Az EBB és az EBRD 2007. évi jelentése - Az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garancia (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a közös vita a következő jelentésekről:
számú jelentés Mitchell úrtól a Gazdasági és Monetáris Bizottság nevében, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank 2007-es éves jelentéséről; és
számú jelentés Seppänen úrtól a Költségvetési Bizottság nevében, a Közösségen kívüli projektekhez adott hitelek és hitelgaranciák veszteségeinek fedezésére az Európai Beruházási Banknak nyújtott közösségi garanciáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra vonatkozó javaslatról - C6-0025/2009 -.
Esko Seppänen
előadó. - (FI) Elnök úr, az Európai Beruházási Banktól származó alacsony kamatú hitellel az Európai Unió pénzügyi segítséget nyújthat a fejlődő országoknak és az EU-n kívüli más országoknak. Az EU úgy garantálja a hiteleket, hogy a hitelezőnek semmilyen vesztesége nem keletkezik és piaci pénzzel tovább finanszírozhatja a saját hitelfelvételeit.
Amikor az Európai Beruházási Bankra vonatkozó EU-garanciákat megújították és kiterjesztették, hogy az addiginál több országot fedjenek le, az Európai Parlament véleménye az volt, hogy a határozatokat együttdöntési eljárásban kell meghozni, valamint hogy azok az Európai Parlament hatáskörébe is tartoznak, nem csak a Tanácséba. Az Európai Bíróság egyetértett, és ennek megfelelően a Tanács egyoldalú döntését együttdöntési eljárásra utalta vissza. Az új határozatot idén november 6-ig kell meghozni.
Most itt van előttünk a Bizottság határozati javaslata, amely ideiglenesnek tekinthető, és amellyel kapcsolatban a Bizottság jövő április végéig készíthet új általános javaslatot. A Parlament rajta hagyta a keze nyomát az "ideiglenes” határozaton, és a Tanács azt elfogadta. Kedvező jel, hogy bonyolult tárgyalások után most egyetért a Tanács és a Parlament, és hogy a határozatot ma első olvasatban meg lehet hozni, nincs szükség további mérlegelésre.
Ebben az összefüggésben szeretnék köszönetet mondani a cseh elnökség képviselőinek, akik a Tanácsban oly keményen dolgoztak a konszenzus megteremtéséért. A Cseh Köztársaság aktív közreműködése nélkül nem jöhetett volna létre ez a határozat.
Ugyanakkor meg kell rónom mindazokat, akik az Európai Beruházási Banknál kavarodást okoztak. Az Európai Beruházási Bank megszokhatta, hogy különféle ügyeiben megkapja az Európai Parlament támogatását, de a képviselői ezúttal nem értették meg, hogy együttdöntési eljárás indult, és hogy az ügyben jelentősen megnövekedett a Parlament hatásköre. A Parlament teljes mértékben gyakorolni kívánta a jogosultságait, ami a korábbi konzultációs eljárásban nem volt lehetséges. Teljességgel helytelennek tartom, hogy az Európai Beruházási Bank, az EU egyik intézménye, nem mutatott tiszteletet a Parlament szokásos gyakorlata iránt, ehelyett a politikai perifériáról próbálta befolyásolni a határozatot.
A végeredmény mindazonáltal jó lett. Az Európai Beruházási Bank nagyrészt megkapta, amit szeretett volna. Elnyerte a Parlament együttérzését a döntéshozatali eljárásban, ahol a Parlament kialakította a saját véleményét. A határozat mögött most ott áll a politikai csoportok széles konszenzusa, ami nem így lenne, ha az Európai Beruházási Bank megközelítését fogadták volna el. Szeretnék köszönetet mondani az Európai Unió Tanácsa elnökségének a kompromisszum eléréséért. Köszönöm a Költségvetési Bizottságnak és árnyékelőadóinak is a konszenzust, hogy első olvasatban határozatot lehessen hozni. Biztos vagyok benne, hogy a határozat minden érintett számára jó lesz.
Gay Mitchell
előadó. - Elnök úr, így az elején elmondanám, hogy határozottan ellenzem, ahogyan a parlamenti képviselők idejét lerövidítik. Ezen a héten nincs kérdések órája, sem a Tanácshoz, sem a Bizottsághoz intézett kérdésekre. Mások bejöhetnek ide és hosszasan beszélhetnek. A Parlament nevében jelentést előadó képviselők idejét viszont értesítés nélkül lerövidítik. Ez felháborító módon korlátozza az európai parlamenti képviselőket.
Mint előadó, először is üdvözlöm Maystadt és Mirow elnök urakat itt az ülésteremben, első alkalommal, amikor az Európai Parlament egyidejűleg készített elő jelentést az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tevékenységéről. Nem férhet kétség ahhoz, hogy a jelenlegi pénzügyi válság kiemelte az EBB és az EBRD munkájának jelentőségét. Mindkét bankot dicséret illeti a gazdasági válság hatásaink kezelése terén végzett erőfeszítéseikért. Mindkét intézmény szembeszáll a kihívásokkal, és ezért elismerésem nekik. Fontos, hogy mindkét bankot egyszerre vizsgáljuk, hogy így biztosítsuk a jobb együttműködésüket és az átfedések megszüntetését.
A gazdasági kilábalásra való felkészülés és annak elősegítése érdekében mindkét banknak biztosítania kell a lehető legnagyobb mértékű szinergiát. Különösen üdvözlendő a kis- és középvállalkozásoknak nyújtandó hitelek 50%-os növelésére vonatkozó döntés. A KKV-k számára nyújtott hitelek eredetileg tervezett évi 5 milliárd eurós mértékét a 2008-2011 közti négy éves időszakra évi 7,5 milliárd euróra emelték.
Az új finanszírozás egyik példája az a 310 millió euro, amelyet az EBB nemrég hagyott jóvá az írországi kkv-kba való befektetésre. Az EBB egyértelművé tette, hogy nagyobb összeg is elérhetővé tehető nagyon versenyképes kamattal az ír és egyéb kkv-k számára. Véleményem szerint Európának egy Marshall-segélyhez hasonló tervben kell gondolkoznia, amely oly jól működött a második világháború után.
Ha az EBB-t meg lehetne győzni arról, hogy mondjuk vegyen kölcsön Kínától a bankba történő befektetésre, felhasználhatná az ilyen forrásokat arra, hogy segítse berúgással beindítani a gazdaság élénkítését és felgyorsítsa a kilábalást. A kölcsönt úgy lehetne visszafizetni, ha erre a célra áldoznák a megújult külkereskedelemből származó, az EU által beszedett extra vámbevétel és az újabb héa-bevételek egy részét. Ennek meglenne az a további előnye is, hogy levenné a terhet az uniós tagállamok válláról és nem kellene újabb hitelt felvenniük a stabilitási és növekedési paktum egyedi követelményeinek betartásához.
2007-ben az EU 7,16 milliárd eurót ruházott be Kínában, míg Kína csupán 0,6 milliárd eurót ruházott be az EU-ban. Mindkét fél számára előnyös lenne a kereskedelem növelése. Tudatában vagyok annak, hogy a Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Európai Központi Bank elnöke karácsony előtt Kínába látogatott. A közelmúltban tartott EU-Kína nyomon követő csúcstalálkozó a remény örömteli jele.
