Kriza v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je razprava o vprašanju Komisiji za ustni odgovor (B7-0208/2009) gospoda De Castra v imenu Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja o krizi v sektorju mleka in mlečnih izdelkov.
Paolo De Castro
Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, sektor mleka in mlečnih izdelkov prestaja najglobljo in najresnejšo krizo v zadnjih nekaj desetletjih. Padec cen mleka in sedanja splošna kriza na trgu mleka sta postala vir zaskrbljenosti po vsej Evropi. Gre za ciklično krizo, ki so jo povzročile težke gospodarske razmere, zaradi katerih je prišlo do zmanjšanja porabe mleka in so nastali trgi, ki stagnirajo, cene, ki se plačujejo proizvajalcem, pa nezadržno padajo.
Cene, ki se plačujejo proizvajalcem mleka, so povsod strmo padle in znotraj Evropske unije so v povprečju 24 centov na liter. Položaj številnih gospodarskih subjektov je še resnejši, ker imajo cene, ki so še nižje od 20-21 centov, njihovi proizvodni stroški pa nanesejo najmanj 40 centov na liter.
Tudi drugi trgi, na primer trg žita, oljčnega olja ter sadja in zelenjave, kažejo znake preplaha. Na tej fronti moramo nadaljevati predvsem z uporabo vseh ukrepov, ki jih imamo na voljo, da bomo stabilizirali trg in spodbudili povečanje porabe, hkrati pa moramo biti sposobni poskrbeti za prihodnost s srednje- in dolgoročnimi politikami in narediti vse, kar je mogoče, da bomo našli sprejemljive in trajne rešitve, s katerimi bomo kar najbolj zmanjšali tveganje nihanja cen.
V teh okoliščinah so bili predlogi Komisije o podaljšanju intervencijskega obdobja za maslo in posneto mleko v prahu dobrodošli, kot kaže njihovo soglasno sprejetje 2. septembra v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja. Seveda pa smo prepričani, da ti predlogi niso dovolj, da bi ublažili resne posledice krize v sektorju. Zato je Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja kljub sprejetju predloga Evropske komisije sprejel spremembo mojega predloga, ki ponovno uvaja tudi pomoč za zasebna skladišča sira, ki je bila ukinjena ob pregledu stanja skupne kmetijske politike novembra 2008.
To je bila soglasna odločitev, gospa predsednica, komisarka, ki v svojem bistvu pomeni enake skupne poglede članov Odbora za kmetijstvo, ki mu imam čast predsedovati, in izraža našo željo, da bi poslali močan signal Svetu in Komisiji v času, ki je občutljiv za izredno pomemben sektor evropskega kmetijstva.
Poleg tega, da je to prvi pomemben dokaz, da hočemo kot Evropski parlament zagotoviti pozitivno vodenje, ko načrtujemo prihodnost soodločanja tudi pri kmetijskih zadevah, je to tudi ukrep, ki lahko ponudi takojšnjo pomoč kmetovalcem, ki proizvajajo mleko in se spoprijemajo z vedno težjim trgom ter očitnim in dramatičnim padcem prodaje.
Seveda pa ti začetni ukrepi, o katerih bomo danes glasovali, niso dovolj za podporo proizvajalcem v krizi in zato Odbor za kmetijstvo z vprašanjem za ustni odgovor in resolucijo, o kateri smo pripravljeni glasovati, poziva Evropsko komisijo, naj uvede nove in učinkovite ukrepe za boj proti krizi in podporo sektorju.
Radi bi spodbudili in hkrati podprli Evropsko komisijo v procesu odločanja, kaj je treba storiti, da bi se enkrat za vselej končala kriza v evropskem sektorju mleka. V tem smislu upamo, da bo Komisija dala izčrpne odgovore na naša vprašanja in resno vzela naše predloge, tako da bo medinstitucionalno sodelovanje dalo rezultate, ki si jih evropsko kmetijstvo zasluži, in pokazala svojo solidarnost tako, da bo ponudila praktično podporo evropskim kmetovalcem v krizi, ki zdaj potrebujejo našo pomoč.
Mariann Fischer Boel
članica Komisije. - Gospa predsednica, dovolite mi, da uporabim malo več kot tri minute časa, kolikor mi je dodeljenega za govor, ker menim, da za tako pomembno in resno vprašanje tri minute pravzaprav ne bodo dovolj.
Najprej bi rada povedala, da me zelo veselijo vprašanja, ki jih je postavil Odbor za kmetijstvo, ker mi to daje odlično priložnost, da pojasnim ukrepe, ki so že bili sprejeti.
Dovolite, da se zahvalim tudi Parlamentu za delo, ki ga opravlja na tem področju. Vsi smo se zavezali, da bomo iskali rešitve. Vi, pa tudi jaz.
Vsi se ne strinjajo z rešitvami, ki so všeč meni, vendar sem trdno prepričana, da te rešitve delujejo, da bodo delovale in da so to tudi rešitve, ki jih lahko politično zagovarjamo.
Gospod Paolo De Castro je prosil v imenu Odbora, da povemo, kaj dejansko počnemo. Glavna novica je dobra: cene se izboljšujejo. Na primer, v enem mesecu so se cene masla v Franciji povišale za 4 %, v Nemčiji za 8 % in v Združenem kraljestvu še več.
Tudi cena posnetega mleka v prahu se je povečala za 4 % v Franciji in Nemčiji, če pogledamo povprečje v vsej Evropi, pa za 2-3 %.
Povprečne cene mleka se dvigujejo in Albert Deß mi je danes zjutraj pravkar povedal, da so cene na trgu promptnih poslov v nekaterih območjih zdaj 30 centov.
Lahko vidimo, da se je interventni odkup sira skoraj povsem ustavil, ker je tržna cena višja od interventne, kar je še en pozitiven signal.
Še vedno nismo tam, kjer bi radi bili, vendar smo namenjeni v pravo smer. Ob tem sem prepričana še bolj kot kdaj koli prej, da je pristop politike, ki ga imamo že od vsega začetka, pravi.
Ključne elemente tega, kar počnemo, poznate. Uporabili smo vse tržne ukrepe, ki so na voljo, in pričakujemo, da bomo v 12 mesecih porabili približno 600 milijonov EUR.
Navedli smo možnost, da začnejo države članice plačevati kmetom neposredno z enotnim plačilom na kmetijo že 16. oktobra namesto 1. decembra in v okviru reforme 2003 smo se odločili, da ločimo mlečno premijo (vsako leto 5 milijard EUR) in jo prenesemo neposredno v shemo enotnega plačila.
Imamo sveženj obnove in odločitve, sprejete pri pregledu stanja, ki zagotavljajo 4,2 milijarde EUR za soočanje z novimi izzivi, vključno s prestrukturiranjem v sektorju mleka. Vse to je seveda še dodatno k temu, kar lahko storimo v okviru politike za razvoj podeželja.
Zgolj v pojasnilo Paolu De Castru, intervencija za sir je bila dejansko ukinjena leta 1994. Mislim, da gre za zamenjavo med intervencijo in zasebnim skladiščenjem, kajti zasebno skladiščenje je bilo odpravljeno z odločitvami pri pregledu stanja.
Kot sem rekla, zdi se, da naš sedanji pristop deluje. Zato sem še bolj odločena kot kdaj koli prej, da se v prihodnje ne smemo vračati k načinom, ki bi dolgoročno prizadeli sektor mleka in pustili naše kmete brez možnosti predvidevanja.
Z drugimi besedami, popoln obrat od odločitve iz pregleda stanja ne pride v poštev in je nekaj, za kar so me Evropski svet in voditelji držav posebej prosili, naj ne storim.
Zato o zamisli, da bi obdržali sistem kvot še po letu 2013, ne razpravljamo. Ne razpravljamo niti o zamrznitvi kvot niti o vračanju k uporabi kakšnih dragih, a neučinkovitih tržnih instrumetov iz preteklosti. O tem ne razpravljamo.
To prav gotovo ne pomeni, da smo s tem opravili glede politike. Mislim, da je čas za nadaljnje ukrepanje. Spremljati moramo julijsko poročilo o mleku, uporabiti tam navedene ukrepe in se nato odločiti o drugih dolgoročnejših ukrepih.
Če smem začeti s poročilom, se bom najprej dotaknila državne pomoči. Poročilo je dalo zamisel, da bi lahko države članice ponudile kmetom začasno pomoč do 15 000 EUR v tem začasnem okviru krize. Komisija je s tem dejansko že začela in namerava v prihodnjih tednih spremeniti pravila.
Druga točka je poenostavitev postopkov za odzivanje na cene v sektorju mleka. V tem trenutku mleko pravzaprav ni vključeno v člen 186 enotne skupne ureditve trga, ki dovoljuje Komisiji, da v času tržnih motenj v okviru lastne pristojnosti na hitro sprejme začasne ukrepe. Zato predlagam, da vključimo sektor mleka v člen 186, ker nam bo to omogočilo, da bomo v prihodnje lahko hitro ukrepali, če bomo naleteli na resne probleme v sektorju mleka.
Na primer, naše nedavno podaljšanje intervencije je moral odobriti Svet in je o tem glasoval tudi Parlament, če pa bi bil sektor mleka vključen v ta člen 186, bi lahko ukrepali takoj.
Splošno rečeno, bi lahko s skoraj takojšnjim učinkom uporabili ukrepe, ki spodbujajo povpraševanje in/ali bi lahko omejili trženje mleka in vse to bi lahko izpeljali na začasni podlagi in pod pogojem, da bi imeli na voljo potrebno financiranje.
