Anföranden på en minut (artikel 150 i arbetsordningen)
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Fru talman! Jag skulle vilja uttrycka min oro för den starka politisering av Rumäniens anslutning till Schengenområdet som jag har lagt märke till den senaste tiden.
Jag anser att det är orättvist att blanda kriterier som särskilt gäller reformen av rättssystemet med kriterier för anslutning till Schengenområdet. Rumänien är redo och uppfyller de tekniska villkoren, som faktiskt måste vara de enda kriterier som tillämpas som grund för utvärderingen.
Rumänien är inte, och kommer heller inte att bli, en exportör av brott. Det kan inte godtas att några angelägenheter som särskilt berör invandrargrupper av rumänskt ursprung ska anses gälla alla rumänska medborgare. Vi är medvetna om att omröstningen i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor nästa vår kommer att vara politisk. Vi anser dock att denna omröstning måste bygga på en objektiv och rättvis utvärdering och inte alls på överväganden som har anknytning till valet.
Maria Eleni Koppa
(EL) Fru talman! I och med Natos nya strategiska principer, som antogs vid toppmötet i Lissabon, inleds ett nytt skede av Natos arbete för att möta nya utmaningar. Det är viktigt att i detta sammanhang erkänna det unika partnerskapet mellan Nato och EU och behovet av en mer enhetlig strategi för alla aspekter av EU:s säkerhet. I alla händelser måste samarbetet mellan de båda organisationerna bygga på öppenhet, komplementaritet och respekt för varandras oberoende.
Det är viktigt att vi går tillväga på ett sådant sätt att synergieffekter uppnås och överlappningar undviks, särskilt när det gäller politiska uppdrag, eftersom det skulle innebära slöseri med personal- och energiresurser för både EU:s och Natos medlemsstater. Detta är avgörande om vi ska vara effektiva och sparsamma.
Två mycket viktiga frågor är hur det institutionella samarbetet mellan de båda organisationerna genomförs och inrättandet av en tillförlitlig samrådsmekanism som snabbt kan fastställa former och medel för gemensamma åtgärder. Jag efterlyser en ingående debatt i denna fråga.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Fru talman! Den 28 november kommer ett tidigt parlamentsval att äga rum i Moldavien.
Det är nu gott och väl ett år sedan alliansen för europeisk integration fick makten, och utvecklingen har tydligt gått framåt när det gäller reformering av Moldaviens samhälle och ekonomi.
Alliansen för europeisk integration har även visat en uppriktig önskan att följa en väg utan återvändo mot Europa.
Med hänsyn till dessa ansträngningar och framsteg har EU stött och fortsätter att stödja Moldavien både politiskt och finansiellt.
Jag hoppas uppriktigt att valet på söndag en gång för alla kommer att bekräfta Moldaviens väg mot fullständig demokrati, rättsstat, en effektiv marknadsekonomi och i slutändan vår europeiska familj som Moldavien enligt min förhoppning kommer att bli en fullfjädrad medlem av inom en snar framtid.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Fru talman! Jag vill uttrycka mitt missnöje över det ynkliga beteende som Regionkommitténs sekretariat uppvisat i samband med en fotoutställning som organiseras av den landsförvisade kommunstyrelsen i Kyrenia, som för närvarande är ockuperat av turkiska stadstrupper på Cypern.
De fotografier som visas är grafiska illustrationer av hur kyrkliga och andra monument som tillhör Kyrenias tre tusen år gamla historia förstörs. Denna förstörelse har haft ett uppenbart syfte, nämligen att undanröja alla bevis på att denna stad har bebotts av människor med grekisk kultur och kristen tro. Människor som drivits bort med våld från sina hem har trots att de därmed blivit hemlösa flyktingar lyckats slå sig ned i Kyrenia 36 år senare.
Utställningen skulle ha öppnats av Regionkommitténs generalsekreterare, men efter påtryckningar från de turkiska ockupationsstyrkorna uteblev generalsekreteraren till slut, eftersom utställningen handlar om Turkiets invasion av Cypern 1974 och invasionsstyrkornas förstörelse av landets kulturarv. Regionkommitténs sekretariat har faktiskt begärt att utställningen ska stängas. Detta beteende kan inte godtas och jag fördömer det.
