En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om en agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen.
László Andor
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! I dag finns det 23 miljoner arbetslösa inom hela EU, vilket motsvarar en arbetslöshetsnivå på cirka 10 procent.
Den här situationen uppstod som en konsekvens av den finansiella och ekonomiska krisen, och vi måste hantera de dramatiska konsekvenserna. Denna situation avskräckte dock inte EU-kommissionen från att presentera ambitiösa mål i Europa 2020-strategin, och EU har ställt upp ambitiösa mål som ska uppfyllas inom en inte alltför avlägsen framtid.
Vi har ett överordnat mål för sysselsättningen på 75 procent för män och kvinnor till 2020, och i dag antog kommissionen ännu ett flaggskeppsinitiativ inom ramen för Europa 2020-strategin: ”en agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” som beskriver hur vi har för avsikt att göra framsteg mot full sysselsättning.
Det är ett komplement till flaggskeppsinitiativet ”Unga på väg”, som antogs i september. Båda bör bidra till att uppfylla våra mål för 2020 om sysselsättning och utbildning. Ja, krisen har lett till att miljontals arbetstillfällen har försvunnit. Ja, vi möts av en hårdnande internationell konkurrens, men det är ingen ursäkt för att inte agera.
Det är tvärtom en uppmaning att agera och utforma vår framtid. Det är upp till oss att skapa fler och bättre arbetstillfällen. Sysselsättningspolitiken är till stor del ett ansvar för medlemsstaterna, men som beslutsfattare inom EU måste vi i kommissionen tillsammans med parlamentet och arbetsmarknadens parter dra vårt strå till stacken. Vi måste göra det möjligt för alla som kan arbeta att faktiskt göra det. Vi måste låta arbetskraften generera nya idéer och starta nya företag. Vi måste se till att den yngre generationen kan dra nytta av den sociala modell vi har utvecklat. Vi behöver arbetstillfällen med bättre kvalitet och bättre arbetsvillkor för alla anställda. En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen omfattar förslag till åtgärder inom fyra områden: reformer på arbetsmarknaden, kompetens, arbetstillfällen med bättre kvalitet och bättre arbetsvillkor och att skapa nya arbetstillfällen.
I agendan föreslås 13 specifika åtgärder på EU-nivå som ska genomföras i partnerskap med regeringar, arbetsmarknadens parter och civilsamhället.
Först måste vi se till att våra arbetsmarknader fungerar bättre genom att genomföra reformer som ger den flexibilitet och trygghet som krävs. En av lärdomarna från de senaste två åren är att ”flexicurity”-åtgärder har bidragit till att man kunnat rida ut krisen.
Vi har nu för avsikt att diskutera alla komponenter av ”flexicurity” och hur de kan förbättras genom att bygga vidare på EU:s gemensamma principer om ”flexicurity” med medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter.
Agendan lyfter fram flexibla, men tillförlitliga, avtalsbestämmelser, livslångt lärande, aktiva arbetsmarknadsåtgärder och moderna sociala trygghetssystem.
Arbetsmarknaderna inom EU är mycket segmenterade, där anställda med trygga tillsvidareavtal ofta verkar bredvid och utför samma arbete på samma arbetsplats som anställda som har tillfälliga avtal med låg social trygghet och dåliga utsikter att få fast anställning.
För att förbättra situationen och minska befintliga skillnader kan man diskutera möjligheten att i större omfattning använda tillsvidareavtal, vilket finns med i den agenda som antogs i dag. Avtalen ska ha en tillräckligt lång provanställningstid som gradvis ger de anställda ett ökat anställningsskydd och bättre möjligheter till fortbildning och livslångt lärande samt rätt till yrkesvägledning.
På sikt skulle detta göra det möjligt för de anställda att få fullständiga rättigheter, medan företagen skulle få tillräcklig, men minskande flexibilitet under provanställningstiden. Det skulle också ta bort de hinder som ofta förhindrar arbetsgivaren från att nyanställa på lång sikt.
För det andra måste vi utrusta människor med rätt kompetens för de arbeten som finns på marknaden i dag och i morgon. Vi vet att vissa arbetsgivare redan i dag har problem med att tillsätta lediga tjänster, eftersom de inte kan hitta personer med rätt kompetens.
Detta visar inte bara att vi behöver ökad kompetens och rätt kompetens, utan också att den tillgängliga kompetensen på arbetsmarknaderna inom EU är dåligt anpassad till behoven.
Inom överskådlig framtid kan det bli en ännu allvarligare arbetskraftsbrist än i dag - IKT-personal, läkare, sjuksköterskor, forskare och personer med miljökompetens som gör att vi kan övergå till en grönare ekonomi.
”Ny kompetens och nya arbetstillfällen” kommer med förslag på praktiska verktyg i det här avseendet. Vi kommer att införa ökad öppenhet om kompetensbehoven och främja en bättre matchning genom kompetenskartan för EU för att göra det enklare för människor att se vilka kompetenser som behövs mest i dag och i morgon. Kommissionsledamot Androulla Vassiliou kan berätta mer om detta. Det är uppenbart att vi måste ha ett nära samarbete med alla relevanta intressenter för att överbrygga klyftan mellan utbildningsvärlden och arbetslivet.
