Letno poročilo Evropske unije o človekovih pravicah (razprava)
Predsednik
Naslednja točka so izjave Sveta in Komisije o letnem poročilu Evropske unije o človekovih pravicah.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospa komisarka, gospe in gospodje, v čast mi je, da sem lahko danes tu priča razpravi o devetem letnem poročilu EU o človekovih pravicah. Poročilo vključuje obdobje od 1. julija 2006 do 30. junija 2007 in je bilo Evropskemu parlamentu uradno predstavljeno 26. novembra v Bruslju.
Kot v prejšnjih letih je tudi deveto letno poročilo EU o človekovih pravicah resnično skupno poročilo, ki smo ga pripravili predsedstvo, Evropska komisija in generalni sekretariat Sveta. Namen tega poročila je zagotoviti splošen pregled dejavnosti Evropske unije v zvezi s človekovimi pravicami med finskim in nemškim predsedstvom. Cilj poročila je prikazati, kako so skupne vrednote, na katerih temelji EU, prenesene v dejavnosti v zvezi s človekovimi pravicami na področju dvostranskih odnosov s tretjimi državami, večstranskih forumov in v zvezi s številnimi tematskimi vprašanji. Dodaten cilj poročila je zagotoviti preglednost dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami in vidnost teh mnogovrstnih in zelo pomembnih dejavnosti.
Zdaj bom izpostavil najpomembnejše splošne vidike politike EU o človekovih pravicah med zadevnim obdobjem. Ti vidiki so: izvajanje smernic EU o človekovih pravicah - kot veste, imamo že smernice o mučenju, smrtni kazni, zagovornikih človekovih pravic in otrok v oboroženih konfliktih; prvo leto delovanja Sveta Združenih narodov za človekove pravice; zaključek procesa vzpostavljanja institucij za ta novi organ in končno vključevanje človekovih pravic v vse vidike politik EU, vključno z obvladovanjem kriznih razmer ter operacijami in misijami evropske varnostne in obrambne politike.
Čeprav je struktura tega poročila večinoma enaka strukturi poročila iz prejšnjega leta, si letošnje poročilo prizadeva za zagotovitev dodatnega obravnavanja analize z namenom ponuditi bolj celosten in poglobljen splošni pregled vpliva in učinkovitosti ukrepov EU na področjih človekovih pravic in demokratizacije. To osredotočanje na analizo izhaja iz predlogov Evropskega parlamenta, vključenih v poročilo gospoda Coveneya iz aprila.
Zato to poročilo predstavlja dejavnosti EU v zvezi s človekovimi pravicami tako iz tematskega in tudi državnega vidika. Letos sta dodani dve novi poglavji: poglavje o sosedski politiki in poglavje o verski svobodi in prepričanju. S tem smo želeli poudariti pomembnost boja proti nestrpnosti, ki temelji na prepričanju ali veri.
Letno poročilo vključuje komentarje o resoluciji o tej temi, ki jo je podprla Evropska unija med zasedanjem generalne skupščine Združenih narodov v letu 2006. Veseli me, da vam lahko povem, da smo letos podprli resolucijo o nestrpnosti, ki temelji na veri ali prepričanju, ki je bila soglasno sprejeta v tretjem odboru ZN.
Na zasedanju Sveta za človekove pravice, ki se je začelo včeraj, 10. decembra v Ženevi, bo predstavljena še ena resolucija EU o verski nestrpnosti. S tem se zlasti želi obnoviti mandat posebnega poročevalca. Upamo, da bo tudi ta resolucija sprejeta soglasno. Poročilo vključuje tudi bolj celovito poglavje o dejavnostih Evropskega parlamenta za spodbujanje in zaščito človekovih pravic ter demokracije, zlasti prek resolucij, vendar tudi prek zaslišanj in razprav v pododboru za človekove pravice, odboru za zunanje zadeve ter odboru za razvoj in s predstavniki iz tretjih držav.
Ključnega prispevka Evropskega parlamenta k našim skupnim prizadevanjem, spodbujanja in zaščite človekovih pravic, ne moremo zanikati. Poročilo prav tako omenja mehanizme, razvite v EU, ki zagotavljajo spoštovanje in varstvo človekovih pravic. V tem okviru je treba omeniti ustanovitev Agencije za temeljne pravice na dan 1. marec letos, ki je nadomestila Evropski center za spremljanje rasizma in ksenofobije. Poročilo med drugimi dejavnostmi poudarja ukrepe, sprejete za izvajanje smernic EU o človekovih pravicah.
Najprej želim omeniti ukrepe, ki so bili letos sprejeti za izvajanje smernic o smrtni kazni. S sodelovanjem z državami v vseh regijah je EU izredno spodbudila svojo kampanjo proti smrtni kazni. Med obdobjem poročanja je sprejela EU številne ukrepe glede smrtne kazni, pri čemer je poskušala prepričati države, da spremenijo svoja stališča glede tega vprašanja in si tudi prizadevala za reševanje človeških življenj. V okviru teh smernic je bila tudi predstavitev izjave o smrtni kazni v generalni skupščini Združenih narodov v letu 2006, ki je spodbudila letošnje sprejetje resolucije proti smrtni kazni na dan 15. november.
Poleg tega smo v okviru smernic okrepili naše stališče proti mučenju in nadaljevali z izboljšanjem izvajanja smernic o otrocih v oboroženih konfliktih ter tudi o zagovornikih človekovih pravic. Letos je sprejela EU novo pobudo in oblikovala paket smernic o otrokovih pravicah, ki jih bo Svet verjetno sprejel ob koncu leta.
Jedro poročila ostajajo dejavnosti EU na področju skupne in varnostne politike, dialogi o človekovih pravicah z različnimi državami ter posvetovanja trojke. Poročilo posreduje informacije o razvoju politik in ukrepov v zvezi z 20 različnimi tematskimi vprašanji, vključno s področji, na katerih je sprejela EU smernice o človekovih pravicah in tudi ostalimi tematskimi vprašanji, kot so pravice žensk, otrokove pravice, boj proti rasizmu ter trgovina z ljudmi.
Poročilo vključuje analizo dejavnosti EU v sosednjih državah in zagotavlja splošen pregled dejavnosti EU in mednarodnih organizacij. V tem smislu vas opozarjam na dejstvo, da obdobje, ki ga to poročilo analizira, sovpada s prvim letom delovanja Sveta za človekove pravice, pri čemer je znatno prispevala Evropska unija k delovanju slednjega.
