminister Kim kohtusid seejärel 2. aprillil 2009. aastal Londonis. Vaatamata intensiivsetele aruteludele ei olnud võimalik ületada erinevusi ülejäänud küsimustes, näiteks tollimaksutagastuse ja päritolureeglitega seoses.
Komisjon konsulteerib praegu parima viisi suhtes, kuidas edasi tegutseda.
David Martin
Tänan, volinik, vastuse eest. Esiteks, olen täielikult nõus, et vabakaubandusleping Koreaga tooks suurt kasu nii Euroopa Liidule kui ka Koreale ning saadaks positiivse märguande meie sihikindluse kohta hoida turud avatuna. Vastutus kokkuleppele mittejõudmise eest paistab siiski praegu lasuvat rohkem liikmesriikidel kui meie läbirääkimiste partneril.
Eelnevat arvestades, kui me ei jõua kokkuleppele Koreaga, kas komisjon oleks nõus, et kaubanduse peadirektoraat võiks sama hästi vabakaubanduslepingute puhul otsad kokku tõmmata, sest kui me ei jõua kokkuleppele Koreaga, ei jõua me kokkuleppele India, ASEANi ega ühegi muu taolise lepingu puhul, mille üle peame läbirääkimisi?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Samas on liikmesriigid hiljuti kinnitanud oma huvi ambitsioonika ja tasakaalustatud lepingu sõlmimise vastu Koreaga.
Nagu tavaliselt kaitseb komisjon põhimõtteid, mille alusel peame läbirääkimisi kõikide riikidega.
Glyn Ford
Tänan teid väga. Ehk kommenteeriks komisjon Saksa valitsuse olukorda kõnealuses küsimuses.
Nagu härra Martin toetan kõnealust vabakaubanduslepingut Korea Vabariigiga. Peame siiski olema ettevaatlikud üksikasjade ja ajastuse suhtes. Hinnangute kohaselt müüakse Euroopas aastas 650 000 Korea autot. Kui Ida-Euroopas juba käib tootmine, on uue impordi maht märkimisväärne.
Enamik uuringuid näitavad, et viimased asendavad Euroopas toodetud Jaapani autode müügi, näiteks minu valimispiirkonnas Swindonis Honda tehases toodetud autod. Kõnealuses tehases teostatakse hetkel koitõrjet ning töötajad on ooteajal. Vältimaks praeguse olukorra teravnemist siin ja mujal Euroopas, kas tagate, et enne sellise impordi lubamist on tõsine ajavahemik?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Saan aru teie murest olukorra üle autotööstuses. Alates läbirääkimiste algusest Koreaga on komisjon investeerinud märkimisväärseid vahendeid hea tulemuse saavutamiseks ELi autotööstuse heaks. Euroopa autode eksportijatele on kasulik kombinatsioon Korea automaksude kõrvaldamisest ja tehniliste tõkete tõhusast kõrvaldamisest. Kõige olulisemad tõkked kõrvaldatakse alates lepingu sõlmimise päevast.
Teema: Hormoone sisaldavat veiseliha puudutav kaubandusvaidlus ELi ja Ameerika Ühendriikide vahel
Kas komisjon tagab teabe seoses USA ametiasutustega käimasolevate läbirääkimiste tulemuse kohta, mille eesmärk on lõplikult tõkestada - pärast ajutise peatamise otsust - nn karussell-vastumeetmete käivitamine osana üleatlandilisest hormoone sisaldavat veiseliha puudutavast kaubandusvaidlusest ning tühistada juba kehtivad vastumeetmed?
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Komisjon peab hetkel endiselt läbirääkimisi Ameerika Ühendriikidega ning oleme väga optimistlikud, et peagi ilmneb vastastikku vastuvõetav lahendus. Viimase paari nädala jooksul on meil kõnealuses küsimuses olnud tihe atlandiülene kontakt. ELi kaubandusvolinik Catherine Ashton ja USA kaubandusesindaja Ron Kirk leppisid 22. aprillil kokku pidada täiendavaid läbirääkimisi, et jõuda läbirääkimistel põhineva lahenduseni kauakestnud vaidlusele hormoone sisaldava veiseliha kohta.
