Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är enminutsanförandena om frågor av politisk vikt.
Simon Busuttil
(MT) Jag vill tacka för era lyckönskningar till mitt land Malta, som tillsammans med Cypern anslöt sig till euroområdet för två veckor sedan och ökade antalet euroländer till 15. Detta innebär att majoriteten av EU:s medlemsstater nu använder samma valuta. Under festligheterna i Malta för två dagar sedan gratulerade rådets och kommissionens ordförande och parlamentets vice talman Mario Mauro Malta till de snabba framsteg som landet har gjort under de tre år som gått sedan det gick med i EU och till övergången till euro, som går smidigt och utan några problem. Trots att perioden med dubbel cirkulation sträcker sig till slutet av denna månad, kan jag meddela att euro används i nästan alla transaktioner. Invånarna på Malta och Gozo är stolta över att gå över till euro och har tagit ytterligare ett stort steg framåt i skapandet av en europeisk union.
Yannick Vaugrenard
(FR) Herr talman! I december meddelade EG-domstolen en efterlängtad dom som har mycket oroande konsekvenser för skyddet av utstationerade arbetstagare i Europa.
Den skickar negativa signaler till våra medborgare som oroar sig över riskerna med s.k. social dumpning. Vad säger EG-domstolen i det s.k. Laval-målet? Den säger att de svenska fackföreningarna gjorde fel i att försöka tvinga ett lettiskt företag att skriva under deras kollektivavtal, i synnerhet i fråga om minimilönen. Direktivet från 1996 fastställer dock att utsända arbetstagare måste följa vissa obligatoriska regler om minimiskydd i den medlemsstat som står som värd.
EG-domstolen beslutade att det svenska systemet med kollektivavtal inte gällde och att sådana regler endast kunde införas genom lagstiftning. Budskapet från EU är därmed tvetydigt: å ena sidan prioriterar kommissionen flexibilitet och trygghet och systemet med kollektivavtal som modell, å andra sidan motsätter sig EG-domstolen denna modell.
Parlamentet och rådet måste därför klargöra denna fråga. I annat fall vore det som att slänga ut Bolkesteindirektivet genom dörren bara för att låta det smyga in bakvägen, vilket vore fullständigt oacceptabelt.
Graham Watson
(EN) Herr talman! Jag vill diskutera något som rör en medlemsstat i synnerhet, men som jag tror kan få efterverkningar för Europa i stort. I år är det Europeiska året för interkulturell dialog. En institution som gör mycket för att främja interkulturell dialog är British Council. Därför är det mycket viktigt att uppmärksamma att Ryssland vill stänga British Councils kontor i St Petersburg och Jekaterinburg. British Council bedriver en fullständigt laglig verksamhet i Ryssland. Det fastställdes 1994 i en kulturell överenskommelse mellan London och Moskva. Jag uppmanar därför mina kolleger att ta upp frågan med Ryssland inom ramarna för vår interparlamentariska dialog och att ni, herr talman, tar alla tillfällen i akt att meddela de ryska myndigheterna att en kulturell fråga, som regleras av en helt normal överenskommelse två länder emellan, i det här fallet trampas på av ryska myndigheter i syfte att förhindra politisk debatt.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! Parlamentet har vid ett flertal tillfällen debatterat problemen med den demografiska minskning som hotar Europa, det vill säga, vi har diskuterat de sociala problem som blir följden. Samtidigt ligger momssatsen på barnartiklar i EU på standardnivå, det vill säga högsta möjliga nivå.
I Polen såldes barnartiklar såldes med mindre momssats innan vi gick med i EU. En av de rättsliga följderna av Polens inträde i EU innefattade tyvärr en höjning av momssatsen på barnartiklar, vilket gick tvärtemot Polens familjeorienterade politik.
Jag uppmanar kommissionen att överväga att ändra de relevanta bestämmelserna för att gynna alla medlemsstater i unionen och i synnerhet de fattigaste familjerna med barn. Det skulle hjälpa oss alla att tillämpa Lissabonstrategin.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Herr talman! I kommissionens arbetsprogram för 2008 anges att medborgaren är och ska vara kärnan i EU.