Azért kerültünk bajba, mert nem koncentráltunk a problémákra. Ideje, hogy elkezdjünk a kilábalásra összpontosítani, ideértve azt is, hogy az EU-t versenyképesebbé tegyük, ahogyan azt a Lisszaboni Szerződés is javasolja. Nagyon elégedett vagyok az energiaválság és a hőmérséklet-szabályozás kapcsán tett javaslatokkal, és különösen az EBB ebben játszott szerepével. Örülök annak is, hogy bejelentették a Bíróság együttdöntési eljárással kapcsolatos határozatát, és hogy a Parlament szerepe ezután megnő e két bankkal kapcsolatban.
Jelentésemben azt javasoltam - és ezt jóváhagyta a bizottság és biztos vagyok benne, hogy a Parlament is jóváhagyja majd -, hogy a Bizottság és a két bank jelenjen meg rendszeresen a Gazdasági és Monetáris Bizottság előtt, hogy számot adjanak a szerepek koordinációjáról és a politikák megvalósításáról, mindkét bankra vonatkozóan. Úgy vélem, ez nagyon hasznos fejlemény lesz. Magasabb fokú átláthatóság és elszámoltathatóság kell. Hallottuk, hogy Brown miniszterelnök úr a nemzetközi pénzügyi válságra vonatkozóan beszélt erről. Nekünk az e Háznak történő elszámoltathatóságról kell gondolkoznunk a saját pénzügyi intézményeink és a részben általuk finanszírozott intézmények vonatkozásában.
Üdvözlöm a bankok szándékait, különösen a hőmérséklet-szabályozással és az energiával kapcsolatban, és remélem, hogy a Ház támogatja majd a beterjesztett jelentésem fő törekvéseit.
Joaquín Almunia
Elnök úr, a Bizottság nevében szeretném ma délután itt üdvözölni az Európai Beruházási Bank elnökét, Maystadt urat, és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank elnökét, Mirow urat. A Ház előtt szeretném megköszönni mindkettejüknek, és az intézményeiknek is a Bizottsággal folytatott rendkívül pozitív együttműködést, különösen a gazdasági válság elleni nehéz küzdelem során.
Seppänen úr, nagyon köszönöm a szavait és az előadóként végzett munkáját egy olyan témakörben, amely nehéz volt, de ahogyan ön is mondta, a kimenetele örömteli; nevesül az első olvasatban történő megállapodás azon jogi problémák megoldásáról, amelyek az Európai Beruházási Bank, vagyis az EBB külső megbízásával kapcsolatban merültek fel.
Ez a külső megbízás az EBB lépései révén és az európai politikákkal összhangban lehetővé teszi számunkra, hogy nagyon határozott és hatékony lépéseket tegyünk a politikákkal és az olyan egyéb területekkel kapcsolatban, melyekhez az Európai Uniónak és az összes európai intézménynek, köztük e Parlamentnek is különös érdeke fűződik.
A Bizottság elégedettségének ad hangot azzal kapcsolatban, hogy mostantól fogva a Parlament közvetlenül részt vesz a külső megbízással kapcsolatos megbeszéléseken. Nagyon meg kell köszönnünk azonban a Parlamentnek és a Tanácsnak is a rugalmasságukat, melynek köszönhetően elég gyorsan jutottak megállapodásra ahhoz, hogy ne teremtsenek bizonytalanságot, vagy ne növeljék azt az idei évre vonatkozóan azzal kapcsolatban, hogy lehetséges-e tovább használni a külső megbízás forrásait és eszközeit.
A mi részünkről 2010 elején a következő Bizottság benyújtja majd a vonatkozó jogi szöveget a Parlamentnek és a Tanácsnak. Reméljük, hogy ismét első olvasatban biztosíthatjuk majd a külső megbízás jogi stabilitását, amely megbízás - ahogy korábban mondtam - lehetővé teszi a mindannyiunkat érintő európai politikák fejlesztését.
Szeretnék továbbá gratulálni Mitchell úrnak, és megköszönöm a jelentését. Ez volt az első alkalom, hogy egy jelentés nemcsak az Európai Beruházási Bankra vonatkozott, hanem az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankra, vagyis az EBRD-re is. Úgy gondoljuk, helyes e két pénzügyi intézményt együtt kezelni, különösen a jelenlegi időszakban, mikor a lépéseik hatékonysága meg kell, hogy erősítse a gazdasági válsággal kapcsolatos politikáinkat, és mikor különösen fontos a két intézmény közti együttműködés.
Mindkét bankot hatalmas erőfeszítésre kérjük. A tavaly év végén elfogadott fellendítési tervben mindkét intézményt arra kértük, hogy egy olyan időszakban, mikor számukra is nehéz a piacokról pénzhez jutni, jelentős mértékben növeljék a hitelezési kapacitásukat.
A fokozott aktivitásra irányuló felhívásra azzal reagálnak, hogy az általunk kiemelt fontosságúnak tartott területeken tesznek lépéseket, ahogy Mitchell úr is mondta, mint például a kis- és középvállalkozások terén, az energiahatékonysági szektorban és más területeken. Különösen elégedettek vagyunk azzal a megállapodással, melyet mindkét bank a Világbankkal kötött, egy arra irányuló közös kezdeményezés keretében, hogy megerősítsék pénzügyi eszközeiket és fejlesszék a közép- és kelet-európai országokban a hiteleszközeik alkalmazásának hatékonyságát, mivel ezek az országok különösen nehéz helyzetben vannak.
Reméljük, hogy mostantól a jövő évig a Tanács és a Bizottság által Maystadt úrral egyetértésben, az EBB külső megbízása jövőjének áttekintésére felállított szakértői csoport alapozó munkája és megbeszélései, valamint az EBRD stratégiai áttekintése, melyre szintén a Parlament és a következő Bizottság következő ülésszakának elején kerül sor, lehetővé teszi számunkra, hogy egy a jelenlegi gazdasági helyzetnél nyugodtabb időszakban tovább használhassuk a bankok know-how-ját, hitelezési kapacitását, pénzügyi eszközeit, humán erőforrását és tapasztalatait, hogy támogassuk azokat a politikákat, melyeknek mindannyiunk szerint utat kell mutatniuk az Európai Unió számára a következő évtizedben.
Gabriele Stauner
Elnök úr, hölgyeim és uraim, szeretném összefoglalni a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményét az Európai Beruházási Bankról szóló éves jelentésről.
A Költségvetési Ellenőrző Bizottság arra hívja fel az EBB-t, hogy játsszon tevékenyebb szerepet, és vezessen be hatékonyabb politikát a csalások elleni küzdelemben, ideértve a csalásokkal, korrupcióval, pénzmosással és a terrorizmus finanszírozásával szembeni zéró toleranciát. Az EBB által a múltban tett minden, elismerésre méltó erőfeszítéstől függetlenül a banknak most olyan politikát kell folytatnia, amely nemcsak papíron létezik, hanem a nyomon követhetőség érdekében konkrét intézkedéseket és átláthatósági kritériumokat tartalmaz. Tehát a már korruptnak bizonyult cégeknek nem szabadna engedni, hogy hitelt vegyenek fel, az informátoroknak pedig megfelelő védelmet kell biztosítani. Az EBB vizsgálati és megelőző funkciójának fontosabb szerepet kell játszania, mint eddig.
