Humānās palīdzības un atjaunošanas pasākumu koordinēšana Haiti (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par humānās palīdzības un atjaunošanas pasākumu saskaņošanu Haiti.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikt visiem godātajiem deputātiem, kas atrodas šajā sēžu zālē, cik augstu es vērtēju interesi, ko Parlaments joprojām turpina izrādīt par Haiti.
Pirms dodu vārdu Andrim Piebalgam, kurš informēs jūs par Haiti atjaunošanu un attīstību, ļaujiet man īsi aprakstīt četrus galvenos humanitāros uzdevumus turpmākajiem mēnešiem un to, kā Eiropas Komisija ar tiem tiek galā.
Pirmais ir humānās palīdzības sniegšanas turpināšana, jo īpaši pajumtes, sanitāro apstākļu un veselības aprūpes nodrošināšana. 1,3 miljonu bez pajumtes palikušo Portoprensas iedzīvotāju pārvietošana uz pagaidu mājvietām ir ļoti sarežģīts uzdevums tādu praktisku problēmu kā zemes īpašumtiesības, gruvešu novākšana, pilsētu plānojums un drošība dēļ. Šodien galvenā problēma ir aptuveni 10 000-30 000 pagaidu nometnēs dzīvojošu cilvēku plūdiem pakļautajos rajonos. Tuvojoties viesuļvētru sezonai, viņi ir steidzami jāpārvieto. Tā ir prioritāte mūsu programmā tāpat kā nometņu pārvaldības iemaņu stiprināšana. Mēs pievēršam ļoti lielu uzmanību laicīgai neatliekamās palīdzības līdzekļu uzkrājumu veidošanai. Lielākā daļa no tiem pēc zemestrīces tika pilnīgi izsmelti. Tagad mēs tos atjaunojam un stiprinām Haiti civilās aizsardzības dienesta spējas - kaut gan tas, pateicoties krīzei, patiesībā ir kļuvis spēcīgāks -, lai tas šos uzkrājumus varētu izmantot.
Otrkārt, mēs esam pieņēmuši uz vajadzībām balstītu pieeju un sniedzam palīdzību tur, kur atrodas cilvēki, lai novērstu turpmāku lielu cilvēku masu pārvietošanos. Mēs esam nodrošinājuši, ka mūsu palīdzība sasniedz cilvēkus visā valstī, ne tikai Portoprensā. Šādi mēs esam palīdzējuši mazināt spriedzi galvaspilsētā. Sekojot tiem pašiem apsvērumiem, mēs arī piemērojam "visas salas” pieeju neatkarīgi no tā, vai runa ir par Haiti bēgļiem, vai par palīdzības piegāžu loģistiku, vai par palīdzības līdzekļu uzkrājumu veidošanu viesuļvētru sezonai. Mums rūp arī Dominikānas republika, un tā nav aizmirsta mūsu atjaunošanas programmā.
Treškārt, mēs nodrošinām, lai palīdzības sniedzēju koordinēšana ļautu tiem pilnveidoties, mācoties no savstarpēji salīdzinošajām priekšrocībām. Ņemot vērā lielo dalībnieku skaitu Haiti, tas nav vienkāršs uzdevums, taču mēs esam vienmēr stingri iestājušies par ANO vadītās humanitārās palīdzības koordinēšanu. Kad es biju Haiti, man radās iespaids, ka mēs patiesībā esam guvuši tīri labus panākumus - gan attiecībā uz civilās aizsardzības grupām no atsevišķām valstīm, gan attiecībā uz mūsu pašu darbu.
Ceturtkārt, mums jānodrošina pāreja no humānās palīdzības uz atjaunošanu un rekonstrukciju. Mēs strādājam ļoti ciešā sadarbībā ar Andri Piebalgu, lai veicinātu šo pāreju, kad vien tas ir iespējams. Es minēšu divus konkrētus piemērus. Pirmkārt, pārtikas nozarē - mēs mudinām iegādāties vietējas izcelsmes pārtiku. Mēs lūdzam savus partnerus - pat tad, ja tas maksā nedaudz dārgāk - nākt pretī vietējiem lauksaimniekiem, lai radītu pieprasījumu un palīdzētu viņiem atgūties. Tas, protams, noved pie atjaunošanas darbiem. Otrkārt, mēs atbalstām tādas programmas kā "skaidra nauda par padarīto”, lai mēs varētu izveidot pāreju no palīdzības uz atjaunošanu.
Un pēdējais, bet ne mazāk svarīgais apstāklis ir tas, ka mēs esam galvenokārt orientēti uz rezultātiem. Eiropa ir pirmajā vietā palīdzības apjomu ziņā, un tai jābūt pirmajā vietā arī rezultātu ziņā.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Ņujorkas starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē Eiropas Savienība apņēmās piešķirt Haiti 1,235 miljardus eiro. Mēs esam tie, kas dod visvairāk līdzekļu Haiti atjaunošanai, un tādā veidā mēs arī visvairāk veicināsim Haiti valdības atjaunošanas rīcības plānu. Es lepojos arī ar veidu, kā mēs to paveicām, jo tā bija ES kopīgā apņemšanās, kas aptvēra atbalstu no daudzām ES valstīm kā, piemēram, Spānija, Francija un pārējā Kopiena. Bet es lepojos arī ar to, ka pat mana valsts, kurai nav bijis ciešu attiecību ar Haiti, apņēmās piešķirt finansējumu papildus tiem līdzekļiem, kas tiek sniegti no Kopienas budžeta.
Ņujorkas konferencē valdīja ļoti labvēlīga gaisotne. Tai bija ļoti spēcīgs finansiālais iznākums, tajā piedalījās gan Haiti valdība, gan daudz ieinteresēto pušu. Daži Eiropas Parlamenta deputāti varēja redzēt, ka vārds tiek dots arī NVO, tostarp Eiropas NVO. Bija iesaistīti arī ES uzņēmumi, kā arī pēc premjerministra J. M. Bellerive un Bila Klintona ierosinājuma tika izveidots starpposma koordinācijas mehānisms. Tā kā šis mehānisms ietver visas ieinteresētās puses, tas dod garantiju, ka nauda netiks izšķērdēta vai izmantota citiem mērķiem.
Ir ļoti svarīgi, lai mēs mobilizētu savu palīdzību, cik ātri vien iespējams. Komisija un dalībvalstis jau izstrādā jaunu valsts stratēģijas dokumentu un indikatīvo programmu Haiti. Lai atbalstītu mūsu kopīgās pūles, mēs pasteidzināsim ES Nama izveidošanu Haiti, kas dos labāku pārredzamību, kā arī palīdzēs iesaistīt palīdzības sniedzējus no citām valstīm.