Dodatna prednostna naloga EU v zvezi s človekovimi pravicami je, kot tudi v prejšnjih letih, vključevanje človekovih pravic v vse vidike politik EU. Govorim o načrtovanju in izvajanju operacij za obvladovanje kriznih razmer ter misij v okviru evropske varnostne in obrambne politike ter nalogah predanih svetovalcev za misije na področju človekovih pravic in spola. Mandati posebnih predstavnikov Evropske unije zdaj vključujejo konkretna navodila za to področje.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, tudi sama se strinjam s tem poročilom EU, ki je skupno poročilo Sveta in Evropske komisije. Tisti od vas, ki ste bili prisotni med mojim prvim govorom v vlogi komisarke, veste, da želim obravnavati to vprašanje skupaj z vami. Prav tako se zahvaljujem poslancem v Parlamentu, ki so prispevali k pripravi našega poročila. Dejansko je to zelo dober dokument, ki izraža naša stališča in dejavnosti, ki jih izvajamo na področju človekovih pravic.
Včeraj smo praznovali mednarodni dan človekovih pravic, ki bil je letos zlasti pomemben, saj je bil prvi dogodek v okviru proslav 60. obletnice sprejetja Splošne deklaracije o človekovih pravicah. To je bil prvi korak k vzpostavitvi celovitega mednarodnega okvira za varstvo človekovih pravic, ki mu je v zadnjih desetletjih sledila pomembna kodifikacija mednarodnega prava o človekovih pravicah.
Zdaj je izziv, da izvajanje tega prava spremenimo v realnost v vsem svetu. Obžalovanja vredne razmere v zvezi s človekovimi pravicami v Burmi/Mjanmaru, Sudanu/Darfurju, Iranu in Zimbabveju so na primer jasno opozorilo na izzive, s katerimi se soočamo, pri čemer je enega od njih danes predstavil dobitnik nagrade Saharov gospod Osman. Jasno nam je pokazal, kako moramo delovati.
Izpostavila bom štiri ključna področja napredka, ki so zlasti zaznamovala dejavnosti Evropske unije v preteklem letu. Prvič, v sistemu Združenih narodov za človekove pravice so se dosegle pomembne spremembe. Faza vzpostavljanja Sveta za človekove pravice se je končala bolj ali manj uspešno, tako da obstaja ustrezna podlaga za previdni optimizem, če bo Svet pravočasno obravnaval kršitve človekovih pravic, kadar koli in kjer koli se bodo ugotovile.
Ob upoštevanju tega smo veseli, da je Svet za človekove pravice na podlagi pobude EU sprejel ukrepe za obravnavanje resnih kršitev človekovih pravic v Burmi/Mjanmaru ter tudi v Sudanu/Darfurju. Poleg tega pozdravljamo oblikovanje sistema za redni splošni pregled, ki se bo začel uporabljati naslednje leto in bo omogočal redne temeljite preglede stanja na področju človekovih pravic v vsaki državi članici Združenih narodov.
Kljub ustanovitvi Sveta za človekove pravice ostaja tretji odbor generalne skupščine Združenih narodov dejansko enako pomemben forum za vprašanja človekovih pravic. Evropska unija bo uporabljala ta odbor za predloge tematskih in nacionalnih resolucij v celoti še naprej. Letošnje zasedanje je bilo zelo uspešno, saj se je prvič sprejela resolucija, ki poziva k moratoriju za smrtno kazen. Zaradi pobude EU in vzpostavitve čezregionalne koalicije je zgodovinska obsodba smrtne kazni ključen korak v oblikovanju mednarodnega soglasja za njeno odpravo.
Drugič, posvetovanja o človekovih pravicah so eno od najbolj pomembnih orodij, ki so nam na voljo za ozaveščanje prebivalcev tretjih držav o vprašanjih človekovih pravic. Omogočajo nam tudi izražanje zaskrbljenosti glede človekovih pravic v partnerskih državah, oblikovanje priporočil za izboljšanje stanja na tem področju in razprave o načinih za spodbujanje reforme s projekti za usposabljanje ali sodelovanje. V zadnjem letu je bilo število posvetovanj o človekovih pravicah veliko večje.
Zdaj imamo posvetovanja z okoli 25 partnerskimi državami. Posvetovanja o človekovih pravicah smo na primer vzpostavili z večino držav v okviru evropske sosedske politike, pri čemer so bili uvodni sestanki večinoma konstruktivni, nekateri pa celo zelo konstruktivni.
Prvi krog posvetovanj strokovnjakov s področja človekovih pravic, vključno s strokovnjaki iz Afriške unije, je zagotovil nove možnosti za sodelovanje z afriško celino na področju človekovih pravic. Maja 2007 je Evropska unija organizirala prvo posvetovanje o človekovih pravicah z Uzbekistanom, pri čemer predvideva strategija EU za Srednjo Azijo vzpostavitev takih posvetovanj z vsemi državami Srednje Azije.
Vendar moramo biti z večjim številom takih posvetovanj pazljivi ter zagotoviti doslednost in učinkovitost; to je točka, ki jo je Evropski parlament pravilno poudaril v svoji resoluciji z dne 6. septembra 2007.
Tretjič, navedla bom še nekaj pripomb v zvezi s smernicami EU o človekovih pravicah. Predsedstvo Sveta je že ugotovilo, da me veseli, ker smo v letu 2007 sprejeli nove smernice o spodbujanju in varstvu otrokovih pravic ter strategijo za njihovo izvajanje. Prednostna naloga v okviru teh smernic bo obravnavanje ključnega vprašanja nasilja nad otroki.
Kot pri vseh smernicah EU je dejansko najpomembnejše izvajanje. Evropska unija je dejavna zlasti v zvezi s smernicami o smrtni kazni, mučenju in slabem ravnanju, ne samo s številnimi splošnimi ukrepi, ampak tudi s številnimi specifičnimi predstavitvami posameznih primerov smrtne kazni ali mučenja v številnih različnih tretjih državah. Te primere bomo dosledno izpostavljali v političnih dialogih s tretjimi državami.
Končno moram omeniti evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (EIDHR), ki deluje od januarja 2007. EIDHR nam omogoča zagotavljanje neposrednih finančnih sredstev za organizacije civilne družbe po vsem svetu brez posredovanja vlad. Postal je glavni instrument za krepitev civilnih organizacij po vsem svetu, brez katerega se človekove pravice in demokracija ne bi mogli uspešno izvajati. EIDHR na novo poudarja spodbujanje demokracije in omogoča zagotovitev podpore za ukrepe, ki podpirajo smernice EU o človekovih pravicah.