Különösen a jelenlegi gazdasági és pénzügyi válságra tekintettel szeretnénk, hogy ugyanazok a felügyeleti szabályozások vonatkozzanak az EBB-re, mint a kereskedelmi bankokra, mert valódi felügyeleti ellenőrzés nélkül az EBB nem lehet hiteles résztvevő a hitelpiacon. Szükség van független ellenőrző struktúrákra is, melyek biztosítják az EBB eredményeinek minőségét és azt, hogy a bank betartja a magatartási kódexet.
A fő gondunk az, hogy a jövőben a Parlamentnek külön jelentést kellene készítenie az EBB munkájáról. Véleményünk szerint egy ilyen jelentés lehetséges és helyénvaló lenne, mert az EBB egyetlen részvényesei a tagállamok, ami azt jelenti, hogy a bank közvetlenül kapcsolódik a Parlamenthez, és így közvetlen költségvetési felelősséggel is tartozik neki. Köszönöm szépen!
Zsolt László Becsey
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (HU) Először is szeretnék gratulálni a két jelentéstevőnek a jelentésekhez, és én is örülök annak, hogy ez a kérdés most, a két pénzügyi intézettel kapcsolatos problémák egyszerre kerültek ide, és hát valóban, azt hiszem arra szükség is lesz, hogy a jövőben mind a két intézménnyel hosszasabban foglalkozzunk.
Az első kérdés, csak nagyon schlágvortokban, a duplázás ügye. Itt valóban valamiféle hosszú távú munkamegosztást kell kidolgozni a két intézmény között és a kooperációnak egy szorosabb lehetőségét. Láttam, hogy a jelentéstevő ugye a nagy projekteket osztotta le az EIB-re és inkább a kisebb vállalkozásokkal kapcsolatos tevékenységet az EBRD-re. Mindenféleképp azt hiszem, hogy valamiféle kedvező szakosodásra szükség van.
Örülök neki, hogy az Európai Parlament beléphet végre Mekkába és foglalkozhatunk azzal, hogy itt milyen jövőbeli irányokat visznek el. Óvatos vagyok ezzel a kifelé fordulás és befelé fordulás kérdésével. Ezelőtt 12 éve Magyarországon mi azt hittük, hogy az IMF-et örökre elfelejthetjük, most itt vannak a kapuink előtt, szaladgálunk oda hitelekért.
Ezelőtt pár évvel úgy gondoltuk, hogy az EBRD sem fog olyan nagy szerepet játszani például azokban a tagállamokban, akik az eurózónán kívül esnek, és inkább kelet felé halad majd az EBRD, most meg örülünk, hogy a Világbankkal együtt ez a két szervezet egy nagy közép-európai alapot hozott létre.
Szeretném arra felhívni a figyelmet, hogy a kis- és középvállalkozások likviditása, finanszírozása számomra - én a frakció vonatkozó munkacsoportjának az elnöke vagyok - abszolút fontos, és ezért szeretném kérni, hogy azok a lehetőségek, amelyeket mostanában elhatároztunk, azok minél hamarabb lépjenek életbe, és valóban a kereskedelmi bankokkal együtt egy valós likviditási lehetőséget adjunk elsősorban a közép-európai kis- és középvállalkozások számára.
Udo Bullmann
Elnök úr, hölgyeim és uraim, a jelenlegi gazdasági válságot mint az egyensúly hiányának problémáját tárgyaljuk, ahol az egyik oldalon a szabályozatlan piac, a másikon a közérdeklődés hiánya szerepel. Nem mindig sikerült felkeltenünk a közvélemény érdeklődését a pénzügyi piacok és a valódi gazdasági folyamatok iránt. Ezért olyan fontos ma, hogy a pont ezen a határvonalon elhelyezkedő nyilvános beruházási bankokról beszélünk, amelyek lehetővé teszik a piac működését és amelyek közmegbízatása az, hogy képviseljék jövőbeli érdekeinket. E bankok ma itt velünk együtt jelen lévő elnökei számára azt jósolom tehát, hogy a jövőben még inkább szükségünk lesz rájuk, mint most, vagy a múltban bármikor.
Mitchell úr jelentésének két hangsúlyos területe van. Arra sürget bennünket, hogy jó munkamegosztást találjunk, optimális helyzetet arra, hogy az erősségekre összpontosítsunk. Azt is javasolja, hogy engedjük a két banknak, hogy a jövőben előttünk álló feladatokra koncentráljanak. Ezek az éghajlatváltozás, az az aggodalom, hogy ha nem teszünk ellenlépéseket, tömeges munkanélküliség és recesszió fenyeget, és a főleg kis- és középvállalkozásoktól érkező felhívás a közcélú infrastruktúrát illetően, hogy haladást érjünk el, lélegzethez jussunk és áttekinthessük a helyzetet. Ezért szeretnék köszönetet mondani Mitchell úrnak a szép munkáért. Kedvező jelentést készített. Az Európai Parlament megküzdött azért, hogy megtartsa a szerepét, és azt a jövőben még erőteljesebben fogja gyakorolni. Ez a képviselőcsoportom üzenete.
Még egy megjegyzés Stauner asszonynak, aki az imént említette a felügyeleti szabályozást. A felügyeleti szabályoknak és a megfelelő ellenőrzésnek természetesen az állami bankokra is vonatkozniuk kell. Azonban ezekre nem lehet ugyanazokat a felügyeleti szabályokat alkalmazni, mint a rendes bankokra, különben nem lennének olyan helyzetben, hogy vállalják azokat a kockázatokat, melyeket gyakran szeretnénk, hogy vállaljanak. Ezért támogatom az ellenőrzést, de egy más fajtáját.
Wolf Klinz
Elnök úr, hölgyeim és uraim, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank sokáig az árnyékban létezett. Az elmúlt évek során a közvélemény nagy része nem is nagyon tudta, hogy léteznek. Remélem, hogy a pénzügyi és gazdasági válság idején ez most változni fog, mert e jelentős európai intézmények most fontosabbak lesznek, mint valaha.
Tekintettel a két bank által kezelt és hitelek formájában kihelyezett hatalmas pénzösszegekre, életbevágó, hogy a bankok egyértelmű kritériumok és elvek alapján működjenek. Az, hogy közintézmények, önmagában még nem garantálja ezt. Németországban például vannak állami bankok, amelyek megszegték ezeket az elveket és bajba kerültek, ugyanúgy, ahogyan sok magánbank is. Remélem, hogy mindkét intézmény, az EBB és az EBRD is nagyon egyértelmű megfontolások alapján határozza meg a prioritásait, és hogy a jövőben, mikor visszatekintünk erre az időszakra, ezek a prioritások helyesnek és realisztikusnak tűnnek majd.