Nad kinnitasid oma soovi lahendada kõnealune keeruline küsimus, mis mõjutab ettevõtteid ja tarbijaid nii ELis kui ka USAs, ning aitamaks kaasa läbirääkimistele lahenduse leidmiseks, leppisid volinik Ashton ja USA kaubandusesindaja Kirk kokku, et nn karussellsanktsioonide kehtestamine USA poolt teatavatele ELi toodetele lükatakse edasi veel kahe nädala võrra algsest tähtajast 23. aprillil.
Komisjon on pühendunud andma endast parima, et leida positiivne ja kestev lahendus kõnealusele küsimusele ning hetkel peavad mõlema poole kõrgemad ametnikud läbirääkimisi. Komisjoni lõppeesmärgid kõnealustes läbirääkimistes on lõplikult ennetada karussellsanktsioonide käivitamise ning lasta tühistada praegu kehtivad vastumeetmed. Oleme kindlad, et käeulatuses on kokkulepe, mis tagaks täielikult meie rahvatervise ja tarbijakaitse eesmärgid kõnealuses küsimuses.
Georgios Papastamkos
(EL) Proua juhataja, pädeva voliniku proua Ashtoni puudumisel tahaksin tänada volinikku Kunevat vastuse eest ja paluda volinikul edastada tänu proua Ashtonile Ameerika poolega vahendamise ja konsulteerimise eest Ameerika Ühendriikide karussell-vastumeetmete tühistamise kohta. See on meede, mis vähemalt astub ühe sammu edasi, ületab partnerluse piirid Ameerika Ühendriikide ja Euroopa Liidu vahel, kes on kaks peamist turul osalejat, olles juhtivas rollis ka Doha vooru läbirääkimiste raamistikus Maailma Kaubandusorganisatsiooni egiidi all.
Meglena Kuneva
komisjoni liige. - Härra Papastamkos, edastan rõõmuga teie teate volinik Ashtonile ning, ütlemata liiga palju, usun, et tulemused on tõesti üsna rahuldustpakkuvad.
Teema: Lennuettevõtjad ei ole järginud määrust nr 261/2004
Euroopa Ühenduste Kohus võttis 22. detsembril 2008. aastal vastu otsuse, mille kohaselt lennuettevõtja ei tohi keelduda hüvitamast reisijatele pärast lennu tühistamist õhusõidukit mõjutavate tehniliste probleemide tõttu. Üks Rootsi kohus, mille ette ombudsman juhtumi tõi, tegi just samasuguse otsuse.
Kas komisjon võiks öelda, mis ulatuses võtab ta arvesse neid otsuseid, mis taas kord näitavad vastupanu lennuettevõtjate poolt, määruse nr 261/2004 liiga ebamäärase sõnastusega seoses "erakorraliste asjaoludega”, mis õigustavad tühistamist, ning komisjoni passiivsust, vaatamata kõnealuse määruse arvukatele rikkumistele reisijate kahjuks?
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, austatud liikmed, minu arvates peame esmalt rõhutama, et komisjoni ülesanne ei ole tõlgendada Euroopa Kohtu otsuseid. Kõnealused otsused osutasid küsimustele, mille kohta liikmesriikide kohtud esitasid eelotsusetaotlusi eesmärgiga tagada ühenduse õigusaktide ühtne kohaldamine.
Vastavalt määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 16 tingimustele reisijate õiguste kohta, vastutavad liikmesriigid määruse kohaldamise eest lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest ning on kohustatud võtma vastutusele lennuettevõtjad, kes ei vasta tingimustele. Menetledes neile saadetud reisijate kaebusi, peavad pädevad liikmesriikide ametiasutused, kes on määratud liikmesriikide poolt vastavalt määrusele, võtma loomulikult arvesse Euroopa Kohtu juhiseid. Komisjoni roll on teostada järelevalvet määruse nõuetekohase rakendamise üle pädevate asutuste poolt, eelkõige asjaomaste Euroopa Kohtu otsuste valguses.
Viimane kohtumine komisjoni ja pädevate liikmesriikide ametiasutuste vahel peeti eelmise aasta detsembri alguses, teisisõnu paar nädalat enne Euroopa Kohtu otsust. Komisjon on kavandanud järjekordse kohtumise käesoleva kuu 14. kuupäevale. Kõnealusel kohtumisel käsitletakse Euroopa Kohtu hiljutist otsust kohtuasjas C-549/07.