John Bufton
(EN) Fru talman! Undsättningen av Irland är sannolikt inte den sista i euroområdet, trots bedyranden om det motsatta. Trots den ekonomiska kris som plågar den ekonomiska och monetära unionen understryker tjänstemännen gärna att Irlands problem skiljer sig från de som Grekland hade sju månader tidigare.
I Aten handlade det om bristande budgetansvar och korruption inom den offentliga sektorn, medan Dublins skulder beror på våghalsig bankverksamhet. Portugal tycks inte lida enormt av någotdera, trots att landet fortfarande kämpar för att hålla huvudet ovanför ytan, precis som Spanien.
Vad har dessa länder gemensamt? Jo, den icke ändamålsenliga gemensamma valutan, som grundats på en idealistisk ideologi i stället för ekonomiskt förnuft. Det gamla talesättet om att inte lägga alla ägg i samma korg förefaller stämma.
Vilka är Europas mest välbärgade länder? Det torde vara Norge och Schweiz. Dessa länder kontrollerar sina egna resurser och ekonomier, samtidigt som de fortfarande bedriver handel med sina grannar i EU, med vetskapen om att de kan kasta ut sina nät någon annanstans om EU låter hela projektet falla i glömska.
En undsättning av Portugal skulle driva upp den gemensamma fakturan till 300-miljardersstrecket, vilket skulle tömma euroområdets hela kapital. Nog är väl det enda rimliga alternativ som finns kvar EU-tanasi.
Martin Ehrenhauser
- (DE) Fru talman! Även jag skulle vilja säga några ord om Irland. Spiegel Online skriver att den keltiska tigern har fått intensivvård. Vi måste fråga oss varför så är fallet. Det kan inte råda någon större tvekan om att orsakerna till finanskrisen ligger i vårt monetära system, med andra ord i det sätt på vilket pengar genereras. Privata handelsbanker pumpar in otroliga summor pengar i systemet. Detta leder till spekulation, driver på inflationen och leder i slutändan till omfattande skulder för de inblandade. Följaktligen står vi inför en systemkris som inte kan lösas genom att vi investerar miljarder i ett skraltigt banksystem, även om vi gör det genom att avsätta medel till Irlands ekonomi. Vad vi behöver är ett konkret sätt att generera pengar på. Vi måste få den offentliga sektorn att återigen börja generera pengar. Det skulle göra det möjligt att få hundratals miljarder att strömma tillbaka till EU:s ekonomi. En offentlig sektor som genererar pengar skulle även vara förenlig med en fri marknadsekonomi. Sådana tunga beslut skulle emellertid kräva mod och styrka från våra politiker. Bankerna kan naturligtvis inte tillåtas föra parlamentet bakom ljuset längre.
László Tőkés
(HU) Fru talman, mina damer och herrar! Enligt min mening kan Europaparlamentet inte undgå att nämna 95-årsdagen av folkmordet på armenier i Turkiet. I enlighet med sitt beslut av den 18 juni 1987 måste Europaparlamentet erinra sig blodbadet på 1,5-2,75 miljoner oskyldiga civila och utan förbehåll fördöma de massförbrytelser mot mänskligheten som det osmanska imperiet begick 1915 mot den armeniska minoriteten och det kristna samfundet, enligt samma kriterier som de man har tillämpat när det gäller förintelsen och kommunisternas folkmord.
Hittills har sammanlagt 22 stater erkänt den armeniska förintelsen som ett historiskt faktum. Det är beklagligt att Morten Messerschmidts skriftliga betänkande i denna fråga tidigare i år i slutändan inte fick det stöd som krävdes. Jag vill härmed föreslå att talman Jerzy Buzek tar initiativ till att få alla EU-medlemsstater att enhälligt erkänna det armeniska folkmordet och göra det straffbart att förneka detta faktum, samt till att göra denna fråga till en obligatorisk punkt på dagordningen för anslutningsförhandlingarna med Turkiet.
