Infotund (küsimused komisjonile)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0019/2011).
Kuna me oleme jäänud nii hilja peale, tahan enne infotunniga alustamist öelda paar sõna selle kohta, kuidas ma hakkan infotundi läbi viima. Oleksin tänulik, kui kõik paneksid tähele, kaasa arvatud vastama asuvad volinikud, kui tohin viisakalt paluda. Lisaküsimusi võtan vastu vaid küsimuse autorilt, sest meil pole rohkemaks aega, kui tahame piisava hulga küsimusi läbi käia. Palun volinikel, kes hakkavad kommenteerima või oma esimest vastust andma, mitte lugeda meile ette pikka esseed. Meile meeldiks saada oma küsimusele väga kena ja sisukas vastus, nii et teil tekiks küsijaga dialoog.
Komisjonile on esitatud järgmised küsimused.
Jörg Leichtfried
(DE) Lugupeetud juhataja, pean tunnistama, et toetan teie argumente kasutada jäänud aja kohta, kuid paluksin arvesse võtta üht asja. Parlamendiliikmed, kes tahavad küsimusi esitada, ei ole süüdi selles, et meie tegemised on nii hiljaks jäänud. Minu mure on see, et esitasin nõukogule küsimuse asjas, mida nüüd käsitletakse koos küsimusega nr 2. Minu küsimus nõukogule oli samasugune, ent nõukogu infotund on nüüd tühistatud, ilma et seda oleks asendatud. See on muidugi pigem ebaõnn ning ma paluksin teil oma muidu täiesti loogiline ja mõistetav seisukoht selle ühe küsimuse puhul uuesti üle vaadata.
Juhataja
Mul pole täna õhtul tekkinud olukorras valikuid. Mul on kõikidest küsimuste esitajatest väga kahju, kuid parim, mida saan teha, on käsitleda nii paljusid küsimusi kui võimalik ja anda küsijatele oma aeg. Ma ei naudi olukorda, millesse ma olen sattunud. Arvatavasti näete, et me võtame meetmeid, millega muuta infotunni vorm realistlikumaks, nii et see peegeldaks uut olukorda, milles me pärast Lissaboni lepingu jõustumist asume. Mida varem see juhtub, seda parem, ent jätkakem nüüd.
Esimene osa

Teema: Euroopa Liidu miinimumsissetuleku raamdirektiiv
Eelmisel aastal kiitis Euroopa Parlament heaks raporti miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas. Raportis öeldakse, et tuleks kehtestada raamdirektiiv miinimumpalga tagamise kohta ELis.
Arvestades sellega, et Euroopas elab juba rohkem kui 85 miljonit inimest allpool vaesuspiiri, kas komisjon ei arva, et oleks vaja raamdirektiivi süsteemi kohta, millega tagataks kogu Euroopas piisav miinimumsissetulek?
László Andor
komisjoni liige. - Tihti öeldakse, et ühiskonna üle peaks otsustama selle järgi, kuidas ta kohtleb oma nõrgimaid liikmeid. Kui meil ei õnnestu puudust kannatavaid inimesi piisavalt toetada, tõrjume neid kahtlemata tõenäoliselt edaspidigi ning raskendame nende ühiskonda lõimumist ja tööturule toomist.
Komisjon usub, et kõige haavatavamate inimeste kaitsmisel kriisi halvimate tagajärgede eest võivad miinimumsissetuleku tagamise kavad lisaks oma automaatsele tasakaalustavale toimele osutuda kaitsesüsteemide pakkumise kaudu väga oluliseks.
Nii komisjoni soovitus tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta kui ka tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 17. detsembri 2008. aasta järeldused aktiivse kaasamise ühise põhimõtte kohta, mille eesmärk on võidelda tõhusamalt vaesuse vastu, toonitavad kvaliteetsete teenuste kättesaadavuse kõrval piisavate vahendite kättesaadavust ja kaasavat tööturgu.
Soovituses palutakse liikmesriikidel eriti "tunnustada üksikisiku põhiõigust inimväärikat elu võimaldavatele toimetulekuvahenditele ja sotsiaalabile, mis on ühtlasi osa üleüldisest ja püsivast vajadusest võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu”.
Soovituses sisalduv käsitlusviis on eriti majanduskriisi ajal osutunud sammuks õiges suunas. Kuid aktiivse kaasamise reformide täielikuks rakendamiseks tuleb teha enamat.
Nagu komisjon oma teatises vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogrammi kohta teatavaks tegi, esitab ta 2012. aastal aruande aktiivse kaasamise ühiste põhimõtete rakendamisest, keskendudes muu hulgas miinimumsissetuleku tagamise skeemide tõhususele.
Komisjon teeb ettepaneku võtta selle hinnangu põhjal meetmeid, hõlmates viise, kuidas ELi finantsinstrumendid võiksid aktiivset kaasamist toetada.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Aitäh, juhataja! Austatud volinik, tänan teid vastuse eest, kuid te ei vastanud minu küsimusele. Minu küsimuse sõnastus oli järgmine: kas Euroopa Komisjon kavatseb algatada raamdirektiivi, et tagada piisav miinimumsissetulek, sest vastasel juhul ei saa me kindlasti vaesusest jagu? Isegi eelmisel aastal, mis oli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta, suurenes vaesus mõningates liikmesriikides. Lugupeetud volinik, veel üks punkt - kuna vaesusesse satub tegelikult suur hulk eakaid inimesi, siis mida te arvate komisjoni algatusest miinimumpensioni ühtsete kriteeriumide kohta Euroopa Liidu tasandil?