Es šonedēļ došos uz Haiti, lai sniegtu tiešu, konkrētu atbalstu ilgtermiņa infrastruktūras un pārvaldības jomu atjaunošanai. Šonedēļ es parakstīšu piecus finanšu nolīgumus par kopējo summu, kas pārsniedz 200 miljonus eiro, kā arī svinīgi atklāšu dažu darbus, ko mēs jau esam paveikuši, piemēram, atjaunoto ceļu starp Portoprensu un Cape Haitian, kas pilnībā saskan ar valdības rīcības plānu un kas arī atbalsta "visas salas” pieeju.
Lai stiprinātu valdības veiktspējas, es arī oficiāli atklāšu atjaunoto iekšlietu ministriju, kuras atjaunošana tika finansēta no ES piešķirtajiem līdzekļiem. Es atklāšu arī skolu Mirabelais pilsētā. Mēs liekam īpašu uzsvaru uz izglītību, kā to lūdza prezidents Préval, un es arī paziņošu par papildu finansiālas palīdzības piešķiršanu. Finansiālas palīdzības piešķiršana nav akla palīdzība. Mēs esam veikuši daudzus piesardzības pasākumus un apmeklējuši daudz vietu, tāpēc es varu garantēt, ka jūsu nauda tiks iztērēta paredzētajiem mērķiem.
Es arī apņemšos pārraudzīt celtniecības procesu, veicot regulāras vizītes, kā arī paātrināt palīdzības piegādes. Es pastāvīgi informēšu Eiropas Parlamentu par progresu Haiti atjaunošanā.
Es gribu uzsvērt, ka atjaunošanu palīdzēšu pārraudzīt ne es viens, bet gan visa kolēģija - Kristalina Georgieva, Augstā pārstāve baronese Ashton, kā arī daži citi no maniem kolēģiem, piemēram, Michel Barnier, kas dosies uz Haiti pēc pāris mēnešiem. Tā nav tikai attiecīgā komisāra, bet gan visas kolēģijas atbildība.
Mums arī jāpārrunā vairāki jautājumi ar iestādēm par to, kā mums labāk īstenot palīdzības sniegšanu. Ilgtermiņa apņemšanās no starptautiskās sabiedrības puses nedos rezultātus, ja Haiti ātri atgriezīsies pie nostājas, ka "viss atkal ir kārtībā”. Lai izvairītos no šāda scenārija, mums jācenšas gūt efektīvus panākumus, un mēs jau esam minējuši dažus veidus, kā mēs to varam sasniegt. Taču, lai celtu labāku valsti, tikpat liela atbildība gulstas arī uz Haiti iestāžu un iedzīvotāju pleciem.
No visiem aspektiem īpaši jāuzsver divi. Sociālajā frontē valdība jāmudina veidot ļoti ciešu saikni ar opozīciju un pilsonisko sabiedrību. Tas palīdzēs panākt vienprātīgu vienošanos par attīstības plānu un veicināt stabilitāti, kas nepieciešama tā īstenošanai. No ekonomiskā viedokļa Ņujorkā prezentētajai makroekonomikas struktūrai jābūt precīzākai, nepārprotami vērstu uz nodarbinātību un izaugsmi, kas salauzīs nabadzības un nevienlīdzības loku.
Gay Mitchell
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs. Es vēlos pateikties abiem komisāriem. Ir trīs jautājumi, kurus es gribētu ierosināt. Pirmais ir metode un līdzekļi, kas jāizmanto, lai noteiktu atjaunošanas vajadzību apjomus Haiti. Otrais ir nodrošināt, lai solījumi, ko mēs dodam, tiktu pildīti, un trešais ir runāt par īpašumtiesībām un to cilvēku neaizsargāto stāvokli, kas dzīvo būdās, kuras uzceltas uz tiem nepiederoša īpašuma.
Pirmkārt, attiecībā uz rekonstrukcijas darbiem es gribu teikt, ka nesen Pasaules Bankas uzdevumā es iepazīstināju ieinteresētās personas ar labi plānotu rokasgrāmatu, kurā ir izskaidrots, kā jānotiek atjaunošanas darbiem. Vai mēs izmantosim šo rokasgrāmatu, vai arī līdzīgas metodes, lai nodrošinātu, ka atjaunošanas darbi Haiti tiek veikti profesionāli? Pasaules Banka šajā sakarībā ir paveikusi teicamu darbu. Haiti sūtnis arī bija klāt, kad es iepazīstināju ieinteresētās personas ar šo grāmatu.
Otrkārt, saistībā ar solījumiem, ko dodam, es priecājos dzirdēt, ko komisārs teica par 200 miljoniem eiro, kurus viņš drīz nosūtīs. Bet vai mēs atgriezīsimies šeit pēc gada vai pieciem gadiem, vai arī mēs beidzot izpildīsim palīdzības sniegšanas saistības pret nabadzīgu valsti, kuru mēs vairs nedrīkstam atstāt nospiestu uz ceļiem?
Trešais jautājums, par ko vēlos runāt, ir šāds. Postījumu apjoms Haiti bija tik liels, ka mēs nedrīkstam tikai noraudzīties uz postījumiem, bet gan jautāt, kāpēc tie bija tik lieli. Cilvēki, kam nebija īpašuma, dzīvoja gravās un kalnu piekājēs būdās un improvizētos mājokļos, jo viņiem nepiederēja īpašums, kurā viņi dzīvoja. Ja cilvēkiem ir īpašumtiesības, viņi iegulda naudu īpašuma būvē, kam nākotnē ir izredzes izturēt šādus postījumus. Es lūdzu pievērst uzmanību šim apstāklim kā iespējamam šīs problēmas risinājumam.
Vēlreiz pateicos abiem komisāriem par viņu uzstāšanos.
Corina Creţu
Kā uzsvēruši abi komisāri - Georgieva kundze, kas apmeklēja Haiti marta beigās, un Piebalga kungs -, stāvoklis Haiti vēl nebūt nav stabils To pašu apgalvo humānās palīdzības darbinieki, kas atrodas Haiti, lai izdalītu palīdzību un piedalītos atjaunošanas procesā. Lai gan stāvoklis galvaspilsētā šķiet normalizējamies, vismaz attiecībā uz cilvēku ikdienas dzīvi, es uzskatu, ka uzmanība tagad galvenokārt jāpievērš lauku teritorijām, kam vēl arvien ir lielas problēmas.
Šie jautājumi ir vēl jo steidzamāki un izraisa vēl lielākas bažas nekā lietus sezona, kas tuvojas, jo transporta infrastruktūru stāvoklis var novest pie pārtraukumiem, palīdzības plūsmā, kas paredzēta iedzīvotāju ikdienas vajadzību apmierināšanai. Patiesībā atjaunošanas darbi tikai tagad tiek uzsākti, kā jūs mums teicāt. Ir skaidrs, ka radīsies arī citas ar infrastruktūru saistītas problēmas - normālu dzīves apstākļu nodrošināšana iedzīvotājiem, kā arī garantijas, ka vismaz minimālā līmenī darbosies sabiedrisko pakalpojumu dienesti, izglītības sistēma un veselības aprūpe. Radīsies arī problēmas ar vajadzīgā darbaspēka pieejamību un tā apmācību.