Utifrån den här idén anser jag att EU inte närmar sig Kosovofrågan på rätt sätt. Vi kan inte fortsätta debattera huruvida en viss internationell situation är lämplig för att erkänna Kosovos självständighet. En fråga måste få tillåtas stå över alla andra: vad vill folket i Kosovo? Folket är det viktigaste av allt. Nyckeln till en lösning av konflikterna finns i två faktorer: respekt för mänskliga rättigheter och ett erkännande av kosovanernas rättighet som folk att fritt bestämma sin framtid.
Jag anser att EU bör använda dessa ord som en referens för situationer som uppstår både innanför och utanför dess gränser.
Daniel Strož
(CS) Jag vill hålla ett anförande om en besvärlig fråga, nämligen den utbredda kampanjen mot rökning och rökare i EU, en kampanj som också bygger på rättsakter som har godkänts av parlamentet. Det råder ingen tvekan om att kampanjen har ett ädelt syfte, eftersom den gäller medborgarnas hälsa. Jag anser emellertid att den även riktar strålkastarna mot frågor som inte är hedervärda och som diskriminerar en stor del av samhället, som i praktiken har kriminaliserats på grund av sitt rökberoende. Det går hellre inte att bortse från de kraftiga förluster som har drabbat pubarna i de länder som har infört rökförbud på restauranger. Jag antar att den uppmärksamhet som har ägnats åt rökare rätteligen även bör ägnas åt tobaksindustrin. Det är ingen hemlighet att en del ingredienser, som t.ex. nitrosaminer, som är kvävesammansättningar som orsakar cancer och ökar nikotinupptaget, ingår som tillsatser i tobak sedan årtionden tillbaka. I de flesta fall skadas människor inte av nikotinet, utan av dessa tillsatser. Jag anser att även tobaksproduktionen och sammansättningen av tobaksprodukter bör regleras.
Jim Allister
(EN) Herr talman! I januari för tre år sedan blev Robert McCartney brutalt mördad av IRA-medlemmar i Belfast. Detta parlament uttalade sin avsky inför dådet när systrarna McCartney tog upp fallet och sökte rättvisa här.
Efter tre år har de fortfarande inte fått rättvisa. Varför? Framför allt eftersom partiet som är bäst skickat att hjälpa dem - Sinn Fein - fortfarande är mer intresserat av att skydda sina egna än att föra mördare inför rätta. Situation har blivit värre, eftersom pressen på Sinn Fein har minskat i och med deras inträde i regeringen, med resultatet att sådana som mitt förra parti Democratic Unionist Party (DUP) är beredda att släppa Sinn Fein bara för att hålla samman regeringen.
Tragiskt nog är rättvisa för Robert McCartney mindre viktigt än att upprätthålla koalitionen i parlamentet i Stormont. På samma sätt kommer det mer aktuella mordet på Paul Quinn, utan tvekan utfört av Sinn Feins militära gren, också att rentvås och sopas under mattan. Det är det som händer när man förhandlar med terrorismens krafter.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Herr talman! Under vår första sammanträdesperiod det nya året skulle jag vilja debattera den politiska kris som fortsätter i Libanon, och om vilken roll vårt parlament bör spela.
Förutom att denna vänliga nation står inför komplicerade ekonomiska och politiska problem, råder det ett institutionellt vakuum, eftersom det inte har varit möjligt för parlamentet att välja en president sedan den 23 november 2007, ett val som har skjutits upp tolv gånger. Parlamentet förblir stängt och det finns inga möjligheter till att diskutera problem och framtidsprojekt, eller att använda parlamentets hela konstitutionella befogenhet för att välja en president.
Jag känner till er mottaglighet och de budskap som ni har skickat för att uppnå detta mål, herr talman, men jag vill återigen understryka att vi måste uttrycka vår djupaste oro inför konsekvenserna som krisen får för Libanons lidande folk, och för freden och stabiliteten i regionen. Våra demokratiska rättigheter förpliktar oss att göra detta, liksom våra skyldigheter inom ramen för partnerskapet. Associeringsavtalet med Libanon borgar för en stabil politisk dialog mellan Europaparlamentet och det libanesiska parlamentet. Vi måste gripa tillfället och sända ut ett effektivt budskap.
Pierre Pribetich
(FR) Herr talman, mina damer och herrar! Slovenien, det enda landet i forna Jugoslavien som har gått med i EU, är nu ordförande för unionen. Vi önskar i samband med denna historiska händelse Slovenien lycka till med ordförandeskapet.
