Industrijska politika za dobo globalizacije (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Langeja v imenu Odbora za industrijo, raziskave in energetiko o industrijski politiki za dobo globalizacije.
Bernd Lange
Gospa predsednica, gospod Tajani, gospe in gospodje, to poročilo zelo jasno predstavlja stališče Evropskega parlamenta. Zahvalil bi se poročevalcem v senci, ki so prispevali k poročilu, in pripravljavcem mnenja posameznih odborov.
Skupaj nam je uspelo poslati zelo jasno sporočilo, gospod Tajani, ki se glasi, da hočemo industrijsko politiko z dobrim razlogom približati središču političnega prizorišča. Industrijska politika nam bo pomagala, da, prvič, v Evropi ustvarimo kakovostna delovna mesta, primerna tudi v prihodnosti in, drugič, v Evropi zagotovimo naložbe. Naši konkurenti po svetu dobro izkoriščajo industrijsko politiko, na primer v Združenih državah, na Kitajskem, v Braziliji in Indiji. Tretjič, soočeni smo z izzivi, povezanimi s trajnostjo, tako v smislu podnebja kot tudi gospodarskih in socialnih temeljev naše družbe. Glede na to je pomembno, da industrijsko politiko postavimo v središče političnega prizorišča.
Po eni strani to pomeni, da pričakujemo vključitev industrijske politike na takšen način, gospod Tajani, da bo postala osrednja točka zakonodajnih pobud znotraj Evropske unije. Nočemo, da se okoljsko in trgovinsko politiko ter politiko konkurence najprej pripravi in šele nato uskladi z interesi evropske industrije. Ravno nasprotno, druga področja politike moramo opredeliti na podlagi strateških interesov trajnostne industrijske politike.
Drugič, gospod Tajani, potrebujemo boljše usklajevanje med industrijskimi politikami različnih držav članic. Zato bi vas pozval, to pa smo vključili tudi v poročilo, da uporabite člen 173(2) Lizbonske pogodbe, da bi učinkoviteje uskladili industrijsko politiko v državah članicah, tako da se bomo res vsi premikali v isto smer.
Seveda se moramo osredotočiti na številna posebna področja. Na horizontalni ravni se moramo posvetiti predvsem inovacijski politiki v celotni verigi dodane vrednosti. Uspeti nam mora podpreti celotno gospodarsko verigo, od temeljnih raziskav do dajanja proizvodov na trg, in na trg uvesti najboljše rešitve za našo družbo.
Večjo pozornost moramo posvetiti tudi virom. Enostavno reči, da je to pomembno, ni dovolj. Uvesti moramo praktično zakonodajo, ki bo znatno povečala produktivnost virov. V industriji delo predstavlja 20 % stroškov, viri pa 40 %. To je izhodiščna točka za ukrepanje glede surovin. Mobilni telefoni, ki jih vsi uporabljamo, vsebujejo redke zemeljske elemente in kovine, ki se jih redko reciklira. Stopnja recikliranja za mobilne telefone je samo 1,5 %. To je izhodiščna točka za ustvarjanje delovnih mest in povečanje konkurenčnosti evropske industrije.
V povezavi s tem bi podal še zadnjo pripombo. Inovacije in produktivnost virov ne bodo nastale samo od sebe. Odvisne so od zaposlenih, ki so predani. Zaradi tega mora smiselna industrijska politika upoštevati tudi znanja in spretnosti ter sodelovanje zaposlenih. Če nam to uspe, sem prepričan, da bomo v evropski industriji imeli delovna mesta, primerna tudi v prihodnosti.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, gospe in gospodje, najprej bi se zahvalil poročevalcu gospodu Langeju za delo, ki ga je opravil. Zavedam se, da v dvorani, ki je organizirana tako, kot ta, s tako številnimi parlamentarnimi skupinami, ni enostavno doseči sinteze, ki bo omogočila pozitiven zaključek razprave o industrijski politiki. Zato bi se vam zahvalil za delo, ki ste ga opravili, kajti če hočemo ukrepanje za spodbujanje realnega gospodarstva resnično postaviti v središče političnega ukrepanja v korist socialnega in tržnega gospodarstva, moramo - Komisija, Parlament in Svet - sodelovati.
Strinjam se z vašim pozivom k večji koheziji držav članic, vendar pa je Svet dal spodbuden znak in je dejansko podprl stališče Komisije. Poleg tega so države, v katerih je bilo mogoče predstaviti dokument o industrijski politiki, pokazale pripravljenost - čeprav različno stopnjo v posameznih državah - sodelovati v skupnem ukrepanju v okviru industrijske politike. Ker Unija noče vsiljevati odločitev posameznim državam članicam, je to poskus uskladitve njihovih politik.
Zdi se mi, da je to premik v smeri vaše zahteve, potrjuje pa tudi, da Evropa potrebuje svojo industrijo, da bi obravnavala neposredne izzive iskanja poti iz krize. Ne smemo misliti, da bomo sedanje težave - razmere, ki jih še poslabšuje sedanja kriza v sredozemski regiji - premagali brez trdnega ukrepanja za spodbujanje naših industrijskih in poslovnih politik, kajti samo te nam lahko omogočijo razvoj in ustvarjanje novih delovnih mest.
Poročilo, ki ste ga pripravili, gospod Lange, upravičeno poudarja gospodarske, okoljske in socialne izzive, s katerimi se srečujemo: na kratko, trajnost naše industrijske politike. Trajnost postavlja na isto raven kot konkurenčnost, saj sta ti razsežnosti tesno povezani. Prepričan sem, da v današnjem svetu ta dva vidika ne moreta obstajati drug brez drugega.
Za dosego tega se moramo opremiti tudi z moderno, konkurenčno industrijo, ki bo dokončno prekinila s starimi metodami oblikovanja industrijske politike. Kaj pomeni imeti moderno industrijo? Pomeni imeti industrijo, ki je učinkovita glede uporabe virov, porabe energije in emisij toplogrednih plinov, kar pomeni gospodarstvo, katerega cilj je postati zeleno gospodarstvo po poti bolj zelenega gospodarstva. Ta industrija mora biti tudi odgovorna ter se s težavami spopadati na podlagi stalnega in plodnega dialoga s socialnimi partnerji.
Menim, da je treba poslati močen znak, da industrijski model za leto 2010 ne more temeljiti na državni pomoči, in da si evropska industrija, da bi bila konkurenčna na področju svetovnih izzivov, ne more privoščiti, da se ne osredotoči na inovacije in raziskave. Zato je Komisija pred objavo dokumenta o industrijski politiki predstavila dokument o inovacijski politiki, ki je po mojem mnenju temeljnega pomena za razvoj prave industrijske politike ter pripomore tudi k opredelitvi poti v sektorju raziskav surovin in inovacij.
Ni slučaj, da gre v enem izmed partnerstev za inovacije, ki ga je omenila Komisija, prav za surovine, raziskavo načinov recikliranja in zamenjave surovin. Zato je jasno - vsekakor tudi zato, ker bomo v naslednji razpravi govorili o redkih zemljinah -, da so inovacije, surovine in industrijska politika del ene strategije, po mojem mnenju pa del iste strategije predstavlja tudi pregled akta za mala podjetja. S prenosom tega niza političnih in zakonodajnih aktov v prakso Komisija kaže, da obstaja pripravljenost za izvajanje političnega ukrepanja v korist industrije in podjetij.
Glede upravljanja in industrijske politike menim, da proces dobro poteka znotraj Komisije in tudi v državah članicah, kot sem že povedal. Znotraj Komisije me je, kot veste, predsednik Barroso na začetku mandata imenoval za predsednika skupine komisarjev za industrijsko politiko.
Doslej sem sklical dve srečanji, eno pred sprejetjem sporočila, da bi razpravljali o političnih prednostnih nalogah, in drugo, da bi razpravljali o izvajanju sporočila v praksi s posebnim poudarkom na preskusu konkurenčnosti in strategiji standardizacije. Po mojem mnenju je skupina komisarjev posebno orodje, oblikovano za zagotavljanje političnega vodstva in skladnosti pobud v smislu industrijske politike.
Glede držav članic menim, da je bil odziv pozitiven. Kot sem povedal, smo z madžarskim predsedstvom 10. decembra 2010 začeli prvič izvajati sodelovanje glede dostopa do posojil za mala in srednje velika podjetja, ki mu bodo sledila podobna dejanja v tesnem sodelovanju z državami članicami. Še naprej vam bomo posredovali potrebne podatke za stalno sodelovanje med Parlamentom in Komisijo.
Preden končam, gospa predsednica, mi dovolite, da povem nekaj besed o pomenu podpore podjetništva med ženskami. Noben slučaj ni, da je danes 8. marec, in vedno sem govoril, da potrebujemo več podjetnic, toda ko se bodo odločile in zavezale temu, jim moramo dati vsaj dober nasvet.
To smo se odločili storiti in smo med pregledom akta za mala podjetja vključili ad hoc ukrep. Evropsko omrežje podjetnic-ambasadork, ki smo ga že vzpostavili, bo še naprej obstajalo, vendar pa hočemo preseči ozaveščanje. Hočemo, da bi lahko podjetnice dobile dobre nasvete strokovnjakov, in v ta namen nameravamo v kratkem začeti posvetovanja, da bi podprli nekatere pobude, namenjene zagotavljanju mentorjev novim podjetnicam, ki si želijo imeti mentorja.
Ti ljudje jim lahko dajo konkretne nasvete o odprtju in zatem upravljanju podjetja. Cilj je to pobudo izpeljati v najmanj 10 državah članicah in jo nato razširiti na preostale izmed sedemindvajseterice.
Predsednica
Komisar, hvala za kratek vpogled v področje žensk v podjetništvu. Predvidevam, da to ni popolno naključje glede na to, da je danes, 8. marca, mednarodni dan žena, vendar p v vsakem primeru pozdravljamo vaše tovrstne pobude.
Francesco De Angelis
pripravljavec mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, industrijska politika je ključni element za rast in zaposlovanje v naših regijah in državah. V obdobju hude gospodarske krize zato pozdravljamo pobudo Komisije, da se Evropi zagotovi skupni srednje- do dolgoročni pristop, in iz vsaj treh razlogov popolnoma podpiramo odlično poročilo gospoda Langeja.
Prvi je, da poročilo k temi industrijskega razvoja pristopa na način, ki industrijskih in podjetniških interesov ne ločuje na tržne sektorje, ampak jih združuje glede na skupne cilje. Drugi razlog je, da poudarja pomen regionalnih struktur z učinkovitejšo podporo za grozde, inovativne mreže, prenos znanja, raziskave in izboljšanje znanja in spretnosti ter razvoj infrastrukture.
Tretji razlog - in zaključujem - je, da poudarja vlogo in funkcijo malih in srednje velikih podjetij, ki se ozirajo k Evropi, da najde način za izhod iz te krize, ki lahko resno ogrozi njihovo prihodnost.
Gianluca Susta
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, gospodarska in finančna kriza je številne ljudi privedla do tega, da so ponovno odkrili osrednji pomen industrije. Kljub vašim prizadevanjem, gospod podpredsednik, se Komisija tega še ni zavedla.