Vēl viena liela problēma ir bērni, kas kļuvuši par bāreņiem vai ir uz laiku atšķirti no savām ģimenēm un tāpēc atrodas vienā no visbīstamākajām situācijām, jo viņu nākotne ir apdraudēta. Es uzskatu, ka mums jāpievērš lielāka uzmanība šim Haiti humanitāras krīzes aspektam tādu pašreizējo problēmu dēļ kā bērnu tirdzniecība un nelegāla adopcija. Un es vēlos teikt, ka ne mazāk svarīgs un iepriecinošs ir tas apstāklis, ka uzdevums risināt Haiti problēmas ir vēl arvien Komisijas prioritāte. Es varu apliecināt, ka tas ir visu Attīstības komitejas locekļu viedoklis.
Charles Goerens
Priekšsēdētāja kungs! Viesuļvētru sezonas tuvošanās nozīmē, ka ir būtiski turpināt sniegt humāno palīdzību Haiti un ka droši vien būs vajadzīgi arī citi ārkārtas pasākumi.
Vispirms runāšu par pašu svarīgāko - ir būtiski nodrošināt pietiekamā daudzumā izturīgas patvertnes. Šis pasākums ir svarīgs, pirmkārt, tāpēc, ka sagrauto māju atjaunošana prasa laiku un, otrkārt, tāpēc, ka Haiti neaizsargātība pret viesuļvētrām liek baidīties, ka var notikt visļaunākais, kā rāda nesenie notikumi.
Pārtraukt humānās palīdzības sniegšanu tagad būtu vienkārši bezatbildīgi. Vilcināties ar atjaunošanas darbiem būtu tikpat bezatbildīgi. Citiem vārdiem sakot, visam ir jānotiek vienlaicīgi - humānajai palīdzībai, lai nebūtu vairs nevajadzīgu nāves gadījumu, atjaunošanas centieniem, lai pēc iespējas ātrāk atjaunotu kaut ko līdzīgu normālai dzīvei, ekonomikas atveseļošanai, kas ir būtiska, lai ilgtermiņā radītu resursus, Haiti budžeta kapacitātes stiprināšanai īstermiņā un stingrai apņēmībai veikt decentralizāciju.
Līdzekļu devēju konferencei, kas notika 31. martā Apvienoto Nāciju Organizācijā, bija panākumi. Ko mēs atcerēsimies no šīs konferences, kad viss cits būs aizmirsts? Ja neņemam vērā humanitārās intervences, atcerēsimies vajadzību pēc ātras ekonomikas atjaunošanas, uz ko cer un par ko lūgšanas skaita Starptautiskā Valūtas fonda izpilddirektors, jo viņš paļaujas uz 8 % izaugsmes potenciālu nākamajos piecos gados.
Otrkārt, tādā pašā veidā lauksaimniecības nozares atjaunošana kļūst par ekonomikas prioritāti. Šodien Haiti ir vajadzīgi 80 % no eksporta ienākumiem, lai samaksātu par lauksaimniecības produktu importu. Atcerēsimies, ka senāk bija laiki, kad Haiti pati spēja apgādāt iedzīvotājus ar pārtiku.
Treškārt, Haiti attīstība būs jānovērtē, pamatojoties uz atbilstību, efektivitāti, lietderību un ilgtspējību.
Ceturtkārt, lai attīstība turpinātos ilgākā laika periodā, ir pilnīgi nepieciešams, lai Haiti iedzīvotāji paši uzņemtos par to atbildību.
Piektkārt, Haiti zemestrīce vēlreiz parāda - ja būtu vajadzīgi pierādījumi -, cik svarīgi ir bez kavēšanās ieviest ātru humānās palīdzības sistēmu, apvienojot visu Eiropas Savienības dalībvalstu materiālos un cilvēku resursus.
Kas neļauj mums iemiesot dzīve priekšlikumus, kas izteikti Barnier kunga ziņojumā?
Noslēgumā gribu teikt, ka Eiropas lielās pūles palīdzēt atrisināt Haiti problēmu būs vainagojušās panākumiem. Pateicos Augstajai pārstāvei, komisāriem Piebalgam un K. Georgieva, kā arī viņu ģenerāldirektorātiem, kas ir pelnījuši mūsu pateicību.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es runāju savas politiskās grupas vārdā, kā arī mūsu grupas koordinatora Deva kunga vārdā. Es vēlos uzsvērt ārkārtīgi svarīgo faktu, ka starptautiskā palīdzība Haiti pašlaik ir faktiski gandrīz trīs reizes lielāka, nekā Haiti valdība un ANO bija cerējušas. Kopējais palīdzības apmērs būs 11,5 miljardi eiro, un ir jāuzsver, ka Haiti valdība bija cerējusi nākamajos divos gados saņemt summu, kas ir nedaudz mazāka 4 miljardiem eiro. Vissvarīgāk ir koncentrēt uzmanību uz infrastruktūras veidošanu, ko, starp citu, iepriekšējās debatēs uzsvēra mans kolēģis N. Deva.
Es vēlos arī uzsvērt vēl vienu svarīgu jautājumu - palīdzības uzraudzību. Haiti valdība ir ļoti vāja, un palīdzības sadale ir lielā mērā ļoti neviendabīgas un dīvainas elites pārziņā, un ir ārkārtīgi svarīgi, lai starptautiskās organizācijas un Eiropas Savienība zinātu, kam tiek dota nauda.
Patrick Le Hyaric
Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Mums ir jānodrošina, ka līdzekļu solījumi, kas tika doti līdzekļu devēju konferencē, turpmāk kļūst par reāliem naudas līdzekļiem un arī faktiski sasniedz saņēmējus, kam tie paredzēti. Protams, es nedomāju, ka ar to pietiek, lai atjaunotu Haiti ilgākam laikam, lai gan mēs to esam parādā Haiti tautai.
Eiropas iedzīvotāji ir bijuši ļoti augstsirdīgi, izrādot solidaritāti, bet diemžēl pastāv liels risks, ka cilvēki aizmirsīs traģēdiju un mūsu Haiti brāļu ciešanas vai arī viņiem liks to aizmirst. Tomēr, kā jūs teicāt, valda steidzamība, jo var uzbrukt citi cikloni un vēl vairāk pasliktināt cilvēku dzīves apstākļus, steidzamība, jo ir jāatjauno mājas un ēkas - skolas un slimnīcas - tajā pašā laikā, kad Haiti valdība sāk evakuēt dažas nometnes, steidzamība, jo efektīvāk ir jākoordinē pārtikas izdalīšana, kā arī aprūpe, un steidzamība, izstrādājot jaunu, ilgtspējīgu lauksaimniecības un lauku attīstības projektu, lai garantētu Haiti nodrošinājumu ar pārtiku.