Tretja nadaljnja točka iz poročila se nanaša na odkupne sheme držav članic. Ena od poti prestrukturiranja je, da lahko države članice dejansko kupijo kvote od kmetov in dajo te kvote v nacionalno rezervo.
Kot veste, se šteje nacionalna rezerva za del skupne kvote države članice, tako da se dejansko ne plača posebna dajatev v primeru, če posamezni proizvajalci prekoračijo kvoto, država kot celota pa svoje kvote, vključno z nacionalno rezervo, ne preseže.
Nameravam predlagati, da se kupljena kvota, ki se hrani v nacionalni rezervi, ne bo štela za del nacionalne kvote, ko se bo odločalo o tem, ali moramo dodati ali prositi kmete, da plačajo posebno dajatev ali ne.
Če bi se potem posebna dajatev kljub temu zbirala, bi se del, ki ustreza odkupljeni kvoti, lahko uporabil za prestrukturiranje. Morda zveni nekoliko zapleteno, vendar je to dejansko zelo učinkovito orodje.
Vsi ti koraki so ukrepi, ki jih zdaj sprejemamo s skoraj takojšnjim vplivom na trge, vendar moramo nekaj storiti tudi glede srednje- in dolgoročnih korakov. Rada bi se zahvalila Franciji in Nemčiji za njune zamisli in prispevke k različnim možnostim.
Prvo dolgoročno vprašanje se nanaša na uporabo pogodbenih odnosov med proizvajalci mleka in mlečno industrijo za boljše ravnotežje med ponudbo in povpraševanjem na trgu mleka.
Prepričana sem, da je to mnogo boljši pristop kot sistem kvot in v nekaterih predelih Evropske unije že deluje.
Proizvajalci mleka in mlekarne imajo jasne sporazume, ki odpravljajo veliko negotovosti. Po drugi strani pa nekatere države članice preprosto ne uporabljajo te možnosti. A to je mogoče spremeniti, če se poišče pravni okvir za te pogodbene odnose, hkrati pa se jasno zavaruje pošteno konkurenco.
Drugo dolgoročno vprašanje se nanaša na ravnotežje moči in veste, da smo o tem že velikokrat razpravljali. Moramo poiskati, kje v celotni verigi od primarnega proizvajalca do verige veleblagovnic se izgublja dodana vrednost.
Pogledati moramo tudi bodoče trge in končno, mislim, da je mogoče veliko storiti tudi pri proizvodnih stroških in inovacijah.
Da pa se bomo lahko pravilno lotili vseh teh srednje- in dolgoročnih zamisli, bi rada ustanovila delovno skupino strokovnjakov iz držav članic in Komisije, ki bi se posvetila bistvu teh vprašanj.
Zame problem trga mleka ni le vprašanje Komisije in držav članic. Tudi Parlament ima resnično pomembno vlogo in z veseljem pričakujem današnjo razpravo tukaj o tem pomembnem vprašanju.
Hvala za vašo potrpežljivost.
Albert Deß
Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, seveda je izredno težko povzeti ta problem v dveh minutah, vendar se bom potrudil v slogu kratkih točk.
Sektor mleka je v težavah. Številnim proizvajalcem mleka se zdi, da je njihov obstoj ogrožen. Glavni razlog za to je v ogromnem padcu prodaje mlečnih izdelkov. Komisija bi morala res hitreje ukrepati v tem pogledu.
Raje bi videl močnejše ukrepe za promocijo prodaje kakor pa večji znesek intervencije, na primer, da bi se maslo spet uporabljalo v industriji sladoleda. Lansko leto, ko je cena masla za kratek čas dosegla več kot 4 EUR, je velik del industrije sladoleda ustavil predelavo masla. Poznam številke za Nemčijo, ki kažejo, da je živilska industrija nehala predelovati približno 100 000 ton, kar ustreza milijonu ton mleka. Poskusiti moramo ponovno spodbuditi prodajo, da bomo spravili te količine s trga.
Rad bi se zahvalil skupinam, ki so pomagale pri sestavljanju naše skupne pobude za resolucijo. Na žalost skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze ni sodelovala v tej razpravi.
Komisarka, v dodatnem predlogu, ki je dan v razpravo s 40 podpisi, pozivamo, da se kot kratkoročni ukrep povečajo subvencije de minimis, ker bi bila to priložnost, da pomagamo predvsem manjšim kmetom, ki proizvajajo mleko. Smiselno bi bilo uvesti tudi uredbo o predčasni upokojitvi. Poznam veliko kmetov, ki so stari 58 let in bi kmalu radi nehali delati. Za to bi bila potrebna ustrezna uredba.
Komisarka, rad bi se vam iskreno zahvalil za vaše delo. Prosil bi vas, da uvedete ustrezne uredbe za izboljšanje položaja naših kmetov, ki proizvajajo mleko. Morda bo še vedno možnost, da se to stanje popravi v bližnji prihodnosti.
(Predsednica je prekinila govornika)
Luis Manuel Capoulas Santos
Komisarka, Komisija in Svet sta si vzela veliko časa za odziv na resno krizo, ki je prizadela sektor. O tem se vsi strinjamo. Težko stanje, s katerim se sooča sektor, zahteva hitro, odločno ukrepanje ali pa tvegamo, da bomo videli številne uničene kmete po vsej Evropi.
Moja politična skupina si je zelo prizadevala, da bi nam omogočila doseči kompromis, ki ga vsebuje resolucija, o kateri danes tu razpravljamo. Upam, da si predlogi zaslužijo vašo pozornost, komisarka, kajti samo z ukrepi za zmanjšanje ponudbe in hkratnim spodbujanjem povpraševanja bo mogoče vzpostaviti ravnovesje trga in zvišati cene na donosne ravni za proizvajalce.
Žal mi je, da kompromis ne vsebuje začasnega odloga višjih kvot ali uvedbe podobne začasne premije za zmanjšanje proizvodnje. Ukrepi, ki jih predlagamo, so seveda uporaben prispevek za čim hitrejše premagovanje krize. Na vas, komisarka, pa ostaja, da jih ustrezno izpeljete.
George Lyon
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, kot smo slišali od drugih govornikov, je v sektorju mleka kriza. Ni dvoma, da moramo ukrepati, da bomo olajšali njihovo bolečino, a dovolite mi, da povem zelo jasno, da je to kratkoročna kriza, ki zahteva kratkoročne tržne ukrepe Komisije, kot je navedeno v resoluciji.
Bodimo si na jasnem, evropski potrošniki so predolgo plačevali za disfunkcionalno kmetijsko politiko, ki je razočarala tako kmete kot potrošnike. Te krize se zato ne sme uporabljati kot izgovor za to, da obrnemo hrbet nadaljnji reformi in liberalizaciji SKP. Zato smo dali v razpravo temu namenjene spremembe in zato pozdravljam vašo zagotovitev o tej stvari.
Radi bi tudi, da bi se Komisija osredotočila na urejanje trga, ki je očitno neuspešen. Potrošniki izgubljajo, ker niso imeli koristi od padca cen mleka. Kmetje izgubljajo, ker ne dobijo poštenega deleža maloprodajne cene mleka. Pozdravljamo raziskave, ki jih bo naredila Komisija v prehranski verigi, vendar želimo, komisarka, da greste še dlje.
Se boste zavezali za ukrep, ki bo izkoreninil zlorabljanje monopolnega položaja veleblagovnic? Se boste zavezali za konkurenčni trg, ki bo omogočil proizvajalcem pošten kos pogače in se boste zavezali za delujoči trg mleka, ki bo dajal pošten delež kmetom in pošteno ceno potrošnikom?
Z veseljem pričakujem vaš odgovor, komisarka.
José Bové
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, živinorejci zdaj že več mesecev opozarjajo Komisijo in Svet o resnosti krize. Na podeželju je propadlo na tisoče delovnih mest. Evropska unija je računala na rast svetovnega povpraševanja. Njeni strokovnjaki so se zelo zmotili. Finančna in gospodarska kriza, ki jo doživljamo, ima neposredne učinke na kmetijstvo in porabo.
Odločitev gospe Boel, komisarke za kmetijstvo, da ohrani povečanje kvot in želja Sveta, da jih odpravi do leta 2015, sta provokacija za proizvajalce mleka. Časi so se spremenili. Evropska politika se mora prilagoditi tako, da bo ustrezala novemu svetovnemu okolju. Cene mleka, ki so vsiljene proizvajalcem, ne pokrivajo proizvodnih stroškov. Mali kmetje izgubijo pri vsakem litru mleka 30 centov. Na koncu leta mnogi od njih ne bodo zaslužili niti enega samega evra ali pa bodo imeli celo izgubo. Nekateri od njih, kot nam pravijo regionalni uradniki, gredo danes celo tako daleč, da si vzamejo življenje.
Ob tej finančni krizi brez primere mora Evropska unija hitro sprejeti pomembne ukrepe. Pozivamo voditelje držav in vlad, ki se bodo nocoj sestali, da se bodo pripravili na G20, da uvrstijo vprašanje krize mleka na dnevni red srečanja, da bodo lahko sprejeli ustrezne ukrepe za odgovor živinorejcem.