Številni akti, izmed katerih dokumenti o strategiji Evropa 2020 ali določenih sporazumov o prosti trgovini, ki so bili nedavno odobreni ali se o njih razpravlja, zagotovo niso zadnji, imajo še vedno predsodke pred storitvenim gospodarstvom ter krepitvijo in razvojem storitev, zlasti v finančnem, bančnem in zavarovalniškem sektorju. Nasprotno nam realno gospodarstvo daje različne znake, kot ste dejali. Proizvodnja in izvoz se povečujeta in priča smo preobratu težnje po selitvi podjetij.
Spodbujati moramo te znake, saj nobeno pomembno gospodarstvo na svetu ne more ubežati osrednjemu pomenu industrije. Zato moramo dokončati notranji trg in pospešiti izvajanje močnih pobud v podporo inovacijam in raziskavam, prenosu tehnologij, sledljivosti izdelkov, varstvu intelektualne lastnine in spodbujanju evropske proizvodnje, da ne omenjam učinkovitih pravil proti dampingu in za resnično vzajemnost v dvostranskih pogajanjih. To poročilo je korak v to smer in zelo sem hvaležen gospodu Langeju in vsem, ki so sodelovali pri njegovi pripravi.
Françoise Grossetête
Gospa predsednica, ali spričo deindustrializacije Evropske unije še vedno obstajajo resnične ambicije? Zavedamo se, da gospodarstva ne morejo uspevati brez težke industrije in da industrija ne more obstajati brez tovarn.
V tem parlamentu smo se zbrali, da se zavzamemo za delovna mesta v evropski industriji. Brez zaupanja v znanstveni in tehnični napredek prihodnost industrije ni mogoča. Zato se mora Komisija v času, ko bi morala Evropa začeti obsežno delo, da ustvari rakete Ariane in letala Airbus leta 2050, zavedati, da zaradi krize pravila, ki so bila opredeljena, ne ustrezajo več današnjemu gospodarstvu.
Vprašanja proste trgovine ter svobodne in neizkrivljene konkurence so postala dogme. Ne smemo biti edino gospodarsko območje na svetu, ki enostransko spoštuje načela proste trgovine, nima pa pojma, kaj počnejo naši glavni konkurenti.
Zato obžalujem dejstvo, komisar, da smo nekoliko živčni, ko gre za vprašanja, povezana s krepitvijo protidampinškega orožja Evropske unije in uporabo splošnega načela vzajemnosti v trgovini s tretjimi državami. Najslabše razmere bi bile, da je evropski trg preveč odprt za konkurenčne trge, ki so preveč zaprti.
Poleg tega bi si v okviru boja proti podnebnim spremembam želela, komisar, če bi lahko poleg trgovanja s pravicami do emisije toplogrednih plinov izvajali orodja, kot je mehanizem za vključevanje ogljika na naših mejah. Na ta način bi lahko ponovno vzpostavili ravnotežje in selitev v tretje države naredili manj privlačno za naša podjetja.
Izboljšati moramo pomoč, ki je na voljo malim in srednje velikim podjetjem, ter zmanjšati njihove stroške; okrepiti moramo evropske patente in boj proti ponarejanju označbe porekla "made in". Če Evropa ne more dostopati do surovin, ne bomo več mogli govoriti o inovativni industrijski politiki.
Naša prizadevanja veljajo izobraževanju, usposabljanju in raziskavam ter tudi kulturi inovacij in znanosti, ki morajo v Evropski uniji ponovno dobiti mesto, ki si ga zaslužijo.
(Aplavz)
Patrizia Toia
Gospa predsednica, gospe in gospodje, pridružujem se vsem kolegom poslancem, ki so povedali, da končno ponovno govorimo o skupni industrijski politiki, in upam, da bodo kmalu pripravljeni tudi ukrepi in tudi posamezne odločitve. Hvaležna sem za poročilo gospoda Langeja, odlično delo kolega poslanca in sporočilo podpredsednika Tajanija.
Ta odločitev pomeni nekatere pomembne zadeve, izmed katerih je prva, da so ponovna oživitev in okrevanje evropskega gospodarstva in vzdržljivost zaposlovanja, kot je bilo povedano, odvisni delno in predvsem od okrevanja celotnega proizvodnega sektorja, tako njegovih naprednejših delov, kot tudi bolj tradicionalnih, ter od podpore, ki jo je deležen. Tako je, ker je še vedno mogoče premikati meje, kar do pred nedavnim še ni bilo tako očitno.
Drugič, oživitev industrije v Evropi pomeni tudi, da naša konkurenčnost ni v igri samo v finančnem ali terciarnem sektorju, ampak tudi tu, in ni prepozno, da se spopademo z izzivom in Evropo naredimo konkurenčno v industriji spričo ostalega sveta.
Tretja pripomba je, kot je bilo povedano, da se nova industrijska politika osredotoča na dejavnike namesto na sektorje; osredotoča se na dejavnike in instrumente, ki lahko spodbudijo nova podjetja in nove zmogljivosti za vzdržljivost in modernizacijo.
Menim, da je pomembno ponovno poudariti te nove dejavnike, v zvezi s katerimi moramo ukrepati: posojila - pozivamo k novim pobudam poleg tistih, ki jih je v zvezi s posojili že napovedal komisar - surovine, cene energije, inovacije, raziskave, potreba po okrepitvi zmogljivosti za tehnološki prenos rezultatov raziskav in inovacij znotraj podjetij v Evropi v nove proizvode in nove načine organizacije proizvodnje.
Dobro moramo uporabiti nadvse edinstveno industrijsko strukturo v Evropi, zlasti v nekaterih državah, kot so mala in srednje velika podjetja, kakovost podjetij in njihovih proizvodov in edinstvena narava evropske industrije. Menim, da moramo ponovno odkriti te proizvodne tradicije in proizvodne korenine v številnih državah, da bi lahko bili inovativni in jih spremenili.
Nazadnje gre za vprašanje lokacije, ki je zelo pomembna. Evropske politike so uspešne, če najdejo regijo, ki se je sposobna spopasti z njimi. Zato se zahvaljujemo gospodu Langeju in se veselimo odličnega sodelovanja s Komisijo, da bi zelo kmalu dosegli konkretne rezultate.
Jorgo Chatzimarkakis
v imenu skupine ALDE. - (DE) Gospa predsednica, gospod Tajani, najlepša hvala za vašo močno zavezanost evropski industrijski politiki. Pogledoval sem h gospodu Langeju in razmišljal, da je bilo veliko razburjanja zaradi samoiniciativnega poročila. Predloženih je bilo skupaj 500 predlogov sprememb in 50 kompromisnih predlogov, katerih cilj je bil, da Evropa ponovno postane vodilna v svetu. To lahko dosežemo samo s celovito in trajnostno politiko. Zagotoviti moramo, da bodo raziskave in inovacije v središču naše strategije. Zato moramo vzpostaviti regulativni okvir, ki bo sočasno podpiral inovacije in trajnost. Največji izziv, s katerim se je spopadalo vaše poročilo, je bilo iskanje pravega ravnotežja med okoljskimi cilji in gospodarsko konkurenčnostjo ob sočasnem izogibanju protekcionizmu. Gledam gospo Grossetête, ker hočejo Francozi vedno uveljaviti nekaj protekcionizma. Obenem moramo podpirati mala in srednje velika podjetja, spodbujati evropski patent in preprečevati krajo znanja, predvsem v zvezi s Kitajsko. Prav tako si želimo manj predpisov za evropsko industrijo zaradi birokracije. To pomeni, da se moramo osredotočiti na zmanjšanje obsega birokracije. Gospod Lange, to vam je uspelo precej dobro obdelati v vašem poročilu, zato bi se vam zahvalil za vaše trdo delo.
Vendar pa lahko to poročilo predstavlja samo prvi korak. Koncept industrijske politike, o katerem ljudje v številnih državah članicah težko razpravljajo in o katerem predvsem Nemci nikoli niso bili pripravljeni govoriti, moramo povezati s paktom za konkurenčnost, ki bo voditeljem držav ali vlad predstavljen v naslednjih nekaj tednih, da bi zaščitili evrsko območje. Če nam ne bo uspelo storiti tega, bo nastal problem. Uskladiti moramo področja, kot so kohezija, industrija, trgovina, raziskave in inovacije, toda tudi socialna vprašanja, podnebje in okolje.
Sedanji primer bencina E10 v Nemčiji kaže, da se to ne dogaja. Gre za dodajanje bioetanola bencinu. EU je oblikovala pomembno strategijo, si zastavila cilje 20-20-20, državam članicam pa smo rekli, da jo morajo izvajati. Države članice in predvsem Nemčija so bile del postopka sprejemanja odločitev in podprle vse, kar je bilo odločeno. Toda ko je prišlo do prenosa v prakso doma, so nenadoma zmanjšale davčne spodbude in potrošniki so nehali sodelovati.
Če nam ne uspe prepričati potrošnikov, kot se je zgodilo v Nemčiji z bencinom E10, ne bomo mogli izvajati podnebne politike v povezavi z industrijsko politiko. Potrošniki morajo biti na naši strani. To je osrednje sporočilo. Zaradi tega projektu industrijske politike želim veliko uspeha.
Reinhard Bütikofer
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, pomen poročila gospoda Langeja je bil zaradi navdušenja številnih poslancev, ki so sodelovali v razpravi, nekoliko prenapihnjen. Poročilo obsega skoraj vse in v nekaterih delih vsebuje protislovne informacije.
Kljub temu menim, da to poročilo predstavlja pomemben napredek. V preteklosti se je pogosto zgodilo, da so se za industrijsko politiko zavzemali samo Francozi ali tisti levičarji, ki so zagovarjali močen nadzor države. Za vse ostale je bila to prepovedana tema. Zdaj smo se znašli v novem položaju in dosegli osnovno dogovor o dejstvu, da moramo v Evropi imeti industrijsko politiko in da mora biti skupna politika na evropski ravni. Menim, da je to pomemben korak naprej, in hvaležen sem gospodu Tajaniju, da je to tako jasno poudaril.
Ne moremo nadaljevati tako kot prej in gospa Grossetête ima glede tega povsem prav. Z industrijsko politiko ne moremo ravnati kot z nečim, kar se skorajda slučajno pojavi na koncu naše politike o prosti trgovini. Stvari moramo postaviti na pravo mesto, toda ne na podlagi iluzij o nadzoru države in ne z idejo, da mora država prevzeti regulativno vlogo in se neposredno vmešavati v poslovanje. Država mora vzpostaviti trden okvir, ki spodbuja inovacije in predvsem okoljske inovacije ter ki bo z izkoriščanjem konkurence omogočil napredek na teh področjih. Vendar pa si ne želimo močnega nadzora države ali protekcionizma.
V prihodnosti bomo močen položaj evropske industrije lahko zagotovili samo, če bomo resno vzeli nalogo okoljskih inovacij na osrednji ravni. Zato bi za konec povedal, gospod Tajani, da sem vam zelo hvaležen, da ste pojasnili, da si trajnost in konkurenčnost ne nasprotujeta, ampak ju je treba postaviti v enakovreden položaj in medsebojno uskladiti.
