Време за въпроси (въпроси към Комисията)
Председател
Следващата точка е времето за въпроси (B7-0211/2010).
Следните въпроси са отправени към Комисията.
Първа част

Относно: Съобщение относно повишаването на целта за намаляване на емисиите на газове с парников ефект
В последно време в медиите се появи проект за съобщение на Комисията до Съвета, Парламента, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно възможността за увеличаване на целта за намаляване на емисиите на газове с парников ефект, която се съдържа в енергийно-климатичния пакет, от 20% на 30% през 2020 година.
По отношение на горното предложение следва да се представят редица забележки. На първо място, понижаването на разходите за намаляването на емисиите може да бъде съществено облекчение за националните бюджети, които държавите-членки се стараят с всички сили да балансират. На второ място, с оглед на икономическата рецесия равнището на емисии действително спадна. Все пак може да се очаква количеството излъчвани газове с парников ефект да се повиши отново наред с излизането от кризата и нарастването на производството. В резултат от това разходите за намаляване на емисиите отново ще се повишат. На трето място, изглежда съмнително, че именно сега е подходящият момент за увеличаване на целта за намаляване на емисиите. Подобна мярка би ускорила повторното покачване на разходите за намаляване на емисиите, а това, във време на излизане от рецесията, би могло да предизвика обоснована съпротива от страна на предприемачите.
Как Комисията смята да вземе отношение по изложените забележки?
Кони Хедегор
Обещавам да започна да отговарям много накратко, тъй като документът, който уважаемият член на Парламента спомена, не е документ, приет от Комисията и няма разрешение за неговото публикуване, но Комисията възнамерява по-късно този месец да приеме съобщение до Съвета и Парламента, в което ще бъде направена оценка на ползите и разходите, свързани с повишаването до 30% на целта за намаляване на емисиите на газове с парников ефект.
Всъщност искане за такова съобщение беше отправено от Съвета по околна среда в заключенията му от 15 март тази година. Така че е излишно да се споменава, че имахме на разположение много кратко време, но смятаме, че това разискване е важно; впоследствие, разбира се, ще има много детайли, които ще трябва да разгледаме по-внимателно. В допълнение, в това съобщение ще бъде представен, съгласно изискванията в Директивата за установяване на схема за търговия с квоти за емисии на парникови газове, анализ на състоянието на енергоемките отрасли, за които е установено, че са изложени на риск от изтичане на въглерод в светлината на резултатите от Копенхаген.
Но нека само да посоча едно нещо много ясно. Комисията не възнамерява да взема решение за преминаване към 30% на следващия ден след представянето на това съобщение. Това е просто една стъпка, с която се опитваме да гарантираме, че когато обсъждаме тези цели за намаляване на емисиите, ще е налице много добра осведоменост като основа за постигане на напредък в това обсъждане. Това е целта тук - да се сдобием с анализа, с данни за разходите, с цифрите и изчисленията, за да можем да проведем информирано разискване. Наистина се надявам, че Парламентът също ще вземе участие в него.
Zbigniew Ziobro
В документа се посочва, че по-голямото намаление на емисиите на газове с парников ефект в Централна и Източна Европа ще има основополагащо значение за постигането на новата цел. Вярно е, че Комисията действително отчита, че такива мерки ще изискват значителни финансови разходи, но тя се стреми да намери тези средства от структурните фондове за тези държави. С други думи, това ще зависи от пренасочването на средства, заделени за други цели, по-конкретно за намаляване на несъответствията в развитието на държавите-членки на Европейския съюз и в жизнения стандарт в тези страни, а това ще се случи например за сметка на развитието на пътната инфраструктура в държавите от Централна и Източна Европа.
Кони Хедегор
Надявам се, че уважаемият член на Парламента ще отчете факта, че няма да се спирам подробно на един от многото проекти на документи, за който е изтекла информация. Не би било правилно да постъпя по този начин.
По време на изслушването ми в Европейския парламент казах, че трябва да се погрижим, когато изразходваме пари на Европейския съюз за различни цели, също така да гарантираме, че различните проекти - бяха споменати, например, инфраструктурните - ще са съобразени с изменението на климата. Не считам обаче, че на този етап някой може да даде отговор на въпроса как точно ще го направим, ако трябва да преминем към 30-процентно намаление до 2020-а година. Вместо това, ние се опитваме да осигурим анализ и да приканим членовете на Парламента и Съвета, наред с останалите, да участват в разискването.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Днес гласувахме доклада относно изменението на Директивата относно енергийните характеристики на сградите. Това е само началото на един нов процес, чрез който можем на практика значително да намалим емисиите и енергийното потребление в сградите. Както обеляза и колегата, все още се нуждаем от средства. Надявам се, че имаме вашата подкрепа за занчително увеличение на процента от средствата на Европейския фонд за регионално развитие (ЕФРР), заделяни за енергийна ефективност в жилищното строителство, както и за създаването на фонд, от 2014 г., за повишаване на енергийната ефективност и в промишления сектор.
Chris Davies
(EN) Г-жо член на Комисията, първоначалният въпрос не показва ли мащаба на проблема, пред който сте изправени, когато се заемате с тази задача? Много членове на Парламента тук и много правителства, представени в Съвета, просто не приемат необходимостта от спешни действия за предотвратяване на изменението на климата. За тях е лесно да подкрепят похвални резолюции в периоди на икономическо благополучие, но сега това не е така - те не са склонни да се включат в практически действия. Дали не e необходимо да атакувате проблема с отричането на изменението на климата, ако трябва да засилите нашите амбиции?
Кони Хедегор
Първо, бих искала да се запозная с всичко, по което сте постигнали съгласие днес във връзка с енергийната ефективност на сградите. Има много начини за справяне с този проблем, като се положат по-големи усилия.
Съществуват и някои алтернативни финансови модели, които могат да се използват така, че да е в интереса на онези, които се грижат за сградите, да повишат значително енергийната им ефективност. Ще има много начини да се направи това - без непременно да са необходими финансови средства - и аз ще се радвам да проуча този въпрос.
До голяма степен съм съгласна с вносителя на въпроса, че една от областите, в които можем да направим много повече в Европа, е в областта на енергийната ефективност на сградите. В това отношение има толкова голям потенциал и е просто глупаво, че използваме голямо количество енергия, от която на практика никой от нас не извлича полза, защото не я оползотворяваме достатъчно ефективно.
В отговор на питането на Chris Davies, както и относно хората, които отричат наличието на изменение на климата: Опитвам се да реша даден проблем, когато се сблъскам с него. Въпреки всички обсъждания - по-конкретно в Обединеното кралство тече широко обсъждане по този въпрос с Университета в Източна Англия и въпреки че Междуправителствената група по изменение на климата (IPCC) би трябвало по-добре да се справя с коригирането на грешките, когато ги открие - до ден днешен не ми е попадало нищо, което действително да противоречи на основната констатация на науката, а именно че трябва да се заемем с този въпрос и трябва да подходим сериозно към него.
Считам, че има толкова много други причини - с които скептиците по отношение на климата също следва да се съгласят - поради които е толкова важно да се предприеме нещо във връзка с енергийната ефективност и енергийните технологии. Ако Европа няма амбиции в това отношение, силно се опасявам, че ще загубим разрастващите се в настоящия век пазари в надпреварата с нашите конкуренти. Изтичането на въглерод не е положение, при което, ако предприемем действия, рискуваме да загубим работни места. Наистина се боя, че ако прекалено много се колебаем през следващите няколко години, рискуваме да загубим работни места в много голям мащаб. С голяма радост забелязвам, че новото британско правителство изглежда също много държи на амбициите си в областта на изменението на климата. Мисля, че това е от много голямо значение за всички ни.
Относно: Действия на Комисията в областта на авторските права
Член 118 от Договора за функционирането на Европейския съюз установява правомощията на Съюза в законотворчеството в областта на интелектуалната собственост, като предвижда, че "в рамките на установяването или функционирането на вътрешния пазар Европейският парламент и Съветът, като действат в съответствие с обикновената законодателна процедура, установяват мерки за създаване на европейски права на интелектуална собственост с цел гарантиране на единна защита на правата върху интелектуалната собственост в Съюза, и за въвеждане на централизирани режими за издаване на разрешения, координация и контрол на равнището на Съюза".