Visas palīdzības un starptautiskās palīdzības koordinācijas mērķim jābūt garantijām, ka Haiti iedzīvotājiem tiks nodrošinātas pamattiesības. Piemēram, kāpēc neizvirzīt noteikumu, ka visiem publiskā iepirkuma rekonstrukcijas līgumiem ir jābūt atkarīgiem no šīm tiesībām un jāsatur noteikumi par nodarbinātību, mājokļiem, izglītību un veselības aprūpi? Palīdzību un atjaunošanu nevar pienācīgi koordinēt, nepaļaujoties uz pašiem iedzīvotājiem, arodbiedrību organizācijām un nevalstiskām organizācijām, kā arī lauksaimnieku organizācijām.
Mums ir jāmudina Haiti izstrādāt jaunu projektu, kura mērķim jābūt atstumtības, nabadzības, atkarības, kā arī ekonomiskās un politiskās kundzības izskaušanai.
Nekad neaizmirsīsim, ka Haiti iedzīvotāju briesmīgās nabadzības iemesls nav tikai zemestrīce. To izraisīja arī tas, ka daudzas valstis uzkundzējās Haiti un izlaupīja to. Mēs esam parādā šai valstij, un mūsu pienākums ir izrādīt tai efektīvu solidaritāti un ievērot tās ekonomisko un politisko suverenitāti, Haiti tautas ekonomisko un politisko suverenitāti.
Bastiaan Belder
Priekšsēdētāja kungs! Tūlīt pēc katastrofas tika veikts postījumu novērtējums, lai noteiktu palīdzības prioritātes. Tomēr es esmu uzzinājis no uzticama avota, proti, kādas Holandes NVO, ka ļoti maz tiek izmantotas vietējo iedzīvotāju zināšanas. Man šķiet, ka vietējo iedzīvotāju iesaistīšana ir pirmais priekšnoteikums, lai iegūtu to atbalstu. Tāpēc atjaunošanas darbos ir obligāti jāiesaista Haiti organizācijas un iestādes. Šajā ziņā Eiropas NVO varētu būt jo īpaši noderīgas, tāpēc ka tām ir kontakti ar vietējām organizācijām, un man bija prieks uzzināt no abiem Komisijas locekļiem, ka viņiem ir tāds pats viedoklis. Citiem vārdiem sakot, mums atbalsts ir jāmeklē pašā Haiti.
Vēl viens jautājums, par ko es vēlos runāt, ir tas, ka ASV un citu valstu sniegtais pārtikas atbalsts, pats par sevi būdams apsveicama iniciatīva, ir sagrāvis Haiti lauksaimniecību un nodrošinātību ar pārtiku. Tas ir novedis Haiti pie tā, ka tā ir kļuvusi vairāk par 50 % atkarīga no pārtikas importa, lai gan valstī nav pieprasījuma pēc 35 % vietējās ražas. Ja mēs vēlamies garantēt nodrošinātību ar pārtiku, mums ir jāveic ievērojami ieguldījumi vietējā lauksaimniecībā. Arī šajā jautājumā, spriežot pēc abu Komisijas locekļu nostājas, es secinu, ka Komisijai ir tāds pats viedoklis, un tas vieš manī optimismu. Šodien es lasīju laikrakstā "Frankfurter Allgemeine” rakstu veselas lappuses garumā par pašreizējo stāvokli Haiti. Tas bija patiešām satriecošs. Es saprotu, ka mājokļu jautājums un izglītība ir Eiropas Savienības prioritātes. Turpiniet strādāt, lai sasniegtu šo mērķi. Es novēlu jums sekmes un galvenokārt Dieva palīdzību.
Mario Mauro
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es pateicos arī komisāriem par veselo saprātu, ko viņi izrādījuši. Protams, daudz kas ir jau paveikts, bet es, manuprāt, drīkstu teikt, ka mēs to tā nevaram atstāt - vairāk nekā jebkad ir vajadzīga ilgtermiņa programma, es teiktu gandrīz vai pastāvīga programma, ņemot vērā apokaliptiskos apstākļus, kādos šī valsts atrodas.
Kritiskais periods droši vien vēl nav beidzies. Tāpat kā pirmajā dienā pēc zemestrīces cilvēki mirst no bada, slāpēm un nabadzības, un vairāk nekā miljons salas iedzīvotāju ir vēl arvien bez pajumtes, un viņiem drīz būs jātiek galā ar lietus un viesuļvētru sezonu.
Kas tad ir jādara? Kā komisārs teica, ir jāpastiprina koordinācija starp iestādēm, un tai jābalstās uz auglīgākām attiecībām ar nevalstiskajām organizācijām, jo īpaši ar tām, kas, strādājot uz vietas, var sasniegt vislabāko rezultātu, iedvešot Haiti pilsoņiem pārliecību par saviem spēkiem.
Mums jāapzinās, ka kalpošana par atskaites punktu Haiti un tās iedzīvotājiem savā ziņā nozīmē likt tiem saprast, ka mēs vēlamies, lai tiktu atjaunota ikvienas personas vērtība un cieņa, un viņiem tā nozīmē redzēt savas cerības un laimi atjaunotas par spīti ārkārtīgajām ciešanām, ko izraisīja zemestrīce.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Es vispirms vēlos izteikt savu līdzjūtību un pateicību to Spānijas karavīru ģimenēm un kolēģiem, kas pagājušajā nedēļā gāja bojā Haiti.
Tie bija Spānijas armijas virsnieki, bet viņi devās uz Haiti kā vienkārši karavīri starptautiskās palīdzības misijā un veica palīdzības pasākumus, kad viņu helikopters cieta avārijā.
Viņu piemērs rāda, ka vairākumā gadījumu nav nekādu pretrunu starp drošību un humāno palīdzību. Turklāt bez drošības ir grūti saglabāt neatkarību un neitralitāti humānas palīdzības darbā. Šo atzinumu mums jānodod daudzu Eiropas valstu bruņotajiem spēkiem, tostarp arī Spānijas bruņotajiem spēkiem.
Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Haiti pieredze ir parādījusi, ka nabadzība stipri vairo postu, ko nodara dabas katastrofas, un arī pārvaldības trūkums kavē efektīvas reaģēšanas iespējas.
Parasti nabadzība un pārvaldības trūkums iet roku rokā, un tas notika arī Haiti, bet tas nozīmē, ka mums ne tikai jāatbalsta atjaunošanas process, bet mums jāatbalsta arī Haiti pārvaldība, jo tas ir vienīgais veids, kā sasniegt mērķus, kurus sev izvirzījām Ņujorkā -, ka Haiti pašai ir jāvada atjaunošanas darbi un ka tās pilsoniskajai sabiedrībai ir tajos jāpiedalās.