Evžen Tošenovský
v imenu skupine ECR. - (CS) Gospa predsednica, razprava o industriji je v tem trenutku zelo pomembna za Evropo. Konkurenčnost evropskih podjetij je odvisna od nadaljnje gospodarske stabilnosti Evrope. Teh argumentov se vsekakor zavedamo, vendar pa si po drugi strani nenehno prizadevamo prevzeti obveznosti, pa naj bodo v obliki skrajnih zahtev za varstvo okolja ali obveznih davčnih obveznosti, da se zagotovi finančna stabilnost. Vsekakor je treba strogo oceniti učinek industrijske proizvodnje na okolje, vendar pa ne smemo industrije neposredno obremenjevati s predpisi, ki so skoraj pretirani. To lahko vodi k razmeram, v katerih bodo v globaliziranem svetu v evropski industrijski proizvodnji bolj prevladovale politične odločitve, kot je to običajno drugod.
Po mojem mnenju je najpomembnejša zadeva v poročilu podarjanje pomena podpore znanosti ter raziskav in inovacij. Evropa dolgo ni bila vodilna na področju inovacij. Temeljnega pomena je podpreti inovativne projekte. Močno se strinjam, da obstaja potreba po predelavi postopkov finančne podpore za inovativne projekte. Naš cilj mora biti poenostavitev uprave in obenem sprememba splošnega pristopa. Nujno je upoštevati komercializacijo raziskav in financiranje evropskih skladov.
Ilda Figueiredo
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, čas je, da se industrije Evropske unije zaščiti v vsaki izmed njenih držav. To zahteva spremembo dosedanjih stališč, ko si Evropska komisija ni niti najmanj prizadevala za ravnotežje med potrebo po zaščiti uspešne industrije, zlasti proizvodne industrije, in mednarodno trgovino.
Industrijska proizvodnja je temeljna za trajnostno rast in zaposlovanje v Evropi, zaradi česar je potrebna druga politika EU in zunanjetrgovinska politika, ki ščiti naše industrije, vključno s tistimi, ki zagotavljajo delovna mesta v državah in regijah, kjer je brezposelnost že zelo visoka. V ta namen je bistveno posvetiti popolno pozornost malim in srednje velikim podjetjem (MSP) ter raziskavam in razvoju, upoštevati regionalni razvoj in posebne značilnosti vsake države in industrijskega sektorja ter izboljšati kvalifikacije in usposabljanje delavcev.
Vendar pa je v poročilu, o katerem razpravljamo, veliko protislovnih navedb. Medtem ko po eni strani zagovarja zaščito industrije in malih in srednje velikih podjetij, po drugi strani vključuje predloge, ki pozivajo k liberalizaciji mednarodne trgovine, predloge o svobodni konkurenci, poglobitvi notranjega trga in javnih/zasebnih partnerstvih. Vendar pa ti predlogi ne ščitijo naših industrij kot bi jih morali, kot je že pokazala evropska stvarnost. Zato smo predložili nekatere predloge, da bi odpravili te najbolj škodljive vidike; upamo, da bodo jutri sprejeti.
Zavzemamo se za industrije, ki so učinkovite z vidika rabe virov, manj odvisne od ogljika, ki cenijo delovna mesta s pravicami in ki zagotavljajo enake pravice za ženske glede dostopa do delovnih mest, napredovanja, plač ter sodelovanja v poslovodnih in administrativnih organih.
Da bi zagotovili vse to, moramo imeti okvir EU, in v tem smislu mora Evropska komisija igrati pomembno vlogo v okviru industrijske politike, zunanje trgovine, finančne politike, raziskav, znanosti in inovacij, ki podpirajo mala in srednje velika podjetja, ter tudi v okviru zavezanosti usposabljanju in prekvalificiranju delavcev ter dostojanstvu tistih, ki delajo.
Niki Tzavela
Gospa predsednica, najprej bi tudi jaz čestitala gospodu Langeju za njegovo zelo natančno poročilo o industrijski politiki. Komisar, gospodarska kriza nam je pokazala, da države z industrijsko bazo ne samo preživijo, ampak so tudi uspešne. Poglejte Nemčijo, poglejte Kitajsko, poglejte Španijo. Španija se drži kljub gospodarski krizi, ker ima industrijsko bazo.
Moja država Grčija je imela industrijsko bazo, komisar, vendar nam jo je uspelo iz različnih razlogov uničiti. Osredotočila bi se na zelo aktualen problem, s katerim se grška industrija spopada ta teden. Gospod Trichet je podal izjavo o morebitnem zvišanju osnovne stopnje Evropske centralne banke v naslednjem mesecu. To je povzročilo nihanje trimesečne medbančne obrestne mere Euribor, od katere je odvisnih tisoče poslovnih posojil v Grčiji. V enem samem dnevu je Euribor zabeležil največje zvišanje od septembra leta 2008, kar je povzročilo ogromne problem grškim podjetjem, ki trpijo že zaradi recesije.
Toda istega dne je evropski direktor Mednarodnega denarnega sklada izjavil, da bo monetarna politika Evropske unije vzdržala in je ni treba zaostriti. Ne pravimo, da gospod Trichet ne sme zvišati obrestnih mer. Vendar pa bi lahko imeli nemoten prehod, da bi se izognili eksploziji posojil, ki smo ji priča. Menite, da bi lahko posredovali, komisar?
Béla Kovács
(HU) Gospa predsednica, z veseljem opažam, da poročilo o industrijski politiki večkrat omenja ključni pomen malih in srednje velikih podjetij za evropsko industrijo, evropske zaposlene ter sedanjost in prihodnost nas vseh. Odslej mora biti olajšanje delovanja malih in srednje velikih podjetij prednostna naloga v vseh dokumentih in vseh temah. Ta mala podjetja ustvarjajo večino delovnih mest in imajo največjo zmožnost ponovno se iznajti in imajo največjo vlogo v inovacijah in preprečevanju, da bi evropsko gospodarstvo še bolj zaostalo. Precej pomembno je, da vplačujejo največji delež davkov v naše proračune, kar pomeni, da predvsem ta podjetja vzdržujejo birokratske administracije. V zameno je birokracija skupaj z bankokracijo ustvarila pravno institucionalno in gospodarsko okolje, ki namerava narediti delovanje malih in srednje velikih podjetij nemogoče. Ta kratkovidna praksa, ki služi gnanju za dobički multinacionalk, se ne more nadaljevati.
Poročilo pravilno navaja, da je treba preprečiti špekulacije na finančnih trgih, vendar pa moramo na tej točki storiti več kot samo to. Bankam, ki s svojimi kreditnimi politikami ne omogočajo dobave sredstev malim in srednje velikim podjetjem, je treba naložiti posebne kazni. Poročilo tudi bežno omenja dejstvo, da industrija v novih državah članicah izgublja tla pod nogami in da mora EU najti načine, da ustavi nepoštene prakse velikih podjetij. Odkrito moramo povedati, da so v preteklih letih multinacionalke starih držav članic s pomočjo birokracije EU odkupile in uničile večino proizvodnih industrij novih držav članic ter nato povzročile stečaj podjetij, ki so poslovala tam, in prevzele njihove trge. Posledica tega so milijoni ljudi brez delovnih mest in obetov za prihodnost, lahko pridobljen dobiček na vzhodu in znatni davčni prihodki na zahodu. Žal je bilo s pomočjo birokracije žal tudi veliko tehnologije, zbrane v Evropi, prenesene na Kitajsko.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Gospa predsednica, komisar, tudi jaz bi se za začetek zahvalila gospodu Langeju za njegova prizadevanja, da zbere tako veliko različnih mnenj in vizij, kar je precej pogosto v Parlamentu. Zahvalila bi se tudi poročevalcem v senci iz različnih političnih skupin.
Pravzaprav si to poročilo prizadeva odgovoriti na vprašanje, s katerim se že dolgo ukvarjamo: ali imajo evropske industrije prihodnost v globaliziranem svetu?
Menim, da je odgovor pritrdilen. Da, ker države Evropske unije dokazujejo, da je tako. Da, ker tudi določeni evropski industrijski sektorji dokazujejo, da je tako.
Vse to imam opraviti z vrsto vidikov: nekateri so povezani s trgom dela, ker potrebujemo prožen trg dela in ne togega; drugi so povezani s produktivnostjo, finančnimi politikami in davčnimi spodbudami. Vendar pa mi dovolite, da izpostavim tri, ki so tesno povezani s samo Evropsko unijo.
Prvič, kultura inovacij in podjetništva. To sta ključni zadevi. Podjetništvo in inovacije so ključni elementi prihodnosti vsake industrije v Evropi. Posebno pozornost je treba posvetiti mladim podjetnikom.
Drugič, krepitev notranjega trga in zagotavljanje, da je konkurenčen ter notranje utemeljen na svobodni konkurenci. Zato je treba zmanjšati subvencije, ki jih še vedno prejemajo promet, energija in podjetja v javni lasti, da bi zagotovili svobodno konkurenco znotraj evropskega notranjega trga.
Tretjič, spoštovanje pogojev konkurence znotraj mednarodnega okvira: ko gre za okoljske politike in izvor proizvodov je pomembno konkurirati pod enakimi pogoji.
V Evropski uniji si ne želimo protekcionizma, prav tako pa si ga ne želimo, ko naša industrija tekmuje s tretjimi državami in regijami.
Marita Ulvskog
(SV) Gospa predsednica, številni izmed nas, ki sodelujemo v razpravi, smo govor začeli s "končno". To verjetno nekaj pove o dolgotrajnem položaju industrijske politike v socialni razpravi in politikah. Vendar pa se je zdaj industrijska politika v vsakem primeru vrnila - menim, da je to jasno tudi iz tega poročila. Storitveni sektor bo še naprej pomemben, vendar pa postaja jasno tudi, da je njegov razvoj močno odvisen od tega, da imamo močno industrijsko proizvodnjo in močen industrijski sektor. Ti dve stvari sta povezani.
Zato je industrijska politika osrednjega pomena za eno izmed najpomembnejših političnih vprašanj: delo za vse, polna zaposlitev. Toda če bi se moderna industrijska politika ustavila tu, se v zadnjih 25 letih ne bi nič zgodilo. Moderna industrijska politika je veliko več kot to. Danes vključuje tudi sodelovanje v pomembnem prehodu - radikalnem prehodu k okolju in trajnosti podnebni - in to, da se ga ne ovira, ampak da se dejansko prispeva k temu prehodu. To je trenutno element v konkurenčnosti industrije - to je jasno, ko pogledate naložbe v številnih izmed naših držav konkurentk.
Dostop do surovin je del tega - zahteva za industrijo torej, vendar obenem tudi del prehoda. Zadeva vse od energetske učinkovitosti do upravljanja virov in recikliranja, na primer v obliki, ki ji pravimo urbano rudarstvo. Druga ključna zadeva za moderno in trajnostno industrijo so ponavljajoči se programi usposabljanja. Nočemo in ne smemo tekmovati na podlagi nizkih plač in slabih delovnih pogojev, ampak na podlagi kvalificiranih in usposobljenih ljudi, ki delajo in ki hočejo delati v industriji.