A fontos az, és ebben a tekintetben csak támogatni tudom a bankokat, hogy továbbra is az európai gazdaság gerincét képező közepes méretű vállalatokra összpontosítsanak, és hogy olyan projektekre koncentráljanak, melyek egyértelműen megfelelnek a fenntarthatóság követelményének. A bankok besorolása nagyon jó, jobb mint "AAA”. Ez lehetővé teszi számukra, hogy viszonylag kedvező feltételekkel kapjanak vagy nyújtsanak finanszírozást. Biztosítanunk kell, hogy nem helyezzük őket túl nagy nyomás alá, és - különösen a válság idején - nem próbáljuk őket tőkeforrásként használni olyan területeken, ahol a tőke egyéb forrásai elapadóban lehetnek.
Elégedettséggel tölt el, hogy a jövő évtől az Európai Parlament képviselői is részt vesznek a prioritások meghatározásában. Úgy vélem, hogy az, hogy a bankok a múltbélinél nagyobb mértékben elszámoltathatók a Parlamenttel szemben, jó és konstruktív együttműködés alapját fogja képezni.
Egy utolsó megjegyzés: mindkét bankot bátorítanám arra, hogy fokozzák az erőfeszítéseiket és biztosítsák, hogy nincs átfedés a tevékenységeik közt. Inkább ki kellene egészíteniük egymás munkáját, és így kellene együtt dolgozniuk.
Az is fontosnak tűnik számomra, hogy az EBRD továbbra is játsszon szerepet az átalakulóban lévő országokban, mert ezeket az országokat nem szabad magukra hagynunk, különösen válság idején nem.
Sepp Kusstatscher
Elnök úr, hölgyeim és uraim, először is szeretnék köszönetet mondani a jelentések készítőinek, a Zöldek/az Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja támogatja a jelentéseket. Támogatjuk az Európai Beruházási Bank tevékenységének kiterjesztését a fejlődő országokra. Régóta kampányolunk azért, hogy az EBB-s projektfinanszírozás kötődjön társadalmi és környezetvédelmi normák betartásához és az emberi jogok tiszteletben tartásához. Az EBB-projekteknek nyújtott közösségi garanciának köszönhetően ez most gyakorlatilag meg fog valósulni. Szeretnénk köszönetet mondani a Költségvetési Bizottságnak, amely felkarolta ezt az ügyet és sikeresen megvalósította a Tanáccsal.
Az EU-n belül az EBB nagyon fontos eszköz, mely lehetővé teszi a tagállamok társadalmi, környezetvédelmi és gazdasági fejlődésének ellenőrzését. Ezért az eddigieknél szorosabb ellenőrzéseket kérnék minden, az EBB által támogatott projekt esetén, hogy el lehessen dönteni, garantálható-e a társadalmi-környezetvédelmi fenntarthatóság és jövedelmezőség. Különösen fontos ez a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságban.
Például komoly hiba lenne az EBB részéről, ha támogatna olyan nagyszabású projekteket, mint a Messinai-szoros feletti híd vagy a nagy sebességű utasszállító vonatoknak készülő Brenner-alagút. Ezekhez a projektekhez nagyon sok gép szükséges, és nagyon tőkeérzékenyek. A munkaerőpiac és a környezeti hatás szempontjából sokkal kedvezőbb a meglévő infrastruktúra modernizációjának és kiterjesztésének támogatása.
A mennyiségi növekedés a "gyorsabban, magasabbra, messzebbre” idejétmúlt filozófiájának eredménye. Fenntartható társadalmi-környezeti politikára van szükség mind a polgárokra, mind a környezetre vonatkozóan. Köszönöm!
Konstantinos Droutsas
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (EL) Elnök úr a jelentés üdvözli a két bank tevékenységét, anélkül azonban, hogy megemlítené a felelősségüket vagy a hozzájárulásukat a kapitalista válsággal kapcsolatban. Az EBB magára vállalta azt a szerepet, hogy hitelt nyújt a bankoknak és vállalatoknak, azzal a céllal, hogy támogassa a tőke profitját.
Az Európai Unió gazdaságélénkítési intézkedéseit a pénzügyi körültekintés kötelező intézkedései kísérik. Az Európai Unió egyik közös alkotóeleme a lisszaboni stratégia, a Stabilitási Egyezmény és a Maastrichti Szerződés helyi szintű kezdeményezéseket ellenző politikája, amelynek célja az, hogy a válság terhét a munkavállalók vállára tegye át azáltal, hogy csökkentik a fizetéseket, a rugalmas munkaszerződések lesznek általánosak, megoszlik a munkanélküliség és új biztosításellenes fordulatok történnek.
Az egyik tipikus példa a hazám, amely ellen öt év alatt kétszer indítottak túlzott hiány miatti eljárást.A Bizottság állandó és tartós jellegű intézkedéseket követel: további lépéseket a szociális kiadások lefaragására, különösen a közegészségügy és az állami gondoskodás területén, míg ugyanakkor a magánszektor egyre gazdagabb lesz ezen a területen. A Bizottság ezzel egyidőben az alapvető fogyasztási cikkek adójának emelését és a héa mértékének növelését követeli.
Az emberek érdekeit szolgáló egyetlen megközelítés a tőke által megszabott intézkedéseknek az elutasítása - amelyet illetően alapvetően a Maastrichti Szerződést és az Európai Uniót támogató erők mindegyike egyetért -, valamint társadalmi-politikai szövetség létrehozása a polgárokhoz közel álló gazdaság és a helyi szint ereje érdekében.
John Whittaker
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, engem leginkább az az utalás aggaszt, amely szerint az Európai Beruházási Bankra (EBB) jelentős szerep vár a pénzügyi válság megoldásában - hogy valahogyan egy európai testületként léphet fel a gazdaság élénkítésében ott, ahol a tagállamok egyesével nem tudták koordinálni a saját élénkítő lépéseiket.
Az a veszély fenyeget, hogy ha a bank túlságosan kiterjeszti a tevékenyégét a kereskedelmi bankok és a kormányzatok támogatására - ahogyan azt javasolták -, akkor az irigylésre méltóan jó hitelminősítése leromolhat, mint ahogyan az néhány kormányunkkal történt.
Az EBB húzóereje körülbelül 35-ször ekkora, a részvényesei pedig tagállami kormányok. Komoly probléma lenne, ha - némely kereskedelmi bankunkhoz hasonlóan - tönkremenne. A jelentés még arra is biztatja az EBB-t és a Bizottságot, hogy új, innovatív pénzügyi eszközökkel kísérletezve növeljék a hitelezést. Azt hittem, a világ már épp elég ügyes pénzügyi trükköt látott.
Laima Liucija Andrikien
. - Elnök úr, először is szívélyesen köszönöm finn kollégánknak, Esko Seppänennek az erőfeszítését, amely hozzájárult, hogy a Bizottsággal és a Tanáccsal kompromisszumra jussunk az EBB hitelei és a közösségi garanciák kérdésében.
Mint mindannyian tudjuk, miután az Európai Parlament nyert a Bíróság előtt, a vonatkozó tanácsi határozatot megsemmisítették, de az új határozat elfogadásáig még egy évig hatályban marad. A Bizottság az együttdöntési eljárást javasolta, és holnap a háromoldalú párbeszéd során megállapodott kompromisszumról szavazunk, lezárva az együttdöntési eljárást.
