3. Al-Kurd ģimenes lieta
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Al-Kurd ģimenes lietu.
Marios Matsakis
autors. - Priekšsēdētāja kungs! Sākumā atļaujiet man norādīt, ka par šo jautājumu es runāju pats savā vārdā.
Vēlos arī pateikt, ka labi apzinos - un to apzināties vajadzētu ikvienam -, ka visu, ko šajā Parlamentā saka par Izraēlu, šīs valsts iestādes ārkārtīgi rūpīgi pārbauda, bet pēc tam pilnībā ignorē attiecībā uz jautājuma būtību. Vienīgā rīcība ir dažādu veidu uzbrukumi tiem EP deputātiem, kas jebkādā veidā un formā ir kritizējuši Izraēlas ļaundarības.
Es pats esmu to pieredzējis. Nesenajās Parlamenta debatēs par Izraēlā ieslodzītajiem palestīniešiem es netaupīju skarbus vārdus, apsūdzot Izraēlas valdības ierēdņus. To es darīju tāpēc, lai viņiem skaidri liktu saprast, ka viņu attieksme pret ieslodzītajiem palestīniešiem bija necilvēcīga un noziedzīga, un es baidos, ka tāda tā ir joprojām.
Pēc manas uzstāšanās ne tikai Izraēlas vēstnieks Kiprā sāka pret mani politisku nomelnošanas kampaņu, bet - kas vēl svarīgāk - arī Izraēlas Kneseta priekšsēdētāja Dalia Itzik nosūtīja Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam oficiālu sūdzību par mani. H. G. Pöttering kungs atbildēja tik diplomātiski, cik vien iespējams, un es pateicos viņam par EP deputātu runas brīvības aizstāvēšanu šī Parlamenta debatēs. Paldies viņam arī par atbildes vēstules D. Itzik kundzei kopiju, ko viņš man nosūtīja. Šī vēstule ir šeit, un es to iesniedzu sekretariātā kā pierādījumu manu vārdu patiesumam.
Savukārt Itzik kundzei gribu teikt, lūk, ko: Eiropas Parlamentā un visā Eiropas Savienībā mums ir tiesības brīvi un demokrātiski paust savu viedokli. Varbūt jūsu parlamentā un jūsu valstī jums, Itzik kundze, vajadzētu darīt tāpat.
Attiecībā uz šīs rezolūcijas tematu mans viedoklis ir šāds. Pirmkārt, šis nav civiltiesību jautājums, kā daži dezinformēti vai dezinformējoši Parlamenta deputāti gribētu norādīt; šis nepārprotami ir politisks jautājums, šī ir secīga vairāku Izraēlas valdību politika - izraidīt palestīniešus no viņu mājām un zemēm un ar spēka vai juridisku viltību palīdzību iegūt Izraēlas īpašumā pēc iespējas lielāku okupēto teritoriju daļu.
Otrkārt, dokumentā, ko Izraēlas misija Eiropas Savienībā nosūtījusi dažiem atsevišķiem EP deputātiem, tā cenšas pierādīt, ka minētais īpašums Izraēlai pieder vēsturisku iemeslu dēļ. Šajā dokumentā ir apgalvots, ka zemi, uz kuras atrodas strīdus rajonā uzceltās mājas, divas ebreju NVO ir iegādājušās Osmaņu impērijas laikā. Godīgi sakot, šāds apgalvojums nav uztverams nopietni un nav pelnījis turpmākas diskusijas.
Nobeigumā gribu vēlreiz paust savu nostāju, lai nebūtu nekādu pārpratumu: es cienu ebreju tautas tiesības uz savu valsti, taču ebreju valdībai ir jāciena arī palestīniešu tautas tiesības uz savējo.
Véronique De Keyser
autore. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Sāpīgajai Al-Kurd ģimenes izlikšanas problēmai ir divi aspekti - politiskais un humānais.
