Doba vyhrazená pro otázky (Komise) 
Předsedající
Dalším bodem na pořadu jednání je doba vyhrazená pro otázky (B7-0407/2011).
Komisi jsou položeny následující otázky.
První část
Předmět: Režimy jakosti potravin
V únoru 2011 zaregistrovala Komise 1000. značku udělovanou jakostním potravinám. Je však zřejmé, že počet žádostí o registraci v rámci režimů jakosti potravin pod chráněným zeměpisným označením (CHZO), chráněným označením původu (CHOP) a označením zaručené tradiční speciality (ZTS) se mezi jednotlivými členskými státy podstatně liší. Jaká je podle názoru Komise příčina těchto rozdílů mezi členskými státy? Může se Komise vyjádřit k názoru některých výrobců potravin, že proces registrace je zdlouhavý a byrokratický, a proto žadatele odrazuje? Jak je možné registrační proces žadatelům usnadnit?
Mohla by Komise sdělit, nakolik jsou spotřebitelé informováni o režimech jakosti potravin? Jak je možné podpořit uznávání značek CHZO, CHOP a ZTS a zvýšit jejich význam pro spotřebitele, a to zejména v členských státech, v nichž je počet registrovaných výrobků nízký?
László Andor
člen Komise. - Pane předsedající, když byl založen evropský systém chráněného označení původu (CHOP), chráněného zeměpisného označení (CHZO) a zaručené tradiční speciality (ZTS), v některých členských státech již existovaly ekvivalentní systémy.
Koncept zeměpisných označení byl tedy již známý a na vnitrostátní úrovni již byly některé značky registrovány. To vysvětluje, proč v některých členských státech existuje tolik registrovaných značek. V mnohých členských státech byl však zaznamenán rostoucí zájem o tento systém.
Postup pro registraci značky trvá několik let. Je to proto, že skupina, která žádost podává, musí vypracovat specifikace a nechat si je schválit na vnitrostátní úrovni a poté Komisí. Jediný souhrnný dokument o specifikacích pro zeměpisné označení či vlastní specifikace pro tradiční speciality jsou poté zveřejněny v Úředním věstníku Evropské unie, aby k tomu bylo možné vznést námitky.
Námitky je možné podávat po dobu šesti měsíců. Pokud nejsou žádné námitky, značka může být registrována. Pokud byla vznesena nějaká námitka, mají zainteresované strany šest měsíců na to, aby dosáhly dohody. Pokud se strany nedohodnou, vydá Komise rozhodnutí, o němž hlasuje Stálý výbor. Tento postup vysvětluje dobu, která je nutná pro uzavření registrace. Jakmile je však značka zaregistrována, dostává se jí velké ochrany, mezinárodního uznání a výhod z nástrojů pro komunikaci, především z užívání loga.
Komise si je vědoma toho, že je potřeba urychlit registrační proces. Za tímto účelem již byly předneseny návrhy v souvislosti s balíčkem týkajícím se jakosti, včetně zkrácení doby, kdy Komise zkoumá přijaté žádosti, na šest měsíců a zkrácení lhůty pro podávání námitek na dva měsíce.
Informovanost o tomto systému se v jednotlivých státech liší, často závisí na počtu zaregistrovaných značek v daném státě. Komise proto dává provozovatelům k dispozici prostředky na podporu jakostních výrobků, aby se mezi spotřebiteli zvýšila informovanost o systému.
Jim Higgins
zastupující autorku. - Pane předsedající, chtěl bych poděkovat Komisi za odpověď. Myslím si, že označování potravinových produktů je chvályhodná věc. Pan komisař na ni však poukázal ve vztahu k řadě záležitostí - zaprvé zde existují odlišné normy, zadruhé poukázal na to, jak dlouhou dobu trvá proces od podání žádosti k vlastní registraci. Jestliže je na evropské úrovni nějaký příklad byrokracie, toto je zcela jistě jeden z nich!
V mé vlasti potřebuje ministerstvo zemědělství pět let od doby, kdy se podá žádost, než vás zaregistrují. S ohledem na krizi v Německu potřebujeme více označování potravin, potřebujeme více norem a potřebujeme více kontrol jakosti. Proto se na Komisi naléhavě obracím s tím, že bychom měli mít mnohem těsnější časový rámec.
Barbara Matera
(IT) Pane předsedající, navazuji na rozpravu o jakosti potravin.
Během posledních dvou týdnů utrpěla Itálie hospodářskou škodu činící 20 milionů eur kvůli neprodané zelenině - především se jednalo o okurky - což bylo zaviněno bakterií EHEC. Pouhé zastavení dovozu do Ruska způsobilo ztrátu 4,4 milionů EUR.
Celé odvětví ovoce a zeleniny to položilo na kolena. Ptám se proto Komise, jaká opatření zamýšlí přijmout na ochranu trhu s ovocem a zeleninou a jaká další opatření hodlá učinit, aby zabránila šíření nespolehlivých informací o původu bakterie EHEC, které představují ránu pro celé odvětví ovoce a zeleniny a způsobují paniku celé populace. Hovoříme o jakostních potravinách!
László Andor
člen Komise. - Moje odpověď na první otázku zní, že Komise si je vědoma potřeby zrychlit legislativní postup. Za tímto účelem již byly učiněny návrhy v souvislosti s balíčkem týkajícím se jakosti, což jsem zmínil v první odpovědi.
Návrhy Komise se týkají zkrácení doby pro zkoumání žádostí přijatých Komisí na šest měsíců a také zkrácení lhůty pro podávání námitek na dva měsíce. Pokud se Parlament a Rada rozhodnou návrhy Komise přijmout, bude u většiny žádostí ušetřen téměř rok nebo minimálně deset měsíců.
Co se týče další otázky, včera se konalo zasedání Rady ve složení pro zdraví, které se touto problematikou zabývalo. V další fázi na něj navážeme, přičemž přihlédneme k dnešnímu mimořádnému zasedání Rady ve složení pro zemědělství. V současné chvíli nemohu poskytnout další podrobnosti, ale rozhodně se tím budeme dále zabývat.
Marian Harkin
Pane předsedající, budu velmi stručná. Omlouvám se, že jsem se sem nedostavila včas, abych slyšela úvodní odpověď pana komisaře. Domnívám se, že ve své otázce narážím na skutečnost, že v mnoha zemích je mezi producenty nízká úroveň informovanosti a v některých zemích je velmi nízká. Podniká Komise nějaké kroky, aby se pokusila tuto úroveň informovanosti zvýšit nejen mezi spotřebiteli, ale také mezi producenty?
László Andor
člen Komise. - Pane předsedající, systémy informovanosti se mezi jednotlivými státy značně liší a rovněž se liší počet registrovaných značek. Provozovatelé mají k dispozici evropské finanční prostředky na podporu jakostních výrobků. Na období 2006-2010 bylo patnácti podpůrným programům přiděleno více než 19 milionů EUR.
Komise chce dále přezkoumat politiku podpory zemědělských produktů a na letošní léto plánuje zelenou knihu. Bude to příležitost znovu prodiskutovat cíle této politiky a prozkoumat očekávání ohledně podpory a jakosti výrobků v této souvislosti.
Předmět: Nezaměstnanost mládeže
Hospodářská krize ovlivnila míru zaměstnanosti mladých absolventů velmi negativním způsobem. V listopadu 2010 dosáhla nezaměstnanost mezi mládeží v EU 21 %.
Nezaměstnanost mládeže dosahuje míry nižší než 10 % pouze ve třech zemích - v Německu, Nizozemsku a Rakousku. V jiných členských státech je situace dramatická: v pobaltských zemích, Irsku, Řecku a na Slovensku dosahuje nezaměstnanost mládeže minimálně 30 % a ve Španělsku přesahuje dokonce 40 %.
Jaká opatření plánuje Komise zavést, aby zabránila hromadnému odchodu mladých lidí z Evropy?
Jakým způsobem chce komisař využít příkladu osvědčené praxe z Německa, Nizozemska a Rakouska v celounijním měřítku?
László Andor
člen Komise. - Vysoká nezaměstnanost mladých lidí je jednou z deseti nejvyšších priorit Komise a pro mne osobně představuje jeden z nejpřednějších zájmů. Nedostatek pracovních míst by mohl případně způsobit hromadný odchod mladých lidí z Evropy, ale naprostá většina mladých lidí, kteří odchází do jiného státu, aby našli zaměstnání, si pravděpodobně vybere jiný z členských států. Proto je tak důležité podporovat volný pohyb pracovníků v rámci Unie.
Nabízí to řešení v regionech s vysokou mírou nezaměstnanosti mladých lidí, vzhledem k nedostatku pracovní síly v některých odvětvích v některých členských státech, které vyplynuly z nového čtvrtletního monitorování Komise ohledně volných pracovních míst. Podpora mobility mladých lidí v rámci EU je jedním z cílů stěžejní iniciativy Evropa 2020: Mládež v pohybu. Je v ní nastíněna řada opatření na snížení současné vysoké míry nezaměstnanosti mládeže.
Rád bych uvedl pár příkladů. Pracovní mobilita mladých lidí bude podporována konkrétně prostřednictvím nového programu EU pro pracovní mobilitu, "První zaměstnání v rámci sítě EURES", který byl zahájen s podporou této sněmovny a Rady. Jeho cílem je pomoci mladým lidem nalézt zaměstnání na evropském pracovním trhu a poskytnout též pomoc zaměstnavatelům při nabírání mladých evropských pracovníků z jiných zemí.