Evropska unija mora spodbuditi pogajalske sposobnosti mlečnih kmetij, da ne bodo več sprejemale zapovedi kmetijsko-živilske idustrije. Vzpostaviti mora tudi varnostno mrežo, ki bo zajamčila donosne cene, tako da ne bodo nikoli padle pod proizvodne stroške. Evropska unija mora ustaviti program izvoznih nadomestil. Pravkar je dodelila ogromno vsoto 480 milijonov EUR, ki jo je sprejela s podporo različnih parlamentarnih skupin z obeh strani, desne in leve, da bo poceni prodala svoje presežke na svetovnih trgih. To uničuje na tisoče delovnih mest v kmetijstvu na jugu in cinično sili kmete v preseljevanje ali izseljevanje z zemlje.
Predvsem pa mora Evropska unija takoj sprejeti drastično zmanjšanje 5 % evropskih mlečnih kvot na način, ki bo obratno sorazmeren s količino, ki jo dostavijo mali proizvajalci, da bo lahko hitro vzpostavila ravnotežje med povpraševanjem in ponudbo. Politika laissez-faire je nesprejemljiva. Ima strašne posledice za zaposlitev in vzorce uporabe zemlje.
Brez malih kmetov pa ne bo Evrope.
James Nicholson
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, prepričan sem, da je bila Komisija zelo pozna pri ukrepanju v zvezi s tem posebnim problemom. Predolgo se je obotavljala in številni kmetje so imeli zaradi tega veliko škodo. Lahko se odločimo, da panogi pomagamo, lahko pa se tudi odločimo, da nazadnje pustimo naše kmete, da nehajo delati. Potem lahko uvažamo iz tujine z vsemi problemi, ki jih to prinaša.
Pozdravljam vaše pripombe o prihodnosti, komisarka, vendar nisem vesel vaših pripomb o kratkoročnosti. Menim, da moramo več storiti kratkoročno, da bomo pomagali panogi skozi sedanjo krizo. Tisti kratkoročni ukrepi zahtevajo takojšnjo akcijo.
Seveda se spominjam časov mlečnih jezer in maslenih gora in se nočem vračati k temu. Mislim, da si nihče v panogi ne želi več nazaj v tisto stanje, niti kmetje niti predelovalci niti Komisija niti mi v tem Parlamentu. Ne želimo se vračati k temu, a eden glavnih problemov, ki jih vidim v tem hipu, je, da potrošniki plačujejo skoraj enako, kot so plačevali prej, čeprav se je pri kmetih drastično zmanjšala cena, ki jo dobijo za svoje mleko.
Dokler se ne bomo dotaknili oblasti veleblagovnic na tem področju, ne bomo imeli odgovora. Treba jih je nadzorovati. Potrebujemo varuha pravic, nekoga, ki bo lahko povedal veleblagovnicam, da so presegle svoja pooblastila, da odirajo ljudi, da odirajo kmete in jih izločajo iz posla v tem procesu.
Ilda Figueiredo
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, še enkrat, samo obžalujem lahko stališča, ki jih je zavzel Svet in kar je pravkar povedala tukaj komisarka, ki vztraja pri tem, da noče priti stvari do dna in prepoznati potrebe po pregledu odločitev, sprejetih glede odprave mlečnih kvot. Namesto tega hoče nadaljevati z deregulacijo sektorja proti najboljšim interesom kmetov.
Zato vztrajamo pri podpori potrebe po vzdrževanju sistema kvot, čeprav s ponovnimi prilagoditvami, da bodo prilagojene potrebam vsake posamezne države, vključno z opustitvijo letnega 1-odstotnega povečanja do leta 2015. Ali ne verjame, da je v času take resne krize v sektorju mleka to, kar je pomembnejše od deregulacije sektorja in liberalizacije mednarodne trgovine, podpora kmetijstvu in sektorju mleka v državah članicah, da bi se spodbujala podeželska območja in zaposlitve s pravicami? Ali ne misli, da je bistveno, da se ustanovi sklad izjemne podpore za sektor mleka na ravni Skupnosti, ki bo koristil najbolj prizadetim proizvajalcem in državam, in da se opredelijo nove oblike pomoči za proizvodnjo mleka in mesa? Mislim, da je to potrebno.
Giancarlo Scotta'
Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi poudaril, da dvomim v predlog o podaljšanju intervencijskega obdobja 2009-2010 za maslo in posneto mleko v prahu, ker je predlog v nevarnosti, da bo kratkoročne ukrepe, namenjene za trenutno krizo na trgu spremenil v strukturne ukrepe, ki bodo dejansko vrnili sektor mleka in mlečnih izdelkov v položaj, v kakršnem je bil, preden so bile uvedene kvote.
V prizadevanju, da bi bili tržni ukrepi bolj uravnoteženi in ne bi koristili samo tistim državam članicam, ki sodelujejo v proizvodnji masla in posnetega mleka v prahu, pozivam, da se ponovno uvede pomoč Skupnosti za zasebno skladiščenje sira, ki dolgo zori.
Nazadnje bi rad pritegnil vašo pozornost k vprašanju označevanja porekla in etiketiranja mlečnih proizvodov in sledljivosti proizvodov. To je zahteva, ki prihaja neposredno od evropskih potrošnikov (v vedno večjem številu) in nam morda lahko pomaga pri reševanju krize v sektorju mleka in mlečnih izdelkov. Upam, da bodo tudi kolegi poslanci iz drugih skupin lahko podprli ta predlog.
Diane Dodds
Gospa predsednica, rada bi se zahvalila komisarki za njene današnje besede. V moji domovini, v Severni Irski, je sektor mleka bistvenega pomena. Ko ima težave sektor mleka, ima težave preostalo podeželsko gospodarstvo. Trenutno prejemajo kmetje, ki proizvajajo mleko, malo več kot 20 centov za liter mleka kljub naraščajočim stroškom. A ne le, da so se morali ljudje v Severni Irski spopasti z nizkimi cenami mleka in visokimi stroški, imeli smo že tretje deževno poletje zapored in to je imelo poguben vpliv na mlečno industrijo v Severni Irski.
Včeraj zvečer je bilo prav boleče gledati kmete v Belgiji, ki so bili tako jezni in so se počutili tako nemočne, da so v protestu proti slabim cenam mleka in težavam, s katerimi se soočajo, zlivali mleko na polja. Komisija je sprejela pohvalne ukrepe, da bi postavila osnovo na trgu, vendar ne moremo vzdrževati cen na negospodarsko nizki ravni.
Pozivam Komisijo, naj sprejme kratkoročne ukrepe, s katerimi bo pomagala, ukrepe, ki bodo povečali povpraševanje po mleku, ukrepe, ki bodo zmanjšali stroške proizvodnje, ukrepe, ki se bodo ukvarjali z dobavno verigo in njenimi padajočimi cenami na kmetijah ter visokimi cenami v veleblagovnicah, in ukrepe, ki bodo dolgoročno ustvarili trajnostno industrijo in prihodnost za mlade kmete, ki doživljajo hude težave zaradi nizkih cen in visokih bančnih stroškov.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, ko začne protestirati kmetica, veste, da gre za resno težavo. Ob koncu tedna sem se sestala s skupino Irk, ki se imenujejo "kmetice za pošteno ceno", in mislim, da moramo biti pozorni na besedi "pošteno ceno", kajti proizvajalci ne dobivajo dostojne ali poštene cene - in to je tisto, o čemer teče beseda.
Nevljudno bi bilo, če ne bi pozdravili pripomb komisarke o stabilnosti, ki prihaja na trg, čeprav na zelo nizki ravni in priznam, da je Komisija sprejela ukrepe in porabila veliko denarja, da je vnesla na trg stabilnost. Gre le za to, da to ni dovolj in da se ni zgodilo dovolj hitro in imamo hudo krizo.
Hočem reči, v zvezi s prihodnostjo, da so vaše pripombe še posebno dobrodošle. Skrbi me, ker je ta Parlament razdvojen glede vprašanja mlečnih kvot, kajti, ko bomo soodločali, ali naj začne veljati Lizbonska pogodba, bomo morali razmišljati bolj usklajeno, kot skupina, in dati kmetom jasne signale, ne pa razdvojenih sporočil, zato mi dovolite, da ponovim, da so vaše pripombe o ustvarjanju povezav med proizvajalci in predelovalci, o proizvodnih ravneh, nekaj, kar moramo raziskati, nekaj, o čemer se moramo še pogovoriti.
Vendar vas moramo vprašati, komisarka, kakšne vrste ukrepi za podporo trgu menite, da bodo obstajali v odsotnosti kvot, ki bodo lahko zagotovili pošteno in dostojno ceno našim proizvajalcem? In prosim, dotaknite se tudi trga, ker ne deluje. Vsi pravijo, da nič ne zaslužijo z mlekom, tudi veleblagovnice - v kar zelo dvomim -, vendar potrebujemo več jasnosti in potrebujemo poštenost do kmetov.
Stéphane Le Foll
(FR) Gospa predsednica, komisarka, bom zelo kratek.
Mislim, da ima ta razprava dva dela. Obstaja takojšnje vprašanje, kako se lahko izvlečemo iz te krize. Vsi ukrepi, ki se gibljejo od pomoči kmetom do intervencijskih ukrepov, so potrebni, pravzaprav absolutno potrebni. Moramo jih podpreti in celo zahtevati, da se poveča njihov obseg. To je tisto, kar mi, skupaj z nekaterimi kolegi poslanci, predlagamo tu v Parlamentu.
Drugič, obstaja strukturno vprašanje glede vodenja trga mleka in tu se naši pogledi razlikujejo od vašega, komisarka. Vi predlagate, da se usmerimo v uporabo pogodbenih odnosov. Že vnaprej vam lahko povem, da se bo uvedba pogodbenih odnosov med industrijskimi podjetji in kmeti dolgoročno končala tako, da bodo ta podjetja tekmovala drugo z drugim po vsej Evropi.