För det tredje har vi för avsikt att förbättra arbetstillfällenas kvalitet och säkra bättre arbetsvillkor. EU har en mycket ambitiös lagstiftning på det här området, som nu måste ses över. Erfarenheter av införlivandet visar oss när och var det finns utrymme för förbättringar. Vi måste se till att lagstiftningen fungerar bättre, att den följer nya sätt att arbeta och ny teknik och att den är enklare att förstå och tillämpa för människor och företag.
I praktiken har vi för avsikt att genomföra en översyn av arbetstidsdirektivet och lägga fram ett lagstiftningsförslag som har som mål att förbättra införlivandet av direktivet om utstationering av arbetstagare, och vi kommer även att lägga fram förslag inom området arbetsmiljö och hälsa.
Förutom att granska EU-lagstiftningen innehåller agendan om ny kompetens och nya arbetstillfällen förslag till en integrerad metod som inkluderar så kallade mjuka instrument, t.ex. uppförandekoder och rekommendationer för att införliva riktlinjerna, referensnivåer och utbyte av bästa praxis.
Jag ser fram emot att diskutera de här frågorna med er, och jag är övertygad om att vi tillsammans med Europaparlamentet, medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter kan få dem att fungera bättre.
Sist, men absolut inte minst, måste vi skapa fler arbetstillfällen. Nya arbetstillfällen behövs för att skapa tillväxt, men det finns alltför många hinder i vägen. Vi föreslår att man förbättrar betingelserna för att skapa nya arbetstillfällen, framför allt inom snabbrörliga och FoU-intensiva sektorer, genom att minska den administrativa belastningen och skatterna på arbete och genom att hjälpa entreprenörer.
Vi föreslår också stimulansåtgärder för företagande och stöd till personer som håller på att starta ett företag eller som nyligen gjort det.
I det här avseendet kan man inte tillräckligt ofta betona vikten av det nya europeiska instrumentet för mikrolån som ett verktyg för att hjälpa människor att starta egna företag. Inom EU finns många begåvningar. Låt oss se till att idéer och innovationer leder till att riktiga arbetstillfällen skapas.
I dag har kommissionen presenterat sina prioriteringar om hur man ska göra framsteg mot full sysselsättning. En dagordning för ny kompetens och nya arbetstillfällen kan göra verklig skillnad om vi alla arbetar tillsammans. Jag uppmanar er alla att göra vad ni kan för att gå vidare med vårt arbete för att nå full sysselsättning inom EU.
Androulla Vassiliou
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman! Jag är särskilt glad över att tillsammans med kommissionsledamot László Andor kunna presentera det nya flaggskeppsinitiativet ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen”. Bättre utbildning och fortbildning är grunden för att ge människor den kompetens de behöver för att hitta arbete, behålla arbetet och förbereda sig för framtidens arbeten.
Därför måste vi investera i människor och i deras förmåga att skapa innovationer, nya företag och nya arbetstillfällen. Utan betydande och kontinuerliga investeringar i hög kompetens och utbildning kommer våra ekonomier att få det svårt att snabbt ta sig ur krisen. Kompetens är grunden för Europa 2020 för en smart, hållbar och inkluderande tillväxt. Därför har de två flaggskeppsinitiativen ”Unga på väg” och ”En agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen” både viktiga utbildnings- och fortbildningsdimensioner och sysselsättningsdimensioner.
I dag vill vi genom det här projektet resonera kring hur utbildning kan bidra till att uppnå en sysselsättningsnivå på 75 procent till 2020. Tjänster som innehas av personer med hög kompetens förväntas öka med 16 miljoner från i dag och fram till 2020, medan tjänster som innehas av lågutbildade arbetare kommer att minska med cirka 12 miljoner under samma period. Det finns mer än 80 miljoner vuxna inom EU som hålls tillbaka för att de har allvarliga brister i sin grundläggande kompetens. Därför behövs omedelbara åtgärder, framför allt på utbildningssidan.
För det första måste vi vara medvetna om att livslångt lärande är en av huvudpelarna för flexibla trygghetsstrategier för att se till att våra arbetsmarknader fungerar bättre, som kommissionsledamot László Andor påpekade. Vi instämmer alla i denna diagnos. Kompetens kan säkra och förbättra rörligheten på arbetsmarknaden, men livslångt lärande är ännu inte en realitet inom EU. Kompetenshöjning ska inte vara en lyx för dem som redan har hög kompetens. Det är en nödvändighet för alla. Personer med låg kompetens har mycket små möjligheter att delta i kontinuerlig fortbildning i alla medlemsstater. Detta bör förändras genom gemensamma insatser från alla partner, regeringar, arbetsgivare och medborgare.
För det andra måste vi se till att människor har rätt kompetens för arbetsmarknaden. EU måste inte bara höja kompetensen hos de personer som redan befinner sig på arbetsmarknaden, utan också se till att människor redan från början får rätt kombination av olika kompetenser för att anpassa sig till och utvecklas i ett snabbt föränderligt samhälle. Vi måste framför allt skapa bättre prognoser för vilken kompetens som behövs på arbetsmarknaden. Med det målet i åtanke kommer vi att presentera en kompetenskarta för EU, som inte bara visar vilken kompetens arbetsgivarna letar efter i dag, utan som också ger en prognos över vilken kompetens som kommer att behövas i framtiden. För att kunna förbereda ungdomar för att ta sig in på arbetsmarknaden och för att anpassa sig till och arbeta på tjänster som kanske inte finns i dag måste vi fokusera på att utbildningssystemen erbjuder rätt kombination av olika kompetenser. Särskild tyngd bör läggas på grundläggande kompetens inom läsning, matematik och naturvetenskap.