Politiskais aspekts ir Austrumjeruzalemes statuss; izraēlieši to uzskata par Izraēlas neatņemamu sastāvdaļu. Atcerēsimies, ka ne Eiropa, ne starptautiskā sabiedrība nekad to par tādu nav uzskatījusi.
Rezolūcijā Nr. 252 ANO Drošības padome ir skaidri norādījusi, ka visi Izraēlas pieņemtie juridiskie un administratīvie pasākumi un noteikumi, ar kuriem iespējams mainīt tiesisko statusu, tostarp zemes un īpašuma atsavināšana, nav spēkā un nevar nekādā veidā mainīt šo statusu.
Drošības padome to atgādināja Izraēlai 1980. gadā, kad šī valsts pieņēma pasākumus apvienotās Jeruzalemes noteikšanai par savu galvaspilsētu, un Rezolūcijā Nr. 476 ir pieprasīts nekavējoties pārtraukt tādu politiku un pasākumus, kas ietekmē svētās pilsētas nozīmi un statusu. Rezolūcijā Nr. 478 atkārtoti apstiprināts, ka visi pilsētas statusa maiņas pasākumi ir spēkā neesoši. Ne ANO, ne Eiropa nekad nav atgriezušās pie šā jautājuma.
Tāpēc, par spīti tam, ka Parlaments ciena Izraēlas tieslietu jomas neatkarību, mēs zinām, ka tās pamatā var būt tikai šīs valsts likumi, kas šajā gadījumā ir pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem, un ka saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem Austrumjeruzaleme nav tās jurisdikcijā.
Tādējādi Al-Kurd ģimenes izlikšana jāaplūko šādā politiskā perspektīvā, un to nevar uzskatīt par vienkāršu strīdu par īpašumu. Al-Kurd ģimeni izlika, lai atbrīvotu vietu kādai ebreju ģimenei, kas tikai nesen ieceļojusi Izraēlā. Viņiem atņēma tiesības uz šo īpašumu pēc tam kad viņi 40 gadus bija cīnījušies, un cilvēcisko drāmu, kas saistās ar šo izlikšanu, labāk par mani spēs aprakstīt mūsu parlamentārieši, kuri viņus apmeklēja.
Esmu gandarīta, ka visas mūsu partijas spējušas vienoties un aicināt rīkoties saskaņā ar tiesiskumu un atdot viņiem viņu īpašumu.
(Aplausi)
Luisa Morgantini
autore. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Naktī uz 9. novembri Austumjeruzalemē, Sheikh Jarah rajonā Izraēlas policija izlika no mājas palestīniešu Al-Kurd ģimeni. Ģimenē ir māte, pa pusei paralizēts, ar sirds slimību sirgstošs tēvs un pieci bērni; savu zemi viņi kā bēgļi ir pametuši 1948. gadā, un tagad viņus, līdzīgi tūkstošiem citu palestīniešu, izliek no mājas Austrumjeruzalemē.
Tagad viņiem atkal nav māju, lai gan šo namu viņi ir nopirkuši un tajā dzīvoja kopš 1956. gada. Esktrēmistisku ieceļotāju grupa - ne jau nabaga ebreji, kas tikuši vajāti un ir izglābušies no šausmīgās holokausta traģēdijas, bet gan fundamentālisti, kas uzskata, ka šī zeme viņiem piešķirta no Dieva gribas, - pieprasa īpašumtiesības uz šo māju un vēl 26 mājām šai pašā rajonā, pamatojoties, kā teica M. Matsakis kungs, uz neapšaubāmi autentisku deviņpadsmitā gadsimta Osmaņu kodeksu, ko apšauba pat ASV iestādes. Tomēr plāns jau ir gatavs - kāda Izraēlas apvienība vēlas izmest palestīniešus un uz viņu māju drupām uzcelt 200 namus.
