Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkas
Kitas punktas - klausimų valanda (B6-0138/2007).
Komisijai užduodami šie klausimai
Pirma dalis
Tema: Priverstinis darbas Europoje
Pastaruoju metu ES padidėjo prekyba žmonėmis siekiant išnaudoti juos priverstiniams darbams. Aukos, Europos piliečiai ar imigrantai, kenčia nuo naujos vergovės formos. Kokių veiksmų Komisija ketina imtis, kad panaikintų šį reiškinį? Kadangi tokią prekybą žmonėmis palengvina valstybių narių negebėjimas užtikrinti, kad darbdaviai laikytųsi darbą ir darbuotojų teise reglamentuojančių teisės aktų, kokių priemonių imsis Komisija, kad išspręstų šią problemą?
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, priverstinis darbas ir prekyba žmonėmis dėl išnaudotojiško darbo yra didelis pagrindinių teisių pažeidimas ir esame visiškai pasiryžę atlikti tokių nusikaltimų prevenciją bei kovoti su jais.
Remiantis tarptautinių darbo organizacijų skaičiavimais 2005 m. mažiausiai 12,3 mln. žmonių pasaulyje dirbo priverstinį darbą. Maždaug trečdalis jų buvo parduoti.
Prekyba žmonėmis dėl išnaudotojiško darbo didžiąja dalimi yra organizuotas nusikalstamas verslas, kurio metinvertsiekia 13 mlrd. dolerių. Taip pat žinome, kad prekyba žmonėmis yra su maža rizika susijęs nusikaltimas.
Su Europos strategija siekiama, kad jis būtų susijęs ne su maža rizika ir dideliu pelnu, o su didele rizika ir mažu pelnu. Reikalinga integruota strategija prieš prekybą žmonėmis dėl išnaudotojiško darbo, kuri susidėtų ir prevencijos, baudžiamosios atsakomybės, aukų apsaugos ir pagalbos joms.
Komisija atliks pagalbinį vaidmenį kurdama tinklą visiems suinteresuotiems asmenims ir institucijoms, kurios dalyvauja prevencijos strategijoje. Visų pirma, darbo inspekcijų paslaugoms, darbdavių organizacijoms, profesinėms sąjungoms.
Kai dėl prevencijos, didžiausias tikslas yra užtikrinti, kad būtų laikomasi darbo įstatymų visose darbo vietose, todėl kovojama su nelegaliu darbu, ypač rizikingesniuose sektoriuose, įskaitant žemės ūkį, statybas, maisto perdirbimą ir namų darbą.
Taip pat esu pasiryžęs rengti naujus teisės aktus dėl kovos su prekyba žmonėmis ir migrantų išnaudojimu darbo tikslais. Pavyzdys yra neseniai pateiktas pasiūlymas dėl direktyvos, kurioje numatomos sankcijos nelegaliai gyvenančių trečiųjų šalių piliečių darbdaviams. Šiuo pasiūlymu siekiama veiksmingiau kovoti su migrantų išnaudojimu taikant atgrasančias administracines sankcijas, o rimčiausiais atvejais, įskaitant prekybą žmonėmis, ir ypač išnaudotojiškas darbo sąlygas, taikant baudžiamąsias sankcijas.
Tyrimas ir patraukimas baudžiamojon atsakomybėn turi būti veiksmingesnis. Įstatymo įgyvendinimą užtikrinantys pareigūnai turi visiškai taikyti teisės aktus, nukreiptus prieš prekybą išnaudotojiško darbo srityje, įskaitant teisės aktus, kurie atitinka pagrindų sprendimą dėl prekybos žmonėmis ir direktyvą dėl leidimo gyventi išdavimo prekybos žmonėmis aukoms.
Geroji nacionalinpraktika rodo, kad būtinai reikalingos priemonės dėl pagalbos teikimo nuo prekybos žmonėmis nukentėjusiems asmenims, kad būtų ginamos pagrindinės jų teisės ir kartu skatinamas sėkmingas patraukimas baudžiamojo atsakomybėn. Pagalbos teikimas, gyventojo statusas ir pagalba ieškant geresnės darbo ir gyvenimo alternatyvos užtikrins parduodamų žmonių bendradarbiavimą kriminalinio teisminio proceso metu ir palengvins nusikaltėlių baudimą.
Apibendrinant, pirmosios prieš prekybą žmonėmis skirtos dienos proga kitų metų spalio 18 d. Komisija su valstybėmis narėmis parengs joms skirtas rekomendacijas dėl aukų - pirmiausiai pažeidžiamiausių grupių, pvz., vaikų - nustatymo ir pagalbos joms remiantis įstatymus įgyvendinančių institucijų, kaltintojų biurų ir NVO bei kitų paslaugų teikėjų artimu bendradarbiavimu.
Silvia Ciornei
(RO) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui F. Frattini už atsakymą. Per tą laiką, kai pateikiau klausimą, buvau susitikusi su Komisijos nariu ir aptarėme prekybos žmonėmis klausimus. Labai vertinu Europos Komisijos ir paties Komisijos nario įsitraukimą į kovą prieš šį reiškinį ir džiaugiuosi, kad spalio 18 d. Europos Komisija, siekdama sustabdyti šį reiškinį, pradės faktinius veiksmus, įskaitant ir Komisijos nario paminėtuosius, t. y. įves kriminalines sankcijas už rimtus nelegalaus darbo atvejus.
Norėčiau paklausti, ar Komisijos narys ketina Europos Komisijos vardu prašyti iš Tarybos mandato, kad galėtų pasirašyti Europos Bendrijų, Europos Vadovų Tarybos konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis, labai veiksmingą teisinę priemonę kovai su prekyba žmonėmis.
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, atsakymas, žinoma, yra taip. Ir mes, ir aš asmeniškai esame pasiryžę užtikrinti, kad visų tarptautinių priemonių atžvilgiu Europa būtų kaip veikėja ir kaip svarbiausio vaidmens atlikėja.
Kas dėl jūsų minėtos priemonės, kaip ir kitų konkrečių iniciatyvų, Komisija be jokios abejonės negali, ponios ir ponai, viską padaryti viena. Norėčiau pasiūlyti direktyvą dėl kriminalinių bausmių spekuliantams, arba geriau sakyti prekiautojams vergais, kurie naudojasi prekybos žmonėmis aukomis ir šiukščiai su jomis elgiasi, bet jeigu valstybės narės neduos savo sutikimo, jei mūsų neparems mažų ir vidutinių įmonių tinklas Europoje, tokios priemonės bus daug mažiau veiksmingos. Todėl kviečiu visus dirbti kartu.
Reinhard Rack
(DE) Kitais metais Austrijoje ir Šveicarijoje vyks EURO 2008. Prekiautojai žmonėmis ir prekiautojai moterimis jau pasiruošę jam. Ar Komisija taip pat pasiruošusi?
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Tai labai svarbus klausimas. Per 2006 m. futbolo Pasaulio taurės varžybas Vokietijoje įgijome gana naudingos patirties. Artimai bendradarbiaudami dirbome su visomis valstybėmis narėmis, policijos institucijomis bei Vokietijos valstybinėmis institucijomis. Įstengėme apginti mažiausiai 3 000 ar 4 000 jaunų aukų, kad per šį laikotarpį nebūtų parduotos Vokietijoje. Esame pasirengę atlikti tą patį.
Rengiame pranešimą, kuris netrukus bus išspausdintas, apie labai svarbius Europos bendradarbiavimo rezultatus. Žinote, kad mažiausiai 12 valstybių narių bendradarbiavo tvirtindamos priemones, kad pasienyje būtų kontroliuojama ir įtartiniems žmonėms nebūtų leidžiama į šalį neteisėtai įvežti jaunas šios prekybos žmonėmis aukas. Kitais metais, bendradarbiaudami su Vokietija, Austrija ir Šveicarija, kuriose taip pat bus rengiami čempionatai, esame pasiryžę padaryti tą patį. Vokietija šioje srityje dirbo puikiai.
DanutBudreikait
Reiškinys, kai žmonės atvežami ir įdarbinami prievartinėmis sąlygomis ir iš jų atimama judėjimo ir bet kokios veiklos laisvė, kai neįmanoma pasitraukti iš praktiškai darbo kaip iš įkalinimo vietos, yra labai senas reiškinys. Mes apie tai žinome iš žiniasklaidos ir atskirų tyrimų. Ar Komisija turi apibendrintos informacijos, statistinės informacijos kokiose valstybėse tai yra pasitaikę ir ar jums neatrodo, kad tai yra baudžiamoji teisė? Valstybnarneturi teisės nesutikti bausti nusikaltėlio, atėmusio kitam laisvę.
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mes, žinoma, suprantame apie daugiausiai nerimo keliantį vyksmą. Taip pat suprantame, kad kai kurios valstybės narės stiprina savo bendradarbiavimą prevencijos ir suvaldymo klausimais. Tačiau yra sunkumų susijusių su šių nusikaltimų apibrėžimo būdu; mano nuomone, tai visos Europos sunkumas.
Kai, kaip minėjote, žmonės verčiami dirbti pasibaisėtinose sąlygose, jie yra įkaitai ir negalime bausti atsakingųjų remdamiesi vien nelegalaus darbo taisyklėmis, nes tokie kriminaliniai nusikaltimai taip pat turi būti vertinami kaip žmonių pavertimas vergais. Tik tokiu būdu galime pagerinti padėtį. Pacituosiu pavyzdį: Tik apibrėžę šiuos nusikaltimus kaip rimtus, o man atrodo, jie to nusipelno, galėsime taikyti Europos arešto orderį.
Tai pavyzdys, bet, kaip žinote, Europos arešto orderis taikomas vienai teisės pažeidimų kategorijai, tik rimtiems pažeidimams, ir rodo, kad valstybės narės, į kurias dabar kreipiuosi, nori sugriežtinti savo nacionalinius kriminalinius įstatymus, kad tokie pažeidimai galiausiai galėtų būti apibrėžti, kaip jau vyksta kai kuriose valstybėse narėse, kaip iš tiesų rimti nusikaltimai, pagaliau sudarantys sąlygas nustatytoms Europos bendradarbiavimo priemonėms veikti. Tai esminišankstinsąlyga.
Tema: Veiksmai kovojant su tarptautiniu nusikalstamumu ir Europos Teisingumo Teismas
Europos Sąjunga vystėsi įstatymų bazės taikymo pagrindu, bet dabartinis susirūpinimas dėl veiksmų prieš tarptautinį nusikalstamumą leido priimti sprendimus, susijusius su trečiuoju ramsčiu, t. y. remiantis tarpvyriausybiniu bendradarbiavimu nepateikus jų, kaip reikėtų, Europos Teisingumo Teismo nagrinėjimui. Ar Komisija įsitikinusi, kad galima sustiprinti teisminį trečiojo ramsčio veiksmų nagrinėjimą dėl didesnio teisinio užtikrintumo Europos Sąjungoje?
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pone pirmininke, Europos Teisingumo Teismas atlieka svarbų vaidmenį saugodamas teisėtumą ir trečiojo ramsčio priemonių įgyvendinimą bei taikymą.
Remiantis Sutarties 35 straipsniu Teismas turi jurisdikciją, pareikalavus valstybės narės teismui arba tribunolui, pateikti preliminarias nutartis dėl pagrindų sprendimų ir sprendimų galiojimo arba aiškinimo, dėl konvencijų aiškinimo remiantis Sutarties VI antraštine dalimi, ir dėl juos įgyvendinančių priemonių galiojimo bei aiškinimo.
Tačiau ši jurisdikcija galioja tik toms valstybėms narėms, kurios yra pareiškusios, kad priima Teismo jurisdikciją. Be to, tos valstybės narės, kurios priėmjurisdikciją, gali leisti ja naudotis tik aukščiausiems nacionaliniams teismams arba tribunolams. Kol kas, deja, tik 16 valstybių narių priėmEuropos Teismo jurisdikciją teikti preliminarias nutartis dėl trečiojo ramsčio priemonių, o dvi iš jų padarapribojantį pareiškimą. Mano nuomone, to tikrai per mažai ir neleidžia vykti atitinkamam Teismo ir kasdieninėje veikloje Europos teisę taikančių nacionalinių teismų dialogui.