Det är mycket viktigt att framför allt motverka låg utbildningsnivå och att elever lämnar skolan i förtid. Därför beslutade jag att lansera en högnivågrupp om läs- och skrivfärdigheter i januari. För att vi ska kunna utveckla ett kunskapsbaserat samhälle måste dessutom våra barn bli bättre på naturvetenskap, matematik och teknik. Vi måste också fokusera våra insatser på att förvärva en övergripande kompetens, som krävs för att vara anställningsbar: exempelvis språkkunskaper, digital kompetens eller entreprenörskap och kompetens att ta initiativ. Jag menar att det är lika viktigt att vi agerar för att sörja för att vi utvecklar den kompetens som krävs för framtidens jobb, inom förnybar energi, grönt byggande, smarta transporter och e-hälsa, för att nämna några exempel.
Avslutningsvis uppger vissa arbetsgivare att de har rekryteringsproblem, trots att kris råder och arbetslösheten är hög. Agendan uppmanar därför till en bättre matchning mellan människors kompetens och arbetstillfällena och till att utnyttja EU:s potential. Mot bakgrund av detta vill jag föreslå ett Europeiskt färdighetspass, som gör att medborgarna kan dokumentera sin kompetens på ett tydligt och jämförbart sätt. Detta är en vidareutveckling av det populära Europass-CV. Min sista poäng är att varken utbildning eller sysselsättning på egen hand kan skapa rätt kombination av olika kompetenser.
Vi måste söka nya former av samarbete och partnerskap med utbildnings- och fortbildningsleverantörer, företag och andra intressenter, inklusive fackföreningar och offentliga arbetsförmedlingar.
Herr talman, parlamentsledamöter! Genom Europa 2020 ställer vi upp mål och anger ambitioner. Nu är det dags att göra framsteg i riktning mot våra ambitioner och att fastställa vår reformstrategi. Agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen beskriver hur EU kan bidra till att uppnå dessa mål. Vägen ut ur krisen är att utveckla en konkurrenskraftig, kunskapsbaserad ekonomi inom EU som ger fler och bättre arbetstillfällen.
Csaba Őry
Herr talman, kommissionsledamöter! Parlamentets tradition är att vi tenderar att närma oss förslag på ett intresserat, men kritiskt sätt. I dag måste jag dock säga att jag helhjärtat välkomnar och stöder den fråga som just beskrivits. Jag är särskilt nöjd med den definition som kommissionsledamot László Andor använder med anledning av att full sysselsättning är målet: att alla som kan och vill ska ges medel och möjlighet att arbeta.
Jag stöder också de fyra huvudprioriteringarna: reformer på arbetsmarknaden, bättre arbetstillfällen, effektivare åtgärder för att skapa nya arbetstillfällen och bättre arbetsvillkor. Vi inser dock att det inte kommer att bli lätt att uppnå dem. Vi instämmer i det som sagts om ”flexicurity”, även om jag måste säga att det verkligen är hög tid att vi talar om detaljerna. Vi använder ofta termen och tolkar dess innebörd på många olika sätt.
I harmoni med de grundläggande principerna om bättre lagstiftning anser vi att det är nödvändigt att reagera på förändrade arbetsvillkor. Därmed är det motiverat att göra en översyn av arbetstidsdirektivet, även om jag vill påpeka att vi inte anser att det krävs ett nytt direktiv vad gäller utstationering av arbetstagare. Vi är dock redo att diskutera införlivandet och de erfarenheter som dras under införlivandet och om så krävs göra ändringar. Jag vill dock rikta uppmärksamhet på regleringen av atypiska anställningsformer. Detta innebär helt nya relationer mellan arbetstagare och arbetsgivare både vad gäller social trygghet och andra villkor, och det finns självfallet fortfarande många brister på det här området.
Rörligheten måste öka, och mer uppmärksamhet måste ägnas åt offentliga arbetsförmedlingar. Slutligen inser jag att talartiden håller på att ta slut. Jag instämmer helt i att låg kompetens i viss mening kostar mer än krisen. Därför måste vi se till att vi, till gagn för alla, fortsätter att tänka i termer av lämplig och flexibel fortbildning och vara medvetna om möjligheter till formell och informell fortbildning.
Sylvana Rapti
Herr talman! Jag lyssnade med stort nöje på de två kommissionsledamöternas uttalanden. Under kristider - framför allt akuta kriser - behöver vi en vision. Dessa två uttalanden ger oss en vision. De är ambitiösa. De ställde upp fyra mål som jag tror att alla EU-medborgare vill stödja.