Fontos észben tartani, hogy az EBB-t eredetileg az EU-n belüli műveletek finanszírozására hozták létre. Tehát az EBB EU-n kívüli tevékenysége alapját a veszteségekre és hitelgaranciákra vonatkozó közösségi garancia adja. A ma tárgyalt javaslat az EBB tevékenységének nagyjából 10-15%-át érinti, vagyis a banknak az EU-n kívül, a csatlakozás előtt álló országokban, a mediterrán országokban, Ázsiában, Dél-Amerikában és Dél-Afrikában végzett tevékenységét. Az EBB ezen tevékenysége főként a közepes bevételű országokban és az infrastruktúra, a pénzügyi és a kereskedelmi ágazat területén jelentős. A globális pénzügyi válság és a recesszió időszakában az EBB e műveletei rendkívül fontosak.
Örülök, hogy sikerült kompromisszumra jutnunk minden nagyobb kérdésben, például az új határozati javaslat bemutatásának határidejében, amely most 2010. április 30-a, és a megszüntetési záradékban, amely 2011. október 31-ét, a határidő után 18 hónapos időtartamot tartalmaz.
Az Európai Parlament módosította a Bizottság javaslatát, kiemelve az emberi jogok tiszteletben tartásának fontosságát, a fejlesztési politikákat, az energiaellátás diverzifikálását, a stratégiai dokumentumok megkérését valamint az EBB politikáinak és tevékenységeinek jobb átláthatóságát.
Az eredmény jó, és remélem, hogy holnap a szükséges többség elfogadja majd a kompromisszumot. Számítok a Ház valamennyi politikai csoportjának támogatására.
Paulo Casaca
(PT) Elnök úr, csatlakozom képviselőtársaimhoz, akik üdvözlik előadónk, a Költségvetési Bizottság tagja által végzett remek munkát, és azt, ahogyan küzdenie sikerült az Európai Parlament jogaiért és előjogaiért.
A 2008. november 6-i európai bírósági ítéletnek megfelelően az Európai Parlament teljes együttdöntési jogkörrel rendelkezik a kérdéskörben. Az Európai Beruházási Bank továbbá egyértelmű megbízással rendelkezik arra, hogy támogassa a fenntartható gazdasági és társadalmi fejlődést, a fejlődő gazdaságok világgazdaságba történő integrációját, a szegénység elleni hadjáratot, és hogy ezen országok betartsák a jogállamiságot, az emberi jogokat és az alapvető jogokat.
Itt leszünk, hogy biztosítsuk, hogy az EBB beruházásai ezeket a célokat követik.
Margarita Starkevičiūt
. - (LT) Az Európai Beruházási Bank a világ legnagyobb bankja és nyilvánvaló, hogy fontos szerepet játszik a gazdaság fejlesztésében az Európai Unió belső piacán és azon túl is. Jelenleg számos javaslatot tesznek az Európai Beruházási Bank funkcióinak kiterjesztésére vonatkozóan. Én tagja vagyok a Gazdasági és Monetáris Bizottságnak, de sok javaslatra nem is emlékszem. Úgy tűnik, most mindenki tudja, mit kell tennie az Európai Beruházási Banknak. Sok javaslat szól a bank Európai Unión kívül végzett tevékenységének újraértékeléséről is. Az előadó által megfogalmazott dokumentum célja pontosan az, hogy kiterjessze a közösségi garancia érvényességét az Európai Beruházási Bank Európai Unión kívüli hitelezési tevékenységéből származó veszteségek fedezésére.
A javaslatok változatossága egyértelműen mutatja, hogy szélesebb körű vitára van szükség az Európai Beruházási Bank tevékenységéről és arról, hogy azt milyen irányba kell fejleszteni. Remélem, hogy a Bizottság talál majd időt arra, hogy az európai gazdaságélénkítési terv átfogó összefüggésében tüzetesebben megvizsgálja ezt a problémát. Ami az Európai Beruházási Bank által kínált garanciákat illeti, sok kiegészítő feltételt állapítottak meg annak érdekében, hogy figyelembe legyenek véve az emberi jogok és az egyenlő fejlődés szempontjai. A kezdeményezés üdvözlendő, de a külpolitikájában az Európai Uniónak azt kell céloznia, hogy a harmadik országokban tevékenykedő többi bank is ezen elvek alapján folytassa a tevékenységét. Csak ekkor lesz egyenlő verseny az Európai Unión kívül, az Európai Beruházási Bank pedig nem kockáztatja majd, hogy sok veszteség éri.
Jean-Pierre Audy
(FR) Elnök úr, biztos úr, Maystadt úr, az első kérdésem az Európai Beruházási Bank jelentésével kapcsolatos. Azon tűnődöm: felállították a Parlament által igényelt szabályozó és felügyeleti missziót? Továbbá, biztos úr, nem értem, hogy miért nem él a 105. cikkben önre ruházott lehetőséggel, és jelenti ezt a Tanácsnak, hogy az Európai Beruházási Bank létrehozhasson egy ilyen missziót. Sajnálatosnak tartom, hogy nagyon kitérő válaszokat kaptam öntől.
Meg kell említenem a garancia kérdését is: Nem értem, hogy az így megadott garanciát miért nem honorálják. Az összesen körülbelül 30 millárd eurónyi tervezett garancia így az Unió költségvetése számára 30 és 100 millió euro közötti forrásvesztést jelent. Azt sem értem, elnök úr, hogy a Banknak adott garancia kérdésében miért nem kérték ki a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményét, amelynek a hatáskörébe tartoznak az Európai Beruházási Bankkal kapcsolatos ügyek.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr, az Európai Beruházási Bank és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank két olyan, rendkívül erős intézmény, amely az Európai Unióban és harmadik országokban egyaránt elősegítheti a regionális fejlődést. Ez különösen jól látszik ma a pénzügyi válság idején, amikor a krízis következtében a beruházáshoz nyújtott hitelek hozzáférhetőség korlátozott.
Míg a bankok többsége drasztikusan csökkentette az EU-val szomszédos országok pénzügyi programjaihoz nyújtott hitelek mértékét, a két Bank intenzíven előmozdította a közlekedés és a környezetvédelem területén történő beruházásokat.
Ugyanakkor az Európai Beruházási Bank az európai kis- és középvállalkozási ágazat hiteleinek és hitelgaranciáinak egyik legfontosabb forrása. A mostani nehéz időkben ez felbecsülhetetlen segítséget jelent a vállalkozók számára. Fontos az is, hogy az Európai Beruházási Bank által végrehajtott hat prioritás az Európai Unió számára biztosított fenntartható és biztonságos energiaversenyt is magában foglalja.
Thomas Mirow, EBRD
Elnök úr, nagyon köszönöm ezt a jelentést, valamint a lehetőséget, hogy folytathatjuk a Bizottsággal novemberben megkezdett vitát. Három oka van annak, hogy ez miért jó időben történik és miért üdvözlendő.
Először is, a pénzügyi és gazdasági válság következtében még relevánsabbá válik az EBRD és az EBB közötti intenzívebb együttműködés kérdése. A válság azonban azt is jelenti, hogy a nemzetközi pénzügyi közintézmények közötti kooperáció immár nem csupán a politikák meghatározta törekvés, hanem létszükséglet.