Be to, Europos Teismas turi jurisdikciją peržiūrėti pagrindų sprendimus ir sprendimus. Ir valstybės narės, ir Komisija gali pateikti ieškinį Europos Teismui, kad būtų patikrintas šių priemonių teisėtumas. Praktiškai Komisija šia galimybe pasinaudojo du kartus. Turiu galvoje atvejį, kai buvo prašoma panaikinti pagrindų sprendimą dėl baudžiamosios teisės taikymo siekiant apsaugoti aplinką ir apsisaugoti nuo taršos, kurios šaltinis yra laivai. Bet, mano nuomone, šios nuostatos turi būti patobulintos. Būtent dabartinSutartis nenumato mechanizmo, kuris būtų panašus į procedūras dėl Bendrijos teisės aktų pažeidimų siekiant atlikti priemonių įgyvendinimo valstybių narių teisės aktuose priežiūrą.
Dviejuose komunikatuose dėl Hagos programos, kuriuos 2006 m. ir 2007 m. liepos mėn. pateikiau Komisijai, jau išreiškiau savo nuomonę dėl atotrūkių Teismo jurisdikcijoje laisvės, saugumo ir teisingumo srityse. Todėl Komisija pritaria mandatui, dėl kurio pritarvalstybės narės, dėl tarpvyriausybinės konferencijos, kurioje būtų galutinai aptarti reformų sutarties klausimai. Remiantis reformų sutartimi, tikėčiausi, kad Teisingumo Teismas būtų visiškai atsakingas visose teisingumo, laisvės ir saugumo srityse. Svarbu spręsti klausimą dėl prasto anksčiau susitarto darbo nacionalinio įgyvendinimo.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Pone pirmininke, Komisijos narys atsakė, kaip ir tikėjausi, nes suprantu apie institucijoms ir teisinei valstybei priskiriamą vertę.
Problema, kad Konstitucijos sutartis vis dar neapibrėžtoje būsenoje: nežinome, ar mums pasiseks ją pabaigti, o tuo tarpu turime šioje Bendrijoje veikti, viena vertus, kovoti su terorizmo nusikaltimais; kita vertus užtikrinti teisinį tikrumą.
Klausimas, kurį norėčiau užduoti Komisijos nariui, susijęs su kai kurių valstybių narių valios stoka prisiimti įsipareigojimus prieš Teisingumo Teismą, nepaisant to, ar tikima, kad mums reikėtų tęsti prieš terorizmą nukreiptų priemonių tvirtinimą, jei kartu tos priemonės nesisieja su teismų stiprinimu. Kitaip tariant, kai kiekvieną kartą patvirtinama tokio pobūdžio priemonė, valstybnarturi įsipareigoti pripažinti Teisingumo Teismo jurisdikciją. Priešingu atveju susidursime su galimybe priimti autoritarinius ar priverstinius metodus be galimybės kreiptis pagalbos į teismą.
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, tai labai subtilus klausimas. Viena vertus tikiu, kad valstybės narės privalo prisiimti įsipareigojimus ir, mano nuomone, svarbiausia jų atsakomybyra spalio mėn., pirmininkaujat Portugalijai susitarti dėl pasiūlymo, kurį Tarpvyriausybinėje konferencijoje pateikEuropos Vadovų Taryba, o tai yra labai aiškus įgaliojimas, į kurį įtrauktos naujos Teisingumo Teismo galios.
Nėra jokių abejonių, kad mes galėsime žengti milžinišką žingsnį pirmyn, ypač dėl pačių subtiliausių reikalų ir pačių jautriausių sektorių, t. y. priklausančių trečiajam ramsčiui, kuriame Teismas galiausiai turės jurisdikciją. Pagaliau turėsime galimybę, kad Teisingumo Teismas atliktų pilną peržiūrą.
Pažymėtina, kad kai kuriais atvejais valstybės narės nelinkusios net laikytis Teismo nurodymų; Teisingumo teismas mums sakė, kad kai kuriose srityse kriminalinės teisės priemontaip pat gali būti europinpriemonė; Teismas taip sakapie taršą, o tai yra jautrus klausimas. Kai kurios valstybės narės ir toliau priešinasi tokiam susitarimui, kuris deja, turi būti vienbalsiai priimtas ir kuris paprasčiausiai atsirado dėl Teismo sprendimo; nepaisant to, jos vis tiek prieštarauja jam.
Akivaizdu, kad ši problema gali būti išspręsta tik jei pirmininkaujanti Portugalija spalio mėn. įstengs pasiekti susitarimo, o tai būtų didelsėkmir reikštų šuolį pirmyn, kurį jūs minėjote, ir kuriam aš visiškai pritariu.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, niekam ne paslaptis, kad kai kuriose naujose valstybėse narėse organizuotą nusikalstamumą remiančios jėgos kuo geriausiai sutaria su aukščiausiais politiniais sluoksniais. Kiek ir kokiomis priemonėmis Europos Sąjunga padės šioms rytų ir pietryčių Europos valstybėms, kurios pačios turi milžiniškų pinigų ir finansinių problemų, kovoti su politikos ir organizuoto nusikalstamumo sąveika?
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip bendras tikslas, mano nuomone, tai nesusiję vien su rytų valstybėmis, kadangi bendrasis tikslas yra paskatinti stiprią, be kompromisų ir besitęsiančią kovą su korupcija.
Kova su korupcija negali liautis, pvz., kai valstybtampa Europos Sąjungos nare. Dirbome su daug šalių kandidačių, kurios tapo Europos Sąjungos valstybėmis narėmis. Tos šalys pasiekpuikių rezultatų ir dabar siekiame, pvz., dirbti su tomis valstybėmis, kurios nėra kandidatės, bet paprasčiausiai mūsų kaimynės. Tai Vakarų Balkanų valstybės, tokios svarbios partnerės kaip Ukraina, su kuria turime svarbią partnerystę. Manau, kad pagalba toms valstybėms išnaikinti korupciją versle pasitarnaus mūsų interesams, nes verslą ir politiką visada sieja korupcija.
Mano atsakymas į klausimą, žinoma, yra taip. Europos Sąjunga suinteresuota ir manau, kad mums visiems naudinga ir, manau naudinga tų šalių žmonėms, nes žmonės, kurie kenčia nuo su politika susijusios korupcijos, negali kasdien naudotis savo teisėmis. Tai esame skolingi Europai ir tų šalių žmonėms.
Hubert Pirker
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, organizuota nelegali migracija ir prekyba žmonėmis yra svarbios organizuoto nusikalstamumo verslo šakos. Mes, kaip Europos Sąjunga su jūsų iniciatyva įkūrėme Frontex - gera idėja, bet kupina didelių su įgyvendinimu susijusių problemų: valstybės narės nevykdo savo įsipareigojimų, liepos mėnesį veiksmai buvo nutraukti ir vėl atnaujinti tik rugsėjo mėn. Ką darysite, kad Frontex priemonveiktų veiksmingai ir teiktų valstybėms narėms būtiną paramą visus metus, kad savo rankose turėtume veiksmingą priemonę ir galėtume kovoti su organizuota nelegalia migracija; ar ir jūs tai norite matyti?
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano nuomone, pasiekėme labai ženklių rezultatų. Jei kas nors norėtumėte palyginti 2006 m. statistiką su pirmųjų aštuonių 2007 m. statistika, nuo sausio iki rugpjūčio mėn. pabaigos, iš oficialios statistikos pamatytumėte, kad skaičius nelegalių migrantų, kurie atvyksta į centrines Viduržemio jūros valstybes 2006 m. sumažėjo daugiau kaip 40 %, o Kanarų salose, 2007 m. sumažėjo daugiau kaip 60 %, palyginti su 2006 m.; tai rodo, kad "Frontex" pasiekia gerų rezultatų.
Vėliau šią savaitę antroji Frontex misija, pavadinta Nautilus II pradės veikti centrinėse Viduržemio jūros valstybėse; taip pat siūliau trečiąją Frontex misiją vakarų Viduržemio jūros valstybėse nuo Balearų salų, Ispanijoje, iki Maroko ir Sardinijos. Šios operacijos reikalauja daugiau bendradarbiavimo dėl komandų, laivų, sraigtasparnių ir orlaivių.
Valstybių narių bendradarbiavimas kasdien auga, nes jos mato rezultatus. Tačiau reikia padidinti Frontex darbuotojų skaičių, nes kaip turbūt žinote, Frontex šiuo metu dirba mažiau nei 90 žmonių ir jie koordinuoja operacijas visoje išorės sienų teritorijoje. Turint galvoje pradinius rezultatus, nėra jokių abejonių, kad tai rodo rekordinį darbo našumą.
Pasikliaujame šio Parlamento parama, kad Frontex būtų padėta finansine prasme nei profesionalių įgūdžių prasme, kuriuos ji jau turi, tačiau, akivaizdu, kad nepakankamai.
Tema: ES mokslinių tyrimų vaidmuo Europos maisto politikai.
Esant prieštaringiems požiūriams dėl genetiškai modifikuoto (GM) maisto Europos Sąjungoje, ar Komisija galėtų trumpai išdėstyti savo požiūrį dėl to, kokį vaidmenį šioje srityje turėtų atlikti moksliniai tyrimai.
Gal Komisija galėtų moksliškai pagrįsti, ar įmanoma, kad kuri nors valstybnarpasiskelbtų esanti erdve "be GMO" ? O jeigu taip, ar toks pasivadinimas nepažeistų susijusių ES teisės aktų šioje srityje ir kaip būtų galima patvirtinti tokio pasivadinimo autentiškumą dėl gyvulininkystės produktų?
Ar Komisijos tyrimas teigia, kad ES būtų naudinga paskelbti statusą "be GMO", o jeigu taip, kokios galėtų būti pasekmės?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Norėčiau padėkoti gerbiamajai Parlamento narei M. McGuinness už klausimą. Pirmiausiai atsakysiu į jūsų klausimą apie GMO mokslinius tyrimus apskritai. Anksčiau Komisija finansavo mokslinių tyrimų projektus dėl genetiškai modifikuoto maisto pagal Penktąją ir šeštąją pagrindų programą vykdydama kelis projektus, kurie prisidėjo prie genetiškai modifikuoto maisto saugos vertinimo švietimo.
Mokslinių tyrimų projektai taip pat buvo finansuojami GM ir įprastų pasėlių sambūvio su tradiciniais klausimu, kurie tyrir atsekamumo priemones. Galiausiai, sutinkamai su Bendrijos teisės aktais, šie projektai prisidės prie išlaidų mažinimo ir užtikrinimo, kad vartotojai galėtų rinktis turėdami informacijos. Šiais metais, remiantis Septintąja pagrindų programa, paskelbus pirmąjį konkursą, Komisija pakvietteikti pasiūlymus mokslinių tyrimų tema, kurie vertintų ilgalaikį ir trumpalaikį GMO poveikį žmogaus ir gyvūnų sveikatai, su tikslu remti stebėsenos gerinimą šiems gaminiams patekus į rinką ir analizuoti jų galimus trūkumus. Nors įvertinimas jau baigtas, pasiūlymų dėl finansavimo atrankos procesas vis dar tęsiasi.
Be to, Komisija pradėjo pagalbinį tyrimą Aplinkos generaliniame direktorate dėl ilgalaikio genetiškai modifikuotų pasėlių poveikio sveikatai, biologinei įvairovei ir aplinkai. Pagrindinis šio tyrimo tikslas yra teikti pirmenybę visame pasaulyje kultivuojamų svarbiausių kultūrų prekybos derinio galimai rizikai renkant ir analizuojant patikrintos literatūros bei susijusių organizacijų informaciją ir Europos Sąjungoje, ir už jos ribų. Atlikus reikiamą GM kultūrų mokslinių tyrimų ir auginimo ekspertizę rezultatų galima tikėtis kitą pavasarį.
Ateityje Komisijos finansuojamas mokslinis tyrimas gali aprėpti saugumo vertinimo priemones, rizikos ir naudos vertinimą, įskaitant informavimą apie pavojų ir supratimo gerinimą, nustatymo metodiką, atsekamumo nustatymo būdus ir genetiškai modifikuotų pasėlių sambūvį su tradiciniais pasėliais.
Kai dėl antrosios jūsų klausimo dalies, dėl sambūvio, norėčiau pridurti štai ką. Pažymėtina, kad patvirtintais GMO galima laisvai prekiauti ir juos naudoti ES jei yra sutikimas patvirtinti. ES teisės aktai, patvirtinantys GMO pateikimą į rinką ir apgalvotą išleidimą į aplinką nenumato galimybės nustatyti zonas, kuriose GMO auginimas arba pateikimas į rinką būtų apskritai uždraustas. Bendras draudimas prieštarautų Bendrijos teisės aktams, ypač Direktyvai Nr. 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką.
