EU:n rahoitus ydinvoimalaitosten käytöstä poistamisen alalla uusissa jäsenvaltioissa (lyhyt esittely) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Marian-Jean Marinescun talousarvion valvontavaliokunnan puolesta laatima mietintö EU:n rahoituksen tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta ydinvoimalaitosten käytöstä poistamisen alalla uusissa jäsenvaltioissa.
Marian-Jean Marinescu
esittelijä. - (RO) Arvoisa puhemies, kolmen uuden jäsenvaltion, Slovakian, Bulgarian ja Liettuan, liittymissopimuksiin sisältyy vaatimus poistaa käytöstä useita ydinreaktoreita, jotka eivät enää täytä turvallisuusehtoja ja joiden ajantasaistaminen ei olisi mahdollista kustannustehokkaasti. Euroopan unionin rahoitusavulla ei ollut tarkoitus kattaa käytöstäpoistamiskuluja kokonaisuudessaan. Apu oli tarkoitettu reaktorien sulkemisen jälkeisiin toimenpiteisiin käytöstä poistamisen, huoltamisen ja seurannan alalla, jätteiden käsittelyyn, jätteiden ja käytetyn polttoaineen varastointiin ja puhdistamiseen, purkutöihin ja energia-alalle (käytöstä poistettujen yksiköiden tuotantokapasiteetin korvaamiseen, energian toimitusvarmuuden ja energiatehokkuuden parantamiseen sekä muihin toimenpiteisiin, joilla edesautetaan energiainfrastruktuurin välttämätöntä rakenneuudistusta ja ajantasaistamista) sekä sosiaalisten seurausten käsittelyyn (tukea laitosten henkilöstölle, jotta sulkemisen jälkeen pystytään säilyttämään korkea turvallisuustaso, ja henkilöstön uudelleen kouluttaminen uusiin käytöstäpoistamistehtäviin).
Koska rahoitusavulle ei ollut päätöksessä määritetty mitään enimmäistasoa senkään jälkeen, kun käytöstäpoistoa koskevat suunnitelmat ja strategiat oli laadittu, voitiin myöntää uutta lisätukea. Euroopan unioni on myöntänyt huomattavia summia tämän toiminnan rahoittamiseen. Vuodesta 1999 tähän päivään rahoituksen yhteismäärä nousee noin 2,8 miljardiin euroon.
Mietinnössä vaaditaan, että seuraavat näkökohdat on selvitettävä Euroopan komission ja Euroopan unionin tilintarkastustuomioistuimen tulevissa arvioinneissa: Onko Euroopan unionin myöntämät rahat käytetty turvallisen käytöstä poistamisen varmistamiseen? Takaako käytöstä poistaminen ydinjätteen turvallisen varastoinnin? Oliko kolmen ohjelman välillä riittävästi koordinointia, jotta aikaisemmin valmistelluista ja rahoitetuista hankkeista hankittua kokemusta voitiin käyttää tehokkaasti hyödyksi ja noudattaa näin saatua toimintamallia kustannusten alentamiseksi? Ovatko nykyiset suunnitelmat ja strategiat valmiita, vai onko vielä mahdollista, että toimia ja näin ollen myös määrärahoja lisätään? Onko energiahankkeisiin tarkoitettuja määrärahoja vielä lisättävä, vai onko keskityttävä käytöstäpoistamishankkeisiin? Onko toimintaa edelleen tarpeen rahoittaa EU:n varoista?
Miroslav Mikolášik
(SK) Arvoisa puhemies, ydinreaktorien poistaminen käytöstä varhaisessa vaiheessa kolmessa EU:n ehdokasvaltiossa, Liettuassa, Slovakiassa ja Bulgariassa, on estänyt asianmukaisten kansallisten varantojen luomisen kaikkien niiden kustannusten kattamiseksi, joita laitosten käytöstäpoisto aiheuttaa. Tästä syystä yhteisön apu oli olennaisen tärkeää, jotta merkittävästä rahoituksellisesta ja taloudellisesta rasitteesta voitiin selviytyä.