Pagājušajā nedēļā, mēs, Eiropas Parlamenta delegācija okupētajā Palestīnas teritorijā, piedaloties EP deputātiem no visām politiskajām grupām, apmeklējām Al-Kurd ģimeni viņu mājās un bijām aculiecinieki iebiedēšanai un vardarbībai, ko pret viņiem ik dienu vērš ieceļotāji, kuri jau apmetušies dažās mājās.
Tagad ģimene ir bezpajumtnieki, un rezolūcijas 4. punktā mēs prasām, lai Al-Kurd ģimenei tiktu atdota viņu māja, taču man ir žēl, ka PPE, kas atbalsta kompromisu un ir balsojusi par šo punktu, tagad pieprasa balsot pa daļām, lai gan par kompromisu visi bija vienojušies. Tomēr šobrīd viņiem nav ne mājas, ne arī telts, kuru viņi bija uzslējuši palestīniešiem piederošās mājas pagalmā un kuru divas reizes nopostīja izraēliešu buldozeri. Šāds liktenis sagaida vēl 500 ģimenes Sheikh Jarah rajonā, ja mēs stingri nenostāsimies pret šiem noziegumiem - šo nemitīgo nojaukšanu, kas nepārtraukti tiek apstiprināta.
Tāpēc es piekrītu V. De Keyser kundzei, ka attiecībā uz Austrumjeruzalemi Izraēla īsteno koloniālu politiku, ko starptautiskā sabiedrība neatzīst. Manuprāt, ir pienācis laiks nevis sirsnīgi lūgt Izraēlu ievērot starptautiskās tiesības, bet gan spert konkrētus soļus, lai pārtrauktu šādu rīcību, kas apdraud mieru izraēliešu un palestīniešu starpā.
Ryszard Czarnecki
autors. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Man ir sajūta, ka šis jautājums atšķiras no iepriekš apspriestajiem. Traģiskā trīspadsmit gadus vecas meitenes noslepkavošana Somālijā, asinskāra pūļa priekšā, un jautājums par nāvessodu un par simtiem soda izpildi gaidošu cilvēku Nigērijā atšķiras no tā temata, par kuru runājam šobrīd.
Jāteic, ka mēs esam liecinieki kādas palestīniešu ģimenes drāmai, un tā neapšaubāmi ir pelnījusi mūsu uzmanību. No otras puses, gribu uzsvērt, ka, pretēji Nigērijai un Somālijai, šis gadījums nav viennozīmīgi vērtējams. Šīs teritorijas sarežģītā vēsture jau piecdesmit gadus liecina, ka upuri bieži ir gan ebreji, gan palestīnieši. Abpusēji nodarītais kaitējums, protams, nav līdzvērtīgs, un par to šobrīd nav runa. Manas uzstāšanās nolūks ir pateikt, ka nākotnē mums jācenšas skatīt šīs lietas plašākā kontekstā. Varbūt tas mums dos tiesības uz taisnīgāku spriedumu nekā dažkārt līdz šim.
Bernd Posselt
atzinuma sagatavotājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Izraēliešu tautas vēsture ir nebeidzams trimdas stāsts. Pirms divtūkstoš gadiem viņus padzina no sākotnējās dzimtenes un izkaisīja pa visu pasauli. Gadsimtiem ilgi viņi tikuši vajāti un padzīti no valstīm, kurās bija atraduši patvērumu. Šā procesa šausminošā kulminācija bija holokausts, noziegums pret cilvēci, kura rezultātā milzīgs skaits ebreju atgriezās Svētajā zemē, savu senču zemē, un tas noveda pie sadursmēm, izraidīšanas un juridisku strīdu atsākšanās šajā valstī.