Iniciativa "První zaměstnání v rámci sítě EURES" bude pro více než 2000 mladých uchazečů o zaměstnání a společnosti, jež mají zájem nabírat mladé pracovníky z EU, poskytovat poradenství a pomoc v oblasti hledání zaměstnání, nabírání pracovníků a finanční podporu ve výši průměrně 1 000 EUR.
Komise též podporuje členské státy, aby zavedly záruku pro mladé, a zajistily tak, že všichni mladí lidé budou do čtyř měsíců od ukončení všeobecného vzdělání zapojeni do dalšího vzdělávání, školení či práce. Jak pan poslanec správně zdůraznil, je v Německu, Rakousku a v Nizozemsku míra nezaměstnanosti relativně nízká. Je to, alespoň z části, díky komplexním systémům odborného vzdělávání a přípravy, jež v těchto zemích existují a umožňují mladým lidem lépe se začlenit na pracovní trh.
Komuniké ze zasedání v Bruggách z prosince 2010 o posílení evropské spolupráce ohledně odborného vzdělávání a přípravy na období 2011-2020 je v této oblasti významným evropským úspěchem. Popisuje cíle a určuje činnosti potřebné ke zlepšení kvality odborného vzdělávání a k tomu, aby bylo přístupnější a více odpovídalo potřebám pracovního trhu.
Jako další součást odpovědi bych též rád zdůraznil kampaň "Mládež v zaměstnání" (Youth at Work). V rámci této iniciativy, zahájené 29. dubna v Budapešti, budou organizována setkání malých a středně velkých podniků a mladých uchazečů o práci a budou poskytovány informace a podpora s cílem inspirovat mladé lidi k založení vlastního podniku. Od této chvíle až do konce roku 2012, kdy bude tato kampaň ukončena, je naplánováno více než 30 akcí.
Vážení poslanci a poslankyně, doufám, že na akce a události, které jsem zmínil, budou navazovat účinné kroky v rámci členských států.
Jim Higgins
Čísla jsou děsivá - pobaltské státy, Irsko, Řecko a Slovensko 30 %, Španělsko 40 %, ve vaší zemi, pane předsedající, je milion lidí mladších 25 let bez vyhlídek na získání pracovního místa. 76 % mladých v Itálii říká, že se chystá emigrovat. Moc rád bych si myslel, že mobilita mládeže v rámci Evropy představuje odpověď, ale většina zemí v Evropě, kromě těch, jež jste zmínil, má problémy s nezaměstnaností.
My se potřebujeme zaměřit na skutečnost, že v Evropě žije stárnoucí populace. Nemůžeme si dovolit takový odliv mozků. Jedná se o velmi vzdělané a velmi motivované mladé lidi a my je potřebujeme udržet zde, ponechat si je a zavést takové nápadité režimy, jako jste zmínil v oněch třech zemích, v Německu, Rakousku a Nizozemsku. Vítám skutečnost, že Komise členským státům doporučuje iniciativy. Domnívám se však, že v některých členských státech potřebujeme určitou finanční podporu na přípravu lidí a abychom je udrželi doma, neboť si myslím, že tito lidé budou spíše živit pracovní trhy v Austrálii a jiných vzdálených zemích spíše než pracovní trhy v rámci EU.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane předsedající, moje otázka na pana komisaře je trochu jiného druhu. Pan komisař hovořil o různých opatřeních, která mají snížit nezaměstnanost, avšak ani slovem se nezmínil o tom, že mnohem důležitějším a účinnějším metodou by bylo, kdyby se členské státy dohodly na vzájemném uznávání kvalifikací dosažených v jiných členských státech. Mladí lidé dnes často hledají práci v jiných zemích, kde musejí skládat zkoušky, jež jsou stejné jako ty, které již vykonali. Jak se to bude řešit?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pane předsedající, vysoká míra nezaměstnanosti znamená, že investice členských států do vzdělání mladých lidí vycházejí naprázdno, když se tito mladí cítí nuceni emigrovat do zemí mimo Evropskou unii. Chtěla bych se vás pane komisaři zeptat, vzhledem k tomu, že míra předčasného ukončení školní docházky dosahuje 16 % a v Portugalsku dokonce 40 %, jak bude vypadat míra nezaměstnanosti mladých lidí za 15-20 let a jaká opatření činíte pro to, aby se tak nestalo?
László Andor
člen Komise. - Ve své odpovědi jsem zdůraznil opatření uvedená ve strategii Evropa 2020, která jsou již v některých členských státech zaváděna do praxe prostřednictvím účinných programů Komise.
Je také pravda, že se jedná spíše o horizontální záležitost pro Komisi a v dalších iniciativách EU jsou relevantní návrhy, jako například doporučení specifikovaná pro jednotlivé země, jež jsme zveřejnili právě dnes, velmi důležité odkazy na potřebu provést reformu vzdělávacích politik a zlepšit výkonnost systémů vzdělávání a přípravy v různých členských státech, aby se lépe propojila věcná podstata vzdělávání a přípravy s potřebami pracovního trhu.
Tím se mohou kvalitativně zlepšit pracovní příležitosti mladých lidí v řadě členských států včetně Španělska a dalších zemí, kde je situace nejzávažnější a kde byla v nedávné době reforma vzdělávacího systému buď provedena později, nebo byla opomíjena.
Je též důležité zdůraznit Akt o jednotném trhu, který má spolu s dalšími iniciativami za cíl podporovat uznávání kvalifikací a vysokoškolských diplomů, a tím učinit evropský pracovní trh transparentnější a efektivnější a zároveň zdůraznit a vytvořit více příležitostí než v minulosti.
Dále musíme zdůraznit, že mnohé činnosti mají podporu z finančních nástrojů EU, v této souvislosti především z Evropského sociálního fondu, ale měl bych též zmínit nový nástroj na financování mikroúvěrů, které zajišťují programy a v druhém případě příležitosti pro podnikání a pro osoby samostatně výdělečně činné, a domnívám se, že by se tyto rozměry měly též odrazit v příštím návrhu víceletého finančního rámce. Věřím, že Parlament v této oblasti víceletého finančního rámce projeví podporu.
Předmět: Migrace a schengenský prostor
Existuje riziko, že princip volného pohybu v schengenském prostoru bude negativně ovlivněn krizí v severní Africe, jak ukazují rozhovory mezi Itálií a Francií týkající se přemisťování migrantů pocházejících zejména z Tuniska a znovuzavedení hraničních kontrol. Potvrzují to i prohlášení vydaná francouzskými úředníky ohledně nutnosti přehodnotit některá ustanovení Schengenské dohody.
Jaká opatření má Komise v úmyslu přijmout, aby zabránila ohrožení volného pohybu v schengenském prostoru, který je základním prvkem evropského sjednocení?
Vzhledem k tomu, že zavedením schengenského prostoru se zodpovědnost za kontroly na vnějších hranicích EU přesunula na omezený počet členských států, jak přesvědčí Komise členské státy jako celek, aby projevily větší a účinnější solidaritu tváří v tvář hromadnému přílivu migrantů a překonaly zjevnou neochotu přijmout v tomto směru zodpovědnost, aby se zajistilo rovnoměrné rozložení tohoto břemene?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Pane předsedající, otázka pana Papanikolaoua se zabývá - stejně jako později položené otázky - různými úhly a perspektivami schengenského prostoru, přistěhovaleckou krizí a tlakem, jež je na schengenský prostor vyvíjen. Dovolte mi tedy nejprve odpovědět panu Papanikolaouvi.
Dříve jsme diskutovali o zprávě pana Coelha a o tom, že je potřeba zachovat schengenský systém jako jeden z největších úspěchů Evropské unie. Právo volného pohybu je skutečně velice významným ztělesněním evropského projektu. Turisté každoročně uskuteční v rámci EU více než 1,25 miliard přeshraničních cest. Volný pohyb je také významným stimulem a výhodou pro vnitřní trh, zachování tohoto úspěchu je pro Komisi klíčové a pro mne osobně to představuje absolutní prioritu.
Ráda bych znovu zdůraznila, že přístup Komise spočívá v posílení schengenského systému, zlepšení hodnocení - jak jsme navrhli již před Vánoci - v objasnění pravidel, stanovení nástrojů, v pomoci členským státům, které to potřebují, a případně v zavedení mechanismů, jež by představovaly koordinovanou reakci Společenství ohledně výjimečných situací, například když členský stát není schopen hlídat své vnitřní hranice.
Hlavním cílem Komise je mít preventivní přístup. Navrhované změny na posílení mechanismu monitorování, jehož záměrem je zachovat vzájemnou důvěru mezi členskými státy a jejich schopnost efektivně a účinně používat doplňková opatření, umožní zachovat oblast bez hranic.
To bude docíleno prostřednictvím místních návštěv členských států, aby se kontrolovalo uplatňování schengenského acquis. Tyto kontroly by mohly vést k vydání doporučení členským státům ohledně okamžitých opatření a termínů jejich provedení. Větší důvěra mezi členskými státy také omezí počet případů, kdy se členské státy uchylují k jednostranným iniciativám dočasně obnovit vnitřní hranice či zvýšit intenzitu policejních kontrol v pohraničních oblastech mezi členskými státy.
Duch schengenského systému je duchem důvěry a solidarity. Je důležité, aby EU projevila solidaritu konkrétně vůči členským státům, jež jsou nejvíce zasaženy masivní vlnou přistěhovalců, a osobám, které potřebují mezinárodní ochranu. Tato solidarita se může projevovat různými způsoby, například pomocí tam, kde vnější hranice čelí tlaku. Agentura Frontex zde hraje klíčovou úlohu a nedávné zásahy mise RABIT na hranicích mezi Řeckem a Tureckem a společná námořní operace Hermes ukázaly, že členské státy jsou připraveny přijít jiným členským státům na pomoc.