Rovana Plumb
(RO) Fru talman! 91 procent av unga människor mellan 18 och 27 anser att landets ekonomiska situation har försämrats. Bara 33 procent av alla unga människor i Rumänien vill inte lämna landet. Genom sin nedskärningspolitik uppmuntrar den sittande regeringen i Bukarest till kompetensflykt utomlands.
Varje månad noterar vi att unga människor som den rumänska regeringen har sänt i väg för utbildning genom program som infördes av socialdemokraterna 2004 friställs av förvaltningen eller att man inte kan hitta något arbete till dem, trots att de har all erfarenhet och vilja som krävs för att effektivt bidra till systemet.
Jag stöder rörlighet på arbetsmarknaden, men regeringen i Bukarest måste skapa nya arbetstillfällen där även dessa unga människors kompetens utnyttjas.
Jag vill uttrycka vårt fulla stöd för de rumänska studenterna och studentorganisationerna, till exempel förbundet för rumänska studenter utomlands.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Fru talman! De fiskefartyg som bedriver fiske i Indiska oceanen har drabbats av en våg av piratangrepp. Under de senaste två veckorna har tio angrepp skett mot ”Intertuna III”, ”Demiku”, ”Elai Alai”, ”Playa de Anzoras”, ”Albacan”, ”Erroxape”, ”Campolibre Alai” och ”Playa de Aritzatxu”.
Angreppen sker allt längre bort från kusten, eftersom piraterna använder fartyg som de har kapat för att använda som hjälpbåtar och förbättra sin logistik. Trots att dessa båtar har privata väktare är de sårbara. De rapporterar sina positioner men ingen fångar upp dem.
Eftersom EU:s marina styrka inte har ingripit vid något av dessa angrepp måste samordningen bli bättre. Vi vet inte hur den reagerar på dessa larm.
Den resolution som vi antog i parlamentet i november förra året måste följas, och FN måste engagera sig mer. Fler länder måste vara delaktiga och mer resurser måste tilldelas operation Atalanta, och det behövs effektivare blockader av Somalias kust och fler överenskommelser med kuststaterna för att ställa piraterna inför rätta.
Piratdåden påverkar vår fiske- och handelsflotta och även de länder som vi har avtal med, vars utveckling eller förfall också är beroende av säkerheten för fiskeverksamheten i detta område.
Oreste Rossi
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Jag vill meddela parlamentet vad som har hänt när det gäller utställningen för att främja kulturella värden genom skydd av det ockuperade Cyperns kulturarv, som Regionkommittén anordnar den 17-26 november.
Den 17 november gav chefen för enheten för kommunikation, Wolfgang Petzold, order om att utställarna omedelbart skulle stänga utställningen på grund av att bilderna inte hade de bildtexter som man hade kommit överens om.
Jag fick skriftväxlingen skickad till mig, inklusive begäran om godkännande, och jag kontrollerade att det inte fanns någon skillnad mellan det som enheten själv hade godkänt och det som visades i utställningen. Det framkom även att utställningens kurator hade blivit tillsagd av samma enhetschef att ta bort begreppen ”ockupation” och ”turkisk invasion”. Jag ringde upp enhetschefen ett antal gånger för att få klarhet i vad som försiggick, men varken direktören i fråga eller någon av hans medarbetare ville tala med mig. Några timmar efter att jag hade gått ut med dessa uppgifter öppnades utställningen på nytt.
Jag anser att det som hände i Regionkommittén var en allvarlig och farlig överträdelse av EU-medlemsstaternas rättigheter.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Fru talman! Beklagligt nog har Rumänien blivit Europas vilda gränsområde. Det var mycket som inte stod rätt till under den kommunistiska diktaturen, men situationen är oändligt mycket värre under maffians diktatur.
”Maffiabläckfiskens” huvudsakliga tentakler är rättssystemet och polisväsendet, som har fördärvats av korruptionens cancersvulst.
Fortfarande är gärningsmännen till över 5 000 brott som har begåtts i Rumänien sedan januari 1990 obekanta. Rumänien är ett paradis för lokala förbrytargäng som skyddas av rättssystemet och polisväsendet. Landet är emellertid även ett viktigt tillhåll för pedofiler, bedragare och högst osofistikerade utländska agenter.