Šāda veida situācijā Eiropas Parlamenta spēkos ir vienīgi sniegt visu iespējamo atbalstu tām iecerēm, kuras paudusi Izraēlas valsts un mieru mīlošie palestīnieši un kuru apmēru es neņemos minēt, lai saskaņā ar šīm iecerēm panāktu mierīgu un saskaņotu risinājumu. Nav jēgas steidzamā kārtā, dogmatiski un ārpus konteksta izskatīt kādu atsevišķu gadījumu un cerēt, ka to var atrisināt Strasbūrā vienā ceturtdienā. Tomēr mēs piedalījāmies šīs rezolūcijas sagatavošanā, un tam ir konkrēti iemesli. Mēs gribējām iesaistīties šajā diskusiju procesā un uzskatām, ka cilvēktiesības ir nedalāmas.
Protams, Al-Kurd ģimenes liktenis mums nav vienaldzīgs, un mēs vēlamies to apspriest. Tomēr, mūsuprāt, tas nav darāms autoritatīvā veidā. Tāpēc mēs uzskatām, ka 4. punkts ir dogmatisks un nepalīdz risināt problēmu. Šā iemesla dēļ mēs atbalstām iejaukšanos tādu apsvērumu vārdā, kas saistīti ar cilvēktiesībām, miera procesu un, protams, Al-Kurd ģimeni, taču mēs to varam darīt tikai dialoga veidā ar abām pusēm, nevis vienpusīgi nostājoties kāda pusē. Tādējādi mēs noteikti atbalstām šo lēmumu, bet lūdzam par 4. punktu balsot atsevišķi, jo šis ir jautājums, kas jāizlemj uz vietas. Šim nolūkam mēs varam piedāvāt tehnisku palīdzību.
Jana Hybášková
PPE-DE grupas vārdā. - (CS) Priekšsēdētāja kungs! Qui bonum, atļaujiet man nepiekrist veidam, kādā Parlaments tiek tuvredzīgi iejaukts Palestīnas un Izraēlas konfliktā iesaistīto pušu specifiskās politiskās interesēs. Būtībā šeit ir runa par svarīgu neskaidrību Rezolūcijā Nr. 242, kas ir vecāka pat par mani; šī rezolūcija nenosaka tiesiskās jurisdikcijas robežas attiecībā uz Austrumjeruzalemi. Vai šis ir civiltiesisks strīds? Nē. Vai tas attiecas uz Ceturto Ženēvas konvenciju? Nē.
Mēs patlaban neapdomīgi aizsteidzamies priekšā gaidāmajām miera konferences sarunām, taču mums nav nekādu tiesību tā darīt. Delegācijas Palestīnā vadībai tika sarīkots apmeklējums ģimenē, ko tiesa likumīgi atzinusi par vainīgu, un tādējādi izraisīta vērienīga Izraēlas ierēdņu provokācija, kuras rezultātā ir tapusi rezolūcija, kas diemžēl neko nepanāks. Tā vietā ir jārada priekšnoteikumi būtiskām politiskām pārmaiņām Eiropas Parlamenta uzskatos par Izraēlas dalību Kopienas programmās un jāuzlabo politiskās attiecības, ko mēs diemžēl neesam varējuši panākt ar demokrātiskiem līdzekļiem. Demokrātiska risinājuma vietā mūsu deputāti ir izvēlējušies citu ceļu, dodot Izraēlai iemeslu skarbākiem pasākumiem. Mēs nevis risinām problēmas, bet pielejam eļļu ugunī. Šāda rīcība nav Parlamenta cienīga.
Proinsias De Rossa
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Esmu gandarīts, ka pirms divām nedēļām biju viens no Parlamenta delegācijas Palestīnas likumdošanas padomē (PLC) locekļiem, un mēs viesojāmies pie Al-Kurd ģimenes. Tobrīd viņi vēl cerēja uz taisnīgu Izraēlas tiesu lēmumu. Par nožēlu, viņu cerības bija veltas, un tagad viņi ir pilnībā izlikti no savām mājām un turklāt arī padzīti no mājai piegulošās teritorijas, kur bija apmetušies teltī.