Likväl har det aldrig tidigare funnits ett så trängande behov att lösa den jugoslaviska krisen en gång för alla, oavsett om det gäller Kosovofrågan eller att skynda på de andra Balkanstaternas inträde i EU. Den enda lösningen för länder som var en del av forna Jugoslavien är en snabb anslutning till EU i enlighet med de fastställda kriterierna. Fred kräver en ambitiös vision och i synnerhet en vilja att röra sig bortom Balkans historia och se fram mot en europeisk framtid.
I dagsläget har Kosovofrågan inte lösts eftersom det internationella samfundet inte har lyckats fatta ett gemensamt beslut. EU har också blivit offer för detta dödläge, eller detta syndrom. Slovenien befinner sig mellan de länder som fruktar effekterna av självständighet och de som drömmer om att få sin självständighet erkänd så snart som möjligt av olika diplomatiska skäl. Landet måste säkerställa unionens sammanhållning genom att först och främst försöka uppnå en intern kompromiss, för att inte EU:s utrikespolitik, såsom den fastställs i Lissabonfördraget, ska trivialiseras eller rent av förlöjligas.
Vi vet emellertid att berget Triglav i Slovenien symboliserar beslutsamhet och förverkligande. Låt oss hoppas att det blir symbolen för 2008!
Romana Jordan Cizelj
(SL) Kroatien inrättade en ekologisk fiskezon i Adriatiska havet i oktober 2003. Slovenien och Italien protesterade. Detta ledde senare till att en överenskommelse mellan Slovenien, Italien, EU och Kroatien undertecknades. Enligt den överenskommelsen påverkar zonen inte medlemsstaterna. Trots det beslutade det kroatiska parlamentet enhälligt att den ekologiska fiskezonen skulle påverka också medlemsstaterna från den 1 januari i år.
De gjorde därmed livet svårt för folket som bor vid Adriatiska havet. Kroatiens enhälliga beslut innebar problem för t.ex. fiskare, eftersom det minskade deras fisketerritorium och hamnen i Koper förlorade sitt tillträde till internationella vatten. Parlamentets beslut att den ekologiska fiskezonen skulle påverka medlemsstaterna från den 1 januari i år går tvärtemot den internationella förpliktelse som Kroatien har accepterat, vilket ger skäl att tvivla på landets trovärdighet. Förpliktelser som antagits av ett land bör inte överträdas i moderna, demokratiska rättsstater. Det är raka motsatsen till EU:s politiska kultur.
Jag undrar därför om Kroatien verkligen önskar bli medlem i EU. Om så är fallet, måste landet omedelbart agera och följa överenskommelsen om den ekologiska fiskezonen, samt alla övriga överenskommelser som har nåtts fram till dags dato.
Gyula Hegyi
(HU) Sgietköz, som ligger i Österrike och Slovakien och den ungerska delen av Donau, är ett av Europas vackraste områden. Det har en stor biologisk mångfald med sina olika naturtyper, sin rika fauna och flora, sina våtmarksmiljöer och människornas traditionella livsstil.
Genomströmningshastigheten för den flod som rinner igenom och försörjer området har på grund av hydrologiska åtgärder tyvärr sjunkit till en farlig nivå de senaste decennierna. Det ligger inte bara i det berörda områdets intresse utan i hela Ungerns och EU:s intresse att denna unika naturtillgång inte går förlorad för kommande generationer.
Vi har redan bra lagar, t.ex. ramdirektivet för vatten (WFD), som i princip borde skydda området. Men för att de ska vara effektiva måste de hävdas på nationell nivå och unionsnivå. Det vore önskvärt för Slovakiens del, oavsett Nagy-Duna-frågan, att samarbeta med Ungern för att stabilisera vattentillgången i området.
Jag skulle gärna vilja gärna bjuda er på en tur i det romantiska landskapet till våren, men tyvärr kan vi inte klara det utan vatten och därför behöver vi all hjälp vi kan få.<BRK>
Thierry Cornillet
(FR) Herr talman! Jag skulle vilja fästa parlamentets uppmärksamhet på två franska journalisters öden, Pierre Creisson och Thomas Dandois, som just nu sitter fängslade i Niger. De anklagas för att ha undergrävt statens säkerhet, vilket i Niger kan leda till dödsdom.