László Andor
komisjoni liige. - Komisjon on toetanud miinimumsissetulekut, samuti miinimumpalka, kuid me räägime siin liikmesriikide pädevusest ja liikmesriikide vastutusest, ning selles arutelus tuleb rangelt järgida subsidiaarsuse põhimõtet.
Olen nõus, et kriisi ajal peame erilist tähelepanu pöörama ühiskonna haavatavate rühmade liikmetele, iseäranis neile, kes on jäänud ka töö puuduse tõttu sissetulekuta. Kuid me peame julgustama liikmesriike kasutama mitmesuguseid vahendeid - ja see on kõigest üks võimalus -, et vältida inimeste sattumist vaesusse.
Nii et seadusandlikele algatustele on siin ruumi väga vähe, kuigi poliitiline nõudlus nende järele on aeg-ajalt väga tugev.
Eakate vaesuse teema on väga keerukas. Seal peame tegelema tööhõive, sotsiaalteenuste ja sotsiaalkaitsega ning sellega jõuan ma järgmise aasta kampaaniani - aktiivsena vananemise aastani -, mida toetatakse tegevuskavadega tervishoiu ja elukestva õppe valdkonnas, sest me usume, et suurimat edenemist eakate inimeste elutingimustes ja sotsiaalses kaasatuses võime saavutada tööturul osalemise parandamisega. Sellele saame rajada edasisi uusi tegevuskavasid.
Teema: säästupirnid
Kas komisjon on kursis Saksamaa keskkonnaameti (Bundesumweltamt) uuringuga, mille kohaselt võivad elavhõbedat sisaldavad säästupirnid koduses majapidamises purunedes põhjustada mürgistust? Milliseid järeldusi teeb komisjon nimetatud uuringust?
Kas komisjon on valmis tavaliste hõõgpirnide käibelt kõrvaldamise otsust veel kord kaaluma?
Kas komisjon on valmis tavaliste hõõgpirnide keelustamises vähemalt kodumajapidamistele erandi tegema?
Günther Oettinger
Lugupeetud juhataja, austatud Silvana Koch-Mehrin, austatud parlamendiliikmed! Komisjon on Saksamaa föderaalse keskkonnaameti aruandest teadlik ja muidugi fakte uuesti hoolikalt uurinud. Olukorra taust on järgmine. Euroopa Ülemkogu 2007. aasta otsuse ning sellele järgnenud Euroopa Parlamendi ja energeetikanõukogu resolutsioonide tulemusena ehk pärast ulatuslikke konsultatsioone Euroopa Parlamendi ja liikmesriikidega esitas komisjon 2009. aastal oma ettepaneku võtta vastu ökodisaini määrus. See hõlmas järkjärgulist üleminekut tavalistelt hõõgpirnidelt säästupirnidele, mis hoiavad elektrienergiat kokku. Usume, et Euroopa valgustus- ja lambipirniturul on võimalik saavutada kokkuvõttes 40 miljardi kilovatt-tunnine sääst, mis vastab 5-10 miljardi euro suurusele elektrikulule. Direktiiv sisaldab mitmeid, sh elavhõbedale ja selle piirnormidele keskenduvaid ohutusmeetmeid. Eelmise aasta septembris langetati neid piirnorme taas märkimisväärselt, et vähendada võimalikku ohtu inimestele veelgi.
Saksamaa föderaalse keskkonnaameti tellimusel tehtud uuringu tulemuste tõttu palusime tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteel koostada veel üks aruanne. Pärast terve hulga teaduskirjanduse läbivaatamist on komitee tulnud järeldusele, et on väga ebatõenäoline, et purunenud kompaktluminofoorlambid kujutavad inimese tervisele mingit ohtu.
Üks probleem selles vallas siiski on. Uuringud põhinevad täiskasvanuid hõlmanud katsetel. On muidugi ilmselge, et lapsi tuleb vaadelda eraldi. Seepärast teeme Saksamaa föderaalse keskkonnaametiga koostööd, et jõuda lapsi puudutavate asjakohaste tulemusteni nii kiiresti kui võimalik. Jälgime olukorda väga hoolikalt. Hoian ülalnimetatud ametiga ühendust, nii et saame kõiki ameti korraldatud lisauuringuid kiiresti ühiselt hinnata.
Meie üldine järeldus on selline, et kuna kõikide asjaosaliste seas on vaja usaldust, siis jätkame määruse järkjärgulise rakendamisega. Ent teeme heameelega parlamendile uuesti ettekande, kui peaks ilmnema asjaolusid, mis annavad põhjust teistsugusteks hinnanguteks. Selline on praegune olukord.
Silvana Koch-Mehrin
Lugupeetud juhataja! Härra Oettinger, on hea, et olete tervise- ja keskkonnariskide teaduskomiteele andnud ülesande selle küsimusega uuesti tegelda. Mul on selle üle hea meel. Ent siiski jääb õhku küsimus: kuidas me saame Euroopa kodanikele selgitada seda, et ELi eeskirjade järgi peavad nad oma kodudesse lubama asju, mis kujutavad ohtu nende laste tervisele? Teil on lapsed ja te teate, mida see tähendab. Tihtipeale lähevad asjad katki. Kolleeg Leichtfried Austriast ja mina oleme selle pärast väga mures. Kuidas me saame selgeks teha, et tegu on millegi ohtlikuga? Näib, et me pole võimelised mineviku vigadest õppima. Ent teie ei vastutanud algse otsuse eest, niisiis saate näidata valmisolekut õppida, kartmata kaotada usaldust. Te oleksite võinud öelda, et me tühistame selle keelu, vähemalt kodumajapidamiste jaoks. Olete te valmis oma otsust uuesti vaagima?