Poleg tega se zdaj lahko skladi uporabljajo za pomoč zagovornikom človekovih pravic, ki so zaradi svojih dejavnosti ogroženi. V okviru tega instrumenta bo vsako leto na voljo skupno okrog 140 milijonov EUR, pri čemer se je zbiranje predlogov za projekte že začelo.
Zaradi časovne stiske bom danes obravnavala le navedene točke. Vendar menim, da vsakega bralca tega koristnega in zanimivega letnega poročila presenetita geografski obseg naših dejavnosti na področju človekovih pravic in različna področja tematskih vprašanj, ki jih rešujemo.
Poleg tem, ki sem jih že omenila želim poudariti, da je Evropska unija dejavna na zelo različnih področjih, kot so spodbujanje članstva Mednarodnega kazenskega sodišča, pravice žensk in pravice invalidov.
Leto 2007 je bilo leto dosežkov. Vendar se prav tako zavedamo, da so za območja v vsem svetu na žalost še vedno značilne kršitve človekovih pravic. V tem letu 60. obletnice sprejetja Splošne deklaracije o človekovih pravicah bomo seveda nadaljevali z našimi prizadevanji, da se pravice, vključene v to deklaracijo postopno uresničijo v korist vseh nas.
Laima Liucija Andrikienė
Najprej se želim zahvaliti vsem, ki ste pripravljali letno poročilo. Ta dokument je pričakoval ne le Evropski parlament, ampak tudi institucije, kot so Svet Združenih narodov za človekove pravice, Svet Evrope in nevladne organizacije, ki nadaljujejo z delom na področju varstva človekovih pravic, tj. z dialogom, katerega vrednosti ne moremo preceniti. Govorim o dialogu med Evropskim parlamentom, njegovim pododborom za človekove pravice in Svetom ZN za človekove pravice, družbo ter skupinami, ki delujejo v tem okviru.
Strinjam se z zamislimi predsedujoče države Svetu in gospe komisarke. Vendar želim poudariti nekatere točke.
Letno poročilo je natančna študija ukrepov, ki jih je na globalni ravni sprejela na področju človekovih pravic EU. Obravnava dejavnosti držav članic EU, Komisije in Evropskega parlamenta. Poročilo natančno obravnava razmere v določenih regijah v svetu, vendar menim, da pri tem ne obravnava nekaterih vprašanj, ki bi zagotovila še večjo vrednost poročila.
Prvič, poročilo ne vključuje ocene politike EU na področju človekovih pravic. Ob koncu leta bi bilo dobro poznati mnenji Sveta in Komisije glede rezultatov ter vpliva navedenih ukrepov. Tako poročilo bi imelo veliko večjo vrednost kot poročilo, ki enostavno zagotovi seznam sprejetih ukrepov, ne glede na to, kako dolg ta seznam dejansko je. K rezultatom usmerjen pogled bi izpostavil vse ukrepe, ki jih je sprejela EU na področju varstva človekovih pravic in bi poudaril nepomembnosti. To zadeva tudi posamezne primere, ki jih navaja poročilo: kakšne rezultate je dejansko dosegla Evropska unija? Ali je mogoče, da naši ukrepi in dejavnosti niso zagotovili rezultatov oziroma so imeli celo negativne posledice?
Po drugi strani pogrešam jasnejšo razlago dela Evropskega parlamenta in priporočil za resolucije, ki smo jih sprejeli. Evropskemu parlamentu bi koristile informacije o tem, katere od njegovih priporočil sta upoštevala Komisija in Svet, katere od njih so bile vključene ter kakšni so bili rezultati v zvezi s tem.
Raimon Obiols i Germà
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospod predsednik, na hitro želim izpostaviti tri pripombe v zvezi s tem devetim poročilom, nato bom na kratko govoril o prihodnjih poročilih.
Pripombe so pozitivne. Prvič, čeprav je struktura tega poročila večinoma enaka strukturi poročil iz prejšnjih let, letošnje poročilo pomembno izpostavlja natančno analizo. Nekatera vprašanja so obravnavana celo iz dveh vidikov: geografskega in tematskega. To je pozitivna lastnost.
Drugič, dodatna pozitivna lastnost poročila sta njegovo močnejše poudarjanje odprave smrtne kazni, mučenja, in pravic otrok ter večje prizadevanje za varstvo zagovornikov človekovih pravic.
Poleg tega moramo biti zadovoljni s čedalje večjo zaskrbljenostjo glede ranljivosti zlorabljenih žensk in posledično s potrebo za okrepitev njihove zaščite.
Tretjič, poročilo vključuje prvo leto delovanja Sveta ZN za človekove pravice. EU je imela pri uvedbi mehanizma splošnega rednega pregleda dejavno vlogo, kar lahko spodbudi nekatere zelo pozitivne sinergije.
Končno želim z vami deliti vtis, ki je delno podoben mislim gospe Andrikienë. Vsako leto pomembno napredujemo proti vzpostavitvi veliko bolj celovite diagnoze, vendar nas čaka še dolga pot, preden bomo lahko to izčrpno in razsodno analizo spremenili v bolj otipljive in učinkovite rezultate za ukrepe Evropske unije.
Zato to pomeni, da moramo razviti konceptualen in analitičen mehanizem, ki nam bo omogočil oceno naših instrumentov. Način, na katerega pristopimo k dialogu s tretjimi državami, pogojevanje, izrazi, ki jih v razpravah uporabljamo za nasprotovanje določenim razmeram, ali uporabljamo dvojne standarde glede na velikost in strateško pomembnost določene države - menimo, da moramo vsa ta področja natančno preučiti in upamo, da bo to vključeno v prihodnja letna poročila.
(Ploskanje.)
Sarah Ludford
v imenu skupine ALDE. - Gospod predsednik, menim, da je pristop Evropskega parlamenta k praznovanju 60. obletnice Splošne deklaracije o človekovih pravicah s podelitvijo nagrade Saharov za svobodo mišljenja izjemnemu gospodu Salihu Mahmudu Osmanu ustrezen.
Vendar nam je gospod Osman povedal, da nam ne uspeva izpolnjevati naše dolžnosti v zvezi z zagotavljanjem zaščite ljudem iz Darfurja ter da mora EU v svoja prizadevanja vključiti odločnost in sredstva, vključno z vojaškimi enotami. Kako je mogoče, da EU, ki spodbuja človekove pravice dovoli umor 600. 000 in prisilno razseljevanje štirih milijonov ljudi? EU mora izboljšati svoje zmogljivosti za posredovanje v kriznih razmerah, kot je ta. Brez dejanskih ukrepov so naše besede o spodbujanju skupnih vrednot neučinkovite. Menim, da bi bilo veliko mojih volivcev in trpečih ljudi v Darfurju presenečenih nad prizorom voditeljev EU, ki so prejšnji konec tedna v Lizboni uživali v koktajlih s predsednikoma Zimbabveja in Sudana.
