EU:n ja Japanin kauppasuhteet (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Daniel Casparyn ja Jarosław Leszek Wałęsan PPE-ryhmän, Syed Kamallin, Robert Sturdyn ja Jan Zahradilin ECR-ryhmän, Niccolò Rinaldin, Metin Kazakin ja Marielle De Sarnez'n ALDE-ryhmän ja Emilio Menéndez del Vallen, David Martinin ja Vital Moreiran S&D-ryhmän puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä EU:n ja Japanin kauppasuhteista (O-000088/2011/rev.1 - B7-0220/2011).
Jarosław Leszek Wałęsa
Arvoisa puhemies, viime kuukausina Japani on ollut entistä kiinnostuneempi mahdollisuudesta aloittaa neuvottelut Euroopan unionin kanssa tehtävästä vapaakauppasopimuksesta. Euroopan parlamentin näkökulmasta kaikkein tärkein kysymys pitäisi olla tullien ulkopuoliset esteet, joita on korostettu monta kertaa kauppapoliittisen komitean kokouksissa. Ongelma eivät ole tullit vaan lukuisat EU:n yritysten pääsyä Japanin markkinoille koskevat rajoittavat määräykset ja esteet. Kannatan Euroopan unionin ja Japanin välisen yhteistyön lisäämistä, mutta mielestäni ensisijaiseksi tavoitteeksi pitäisi asettaa EU:n tavaroiden pääsyä Japanin markkinoille rajoittavien tullien ulkopuolisten esteiden poistaminen.
Siksi maaliskuussa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmien 30 kohta hyväksyttiin, ja siinä määritellään toimintaperiaate, jonka EU esittelee EU:n ja Japanin huippukokouksessa vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämisen yhteydessä. On aivan oikein asettaa näiden neuvottelujen käynnistämisen ehdoksi se, että Japani suhtautuu myönteisesti muun muassa tullien ulkopuolisten esteiden ja julkisia hankintoja koskevien rajoitusten tarkistamiseen. Tämä kannattaa pitää mielessä, etenkin kun Japani pyrkii vaikuttamaan siihen, ettei sen kilpailukyky EU:n markkinoilla kärsisi EU:n ja Korean vapaakauppasopimuksesta, jonka on määrä astua voimaan.
Syed Kamall
Arvoisa puhemies, olen sitä mieltä - toivon - että useimmat meistä parlamentin jäsenistä myöntävät, että asetamme etusijalle monenväliset neuvottelut ja WTO:n Dohan kehityskierroksen onnistuneen lopputuloksen. Koska kuitenkin WTO:ssa kohdatut vaikeudet ovat kaikkien tiedossa, komissio ansaitsee mielestäni tukea neuvotellessaan joistakin näistä kahdenvälisistä sopimuksista.
Tästä syystä meidän pitäisi mielestäni määrätietoisesti edistää EU:n ja Japanin vapaakauppasopimuksen tekemistä. Myönnän, että Japania kohdanneisiin luonnonkatastrofeihin liittyy huolenaiheita, mutta olen keskustellut monien japanilaisten kollegojen ja ystävien sekä muiden ihmisten kanssa, jotka uskovat, että jos etenemme harkiten, EU:n ja Japanin sopimus antaisi signaalin, että Japani on päässyt raiteilleen ja on elpymässä.
Jos tarkastellaan vuoden 2009 lukuja, Japanin ja EU:n yhteenlaskettu osuus maailman BKT:stä oli yli neljännes ja maailmankaupasta yli 20 prosenttia, ja niiden ulkomaisten suorien investointien yhteenlaskettu määrä oli noin 200 miljardia euroa. Koska EU-mailla ja Japanilla on yhteisiä haasteita, on mielestäni tärkeää tarkastella joitakin näistä kysymyksistä ja ratkaista niitä kauppasopimuksilla.
Alhaisista tulleista huolimatta on mielestäni varsin selvää, että EU:n ja Japanin kahdenvälisen kaupan määrä on pienempi kuin EU:n kauppa sen muiden pääkauppakumppaneiden kanssa. Mielestäni tämä johtuu pääasiassa tullien ulkopuolisista esteistä. On arvioitu, että joihinkin näihin esteisiin liittyvät kustannukset ovat tosiasiassa korkeammat kuin nykyiset tullit ja että eniten taloudellista voittoa saadaan nämä esteet poistamalla. EU-maiden yritykset hyötyisivät, jos poistaisimme julkisia hankintoja, lääkinnällisten laitteiden markkinoita - joissa kansainvälisten standardien tunnustaminen on riittämätöntä - palveluja, rahoitus- ja postipalvelut mukaan luettuna, ja pk-yritysten markkinoille pääsyä haittaavia esteitä. Japanilaiset saisivat etua autoteollisuuden sekä tieto- ja viestintätekniikan aloilla. Emme kuitenkaan saa unohtaa, että Japanista peräisin oleville tieto- ja viestintätekniikan tuotteille määrättyjen tullien poistamisesta tai alentamisesta olisi hyötyä myös EU:lle.
Mielestäni molemmat osapuolet ovat yleisesti sitä mieltä, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimuksesta olisi hyötyä niille molemmille.