Vladko Todorov Panajotov
(BG) Gospa predsednica, komisar Tajani, gospe in gospodje, Evropa lahko sprejme in mora danes sprejeti novo pot z oblikovanjem nove celovite industrijske politike. Ključno vlogo pri tem bo igrala vključitev vseh dejavnikov v Evropski uniji, ki vplivajo na industrijo. Navedel bom samo nekatere izmed njih.
Prvič, zagotavljanje trajnostne, dolgoročne dobave ključnih surovin za razvoj evropskih visokotehnoloških sektorjev. V okviru tega pozivam k okrepljenemu sodelovanju s tretjimi državami, ki imajo veliko surovin.
Drugič, gospodarstvo, utemeljeno na inovacijah, in prosti pretok znanja. Pozivam, naj se okrepi ključna povezana med izobraževanjem, poklicnim usposabljanjem in poklicnim življenjem. Evropa ustvari največ ljudi z doktorskim nazivom na svetu, vendar ji ne uspe njihovega znanja in spretnosti prenesti v resnično praktične tržne rešitve. Graditi moramo evropska inovacijska središča, kjer bo potekalo aktivno sodelovanje med znanjem in potrebami trga.
Tretjič, prehod v nizkoogljično gospodarstvo je ključni korak. Prednost visoke tehnologije, ki jo ima Evropa, nam bo omogočila v prihodnosti v popolnosti izkoristiti potencial in ugodnosti "zelenega" gospodarstva. Vsi ti elementi zahtevajo novo raven sodelovanja med državami članicami in evropskimi institucijami.
James Elles
Gospa predsednica, gospodu Langeju bi čestital za odlično in izčrpno poročilo, ki nas je prisililo razmisliti o težnjah industrijske politike. Ko izhajamo iz največje recesije v zadnjih 60 letih, moramo resnično spodbuditi naše industrije h konkurenčnosti na svetovnih trgih - podpiranje majhnih podjetij, zagon podjetništva in podpora za vse tiste, ki hočejo ustvarjati delovna mesta. Tako je povezava med sposobnostjo za inovacije in trajnostjo prepoznavna. Ne nujno z uporabo sredstev - to lahko storimo s krepitvijo notranjega trga, spodbujanjem trgovine in zagotavljanjem podpornega okvira za inovacije.
Element, ki po mojem mnenju manjka, je digitalna agenda. Vsak v Evropi, vsako podjetje, mora imeti pravico do dostopa do najboljše IT, mobilne in širokopasovne z največjimi hitrostmi. Ali veste, komisar, da je Južna Koreja prejšnji teden potrdila cilj, da bo do konca naslednjega leta imela hitrosti interneta v vsakem domu, ki bodo 200-krat hitrejše od tistih v povprečnem gospodinjstvu v ZDA? Kot je povedal vodstveni uslužbenec IT, se je treba zavedati, da se konkurenčnost Evrope bolje spodbudi z naložbami v IT v primerjavi s fizično infrastrukturo.
Miloslav Ransdorf
(CS) Gospa predsednica, podal bi samo tri pripombe. Prva zadeva dejstvo, da si mora Evropa prizadevati za pionirski duh, tako da bodo tehnološke prednostne naloge na nekaterih področjih na prvem mestu, da bi dosegli ne samo primerjalne prednosti, ampak tudi absolutne prednosti, saj proizvodi povprečne kakovosti narekujejo povprečne cene. Drugič, povedal bi, da je pomembno, da si prizadevamo za dvosmerno posredovanje med velikimi in majhnimi sistemi, saj osredotočanje na velike sisteme ne bo prineslo želenih rezultatov. Podjetje General Motors je primer neuspeha, ki ameriške davkoplačevalce stane 57,6 milijard USD. Tretja pripomba je, da industrijska politika ne sme biti odvisna samo od tako imenovane politične in gospodarske elite, ampak mora temeljiti na vrsti majhnih inovacij od spodaj, z drugimi besedami, veliki tehnološki dosežki so odvisni od velikega števila majhnih inovacij, ki izhajajo iz delovnih kolektivov.
Claudio Morganti
(IT) Gospa predsednica, podpredsednik Tajani, gospe in gospodje, naslov tega poročila že vsebuje besedo, ki ga povezuje z industrijsko politiko. V zadnjih nekaj letih, morda celo desetletjih, smo bili v Evropi priča naraščajočemu pomanjkanju političnega interesa na tem področju zaradi pretirano popustljivega odnosa do trgov v prepričanju, da se bo celoten sistem urejal brez vmešavanja.
Politično posredovanje pomeni vzpostavitev pravil v pomoč prisotnosti naših podjetij na trgu in z veseljem opažam, da to poročilo posebej omenja mala in srednje velika podjetja ter proizvodni sektor, ki je bil v preteklosti prepogosto zanemarjen.
Predlagani instrumenti za upravno poenostavitev in lažji dostop do posojil so korak v pravo smer. Izpostavil bi tudi del, ki zadeva pošteno konkurenco s tretjimi državami, saj smo bili v preteklosti na tem področju preveč popustljivi in je celotne osnovne sektorje, kot je na primer toskanski tekstilni sektor - in o tem sem povsem prepričan, saj sem iz Prata -, na kolena spravila nepoštena konkurenca, ki bi jo bilo treba ustaviti in preprečiti pri izvoru.
Herbert Reul
(DE) Gospa predsednica, zahvalil bi se gospodu Langeju in poročevalcem v senci za njihovo trdo delo.
Uspelo jim je prenesti odkritje, ki smo se ga med krizo zavedli vsi, namreč da je industrija očitno pomembnejša, kot so mislili ljudje, v poročilo in zagotoviti, da se industrijsko politiko premakne bolj k vrhu dnevnega reda Evropskega parlamenta. Dejstvo, da ta razprava poteka zvečer, je morda pomanjkljivost. Ta tema je tako pomembna, da moramo o njej govoriti tudi ob drugem času dneva.
Kot so že povedali nekateri poslanci, pri industrijski politiki ne gre za posredovanje države, ampak za to, da država vzpostavi pravi okvir. Državi ni treba odločati o vsebini industrijske politike ali razlikovati med dobro in slabo industrijo. Namesto tega mora ustvariti priložnosti za industrijo, da se ta razvija znotraj okvira. Osredotočiti se moramo na tista področja, kjer lahko resnično pomagamo v smislu inovacij in raziskav.
Menim, da je zelo v pomoč, da nam je gospod Tajani zagotovil informacije, ki pojasnjujejo, da je vprašanje konkurenčnosti na številnih področjih evropske politike velikega pomena. V prihodnosti bo zelo koristno to uporabiti kot merilo in razmisliti, ali bodo naše politične odločitve vedno, pogosto ali samo dovoljkrat pripomogle k razvoju industrije v Evropi ali mu škodile.
Želim si, da bi imeli ne samo poročilo in temo za nadaljnjo razpravo, ampak da bi spremenili tudi način, kako bomo ukrepali po tem, in da bi to temo vzeli resno, saj je industrija pomembna.
(Govornik se je strinjal, da sprejme vprašanje na podlagi modrega kartončka v skladu s členom 149(8) poslovnika)
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, imam vprašanje za gospoda Reula. Danes zjutraj smo praznovali stoto obletnico mednarodnega dneva žena. Glede na to bi vas vprašal, kakšne priložnosti so po vašem mnenju na razpolago za ženske v industrijski politiki prihodnosti. Kakšne možnosti imajo ženske v industriji, saj menim, da nujno potrebujemo njihovo sodelovanje. Katera znanja in spretnosti ter kvalifikacije bi morale pridobiti ženske, da bi delale v industriji?
Herbert Reul
(DE) Gospa predsednica, menim, da imajo odlične priložnosti, in če bo treba, bom sam poskrbel za to.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospa predsednica, kriza je vsekakor poudarila pomen industrije kot gonila gospodarstva. Komisar, pozdravljamo dejstvo, da je Komisija to razumela in se je ponovno lotila industrijske politike za Unijo.
Naš poročevalec, ki bi mu čestitala za njegovo odlično delo, je že pojasnil, kako razlagamo prehod k industrijski politiki, ki je pametna, učinkovito uporablja vire in je trajnostna z okoljskega in socialnega vidika. Od tega, kar je povedal, bi izpostavila samo en vidik, ki je po mojem mnenju ključen: človeški kapital.
Če predvidevamo, da bi vsako delovno mesto moralo biti "zeleno", je za evropske delavce nujno, da imajo ustrezna znanja in spretnosti ne samo zato, da bi izboljšali konkurenčnost naše industrije, ampak tudi zato, da se nobenega delavca ne pusti na stranskem tiru.
Imamo močne temelje: mladi Evropejci še nikoli niso bili tako dobro pripravljeni, vendar pa nam primanjkuje inženirjev, primanjkuje nam mladih podjetnikov in primanjkuje nam inovativnih politik za upravljanje človeških virov. Zato moramo spodbujati sinergije med univerzami z močno podjetniško kulturo in podjetji, ki jih resnično žene znanje.
V zvezi z usposabljanjem moramo znanja in spretnosti za delo prilagoditi zahtevam novega gospodarstva in to storiti na način, ki je gospodarsko dostopen za delavce in podjetja.
Prav tako mora industrija večji poudarek dati organizacijskim inovacijam, ki pomenijo prožno in dinamično delitev tveganj in odgovornosti znotraj podjetij. Šele takrat bo lahko vključila in kapitalizirala nadarjenost in znanje svojih delavcev.
Nazadnje mi dovolite, da povem nekaj besed kot članica skupine, ki je nasprotovala začetku sodelovanja glede patenta EU, ker menimo, da vpliva na notranji trg, teritorialno kohezijo in pravno gotovost. Sodišče Evropske unije je podprlo to stališče v Mnenju 1/09, objavljenem 8. marca 2011, ki ugotavlja, da osnutek sporazuma, ki vzpostavlja Sodišče za evropske patente in patente Skupnosti, ni skladen z določbami Pogodbe.
Riikka Manner
(FI) Gospa predsednica, komisar, najprej bi rada čestitala poročevalcu za odlično in zelo pomembno poročilo. Dejansko gre večinoma za to, kako lahko v evropsko industrijsko politiko vnesemo konkurenčnost in kako se lahko po drugi strani odzovemo na strukturne spremembe, ki so nastale zaradi zmanjšanja števila delovnih mest v osnovni industriji na določenih področjih.
Menim, da je industrijska politika del spremembe. Videti moramo to spremembo in se ji biti sposobni prilagoditi. V industrijski politiki moramo gledati naprej in ustvariti trajnostno politiko, utemeljeno na naših evropskih prednostih in naših regionalnih virih. Primer tega je sektor energije iz biomase, ki ima po mojem mnenju v Evropi precej velik potencial.
Regionalne strukture nam bodo omogočile podpreti trajnostno industrijsko politiko v Evropi, zaradi česar moramo še bolj poudariti pomen inovativnih grozdov in obsežnega sodelovanja med akterji, izobraževalnimi ustanovami in podjetji.