Velika pomanjkljivost v poročilu Sveta in Komisije o spoštovanju človekovih pravic za leto 2007 je, da ne vključuje njunega odziva in tudi ne odziva Parlamenta na tajni dogovor vlad držav članic EU o izrednih izročitvah. Govorijo nam, da se EU dejavno ukvarja z vprašanjem mučenja. Kako je mogoče, da EU, ki se bori za človekove pravice in odpravo mučenja ni ravnala odgovorno ali dokazala resnice, ampak je ponudila le prazna zanikanja in medla zagotavljanja glede svoje vpletenosti v to barbarstvo? Podpis Listine o temeljnih pravicah ta teden zveni neiskreno, če se v praksi izvaja hinavščina, čeprav je sama listina dobrodošla tudi zato, ker je z njo diskriminacija zaradi spolne usmerjenosti prvič prepovedana v mednarodnem dokumentu o človekovih pravicah.
Gospod Osman je končno opozoril tudi na to, da pravičnosti in odgovornosti ne sme ogrožati politični dogovor ter da morajo biti nekaznovani krivci obsojeni. Menim, da to velja tudi za sedanje razmere na Balkanu. Evropska Unija si ne sme dovoliti, da bi jo Srbija izsiljevala v zvezi s podpisom pridružitvenega sporazuma, ki bi ublažil izgubo Kosova, dokler Ratko Mladić in Radovan Karadžić ne bosta izročena Haagu. Ne smemo prezreti presoje haaške tožilke gospe Carle Del Ponte, da srbska vlada Mladića in Karadžića ni izročila sodišču namenoma. Ne smemo nagraditi Srbije, ker se ni odzvala nasilno na razglasitev neodvisnosti Kosova.
Konrad Szymański
Gospod predsednik, varstvo človekovih pravic mora biti zadeva vesti in ne le upoštevanje najnovejših intelektualnih muh. Zato pozivam, da pristopijo dejavnosti Evropske unije na tem področju z večjo previdnostjo k vprašanju verske svobode. Vesti vernikov so vedno pogosteje napadane, zdaj je to vprašanje postalo izredno obširno.
Omenim lahko Kitajsko, Burmo, Severno Korejo, Iran, Sudan, Eritrejo, Vietnam in tudi Rusijo, Saudovo Arabijo, Uzbekistan ter Kubo. Ali je seznam dovolj dolg? Zato je presenetljivo, da se temu vprašanju namenja tako malo pozornosti, zlasti v prvem delu poročila. Podpiram dejstvo, da smo prednost namenili vprašanju enakosti med spoloma in pravicam otrok, vendar obžalujem pomanjkanje obravnavanja verske svobode. To lahko razlagamo kot kazalnik, da imajo določeni ljudje v Evropi predsodke proti veri kot taki.
Evropska unija mora nujno razviti splošne smernice o verski svobodi. Verska svoboda je človekova pravica, ki je v sodobnem svetu najpogosteje kršena brez posledične kazni.
Hélène Flautre
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, podpiram to letno poročilo. To je pomembno delo, ki nam zagotavlja celovit pregled pobud, ki smo jih za izvajanje politike EU na področju človekovih pravic sprejeli v enem letu in v okviru dveh predsedstev. Jasno to ni bilo lahko: to je praktično orodje in referenčni dokument.
Zaradi tega menim, da ima gospa Andrikienë prav. Poročilo ne vključuje objektivne ocene, analize in kritičnega duha, ker se ne opira na zaključke iz obravnavanih vprašanj mu primanjkuje tudi priporočil. Uspehi ali porazi te politike v poročilu niso zadostno razviti. Upam in verjamem, da bo to naloga poslancev pri poročilu, ki ga bo Parlament pripravil spomladi: v svojem delu si morajo prizadevati za to.
Poročilo presenetljivo ne obravnava nekaterih tem. Kot je omenila gospa Ludford, se odstavek o človekovih pravicah v zvezi z bojem proti terorizmu na srečo konča z navedbo obravnavanja Evropskega parlamenta letov Osrednje obveščevalne službe (CIA) in izrednih izročitev, vendar ne omenja pomanjkanja ukrepov Sveta v nadaljnjih preiskavah, napadov na odgovorne in še manj odškodnine za neupravičeno premeščene, aretirane ali mučene žrtve.
Enako odstavek o azilu in priseljevanju ne navaja velikih kršitev pravic priseljencev; ne vključuje ocene o izvajanju sporazumov za ponovno sprejetje, ne omenja navidezno militarizirane uprave na mejah niti več tisoč ljudi, ki umrejo, medtem ko poskušajo doseči naše obale, čeprav je delo poslancev v zvezi s temi vprašanji obširno in pravilno.
Niti se ne more razumeti ob branju tega poročila razlogov, zaradi katerih so naše države članice same sebe postavile v zelo neprijeten položaj v zvezi z našimi partnerji in mednarodnim pravom, ker so brez zadržkov zavrnile ratifikacijo konvencije o pravicah delavcev migrantov in njihovih družin. V zvezi s temi vprašanji naša notranja politika vpliva na človekove pravice izven naših mej.
Podpiram sprejetje Listine o temeljnih pravicah, ki nam bo omogočila bolj razumen pogled na nas same, vključno z Združenim kraljestvom in Poljsko. Analiza naših uspehov je lahko uporabna pri oblikovanju prihodnjih strategij. Gospa Ferrero-Waldner ima prav: treba je analizirati ključno vlogo EU in Sveta ZN za človekove pravice pri sprejetju obetajočih in zahtevnih delovnih mehanizmov, kot je bilo nedavno sprejetje resolucije, ki je pozivala k moratoriju za smrtno kazen. Dejavno predsedstvo, aktiven Svet, Evropski parlament v ofenzivi in vztrajne civilne organizacije prispevajo k oblikovanju Evrope kot učinkovitega svetovnega akterja: to so zelo dobre in spodbudne novice.
Patrick Louis
v imenu skupine IND/DEM. - (FR) Gospe in gospodje, "rojen je bil nov človek človekovih pravic, ki nima razen imena s svojim prednikov iz leta 1789 nič skupnega": to je zbadljiv opis, s katerim je filozof Marcel Gauchet opisal Listino temeljnih pravic, ki je bila razglašena tu, pri čemer je postala zavezujoča s členom 6 lizbonske pogodbe.