Metin Kazak
laatija. - (EN) Arvoisa puhemies, allekirjoitin tämän suullisen kysymyksen ja päätöslauselman esittämistä koskevan aloitteen ennen EU:n ja Japanin 20. huippukokousta, koska katson, että Euroopan parlamentilla, jonka on annettava hyväksyntänsä mahdolliselle Japanin kanssa tehtävälle vapaakauppasopimukselle, on voitava ilmaista kantansa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
Mielestäni parlamentin pitäisi hyödyntää tätä tilaisuutta tukeakseen Japanin kanssa tehtävää vapaakauppasipimusta voimakkaasti seuraavista syistä:
Euroopan unioni ja Japani ovat teollisuusmahteja, joilla on yhteiset demokraattiset arvot ja joiden yhteenlaskettu osuus maailman bruttokansantuotteesta on 38,5 prosenttia. Meillä on samankaltaisia haasteita: Kiinan nousu, maailmanlaajuinen rahoituskriisi, väestömäärän pieneneminen, raaka-aineiden ja energialähteiden saannin tarve ja hintavakauden varmistaminen.
Siksi kauppasuhteiden kehittäminen kuudenneksi suurimman kauppakumppanimme Japanin kanssa tarjoaa mielestäni valtavia mahdollisuuksia. Taloudelliset hyödyt ovat selvät. Copenhagen Economicsin raportin päätelmien mukaan kahdenvälisten tullien poistaminen ja tullien ulkopuolisten esteiden vähentäminen hyödyttäisi sekä yrityksiä että kuluttajia ja edistäisi taloudellista vaurautta 33 miljardilla eurolla EU:ssa ja 18 miljardilla eurolla Japanissa.
Neuvosto tuki vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen mahdollista käynnistämistä niin kauan kuin Japani oli valmis poistamaan tullien ulkopuoliset markkinoille pääsyn esteet ja julkisia hankintoja koskevat rajoitukset. Haluan toistaa, että tullien ulkopuoliset esteet ja julkiset hankinnat ovat eurooppalaisten yritysten kannalta keskeisiä aloja, joilla Japanin on tehtävä merkittäviä myönnytyksiä.
Luonnollisesti Euroopan parlamentti vaatii, että komissio on täysin avoin kaikissa neuvotteluissa ja että meille toimitetaan ajan tasalla olevat alakohtaiset vaikutustenarvioinnit. Lisäksi kannatamme samankaltaisia kahdenvälisiä suojatoimia kuin Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen tapauksessa, jotta vältetään herkkiin aloihin kuten auto-, elektroniikka-, ilmailu- ja koneteollisuuteen kohdistuvat vakavat haitat.
Lopuksi totean olevani täysin vakuuttunut siitä, että parlamentin on aika osoittaa tukensa EU:n ja Japanin tulevalle vapaakauppasopimukselle perustamalla korkean tason ryhmä, etenkin maaliskuun 2011 katastrofin takia.
David Martin
Arvoisa puhemies, on selvää, että EU:n ja Japanin vapaakauppasopimuksen avulla on mahdollista luoda huomattava määrä eurooppalaisia työpaikkoja ja hyödyttää eurooppalaisia yhtiöitä, ja syynä tähän on se, että EU:n markkinaosuus Japanissa on nykyisin erittäin vaatimaton EU:n muualle suuntautuvaan vientiin verrattuna.
OECD:n mukaan markkinaosuutemme Japanissa on itse asiassa kaikkein alhaisimpia, ja kollegani ovat todenneet syyn tähän. Ongelma eivät ole korkeat suojatullit - ne ovat suhteellisen alhaiset - vaan pikemminkin tullien ulkopuoliset esteet, kuten sääntelyyn liittyvät vaikeudet, vastavuoroiseen tunnustamiseen liittyvät ongelmat, heikot mahdollisuudet osallistua julkisiin hankintasopimuksiin ja niin edelleen.
Kohtalonkysymys sekä komissiolle että Euroopan parlamentille on se, vaaditaanko Japania jatkamaan kyseisten tullien ulkopuolisten esteiden poistamista ennen neuvottelujen aloittamista, vai käynnistetäänkö neuvottelut siinä toivossa, että sillä tavalla Japania rohkaistaan vähentämään tullien ulkopuolisia esteitä. Tähän kysymykseen ei ole olemassa helppoa vastausta.
Mielestäni on kuitenkin hyviä merkkejä siitä, että Japani haluaa poistaa tullien ulkopuoliset esteet. Japanin pääministeri on vaatinut "avoimen Japanin" -politiikkaa, mikä johtuu osittain siitä, että hän myöntää Japanin teollisuuden menettävän teränsä nykyisissä olosuhteissa. Tietenkin se johtuu osittain myös Etelä-Korean vapaakauppasopimuksen ennakoidusta vaikutuksesta Japanin vientiin, mutta mielestäni se lisäksi osoittaa Japanin myöntävän vähäisen kokemuksensa avautumisesta.
Eurooppalaisilla yhtiöillä on ollut paremmat mahdollisuudet päästä televiestintä, autonvalmistus-, vähittäismyynti- ja vakuutusalalle Japanissa, eikä se ole vahingoittanut Japanin taloutta vaan itse asiassa edistänyt innovointia ja kehitystä Japanissa. Siksi merkit ovat mielestäni hyvät.
Kaiken kaikkiaan ryhmäni katsoo, että Japanin on vielä osoitettava hieman enemmän myöntyväisyyttä ennen kuin ilmoitamme vapaakauppaneuvottelujen aloittamisesta. Emme vastusta vapaakauppasopimusta, mutta mielestämme Japanin on tehtävä hiukan enemmän osoittaakseen, että Japanin pääministeri pystyy pitämään sanansa.