Iš tiesų į rinką leidžiama pateikti tik tuos GMO, kurie buvo moksliškai įvertinti ir buvo nustatyta, kad jie nekenkia aplinkai, gyvūnų ir žmonių sveikatai. Konkretų gaminio draudimą galima moksliškai pateisinti pagal šios direktyvos 23 straipsnio vadinamąją apsaugos išlygą.
Bendrijos tyrimas dėl sambūvio tiria tinkamas priemones, kad patvirtinti GM pasėliai būtų įmanomai ir praktiškai atskirti nuo tradicinių ir organinių. Mokslinių tyrimų rezultatai nurodo, kad jau ištirtus pagrindinius pasėlius - kukurūzus ir cukrinius runkelius - pakankamai atskirti įmanoma. Tačiau ES vis didėjant komerciniam auginimui ir vis daugėjant genetiškai modifikuotų pasėlių bei genetiškai modifikuoto maisto bei pašarų importui, atsitiktinio genų pernešimo ir priemaišų išvengti bus neįmanoma.
Dėl jūsų klausimo apie galimybę patvirtinti pavadinimą "be GMO" dėl galvijų produktų, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į neseniai, 2007 m. liepos 20 d. paskelbtą Europos maisto saugos tarnybos dokumentą, kuriame EFSA teigė, kad šiuo metu nėra technologijų, kurios leistų svariai ir patikimai atsekti gyvulinės kilmės produktų, pvz., mėsos, pieno ar kiaušinių, kai gyvuliai buvo šeriami GM augalais, arba kitaip tariant, kai GM augalų DNR dalys arba baltymai buvo nustatyti maistiniuose produktuose, pagamintuose iš ūkiuose augintų gyvulių naudojant turimas priemones.
Pridurdamas šį bei tą iš mano kolegų srities, pasakysiu, kad Komisija ir toliau vertina sambūvio priemones, apie kurias pranešvalstybės narės laikydamosi Bendrijos teisės aktų. Taryba paprašKomisijos techniniu lygiu kartu su valstybėmis narėmis sukurti gaires dėl pasėliams būdingų sambūvio priemonių.
Dabar Komisija steigia Europos sambūvio biurą, kuris atliks šį techninį darbą kartu su nacionaliniais ekspertais ir suinteresuotais asmenimis. Planuojama, kad darbas prasidės 2007 m. pabaigoje. Iš pasėlių pirmiausiai bus dirbama su kukurūzais.
O dėl kitų harmonizavimo žingsnių, tai savo pranešime, kurį planuojama paskelbti 2008 m., Komisija ketina apibendrinti pokyčius valstybėse narėse kurdama reguliavimo sistemas ir jų praktinę patirtį auginant GM pasėlius. Tai bus pagrindas priimant sprendimą apie būsimus žingsnius, kuriuos reikėtų daryti šiuo klausimu.
Galiausiai, dėl paskutinės klausimo dalies apie potencialias pasekmes dėl statuso "be GMO", norėčiau pridurti štai ką. Ūkininkai gali patys spręsti neauginti GMO arba savanoriškai kurti zonas, kuriose nebūtų auginami GM pasėliai. Šios zonos atitinkamose vietovėse gali būti įkurtos tik savanorišku ir vieningu visų susijusių ūkininkų sutarimu, kuris kiekvienam ūkininkui suteiktų galimybę pasitraukti ir auginti patvirtintus GMO, jei taip norėtų.
Regionai arba ūkininkai, kurie nori neauginti GMO arba gauti statusą "be GMO", tikrai gali pasinaudoti pagal mokslinių tyrimų pagrindų programas atliktų tyrimų rezultatais. Iki šiol mūsų mokslinių tyrimų projektų rezultatuose nenurodoma jokių priežasčių, kodėl statusas "be GMO" būtų naudingas visuomenės sveikatai arba aplinkai.
Kai dėl kitų su jūsų klausimu susijusių reikalų dėl ekonominio poveikio jei bus savanoriškai susilaikoma nuo GM pasėlių auginimo, tai priklausys nuo daugelio veiksnių, pvz., GM ir ne GM kultūrų kainų, agronominių GM ir ne GM kultūrų skirtumų, derliaus skirtumų, sėklų kainos ir t.t. Vietiniai veiksniai, kenkėjų daromas poveikis, klimato sąlygos, žemės ūkio gamybos struktūra ir t.t. bei reglamentavimo sąlygos turi užtikrinti GM pasėlių sambūvį su tradiciniais ir ekologiškais pasėliais.
Ekonominis poveikis gali skirtis įvairiuose valstybių narių regionuose. Tokie skirtumai taip pat atsispindės įvairių Europos regionų GM pasėlių auginimo įsisavinime.
ES gyvulininkystės produkcija labai priklauso nuo iš sojų pupelių, kukurūzų ir kitokių kultūrų išvesto gyvulių pašarų importo. Dauguma iš kukurūzų ir sojų pupelių išvesto maisto vadinama GM. Sertifikuoto genetiškai nemodifikuotų sojų pupelių maisto šiuo metu užtenka tik mažam rinkos segmentui. Žinant, kad visame pasaulyje GM sojų pupelių gamyba užima vis didesnę rinkos dalį, ją būtų galima padidinti, bet, žinoma, už didesnę kainą.
Pirmininkas
Ačiū jums, Komisijos nary. Esu dėkinga už atsakymą, bet jis buvo gana ilgas ir manau, kad turėčiau padaryti pastabą - truko beveik devynias minutes.
Mairead McGuinness
. - Pone pirmininke, kalbėsiu trumpai. Kol barate Komisijos narį, norėčiau jums padėkoti, nes dažnai negauname informacijos, todėl labai vertinu jūsų aiškumą. Man reikės ištirti nuodugniai. Turiu du komentarus ir klausimą; stebėsiu laiką.
Ar šalis turėtų savarankiškai nuspręsti ar neauginti GMO? Tai siūloma Airijoje; tai vyriausybės programos dalis ir ji nagrinėjama. Ar mes, kaip šalis, galime nutarti, kad nenorime į šalį įsileisti maisto, pvz., GM produktais šertų gyvulių mėsos arba neįsileisti kokio nors konkretaus maisto į savo šalį, nes norime būti be GMO? Ar pagalvojote, koks bus tokios politikos poveikis grūdų kainoms?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pasakysiu atvirai, kad man sunkoka atsakyti. Žinoma, jie turės laikytis dabartinių Bendrijos teisės aktų. Toks būtų tiesus atsakymas. Jei klausimas susijęs su moksliniais tyrimais ir plėtra, man būtų lengviau, bet manau, kad atsakymas gana aiškus: viskas turi būti daroma remiantis esamais Bendrijos teisės aktais.
Jim Allister
Ar ne Komisijos lėti veiksmai dėl GM derivatų patvirtinimo prisidėjo prie ES gyvulių pašarų kainų išpūtimo? Pavyzdžiui, perdėtas delsimas dėl kukurūzų šalutinio produkto "Hercules" naudojimo patvirtinimo rimtai žaloja mūsų kukurūzų prekybos sektoriaus konkurencingumą, bet GA 21, GM produktas iš Argentinos yra patvirtintas ES žmonių vartojimui, bet ne gyvulių pašarams. Ar ne laikas svarstyti, šiai padėčiai suteikti kokios nors prasmės ir sustabdyti išgalvotą politinį teisingumą, kuris yra tokios padėties varomoji jėga?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Tik norėjau pabrėžti, kad, mano nuomone, tikrai labai rūpinamės, kad žengtume visus įmanomus žingsnius siekdami kuo geriau suprasti padėtį su GMO ar be GMO.
Komisijoje priimti sprendimai visada remiasi turimomis žiniomis. Niekada to neignoravome ir stengiamės laikytis tokio požiūrio. Politinis poveikis, kaip minėjote, niekada nebuvo mūsų dėmesio centre.
John Purvis
Aš taip pat norėčiau palaikyti M. McGuinness ir padėkoti Komisijos nariui už puikų ir įdomų atsakymą. Manau, kad galėsime panagrinėti labai įdomų precedentinį dokumentą, nes, regis, jis remia mokslinį GM pasėlių Europoje naudojimo pateisinimą, kuris yra moksliškai patvirtintas ir leistas.
Jis minėjo apsaugos sąlygą. Kada Komisija savo visus sprendimus grįs moksliniais tyrimais, kuriuos jo skyrius atlieka, ir paprieštaraus viešajai nuomonei, kuri trukdo GMO naudojimui, nes tai nepalanku mūsų ūkininkų bendruomenei ir, iš tiesų, neigiamai veikia maisto kainą bei Europos ekonomiką?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Kaip žinote, tai sudėtingas klausimas ir svarbu suprasti, kad kai kurie žmonės dėl atsargumo bijo. Todėl svarbu, kad kuo greičiau padėtume rastis sąmoningumui ir žinių lygiui, nes gyvybiškai svarbu savo sprendimus pagrįsti turimomis žiniomis. Dėsiu visas pastangas, kad užtikrinčiau kuo skubesnį šių žinių lygio atsiradimą.
Pirmininkas
Ačiū jums, Komisijos nary. Nenorėjau būti per daug griežta, bet turime rasti pusiausvyrą tarp detalių ir laiko, o tai sunku.
Antra dalis
Tema: ES biudžeto veikimas
Ar Europos Komisija galėtų pasakyti, kaip, jos nuomone, galima susitarti dėl ES biudžeto metinių išlaidų supaprastinimo ir racionalizavimo ateityje?
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Norėčiau atsakyti ir pakartoti savo atsakymą dėl metinių procedūrų ir biudžeto sudarymo procedūrų apskritai bei dėl to, kaip jos gali ir turi būti pagerintos, kurį jau nusiunčiau B. Crowley. Norėčiau atsakyti dėl dviejų dalykų. Pirmasis yra dabartinis svarstymas, per kurį vis dar galima aptarti, kaip veiksmingiau panaudoti lėšas ir, žinoma, aptarti būsimus pasiūlymus mūsų peržiūrėtoje Sutartyje, kurie atsirado po šių metų birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo.
Remdamiesi dabartine Sutarties procedūra galime sakyti, kad apskritai rezultatais esame patenkinti, nes, remiantis dabartine Sutartimi, turime galimybę pagerinti reikalus ir rasti skubų sprendimą, jei atsirastų tokio sprendimo reikalaujanti padėtis. Paskutinis pavyzdys yra pernai nutikęs cunamis, o šiais metais tai buvo Palestina ir Kosovas. Įstengėme rasti sprendimą sušaukę skubų svarstymą - bet tai užtrunka ir labai priklauso nuo konsoliduotų trišalių derybų tarp dviejų biudžetinių institucijų ir Komisijos.
Žinoma, gerbiamasis narys teisus sakydamas, kad ši Sutartis jau dabar gali būti labai pagerinta, bet nvienas pavyzdys nesusijęs su pragmatišku metinės biudžeto sudarymo procedūros tvarkaraščiu po 1975 m. Papildomai prie Sutarties reikalavimų mes visi - turiu galvoje visas biudžetines institucijas ir Komisiją - šiai procedūrai suteikę dar du su puse mėnesio vien todėl, kad tuo metu nebuvo elektroninio pašto. Dabar mums tiek laiko nereikia, bet vis tiek, iš inercijos šį tvarkaraštį laikome ant savo stalų ir niekas nesistengia šio klausimo spręsti. Žinome, naudos dėl našumo galime gauti pasirėmę jau vien šiuo pavyzdžiu.
Bet kitas dalykas, kuris labai įdomus ir kurį kartu patvirtinome per derybas su Parlamentu ir Taryba, kurį galutinai patvirtino Taryba, yra naujasis finansinis reglamentas ir jo taikymo taisyklės, kurios galioja nuo šių, 2007 m. gegužės mėn. Jame yra supaprastinimo ir integravimo į metinio Europos biudžeto vykdymą.
Bet, žinoma, turbūt geriausias dalykas, kurį šiandien galiu pasakyti, tai peržiūrėti Sutarties pasiūlymai. O šioje srityje norėčiau išskirti keturias sudedamąsias dalis, kurios gali pagerinti demokratišką priežiūrą, atskaitomumą ir biudžeto sudarymo procedūros skaidrumą.
Siūloma panaikinti pirmąjį inovacinį peržiūrėtos sutarties pasiūlymą - tai privalomų ir neprivalomų išlaidų atskyrimą - kad metinį biudžetą biudžeto institucijos tvirtintų viena procedūra.