Ko govorimo o evropski industrijski politiki je seveda zelo pomembno vključiti sektor malih in srednje velikih podjetij - MSP. Uspeti nam mora zmanjšanje birokracije za mala in srednje velika podjetja, kot je bilo tu povedano ob številnih priložnostih, in storiti moramo vse, kar lahko, da podpremo priložnosti za podjetništvo MSP zdaj in tudi v prihodnosti.
Jacky Hénin
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, poročilo končno poudarja ključno vlogo industrije v prihodnosti Unije in potrjuje potrebo po evropski industrijski politiki. Upravičeno zahteva, da se 3 % bruto domačega proizvoda Unije nameni za raziskave in razvoj, in predlaga predvsem popolno uporabo zasebnega sektorja, s čimer posredno priznava polom lizbonske strategije.
Žal ima še vedno vizijo konkurenčnosti, ki je osredotočena na usodno zmanjšanje stroškov dela, čeprav moramo dejansko razviti konkurenčnost, utemeljeno na usposabljanju, kapitalskih prihrankih, energiji in surovinah. Poročilo prav tako posredno priznava neuspeh finančnih trgov, da bi prihranke usmerili v naložbe, ki bodo ustvarile bogastvo. Rešitev tega problema zahteva socialni nadzor posojil ali zahtev za posojila v korist zaposlovanja, raziskav in razvoja ter ustvarjanja bogastva. Potrebujemo evropska in nacionalna javna finančna središča, da zagotovimo financiranje industrije. Naš Parlament ne more enostavno ukrepati, da bi zagotovil, da bodo velike evropske industrijske skupine uspešnejše. Naš glavni cilj mora biti zagotavljanje več delovnih mest in bolj kakovostnih delovnih mest v industriji Unije.
Amalia Sartori
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Evropi še nikoli ni bilo treba tako kot zdaj razmisliti o svoji industrijski politiki, ponovno pa mora preučiti tudi nekatere odločitve, sprejete v preteklosti.
Ta vodilna pobuda, povezana s strategijo Evropa 2020, je torej koristna in pravočasna, za kar sem hvaležna Komisiji in zlasti komisarju Tajaniju. Zahvaljujem se tudi poročevalcu gospodu Langeju za delo, ki ga je opravil, in kolegici gospe Grossetête, ki je v imenu skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) pomembno prispevala h krepitvi stališč, ki jih je predstavil komisar.
Sama sem se odločila prispevati s predlogi sprememb, ki kažejo vlogo malih in srednje velikih podjetij, ki so po mnenju vseh rešitev evropske osnovne industrije, del, ki najbolje ve, kako vztrajati v času krize in kako biti inovativen, obenem pa ohranjati konkurenčne cene.
Menim, da je treba vlogo, ki jo igrajo tisoči malih in srednje velikih evropskih podjetnikov, podpreti z rešitvami težav in omejitev, na katere so opozorili ob številnih priložnostih: v mislih imam boljši dostop do posojil, možnost preglednejšega in manj dragega sodelovanja v javnih razpisih ter zlasti splošno upravno poenostavitev, ki je po mnenju vseh prava revolucija, ki jo ta celina zdaj potrebuje.
Zadovoljna sem, da je Komisija poudarila učinkovito in odgovorno rabo surovin, prav tako pa se mi zdi pomembno, da bomo kmalu razpravljali o redkih zemeljskih elementih. Pomembna je pozornost, posvečena varstvu pravic intelektualne lastnine.
Končno lahko vidim označeno pot, ki nas bo, upam, kmalu popeljala k določanju standardov in jamstev, ki veljajo po vsej Evropski uniji. To pomeni dati upanje, zlasti mladim, z odgovori, ki jih pogosto ponudijo prav sami Evropejci.
Catherine Trautmann
(FR) Gospa predsednica, gospodu Berndu Langeju bi se zahvalila za njegovo odlično delo. Jutri bo njegov način sodelovanja nagrajen z uspehom. Poleg tega je to, komisar, priložnost za Komisijo, ki nam je predstavila precej razočarljivo sporočilo.
Kot nekdo, ki prihaja iz velike regije, ki jo je hudo prizadela kriza, pred tem pa industrijsko prestrukturiranje, sem prisluhnila sporočilu sindikatov, ki so nas nenehno izzivali. Potrebujemo industrijsko politiko, katere sestavni deli si vsi prizadevajo za isti cilj: oblikovanje strategije, ki temelji na trajnostni rasti, usmerjeni v zaposlovanje, in ki gradi na optimizaciji znanja in spretnosti ter kaže, da so socialne in tehnološke inovacije medsebojno združljive.
To je ključ do evropske konkurenčnosti in ne uporaba delovne sile kot spremenljivke za prilagajanje, kot je Komisija predlagala v evropskem semestru. Najboljši korak, ki bi ga lahko naredila Komisija, je hitra vključitev direktive o napotitvi delavcev v delovni program in začetek davčne uskladitve, začenši z obdavčitvijo dohodkov pravnih oseb.
Poleg tega je treba to politiko oblikovati ne samo na nacionalni in evropski ravni, ampak tudi na lokalni ravni v okviru učinkovite kohezijske politike. Naša izbira je urejen finančni trg in strinjamo se z željo po utrditvi enotnega trga, toda ne na škodo nepravičnega trga dela, ki je podvržen socialnemu dampingu.
Gospa predsednica, danes razpravljamo o ambiciozni industrijski politiki, danes zjutraj pa smo glasovali o davku na finančne transakcije in evroobveznicah.
Gospe in gospodje, ta sredstva moramo uporabiti za njeno financiranje.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Gospa predsednica, komisar, za začetek bi se zahvalila poročevalcu gospodu Langeju in poročevalcem v senci za delo, ki so ga opravili, zlasti gospe Grossetête. Konkurenčnost Evrope na svetovnih trgih se je trenutno zmanjšala. Tako mora Evropa poiskati poti za okrepitev svoje industrijske baze, da se bo lahko spopadla z novimi izzivi. Cilj tega poročila je predložitev predlogov za ponovni zagon evropske industrije. Celovita in trajnostna industrijska politika mora temeljiti na znanstvenih raziskavah, inovacijah, večji učinkovitosti uporabe virov, strategiji za osnovne proizvode, krepitvi malih in srednje velikih podjetij ter razvoju regionalnih mrež. Še zlasti energetska učinkovitost in uvajanje informacijskih in komunikacijskih tehnologi morata biti osnova nove industrijske revolucije, ki bo okrepila konkurenčnost, gospodarsko rast in zaposlovanje.
Posebej pozdravljam pozornost, ki jo poročilo namenja tradicionalni evropski industriji, ki je osrednjega pomena za naše gospodarstvo. Bistvenega pomena so tudi ukrepi, kot so uvajanje novih tehnologij in okrepitev znanstvenih raziskav in inovacij v sektorjih, kot je proizvodna industrija. To je edini način, na katerega bo Evropa lahko ponovno postala vodilna na svetu, kar je nadvse pomembno za konkurenčnost in gospodarsko rast Evrope.
Judith A. Merkies
(NL) Gospa predsednica, najprej bi čestitala kolegu poslancu gospodu Berndu Langeju za odlično poročilo in njegovo izjemno sodelovanje. Industrijska politika se vrača. Vendar pa se zdaj ne vrača sama, saj ni sama. Skupaj z dvema drugima vodilnima projektoma, dvema drugima strategijama, je ta strategija v središču evropske agende za delovna mesta in zdravo gospodarstvo. Predvsem pa je to strategija ne samo za sedanjost, ampak tudi za prihodnost, uspešno prihodnost.
Industrijsko politiko je treba preučiti skupaj z vsemi drugimi strategijami, ki zadevajo Unijo inovacij, surovine in učinkovito rabo naravnih virov. Ti trije elementi tvorijo jedro. Iti mora za celosten pristop, kjer različna področja politike tesno sodelujejo. Toda ali gre res za različna področja politike glede na to, da industrija - kot ste povedali sami, komisar - ni sovražnica, ampak zaveznica trajnosti?
Industrijska politika ne more delovati brez celovitega trga. Notranji trg je še vedno preveč razdrobljen in ga je treba dokončati. Celotna industrija, zlasti majhna inovativna podjetja, bodo imela korist od tega. Proizvajalci smejo podati svoje mnenje, vendar pa morajo tudi sprejeti odgovornost, in to pomeni končno odgovornost za proizvod. Cilj je spodbujati čisto proizvodnjo in trajnostne proizvode, saj menim, da je to nazadnje prihodnost Evrope. Pomagalo nam bo ustvariti industrijo od zibelke do zibelke ter spodbudilo inteligentno uporabo surovin in zdravo gospodarstvo. Industrijska politika je bila predolgo zanemarjena in prepuščena trgu. Čas je, da ponovno postavimo zgled za druge in tudi za nas.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospa predsednica, komisar, zahvalil bi se vam za pozornost, ki ste jo posvetili industrijskim zadevam, in pohvalil izjemno delo, ki ga je v imenu naše politične skupine opravila kolegica poslanka gospa Grossetête.
Industrija zagotavlja 60 milijonov delovnih mest in dve dodatni delovni mesti v povezanih storitvah za vsako delovno mesto v industriji, torej skupaj 180 milijonov delovnih mest. Predstavlja tri četrtine našega izvoza, in sicer 5,5 milijonov podjetij. Kaj moramo storiti? Moramo ukrepati in se zaščititi. Samozaščita ni protekcionizem; zato moramo imeti industrijsko politiko. Nekateri pravijo: kmetijstvo v Južni Ameriki, industrija na Kitajskem in storitve v Evropi. Gospe in gospodje, če ne bomo izdelali več avtomobilov, več letal, več ladij, več vlakov, več satelitov, več zdravil, več jedrskih elektrarn, bomo uničeni! Storitve bomo imeli, ker bomo imeli industrijsko politiko.
Zato bi podal tri predloge. Prvi zadeva industrijske standarde. Ko določimo industrijske standarde, moramo imeti študije vplivov, da bi zagotovili, da se naši proizvodi na ozemlju EU izdelujejo v skladu s temi standardi.
Drugi zadeva izobraževanje in raziskave. Imeti moramo najboljše šole za inženirstvo na svetu in moramo jih podpirati. Javnost moramo pobotati z znanostjo. V zvezi z raziskavami bomo pregledali sedmi okvirni program. Za porabo imamo na voljo 30 milijard EUR v letih 2011, 2012 in 2013. Prednostno namenimo del teh finančnih sredstev industriji.