Utan tvivel har de två journalisterna och deras chaufför, Al-Hassane, brutit mot nigeriansk lag genom att beträda förbjudet område. Jag menar dock att de gjorde detta av sant journalistiska skäl eftersom deras syfte var att rapportera om tuaregupproret, och de avsåg också att återvända till huvudstaden och intervjua Nigers myndigheter för att få en så heltäckande bild som möjligt.
Jag menar därför att det är av största vikt att vi vidtar åtgärder för att hjälpa dessa två journalister: för det första eftersom de riskerar att dömas till döden, ett straff som inte på något vis står i proportion till deras handlingar, och för det andra för att Niger betraktas som en vän till oss och ett land som vi hjälper en hel del. Landet förtjänar inte det rykte som denna inställning skulle kunna medföra.
Herr talman, jag tror att ni och övriga medlemmar skulle kunna vara till stor hjälp om ni deltar i detta krav på eftertanke och benådning från president Tandjas sida, så att de två journalisterna kan frisläppas. Även om de har brutit mot Nigers lag motiverar inte deras handlingar en så lång tid i fängelse. <BRK>
Talmannen
Vi kommer att övervaka händelseförloppet noggrant.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! Jag tar till orda i dag som medlem av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, och också som medborgare i ett land som har tvingats kämpa för oberoende och frihet vid många tillfällen.
Jag skulle vilja fästa parlamentets uppmärksamhet på bristen på respekt för de mänskliga rättigheterna och förnekandet av yttrandefriheten i folkrepubliken Kina, eftersom det påverkarna invånarna i Tibet. Det senaste exemplet på de styrandes politik gentemot Tibet är förtrycket av de munkar som uttryckte sin glädje över att kongressens guldmedalj tilldelades Dalai Lama. Dalai Lama har dessutom fått Nobelpriset och har kämpat för respekt för de mänskliga rättigheterna under flera årtionden.
Vi kan inte tillåta att Tibet eller något annat land under 2000-talet utplånas av en diktatur, en tyranni, eller av en sadistisk önskan att utöva politisk makt. Parlamentet måste sätta stopp för detta. Det måste sätta stopp för attackerna mot en kultur som anses vara en av de mest fredliga på jorden. Som fria människor med en övertygelse om EU:s grundläggande värden bör vi göra allt i vår makt för att människorna i Tibet också ska förstå den verkliga innebörden av ordet frihet. <BRK>
Milan Horáček
(DE) Herr talman! Vi är mycket bestörta över den ryska regeringens stängning av British Councils regionalkontor. Regionalkontoren har offrats som ett resultat av de allt sämre relationerna mellan Ryssland och Storbritannien. Är detta slag av provokation det enda som civilsamhället i Ryssland har att vänta sig?
Mordet på Alexander Litvinenko har ännu inte lösts, och Ryssland vägrar att samarbeta i frågan. Den huvudmisstänkte, Andrei Lugovoi, har varit medlem av duman sedan slutet av 2007. Omständigheterna kring Anna Politkovskayas död har ännu inte heller klarlagts. Kvävs kritiken under en mantel av hemlighetsmakeri, eller är den helt enkelt utplånad?
EU måste uppmana Ryssland att respektera de mänskliga rättigheterna och rättsstaten. Vi kan statuera exempel genom att namnge vår presstjänst efter Anna Politkovskaya.
Pedro Guerreiro
(PT) Herr talman! Efter den tredje förhandlingsomgången mellan Polisario, den enda rättmätiga representanten för sahrawifolket, och kungadömet Marocko, vilken ägde rum under FN-bevakning den 8 och 9 januari, måste jag betona nödvändigheten och vikten av att kräva full respekt för sahrawifolkets omistliga rätt till självbestämmande. Det är den enda rättvisa och varaktiga lösningen på konflikten, och är också i enlighet med internationell lag och FN:s resolutioner. De marockanska myndigheterna måste uppmanas att upphöra med sina förhalningsmanövrer, som är avsedda att försena och om möjligt bojkotta den aktuella förhandlingsprocessen. De marockanska myndigheterna måste också uppmanas att upphöra med förtrycket och koloniseringen av de ockuperade territorierna i Västsahara.
Avril Doyle
(EN) Herr talman! Den 27 december 2007 blev Hu Jia, aidsaktivist, människorättsaktivist och nominerad till Sacharovpriset 2007 av just detta parlament, arresterad i Beijing av kinesiska myndigheter och anklagades för samhällsomstörtande verksamhet.