Louis Michel
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Es vispirms vēlos apsveikt abus komisārus, kas atbild par šiem jautājumiem, par viņu runām un par viņu pastāvīgo atsaucību. Tāpēc es apsveicu viņus!
Zemestrīce Haiti ir izraisījusi ārkārtīgi lielu un pamatotu solidaritātes un brālības vilni. Slavējama ir arī Haiti iedzīvotāju, tās iestāžu, pilsoniskās sabiedrības, NVO, Haiti diasporas un, protams, visas pasaules palīdzības sniedzēju drosme un pūles.
Haiti strukturālais un iestāžu vājums ir labi zināms, un katastrofa, bez šaubām, ir atklājusi šī vājuma traģiskos apmērus. Ņujorkā 31. martā līdzekļu devēji paskaidroja, ka viņi sniegs finansiālu palīdzību Haiti atjaunošanas un attīstības plāna īstenošanai. Līdz ar to ir noteikts apropriāciju princips, un Haiti iedzīvotāji var atgūt ticību savām iestādēm, kas ir absolūti vajadzīgs.
Palīdzības sniedzēju atbalstam ir jābūt augstas kvalitātes un labi koordinētam. Kā prezidents Préval saka, atjaunošana jāveic daudz efektīvāk. Šķiet, ka tas jādara, izveidojot pagaidu komisiju Haiti atjaunošanai, kā arī vairāku palīdzības sniedzēju fondu dāsno ziedojumu uzraudzībai.
Efektīvāka uzraudzība nozīmē arī stingrāku pārvaldību un iestādes, kas pamatojas uz tiesiskumu, kā arī decentralizāciju, kas ir galvenie attīstības un rekonstrukcijas plāna elementi. Es ceru, komisāri, ka jūs, protams, ņemsit vērā šo pieeju, un ir lieki piebilst, ka esmu pārliecināts, ka jūs to darīsit.
Michèle Striffler
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Šajā brīdī simtiem tūkstošu cilvēku vēl arvien dzīvo pagaidu nometnēs, un, lietus un viesuļvētru sezonai tuvojoties, situācija patiešām ir steidzami jārisina.
Saskaroties ar neskaitāmiem humānās palīdzības dalībniekiem uz vietas, kā arī apzinoties valsts mazspēju, ir jāizmanto ikviens pieejamais resurss, lai Apvienoto Nāciju Organizācijas aizbildniecībā uzlabotu palīdzības koordināciju un sniegtu sistemātisku un efektīvu palīdzību,
Es 31. martā apmeklēju starptautisko palīdzības sniedzēju konferenci Ņujorkā, un es atzinīgi vērtēju Eiropas Savienības ziedojumu 1,3 miljardu eiro apmērā Haiti atjaunošanai nākamajos trijos gados. Pirmo reizi Eiropas Savienība runāja vienbalsīgi, un tās lēmumu izteica baronese Ashton.
Tiesa, iespaidīgu palīdzības paketi ir apsolījusi starptautiskā sabiedrība, bet ir grūti izlemt, kā pienācīgi izlietot šo finansējumu, ar kādām metodēm īstenot šo palīdzību un kādas iestādes un organizācijas iesaistīt, ņemot vērā to, ka galvenajiem dalībniekiem atjaunošanas procesā ir jābūt Haiti iedzīvotājiem.
Prioritātei ir jābūt lauksaimniecības nozarei, un mums ir jāstiprina valsts lauksaimniecības produktu ražošanas potenciāls. Eiropas Parlaments cieši uzraudzīs atjaunošanas procesu un finansējuma izlietojumu, un es vēlos norādīt, cik svarīgi ir beidzot apsvērt civilās aizsardzības spēku izveidi, ko mēs esam tik ilgi gaidījuši.
Kriton Arsenis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Humanitārā krīze Haiti liecina un diemžēl vēl turpina liecināt par to, ka kaut kas nav kārtībā ar Eiropas mehānismiem reaģēšanai uz starptautiskām humanitārām krīzēm. Mums ir jāizveido stabili finansēšanas mehānismi. Eiropas budžetā vēl arvien nav konkrētu pozīciju finansiālai palīdzībai trešām valstīm, un palīdzību Haiti Eiropas valstis galvenokārt sniedza divpusējo attiecību līmenī. Palīdzība ir jāsniedz nekavējoties, un Haiti gadījumā, kuras iedzīvotājus smagi skāra zemestrīce, palīdzība vēl nebija pienākusi pēc nedēļas. Eiropas resursi ir jāizmanto efektīvi. Mūsu rīcībā ir jābūt speciālistu komandai, kas spēj izstrādāt un īstenot humānās palīdzības programmas ātri un efektīvi.
Katastrofu Haiti neapšaubāmi izraisīja zemestrīce. Taču līdzīgas humanitāras krīzes var izsaukt arī citas dabas parādības, piemēram, viesuļvētras, tropiskās vētras, plūdi un sausums, kas klimata pārmaiņu dēļ kļūs ievērojami biežākas un intensīvākas.
Mēs visi zinām, ka klimata pārmaiņas ir parādība, kuru diemžēl esam izraisījuši mēs, attīstītās valstis, bet tieši nabadzīgās valstis jūt to sekas. Klimata ziņā mēs esam neaizsargāto valstu parādnieki, un mums ir jāmācās no savām kļūdām katastrofas seku apkarošanā Haiti, lai mēs turpmāk varētu pienācīgi pildīt savu arvien pieaugošo globālo pienākumu.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisāre Georgieva un komisār Piebalg! Pēc milzīgās traģēdijas Haiti mums, kā jūs abi norādījāt, jādomā par nākotni. Līdzekļu devēju konferencē, kas notika pirms divām nedēļām, arī tika sagādāti 7 miljardi eiro, vai vismaz tā bija apsolītā summa. Pamatojoties uz Haiti valdības rīcības plānu, ES ir apsolījusi 1,6 miljardus eiro. Mans jautājums jums abiem ir - kā ar šo naudu tiks nodrošināta ilgstoša un stabila salas atjaunošana? Manuprāt, tas būs ilgs process.
Mans otrais jautājums jums abiem ir - kāds jūsu vērtējumā ir Haiti valdības rīcības plāns un vai jūs varat nodrošināt, ka ievērojamais finansējums, kas ir apsolīts, tiks izmantots efektīvi? Galu galā, Haiti iedzīvotājiem ir ne tikai īstermiņa vajadzības, bet arī ilgtermiņa vajadzības. Kā mēs varam turpmāk palielināt atbalstu 1,3 miljardiem iedzīvotāju, kas palikuši bez pajumtes, un panākt, ka vidēji ilgā termiņā tiek atjaunota infrastruktūra? Tas ir svarīgi ne tikai iedzīvotājiem, kas cietuši zemestrīcē, bet arī salas politiskās stabilitātes dēļ, jo tās valdība pašlaik ir ļoti nestabila. Jūs to paši esat apliecinājuši. Iedzīvotāji uzskata, ka palīdzība nesasniedz tās vietas, kur tā visvairāk vajadzīga. Kā mēs varam nodrošināt, ka politiskā situācija šajā valstī un tās valdības nostāja uzlabojas?
jautāt, kāds ir jūsu viedoklis par labumu, ko cilvēkresursu un finansiālā ziņā dos Haiti Pagaidu atveseļošanas komisija, kuras priekšsēdētājs ir Bils Klintons?