Za ureditev trga potrebujemo javno uredbo. Druga rešitev ne obstaja. Čas po tej krizi je tisto, o čemer mora teči razprava. Mislim, da moramo v tej razpravi spoštovati vsa mnenja in vse možnosti. Bojim se, da smo se v času pregleda stanja prehitro odločili za ureditev vprašanja, kot so kvote, ki so do zdaj - kar bi rad poudaril vsem tistim, ki so že govorili - omogočile, da se je ohranjala proizvodnja mleka v Evropi in zagotovile, da se je mlečna industrija visoko razvila ter da so se hkrati cene obdržale na ravni, ki so si jo potrošniki zlahka privoščili.
Liam Aylward
Gospa predsednica, v zadnjih 12 mesecih je večina kmetov na Irskem in po vsej Evropski uniji, ki proizvajajo mleko, prodajala svoje mleko za manj, kot je bil strošek proizvodnje. Preživetje kmetov, ki proizvajajo mleko, je resno ogroženo.
Medtem ko je odločitev Komisije, da bo podaljšala intervencijsko obdobje za maslo in posneto mleko v prahu do leta 2010 zelo dobrodošla, pa kratkoročni ukrepi ne bodo dolgoročno odpravili pritiska na kmete, ki proizvajajo mleko. Zdaj je treba sprejeti ukrepe, ki ne bodo odpravili zgolj sedanjih težav, temveč bodo dolgoročni in bodo zagotovili trajnostno in uspešno panogo v prihodnosti. Kmetje, ki proizvajajo mleko, potrebujejo finančno pomoč takoj. Oblikovanje mlečnega sklada EU v višini 600 milijonov EUR, ki ga je zahteval Parlament v proračunskem postopku leta 2009, je nujno. Kmetje, ki proizvajajo mleko, so upravičeni do poštenih cen in potreben je ustrezen sistem podpore cen, ki bo zajamčil proizvajalcem mleka razumno minimalno ceno na liter in razumne dohodke, s katerimi bodo lahko preživeli. Irskih in evropskih kmetov, ki proizvajajo mleko, se ne sme pregnati iz dejavnosti in pozivam Komisijo in Svet, naj sprejmeta takojšnje in učinkovite ukrepe.
Komisarka, dovolite, da vam povem, da ste bili zelo uspešna komisarka in vam izrekam priznanje za izjemno delo, ki ste ga opravili. Pred kratkim ste naznanili, da se umikate in pozval bi vas, da rešite ta problem ali storite vsaj to, da prispevate k njegovi rešitvi, če je mogoče, še pred svojim odhodom.
Oriol Junqueras Vies
(ES) ˇBon dia! Ta Parlament nagovarjam brez možnosti, da bi to storil v svojem lastnem jeziku, v katalonščini, ki jo govori več kot 10 milijonov evropskih državljanov.
Danes želim v imenu svoje skupine izraziti našo solidarnost z vsem kmetijskim sektorjem in še posebno s stavko proizvajalcev mleka in njihovimi akcijami po Evropi. Sedanji položaj je nevzdržen in zahteva politično rešitev. Očitno ukrepi, ki jih je Komisija sprejela do danes, niso mogli odvrniti krize ali zagotoviti učinkovite alternative programu za zamenjavo kvot, ki je bil načrtovan za leto 2015. Posledica je, da se mora na primer v Španiji (če smo natančni v Galiciji) 14 000 proizvajalcev mleka spopadati s temeljnim in sektorskim prestrukturiranjem, da bi še naprej živeli in delali na zemlji, vendar so danes še vedno tik pred skorajšnjim izginotjem.
Iz vseh teh razlogov mora Komisija na enak način, kot je posegla v drugih sektorjih, poseči tudi v sektorju mleka z urejanjem proizvodnje, prerazporeditvijo kvot, ponujanjem začasnih odškodnin, spodbujanjem sledljivosti proizvodov in omogočanjem tesnejšega povezovanja proizvajalcev in potrošnikov s popravljanjem disfunkcij, ki jih povzroča distribucijski oligopol.
Zakaj ni Komisija pozitivno posegla, da bi preprečila negativne posledice tega oligopola, ki so ga ustanovili glavni distributerji?
Zakaj ne zagotavljamo podeželskega preživetja našim proizvajalcem mleka in na splošno kmetom, ki skrbijo za izredno pozitivne gospodarske, socialne in okoljske verižne učinke?
Hynek Fajmon
- (CS) - Gospa predsednica, gospe in gospodje, kriza v proizvodnem sektorju mleka kaže, da je celoten evropski sistem ureditve, ki temelji na kvotah, napačen in neučinkovit. To, kar potrebujemo, ni zgolj ureditev in ravnanje s kvotami, temveč popolna odprava mlečnih kvot. Priložnost za proizvodnjo mleka bi morali imeti v glavnem proizvajalci, ki imajo nizke stroške in dosegajo dobiček. Pot za premagovanje mlečne krize je v čimprejšnji odpravi mlečnih kvot. Podpiram poskus komisarke, da bi odpravila kvote do leta 2015, vendar mi ne bo nič žal, če jih bom videl oditi že prej.
Patrick Le Hyaric
(FR) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, ob poslušanju vaših izjav so se moje skrbi le še povečale. Izjava ni zadosten odgovor na obseg trpljenja, ki ga doživljajo proizvajalci mleka in kmetje na splošno.
Kriza je strukturna in je niso povzročile le sedanje razmere, kot ste dejali, temveč več zaporednih deregulacij. Zato sklicujemo izredno sejo Evropskega sveta, da bi rešili male kmetije.
Svet bi se moral, prvič, odločiti, da ustanovi izredni sklad za zagotavljanje pomoči neindustrijski proizvodnji mleka, drugič, takoj določiti minimalno evropsko ceno, ki bi jo centralni odkupni uradi morali upoštevati brez vsakega povečanja cen za potrošnike, in tretjič, blokirati nacionalne proizvodne kvote in ustaviti neprimeren uvoz iz držav zunaj Skupnosti.
John Bufton
Gospa predsednica, zelo sem zaskrbljen zaradi mlečne industrije v Združenem kraljestvu. Čutim, da je največji problem v maloprodajni industriji, ki ustvarja ogromne dobičke na hrbtih naših kmetov, ki proizvajajo mleko. Ko vidimo, koliko veleblagovnice zaračunavajo našim potrošnikom za mleko, in potem pogledamo, koliko dejansko dobi kmet, ki proizvaja mleko, je razlika prav neverjetna.
Delo in glavni strošek pri proizvodnji mleka ima kmet, hkrati pa veleblagovnice žanjejo velikanske dobičke. Marža, ki jo kmet prejme, je torej nepoštena. Moramo pritisniti na veleblagovnice, da bodo plačevale pošteno ceno industriji in moje stališče je, da ni treba, da bi se cena mleka v veleblagovnicah spremenila. Potrošniku ne bo treba za mleko plačati nič več. Veleblagovnice bodo morale zmanjšati svoje dobičkonosne marže. Pravi škandal je, ko vidimo masivne dobičke, ki jih te veleglagovnice uživajo vsako leto, hkrati pa ima naša mlečna industrija težave. Če ne bodo v bližnji prihodnosti sprejeti ukrepi v zvezi s tem vprašanjem, potem sem res prepričan, da bodo številni naši kmetje, ki proizvajajo mleko v Walesu in drugje v Združenem kraljestvu, opustili dejavnost.
Imam eno kratko pripombo o tem, kar je komisarka dejala danes zjutraj o posebni dajatvi. Te pripombe me skrbijo. Mislim, da bo to prizadelo naše najučinkovitejše proizvajalce, tiste, ki so bili kos izzivu in so se odzvali trgu in so veliko vložili v svoje kmetije, ker so upoštevali navedbo Komisije, da bodo kvote ukinjene. Uvedba posebne dajatve je v nasprotju s strukturnimi spremembami, za katere EU in vlada Združenega kraljestva trdita, da jih podpirata.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospa predsednica, Komisija je spet izredno optimistično razpoložena in ima dobre novice, vendar ne razumem in ne vidim ničesar dobrega v tonah mleka, ki se zlivajo stran v protestu proti sedanji politiki.
Resnica je, da imajo gospod De Castro in drugi prejšnji govorniki čisto prav, ko pravijo, da Komisija in Svet med pregledom stanja nista storila dovolj, da bi preprečila to krizo. Mimogrede, kje pa so predstavniki Sveta, ki bi morali zavzeti stališče o tem vprašanju, saj se zdi, da ima Svet odločilen glas pri vseh reformah?
Skupaj z vzhodnoevropskimi kolegi smo v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja večkrat opozorili, da potrebujemo veliko večje povečanje kvot ali pa njihovo popolno odpravo, kajti naše države, ki so nove v sistemu Evropske unije, so prve čutile vpliv krize. Na žalost smo ostali osamljeni v puščavi in za to je kriv Parlament.
Globoko obžalujem, da smo se prav mi, proreformisti, ki smo res želeli reformo kmetijske politike, izkazali za preroke poloma. Upam, da ste se iz tega kaj naučili za prihodnost.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Veliko ljudi je v tem obdobju, že od začetka krize, prosilo, da se zamrzne povečanje mlečnih kvot. Tovrstni ukrep ne le, da ne bi pomenil rešitve, bil bi napaka, vsaj v naslednjih pogledih.
