EK un Gvinejas-Bisavas partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē (debates)  
Priekšsēdētājs
. - Nākamais punkts ir Luis Manuel Capoulas Santos Zivsaimniecības komitejas vārdā sagatavotais ziņojums par Padomes regulas priekšlikumu par Eiropas Kopienas un Gvinejas-Bisavas Republikas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē - C6-0391/2007 -.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet man sākt ar pateicības izteikšanu Zivsaimniecības komitejai un it īpaši referentam Capoulas Santos par viņa ziņojumu.
Eiropas Kopiena un Gvinejas-Bisavas Republika 2007. gada 23. maijā uzsāka partnerattiecību nolīgumu četru gadu laikposmam. Šis nolīgums veido daļu no EK "tunča nolīgumu” sērijas Atlantijas okeānā.
Noteiktais finanšu ieguldījums ir EUR 7 miljoni gadā. No šiem finanšu ieguldījumiem 35 % jeb EUR 2,45 miljoni ir iezīmēti, lai atbalstītu zivsaimniecības nozares politikas izveidi un īstenošanu Gvinejā-Bisavā, turot prātā atbildīgas un ilgtspējīgas zvejniecības ieviešanu. Turklāt Eiropas Savienība maksās ikgadēju īpašu EUR 500 000 lielu ieguldījumu, lai uzlabotu sanitāros apstākļus zivsaimniecības nozarē un stiprinātu pārraudzību, kontroli un uzraudzību Gvinejas-Bisavas ūdeņos.
Turklāt bez kopējās EUR 7,5 miljoni lielās summas protokols arī paredz īpašu finanšu līdzekļu, nepārsniedzot EUR 1 miljons, papildus piešķiršanu ik gadu, lai uzlabotu kuģu īpašnieku zvejas iespēju izmantošanu.
Šis jaunais protokols paredz garneļu un zivju, it īpaši galvkāju, zvejošanas iespējas katrai kategorijai līdz kopējai tonnāžai 4 400 t gadā Turklāt nolīgums ietver licences 19 tunču seineriem, 14 makšķerēšanas kuģiem un 4 kuģiem zvejai ar riņķvadiem.
Nolīgums dod Kopienai stabilu tiesisku un politisku pamatu Eiropas Savienības flotes darbības pārraudzībai Gvinejas-Bisavas zvejas zonā. Tas ļauj arī Kopienai atbalstīt nozares attīstību tajā valstī abu pušu savstarpējam labumam.
Pievēršoties piedāvātajiem grozījumiem, ļaujiet man paziņot, ka, lai gan daudzos gadījumos mēs piekrītam tajos iezīmētajiem mērķiem, es nespēju pieņemt tos šādu iemeslu dēļ.
Es esmu pilnībā vienisprātis ar bažām, ka informācijas plūsmai, kas tiek nodrošināta Eiropas Parlamentam, jābūt tik pilnīgai, cik iespējams. Tomēr Komisija jau nodrošina visu prasīto informāciju saskaņā ar pašreizējo iestāžu kārtību. Turklāt katrs novērtēšanas ziņojums, kā arī ziņojumi par sarunu un kopējo komitejas sēžu rezultātiem tiek nekavējoties pārsūtīti Zivsaimniecības komitejai. Bez tam es pats informēju Zivsaimniecības komiteju regulāri par situāciju starptautiskajās sarunās īpašās ierobežotās diskusijās "aiz slēgtām durvīm”
Tiek izskatīts arī jautājums par prasībām flotei par ziņošanu, jo mēs esam piedāvājuši tiesisku pamatu, kas ļaus Komisijai atteikt licences prasības, pamatojot to ar dalībvalstu neapmierinošu ziņošanu. Šis regulas projekts pašlaik iziet pieņemšanas procedūru iestādēs.
Attiecībā uz priekšlikumu atteikt nolīgumus par zivsaimniecības nozari vispār, pamatojoties uz to, ka tie neesot ilgtspējīgi, jāatceras, ka Padome savos 2004. gada jūlija secinājumos norādīja, ka jauno partnerattiecību nolīgumu mērķis zivsaimniecības nozarē (FPA) ir dot atbalstu zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai pārvaldībai. Patiesībā šie nolīgumi tikai rada priekšnoteikumus pieejai krājumiem, ko attiecīgās valsts nacionālā flote pilnībā neizmanto. Komisija uzskata, ka FPA var radīt un tiešām rada politisku un tiesisku pamatu, kas atbalsta partnervalstu pūles īstenot ilgtspējīgas un atbildīgas zvejniecības politiku viņu ūdeņos.