Filip Kaczmarek
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Striffler kundzei par šā jautājuma ierosināšanu šodienas sēdē, kā arī Georgieva kundzei un Piebalga kungam par viņu paziņojumiem. Es uzskatu, ka daudzi no pasākumiem, kuri tika ierosināti rezolūcijā par Haiti, ko mēs pieņēmām februārī, ir solis pareizajā virzienā un var kalpot par pamatu šīs katastrofas piemeklētās valsts atjaunošanai. Šie pasākumi notiks divos posmos, un šodien mēs par šiem posmiem runājam. Pirmais posms ietver īstermiņa un vidēja termiņa palīdzības pasākumus, lai apmierinātu vissteidzamākās iedzīvotāju vajadzības, un Georgieva kundze par to runāja. Otrais posms ietver ilglaicīgu rekonstrukciju, kas ir jākoordinē un šīs rekonstrukcijas vajadzības jānovērtē, vienlaicīgi neaizmirstot, ka šis process jāvada Haiti iedzīvotājiem un valdībai. Es pateicos jums, Piebalga kungs, par izpratni, ka atbildība ir jāuzņemas arī pašiem haitiešiem.
Trešais posms attiecas tikai uz mums. Ar to es domāju secinājumus, kas jāizdara, lai labāk koordinētu mūsu palīdzību, un es priecājos, ka Komisija pie tā strādā.
Philippe Juvin
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Eiropa ir ziedojusi miljoniem eiro, teltis, pārtiku, karavīrus un ārstus. Tas viss ir labi, bet es patiesībā vēlos atsaukties uz Portoprensas mēru Jean-Yves Jason, kas februārī lietoja vārdu "katastrofa”, to attiecinot nevis uz zemestrīces sekām, bet gan uz absolūto organizācijas trūkumu humānās palīdzības pasākumos, kas sekoja zemestrīcei.
Mums ir jāuzdod sev šāds jautājums - kā mēs varam novērst šādas dezorganizācijas atkārtošanos, kura Haiti ir dārgi maksājusi? Uz šo jautājumu ir tikai viena atbilde, priekšsēdētāja kungs, komisāri, un mēs to visi zinām, tā šeit tika pieminēta - ir jāizveido Eiropas civilās aizsardzības spēki.
Es jums jautāšu vēlreiz - kad Komisija beidzot nolems ierosināt Parlamentam izveidot šāda veida spēkus, kuriem būs konkrēti rekrutēšanas noteikumi, konkrēts komandējošais sastāvs un savas transporta un komunikāciju sistēmas? Tas ir iespējams. To var izveidot ātri, pirms mums uzbrūk nākamā katastrofa. Es aicinu jūs beigt runāt par koordināciju un sākt rīkoties.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es esmu apmierināts ar līdzekļu devēju valstu sanāksmes rezultātiem, tāpēc ka lielās summas, kas piešķirtas, ir teicams rezultāts. Tomēr vēl svarīgāks ir šā finansējuma izmantošanas princips - nevis tikai uzcelt no jauna, bet uzcelt labāk.
Haiti ir jāizkļūst no šīs krīzes stiprākai, un tajā ir jābūt sabiedriskajām ēkām un privātām dzīvojamām mājām, kas ir modernākas nekā iepriekšējās, kuras sagrāva zemestrīce. Nedomāsim, ka atgriezīsies vecie būdeļnieku ciemati vai ka sociālie un ekonomiskie apstākļi būs tādi kā iepriekš.
Nauda, protams, ir vajadzīga, bet bagātīgie resursi, ko piešķīrušas dalībvalstu un Eiropas iestādes, ir tikai pirmais solis, ir vajadzīgs arī ilgtermiņa plāns un efektīva, autoritatīva koordinācija.
Tāpēc mēs Parlamentā kritizējām sākotnējo vilcināšanos, kad Eiropa savu ārpolitikas pārstāvju personā parādīja ne pārāk lielu efektivitāti, nedz arī pārāk lielu spontanitāti, bet toties šodien mēs atzinīgi vērtējam teicamo koordinācijas darbu, ko veic mūsu iestādes, un ceram, ka, pamatojoties uz šo nostāju un šīm saistībām, tiks izstrādāts ilgtermiņa plāns, kas, pateicoties autoritatīvai mūsu iestāžu klātbūtnei, tiks īstenots.
Anna Záborská
(SK) Zemestrīcei Haiti nekavējoties sekoja starptautiskā humānā palīdzība. Man ir jāapsveic ne tikai Amerikas un Kanādas militāro spēku, bet arī Slovākijas un starptautiskā Maltas Bruņinieku ordeņa grupu ātrā un prasmīgā izvietošana. Ne visas valstis sniedza ātru un efektīvu palīdzību.
Šodien pēc profesora Dr. Krčmér, ārsta, kas saprot humāno palīdzību, sākotnējā novērtējuma ir jākonstatē, ka no Eiropas ieradās daudz cilvēku ar ievērojamiem finanšu resursiem, bet bez vajadzīgā aprīkojuma, mašīnām, pārtikas, ūdens un degvielām, kas nepieciešamas efektīviem glābšanas darbiem, piemēram, kad ir jāatbrīvo zemestrīces upuri no kritušajiem kokiem. Pat vairāku glābšanas grupu pieredze nebija adekvāta. Nepietiek ar labiem nodomiem, vajadzīgas arī praktiskas zināšanas, lai efektīvi veiktu savu darbu.
Es tāpēc aicinu kompetentās dalībvalstu un Eiropas iestādes pēc iespējas ātrāk izveidot kopēju humānās palīdzības dienestu, kā mēs pieprasījām rezolūcijā par Haiti. Turklāt es uzskatu, ka ir ļoti svarīgi atbalstīt apmācību humānās palīdzības sniegšanā un turēt gatavībā vajadzīgos materiālus un aprīkojumu gadījumam, ja notiek dabas katastrofa.
Franziska Keller
Priekšsēdētāja kungs! Es pateicos komisāriem par viņu paziņojumiem un par viņu pūlēm Haiti jautājumā. Es arī piekrītu, ka būtu labi galveno uzmanību pievērst visai salai. Lai gan man ir ļoti kritiska attieksme pret Eiropas Savienības pieeju, es varētu atbalstīt jūsu "visas salas” pieeju.