Prvič, med povečanjem mlečnih kvot in znižanjem tržnih cen ni nobene temeljne ekonomske povezave. Kvote so se povečale, proizvodnja pa je padla. Ne vidim, kje bi bila povezava. Trg sam ponuja razlago za padanje cen. Prepričan sem, da bi določitev fiksnih kvot sčasoma povzročila dvig cen. Upravičenci pa spet ne bodo proizvajalci, ampak predelovalci in trgovci na drobno. Če hočemo omejiti proizvodnjo, bi morda morali spodbuditi proizvajalce, da prostovoljno nehajo rediti živino in zagotoviti spodbude, ne pa ukrepe, ki lahko izkrivljajo trg. Ob predpostavki, da bi kvote zamrznili, kaj bi se zgodilo potem, ko bi se na primer svetovni trg spet popravil? Kaj bi lahko storili evropski prozvajalci? Kajti mlečna proizvodnja nima pipe, ki bi jo lahko kar odpirali in zapirali ...
(Predsednica je prekinila govornika)
Kot sem rekel, kaj bi lahko storili evropski proizvajalci ob predpostavki, da bi se svetovni trg spet popravil? Kajti mlečna proizvodnja nima pipe, ki bi jo lahko kar odpirali in zapirali po potrebi. Če bi morali proizvodnjo omejiti zdaj, bi morali kmetje očitno prenehati rediti krave, vendar pa bi bilo zelo težko obnoviti živino, če bi spoznali, da je to, kar si nekateri ljudje zdaj predstavljajo kot dober ukrep, v resnici velika napaka.
Ulrike Rodust
(DE) Gospa predsednica, komisarka, Svet, na začetku bi se rada zahvalila kolegu poslancu gospodu Capoulasu Santosu, ki je omogočil to resolucijo.
Danes govorimo o naših kmetih, ki proizvajajo mleko, in o tem, ali jih bomo pustili na cedilu ali se bomo do njih pošteno obnašali. Prepričana sem, da jih ne smemo pustiti na cedilu, temveč moramo pošteno ravnati z njimi. Da, kratkoročni ukrepi za premagovanje krize so nujno potrebni. Da, intervencija je povsem sprejemljiva za kratek čas, če bodo cene mleka dosegle čisto dno, upravičeni pa so tudi dodatne podpore, posojila in skladi za boj proti krizi. A to, kar je popolnoma nesprejemljivo je, prvič, da se spet začenjajo razprave o mlečnih kvotah, in drugič, da se ponovno uvajajo izvozna nadomestila iz javnih sredstev za proizvode, ki jih dobavljajo države v razvoju. To enosmerno pot smo opustili leta 2003 in prosim vas, pustite to tako, kot je, zavoljo naših kmetov, ki proizvajajo mleko.
Britta Reimers
(DE) Gospa predsednica, komisarka, gospe in gospodje, svetovna gospodarska kriza je vrgla globalni trg iz ravnotežja. Tako kot proizvajalci mleka tudi mi trpimo zaradi učinkov cen, ki so padle na najnižjo točko doslej. Vedno znova slišimo, da se bodo sprejete uredbe o mlečnih kvotah spremenile. Ker sem tudi sama kmetica, ki proizvajam mleko, vas lahko samo posvarim pred takim početjem.
Tudi intervencijski ukrepi Komisije so uspešno preprečevali, da bi cene mleka še bolj padle in zdi se, da se trg umirja. Vendar pa menim, da ta intervencija pravzaprav ni dobro sredstvo za doseganje tega, ker bo povzročila, da se bodo nakopičile zaloge, ki bi lahko pozneje obremenjevale okrevanje trga. Zato pozivam Komisijo, naj pojasni, kako bo reševala ta problem.
Richard Ashworth
Gospa predsednica, dovolite, da čestitam komisarki za njeno vizijo prihodnosti panoge in povem, da močno podpiram njeno namero, da ukine mlečne kvote. Mislim, da je to prava odločitev. Pozdravljam tudi njene predloge za soočenje s sedanjo krizo, ki so razumni in primerni kot podpora proizvajalcem v težkih časih.
Imam samo dve pripombi. Prvič, po mojem mnenju bi bilo izvajanje posebne dajatve v tem času neprimerno. To je kratkoročni, refleksni odziv. Poslal bi napačna sporočila in bi zgolj učinkovito kaznoval učinkovite proizvajalce, ki nameravajo še dolgo ostati v panogi.
Drugič, spoznati moramo, da je le malo neposrednega odnosa med ceno v maloprodajnem sektorju in odkupno ceno surovine na kmetiji ali pa ga sploh ni. Temu pravim disfunkcionalni mehanizem verige cen.
Glavni vpliv bo vedno imel svetovni trg in spoznati moramo, da bo globalni trg vedno nestanoviten. Zato pozivam Komisijo, da dolgoročno pripravi načrte za zagotovitev neke vrste stabilnega mehanizma, ki bo koristil ne le proizvajalcem, temveč, dolgoročno seveda, tudi potrošnikom.
Esther Herranz García
(ES) Gospa predsednica, komisarka, svoj govor ste končali z besedami, da je v sektorju mleka kriza in vendar ste začeli z besedami, da so bili sprejeti vsi možni ukrepi in da se stanje ureja.
Vedeti morate, da lahko samo pametna ženska ugotovi, da se je motila. To je španski pregovor, ki ga zlahka uporabimo v tem primeru. Sektor mleka že mesece prestaja eno najhujših kriz v zgodovini. Kljub temu Evropska komisija in nekatere vlade (zdi se, da tudi moja, španska vlada) nočejo dovoliti, da bi jih v kaj silili, nočejo se vračati k odločitvam, ki se nanašajo na pregled stanja skupne kmetijske politike.
Te odločitve so bile sprejete brez razmišljanja o hkrhosti tega sektorja in v tržnih okoliščinah, ki so zelo drugačne od teh, ki so se razvile od takrat, ko je bil dogovorjen tisti kompromis. Človek bi pomislil, da države članice takrat niso hotele ali pa niso mogle videti brižajoče se nevihte. Reforma je zelo kmalu postala brezpredmetna zaradi glavnega preobrata na trgu, ki dokazuje, da je sektor popolnoma prepuščen na milost in nemilost spremenljivosti cen.
Dejstvo, da so glavne proizvajalke - kot sta Francija in Nemčija, torej države, ki so s tem sporazumom pridobile največje povečanje nacionalnih proizvodnih kvot v absolutnem smislu - zdaj tiste, ki prosijo za pregled odločitev iz pregleda stanja, sproža številna vprašanja.
Kot vidim, države članice niso imele prav in bi morale pozorneje prisluhniti glasovom, vključno z mojim, ki so jih pozivali, naj počakajo z vsemi dokončnimi odločitvami o prihodnosti sektorja do leta 2011.
Sramota je, da nas ni nihče poslušal. Morda bi nas morali zdaj.
Iratxe García Pérez
(ES) Gospa predsednica, komisarka, današnja razprava je bistvena, tako da lahko izrazimo našo zaskrbljenost nad krizo v sektorju mleka. Razrešiti moramo ta položaj, ki ogroža prihodnost velikega števila proizvajalcev mleka v Evropski uniji.
To je evropska kriza, ki se je je treba lotiti z evropskega vidika, s prizadevanjem in uporabo vseh pripomočkov, ki jih ima Skupnost na voljo, nekaj, česar, kot se zdi, Komisija trenutno ni zmožna.
Komisarka, ne smete predati denarja državam članicam, da bi lahko pomagale, komur bodo hotele. Najti moramo skupne rešitve.
Posledica je, da ima ta Parlament pomembno odgovornost, da zahteva ukrepe, namenjene oživitvi povpraševanja, in ne le ukrepe, navedene v predlogu resolucije, ampak tudi tiste, ki so na voljo skozi skupno ureditev trga.
Naslednje pomembno vprašanje je ogromna razlika med cenami, ki se plačajo proizvajalcem, in končno ceno, ki jo plačajo potrošniki, to pa se ne nanaša samo na sektor mleka, ampak na vse kmetijske in živinske proizvode.
Obstajajo številni moški in ženske, ki so soočeni s sedanjo negotovostjo in potrebujejo naš jasen in čvrst signal, da bo zajamčeno nadaljevanje te dejavnosti.
Marc Tarabella
(FR) Gospa predsednica, komisarka, včeraj so kmetje v Valoniji, ki jih je najhujša kriza, kar jih je kdaj doživel ta sektor, pustila brez iluzij, zlili stran več kot tri milijone litrov mleka. Dobili so samo 19 centov na liter. Kriza je povzročila preobilno ponudbo mleka, zaradi česar so cene strmo padle. Deregulacija spodbuja nestanovitnost in tržne razmere so zdaj v popolnem nasprotju s tistim, kar so bile še pred kratkim.
Komisarka, prosim ustavite trmasto skrivanje za izbirami, ki so bile sprejete lansko leto, in upoštevajte, kar se res dogaja na terenu zdaj!
Tudi Svet je kriv, prvič, ker ga ni bilo tukaj, da bi poslušal to razpravo, pa tudi zato, ker ni sprejel odločitev, ker so ga bolj pritegnili čisti nacionalni interesi kot evropska vizija kmetijstva.