Men - oavsett hur bra det kan verka finns det alltid ett ”men” - vill jag först och främst lyfta fram frågan om trygghet. Flexibilitet och trygghet måste kombineras, och vår uppfattning är att tryggheten måste prioriteras. Frågan om utbildning och fortbildning är oerhört grundläggande, eftersom - vilket kommissionsledamot László Andor helt riktigt påpekade - vi inte bara behöver ny kompetens, utan också måste påverka den gamla kompetensen i den riktning vi vill. Det finns olösta frågor kring entreprenörskap. Vi måste göra det enklare för ungdomar som vill starta ett eget företag. Vi måste göra det enklare för företag som vill anställa fler medarbetare.
Avslutningsvis vill jag hänvisa till kommissionsledamot Androulla Vassilious mycket goda idé: ett europeiskt färdighetspass. Det får mig genast att tänka på utstationerade arbetstagare, och jag tänker och frågar mig själv: om jag har ett färdighetspass som visar att jag har hög kompetens och jag kommer från land A och jag åker för att arbeta i land B, kommer frågan om mitt anställningskontrakt att vara löst? Vi står på er sida, och vi kommer att övervaka arbetet och kämpa tillsammans med er.
Marian Harkin
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag kommer bara att ta upp en av era fyra huvudprioriteringar: kraftfullare stimulansåtgärder för att skapa nya arbetstillfällen och efterfrågan på arbetskraft.
Enligt det här dokumentet måste återhämtningen bygga på en tillväxt som skapar arbetstillfällen, men efter den ekonomiska krisen har tillväxten inom EU varit ojämn och svag. Som parlamentsledamot från Irland är jag oerhört medveten om hur vi uppmanas att införa åtstramningar, och den konkreta oron handlar om att detta kommer att kväva alla möjligheter till tillväxt.
Min fråga är därför: kommer denna agenda för nya arbetstillfällen och tillväxt inte att omfatta Irland och Grekland eller över huvud taget inte de länder som inför dessa hårda åtstramningar? Var kommer tillväxten att komma ifrån, och var kommer arbetstillfällena därmed att komma ifrån?
Det finns utmärkta idéer i det här dokumentet, och jag försöker inte på något sätt att förminska dem. En avgörande idé är hur vi för samman våra investeringar, vår forskning och utveckling och vår innovation med själva produktionssystemet. Det är absolut nödvändigt att länka samman dessa båda sidor.
Förslagen om att göra den sociala ekonomin, kooperativ, ömsesidiga bolag och mikroföretag delaktiga i en varaktig insats för att skapa arbetstillfällen på lokal nivå är mycket lägliga, och jag anser att mobilisering på lokal nivå och på icke vinstdrivande grunder, genom ömsesidiga bolag, kan vara en drivkraft för en hållbar utveckling.
Genom att främja entreprenörskap kan medborgarna själva spela en konkret roll i vår ekonomiska återhämtning. Att anpassa kompetensen till arbetstillfällena är viktigt, men jag känner oro på många olika fronter.
I förra veckan höll jag i ett möte i parlamentet om social integration och mentalsjukdom. En försynt dam från Österrike sade då att politikerna måste sluta tala om arbetstillfällen och tillväxt, för ingen tror på dem! Jag vet inte hur det är med er, herr kommissionsledamot, men jag blev starkt påverkad av detta. Jag påstår inte att det är en allmänt utbredd uppfattning, men den håller på att sprida sig, och jag menar därför att våra ord här måste omsättas i handling.
Det brådskar verkligen, och vi måste börja tänka utanför de givna ramarna. Ja till gröna jobb, digitala jobb - men glöm inte lokala jobb och, som jag nämnde, att stimulera till icke vinstdrivande insatser. De ska inte ersätta den vinstdrivande modellen, som just nu hotar euron och EU:s stabilitet, utan fungera som en motkraft.
Elisabeth Schroedter
Herr talman, kommissionsledamot Vassiliou och kommissionsledamot Andor! Vi har stora förväntningar på agendan för ny kompetens och nya arbetstillfällen. Tanken var att den skulle skapa en stimulans som skulle hjälpa arbetstagarna inom EU att förbereda sig för miljöförändringen. Än viktigare är att vi förväntade oss att kommissionen skulle ta upp de idéer som parlamentet presenterade i sin resolution om gröna jobb och vidareutveckla dem och därefter föreslå specifika åtgärder som definierar hur nya arbetstillfällen kan skapas genom miljöförändringar eller hur befintliga arbetstillfällen kan anpassas så att de kan finnas kvar - allt i syfte att göra det europeiska industrisamhället grönare till gagn för arbetstagarna. Vad har ni gjort istället? Ni har återupplivat den gamla frågan om ”flexicurity”. Anser ni verkligen att nya arbetstillfällen kan skapas genom avreglering? Vi har just slagit fast att de otrygga arbetstillfällena är de arbetstillfällen som först försvinner under en kris.
Det enda jag kan säga om detta är att ni har fel om ni tror att en kunskapsbaserad, hållbar ekonomi kan utvecklas på en grund av otrygghet och dåliga arbetsvillkor. Ert fokus ligger på fattigdom genom arbete istället för på att öka välståndet. Fattigdom är dock inte något bra komplement till framsteg. För att kunna göra miljömässiga framsteg behöver vi ett brett program för utbildning och fortbildning för alla arbetstagare och framför allt för arbetstagare på lägre nivåer. Fortsätt att arbeta med den här agendan och genomför de förbättringar som krävs.