Karel De Gucht
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Japania viime maaliskuussa koetelleet tsunami ja maanjäristys olivat valtava tragedia. Japanilaisten lannistumattomuus saa meidät vakuuttumaan siitä, että Japani pystyy selviytymään tragediasta ja nousemaan siitä aiempaa vahvempana. EU:n tarjoama apu ja sen osoittama yhteisvastuu ovat myös avuksi elpymisessä.
Tämä tragedia sattui muutamaa kuukautta ennen hyvin tärkeää EU:n ja Japanin välistä huippukokousta, joka on määrä pitää 28. toukokuuta 2011 ja jossa määritellään suhteidemme suunta tuleviksi vuosiksi.
Kuten tiedätte, viime vuoden huhtikuussa pidetyssä edellisessä EU:n ja Japanin huippukokouksessa perustettiin yhteinen korkeista virkamiehistä koostuva ryhmä kartoittamaan mahdollisuuksia EU:n ja Japanin suhteiden kaikkien puolien vahvistamiseksi kokonaisvaltaisesti politiikan, talouden ja alakohtaisen yhteistyön aloilla. Kaupan alalla korkean tason ryhmä pohti tapoja vahvistaa ja yhtenäistää taloussuhteita ja käsitteli kaikkia molempien osapuolten kannalta tärkeitä kysymyksiä. Niihin kuuluvat tullimaksut, tullien ulkopuoliset toimenpiteet, investoinnit ja julkiset hankinnat.
Japani on selkeästi todennut haluavansa mieluiten aloittaa neuvottelut tullietuuksia sisältävästä vapaakauppasopimuksesta. EU:n kannalta tulleihin keskittyvä sopimus olisi kuitenkin selvästi riittämätön. Japanin kanssa ongelmana eivät niinkään ole tullit, vaan se, että EU:n viejiä ja sijoittajia haittaavat edelleen kaikenlaiset tullien ulkopuoliset esteet. Tyypillisiä esimerkkejä niistä ovat lääkinnällisten laitteiden ja eräiden elintarvikkeiden monimutkaiset hyväksymismenettelyt sekä erot ajoneuvojen osia ja komponentteja koskeviin kansainvälisesti tunnustettuihin vaatimuksiin nähden.
Näihin aloihin liittyviä esteitä on ollut Japanin markkinoilla vuosikymmenien ajan. Olemme nostaneet nämä asiat esiin useissa Japanin ja EU:n kahdenvälisissä vuoropuheluissa viime vuosina, mutta toistaiseksi edistyminen on ollut vähäistä.
Näin ollen tarvitsisimme sopimuksen, jolla poistettaisiin myös tullien ulkopuolisia esteitä, lisättäisiin investointien markkinoillepääsymahdollisuuksia ja avattaisiin Japanin julkisten hankintojen markkinat.
Korkean tason ryhmä on kauppaneuvotteluissaan keskittynyt selvittämään, miten näissä kysymyksissä voitaisiin edistyä. Jonkinasteista edistystä on näin ollen saavutettu vain muutaman EU:n luetteloiman tullien ulkopuolisen toimenpiteen osalta - nimittäin kolmessa 27:stä - mutta useimpien luettelossa mainittujen tullien ulkopuolisten toimenpiteiden osalta katsomme, että Japani ei ole esittänyt uskottavaa etenemissuunnitelmaa, jossa se esittäisi ongelmiin ratkaisuja. Niinpä korkean tason ryhmän saavutukset ovat komission mielestä toistaiseksi ainoastaan hyvä pohja jatkoneuvotteluille.
Marraskuun 25. päivänä 2011 Eurooppa-neuvosto korosti EU:n ja Japanin suhteiden ratkaisevaa merkitystä ja vahvisti, että "Tulevan huippukokouksen tarjoamaan tilaisuuteen on tartuttava tämän suhteen vahvistamiseksi ja yhteisten asioiden käsittelemiseksi". Tässä suhteessa vapaakauppasopimuksen onnistumisen edellytyksiä olisi selvitettävä sillä perusteella, että Japani voi osoittaa valmiutensa muun muassa tullien ulkopuolisten esteiden ja julkisia hankintoja koskevien rajoitusten poistamiseen.
Neuvottelut Japanin kanssa ovat edelleen kesken. Viime viikolla tapasin ulkoministeri Takeaki Matsumoton keskustellakseni juuri tästä asiasta. Mielestäni ei ole vielä selvää, miten pitkälle voimme edistyä neuvoston asettamien edellytysten täyttämisessä EU:n ja Japanin huippukokousta edeltävässä lyhyessä ajassa. Lisätyötä tarvitaan erityisesti, jotta tavoitteet saadaan asetettua samalle tasolle sovittaessa neuvottelujen sisällöstä, ja saavutetaan kunnianhimoisia mutta realistisia tuloksia.
Tämä voitaisiin toteuttaa huippukokouksen jälkeen niin kutsutun "selvitystyön" avulla. Kun se on tehty, tarkastelisimme tuloksia ja päättäisimme, käynnistetäänkö neuvottelut vai ei.