Es mudinu jūs arī neaizmirst nākotnes saistības, kas mums jāuzņemas. Mums ir jāpilda pašlaik dotie solījumi. Ja jūs redzēsit, ka dalībvalstis nepilda savus solījumus piešķirt 0,7 %, jums patiešām jābūt stingriem šajā jautājumā un jāpanāk, ka tās iesniedz savus plānus. Mums ir arī jānodrošina, ka nezaudējam visu, ko esam pašlaik sasnieguši Haiti, īstenojot citu politiku, kas apturēs progresu Haiti un citviet pasaulē. Mums patiešām ir jāturas pie saskaņotas politikas, lai mūsu panākumus un progresu Haiti nemazina cita, kaitīga politika.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! ES ir palīdzējusi Haiti, un tas ir labi, bet, manuprāt, šī katastrofa ir parādījusi, ka humānās palīdzības sniegšanai ES ir jāizveido ātrās reaģēšanas grupas un jāattīsta civilā krīzes vadības sistēma.
Ar naudu vien nepietiek, šādā katastrofiskā situācijā ES jāspēj arī ātri rīkoties, sniegt palīdzību un nosūtīt cilvēkus uz notikuma vietu. Iedzīvotājiem ir jāsaņem konkrēta palīdzība nekavējoties, nevis pēc ilga laika. Lai gan šī palīdzība, protams, ir ļoti svarīga, ES pašlaik trūkst vietējo iedzīvotāju atbalsta un ātras palīdzības potenciāla.
Es ceru, ka cilvēki pievērsīs uzmanību šim jautājumam un ka tiks nodibinātas ātrās reaģēšanas grupas.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Ar jūsu atļauju es atstāšu nedaudz laika Piebalga kungam, kas runās par dažiem ilgtermiņa rekonstrukcijas jautājumiem.
Šīs debates ir bijušas ļoti noderīgas un rosinošas. Pirms es pievēršos jautājumiem, ļaujiet man pievienoties Guerrero Salom kungam un izteikt līdzjūtību četru bojāgājušo Spānijas karavīru ģimenēm un visu to cilvēku ģimenēm, kas zaudēja dzīvību katastrofas laikā, kā arī tagad glābšanas darbos Haiti.
Es vēlos sākt ar galveno politisko jautājumu - par ES reaģēšanas potenciāla uzlabošanu. Es priecājos redzēt šajā telpā savu kolēģi komisāru Barnier tā lielā darba dēļ, ko viņš ieguldījis šajā jautājumā. 26. aprīlī mums Attīstības komitejā būs izdevība sīkāk apspriest 2010. gada darba programmu, kas ietver reaģēšanas potenciāla palielināšanu un paziņojumu par šo jautājumu.
Es varu jums apliecināt, ka mūsu grupai šis jautājums ir viena no galvenajām prioritātēm. Mēs cieši sadarbosimies ar dalībvalstīm un Parlamentu, lai rastu risinājumu, kas varētu uzlabot mūsu spēju reaģēt uz katastrofām, un tam ir vienkāršs izskaidrojums. Laikā, kad palielinās katastrofu intensitāte un biežums un kad mūsu valstu budžeti būs ierobežoti uz vairākiem gadiem, nav cita veida, kā stiprināt Eiropas koordinēšanas spējas un izveidot pamatlīdzekļu bāzi, ko var ietekmes, izmaksu un rezultātu ziņā efektīvi izmantot. Es varu jums teikt, ka rīt mēs saistībā ar šo jautājumu pirmo reizi apmeklēsim šo valsti. Nākamajos mēnešos mūsu grupai tā būs viena no galvenajām prioritātēm.
Tagad ļaujiet man pievērsties četriem uzdotajiem jautājumiem.
Pirmais jautājums attiecas uz to, kā savienot reaģēšanu uz tūlītējām neatliekamām vajadzībām ar ilgtermiņa atjaunošanas darbiem un mūsu noturību. Tas ir patiešām svarīgs jautājums, jo, uzsākot pārāk ātri rekonstrukcijas darbus un aizmirstot par cilvēkiem, kam vajadzīgs atbalsts, mēs riskējam ar ļoti nopietnu traģēdiju. Mums bija jārisina šis jautājums saistībā ar pārtikas piegādi, kad Haiti valdība ierosināja, lai mēs piegādājam pārtiku, tikai ievērojot principu "skaidra nauda par padarīto” un "pārtika par padarīto”, kas ir ļoti vēlami, bet to nevar darīt visur vienlaicīgi. Tas ir jautājums, ko mēs neizlaižam no acīm.
Vispārīgi runājot, jautājumā par nodrošinātību ar pārtiku Eiropas Savienības jaunā politika ir ļoti progresīva, jo tā vienādā mērā uzsver dažādu pieeju, atbalstot vietējās pārtikas iepirkumus humānās palīdzības vajadzībām, kad vien iespējams to iegādāties uz vietas. Mēs šo jautājumu apspriedām Ņujorkā rīta sēdē, uz ko mēs bijām uzaicinājuši NVO, gan Haiti, gan starptautiskās NVO, un es ļoti lepojos ar to, ka tieši Eiropas NVO ierosināja apspriest uz vietas Haiti jautājumu par nodrošinātību ar lauksaimniecības produktiem un jautājumu par ienākumiem no lauksaimniecības produkcijas ražības.
Es vēlos pievērsties patvēruma jautājumam. Tas nav mazsvarīgs jautājums, jo cilvēki parasti nevēlas doties projām no vietām, kur viņi tagad atrodas. Viņi nevēlas doties projām vairāku iemeslu dēļ. Pirmkārt, pat ja viņu mājas nav sagrautas, viņi baidās atgriezties psiholoģiskās traumas dēļ, ko viņi piedzīvoja. Otrkārt, tāpēc ka viņi pārcēlās kopā ar saviem kaimiņiem, viņi baidās zaudēt sociālo vidi, kas viņus apvieno. Nav viegli pierunāt cilvēkus doties projām no plūdu apdraudētiem apgabaliem uz drošākām vietām ne jau sliktas politikas vai labas gribas trūkuma dēļ, bet arī tāpēc, ka tā ir sociāla parādība, kas raksturīga periodam pēc šāda veida katastrofām. Tomēr mēs to risinām kā prioritāti.
Ļaujiet man noslēgt savu runu ar jautājumu par ilgtermiņa ilgtspējību. Tā ietver pārvaldības ilgtspējību, kā arī ekoloģisko ilgtspējību. Man bija tā apšaubāmā priekšrocība ar dažu nedēļu atstarpi lidot pāri Haiti un Čīlei. Haiti, protams, ir ekoloģiskā ziņā sagrauta sala, un tas izskaidro postījumu lielos apmērus. Čīlē gadu desmitiem valdība bija īstenojusi mežu atjaunošanas programmu, jo meži stabilizē augsni un tādējādi rada labāku un cilvēkiem labvēlīgāku vidi. Čīlei ir ilgtermiņa pieeja.