Günther Oettinger
Austatud juhataja, vastuseks soovin juhtida tähelepanu sellele, et pirnid, mis ei kujuta endast mingit võimalikku ohtu, on turul kättesaadavad kohe pärast üleminekut. Küsimus puudutab kompaktluminofoorlampe. Seetõttu on meil vaja mõelda, kuidas parandada ökodisaini direktiiviga seotud suhtekorraldustegevust, et saaksime anda kodanikele LED-lampide ja uue põlvkonna halogeenpirnide kohta teavet. See võimaldab meil saavutada mõlemat: täita oma määruse sätete kohaseid keskkonna- ja energiasäästueesmärke ning vältida võimalikke ohte. Rõõmuga vaatlen seda uuesti ja põhjalikumalt.
Teema: kuriteoohvrite õiguste pakett
Stockholmi programmi üks oluline osa on kuriteoohvrite toetamise tõhustamine. Eriti tõsist muret valmistavad ELi kodanikele küsimused, mis puudutavad abi andmist piiriüleste kuritegude ohvritele Euroopas. Praktilisi menetlusi välismaal kuriteo ohvriks langenud ja tõsiselt vigastada saanud inimeste ning nende perede toetamiseks ja nõustamiseks leidub vähe. Mina osutan hetkel abi valijale, kelle poeg sattus Kreetal puhkusel viibides vägivaldse kallaletungi ohvriks. EL peab selles valdkonnas tõsiselt tegutsema, et täita kodanike Euroopa loomise lubadus.
Komisjoni liige Reding on teatanud kuriteoohvrite kaitsega seotud meetmete paketi kavandamisest. Millal on komisjonil plaanis selle kuriteoohvrite paketi kohta ettepanek esitada? Kas komisjon võiks täpsustada, mida see seadusandlik ettepanek hõlmab? Kas komisjon saaks lähemalt selgitada, millised muud meetmed paketti kaasatakse?
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Lugupeetud juhataja! Igal aastal teatatakse enam kui 30 miljonist kuriteo ohvriks langenud inimesest üle Euroopa. On tähtis, et me tagame ohvritele võimaluse kasutada oma õigusi ning saada vajalikku tuge ja kaitset. See on komisjoni strateegiline prioriteet.
Lubage mul kasutada juhust tõsta esile ohvrite suuremate õiguste eest võitleva proua Hughesi julgust. Ma arvan, et tema meelekindlus peaks innustama meid kõiki tugevdama kuriteoohvrite õigusi ja suurendama kodanike usaldust meie kohtusüsteemide vastu. Seda suuremat vastastikust usaldust vajame selleks, et tagada ohvrite vajaduste tunnustamine ja kaitse nii kodumaal kui ka piiri taga. Peame ka tagama, et kohtu- ja õigussüsteem ei unusta kuriteoohvreid.
Just sellepärast esitab komisjon maikuus tervikliku kuriteoohvreid puudutava paketi, mis käsitleb seda, kui korralikult isikuid pärast kuriteo ohvriks langemist ja kriminaalmenetluse vältel koheldakse. Sellega kindlustatakse ohvrite kohtlemine samade miinimumstandardite järgi kõikides ELi liikmesriikides, sõltumata nende rahvusest, riigist või päritolust. Meie ettepanekute eesmärk on aidata muuta suhtumist ohvritesse, tagada paremini nende taastumine ning vähendada ohtu, et nad menetluse kestel veelgi kahju saaksid ja ohvriks langeksid.
Mida siis pakett täpselt sisaldab? Esiteks horisontaalset direktiivi ohvrite seisundi kohta kriminaalmenetluses. Sellega kehtestatakse selgelt näiteks järgmised täitmisele pööratavad õigused: kõigis liikmesriikides kergesti kättesaadavad ohvriabiteenused, õigus tõlkele ülekuulamiste ajal, kuriteo toimepanija ja ohvri minimaalne kokkupuude menetluse vältel - selleks tagatakse uutes projekteeritavates kohtutes eraldi ootealad - ning kõikides liikmesriikides kehtiv õigus paluda süüdistuse kokkuvõtet.
Teiseks esitan ma ka ettepaneku võtta vastu määrus tsiviilasjades kohaldatavate kaitsemeetmete vastastikuse tunnustamise kohta, et kõikidele kuriteoohvritele, kes on ohus ja kelle suhtes kohaldatakse ühes liikmesriigis kaitsemeetmeid võimaliku kurjategija suhtes, kohaldataks selliseid meetmeid ka siis, kui nad kolivad või reisivad teise liikmesriiki. Seda õigusakti täiendab teine, mis käsitleb kriminaalõiguslike kaitsemeetmete vastastikust tunnustamist.
Kavatseme sisse viia ka ulatuslikud mitteseadusandlikud meetmed, et tagada uue õigusakti tõhus toimimine, ning esitame kuriteoohvrite õiguste tugevdamise tegevusplaani, et kindlustada nende õiguste tähtis koht järgnevate aastate poliitilises tegevuskavas.
Claude Moraes
Nagu teate, külastasime Maggie Hughesiga, ühega paljudest tuhandetest vapratest kuriteoohvritest, möödunud nädalal teie bürood.
Pean ütlema, et pärast kõnelusi teie büroo töötajatega oleme meetmepaketi suhtes väga lootusrikkad - see võib taastada usalduse ja anda lisandväärtust kuriteo ohvriks langenud ja abi vajavate kodanike jaoks.
Maggie Hughes ja paljud teised kuriteoohvrid on meile öelnud, et neile meeldivad teie esitatud meetmed, ent nad sooviksid näha abi kontsentreerimist. Näiteks kui on olemas ohvriabi amet, peaks juurdepääs sellele olema kerge ning peaksid olemas olema isikud, kes on haiglas, politsei eeluurimiskambris ja kohtusüsteemis abiks.
