Garanti för oberoende konsekvensbedömningar (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Angelika Niebler, för utskottet för rättsliga frågor, om garanti för oberoende konsekvensbedömningar.
Angelika Niebler
Herr talman, fru kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag kanske kan få presentera ämnet genom att nämna ett par exempel. Grekland och andra länder är djupt skuldsatta, trots att medel från strukturfonderna har pumpats in i länderna i många år. Hur kan vi använda dessa resurser bättre, och bli bättre på att övervaka användningen?
Mitt andra exempel handlar om euroobligationer. Hur påverkar de EU:s budget?
För det tredje: Vilka följder skulle det få om EU införde en skatt på finansiella transaktioner? I samband med alla dessa frågor kräver parlamentet i sina betänkanden att lagstiftningen ska konsekvensbedömas. Vi måste ju ha fakta på bordet för att kunna fatta välunderbyggda politiska beslut. Det är vad mitt betänkande om garanti för oberoende konsekvensbedömningar handlar om.
Detta är ingen ny fråga. Vi har tampats med den i över tio år, tillsammans med andra frågor som rör hur lagstiftningen kan förbättras. Men trots kommissionens och Europaparlamentets ansträngningar för bättre konsekvensbedömningar behövs det alltjämt en kvalitetshöjning. I betänkandet lägger jag fram förslag till hur vi kan åstadkomma en sådan förbättring, både i fråga om kommissionens konsekvensbedömningar och parlamentets.
Betänkandets innehåll är indelat i fyra avsnitt. Det första avsnittet handlar om allmänna krav på konsekvensbedömningar på EU-nivå. I det andra avsnittet föreslår jag förbättringar på kommissionsnivå och anger områden där det finns utrymme för förbättringar. I det tredje avsnittet redogör jag för hur vi i Europaparlamentet kan bli bättre på att använda konsekvensbedömningar då ny lagstiftning utarbetas. I sista avsnittet föreslår jag sedan att vi inrättar en oberoende struktur för konsekvensbedömningar inom Europaparlamentet.
När det gäller allmänna krav på konsekvensbedömningar på EU-nivå är det viktigt att konstatera att våra analyser inte uteslutande får inriktas på kostnaderna, utan i allt större utsträckning måste kartlägga vilka följder EU:s lagstiftning får ekonomiskt, socialt och på hälsoområdet. För det andra är det viktigt att inom ramen för alla konsekvensbedömningar undersöka hur ny lagstiftning påverkar små och medelstora företag, liksom det europeiska näringslivets konkurrensförmåga. För det tredje föreslår vi i betänkandet att kommissionen ska offentliggöra färdplaner för sina lagstiftningsförslag redan i ett tidigt skede, så att parlamentet och berörda parter får möjlighet att yttra sig under samrådsperioden.
När det gäller kommissionen vill vi framför allt att ledamöterna i den konsekvensbedömningsnämnd som inrättades hos kommissionen för en tid sedan ska vara oberoende och att parlamentets utskott ska involveras i arbetet på ett tidigt stadium. När det gäller parlamentet anser vi att det är viktigt att vi faktiskt använder oss av det verktyg som konsekvensbedömningarna utgör. Hittills har några få utskott använt sig av det, men jag anser att vi behöver använda detta verktyg mycket mer under våra parlamentariska överläggningar. Om vi lyckas utveckla parlamentets egna resurser och kan bygga upp en egen struktur i parlamentsledamöternas regi, som låter Europaparlamentet utveckla en metod för att på ett professionellt sätt göra konsekvensbedömningar - ja, då tycker jag att vi har kommit en bra bit på vägen med hjälp av detta betänkande. Jag hoppas att ni stöder det under omröstningen i morgon.