Mara Bizzotto
Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill inte att mitt anförande ska vara den vanliga euroskeptiska retorikövningen, utan i stället vara en uppmaning till EU att börja titta mer på innehållet än på förpackningen och att avstå från propaganda till förmån för hårda fakta.
Nu när Lissabonstrategin har misslyckats har EU tagit fram en ny slogan, ”EU 2020”, men man har inte presenterat något innovativt svar på sysselsättningsproblemen. Statistiken ger stöd för detta: arbetslöshetsnivån inom EU ligger på 9,6 procent och ungdomsarbetslösheten på 20,2 procent. I Italien, som är det land som ligger på tredje plats när det gäller nettobidrag till EU:s budget, är situationen för ungdomar än mer dramatisk, då 25,9 procent av ungdomarna saknar arbete.
Jag skulle hellre se ett EU där resurserna inte förspills på marknadsföringskampanjer, utan där man i stället gör effektiva investeringar så att den tillgängliga fortbildningen förbereder arbetstagarna för den inre marknadssektor där det finns riktiga arbetstillfällen.
Jag vill avsluta med att lyfta fram betydelsen av yrkesutbildning, en symbol för framgång i våra länder. Hantverkssektorn erbjuder sysselsättningspotential och en unik kunskapsbas som måste utnyttjas för att upprätthålla det europeiska systemets konkurrenskraft.
Licia Ronzulli
(IT) Herr talman, kommissionsledamot Vassiliou, kommissionsledamot Andor, mina damer och herrar! Vi har ställt upp ett mål för oss själva där vi ska identifiera vilka behov det finns på arbetsmarknaden under de kommande åren. Det innebär att vi talar om unga européers framtid, om de yrken och de ekonomier som kommer att upprätthålla våra samhällen i morgon.
Vi har alltför länge undrat över vilka typer av jobb som kommer att vara tillgängliga om tio år, om hur kvalifikationerna kommer att förändras och om den kompetens som kommer att behövas inom hela EU. Vi ställer oss kontinuerligt frågan om den utbildning och fortbildning som EU-medborgarna i dag erbjuds kommer att hjälpa dem att hitta ett jobb.
Jag undrar hur kommissionen i praktiken tänker göra för att vidta nya åtgärder för att uppnå de mål man har ställt upp. Är vi säkra på att vi känner till ungdomarnas alla behov? Är vi säkra på att e-lärande är lösningen, eller kan vi studera nya och tydligare former av utbildning och fortbildning? Det återstår endast sex månader innan det pilotprojekt som inleddes i maj 2010 avslutas, vilket innebär att det redan är dags att ta fram budgetar. Kommer de resultat vi uppnår att vara positiva? Kommer de att vara stimulerande? Vi måste ha som mål att utbilda ungdomar med hjälp av en europeisk utbildningspolitik som kan förutse framtida behov.
För inte så länge sedan hörde jag en lång lista över saker som vi ”måste göra”. För att tala med medicinska termer skulle jag säga att jag hört mycket om diagnosen, men inte mycket om hur den ska botas. Vi får inte låta oss nöja med en massa tomma ord, utan måste arbeta med konkreta idéer, som Europa 2020-strategin kräver. Detta är den utmaning som alla medlemsstater och företag måste ta itu med, och detta är det bästa arv vi kan lämna över till våra barn.
Evelyn Regner
(FI) Herr talman, kommissionsledamot Vassiliou, kommissionsledamot Andor! Ny kompetens för nya arbetstillfällen är en mycket viktig fråga. Varför då? Därför att det handlar om framtiden. Det handlar inte bara om att vi försöker lösa de utmaningar vi redan känner till, t.ex. den demografiska förändringen och den ekonomiska krisen. Det handlar också om att ökad kompetens kommer att ge människor möjlighet att utforma framtidens arbetstillfällen och därmed aktivt bidra till en innovativ ekonomi.
László Andor lägger stor vikt vid det sociala partnerskapet, vilket är bra. Jag vill dock uppmana kommissionen att fokusera på arbetsvillkoren och den fysiska, och framför allt mentala, belastningen i ett stressigt arbetsliv. Vilken nytta har samhället av att människor är högpresterande på kort sikt, men på lång sikt förvandlas till utbrända vrak? Ingen nytta alls. Därför bör en systematisk utvärdering av gemenskapens regelverk bygga på den här metoden och inte på bättre lagstiftning.
När det gäller ”flexicurity” instämmer jag inte i kommissionens förslag om ett slags introduktionsanställning, som ger arbetstagaren fullständiga rättigheter först efter en viss tid. Jag anser att det är ganska ojust att behandla ungdomar - som är så viktiga för vår framtid - på det här sättet när de befinner sig i inledningen av sin yrkeskarriär. Innebär det här att kommissionen mer eller mindre ger upp vad gäller otrygga anställningsförhållanden? Jag skulle gärna vilja se att kommissionen genomförde förbättringar på det här området.