Antra, ES sutarties 27 straipsnyje numatyta vadinamoji "Maksimali padidinimo norma", paprastai yra nesutarimo šaltinis metinių derybų procese, bet ji daugiau nebus taikoma arba nebus reikalinga, nes steigimo sutartyse bus įtvirtinta, ko šiandien dar nėra, praktikoje taikomas pakaitalas dėl maksimalios padidinimo normos ir daugiametės finansinės programos.
Galiausiai, ateityje turėsime kitą finansinių reglamentų tvirtinimo tvarką. Jis bus tvirtinamas bendru Parlamento sutarimu. Iki 2007 m. dėl to vienbalsiai nutartik Taryba - valstybės narės. Tai didelis mūsų numatomas skirtumas.
Taigi, visi šie pasiūlymai, kartu su galimybe atlikti metinius ir kasdieninius pagerinimus, suteiks daugiau galios demokratiškai išrinktam Europos Parlamentui ir toliau demokratizuos sprendimų priėmimo procesą.
Brian Crowley
Dėkoju Komisijos narei už atsakymą ir kito klausimo palengvinimą.
Tai susiję su klausimu, ką naujoji Reformų sutartis mums pateiks dėl daugiamečio finansavimo aspekto ir biudžeto funkcionavimo. Kaip žinote, kiekvienais metais girdime tuos pačius argumentus dėl tam tikrų prieinamais tapusių nuosavų išteklių bei kitų prieinamų lėšų ir dėl to, kaip šie pinigai paskirstomi įvairioms kategorijoms, ar tai būtų žemės ūkis, socialinstruktūra, struktūrinis finansavimas, regioninis finansavimas ir t.t.
Vienas iš didžiausių nusiskundimų, kurį visada čia, Parlamente, išgirstame yra susijęs su žmonių nežinojimu, kur išleidžiami Europos pinigai. Jie nežino, kas gauna tą finansavimą, kurį jie teikia ir, kaip jie tai supranta, kuris paskirstomas įvairioms šalims. Žinau, kad pačios valstybės narės atsakingos, kad tai paaiškintų, bet yra priemonių, apie kurias pati Komisija galėtų papasakoti ir pabrėžti išlaidų sritis?
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Norėčiau pranešti, kad su Taryba pasiekėme susitarimo būtent dėl naujo Finansinio reglamento remiantis mūsų skaidrumo iniciatyva, pagal kurią valstybės narės sutiko pranešti ir viešinti visą informaciją apie visus fondų lėšų gavėjus - ne tik žemės ūkio, bet visų fondų. Žemės ūkio susitarimas įsigalios nuo 2009 m., o kiti nuo 2008, 2009 ir nuo 2010 m.
Tai didelis žingsnis dėl skaidrumo, atsakomybės, atvirumo ir bendravimo su piliečiais. Piliečiai galės žinoti, kas gaus kiekvieną centą ir kodėl, todėl valstybėms narėms bus daug lengviau į šį klausimą atsakyti.
Paul Rübig
(DE) Komisijos nare, mano klausimas susijęs su pavėluoto mokėjimo direktyva. Daug mažų ir vidutinių įmonių bei daug mokslininkų, nuolat skundžiasi dėl laiko, kurio reikia nuo projekto patvirtinimo iki faktinio mokėjimo. Išankstinį finansavimą daugumai mažų ir vidutinių įmonių gauti sunku. Ar manote, kad Europos Komisija taip pat gali savo mokėjimo sąlygas priderinti prie pavėluoto mokėjimo direktyvos, kuri taikoma visoje Europoje ir dėl kurios visi susitarėme?
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Mes žinome problemą ir šių klausimų sprendimui taikėme naujus nurodymus ir įgyvendinimo taisykles. Tikimės, kad naujosios, kurios įvestos ir galioja nuo š.m. gegužės mėn. supaprastins procedūrą, ir, žinoma, suteiks Komisijai galimybę atsakingiau pateikti atsakymą. Mes suprantame, kad taisyklės turi visiems būti tos pačios, ne tik valstybėms narėms ir gavėjams, bet ir Komisijai.
Reinhard Rack
(DE) Komisijos nare, minėjote politines krizes. Šiais metais Graikijoje, JK ir kitur matėme daugybę gaivalinių nelaimių. Be galo svarbu, kad biudžeto lėšos tokiais atvejais būtų skiriamos greitai. Ar dabar mūsų turimos priemonės atitinka situaciją ar gal būtų galima ką nors pagerinti? Gal yra būdų padidinti bendrą finansinę apimtį, turint galvoje, kad šios vasaros skaičiai rodo, kad dabar turimų lėšų tikrai neužteks?
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Konkrečiai dėl Graikijos, ieškome bent trijų galimų lėšų kaupimo šaltinių. Iš regioninės politikos lėšų turime daugiau nei 1 mlrd. EUR metams specialųjį fondą, iš kurio galime naudoti lėšas. Taip pat siekiame perprogramavimo - kita kryptimi pakreipti anksčiau suplanuotas programas, o kitą savaitę Graikijos vyriausybderėsis su mūsų techniniais darbuotojais dėl tų programų, kurias jie nori pakeisti arba pakeisti kitomis ir dėl prioriteto suteikimo kai kurioms sritims.
Taip pat žemės ūkio lėšas galima panaudoti žemės atstatymui, ypač tos žemės, kuri šiame pusiasalyje buvo naudojama kaip dirbamoji. Taigi, galime matyti tris ar keturis galimus šaltinius ir juos kaupti.
Bet procedūriškai, atsakydama į pagrindinį klausiančiojo klausimą, galiu teigti, kad kartais procedūros labai užtrunka, jei esame atviri ir nebijome to pripažinti. Žinoma, maždaug po 10 dienų, atlikus visus skaičiavimus, iš Graikijos vyriausybės gausime galutinį konkretų prašymą, bet atsakymas ir procedūros užtruks ilgai. Paprastai vidutiniškai lėšas išmokame nuo įvykio praėjus nuo šešių iki aštuonių mėnesių, o tai valstybėms narėms nėra pats geriausias sprendimas, kad įveiktų situaciją. Nors šiuo metu Sutartyje nurodytos procedūros leidžia mums veikti greičiau, reikia įgyvendinti visų biudžeto institucijų politinę valią. Be to, žinoma, pasiūlyta naujoji Sutartis leis pagreitinti procesą. Bet apskritai, kalbant apie sumas - tai visai kitas klausimas. Mūsų visą laiką prašo biudžetą naudoti lanksčiau. Pavyzdžiui, turime kelias naujų išlaidų eilutes ir šiek tiek rezervų, kurie, iki metų pabaigos, turės būti grąžinti. Tokio lankstumo dar nesuteikbei Taryba, nei Parlamentas. Aš norėčiau tokio lankstumo ir, esu įsitikinusi, kad to norėtų ir kiti mano kolegos, Komisijos nariai, nes kartais, taip, šis biudžeto griežtumas mums suriša rankas.
Taigi, yra keli šaltiniai: biudžeto procedūrų lankstumas, bendrosios sumos, greitis ir skubus atliepimas. Tai trys šaltiniai, kurie, manau, gali leisti veiksmingiau pasiekti galutinių rezultatų.
Tema: Dalykinių disciplinų ir mokymosi sričių planavimas remiantis programa "Švietimas ir mokymas 2010".
Atsižvelgiant į tikslą sukurti tvirtą bendradarbiavimo ir paramos pagrindą švietimo sektoriuje, ypač vykdant programą "Švietimas ir mokymas 2010", siekiant remti mokymosi visą gyvenimą strategiją, ar Komisija galėtų pasakyti, kokioje vietoje bendroje dalykinių disciplinų sistemoje užima tos dalykinės disciplinos ir mokymosi sritys, kurios tiesiogiai nesusijusios su darbo rinka, pvz., antikinGraikija, lotynų kalba, istorija, archeologija ir lingvistika? Kaip Europos piliečius galima paskatinti vertinti nuolatinį mokymą ir mokymąsi dalykų, kurie neturi praktinio pritaikymo, ypač klasikinės kalbos ir literatūra bei istorija?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Kaip visi žinome, remiantis EB sutarties 149 straipsniu, už švietimo programos turinį yra atsakingos valstybės narės, o tai reiškia, kad sprendimus dėl mokymo plano sudarymo bei mokomųjų dalykų priima švietimo institucijos ir todėl tai yra tik valstybių narių reikalas.
Komisijos vaidmuo yra remti valstybes nares ir jų kokybiško švietimo vystymą. Remiantis programa "Švietimas ir mokymas 2010", Komisija atlieka pagrindinį vaidmenį palengvindama valstybių narių keitimąsi geriausia praktika, kad padėtų užtikrinti jų švietimo ir mokymo sistemos atitikimą XXI a. keliamiems iššūkiams.
Kadangi darbo rinkos klausimai yra svarbi Lisabonos strategijos dalis, aišku, kad su darbo rinka, o plačiąja prasme su konkurencingumu, susiję švietimo politikos aspektai šiuo požiūriu atlieka svarbų vaidmenį.
Taigi, nereiškia, kad tokie dalykai, kaip antikinGraikija, lotynų kalba, istorija, archeologija ir lingvistika nesusiję su darbo rinka. Be tiesioginio užimtumo galimybių daugelyje šių sričių, tokių dalykų mokymasis reiškia bendrųjų įgūdžių, pvz., analizės ir pagrindimo, vystymąsi ir perdavimą.
Viename iš darbo programos tekstų, kuris pateiktas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijose dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, šie gebėjimai aprėpia "bendravimą užsienio kalbomis ir kultūrinę išraišką". O į pastarąjį dalyką įeina vietinio, nacionalinio ir Europos kultūrinio paveldo supratimas bei vieta pasaulyje. Rezoliucijoje apibrėžti pilietiniai gebėjimai aprėpia žinias apie šiuolaikinius įvykius bei tarptautinės, Europos ir pasaulio istorijos pagrindus. Todėl manau, kad tai labai tiesioginis ir išsamus indėlis į reikalaujamą, M. Panayotopoulos-Cassiotou ir, tikiu, visų šio Parlamento narių remiamą orientaciją.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Komisijos nary, ačiū už atsakymą. Patikinote mane dėl savo nuolatinio domėjimosi. Tačiau kiek finansavimo skirta programos "Švietimas ir mokymas 2010" rėmimui?
Esate už kultūrą atsakingas Komisijos narys. Kokia mokslinio tyrimo dalis iš Septintosios pagrindų programos turi būtų naudojama jūsų paminėtose srityse - tai yra gilinant kalbų, kultūros, istorijos ir lingvistikos žinias?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Dabar nėra konkretaus padalijimo, bet kaip žinote, programoje nurodyta teisinbazyra padalinta į keturis pagrindinius ramsčius, susijusius su mokymusi visą gyvenimą: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci ir Grundtvig bei horizontalius veiksmus ir perkėlimo atranką. Galima būtų maždaug tą patį pasakyti apie mokslinius tyrimus ir plėtrą bei bendradarbiavimą, bet labai svarbu, kad partneriai - institucijos - įsitrauktų į sritis, kurios artimos humanitariniams mokslams, kultūriniam supratimui ir vertybių puoselėjimui. Taigi, konkrečiai, pvz., visą gyvenimą trunkančio mokymosi programoje remiame Europinio lygio Istorijos mokytojų asociacijos konferenciją ir svarbu, kad egzistuotų tokia asociacija, kuri laikosi taisyklių, kuri turi teisę būti remiama, o tuomet mes galime ją remti.
Neskatinčiau teorinių mokslų ir taikomųjų mokslų divergencijos arba per didelio atskyrimo. Pilietinis ugdymas susideda iš bendrųjų įgūdžių ir labai horizontalaus įgūdžių, žinių ir požiūrio pobūdžio, o tai reikalinga ne tik darbo rinkoje, bet kad galėtume kartu gyventi vis įvairesnėje Bendrijoje vietiniu, regioniniu ir Europiniu lygiu.
Tema: Iškrintančiųjų iš švietimo institucijų apimtys.
Remiantis oficialiąja statistika, kurią 2006 m. paskelbEurostat 15,3 % jaunų europiečių nuo 18 iki 24 metų iškrenta iš švietimo institucijų.