Visbeidzot attiecībā uz priekšlikumu, ka kuģiem vajadzētu segt kopējās nolīguma izmaksas proporcionāli to lomiem, ļaujiet man teikt, ka mēs esam izveidojuši saprātīgu līdzsvaru izmaksu sadalījumā starp kuģu īpašnieku nodevām un Komisijas kompensāciju. Šī pieeja ir saskaņā ar Padomes 2004. gada jūlija secinājumiem par partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, par kuru Parlaments deva savu atzinumu. Mūsu sistēmā kuģa īpašnieka licences maksas tiešām tiek aprēķinātas, pamatojoties uz to attiecīgajiem lomiem.
Luis Manuel Capoulas Santos
referents. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, mans ziņojums attiecas uz nolīgumu zivsaimniecības nozarē, kas parakstīts ar mazu Āfrikas valsti, kura pēc vairāk nekā desmit gadu ilgas bruņotas cīņas par neatkarību šajos gados ir izjutusi nopietnu politisku nestabilitāti, kas ik pa laikam pāriet pilsoņu karā. Zvejniecība ir svarīgs ekonomikas resurss šai mazajai valstij, un tās finansiālais ieguldījums veido ļoti nozīmīgu daļu valsts budžetā.
Tomēr šis nolīgums zivsaimniecības nozarē nav ar nolūku iepirkt zivis. Saskaņā ar partnerattiecību filozofiju tāda nav Eiropas Savienības nostāja. Eiropas Savienības politikas pamatā ir citas vērtības, un tās galvenās rūpes ir par resursu ilgtspēju un efektīvu partnerattiecību stāvokli. Tāpēc šis ir savstarpēji izdevīgs nolīgums: Eiropas Savienībai nenoliedzami tāpēc, ka tās flotei ir pieeja svarīgām zvejas vietām, bet arī Gvinejai-Bisavai, kam blakus finansiālam ieguvumam būs labāka iespēja nodrošināt ilgtspējīgāku pārvaldību pār to, kas, iespējams, ir vislielākais ekonomikas resurss, atbalstot pētniecību, pārraudzību, uzraudzību un uzlabojot zvejniecības produktu sanitāros apstākļus.
Tāpēc tas ir līdzsvarots un savstarpēji izdevīgs nolīgums, kas ir iemesls, kāpēc es iesaku Parlamentam apstiprināt manu ziņojumu ar grozījumiem, ko iesniedza Attīstības komiteja, un maniem piedāvātajiem grozījumiem, kas vienkārši mēģina nostiprināt Parlamenta vietu šo jomu pārraudzībā. Es pats pa to laiku, lai gan komisārs, liekas, apgalvo, ka viņš nevar pieņemt šos priekšlikumus, uzskatu tieši otrādi, ka zvejniecības politika var tikai iegūt no Parlamenta noteiktākas un pastāvīgākas stājas.
Hélène Goudin
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, vienīgais nolūks nolīgumam zivsaimniecības nozarē ir garantēt vēl kādas citas ES rūpniecības nozares īslaicīgās ekonomiskās intereses, kas neatbilst starptautiskām prasībām. Ir trīs iemesli, kāpēc mums rīt atkal ir jābalso pret nolīgumu zivsaimniecības nozarē. Pirmais ir vide. Rietumu Āfrikas ūdeņu iztukšošana drīz būs realitāte Bioloģiskā dažādība ir nopietni apdraudēta, un šīs neprātīgās politikas turpināšana zivsaimniecības nozarē atstās ilgtermiņa ietekmi uz vidi - gan vietējo, gan globālo.
Mans otrs iebildums ir ekonomiski pamatots. Eiropas nodokļu maksātāji ir spiesti subsidēt peļņu nenesošas zvejas flotes ar miljoniem eiro katru gadu. Kur tur ir ekonomisks ieguvums? Kur ir ilgtspējība? Kur ir Eiropai pievienotā vērtība? Ja, turpretī, kuģi būtu spiesti segt paši savas izmaksas, spiediens uz zivsaimniecības nozari mazinātos un gan nodokļu maksātāji, gan vide būtu ieguvēji.