Musíme též napomáhat rozvoji každodenní spolupráce mezi vnitrostátními úřady v oblasti sledování hranic. To je záměrem Evropského systému kontroly hranic (EUROSUR), který se postupně rozvíjí od roku 2008, a během letošního roku k němu Komise představí legislativní návrh.
Solidaritu též můžeme prokázat tím, že ukážeme solidaritu finanční. Jeden letošní rámcový program zohledňuje řízení toku přistěhovalců. Máme finanční mechanismus pro zlepšení řízení těchto toků na evropské úrovni a pro posílení solidarity mezi členskými státy. Nyní samozřejmě probíhá rozsáhlý proces jednání a jsme omezeni rozpočtem, ale můžete se na mne spolehnout, že zajistím, aby byly v rámci tohoto fondu peníze k dispozici i do budoucna.
Členské státy, které jsou nejvíce vystaveny tlaku přistěhovalců a nacházejí se na vnějších hranicích EU, musejí získat přiměřené finanční odškodnění za úkoly, jež provádí v zájmu celého schengenského prostoru - a to spravedlivým sdílením břemene, aby tak byly podpořeny ty členské státy, jež jsou zasaženy masivním přílivem osob, kteří potřebující mezinárodní ochranu.
Musí být jasné, že jakékoli rozhodnutí o přesídlení nelegálních přistěhovalců a osob pod mezinárodní ochranou závisí na Radě a na ochotě členských států. Členské státy dosud nevyjádřily žádnou podporu pro takový přístup na obecném základě, pouze s jednou významnou výjimkou - tou je pilotní projekt týkající se přemístění osob, které získaly mezinárodní ochranu na Maltě, do jiných členských států. Abych tomuto přístupu zajistila aktuální návaznost, zorganizovala jsem před měsícem dárcovskou konferenci. S potěšením mohu říci, že z členských států a přidružených zemí bylo dáno k dispozici více než 300 míst. Doufám, že ostatním se též v budoucnu dostane nabídky. Jedná se o konkrétní projev solidarity. Chtěla bych těmto zemím poděkovat a doufám, že budou moci přispět i v budoucnu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní komisařko, moc vám děkuji. Naprosto s vámi souhlasím a stejně tak - jak se domnívám - i Parlament. To bylo jasné též během dřívějších diskusí o přistoupení Rumunska a Bulharska. Zároveň však, jak dobře víte, existují v Radě otázky ohledně jednomyslnosti u Rumunska a Bulharska.
Hovořila jste o důvěře. Ano, chceme nadále budovat důvěru. Přijalo Dánsko tím, co si zvolilo, tento váš výrok?
Rovněž jste se vyjádřila k otázce nového mechanismu. Posílí tato diskuse o mechanismu, ve světle summitu, vnímání důvěry - připomínám, že článek 23 Schengenského kodexu stanoví možnost vytvoření mechanismu pro výjimečné situace - nebo snad tato diskuse nakonec povede k obnovení obav ve členských státech a ve všech zemích schengenského prostoru?
Giovanni La Via
(IT) Paní komisařko, před ukončením dalšího měsíce vytvoří Evropská komise návrh nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020.
Vedle agentury FRONTEX, kterou jste již zmínila, jaké činnosti zamýšlí Komise financovat, aby podpořila členské státy, jež byly nejvíce zasaženy žádostmi o azyl, a především, aby zabránila zvýšení přílivu hospodářských přistěhovalců do budoucna? Jinými slovy, jaké činnosti zamýšlí financovat prostřednictvím politik sousedství ve Středomoří, aby zabránila rozšíření imigrace v nadcházejících měsících a letech?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Důvěru nelze nikdy poručit, musíme si ji zasloužit a získat. Můžeme se pouze pokusit zlepšit důvěru mezi členskými státy prostřednictvím přísnějšího řízení schengenského systému, abychom zajistili, že budeme posuzovat ne systémem vzájemného hodnocení, který funguje dnes, ale prostřednictvím nezávislého mechanismu na základě evropského Společenství se zapojením Evropské unie, abychom včas odhalili problémy či slabá místa schengenského systému a abychom také zajistili, že budeme mít k dispozici nástroje na okamžitou pomoc členským státům, jež se ocitnou v potížích. Doufám, že tím bude možné posílit důvěru.
Co se týče odpovědi dalšímu poslanci, nyní jednáme o rámci, a já vám tedy nemohu poskytnout žádná čísla. Avšak, stejně jako dnes, se také snažíme posílit nezávislost a zdroje agentury Frontex. Také se snažíme zjednodušit přístup členských států k různým finančním prostředkům v rámci přistěhovalectví tím, že jej zjednodušujeme a usnadňujeme, co se týče hranic, azylu, integrace atd.
Samozřejmě musíme rozlišovat mezi nelegálními migranty a migranty, jež potřebují mezinárodní ochranu. Jak víte, Rada a Parlament nyní jednají o zavedení programu pro znovuusídlování, a to je též oblast, kde by Evropská komise mohla prozkoumat možnosti, jak jej z velké části financovat. Co se týče našeho bezprostředního sousedství ve Středomoří v partnerství mobility - usilujeme o začlenění všech hledisek nelegální, legální a mezinárodní azylové ochrany v rámci přistěhovalectví.
To vše si vyžaduje hodně politické vůle a nějaké mimořádné zdroje a já udělám vše, co je v mých silách, abych zajistila, že v mém resortu budou zdroje k dispozici .
Druhá část
Předmět: Vízový režim pro Kosovo
Jak hodnotí Komise aktuální situaci, pokud jde o zrušení vízové povinnosti pro Kosovo (zjednodušený vízový režim), a jak vypadá časový plán této naléhavé záležitosti?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Komise v současné době nepřetržitě sleduje všechny kroky, které úřady v Kosovu podnikají, aby splnily podmínky pro zahájení dialogu o zrušení vízové povinnosti. Neustále říkáme, že k otevření tohoto dialogu zbývají dvě klíčové záležitosti: přiměřené politiky zpětného přebírání osob a znovuzačlenění v souladu s normami EU.
Provádění právních předpisů ohledně zpětného přebírání osob a provádění dvoustranných dohod se členskými státy EU o zpětném přebírání osob musí pokračovat správným způsobem. Do Kosova byly vyslány dvě hodnotící mise - v červnu a v prosinci loňského roku -, aby posoudily aktuální stav v Kosovu ohledně procesu integrace. Bylo při nich zjištěno, že došlo k velkému pokroku, avšak že nějaké kroky ještě zbývá učinit, a my jednáme s vládou v Kosovu, abychom jim poskytli pomoc a podporu při těchto posledních krocích. Musí též dojít k pokroku na úrovni měst a obcí.
Z Kosova pravidelně dostáváme aktualizované zprávy a já se též setkávám s příslušnými ministry, jakmile budou všechny tyto prvky zavedeny, budeme připraveni vyslat novou misi s cílem zjistit, jaké kroky je možné přijmout pro zahájení dialogu o zrušení vízové povinnosti. Ještě zbývá nějaká práce, ale Kosovo učinilo značný pokrok a my velmi úzce spolupracujeme s vládou, abychom je podpořili a pomohli jim dosáhnout pokroku.
Bernd Posselt
(DE) Paní komisařko, moc vám děkuji za velmi dobrou odpověď. Chtěl jsem se jen zeptat, zda si myslíte, že by tato mise mohla být vyslána do Kosova letos nebo to opravdu nemůžete posoudit? Nebylo by důležité, aby tak malá země, do níž směřujeme finanční prostředky a snažíme se ji podporovat, mohla též poskytnout svým mladým lidem příležitost skutečně poznat Evropu? Je zajisté naprosto kontraproduktivní tamější populaci "uvěznit". Vím, že souhlasíte s myšlenkou otevření hranic, ale je podle vás reálné, aby se tato mise uskutečnila ještě během polského předsednictví?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Pane Posselte, plně sdílím vaše ambice učinit vše pro to, aby se Kosovo nestalo malým izolovaným ostrovem v této oblasti, a snažíme se tedy postupně odstraňovat překážky vízového režimu. Samozřejmě nehodláme Kosovo opustit. Harmonogram je především v rukou kosovské vlády. Spolupracujeme s Kosovem a jakmile nám oznámí, že učinili vše, co jsme po nich žádali, mohou přijít a my vyšleme naši misi. Je to opravdu v jejich rukou, ale my nemáme žádné časové omezení. Můžeme přijít, kdykoli nás zavolají a kdykoli bude dosaženo přiměřeného pokroku.
Předmět: Boj proti zneužívání internetu pachateli trestné činnosti
Rychlý rozvoj technologií, především pak internetu, stále více ztěžuje pronikání do organizací páchajících trestnou činnost. Pachatelé nyní využívají k vzájemné komunikaci internet spíše než mobilní telefony, což byl komunikační prostředek, který donedávna upřednostňovali.
Jak hodlá Komise bojovat proti zneužívání internetu gangy páchajícími trestnou činnost po celé Evropě?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Počítačová trestná činnost je opravdu rostoucí hrozbou. Je stále více mobilní a podle nedávného rozboru rizik je organizovaný zločin čím dál více zapojený do trestných činností v kybernetickém světě. Komise tedy v této oblasti provádí řadu činností ohledně zlepšení celkové bezpečnosti na internetu a boje s počítačovou trestnou činností.
Na úrovni politiky byly v nedávno zveřejněných politických dokumentech stanoveny konkrétní cíle a harmonogramy. Máme digitální agendu pro Evropu a strategii vnitřní bezpečnosti EU. Počítačová trestná činnost je v této strategii jasně označena jako jedna z priorit, na které budeme do budoucna pracovat.