Zavedamo se, da pravice, ki jih vključuje, z več vidikov nasprotujejo pravicam in svoboščinam, ki jih varujejo naše nacionalne ustave. Evropsko pravo je nadrejeno nacionalnemu in celo ustavnemu pravu. Kaj potem ostane od posvetnega načela, ko se sooči s členom 10 Listine, ki navaja, da verska svoboda vključuje svobodo izražanja svoje vere javno ali zasebno? Kaj ostane od načela enakosti, ko se sooči s členom 20 in naslednjimi členi Listine, ki določajo seznam pravic žrtev, ki temeljijo na njihovi pripadnosti posamezni skupini? Kaj ostane od načela svobode, ki vključuje pravico do samoodločanja, ko se sooči s členi 6 do 9, ki to pravico zamenjajo za osebne pravice in enostavno zmožnostjo zahtevati storitve od drugih?
Prizadevamo si, da bi pospešili preoblikovanje državljanov, ki imajo nadzor nad lastno prihodnostjo v gole potrošnike, pasivne ponudnike storitev, pri čemer pri tem ne bi mogli biti bolj uspešni. Kolegom poslancem, ki cenijo posvetne svoboščine in pravice, kot jih varujejo njihove ustave, želim povedati dve besedi: zbudite se.
Philip Claeys
(NL) Gospod predsednik, politika človekovih pravic, ki ni dosledna, je hinavska ter ji primanjkuje verodostojnosti. Evropska unija pravilno želi podpirati človekove pravice v tretjih državah, vendar moramo, da bomo verodostojni, tudi med seboj spoštovati vse temeljne demokratične pravice.
Tega ne počnemo vedno, zlasti v primeru pravice do svobode izražanja. To je ena od temeljnih pravic, če ne že najbolj temeljna pravica, vendar se jo obravnava vedno bolj kot težavno. Zlasti se kritika neuspele politike priseljevanja in vključevanja vedno označuje kot rasizem in je s tem kaznovana.
Tudi v poročilu, o katerem razpravljamo, je ta napaka. Ljudje tvegajo pregon in obsodbo ne zaradi dejanj, ampak zaradi svojih prepričanj in izražanja teh prepričanj. Na ta način politika, ki jo želimo vzpostaviti ne zagotavlja rešitev za vprašanja, ampak sama postane del teh vprašanj.
Ari Vatanen
Gospod predsednik, hvaležen sem za to poročilo, vendar poudarjam, da so naše človekove pravice še vedno selektivne, tj. politično korektne. Tudi v tem Parlamentu nismo mogli imeti fotografske razstave o grozotah v Čečeniji, ker smo se bali, da Rusom to ne bo všeč.
V zvezi z našim dialogom o človekovih pravicah s Kitajsko se ni omenjalo 30 do 40 milijonov deklic, ki so na Kitajskem v demografskem smislu pogrešane. Kje so ti otroci? Splavili so jih, umorili po rojstvu, jih zapustili ali so pristali v rokah organiziranega kriminala. Zato mora naša naslednja misija izpostaviti to vprašanje Kitajskim organom.
Ali so razmere v EU kaj boljše? Nikakor nočem, da se kdo počuti krivega. Prosim vas le, da premislite, kaj je temelj človeštva. Zakaj sicer pravilno izpostavljamo države, ki imajo smrtno kazen, če imamo smrtno kazen tudi v EU, kar pomeni več kot milijon otrok, ki so v EU umorjeni, še preden se rodijo? Sprašujem le, če je to humano. Ali lahko razvijemo razumno družbo, če človeško življenje nima največje vrednosti?
Naša prva naloga je braniti nezaščitene, tiste, ki so najbolj ranljivi. To je resnična solidarnost. Morda to ni politično korektno razmišljanje, vendar se moramo vprašati, katere so prave vrednote. Ali se je o njih mogoče pogajati? Ali so lahko človekove pravice odvisne od večine, ki je lahko naslednji dan manjšina? To pomeni, da je prva človekova pravica, da se rodi. Vesel sem, da sem se rodil in prepričan sem, da so tudi moji kolegi veseli, da so se rodili. S prepoznavanjem največje vrednosti človeškega življenja lahko oblikujemo družbo sočutja in ljubezni. Boljše prihodnosti ne moremo razvijati na temeljih, ki so mokri zaradi solz nerojenih otrok.
Józef Pinior
(PL) Gospod predsednik, pred seboj imamo letno poročilo EU o človekovih pravicah. To je odlično poročilo. Dejansko je to eden od najboljših dokumentov, ki jih je v zadnjem času pripravila Evropska unija in je pozitiven primer usklajenih ukrepov na področju človekovih pravic v vseh glavnih evropskih institucijah, v tem primeru v Svetu in Komisiji.
Politika Evropske unije na področju človekovih pravic je ena od najboljših politik, ki jih je razvila EU. Predstavlja vse, za kar se Evropska unija poleg skupnega trga zavzema v sodobni civilizaciji v začetku 21. stoletja. Evropska unija je na področju človekovih pravic na mednarodnem prizorišču enotna. Ne odlaša s predstavljanjem svojega stališča, ki ni vedno enako stališču Združenih držav. Unija se predstavlja kot vedno učinkovitejša in zmožna pomagati posameznikom, ki so preganjani v okviru nedemokratičnih režimov v svetu.
Vendar se zavedamo, gospod predsednik, da je treba doseči še veliko. Letošnji dobitnik nagrade Saharov gospod Salih Mahmoud Mohamed Osman je to jasno poudaril v svojem današnjem govoru. Razmisliti moramo o ukrepih, ki je treba sprejeti, da politika na področju človekovih pravic Evropske unije postane učinkovitejša. Govorim predvsem o študiji položaja človekovih pravic v Rusiji po volitvah v tej državi. Pri tem mislim tudi na razmere na Kitajskem v obdobju pred olimpijskimi igrami, ki se bodo odvijale naslednje leto. Evropska unija lahko na tem področju naredi veliko, zlasti v zvezi s človekovimi pravicami.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu je izjavil, da je treba vprašanja na področju človekovih pravic upoštevati v vseh politikah. To je res in to se mora doseči na področju zunanjih zadev, vendar mora EU razmisliti tudi o razmerah doma. Ali se tuje delavce v Evropi obravnava na način, ki upošteva človekove pravice vseh? Tu imamo preveč revščine. Dejansko to ne spada v okvir uradne politike EU. Ta vprašanja se prenašajo na cerkev in dobrodelne organizacije. EU mora sprejeti odločnejše stališče glede človekovih pravic, saj so pomembna dejanja in ne besede.
