Rapport om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om en muntlig fråga till kommissionen från Klaus-Heiner Lehne, för utskottet för rättsliga frågor, om tillämpning av rådets förordning (EG) nr 2157/2001 av den 8 oktober 2001 om stadga för europabolag - B7-0211/2009).
Klaus-Heiner Lehne
Fru talman, mina damer och herrar! År 2001 beslutade Europeiska rådet om en stadga för europabolag. Av olika skäl trädde denna stadga inte i kraft i denna form förrän den 8 oktober 2004. Såsom är brukligt med EU-lagstiftning uppmanades kommissionen efter en viss tid att lämna in en rapport om tillämpningen och genomförandet av stadgan, i syfte att dra slutsatser om huruvida denna rättsakt behöver ändras.
Det datum jag nämnde, den 8 oktober 2004, var för nästan exakt fem år sedan. Tidsfristen var för fem år sedan, men det finns ingen rapport från Europeiska kommissionen. Eftersom vi alla lyder lagen och eftersom kommissionen som fördragens väktare är särskilt skyldig att följa lagen, var detta ett skäl för utskottet för rättsliga frågor att fråga varför denna rapport inte finns tillgänglig och varför den inte ens har utarbetats. Vi vill bara ge kommissionen möjlighet att motivera detta för oss. I alla händelser kommer detta att tydliggöra att parlamentet och särskilt utskottet för rättsliga frågor till fullo fullgör sin skyldighet att övervaka kommissionen.
Jag kommer inte att utnyttja mina fem minuters talartid, men jag skulle vara glad om kommissionen nu kunde ge ett svar på grundval av denna korta muntliga fråga som jag har ställt.
Antonio Tajani
kommissionens vice ordförande. - (IT) Fru talman, mina damer och herrar! För det första vill jag för kommissionsledamot Charlie McCreevys räkning, som jag ersätter i kväll här i parlamentet, tacka utskottet för rättsliga frågor och dess ordförande Klaus-Heiner Lehne för att ha tagit upp dessa frågor. Som en personlig kommentar - eftersom jag var ledamot av Europaparlamentet under nästan 15 år - är jag mycket glad över att parlamentet utövar sin kontrollfunktion, eftersom detta innebär ett bra incitament för att uppmuntra kommissionen att arbeta effektivare.
När det gäller de första två frågorna som togs upp är jag glad över att kunna informera er om att arbetet med utarbetandet av den begärda rapporten redan är långt framskridet. Kommissionen har bett om en extern undersökning som skulle vara klar i slutet av detta år och som kommer att fungera som en grundlig faktabas för att utarbeta rapporten. Kommissionen ska analysera denna undersökning grundligt och kommer att lyssna noga på berörda parters åsikter. Denna rapport skulle därmed kunna offentliggöras under det andra halvåret nästa år och kommer att överlämnas till Europaparlamentet och rådet.
Naturligtvis beslutar nästa kommissionen om de exakta tidsramarna och om innehållet. Rapporten kommer att innehålla en analys av de fyra ändringsalternativen som särskilt anges i artikel 69 i förordningen. I detta skede har kommissionen ännu inte antagit någon ståndpunkt vare sig om detta eller om andra eventuella ändringar av stadgan. Vi måste invänta resultaten av den externa undersökningen samt ytterligare samråd och noga övervaka varje faktor och vid behov resultaten av eventuella förhandlingar om stadgan för europabolag.
När det gäller den tredje frågan måste tidsramarna och innehållet i eventuella ytterligare åtgärder som ska antas i framtiden, mot bakgrund av resultaten av den genomförda analysen, beslutas av den nya kommissionen. Jag är övertygad om att den kommer att vara mycket uppmärksam och intresserad av att höra parlamentets synpunkt innan ytterligare nya åtgärder antas.
George Sabin Cutaş
Tanken på ett europabolag går tillbaka till 1950-talet och återupplivades efter Romfördragets ikraftträdande som en del av målet med en gemensam marknad.