Miután szembesültünk a hiteláramlás drámai visszaesésével, a múlt hónapban összeültünk a Világbank csoportjával, hogy elindítsuk a közös IFI akciótervet a bankrendszerek támogatására és a közép- és kelet-európai reálgazdaságnak nyújtott hitelek biztosítására.
Ez egy a 24,5 milliárd eurós csomag a 2009-es és 2010-es évekre vonatkozóan, amely összegből az EBRD 6 milliárd eurót nyújt. A cselekvési terv felismeri, hogy Európa integrált pénzügyi piacain a válságra adott hatékony reakcióhoz szükség van arra, hogy minden érintett - az anyabankok, amelyek a régió pénzügyi szektorainak nagy részét tartják kezükben, a fontos helyi bankok, a határokon átnyúló banki tevékenységet végző csoportok saját országának és befogadó országának hatóságai, az európai intézmények és a nemzetközi pénzügyi szervezetek - gyorsan és koordinált módon lépjenek fel. Az érintettek csoportja ilyen sokszínű csoportjával dolgozunk a terv végrehajtásán, és ennek érdekében kialakítjuk a szükséges koordinációs és kooperációs mechanizmusokat.
Látjuk - és láttuk tavaly augusztusban, amikor Grúziában a konfliktus következtében banki válság következett be -, hogy ez a szükségből kialakuló IFI-együttműködés a leghatékonyabb.
Másodszor, az Európai Unió égisze alatt az EBRD és az EBB közötti együttműködés új struktúrái kiváló új lehetőséget nyújtanak arra, hogy együtt dolgozzunk.
Gondolok itt elsősorban nyugat-balkáni országok beruházási keretrendszerére, amely éppen most kezdi majd meg működését, valamint a keleti partnerségre, amelyet az Európai Tanács az utóbbi napokban jelentett be, és amely az egyetértési nyilatkozat és a szomszédsági beruházási eszköz révén már megvalósult együttműködésre épül majd.
E kezdeményezések, amelyek EK-alapokból kerülnek finanszírozásra, arra késztetnek minket, hogy adott projekteken és programokon dolgozzunk, mégpedig az egyes intézmények erősségeit egyesítve, és így hozzunk létre egy műhelyt úgymond, ahol közös munkák előrehaladása érdekében munkálkodhatunk.
Úgy vélem, hogy ebben a kontextusban valósul meg az a munkamegosztás, a közös szakértelem kihasználása és a szükséges kooperációs mechanizmusok - ideértve a közös szabványokat is -, amelyeket önök sürgettek.
Harmadszorra, az Európai Parlament meglátásai véleményem szerint igen hasznosak az EBRD tőkeforrása negyedik felülvizsgálatának korai szakaszaiban; a folyamatot a 2010 májusában Zágrábban megtartott éves gyűlésünkön zárjuk majd le.
Az EBRD proaktív módon reagál a válságra: támogatjuk a fogadó országokban ügyfeleinket, bővítjük eszközeinket, és 2009-ben 7 milliárd eurót szándékozunk beruházni - ez az összeg 20%-os emelkedést jelent.
Ugyanakkor el kell ismernünk, hogy nagyobb kockázattal kell számolnunk. Még nem látjuk világosan, hogy a jelenlegi helyzet milyen hatással lesz portfóliónkra és üzletmenetünkre. Azonban világosabb, mint valaha, hogy partnerségünk az EBB-vel és az Európai Unióval milyen fontos szerepet játszik abban, hogy részvényeseink és fogadó országaink felé tett kötelezettségvállalásainkat teljesítsük.
Philippe Maystadt
Elnök úr, hölgyeim és uraim, először is szeretném megköszönni önöknek, hogy lehetőségünk nyílik folytatni azt a konstruktív párbeszédet, amely az Európai Befektetési Bank és a Parlament között már több éve kezdődött.
Különösen örömömre szolgál, hogy megvitathatjuk azt a két jelentést, amelyek ma kerültek benyújtásra, mivel Mitchell úr és Seppänen úr jelentései igen érdekesek, és merőben releváns kérdéseket vetnek fel. Remélem, hogy később alkalmunk nyílik visszatérni ezekre a kérdésekre.
Nyilvánvaló, hogy ma kivételesen súlyos válságot élünk át - talán a legsúlyosabbat a második világháború vége óta - és ezért ebben a helyzetben rendben lévő, hogy a tagállamok arra kérik két intézményünket, hogy segítsék az Európai Uniót a válságkezelésben. Önök is tudják, hogy a tagállamok - részvényeseink - arra kérték az EBB-t, hogy 2009-ben nagy mértékben növelje az általa nyújtott hitel mértékét (ez az első előrejelzésekhez képest körülbelül 30% növekedést jelent), és hogy ezt az erőfeszítést alapvetően három területen tegye meg: a kis- és középvállalkozásoknak hitelező bankoknak nyújtott hitel, az energia (különösen a klímaváltozás elleni fellépés) és a válságtól legerősebben sújtott országok esetében tett különleges lépések területén.
Meddig jutottunk el ma? Szeretnék megosztani önökkel statisztikai adatokat 2008 legutóbbi három hónapjára vonatkozólag - azaz onnan kezdve, hogy az EBB-hez beérkeztek az első kérések -, valamint 2009 első két hónapjáról. Ebben az öt hónapban több mint 31 milliárd eurót hiteleztünk; ez a 2007 végének és 2008 elejének hasonló időszakához képest 38%-os növekedést jelent. Ami az első területet, a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott hiteleket illeti, e rövid időszakban 5,6 milliárd eurónyi hitelről beszélhetünk. Önök közül többen hangsúlyozták, hogy a jelenlegi gazdasági helyzetben fontos szerepet játszanak a kis- és középvállalkozások. Igen nagy erőfeszítéseket teszünk ezen a területen, és már most elmondhatom, hogy túl fogjuk teljesíteni a célt, miszerint 2008-ban és 2009-ben 15 milliárd eurónyi ilyen típusú hitelt adunk.
Ami a második területet, az energiát és a klímaváltozás elleni fellépést illeti, itt is komoly erőfeszítéséket tettünk, és ide kell sorolnunk a személygépjármű-ipar finanszírozását is. Egyértelműen ki kell mondanunk: ebben a szektorban támogatásunkat olyan projekteknek nyújtjuk, amelyek kutatással, fejlesztéssel és környezetbarát autók előállításával kapcsolatosak, azaz olyan autókéval, amelyek megfelelnek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére vonatkozó új uniós szabványoknak.
Végül, ami a harmadik területet illeti - vagyis a válságtól leginkább sújtott országoknak nyújtott segítséget - ugyanezen öthónapos időszak folyamán 910 millió euro hitelt nyújtottunk Magyarországnak, 600 millió eurót Lettországnak, 1 milliárd eurót Romániának és 1,1 milliárd eurót Litvániának.
Úgy vélem tehát, hogy elmondhatjuk: minden tőlünk telhetőt megtettünk azért, hogy a lehető legjobban reagáljunk a tagállamok kéréseire, és késedelem nélkül végrehajtsuk az elfogadott intézkedéseket. Mirow úr is említette már a Nemzetközi Pénzügyi Társaság és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank közös cselekvési tervét, amely Közép- és Kelet-Európa bankszektorát érinti.