Tačiau 14 valstybių narių šis rodiklis viršija Europos vidurkį. Didžiausias iškrentančiųjų iš švietimo institucijų rodiklis yra Maltoje (41 %), Portugalijoje (39,2 %), Ispanijoje (29,9 %), Islandijoje (26,3 %), Italijoje (20,8 %), Latvijoje (19 %) ir Rumunijoje (19 %).
Europos Sąjunga Lisabonos strategijoje pasiūliki 2020 m. užimtumo lygį padidinti iki 70 %. Darbo našumo didėjimo fone darbuotojams reikia dar daugiau mokytis.
Kokias priemones numato Europos Komisija, kad būtų sumažintos iškritimo iš švietimo institucijų apimtys?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Pone pirmininke, 2000-aisiais, tūkstantmečio metais, 17, 6 % gyventojų nuo 18 iki 24 metų pabaigę privalomąjį vidurinį mokslą, toliau nesimokė. 2006 m. šis skaičius sumažėjo iki 15,3 %. Šešios naujos valstybės narės sumušmūsų 2010 m. rodiklį, kuris yra 10 %. Remiantis 149 straipsniu, kaip jau minėjau, už tai visiškai atsako valstybės narės. Švietimo turinys ir organizavimas yra valstybių narių kompetencija. Mūsų vaidmuo yra remti valstybių narių veiksmus ir juos papildyti. Mes tai darome daugeliu būdų. Paminėsiu tik vieną. Komisija ypač rėmpagrindų bazės kūrimą, kuria gali remtis politinės priemonės, kai studijoms teikiama finansinpagalba, taip stengiantis spręsti šią problemą.
Vėliau, šiais metais, mūsų 2006 m. komunikate dėl Europos švietimo ir mokymo sistemų veiksmingumo ir teisingumo Komisija pabrėžikipradinio, ikimokyklinio švietimo svarbą, kaip veiksmingos priemonės sumažinti iškritimo iš mokyklos apimtis ir paminėjo pavojų, kai mokiniai per anksti skirstomi į klases pagal gabumus.
Komisija taip pat gana anksti pradėjo visuomenės konsultavimo procesą dėl mokyklinio švietimo modernizavimo. Tai aprėpia suinteresuotų asmenų nuomonės siekimą apie tai, kaip geriausiai spręsti ankstyvą išėjimą iš mokyklos. Analizuojant Lisabonos nacionalinę reformų programą Komisija valstybėms narėms išleido konkrečias rekomendacijas dėl ankstyvo išėjimo iš mokyklos kai tai būtina.
Vykdant darbo programą "Švietimas ir mokymas 2010" buvo naudojamas atvirs koordinavimo metodas, kad būtų sukurta geroji praktika ir mokomasi iš lygių grupės dėl ankstyvo išėjimo iš mokyklos.
Valstybės narės taip pat buvo skatinamos naudotis struktūriniais fondais dėl tikslinės intervencijos, kad būtų mažinami ypač dideli ankstyvo išėjimo iš mokyklos rodikliai ir kad būtų dalyvaujama projektuose, kurie finansuojami iš šį klausimą sprendžiančios visą gyvenimą trunkančio mokymosi programos.
Apibendrinant, pažanga matoma ir pamatuojama, bet procesas dar nebaigtas ir mums iš tiesų reikia tęsti bei gerinti varomąsias jėgas.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, Komisijos nary, ačiū už atsakymą. Net jeigu švietimas yra valstybių narių atsakomybė, Komisija turi įsitraukti siekdama užtikrinti Europos Sąjungos ateitį. Rekomendacijos yra negriežtosios teisės sudedamoji dalis. Europos Komisija turi aiškiai pareikalauti iš valstybių narių sukurti veiksmų planus, padedančius kovoti su iškritimu iš mokyklos.
Europos Sąjungai reikia kvalifikuotų žmogiškųjų išteklių. Nepriimtina, kad jaunuoliai iš nepasiturinčių šeimų arba kaimo vietovių yra priversti išeiti iš mokyklos dėl jų finansinės padėties. ES gyventojai senėja, o siekiant užtikrinti socialinės gerovės sistemų tvarumą, būtinas vis didėjantis darbo našumas.
Štai mano klausimas: Komisijos nary, kokių priemonių imatės siekdami paremti valstybes nares, kad būtų finansiškai padėta tokiems vaikams, kurie nusipelno mokslo tęsimo, ypač vaikams iš vargingai gyvenančių šeimų ir kaimo vietovių? Tai tikra problema, o mes kalbame apie Europos ateitį.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Tai galėtų būti ilgas atsakymas, bet trumpai, stengiamės bendradarbiauti, sutelkti išteklius ir politikas, kad remtume geresnių sąlygų sudarymą jaunimui.
Pavyzdžiui, rytoj Komisija rašytine tvarka patvirtins politikos priemonės dokumentą dėl jaunimo užimtumo. Esame įsitikinę, kad jaunimas - tai mūsų ateitis, o ateitis prasideda dabar. Ypač skatiname naująsias valstybes nares įsisavinti daugiau struktūrinių fondų ir remti mobilumo švietimo politiką. Žinoma, sakydamas, kad pagrindinvalstybių narių atsakomybyra sistema ir turinys, tikiu, kad valstybės narės, laikydamosi kokybės arba efektyvumo bei nešališkumo galės mūsų piliečiams, įskaitant jaunimą, pateikti konkretesnius ir geresnius atsakymus.
Esu įsitikinęs, kad investicijos į žmogiškuosius išteklius, ypač per švietimą ir mokymą, yra pati vertingiausia ir veiksmingiausia investicija į visuomenės sanglaudą bei būsimą konkurencingumą. Taip sakau ne tik kaip už šias sritis atsakingas Komisijos narys, bet ir kaip politikas bei tėvas. Taigi, neabejojame, kad kartu turime nuveikti daugiau.
Kathy Sinnott
. - Keletą kartų paminėjote struktūrinius fondus. Ką, kaip Komisijos narys, galite padaryti, kad paskatintumėte šalis panaudoti tuos fondus savo žmonėms, socialinėms programoms ir t.t. Žinau, kad Airijoje tikrai didžioji dalis šių lėšų buvo panaudota keliams ir dideliems infrastruktūros projektams. Žmonių naudai beveik nieko nebuvo išleista.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Esame laisvi žmonės, laisvos visuomenės, o tai yra raginimas atsakingai naudotis tomis laisvėmis. Sakiau, kad investicijos į žmogiškąjį potencialą yra pačios geriausios.
Aš ne prieš investicijas į šiuolaikinę infrastruktūrą, į transportą ir į aplinką, kuri yra svarbi. Bet net komunikate, savo įvadiniame atsakyme minėjau: sakome - o tai remiasi moksliniais įrodymais - kad investicijos į ikimokyklinio amžiaus vaikus, kurie ateina iš prastų socialinių-ekonominių sąlygų, yra pats veiksmingiausias būdas įveikti pablogėjusias sanglaudos sąlygas. Investicijų į ikimokyklinio amžiaus vaikus grąžos koeficientas, pvz., yra didesnis nei tokių pačių sumų ilgalaikės investicijos į finansines institucijas.
Taigi, taip kalbėdamas kviečiu ministrus ir Parlamento narius elgtis taip, kaip elgiasi nuosaikūs tėvai ir motinos ir galvoti apie ateities kartas, ne vien apie rytdieną, artimiausią ateitį arba balsus kituose rinkimuose. Manau, kad toks ilgalaikis kartų požiūris labai reikalingas ir labai veiksmingas netgi finansine prasme, bet kartais mes elgiamės remdamiesi trumpalaikiu požiūriu, o kartais galvodami tik apie rytdieną.
Europoje gausu pavyzdžių, jie tarsi mozaika, ir kai kurios valstybės narės turi tokių pavyzdžių, į kuriuos dabar lygiuojasi visas pasaulis. Žvilgtelkite į PISA tyrimą; kviečiu perskaityti kitą tyrimą, kurį EBPO paskelbs rugsėjo mėnesį. Pamatysime, kur būsime po trejų metų, o kai kurios Europos šalys yra vienos iš geriausių visame pasaulyje. Mums reikia taip gerai besitvarkančių šalių ir jų reikia daugiau.
Tema: ETI
Europos institucijos, pasirengę įsteigti Europos technologijų Institutą (ETI), diskutavo apie šio projekto finansavimą. Ketinama taip pat gauti pinigų iš privataus sektoriaus. Kaip Komisija užtikrins, kad ETI neištiks toks pats likimas kaip "Galileo" programos, į kurią privatus sektorius visai neįdėjo finansinio įnašo?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Pone pirmininke, tai klausimas apie ETI privataus sektoriaus finansavimą. Tikime, kad viešosios ir privačiosios partnerystės yra esminis veiksnys, skatinantis informaciją ir žiniomis pagrįstą ekonomiką. Jei ne, mums nepasiseks.
Privatus sektorius teikia ne tik papildomus finansinius išteklius, bet, dar svarbiau, gali padėti įgyvendinti strateginės inovacijų krypties pokyčius. Taigi, sakyčiau, kad tai ne tiek apie pačius pinigus, bet apie tai, kaip mes bendradarbiaujame, kaip suderiname partnerius ir interesus.
Daug ES šalių ėmėsi veiksmų, kad palengvintų valstybinio ir privataus sektoriaus struktūrinius santykius, atsižvelgdami į žinių perdavimo skatinimą tarp universitetų ir pramonės. Šiame kontekste ETI veiklą, o, ypač, žinių ir inovacijų bendruomenes kurs inovacinės viešos-privačios struktūros partnerystės, ir bus finansuojamos iš įvairių viešųjų-privačiųjų šaltinių. Tikslių susitarimų dėl finansavimo iš anksto nustatyti negalima, ir jie tikrai kursis laikui bėgant, bet tikslas yra maksimaliai padidinti privataus sektoriaus indėlio dalį.
Kitoje finansinėje perspektyvoje numatytas 308 mln. EUR Bendrijos indėlis turėtų veikti kaip katalizatorius, kuris pritrauktų išteklius iš privataus sektoriaus. Komisija buvo ypač dėmesinga siekdama palengvinti ir pritraukti privataus sektoriaus dalyvavimą finansuojant ETI ir Žinių ir naujovių bendrijas (ŽNB).
Pavyzdžiui, pagrindinis ŽNB atrankos kriterijus bus jų pajėgumas užsitikrinti ilgalaikį ir tvarų finansavimą, įskaitant didelį privataus sektoriaus įnašą. Valdybai bus svarbu nustatyti potencialių ŽNB sritis, kurios pritrauktų įvairių dalyvių, įskaitant ir dalyvių iš privataus sektoriaus, dėmesį.
Be to, ETI bus įgalintas nustatyti ETI pagrindus su specialiu tikslu mobilizuoti ir išlyginti išteklius iš individualių rėmėjų ir verslo įmonių.
Esko Seppänen
(FI) Pone pirmininke, Komisijos nary, buvo pasakyta, kad privatus finansavimas taip pat gaunamas iš Jungtinių Amerikos Valstijų, o "Microsoft" buvo paminėta kaip ETI rėmėja. Ar kelia nerimą tai, kad tokios didelės bendrovės iš Jungtinių Amerikos Valstijų stengsis gauti naudos iš Europos technologijos instituto atliekamų mokslinių tyrimų rezultatų? Kartu norėčiau paklausti štai ko: Ar šie privatūs rėmėjai taip pat galės primesti sąlygas dėl savo teikiamo finansavimo?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Sakyčiau, būtų nuobodu, jei tai būtų tik Jungtinių Amerikos Valstijų įmonės, kurios susidomėtų šiuo dialogu, bendradarbiavimu ir galimomis investicijomis.
Yra daug daugiau jų iš Europos. Daug įmonių iš Europos, JAV ir tarptautinių jau nemažai investuoja Europoje.
ETI turi sukurti dar daugiau paskatų ir palankias sąlygas Europos naujovėms. Nenorėčiau išskirti susidomėjimo iš šalies, bet skatinčiau Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasiryžimą rasti konkretų atsakymą ir susitarti dėl pilno pasiūlymo, kad būtų mobilizuotos Europos investicijos tarptautiniam bendradarbiavimui. Tačiau visi teigiami konstruktyvūs signalai, vidiniai ir išoriniai, yra labai sveikintini.
John Purvis
Komisijos nary, ar teisingai supratau iš jūsų atsakymo E. Seppänen, kad iš tiesų esate numatę didelį, į ETI norinčių investuoti įmonių susidomėjimą? Nes, jeigu ne, jei nesurinksite didelių ar pakankamų išteklių iš privataus sektoriaus, ar susilaikysite nuo ES biudžeto antpuolio ir ar pasimokysite, kad turbūt nėra tokio didelio susidomėjimo ETI finansavimu?