Asiantuntijatutkimukset osoittavat kuitenkin, että laitosten käytöstä poistamisesta aiheutuvat kustannukset ylittävät EU:n suunnitellun avun tason, ja luultavasti ne ovat ylittäneet myös alkuperäiset arviot, vaikka varsinainen käytöstä poistaminen on vasta alkuvaiheessa. Käytöstä poistamista on siis jatkettava, hyvät kollegat, jopa nykyisten rahoitusnäkymien kattaman jakson päätyttyä vuoden 2013 jälkeen. Siitä syystä pidän välttämättömänä harkita lisävarojen vapauttamista näiden kolmen ydinlaitoksen käytöstäpoistamishankkeisiin.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, Euroopan unionissa on 143 ydinvoimalaitosyksikköä, ja energian pääosaston vuodelta 2010 julkaisemien tietojen mukaan ydinenergia kattaa noin 28 prosenttia Euroopan unionin energialähteiden yhdistelmästä.
Japanin tapahtumat ovat herättäneet varoittamaan ydinvoimalaitoksiin liittyvistä riskeistä. Ydinvoimalaitosten sulkeminen varhaisessa vaiheessa ja niiden käytöstä poistaminen on merkittävä rahoituksellinen ja taloudellinen rasite. Tästä syystä Euroopan unioni voi antaa rahoitusapua asiasta kärsiville jäsenvaltioille, joilla tarkoitan Liettuaa, Slovakiaa ja Bulgariaa. Rahoituksen puuttuminen käytöstäpoistotoimilta viivyttää prosessia, mikä muodostaa uhan ympäristölle ja ihmisten terveydelle.
Kehotamme asiaankuuluvia kansallisia elimiä viimeistelemään yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat. Samalla kehotamme komissiota raportoimaan prosessista, kuvaamaan selkeästi EU:n rahoituksen laajuuden näissä tapauksissa ja esittämään käytöstäpoistohankkeita varten pitkäaikaisen rahoitussuunnitelman.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, haluan onnitella kollegaani ja kiittää häntä yhteistyöstä tämän tärkeän mietinnön valmistelussa. Euroopan unioniin liittyessään nämä kolme jäsenvaltiota antoivat sekä taloudellisesti että yhteiskunnallisesti monimutkaisia sitoumuksia siitä, että ne sulkevat ensimmäistä kertaa ydinvoimalaitoksiaan, vaikka niillä ei ollut tarvittavia rahoitusvalmiuksia eikä kokemusta. Euroopan unioni osoitti todellista solidaarisuutta sitoutuessaan antamaan tarvittavaa rahoitusapua paitsi käytöstäpoiston rahoittamiseen, myös vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämishankkeisiin ja käytöstäpoiston kielteisten sosiaalisten vaikutusten lievittämiseen. Olen samaa mieltä siitä, että joitakin kysymyksiä on edelleen käsiteltävä, kuten rahan osoittamista tiettyyn käytöstäpoistotyöhön ja jäsenvaltioiden monimutkaisia hallintorakenteita, jotka kenties estävät myönnettyjen määrärahojen tehokkaan käytön. Katson, että Euroopan komission olisi lisättävä koordinointitehtäväänsä, jotta voidaan varmistaa ydinreaktorien turvallinen sulkeminen ajoissa, taata varojen käytön avoimuus ja kannustaa kyseisiä valtioita kehittämään vaihtoehtoisia energialähteitä ja luomaan uusia työpaikkoja.
João Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, lähes puolella Euroopan unionin jäsenvaltioista on alueellaan ydinlaitoksia. Monet käytössä olevista reaktoreista ovat suhteellisen vanhoja, minkä takia osa reaktoreista on kiireesti purettava turvallisuussyistä ja jotta kansanterveyttä ja ympäristöä voidaan puolustaa ja suojella. Uusia jäsenvaltioita on vaadittu poistamaan käytöstä useita yksikköjä. Tästä syystä on vain oikein, että EU:n odotetaan tukevan käytöstäpoistamisen asianmukaista ja turvallista toteutusta. Käytöstä poistamisprosessiin on kuuluttava tarvittavat huolto- ja valvontatoimenpiteet sulkemisen jälkeen, jätteen käsittely, varastointi ja puhdistaminen, laitosten ajantasaistaminen ympäristön kannalta ja käytöstä poistettavien laitosten tuottaman energian korvaamiselle annettava tuki kiinnittämällä erityistä huomiota ympäristön kestävyyteen ja energiatehokkuuteen.