Липсата на единни за целия ЕС правни рамки в областта на авторските права е съществена пречка за развитието на вътрешния пазар по отношение на благата, обхванати от тези права.
Бих желала да запитам Комисията какви инициативи в областта на авторските права възнамерява да предприеме въз основа на член 118 от ДФЕС?
Мишел Барние
Най-напред бих искал да благодаря на г-жа Geringer de Oedenberg за нейния въпрос. Той засяга самата същност на настоящите дебати относно авторското право и интернет.
За съжаление, твърде често авторското право се представя като пречка за създаването на единен цифров пазар. Мисля, че това е несправедливо. Авторското право позволява на твореца да продава своите творби и му гарантира възвръщаемост на инвестициите. Нещо повече, това е валидно не само в областта на културното творчество, което г-жа Geringer de Oedenberg познава толкова добре. То се отнася и за сферата на промишлеността, творческата дейност и промишлените иновации; възвръщаемост на инвестициите, благодарение на които след това творецът ще може да продължи да създава други творби и ново съдържание. Този икономически модел, който лежи в основата на авторското право, съществува от много стотици години, но управлението на правата е претърпяло естествена еволюция с развитието на технологиите, радиото, телевизията, кабелните и сателитни услуги и, в днешно време, интернет. Всеки път новите технологии ни дават възможност да преминем към нови икономически модели, които водят до промяна в ползването и извличането на търговска печалба от авторското право.
Г-н председател, госпожи и господа, вместо да предлагам някакви радикални изменения по отношение на авторските права, искам да защитя творчеството, като същевременно потърся правна рамка, която ще допусне възникването на нови икономически модели. Обявих това, когато се явих пред вас на 13 януари, и именно от този принцип ще се ръководя в своите действия. Нещо повече, това е ролята, която предвиждам, заедно с вас, за европейския законодател. Програмата в областта на цифровите технологии, приета от Комисията на 19 май, по енергичната инициатива на моята колега и приятелка г-жа Крус, съдържа моята пътна карта, която обхваща авторското право и инернет.
Също така, тази година ще предприема три инициативи в това направление. На първо място, проект на рамкова директива относно колективното управление на авторски права. Тук идеята е най-напред да се даде възможност на дружествата за колективно управление на авторски права да се организират по-добре, за да предлагат нови интернет услуги като справочници и указатели по поръчка или обслужване на едно гише. От друга страна, целта е също така да се уеднаквят правилата за управление, прозрачност и надзор на дружествата за колективно управление, за да се създаде възможност за по-прозрачно ценообразуване и възнаграждение на членовете на тези дружества.
Второ, директива относно осиротелите произведения: целта е да се внесе необходимата правна сигурност в подкрепа на усилията за цифровизация на културното ни наследство. Мисля си за европейска дефиниция на осиротелите произведения.
Трето, ще представя зелена книга относно аудиовизуалното съдържание и интернет. Тук става въпрос за анализиране на условията за възникване на нови услуги от типа "видео по заявка" в Европа. През 2011 г. ще започнем диалог с различните заинтересовани страни по теми, които оказват влияние върху възникването на нови услуги с добавена стойност, свързани със съдържание, за да можем да уточним как да разясняваме съществуващите правила. Идеята е да се види каква роля може да изиграе технологията при определянето и заплащането на цифровото съдържание, да се идентифицират проблемите, свързани с цифровите медии и да се натрупат знания за по-ефективно противодействие на черната икономика на интернет пиратството. Методът ми ще е прост - искам да чуя различните заинтересовани страни, докато ви предлагам действия. Искам една Европа, която отчита възникването на нови икономически модели. Не съм предубеден относно вида на намесата, която ще бъде необходима, било то законодателна или друга. Не съм и догматик и не страдам от заблуди относно шансовете за намиране на универсални решения без отчитане на индивидуалните особености. Бих искал обаче да използвам този нов процес на възстановяване на вътрешния пазар и на цифровия дневен ред - който, между другото, г-н Монти засегна в своя доклад - за разработване на реална икономическа политика за културния сектор в Европа.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Приветствам инициативите, които Комисията предприема. Имам един допълнителен въпрос относно Зелената книга от 2008 г., озаглавена "Авторското право в икономиката на знанието", в която Комисията признава, че настоящата система от незадължителни изключения от закрилата на авторското право, въведена с директивата от 2001 г., не изпълнява предназначението си, с други думи, не улеснява разпространението на произведения, закриляни от авторското право и не отразява баланса между правата на авторите и правата на хората, които използват техните произведения.
Важно е освен това, че задължителните изключения от закрилата на авторското право са много необходими за библиотеките, за предоставяне на произведения на слепи хора, а също така за разпространение на осиротели произведения. Бих искала да попитам какви инициативи планира да представи Комисията в близко бъдеще във връзка с тези изключения от закрилата на авторското право?
Мишел Барние
Г-жо Geringer de Oedenberg, Вие също така отправихте запитване към мен по един въпрос, който бих искал да потвърдя - относно това какви действия ще предприеме Комисията; Вие бихте желали тя да направи изявление относно прилагането на член 118 от Договора. Мога да потвърдя, че по този въпрос това не е подходът, който сме избрали. Предпочитаният от нас подход е да се създаде регулаторна рамка, благоприятстваща въвеждането на общоевропейски лицензи за авторски права. Това е прагматичен подход, който ще ни позволи да постигнем желаните резултати по по-ефективен начин, отколкото чрез въвеждане на ново уникално и централизирано авторско право. При това бих казал, че тази Зелена книга е много важна и трябва да ни даде възможност да задаваме много въпроси и да развиваме идеи. По-специално, имам предвид въпроса за частично зрящите хора.
Питате се защо не сме по-амбициозни по отношение на създаването на единно европейско авторско право. Най-голямата пречка за въвеждането на авторско право на Европейския съюз, г-жо Geringer de Oedenberg е, че за да бъде ефективно, то безусловно трябва да има предимство пред националното авторско право. С други думи, авторското право на Европейския съюз трябва да надделее над националното авторско право, което, откровено казано, изглежда трудно може да се прокара както на културно, така и на политическо равнище. Дори ако един такъв подход бъде приет от държавите-членки, той би имал твърде ограничено въздействие, защото не би могъл да се приложи спрямо стари произведения, а само спрямо неотдавна създадени творби. Следователно новите авторски права не биха били приложими към всички преждесъществуващи музикални композиции.
Обясних и защо искам да работя по директива относно осиротелите произведения. Но преди да се стигне до окончателната формулировка на този проект на директива, внимателно ще се консултирам с онези членове на Парламента, включително със самите вас, които са най-силно ангажирани с този въпрос.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Бих искала да ви попитам дали възнамерявате да преразгледате директивата относно авторското право и сродните му права в информационното общество. Задавам този въпрос, защото ни е необходима правна сигурност. За съжаление, изключенията бяха изтълкувани по различен начин в отделните държави, което доведе до различни решения по един и същи въпрос в различни държави-членки. Затова считам, че е от полза за нас да извършим преглед, особено в светлната на новия Договор от Лисабон.
Мишел Барние
Г-жо Ţicău, за да отговоря съвсем ясно на въпроса Ви, ще отбележа, че за момента не възнамеряваме да внасяме изменения в списъка на изключенията в директивата от 2001 г. Възприехме подход, който считам за прагматичен и прогресивен, с трите инициативи, които споменах - относно колективното управление, осиротелите произведения и Зелената книга, така че именно в тази рамка ще се справим с изразените от Вас опасения. Не възнамеряваме обаче да изменяме списъка на изключенията.
Относно: Картата на ЕС на държавната помощ
Комисията би ли била склонна да преразгледа изцяло картата на ЕС на държавната помощ за периода 2007-2013 г.?
Въпреки че тази година се очаква преразглеждане, вярно ли е, че преразглеждането на картата на държавната помощ допуска единствено някакъв вид "обмен", а не определяне на регионите наново, което би отразило новите икономически реалности вследствие на финансовата криза?
Настоящата карта на държавната помощ беше изработена въз основа на статистически данни от 2006 г. Европейската икономика сега е коренно различна. Би ли се съгласила Комисията с констатацията, че този факт представлява слабост на настоящата карта, и как смята тя да се справи с него?