Den aktuella stadgan för europabolag har ett symboliskt värde för europeiska företag. Den ger en viss grad av fria tyglar när det gäller företagets etablering och rörlighet. Många företag använder stadgan för europabolag för att betona företagets unikt europeiska karaktär. Samtidigt utgör den ett nyckelinstrument för företag som strävar efter att utveckla gränsöverskridande strategier för sammanslagningar.
En av de främsta fördelarna med europabolag är att deras säten kan flyttas från den medlemsstat där det registrerades till en annan medlemsstat utan att man behöver avveckla företaget eller skapa en ny rättslig enhet. Europabolaget uppfyller dock långt ifrån de ursprungliga målsättningarna med en autonom ställning som styrs av en enhetlig lagstiftning. Följaktligen är dess praktiska tillämpning otillräcklig. Lagstiftningen tillämpas inte konsekvent och är beroende av de nationella lagstiftningarnas särskilda bestämmelser. Europabolagets rörlighet begränsas av de bestämmelser som förbjuder inrättandet av säten eller huvudkontor i olika medlemsstater.
Denna situation innebär faktiskt en inskränkning av en av gemenskapens grundläggande friheter, den fria rörligheten för företag. Jag anser att Europeiska kommissionens rapport om förordningens tillämpning, som nämnts av kommissionsledamoten, behöver inkludera en undersökning av möjligheten att lokalisera ett europabolags centrala administration och säte till olika medlemsstater. En översyn av förordningen kommer också att behöva övervägas för att ytterligare närma sig skapandet av en autonom ställning för denna typ av företag.
Antonio Tajani
kommissionens vice ordförande. - (IT) Fru talman! Jag lyssnade noga på anförandena av Klaus-Heiner Lehne och de andra parlamentsledamöterna som deltog i diskussionen. Det stämmer att förordningen om stadga för europabolag kompletteras av ett direktiv om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande och att tidsfristen för dess införlivande löpte ut den 8 oktober 2004, det datum då förordningen om stadga för europabolag trädde i kraft.
Det var dock bara åtta medlemsstater som hade vidtagit de nödvändiga åtgärderna vid den föreskrivna tidsfristen, och det var först i början av 2006 som införlivandet av direktivet om komplettering av stadgan för europabolag vad gäller arbetstagarinflytande hade slutförts i alla medlemsstater. Vi var därför tvungna att senarelägga rapporten för att se till att förordningen om stadga för europabolag verkligen hade varit i kraft i alla medlemsstater tillräckligt länge för att göra det möjligt att utarbeta en rättvisande rapport om dess tillämpning.
Det är anledning till förseningen. För min del kan jag bara hålla med Klaus-Heiner Lehne och hoppas att vi kan kompensera för den förlorade tiden och ge EU praktiska svar om stadgan för europabolag från andra halvåret nästa år, genom specifika riktlinjer som verkligen motsvarar önskemålen, inte bara från parlamentet utan också från den sektor som står för ekonomin och sysselsättningen inom EU.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
En effektiv inre marknad förutsätter inte bara att man undanröjer hinder för handeln mellan stater utan även att man omorganiserar produktionsstrukturen på gemenskapsnivå. I detta syfte lade Europeiska kommissionen på 1970-talet fram ett förslag om att skapa en rättslig ram för ett europabolag. År 2001 antogs rådets förordning nr 2157/2001 om stadga för europabolag. Tanken har inte lett till de förväntade resultaten, och hittills är det bara drygt 100 företag som har ombildats till Societas Europaea. Tanken har dock utvecklats mot att inkludera små och medelstora företag inom ramen för europabolaget. Kommissionens förslag från mars 2008 till rådets förordning om stadga för ett europeiskt privat aktiebolag är resultatet av denna utveckling. Mot bakgrund av den negativa erfarenheten med Societas Europaea är det mycket viktigt att kommissionen har permanent tillsyn över tillämpningen av förordning nr 2157/2001. Därför anges det i själva förordningen att kommissionen senast fem år efter dess ikraftträdande ska lägga fram en rapport om dess tillämpning. Förordningen trädde i kraft 2004. Därför skulle jag vilja fråga när kommissionen kommer att lägga fram rapporten i fråga och vilka åtgärder den kommer att vidta utifrån den analys som gjorts?