Természetesen hiteleink mértékét csakis azért emelhettük, mert részvényeseink úgy döntöttek, hogy megemelik tőkénket - ez a tagállamoknak semmibe sem kerül. Arról azonban döntés született, hogy tartalékainkat kizárólag részvényeseink beleegyezésével tőkésíthetjük.
Önök közül többen tettek fel kérdéseket az EBB ellenőrzéséről és felügyeletéről. Személy szerint úgy vélem, hogy a kérdés teljes mértékben jogos. Amikor egy pénzügyi intézmény ilyen módon fejlődik, érthető, hogy felmerülnek az ellenőrzéssel kapcsolatos kérdések. Jelenleg a következő rendszer működik, és ez a rendszer nem mondható teljesen jelentéktelennek: van bizonyos mértékű belső ellenőrzés, és mindenekelőtt van külső ellenőrzés is, amelyet a Kormányzótanács tagjainak közvetlenül felelős ellenőrző bizottság végez. Emellett a Lisszaboni Szerződés magában foglalja e bizottság megerősítését úgy, hogy banki felügyeletben bizonyíthatóan jártas személyeket is bevesz a bizottságba.
Talán még többet kellene tennünk? Szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy a Számvevőszék már jelenleg is ellenőrzi az EBB működését abban az esetben, ha az adott működés európai költségvetésből származó összegekkel is kapcsolatos. Tovább kellene lépnünk a banki felügyelet valamely formálisabb rendszere felé? Stauner úr ezt remélte. Bullmann úr rámutatott, hogy a dolog talán nem ennyire egyszerű. A kérdést mindenképpen érdemes megvitatni. Ma csak annyit tehetek, hogy megerősítem: az EBB teljes mértékben nyitott áll arra, hogy formális banki felügyelet alá vonják, amennyiben ennek hasznosságáról döntés születik.
Jelenleg - a luxemburgi Pénzügyi Felügyeleti Hatóság mellett - egyfajta informális felügyeletet szerveztünk meg.
Audy úrnak válaszom a következő: az, amit tavaly az európai bankfelügyelők bizottsága (CEBS) kért tőlünk, valóban végrehajtásra került. Ezért kérdést intéztünk a CEBS-hez, de úgy informáltak minket, hogy nem rendelkeznek hatáskörrel az adott területen, és hogy tanácsadói szerepet sem tölthetnek be. Következésképpen még mindig azok kezében vagyunk, akik ebben a tekintetben szeretnék kézbe venni a kezdeményezést. Ismét hangsúlyozom: nyitottak vagyunk az ilyen kezdeményezésekre.
Hadd szóljak néhány szót még a két intézmény közötti együttműködésről. Mirow úr már jelezte, hogy az együttműködés jól halad, különösen a Nyugat-Balkánon és keleti szomszédainkkal, legújabban Törökországgal. Nem szeretném túllépni az időt, ezért csak annyit szeretnék mondani, hogy teljes mértékben egyetértünk a Mitchell úr jelentésében foglalt javaslatokkal. Úgy véljük, hogy mindkét intézmény - és hitelezettjeink - érdekében áll, hogy a munkamegosztás racionálisabb és funkcionálisabb legyen.
Végezetül hadd szóljak néhány szót Seppänen úr jelentéséről. Igen nagyra értékeljük Seppänen úr konstruktív megközelítését. Ideiglenes megoldást javasol, amely lehetővé teszi, hogy az EBB folytassa tevékenységeit, de ugyanakkor meghatároz egy időpontot az EBB Európai Unión kívül játszott szerepének részletes megvitatására. Nem kétlem, hogy ez a vita nem lesz majd rövid, de azt sem, hogy épp a legjobbkor veszi kezdetét.
Joaquín Almunia
Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani minden képviselőnek, aki a vitában felszólalt. Úgy vélem, hogy a felszólalások legtöbbjét a konszenzus jellemezte azon iránymutatásokkal kapcsolatban, amelyet a két bank elnökei határoztak meg most, amikor válságot élünk át, de ugyanakkor lehetőségek is nyílnak előttünk. Forrásaikat és cselekvéseiket felhasználva az a céljuk, hogy az Európai Unió alapvető fontosságú politikáit támogassák, úgymint az energiahatékonyságot, a klímaváltozás elleni fellépést, a kis- és középvállalkozások támogatását, valamint a jelenleg igen súlyos problémákkal küzdő szektorokban (például a személygépjármű-iparban) alkalmazott tiszta technológiát.
Úgy vélem, általános konszenzus van arra nézve, hogy amennyire csak lehetséges, intenzívebbé kell tenni a bankok működését a válságtól különösen erősen érintett vagy sújtott országokban, az Európai Unión belül és kívül egyaránt. Egyetértek mindazon képviselőkkel, akik arra kérték a bankokat, hogy tegyenek többet; nem tudom elfogadni azt a véleményt, miszerint a bankoknak ebben a nehéz időszakban kevesebb aktivitást kell mutatniuk vagy kevésbé bátran kell fellépniük. Úgy vélem, hogy a mostanihoz hasonló nehéz időkben a bankok, mint például az Európai Beruházási Bank vagy az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank, különösen létjogosultak.
Végül szeretnék néhány szót szólni az EBB felügyeletével kapcsolatos megjegyzésekről. Örömmel fogadom, hogy Maystadt úr nyitottságról tett tanúbizonyságot a kérdés áttekintése és megoldása kapcsán - ezt a nyitottságot egyébként már korábban is tapasztaltam. Erről már a tavalyi vita során tettünk említést.
A Bizottság természetesen készen áll arra, hogy együtt dolgozzon Maystadt úrral a leghatékonyabb, de ugyanakkor szabályozásainknak megfelelő eszközök meghatározása érdekében, mégpedig azért, hogy megoldást találjunk e rendkívül fontos kérdésre, különösen most, amikor az EBB és az EBRD is olyan piacokhoz kénytelen fordulni, ahol a tavalyi évhez képest jóval nehezebben lehet csak kedvező feltételek mellett és a két bank által használt legmagasabb lehetséges minősítés mellett finanszírozási forrásokat találni.
Gay Mitchell
előadó. - Elnök úr, szeretnék köszönetet mondani a biztosnak és minkét elnöknek, valamint a vitában részt vevő összes képviselőnek.
Először is, hadd válaszoljak röviden, három pontban. Igen ígéretesek Maystadt elnök úr megjegyzései, miszerint az EBB további pénzügyi támogatása lehetővé fogja tenni a gyors kifizetéseket és pozitív hatással lesz a reálgazdaságra, különösen annak köszönhetően, hogy védelmet nyújt a jó projekteknek és segíti az életképes társaságokat ezekben a nehéz időkben. Véleményem szerint a lehető legnagyobb mértékben segítenünk kell a küszködő vállalatokat, hogy rendelkezésükre álljon a fennmaradáshoz és a munkahelyek megőrzéséhez szükséges hitel.
A jelentés ugyanakkor felhívja a figyelmet az éberség fontosságára: figyelemmel kell kísérni, hogy a kereskedelmi bankok hogyan használják fel az EBB-hiteleket, valamint arra, hogy a kereskedelmi bankok és az EBB részére e tekintetben alkalmazandó magatartási kódexet kell kialakítani. Remélem, hogy a képviselők számára ez világos az elhangzott megjegyzésekből.