Сесилия Малмстрьом
Г-н Алмуния ме помоли да отговоря на този въпрос.
За да се осигури непрекъснатост на усилията в областта на регионално развитие, през 2006 г. Комисията реши, че списъкът на регионите, определени от държавите-членки като част от картите за регионална помощ, следва да е в сила за целия период 2007-2013 г. Комисията обаче призна в насоките си за националната регионална помощ, че могат да възникнат ситуации, в които са необходими корекции и поради тази причина, съгласно точка 104 от насоките, на държавите-членки се предлага възможността да пристъпят към междинен преглед на картите за регионална пoмощ по отношение на регионите, посочени в член 107, параграф 3, буква в) от Договора за функциониране на Европейския съюз.
Три от седемнадесетте държави-членки, имащи отношение към междинния преглед, решиха да се възползват от тази възможност. Въз основа на междинния преглед държавите-членки могат да заменят до половината от регионите, които към настоящия момент отговарят на условията за регионална помощ, с новоопределени райони. При известни условия е възможно и да се увеличи интензитета на помощта за региони, които вече са обозначени на първоначалната карта за регионална помощ. Като част от междинния преглед допустимостта на новоопределените региони и на евентуалното увеличение на интензитета на помощта се оценяват въз основа на средната стойност на данните на Евростат за последните няколко години, отнасящи се до брутния вътрешен продукт на глава от населението и безработицата в съответния регион на ниво 3 от Номенклатурата на териториалните звена за статистика (NUTS). Това спомага да се гарантира насочването на регионалната инвестиционна помощ към икономическото развитие на региони, които са в неравностойно положение от гледна точка на средното равнище за страната.
Фактът, че само три от държавите-членки, имащи отношение към междинния преглед, решиха да изпратят уведомления за изменения в картите за регионална помощ като че ли навежда на мисълта, че мнозинството от държавите-членки считат, че икономическата криза не е засегнала съществено групата от региони, нуждаещи се от помощ за развитие.
Alan Kelly
Много Ви благодаря за отговора. Изумен съм, че на практика само три държави са кандидатствали. Това не е за вярване.
Аз съм от район, в който загубихме хиляди работни места - 3 000 във фирмата "Дел" (Dell); а само днес бяха закрити 800 работни места във фармацевтичната компания "Пфайзър" (Pfizer), като 300 от тях са в моята област, а именно Южна Ирландия, в която брутният еквивалент на помощта е нула процента. Нашето правителство кандидатства отново и се надявам, че това ще се промени, защото противното би потвърдило, че правителството не може да прилага действително активни мерки, от държавна гледна точка, за привличане на по-големи дружества. Според мен това е много назадничаво и трябва да се промени. Затова активно ще работя за прилагането на различна стратегия от страна на Комисията, защото считам, че картата за държавна помощ е остаряла.
Сесилия Малмстрьом
Може би наистина е странно, както отбеляза уважаемият член на Парламента, че само три държави-членки са отправили искане за такъв междинен преглед. Но така стоят нещата съгласно цифрите, които ни бяха представени тази сутрин.
Разбира се, много държави-членки и много региони са тежко засегнати от икономическата криза, но може би някои държави-членки откриват, че има други начини и други средства за справяне с положението, защото, както видяхме, много малко държави са отправили искане за такъв преглед. Тази възможност беше предоставена на седемнадесет държави-членки, но само три са се възползвали от нея.
Мисля, че уважаемият член на Парламента ще се съгласи с мен, че основната цел на дългосрочната програма е, естествено, да осигурим непрекъснатост на процеса в регионите, за да осъществим дългосрочно планиране. Има, разбира се, и други, различни средства за справяне с кризата, но съм сигурна, че членът на Комисията - г-н Алмуния, е готов да обсъди допълнително този въпрос с Вас при бъдеща възможност.
Втора част
Относно: Полицейско сътрудничество ЕС-Украйна
Как се развива трансграничното полицейско сътрудничество между ЕС и неговия най-важен източен съсед, Украйна, и какви действия планира Комисията за интензифициране на сътрудничеството?
Сесилия Малмстрьом
Благодаря Ви, г-н Posselt, за Вашия въпрос, който засяга една много важна тема. Трансграничното полицейско сътрудничество със съседни на Европейския съюз държави е преди всичко в сферата на компетентност на държавите-членки. Европейският съюз обаче подкрепя двустранното сътрудничество между държавите-членки и Украйна главно чрез дейността на Европол. На 4 декември 2009 г. беше подписано споразумение за стратегическо сътрудничество между Европол и Украйна, което ще позволи да се координира работата по противодействието на международната организирана и тежка престъпност и на тероризма. Стратегическото споразумение обаче не предоставя възможност за обмен на лични данни за заподозрени лица. Такива могат да се разменят само със държави, които са сключили оперативно споразумение с Европол, а за да може да се сключи такова споразумение, Украйна трябва да приеме закон за защитата на лични данни и да ратифицира Конвенцията на Съвета на Европа oт 1981 г. за защита на лицата при автоматизирана обработка на лични данни и протокола към нея.
Това е част от по-мащабен приоритет на Комисията, който визира въвеждането на режим на защита на личните данни в Украйна в съответствие с европейските стандарти. Това би позволило създаването на реален независим надзорен орган за защита на личните данни, който може да бъде подкрепен чрез техническа и експертна помощ от ЕС. Европейският съюз подкрепя полицейското сътрудничество с Украйна и във финансов план, чрез туининг проект, с който се повишава капацитета на украинската полиция и на Мисията на Европейския съюз за оказване на съдействие в областта на граничния конторол (EUBAM). А миналата година EUBAM, в сътрудничество с Агенцията за външните граници на ЕС (Фронтекс), Европейската служба за борба с измамите (ОЛАФ) и Инициативата за сътрудничество в Югоизточна Европа, подкрепи съвместната операция за граничен контрол "Никоний" за подобряване на сътрудничеството между полицейските сили на Украйна и Молдова в борбата с трансграничната престъпност и незаконната миграция.
Bernd Posselt
Исках само да попитам какво е положението във връзка с подпомагането на обучението на полицаи и укрепването на органите на съдебната власт и на вътрешните работи в Украйна. Дали то се осъществява като основно направление в рамките на Източното партньорство и дали Комисията и Европейския полицейски колеж също са ангажирани с него? Или това подпомагане се осъществява само на равнище на държави-членки?
Сесилия Малмстрьом
Ние, разбира се, водим постоянен диалог с Украйна по този въпрос. Моят колега, членът на Комисията Щефан Фюле, представи матрица на сътрудничество и аз също съм силно ангажирана с нея. Тя действително обхваща вътрешните работи, за да се види как можем да помогнем на украинските органи да се развият в това отношение и как можем допълнително да задълбочим нашето сътрудничество. Това също ще бъде обсъдено на среща с украинските органи само след няколко седмици.
Полицейско сътрудничество и обучение като такива не се предвиждат в най-близко бъдеще, но това, разбира се, би могло да се обсъди, след като Украйна проведе необходимите реформи. Готови сме да си сътрудничим с нея. Тя е важен съсед. Имаме много общо помежду си. Имаме общи предизвикателства, свързани с трансграничната престъпност, затова би било добре и за нас да се ангажираме повече в това отношение. Разбира се, украинците също трябва да се усъвършенстват, но могат да разчитат на нас, готови сме да им помогнем и да им окажем съдействие, пък ще видим до какво ще доведе това в по-дългосрочен план.
Относно: Бум на престъпността в Европа
В европейските общества се наблюдава значително увеличение на престъпността и на проявите на насилие, както личи и от данните на Евростат, станали обществено достояние преди няколко месеца. Предвид факта, че икономическата криза е в пряка връзка с увеличаването на тези явления, престъпността и насилието се явяват с особено голяма честота в държавите, изправени пред по-големи икономически затруднения.
Възнамерява ли Комисията да предприеме по-смели инициативи за по-ефективното сътрудничество между държавите-членки, както по отношение на предотвратяването на престъпността в европейските общества, така и по отношение на борбата с нея, като се вземе предвид необходимостта от зачитане на личните свободи на европейските граждани?