Šajā jautājumā es neesmu kompetenta, bet man kā bijušajai Pasaules Bankas darbiniecei ir jāatbild uz šo jautājumu. Es, protams, piekrītu jums, ka Pasaules Bankas ierosinājums par vairāku palīdzības sniedzēju trasta fonda koordināciju, kā arī par iestāžu projektu vadības pieeju, mums ir jāņem vērā un tam jāseko.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Kā parasti, ja man būtu tikai viena vēlēšanās savā politiskajā dzīvē, tā būtu, lai man tiktu dots vairāk laika Parlamentā atbildēm uz jautājumiem, kurus man uzdod. Es nespēšu atbildēt uz visiem man šodien uzdotajiem jautājumiem, bet es atbildēšu uz dažiem.
Komisijai Parlamenta atbalsts ir ļoti svarīgs, jo Komisija nav vienīgā, kas velta uzmanību Haiti. Šķiet, ka visa Eiropas sabiedrība vēlas, lai Eiropas Kopiena visas pūles velta Haiti atjaunošanai.
Viss bija kā mācību grāmatā - starptautiskajā līmenī tika veikts novērtējums, valdības izstrādāja plānus, tie tika apspriesti ar NVO, tos attiecīgi apstiprināja, un tagad mums ir pagaidu komisija, kas koordinē visu procesu. Mēs nekādā ziņā neveidojam paralēlas struktūras. Mēs strādājam, balstoties uz viena un tā paša labi sagatavota pamata.
Attiecībā uz ES saistībām jāsaka, ka mēs esam uzņēmušies politiskas saistības, un mēs tās pildīsim. Es uzskatu, ka tās pildīs arī citi dalībnieki. Mēs strādājam pie īpašuma tiesībām. Tās ir saistītas ar zināmu risku. Mums ir zemes kadastrs, bet tomēr pastāv risks.
Risks varētu būt saistīts ar politiskā procesa vadību. Atjaunošanas darbs var būt ilgtspējīgs, ja tas ir saistīts ar politisko procesu, kurš atbalsta Haiti ilgtermiņa attīstību un kuram cilvēki tic. Tas ir liels izaicinājums, un vienīgais, ko mēs varam darīt, ir atbalstīt Haiti iedzīvotājus un Haiti politiskās aprindas atjaunošanas darbā. Es uzskatu, ka to var sekmīgi paveikt.
Attiecībā uz šā procesa pārredzamību jāsaka, ka izveidotā starptautisko palīdzības sniedzēju struktūra ir skaidra, saskaņota un labi pārredzama. Visi ES procesi ir pilnīgi pārredzami un spēj sniegt pārliecību, ka nauda tiks tērēta tikai paredzētajam nolūkam un ka tā tiks pareizi un efektīvi tērēta.
Noslēgumā gribu teikt, ka mēs nedrīkstam pārāk zemu vērtēt cilvēkus, kas strādā uz vietas - ne dalībvalstis, ne Kopienu, nedz arī plašāko starptautisko sabiedrību. Es arī vēlos izteikt līdzjūtību to cilvēku ģimenēm, kas gājuši bojā, palīdzot Haiti atjaunošanas darbos. Tur atrodas daudz cilvēku, kas cenšas darīt visu, kas ir viņu spēkos. Viņi ir mūsu garants, ka process būs veiksmīgs, ja tas būs labi organizēts.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
(Sēdi pārtrauca plkst. 13.10 un atsāka plkst. 15.05)
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Franz Obermayr  
Ir pienācis laiks veikt palīdzības darbu Haiti starpposma pārskatīšanu. Galvenie jautājumi, kas mums sev jāuzdod, ir: Cik ātri un efektīvi palīdzība tika un tiek sniegta? Vai palīdzība veicina Haiti ilgtspējīgu attīstību? Kā palīdzības pasākumi tika koordinēti? Kā ES bija pārstāvēta ārpolitikas jomā? Es īpaši interesējos par abiem pēdējiem jautājumiem, tāpēc ka postošā zemestrīce bija pirmais pārbaudījums, kas bija jāiztur Augstajai pārstāvei baronesei Ashton. Augstās pārstāves amata mērķis ir stiprināt ES kā globālas dalībnieces nozīmi. Tomēr baronese Ashton neuzskatīja par vajadzīgu doties uz Haiti tūlīt pēc zemestrīces, lai sniegtu simbolisku atbalstu, un viņa arī nespēja nodrošināt Haiti sniegtās palīdzības efektīvu koordināciju. Dažas dalībvalstis uzsāka individuālas palīdzības kampaņas, bet citas darbojās kopīgi. Baronesei Ashton bija jānodrošina labāka koordinācija. Turklāt arī Haiti valdība nav bijusi pietiekamā mērā iesaistīta. Augstajai pārstāvei vismaz tagad vajadzētu saprast, kādi ir viņas pienākumi. Viņai vajadzētu iesniegt konstruktīvus priekšlikumus par to, kā strukturēt humāno un finansiālo palīdzību pēc lielām katastrofām. Dažos turpmākajos mēnešos ir jāveic lieli attīstības pasākumi, un tie attiecas arī uz baronesi Ashton.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Dāmas un kungi! Mēs šodien esam sapulcējušies šeit, lai apspriestu, kā koordinēt Eiropas palīdzību Haiti. Tikmēr starptautiskie komentētāji kritizē mūsu vāji koordinēto darbošanos. Kopš traģiskās zemestrīces ir pagājuši jau trīs mēneši, un šķiet, ka mēs vēl arvien nespējam izstrādāt kopēju nostāju attiecībā uz atbalstu Haiti. Janvārī mēs dzirdējām daudz runu par Eiropas Savienības nozīmi starptautiskajā arēnā, bet ir kauns, vērot, cik vāji un neizlēmīgi Eiropas Savienība ir darbojusies līdz šim. Tas, ka Eiropas Savienība piešķīra palīdzībai Haiti 1,2 miljardu eiro apmērā, ir slavējami. Pasaules valstu palīdzības sniedzēji ir paziņojuši, ka divu gadu laikā atjaunošanas darbiem Haiti viņi piešķirs USD 5,3 miljardus. Ilgākā laika periodā viņu palīdzība sasniegs USD 9,9 miljardu apmērus. Tās ir ļoti optimistiskas summas. Haiti kataklizma tomēr ir likusi man pārdomāt šīs valsts likteni, valsts, kura faktiski sabruka jau pirms ilga laika. Zemestrīce bija dabas katastrofa, bet pašreizējais nabadzības apjoms Haiti ir ekonomiskā, politiskā un sociālā sabrukuma sekas. Pēdējo gadu sabrukums un vardarbība Haiti ir sekas brutālajām attiecībām ar pārējo pasauli - ar dažām valstīm un starptautiskajām interesēm -, kuru pirmsākums meklējams pirms gadu simtiem. Starptautiskā sabiedrība ir pievīlusi Haiti. Tāpēc centīsimies to tagad atlīdzināt.