Ir grūti saglabāt kaut kripatiņu cerības, ka joprojām ir iespējams ilgtspējīgs divu valstu risinājums, ņemot vērā palestīniešu terorizēšanu, kuru mēs varējām vērot savā nesenajā apmeklējumā un kuru spilgti apliecina šī izlikšana. Ir visai šokējoši, ka šobrīd mēs pat apsveram attiecību stiprināšanu ar Izraēlu, lai gan ir vērojami tik daudzi starptautisko tiesību pārkāpumi, ģimeņu izlikšana un ieceļotāju izvietošana šādi atbrīvotajā vietā. Cietumos ir ieslodzīti vienpadsmit tūkstoši palestīniešu. Cietumā ir četrdesmit vēlēti palestīniešu pārstāvji, tostarp parlamenta priekšsēdētājs, un ieslodzīti ir 300 bērni, kas jaunāki par 18 gadiem, viņu vidū arī 12 gadus veci bērni. Nav pieļaujams, ka tas notiek valstī, kas sevi uzskata par demokrātisku un apgalvo, ka ievēro starptautisko tiesību normas. Tā nav tiesa.
Eiropas Savienībai ir jāpieprasa Izraēlas valdībai atdot Al-Kurd ģimenei viņu mājas. Izraēlai ir skaidri jāliek saprast, ka gadījumā, ja tā vēlas turpināt darījumus ar ES, tai ir jāievēro demokrātijas un cilvēktiesību normas gan praksē, gan retorikā. Ir skaidrs, ka jāatmet jebkāda doma par dažu dalībvalstu rosināto ES un Izraēlas attiecību stiprināšanu, kamēr turpinās šāda veida netaisnība.
Nobeigumā es gribētu pievērsties jautājumam par Reglamenta neievērošanu. Es uzskatu, ka šeit izskanējušais priekšlikums par mutiskajiem grozījumiem ceturtdienu pēcpusdienās - par grozījumiem, kuri neatspoguļo reālos faktus un kuriem nav šīs rezolūcijas līdzautoru atbalsts, - ir ļaunprātīga mutisko grozījumu iesniegšanas tiesību izmantošana. Manuprāt, Parlamenta ģenerālsekretariātam būtu jāizskata šis jautājums un jāsagatavo priekšlikumi, kā panākt, lai tas vairs neatkārtotos.
Priekšsēdētājs
Mēs noteikti ņemsim vērā jūsu ierosinājumu, P. De Rossa kungs. Tas tiks nosūtīts attiecīgajai struktūrvienībai, ņemot vērā to, ka mutiskie grozījumi ceturtdienu pēcpusdienās ir visai specifisks jautājums un ka Parlaments var balsot pret tiem pat tad, ja nepiedalās pietiekams deputātu skaits, lai pret tiem varētu iebilst.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs! Lai gan es stingri iebilstu pret mutiskajiem grozījumiem, šajā jautājumā es tomēr aizstāvēšu Eiropas Parlamenta deputātu tiesības iesniegt mutiskus grozījumus pat ceturtdienu pēcpusdienās, un es nepārprotami nosodu politiskās grupas - arī manu grupu kā vienu no pirmajām -, kuras ceturtdienu pēcpusdienās nespēj nodrošināt savu deputātu klātbūtni.
Priekšsēdētājs
Jūs noteikti sapratīsiet, ka es nevēlos sākt debates.
Gribu tikai informēt par kārtību, kāda valda šai Parlamentā. Ikvienam deputātam, protams, ir tiesības balsošanas laikā ceturtdienu pēcpusdienās iesniegt mutiskus grozījumus. Saskaņā ar mūsu Reglamentu pret tiem var iebilst noteikts skaits deputātu. Gribu jums arī paziņot, ka šie jautājumi jau iepriekš ir izlemti augstākajā līmenī. Nenoliedzami, tā iemesls bija deputātu neapmierinātība ar to, ka mutisks grozījums, ko Parlaments neapšaubāmi nevēlējās iekļaut, tika uzspiests tikai tāpēc, ka bija piedalījušies pārāk maz deputātu, lai pret to varētu iebilst; tādējādi mēs atgrieztos pie sākotnējā teksta, lai izvairītos no nepieņemama mutiska grozījuma apstiprināšanas.