Сесилия Малмстрьом
Последното публикувано издание на статистическите данни на Евростат за престъпността и наказателното правосъдие е от 29 май; то обхваща периода от 1998 до 2007 г. и не посочва увеличението, описано от уважаемия член на Парламента. Въпреки това Комисията признава, че организираната престъпност е заплаха за гражданите и икономиката в целия Европейски съюз.
Комисията е поела ангажимента да предложи подходящи проекти на законодателни актове и да осъществи действия за предотвратяване и противодействие на различните форми на престъпна дейност, било то организирана или друга. Ето защо тези цели са част от всеобхватната рамка на Програмата от Стокхолм за действия на равнище на ЕС в областта на политиката относно гражданите, правосъдието, сигурността и миграцията през следващите пет години. Неотдавна Комисията прие Плана за действие от Стокхолм и мисля, че моята колега и заместник-председател на Комисията, г-жа Рединг, беше тук само преди половин час, за да го представи и обсъди с участниците в настоящото пленарно заседание.
Освен това преди края на тази година Комисията ще представи съобщение относно стратегията за вътрешна сигурност, което ще съдържа конкретни предложения и оценки на заплахите за идните пет години. Разбира се, организираната престъпност също ще бъде включена.
Общите заплахи изискват общи решения, затова общите инструменти следва да се използват ефективно от всички държави-членки, органи на публичната власт и частни организации. Нека спомена три вида престъпления, които са типични за Европа, а имат и международно измерение: трафика на хора, престъпленията в киберпространството и кражбата на самоличност. Комисията е решена да разшири сътрудничеството в тази област, като също така подготвя оперативни и законодателни предложения в това отношение. Ще направим това в сътрудничество с държавите-членки, с Европейския парламент, както и с неправителствените организации и с частния сектор.
"Координация на диалога" и "оперативна дейност" са ключови думи за бъдещето; споделянето на най-добри практики, стандарти и насоки, развитието на обучението и научните изследвания следва да повишат общата ефективност и разбирателството. Сътрудничеството със страните кандидатки и с трети държави е важно за ефективната борба срещу престъпленията.
Бих искала да подчертая, че прилагането на амбициозен подход в процеса на вземане на решения зависи от политическата готовност на държавите-членки. Ефикасното и ефективно изпълнение на приетите мерки зависи от националните ресурси, заделени за постигане на целите. Комисията може да окаже подкрепа на държавите-членки чрез финансови програми, за да си сътрудничат на европейско равнище.
Както е известно на всички ви, с Договора от Лисабон се предоставят нови компетентности на Европейския парламент в тази област и аз бих искала да наблегна на вашата отговорност и на важната ви роля в оформянето на облика на сигурността в Европейския съюз.
Gay Mitchell
(EN) Благодаря на члена на Комисията за нейния отговор. Миналата година изготвих доклада на Парламента за Европейската централна банка и един от въпросите, които повдигнах, беше значителното увеличение на броя на банкнотите от 500 евро, а мисля, че и на тези от 200 евро, но в значителна степен на банкнотите от 500 евро. Обърнах внимание, че е възможно те да се използват с цел пране на пари, с престъпни цели. Сега разбирам от Обединеното кралство, че има реални опасения в това отношение.
Дали мога да приканя члена на Комисията да обсъди с Европейската централна банка опасенията, които изложих, за да се види кой използва такива големи количества банкноти от 500 евро? Трябва да отбележа, че би следвало да има разумни подозрения за укриване на данъци или може би за друга престъпна дейност.
Сесилия Малмстрьом
Искам само да благодаря на уважаемия член на Парламента за тази информация. Непременно ще проуча въпроса и ще проверя дали можем да проследим някакви схеми в тази връзка. За момента не съм в състояние да отговоря, но непременно ще проуча нещата и Ви благодаря за идеята.
Georgios Papanikolaou
Благодаря Ви, г-жо член на Комисията, за Вашия отговор. Дадохте информация и бяхте откровена в този конкретен отговор относно датата, до която имате данни, с други думи, до 2007 г. Този въпрос Ви беше зададен от мен на 6 април 2010 г. и на 5 май 2010 г. Както знаете, трима души загинаха трагично и напразно по време на мирни демонстрации на гръцки граждани, настояващи за по-добро бъдеще.
Ще повторя въпроса, за да получа по-конкретен отговор. Предвижда ли Комисията да се намеси по-систематично и да отправи препоръки към държавите-членки по тези въпроси? Възнамерявате ли да съберете информация във връзка с тях по-пряко и по-бързо, като се има предвид, че проблемът сякаш се влошава, особено в днешно време, в множество държави-членки?
Сесилия Малмстрьом
Комисията - и самата аз - изразяваме дълбоко съжаление за смъртта на тези трима души по време на неотдавнашните размирици, както отбеляза уважаемият член на Парламента. Винаги настъпва трагедия, когато невинни хора биват засегнати от тези проблеми. Изразяваме дълбоко съжаление за случилото се и в мислите си сме със семействата на загиналите.
Както твърдите, необходимо е постоянно да обновяваме статистическите си данни и Евростат проучва този въпрос. Да се надяваме, че в скоро време ще можем да разполагаме с по-добра оценка. За момента не планираме никакви инициативи във връзка с това. Тези престъпления и смъртта на тези хора са ужасни, но компетентностите на Комисията са ограничени в рамките на трансграничната престъпност и улесняването на сътрудничеството между националните и европейските органи. За момента няма планирана инициатива в това отношение.
Относно: Обща визова политика на ЕС
Според член 77, параграф 2, буква а) от Договора за функционирането на Европейския съюз и в съответствие с правните разпоредби, произхождащи от това правно основание, и по-конкретно Регламент (ЕО) № 539/2001 на Съвета от 15.3.2001 г. за съставяне на списък на третите страни, чиито граждани трябва да притежават виза, когато преминават външните граници на държавите-членки и тези страни, чиито граждани са освободени от това изискване (в изменената версия), държавите-членки се обвързват с обща визова политика и с взаимност.
Разбира ли Комисията под понятието "обща визова политика” изключително определянето на единни правила за държавите-членки на ЕС спрямо трети държави? И може ли този член от Договора за ЕС - независимо от факта, че той регулира визовата политика спрямо трети държави - да се разглежда също така като задължение на Европейската комисия и на държавите-членки на Европейския съюз да полагат усилия, така че в трети държави да се прилагат еднакви условия за всички държави-членки на ЕС?
Сесилия Малмстрьом
Визовата политика на Европейския съюз е хармонизирана и обща. Тя се основава на три правни акта, приложими спрямо държавите-членки, а именно Регламент (ЕО) № 539/2001 за определяне на третите страни, чиито граждани трябва да притежават виза, и тези, чиито граждани са освободени от това изискване; второ, визовият кодекс, обхващащ всички процедури и условия за издаване на шенгенски визи за краткосрочен престой; и накрая, Регламент (ЕО) № 1683/95 за определяне на единeн формат за визи. Тези правила се отнасят за гражданите на всички трети държави, за които важи изискването за притежание на виза.
С регламента, който споменах на първо място, се въвежда списък на трети държави, чиито граждани трябва да притежават визи, когато преминават външните граници; това е т.н. "отрицателен списък". Има и положителен списък: държавите, чиито граждани са освободени от това изискване въз основа на различни критерии, сред които основен принцип е реципрочността. Този регламент е приложим спрямо всички държави-членки на Европейския съюз, с изключение на Обединеното кралство и Ирландия, а също и спрямо Исландия, Норвегия и Швейцария.
В съответствие с принципа на реципрочността ЕС счита, че в случая, когато граждани на трети държави са освободени от изискването за визи при пътуване до държавите-членки на ЕС, третата държава трябва да осигури реципрочно третиране на гражданите на ЕС, като ги освободи от изискването за визи, когато пътуват за тази държава. Когато третa държава от положителния списък поддържа или въвежда задължение за притежаване на визи за граждани на една, две или повече държави-членки, се прилагат механизмите за реципрочност. Това е рамката, в която Комисията може да предприеме действия за отмяна на задължението за виза за пътуване от третата държава, или, ако това не е постижимо, да предложи ответни мерки относно временното възстановяване на задължението за виза за гражданите на тази трета държава.