Vloni jsme též předložili dva legislativní návrhy - v březnu to byla směrnice o zneužívání dětí po internetu, kterou Komise přijala, a já vím, že se nyní projednává, a dále návrh na směrnice o útocích proti informačním kybernetickým systémům. To bylo vloni v září a nyní se i o nich vedou jednání mezi vámi a Radou, a já vím, že došlo ke značnému pokroku.
Tím se samozřejmě snažíme o změnu evropské legislativy vzhledem k nedávným hrozbám v kybernetickém světě. Konkrétně jsme začlenili ustanovení, jež ukládají sankce na používání takových nástrojů, jako je škodlivý kód, jež se využívají na vytvoření tzv. botnetů užívaných pachateli trestné činnosti.
Pro boj s počítačovou trestnou činností je klíčová i mezinárodní spolupráce, a proto o těchto záležitostech jednáme s mezinárodními partnery. Máme pracovní skupinu mezi EU a Spojenými státy, která byla založena vloni v listopadu a v rámci níž se uskutečnila řada různých setkání odborníků. Na příštím summitu mezi EU a USA letos v listopadu poskytneme informace o pokroku. Plánujeme též založit kybernické středisko, v němž bychom mohli na evropské úrovni koordinovat snahy jednotlivých členských států.
Počítačovou trestnou činnost přímo ovlivňuje prudký rozvoj technologií, který se rychle objevuje v nových obchodních modelech, ale ovlivňuje ji též prosazování právních předpisů a to, jak se širší společnost vyrovnává s takovým proměnlivým prostředím, jako je kybernetický svět. Počítačová trestná činnost se stává masovou trestnou činností. Z toho důvodu potřebujeme dát společně naše systémy do pořádku a vzájemně sdílet informace, abychom mohli proti tomuto problému bojovat. Pokud existuje důvod se domnívat, že skupiny organizovaného zločinu stojí za stále větším počtem trestných činů na internetu, měla by být uplatňována stejná opatření pro vyšetřování, jaká se používají při odhalování a trestním stíhání organizované trestné činnosti offline, samozřejmě doplněná o zdokonalený mechanismus koordinace.
Na závěr bych chtěla říci, že před deseti lety byla přijata Úmluva Rady Evropy o kyberkriminalitě (budapešťská úmluva). Ani po deseti letech není tato úmluva podepsaná a ratifikovaná všemi členskými státy. Všemi možnými prostředky se zasazujeme o ratifikaci do konce tohoto roku, desátého výročí vzniku úmluvy, neboť by to znamenalo významný závazek všech členských států k boji proti těmto trestným činům.
Gay Mitchell
Děkuji vám za odpověď, paní komisařko. Vím, že někteří lidé se na internetu chvástají a provádějí tzv. trestný obchod a že obchod zločineckých organizací zahrnuje obchodování s drogami, obchodování s lidmi, prostituci, obchodování se zbraněmi, tajné převádění nelegálních přistěhovalců přes hranice a dokonce i vraždy, krádeže, ozbrojená loupežná přepadení a mnohé další. To vše se děje na Facebooku za použití tohoto systému, a lidé se tím vším chlubí. Europol a poskytovatelé služeb jistě mohou - snad i koordinovaně prostřednictvím Komise - některé z těchto osob identifikovat. Čím víc se tito lidé cítí imunní, tím více jejich počet vzroste.
Chtěl bych paní komisařku požádat, aby zvážila přijetí určitých zvláštních kroků na vytvoření koordinované reakce proti tomu, co někteří tito lidé na internetu dělají.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Počet, rozsah i závažnost útoků na internetu během posledních let vzrostly. Jejich oběťmi jsou obyčejní občané, společnosti, a dokonce i veřejné, místní, vnitrostátní či evropské úřady. Evropská unie potřebuje zlepšit strategii na boj s počítačovou trestnou činností. Chtěla bych se vás zeptat, jaká opatření, kromě legislativního rámce a rozšíření mandátu agentury ENISA, hodlá Komise přijmout, aby posílila svou vedoucí úlohu v zajišťování bezpečnosti na internetu?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Ano, skutečně, i běžná trestná činnost se nyní provádí prostřednictvím internetu, protože to je užitečný nástroj, ale internet umožňuje i nové druhy trestné činnosti, jako je zneužití identity, vybrání bankovního účtu a další podobné zločiny.
Můžete si být jisti, že to velmi pečlivě sledujeme. Nedávno Europol významným způsobem napadl některé z těchto organizací, identifikoval přeshraniční evropské zločinecké organizace zapojené do dětské pornografie, například, ale též do obchodování a drog, a nyní tuto záležitost řeší v Europolu řada odborníků.
Samozřejmě potřebujeme učinit více. Potřebujeme propojit všechna střediska výstrahy v Evropské unii, sdílet statistické údaje, sdílet informace a také blížeji spolupracovat se soukromými společnostmi, abychom k tomuto problému nalezli do určité míry řešení. Také plánujeme zavést do roku 2013 evropské kybernetické středisko - a v současné době provádíme studii o možnosti jeho realizace -, které by tuto práci koordinovalo, fungovalo by jako středisko výstrahy a podporovalo by jednotlivá již existující vnitrostátní kybernetická střediska. Velmi pečlivě to sledujeme a Europol, spolu s vnitrostátními úřady, vyvíjí maximální snahy, aby se s touto stále častější trestnou činností vypořádal.
Předmět: Hodnocení schengenského prostoru a případný mechanismus pozastavení
Existuje nebezpečí, že návrhy Komise týkající se řízení schengenského prostoru jsou vnímány jako návrhy upřednostňující evropský postup před evropskou podstatou. Komise pro sebe navrhuje dominantní vedení v procesu revidovaného hodnocení schengenského prostoru, zatímco Parlament by toto rád pozměnil, aby se tak vyrovnala úloha evropských a národních odborníků. Ve vztahu k pozastavení schengenského prostoru navrhuje Komise mechanismus EU místo rozhodnutí členských států, ale toto bylo všeobecně (nesprávně) vykládáno v tom smyslu, že opětovné zavedení vnitřních hranic bude v praxi v podstatě jednodušší. Zavedení metody Společenství jak na hodnocení, tak na pozastavení - jakkoli by byla přínosná - se muže ukázat jako příliš politicky náročné. Nebylo by proto lepší upřednostnit evropskou podstatu tím, že by se v případě nutnosti proti členských státům porušujícím pravidla schengenského prostoru zahájila řízení ve věci porušení?
Předmět: Uplatňování Schengenské dohody
Vytvoření schengenského prostoru bez vnitřních hranic a volný pohyb evropských občanů jsou jedním ze základních principů EU a jedním z pilířů projektu evropské integrace. Znovuzavedením kontrol na vnitřních hranicích EU se problém přistěhovalectví nevyřeší. Jde o opatření, které jen zkomplikuje život evropským občanům a podnítí novou vlnu nacionalismu.
Uvážíme-li také, co prohlásil předseda Evropského parlamentu, který zdůrazňuje, že "volný pohyb je dost možná právě tou stránkou EU, kterou Evropané oceňují nejvíce", táži se Komise, jaký postoj zaujme vůči Dánsku po jeho nedávném rozhodnutí znovu zavést kontroly na hranicích? Je odhodlána přijmout další opatření s cílem posílit ochranu vnějších hranic EU? Má v úmyslu iniciovat přezkoumání zásady výlučné příslušnosti státu, na jehož území došlo k prvnímu nelegálnímu vstupu?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Pane předsedající, zodpovím na obě otázky najednou, neboť jsou téměř stejné. Zabývají se výzvou zachování a dalšího rozvoje schengenského prostoru v souvislosti s přistěhovaleckou krizí. Již jsem se této problematiky stručně dotkla v odpovědi na otázku pana Papanikolaoua, ale tato hlediska bychom samozřejmě měli mít na paměti i v této souvislosti.
Paní Ludfordová ve své otázce vyjádřila znepokojení nad tím, že vyjednávání o nových pravidlech schengenského prostoru ohledně hodnocení a pozastavení by mohla být zdlouhavá a že by mohlo být obtížné se na nich dohodnout. Požádala Komisi, aby místo toho proti členským státům porušujícím pravidla schengenského prostoru raději zahájila řízení ve věci porušení. Dovolte mi, abych se o této záležitosti vyjádřila zcela jasně: porušování pravidel schengenského prostoru nemůže být tolerováno, ale jedno hledisko nevylučuje to druhé. Plánujeme též, že povedeme paralelní přístup.
Jsme strážci právních předpisů EU. Komise bude i nadále zajišťovat, aby všichni správně používali a dodržovali pravidla schengenského prostoru. Základem naší práce musí být stávající legislativa. Jsem přesvědčena, že tato legislativa je schopna vyřešit valnou většinu situací. Pokud se objeví nějaké rozdíly ve výkladu či v provádění pravidel, měla by se Komise obrátit na dotčené členské státy a pravidla objasnit. To je možné vyřešit vydáním pokynů či doporučení.
Komise je připravena pro zajištění správného uplatňování právních předpisů EU použít všechny dostupné prostředky, včetně zahájení řízení ve věci porušení, kdykoli bude takové opatření nezbytné. Zároveň budeme pracovat na preventivních opatřeních, pomocí nichž bychom se mohli vyhnout řízení o porušení předpisů. V této souvislosti nyní stále probíhají jednání mezi Komisí, Parlamentem a Radou s cílem zavést účinnější systém hodnocení schengenského prostoru. V současné době zvažujeme, zda a jak doplnit tento mechanismus hodnocení, abychom vybudovali vzájemnou důvěru a zajistili soudržné uplatňování pravidel.