Jag beundrar den utveckling som har skett i Kina de senaste årtiondena, men att Hu Jia arresteras av kinesiska myndigheter skickar helt fel sorts signaler som vi har mycket svårt att förstå. Tänker kineserna ignorera sitt löfte till det internationella samfundet om att förbättra upprätthållandet av de mänskliga rättigheterna i Kina inför olympiaden i Beijing?
Vi som parlament måste reagera mycket bestämt för att skydda den här mannen som nu sitter fängslad, förmodligen eftersom han samarbetade med Europaparlamentet när han vittnade inför underutskottet för mänskliga rättigheter i november 2007. Vi måste också stödja de aktivister i Kina som arbetar för att få honom frisläppt.
Eftersom enbart diplomati i kinesisk kultur bara skulle ses som eftergivenhet , anser jag att vi behöver en kraftfull resolution från parlamentet - förhoppningsvis redan nu i veckan - för att skydda Hu Jia. Jag uppmanar er, herr talman, att ta upp fallet Hu Jia med de kinesiska myndigheterna: det är av yttersta vikt att de får höra parlamentets åsikter.
Proinsias De Rossa
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp en till synes ganska trivial fråga: genomförandet av ramdirektivet för vatten från år 2000 i Irland. Den tråkiga verkligheten i Irland är att detta direktiv genomförs genom att den irländska regeringen avgiftsbelägger skolor för att de använder vatten. Eftersom de flesta skolor på Irland till största delen finansieras genom frivilliga medel betyder detta att föräldrar måste samla in pengar för att betala för vattnet.
Det vore illa nog, men den irländska regeringen har beslutat att lägga skulden för det här beslutet på EU, även om det naturligtvis bara är den irländska regeringens som kan svara för hur de genomför direktivet. Den här frågan är extra känslig eftersom vi ska ha en folkomröstning på Irland för att fatta ett politiskt beslut, och en feg politisk taktik som går ut på att lägga skulden för regeringens beslut på EU riskerar att skapa en negativ attityd mot EU bland Irlands föräldrar.
Detta är i min mening en allvarlig fråga och jag vill uppmana parlamentets talman och kommissionens vice ordförande, som är här idag, att göra ett officiellt uttalande samt att klargöra för den irländska regeringen att de kan välja att avgiftsbelägga skolorna för vatten eller att inte göra det, och att de inte ska riskera sin framtid i EU med feg politisk taktik.
Gay Mitchell
(EN) Herr talman! I några av våra medlemsstater är det möjligt för folk att promenera in från gatan och lära sig hantera pistoler, till och med Magnumpistoler, utan att behöva legitimera sig eller inneha licens. Jag tar upp den här frågan eftersom bevis tyder på att organiserade kriminella grupper i Irland åker till olika delar av EU för att få sådan träning och sedan kommer tillbaka till Irland och mördar folk i bråk mellan rivaliserande gäng. Ofta mördas även oskyldiga åskådare.
Jag tar upp frågan eftersom parlamentet godkände ett nytt direktiv i november, och det direktivet är nu hos rådet. Jag uppmanar rådet att godkänna detta direktiv så att det går igenom vid första behandlingen.
Sedan vill jag be kommissionen att inte vänta tills detta överförs till de nationella lagarna i de 27 medlemsstaterna, något som kan ta upp till två år, utan att börja genomföra några av bestämmelserna, varav en är att upprätta en kontaktgrupp mellan de 27 medlemsstaterna och kommissionen som kan påbörja arbetet med att motverka bruket av illegala vapen. Jag anser att detta måste göras omgående.
Siiri Oviir
(ET) Herr talman, mina damer och herrar!
Vi har hållit nu under en tid hållit Georgien under uppsikt. Presidentvalen är över och resultatet står äntligen klart.
Det sägs att revolutionen slukar sina egna barn. President Saakashvili blev troligen överväldigad av rädsla. När ett land utövar fysisk makt är det inte ett tecken på landets styrka utan på dess svaghet.
Rent objektivt kan vi notera att när demonstrationerna slagits ner försökte man åtminstone att hålla demokratiska val i Georgien. Men demokratin är inte ett ting. Den är ett sätt att tänka, och den kan inte en dag bara förflyttas eller föras över från ett land till ett annat.