Тази система се оказа доста ефикасна, както показват действията, предприети от Комисията и изложени в периодичния доклад относно реципрочността, като чрез този механизъм за реципрочност, приложим от 2005 г., са изпратени уведомления от държави-членки за 75 случая на липса на реципрочност, засягащи 13 трети държави от положителния списък. Оттогава са въведени реципрочни мерки спрямо повечето от тези 13 страни - например Япония, Панама, Сингапур, Австралия, Уругвай и Коста Рика, а неотдавна Комисията приключи преговорите за отмяна на визовия режим с Бразилия, с които съвсем скоро ще запознае вас и Съвета.
Продължават да съществуват проблеми за някои държави-членки, свързани с липсата на реципрочност във взаимоотношенията им със САЩ и Канада, и това е въпрос, който винаги повдигаме пред тези държави.
Механизмът не се прилага в случаите, когато трета държава от отрицателния списък поддържа или налага изискване за виза за гражданите на една или повече държави-членки или когато тази трета държава прилага различни условия за гражданите на различни държави-членки. В достиженията на правото на Общността не се съдържат правила за такива случаи и не се предвижда конкретен механизъм, така че за ЕС е много трудно да се намесва.
Pavel Poc
Г-жо член на Комисията, след като Европейската комисия е гарант на общата визова политика и след като тази политика се основава главно на принципа на реципрочността, то колко дълго възнамерява Комисията да продължава да толерира безпрецедентния, асиметричен визов режим, въведен от трета държава, а именно Канада, срещу държава-членка на ЕС, а именно Чешката република?
Сесилия Малмстрьом
Разбира се, аз съм много добре запозната със случая, на който се позовава уважаемият член на Парламента, и Комисията е изключително ангажирана с него.
Канадските органи създадоха свой офис в Прага - това е условие, което ние им наложихме - а също така разработват пътна карта за възстановяване на безвизовия режим. Проведохме няколко срещи на високо равнище с участието на Канада, Чешката република и Комисията за набелязване на действията, които следва да се предприемат. Канадците обявиха, че ще променят закона си и че в най-скоро време ще го внесат в своя парламент, за да бъде изменен. Водим диалог с тях и с чешките органи, за да гарантираме поддържането на този диалог, неговия конструктивен дух и възможността да стигнем до решение. Въпросът ще бъде обсъден отново от държавите-членки на заседанието на Съвета в началото на юни.
Съжалявам, че този конфликт все още не е решен, но мога да уверя уважаемия член на Парламента, че се опитваме, заедно с нашите чешки колеги, да намерим решение във възможно най-кратки срокове.
Относно: Неразрешени въпроси във връзка с общата декларация на Турция и ЕС (5.11.2009 г.)
Като имаме предвид:
Общата декларация от страна на министъра на вътрешните работи на Турция, г-н Аталай, на г-н Баро, в качеството му на заместник-председател на Комисията и на г-н Билстрьом, в качеството му на действащ председател на Съвета (5.11.2009 г.) и по-специално точка (3), отнасяща се до подновяването на официалните преговори за постигането на споразумение за подновяване на усилията за укрепване на отношенията между Турция и ЕС, както и точка (5), която посочва, че споразумението между Турция и Frontex е доведено до успешен край от техническа гледна точка;
Казаното от г-жа Малстрьом, в качеството й на действащ председател на Съвета, на пленарното заседание на Европейския парламент на 16.12.2009 г., в отговор на моя въпрос "0431/09
Постоянните провокативни действия от страна на турски въздухоплавателни съдове срещу въздухоплавателни съдове на Frontex, въпросът към Комисията е следният;
На какъв етап се намират преговорите по точка (3) от общата декларация? Има ли евентуално взаимодействие с провежданите с Frontex разговори? Провокативните действия срещу летателни апарати на Frontex свързани ли са с отказа на Турция да признае изрично границите на ЕС в Егейско море?
Сесилия Малмстрьом
Днес програмата ми е натоварена! Искам да припомня, че историята на преговорите ни с Турция е изпълнена с трудности още от мандата през 2002 г., но напоследък бяха предприети голям брой положителни стъпки. Миналата година в заключенията на Съвета относно незаконната имиграция се съдържаше настоятелен призив за ускоряване на преговорите с Турция и, също миналата година, моят предшественик, г-н Баро, посети Турция заедно с шведския министър г-н Билстрьом. Тогава имаше обща декларация, с която се правеше крачка напред.
Оттогава има напредък. През зимата се състояха няколко разговора и сега сме много близо до постигане на съгласие в преговорите за сключване на споразумение за реадмисия с Турция.
Комисията е уверена, че частите от текста, по които е постигнато съгласие, са балансирани и че те отразяват нашите потребности, като същевременно отчитат опасенията на Турция. Работим, за да подготвим окончателния вариант на този текст в най-кратки срокове и поддържаме постоянен контакт с турските органи.
Целта е да се постигне окончателен вариант и да се докладва относно резултатите от преговорите по време на заседанието на Съвета през юни. Ще информираме Парламента изцяло, тъй като към него ще бъде отправено искане да даде съгласието си за сключване на споразумението след оформянето му.
По отношение на споразумението с Фронтекс, няма формална връзка между договарянeто на работното споразумение и споразумението за реадмисия между ЕС и Турция. Въпреки това Комисията предприема необходимите действия, за да гарантира цялостна съгласуваност при решаването на сходни проблеми в двата акта.
Комисията не е в състояние да коментира определянето на територията или границите на дадена държава-членка, тъй като тези въпроси са отговорност единствено на държавите-членки и се регламентират единствено от приложимите разпоредби на международното право. Бихме искали да насърчим Фронтекс и държавата-членка домакин да се погрижат да се предоставя адекватна информация на съседни трети държави относно разполагането на военни сили, като например въздухоплавателни средства, в близост до границите преди започване на съвместна операция.
Nikolaos Chountis
Г-жо член на Комисията, затруднението да се даде ясен отговор на поредица от сходни въпроси ме кара да осъзная, че във всички случаи тези преговори са тежки и според мен потвърждават, че от турска страна се повдигат многобройни политически въпроси, което затруднява приключването на преговорите.
Ще Ви бъда признателен, ако непосредствено след края на тези преговори, щом споразумението стане факт, ни запознаете с актуалното състояние по този въпрос. Бих искал да отбележа и следното: по време на неотдавнашното посещение на турския министър-председател в Гърция, в Атина, беше подписан протокол, меморандум за сътрудничество с Гърция по въпросите на незаконната имиграция. Искам да Ви попитам следното: може ли този меморандум, това - да речем - споразумение за реадмисия между Гърция и Турция да замени споразумението между Европейския съюз и Турция, по което се водят преговори?
Сесилия Малмстрьом
Без да съм запозната с конкретните детайли на сключеното между Турция и Гърция споразумение, смятам, че то показва конструктивния дух, който цари сред нас по отношение на гръцките органи, от една страна, и турските - от друга страна.
Водят се паралелни преговори с Турция. Както посочих, много сме близо до приключването на тези преговори. Те протичат в много градивна атмосфера и мисля, че това е показателно за необходимостта Европейският съюз да го постигне, както и за интереса от страна на Турция да се споразумее с нас относно реадмисията. Това, разбира се, е от полза за всички.
Georgios Papanikolaou
(EL) Г-жо член на Комисията, при други отговори на наши въпроси изрично посочихте, че Фронтекс води преговори с Турция по технически въпроси. Разбирам това. Наскоро ни съобщихте в комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, когато дойдохте, за да ни предоставите актуална информация по въпроси от вашата компетентност, че, както казахте днес, има голям напредък към постигане на окончателно споразумение с Турция по въпросите на незаконната имиграция и че наближава моментът на неговото сключване.
В това споразумение между Европейския съюз и Турция, не следва ли да има и разпоредба за мястото на Фронтекс между Европейския съюз и Турция? Нима Фронтекс не е много важен фактор в борбата с незаконната имиграция? Не знам колко от онова, което е включено в преговорите, можете да разкриете пред нас, но не ни ли подсказва здравият разум, че в този момент следва да има разпоредба за операции и действия на Фронтекс?
Сесилия Малмстрьом
Имах възможността да говоря пред комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи миналия понеделник и ще повторя това, което казах тогава, а именно, че има напредък в преговорите с Турция.