Končno želim izpostaviti vprašanje humanitarne krize v Iraku, ki bo kmalu dosegla katastrofalne razsežnosti. Okrog 4,5 milijona ljudi je moralo zapustiti svoje domove, pri čemer so bili lani Iračani največja skupina iskalcev azila v Evropi. EU se je na krizo odzvala z dodelitvijo 4 milijonov EUR UNHCR in nizozemskemu Rdečemu križu, dodatnih 11 milijonov EUR bo namenjenih zdravstvenim storitvam in šolam v tej državi. Vendar, ali je podpora bogate Evropske unije za teh 4,5 milijona ljudi, ki so se ne po svoji krivdi znašli v tem neprijetnem položaju, zadostna? Kriza v Iraku je zdaj postala ena od najhujših svetovnih kriz.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, zlasti podpiram odstavek o ukrepih poslancev tega parlamenta. Podelitev nagrade Saharov gospodu Alexandru Milinkieviču skupaj z ostro in nedvoumno obsodbo umora gospe Anne Politkovskaje je pokazala, da se Evropa ne bo odvračala od kršitev človekovih pravic, ki se zgodijo preko naših vzhodnih meja. Vendar je v zvezi s tem treba storiti še veliko.
Zadnje parlamentarne volitve v Rusiji so pokazale, da se v tej državi sistematično kršijo temeljna načela in svoboščine. Dogodki, ki so se zgodili v Rusiji ogrožajo stalna posvetovanja Evropske unije in Ruske federacije na področju človekovih pravic. Prišel je čas, ko je treba ponovno opredeliti značaj teh srečanj in uvesti sankcije za pomanjkanje napredka v izvajanju zavez, pri čemer je treba oblikovati tudi mehanizme za nadzor tega izvajanja. Nekaj zagotovo drži. Rusija se vedno bolj oddaljuje od demokracije.
Le upamo lahko, da si bomo lahko prihodnje leto bolj upravičeno čestitali za čas in priložnosti, ki smo jih izkoristili za izboljšanje razmer v svetu.
Milan Horáček
(DE) Gospod predsednik, poročilo vključuje dobre inovacije. Vključuje na primer poglavje o evropski sosedski politiki. Poleg tega poročilo obravnava vedno slabši položaj človekovih pravic v Rusiji, vendar nasprotuje kakršnim koli ukrepom za osamitev te države. Kljub temu je pomembno, da prihodnji dialogi vključujejo nadaljnje razprave o vprašanjih, kot so svoboda izražanja, svoboda tiska in verska svoboda, zakonodaja na področju proti nevladnih organizacij in protiekstremizma, boj proti terorizmu ter vprašanje Čečenije. Svet in Komisija morata oblikovati mehanizme spremljanja. Poleg tega v Rusiji ni pripravljenosti za sodelovanje z nevladnimi organizacijami. Upati moramo, da se bo ruska vlada končno strinjala z udeležitvijo v posvetovanjih pred začetkom dialogov o človekovih pravicah.
Poročilo kaže, da je postala EU bolj dejavna na področju človekovih pravic, vendar žal ne izkoristi priložnosti za bolj kritično obravnavanje položaja človekovih pravic v sami EU. Vendar je to treba storiti, če želimo nadaljevati z verodostojno politiko na področju človekovih pravic.
Roberta Alma Anastase
(RO) Gospe in gospodje, čestitam evropskim institucijam za pripravo tega poročila, ki je resnični kazalnik pomembnosti, ki jo Evropska unija namenja človekovim pravicam in spodbujanju demokratičnih vrednot v svetu. Poročilo je natančno, pri čemer se strinjam s pobudo, da se razširi tudi na ostala področja. Hkrati želim na temo izboljšanja izpostaviti tri zelo pomembne vidike, ki morajo postati prednostna naloga v okviru prihodnjih evropskih ukrepov.
Najprej želim poudariti pomembnost spodbujanja in spoštovanja človekovih pravic v Evropi v okviru poroka miru. Današnja Evropa je globalizirana in multietnična, pri čemer morata priznavanje in medsebojno spoštovanje naših pravic in svoboščin predstavljati temelj za spodbujanje strpnosti in razumevanja. Zato je zelo pomembno zagotoviti pravice manjšin, zlasti na zahodnem Balkanu ter v okviru evropske sosedske politike in okrepiti prizadevanja EU na tem področju.
Hkrati je treba ohraniti konsolidirano spodbujanje pravic Romov in njihovo vključevanje v Evropsko skupnost, vključno z oblikovanjem agencije, ki bo odgovorna za to področje.
Položaj človekovih pravic na področju Evropske unije, ki si prizadeva za vlogo zagovornice človekovih pravic ni zato nič manj pomemben in je zato referenčen. V zvezi s tem izražam svojo zaskrbljenost glede nedavnega poslabšanja položaja Romov v Italiji, ki je povzročil kršenje njihovih pravic. Zato pozivam Komisijo in Svet, da močno ukrepata in ponovno vzpostavita pravice Romov ter v prihodnosti preprečita take razmere.
Končno želim opozoriti Svet in Komisijo na potrebo po konsolidaciji ocenjevalnih mehanizmov Evropske unije v okviru letnih poročil o človekovih pravicah. Le s poznavanjem konkretnih rezultatov lahko skladno in učinkovito razvijemo te ukrepe. Preverjanje in ocenjevanje regionalnih ukrepov Evropske unije, vključno z razvojem sinergije Črnega morja mora biti vključeno v prihodnja poročila.
Richard Howitt
Gospod predsednik, tudi sam podpiram letošnje letno poročilo Sveta in Komisije. Zagotovo je dosežen napredek v zvezi z dodatnimi podrobnostmi, ki smo jih zahtevali v prejšnjih letih. Vendar je še vedno malo daljše pri opisih in malo krajše pri analizi, kot bi si želeli.
Vendar resnično čestitam portugalskemu predsedstvu za njihove nove smernice o pravicah otrok, ki pomenijo pomemben napredek.
Upam, da bosta naslednji predsedstvi Sveta leta 2008 zagotovili dejavno vlogo agencije za temeljne pravice in izboljšali zakonodajo EU, da bo zagotovila učinkovito zaščito proti diskriminaciji iz kakršnega koli razloga ter ohranili pritisk na države zahodnega Balkana v zvezi s kaznovanjem vojnih zločincev.
Danes pozivam tudi k posebni evropski podpori končnemu poročilu osebnega predstavnika generalnega sekretarja ZN o podjetništvu in človekovih pravicah v naslednjem letu. Kot poročevalec Parlamenta v zvezi s tem vprašanjem sem zelo zaskrbljen, saj bodo indijska sodišča ta teden v Bangaloreju izdala mednarodni nalog za prijetje sedmih nizozemskih aktivistov kampanje za čista oblačila (Clean Clothes Campaign), ker so v internetu objavili poročilo o kršenju delavskih pravic pri indijskemu dobavitelju modne znamke G-Star, v katero so vključene navedbe prisilnega nadurnega dela ter fizične in verbalne zlorabe.