Co se týče plánu dánské vlády ohledně kontrol na vnitřních hranicích Dánska, o němž se zmínila paní Koppaová, jistě víte, že předseda Komise okamžitě napsal dánskému premiérovi a poukázal na to, že podle první analýzy Komise se objevily podstatné pochyby, zda jsou navrhovaná opatření v souladu s povinnostmi Dánska v rámci evropských právních předpisů a mezinárodního práva. Předseda Barroso zdůraznil, že členské státy nesmí provádět systematické kontroly zboží či osob na vnitřních hranicích EU, a naléhavě Dánsko požádal, aby upustilo od přijetí jednostranných kroků. Nyní analyzujeme informace, jež nám Dánsko poskytlo, a poté rozhodneme o dalších krocích.
Paní Koppaová se též ptala, zda Komise navrhne přezkoumání zásady výlučné příslušnosti státu, na jehož území došlo k prvnímu nelegálnímu vstupu. Ráda bych zdůraznila, že se jedná o zásadu, podle níž je osoba nacházející se nelegálně na území členského státu navrácena do státu, v němž došlo k prvnímu vstupu na území EU. Je to specifické pravidlo v rámci dublinského nařízení, které stanoví, že členské státy musejí posoudit, který členský stát je zodpovědný za prozkoumání žádosti o azyl, jež byla podána na jeho území. Nejedná se tedy o nástroj, jež má reagovat na výzvy spojené s nelegálním přistěhovalectvím.
V návrhu Komise na přepracování dublinského nařízení zůstává tato zásada nedotčena. Členské státy, jež hrají největší úlohu při vstupu žadatele na území EU, by měly být zodpovědné za prozkoumání žádosti o azyl dotčené osoby. Evropský parlament tomu při hlasování o tomto návrhu v květnu 2009 vyjádřil naprostou podporu. Tato podpora byla vloni v listopadu potvrzena hlasováním ve Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci.
Sarah Ludford
Paní komisařko, samozřejmě velmi ráda slyším, že jste opět zdůraznila význam, který přikládáte zachování schengenského prostoru. Vím, že to myslíte velmi upřímně, ale mne znepokojuje, že navzdory tomu to vypadá, že to lidé nepochopili a tento dojem se dostal i na veřejnost - například ve článku deníku Financial Times z minulého týdne bylo uvedeno, že "schengenský prostor i eurozóna se rozpadají" -, že Komise nějakým způsobem zaujala poměrně laxní přístup ke znovuzavedení kontrol na vnitřních hranicích.
Obávám se, že důraz, který Komise přikládá vlastním institucionálním pravidlům, není vidět v jejím odhodlání v praxi, v její horlivosti v praxi zahájit v případě potřeby řízení ve věci porušení předpisů. Neslyšela jsem, že by Řím nebo Paříž obdržely podobný dopis, jaký předseda Komise napsal do Kodaně.
Maria Eleni Koppa
(EL) Děkuji vám, paní komisařko, za jasnou odpověď na otázku o schengenském prostoru a za to, že jste odkázala na předchozí otázku o opatření na přerozdělení přistěhovalců ve členských státech na základě demografických, hospodářských a zeměpisných kritérií.
I přesto bych se chtěla vyjádřit k otázce nařízení Dublin II. Dnes je pro některé země, jako pro moji zemi Řecko, které se nachází na vnějších hranicích Unie a v současné době přijímá zhruba 90 % přistěhovalců přicházejících do Evropy, nařízení Dublin II nepřijatelné, není to něco, co mohou místní obyvatelé přijmout, není to něco, co mohou členské státy přijmout. V důsledku toho je tedy z našeho pohledu stálým požadavkem přepracování v souvislosti - minimálně - s novým vývojem.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paní komisařko, dříve jste se zmínila o důrazu, který je přikládán myšlence solidarity, a o spravedlivém sdílení břemene. Velmi správně jste nám připomněla, že velmi brzy dojde k vyjednávání o znovuusídlování uprchlíků ze třetích zemí. Vloni jste též oznámili, že čekáme na nový program o vnitřním znovuusídlování. Mohla byste nám prosím říci, zda Komise učiní v brzké době prohlášení?
Zadruhé, co se týká nařízení Dublin II, bych rád zmínil následující věc a doplnil tak to, o čem hovořila paní Koppaová. Francie pozastavila návraty do Řecka, stejně jako Německo. Evropský soud pro lidská práva nás uznal vinnými na základě specifických důvodů, jak kvůli nařízení Dublin II, tak pro jeho fungování. Co se ještě musí stát, abychom pochopili, že nařízení Dublin II musí být okamžitě přepracováno, jako požaduje Parlament?
Cecilia Malmström
členka Komise. - Je mi líto, pokud o názoru Komise na schengenský prostor panuje mylný dojem. Myslím, že jsem během minulého měsíce nemluvila o ničem jiném než o Schengenu! Zdůraznila jsem, jak významný schengenský prostor je, jaký to je pro Evropskou unii dar a jak jej musíme posílit, a ne oslabovat.
Velmi vážně se zabýváme všemi informacemi o pozastavení schengenského prostoru. Navázali jsme dialog s Itálií, Francií a Dánskem, abychom si přesně vyjasnili, co bylo realizováno, co je navrhováno a zda je to v souladu s pravidly schengenského prostoru. Také se zabýváme tím, jak můžeme posílit hodnocení schengenského prostoru, abychom předem zajistili, že současný systém vzájemného hodnocení, který není příliš dobrý, bude vyměněn za něco, co bude realizováno na evropské úrovni a kde bude hrát větší úlohu Evropský parlament.
Potřebujeme mít k dispozici více nástrojů, abychom mohli pomáhat členským státům. Potřebujeme se zlepšit ve vydávání pokynů. Potřebujeme vyjasnit, za jakých výjimečných okolností je možné provést pozastavení schengenského prostoru, abychom se vyvarovali jednostranných kroků ohrožujících celý systém. Můžete si tedy být i nadále jisti, že učiníme maximum pro posílení schengenského prostoru a že zde potřebujeme více evropského zapojení, ne méně.
Dublinské nařízení se k tomu samozřejmě vztahuje, ale je to paralelní proces. Je součástí vyjednávání o balíčku azylové politiky, která právě probíhají mezi Parlamentem a Radou. Komise navrhla ponechat v dublinském nařízení zodpovědnost na první zemi poskytnutí azylu, ale též znovu zavést nouzový mechanismus, aby bylo možné za zvláštních okolností tento mechanismus pozastavit. V členských státech to vyvolává polemiku, velmi málo jich tento nouzový mechanismus podporuje. Jedná se o jednu z nejobtížnějších oblastí ve vyjednávání o azylovém balíčku.
To tedy není řešením řeckého problému. Spolu se zaváděním systému poskytování azylu pro celou Evropu, což také povede k většímu sdílení břemene - neboť pokud všechny členské státy budou mít fungující systém, budou moci všechny členské státy přijímat žadatele o azyl -, je řešením pro Řecko pokračovat s plány na reformy, jež jsou v Řecku prováděny v rámci akčního plánu. Komise a členské státy Řecko podporují poskytnutím velkých peněžních částek, odborného poradenství, tlumočníků a pracovníků ve správě. Pomáháme Řecku při této významné práci, kterou činí, aby vytvořilo systém, který bude v souladu s evropskými právními předpisy. Již bylo učiněno mnohé, ale mnohé ještě učinit zbývá. Musí to být uskutečněno paralelně s jednáními o azylovém systému.
Předmět: budoucnost Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci (EGF)
Mnohá hlasování a prohlášení ukazují, že v Unii panuje ohledně tohoto fondu shoda v různých bodech:
V první řadě se liší od Evropského sociálního fondu, a to jak svou metodologií, tak svými cíli, a proto nemůže dojít k formálnímu ani praktickému zaměňování těchto dvou nástrojů.
I přes pomalý start pak změna prováděcího nařízení v roce 2009 umožnila lepší využívání EGF. Vskutku je vidět zřetelné zvýšení žádostí o uvolňování prostředků z tohoto nástroje, který přibližuje Unii jejím pracovníkům. O nutnosti jeho udržení není tudíž pochyb.
A konečně, tento specifický aspekt EGF vyžaduje, abychom jej považovali za zcela trvalý fond, který má k dispozici dostatek prostředků na platby, aby se nemusely provádět převody prostředků za účelem jeho použití.
Jaký je názor Komise na skutečný fond, rovnocenný s ostatními fondy, jako řešení všech potřeb EGF, a to bez omezení úlohy Evropského parlamentu, který se tolik angažuje v této otázce?
László Andor
člen Komise. - Jsem vděčný, že jste o Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci projevili takový zájem. Letošní rok bude pro budoucnost fondu zásadní, protože Komise zamýšlí navrhnout pravidla ohledně řízení tohoto fondu a způsobu, jakým bude v příštím programovém období fungovat.
Komise během posledních několika měsíců konzultovala tuto záležitost s nejvýznamnějšími zúčastněnými stranami fondu. Konkrétně jsme pečlivě prozkoumali výbornou zprávu Parlamentu o fondu EGF, kterou před několika měsíci vypracoval pan Portas. Na základě zkušeností se současnou podobou fondu a návrhů předložených během konzultací pevně doufáme, že prostřednictvím našeho návrhu bude fond po roce 2013 podstatně zlepšen a především, že budou vyřešeny dva problémy se stávajícím mechanismem financování.