Bet norėčiau, kad patikintumėte, kad turbūt, kai kas nuoširdžiai išreišksusidomėjimą.
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Ir buvo, ir yra vis didėjantis domėjimasis, ypač dabar pasiekėme paties pasiūlymo etapą, nes iš pradžių tai buvo daugiau idėja arba sąvoka, o dabar jau konkretus tekstas.
Jis dar nebuvo formaliai užbaigtas - tikimės tai atlikti iki šių metų pabaigos - bet individualios įmonės ir verslo organizacijos kalba vis konkrečiau ir pozityviau, kad ateityje gal norėtų labiau įsitraukti į veiklą.
Kalbėjome su Europos pramoninkų apvaliuoju stalu, Verslo Europa, Eurorūmais ir daugeliu kitų asociacijų, pvz., Europos mokslinių tyrimų ir technologinių organizacijų asociacija (EARTO). Iš tiesų galiu pasakyti, kad jie kalba vis konkrečiau. Žinoma, niekas nepasirašo ant neužpildyto čekio ir niekas neįsipareigoja iš anksto, o tai, ką mes darome, neturėtų pakeisti pozityvaus vyksmo kai kuriuose centruose ir partnerystėse, o ETI turėtu sukurti dar didesnę varomąją jėgą, paskatas ir apimtį dėl labiau inovacijas remiančios Europos Sąjungos. Toks yra ketinimas, o atsakomybe dalijamės.
DanutBudreikait
Europos Technologijų instituto idėja - sukurti inovacijas, kurios padėtų padidinti Europos Sąjungos konkurencingumą. Jeigu šiame Institute dalyvaus didelės, stambios privačios korporacijos, ar kitiems rinkos dalyviams bus prieinamos inovacijos? O kaip valstybės narės? Ar europinėje institucijoje ir valstybės narės ir Europos Bendrija neturėtų būti pagrindiniai finansuotojai?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Turime apibrėžti paties ETI vaidmenį, nes tai institucija, kuri atlieka įvairiausių žinių ir naujovių bendrijų konkursų atranką, monitoringo vertinimą ir sistemos organizavimą. Tačiau inovacijų srityje pagrindinpartnerystyra ŽNB lygyje. Šioje srityje būtų galima įsivaizduoti didelį bendradarbiavimą su MVĮ, o vidiniai dalykai ne tik jų teisė, bet ir teikia naudą, nes jos turi sukurti pasitikėjimą, kad padidintų bendradarbiavimą arba pradėtų naują po ETI skėčiu; o dėl pagrindinių intelektinės nuosavybės santykių, pasiūlymas susijęs su Septintosios pagrindų programos principais.
Esu įsitikinęs, kad užtektinai laisvės ir lankstumo padės intelektines teises tarp partnerių sutvarkyti taip, kad jiems būtų naudinga bendradarbiauti ir dirbti su ŽNB arba su ETI ir, žinoma, todėl, kad naudingiau daugiau taikyti naujovių.
Europoje yra daug modelių. Manau, galime pasisemti įkvėpimo, kad būtume tikrai padrąsinti, o, iš tiesų, ETI galėtų pralaužti ledus užtikrindamas geresnes sąlygas žinioms palankiai Europai, įskaitant palankumą intelektinei nuosavybei, arba Bendrijos patentams ar politikai, kuri labai reikalinga ir svarbi, kad partneriai iš tiesų keistųsi žiniomis.
Pirmininkas
Į 38 ir 39 klausimą bus atsakyta raštu.
Tema: Absoliutus draudimas terminuotas darbo sutartis paversti neterminuotomis Graikijos viešajame sektoriuje.
Praėjo šešeri metai, nuo to laiko, kai įsigaliojo Direktyva 1999/70/EB, o Graikija vis dar jos nesilaiko. Nepaisant neapskundžiamų nutarčių pagal terminuotas sutartis dirbančių darbuotojų naudai, Graikijos aukščiausiasis teismas priėmnutartį su nuoroda į Graikijos Konstituciją ir, nepaisant ankstesnės precedentinės teisės, kad absoliučiai draudžiama Graikijos viešajame sektoriuje terminuotas darbo sutartis paversti neterminuotomis. Šis sprendimas visiškai prieštarauja Direktyvos 1999/70/EB formai ir turiniui ir Teisingumo Teismo sprendimui (byla C-212/04), kuris pabrėžia, kad Direktyva 1999/70/EB "užkerta kelią taikyti nacionalinius teisės aktus, kurie, vien tik viešajame sektoriuje, visiškai draudžia neterminuotas darbo sutartis, kurios atsirado po terminuotų darbo sutarčių, kurios iš esmės buvo skirtos darbdavio "numatytiems ir ilgalaikiams poreikiams" ir todėl turi būti laikomos piktnaudžiavimu."
Kokia Komisijos nuomondėl akivaizdaus Graikijos atsisakymo įgyvendinti 1999/70/EB direktyvą? Ar ji pradės procesą prieš Graikiją kol to nepadarTeisingumo Teismas?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Tarybos direktyva Nr.1999/70/EB dėl bendrojo susitarimo dėl terminuoto darbo reikalauja, kad valstybės narės patvirtintų tokias priemones, kurios užkirstų kelią piktnaudžiavimui dėl viena po kitos pasirašomų terminuotų darbo sutarčių. Tačiau valstybės narės neįpareigotos pakeisti terminuotų darbo sutarčių neterminuotomis, darant prielaidą, kad yra kitokių veiksmingų priemonių, užkertančių kelią piktnaudžiavimui arba leidžiančių taikyti sankcijas.
Europos Teisingumo Teismas šį aiškinimą patvirtino savo 2006 m. liepos 4 d. nutartimi su Graikijos teisėkūra susijusioje byloje C-212/04 (Adeneler).
Europos Teisingumo Teismas taip pat nurodė, kad susijusių nacionalinių teisės aktų aiškinimas nėra jo kompetencija. Tik Graikijos teismai gali teikti atitinkamų Graikijos teisės aktų aiškinimą ir nustatyti, ar šie teisės aktai atitinka direktyvos reikalavimus dėl veiksmingų priemonių, kurios neleistų piktnaudžiauti, o piktnaudžiavimo atveju, kai viena po kitos pasirašomos terminuotos sutartys, taikytų sankcijas.
Graikija įgyvendino pirmiau paminėtą direktyvą Prezidento dekretu Nr. 164/2004 dėl valstybinio sektoriaus. Komisija atliko išsamią šio dekreto analizę ir pripažino jį atitinkančiu direktyvos reikalavimus.
Nuo direktyvos vėlyvo įgyvendinimo 2004 m. liepos 19 d. Prezidento dekrete buvo išimtinlaikina nuostata, kuri esant nustatytoms sąlygoms leido pakeisti viena po kitos pasirašomas terminuotas darbo sutartis, sudarytas prieš dekreto įsigaliojimo dieną, į neterminuotas darbo sutartis.
Žinau, kad teisinpadėtis dėl piktnaudžiavimo terminuotomis darbo sutartimis Graikijos valstybiniame sektoriuje buvo aptariama keletą paskutinių metų. Tai buvo patvirtinta paskutiniu Graikijos Aukščiausiojo Teismo 2007 m. birželio 11 d. sprendimu, kuriuo teismas panaikino savo ankstesnę precedentinę teisę.
Kaip minėta, remiantis Europos teisingumo teismo sprendimu, nacionaliniai teismai atsakingi už atitinkamų Graikijos teisės aktų, įskaitant Konstituciją, aiškinimą ir taikymą siejant su konkrečių jiems pateiktų bylų aplinkybėmis. Tačiau taip elgdamiesi teismai turi deramai laikytis taikomų ES teisės aktų, ypač Direktyvos 1999/70/EB.
Komisija atidžiai stebi padėties vystymąsi Graikijoje. Atidžiai išanalizuosiu paskutinę Aukščiausiojo Teismo nutartį ir stebėsiu priemones, kurias po to patvirtins Graikijos valdžios institucijos.
Baigdamas norėčiau paminėti, kad, remiantis Komisijos pateikta informacija, keli Graikijos teismai jau pateikpreliminarius su šiuo reikalu susijusius klausimus Europos Teisingumo Teismui. Todėl Europos Teisingumo Teismas turės progą pateikti nuomonę dėl susijusių Bendrijos teisės aktų aiškinimo.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Komisijos nary, puikiai žinote, kad Graikija yra vienintelšalis, kuri dar neįgyvendino šešerius metus galiojančios direktyvos. Vyriausybė, kuri, anot jūsų, turi gerbti teismų sprendimus, bet vis tiek leidžia įstatymus, kuriais atsisako paisyti galutinių teismų sprendimų ir precedentinės Europos Teismo teisės, užtraukia nelaimę dešimtims tūkstančių rangovų.
Dauguma pernai žuvusiųjų Graikijoje siautėjusiuose gaisruose buvo pagal sutartį įdarbinti ugniagesiai, ištarnavę daugiau kaip 10 metų, dirbantys laikinai ir nepakankami apmokyti. Teigiate, kad šį klausimą nagrinėjate jau ne vieną mėnesį. Būdami Europos teisėkūros sargais, ar ketinate ką nors daryti?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Žinoma, Europos Komisija yra Europos Sutarčių ir Europos teisės sergėtojai, ir, žinoma, dėl šios priežasties esame pasiruošę imtis visų būtinų žingsnių.
Komisija nustatdaug problemų, susijusių su pirmuoju Prezidento dekretu, įskaitant ir tuos, kurie buvo apsvarstyti Adeneler byloje. Dėl šių problemų 2007 m. Komisija kreipėsi į Graikijos valdžios institucijas. Todėl galiu patvirtinti, kad šiam klausimui esame dėmesingi. Labai rūpestingai išanalizavome naujausius Graikijos Aukščiausiojo Teismo sprendimus ir jei nustatysime, kad Komisija turi imtis veiksmų, nedvejodami tai ir padarysime.
Žinoma, daug klausimų kyla dėl piktnaudžiavimo trumpalaikėmis darbo sutartimis, sudarytomis prieš direktyvos patvirtinimą, įskaitant ir jau įsigaliojusias 2002 m. liepos 10 d., kai direktyva turėjo būti įgyvendinta, išskyrus atvejus, kai šioms sutartims buvo taikomos laikinos nuostatos.
Iš esmės noriu pasakyti, kad mes į šį klausimą kreipiame reikiamą dėmesį ir kad imsimės visų veiksmų, kurie reikalingi siekiant apsaugoti Sutartis.
Tema: Lygios galimybės
Ar Komisija patenkinta Europos lygių galimybių metais, kad buvo padaryta tikra pažanga "naujose" bei "senose" valstybėse narėse dėl skirtingo etniškumo ir seksualinės orientacijos žmonių lygybės.
Kokių konkrečių iniciatyvų imasi Komisija atsižvelgdama į homofobinius veiksmus kai kuriose ES šalyse bei ne ES šalyse, pvz., po gėjų parado uždraudimo Vilniuje ir mėginimo išardyti lygybės demonstraciją Rumunijoje?
Kokių žingsnių Komisija imasi, siekdama užtikrinti, kad ES institucijos bei valstybės laikytųsi savo įsipareigojimų dėl rasinio nediskriminavimo ir mažumų apsaugos, ypač dėl romų tautybės žmonių, kai nerimą kelia ekstremistų ir netolerantiškų partijų sėkmrinkimuose?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, praėjus 10 metų po 13 straipsnio įtraukimo į EB Sutartį, padarėme svarbią pažangą siekdami užtikrinti, kad visi Europos Sąjungos piliečiai būtų apsaugoti nuo diskriminacijos remiantis rasine ar etnine kilme ar, be kitų dalykų, seksualine orientacija. Tačiau ši apsauga dar nepilna, ir dar neturime tikros, gerbiamos narės paminėtos, "lygybės".
Visos valstybės narės privalo laikytis vadinamosios Rasinės lygybės direktyvos ir Užimtumo lygybės direktyvos, o Europos Sąjungos užduotis yra prižiūrėti ar teisingai abi direktyvos perkeliamos į nacionalinę teisę ir ar veiksmingai taikomos. Todėl 2007 m. birželio 27 d. Komisija išleido Pagrįstą nuomonę 14 valstybių narių, kurios teisingai neperkėldirektyvos Nr. 2000/43/EB.