Trg ne deluje. Proizvodnja je prevelika. Zelo preprosto bi bilo zamrzniti 1 % povečanje kvot ali takoj zmanjšati kvote za 3 do 5 %, ker moramo nujno pripraviti kakšne kratkoročne rešitve. S sprejetjem tega ukrepa bi ubili dve muhi na en mah: proizvajalcem bi dali spet enkrat dostojno ceno in z zmanjšanjem proizvodnje bi zmanjšali evropski račun za stotine milijonov porabljenih evrov za različne intervencije, vključno z izvoznimi nadomestili.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Ukrep, ki je bil sprejet, (danes sem govoril s poljskimi kmeti in poljskimi proizvajalci izdelkov), kaže, da je prišlo do izboljšanja, čeprav še ne velikega, glede razmer, s katerimi se sooča sektor mleka, vendar ni bilo popolnoma nobene spremembe glede težkih razmer, s katerimi se soočajo poljski in evropski kmetje. Še vedno dobijo zelo malo denarja za svoje proizvode, pod pragom preživetja. To velja tudi za tiste kmete, ki so vložili veliko denarja, vključno s financiranjem in posojili EU. To stanje jih peha v vse večje težave, oni pa niso sposobni izpolniti svojih dolžnosti.
V zvezi s temi problemi bi rad govoril o prihodnosti. Danes se moramo odzvati na to, kar se dogaja prav zdaj, vendar moramo misliti tudi na to, kar je pred nami in načrtovati našo skupno politiko ter pri tem upoštevati tudi kmete. V zvezi s tem želim ponoviti naslednje. Skupna politika v zvezi s kmeti, ki proizvajajo mleko, mora vključevati načrte za razumno vlaganje v ta sektor, tako da se bomo lahko izognili porabi denarja, ki bi posledično povečal proizvodnjo, s čimer bi pristali v podobnih težavah, v kakršnih smo se znašli danes. Prepričan sem tudi, da bodo vse politične sile dosegle sporazum v zvezi s prihodnjimi kvotami.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Tisti, ki ste govorili pred menoj, ste se z vso pravico sklicevali na dejstvo, da se ne smemo vračati na sistem kvot in izvoznih subvencij, vendar je politika, ki jo je zasledovala Komisija, v celoti propadla. Kriza se ni zmanjšala. Zato z gospodom Le Follom predlagava, da začasno zamrznemo kvote, a le začasno.
Nove države članice so še vedno v določenem neugodnem položaju zaradi uvajanja, ker letos dobivamo le 60 % subvencij iz bruseljske kuverte. Kot protiutež temu je madžarska vlada predlagala povečanje subvencij na podlagi kvot, vendar se Komisija ni pozitivno odzvala na ta predlog niti na tistega iz Francije, konkretno iz francoskega ministrstva. Na koncu pozivam kolege poslance, naj podprejo spremembe, ki jih predlagajo gospod Le Foll in njegovi kolegi. Podpiramo tudi predlog Elisabeth Jeggle v korist oblikovanja mlečnega sklada v višini 600 milijonov EUR in podaljšanja programa za mleko v šolah.
Christel Schaldemose
(DA) Gospa predsednica, hvala vam komisarka za dober začetek in dober uvod v razpravo! Ugotavljam, da se evropski kmetje, ki proizvajajo mleko, v velikem obsegu soočajo s krizo, vendar preprosto ne razumem, kako lahko moji kolegi poslanci mislijo, da vi v Komisiji niste storili dovolj. Nedvomno bi rada pozvala vas, gospa Fischer Boel, da ponovite, kaj ste storili. Zdi se mi, da je seznam pobud, ki prihajajo iz Komisije, dolg, dejansko skoraj predolg. Je skoraj tako, kot da uničujemo napredek, ki smo ga dosegli pri pregledu stanja. Rada bi tudi poudarila, da se prizadevanja, ki so bila opravljena do zdaj v zvezi s kmeti, ki proizvajajo mleko, očitno niso odražala v odnosu do tistih delavcev v avtomobilski industriji, ki so izgubili svoje delo, ali do tistih delavcev v ladjedelniški industriji, ki so izgubili svoje delo zaradi sedanje gospodarske krize.
Zato lahko samo prosim, da se malo posvetimo temu, kako obravnavamo to krizo in da poskrbimo tudi za to, da ne uničujemo zdravega napredka, ki je bil kljub vsemu narejen kot rezultat pregleda stanja. Zamisel, da bi zamrznili mlečne kvote, je po mojem mnenju popolnoma brezupna! Prav tako ne moremo nazaj na stare modele z odobravanjem izvoznih nadomestil - to preprosto ruši trg za nekoga nekje drugje v svetu. Moramo biti previdni. Komisarka, kljub temu bi vas rada prosila, da ponovite dolg seznam dejavnosti, ki ste jih že opravili, tako da bodo lahko moji kolegi poslanci videli, da nam gotovo ni treba noreti in sprejemati številnih dodatnih ukrepov, ki bi povzročili le to, da bi uničili zdrav napredek, ki je bil že dosežen.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa predsednica, komisarka, ukrepi so nedvomno neustrezni. Predlagamo druge, bolj ciljno usmerjene intervencije, zlasti za gorata in prikrajšana območja Evropske unije, tako da bodo imele vse države članice enako korist; intervencije, kot je okrepljena zaščita za označbe porekla, ne zgolj znotraj Evropske unije, ampak na mednarodnih trgih, jasno označevanje in obvezne oznake porekla mlečnih proizvodov, ponovno oživitev (zakaj pa ne) zasebnega skladiščenja mlečnih proizvodov in zagotavljanje zadovoljive pomoči, povečanje števila upravičenih namembnih krajev za izvozna nadomestila, polno preglednost oskrbne verige in zmanjšanje razkoraka med cenami proizvajalca in potrošnika.
Mi nismo posredniki interesov kmetov. Tu smo, da posredujemo tesnobo, klic po preživetju ustvarjalnih sil evropskega podeželja in ta klic po preživetju ljudi iz evropskega podeželja je za nas stalno navodilo za ukrepanje.
Michel Dantin
(FR) Gospa predsednica, komisarka - všeč bi mi bilo, če bi lahko nagovoril tudi predsedstvo Sveta - gospe in gospodje, kot ste, komisarka, zadnjič sami priznali Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja, cena, ki se plačuje proizvajalcem mleka, ne pokriva več tekočih stroškov proizvodnje. To pomeni, da so naši proizvajalci v procesu dekapitalizacije.
Ravnokar ste našteli ukrepe, ki ste jih sprejeli v zadnjih devetih mesecih. Ti ukrepi res obstajajo, to vam priznamo. Vendar pa niso prinesli pričakovanih učinkov, kajti, po našem mnenju, niso dovolj obsežni in vsekakor je veliko preveč negotovosti v zvezi s tem, kako učinkoviti so njihovi cilji.
Danes zjutraj ste omenili okrevanje trga, a proizvajalci bodo gotovo opazili samo učinke pri plačilih, ki bodo izvedena na začetku naslednjega leta. Trg kmetijskih proizvodov ni enak kot trg kovin ali energetski trg. Zahteva regulativna orodja, ker na razmere na trgu vplivajo tudi sezonski cikli in narava.
Vaša razlaga pregleda stanja, ki je bil izveden pod francoskim predsedstvom, nas preseneča, kajti začasne ocene v zvezi s sektorjem mleka puščajo odprte vse poti, vključno z možnostjo novih odločitev o orodjih za urejanje trgov.
Francoska delegacija, ki ji pripadam, je prepričana, da bo po letu 2013 potreben prenovljen sistem kvot. Napetost, ki je obstajala na trgu živilskih proizvodov pred sedanjo gospodarsko krizo, je dokazala krhkost ravnotežja med proizvodnjo in porabo po svetu.
Potem ko smo delno odpravili intervencijska orodja, nismo imeli ne pravice ne legitimnosti, da danes odpravimo proizvodna orodja, ki jih bomo v kratkem potrebovali.
Komisarka, našim kmetom moramo vrniti dostojanstvo. To so možje in žene, ki se ne bojijo težkega dela.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Ne moremo dovoliti, da bi se zlomil sektor mleka, ker je bistven za naš podeželski svet in za varnost ter kakovost hrane.
Terminski trgi in srednje- ter dolgoročne možnosti za trg mleka in mlečnih proizvodov v Evropski uniji kažejo pozitivne znake. Preprečiti moramo, da bi se to sprevrglo v negativne razmere. Potrebujemo proticiklične ukrepe in skupne pobude.
Sesutje cen jasno kaže na neprimernost podpornih ukrepov. Izkrivljanje trga proizvodnje mleka pomeni, da ne more vsaka dobavna veriga delovati učinkovito ali pošteno.
Pridelovalce so prizadeli padci cen, ki so povzročili neravnotežje na trgu in niso bili prenešeni na potrošnike ter ovirajo obnovo sektorja. To je treba popraviti. Zagotoviti moramo pošteno konkurenco in okrepiti sledljivost tudi med trženjem.
Riikka Manner
(FI) Komisarka, omenili ste, da vprašanje vrnitve na sistem kvot ni več aktualno. Ali nismo videli, kaj se je zgodilo v mlečni industriji potem, ko se je Komisija spomladi odločila, da bo postopno odpravila te kvote? To je bila zelo slaba in kratkovidna odločitev. Popolna odprava kvot bo zadala smrtni udarec številnim malim kmetijam. Ali je to res takšna politika, ki jo želi izvajati Komisija? Dejstvo je, da potrebujemo za mlečno industrijo restriktiven sistem. Če ne pridejo v poštev kvote, bi vas pozvala, komisarka, da zagotovite, da bo Komisija predlagala druge rešitve za to krizo. To je evropska kriza in izpeljati moramo kmetijsko politiko, ki bo ne glede na državo in regijo zajamčila kmetom vsaj razumen življenjski standard.