Másodszor, Európára jelenleg az aggodalom jellemző: az ingatlanárak egyes országokban továbbra is zuhannak, az emberek pedig felhalmozzák megtakarításaikat. Ahhoz, hogy e válság következményeit ellensúlyozzuk, el kell kezdenünk beszélni a fellendülésről. Amikor beállt a jelenlegi válság, szem elől tévesztettük a célt. Most ismét ugyanezt tesszük. Most következik a fellendülés: lehet, hogy az idei év végén, lehet, hogy jövőre, de mindenképpen bekövetkezik. El kell kezdenünk beszélni a fellendülésről, fel kell rá készülnünk, és eléggé versenyképesnek kell lennünk majd ahhoz, hogy kihasználjuk a fellendülés nyújtotta lehetőségeit. Erre buzdítom a három intézményt, amely ma képviselteti magát itt, valamint a Parlamentet.
Végül szükség van arra, hogy az EBB és az EBRD együtt dolgozzon más nemzetközi és regionális pénzintézetekkel, például a Világbankkal, az Ázsiai Fejlesztési Bankkal és az Afrikai Fejlesztési Bankkal annak érdekében, hogy az Európától távolabb eső területeken is előmozdítsák a fejlődést. Ezek a bankok pozitív hatással vannak annyiban, hogy segítséget nyújtanak a fejlődő országoknak, de úgy vélem, hogy ezt a hatást megfelelő módon kell értékelni.
A földtulajdon finanszírozását a fejlődő országokban úgy kell tekinteni, mint az EBB külső hitelnyújtási megbízások keretein belüli beruházási költséget. Ezt már többször felvetettem. Az ország, ahonnan érkezem, átélt éhínségeket. Megtapasztaltuk mindazt, amin jelenleg az afrikai országok keresztülmennek. Szigetünk északkeleti részét éppen az változtatta meg, hogy az emberek kis területű földekbe fektettek be.
Nézzük meg a fejlődő világ számára a modellt. Ezekre az országokra szükségünk van mint kereskedelmi partnerekre, és arra kérem mindkét bankot, hogy gondolják végig, amit ma elmondtam, mert úgy vélem, ez egy lehetséges módja a fejlődő világ megsegítésének. Ugyanezt a kérdést Nagy-Britannia miniszterelnöke vetette fel ma néhány perce. Ezt a gondolatot mindkét bank figyelmébe ajánlom.
Köszönöm, elnök úr, a lehetőséget, hogy hozzászólhattam ehhez a vitához. Remélem, hogy továbbra is Európa javára, a kölcsönös együttműködés jegyében tevékenykedünk majd.
Esko Seppänen
előadó. - (FI) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, úgy veszem észre, hogy nagyfokú a konszenzus a Parlamentben az EBB új külső hitelnyújtási megbízásainak jogalapját illetően.
Mivel az EBB képviselői késve érkeztek, és nem hallhatták bevezető beszédemet; szeretném felhívni a figyelmüket arra, hogy a kérdésekről együttdöntési eljárás keretében születik majd döntés, és hogy az Európai Parlamentet már nem lesz olyan könnyű kihasználni, mint ahogy egészen eddig volt az Európai Beruházási Bankkal kapcsolatos ügyekben.
Az EBB a továbbiakban már nem építhet a néhány megbízható képviselő támogatására. Az együttdöntési eljárás során szüksége lesz az Európai Parlament komoly támogatására. Ahhoz, hogy ez bekövetkezzen, az EBB-nek az Európai Parlamenttel való viszonyában konstruktívabb gyakorlatot kell követnie, annál, amit érzésünk szerint a külső hitelnyújtási megbízások tárgyalása idején követett. Meggyőződésem, hogy ez világossá vált a bank számára, és remélem, hogy megérti azt, amit a Parlament akart közölni vele. Minden jó, ha a vége jó.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2009. március 25-én, szerdán kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Paolo Bartolozzi  
írásban. - (IT). Az EBB szerepe az európai fejlesztési és kohéziós politika alkalmazása területén egyre fontosabbá válik.
Jóllehet az EBB-t bírálták amiatt, hogy egyes vélemények szerint némileg eltért az Európai Unió által kitűzött, gazdasági és társadalmi kohézióhoz kapcsolódó céloktól, most, hogy energiáit mindenekelőtt a köztestületekre fordítja, láthatólag irányt vált a 2007-20013-as fejlesztési és kohéziós kilátások tekintetében.
Az Európai Bizottsággal való szorosabb együttműködés révén az EBB ma modern és dinamikus bankként mutatkozik, és ez annak köszönhető, hogy növekedett a kevésbé fejlett európai régiók társadalmi és gazdasági egyensúlyának helyreállítását célzó pénzügyi projektek száma. Ami az intézkedések alkalmazását illeti, különösen nagy örömmel fogadjuk azt, hogy bevezetésre kerültek a kkv-kat célzó támogató mechanizmusok; a kkv-k így a pénzügyi piacokhoz való jobb hozzáférésnek köszönhetően képesek lesznek növelni beruházásaikat.
Az intézkedéscsomag mellett, amelyet az Európai Bizottság a kkv-k közösségi szintű támogatása érdekében alakított ki, az EBB-nek hozzáadott értéket kell nyújtania, és a kkv-k tevékenységét fel kell gyorsítania, fejlődésük tempóját fokoznia kell, hiszen ezek képviselik Európában a munkahelyek legfontosabb, semmivel nem helyettesíthető forrását.
Alexandru Nazare  
írásban. - (RO) A jelen riportban tárgyalt alapvető kérdések nem magát a közösségi garanciát érintik, hanem a lehetséges módokat, amelyekkel az EBB nyújtotta finanszírozás felhasználása hatékonyabbá tehető. Nem kétséges, hogy az EBB a gazdasági fejlődést támogató uniós eszközként fontos szerepet játszik. Az EU a külkapcsolatok terén pénzügyi eszközök egész sorával rendelkezik - az EBB tevékenységének ezt kell kiegészítenie.
Ami a finanszírozás prioritásait illeti, örömmel konstatálom, hogy a jelentés jelenlegi változata tartalmazza javaslatomat, miszerint a kelet-európai és dél-kaukázusi energiaprojektek kérdését tisztázni kell, nevezetesen "összhangban az energiaforrások diverzifikációjára vonatkozó közösségi politika célkitűzésével és annak érdekében, hogy a fogyasztók számára biztosítottak legyenek az állandó és biztos források.”
Örülök, hogy az európai vezetők kompromisszumra jutottak az EU energiaprojektjeinek finanszírozása - az Európai Fellendülési Terv része - kapcsán. Valamint azt is örömmel fogadom, hogy a Nabucco projekt túlélte ezt a kompromisszumot, és prioritást élvező energiaprojektnek nyilvánították. Remélem, hogy ez EBB-t is bevonják annak érdekében, hogy ez a projekt megkaphassa a szükséges mértékű befektetést és hogy 2013-tól kezdve gázt szállíthatunk a Kaszpi-tengertől Európába.