Anna Záborská
(FR) Herr talman, fru Ashton! Med hjälp av konsekvensbedömningar kan vi utföra vår uppgift som lagstiftare. Deras dåliga rykte kan delvis förklaras av den risk för manipulation som de medför. Vi kan låta efterfrågan på dem styras av den allmänna opinionen. De kan vara seriösa och vetenskapligt korrekta. Som exempel finns den konsekvensbedömning som utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män beställde för direktivet om mammaledighet. Den var så oanvändbar att vi beklagade att vi hade spenderat skattebetalarnas pengar.
Tack Angelika Niebler, för det arbete du har lagt ned på att förbereda resolutionen. Med hjälp av dina ansträngningar kan vi lagstifta på ett bättre sätt, vilket gynnar medlemsstaternas medborgare.
Richard Falbr
(CS) Herr talman! Jag har lagt fram ett betänkande om EU:s yttre dimension och företagens sociala ansvar. Jag intog en oerhört kritisk hållning när jag skrev betänkandet eftersom det väldigt ofta förekommer en hycklande inställning vid förhandlingar med länder som inte är medlemmar i EU. Om vi ska kunna kräva att de ska respektera de principer som vi respekterar inom EU måste även vi göra det. Vi kan inte kräva att andra ska följa Internationella arbetsorganisationens kärnkonventioner (ILO) och sedan tillåta att vissa medlemsstater bryter mot dem. I betänkandet hävdar jag även att ...
(Talmannen avbröt talaren.)
Tatjana Ždanoka
(EN) Herr talman! Ett varmt tack till föredraganden, Richard Falbr, för hans arbete. Trots hans inledande oro är betänkandet mycket övertygande. På gruppen De gröna/Europeiska fria alliansens vägnar vill jag än en gång framhålla att Internationella arbetsorganisationens roll bör stärkas. Det är bra med ett frivilligt socialt ansvar för företagen, men det är i första hand stater och internationella organisationer som ska främja och skydda de mänskliga rättigheterna.
Vi anser inte att man ska undvika rättsligt bindande standarder när det gäller företagens sociala ansvar. Vi i EU bör i stället ta fram ytterligare standarder för företagsrapportering. Å andra sidan kan man inte använda brott mot de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet som en legitim komparativ fördel. EU bör främja sin sociala modell och förstärka, snarare än försvaga, de sociala normerna både internt och externt.
Angelika Niebler
(DE) Herr talman! Jag ber om ursäkt för att jag tar ordet igen, men jag tror att det har uppstått en viss förvirring eftersom mina kolleger just nu inte diskuterar mitt betänkande, utan det om socialt ansvar som ska debatteras senare.
Vi kanske först kan avsluta debatten om konsekvensbedömningar innan vi går vidare till nästa betänkande. Jag tror att Raffaele Baldassarre har bett att få tala om ämnet i mitt betänkande.
Talmannen
Tack, Angelika Niebler. Jag började också inse problemet. Vi har ett smärre problem med internet. Jag har inte heller den korrekta talarlistan. Tavlan visar fortfarande Wolf Klinz betänkande. Det är antagligen därför några ledamöter var lite irriterade. Men nu debatterar vi alltså Angelika Nieblers betänkande om garanti för oberoende konsekvensbedömningar.
Gerard Batten
(EN) Herr talman! Jag håller med om att det är mycket viktigt att ha oberoende ekonomiska konsekvensbedömningar av EU-bestämmelser. EU:s lagstiftning utgör en avsevärd kostnad för företagen, ekonomin och förstås för de vanliga medborgarna.
Nyligen publicerade jag det senaste tillägget till min långsiktiga studie ”How Much Does the European Union Cost Britain?”, som finns att läsa på min hemsida. En del av dessa kostnader utgörs förstås av EU:s överreglering. Med regeringens egna siffror, det vill säga den brittiska regeringens egna siffror, beräknar tankesmedjan Open Europe att kostnaden för endast de 99 första direktiven som för närvarande tillämpas uppgår till mer än 20 miljarder brittiska pund per år.