Noriu pažymėti, kad faktinės priežastys, kurios skatina išleisti tokias pagrįstas nuomones, žinoma, labai priklauso nuo kiekvienos šalies ir nuo klausimo svarbos. Bet kuriuo atveju, šias pagrįstas nuomones gavo 14 valstybių.
2007 m. yra Europos lygių galimybių visiems metai, kurie paskatino valstybės institucijas ir pilietinę visuomenę organizuoti veiksmus ir kampanijas, sutelktas į įvairovės ir nediskriminavimo naudą.
Kova su diskriminacija turi nuolat būti mintyse. 2008 m. Komisija pateiks pasiūlymus dėl paskesnių Europos lygių galimybių visiems metų programų. Jose gali būti nurodytos priemonės, kurios užbaigs prieš diskriminaciją nukreiptų teisės aktų sistemą. Liepos mėn. buvo pradėta internetinkonsultacija, kuri tęsis iki spalio vidurio ir bus pasiruošimo atitinkamo poveikio vertinimui sudedamoji dalis.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad Komisija atmeta visas homofobijos formas ir skatina tolerancija bei pagarba pagrįstą visuomenę. Ji su džiaugsmu sutiko Europos Parlamento 2007 m. balandžio 26 d. rezoliuciją dėl homofobijos Europoje. Šiame kontekste Komisija apgailestauja, kad vietinės valdžios institucijos nesuteikreikiamo leidimo įvairovę Europoje skatinusiam sunkvežimiui, kuris gegužės 25 d. turėjo atvykti į Vilnių, kaip buvo planuota, ir uždraudjį lydėjusį gėjų paradą. Komisija taip pat apgailestauja, kad per birželio 11 d. Rumunijoje vykusį festivalį "GayFest 2007" (kuris buvo morališkai remiamas ir naudojo Europos metų ženklą) žygio už įvairovę dalyvius taip baugino ekstremistų grupės, kad prireikpolicijos apsaugos.
Rasinės lygybės direktyva, kurią anksčiau minėjau, draudžia diskriminaciją dėl rasinės ar etninės kilmės. Norėčiau pabrėžti, kad tai visiškai taikoma ir romams.
Be to, Komisija laikosi nuomonės, kad tinkamas ES teisės aktų taikymas turi būti remiamas informacijos kampanijų, kurios informuotų romus apie jų teises ir renginių, kurie plačiąją visuomeninformuotų apie teises ir pareigas, atsirandančias dėl prieš diskriminavimą nukreiptų įstatymų. 2007-aisiais, Europos lygių galimybių visiems metais, renginiai dėl romų vyko Bulgarijoje, Čekijos Respublikoje, Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Airijoje, Italijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Rumunijoje, Suomijoje ir Slovakijoje.
Veiksmai, skirti kovai su romų diskriminacija, taip pat buvo finansuojami iš Europos socialinio fondo ir PROGRESS 2007-2013, užimtumo ir socialinio solidarumo programos, kuri remia romų galimybių didinimą.
Sarah Ludford
Nors apgailestaujame, kad 14 valstybių narių turėjo gauti Pagrįstas nuomones, džiaugiuosi, kad Komisija imasi priverstinės pažeidimų tyrimo procedūros, nes šiuo metu buvo visiškas atotrūkis tarp teisės aktų tekstų ir to, kas iš tiesų vyksta. Komisijos narys V. Špidla minėjo kurias problemas, kai Lygybės sunkvežimiui nebuvo leista įvažiuoti į Vilnių. Matyt, pusLietuvos seimo narių mano, kad homoseksualumas yra iškrypimas. Yra rimtų problemų viešajame ir vyriausybiniame sektoriuje.
Praėjusią savaitę Pagrindinių teisių agentūra teigė, kad daug valstybių narių neįstengia tinkamai įgyvendinti rasinės diskriminacijos teisės aktų, todėl tikiuosi, kad griežtumas tęsis, nes mums jo tikrai reikia. Ar pažeidimų tyrimo procedūrose atsižvelgsite į įvairus oficialius pareiškimus ir tai, kad ministrai bei valstybės pareigūnai toleruoja ekstremizmą?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Nemanau, kad gerbiamosios Parlamento narės kalboje buvo kokių nors klausimų, bet vis tiek norėčiau palaikyti jos nuomonę.
Abi direktyvos dėl nediskriminavimo yra esminiai Europos įstatymai. Privalome užtikrinti, kad jos būtų visiškai perkeltos ir kad nediskriminavimas, lygios galimybės bei tolerancija ir toliau būtų aktyviai įgyvendinamomis esminėmis vertybėmis. Todėl Europos Komisija pradėjo pažeidimo procedūras prieš 14 valstybių narių.
Tačiau vis tiek noriu pasakyti, kad apskritai, atskiros valstybės narės palaiko šias dideles vertybes ir, kad dauguma problemų, dėl kurių diskutavome, tų problemų, dėl kurių reikia pradėti pažeidimo procedūras, yra teisinio ir todėl techninio (administracinio) pobūdžio. Jos nereiškia valstybių narių tendencijos atmesti Sutartis.
Pirmininkas
Dabar turime penkis klausimus, susijusius su negalią turinčiais asmenimis. Suprantu, kad klausiantieji tikriausiai tikėjosi atsakymų bloko. Nenorėčiau, kad kas nors nesulauktų atsakymo į savo klausimą, bet jei, Komisijos nary, norite kartu atsakinėti į klausimus, su malonumu jums tai leisčiau. Tačiau pirmiausiai, prieš tęsiant, norėčiau remtis vienu iš klausiančiųjų.
Proinsias De Rossa
Aš taip pat būčiau patenkintas jei Komisijos narys atsakytų į visus klausimus kartu, jei įmanoma. Bet, jei ne, gal galėtumėte leisti jam perskaityti atsakymus į visus penkis klausimus, jie turi atskirus atsakymus, o mes visus papildomus dalykus aptarsime išklausę penkis atsakymus.
Pirmininkas
Mielai tai padarysiu. Mielai padarysiu tai, kas Komisijos nariui atrodo patogiau siekdamas užtikrinti, kad visi nariai gautų atsakymus į savo klausimus, bet man taip pat aišku, kad klausimai susiję ir kad, kitu atveju, rizikuojame vis grįžti prie to paties. Bet puiku, kad ir Komisijos nariui tai atrodo geriausia.
Pirmininkas

Tema: savarankiško gyvenimo rėmimas veiksmais
Ar Europos Komisija šią savaitę prisijungs prie manęs ir Strasbūre priims rimtų ir įvairių neįgalumo formų turinčius asmenis, kurie yra Europos savarankiško gyvenimo tinklo (ENIL) dalis?
Atsiliepiant į Parlamento rezoliuciją (P6_TA(2006)0527) dėl Komisijos kas dvejus metus rengiami pranešimai dėl neįgalumo, kokią pažangą padarKomisija remdama "savarankiško gyvenimo" koncepciją neįgaliesiems, įskaitant teisę išlaikyti finansavimą "asmeninei pagalbai" judant tarp ES valstybių narių su užimtumo, mokymosi ar persikėlimo gyventi tikslu? Ar Komisija pateiks visos Europos politiką dėl asmeninės pagalbos?
Tema: Negalią turinčių žmonių skatinimas savarankiškai gyventi
Neatidavimas į specialius globos namus ir didesnautonomija yra vieni iš Europos Sąjungos negalios strategijos prioritetų. Kokią pažangą iki šiol padarKomisija dėl tyrime apie žmonių su negalia neatidavimo į specialius globos namus pateiktų rekomendacijų? Ar ji sutinka, kad vis daugiau asmenų su negalia yra patalpinami specialiuose globos namuose? Kokių priemonių ji ketina imtis, kad įveiktų šį iššūkį?
Tema: Žmonių su negalia teisės
Palaikydamas Komisijos atsidėjimą žmogaus teisių požiūrio taikymui sprendžiant neįgalumo klausimus po 1996 m. patvirtinto Komunikato ir pripažindamas Europos savarankiško gyvenimo tinklo dalyvavimą Strasbūre norėjau paklausti, ar Komisija sutinka, kad asmenų su negalia žmogaus teisės Europos Sąjungoje ir kitur pasaulyje pažeidžiamos? Kokių žingsnių Komisija ketina imtis, kad įveiktų tokį piktnaudžiavimą ES?
Tema: Neįgaliųjų integravimas
Su džiaugsmu pritariame Komisijos teikiamai paramai žmonių su negalia integravimo principui ir klausiame kiek kartų per 2007 m. buvo susirinkusi Užimtumo ir socialinių reikalų GD organizuota tarpžinybingrupir kurie Komisijos generaliniai direktoratai šiuose susirinkimuose nedalyvavo? Dėl šios savaitės Europos savarankiško gyvenimo tinklo vizito į Strasbūrą su džiaugsmu pritariame Komisijos pasiryžimui apsaugoti nustatytą procentą nuo užjūrio vystymosi pagalbos sveikatai, švietimui ir socialinėms paslaugoms; kokius žingsnius daro Komisija, kad užtikrintų, jog Bendrijos žmonėms su negalia skirti vystymo projektai galės būti finansuojami iš šio fondo?
Tema: Neįgaliųjų atstovavimas
Ar galėtų Europos Komisija apibūdinti, kokia yra galiojanti tvarka dėl neįgaliųjų ir organizacijų atstovavimo užtikrinimo ES socialinės įtraukties strategijose? Sutinkamai su Komisijos patvirtintu principu "nieko apie mus be mūsų", kokius būsimus žingsnius šiuo klausimu planuoja Komisija?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Kadangi pasistengsiu atsakyti labai trumpai į visus klausimus iš karto, susitelksiu tik į pačius svarbiausius dalykus.
Į aktyvią neįgaliųjų integraciją sutelkta programa buvo kuriama nuo 2006 m.; ji buvo Europos veiksmų plano neįgaliesiems sudedamoji dalis. Šios programos svarbiausias dalykas yra neįgaliųjų teisgyventi nepriklausomai.
Kadangi Komisija skatina neatidavimą į specialius globos namus ir kadangi bendroji nuomonšioje srityje panaši, Komisija taip pat nagrinėja alternatyvas priežiūrai specialiuose globos namuose. Komisija remia tyrimą, kuris ieško tinkamų metodų vadinamajam neatidavimui į specialius globos namus. Nepriklausomas neįgaliųjų gyvenimas turi būti remiamas šiems žmonėms teikiant kokybiškas bendruomenines paslaugas; ne tik fizinio pobūdžio, bet ir susijusias su pagarba žmogaus orumui.
Remdamasis savo asmenine patirtimi galiu pasakyti, kad švietimas tų, kurie šias paslaugas teikia nuo jų priklausomiems žmonėms labai svarbus šių paslaugų kokybei. Tai, kaip gerbiamos pagrindinės neįgaliųjų teisės ir jų gyvenimo kokybė, labai priklauso nuo išsilavinimo.
Kaip jau minėjau, Komisija naudojasi savo teise aktyviai remti bendruomenės paslaugų vystymą ir noriu pasakyti, kad tai atlikdama Komisija visada susitelkia į asmenų gyvenimo kokybę. Iš tiesų pats netalpinimas specialiuose globos namuose automatiškai neužtikrina geresnės gyvenimo kokybės ir autonomijos: Tai užtikrinama tik tuomet, kai talpinimas į specialius globos namus pakeičiamas atitinkamos kokybės ir standartų bendruomenės paslaugomis. Šiame kontekste Komisija užsaksocialinės integracijos tyrimą, kuriuo siekiama įvertinti neįgaliųjų padėtį dideliuose specialiuose globos namuose, kuriuose, kaip žinome, pasitaiknemažai atvejų kai standartai ir gyvenimo būdas neatitiko reikalavimų bei kokybės, kurių žmonės neabejotinai nusipelno. Todėl privalome stebėti šią padėtį ir užtikrinti jos gerinimą.
Tačiau Komisija negali patvirtinti nuomonės, kad žmonių skaičius prieglaudoje didėja. Mes neturime tokių skaičių, tačiau, kaip jau sakiau, netalpinimas specialiuose globos namuose yra tas principas, kurio laikomės, ir toliau ketiname eiti šiuo keliu.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kas džiaugiamės iniciatyvomis, kurios susitelkia į pagrindinius socialinės priežiūros teikimo kokybės principus Europos lygiu. Taip pat norėčiau pabrėžti neįgaliųjų teisių klausimą, kuris dėka Jungtinių Tautų Neįgalių asmenų teisių konvencijos iškilo į tarptautinį lygį, ir, mano nuomone, yra milžiniškas žingsnis pirmyn. Komisija skatina valstybes nares ratifikuoti šią konvenciją ir kuo greičiau konkrečiai į ją atsiliepti.