Kaupan ja talouden aloilla tavoitetasoon pitäisi sisältyä ainakin seuraavat pyrkimykset: kaikkia tavaroita koskeva 100-prosenttinen tullittomuus ja kiintiöttömyys, luotettava ja uskottava etenemissuunnitelma, jotta voidaan poistaa riittävän suuri määrä tullien ulkopuolisia toimenpiteitä, avoin investointijärjestelmä, jotta Japaniin saadaan muihin OECD-maihin verrattava määrä suoria ulkomaisia investointeja ja julkisten hankintojen markkinat, joiden avoimuuden aste vastaa EU-maiden julkisten hankintojen markkinoita kaikilla hallintotasoilla.
Haluan myös mainita, että jos huippukokouksen johtajat päättävät edistää kattavaan kahdenväliseen säädöskehykseen perustuvaa vaihtoehtoa, siihen pitäisi sisältyä sekä kauppa että investointisuhteet, poliittiset suhteet ja yhteistyö.
Tämä kattava lähestymistapa, johon sisältyvät tasapuolisesti kaikki kahdenväliset, poliittiset ja taloudelliset suhteet, on välttämätön, jotta voimme toteuttaa kaikki tiiviimpää strategista kumppanuutta edistävät tavoitteemme ja päämäärämme.
Taloussuhteemme Japaniin ovat todellakin ratkaisevassa vaiheessa, ja joitakin asioita on vielä selvitettävä. Siksi pidän tätä keskustelua tervetulleena ja odotan kuulevani näkemyksiänne siitä, miten meidän pitäisi muokata tätä suhdetta tulevina vuosina.
Daniel Caspary
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan esittää vilpittömät kiitokseni komission jäsenelle siitä, että hän esitti meille yleiskatsauksen Euroopan unionin ja Japanin välisten kauppasuhteiden nykytilasta.
Valitettavasti minusta vaikuttaa siltä, että tilanne näiden kauppasuhteiden osalta on hädin tuskin parantunut viimeisten kahden vuoden aikana. Mainitsitte vuoden 2009 huippukokouksen ja korkean tason vuoropuhelun, ja sain sen vaikutelman, että toistaiseksi emme ole onnistuneet näissä neuvotteluissa mitenkään selvästi lisäämään eurooppalaisten yhtiöiden markkinaosuutta Japanissa.
Nyt kun ensimmäinen aloite, nimittäin korkean tason vuoropuhelu, on epäonnistunut, olen erittäin huolissani siitä, että suurin huolenaiheemme ei ole kysymys siitä, miten voimme kenties onnistua käytännössä tässä korkean tason vuoropuhelussa, vaan sen sijaan pohdimme jo sitä, pitäisikö meidän neuvotella vapaakauppasopimuksesta.
Voin hyvin kuvitella, että vapaakauppasopimuksessa Japanin kanssa on järkeä, mutta ennen tällaisten neuvottelujen aloittamista ei ole liikaa vaadittu, että odotamme ensin tuloksia nykyisestä välineestä, nimittäin korkean tason vuoropuhelusta. Haluan puhua tästä hyvin avoimesti, enkä sano tätä viedäkseni Japanilta neuvotteluvaltteja, vaan koska haluan vilpittömästi selvittää, onko Japani vakavissaan tiivistämässä kauppasuhteita EU:n kanssa ja aidosti avaamassa markkinoitaan ja myös lisäämässä avoimuuttaan tuotteitamme kohtaan.
Olisin hyvin kiinnostunut - arvoisa komission jäsen, valitettavasti ette maininnut tätä lainkaan äsken - siitä, miten aiotte ottaa parlamentin mukaan valtuuksien antamiseen. Minusta vaikuttaa siltä, että meillä olisi paljon sanottavaa Japania koskevasta aiheesta. Intian, Kanadan ja myös Korean kanssa käytävien neuvottelujen osalta olemme parlamenttina toistuvasti kritisoineet sitä, että meidän näkemyksemme mukaan neuvotteluissa asetettiin jossain määrin väärät painopisteet, ja siksi olisi erittäin hyödyllistä, jos ottaisitte parlamentin tiiviisti mukaan tähän asiaan heti valtuuksien antamisesta lähtien.
Gianluca Susta
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, Eurooppa-neuvoston vaatimusta vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen käynnistämisestä Japanin kanssa on arvioitava erittäin tarkasti. Siksi arvostamme komission jäsenen harkitsevaa lähestymistapaa tähän kysymykseen ja kehotamme koko parlamenttia noudattamaan tuota lähestymistapaa, joka innoitti ryhmäämme laatimaan päätöslauselman.
Japanin uusi hallitus on osoittanut - ainakin sanallisesti - olevansa valmis avaamaan markkinat, jotka ovat yhdet teollisuusmaiden suljetuimmista. Tämä myönteinen asenne on todistettava käytännössä, etenkin Euroopan unionin yksilöimien 27 tullien ulkopuolisen esteen osalta, joita on madallettava, jotta voimme käynnistää neuvottelut Japanin kanssa ja tehdä niistä yhden kauppapolitiikkamme painopisteistä. Uskomme, että näiden suhteiden parantaminen voi auttaa lisäämään Euroopan kilpailukykyä, sillä Japanin osuus maailman BKT:stä on 9 prosenttia, tai yli 35 prosenttia yhdessä EU:n BKT:n kanssa.
Tänään emme kuitenkaan voi hyväksyä päätöslauselmia, ellei niissä aseteta vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiselle sitovia ja todennettavissa olevia erityisehtoja, nimittäin aitoa vastavuoroisuutta ja asianmukaista vaikutustenarviointia.