Jutta Steinruck
(DE) Herr talman, kommissionsledamot Vassiliou och kommissionsledamot Andor! Det stämmer att arbetet med att bekämpa arbetslösheten och målet om full sysselsättning tillsammans utgör en av våra mest angelägna uppgifter. Som Marian Harkin påpekade vill EU:s medborgare inte ha koncept, utan konkreta lösningar. Jag vill tacka er för ert initiativ. Det finns många positiva åtgärder här som två kolleger från min grupp har hänvisat till. Jag tror dock att det krävs vissa förbättringar, eftersom ökad flexibilitet och ökad rörlighet inte kommer att skapa ett enda nytt arbetstillfälle. Jag instämmer i det som Elisabeth Schroedter sade i det här avseendet. Vi behöver bra, trygga arbetstillfällen inom EU och medlemsstaterna, och företagen måste se till att detta är permanenta arbetstillfällen som gör det möjligt för människor att försörja sig på ett bra sätt. Detta måste än en gång bli en allmän regel, och vi måste arbeta mot detta på europeisk nivå och välja rätt väg.
I agendan hänvisar ni till nya former av anställningsavtal med färre rättigheter för arbetstagare som just inlett sin yrkeskarriär. Ni kallar detta tillsvidareavtal. Min uppfattning är att detta inte skapar några nya arbetstillfällen. Erfarenheten visar, vilket den socialdemokratiska regeringen i Tyskland kom fram till för några år sedan, att man inte skapar några nya arbetstillfällen genom att försvaga arbetstagarnas rättigheter. Åtgärder av det här slaget förvandlar bara trygga anställningar till otrygga anställningar. Vi får inte låta detta hända i framtiden.
Elena Băsescu
(RO) Herr talman! Tidpunkten för den här debatten är särskilt lämplig, då återhämtningen för EU:s ekonomi är fortsatt bräcklig och medlemsstaterna fortsatt står inför en negativ situation på arbetsmarknaden.
Därför måste det europeiska samhället bli ett kunskapsbaserat samhälle. EU måste se till att det finns en starkare koppling mellan efterfrågan och utbudet på arbetsmarknaden och att arbetskraften har den kompetens som krävs för att kunna ta de nya arbetstillfällen som skapats.
När det gäller Rumänien pekas det i kommissionens senaste tillsynsrapport på att arbetsmarknaden har varit stabil sedan början av 2010. Återhämtningen kan dock inte omedelbart följas av en minskad arbetslöshet. Tyvärr är ungdomarna i Rumänien fortfarande en av de grupper som drabbats hårdast. Mer än 20 procent saknar arbete.
I det här avseendet menar jag att kommissionens instrument är användbart, med tanke på att dess främsta mål är att stärka ungdomarnas deltagande på arbetsmarknaden.
Katarína Neveďalová
(SK) Herr talman! Om vi diskuterar arbetslösheten måste vi tala högt om ungdomsarbetslösheten, som ligger på dubbelt så höga nivåer som genomsnittet för EU - och i vissa länder på fyra gånger så höga nivåer. Jag välkomnar den agenda som lagts fram i betydligt större utsträckning än jag välkomnar strategin.
Vi måste införa specifika åtgärder till stöd för sysselsättningen och en effektiv tillsyn. Vi måste definitivt stärka samarbetet mellan nationella arbetsmarknads- och utbildningsministerier och skapa en långsiktig strategi för vad arbetsmarknaden kommer att kräva av potentiella arbetssökande och inte bara för vad den kräver just nu.
Utbildning och fortbildning för ett yrke är en långsiktig process, och vi behöver därför veta vad vi kommer att behöva om 10 år - och inte bara just nu - så att vi kan stödja nästa generation. Kommissionsledamoten nämnde bättre utbildning och investeringar i människor. Jag instämmer helt i vad hon säger i den här frågan. Det är bara genom större investeringar i utbildning för ungdomar som vi kan skapa en konkurrenskraftig generation och ett bättre EU.
Jag vill därför uppmana EU:s medlemsstater att inte minska utbildnings- och ungdomsbudgetarna, utan i stället, under denna svåra period, förstärka dem. Varje cent som läggs på mer utbildning leder till en hundrafaldig avkastning i form av en nöjd och stark framtida generation.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman! Fokus för de här åtgärderna måste vara att på bästa sätt utnyttja den arbetskraft som finns inom EU och inte på att öppna för massinvandring. Mer specifikt handlar detta om att utveckla ny och långsiktig kompetens som motsvarar de nya kraven på arbetsmarknaden. Vi behöver ett fortbildningsprogram för de EU-medborgare som har avbrutit sin utbildning i skolan, inom ett lärlingsprogram eller på universitetet.
Vi behöver dessutom incitament för fortbildning, omskolningsåtgärder och livslångt lärande. När arbetsmarknaden öppnas för länderna i Östeuropa 2011 måste EU vidta åtgärder för att skydda medborgare i de medlemsstater som framför allt kommer att påverkas av att arbetsmarknaden öppnas. Arbetare med lägre kompetens och egenföretagare i de här medlemsstaterna kommer att vara de första som drabbas av denna förändring. Jag förväntar mig att kommissionen erbjuder dessa människor tillräckligt skydd mot arbetslöshet, billig arbetskraft och social dumpning.
Salvatore Iacolino
(IT) Herr talman, kommissionsledamot Vassiliou, kommissionsledamot Andor, mina damer och herrar! Det råder ingen tvekan om att det bara kan betraktas som positivt att man har mod och engagemang för att genomföra framåtriktade initiativ som det som kommissionen lagt fram, under en så svår period för EU.