Nimelt seda meie kodanikud paluvad ja seni pole neile vastu tuldud. Niisiis palutakse teil tõesti teha sellest üsna suuri võimalusi pakkuvast ettepanekust parim võimalik.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Ma olen sellega täiesti nõus. Ka mina olen tundnud, et kuriteoohvrid on mõnevõrra kõrvale jäänud.
Menetlusõigustega seoses oleme tugevasti keskendunud inimestele, kellel tekivad võimaliku kuriteo toimepaneku tõttu probleemid - nagu õigustel põhinevale ühiskonnale kohane, tunneme muret, et nende õigusi järgitaks. Ometi juhtub väga sageli, et kohtusse tulles saab kuriteo ohvrist ohver veel teistki korda ja selle pärast ei muretse keegi. Selline olukord on väga ebaõiglane - see tähendab õiguste eiramist. Seepärast loodan, et see kuriteoohvreid puudutav pakett ei muuda mitte ainult õigusnorme, vaid ka mentaliteeti, ja et kõikides meie kohtutes, politseijaoskondades ja haiglates, nagu austatud parlamendiliige õigesti tungivalt palus, saavad kuriteoohvrid erilise hoole osaliseks ja teavad, et neid ei kohelda lihtsalt kui ükskõik keda. Ülimalt tähtis on kohaldada seda piiriüleselt, inimeste suhtes, kes viibivad liikmesriigis, mis pole nende päritoluriik.
Niisiis loodan, et parlament aitab komisjonil välja töötada parima võimaliku õigusakti, ja arvestades paketi kaasotsustamisaspekti, kiirendab protsessi, et paketi saaks esitada nõukoguga kokkuleppele jõudmiseks.
Teine osa
Teema: komisjoni ettepanekud ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta
Kas komisjon võiks selgitada, milline olukord on praegu seoses komisjoni ettepanekutega ühise konsolideeritud tulumaksubaasi kohta?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Ühtse turu ees seisvate takistuste kõrvaldamisel on ühine konsolideeritud tulumaksubaas tähtis algatus ja iga-aastases majanduskasvu analüüsis märgiti see ära majanduskasvu suurendava algatusena. Tõepoolest, sellega püütakse lahendada mõned olulised ettevõtete konkurentsivõimet takistavad fiskaaltõkked.
Ühtsete ettevõtte tulumaksu eeskirjade puudumine ja riiklike maksusüsteemide lahknevus põhjustavad praegu sageli üle- ja topeltmaksustamist. Pealegi seisavad ettevõtted silmitsi raske halduskoormuse ja suurte kuludega maksueeskirjade täitmisel. Selline olukord ei stimuleeri ELis investeeringuid tegema ja on vastuolus Euroopa 2020. aasta strateegias kehtestatud esmatähtsate eesmärkidega.
Ühise konsolideeritud tulumaksubaasi ettepaneku tehnilisel ettevalmistamisel on tehtud suuri edusamme. Nüüd on aeg pakkuda ettevõtetele ühtset eeskirjade kogumikku, et muuta majandustegevus ühtsel turul lihtsamaks ja odavamaks.
Volinike kolleegiumil on kavas ühise konsolideeritud tulumaksubaasi ettepanek vastu võtta 16. märtsil 2011. Olen veendunud, et lõplik ettepanek parandab oluliselt ettevõtluskeskkonda ning suurendab majanduskasvu ja tööhõivet ELis.
Marian Harkin
Lugupeetud volinik, tänan teid vastuse eest. Ainult kolm lühikest küsimust. Loodan, et oskate neile vastata.
Kas teie kujutluses on ühine konsolideeritud tulumaksubaas vabatahtlik?
Teiseks, kas te näete ette olukordi, kus liikmesriigi kohtud võivad kaotada oma pädevuse maksuküsimustes, kui iga nende langetatud otsus mõjutab teise liikmesriigi lahendeid?
Ja viimane küsimus. Eeldan, et praeguses järgus on jõutud mõne eri liikmesriikides makstava maksu jaotamise valemini. Kas komisjon on teinud mõjuanalüüse võitjate ja kaotajate kohta - pean silmas võitjaid ja kaotajaid rahalises mõttes - ja millise valemiga te seejuures üldse juba olete välja tulnud?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Vastuseks küsimusele, kas ühine konsolideeritud tulumaksubaas on vabatahtlik või kohustuslik, teen väga lühidalt. Vastus on: jah, see on vabatahtlik. Ettepanekus antakse ettevõtetele vaba valik ühise konsolideeritud tulumaksubaasi eeskirjade rakendamiseks.
Mis puudutab liikmesriikide kohtute rolli, siis ühise konsolideeritud tulumaksubaasi ettepaneku kohaselt sätestatakse vaidluste lahendamise eeskirjad ja liikmesriikide kohtute tegevuse kahjustamist ettepanek endaga kaasa ei too.
Ettepanekus sätestatakse valem, kus müük, tööjõud ja varad on võrdselt jaotatud, ning tööjõutegur jagatakse kaheks osaks: palgafondiks ja töötajate arvuks.
Jah, me tegime mõjuhindamise ning see mõjuhinnang avaldatakse koos meie ettepanekuga. Ma olen täiesti veendunud, et ettepanekust on Euroopa ettevõtetele, sealhulgas Iiri ettevõtetele kasu.
Juhataja
Lugupeetud kolleegid, ma näen, et mõned parlamendiliikmed on tulnud istungisaali pärast infotunni algust ning pole teadlikud suurest ajasurvest, millega oleme edasijõudmise püüdluses pidanud arvestama. Eesmärk on vastata võimalikult paljudele küsimustele. Seepärast ütlesin alguses, et ma ei võta vastu mingeid lisaküsimusi peale nende, mis tulevad küsimusi esitanud parlamendiliikmetelt endilt.