Trešais iemesls ir zvejniecības lielā nozīme partnerattiecību valstu attīstībai. Zvejniecība daudzām no tām ir viņu vienīgais ienākumu avots. Jūras izsmelšana rada ilgtnespējas situāciju vietējiem iedzīvotājiem, kas nevar konkurēt ar pamatīgi subsidētajiem Eiropas kuģiem. Ir pienācis laiks izbeigt šos nolīgumus zivsaimniecības nozarē, un tas ir tagad.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, man patiešām ir jājautā, vai komisārs J. Borg pats tic tam, ko viņš tagad saka? Vai viņš ir instruēts un iesūtīts? Vai viņš tiešām mēģina pateikt, ka visi šie FPA ir ilgtspējīgi?
Ļoti interesants raksts New York Times 2008. gada 14. janvārī runā par lielu zivju populāciju sabrukumu Rietumu Āfrikā un ārzemju flotes vēlmi iegūt naudu, lai novērstu bažas par zivsaimniecības nozares veselību ilgtermiņā - vēlmi dabūt naudu arī no ES, lai novērstu jebkādas bažas par zivsaimniecības nozares veselību.
Gvineja-Bisava, 1,4 miljonu liela tauta: labs piemērs tam, kā nevajag vadīt zivsaimniecību. Kā norāda Vašingtonas universitātes jūrniecības zinātnieks Vladimir Kacyznski, neviens nav visaptveroši pētījis valsts krasta ūdeņus vismaz pēdējos 20 gadus. Un divus gadus Sanji Fati atbildēja par zvejniecības noteikumu īstenošanu Gvinejā-Bisavā. Kad viņš sāka darbu 2005. gadā, viņam nebija nevienas patrulēšanas laivas darbības kārtībā, lai pārraudzītu simtiem pirātu un dučiem rūpniecisku traleru, lielākoties ārzemju. Pēc aptuvena vērtējuma 40 % zivju tika noķertas bez licences vai, pārkāpjot noteikumus.
Atklāti sakot, es šaubos, vai mēs saprotam, ko mēs te darām. Mēs esam milzīgā interešu konfliktā. Šīm izmisumā nonākušajām nozarēm ir vajadzīga mūsu nauda, un viņi ir gatavi pārdot savus zivju resursus. Mums būtu jābūt gudrākiem. Lai viņi dabū to naudu, bet neizvarosim viņu ūdeņus. Komisār J. Borg, lūdzu pārdomājiet vēlreiz!
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, kā Zivsaimniecības komitejas locekļa aizvietotājs šeit es vēlos teikt dažus vārdus par ziņojumu, ko mēs pašlaik apspriežam. Tas ir specializēts, sīki konkretizēts ziņojums, bet to nosaka šī temata īpašais raksturs. Būtu grūti to pasniegt citādā veidā.
Tomēr nolīgumam ir daudz plašāks raksturs, jo tas atsaucas uz citām vērtībām, kas ir svarīgas abām partnerattiecību pusēm. Es vēlreiz izsaku pateicību Komisijai.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu teikt, ka es piekrītu referenta Capoulas Santos izteiktajiem komentāriem, ka zivsaimniecības nozare un ienākums, ko iegūst no partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē, veido ļoti svarīgu daļu Gvinejas-Bisavas budžetā.
Mēs tagad strādājam partnerattiecību garā pretstatā tradicionālajiem nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, kur mērķis bija iet un noķert zivis, samaksāt par noķertajām zivīm un doties prom. Šie partnerattiecību nolīgumi zivsaimniecības nozarē ir veidoti, pamatojoties uz palīdzību attiecīgajai valstij veidot savu zivsaimniecības nozares infrastruktūru un veidot saistītās nozares, lai tādējādi varētu rasties novirzīšanās no tīras zvejniecības uz darbībām, kas saistītas ar zivīm, piemēram, akvakultūru, kur tas ir iespējams. Mērķis ir arī panākt, lai zvejas darbības, ko veic mūsu flotes saskaņā ar partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, attiecas tikai uz pārpalikumu.
Piemēram, šajā gadījumā pēc mūsu pieprasījuma neatkarīgs ārējs konsultants 2005. gada beigās veica novērtējuma pētījumu, kura ieteikumi par resursu pārvaldību un konservāciju ir ņemti vērā kopā ar Gvinejas-Bisavas Pētniecības institūta sniegtajām zinātniskajām konsultācijām pēc 2006. gada tralēšanas kampaņas.