To je v nasprotju z odgovornostjo indijske vlade v skladu s členom 19 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah. Svet in Komisijo pozivam, da raziščeta ta primer, pozivam tudi vse vlade EU, naj ne sodelujejo v izvajanju tega naloga za prijetje zaradi temeljnega vprašanja delavskih pravic in svobode govora.
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospod predsednik, poročilo vključuje informacije o pogovorih z ruskimi in kitajskimi voditelji v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic. Žal te informacije niso zelo podrobne. Medtem se v Rusiji nadaljuje spor med policijo in vojsko zaradi organov, ki jih nasilno odvzemajo Čečenom. Potem ko Čečene ugrabijo iz njihovih domov in iz njihovih teles odstranijo vse organe, ki so primerni za presaditev, te osebe preprosto odvržejo.
Na Kitajskem organe odvzemajo političnim zapornikom. Svet Evrope je v začetku leta objavil izjave o teh primerih. Parlament je pri tem le odprl razstavo zločinov Rusije proti Čečenom. Nato je bila razstava nekega večera umaknjena, ker naj bi bila preveč grozljiva. Poudariti želim, da je bila za grozljivo označena razstava in ne dejanja, ki jih je prikazovala.
Kako dolgo bomo opravičevali genocid? Pri tem želim pozvati k razjasnitvi, ali je bilo vprašanje, ki sem ga navedla, izpostavljeno v pogovorih z Rusijo in Kitajsko.
Ana Maria Gomes
(PT) Čestitati moram portugalskemu predsedstvu za to poročilo, ki vsebuje natančen opis opravljenega pomembnega dela, zlasti moratorij na smrtno kazen. Vendar manjka kritična in predvsem samokritična analiza. Sklicujem se na pomanjkanje odziva Evropskega sveta na priporočila tega parlamenta in senatorja Dicka Martyja o tako imenovanih letih CIE. Kljub soočenju z dokazi, da so bila pri ugrabitvi in mučenju osumljencev terorizma, ki so jim bile zanikane pravice, vpletena ozemlja in agenti različnih držav članic, Evropski svet in zlasti portugalsko predsedstvo nista do danes storila ničesar, da bi ustrezno ugotovila, kaj se je zgodilo, da se določijo krivci in se prepreči ponovitev takšnih kaznivih dejanj.
Kljub priznanjem in preiskavam v Združenih državah, si evropske vlade še vedno odločno zatiskajo oči, kar je žaljivo za temeljne evropske vrednote in interese ter resno ogroža verodostojnost Evrope v zvezi s splošnim pospeševanjem človekovih pravic.
Genowefa Grabowska
(PL) Gospod predsednik, povedati želim, kako sem zadovoljna, da se je moja država Poljska odločila umakniti svoje pridržke v zvezi z določitvijo svetovnega dneva boja proti smrtni kazni. Ta odločitev ne kaže le natančno čustev Poljakov, ampak hkrati omogoča Uniji enotnost.
V zvezi s predloženim poročilom pozdravljam poglavje 4.5 Pravice žensk in enakost spolov. Dobro je, da je Evropska komisija vključila enakost spolov in pravice žensk med prednostne naloge in ukrepe okvira za leto 2010. Vsaka država članica si mora zdaj ta vprašanja zapomniti in jih upoštevati v vseh političnih pobudah ter ukrepih sodelovanja za razvoj.
Dobro bi bilo preučiti razmere v praksi glede na ta vprašanja. Ali smo lahko resnično zadovoljni, ko slišimo, kaj se dejansko dogaja? Na primer, lahko bi se sklicevala na 24-letno Iranko Delaram Ali, ki je bila obsojena na 32 mesecev zapora in 10 udarcev z bičem, le zato, ker se je udeležila demonstracij proti nadlegovanju žensk. Razen tega so julija letos v Basri našli trupla 42 žensk. Kako naj se odzovemo na dejstvo, da so bile te ženske umorjene le zato, ker si niso pokrile glave z rutami ali so bile naličene? Zagotovo ne moremo opravičiti nepotrebnih smrti teh žensk.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - (PT) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, kratek bom. Prvič, v zvezi s poročilom, ki je danes predstavljeno in o katerem razpravljamo, in načinom te razprave, se vam moram zahvaliti za podporo. Še več, zahvaliti se vam moram za priznavanje opravljenega dela Sveta, Komisije in tudi generalnega sekretariata Sveta za pripravo tega poročila in njegove vsebine. Slišane pripombe so bile glasba za naša ušesa, ker so podrobno priznale bistvo in prizadevanje tega poročila. Prav tako smo slišali kritike, zlasti, da bi lahko občasno izboljšali analize ter se bolj poglobili v vzroke in posledice. To poročilo je zagotovo usmerjeno tako: je ali namerava biti bolj analitično od prejšnjih poročil, pri čemer ne smete dvomiti, gospe in gospodje, da bomo skupaj nadaljevali v tej smeri, kot ste svetovali in predlagali.
Prav tako so bile podane pripombe v zvezi z vsebino. Eden od poslancev je dejal, da je Evropa že storila nekaj oziroma veliko, vendar jo čaka še dolga pot. Verjamem, da je Evropa verjetno največje območje svobode, pravice, človekovih pravic in pravne države. Upoštevala je dosledno in stalno pot pri vedno močnejši in trdnejši obrambi človekovih pravic. Vendar je jasno, da je vedno mogoče storiti še več, ker v zvezi s svobodo in človekovimi pravicami nikoli ne bomo dosegli cilja: vedno bo obstajalo nekaj za obrambo, razvoj, za zaščititi in varovati. Vendar moramo priznati, da je Evropska unija, na notranji in zunanji ravni, veliko storila. Naveden je bil nedavni primer: odločitve ali ukrepi, ki smo jih sprejeli na področju varstva pravic otrok. To smo opravili.
Prav tako poudarjam štiri ali pet pobud na področju človekovih pravic, ki nedvomno zagotavljajo, kar EU poskuša storiti v zvezi z zaščito človekovih pravic. Jutri bomo slovesno razglasil Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. V tej polovici leta 2007 je Evropska unija zagotovila sprejetje resolucije Združenih narodov o moratoriju na smrtno kazen. Ustanovili smo Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, ki je v končni fazi priprave. Prav tako smo določili evropski dan za boj proti smrtni kazni. To so stvarni, posebni in nedavni primeri v zvezi s dolgotrajnostjo, vztrajnostjo in zanesljivostjo našega dela pri varovanju človekovih pravic. Priznati moramo, da bodo težave ter ukrepi ali dejanja ali ravnanje, ki morda ne bodo popolni.
