Eiropas starptautisko ieguldījumu politika (īss izklāsts) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Arif kunga ziņojums Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku -.
Kader Arif
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi, es vēlētos sākt ar sirsnīgu pateicību visiem, ar ko kopā man bija iespēja strādāt ar šo jautājumu.
Viņu devums ir palīdzējis sagatavot šo ziņojumu, kas tapis, pateicoties visu politisko grupu sadarbībai, turklāt īpašs paldies ēnu referentiem - tādēļ mums šodien priekšā ir pastāvīgs teksts, kas pauž nozīmīgu ziņojumu.
Mēs patiešām atrodamies pagrieziena punktā attiecībā uz Eiropas ieguldījumu politiku laikā, kad mums ir jāizmanto jaunā vara, kas mums piešķirta līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā, lai izpildītu divkāršu uzdevumu. Pirmkārt, Eiropas uzņēmumi ir jānodrošina ar instrumentiem, kas tiem nepieciešami augstas kvalitātes ārvalstu ieguldījumiem, kurus aizsargā juridiskā sistēma, sniedzot ilgtermiņa atbalstu.
Otrkārt, Eiropai ir jānostiprina savs stāvoklis kā tiešo ārvalstu ieguldījumu vadošajam saņēmējam pasaulē un jānodrošina tai līdzekļi šo ieguldījumu uzraudzībai, lai veicinātu ilgtspējīgu attīstību, kas radītu augstas kvalitātes nodarbinātību.
Balsojot par šo ziņojumu, kas ir mūsu institūcijas pirmais oficiālais paziņojums kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Parlaments pilnībā uzņemas darboties kā jauns likumdevējs tirdzniecības regulēšanas jautājumos un paziņo savas prioritātes brīdī, kad ir jāsākas pirmajām sarunām par ieguldījumu aizsardzību. Šis paziņojums ir būtisks, jo tas ir paredzēts, lai darītu zināmas iedzīvotāju bažas, kas izrāda pieaugošu interesi par tirdzniecības jautājumiem un kas mums ir jāatbalsta.
Mūsdienu pasaulē, kur norisinās arī tirdzniecības konflikti, par prioritāti ir jākļūst to mūsu uzņēmumu aizsardzībai, kuri veic ieguldījumus ārzemēs. Ir izveidoti starptautiskie nolīgumi, lai aizsargātu ieguldītājus no bargām un nepamatotām ekspropriācijām un neredzamiem likumiem, kuri vienkārši vērsti uz viņu izslēgšanu no šāda vai tāda tirgus. Nepieciešams saglabāt šo primāro mērķi.
Kaut arī Eiropa ir viens no atvērtākajiem tirgiem pasaulē, ir nepieciešams atjaunot līdzsvaru ar mūsu galvenajiem partneriem, lai Eiropas uzņēmumi varētu gūt labumu no viendabīgas konkurences vides. Tas ir ziņojumā sniegtais priekšlikums, kas uzsver nepieciešamību turpmākajos nolīgumos iekļaut normas attiecībā uz nediskriminēšanu, godīgu un taisnīgu attieksmi un aizsardzību pret tiešo un netiešo ekspropriāciju.
Tomēr šīs normas ir jānosaka tā, lai novērstu iespējamu nepareizu interpretāciju. Daži uzņēmumi tiešām ir izmantojuši neskaidrus formulējumus pirmās paaudzes ieguldījumu nolīgumos, lai aizsargātu savas intereses, apejot likumu, piemēram, apstrīdot jaunus sociālos un vides likumus, kuri kaitē viņu interesēm. Stājoties starptautisko šķīrējtiesnešu priekšā, bez pārskatāmības vai iespējām pusēm iesniegt pārsūdzību, tie ir pieprasījuši ievērojamu kompensāciju, paziņojot, ka šie likumi ir vienlīdzīgi netiešai ekspropriācijai. Eiropai, kura turpmāk saņems aizvien vairāk ieguldījumu, jo īpaši no jaunattīstības valstīm, ir jānodrošina aizsardzība pret šādiem ļaunprātīgiem sagrozījumiem.
Šī ideja ir Savienoto Valstu un Kanādas sākto reformu pamatā, jo tās ir valstis, kuru valdības un iestādes ir pārcietušas vairākas neveiksmes starptautiskās šķīrējtiesas lietās, un kuras ir radikāli pārskatījušas savu ieguldījumu nolīgumu modeli.
Ierosinot jaunas aizsardzības normu definīcijas, ar šo ziņojumu tiek rasts objektīvs līdzsvars starp ieguldītāju tiesību aizsardzību un valsts iestāžu tiesībām veikt regulēšanu. Tas nozīmē arī to, ka visos turpmākajos nolīgumos ir jāiekļauj īpašas klauzulas, ar kurām tiek noteiktas valsts iestāžu iespējas izdot tiesību aktus un regulēt tādas jomas kā valsts drošības, vides, sabiedrības veselības, darba ņēmēju un patērētāju tiesību aizsardzības, kā arī rūpniecības politikas un kultūras daudzveidības joma.