Det har växt fram en stor opposition i Georgien. I den demokratiska processens namn måste vi hjälpa regeringskretsarna att förstå demokratins grundläggande natur.
Georgien måste finna styrkan inom landet för att kunna avvärja krisen. Parlamentsval är på gång. Landet behöver demokratiska reformer för att gå vidare, och människorna förväntar sig inget mindre.
Det vore fel av oss inom EU att satsa på en enda person. Vad vi bör göra är att stödja institutioner, erbjuda experthjälp, och ärligt och öppet peka på allt som inte är förenligt med demokrati.
Slutligen vill jag säga att det som händer i Georgien kanske också är lösningen för Armenien. Parlamentsval är på gång även där.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Herr talman! Europeiska kommissionen har för perioden 2008-2012 tilldelat Polen utsläppsrätter motsvarande endast 208 miljoner ton koldioxid. Det är nästan 30 procent mindre än vad den polska regeringens ansökt om. Polen har överklagat beslutet hos EG-domstolen, men olyckligtvis är det oklart när domstolen kommer att meddela utslag i frågan. Polens ekonomi måste därför anpassas till den låga gränsen.
Cementfabriker, stålverk och andra företag måste minska sin produktion. Och viktigast av allt, elektriciteten kommer att bli avsevärt mycket dyrare. Man har uppskattat att priserna kommer att stiga cirka 10 procent i år och 20 procent över en fyraårsperiod på grund av att utsläppsgränserna också har påverkat elproducenterna i hög grad.
Att på detta sätt införa utsläppsgränsvärden och fördela bördan orättvist, kommer inte bara att minska utvecklingstakten i medlemsstater som Polen utan också att avsevärt öka levnadskostnaderna för invånarna. Jag vill lägga in en stark protest mot detta.
Hélène Flautre
(FR) Herr talman! Fredagen den 11 januari förvägrades jag tillträde till Lille-Lesquin-förläggningen för utländska flyktingar. Mitt besök var en del av den europeiska aktionsveckan mot kvarhållande av utlänningar i Europa. I juli 2003 tvingades de franska myndigheterna, efter krav från den dåvarande talmannen för parlamentet och vice talmannen Gérard Onesta, att fastslå att de regler som gäller för besökande franska parlamentsmedlemmar och senatorer också gäller för medlemmar av Europaparlamentet.
Jag vill därför be er, herr talman, att återigen tala med de franska myndigheterna och se till att de åtaganden man gjorde då respekteras fullt ut, och i synnerhet att medlemmar av Europaparlamentet behandlas på samma sätt som medlemmar av Frankrikes parlament. Detta är av än större vikt eftersom medlemmarna i Europaparlamentet just nu behandlar ett förslag till direktiv om återsändning av medborgare från tredje land, som kan få mycket allvarliga konsekvenser för kvarhållandet av utlänningar.
Jag vill tillägga att oanmälda besök på flyktingcentra syftar till att förhindra dålig behandling, något som oftast får försiggå ostraffat i Frankrike vilket visats i den senaste rapporten från kommittén för förhindrande av tortyr. <BRK>
Maria Petre
(RO) Jag tar till orda i dag för att fästa er uppmärksamhet på situationen för Rumäniens bönder ett år efter Rumäniens anslutning.
I Rumänien är jordbruket fortfarande ineffektivt eller inte tillräckligt effektivt, trots att det är en livsviktig sysselsättning för majoriteten av befolkningen. Bönderna utgör en stor del av arbetande befolkningen, men bland dem är också en stor del äldre. Med tanke på detta välkomnar jag kommissionens beslut att inte aktivera skyddsklausulen inom detta område, men det är ändå inte tillräckligt.
Under 2008 kommer EU-stödet att uppgå till 25 procent av det europeiska genomsnittet. Rumänien kommer inte att nå upp till detta genomsnitt förrän om nio år.
Under de senaste åren har Rumänien snabbt införlivat EU:s regelverk inom områdena kvalitet, hälsa och växtskydd.
Anpassningskostnaderna kan bli ett stort problem för de rumänska bönderna och hindra dem från att dra nytta av den gemensamma jordbrukspolitiken. Rumänien är efter Polen den näst största jordbruksproducenten i Centraleuropa, och det är bara genom kapitalisering av EU-medel som denna möjlighet kan utnyttjas och användas på ett bra sätt.