Що се отнася до Фронтекс и граничния контрол на Турция, страните постигнаха първоначално съгласие по проект на работно споразумение на техническо ниво. И двете страни са активни в разговорите, като в момента Фронтекс очаква отговор от Турция, за да могат да продължат обсъжданията. Фронтекс е важен участник в този процес, но преди всичко трябва да сключим споразумението, а след това да продължим паралелно разговорите с Фронтекс. Съгласна съм, че тук има големи възможности за сътрудничество.
Относно: Политиката на ЕС за борба срещу тероризма и програмата на ЦРУ за извънредно предаване
Редица неотдавнашни събития хвърлиха още светлина върху участието на държави-членки в програмата на ЦРУ за извънредно предаване. Съвместно проучване на ООН от 2010 г. показа, че държави-членки на ЕС са сключвали тайни споразумения и участвали в дейности, свързани с програмата на ЦРУ за извънредно предаване и тайни затвори.
Предвид на многобройните злоупотреби с власт от страна на държавите-членки през последните осем години и в контекста на предложеното съобщение на Комисията относно прегледа на политиката за борба срещу тероризма може ли Комисията да представи подробно конкретни мерки, които тя възнамерява да вземе, за да се гарантира, че политиката на ЕС за борба срещу тероризма предотвратява такива злоупотреби в бъдеще?
Сесилия Малмстрьом
Благодаря на Sarah Ludford за този въпрос. Както знаете, аз се интересувам от него и в миналото ние сме си сътрудничили в тази връзка. Разбира се, свободата и сигурността вървят ръка за ръка и зачитането на основните права и на принципите на правовата държава са в основата на подхода на Европейския съюз към противодействието на тероризма. Мерките за борба срещу тероризма следва винаги да се предприемат в рамките на пълното зачитане на основните права и ЕС трябва да служи за пример в това отношение.
Това е не само законово изискване, но и ключово условие за гарантиране на надеждността и легитимността, както и за повишаване на взаимното доверие между националните органи и на доверието сред широката общественост. Ето защо Комисията ще продължи да прилага подхода на противодействие на тероризма, с който се цели съчетаването на оперативната и правната ефективност и осъществимост с ясна ангажираност относно зачитането на основните права.
Практиките, наричани извънредно предаване и тайно задържане, представляват нарушение на правата на човека. Комисията винаги е подчертавала това и съответните държави-членки следва да решат по собствено усмотрение дали да започнат или да продължат задълбочени, независими и безпристрастни разследвания, за да установят истината. Това е положително задължение, произтичащо от Европейската конвенция за правата на човека, с което се цели да се установят отговорностите и да се даде възможност на жертвите да получат компенсация. Ние, от страна на Комисията, насърчихме Полша и Румъния да проведат разследвания по повод твърдения за наличие на тайни места за задържане и приветстваме започването на криминални разследвания в Полша през март 2008 г.
Комисията също така изпрати писмо до литовските органи, в което ги приветства за активното им отношение към започване на разследвания. Що се отнася до дебата относно полетите за предаване и последиците от него за авиационната политика на ЕС, Комисията си извлича някои поуки във връзка със съобщението относно гражданската авиация и бизнес авиацията от януари 2008 г. Освен това инициативата "Единно европейско небе", която влезе в сила през януари миналата година, осигурява допълнителни мерки за наблюдение на реалното движение на летателните апарати и ние ще продължаваме да следим този въпрос внимателно - в рамките на нашите правомощия, разбира се.
През 2008 г. Комисията представи панорамна фактологическа информация в публичния документ на своите служби относно тероризма и основните права. Това е обобщение на отговорите на държавите-членки на въпросника относно наказателното право, административното право, процесуалното право и основните права в борбата срещу тероризма. Всички държави-членки отговориха на този въпросник и точно сега, като допълнение, подготвяме, от страна на Комисията, обзор на основните мерки и инициативите, свързани с политиките на ЕС, предприети в областта на противодействието на тероризма до влизането в сила на Договора от Лисабон.
Антитерористичните политики, реализирани на национално равнище от държавите-членки, и участието в програмата на ЦРУ за предаване няма да бъдат конкретно оценявани във връзка с това, но е напълно ясно какво е мнението на Комисията по този въпрос и ние ще продължим да следим събитията в държавите-членки, включително правните предизвикателства, причинени от националните съдилища, които възпрепятстват антитерористичните мерки, и да си извличаме поуки от формирането на устойчиви политики на равнище ЕС.
Sarah Ludford
Г-жо Малмстрьом, смятам, че изразът "променям възгледите си на 180 градуса" никога не е бил по-подходящ и за мен винаги е удоволствие да работя с вас по тези въпроси.
Мисля, че това, което казахте, звучи донякъде обнадеждаващо, в смисъл, че е знак за известно засилване на надзора и укрепване на механизмите, с които Комисията ще разполага в бъдеще, но миналото си остава факт. Държави-членки са участвали в провеждани от ЦРУ незаконни действия като предаване, изтезания и изчезване на хора при липса на надзор и отчетност. Имаше много прояви на ораторско майсторство във връзка с правата на човека, точно както е и сега, но има огромна разлика между красивите слова и действителността. Ние все още не искаме пълна сметка.
Има ли още нещо, което Комисията, като пазител на договорите, счита, че може да се направи не само като опит да се гарантира изпълнението на задълженията на държавите-членки в бъдеще, но и за това как да предизвикаме и други разследвания - включително, силно се надявам, истинско официално разследване сега, при управлението на новото правителство на Обединеното кралство - за да се уверим, че сме напълно осведомени за случилото се в миналото и за онова, което се е объркало?
Сесилия Малмстрьом
Мисля, че работата, извършена от Европейския парламент по този въпрос, беше изключително важна за изобличаване на програмата за предаване и за разкриване на онова, което се случваше. Тя даде импулс, но също така създаде силно обществено мнение за откриване на истината. Както казах, Комисията настоятелно призовава и съдейства за пълни и задълбочени разследвания в засегнатите държави и ще продължи да предприема последващи действия, както и да гарантира тяхното действително осъществяване. С предложението за единно европейско небе се цели да се подпомогне по-нататъшното ни наблюдение и контрол в това отношение.
Ще следим този въпрос и ще продължаваме да настояваме за яснота. Освен това няма големи възможности за конкретни действия, които Европейската комисия може да предприеме, но с радост ще работим с Европейския парламент, за да продължим усилията за постигане на яснота и за да гарантираме, че това няма да е част от Европейската антитерористична политика.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Г-жо Малмстрьом, искам от Вас да ми предоставите информация по въпрос, който считам за важен. Борбата срещу тероризма - а, разбира се, всички ние много добре знаем, че трябва да се борим срещу тероризма - също така изисква европейските държави да си сътрудничат. Във връзка с това искам да задам следния въпрос: според Вас наблюдава ли се тенденция на засилване на сътрудничеството между държавите-членки на Съюза, а също така има ли тенденция на засилване на взаимния обмен на различните и много важни видове информация, необходими за борба срещу тероризма? Има ли някакви положителни промени в това отношение?
Сесилия Малмстрьом
Борбата срещу тероризма, разбира се, е елемент от първостепенно значение в политиката на Европейския съюз. Основните действия се предприемат от националните служби, полицейските органи и политиците на отделните държави. Европейският съюз може да подкрепя тези инициативи, ние можем да осигурим определена правна рамка и да се погрижим за съблюдаването на Хартата на основните права. Имаме известни финансови средства, можем да осигурим подкрепа на пострадалите и да насърчим по-нататъшното сътрудничество.
Моите впечатления са, че има голямо сътрудничество между държавите-членки в пази област. Разбира се, продължава да съществува много деликатния въпрос за обмена на разузнавателна информация. Той се основава на доверие - или понякога на липсата на доверие. Той трябва да се развива, а това може да се постигне единствено чрез хармонизиране на нашите системи на равнище на Европейския съюз и чрез гарантиране на пълното им съответствие с принципите на правовата държава и на тяхната надеждност. Това е област, в която Европейският съюз може да окаже съдействие. В Програмата от Стокхолм и по време на обсъжданията в процеса на изготвянето й беше изразено ясно желание за засилване на сътрудничеството на държавите-членки - между самите тях в рамките на Европейския съюз, но и с трети държави - за целите на борбата срещу тероризма. Тя, разбира се, трябва винаги да се води при пълно съблюдаване на основните права, а програмата на ЦРУ за предаване не част от него.