Kuten mietinnössä aivan oikein todetaan, prosessin sosiaaliset seuraukset olisi otettava täysimääräisesti huomioon takaamalla työntekijöiden työpaikkojen turvaaminen sekä kaikkien turvallisuusehtojen noudattaminen ennen käytöstäpoistoa, sen aikana ja sen jälkeen.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, jäsen Marinescun mietinnössä puhutaan EU:n rahoituksen tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta neuvostotyylisten ydinreaktorien käytöstä poistamisen alalla. Slovakian tasavalta on rakentanut kokonaan uudelleen Jaslovské Bohunicessa sijaitsevan ydinvoimalaitoksensa Tšernobylin onnettomuuden jälkeen ja asennuttanut laitokseen ranskalaisilta ja saksalaisilta erikoisyrityksiltä hankkimansa täysin ajantasaiset turvallisuuslaitteet.
Laajamittaisen nykyaikaistamisen jälkeen tehdyssä tarkastuksessa Kansainvälisen atomienergiajärjestön tarkastajat totesivat, että Jaslovské Bohunicen ydinvoimalaitos oli valmis yli 30 vuoden turvalliseen käyttöön. EU:n liittymisneuvotteluissa Slovakian tasavalta kuitenkin myöntyi naapurivaltion Itävallan mielenrauhan takia Jaslovské Bohunicen V1- ja V2-reaktorien varhaiseen käytöstä poistamiseen, vaikka niiden asennukset olivat korkeimpien standardien mukaisia.
Katson, että EU:n symbolinen panos näiden reaktorien tuotannosta poistamiskustannuksiin on pelkästään yritys edes osittain korvata Slovakian tasavallalle ne tappiot, joita sille koituu, kun siltä on riistetty voimakas ja tehokas puhtaan energian lähde. Se ei ole todellinen panostus laitoksen käytöstä poistamiseen.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, komissio suhtautuu erittäin myönteisesti parlamentin oma-aloitteiseen mietintöön EU:n rahoituksen tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta ydinvoimalaitosten käytöstä poistamisen alalla uusissa jäsenvaltioissa. Ydinturvallisuus on nyt ja aina EU:n ehdoton painopiste, minkä takia komissio pitää erityisen tärkeinä ponnisteluja helpottaa sellaisten ydinreaktoriyksikköjen turvallista käytöstä poistamista, joita ei ole katsottu voitavan ajantasaistaa tarvittavia turvallisuusvaatimuksia vastaaviksi.
Haluan ensinnäkin sanoa, että olemme samaa mieltä monista mietinnössä esitetyistä näkemyksistä. Olemme samaa mieltä siitä, että jäsenvaltioiden on toimitettava yksityiskohtaiset käytöstäpoistosuunnitelmat sekä terve pitkän aikavälin rahoitussuunnitelma. Mielestämme on myös olennaisen tärkeää, että varat osoitetaan suurimmaksi osaksi käytöstäpoistotoimintaan ja että komissiolla on tärkeä asema varojen käytön tarkan seurannan varmistamisessa.
Komission mielestä saastuttaja maksaa -periaatetta on sovellettava tiukasti, joten yhdymme parlamentin näkemykseen, jonka mukaan on ydinlaitosten toiminnanharjoittajien vastuulla varmistaa, että ydinlaitosten käyttöiän aikana kootaan riittävästi varoja tulevaa käytöstäpoistoa varten. Käytöstäpoisto on tehtävä mahdollisimman turvallisesti, ja käytöstäpoistovarojen terve, avoin ja valvottu hoito on sen kannalta ratkaisevan tärkeää.
On kuitenkin myös huomattava, että mietinnössä keskitytään EU:n rahoituksen tehokkuuteen ja vaikuttavuuteen ydinvoimalaitosten käytöstä poistamisen alalla. Komissio totesi tyytyväisenä, että mietinnön eri osissa on täysin tunnustettu se, että EU:n rahoituksen ensisijainen tavoite on varmistaa, että reaktoriyksiköt suljetaan ja pidetään suljettuina ydinturvallisuussyistä. Katsomme, että tavoitteen saavuttaminen on olennainen tekijä, joka on otettava huomioon EU:n rahoituksen tehokkuutta ja vaikuttavuutta arvioitaessa.
Komission mielestä on tärkeää selventää, että EU:n tukea ei ollut aiottukaan kattamaan käytöstäpoiston kaikkia kustannuksia eikä korvaamaan sen kaikkia taloudellisia seurauksia. EU:n tuki oli tarkoitettu vain osakorvaukseksi sulkemisen varhaisvaiheissa.