Liikmesriikide ametiasutustel on võimalus otsust kommenteerida ning kirjeldada, kuidas nemad hindavad lennuettevõtjate käitumist reisijatega tühistamise korral kõnealuse pretsedendi valguses ning samuti otsuse praktilisi tagajärgi.
Giovanna Corda
(IT) Volinik, tänan teid, sest minu arvates tuleb kõnealusele küsimusele pöörata nõuetekohast tähelepanu. Nii palju, kui mina aru saan, peavad kõnealuseid küsimusi käsitlema liikmesriigid, kuid ka teie võite vaadata, kas midagi saab teha. Tänan teid seega vastuse eest ning ootame huviga, mis juhtub järgmisena.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (FR) Tänan, et rääkisite itaalia keeles. Tean, et olete Itaalia päritolu, mistõttu tänan veel kord. Loomulikult teostab komisjon järelevalvet toimuva üle, sest usun, et reisijate õigused on meie kõigi jaoks väga olulised. See on üks mu töö eesmärke volinikuna.
Ütlesin seda ka siis, kui parlament kinnitas mu ametisse määramise. Seega tagan jätkuvalt järelevalve teostamist, et kontrollida, kas liikmesriigid austavad reisijate õigusi. Meil kõigil on kohustus, isegi proua Kuneval, püüda tõhusalt kaitsta kodanike õigusi kõikides valdkondades.
Glyn Ford
Räägin lühidalt, sest aega on väga vähe. Volinik, pean ütlema, et oma õiguste rakendamine on hetkel ausalt öeldes üks nali. Olin hiljuti Amsterdamis ja nägin, kuidas KLM tegeles hilinenud reisijatega, broneerides neile uusi lende iseseisva registreerimise kaudu. Personal keeldus süstemaatiliselt reisijatelt küsimata andma hüvitist ja abi, millele viimastel oli õigus.
Kas komisjon võiks natuke järelevalvet teostada? Kas mõned inimesed võiksid olla lennujaamades kohapeal, et jälgida lennuettevõtjate tegevust? Sest ausalt öeldes mulle tundub, et sellest on saanud üks nali.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (FR) Proua juhataja, komisjon kavatseb anda Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru määruse (EÜ) nr 261/2004 toimimise ja tulemuste kohta teatise kaudu, mis tuleks vastu võtta käesoleva aasta teisel poolel.
Kõnealuses dokumendis analüüsitakse määruse toimimist nelja aasta jooksul ning tehakse ettepanek mis tahes muudeks meetmeteks, mis tuleb võtta vahejuhtumite arvu vähendamiseks ja reisijate õiguste kaitse tõhustamiseks.
Seega kontrollitakse kõiki lennujaamu. Loodan, et komisjoni töö parandab olukorda ja tagab kodanikele oodatud vastused. Seega saan teile kinnitada oma kohustust volinikuna. Alustasin ja kavatsen jätkata ning kinnitan oma kohustust.
Teema: Lennuettevõtjate erastamine Euroopa Liidus
Võttes arvesse edukat mudelit, mida kasutati lennuettevõtja Olympic Airways erastamiseks ja viimase üleviimiseks erainvestorile, kas komisjon ütleb, mis ulatuses on kõnealust mudelit võimalik kasutada teiste lennuettevõtjate puhul, kellel on sarnased probleemid?
Kuidas hindab komisjon väljavaateid lennuettevõtjate erastamiseks ELis tulevikus? Kui palju aitavad lennuettevõtjate ühinemised kaasa kriisi lahendamisele, tekitamata monopole ja vähendamata konkurentsivõimet?
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, austatud liikmed, komisjon jagab arvamust, mida väljendasite küsimuse tekstis, teisisõnu on komisjoni otsused toonud ilmselgelt kaasa mõnede Olympic Airlinesi ja Olympic Airways Services ettevõtete sundmüügi. Need on kahtlemata olnud edukad konkurentsivõime ja transpordipoliitika osas.
Alitalia kasutas sama mudelit ja seda võivad kasutada kõik lennuettevõtjad, kes on tõsistes raskustes. See otsus on seega toonud kaasa uue lennuettevõtjate mudeli loomise, millest peaks saama tuleviku lennuettevõtja: riigiettevõtete asemel täielikult erastatud ettevõtted. See on töö, mida komisjon on üritanud toetada. Usun, et erastamise eesmärki jagavad ka teised lennuettevõtjad - pean silmas lennuettevõtjaid Austrian Airlines, Malev ja Czech Airlines.