Det är bra att Berlinmuren har fallit, men det är mindre bra att den föll över våra huvuden, över oss medborgare i Östeuropa.
I december 1989 väckte några spänningssökare Dracula ur hans slummer. Nu vet vi inte hur vi ska bli av med honom.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Fru talman! Ett svart moln, som bara blir tjockare och tjockare, har brett ut sig över Europa den senaste tiden. Valframgångarna för fanatiska, främlingsfientliga och ofta rasistiska fraktioner och partier på högerkanten har präglat den politiska utvecklingen i flera av medlemsstaterna, till och med i Sverige. Detta är ett tecken som vi inte kan bortse från.
En ekonomisk kris av ett slag som vi aldrig upplevt tidigare och ökande invandringsproblem skapar tillsammans en giftig blandning som ger upphov till ytterligheter och överdrifter. Detta är utan tvivel ett ytterst komplext problem som kommer att bli svårt att lösa.
Därför har de europeiska mitthögerpartierna och de socialdemokratiska partierna i Europaparlamentet, gruppen Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) och socialdemokraterna, ett viktigt ansvar och uppdrag, nämligen att skingra detta moln innan det utbryter en storm. Vi måste utnyttja potentialen för överenskommelser och samordning så att vi kan vidta effektivare åtgärder för att ta itu med särskilda problem, till exempel invandring, som kräver en laginsats. I Europaparlamentet måste vi ta ett kraftfullt gemensamt initiativ mot främlingsfientlighet och rasism i det krisdrabbade Europa.
Alan Kelly
(EN) Fru talman! Som irländsk ledamot av Europaparlamentet är jag väl medveten om att Europas ögon just nu är riktade mot mitt lands ekonomiska elände. Krisen i mitt land har orsakats av girighet - ren girighet - hos den politiska och storfinansiella eliten. Dessa personer har slösat bort den välfärd som skapats av en handlingskraftig och innovativ befolkning, och de måste nu ställas till svars.
Krisen har dock även orsakats av en slapp reglering av banksektorn. Detta misslyckande gäller även övriga Europa. Man bör komma ihåg de stresstester för banker som genomfördes i juli, när kommissionen eftertryckligen dömde ut framtiden för just de banker i Irland som står i centrum för krisen. Hur kunde detta ske? Jag är väldigt upprörd över att mitt land har nått den här punkten - faktiskt väldigt upprörd.
Jag välkomnar varmt den solidaritet som våra kolleger har visat i hela Europa, särskilt när det gäller att tillhandahålla finansiella medel för att stabilisera vår ekonomi. Jag anser dock att vi befinner oss vid ett vägskäl för EU:s framtid. Irland är i stor utsträckning en självständig nation och varje diktat från Europas sida i fråga om Irlands skattepolitik skulle, tror jag, innebära att vi överträdde en farlig gräns för hur mindre nationer ska behandlas i unionen.
Marian Harkin
(EN) Fru talman! Även jag vill tala om den rådande ekonomiska krisen, men från en annan synvinkel. I dag har vi hört Jean-Claude Trichet och Olli Rehn tala om behovet av en sund finanspolitik och uppmana Irland, Portugal och andra länder att ansluta sig till stabilitets- och tillväxtpakten.
Som en del av en Eurobarometerundersökning, vars resultat har kommit ut i dag, tillfrågades över 27 000 medborgare i EU och 1 000 medborgare på Irland om hur de ansåg att vi bör ta oss ur krisen.
För att bara lyfta fram två saker bad man medborgarna att i prioritetsordning ange hur vi snabbt skulle kunna ta oss ur krisen. 29 procent av EU-medborgarna och en tredjedel av de irländska medborgarna föredrog nedskärningar i de offentliga utgifterna, medan två tredjedelar av EU-medborgarna och 57 procent av de irländska medborgarna föredrog att först och främst stärka ekonomin eller en kombination av de båda åtgärderna.