Ensinnäkin Japanin protektionistinen politiikka ajoneuvoteollisuuden alalla koskettaa meitä, sillä vienti ja tuonti ovat keskenään epätasapainossa. Toiseksi haluamme nostaa esiin kysymyksen tullien ulkopuolisista esteistä. Tarkoitan koko joukkoa erilaisia vaatimuksia, jotka ulottuvat terveyden- ja kasvinsuojelutoimenpiteistä teknisiin standardeihin - erityisesti maatalouden ja autoteollisuuden alalla - vientitukisääntöjä, tullitarkastuksia ja väärentämisen mahdollistavia tekijöitä sekä kolmikantakauppaa Kiinan ja Korean kanssa.
Hyvät kollegat, lopuksi vaadimme, että ennen kuin Eurooppa ilmoittaa olevansa valmis avaamaan vapaakauppasopimuksen tekemistä koskevat neuvottelut, se rajaa määrätietoisesti yhteisön edut, joita se aikoo suojella, ja täsmentää alat, joilla se edellyttää Japanilta vastavuoroisuutta. Toivomme, että komissio ottaa kommenttimme huomioon.
Kristiina Ojuland
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, viime vuoden joulukuussa vierailin Japanissa, ja yksi huolenaiheista, jonka japanilaiset virkamiehet nostivat toistuvasti esiin, oli hidas edistyminen Euroopan unionin ja Japanin välisissä kauppasuhteissa. Tiedämme kaikki, että joistakin muista EU:n Kaukoidän kumppaneista poiketen meillä on Japanin kanssa yhteiset demokratian, ihmisoikeuksien ja vapaan markkinatalouden arvot, mikä tekee Japanista luonnollisen kumppanin Euroopan unionille.
Viime vuoden huhtikuussa pidetyssä EU:n ja Japanin 19. huippukokouksessa päätettiin perustaa yhteinen korkean tason ryhmä analysoimaan EU:n ja Japanin suhteiden tähänastista edistymistä ja laatimaan ehdotuksia nykyisten toimiemme rationalisoimiseksi. Tullien ulkopuolisiin kysymyksiin liittyvän työn jatkamisen merkitystä korostettiin myös yhteisessä korkean tason ryhmässä, ja toivon, että nämä sopimukset voidaan toteuttaa mahdollisimman pian.
Haluan puhua oikein ajoitettujen konkreettisten toimien puolesta tullien ulkopuolisten esteiden lieventämiseksi, jotta EU:n ja Japanin kauppasuhteet voidaan muuttaa vapaammiksi. Molemmat markkinat hyötyisivät suuresti EU:n ja Japanin kauppasuhteiden kehittämisestä, erityisesti innovaatioita ja teknologiaa ajatellen. Mielestäni yhteistyötä pitäisi lisätä myös tietoverkkoturvallisuuteen liittyvissä asioissa.
Toivon, että voimme parantaa kauppasuhteita Japanin kanssa ja odotan, että edistyminen näissä suhteissa jatkuu.
Keith Taylor
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, on varsin toivottavaa tarkastella uudelleen kaupankäyntijärjestelyjämme muiden maiden kanssa, ja on aivan ymmärrettävää, että Japani pitää vapaakauppasopimusta erityisen houkuttelevana äskeiseen Korean vapaakauppasopimukseen nähden.
EPP-, ALDE- ja ECR-ryhmien päätöslauselmassa on paljon sellaista, mitä voimme tukea, mutta mielestäni ne tekevät virheen todetessaan "kannattavansa päättäväisesti" vapaakauppasopimusta. Tämä on suora lainaus 2 kohdasta. Mielestäni tuki on ennenaikaista, koska vapaakauppasopimuksen ympäristö- ja yhteiskuntavaikutuksia ei ole arvioitu. Vastaus ennakoidaan ennen kuin ratkaisun täytäntöönpanon seuraukset on selvitetty. Monet ihmiset ovat kommentoineet tullien ulkopuolisia esteitä ja työtä, joka korkean tason ryhmällä on vielä tehtävänään. Mielestäni sitä on edistettävä myönteisellä tavalla.
Kun pidetään mielessä Japanin merkitys kauppakumppanina - kahdenvälisen kaupan arvo EU:n kanssa on 120 miljardia euroa vuodessa ja EU on Japanin kolmanneksi suurin kauppakumppani ja toiseksi suurin investoija - luulen meidän ymmärtävän, että mihin tahansa kahdenväliseen sopimukseen liittyy riski muiden maiden, ja erityisesti kehitysmaiden, kanssa tehtyjen monenvälisten sopimusten heikentämisestä. Niinpä voimakas ja ehdoton tuki vapaakauppasopimukselle edellyttää uudelleentarkastelua.
Lopuksi haluan todeta, että vaikka myötätuntomme on täysin Japanin puolella, tuleva kauppapolitiikka ei yksinkertaisesti voi perustua siihen, kuka on viimeksi joutunut luonnonkatastrofin uhriksi.
Helmut Scholz
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kun Euroopan unionin ja Japanin välinen huippukokous pidetään tämän kuun lopussa, huomion tulisi kohdistua vain yhteen aiheeseen: katastrofiin, joka on järkyttänyt japanilaisia maanjäristysten, tsunamin ja jatkuvan radioaktiivisen saastumisen seurauksena, ja konkreettiseen rooliin, jonka EU, sen jäsenvaltiot ja yksittäiset kansalaiset voivat omaksua auttaessaan katastrofista johtuvien ongelmien selvittämisessä lyhyellä, keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. Siksi haluan jälleen kerran ilmaista syvimmän myötätuntoni Japanin kansalle.