Komissio korostaa myös, että jäsenvaltio vastaa täysin omien ydinlaitostensa käytöstä poistamisesta. Yksityiskohtaisten pitkän aikavälin suunnitelmien toimittaminen on jäsenvaltioiden vastuulla, ja ne vastaavat myös tarkkojen aikataulujen ja kustannusarvioiden vahvistamisesta käytöstäpoiston loppuun saattamista varten.
Haluan kiittää esittelijää ja parlamenttia tästä oikein ajoitetusta keskustelusta, jossa käsiteltävä asia on Fukushiman yhteydessä entistäkin merkittävämpi. Turvallinen ja täydellinen käytöstä poistaminen on keskeinen osa ydinturvallisuutta, jossa pyrimme täyttämään korkeimmat vaatimukset. Parlamentin mietintö muodostaa arvokkaan panoksen keskusteluun, jota komissio käy kyseisten kolmen jäsenvaltion kanssa EU:n mahdollisen rahoitustuen arvioimiseksi vuoden 2013 jälkeen.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 5. huhtikuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Georgios Stavrakakis
kirjallinen. - (EL) Ydinuhka on yksi Japanin hirvittävän maanjäristyksen ja sitä seuranneen tsunamin seurauksista, ja sen takia talousarvion valvontavaliokunnan mietinnöstä käytävä keskustelu on äärimmäisen ajankohtainen. Samalla siinä kuitenkin korostetaan sitä tosiseikkaa, että EU seuraa ydinvoimalaitosten käytöstäpoiston edellyttämiä töitä ja antaa niihin käytännön tukea rahoitusavun muodossa. Töiden tavoitteena on varmistaa, että ydinvoimalaitokset toimivat asianmukaisesti ja turvallisesti, jotta emme koskaan joudu todistamaan toista Tšernobylia tai Fukushimaa. Samalla pyritään puuttumaan laitosten sulkemisesta ja käytöstä poistamisesta aiheutuviin vaikutuksiin täyttämällä niiden maiden energiatarpeet, joissa laitokset toimivat. Töihin liittyy huomattava rahoitustuki Liettuassa, Slovakiassa ja Bulgariassa, ja ne osoittavat, kuinka vakavasti EU suhtautuu ydinturvallisuuteen. Kyseessä on huolellisesti suunniteltu ohjelma, joka aloitettiin vuonna 1999. Rahoitustuen tavoitteena on myös auttaa parantamaan ympäristöä ja nykyaikaistamaan energian tuotantoa, siirtoa ja jakelua sekä vahvistamaan energian toimitusvarmuutta. Käyttöön annettujen varojen tuoton arviointi ja niiden terveen ja avoimen hoidon varmistaminen ovat tekijöitä, joiden avulla taataan tavoitteen saavuttaminen.
Csanád Szegedi
Japanin luonnonkatastrofi ja sen jäljessä seurannut ydinonnettomuus ovat kiinnittäneet huomion aiheen tärkeyteen. Onnettomuuden vaikutukset voivat kestää vuosikymmeniä, kuten Tšernobylissäkin. Ne voivat muodostaa surullisen, ei-toivotun perinnön tuleville sukupolville. Tapaus on myös osoittanut, että energian tuhlausta on vähennettävä ja painopiste on vähitellen siirrettävä uusiutuvaan energiaan. Tämänpäiväisessä mietinnössä arvostellaan avoimuuden ja täytäntöönpanon kannalta useita kohtia ydinvoimalaitosten sulkemisen rahoituksessa uusissa jäsenvaltioissa. Mietinnössä mainittujen ydinvoimalaitosten sulkemisen lisäksi on mielestäni äärimmäisen tärkeää tarkastaa kaikki eurooppalaiset ydinvoimalaitokset ja tehdä niistä tarvittaessa aiempaa turvallisempia, jotta vastaavat onnettomuudet voidaan tulevaisuudessa estää. Myös tästä syystä kehotan jäsenkollegoja keskustelemaan päätöslauselmaesityksestä, jonka minä ja itävaltalainen kollegani äskettäin jätimme ja joka koskee ydinenergia-alan turvallisuuden lisäämistä Tonavan alueella osana yhteistä eurooppalaista yhteistyötä.