En fråga om prioriterade politikområden visade att över 50 procent av både EU-medborgarna och de irländska medborgarna ansåg att vi bör bekämpa fattigdom och socialt utanförskap först. Så det finns en stor motsättning mellan dessa båda åsiktsblock. Vi besvarar inte medborgarnas farhågor på rätt sätt, och jag anser att vi måste se över våra prioriteringar på nytt.
Gerard Batten
(EN) Fru talman! I morgon, den 23 november, är det fyra år sedan dödsdagen för en av mina väljare, Alexander Litvinenko. Alexander Litvinenko mördades av element av den ryska staten i ett terroristdåd som hade stöd av staten. De tre huvudmisstänkta som har efterlysts av Londonpolisen - Andrei Lugovoi, Dmitry Kovtun och Vyacheslav Sokolenko - är fortfarande på fri fot i Ryssland. Under tiden har Alexander Litvinenkos hustru Marina förvägrats rättvisa. Hittills har ingen Coroner's court (domstol som utreder plötsliga eller misstänkta dödsfall) sammankallats för att utreda dödsfallet, vilket vore normal praxis i händelse av en sådan våldsam död.
Jag tar därför tillfället i akt och uppmanar de brittiska myndigheterna att sammankalla en Coroner's court så snart som möjligt, för att slå fast och offentligt redogöra för omständigheterna och orsakerna till dödsfallet samt formellt identifiera dem som har efterlysts i samband med polisens mordutredning.
Alexander Litvinenko var brittisk medborgare och mördades på brittisk mark. Detta är det minsta som han och hans familj kan eller har rätt att förvänta sig.
Anna Záborská
(SK) Fru talman! För en vecka sedan offentliggjordes rapporterna om anslutningsprocessen i länderna på Balkan. Det är inte rättvist att ange villkor för att inleda förhandlingar med länder som kandiderar till ett medlemskap i EU och sedan inte inleda förhandlingar när villkoren har uppfyllts. Varför behandlar vi inte Makedonien rättvist?
Makedonien är ett land där reformer leder till goda resultat. Över 80 procent av dem som slutar gymnasiet går vidare till universitetet. De börjar lära sig engelska vid sex års ålder.
I kommissionens rapport talas det om framgångar i kampen mot korruption, en stabil regering och en politisk dialog. Makedonien har uppfyllt alla Köpenhamnskriterierna. Landet förtjänar att få en chans att inleda förhandlingar för att bli en av EU:s medlemsstater. Vi kan tala om de problem som inte har lösts under förhandlingsprocessen. Om vi inte gör det kommer detta att undergräva EU:s förtroende.
Estelle Grelier
(FR) Fru talman! Till följd av den åtstramningspolitik som regeringen i Kamerun bedrivit har Storbritannien precis beslutat att man ska stoppa finansieringen av de stora bogserbåtar som konstruerats för att bistå och rädda fartyg i Engelska kanalen, vilket är ett ensidigt beslut som har fördömts av hamn-, sjöfarts- och handelsorganen samt politiska organ i området.
Storbritanniens aviserade finansieringsstopp skulle kunna få tragiska återverkningar för sjösäkerheten i denna sektor, som med över 250 000 fartyg per år är den mest trafikerade handelsleden i världen. Under de senaste tio åren har nära 300 olyckor rapporterats i området och experter anser att förebyggande utplacering av kraftfulla räddningsfartyg har förhindrat flera av dessa olyckor från att bli riktiga katastrofer.
Eftersom sjöfartssäkerheten inverkar på säkerheten för EU:s territorium och skyddet av miljön faller bärgning vid nödfall, med finansiellt stöd från fartygsägarna, på de offentliga myndigheternas ansvar och får inte privatiseras till förmån för privata bärgningsföretag.
Europeiska kommissionen har därför en skyldighet att ta upp denna fråga. I EU måste vi själva ha råd att betala för de resurser som krävs för att genomföra den viktiga integrerade sjöfartspolitik som vi officiellt efterlyser.
Giommaria Uggias
(IT) Fru talman, mina damer och herrar! Jag skulle vilja meddela er samt alla medborgare och sammanslutningar att vi har lagt fram skriftlig förklaring nr 0086/2010 om skydd av vatten som en kollektiv tillgång.