Meidän on välittömästi laajennettava kumppanuus- ja katastrofiaputarjouksia - eritoten kun otetaan huomioon Pakistanista juuri käyty keskustelu. Huippukokouksessa on tehtävä konkreettisia päätöksiä, jotka liittyvät erityisesti yhteistyöhön saastuneiden alueiden puhdistamisessa ja yhteisiin tutkimus- ja kehittämistoimiin uusiutuvan energian alalla.
Kauppasuhteidemme ja taloudellisen yhteistyön mahdollinen kehittäminen niitä koskevalla sopimuksella ei saisi olla pelkkä reaktio ydinonnettomuuteen. Tästä syystä neuvottelujen ei pitäisi alkaa liian pikaisesti, vaan niitä olisi tarkasteltava asiaankuuluvaa huolellisuutta noudattaen ja kiinnittäen erityistä huomiota erilaisiin perinteisiin ja elämäntapaan.
EU:n ja Japanin talouksien koko ja vahvuus huomioon ottaen kahdenvälisen laajan kauppasopimuksen tekeminen edellyttää erityistä huolellisuutta. Monia asioita on tuotu esiin, muun muassa immateriaalioikeudet ja julkiset hankinnat, ja sijoituspääoma on kaventanut molempien osapuolten poliittisia toimintamahdollisuuksia. Siksi EU:n 27 jäsenvaltion ja Japanin välillä tulevaisuudessa sovittavan taloudellisen ja kauppapoliittisen yhteistyön asiaankuuluviin lukuihin ja näkökohtiin liittyviä vaikutuksia on arvioitava pitkällä aikavälillä. Tästä syystä myös Euroopan parlamenttia, joka osallistuu yhteispäätösmenettelyyn, sekä suurta yleisöä on kuultava.
William  Dartmouth
Arvoisa puhemies, useimmat ihmiset tietävät - mutta monet eivät - että pian sen jälkeen kun maasta tulee EU:n jäsen, sen kaikista kauppasopimuksista neuvottelee komissio, ja erityisesti kauppapolitiikasta vastaava komission jäsen. Tämän järjestelyn mukaan kaikkien 27 jäsenvaltion etujen on täytyttävä, mikä tietenkin tarkoittaa käytännössä, ettei niin tapahdu.
Sen seurauksena EU:n neuvottelema kauppasopimus on todennäköisesti epäedullisempi yksittäiselle jäsenvaltiolle - ja sanottakoon, että erityisesti Yhdistyneelle kuningaskunnalle - kuin jos jäsenvaltio olisi voinut neuvotella omasta puolestaan.
Kaiken tämän perusta on se, että EU on suuri kaupparyhmittymä, ja tämän vaikutusvallan takia EU kykenee neuvottelemaan kauppasopimuksen, josta jäsenvaltion ei olisi mahdollista neuvotella itsenäisesti. Mutta mitä tässä huomaammekaan? EU:n ja Japanin välistä kauppasopimusta koskevat neuvottelut eivät ole edes kunnolla alkaneet, kuten komission jäsen totesi. Samanaikaisesti verrattain pienellä mutta dynaamisella Sveitsin taloudella on ollut kauppasopimus Japanin kanssa, ja vieläpä vuodesta 2009 alkaen.
Tässä on jälleen kerran lisätodiste siitä, että Yhdistynyt kuningaskunta ja muut mukana olevat jäsenvaltiot pärjäisivät paljon paremmin Euroopan unionin kaltaisen byrokraattisen järjestelmän ulkopuolella.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, vuonna 2009 EU ja Japani tuottivat keskenään yli neljänneksen maailmantalouden tuloksesta, ja niiden osuus maailmankaupasta oli yli 20 prosenttia, ja siksi hyvin suunnitellulla vapaakauppasopimuksella Japanin kanssa on keskeinen merkitys EU:lle. Siihen kuuluu synergiaetuja, joita voidaan hyödyntää, sekä yhteisiä haasteita kuten kilpailu Kiinan kanssa ja raaka-aineiden varma saanti.
Kahdenväliset suojalausekkeet ovat kuitenkin myös tärkeitä tässä sopimuksessa. Tarkoitan herkkiä toimialoja kuten auto-, elektroniikka-, lentokone- ja koneteollisuutta. Olen varma siitä, että Japani voi ja aikoo olla reilu ja luotettava kumppani.
Tosiasia kuitenkin on, että olipa Japani kauppakumppanina miten tärkeä hyvänsä, Euroopan kansalaisia on suojeltava kaikilta radioaktiivisesti saastuneiden tuotteiden aiheuttamilta riskeiltä.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Karel De Gucht, hyvät kollegat, tämä voi vaikuttaa epätavalliselta keskustelunavaukselta Euroopan parlamentissa, mutta minun on myönnettävä, että en ole varma, onko tämä oikea aika kauppasopimuksen tekemiselle Japanin kanssa - tai onko tällainen sopimus lainkaan suositeltava.
Epävarmuuteeni on kolme syytä. Ensimmäinen kysymys kuuluu, horjutammeko tosiasiassa pyrkimystämme monenvälisen sopimuksen tekemiseen solmimalla suuren määrän ulkoisia kauppasopimuksia hyvin merkittävien kauppakumppaneiden kanssa? Emmekö ole vaarassa keskittyä liiaksi yksittäisten sopimusten tekemiseen, mikä saattaa estää meitä jatkamasta monenvälistä järjestelmää asianmukaisella ja riittävällä tarmolla?