Vastavalt asutamislepingule peab komisjon siiski jääma neutraalseks ettevõtete avaliku või eraomandi suhtes. Komisjon soodustab ühenduse lennundussektori tugevdamist, mida ta peab endiselt liiga killustatuks, eelkõige praegust kriisi silmas pidades.
Kõnealune tugevdamine ei peaks siiski tõkestama konkurentsivõimet nii, et see kahjustaks ühtse turu tõhusat toimimist. Komisjon või pädev liikmesriigi ametiasutus vastutab sel eesmärgil teostatud koondamiste järelevalve eest asjaomase ühenduse määruse tingimuste kohaselt sõltuvalt asjaomase koondamisprotsessi ulatusest.
Emmanouil Angelakas
(EL) Proua juhataja, tänan volinikku märkuste ja vastuse eest. Tahaksin kasutada ära voliniku kohalviibimist ja küsida temalt, kas komisjon on teostanud hinnanguid töökohtade kaotuse kohta Euroopa lennuettevõtetes viimase kaheksa kuu jooksul alates majanduskriisi puhkemisest ning kui on, milliseid meetmeid saaks teie arvates kasutada olukorra ümberpööramiseks.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, mul ei ole kindlaid andmeid töökohtade kaotuse kohta kriisi tõttu, kuid olen kahtlemata väga teadlik sellest, mis õhutranspordisektoris toimub.
Kõik mu jõupingutused transpordivolinikuna on olnud suunatud kõnealuse transpordiviisi toetamisele ning ei ole üllatav, et arutame taas küsimust, teenindusaegade küsimust, mille eesmärk on ennetada lennunduse olukorra halvenemist praegusel kriisiperioodil: see hõlmab ka töökohtade kaotuse vähendamist, teisisõnu tööhõivemäärade ohjeldamist Euroopa Liidu õhutranspordisektoris.
Teema: Euroopa kiirraudteemagistraal ja Brenneri tunnel
Kas komisjon saaks esitada üksikasjalikku teavet täpse ajakava ja finantsplaani kohta seoses Euroopa kiirraudteeühenduse lõiguga Strasbourgist Viini ning Brenneri tunneliga Berliini ja Rooma vahelise ühenduse keskse osana? Milliseid edasisi samme on kavandatud ning kas taastamiskava sisaldab lisavõimalusi?
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, härra Posselt, nagu teate, on Berliini-Palermo raudteekoridor üks 30 esmatähtsast üleeuroopalisest transpordivõrgu projektist ning Brenneri tunneli projekt on kõnealuse esmatähtsa projekti keskne osa.
Komisjon toetab seda esmatähtsa projekti võtmeelementi, mille abil on võimalik ühendada raudteevõrgud mõlemal pool Alpe suure võimsuse ja kiire liini abil, mis on mõeldud peamiselt kaupade veoks. Projekt aitab seega kaasa nii siseturu ja keskkondlike eesmärkide tõhusale toimimisele kui ka majanduse taastamisele.
Komisjon soovib seega vastata kodanike ootustele praktikas. See on teine põhjus, miks kiirendasime rahastamise tagamist eelmise aasta lõpus, kui oli antud luba 786 miljoni euro ulatuses rahastamise paigutamiseks prioriteetsesse projekti nr 1. Koordinaator proua van Miert on teostanud projekti üle järelevalvet alates 2005. aastast ja minu arvates positiivsete tulemustega.
Alustasime konsultatsiooniprotsessi ELi liikmesriikidega, et pikendada Euroopa koordinaatorite mandaati, hõlmates seega aastad 2009-2013. Nii saame lasta neil oma tööd jätkata, eelkõige seoses esmatähtsate projektide järelevalvega. 22. märtsil 2009 esitasid Austria ametiasutused oma infrastruktuuride mitmeaastase programmi, mis hõlmab Brenneri tunneli rahastamist. 17. aprillil 2009, pärast keskkonnamõju hindamise teostamist, väljastasid nad ehitusloa kõnealuse projekti kohta.