Vatten är inte bara en kollektiv tillgång, utan en allmän mänsklig rättighet och förvaltningen av vattentjänster som en lokal offentlig tjänst är grunden för ett gott styrelsesätt. Detta är våra vägledande principer och de är samma principer som har fått tusentals italienska medborgare att stödja alla krav på en folkomröstning för att förhindra att en grundläggande tillgång försvinner från det offentliga verksamhetsfältet.
Vi anser faktiskt att initiativet inte bara ligger hos dem som har föreslagit det, eftersom detta är en kamp som alla bör delta i. För att bekräfta detta bör vi säga att förklaringen har lagts fram tillsammans med kolleger från de politiska grupperna De gröna, Progressiva förbundet av socialister och demokrater i Europaparlamentet och Europeiska enade vänstern, och fått ett brett stöd i hela parlamentet.
Syftet är att samla in underskrifter från åtminstone hälften av parlamentets ledamöter, så att förklaringen blir ett offentligt ställningstagande från Europaparlamentet som kan trygga tillgången till vatten som en rättighet snarare än en förmån.
Monica Luisa Macovei
(RO) Fru talman! På söndag kommer ett tidigt parlamentsval äga rum i Moldavien. Valet står mellan den demokratiska och kommunistiska makten.
En seger för den demokratiska makten, för närvarande samlad i alliansen för europeisk integration, garanterar att den utveckling som skett under det senaste året kommer att fortsätta, det vill säga utveckling mot ett demokratiskt styre, rättigheter och människors välbefinnande. Den demokratiska makten måste stå enad både före och efter valet.
Valet på söndag måste vara fritt och rättvist, och medborgarna måste ha tillgång till information. De våldsamheter som skedde i april 2009 får inte upprepas. Ett demokratiskt styre åstadkoms inte genom bedrägeri, våld eller rädsla.
Det är naturligtvis Moldaviens medborgare som röstar på söndag, inte vi. Vi här i parlamentet stöder dock de som åstadkommer en demokratisk förändring. De har vårt stöd och vår uppmuntran.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Fru talman! Nyligen angreps Vår frus befrielsekyrka i Bagdad och 58 personer dödades, främst kvinnor och barn, enbart för att de var kristna. Al-Qaida har stolt tagit på sig ansvaret för detta dåd. Det här är inte en enstaka händelse, utan snarare en kulminering av förföljelser av och angrepp mot kristna i länder med övervägande muslimsk befolkning. Det har förekommit utvisningar från Marocko, hot i Turkiet och angrepp i Indien och Nigeria. I januari massmördades sex kristna vid dörren till en kyrka i Kairo. Hur länge till kommer västvärldens demokratier att tillåta detta ske genom att vara tysta?
Lyckligtvis har talman Buzek gjort ett uttalande på parlamentets vägnar. I uttalandet från den höga representanten, Catherine Ashton, där angreppet fördöms, begränsade man sig till att endast fördöma ett terroristdåd. Varför nämns inte motivet, med andra ord att dessa personer var kristna, vilket var det uppenbara skälet till angreppet?
Jag har inte hört någonting från José Luis Rodríguez Zapatero och heller ingenting från premiärminister Erdogan. Vad är poängen med Alliansen mellan civilisationer? Jag skäms över vår enfaldighet och feghet. Jag kan inte låta bli att erinra mig den framlidna, missförstådda Oriana Fallaci, som aviserade ett kommande ”Eurabien” och som praktiskt taget stenades för att hon haft modet att fördöma det som händer i detta neurotiska Europa.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Fru talman! Utbildning och vetenskap är prioriteringar i den ekonomiska Europa 2020-strategin. Om detta program förblir i pappersform eller omsätts i handling på fältet beror på oss. För att lyckas måste både EU-institutionerna och medlemsstaterna ta ansvar för det. Men i stället driver den bulgariska regeringen en politik som inte bara strider mot den nationella politiken utan även mot EU:s politik för vetenskaplig forskning och utbildning. Medan Europa har tilldelat tre procent till forskning och utveckling fram till 2020 har Bulgarien bara nått upp till blygsamma 0,6 procent.