Председател
Tъй като засягат една и съща тема, на следващите въпроси ще бъде даден общ отговор:
Относно: Предприемачите и МСП
В светлината на предстоящата седмица на МСП (25 май - 1 юни 2010 г.) и връчването на Европейските награди за предприемачество (31 май), може ли Комисията да предостави актуализирана информация относно изпълнението на Закона за малките предприятия и по-специално относно мерките, свързани с инвестиционната готовност на предприемачите, подобряването на достъпа им до финансови средства, намаляването на административните тежести и в частност инициативите и политическите решения на държавите-членки за подпомагане на МСП за справяне с проблемите, възпрепятстващи тяхното развитие?
Относно: МСП
Има ли Комисията някакви планове за въвеждане на мерки в подкрепа на изпитващи затруднения МСП в ЕС и би ли разгледала възможността за въвеждане на специална схема за подпомагане на млади предприемачи, опитващи се да изградят успешни МСП в Съюза като по този начин се намали разчитането на преки чуждестранни инвестиции (FDI) за развитието на промишлеността?
Относно: МСП и създаване на работни места
Широко известно е, че малките и средни предприятия са ключов фактор за намаляване на безработицата в Европа, обаче те се сблъскват с прекомерно голяма регулаторна тежест в сравнение с по-големите компании поради реализирането на икономии от мащаба от страна на последните. Ако всяко МСП можеше да създаде по едно работно място утре, това би оказало огромен положителен ефект върху равнището на заетост.
Какво прави Комисията за насърчаване на създаването на работни места чрез МСП, например посредством регулаторни реформи и инвестиции? Какви цели е заложила Комисията и как предлага да се следи изпълнението на тези цели?
Относно: Eвропейска седмица на МСП
Следващата седмица е Европейска седмица на МСП. Целта й е да се стимулира предприемачеството, новаторството и конкурентоспособността и да се предостави информация относно работата, извършвана от Европейския съюз и органите на всички равнища за подкрепяне и финансиране на микропредприятията, малките и средните предприятия.
Най-голямото предизвикателство, пред което са изправени малките и средните предприятия в момента, е да си осигурят капитал и финансиране. Съществуват много малки предприятия, малки семейни предприятия и новосъздадени предприятия, които са развивали много успешна дейност, но сега са в уязвимо положение, защото не могат да си осигурят капитал. Какво може да се направи на европейско равнище за решаване на този проблем?
Относно: Мерки за намаляване на административните разходи за МСП
Може ли Комисията да посочи какви мерки взема, за да се намалят ненужните административни разходи за малките и средни предприятия в Европейския съюз?
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, предвид на новата Ви роля като либерал, моля да разясните на кои въпроси действително ще бъде даден отговор? Ще получи ли отговор въпрос 33 от част 3? Всички се опитваме да участваме в няколко заседания. Ще е от полза, ако можете да уточните онези, които няма да получат отговор.
Председател
Мисля, че има много малка вероятност да стигнем до въпрос 33. Ако чакате него, на Ваше място не бих го направил.
Сега г-н Таяни ще отговори наведнъж и след това ще дам възможност на вносителите на въпросите - и на други колеги - да зададат уточняващ въпрос.
Позволете ми да отбележа, че ще приключим в 20,30 ч., защото служителите и преводачите трябва да хапнат нещо, преди да възобновим заседанието в 21,00 ч.
Антонио Таяни
Г-н председател, вече от две години се изказвам в качеството си на титуляр на новата ми длъжност. Малките и средните предприятия продължават да бъдат приоритет за новата Комисия, която е убедена в необходимостта да прави всичко по силите си, за да предотврати превръщането на финансовата криза в социална криза, която би засегнала предимно малките и средните предприятия и техните служители.
След приемането на Закона за малките предприятия през 2008 г. беше отбелязан значителен напредък. Комисията прие пет проекта на законодателни актове във връзка със Закона за малките предприятия, два от които вече са приложени: регламентът за групово освобождаване по отношение на държавната помощ и Директивата относно намалените ставки на ДДС; другите три - Директивата относно забавените плащания, Директивата относно фактурирането на ДДС и регламентът относно статута на Европейското частно дружество, все още се обсъждат тук, в Парламента и в Съвета.
Комисията също така задейства необходимите незаконодателни мерки; вече е въведен "МСП тест" в целия съвет за проучване на въздействията с цел подобряване на качеството на законодателството. Ето един пример: Директивата относно забавените плащания и освобождаването на микросубектите от счетоводната тежест.
Държавите-членки демонстрираха и силно политическо желание за изпълнение на Закона за малките предприятия - така, например, те включиха "МСП теста" в националните процедури за вземане на решение и малките и средните предприятия бяха сред основните бенефициери съгласно мерките, приети от държавите-членки за справяне с кризата във връзка с Европейската програма за възстановяване. Например отпускането на заеми на малки и средни предприятия и учредяването на гаранции в тяхна полза беше една от мерките, приети с цел подобряване на достъпа до финансови средства.
Избраните методи и получените резултати в отделните държави обаче се различават и затова трябва да продължим да работим по изпълнението на Закона за малките предприятия на национално равнище. Ето защо считам, че е от решаващо значение да продължи следването на възприетите начини на действие и да се гарантира прилагането на принципите и на препоръчаните начини на действие както на европейско, така и на национално равнище.
Политиката в полза на малките и средните предприятия изцяло се подкрепя в стратегията "Европа 2020", тя е неделима част от много от предвидените водещи инициативи и ще бъде обект на конкретна проверка, когато стратегията бъде въведена в държавите-членки. В една от 10-е допълнителни насоки, предложени от Комисията, държавите-членки се призовават да въведат поредица от мерки за малките и средните предприятия в съответствие с принципите, залегнали в Закона за малките предприятия.
По време на следващия етап ще се гарантира включването на тези мерки от страна на държавите-членки в националните им програми за реформи. До края на тази година ще извършим задълбочено проучване на изпълнението на Закона, за да направим оценка на постигнатия напредък и за да определим нови начини на действие, които са съобразени и с приоритетите на "Европа 2020". Сред основните сфери на действие ще бъдат подобряването на достъпа до кредити и иновации, стимулирането на предприемаческия дух и подпомагането на интернационализацията на малките и средните предприятия. Малките и средните предприятия, особено тези, които се управляват от млади предприемачи, ще са сред основните бенефициери на тези нови инициативи.
Отчитайки трудностите, на които се натъкват понастоящем малките и средните предприятия, когато се опитват да получат достъп до финансови средства, Европейската комисия внимателно следи събитията в сектора, като си сътрудничи, по-конкретно, с Европейската централна банка с цел осъществяване на редовни проучвания на положението.
Комисията също така разработи поредица от програми, предлагащи финансова подкрепа за улесняване на достъпа на малките и средните предприятия до капитала, който им е необходим, за да развиват дейността си. Рамковата програма за конкурентоспособност и иновации например включва определени финансови инструменти, разработени съвместно с Европейския инвестиционен фонд, които осигуряват стимули за рискови операции и операции, свързани с гаранции по заеми за предприятия. Програмата "Джереми" (Jeremie), финансирана от Европейския фонд за регионално развитие, предлага широка гама от конкретни финансови продукти за развитие и укрепване на малките и средните предприятия на територията на Европа като цяло. Накрая, новият европейски инструмент за микрофинансиране - съвместна инициатива на Комисията и на Европейската инвестиционна банка, е ориентиран конкретно към микропредприятията, които се сблъскват с трудности при получаването на финансиране ad hoc.
Има подобрение и в достъпа на малките и средните предприятия до кредити благодарение на увеличението на сумата по кредитните линии, отпуснати от Европейската инвестиционна банка на банките посредници, които отговарят за преразпределението на сумите сред малките и средните предприятия под формата на заеми. През 2009 г. Европейската инвестиционна банка е отпуснала общо 13 млрд. евро на финансови институции; това е равносилно на 55-процентно увеличение през предходната година. За ваше сведение, над 75% от сумата в размер на 21 млрд. евро, отпусната в периода 2008-2009 г., е достигнала до малките и средните предприятия, за които е била предвидена, т.е. до 50 000 малки и средни предприятия в целия Съюз.