Itaalia ametiasutused esitasid omalt poolt tunneli projekti oma ministeeriumidevahelisele majandusprogrammide koostamise komisjonile, et rahastamist saaks kinnitada mais. Minister Matteoli, kellega olen rääkinud, kinnitab Itaalia riigi soovi selle eesmärgi poole püüelda, teisisõnu rahastada projekti ning usun, et Austria ja Itaalia ametiasutused on kõnealuses küsimused täiesti üksmeelsed.
Esmatähtis projekt 17 - kiirühendus Strasbourgi-Viini vahel, mis moodustab osa raudteekoridorist Pariis - Strasbourg - Stuttgart - Viin - Bratislava, edeneb rahuldavalt kõikides asjaomastes liikmesriikides: Prantsusmaal, Saksamaal, Austrias ja Slovakkias. Suurem osa 831 km pikkusest vahemaast Strasbourg'i ja Viini vahel - täpsemalt lõigud Strasbourg-Stuttgart ja Linz-Viin - lõpetatakse 2015. aastal. Stuttgarti-Ulmi lõik, mis on kõige suurem kitsaskoht, valmib 2020. aastaks.
Asjaomane finantsprotokoll allkirjastatakse käesoleva aasta 2. aprillil. Hetkel tundub kõige keerulisem lõik olema piiriülene lõik Müncheni ja Salzburgi vahel Baieris. Saksamaa valitsus teostab praegu mitmeaastaste programmide koostamise läbivaatamist ning peame seega ootama käesoleva aasta lõppu enne, kui saame hakata arutama kõnealust väga tähtsat lõiku. Strasbourg'i-Viini lõik maksab 10 miljardit eurot ja esmatähtis projekt kokku maksab 13,5 miljardit eurot.
Usun, et see teave võib kasulik olla ja vastab kõikidele härra Posselti küsimuste nõuetele.
Bernd Posselt
(DE) Volinik, tahaksin tänada teid väga hea ja üksikasjaliku vastuse eest ning suurepärase töö eest nende kahe olulise projektiga, mis läbivad Münchenit. Mul on kaks lühikest lisaküsimust.
Esiteks käib ringi kuulujutt seoses Brenneri tunneliga, et seda hakatakse kasutama ainult reisijate veoks. Kas saate selle välistada?
Teiseks pingutatakse Austrias ja Stuttgartis palju peatee nimel Strasbourg'ist Viini ja Budapesti. Meil on siiski probleem Müncheni ümbersõidu, Müncheni lennujaama ühenduse ja lõiguga Münchenist Mühldorfi, Freilassingi ja Salzburgi (nn Chemical Triangle) ja lõiguga läbi Mühldorfi. Tahaksin eelkõige juhtida teie tähelepanu sellele, sest edusammud siin on endiselt väga aeglased.
Antonio Tajani
komisjoni asepresident. - (IT) Proua juhataja, austatud liikmed, seoses Berliini-Palermo lõiguga võin teile kinnitada, et ehkki kuulujutud tekitavad ikka muret, paistavad kõnealused kuulujutud täiesti alusetud.
Tahtsin edastada teisi uudiseid, sest teid huvitab eriti Strasbourg'i-Viini lõik. 31. märtsil avaldas Euroopa Komisjon kaks algatust TEN-T ettepanekute esitamiseks. Nende ettepanekute raames saaks Strasbourg'i-Viini lõik toetust 2009. aasta tegevuskava raames, mis ulatub kuni 140 miljoni euroni uurimus- ja tööprojektide jaoks ning Euroopa majanduse taastamise kavast, mis tagab 500 miljonit eurot üksnes tööprojektidele algusega hiljemalt 2010. aasta lõpp.
Loomulikult sõltub kaasrahastamise ettepanekute saatmine liikmesriikide valitsustest, mida hinnatakse konkurentsi seisukohast, võrreldes ettepanekutega teistest liikmesriikidest. See tähendab, et kui Saksamaa kavatseb esitada kava seoses teile enim huvipakkuva lõiguga, saab ta seda teha, ja komisjon hindab hoolikalt rahastamise saamise kava.
Seoses projekti 17 edusammudega on komisjon otsustanud tagada olulist rahalist toetust erinevatele projektidele kõnealuses koridoris, eelkõige kolm piiriülest lõiku ja kitsaskohad.
Juhataja
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