Vladimír Maňka
(SK) Vid decembermötet fick Europaparlamentet felaktig information om att radiosändningar för minoriteter i Slovakien skulle stoppas och att public service stänger ner Rádio Patria som sänder på minoritetsspråken.
Slovakiens radio- och TV-tjänst avser inte att införa några restriktioner för Rádio Patria. Tvärtom, sedan januari 2007 har Rádio Patria för första gången i sin historia ett oberoende sändningsområde som täcker 100 procent av Slovakien. Man sänder dagligen under 8-10 timmar högkvalitativa program innehållande nyheter, journalistik och kultur. Det är mer än någonsin tidigare. Ingen annan public service i Europa har ett motsvarande utbud av sändningar för nationella minoriteter.
Det är sorgligt när en medlem av Europaparlamentet tror att man i en demokrati kan säga vad som helst utan att ha kontrollerat om det är korrekt. Sådana angrepp resulterar i spänningar och skadar landets goda namn.
Jelko Kacin
(SL) Slovenien har tagit över ordförandeskapet i EU, och landets premiärminister, som också är ordförande i Europeiska unionens råd, har redan gjort två utredningar om det ytterst dramatiska läget i Bosnien och Herzegovina, vilka skiljer sig från tidigare utredningar om situationen i landet. Han sa att situationen var så dramatisk att det var värre än i Kosovo.
Detta orsakade mycket upprörda reaktioner i Bosnien och Hercegovina, hos federationens inrättningar och hos Republika Srpska, liksom hos befolkningen överlag. Inte ens den höge representanten, herr Lajčák själv, har hittills gjort en så dyster bedömning.
Jag tycker därför att utredningen är orealistisk, felaktig och oprofessionell, och att den inte motiverar institutioner och medborgare i landet att försöka närma sig EU. Jag tycker att vi nu, med problem av så känslig natur som i Bosnien och Hercegovina, behöver större samstämmighet mellan EU:s institutioner.
Marek Aleksander Czarnecki
(PL) I september 2006 vädjade Europaparlamentet om ett slut på handeln med sälprodukter. Ett rekordstort antal medlemsstater stödde förklaringen. Trots det starka stödet och parlamentets efterföljande antagande av den så kallade handlingsplanen för djurskydd och djurs välbefinnande, med krav på totalförbud mot handel med sälprodukter inom EU:s territorium, har tyvärr inget positivt resultat uppnåtts. Förbudet har visat sig vara ineffektivt och har inte satt stopp för handeln med sälskinn inom unionen, som fortfarande är en av de största marknaderna för denna typ av skinn.
Unga sälar som bara är några dagar äldre än förbudets åldersgräns jagas för kommersiella syften och säljs legalt. Jaktmetoderna uppfyller inte ens de mest elementära principer. Djuren flås levande och deras kroppar kastas sedan i vattnet. Denna slakt kommer att pågå som länge Europeiska kommissionen inte inför totalförbud mot all handel med sälprodukter.
Jim Higgins
(EN) Herr talman! Vi har två miljoner narkotikamissbrukare i EU. Vi står inför en narkotikaepidemi som vi måste gå till frontalangrepp mot.
På Irland för femton år sedan var narkotikamissbruk något som bara fanns i Dublin. Nu finns det i alla städer, samhällen och byar: heroin, cannabis och kokain. Människor dör av drogmissbruk varje dag, i Irland och i resten av EU.
Jag välkomnar EU:s åttaåriga narkotikastrategi. Men vi måste vara ärliga och ställa oss frågan: fungerar den? Vi måste angripa narkotikaproblemet på alla fronter. Först av allt måste vi strypa tillförseln. Sedan måste vi försöka övertyga missbrukare att sluta använda narkotika och övertyga människor att aldrig börja använda narkotika, med hjälp av uppseendeväckande reklamkampanjer som helt enkelt skrämmer folk. Sist men inte minst behöver vi mer och bättre internationellt samarbete.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) 2008 är det europeiska året för interkulturell dialog. Det är ett tillfälle för alla de 27 medlemsstaterna att visa upp sin kultur, historia, sitt språk och sina traditioner.
Unionens motto är ”Förenade i mångfald”, och 2008 bör verkligen kunna bidra till att stärka sammanhållningen inom unionen, med den interkulturella dialogen som utgångspunkt.