Efter en rad misslyckade lösningar ska den bulgariska vetenskapsakademien nu läggas ned, en institution som har funnits i över hundrafyrtio år, som inrättades under det osmanska imperiets hårda styre och som nu står för 55 procent av Bulgariens vetenskapliga forskning med erkännande över hela världen. Akademien har fått över 30 miljoner euro för över 400 framgångsrika EU-projekt.
Trots sin delaktighet i EU-institutionerna på politisk nivå och på expertnivå kan den bulgariska regeringen inte se kopplingen mellan vetenskap och en väg ut ur krisen. Denna fråga måste tas med på rådets och kommissionens föredragningslista. Detta är inte bara en fråga som gäller Bulgarien, eftersom den utgör en risk för att det strategiska programmet och EU:s prioriteringar inte kommer att uppnås.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Fru talman! Jag vill rikta uppmärksamheten mot de olämpliga sociala samråd som kommissionen har genomfört angående direktivet om anonyma verk. Anonyma verk är verk som det saknas upphovsrättsinnehavare till.
Förra veckan organiserade jag en debatt om denna fråga i parlamentet. Det framgick då hur stort intresset är på detta område och hur många frågor det finns angående det direktiv som kommissionen för närvarande arbetar med. Förfarandet är dock fortfarande höljt i dunkel. Visst borde de experter och organ som är direkt inblandande åtminstone veta vilken inriktning arbetet har. Omkring 40 procent av vår konstnärliga produktion i Europa är påverkade av anonymitet. Datumet för offentliggörande av direktivet har ändrats till det första kvartalet nästa år, så det finns fortfarande lite tid för samråd, och vi måste anstränga oss mer för att engagera våra medborgare, bland annat experter, i förfarandet med att utarbeta lagstiftning så att den verkligen kan bli så bra som möjligt.
Matthias Groote
(DE) Fru talman! Demokratiskt medbestämmande för anställda på företag är en av grundpelarna i EU:s socialpolitik. Under en månads tid nu har man strejkat dag och natt för just dessa rättigheter på Atlas fabriker i Ganderkesee, Delmenhorst och Vechta. Arbetstagarna kämpar för att trygga ett kollektivt löneavtal som kommer att göra det möjligt att bevara bra och säkra arbetstillfällen. Dessvärre har ledningen blankt vägrat att förhandla med metallarbetarnas fackförbund och med företagsrådet. Under loppet av denna arbetartvist har ledningen skrämt och utövat oerhörda påtryckningar på arbetstagarna. Jag vill uppmana ledningen, särskilt Filipov, att inleda diskussioner och återgå till förhandlingsbordet. Demokratiskt medbestämmande kan inte få stoppas vid fabriksgrindarna. Ett system där man anställer och avskedar godtyckligt frambringar rädsla och bäddar för social oro. Det bör inte finnas några sådana system i Europa, eftersom de förstör vår demokrati.
Cristian Dan Preda
(FR) Fru talman! Jag vill säga några ord om presidentvalet i Elfenbenskusten, eftersom jag leder unionens valobservatörsuppdrag i detta land. Sedan i början av oktober har vi faktiskt haft ungefär 100 observatörer från 26 länder utplacerade i Elfenbenskusten.
Den första omgången förlöpte ganska bra den 31 oktober. Det förekom inga bedrägerier och inget våld. Resultaten meddelades efter visst dröjsmål, men överlag inträffade ingenting nämnvärt.
Den andra omgången kommer att äga rum nästa söndag. Man räknar med att den kommer att bli mer ansträngd, eftersom det redan har inträffat sammandrabbningar på gatorna och kampanjen har blivit aggressiv, även mot våra observatörer. Dessutom hindras dessa observatörer emellanåt från att utföra sitt arbete med att övervaka förberedelserna inför kampanjen. Stämningen måste därför bli lite lugnare så att omröstningen kan äga rum under normala former. Det är ytterst viktigt att skydda våra observatörer fram till söndag och efter detta.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