Mer målinriktad fortbildning, konkret utbildning inriktad på att förvärva kunskap och kapacitet att stå till arbetsmarknadens förfogande, utveckla ungdomar genom fortbildning och kunskap - som måste förstärkas varje dag - och en arbetsmarknad som behöver ny kompetens, men som också måste utnyttja invandringen på bästa möjliga sätt.
De fyra målen är stimulerande, men det råder ingen tvekan om att vi måste utnyttja de många instrument som kommissionen har till sitt förfogande på ett bättre sätt. Vi måste vara långsiktiga och återhållsamma, men samtidigt måste den nya tekniken vägleda våra val för att säkerställa att Europa 2020-strategin ligger i linje med effektiv fortbildning och en konkret vilja att bana vägen för en arbetsmarknad som betjänar det europeiska samhället och framför allt ungdomar.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Herr talman! EU-medborgarnas huvudfokus handlar om att behålla jobbet.
På grund av den ekonomiska och finansiella krisen har arbetslöshetsnivån nått 10 procent, medan ungdomsarbetslösheten ligger på 20 procent. Ungdomar och personer över 50 har problem att hitta jobb och tvingas ofta acceptera visstidsanställningar eller en tjänst som de är överkvalificerade för.
Agendan för att skapa nya arbetstillfällen och ny kompetens måste vara kopplad till unionens industripolitik och innovationspolitik. För att upprätthålla unionens konkurrenskraft måste vi inte bara utveckla en innovativ kapacitet, utan också återskapa produktionskapaciteten, vilket innebär att skapa arbetstillfällen inom EU.
En ekologiskt effektiv ekonomi kräver självfallet ny kompetens.
Jag vill rikta uppmärksamhet på det stora antal elever som lämnar skolan i förtid. Ett växande antal ungdomar kan inte söka till högskolor eller universitet. En utbildning garanterar ungdomar en framtid. Därför är det vår skyldighet att garantera att ungdomar har tillgång till utbildning.
László Andor
ledamot av kommissionen. - (EN) Jag är mycket glad över att de grundläggande principerna i detta flaggskeppsinitiativ för att förstärka och förbättra sysselsättningen inom EU och slutligen uppfylla ett ambitiöst mål till 2020 har fått ett positivt mottagande. Vi är självfallet öppna för att diskutera de olika detaljerna nu och i ett senare skede.
Jag vill ta upp en del av de punkter som diskuterats och som till och med ifrågasatts under diskussionen, eftersom en del av dem kan kräva ytterligare förklaring.
Först och främst håller vi fast vid konceptet ”flexicurity”, men det innebär inte att vi enbart vill lägga tyngdpunkten på flexibilitet. Det skulle i så fall innebära att vi skulle använda det här konceptet på det sätt som det användes tidigare.
Jag skulle vilja ge er några exempel som tydligt återspeglar dagsläget och de nya utmaningarna.
Vi gör definitivt det här initiativet mer åldersmedvetet, och när vi talar om livslångt lärande vill vi tydligare betona möjligheterna till livslångt lärande för äldre arbetstagare, eftersom vi måste utgå från att det aktiva arbetslivet blir längre och att människor måste få mer hjälp med karriärförändringar eller karriärutveckling.
Vi måste ha större fokus på ungdomar, vilket är en huvudprioritering för Europa 2020. Men det finns redan ett annat flaggskeppsinitiativ - ”Unga på väg” - där merparten av initiativen och strategierna med koppling till den unga generationen beskrivs i mycket konkreta termer.
Detta är den åldersgrupp där vi inte vill driva på för ökad flexibilitet, eftersom den redan är tillräckligt stor. Flexibiliteten är större för unga arbetstagare inom EU än i USA. Vi vill underlätta för ökad rörlighet, eftersom vi anser att den unga generationen bättre kan utnyttja den integrerade europeiska arbetsmarknaden och utveckla sin egen kompetens och förbättra sin konkurrenskraft genom att dra nytta av inte bara marknaden i sig, utan också av de institutioner som EU tillhandahåller.
Det jag talade om var bättre arbetsvillkor och arbetstillfällen av hög kvalitet. Jag beklagar att Elisabeth Schroedter inte riktigt förstod det. Vi vill arbeta med segmenteringen som är ett stort problem på dagens europeiska arbetsmarknad, och vi lägger fram ett mycket konkret exempel: tillsvidareanställningen, som kan bidra till att lösa problemet. Det handlar inte om att lösa människor från permanenta avtal, utan om att hjälpa dem som hittills endast fått korttidsavtal eller visstidsanställningar att få en tillsvidareanställning och kunna bygga upp sina rättigheter. Detta kommer i viss utsträckning att bidra till att skapa fler arbetstillfällen, men det kommer framför allt att bidra till att skapa utökade rättigheter. Detta är också mycket viktigt om vi vill tala om arbetstillfällen med kvalitet.
När vi talar om att investera i humankapital får vi inte glömma att Europeiska socialfonden finns där för att stödja alla dessa initiativ inom alla medlemsstater, och vi hoppas att det kommer att förbli ett stabilt instrument för EU vad gäller att stödja dessa initiativ om sysselsättning och social integration.