Tretji zadeva financiranje. Vzpostavili bi lahko evropski sklad za industrijske naložbe. Imam predlog. Za pokojnine uslužbencev EU smo dolžni 37 milijard EUR; vložimo ta sredstva v pokojninski sklad, ki bi bil sredstvo za dolgoročne prihranke. Strinjam se s stališčem monetarnih politik. Bodimo zelo previdni glede izhoda iz krize. Zagotovimo, da nimamo obrestnih mer, ki so previsoke, kar bi povzročilo močen evro in ustavilo industrijski izvoz.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospa predsednica, komisar, proizvodna industrija ostaja pomembna celo v današnjem in jutrišnjem gospodarstvu, ki temelji na znanju. Ohranjanje proizvodnje visoke vrednosti v Evropi ostaja bistveno, obenem pa je temelj znanja in učenja številnih ljudi v naših državah in nadaljnjega razvoja naše konkurenčnosti. To poročilo industrijo upravičeno postavlja visoko na evropsko agendo, to pa je pomembno za veliko industrijo in tudi mala in srednje velika podjetja. V Evropi se lahko ponašamo z odličnostjo na številnih področjih. V mislih imam energetski sektor, sektor vesoljskih poletov in avtomobilski sektor, ki jim gre trenutno odlično. V mislih imam tudi dobavno verigo avtomobilskega sektorja, ki je pomembna za Evropo. Samo poglejte, kako pametna in čista je strategija EU 2020!
Vendar pa imam pomislek, in to je globalizacija. Upravičeno smo vzpostavili Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji in kmalu bomo imeli evropski patent. Kljub temu je komisar Tajani na dnevni red postavil vprašanje nujnosti enakih pogojev po vsem svetu. Krasno je, da kitajska podjetja vlagajo v Evropi, vendar pa moramo imeti enake pogoje tam. Če je dejansko res, da se v to vlaga obsežna vladna sredstva, potem je nekaj narobe. Vrnitev k protekcionizmu ni eden izmed naših ciljev - kot je pravkar povedal gospod Audy -, vendar pa gre za zagotavljanje potrebne preglednosti v ključnih sektorjih, kot so IKT in drugi ključni evropski sektorji. To ni evropski veto. Ne pravimo "to so delničarji, tisto so nadzorniki", vendar pa je resnično pomembno, da mi, ki zastopamo Evropo, to natančno preučimo. Ne bi bilo napačno začeti razprave o tem kot odziv na odlično poročilo gospoda Langeja. Nadaljevalo se bo. Komisar Tajani, povabil bi vas, da se pridružite tej razpravi.
Kathleen Van Brempt
(NL) Gospa predsednica, s poročilom gospoda Langeja boste jutri, komisar, verjetno priča precej enotnemu Parlamentu glede pomembnosti industrijske politike. Za vas kot komisarja mora to biti prava spodbuda. Med različnimi skupinami vlada precejšnje soglasje, da ima industrijska politika v Evropi prihodnost in da jo je treba podpreti.
To je obseg tega soglasja, kajti če bi poskusili ugotoviti, kakšno industrijsko politiko mislimo in katere njene elemente je treba ohraniti v prihodnosti, se ne bi strinjali. Sami ste omenili dejstvo, da potrebujemo industrijo, ki porablja manj energije in manj materialov. Strinjam se z vami glede kratkoročnih ciljev. Glede dolgoročnih ciljev moramo narediti precej večji korak. Kot veste, komisar, upravljanje pomeni gledati naprej. Biti moramo dovolj pogumni, da rečemo, da bomo do leta 2050 imeli sistem oskrbe z energijo, ki temelji popolnoma na obnovljivi in trajnostni energiji, industrijo pa moramo na to začeti pripravljati zdaj.
Drugič, upravljanje materialov. Vsekakor moramo zagotoviti, da se v naslednjih nekaj letih mobilne telefone učinkoviteje reciklira, vendar pa moramo v prihodnosti zagotoviti, da proizvajamo mobilne telefone, ki so popolnoma vključeni v koncept od zibelke do zibelke, tako da se vse bistvene sestavne dele mobilnih telefonov sistematično predela in uporabi za izdelavo novih mobilnih telefonov. Takšno splošno politiko je treba razviti do leta 2050, od Komisije pa pričakujem, da bo zdaj sprejela odločitve, ki bodo zagotovile, da ima industrija jasen okvir, za katerega si prizadeva.
Antonio Cancian
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, menim, da je besedilo poročila gospoda Langeja uravnoteženo, njegova glavna odlika pa je, da svoj pregled osredotoča na nekatere ključne dejavnike, zlasti oživitev evropske industrijske politike in premik osredotočanja s finančnih dejavnosti na realno gospodarstvo. Vendar pa je treba poudariti, da so te storitve, neposredno ali posredno povezane s podjetji, njihov sestavni del.
Imam nekaj pripomb in predlogov. V zvezi z odstavkom 89 o okrepljenem sodelovanju glede evropskega patenta menim, gospod Tajani, da je enotni evropski patent bistven in nepogrešljiv, zlasti za nas Italijane. Mrtvilo, ki ga je ustvarilo okrepljeno sodelovanje, je mogoče po mojem mnenju prekiniti samo, če glede evropskega patenta nadaljujemo samo v angleščini, saj bi uporaba treh jezikov ustvarila nezaslišan precedens.
Moja druga pripomba zadeva pomanjkanje inovativnih finančnih predlogov. Besedilo pogosto omenja potrebo po hitrem premiku k izgradnji vseevropskih infrastruktur, ki so ključne za razvoj celine, vendar pa malo pove o tem, kako financirati ta omrežja.
Prej smo sprejeli samoiniciativno poročilo, ki podrobno analizira sistem projektnih obveznic v sistemih javnih/zasebnih partnerstev, ki bi tako zagotavljal poroštvo za jamstva podjetij, ki so ustanovljena za vzpostavitev in vodenje takšnih infrastruktur; gospod Audy je navedel nekaj primerov.
Poročilo ne omenja povezave med industrijsko politiko Evropske unije in strateškimi politikami za Unijo, kot so Galileo, ITER in druge. Med raziskavami in inovacijami mora obstajati večja povezava. Gospod Tajani, menim, da je izziv, ki je pred nami, ključnega pomena za ohranitev socialnega okvira. Dejansko majhno izboljšanje, ki smo mu bili priča, ne more ponovno sprejeti vseh ljudi, ki so bili odpuščeni v zadnjih treh letih. Žal je nujno ukrepati pravočasno in hitro.
Henri Weber
(FR) Gospa predsednica, odlično poročilo gospoda Langeja ima tri pozitivne lastnosti.
Prvič, predlaga celovito industrijsko strategijo za Evropsko unijo; to je strategijo, ki je naenkrat celinska in sodelovalna, kar se v vseh pogledih razlikuje od ozkih nacionalnih in nesodelovalnih politik, ki se v Evropi vodijo v zadnjih 15 letih.
Drugič, ta industrijska politika je financirana, kar je v očitnem nasprotju z lizbonsko strategijo do leta 2000. Če ne bi bila financirana, bi ostala prazne besede. Glavni vir tega financiranja so projektne obveznice EU, evroobveznice in projekti evra. V glasovanju danes zjutraj smo se soočili s tem.
Tretjič, ta strategija ščiti naše industrije. To poročilo se zavzema za odprtje Evrope; je proti temu, da se jo opusti. Zavzema se izmenjave, utemeljene na vzajemnosti in ravnotežju. Na te zadeve se osredotočajo številni členi. To je nujno potrebno, saj se na tem področju zdimo naivni in šibki.
Alajos Mészáros
(HU) Gospa predsednica, komisar, med krizo smo se lahk osami prepričali, kako pomembna je vloga industrije v našem gospodarstvu. Žal naše pomembne politike še vedno pogosto temeljijo na zamisli, da se morajo trgi sami urejati. V zvezi s tem je strategija Evropa 2020 pionirska pobuda, prva, ki priznava potrebo po novem pristopu. Evropska industrija mora ohraniti svoj vodilni položaj na ključnih področjih in ne sme se dopustiti, da bi zaostajala.
Novo strukturo finančnega sektorja in usklajevanje fiskalne makroekonomije moramo imeti za prednostni nalogi, saj lahko samo z njuno reformo zagotovimo uspeh industrijske politike. Potrebujemo nov, celovit regulativni okvir, ki lahko finančni sistem ponovno usmeri v produktivne naložbe. Industrijska baza, ki je konkurenčna na svetovni ravni, in na znanju temelječa industrija, osredotočena na proizvodnjo, morata biti v središču naše industrijske politike. Vendar pa bomo v ta namen potrebovali celotno inovacijsko verigo. V tem primeru ne smemo govoriti samo o tehnoloških inovacijah, ampak tudi o inovacijah oblikovanja proizvodov in kakovosti.
Poleg tega moramo spodbuditi sinergije znotraj sektorja. Te vključujejo povezavo med energetsko politiko in industrijsko politiko. Oskrba z energijo je bistven dejavnik, nastajali pa bodo novi, rastoči trgi z obnovljivimi viri energije, kar lahko nazadnje ustvari nova delovna mesta. Ključnega pomena je tudi zanesljiv dostop do surovin, ki nam zastavlja vse resnejši izziv. Poleg zagotavljanja že obstoječih virov moramo biti sposobni uresničiti tudi svoja prizadevanja v zvezi z recikliranjem.
Prav tako moramo storiti vse, kar je v naši moči, da bi krepili mala in srednje velika podjetja, saj so ključni akterji v evropski industrijski proizvodnji. Spodbujati moramo njihovo čim obsežnejše sodelovanje v postopkih javnih naročil in jim zagotoviti dostop do ugodnih bančnih posojil.
Ioan Enciu
Gospa predsednica, najprej bi čestital gospodu Langeju za pripravo tega pomembnega poročila. V tem obdobju gospodarskega varčevanja je pomembno, da si evropske institucije prizadevajo za močno povezano industrijsko politiko, da se ohrani delovna mesta v Evropi in spodbudi ponovno konkurenčnost. Podpredsednik Tajani je povedal, da je industrija v središču Evrope in je nepogrešljiva za iskanje rešitev za izzive naše družbe danes in v prihodnosti.
Stališče skupine S&D je, da ima industrija ključno vlogo za delovna mesta v Evropi. Zato moramo okrepiti prizadevanja za ohranitev močne industrijske baze v Evropi. Posebno sem zaskrbljen glede razvoja potrebne infrastrukture tam, kjer ne obstaja.
Veseli me, da končno poročilo odločno zagovarja pomen surovin v industrijskem sektorju v prihodnosti.
Lara Comi
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, komisarju Tajaniju čestitam za delo, ki je bilo opravljeno, prav tako pa čestitam tudi poročevalcem. Podpiram to pomembno poročilo, ki predstavlja prispevek Parlamenta k razpravi o evropski industrijski politiki.
V njem so številne pozitivne točke, ki jih močno podpiram. Menim, da je treba vsa prizadevanja usmeriti v ponovno potrditev ključne vloge evropske industrije na svetovnem prizorišču in posebno podporo zagotoviti malim in srednje velikim podjetjem, ki predstavljajo pomemben steber na notranjem trgu.
Poleg tega se popolnoma strinjam s tem, kar poročilo pravi o nujni potrebi po uvedbi evropskih določb v zvezi z označevanjem porekla, da bi podjetja postala bolj konkurenčna in bi evropskim potrošnikom končno omogočili sprejemanje ozaveščenih odločitev o proizvodih, običajno povezane s slovesom kakovosti. Žal je dobro znano, da so nekatere države tej točki v Svetu nasprotovale od leta 2005. Vendar pa si moramo prizadevati za premik z mrtve točke zaradi zelo ugodnega stališča, ki ga je Parlament sprejel ob številnih priložnostih, to pa je pomembno v zakonodajnem postopku številnih aktov EU. Glasu evropske javnosti ni mogoče ponovno preslišati, posebno če je utemeljen na tako trdnih temeljih: gre za to, da svoje politike naredimo bolj demokratične.