Yannick Jadot
(FR) Gospod predsednik, komisarka, sem izvoljeni predstavnik iz regije v zahodni Franciji, kjer je zelo visoka koncentracija kmetov, ki proizvajajo mleko, in ne verjamem, da razumete tragične socialne razmere, ki jih danes doživljajo.
Komisarka, ko govorite o "proizvajalcih", imate verjetno v mislih "industrijske proizvajalce" in "distributerje". Proizvajalci mleka ne potrebujejo vašega sočutja, komisarka. Ne potrebujejo zastarelih liberalnih teorij, ki so nas pripeljale v svetovno krizo brez primere. Proizvajalci mleka potrebujejo pravo kmetijsko politiko. Potrebujejo natančno določene kvote. Zato pozivamo Svet, naj odpravi vašo politiko in namesto tega ustvari resnično politiko v podporo proizvajalcem mleka in naredi konec tej politiki, ki jih množično uničuje.
Janusz Wojciechowski
(PL) Gospod predsednik, komisarka, naša razprava res poteka v senci dramatičnih dogodkov, ko so kmetje v protestu zlivali stran mleko. Vsi smo globoko pretreseni nad tem, kar se je zgodilo.
Rad bi se obrnil na problem, ki ga je omenil kolega, gospod Nicholson, in sicer način, kako velike trgovske verige in veleblagovnice zlorabljajo potrošnike in predvsem svoje dobavitelje. Rad bi vas spomnil, da je Evropski parlament v parlamentarnem mandatu leta 2008 sprejel pisno resolucijo (sam sem bil eden od soavtorjev) o tem, da je treba končati te zlorabe in da mora Komisija temeljito preiskati to zadevo. V skladu z mojimi informacijami, so bili sprejeti ukrepi, vendar se zdi, da je postopek prepočasen. Rad bi vprašal komisarko, ali jo zanima ta zadeva in na splošno, kakšne so možnosti za tovrstne dejavnosti.
Nekaj je res narobe z gospodarsko politiko Evropske unije, če dobijo kmetje manj kot 10 % vrednosti svojih proizvodov. To se mora spremeniti. Rad bi prosil komisarko, naj ukrepa v tej zadevi.
Jaromír Kohlíček
(CS) Komisarka, kot napredek vidite povečanje cene končnih proizvodov, kot sta posneto mleko in maslo, za 3 %-8 %. Po mojem mnenju je to žalitev za naše kmete. Glavni problem je cena, po kateri se mleko odkupuje od kmetov. V Češki republiki, na primer, je nabavna cena do 25 % nižja od proizvodnih stroškov, vendar bi cena končnega proizvoda, ki se potem prodaja v trgovinah, zlahka pokrila vse kmetove stroške. Glavni problem je torej, da je nekje velika luknja. To vprašanje moramo rešiti. V Češki republiki imamo zdaj manj govedi, kot smo jih imeli po napoleonskih vojnah. To zdaj ogroža celo vzdrževanje podeželskih območij. Gospod Bové ima čisto prav in gospod Fajmon globoko ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Krisztina Morvai
(HU) Gospod predsednik, očitno so potrebni izredni ukrepi, ker so razmere katastrofalne. Vendar, ali ni mogoče, da je problem nekako povezan z osnovami? Gotovo je problem z modelom ali sistemom, če se, na primer, uvažajo velike količine soje iz Latinske Amerike in se s tem povečuje že tako prevelika ponudba v Evropi, hkrati pa se uničuje okolje v Latinski Ameriki. V posledični krizi potem napenjamo možgane, ali bi morali izvažati kmetijske pridelke v države v razvoju po dampinških cenah in bi s tem uničili njihov trg hkrati s položajem malih lastnikov in proizvajalcev. Ali ne potrebujemo novega modela, kot je neodvisna preskrba s hrano, namesto da kmetijstvu vsiljujemo prostotrgovinsko logiko, ki jo diktira STO? Moje drugo vprašanje je naslednje. Prosimo za poseben nasvet ali predlog o tem, kako ... (Predsednik je prekinil govornika)
Astrid Lulling
- (DE) Gospod predsednik, banke smo rešili, ker smo jih morali. Zdaj smo soočeni s položajem, ko moramo preprečiti, da bi v kratkem bankrotiralo na tisoče kmetov, ker cene ne pokrivajo več proizvodnih stroškov.
Vendar moramo zagotoviti, da ohranjamo naš proizvodni potencial, da bomo lahko prebivalcem dobavljali visokokakovostna živila. Spadam v generacijo, ki je izkusila omejevanje hrane. Spominjam se, da sem morala v zimi leta 1944 kolesariti osem kilometrov, da sem dobila dve jajci. Upajmo, da ne bo prišlo do tega, a varnost oskrbe - pa ne le v energetskem sektorju - je tudi pomembna.
Če nismo pripravljeni sprejeti ukrepov, ki smo jih zahtevali v resoluciji, bodo stroški posledic družbene, gospodarske in okoljske politike v EU nekajkrat tolikšni kot ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, kot je navedla Evropska komisija v svojem sporočilu z dne 22. julija, se je položaj v sektorju mleka in mlečnih izdelkov v zadnjih 12 mesecih dramatično poslabšal.
A če upoštevamo velikanski vpliv krize na cene mlečnih proizvodov in zlasti na dohodek, ki ga zaslužijo proizvajalci, so bili ukrepi, ki jih je do danes predlagala Evropska komisija in je o njih razpravljal Svet ministrov, neprimerni za preprečevanje padca povpraševanja in njegovih posledic.
Sedanja kriza ni le izziv, kako ustaviti padec povpraševanja, temveč tudi priložnost za spodbujanje porabe in promocijo mlečnih proizvodov. Zagotoviti moramo tudi, da bo neizpodbitna kakovost začetnega proizvoda ohranjena, dokler ne pride do končnega kupca.
V tem smislu lahko ukrepi, kot so izboljšanje označevanja, povečanje porabe mleka pri nekaterih skupinah prebivalcev ali uporaba mleka za krmljenje telet, pomagajo ne le pri izboljšanju sedanjega stanja, temveč tudi celotnega strukturnega stanja v sektorju.
Mariann Fischer Boel
članica Komisije. - Gospod predsednik, najprej bi se želela zahvaliti poslancem tega Parlamenta za to vneto razpravo. Dejansko sem zelo pozorno poslušala. Seveda pa sem opazila tudi različna stališča, ki sem jih slišala med različnimi poslanci tega Parlamenta.
V zvezi s sistemom kvot se zdi, da je to grešni kozel za celotni položaj, v katerem smo se znašli. Ne podcenjujem tega - in o tem sem bila zelo natančna že od samega začetka razprave - da se je sektor mleka, ne samo v Evropi, ampak globalno, znašel v krizi, kakršne do zdaj še ni bilo. To mora biti zelo jasno. Zato resnično razumem razočaranje in jezo, ki jo vidim med kmeti v različnih delih Evrope, ne povsod, vendar v različnih delih Evrope.
Odprava sistema kvot je bila določena že leta 2003, tako da to ni odločitev, ki bi bila sprejeta čez noč, ko ne bi nihče vedel, kaj se dogaja. Pozneje smo pri pregledu stanja, ko smo skušali najti nežen pristanek za pridelovalce mleka, razpravljali o povečanju kvot.
Vendar mislim, da se motijo tisti, ki hočejo s prstom pokazati na sistem kvot kot na razlog za vse probleme, v katerih so se znašli kmetje, ki proizvajajo mleko. Kajti vidimo, da celo takrat, ko je bil sistem kvot v veljavi, nismo mogli vzdrževati visokih cen in je kljub temu prišlo do strukturnih sprememb v sektorju mleka. Če pogledate leto 1984, ko je bil uveden sistem kvot, smo imeli 1,6 milijona kmetov, ki so proizvajali mleko v stari EU-10. Danes imamo v EU-10 300 000 kmetov, ki proizvajajo mleko. To je danes torej manj kot ena petina števila pridelovalcev mleka v primerjavi z letom 1984, ko je bil v veljavi sistem kvot. Torej se strukturne spremembe kljub temu dogajajo.
Mislim, da vračanje na staro ali obnavljanje stanja pred odločitvijo iz pregleda stanja ni prava politika in pri tem me podpirajo vsi voditelji držav, saj so v svojih odločitvah na junijski seji jasno navedli, da se moramo držati odločitev iz pregleda stanja. Nikoli nisem v razpravah med pregledom stanja dala nobenega znaka za kakršno koli odprtost do preklica teh odločitev, kajti to bi gotovo ogrozilo možnost predvidevanja za kmete znotraj Evropske unije.
Vendar, José Bové, mislim, da ste rekli, da nisem delovala natančno; to je odnos laissez-faire. Mislim, da ni pošteno reči, da nismo naredili ničesar. Ne bom ponavljala vseh različnih ukrepov, ki smo jih sprejeli. Mislim, da imajo države članice, če želijo posvetiti posebno pozornost mlečnemu sektorju, zdaj možnost s pregledom stanja preusmeriti neposredna plačila, tako da lahko dajo posebno prednost travnatim območjem. To je možno in vem, da je najmanj ena velika država članica izkoristila in uporabila to priložnost in da je veliko različnih možnosti za gorska območja.
Danes imamo v Evropi proizvodnjo, ki je 45 % pod kvoto, kaj bi se torej zgodilo, če bi dejansko hoteli zmanjšati kvoto za 5 %? Dejansko bi škodili razmeram za mlade kmete, ki so vlagali v prihodnost.