Prvním problémem je doba potřebná k přidělení příspěvku od chvíle, kdy členský stát podá žádost. Velkou část této doby zabírá posouzení žádosti. Komise zkoumá způsoby, jak vyjasnit či zjednodušit informace, jež musejí členské státy poskytnout k prokázání, že je žádost způsobilá. Dlouhou dobu také trvá požádání o souhlas u obou částí rozpočtového orgánu a jeho získání, což je nutné učinit u každé žádosti. Tím je též pozdrženo vyplácení příspěvků z fondu na újmu zaměstnanců, protože některé členské státy se zdráhají postoupit platby za školení, pomoc při hledání práce a další opatření.
Počet žádostí, jež fond obdržel, navíc během posledních dvou let významně vzrostl. Z toho důvodu je stále obtížnější nalézt dostatečné zdroje, odkud je možné příspěvky čerpat. To je problém. Souhlas Komise s žádostmi předloženými fondu v roce 2011 musel být poprvé odložen, protože nebylo možné rychle nalézt dostatečné částky pro vyplácení. Jistě budete souhlasit s tím, že to není prospěšné pro zaměstnance, kteří byli propuštěni a potřebují rychle pomoc. Potřebujeme nalézt řešení těchto problémů a přiblížit mechanismus financování fondu více těmto cílům.
V současné době máme před sebou několik možností. Fond by například mohl být součástí Evropského sociálního fondu. Mohl by mít vlastní rozpočet. Komise zatím neučinila žádné rozhodnutí, jak tyto problémy co nejlépe vyřešit, ale má v úmyslu předložit na podzim návrh ohledně budoucnosti Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, přičemž zohlední nejlepší zájmy evropských pracovníků. Těším se na vaše názory.
Pervenche Berès
Pane předsedající, pane komisaři, jménem pana Daerdena bych vám chtěla poděkovat za odpověď. Samozřejmě podpoříme jakékoli iniciativy, které přispějí k urychlení postupu, když mají tyto iniciativy za cíl pomoci zaměstnancům, jež byli propuštěni kvůli globalizaci či hospodářské krizi.
Chtěli jsme vás pouze upozornit na dva konkrétní problémy. Prvním je, že by účel podpory zaměstnanců měl zůstat prioritou číslo jedna. Znamená to, že při současném přezkumu postupů budeme proti tomu, aby se Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci (EGF) stal jen dalším nástrojem, například nástrojem politiky soudržnosti, protože to by znamenalo, že všechny peníze EU, kromě prostředků vyčleněných na zahraniční politiku nebo výzkum a vývoj, náležely politice soudržnosti. Máme před sebou konkrétní cíle, jež musíme sledovat, a potřebujeme tyto zdroje. Fond EGF je jedním z nich.
Také vás žádáme, abyste ve spolupráci s dalšími komisaři sladil řízení fondu EGF s dalšími politikami, jež tuto oblast ovlivňují, například v oblasti hospodářské soutěže či průmyslové politiky.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane komisaři, když jste byl na začátku roku dotázán, zda Řecko podalo žádost o aktivaci Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, odpověděl jste, že nepodalo. Tato odpověď způsobila v Řecku rozruch, vzhledem k hospodářské a sociální situaci v zemi.
Moje otázka je velmi prostá: podala již moje země o šest měsíců později žádost o aktivaci Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, aby mohla poskytnout podporu pracovníkům postiženým finanční krizí? Pokud ano a máte-li příslušné informace, řekněte mi prosím, zda byla žádost schválena. Pokud ne, můžete vysvětlit, proč Řecko takovou žádost nepodalo?
Marian Harkin
Měla jsem na pana komisaře připravenou další otázku, k níž se dnes večer nedostaneme, chtěla jsem se zeptat na jeho názor na sloučení fondů ESF a EGF, o kterém jste hovořil, ale nesdělil jste nám žádný názor. Pokud to tedy můžete učinit, ráda bych tento názor slyšela, a také, pokud by byly tyto fondy spojeny, došlo by k navýšení rozpočtových prostředků pro sociální fond?
A konečně, moje další otázka se týká časového rozvržení. Vy jste hovořil o potížích s Komisí a rozpočtovým orgánem. Co kdybychom také podpořili členské státy, aby jakmile požádají o pomoc z fondu EGF, začaly samy zavádět opatření, o něž v rámci fondu EGF požádaly, protože by se tím minimálně zajistilo, že by pracovníci nemuseli čekat na žádost z fondu?
László Andor
člen Komise. - Jsem potěšen, že v diskusi zaznělo potvrzení cílů Komise, abychom z fondu EGF v dalších finančních vyhlídkách učinili silnější a účinnější nástroj na podporu propuštěných zaměstnanců. Tento argument potvrzuje i skutečnost, že v blízké budoucnosti bude fiskální konsolidace i nadále součástí plánů většiny členských států a že pro tyto státy bude velmi přínosné, pokud budou mít k dispozici silný, rychlý a účinný nástroj na úrovni EU na podporu pracovníků, kteří náhle ztratili práci.
Jak jsem zmínil, některé otázky zůstávají otevřeny, například vztah mezi fondy EGF a ESF. Jak víte, fond ESF je prováděn prostřednictvím sdíleného řízení, a já se domnívám, že systém řízení současného fondu ESF není v souladu s cíli fondu EGF. Ať již nakonec nalezneme jakoukoli podobu fondu, domnívám se, že tato otázka řízení bude velmi důležitá pro ovlivnění konečného uspořádání. Nehovořím o jménech, ale o tom, že potřebujeme zvláštní fond a především že potřebujeme věnovat pozornost rychlosti.
Samozřejmě, že již nyní, a zřejmě i do budoucna, bude pro některé členské státy možné financovat programy buď z fondu EGF, nebo z fondu ESF a zachovat si určitý manévrovací prostor, ale je velmi důležité, aby fond EGF byl k dispozici všem členským státům v případě, že bude potřeba reagovat na náhlou krizi v oblasti zaměstnanosti.
Ve druhé otázce byl zmíněn problém definice způsobilosti ve stávajících předpisech. I touto záležitostí se zabýváme, abychom dosáhli větší míry jasnosti, ale nyní pouze pracujeme na rozšíření dočasných předpisů do konce tohoto finančního výhledu. Hovořím zde o pravidlech, jež byla zavedena v reakci na krizi a proto, aby byl fond EGF schopen účinněji řešit dopad této krize na pracovníky.
Liam Aylward
Pane předsedající, mohl byste sdělit, kolik dalších otázek budete moci v této části jednání ještě přijmout?
Předsedající
Pane Aylwarde, předtím, než jste přišel, jsem již uvedl, že máme 20 minut na každého člena Komise, což znamená, že bychom se mohli dostat k otázce č.15, kterou pokládá paní Blinkevičiūtėová, ale bohužel se domnívám, že k té vaší se již nedostaneme. Mohl byste případně položit doplňující otázku k další otázce?

Předmět: Systém kolektivních smluv
V rámci podpůrného mechanismu byl ze strany Komise a MMF na Řecko, Irsko a Portugalsko vyvinut prostřednictvím memorand velký tlak, aby provedly zásadní změny v pracovních vztazích a postupech kolektivního vyjednávání, v jejichž důsledku zanikly vnitrostátní záruky zaměstnanců.
V případě Řecka podle memoranda například musí vláda zajistit, že smlouvy uzavřené na úrovni podniku budou mít přednost před odvětvovými dohodami, které zas budou mít prioritu před dohodami na úrovni odborových organizací. Vláda musí zrušit ustanovení, které umožňuje ministerstvu práce rozšířit odvětvové dohody na osoby, které nejsou při vyjednávání zastoupeny.
S ohledem na článek 156 SFEU, který stanoví, že záležitosti týkající se kolektivních smluv se řídí zásadou subsidiarity, je si Komise vědoma, že tento přístup nejenže vytváří bludný kruh neustálého snižování mezd a oslabování pracovního práva, ale zároveň je i v rozporu se Smlouvami, které Komise musí dodržovat?
László Andor
člen Komise. - Komise uznává, že určité skupiny obyvatel v Řecku zaplatily za řeckou krizi vysokou sociální cenu, ale tato cena je především výsledkem finanční nerovnováhy, snížení hospodářské soutěže a finančních potíží - přesně těch potíží, jež se memorandum snaží řešit, a ne jejich situaci ještě zhoršovat.
Někteří tvrdí, že kvůli tomu, že tyto potíže jsou uvedeny v memorandu, není dodržena zásada subsidiarity stanovená Smlouvou o fungování Evropské unie. Já se domnívám, že to není pravda. Opatření uvedená v memorandu byla navržena v úzké spolupráci s řeckou vládou a byla schválena řeckým parlamentem. To ukazuje, že zásadu subsidiarity dodržují.
Listina základních práv Evropské unie můj názor potvrzuje. Článek 28 této listiny stanoví, že pracovníci či jejich organizace mají v souladu s právem Unie a vnitrostátními právními předpisy a zvyklostmi právo sjednávat a uzavírat na vhodných úrovních kolektivní smlouvy a v případě konfliktu zájmů vést kolektivní akce na obranu svých zájmů, včetně stávky. Článek 51 této listiny však stanoví, že její ustanovení jsou při dodržení zásady subsidiarity určena orgánům, institucím, úřadům a agenturám EU, a dále členským státům, výhradně pokud uplatňují právo Unie.
Neexistuje zvláštní právní předpis EU ohledně toho, které kolektivní smlouvy mají přednost, když jsou uzavírány na různých úrovních, neexistuje ani zvláštní právní předpis EU upravující možnost rozšíření kolektivních smluv uzavřených na úrovni odvětví prostřednictvím zapojení státu. Tyto záležitosti tedy spadají výlučně do působnosti vnitrostátního práva, za dodržení náležitých mezinárodních závazků Řecka, včetně příslušných úmluv Mezinárodní organizace práce.