År 2006 uppskattade kommissionsledamoten Günter Verheugen kostnaden för EU:s lagstiftning till i genomsnitt 3,5 procent av BNP: 3,5 procent av Storbritanniens BNP är nästan 49 miljarder brittiska pund per år. Det är en överväldigande börda för företag och konsumenter. Oberoende konsekvensbedömningar bör förstås utföras på nationell nivå, men utanför EU skulle det stå Storbritannien fritt att bestämma en egen nivå för lagstiftningen och den skulle säkerligen inte vara på 49 miljarder pund per år.
Gay Mitchell
(EN) Herr talman! Jag ska fatta mig mycket kort. För det första tycker jag att det här är ett viktigt förslag. Konsekvensbedömning är viktigt för oss av två anledningar. Den ena är att den bidrar till att vi stiftar lagar som är nödvändiga och effektiva, men den kan också bidra till att vi slutar skylla allt som går fel på det vi kallar Bryssel. Nationella regeringar och parlament tar på sig ansvaret när allt går bra men skyller på Bryssel när det blir fel. Konsekvensbedömningarna bör därför visa exakt vem som är ansvarig och vem som bär skulden eftersom det är alldeles för bekvämt att skylla på EU. Ser man dessutom tillbaka på hur det såg ut innan vi hade EU inser man att den kostnaden var helt förödande.
Viviane Reding
kommissionens vice ordförande. - (EN) Herr talman! Kommissionen välkomnar betänkandet, eftersom det stöder vår agenda för smart lagstiftning och har som mål att stärka det delade ansvar som EU:s institutioner har på det här området.
Kommissionen välkomnar även att man i betänkandet stöder några av kommissionens förslag som lades fram för parlamentet i meddelandet om smart lagstiftning, men vi känner även till de få förslag som i hög grad är problematiska. Kommissionen klargjorde redan i meddelandet om smart lagstiftning att den inte kan eller kommer att acceptera önskemål som skulle påverka dess självbestämmanderätt när det gäller att utföra konsekvensbedömningar - till exempel en externalisering av konsekvensbedömningsnämnden (IAB) - eller som på annat sätt skulle påverka kommissionens initiativrätt.
Jag vill påminna om att Europeiska revisionsrätten nyligen i en särskild rapport om konsekvensbedömningar vid EU:s institutioner har bekräftat att kommissionens konsekvensbedömningssystem har varit effektivt för att stödja beslutsprocessen vid EU:s institutioner och för att höja kvaliteten på våra förslag. Revisionsrätten fann även att kommissionen tillämpar de strukturer som krävs för en smart lagstiftning och att konsekvensbedömningsnämnden helt klart bidrar till att höja kvaliteten på våra konsekvensbedömningar.
Kommissionen kommer att ta ställning till betänkandet när resolutionen har antagits.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum tisdagen den 7 juni kl. 12.00.
Jag ber alla ledamöter att ha överseende med de felaktigheter som uppstår för närvarande eftersom tavlan inte fungerar.
Skriftliga förklaringar (artikel 149 i arbetsordningen)
Véronique Mathieu
Konsekvensbedömningar har en stor inverkan på lagstiftningsverksamheten och därför behövs en vidareutveckling, där man upprättar en mekanism som är oberoende av konsekvensbedömningarna. De ska alltså inte användas för att bestyrka ett lagstiftningsförslag utan i stället möjliggöra en objektiv granskning av fakta. Det gäller även för de vetenskapliga utlåtandena från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa), vars metoder vid flera tillfällen har ifrågasatts, och för offentliga samråd, där frågornas formulering kan innebära att kommissionen får de svar som man vill ha. För att bekämpa detta missbruk i lagstiftningsprocessen efterlyser vi en tydlig metodik, en analys av alternativen och valmöjligheten att inte vidta några åtgärder, liksom maximal insyn och ett nära samarbete med parlamentet.