Beidzot palielināta ieguldītāju aizsardzība ir jāpapildina ar atbildīgāku darbību, jo īpaši jaunattīstības valstīs, kur sociālie un vides tiesību akti ir mazāk saistoši. Tāpēc ziņojumā ir minēts, ka visos Eiropas Savienības parakstītajos brīvās tirdzniecības nolīgumos būtu jāiekļauj sociālās un vides klauzulas. Turklāt, mums jāiet tālāk par publisku aizrādījumu izteikšanu un visos turpmākajos nolīgumos jāiekļauj skaidri korporatīvās sociālās atbildības noteikumi, kuri uzņēmumiem ir jāievēro un kuru pamatā ir ESAO pamatnostādnes.
Ja mūsu mērķis patiešām ir ieskicēt apveidus jaunai Eiropas ieguldījumu politikai, tad ar šo ziņojumu es aicinu, lai tā būtu tāda, kas rādītu priekšzīmi un sekmētu ilgtspējīgus, vidi saudzējošus ieguldījumus un veicinātu darba apstākļu kvalitāti kā Eiropā, tā trešās valstīs. Tādēļ šim ziņojumam ar trešdienas balsojuma piešķirto spēku ir jākalpo par atsauci visām turpmākajām Komisijas vestajām sarunām.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētājas kundze, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 206. un 207. pantu, tiešie ārvalstu ieguldījumi ir ES tieša kompetence. Komisija jau ir sastādījusi to valstu sarakstu, kuras būs priviliģētie partneri sarunās saistībā ar pirmajiem ieguldījumu nolīgumiem - Kanāda, Ķīna, Indija, MERCOSUR valstis, Krievija un Singapūra.
Mēs aicinām Komisiju, Parlamentu un dalībvalstis izveidot saskaņotu un integrētu ieguldījumu politiku, kura veicina augstas kvalitātes ieguldījumus un sekmē ekonomikas progresu un ilgtspējīgu attīstību visā pasaulē. Mēs aicinām, ka ar turpmāko ES politiku ir jāveicina ilgtspējīgi, vidi saudzējoši ieguldījumi un tādi, ar kuriem uzlabo darba apstākļu kvalitāti uzņēmumos. Mēs mudinām Komisiju nodrošināt savstarpīgumu, apspriežot piekļuvi tirgum ar galvenajiem attīstīto valstu tirdzniecības partneriem un lielākajām jaunietekmes valstīm.
Priekšsēdētājas kundze, es kā referente saistībā ar gaisa transporta nolīgumiem starp Eiropas Savienību un trešām valstīm, kā Kanādu un Brazīliju, vēlētos uzdot jautājumu referentam un komisāram, kā tiks nodrošināta saite starp pakāpenisku piekļuvi tirgum un aviolīnijām un starptautiskajiem ieguldījumu nolīgumiem.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze, ziņojumā par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku referents ir piesaistījis uzmanību daudziem atklātiem jautājumiem saistībā ar iespējamajiem ES nolīgumiem. Pirmais Eiropas Savienības uzdevums ir aizsargāt ES pilsoņu sabiedriskās intereses, kurus tā pārstāv jomās, ko tai uzticējušas dalībvalstis. Tomēr valsts aizsargātās intereses daudzreiz saduras ar agresīvu ārvalstu ieguldītāju interesēm, kuri bieži vien ir daudz prasmīgāki ar starptautisko šķīrējtiesu saistītajos jautājumos, nekā valstis, kuras aizstāv savu pilsoņu intereses. Ziņojumā minētie piemēri attiecībā uz Argentīnu, ASV un Kanādu sniedz konkrētus pierādījumus par to.
Tādēļ ir nepieciešams precīzi definēt aizsardzības principus, lai dažādi ieguldītāji nevarētu tos nepareizi interpretēt. Tomēr šis svarīgais un šobrīd vēl neatrisinātais jautājums joprojām ir ES starptautiskā atbildība, jo īpaši no finanšu viedokļa, jo nav skaidrs, kurš uzņemsies finansiālo slogu sakarā ar ES zaudētiem tiesiskajiem strīdiem. Eiropadome vēl nav sniegusi pienācīgu atbildi uz šo jautājumu.
Viviane Reding
Komisijas priekšsēdētāja vietniece. - Priekšsēdētājas kundze, Komisija atzinīgi vērtē Parlamenta ziņojumu par turpmāko Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku. Tas ir nozīmīgs solis, kas paver iespējas īstenot jauno ES ekskluzīvo kompetenci attiecībā uz ieguldījumiem.
Kā jums ir zināms, ieguldījumi iezīmē jaunu kopīgās tirdzniecības politikas robežu. Mums ir jāizmanto iespēja - mēs pilnīgi pievienojamies Parlamenta viedoklim šajā jautājumā - kopīgi veidot integrētu un saskaņotu ieguldījumu politiku, ar kuru tiktu veicināti ieguldījumi un sekmēta ekonomikas izaugsme un ilgtspējīga attīstība.