Преди няколко дни Комисията организира и конференция на високо равнище, на която се събраха банки, фондове за рисков капитал и малки и средни предприятия; на тази среща присъстваха и представители на Европейския парламент. Това ни даде възможност да разгледаме настоящото положение на пазара и да се запознаем с нови идеи и стратегии за подобряване на достъпа на малките и средните предприятия до финансови средства. Това беше важно събитие и подходящ случай за обсъждане на възможни начини на действие, чрез които да се помогне на предприятията да постигнат устойчиво възстановяване и икономически растеж.
Един от одобрените начини на действие беше да се създаде постоянен дискусионен форум с участието на финансови институции, фондове за рисков капитал и представители на малки и средни предприятия. Всяко тримесечие ще се провеждат срещи под председателството на Европейската Комисия. Заключенията от този форум ще съставляват първият етап от стратегия за изготвяне на план за действие за осигуряване на достъп на малките и средните предприятия в нашия Съюз до кредити.
Накрая, ще се възползвам от възможността, свързана с това разискване, за да информирам Парламента, че като част от първата Европейска седмица на МСП ще се проведат над 1 200 мероприятия на национално, регионално и местно равнище, свързани с широка гама от въпроси, засягащи този сектор. Седмицата на МСП ще се състои в периода между 25 май и 1 юни, по времето на церемонията по връчването на Европейските награди за предприемачество за 2010 г., планирана да се проведе на 31 май в Мадрид.
Всичко това би трябвало да затвърди увереността ви в личната ми ангажираност да се гарантира защитата на заетостта в нашия Съюз чрез предлагане на подкрепа на малките и средните предприятия. Необходимото преструктуриране на големите частни промишлени предприятия ще доведе до загуба на определен брой работни места и единственият начин, по който можем да подпомогнем заетостта, е като подкрепим развитието на малките и средните предприятия, които са гръбнакът на нашата европейска икономика.
Marian Harkin
Искам да поздравя члена на Комисията за постигнатия напредък. Но Вие, г-н член на Комисията, посочихте, че един от основните проблеми е достъпът до капитали и споменахте Европейската инвестиционна банка. Тя е разпределила парични средства сред ирландски банки, които да ги разпределят между МСП. Значителна част от тези средства обаче не е разпределена, главно поради несъответствието между потребностите на МСП - някакъв вид рефинансиране - и целта на Европейската инвестиционна банка, която е отпускане на парични средства за средносрочни инвестиции. Ето защо искам да Ви попитам дали приемате, че трябва да се въведат някакви мерки за МСП, които се нуждаят от рефинансиране, и каква роля би могла да играе Комисията. Също така, бихте ли насърчили създаването на някакъв вид гаранционна схема за предприятията, подобна на тази в Обединеното кралство?
Jim Higgins
Г-н председател, напълно съм съгласен с твърдението на заместник-председателя на Комисията, че МСП са много важни - не само поради броя на работните места, които създават, но и защото са по-стабилни от големите компании, които идват отвън и не проявяват лоялност към съответния регион или държава.
Напълно съм съгласен с твърдението на моята колега Marian Harkin, че липсата на финансиране е най-голямата пречка в момента, което беше споменато и от Комисията. А също и че има прекалено много бюрокрация или "канцеларщина".
Gay Mitchell
Искам да попитам заместник-председателя на Комисията дали би проучил свързаните с непрякото финансиране аспекти на проблемите, с които се сблъскват МСП.
Например не знам как стоят нещата във вашата страна, но в моята вече няма такова нещо като мениджър на банка. Ние даваме пари на банките, но банките не оценяват хората въз основа на резултатите от предишната им дейност, на характера им и познанията им за тяхната дейност. Попаднахме в бъркотията, в която се намираме в момента, защото хората действаха автоматично. До известна степен те все още са на автопилот. Как се печелят избори? Като събираме гласове един по един. Ако успеем да създадем по едно работно място във всяко малко и средно предприятие в Европа, ще сложим край на кризата с безработицата.
Настойчиво Ви призовавам да се консултирате с Европейската централна банка и с Европейската инвестиционна банка и да се опитате да използвате влиянието си, за да ни върнете към състоянието с традиционните мениджъри на банки, които се ангажират с малките и средните предприятия и им помагат да развият своята дейност. Ще спечелим от това.
Liam Aylward
(EN) Очевидният въпрос е дали Комисията действително счита, че седмицата на МСП може да допринесе за изпълнението на нейните цели? Мога ли да попитам Комисията какви действия могат да се предприемат, за да се гарантира, че Европейският съюз и държавите-членки ще създадат среда, в която предприемачите и малките предприятия могат да оцеляват, да се развиват и да процъфтяват, а предприемачеството да се възнаграждава, а не да се възпрепятства, което често се случва при настоящото състояние на икономиката?
Антонио Таяни
Г-н председател, ще бъда кратък: Съгласен съм със забележките на всички членове на Парламента, които се изказаха по време на това разискване.
Що се отнася до Европейската инвестиционна банка, след като встъпих в длъжност като член на Комисията, отговарящ за промишлеността и предприемачеството, предприех незабавни действия да се срещна с нейния председател, г-н Мейщад, и да го призова настоятелно да предостави 30 млрд. евро от Европейската инвестиционна банка, които да бъдат предназначени за подпомагане на малките и средните предприятия. Това обещах на Парламента по време на моето изслушване, преди той да ми повери поста на член на Комисията, отговарящ за промишлеността и предприемачеството.
Ще продължа с това, че отговорът на председателя беше доста положителен - той ми каза, че след първоначално замразяване около 6 до 7 млрд. от отпуснатите 30 млрд. евро са достигнали до получателите, за които са били предвидени. Призовах председателя да съкрати сроковете за предоставянето на тези средства.
Има проблем и с банките в нашия район - въпрос, повдигнат от последния оратор - защото европейската банкова система е доста разнородна: не всички банки са еднакви. Някои банки се впускат във финансови спекулации, но, за щастие, все още имаме банкова мрежа, в която мениджърът познава безнесмена, който отива, за да поиска кредит, и затова може да му има доверие, а също така знае, че средствата, които се инвестират, ще бъдат реинвестирани в банката и че това, което се случи в Съединените щати, няма да се случи тук.
Срещата, която организирах преди няколко дни и на която присъстваха много от вашите колеги от Европейския парламент, на практика беше насочена към следното: създаване на стратегия. Затова казах, че сме учредили форум, който по-късно ще доведе до план за действие за предоставяне на кредити.
Целта е нашите малки и средни предприятия да са конкурентоспособни. За да са конкурентоспособни, трябва да има иновации, но това е невъзможно, ако няма средства, заделени за тази цел. Затова моето основно задължение е да ангажираме банките - дори да направим нужното те да предоставят кредити. Много от тях се ангажираха да го направят в бъдеще. Предприемаме сериозни действия, стимулирани от Комисията, за да ангажираме банки и финансови оператори, а също и Европейската инвестиционна банка, която е изпратила двама заместник-председатели да вземат участие в настоящото разискване. Целта на тези действия е да се изпълнят поне някои от тези задачи, тъй като сме убедени, че днес малките и средните предприятия са най-добрият инструмент за излизане от кризата и - както казах е началото на своето изказване - за предотвратяване на прерастването на икономическата и финансова криза в социална.
Можете да разчитате на пълната ми ангажираност със защитата, закрилата и подкрепата на малките и средните предприятия - като това се отнася и за финансовите аспекти - с надеждата, че те ще успеят да отбележат растеж и че ще възникнат нови предприятия, защото нашата цел остава същата, както винаги досега: при наличие на пазарна икономика, която позволява на малките и средните предприятия все повече да повишават конкурентоспособността си, можем да създадем истинска социална политика съгласно формулировката в Договора от Лисабон.
Председател
Поднасям извиненията си на колегите за съкратеното време за въпроси, което се дължи на факта, че предишното разискване продължи 25 минути след определеното време.
Въпросите, на които не беше отговорено поради липса на време, ще получат писмен отговор (вж. приложението).
Времето за въпроси приключи.
(Заседанието, прекъснато в 20,30 ч., се възобновява в 21,00 ч.)