Komisija įsipareigojo atsižvelgti į neįgaliųjų poreikius ir teises ir įtraukti juos į visas susijusias ES strategijas. Neįgaliųjų poreikių tenkinimo klausimas sprendžiamas ES lygiu; tuo užsiima Komisijos vidaus tarnybos grupdėl negalios bei tai vykdoma bendradarbiaujant valstybėms narėms ir susijusioms šalims, įskaitant neįgaliuosius Europos Sąjungos Aukšto lygio grupėje dėl negalios.
Nuo 2000 m. Europos Bendrija kartu finansavo maždaug 160 projektų neįgaliesiems besivystančiose šalyse, o pagalba sudar100 mln. EUR. Šie projektai teikia pagalbą Rytų Europai, Vidurio Rytams, AKR šalims ir susitelkia į žmones su psichine ir fizine negalia, jų pajėgumų kūrimu, reabilitacija bendruomenėje, neįgaliųjų teisėmis, socialine įtrauktimi, skurdo mažinimu, netalpinimu specialiuose globos namuose ir t.t.
Ponios ir ponai, nėra abejonių, kad Komisija įgyvendina aktyvią neįgaliesiems skirtą politiką ir, kad Europos Sąjungoje pasiekėme ženklios pažangos. Tačiau, kaip minėjau, atsakydamas į pirmesnį klausimą pasakysiu, kad dar daug ką reikia nuveikti. Dirbome prie paprasčiausio proceso dėl įmanomų esamų Europos teisnių aktų keitimo. Apie tai kalbėjau atsakydamas į klausimą apie Direktyvas dėl nediskriminavimo.
Ponios ir ponai, pamėginau trumpai atsakyti į svarbiausius klausimus ir dėl šiek tiek improvizuoto šios diskusijos pobūdžio galėjau praleisti kai kuriuos klausimus, o į kitus gal ne visai aiškiai atsakiau. Todėl siūlyčiau - jei tai priimtina - išklausyti jūsų papildomus klausimus ir atsakyti į juos. Tačiau atsakysiu ir raštu į tuos klausimus, į kuriuos dabar atsakau žodžiu, kad jiems būtų skirtas reikiamas dėmesys.
Richard Howitt
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už jo lankstumą. Daugelis mūsų, kurie aktyviai veikia Parlamento neįgalumo vidaus grupėje nutarpateikti šiuos klausimus, kad atkreiptų dėmesį, jog Strasbūre dalyvavo maždaug 200 žmonių su rimtomis ir įvairiomis neįgalumo formomis, kurie gyvena visos Europos prieglaudose ir yra vadinamojo Europos savarankiško gyvenimo tinklo dalis. Žinau, kad jie labai didžiuosius šiuo Parlamentu, kuris sprendžia jų poreikius ir rūpesčius per šią klausimų valandą.
Gal Komisijos narys galėtų prie manęs prisijungti ir gal jūs, pone pirmininke, galėtumėte kartu su manimi priimti jų atstovus šiuos rūmuose. Svarstau, Komisijos nary, ar galėtumėte patvirtinti, kad Europos savarankiško gyvenimo tinklas, kaip vartotojų vadovaujama organizacija, kuri veikia dėl neįgaliųjų ir yra jų vadovaujama, atstovauja labai svarbiai neįgaliųjų interesų grupei Europoje ir kad jūs kartu su manimi vilsitės, kad jie taip pat galės ateityje pasinaudoti šia parama, skirta visos Europos neįgaliųjų organizacijų koordinavimui, kuria šiuo metu naudojasi pvz., Europos aklųjų sąjunga ir Europos kurčiųjų sąjunga.
Antras ir paskutinis dalykas, Komisijos nary, pasakėte labai gerus žodžius, už kuriuos jums dėkoju, apie žmonių su negalia savarankišką gyvenimą ir Bendrijos rūpestį jais. Mano klausime išsakyta mintis dėl Europos strategijos asmeninei pagalbai, kuri užtikrintų, kad būtų patenkinti profesionalių darbuotojų, kuriems vadovauja ir kuriuos yra įdarbinę neįgalieji, rūpybos poreikiai, yra labai svarbus šios Europos savarankiško gyvenimo tinklo laisvės kelionės tikslas, ir tikiu, kad pasiryšite siekti pažangos šioje srityje.
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, neįgaliųjų grupių atstovai: pokalbis su tais, kurie turi sėdėti aplink stalą, su tais, kurie turi tiesioginį suinteresuotumą yra praktiškai visų Europos strategijų svarbiausias dalykas. Negaliu įsivaizduoti kaip kurtume kokią nors strategiją ar planą be tokio dialogo. Šis dialogas išsamus ir vertingas, bet, manau, kad turėtume ieškoti dar veiksmingesnių metodų ir sprendimų.
Komisija planuoja prisidėti prie šio klausimo pažangos koordinuodama abipusį keitimąsi nuomonėmis ir atlikdama kitus veiksmus, kurie remia keitimąsi informacija. Taip pat pabrėžtinai priminsiu poreikį tiesti svarbų kelią naujų strategijų ruošimui, kurias bendrai patvirtino valstybės narės ir pateiks 2008 m. rudenį. Kitaip tariant kartu turime atlikti daug darbo.
Evangelia Tzampazi
(EL) Komisijos nary, priešingai visų Europos piliečių teisėms, daug neįgalių žmonių yra priversti gyventi specialiuose globos namuose nepaisant jų pasirinkimo. Kadangi aktyvi neįgaliųjų integracija į ekonominį ir socialinį gyvenimą priklauso nuo jų gebėjimo savarankiškai gyventi, norėčiau paklausti, ar Europos Komisija ketina patvirtinti teisines priemones, kurios užtikrintų šią teisę?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano nuomone, dabartiniai teisės aktai yra labai didelės kokybės, jei palyginsime juos su kitomis pasaulio šalimis. Taip pat labai svarbus Jungtinių Tautų Organizacijos Neįgaliųjų teisių konvencijos patvirtinimas.
Taip pat aišku, kad netalpinimas specialiuose globos namuose formuoja visos Europos strategijų sudedamąją dalį šioje srityje, įskaitant tuos, kurie gauna finansavimą iš finansinių priemonių.
Toks perėjimas yra galimas. Yra šalių, kurios neįgaliųjų labui visiškai panaikino rūpybą specialiuose globos namuose - jų gali būti likę tik keletas, bet jie tikrai egzistuoja - ir tai rodo, kad šis tikslas gali būti pasiektas. Kita vertus tai tikslas, kurio reikia siekti palaipsniui ir labai organizuotai, nes, kaip jau minėjau, netalpinimas į specialius globos namus, kai trūksta atitinkamų saugumo užtikrinimo sąlygų gali, priešingai, dar pabloginti neįgaliųjų padėtį, kaip matėme daugelyje pasaulio šalių. Ypač galvoju apie netalpinimo į specialius globos namus atvejus Jungtinės Amerikos Valstijose, kur šis kelias be atitinkamų saugumo sąlygų pasirodesąs labai kontraversiškas.
Proinsias De Rossa
Pone pirmininke, tiesa, kad buvo padaryta pažanga, tačiau reikėtų pridurti, kad ši pažanga skausmingai lėta. Iš tiesų nebūtų įmanoma pasiekti didelės pažangos be kampanijos, kurios ėmėsi patys neįgalieji.
Norėčiau konkrečiai jūsų, Komisijos nary, paklausti dėl jūsų minėto tyrimo apie integravimą į visuomenę. Ar šiame tyrime nagrinėjamas savarankiško gyvenimo klausimas? Žinoma, be galo svarbu, kad būtų kokybiškos bendruomenės paslaugos, siekiant užtikrinti, kad tuos žmones būtų galima paimti iš prieglaudos. Tačiau, šios bendruomenės priežiūros paslaugos turi būti skirtos leisti neįgaliesiems gyventi savarankiškai, nes tai esminis jų poreikis.
Todėl, Europos Sąjungos vardu turime išnagrinėti, kaip pavyzdžiui, leisti žmonėms naudotis teise į asmeninę pagalbą tuomet kai jie atsikelia gyventi į Europos Sąjungą arba iš jos išvyksta. Norėčiau paklausti ar šis savarankiško gyvenimo aspektas nagrinėjamas tyrime, o jei ne, ar galėtumėte įsipareigoti, kad būtų atliktas tyrimas dėl asmeninės pagalbos teikimo ir tokios sistemos apibendrinimo visoje Europos Sąjungoje ir, iš tiesų, jos perkėlimo?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Ponios ir ponai, manau, kad palietėte labai rimtą klausimą, kuris apskritai susijęs su neįgalumu.
Pirma, norėčiau pasakyti, kad, deja, šiuo metu kol kas neturime palyginimui duomenų, kurie būtų geras Europos strategijos pagrindas. Duomenų, kuriuos būtų galima taip interpretuoti gavimas yra vienas iš Komisijos tikslų. Taip pat turime suprasti, kad jūsų pradėta diskusija ir paminėtas klausimas yra labai susijęs su diskusija apie paslaugas ir apskritai naudingas socialines paslaugas. Ir vėl tai susijusi tema. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad Direktyva dėl oro eismo ir darbuotojų mobilumo arba žmonių mobilumo Europos Sąjungoje buvo įgyvendinta ir, kad, žinoma, yra planų šiuos reglamentus išplėsti kitoms transporto priemonėms, o tai logiška.
Taip pat yra neįgaliesiems skirtų socialinių paslaugų ar įvairių socialinių priemonių perkeliamumo ir prieinamumo problema. Šis klausimas nagrinėjamas Reglamento Nr. 1408/71/EEB dėl socialinio draudimo schemų koordinavimo ir Direktyvos dėl teisės į pensiją perkėlimo profesinio mobilumo atveju įgyvendinimo struktūroje.
Visų šių priemonių tikslas yra bet kurioje Europos Sąjungos vietoje iš esmės sustiprinti savarankiško gyvenimo vertybes ir galimybes užtikrinant atitinkamą saugumo laipsnį.
Kathy Sinnott
. - Galiu kalbėti trumpai, nes mano klausimas jau buvo užduotas.
Kai kurios ES valstybės narės rodys iniciatyvą dėl savo piliečių su negalia teisų pripažinimo. Kai kurios, deja, priešinsis ir nenorės pagerinti standartus ar net sukurs bei toleruos kliūtis. Turime strategijas ir veiksmų planus, ir visa tai yra gerai, bet tik privaloma negalios direktyva gali priversti paklydėles valstybes nares veikti kaip reikia. Kada, Komisijos nary, galime tikėtis šios direktyvos?
Ar galėtumėte patvirtinti, kad į šiuos penkis klausimus pateiksite atsakymus raštu?
Vladimír Špidla
Komisijos narys. - (CS) Ponios ir ponai, savo pirmame atsakyme dėl direktyvų dėl nediskriminavimo minėjau tyrimą, kuris buvo atliktas įgyvendinimo vertinimo ir efektyvumo sistemoje ir kuris nagrinėjo kaip būtų tinkama pakeisti susijusius Europos teisės aktus. Šis tyrimas tikrai nagrinės vieną klausimą - tai galimybę parengti atskiros direktyvos projektą neįgaliems žmonėms.
Šis klausimas diskutuojamas ir mes naudojamės atitinkamomis Europos priemonėmis, kad nustatytume, kuris metodas yra veiksmingiausias siekiant šio tikslo.
Kaip minėjau ankstesnėse savo pastabose, žinoma, atsakysiu į visus klausimus raštu, kad nebūtų likę pakankamai neatsakytų klausimų dėl šios šiek tiek improvizuotos sesijos. Tai aišku. Pateiksiu papildomus atsakymus raštu į visus per šią diskusiją užduotus klausimus.
Pirmininkas
Dėkoju, Komisijos nary, ir dėkoju už tai, kad šitaip įstengėte reaguoti į paskutinius penkis klausimus. Manau, kad tai buvo naudinga, ir, tikiuosi, gerai pavyko.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu, išskyrus 58 klausimą, kuris buvo atsiimtas ir 73 klausimą, kuris nepriimtinas (žr. priedą).
Tuo klausimų valandą baigiame.