Praegu tahan öelda, et mu eesmärk on - ja see sõltub mingil määral volinike vastuste pikkusest - käsitleda enne kella 20.45 küsimusi, mille on esitanud Anne E. Jensen, Georgios Papanikolaou, Bernd Posselt ja Silvia-Adriana Ţicău. Selline on plaan.

Teema: põllumajandustooted ja käibemaksuvabastus Rumeenias
Rumeenia põllumajandussektorisse investeerinud Taani ettevõtetele on teatatud, et nad ei pea tulevikus kohaldama käibemaksu vahendajatele müüdud toodetele. Seevastu peavad põllumajandustootjad endiselt käibemaksu kohaldama lõpptarbijatele (leivatootjad, teised põllumajandustootjad jne) müüdud toodetele. Väidetavalt on Rumeenia valitsus komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile teatanud ettepanekust, mille eesmärk on vabastada vahendajatele müüdud kaup käibemaksust.
Kas komisjon nõustus sellega, et vahendajatele müüdud põllumajandustooted käibemaksust vabastatakse? Kui jah, siis mis põhjusel? Kas komisjon arvab, et kõnealune mehhanism muudab põllumajandustoodete kaubandusstruktuuri Rumeenias? Kas komisjoni arvates võiks see tekitada konkurentsimoonutusi siseturul, kui põllumajandustootjaid stimuleeritakse rahaliselt müüma oma tooteid teatavatele ostjatele? Kas komisjon kavatseb tagada, et kõigile Rumeenia põllumajandustoodetele kohaldataks ühtset käibemaksukorda?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Komisjon peab Rumeeniaga teatud põllumajandustoodetega seotud käibemaksupettustest tingituna sidet, et teha kindlaks parim viis, kuidas selle probleemi lahendamisega edasi minna.
Selle sektori niinimetatud karussellpettuste käsitlemisel on üks võimalik lahendus kohaldada pöördmaksustamist. Sellise süsteemi (mis pole maksuvabastuskord) puhul maksustatakse tarneid edasi, kuid isikuks, kes on kohustatud maksma käibemaksu maksuametile, pole enam tarnija, vaid kauba saav maksumaksja.
Tavalise korra kohaselt kogub käibemaksu ja maksab selle riigile kaupu teisele maksumaksjale tarniv maksumaksja, samal ajal kui kauba saanud maksumaksja võib selle summa oma käibemaksudeklaratsioonis maha arvata. Olukord, kus maksu on kohustatud maksma tarnija asemel kaubasaaja, on üksnes tavalise korra erivorm.
Nii tavalise kui ka pöördmaksustamiskorra kohaselt peaks kaubasaaja olema lõpptarbija. Tema ei saa käibemaksu maha arvata, vaid kannab selle kulu täielikult.
Järelikult jääb käibemaks maksumaksjate suhtes siiski neutraalseks ja konkurentsimoonutust ei esine. Et kaubasaaja võib ühe ja sama summa maksta ja samal ajal selle oma käibemaksutagastuse käigus maha arvata, on sel erivormil see hea omadus, et ta kaotab vajaduse teha maksuametile tegelikku makset. Järelikult hoiab see ära sellised petuskeemid, mis põhinevad käibemaksu maksmatajätmisel tarnija poolt pärast seda, kui tarbija, kelle käes on kehtiv arve, on käibemaksu maha arvanud.
Süsteemi ebameeldiv külg on asjaolu, et sellega võivad kaasneda muud pettuseohud, sest käibemaks kogutakse tarneahela kõige viimases etapis.
Seega peaks selline süsteem komisjoni arvates piirduma eelistatavalt põllumajandustoodetega, mida tavaliselt müüakse vahendajatele - maksustatavatele isikutele -, ega peaks olema suunatud lõpptarbijale tarnitavale kaubale.
Et selline korraldus kaldub kõrvale tavalistest käibemaksudirektiivis kehtestatud käibemaksueeskirjadest, annab nõukogu Rumeeniale õiguse selliseks erandiks igal juhul selle direktiivi põhjal. Komisjon analüüsib veel seda küsimust.
Anne E. Jensen
(DA) Tänan teid, volinik. Ma pole kindel, et mõistsin kõiki üksikasju, aga saan neid hiljem muidugi lähemalt uurida. Nagu ma aru saan, on uus süsteem välja töötatud pettuse ärahoidmiseks, kuid see võib siiski kujuneda eriliseks probleemiks teise riigi tootjate jaoks, kes on Rumeeniasse investeerinud ja kel seega tekivad teises riigis käibemaksukulud, mida ei saa tasaarveldada Rumeenias saadud käibemaksuga, sest neil pole mingit käibemaksulaekumist. Kas komisjon on mõelnud, kuidas me saaksime lahendada selle probleemi, mis on teise ELi riigi tootjatel, kellel on kohustused nii Rumeenias kui ka muudes ELi maades, nii et neil ei tekiks takistusi makstud ja saadud käibemaksu tasaarveldamisel? Aitäh!
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Soovin vaid öelda, et pöördmaksustamine pole uus mehhanism ja seda kohaldatakse mitmes liikmesriigis. Mõnes liikmesriigis kohaldatakse seda näiteks ka heitkogustega kauplemise süsteemis. On tõsi, et pöördmaksustamissüsteem toob tegelikult kaasa käibemaksu kogumise tarneahela lõpus, selle asemel et koguda seda kogu tarneahela ulatuses.
Kui käsitleme liikmesriikide taotlusi pöördmaksustamise kohaldamise kohta, vaatame loomulikult kõiki üksikasju ja arvesse võetakse ka siseturu moonutamise küsimust. Seepärast ei tee komisjon ettepanekuid automaatselt, vaid sellega kaasnevad uuringud, mille põhjal me esitame ettepaneku nõukogule.