Protams, ja vēlaties, es varu sniegt precīzu un detalizētu informāciju par šādiem piemēriem.
Charles Tannock
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, pirms mēs uzņemam laiku, arī es gribētu izteikties par šo Reglamenta neievērošanas aspektu. Es uzskatu, ka ir absolūti nepareizi un nepieņemami mainīt Parlamenta Reglamentu tāpēc, ka vienas Parlamenta daļas deputāti ceturtdienu pēcpusdienās izvēlas neierasties. Tā ir viņu, nevis mūsu problēma, un mums ir pilnīgas tiesības darboties saskaņā ar Parlamenta Reglamentu, kuram jābūt vienādam attiecībā uz visiem Strasbūras sesijas darba nedēļas periodiem.
Es būtu pateicīgs, ja jūs varētu manas uzstāšanās laika uzskaiti sākt no šī brīža.
Priekšsēdētāja kungs! Šajās steidzamo jautājumu sesijās mēs debatējam par vissmagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, piemēram, spīdzināšanām, izvarošanām un slepkavībām. Austrumjeruzalemes Al-Kurd ģimenes jautājums ne tuvu neiederas šai kategorijā. Tas ir civiltiesisks divu privātu pušu strīds, un šādā strīdā mums nudien neklājas iesaistīties. Šo ģimeni izlika policija, kas izpildīja Izraēlas Augstākās tiesas spriedumu. Ģimene jau labu laiku iepriekš zināja, ka tiks sākta izlikšanas procedūra. Īri viņi nebija maksājuši 40 gadus, par spīti tiesas spriedumam, kas uzlika par pienākumu to darīt. Plašākā nozīmē šai lietai nav lielas ietekmes Izraēlas un Palestīnas konflikta risināšanā.
Parasti šādas debates risina divpusējā veidā. Taču šodienas debates vienkārši ir kārtējā nodeva pret Izraēlu vērstam naidīgumam un emocijām, it īpaši no Parlamenta pretējā spārna puses. Lai kā viņi censtos, viņi nevar noslēpt faktu, ka Izraēla ir demokrātiska valsts, kurā tiesiskums un tiesu varas neatkarība ir augstāka par visu. Es vēlētos, kaut to pašu varētu sacīt par Hamas vadīto Gazas joslas pārvaldi.
Kolēģi! Vai pasaulē nav daudz neatliekamāki cilvēktiesību jautājumi, kas būtu pelnījuši mūsu uzmanību un debates?
Priekšsēdētājs
Dāmas un kungi, atļaujiet man precizēt kādu jautājumu, lai mums visiem tas būtu skaidrs.
Ceturtdienu pēcpusdienās Eiropas Parlamenta kārtība netiek mainīta. Ceturtdienu pēcpusdienās tā ir atšķirīga, un atšķirīgs ir mūsu Reglaments. Piemēram, nepieteiktas uzstāšanās procedūrā ceturtdienu pēcpusdienu debatēs ir divi runātāji, nevis pieci.
Ja kvoruma trūkuma dēļ tiek iesniegta prasība nodot jautājumu atpakaļ, par to nebalso, un tas tiek atcelts. Arī mutisko grozījumu pieprasījumus reglamentē atšķirīgi noteikumi - nevis sēdes priekšsēdētāja rīcībā esošie noteikumi, bet tie noteikumi, kas oficiāli jau ir ietverti mūsu Reglamentā.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
PSE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs! Svētdienas, 9. novembra naktī Izraēlas spēki izlika Al-Kurd ģimeni no viņu mājas Austrumjeruzalemē, Sheikh Jarrah rajonā, kur viņi bija dzīvojuši vairāk nekā 50 gadu. Šīs izlikšanas pamatā bija pagājušā gada jūlijā pieņemtais Izraēlas Augstākās tiesas nolēmums, kas pielika punktu garai un ļoti diskutablai prāvai, ko izskatīja Izraēlas tiesas, piedaloties Izraēlas varas iestādēm.