Komisija arī pilnībā piekrīt Parlamenta paziņojumam, ka ieguldītāju aizsardzībai joprojām jāpiešķir galvenā prioritāte Eiropas noguldījumu politikā. Mēs uzskatām, ka jaunajai politikai ir jākalpo mērķim nodrošināt visiem Eiropas ieguldītājiem spēju darboties atvērtā, pienācīgi un taisnīgi regulētā uzņēmējdarbības vidē ne vien iekšējā tirgū, bet arī strādājot trešās valstīs.
Es arī vēlos vērst uzmanību uz Parlamenta ieteikumu, ka ES būtu jāpamatojas uz dalībvalstu pieredzi saistībā ar divpusējo ieguldījumu nolīgumiem. Faktiski par Savienības rīcības mērķi šajā jomā būtu jānosaka labāku rezultātu sniegšana par tiem, kurus dalībvalstīm izdevies gūt, strādājot atsevišķi.
Tiecoties panākt augsta līmeņa aizsardzību mūsu ieguldītājiem, mums nevajadzētu diskreditēt citus mērķus, kā valsts spēju veikt regulēšanu vai saskaņošanu ar citiem ES politikas virzieniem. Valstu un ES tiesības veikt pasākumus, kuri nepieciešami leģitīmo valsts politikas mērķu sasniegšanai, ir kopīgās tirdzniecības politikas pastāvīgs nosacījums. To vienādā mērā piemēro mūsu ieguldījumu politikai.
Strīdu izšķiršanas sistēma un ar to saistītā finansiālā atbildība arī ir ļoti svarīgi jautājumi, un mums ir jāturpina tos apsvērt. Mūsu mērķis, kā minēts paziņojumā, ir nodrošināt pārredzamību, nolēmumu konsekvenci un padarīt sistēmu pēc iespējas produktīvāku. Mums arī jārisina virkne jautājumu saistībā ar ES stāvokli saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. Analizējot iespējas un turpmākās idejas visaptverošas pieejas izstrādei šo jautājumu risināšanā, mēs ņemsim vērā ziņojumā pausto Parlamenta viedokli.
Pakāpeniski attīstot un īstenojot mūsu ieguldījumu politiku, mēs rūpīgi apsvērsim visus Parlamenta ziņojumā izvirzītos ieteikumus. Komisija jau ir iesniegusi priekšlikumus sarunu norādēm par ieguldījumiem attiecībā uz Kanādu, Indiju un Singapūru. Mēs gribam izmantot iespējas saistībā ar notiekošajām plašākajām tirdzniecības sarunām un iesaistīties visaptverošās sarunās par ieguldījumiem ar šīm valstīm. Tādēļ Parlamenta atzinums nāk ļoti laicīgi, lai virzītu Komisiju un Padomi, mums nosakot galīgās attiecīgās sarunu norādes.
Visbeidzot, es vēlos jums apliecināt, ka, tā kā visaptverošas Eiropas ieguldījumu politikas attīstība tagad ir visu iestāžu kopīgā atbildība, Komisija būs gatava sadarboties ar Parlamentu un Padomi, ievērojot kompetenču sadali starp visām iesaistītajām iestādēm.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks trešdien, 2011. gada 6. aprīlī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Tokia Saïfi
Saskaņā ar Lisabonas līgumu ES kompetences sfēras paplašināšana attiecībā uz tiešo ārvalstu ieguldījumu iekļaušanu nozīmē, ka beidzot ir iespējams paredzēt ticamu Eiropas politiku šajā jautājumā. Šajā politikas attīstīšanas stadijā prioritāte ir - nodrošināt pēc iespējas lielāku noteiktību ieguldījumiem un ieguldītājiem. Tāpēc pāreja no valsts kompetences uz Eiropas kompetenci nekādos apstākļos nedrīkstētu izjaukt apmēram 1200 starp dalībvalstīm un trešām valstīm spēkā esošo nolīgumu pareizu īstenošanu. Vēlreiz, juridiskās noteiktības un paredzamības labad, ES tagad ir jāizveido efektīvs un pārskatāms strīdu izšķiršanas mehānisms, kas ir pieejams visiem ieguldītājiem, tostarp mazākajiem (piemēram, MVU). Pēdējos divpusējo ieguldījumu nolīgumos integrētie mehānismi ir labs pamats, tomēr tie attiecas vienīgi uz strīdiem starp valsti un ES. Ir nosacījumi, kuri būtu piemēroti iespējamu strīdu risināšanai starp ES un uzņēmumu. Beidzot, ES ir jāizmanto šī iespēja iet tālāk, turpmākajos nolīgumos ieļaujot ne vien klauzulas, kuras sekmētu ieguldītāju iekārtošanos šajās valstīs, bet arī pamatnosacījumus saistībā ar sociālajām un vides normām.