Vendar moramo še vedno priznati velik uspeh, ki smo ga dosegli na tem področju. Zlasti v zvezi z zunanjimi ukrepi, pri čemer se sklicujem na vrh EU-Afrika, o čemer bomo razpravljali v naslednji točki. Ni dvoma, da je bilo vprašanje človekovih pravic in dobrega upravljanja pomembno, v bistvu zelo pomembno, vprašanje v dialogu, ki je potekal na vrhu EU-Afrika v Lizboni. Vsi vemo, gospe in gospodje, kot vsi evropski državljani, da je v našem dialogu s tretjimi državami in v dvostranskem dialogu vprašanje varovanja človekovih pravic stalna in prednostna tema na dnevnem redu. To dokazuje naše obsojanje ob pojavu kršenja človekovih pravic v tretjih državah in ukrepi, ki smo jih sprejeli kot odziv na kršenje človekovih pravic v tretjih državah, zlasti sprejetje sankcij, ki so posebej namenjene preprečevanju ponavljanja teh kršitev. Zato moramo priznati svoje opravljene zasluge in prizadevanja. Seveda moramo prav tako popraviti, kar je mogoče popraviti, vendar moramo biti v zvezi s tem vprašanjem samozavestni in pozitivni ter verjeti, da smo na pravi poti v skladu z našimi humanističnimi tradicijami.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, preden odgovorim na nekatera vprašanja, ki so bila navedena v razpravi, moram opozoriti, da imam s seboj več izvodov posameznih naročil in ugotovitev, ki vas morda zanimajo. Če jih potrebujete, jih vzemite.
Na začetku bom navedla splošne pripombe o sporočilu. Veseli me, da se vam poročilo zdi uporabno, pri čemer smo pozorni na predloge in priporočila, ki ste jih tudi sami navedli v tej razpravi. V zvezi s vprašanjem analize o učinkovitosti naše politike, ki ste ga nekateri zastavili, poudarjam, da poglavje 7, ki obravnava to vprašanje, vključuje ocene in analize, čeprav se zavedamo, da lahko v zvezi s tem naredimo še več in boljše. Vendar moram prav tako poudariti, da obstaja neka meja, ker se vprašanja človekovih pravic pogosto povezujejo s spreminjanjem celotne družbe, zato niso tako lahko izmerljiva kot druge stvari, ki se izvršijo hitro.
Navedla bom nekaj splošnih stvari. Omenili ste versko svobodo. Evropska unija seveda odločno nasprotuje diskriminaciji katere koli verske skupine, pri čemer se pričakuje, da bo naš dialog s tretjimi državami okrepil prizadevanja zadevnih vlad v zvezi z izvajanjem in uporabo načel človekovih pravic, tudi, na primer prek nacionalnih institucij za človekove pravice.
V zvezi z ostalimi vprašanji, ki so bila omenjena, na primer položajem Romov v državah kandidatkah, to letno poročilo navaja, da smo zavezani polnemu spoštovanju človekovih pravic vseh ljudi, vključno z ljudmi iz manjšin. Medtem smo opredelili romske skupnosti kot ene od najdragocenejših skupnosti v EU in v državah kandidatkah. Menim, da si moramo še vedno prizadevati za rešitev tega vprašanja in jo izboljšati.
Navedeno je bilo tudi vprašanje o izročitvah na splošno. Menimo, da pomenijo postopki, imenovani "izročitve" ali "tajna pridržanja", kršenje temeljnih pravic. To je v poročilu jasno navedeno. Komisija že od začetka dejavno podpira in spodbuja preiskave, ki jih izvajata Svet Evrope in Evropski parlament, o izročitvah in tajnih pridržanjih. To moram pri tem poudariti. V zvezi s tem smo bili smo dejavni.
O Sudanu: danes smo tukaj poslušali gospoda Osmana. Eno od ključnih vprašanj v zvezi s skupno strategijo, izpostavljeno na tem vrhu, je bilo vprašanje partnerstva za varnost in mir. V zvezi s tem zagotavljamo veliko podporo za preprečevanje sporov, mirovne operacije in krepitev zmogljivosti Afrike, da odpravlja spore na regionalni in nacionalni ravni. Predsednik Barroso in komisar Michel sta izkoristila vsako priložnost, vključno z zadnjim vrhom EU-Afrika, za odpravljanje preostalih ovir.
Danes sem poslušala gospoda Osmana, ki je prav tako jasno povedal, da je dobil veliko podporo delegacij Evropske komisije. Tako je jasno, da podpora obstaja, vendar je lahko še večja.
V zvezi z vprašanjem o razmerah na področju človekovih pravic v Iraku, ki je bilo prav tako izpostavljeno: vemo, da so razmere še vedno zaskrbljujoče zlasti ob upoštevanju tamkajšnjih slabih varnostnih razmer in tudi v zvezi z ženskami, otroki in razseljenimi ljudmi. Menim, da so v zvezi s tem glavni cilji politik dobro vodenje, demokracija, človekove pravice in pravna država, ki bodo sčasoma zagotovili izboljšanje razmer na tem področju. Irak smo večkrat pozvali k ukinitvi smrtne kazni. Poudarila sem le nekaj takih vprašanj.
O Rusiji: Dvakrat na leto imamo posvetovanja med EU in Rusijo o človekovih pravicah, pri čemer je Rusija v našem poročilu navedena dvakrat, na straneh 72 in 73: prvič, poudarjena so bila posvetovanja, in drugič, jasno so izpostavljene razmere o človekovih pravicah, vključno v Čečeniji. Še enkrat poudarjam, da Čečenija ni pozabljena.
Končno bom omenila še o Indijo. Seznanjeni smo s pravnim sporom, ki ga je sprožilo podjetje Fibres and Fabrics International proti kampanji za čista oblačila. Ta zadeva je zelo pomembna za generalne direktorate Komisije, ki obravnavajo pravične delovne prakse. Prosili smo delegacijo Komisije v Delhiju, da nas obvešča o stanju v zvezi s tem sporom, katerega reševanje se nadaljuje na indijskih sodiščih, mi pa moramo preučiti navedena pridržanja.
Ostalo je še veliko vprašanj za razpravo, vendar menim, da je bila dovolj obširna, pri čemer ne želim porabiti še več časa.
Predsednik
Ta razprava je končana.