Jāuzsver, ka ģimenei māja tika atņemta par spīti aktīvam starptautiskās sabiedrības protestam un ka Augstākās tiesas lēmums patiesībā bruģē ceļu vēl 26 māju atsavināšanai tai pašā rajonā. Al-Kurd ģimenes liktenis un daudzie gadījumi, kad Izraēlas iestādes ir pavēlējušas nojaukt palestīniešu ģimeņu mājas Austrumjeruzalemē, raisa nopietnas bažas. Saskaņā ar starptautiskajām tiesībām šāda rīcība ir nelikumīga, un starptautiskajai sabiedrībai un it īpaši Tuvo Austrumu kvartetam ir jāizmanto visas savas pilnvaras, lai aizsargātu palestīniešus, kuri dzīvo šajā un citās Austrumjeruzalemes daļās. Mums ir jāaicina Izraēla apturēt apmetņu paplašināšanu un mūra būvniecību ārpus 1967. gada robežām. Šādas darbības ir pretrunā starptautiskajām tiesību normām un nopietni apdraud ilgstoša miera līguma noslēgšanu starp palestīniešiem un izraēliešiem.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Manuprāt, šajās debatēs ir divi galvenie aspekti, un pirmais no tiem ir saistīts ar faktu, ka mums ir darīšana ar vienu no neatkarīgākajām tiesu sistēmām pasaulē. Nesen šī tiesu sistēma pat piespieda atkāpties savas valsts prezidentu.
Otrkārt, šo juridisko strīdu, kurš ilgst jau desmitiem gadu un attiecas uz īpašumtiesībām un īres nemaksāšanu, nevar salīdzināt, piemēram, ar miljoniem irākiešu izlikšanu; līdz šim brīdim viņi praktiski bija atstāti vieni ar savām problēmām, neviens pat nepūlējās apšaubīt Irākas valdības leģitimitāti, un nevienam nebija līdzsvarota skatījuma uz to, kas patiesībā notiek visā šajā reģionā. Tomēr tieši par līdzsvaru mums ir jārunā. Līdzsvara jautājums ir vissvarīgākais. Jāteic, ka man pat kļuva baisi no tā, ko šeit dzirdēju. Tika apšaubīta Izraēlas valsts pastāvēšana.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs! Komisija ir ļoti nobažījusies par nesenajiem notikumiem Austrumjeruzalemē, sevišķi par palestīniešu māju nojaukšanu un apmetņu paplašināšanu šajā pilsētas daļā.
Anapolē sāktā sarunu procesa atbalstam steidzami ir vajadzīgi uzticības veicināšanas pasākumi, tāpēc šobrīd šāda rīcība ir ārkārtīgi nevēlama. ES savā 11. novembra paziņojumā aicināja Izraēlas iestādes nekavējoties pārtraukt šāda veida darbības.
Pēdējos mēnešos ES ir arī vairākkārt paudusi bažas par Izraēlas iestāžu lēmumu apstiprināt jaunu apmetņu būvniecību Austrumjeruzalemē. Šādu faktu rašanās apdraud iespējas sarunu ceļā atrisināt konfliktu. Jeruzaleme ir viens no tā sauktajiem galīgā statusa jautājumiem, kurš pusēm ir jārisina sarunās.
Komisija ir sniegusi atbalstu, lai palīdzētu saglabāt palestīniešu klātbūtni Austrumjeruzalemē, un šis atbalsts tiks sniegts arī turpmāk.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks pēc debatēm.