Mis puutub Rumeeniasse, siis oleme juba üle poole aasta või isegi kauem püüdnud leida lahendust sellele, kuidas nimetatud riigis põllumajandusega seotud käibemaksupettustest jagu saada.
Gay Mitchell
Olen siin olnud sellest peale, kui infotund pidi algama - kella 19.30st. Minu riigis, mis saab homme uue valitsuse, on palju inimesi, kes on huvitatud küsimusest, mille ma volinik Rehnile esitasin. Palun teid väga lubada minu küsimus esitada ja anda volinikule luba sellele vastata, isegi kui peame mõneks lisaminutiks siia jääma.
Juhataja
Osa parlamendiliikmeid on juba istungisaalist lahkunud, sest ma ütlesin neile, et ei saa nende küsimusi käsitleda või ei saa võtta lisaküsimusi. On olnud raske pärastlõuna ja see jätkub raske õhtuga. Ma nimetasin küsimusi, mille tahan enne 20.45 ette võtta. Vaatame, kuidas suudame, kuid annan tõepoolest oma parima, et olla õiglane kõigi asjaosaliste suhtes ja just volinike suhtes, kes oma sõnavõttu ootavad.

Teema: OECD peasekretäri avaldus euroala liikmesriikide võla võimaliku ümberstruktureerimise kohta ja komisjoni seisukoht
Neljapäeval, 27. jaanuaril 2011. aastal Davosi ülemaailmse majandusfoorumi töö käigus rõhutas OECD peasekretär Angel Gurría, et kui mõni riik võib võla ümberstruktureerimist vajada, siis on see Kreeka. Tuleb märkida, et see on esimene kord, kus paljudes poliitika-, majandus- ja sotsiaalküsimustes ELiga tihedat koostööd tegeva pädeva rahvusvahelise organisatsiooni juht esineb avaliku seisukohavõtuga euroala liikme võla ümberstruktureerimise kohta.
Milline on komisjoni seisukoht selles küsimuses, eelkõige seoses OECD peasekretäri seisukohavõtuga?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Koostöös Euroopa Keskpanga ja Rahvusvahelise Valuutafondiga koostas komisjon hiljuti Kreeka kohta majanduse hindamise programmi kolmanda ülevaate. Meie ühine üldhinnang koosneb kahest osast ja ma kirjeldan seda lühidalt.
Esiteks on programmi täitmisel tehtud suuri edusamme eesmärkide täitmise poole ja teiseks on veel märkimisväärseid raskusi, millest tuleb jagu saada, et kindlustada riigi rahanduse jätkusuutlikkus, taastada konkurentsivõime ja tagada elujõuline pangandussektor.
Viivituste tõttu mõnes valdkonnas pannakse praegu paika peamised eelarve- ja muud reformid, mis on vajalikud programmi keskpikkade eesmärkide täitmiseks. Et luua kindel alus riigi rahanduse jätkusuutlikkuse kindlustamiseks ja majanduse elavdamiseks, on siiski vaja välja töötada ja ellu viia suured reformid.
Nagu peaminister Papandreou märkis, toetatakse keerulisi konsolideerimispüüdlusi julge erastamisprogrammiga. Valitsus on väljendanud tahet laiendada tublisti oma erastamisprogrammi ja loodab aastaks 2015 saada erastamisest tulu 50 miljardit eurot. See annab võimaluse vähendada järgmise viie aasta jooksul võla osakaalu rohkem kui 20 protsendipunkti võrra SKPst. Pealegi tõhustab otsusekindlus erastamisprogrammi elluviimisel majandust ning toetab investeeringute ja ekspordi kasvu.
Kõige selle pärast on valitsuse täielikul pühendumisel sellele erastamisprotsessile ja sama palju ka valitsuse otsustavusel privileegide ja seaduslike õigustega tegelema asudes tõesti kriitiline tähtsus selles, et viia ellu kaugeleulatuvad eesmärgid ja kasutada nii ära võimalus suurendada oluliselt turu usaldust Kreeka vastu. Seepärast julgustab komisjon Kreekat näitama oma erastamisprogrammi täitmisel kindlameelsust.
See seondub OECD peasekretäri märkusega, et käesolev, 2011. aasta on Kreeka jaoks oma majanduspoliitika usaldusväärsuse taastamise mõttes otsustav ja et see on eeldus turule tagasi pääsemiseks järgmisel aastal.
Selleks peaksid ametivõimud täitma või isegi ületama käesoleva aasta eelarve-eesmärgi ja sõnastama töökindla keskpika eelarvestrateegia.
Lisaks peaks Kreeka saavutama lähinädalatel ja -kuudel otsustava läbimurde struktuurireformides. Programmi otsustav elluviimine peaks suurendama usaldusväärsust ning samamoodi kodanike ja investorite usaldust.
Kokkuvõttes saab sellega, kui kombineerida neid poliitilisi meetmeid - s.t eelarve-eesmärkide täitmist ja erastamisprogrammi elluviimist - ning ELi meetmeid, mis seisnevad laenutähtaja pikendamises ja hinnapoliitika ülevaatamises seoses võla jätkusuutlikkusega, võla ümberstruktureerimise muresid lahendada ja kindlasti need lahendataksegi.
Georgios Papanikolaou
(EL) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Eelmisel aastal kirjutasime Kreekaga ühiselt alla memorandumile, millega nähakse ette kolmeks ja pooleks aastaks antud laenu tagasimaksmise tingimused. Täna tegite isiklikult oma avalduses ettepaneku pikendada seda seitsme aastani, mis näitab selgelt, et on tehtud arvutusviga. Samal ajal alandas Moody's Kreeka krediidireitingu Angolaga samale tasemele. See oli põhjendamatu ja on vastuvõetamatu.