Turklāt protokols paredz vairākus obligātus pasākumus Pielikumā III pārvaldības plāna īstenošanai par globāliem zvejniecības centieniem Gvinejas-Bisavas ekskluzīvajā ekonomikas zonā. Saskaņā ar zivsaimniecības plānu Gvineja-Bisava apņēmās samazināt nozvejas normu garnelēm un galvkājiem, saglabājot 2007. gadā pašreizējos nolīgumus ar trešām valstīm un Eiropas Kopienu, novēršot 2008. gadā un nākamajos gados piešķirto zvejošanas iespēju mobilizāciju fraktēšanai šajās kategorijās un atceļot un oficiāli pārtraucot visus nolīgumus ar Eiropas sabiedrībām, asociācijām un uzņēmumiem.
Turklāt II pielikuma datu tabulas Nr. 1 un Nr. 2, kas piemērojamas spuru zivju, galvkāju un garneļu traleriem, paredz bioloģiskās reģenerācijas laika posmu iespēju. Attiecībā uz garneļu zvejniecību Gvineja-Bisava ir arī sākusi palielināt tīkla acu izmēru no 40 līdz 50 mm atbilstīgi apakšreģionā pastāvošajiem tiesību aktiem.
Es teiktu, ka tas ir par spīti šiem partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, ja tiek daudz zvejots nelegāli un tiek piešķirtas daudzas privātas licences trešām valstīm, kas nepieder pie Eiropas Savienības, un, tikai pateicoties šiem partnerattiecību nolīgumiem zivsaimniecības nozarē, mēs varam kontrolēt un vadīt paši savas flotes, lai tās zvejotu ilgtspejīgā veidā Gvinejā-Bisavā un citos ūdeņos.
Tāpēc man jāsaka jā, es uzskatu, ka attiecīgajai Eiropas Savienības trešai valstij, Eiropas Kopienai nāk par labu vienoties un stāties tādos partnerattiecību nolīgumos jaunā režīma apstākļos.
Es jums tomēr piekrītu, ka iepriekšējais režīms ekspluatēja resursus, bet jaunā kārtība ir tāda, ka mēs esam ieinteresēti sarunās par nolīgumiem par atlikumiem, tādēļ gadījumā, ja trešās valsts ūdeņos krājumi ir jau pilnībā izmantoti vai izsmelti par daudz, mēs neiesaistāmies partnerattiecību nolīgumā par zivsaimniecības nozari. Ja tie ir nepietiekami izmantoti, tikai tad mēs sākam nolīgumu par atlikumu, un mēs darām visu, kas ir mūsu spēkos, lai uzmanītu, ka vismaz mūsu pašu flotes tiešām izpilda un ievēro saistības, kas ir paredzētas nolīgumā.
Luis Manuel Capoulas Santos
referents. - (PT) Priekšsēdētāja kungs, es gribu vispirms teikt visiem, ka es dziļi nožēloju "moralizējošo” attieksmi, ko daži deputāti mēģina uzspiest debatēm, kas, manuprāt, atsedz tikai lielu neizpratni, par ko tiek runāts.
Es esmu samērā labi iepazinis Gvineju-Bisavu un tās politisko, ekonomisko un sociālo realitāti un neseno vēsturi, un es labi zinu par Padomju Savienības zvejas flotes ļaunprātīgo Gvinejas-Bisavas resursu izmantošanu, kā arī par dažu mūsu konkurentu faktiski nodevīgo attieksmi, runājot par globālo zvejniecību. Es uzskatu, ka filozofija, kas ir ES zivsaimniecības politikas pamatā, ir iemesls lepnumam, nevis apmulsumam, un ir žēl, ka pārējās zivsaimniecības lielvaras neseko mūsu piemēram. Un to pierāda tas, ka šo ziņojumu apstiprināja visi Attīstības komitejas locekļi, bet Zivsaimniecības komitejas nospiedošs vairākums apstiprināja manu ziņojumu.
Es uzskatu, ka tas ir iespējams un politiski reālistisks ceļš uz priekšu un tāds ceļš, kas vislabāk kalpos ne tikai Eiropas Savienības, bet arī Gvinejas-Bisavas tautas interesēm. Tāpēc vēlreiz, priekšsēdētāja kungs, es mudinu Parlamentu pieņemt šo ziņojumu, jo tas ir politiski līdzsvarots, un partnerattiecību nolīgums ir tieši tas, kas ir savstarpēji izdevīgs attiecīgajām pusēm.
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
Balsošana notiks otrdien, 2008. gada 11. martā.