Věřím, že jsem na tyto otázky poskytl uspokojivou odpověď. Také věřím, že jsem vás přesvědčil, že fiskální, finanční a strukturální opatření v memorandu jsou klíčová pro to, aby se Řecko dostalo z krize. Doufám, že jsem zahnal strach, který někteří z vás mohli mít ohledně nedodržování zásady subsidiarity.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane komisaři, je mi líto, ale opět jste neodpověděl jasně. Dal jste mi víceméně stejnou odpověď jako na mé otázky s písemným zodpovězením. Pokud Komise opravdu respektuje skutečnost, že systém kolektivních smluv je otázkou vnitrostátních právních předpisů, proč tedy porušujete či neporušujete úlohu, kterou vám dávají Smlouvy, když žádáte, aby byl systém kolektivních smluv v zásadě zrušen? Váš výklad nepřijaly evropské odbory, které proti vám podaly stížnost pro porušení smluv.
Moje otázka je následující: kdo žádá, aby byly kolektivní smlouvy zrušeny? Jste to vy? Je to Mezinárodní měnový fond? Jsou to věřitelé Řecka, Portugalska a Irska? Prosím vás o jasnou odpověď.
László Andor
člen Komise. - (mikrofon byl až do poloviny věty vypnutý) ... mnoho institucionálních úprav, včetně ujednání o stanovení mzdy v různých členských státech. Tyto naléhavé situace byly řešeny prostřednictvím politik, které společně vypracovaly EU, MMF, ECB a vlády dotčených členských států.
Skutečně ještě zůstávají některé otázky otevřené a některé vytvořil tzv. Pakt euro plus. V poslední době vedeme řadu diskusí o propojení sociálního dialogu a hospodářské správy se sociálními partnery, včetně Evropské odborové konfederace. Je to dlouhodobá a trvající diskuse. Netvrdím, že již byly zodpovězeny všechny otázky, a právě proto jsem se rozhodl uspořádat konferenci o mzdách a o stanovování mezd v EU. Tato konference se uskuteční v září a budou do ní zapojeni sociální partneři a další zúčastněné strany. Budeme v této diskusi pokračovat a doufám, že nalezneme ty správné odpovědi.
Předmět: Revize nařízení Rady (EHS) č.1612/68 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství
Referenční rámec pro volný pohyb pracovníků je stanoven nařízením Rady (EHS) č. 1612/68 o volném pohybu pracovníků uvnitř Společenství a byl již několikrát revidován.
Evropský parlament v současnosti připravuje zprávu o podpoře profesní mobility v EU. Zástupce Komise, který se zúčastnil schůze Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, dne 19. dubna t.r. prohlásil, že se Komise chystá revidovat toto nařízení s cílem je zlepšit.
Kdy by podle Komise měla být tato revize zahájena?
László Andor
člen Komise. - Volný pohyb pracovníků je základní zásadou EU. Spolu s volným pohybem zboží, služeb a kapitálu tvoří pilíř jednotného trhu a během posledních padesáti let přispěl k evropské integraci.
Má také významný sociální rozměr, neboť podporuje sociální, hospodářskou a kulturní integraci migrujících pracovníků a jejich rodinných příslušníků v hostitelském členském státě. Právní předpisy EU ohledně volného pohybu pracovníků opravňují občany EU volně se pohybovat v rámci EU za účelem práce a chrání sociální práva pracovníků a jejich rodinných příslušníků.
Jak víte, 1. květen 2011 byl pro EU významným dnem. Znamenal konec omezování pracovních práv občanů z osmi členských států, které přistoupily v roce 2004, tito občané nyní mohou volně pracovat v jakémkoli členském státě.
Komise doufá, že členské státy, které stále uplatňují přechodná opatření na pracovníky z Rumunska a Bulharska, své pracovní trhy uvolní 31. prosince 2011, kdy skončí druhá fáze.
Ukončení přechodných opatření znamená, že více občanů EU může využívat jednu ze základních svobod EU a může volně pracovat v jiném členském státě. Tím se otevírají skvělé příležitosti pro jednotlivce, kteří se mohou přestěhovat tam, kde je práce, a také pro hospodářství.
Vím, že mobilita a volný pohyb jsou důležité i pro tuto sněmovnu. Komise je potěšena zprávou z vlastní iniciativy o podpoře mobility pracovníků v rámci Evropské unie a s velkým zájmem sleduje diskusi v parlamentních výborech.
Také si však uvědomujeme, že přestože máme v oblasti volného pohybu pracovníků velké množství právních předpisů EU, existuje podle většiny občanů stále mnoho překážek znemožňujících práci v jiném členském státě. V nedávné době byla tato situace při několika příležitostech zdůrazněna. V Montiho zprávě ze dne 9. května 2010 - "Nová strategie pro jednotný trh" je uvedeno, že zatímco volný pohyb pracovníků představuje z právního hlediska úspěch, je ze všech čtyř svobod jednotného trhu nejméně využívaný.
Vyřešení těchto problémů vyžaduje širší přístup a zároveň účinné provádění zásady volného pohybu. Vymahatelnost práva volného pohybu, které je přiznáno právními předpisy EU, je relevantní především v případě diskriminace na základě státní příslušnosti, protože dotčení jednotlivci musejí mít k dispozici vhodné mechanismy, aby bylo zajištěno, že jsou tato práva řádně chráněna.
Útvary Komise v současné době posuzují právní předpisy EU v oblasti volného pohybu pracovníků, konkrétně nařízení (EHS) č. 1612/68, a zjišťují možnosti, jak zlepšit prosazování práva EU ohledně volného pohybu, včetně předložení iniciativy v roce 2012, bude-li to potřeba.
Zpráva parlamentu o mobilitě pracovníků tedy přichází v pravý čas a jistě přispěje k diskusi o vymáhání právních předpisů EU ohledně volného pohybu pracovníků a výběru dalších možných kroků v této záležitosti.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pane předsedající, pane komisaři, moc vám děkuji za odpověď. Opravdu se těšíme na revidované nařízení, které Komise předloží příští rok, ale já bych ráda slyšela, zda máte pocit, že by Komise měla hodnotit negativní následky volného pohybu pracovníků, stejně jako následky pozitivní. Například v některých zemích Evropské unie došlo k hromadnému odchodu kvalifikovaných a kvalitně vzdělaných pracovníků, do nichž členské státy značně investovaly. Tito lidé se přestěhovali do jiných zemí Evropské unie. Nemáte pocit, že bychom měli založit nějaký fond, abychom mohli poskytovat náhradu ztrát, jež postihnou členské státy, které ztratí vzdělané a kvalifikované pracovníky.
László Andor
člen Komise. - To je velmi aktuální otázka. V nedávné době proběhla řada diskusí v souvislosti s 1. květnem. Hovořil jsem o této záležitosti s ministry pro zaměstnanost zemí Vysegrádské čtyřky a pobaltských států. Zjišťovali jsme, kde by volný pohyb mohl způsobit určité napětí, především pokud ovlivňuje určité profese, u nichž nevede volný pohyb k cyklickému jevu, ale spíše do jednosměrné ulice.
Pokud jsou takové tendence zjištěny, je v první řadě na členských státech, aby navrhly správné strategie ohledně přípravy, odměňování a kariérních možností, aby se například zlepšil rozvoj v lékařských profesích, na něž se tyto diskuse konkrétně zaměřily.
Tuto problematiku budeme i nadále sledovat a i nadále o ní povedeme jednání s vládami příslušných členských států, jak již činím nyní.
Předmět: Přeskupení finančních prostředků Fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti
Je Komise ochotna přealokovat alespoň deset procent z 51 miliard EUR, které jsou v současné době vyčleněny každoročně na Fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti, na počáteční financování nových elektrických rozvodných sítí pro energie z obnovitelných zdrojů?
Johannes Hahn
Pane Martine, moc vám děkuji za tuto otázku. Je důležité zdůraznit, že pro současné finanční období 2007-2013 byly již prostředky ze strukturálních fondů rozděleny a dohodli jsme se na nich s regiony a členskými státy v rámci více než 400 operačních programů.
Na začátku finančního období je součástí celého procesu stanovení programů pro aktuální období a rozhodnutí, jaké prostředky jsou pro jednotlivé programy k dispozici. V souladu s myšlenkou sdílených povinností či sdíleného řízení jsou za provádění programů v praxi zodpovědné členské státy nebo regiony. V jejich kompetenci a zodpovědnosti je také výběr a provádění projektů a konečně také monitorování - alespoň na počáteční úrovni.
Již na počátku tohoto období byla otázka energetické účinnosti a podpory obnovitelných zdrojů energie důležitým bodem. Jedná se o jednu z priorit regionální politiky, která je též prováděna formou speciálně přizpůsobených návrhů v několika programech z těch zhruba 400, o nichž jsem se již dříve zmínil.
Na základě této dohody s regiony a členskými státy se na udržitelnou energii pro současné období počítá s rozpočtem ve výši 9,2 miliard EUR, přičemž hlavní pozornost je zaměřena na obnovitelnou energii a zlepšení energetické účinnosti. Rozhodnutím Parlamentu a Rady z roku 2009 jsme také zavedli možnost, že až 4 % příspěvků z Evropského fondu pro regionální rozvoj může být použito na opatření ke zlepšení energetické účinnosti obytných budov. Asi polovina členských států toho od té doby již využila, obzvlášť příkladně tuto možnost užívá a realizuje Francie.