Kokkuvõttes, lugupeetud volinik, tahame me kõik teada, mis oleks lõppude lõpuks piisav, et Kreeka uuesti jalule aidata. Kas lihtne tähtaja pikendamine? Intressimäärade vähendamine, nagu te samuti mainisite? Memorandumi tingimuste uus läbirääkimine? Eurovõlakirjad? Euroopa diskontovõlakirjad? Need kõik või ehk midagi muud? Võib-olla rakendada Kreekas rohkem kokkuhoiumeetmeid? Mis, lugupeetud volinik?
Olli Rehn
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Oluline asi ja vajalik tingimus on vastavalt memorandumile pidada kinni eelarve konsolideerimise eesmärkidest ja viia otsustavalt ellu struktuurireformid.
Veel enam, nagu oma eelmises vastuses ütlesin, on Kreeka jaoks oluline alustada väga põhjaliku erastamisprogrammiga, mis aitab võlakoormust vähendada. Tervikliku strateegia raames on samuti väga tähtis teha nüüd märtsis Euroopa Liidus otsus, et liikmesriigid käsitlevad võla jätkusuutlikkuse küsimust. Saan ainult liikmesriike julgustada, et nad otsustaksid Kreeka laenude tähtaegu pikendada ja samuti vaataksid uuesti üle nende laenude hinnapoliitika.
Jim Higgins
See on täielik farss ja mul on kodukorda puudutav märkus. Nagu meile öeldi, pidi infotund toimuma kella 19.30 kuni 20.30. Teie või kellegi teise otsusel lubati eelmist arutelu pidada infotunni ajal. Infotund on inimeste jaoks üks väheseid võimalusi volinikele küsimusi esitada. Iirimaal on kriis. Kolleegid Gay Mitchell ja Pat the Cope Gallagher ning ma ise oleme esitanud küsimused. Kes tegi otsuse? Ma tahan praegu teada - see on õigustatud küsimus -, kes otsustas, et 20minutiline punkt - ja me oleme sellest kulutanud vaid 8 minutit - tuleb lühendada 8- või 9minutiliseks. Kes selle otsuse tegi, juhataja?
Juhataja
Härra Higgins, tegelikult kavatsesin teha avalduse enne seda, kui annan volinikule sõna viimasele küsimusele vastamiseks, sest uskuge, olen sama pahane kui teie. Mulle ei meeldi olla siin sellises olukorras, kus ma pean paljudele parlamendiliikmetele pettumust valmistama ja mitut komisjoni liiget kinni pidama. Inimesed, kelle poole teil tuleks pöörduda, on teie fraktsioonide juhid, ja ma ütlen veel kord kuuldavalt ja selgelt: fraktsioonide juhid on need, kes panevad kokku päevakorra ja jätavad meid peaaegu igal täiskogu istungite nädalal olukorda, kus meil ei ole komisjoni või siis nõukogu osavõtul toimuva infotunni jaoks piisavalt aega. Olukord on ebarahuldav ja ma olen oma arvamusest varem teada andnud. Palun igal parlamendiliikmel, kes selle pärast muret tunneb, pöörduda oma fraktsiooni juhi poole ja öelda talle oma arvamus, sest kui ma avastan selle istungi juhatamist üle võttes, jään päevakorraga jänni ja see ei tee mulle rõõmu.
Gay Mitchell
Kuid kes otsustas, et volinik Šemetal võib olla kolm küsimust ja volinik Rehnil ainult üks? Volinik Rehnile esitatud küsimustest oli teine Jim Higginsi ja kolmas minu oma. Kuidas sai üks volinik mitu küsimust ja teine ainult ühe? Ma ei saa sellest aru.
Juhataja
Kaht küsimust oleme käsitlenud, nüüd esitan volinik Šemetale küsimuse, mis oli tegelikult mõeldud volinik De Guchtile. Selles on asi. Pean järgima kindlat korda ja mul on sellest kahju. Mul on kahju teie kolme pärast, kuid minu soovitus teile oleks selline: kuna Olli Rehn, nagu ma tean, on mõistev volinik, siis olen kindel, et istungisaalist lahkudes on ta valmis teie kolmega rääkima. See on ainus lahendus, mida saan pakkuda, ja ma tean, et see lahendus pole rahuldav.
Pat the Cope Gallagher
Lugenud kolme küsimust - number 23 Higginsilt, number 24 Mitchellilt ja number 25 Gallagherilt -, saan vaid oletada, et volinik kogub need kolm kokku, nii et kas me ei võiks käsitleda neid järgmise arutelu ajast või kas teil on selleks õigus? Alati kannatab infotund. Kui me võime ajas üle minna, siis vahest oleksid volinikud nii kenad ja pühendaksid oma aega veel pärast kella üheksat.
Juhataja
Härra Gallagher, ma ei saa võtta aega järgmise päevakorrapunkti algusest. Märkisin juba Bernd Posseltile, et võtan tema küsimuse, ja Silvia-Adriana Ţicăule, et võtaksin tema küsimuse, ning teie kolme küsimus oleks olnud tõesti viimane, kui oleksime kiiremini edasi jõudnud, kuid me ei jõua. Nüüd on mul keeruline võtta isegi Bernd Posselti küsimust. Selline on reaalsus. Mul on tõesti kahju ja nagu ma ütlesin, olen ma pahane, kuid selline on olukord, kuhu mind on pandud. Olete näinud, mis on kogu päeva jooksul päevakorraga toimunud, ja sellega ei saa rahul olla. Kui tohib, liiguksin edasi volinik De Guchtile esitatud küsimuse juurde, millele vastab, nagu öeldud, Algirdas Šemeta, ning ütlen suure kahetsusega, et see on tänase õhtu viimane küsimus.