Under århundraden har Rumänien stått under olika inflytanden - bysantinskt, ryskt, österrikiskt-ungerskt och turkiskt. 86 procent av Rumäniens befolkning är östortodox, och Rumänien är det enda land med romanskt språk där östortodox kristendom dominerar.
Jag vill betona att de 18 kyrkosamfunden är officiellt erkända i Rumänien. Den interkulturella dialogen bör dock även innefatta en mellankyrklig dialog.
Jag skulle vilja be de 34 delegationerna i Europaparlamentet att öka spridningen av de europeiska värderingarna till andra världsdelar under det europeiska året för interkulturell dialog, och främja kunskapen om andra kulturer och traditioner.
Jag hoppas att 2008 års interkulturella dialog kommer att effektivt kunna bidra till att utveckla freden, ett av EU:s grundläggande värden.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Herr talman! Den fråga jag vill ta upp står i direkt samband med vad Silvia-Adriana Ţicău just har talat om: det europeiska året för interkulturell dialog 2008. Jag instämmer och respekterar det faktum att talmanskonferensen har fattat vissa beslut, men jag noterar med viss besvikelse att de religiösa företrädare som ska tala här, med undantag av påven, alla kommer från länder utanför Europa.
Har vi inte tillräckligt med religiösa ledare här i Europa som vi kan bjuda in att tala till parlamentet? Jag tror att det skulle vara klokt, och ni har faktiskt just berört detta i samband med Rumänien som är ett stort ortodoxt land, att inte bara bjuda in påven och de protestantiska kyrkoledarna att tala till parlamentet - det finns ju också en interkulturell dialog mellan de kristna - utan att även bjuda in ortodoxa företrädare. Jag vill därför be er överväga att utsträcka inbjudan till årets interkulturella dialog att även omfatta den ekumeniska patriarken Bartolomeus. <BRK>
Teresa Riera Madurell
(ES) Herr talman! Två nya länder har i år anslutit sig till euroområdet och antagit vår valuta. Detta sätter återigen ett krav i förgrunden som redan borde ha realiserats i en avancerad, modern och framåtskridande union: jämställdhet mellan könen på nya mynt.
Detta har varit ett genomgående tema i historien: kvinnor har nästan aldrig avbildats på nya mynt. Kvinnliga gestalter, deras bidrag och deras arbete har aldrig fått något symboliskt erkännande, och det gäller inte bara i det här hänseendet. Jämställdhet mellan könen är ett av de värden som EU bygger på, och i det sammanhanget borde jämställdheten utsträckas till att gälla inom alla områden.
Det är viktigt att vi uppskattar och stöttar kvinnornas insatser som sker inom så många områden - vetenskap, kultur, utbildning, politik - kvinnor vars arbeten, liv och namn borde bli erkända, studerade och ihågkomna. I vissa länder, t.ex. i mitt hemland Spanien, har parlamentet antagit ett förslag med detta syfte.
Europaparlamentet och kommissionen bör ta nödvändiga initiativ och rekommendera alla medlemsstater att vidta lämpliga åtgärder för att se till att man när man ger ut nya euromynt fäster lika stor vikt vid referenser och bilder av både män och kvinnor.
Mairead McGuinness
(EN) Herr talman! En av mina kolleger har antytt att en trivial fråga har tagits upp i kammaren, och det är genomförandet av ramdirektivet om vatten på Irland. Jag anser att den är allt annat än trivial. Om den är trivial måste den debatteras mer, eftersom den irländska regeringen har hamnat i blåsväder genom att beskylla EU för att tvinga den att ta ut avgifter för vattnet, när det verkliga problemet är att den ger för lite pengar till skolorna och hur dåligt den kommunicerar och genomför denna viktiga lagstiftning.
Det som står på spel är irländarnas syn på EU, eftersom vi hela tiden beskyller EU för våra problem, även om regeringen medverkar i beslutsprocessen. När vi nu står inför en folkomröstning om reformfördraget är det inte bara föräldrar som sneglar på EU i tron att det är EU som är problemet. Jordbrukare och andra intressegrupper är heller inte nöjda med EU för tillfället.
Därför måste den irländska regeringen förklara fullt ut på vilket sätt den genomför detta direktiv. Den måste finansiera skolorna på rätt sätt och den måste svara på frågan om och när den kommer att påföra det irländska folket en inhemsk avgift. Det är det vi behöver veta just nu.
Talmannen
Punkten är härmed avslutad.