Druga pomembna točka zagotovo zadeva mlade podjetnike - ki ste jih več kot enkrat omenili v svojem poročilu, komisar -, ker menim, da so resnično prihodnost naše industrijske politike. Še vedno me obhajajo dvomi glede določenih zadev, kot je izrecna omemba nove zakonodaje o učinkovitosti virov, ustanovitvi delovne skupine na nacionalni ravni za upravljanje dejavnosti prestrukturiranja in predvsem okrepljeno sodelovanje v zvezi z evropskim patentom.
Ivari Padar
(ET) Gospa predsednica, najprej bi se zahvalil poročevalcu. Evropa potrebuje nov pristop k industrijski politiki in financiranju programov, povezanih z njo. Poleg strukturnih reform v finančni perspektivi Evropske unije je treba poudariti inovativne ukrepe financiranja. Ne govorim samo o evroobveznicah ali projektnih obveznicah, ampak o popolnoma prenovljenih pristopih k industrijski politiki, znanosti in financiranju inovacij. Posvetiti se moramo inovativnim malim podjetjem in pripomoči k njihovi rasti. Najti moramo nove načine, da podjetjem pomagamo deliti tveganja, in združiti različne instrumente, vključno na vseevropski podlagi.
Estonija ima na primer izkušnje z obnovljivimi skladi, ki jamčijo tveganje, namesto da bi dodeljevali nepovratna sredstva in neposredno pomoč. V inovacijskem ciklusu so ta sredstva omogočila precejšnje povečane takšnega financiranja za podjetja. Nepovratna sredstva so pomembna, v fazi osnovnih raziskav pa je še pomembnejše, da najdemo nove načine za učinkovitejšo uporabo javnega denarja.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospa predsednica, industrijska politika EU mora oblikovati ustrezen okvir za spodbujanje prispevanja industrijskega sektorja k BDP Evropske unije. Izboljšati mora tudi konkurenčnost Evropske unije in ustvarjati delovna mesta v celotni Uniji. Industrijska strategija mora opredeliti strateška področja, v katera bomo vlagali, ter potrebne vire surovin. Komisijo in države članice pozivam, naj zagotovijo, da bodo prihodnja finančna perspektiva, letni proračuni in sektorske politike EU podprli te prednostne naloge.
Poraba električne energije je kazalnik industrijske proizvodnje. Potrebujemo ekološko učinkovito industrijsko politiko, ki bo zagotovila proizvodne zmogljivosti po vsej EU na trajnosten način in zmanjšala energetsko odvisnost Unije. Konkurenčnost Unije je v veliki meri odvisna od njene sposobnosti za inovacije, raziskave in razvoj ter od povezave med inovacijami in proizvodnimi postopki. Povečati je treba javno financiranje raziskav in razvoja, da bi uporabili zasebne naložbe, medtem ko sta poenostavitev postopkov in zmanjšanje birokracije pogoj za povečano udeležbo industrije.
Edit Herczog
(HU) Gospa predsednica, gospodarska kriza je pokazala, da so storitveni sektorji precej bolj ranljivi od industrijske politike, zato se mora Evropa ponovno osredotočiti na slednjo. Zato zelo pozdravljam odnos komisarja Tajanija in poročilo našega kolega gospoda Bernda Langeja. V zadovoljstvo mi je bilo sodelovati pri tem poročilu. Vsak od udeležencev mu je hotel nekaj dodati. Nismo razpravljali o težavah, ampak o tem, kako pospešiti ta proces. Nujno je, da razumemo, da mora Evropska unija igrati vodilno vlogo pri zastavljanju ciljev in tudi pri tem, da k tej poti pritegne tudi države članice.
Evropska unija mora usklajevati, voditi in od držav članic zahtevati odgovornost za to, kar so dosegle na tem področju. Industrijska politika Evropi zagotavlja priložnost za konkurenčno prednost v proizvodni industriji, biotehnologiji, nanotehnologiji, kemični industriji ali celo na področjih, povezanih z vesoljsko industrijo. Razumeti moramo, da se v industrijski politiki 21. stoletja znanje in učinkovitost uporabe materialov povečujeta. Obenem moramo okrepiti vertikalne odnose, od izobraževanja prek raziskav do tržnih priložnosti. Vzpostaviti je treba odnose med dobavitelji, vključno z malimi in srednje velikimi podjetji, ter horizontalne odnose. Menimo, da se ni mogoče izogniti socialnemu dialogu.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gospa predsednica, to poročilo o industrijski politiki, o katerem bomo glasovali jutri, vključuje točko, ki je španski poslanci ne bodo podprli, ker pozdravlja okrepljeno sodelovanje kot ustrezen pravni instrument za vzpostavitev enotnega patenta EU.
Ne samo španski poslanci, ampak tudi drugi iz različnih držav članic, prvič, dvomijo o zakonitosti okrepljenega sodelovanja kot ustreznega pravnega instrumenta v tem primeru in, drugič, obsojajo nespoštovanje pravila soglasnosti, ki ga je treba uporabljati za vsa vprašanja, povezana s pravili, ki urejajo jezike.
Vendar pa je bil moj razlog, da prosim za besedo, gospa predsednica, ta, da pozornost Parlamenta pritegnem k Mnenju 1/09, ki ga je danes objavilo Sodišče Evropske unije in ki navaja, da Sodišče za evropske patente in patente Skupnosti, kot se ga trenutno predlaga, ni skladno s pogodbami.
Jasno stališče Sodišča Evropske unije je precejšnja ovira za to okrepljeno sodelovanje in upam, da bo ta odločitev spodbudila druge poslance, da se nam pridružijo, da bi zaščitili enakost vseh držav članic in strogo uporabo primarne zakonodaje EU.
Giovanni Collino
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, poročilo o industrijski politiki je natančno in je preučilo vse slabosti sistema ter nas usmerja k spoštovanju načel socialnega tržnega gospodarstva. Vendar pa moramo realno gledano sprejeti, da Evropa doslej še ni imela svoje lastne industrijske politike.
Produktivnost v proizvodnem sektorju v Evropi gre skozi težko obdobje, medtem ko države v vzponu ne samo rastejo, ampak tudi močno vlagajo v raziskave in tehnologijo. Da bi spodbudili rast industrije in zaposlovanja v Evropi, moramo poleg veljavnih pravil uporabiti posebne ukrepe celo do te mere, da pregledamo porazdelitev pristojnosti med državami članicami in Unijo.
V skladu z novim kulturnim pristopom k industrijskim odnosom je treba pregledati tudi politiko in sisteme prerazporeditve, v središču tega pregleda pa mora biti model delitve dobička podjetij. Strategija Evropa 2020 zastavlja cilje, za katere si Evropska unija ne more privoščiti, da jih ne bi izpolnila, in če naj doseže vse zastavljene cilje, mora Evropa premagati izziv industrijske rasti s krepitvijo usposabljanja in raziskav v podporo malim in srednje velikim podjetjem.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, poročevalcu bi se zahvalil za to zelo pomembno poročilo. Dobro je videti, da se je industrija vrnila na agendo Evrope.
Menim, da potrebujemo uravnoteženo evropsko gospodarstvo. Govorim predvsem v zvezi s kmetijstvom in prehrambeno politiko, vendar pa z veseljem sodelujem v tej razpravi, saj menim, da je zelo pomembno govoriti o industriji in kmetijstvu ter storitvah. Evropa potrebuje ravnotežje vseh treh in če tega ne bi prepoznali, bi bilo neumno.
Pozornost bi usmerila predvsem k odstavku 112, ki govori o prosti trgovini, ki je temelj gospodarske rasti Evrope, govori pa tudi o pošteni svetovni konkurenci ter predvsem poziva, da moramo v dvostranskih trgovinskih sporazumih ali večstranskih sporazumih upoštevati načela trajnostnega razvoja, socialne in okoljske pomisleke ter veljavne standarde. Tisti, ki smo bolj usmerjeni v kmetijstvo, bi rekli popolnoma enako. Zato menim, da je to pomembno poročilo na vseh področjih.
Adam Gierek
(PL) Gospa predsednica, eden izmed odločilnih dejavnikov, ki vplivajo na industrijsko rast v Evropski uniji, je težnja k "zelenemu gospodarstvu". To je dobra novica. Vendar pa je način, na katerega delujejo veljavni predpisi EU, slep in sporen ter ima nasprotni učinek ozirom, z drugimi besedami, omejuje naš napredek v smeri tega cilja. Evropska industrija bakra je postala primer takšnega neželenega učinka. Nobenega dvoma ni, da bosta podnebni in energetski sveženj ter direktiva o referenčnih merilih povzročila upad proizvodnje bakra, ki je, kot vsi vemo, kovina, po kateri je veliko povpraševanje za inovativne in energetsko učinkovite tehnologije, zlasti v povezavi s prenosom električne energije in prenosom toplote v izmenjalnikih toplote.
Komisarja bi vprašal, ali ni čas - dokler ga še imamo -, da pregledamo vsaj nekatere vidike teh predpisov in ustavimo te uničevalne ukrepe?
Mario Pirillo
(IT) Gospa predsednica, komisar Tajani, gospe in gospodje, globoka mednarodna gospodarska kriza je industrijo posebno močno prizadela. Zamisel, da se morajo trgi sami regulirati, se je izkazala za napačno. Evropa ni zmogla dati enotnega odgovora ali opraviti gospodarske analize. Zato se mora opremiti s trdno, konkurenčno in raznoliko industrijsko bazo.
Nova industrijska politika Evrope mora biti sposobna ozreti se v prihodnost in sprejeti svetovni pristop k svojim politikam, namenjen utrditvi osrednjega pomena industrije, zlasti proizvodne industrije, ki mora še naprej biti gonilo našega gospodarstva, ter spodbujanju novih inteligentnih, trajnostnih in vključujočih načinov rasti.
Podpiram poročilo, ki preučuje vse dejavnike in zagotavlja zanimivo snov za razmišljanje, in zanj čestitam gospodu Langeju.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, svetovno gospodarstvo že dolgo preživlja pomembne spremembe. Poleg tradicionalnih industrijskih območij rastejo nova industrijska središča. Razvija se močno konkurenčno okolje, v katerem si bomo morali vse močneje prizadevati, da bi ohranili zaposlovanje za naše državljane.
V tej tekmi z drugimi industrijskimi središči smo v neugodnem položaju zaradi dveh resnih pomanjkljivosti. Prva zadeva ogromne razlike pravnega okolja, ki ureja načine poslovanja, reševanje sporov ali izvajanje obveznosti, te razlike pa preprečuje širše odprtje čezmejnega poslovanja prek sodne pristojnosti držav članic. To se navezuje na drugo pomanjkljivost - pretirano birokracijo, ki ne samo porablja denar, ki ga ustvari industrija, in ne ustvarja dodane vrednosti, ampak tudi nadleguje tiste, od dela katerih živi, z izjavami, predpisi in smernicami vseh vrst.