Teema: väliskaubandus ja idapartnerlus
Millise hinnangu annab komisjon kaubanduse arengule ELi ja idapartnerlusriikide vahel ning milline osa on selles Musta mere strateegial ja Lõuna-Kaukaasia riikidel?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Üleilmne finants- ja majanduskriis on avaldanud ELi ja idapartnerlusriikide kahepoolsele kaubandusele negatiivset mõju. Kokku vähenes ELi ja kuue idapartnerlusriigi kaubavahetus aastatel 2008-2010 kakskümmend protsenti.
Pean meelde tuletama, et idapartnerlust hakati rakendama siis, kui finantskriis oli täies hoos. Selle algust tähistav tippkohtumine toimus 7. mail 2009. Selles varases staadiumis loodi tööstruktuurid ja peeti mõned esimesed mitmepoolsed kohtumised. Idapartnerlus oli lihtsalt liiga noor, et leevendada finants- ja majanduskriisi kahjulikku toimet.
Mis puutub Musta mere sünergia ossa kaubanduses ELiga, võib öelda, et see on olnud kaduvväike, sest Musta mere sünergia algatus on piirkondlik koostööraamistik, mitte kaubanduskord.
Lõuna-Kaukaasia riikidel pole ELi ja idapartnerlusriikide kaubavahetuse arengus ei üksi ega ühiselt erilist kaalu olnud.
Käimas on ettevalmistused edaspidisteks läbirääkimisteks kahepoolse põhjaliku ja kõikehõlmava vabakaubanduspiirkonna asjus Gruusia ja Armeeniaga ning samuti on parajasti ajakohastamisel Aserbaidžaaniga sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingu kaubandussätted.
Bernd Posselt
(DE) Tänan teid, volinik, väga täpse vastuse eest. Ma teen väga lühidalt. Kas teie arvates on võimalusi kaubavahetust Lõuna-Kaukaasia riikidega suurendada selle kaudu, et muu hulgas vähendataks nendevahelist pinget, eelkõige seoses energiaalase välispoliitikaga?
Algirdas Šemeta
komisjoni liige. - Austatud juhataja, nagu ma oma vastuses ütlesin, tegeleme põhjaliku ja kõikehõlmava vabakaubanduspiirkonna küsimusega ning esitasime nendele riikidele peamised soovitused selle kohta, mida neil tuleks lepingu läbirääkimiste alustamiseks teha.
Sellised lepingud kujutaksid endast muidugi märkimisväärset edasiminekut ning kui need riigid teevad ära oma kodutöö - ja vähemalt mõned neist püüavad seda tõesti teha -, on väljavaated kaubavahetuse hoogustamiseks palju paremad.
Brian Crowley
Lugupeetud juhataja, enne sekkumist ootasin, kuni olite küsimustega lõpule jõudnud, sest teadsin, et olete ajahädas. Kuid nagu kolleegidki, tahaksin ma protokolli lisada, et see on parlamendiliikmete, eriti parlamendi lihtliikmete põhivõimaluste järjekordne piiramine. Arvan, et oli vale panna teid olukorda, kus te olite sunnitud päevakava kärpima, kuid samuti ei usu ma, et see on ainuüksi fraktsioonijuhtide süü, sest päevakorrast kinni pidada tuleb juhatajal, olgu see kes tahes. Ilmselt see, kes juhatas istungit enne teid, lasi asjadel veidi omasoodu minna, nii et teie sattusite piinlikku olukorda.
Võib-olla saaksime jõuda kokkuleppele ning te võiksite juhatuse ja asepresidentidega kokku leppida, et see osa, infotund, on püha, puutumatu ja muutmatu. Kui on vaja arutelu lõpetada ja seda pärast infotundi jätkata, siis peab nii tegema. Mina esitan ettepaneku oma fraktsiooni juhile ja loodan, et teised teevad sedasama, kuid palun teil tõstatada see ka juhatuses.
Juhataja
Tõstatan selle fraktsioonijuhtide hulgas, sest pean kahjutundega ütlema, et probleem algab päevakorda kokku panevast esimeeste konverentsist. Asi on selles, et infotunnist ettepoole pannakse päevakorda liiga palju materjali. Teil on õigus. Tuleb tõmmata mingi piir, et sellest ajast, mil parlamendiliikmed saavad komisjonilt ja nõukogult aru pärida, kindlalt kinni peetaks. Nõustun teiega ja kinnitan, et teen selle homme hommikul oma arvutis esimese asjana ära.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ütlesite enne, et jõuame küsimuseni, mille mina esitasin volinik De Guchtile. Kahjuks saan ma aru nii, et volinik on lahkunud ja mina olen istunud siin istungisaalis vastust oodates asjata. Minu arvates pole korda üldse järgitud ja ma ei mõista, mis toimub.
Juhataja
Proua Ţicău, tahtsin teie küsimust käsitleda, kuid ütlesin ka, et ajapiirangu tõttu pidime kolmveerandist lõpetama, ja see kellaaeg saabus enne, kui jõudsime teie küsimuseni. Selline on lihtne vastus. Mul on kahju.
Nagu ma ütlesin, ei tee olukord, millesse meid on pandud, mind õnnelikuks, aga midagi enamat poleks ma täna suuremat hulka küsimusi läbi võtta üritades ka teha saanud. Püüdes teha teie jaoks enamat, ei lubanud ma lisaküsimusi, kuid kahjuks ei jõudnud sellegipoolest teie küsimuseni.
Küsimustele, millele ajapuudusel vastata ei jõutud, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.50 ja seda jätkati kell 21.05.)