Hans-Peter Martin
(DE) Pane komisaři, nechci vás rozhněvat, ale začněme mluvit vážně. Rád bych vám přečetl svou otázku. Její znění je následující: je Komise ochotna přealokovat alespoň deset procent z 51 miliard EUR, které jsou v současné době každoročně vyčleněny, na počáteční financování nových elektrických sítí pro energie z obnovitelných zdrojů?
Nyní jste nám měl poměrně dost co říci a vše z toho bylo správné. Problém je, že o nic z toho nejde. Jde o to vyslat signál a říci, ano, pochopili jsme. Ano, dospěli jsme k závěrům ohledně Fukušimy. Ano, cíle 2020 opravdu myslíme vážně. Abychom popohnali vpřed energetickou změnu, potřebujeme dostat elektřinu ze severního Německa do Rakouska. Můj otec byl v čele Voralberger Kraftwerke, společnosti zabývající se výrobou energie v rakouské spolkové zemi Vorarlbersko. Jsem si jist, že v této oblasti máte zkušenosti. Potřebujete rozvody energie, abyste popohnal vpřed energetickou změnu.
Moje otázka tedy ještě jednou zní, jste vy osobně připraven zavést konkrétně tento program počátečního financování, který podle všech naléhavě potřebujeme, a ne pouze realizovat to, o čem rozhodli vaši předchůdci?
Johannes Hahn
Pane Martine, vaši otázku jsem si opravdu velmi pečlivě přečetl. Proto jsem vám také dal velmi konkrétní odpověď na základě pravidel, jež máme v oblasti regionální politiky. Podstata těchto pravidel spočívá v tom, že v členských státech existují dohody, které ani Komise ani regiony nemohou jednostranně změnit.
Osobně bych chtěl, aby již zavedené prostředky k tomu byly používány, a potěšilo by mne, kdyby to tak bylo. Já objíždím jednu konferenci za druhou, jeden členský stát za druhým a jako živoucí tibetský modlitební mlýnek obhajuji důvody na používání těchto - již zavedených - prostředků. Jelikož rozšíření energie z obnovitelných zdrojů je skutečně jedním z klíčových bodů strategie Evropa 2020, předpokládám, že v následujícím období bude pro tuto oblast určitě navýšen rozpočet, a to i v rámci regionální politiky. Navíc dojde v této souvislosti určitě i k investicím, ve spolupráci s panem Oettingerem na poli infrastruktury, pokud jde o transevropské sítě v oblasti poskytování energie. Pokud regiony dnes chtějí věnovat další prostředky k prostředkům, jež mají již k dispozici, jsme samozřejmě velmi otevření myšlence využití této příležitosti a v každém případě navázání vážných diskusí v tomto ohledu. Avšak ještě jednou říkám, že my v Komisi nemůžeme tyto dohody jednostranně změnit.
Předmět: Plnění cílů v oblasti financování ze strukturálních fondů
Na konci června 2011 předloží Komise návrh příštího sedmiletého rozpočtového rámce (2014-2020). Pokud jde o regionální politiku EU, byly u jednotlivých programů zjištěny závažné problémy s absorpční kapacitou. Kromě toho nedošlo u několika programů ke splnění příslušných cílů.
Jakým způsobem hodlá Komise v nadcházejícím rozpočtovém období zavést absorpční kapacitu jednotlivých členských států jako kritérium pro přidělení prostředků ze strukturálních fondů?
Souhlasí Komise s tím, že by se v případě, že určitý region po řadu let přijímá prostředky ze strukturálních fondů, aniž by to vedlo ke splnění stanovených cílů, mělo jejich vyplácení přezkoumat?
Bude Komise uvažovat o "mechanismu vypršení", který stanoví konečné datum pro přidělování prostředků ze strukturálních fondů jednotlivým příjemcům z řad regionů? Souhlasí Komise s tím, že takovýto mechanismus pomůže vytvořit politiku soudržnosti více zaměřenou na výsledky?
Ve zprávě Účetního dvora za rok 2009 byl zjištěn největší výskyt chyb v oblasti financování politiky soudržnosti EU. To stejné platí i pro předcházející roky. Jak hodlá Komise tuto situaci napravit?
Johannes Hahn
Paní Jensenová, moc vám děkuji za vaši otázku. Pokud jde o absorpční kapacitu a její zohlednění při přidělování prostředků v nadcházejícím období, hned se zmíním o stávajícím pravidle ohledně vrchní hranice pro přidělování prostředků - tedy o stanovení stropu. Existuje pravidlo, podle nějž je, s ohledem na určitou klouzavou stupnici v jednotlivých členských státech, poskytnuta pro strukturální politiku pouze konkrétní částka vypočítaná z celkového HDP dotčeného členského státu. Roční příspěvky nesmí tuto horní hranici přesáhnout.
Pro další období samozřejmě zvážíme, zda je výše současné horní hranice oprávněná a zda je potřeba učinit nějaké úpravy, aby byla absorpční kapacita lépe navržena či zajištěna.
Co se týče plnění cílů jednotlivých programů, připomněl bych vám pátou zprávu o soudržnosti a přezkum rozpočtu, kde bylo jasně uvedeno, že se musíme více zaměřit na výkonnost programů. V tomto ohledu je pro nadcházející období plánována řada testů a pobídkových systémů, které Komise navrhla v balíčku legislativních zpráv pro politiku soudržnosti po roce 2014.
Pokud jde o výskyt chyb, mnohokrát jsem se zmínil, a to i v této sněmovně, o metodických problémech vyskytujících se v provádění auditu víceletých programů. Jistě více než polovina rozpočtu EU představuje prostředky, jež jsou přidělovány na víceleté činnosti. Kontroly Účetního dvora týkající se provádění rozpočtu vždy zohledňují pouze aktuální rok, a z toho důvodu dochází k metodickým problémům, neboť na regionální politiku se vztahuje třetí úroveň auditu, zatímco audit prováděný ročně Účetním dvorem probíhá již v rámci první auditní úrovně, a tudíž se zde vždy objeví vyšší výskyt chyb než na konci programového období, jak již můžeme dokázat.
Moje předchůdkyně, paní Hübnerová, již společně s Parlamentem zavedla v tomto ohledu akční plán, jehož efektivita se již projevuje a jehož účinky můžeme vidět. Jedním z těchto opatření však bylo, aby generální ředitelství mohlo v oprávněných případech až na šest měsíců pozastavit platby. Jenom jako příklad uvedu, že tento nástroj byl vloni použit více než padesátkrát. Všechna tato pozastavení plateb mohla být před vypršením lhůty zrušena, neboť problémy, kvůli nimž byly vzneseny námitky, se vyřešily.
Co se však týče výskytu chyb, byl bych také rád, kdybyste vzali v úvahu, že regionální politika v této souvislosti funguje, řekněme, jako sněhový pluh, že ve vztahu k určitým zákonem vyvinutým hlediskům kontrolujeme, jak jsou prováděny v každodenní praxi, jak jsou účinné a jaké problémy řeší. Záležitost veřejných zakázek je opakovaným tématem diskusí se členskými státy, regiony a konečnými příjemci. K více než 70 % chyb dochází v této oblasti. Pokud by se nám podařilo systém zjednodušit - a za tímto účelem jsme s komisařem Barnierem zahájili iniciativu - snížili bychom v této oblasti také výskyt chyb v praxi. Snažíme se zde splnit náš úkol a učinit v tomto ohledu pokrok.
Anne E. Jensen
(DA) Pane předsedající, chtěla bych panu komisaři Hahnovi poděkovat za vynikající odpověď, z níž je vidět, že se těmito problémy vážně zabývá. Je jasné, že těmto problémům nijak nepřidala hospodářská krize, kvůli které mají mnohé země potíže nalézt spolufinancování. Bere Komise zvláštní ohled na to, co by to mohlo znamenat pro příští programové období? Povede pomoc ze strukturálních fondů skutečně k rozvoji těchto regionů? Vidíme nějaké výsledky? Zvažuje Komise také, co je možné učinit pro zlepšení následných kroků současných cílů - celkových cílů - týkajících se rozvoje, aby tak tyto cíle nevedly pouze ke vzniku projektů, ale měly za následek rozvoj?
Johannes Hahn
Paní Jensenová, naším stanoveným cílem pro další programové období je tematicky provázat strukturální politiku - nakolik se jí to dotýká - se strategií Evropa 2020. V této oblasti máme tedy klíčové cíle a priority, které je třeba aplikovat v průběhu specificky navrženého přizpůsobení se v regionech. Na regionech poté bude, aby si pro sebe jako společné menu vybraly několik priorit, především pokud jde o konkurenceschopné regiony.
Společně s námi v Komisi regiony poté stanoví velmi realistické, ale též ambiciózní a vyčíslitelné cíle, na nichž se dohodneme v dohodě o partnerství a investicích, abychom na konci období jasně viděli, zda byly cíle, na nichž jsme se dohodly, splněny, či nikoli, či zda byly dokonce překonány. Pokud by se ukázalo, že splněny nebyly, měli bychom poté možnost společně prozkoumat důvody nedodržení cílů a zda jsou na vině domácí či vnější faktory. Na základě toho bychom poté mohli učinit závěry pro budoucí stanovení programů a pro přidělení finančních prostředků v následujícím období. Jedná se o velmi materialistický a vyčíslitelný rozvoj regionální politiky v průběhu následujícího finančního období.
Předsedající
Na otázky, které nebyly z důvodu nedostatku času zodpovězeny, bude poskytnuta písemná odpověď (viz příloha).
Tímto je doba vyhrazená pro otázky ukončena.