Toiseksi totean, että en ole tähän mennessä saanut sellaista vaikutelmaa, että Japani todella tulisi meitä puolitiehen vastaan markkinoiden suojaamisen ja tullien ulkopuolisten esteiden osalta. Toimeen olisi pitänyt jo ryhtyä, muuten koko sopimuksesta on vaarassa tulla liian yksipuolinen.
Kolmas kysymykseni kuuluu: mitkä ovat seuraukset? Tarkoitukseni ei ole arvioida, onko tämä loppujen lopuksi meidän kannaltamme hyvä vai huono asia. Haluaisin kuitenkin etukäteen tietää, miten yhteiskunnallisia vaikutuksia on määrä arvioida, ja miltä asiat näyttävät ympäristön tai työmarkkinoiden kannalta. Nämä ovat kysymyksiä, joita ei mielestäni ole täysin selvitetty. Näitä kysymyksiä olisi epäilemättä pitänyt arvioida ja tutkia etukäteen paremmin.
Kuten jotkut kollegoistani ovat huomauttaneet, jos nämä seikat on määrä selvittää, komission olisi suositeltavaa kuulla Euroopan parlamenttia valtuuksia antaessaan. Näin vältettäisiin monet niistä vaikeuksista, joita ilmeni muiden kauppasopimusten yhteydessä, koska meitä ei kuultu. Kannatan tällaista menettelyä kaikkien tulevien kauppasopimusten osalta.
Reinhard Bütikofer
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, vaikuttaisi siltä, että jotkut ryhmät ovat hyvin varmoja siitä, että on meidän kannaltamme oikein pyrkiä nyt hyvin kunnianhimoiseen vapaakauppasopimukseen Japanin kanssa. Kuten olette kuulleet, oma ryhmäni ei ole niin varma. Itse suhtaudun tähän kantaan erittäin ymmärtäväisesti, koska katson, että vahvistamalla kaupan alan yhteistyötä voimme auttaa luomaan Japanin talouteen uutta dynamiikkaa maata kohdanneen katastrofin jälkeen.
Jotkut peruskysymykset ovat kuitenkin väistämättömiä. En aio toistaa sitä, mitä todettiin tarpeesta ennakoida seurauksia kahdenvälisellä alueella, tai sitä, että meidän pitäisi välttää se virhe, että määrittelemme ensin vapaakaupan painopisteet ja muokkaamme sitten Euroopan teollisuuspolitiikkaa niiden mukaisesti niistä riippuvana muuttujana, tai sitä, että kysymys kestävään kehitykseen annettavasta panoksesta on otettava huomioon.
Haluan korostaa jotakin muuta: Mielestäni vaikutuksista, joita tällaisella kahden kansainvälisen kaupan jättiläisen välisellä vapaakauppasopimuksella olisi koko maailmankaupan rakenteeseen, on keskusteltava perinpohjaisemmin kuin tähän mennessä on tehty. Kun kaksi tällaista kaupan alan jättiläistä käynnistää vapaakauppasopimusta koskevat neuvottelut, asia ei ole vain kahdenvälinen. Toistaiseksi kahden taloudellisen supervallan välillä ei ole tehty vapaakauppasopimusta, joten tämä olisi ensimmäinen. Mutta mitä se tarkoittaa? Mikä on strateginen näkökulma? Mitä vaikutusta tällä on?
Ei riitä, että vain toteamme tavoittelevamme monenvälistä kauppaa, ja jos se ei onnistu, pidämme kiinni vapaakaupan kahdenvälisestä ulottuvuudesta ja katsomme, mitä tapahtuu. Olemme myös vastuussa seurausten selvittämisestä Euroopan kansalaisille, ja siksi parlamentin osallistumisella valtuuksien antamiseen - kuten useat kollegani ovat vaatineet - on oltava keskeinen merkitys.
George Sabin Cutaş
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin ja Japanin talouksien osuus maailman BKT:sta on 35 prosenttia. Uskon, että näiden kahden talousmahdin välinen vapaakauppasopimus voi tuoda etuja molemmille osapuolille. Ensimmäinen tehtävä on kuitenkin poistaa ne ongelmat, joihin molempien osapuolten kannalta todella kannattavan sopimuksen laatiminen perustuu ja jotka käytännössä haittaavat sen laatimista.
Japanin markkinoita haittaavat tällä hetkellä esteet, tullien ulkopuoliset esteet, kuten myös kollegani ovat maininneet; ne rajoittavat tuonnin pääsyä markkinoille ja vaikuttavat samalla kauppaan ja sijoitustoimintaan kokonaisuudessaan. Käymiensä neuvottelujen yhteydessä Euroopan komission on pyrittävä sekä edistämään avoimempaa sääntelypolitiikkaa, joka auttaa eurooppalaisia yhtiöitä ymmärtämään täysin japanilaisten kumppanien kanssa käytävän kaupan säännöt, ja vapauttamaan julkisiin hankintoihin osallistuminen. Lopuksi totean, että mielestäni on myös välttämätöntä toteuttaa vaikutustutkimus, jossa selvitetään kaikenlaisten sopimusten vaikutuksia, erityisesti häiriöille alttiilla eurooppalaisilla teollisuudenaloilla kuten auto-, elektroniikka- ja ilmailuteollisuudessa.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, Japanilla ja Euroopan unionilla on monia yhteisiä etuja, jotka eivät rajoitu poliittisiin kysymyksiin, vaan ulottuvat myös talouden ja kaupan alan yhteistyöhön.