Komisar, nobena izmed držav, ki se hitro razvijajo, nima tovrstne upravne uničevalne sile, kot jo imamo v Evropi.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, spoštovani poslanci, menim, da dejstvo, da je toliko poslancev prisotnih na večernem zasedanju, kaže, kako pomembna je industrijska politika za vse nas, in ker vlada splošno soglasje, kako prav je industrijsko politiko in podjetniško politiko - v bistvu realno gospodarstvo, ki je tudi notranji trg, inovacije, konkurenca in socialna politika - postaviti v središče našega političnega ukrepanja za končanje krize in ustvarjanje razvoja in delovnih mest. To pravim, ker ne smemo verjeti - in menim, da sem bil jasen v svojem govoru in tudi v poročilu o industrijski politiki, ki sem ga predstavil Komisiji -, da so podjetja in industrija zgolj gospodarski kapital, saj so tudi človeški kapital, regija, lokalna skupnost, v kateri delujejo.
Kot sem povedal tudi med zaslišanjem pred Parlamentom, preden sem bil imenovan za komisarja za industrijo, je to moja vizija - širša vizija -, ki izvira iz koncepta, ki je del Lizbonske pogodbe, namreč socialno tržno gospodarstvo.
Končni cilj vsega našega ukrepanja v smislu gospodarske politike in tudi v smislu realnega gospodarstva je socialna politika. Naš cilj ni bogatenje podjetnikov ali vlagateljev, čeprav je bogatenje vlagateljev instrument za odzivanje državljanom Evropske unije.
Zdaj moramo uporabiti in zagovarjati izbire, za katere smo se odločili in se odločamo - ki jih zajema dokument o strategiji Evropa 2020 -, in si močno prizadevati za uveljavitev političnih izbir, za katere smo se odločili. Pred vami in niti pred seboj ne skrivam nevarnosti, ki nam še vedno grozijo. Špekulanti so še vedno dejavni in ne izključujem možnosti, da bodo morda še zadnjič poskusili srečo.
Zelo jasno mora biti, da smo na strani realnega gospodarstva. Špekulacije, s katerimi bogatijo samo tisti, ki izvajajo transakcije, se zelo razlikujejo od dejanj podjetij ali industrije, ki ustvarjajo blaginjo za številne državljane. Vendar pa moramo ostati odločni in oblikovati in izvajati našo industrijsko politiko. Zato dokument Komisije o industrijski politiki vsebuje vrsto preskusov konkurenčnosti, ki se bodo uporabljali za spremljanje uporabe resne industrijske politike, ki bo našemu podjetniškemu sistemu omogočila spopasti se z izzivi dobe globalizacije.
Prav tako se ne izogibam vprašanju, ki ga je postavil gospod van Nistelrooij: menim, da je treba igro vedno igrati pod enakimi pogoji in v skladu z enakimi pravili. Gospa predsednica, ko nogometno moštvo Anderlecht igra proti nogometnemu moštvu Liège, morajo pravila biti enaka ne glede na to, ali igra doma ali v gosteh, enako načelo pa mora veljati tudi za naš industrijski sistem. Ko naše industrije igrajo v Evropi, se morajo uporabljati enaka pravila kot takrat, ko igrajo zunaj Evropske unije.
Menim, da je to dobro pravilo ne samo za zaščito trga, konkurence in rasti, ampak tudi pravic delavcev v Evropski uniji. Toda ko gre za zaščito evropskega industrijskega sistema, menim, da je prav podpreti načelo, ki ga zajema dokument, o katerem razpravljamo, v korist označevanja porekla. Menim, da Parlament ponovno pošilja močen znak v soglasju z Evropsko komisijo.
Nedvomno je veliko drugih stvari, ki jih je treba narediti, da bi zmanjšali birokratsko obremenitev podjetij in industrije. Kot navaja pregledani akt za mala podjetja, moramo zmanjšati čas, ki je potreben za ustanovitev podjetja, in zmanjšati birokracijo, ki je lahko pretirana in uničuje voljo do poslovanja. Mladim ljudem moramo pomagati, da postanejo podjetniki, in veliko dela moramo opraviti v povezavi z usposabljanjem. Zato sem prepričan v pomembnost grozdov, kjer šole, univerze, mala in srednje velika podjetja, velika podjetja, raziskave in razvoj sodelujejo, da bi okrepili konkurenčnost našega podjetniškega sistema. V Evropi imamo že 2000 grozdov in menim, da je treba uvesti ta pilotni program.
Glede dostopa do posojil je bilo narejeno veliko, vendar pa lahko naredimo več. Zelo sem zadovoljen, da bo direktor londonske borze - Združeno kraljestvo je ena od držav, kjer je bilo veliko storjeno za pomoč storitvam, bankam in financam - sodeloval na forumu o dostopu do posojil, ki ga organizira Evropska komisija, da bi pokazala, da hoče svet financ ali del sveta financ sodelovati v rasti in razvoju malih in srednje velikih podjetij in našega industrijskega sistema.
Ta znak iz Londona - in to ni edini znak, ki je prišel iz Združenega kraljestva - me navdaja z upanjem, da bo ta trend spremenil smer. To se mora zgoditi v Evropi, da bi lahko pomagali realnemu gospodarstvu.
Glede surovin - tema, ki je bila načeta v številnih razpravah - sem popolnoma prepričan, da moramo nadaljevati po poti, po kateri smo se podali. Evropska komisija je izdala dokument in potekala bo razprava, zaradi česar zdaj poteka delo v zvezi z vprašanjem surovin. Kot sem povedal v svojem prvem govoru, popolnoma podpiram raziskavo o recikliranju surovin. Prizadevamo si lahko tudi za iskanje zamenjav za redke surovine.
Zato v dejavnosti, povezani tudi z našo inovacijsko politiko, eno izmed partnerstev za inovacije, ki ga načrtuje Evropska komisija, zadeva prav inovacije v sektorju surovin. Ponavljam, recikliranje in zamenjava sta področji, ki ju moramo po mojem mnenju nadalje raziskovati, da bi naši industriji zagotovili ustrezne odgovore, vključno s pobudami mednarodne politike, kot sem povedal ob številnih priložnostih.
Po sporazumu z Afriško unijo in po začetku pogovorov z Rusko federacijo o vprašanju surovin bom v začetku junija odpotoval v Latinsko Ameriko, da bi o vprašanju surovin razpravljal z Brazilijo, Argentino in Čilom.
Evropa mora industriji in malim in srednje velikim podjetjem v zvezi s tem dati ustrezen odgovor. Zato si moramo še naprej prizadevati za izvajanje akta za mala podjetja. Storiti je treba veliko; države članice smo prosili, naj imenujejo ambasadorja malih in velikih podjetij, kot je storila Evropska komisija. Prejeti odzivi so pozitivni; nekatere države so že imenovale ambasadorja ali pa so izrazile namero, tudi v širšem okviru, ker ne moremo ločiti velike industrije od malih in srednje velikih podjetij. Rast realnega gospodarstva je povezana z notranjim trgom, industrijsko politiko in politiko za mala in srednje velika podjetja.
Ker je bila večkrat omenjena vloga sindikatov, bom za konec povedal, da se je komisar za industrijo prvič sestal s predstavniki industrije, malih in srednje velikih podjetij in sindikatov, da bi razpravljali o prestrukturiranju politike. Začela se je nova serija razprav, v kateri bodo predstavniki delavcev in delodajalcev skupaj sedeli za mizo na srečanjih, ki jih organizira Evropska komisija, da bi spodbudila gospodarsko rast in večje dobro za vse državljane EU.
Predsednica
Komisar, pozorno sem spremljala vaše namigovanje in omenjanje belgijskega nogometnega prvenstva, vendar pa upam, da mi jih ni treba jemati kot nekakšno napoved.
Bernd Lange
Gospa predsednica, gospod Tajani, gospe in gospodje, najlepša hvala za vaše številne spodbudne prispevke.
Gospod Tajani, štiri ključna sporočila, ki nas povezujejo, so jasna. Prvič, zagotoviti hočemo, da je industrijska politika v središču politike EU. Drugič, povezati hočemo trajnost in konkurenčnost ter ju nadalje razviti. Tretjič, naš pristop ne sme biti dogmatičen, ker tega področja ne more urejati trg sam ali država sama. Potrebujemo praktične, pametne ukrepe. Četrtič, to je šele začetek in ne konec razprave o modernizaciji industrijske politike v Evropski uniji.
Podajamo vam roko, gospod Tajani, vendar pa se zavedamo tudi, da vas moramo držati za besedo. Pričakujemo konkretne zakonodajne predloge in tudi konkretne ukrepe za zagotavljanje finančne podpore, predvsem na področju raziskav.
Gospod Tajani, če bomo uspešni in če sta roka, ki vam jo podajamo, in vaša izjava združljivi, se bomo morda znašli v podobnem položaju kot ob koncu izvrstnega filma "Casablanca", ko Humphrey Bogart policijskemu načelniku reče: "Mislim, da je to začetek čudovitega prijateljstva!"
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 9. marca 2011, ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Adam Gierek
Internalizacija trgovine in nadnacionalnih družb je eden izmed številnih vidikov globalizacije. Ko razpravljamo o industrijski politiki EU, moramo odgovoriti na naslednje vprašanje: kakšno industrijo potrebuje Evropa - skupno industrijo, ki jo podpirajo sektorji in jo zaznamuje obsežna množična proizvodnja, ali majhno regionalno industrijo ali celo nacionalno industrijo?
Velike nadnacionalne družbe, ki so včasih bogatejše od nekaterih držav, kopičijo ogromne dobičke in tudi davke, vključno z DDV, na enem kraju, najpogosteje svojem kraju izvora. Razen zaposlovanja so državam, v katerih poteka proizvodnja, prepuščeni samo stroški. Fiat je na primer nadnacionalna družba, ki ustvarja prihodke, ki v statističnem smislu ustrezajo 4 % poljskega BDP, njegov dobiček in večina davčnih prihodkov pa gredo v drug proračun.
Poleg tega je podjetje nedavno iz političnih in nacionalnih razlogov, saj vsekakor ne more iti za gospodarske razloge, svojo proizvodnjo avtomobilov Panda preselilo v Italijo. Tu je očitno navzkrižje interesov. Socialne razmere se slabšajo na Poljskem, toda izboljšujejo v Italiji. Nadnacionalne družbe so po koncu Ljudske republike Poljske že opustošile Poljsko in pokupile industrijska podjetja za 10 % njihove vrednosti. Napake, ki so jih storili liberalni doktrinarji, vključno z Balcerowiczem, so povzročile odprtje poljskih mej za svetovno konkurenco bogatih podjetij. To je kmalu povzročilo uničenje naše industrije, zaprtje naših konkurenčnih obratov in znanstvene infrastrukture - in ogromno brezposelnost. To zdaj z nekolikšnim zamikom vpliva na stare države članice EU. Potrebna je trdna industrijska politika, vendar pa ne gospodarski nacionalizem.