Detta är initiativ med ett tioårsperspektiv som är till för alla medlemsstater. Det handlar inte om att lösa finansiella nödsituationer på kort sikt i vissa medlemsstater. Vi kan inte utgå från att dessa tio år kommer att präglas av finansiella nödsituationer. Det här är självfallet inte en åtgärd som kan vara så specifik att den löser denna situation, men den gäller för Irland och Grekland.
Det är tydligt att Grekland är ett av de länder där ökad flexibilitet kan bidra till att stärka investeringsklimatet. Så är också fallet i Spanien. Irland är ett land som skulle kunna återställa balansen när det gäller konkurrensfaktorerna och ha ett större fokus på att investera i kompetens och utbildning, i motsats till andra källor till konkurrenskraft som har använts i stor utsträckning på senare år.
Vi måste självfallet uppmärksamma denna mycket kritiska situation som vi befinner oss i för närvarande, och nästa år kommer det kanske att finnas en liten möjlighet att öka sysselsättningen. Men vi tittar också på helhetsbilden, som kommer att börja att förbättras under första halvåret nästa år, eftersom de stora länder som driver återhämtningen framåt redan upplever att antalet arbetstillfällen ökar. Vi tror att den här processen kommer att fortsätta, trots störningarna inom finanssektorn, och de åtgärder vi har lagt fram kommer att skapa rätt ramverk och ge medlemsstaterna vägledning för att fortsätta att arbeta mot full sysselsättning, även om vi inte kan detaljstyra skapandet av nya arbetstillfällen i medlemsstaterna.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Elena Oana Antonescu
Den rådande ekonomiska krisen och strukturfaktorer som globalisering, tekniska framsteg, en åldrande befolkning och övergången till en ekonomi med mindre koldioxidutsläpp har lyft fram behovet av att anpassa arbetsmarknadspolitiken inom EU och har fått EU:s institutioner att ta fram relevanta lösningar för att hantera den stigande arbetslösheten och bekämpa fattigdomen. Kommissionens initiativ, som är ett led i Europa 2020-strategin, är en reaktion från EU på de utmaningar som det rådande ekonomiska klimatet och de ekonomiska och sociala förändringar som sker på arbetsmarknaden ger upphov till. Jag vill betona vikten av att uppnå de två mål som kommissionen nämner i det här initiativet. De handlar om att lämna den ekonomiska krisen med hjälp av kompetenshöjning som ett verktyg för att åstadkomma detta och att garantera att EU:s ekonomi är långsiktigt konkurrenskraftig genom att förutse framtida behov och se till att det finns en harmonisk balans mellan utbud av och efterfrågan på kompetens på arbetsmarknaden. EU måste stärka sin konkurrenskraft i en hårdnande global konkurrens. Kompetens är en nyckel för att lämna krisen och göra det möjligt för EU:s medborgare att höja sin levnadsstandard. Jag välkomnar det här initiativet som stimulerar till informationsutbyte och att medlemsstaterna engagerar sig i diskussioner som syftar till att identifiera lösningar eller metoder som bidrar till att skapa nya arbetstillfällen.
Vilija Blinkevičiūt
EU har satt upp ett mycket ambitiöst mål om att öka sysselsättningen med så mycket som 75 procent under det kommande årtiondet. För att detta ska kunna bli verklighet måste vi vidta konkreta åtgärder både på EU-nivå och på nationell nivå. Jag anser att det är särskilt viktigt att stärka sociala partnerskap och social dialog genom specifika åtgärder på alla nivåer - EU, nationellt, regionalt, inom olika sektorer och företag. För det andra måste arbetstagarnas kompetens och meriter kontinuerligt förbättras och måste motsvara arbetsmarknadens behov. Därför måste det allmänna utbildningssystemet, yrkesutbildningarna och den högre utbildningen föras närmare arbetsmarknadens behov. Vi hör hela tiden att det behövs fler arbetstillfällen, men hur kan de skapas? Det måste finnas en specifik mekanism som ger incitament och viss skattestimulans för att skapa arbetstillfällen för ungdomar och äldre personer. Dessutom är det nödvändigt att analysera vilken effekt instrument för mikrolån har på arbetsmarknaden och öka flexibiliteten när det gäller att använda pengar från Europeiska socialfonden. Jag hoppas verkligen att en agenda för ny kompetens och nya arbetstillfällen kan ge konkreta resultat för medborgarna i våra länder.
Niki Tzavela
skriftlig. - (EN) Enligt det gemensamma uttalandet vid toppmötet mellan EU och USA i november är skapandet av nya arbetstillfällen en prioritet i samarbetet. Kommissionen bör dock vara vaken för det växande fenomenet med den utflyttning som man kan notera i Grekland: unga, kompetenta och mycket kompetenta delar av arbetskraften emigrerar till Kanada, Australien och Förenade Arabemiraten. Det verkar också som att samma process har inletts i Irland. Å andra sidan har Tyskland meddelat att man behöver kompetent arbetskraft. Det finns ingen anledning för Tyskland att importera sådan arbetskraft från tredjeland. Man bör istället samarbeta med medlemsstaterna i syd för att anställa kompetent europeisk arbetskraft. Är kommissionen beredd att ta initiativ till en förnuftig sysselsättningspolitik som förser den europeiska arbetsmarknaden med europeisk arbetskraft?