Vaikka sekä Japani että Euroopan unioni ovat pitkälle kehittyneitä talouksia, ne eivät kaupan alan yhteistyössään ole hyödyntäneet taloudellisen vaikutusvaltansa tarjoamia mahdollisuuksia. Velvollisuuksien lisäksi tehokkaampaa kaupan alan yhteistyötä vaikeuttavat lukuisat esteet, joita Japani on asettanut standardisoinnille sekä julkisiin hankintoihin ja julkisiin hankintasopimuksiin osallistumiselle. Vaikka katson, että on oman etumme mukaista parantaa kaupan alan yhteistyötä Japanin kanssa, meidän on pyrittävä tekemään yhteistyöstämme tarkoituksenmukaista, avointa, tasapuolista ja molempien osapuolten edun mukaista. Siksi haluan ilmaista tukeni Euroopan komissiolle sen pyrkiessä tähän tavoitteeseen.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, haluan käsitellä vain kahta seikkaa. Ensinnäkin kahden- ja monenvälisten sopimusten välistä suhdetta. Jotkut jäsenet ovat esittäneet ajatuksen, että meidän pitäisi keskittyä mieluummin monen- kuin kahdenvälisiin sopimuksiin. Niin me teemmekin! Kuten tiedätte, Dohan kierroksen monenväliset neuvottelut ovat ajautuneet ahdinkoon, ja me olemme ainoa suuri kaupparyhmittymä, joka on viime aikoina esittänyt ehdotuksia yrittääkseen tasoittaa pitkälle kehittyneiden ja voimakkaasti kasvavien talouksien välisiä eroja toimialojen osalta. Mutta vaikka todella keskitymme kaupan monenvälisiin näkökohtiin, emme toisaalta saisi jättää huomiotta kahdenvälisiä suhteitamme tärkeiden kauppakumppanien kanssa.
Toiseksi totean, että Japanin suhteen tilanne on todella kaksipiippuinen, kuten monet teistä ovat todenneet. Aloittaako neuvottelut ja toivoa sitten, että niiden aikana pystytään selvittämään tullien ulkopuoliset esteet, jotka ovat olleet olemassa jo vuosia, vai asettaako vapaakauppasopimusta koskevien neuvottelujen edellytykseksi mieluummin pyrkimys poistaa suurin osa tullien ulkopuolisista esteistä? Mielestäni edellytysten asettaminen on tietyssä määrin tarpeen, koska todellinen ongelma Japanin kanssa eivät niinkään ole tullit. Tietenkin ajatuksena on poistaa 100-prosenttisesti ne tullit, joita kehittyvien tai voimakkaasti kasvavien talouksien kanssa ei yleensä olisi. Todellinen ongelma liittyy tullien ulkopuolisiin esteisiin. Olemme ehdottaneet 27 tullien ulkopuolisen esteen luetteloa; mielestämme nämä esteet ovat kauppasuhteidemme kannalta ratkaisevia, mutta vain kolmessa tapauksessa 27:stä on nyt esitetty hyväksyttävältä vaikuttava ratkaisu.
Japanilaiset väittävät, että heillä on ratkaisu jäljellä oleviinkin esteisiin, mutta mielestämme ne ehdotukset, joita he ovat meille esittäneet, eivät tarjoa ratkaisua.
Niinpä selvitystyö on mielestämme välttämätöntä, jotta tiedämme, mistä on kyse. Toivon, että kyseisen selvitystyön kuluessa pystymme pääsemään eroon muutamista tullien ulkopuolisista esteistä, ja että tämä auttaa luomaan meidän kannaltamme oikean ilmapiirin, jotta voimme käydä käsiksi varsinaisiin vapaakauppaneuvotteluihin Japanin kanssa. Tämä on meidän näkemyksemme. Mielestämme se on ainakin osittain sellainen edellytys, josta meidän on pidettävä kiinni.
Puhemies
- (EN) Olen vastaanottanut neljä työjärjestyksen 115 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 11. toukokuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Artur Zasada
Mielestäni lähentyminen ilmailun alalla luo suunnattomia mahdollisuuksia Euroopan ja Japanin talouksille. Euroopan ilmailuteollisuus on pitkään ollut kansainvälisten markkinoiden pääasiallinen siviili- ja sotilasteknologian toimittaja. Japani tutkii myös yleisilmailua sekä henkilö- ja rahtiliikennettä koskevia edistyksellisiä ratkaisuja. Arvioiden mukaan ilmateitse tapahtuvat henkilö- ja tavarakuljetukset ovat yksi nopeimmin kasvavista toimialoista tulevina vuosikymmeninä. On totta, että Euroopan unionista tulevien ja japanilaisten kumppaneiden välisestä yhteistyöstä on jo saatu esimerkkejä, kuten Eurocopterin ja Kawasakin yhdessä suunnittelema EC 145 -helikopteri, mutta yhteistyömahdollisuudet voisivat mielestäni olla paljon laajemmat. Vetoan sen puolesta, että ilmailualalla toteutetaan nopeasti eurooppalais-japanilaisia yhteistyötoimia sekä yhtiötasolla että tutkimus- ja kehittämisyksiköissä.