Zato bi priporočila tistim državam članicam, ki hočejo res pomagati svojemu mlečnemu sektorju, naj uporabijo odkupne kvote tistih, ki hočejo zapustiti mlečni sektor. To je mnogo boljši način za zagotavljanje vzdrževanja tistih, ki so vlagali, in hkrati dajanje pomoči tistim, ki bi radi zapustili sektor. Mislim, da je to prava politika.
Ali lahko potem samo popravim nesporazum glede posebne dajatve? Ne uvajamo sistema nove posebne dajatve. Dajemo samo možnost državam članicam, če odkupujejo kvote od kmetov, da lahko zmanjšajo število kilogramov ali ton za svojo zgornjo mejo, vendar to ni nova posebna dajatev, ki bi kaznovala katerega koli od kmetov.
Kar zadeva promocijo. Za preostanek leta smo za promocijo rezervirali že 14 milijonov EUR. Dogovorili smo se za podaljšanje sistema razdeljevanja mleka v šolah, zdaj pa bo v ta sistem uveden še jogurt z manj sladkorja, to je tak, ki ne vsebuje več kot 7 % sladkorja. Označevanje - slišim od različnih poslancev Parlamenta, da obstaja zanimanje za sistem označevanja. Pa se pogovorimo o tem v kontekstu kakovosti prispevka, o katerem pravkar razpravljamo. Mislim torej, da je veliko možnosti.
Nato, za konec, o prehranski verigi. Popolnoma se strinjam z vami, da ni v tej verigi nobene preglednosti in ne moremo videti, kje izginja dodana vrednost. Zato z veseljem pričakujem predložitev tega poročila pred koncem leta, tako da bomo lahko videli, kako je stanje dejansko videti.
Moram reči, če pogledate na razmere v veleblagovnicah po Evropi, da so velikanske razlike. Nemčija ima tradicijo številnih diskontnih veleblagovnic. Te veleblagovnice uporabljajo mlečne proizvode in konzumno mleko kot ponudbo, s katero privabijo potrošnike in ponudijo zelo nizko ceno, vendar samo preložijo račun na kmete in jim plačajo zelo nizko ceno. Zato mislim, da bi bilo zelo zanimivo in potrebno pogledati, kaj se dejansko dogaja v tej verigi. Poglejmo to preglednost in dajmo interno v Komisiji, pa tudi skupaj z organi držav članic za konkurenčnost, pregledati trg.
Danes je bila tu zelo zanimiva razprava. Upam, da ste opazili kratkoročne ukrepe in dolgoročne ukrepe, ki so bili pripravljeni skupaj s Francijo in Nemčijo. Prepričana sem, da bomo imeli v prihodnje nekaj zelo zanimivih razprav o mlečnem sektorju v Evropi, ker bi vsi radi, da ima naš sektor mleka prihodnost.
Paolo De Castro
Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi se zahvalil Komisiji za odločitev, da je prišla danes sem v Parlament predstavit nove predloge za krizo v sektorju mleka in mlečnih izdelkov. Za parlamentarni mandat je pomembno, da je zanj postal značilen medinstitucionalni dialog med Komisijo in Parlamentom, pozitivni dialog, ki je dejansko že sprožil proces soodločanja.
Vaše nove predloge bomo preučili zelo skrbno, komisarka, in moja naloga bo, da bom prosil Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja, da bo takoj, brez odlašanja izdal mnenje o novih zamislih.
Naj sklenem s tem, da poudarim, če bo sprememba soglasno sprejeta v Odboru za kmetijstvo in razvoj podeželja in bo sprejeta tudi na plenarnem zasedanju tega Parlamenta, Svet pa bi jo po ratifikaciji Lizbonske pogodbe potem z glasovanjem zavrnil, bo prišlo do političnega problema. Zato vabim vas in Svet, da o tem resno premislite.
Predsednik
Naj končam razpravo in povem, da sem prejel sem sedem predlogov resolucij na podlagi člena 115(5) Poslovnika.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo danes ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Luís Paulo Alves  
Prihajam iz najbolj oddaljene regije, z Azorov, kjer je proizvodnja mleka steber gospodarstva, družbe in okolja. V zadnjih tednih smo se sestali s proizvajalci, njihovimi organizacijami in predelovalno industrijo. Vsi soglašajo. Bistveno je, da bi morala Komisija dati učinkovitejši in nujnejši globalni odgovor za obvladovanje sedanjega stanja.
Denarni tok v sektorju se suši. Življenjskega pomena je, da EU posebno pozorno pazi na najbolj oddaljene regije in jih vključi v svoje odgovore za ublažitev učinkov sedanje krize.
Vsi menijo, da moramo ustaviti naraščanje kvot. Na trgu, kjer so presežki porušili ravnotežje, lahko vsaka država, ki poveča svojo proizvodnjo, škodi vsem drugim. Prepričani so tudi, da bi morali kvote še naprej ohraniti kot mehanizem za urejanje ponudbe, ki stabilizira dejavnost.
V sedanjem scenariju popolne libaralizacije, je treba nujno preučiti družbene, okoljske in gospodarske učinke na te regije. Posebni ukrepi morajo biti načrtovani tako, da preprečujejo sesutje te dejavnosti, ki je odgovorna za naše lepo deželo, kakovost okolja in podeželskih območij ter za gospodarski napredek in konvergenco, ki smo ju dosegali.
Béla Glattfelder  
v pisni obliki. - (HU) Sedanjo krizo na trgu mleka je povzročilo v glavnem povečanje mlečnih kvot. Tudi Evropska komisija in vlade držav članic so odgovorne za sedanje resne razmere, ki so prizadele mlečni sektor, ker so leta 2008 podprle dviganje kvot, kar je povzročilo nastanek presežkov mleka in sesutje cen.
Ta odločitev je temeljila na zmotnih tržnih napovedih Evropske komisije. Vendar Evropska komisija ni opustila svoje namere, tudi potem, ko je postalo očitno, da je povečanje proizvodnje v nasprotju s tržnimi trendi.
Zato je morala Evropska unija takoj opustiti ukrepe, ki so vodili k povečanju mlečne proizvodnje. Poleg tega nasprotujemo tudi trajni odstranitvi kvot po letu 2015. Pomemben nauk, ki se ga lahko naučimo v trenutni krizi, je, da je treba potrebe mlečnega trga urejati. Brez tega bodo cene postale nepredvidljive. Evropski mlečni proizvajalci ne morejo trpeti izgub, ki jih povzroči obsežno nihanje cen.
Veseli me, da je Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja z namenom, da bi olajšal krizo, glasoval za mojo pobudo, ki bi povečala znesek izvoznih subvencij iz 450 milijonov EUR na 600 milijonov EUR. Brez izvoznih subvencij bi nekateri presežki ostali na notranjem trgu EU, kar bi povzročilo nadaljnje padanje cen.
Jim Higgins  
v pisni obliki. - Mlečne kvote je treba zmanjšati za 5 do 10 odstotkov, da bi se cene dvignile na trajnostno raven. Vendar kvote same ne bodo rešile sektorja mleka. Medtem ko ima Komisija prav, da sprejema dolgoročno stališče, pa se ne more odtrgati od realnosti - in čista realnost je, da je kmetijska panoga, zlasti sektor mleka, v resnični nevarnosti. Najnižje cene mleka od leta 1983 skupaj z višjimi stroški, slabim vremenom in pomanjkanjem kreditov so v letu 2009 ustvarile krizo denarnega toka in prihodka za družine na mlečnih kmetijah, kakršne še ni bilo. Strinjam se s predsednikom Združenja irskih kmetov Padraigom Walshejem in predsednikom mlekarjev Richardom Kennedyjem, da je najhitrejši način za pospešitev obnove cen za Komisijo EU, da bolj agresivno uporabi vse tržne podpore, kot so:
izvozna nadomestila,
pomoč za predelavo,
razširjena intervencija za polno ceno,
daljša shema zasebnega skladiščenja za maslo,
pazljivo ravnanje z zalogami.
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, zadnje leto so se razmere v mlečnem sektorju dramatično poslabšale. Proizvodna cena za mleko je padla in zdaj morajo mnogi proizvajalci mleka prodajati mlečne proizvode po ceni, ki ne odraža proizvodnih stroškov. Preživetje proizvajalcev mleka je zdaj resno ogroženo. Do zdaj ni bilo mogoče rešiti krize v sektorju mleka z ukrepi, ki jih je izvajala Komisija. Zdaj je čas, da zavihamo rokave in pridemo z novimi rešitvami. Komisija mora hitro stabilizirati trg mleka v Evropi. Hkrati mora izpeljati tudi temeljito oceno prihodnosti mlečne panoge skupaj s subjekti v sektorju in državah članicah. Hvala lepa.
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Za spopadanje s temi posebno težkimi gospodarskimi razmerami, s katerimi se trenutno sooča sektor mleka, je zdaj nujno potrebno odločno ukrepanje Evropske unije. Skupaj z večino držav članic menim, da rešitve, ki jih predlaga Komisija, niso zadovoljive. Seveda pozdravljam prožnost, ki je dovoljena in bi omogočila, da se zgornja meja za nacionalno pomoč za proizvajalce, ki imajo težave, poveča s 7 500 EUR na 15 000 EUR. Kljub temu pa je za nas nujno, da se sprejme učinkoviteljše intervencijsko orodje. Za spopadanje z naraščajočo nestanovitnostjo cen je treba naše trge bolj urediti. Skupna izjava, ki jo je dalo 16 držav članic o stanju na evropskem trgu mleka, ponuja Komisiji nekaj dragocenih predlogov za izboljšanje ureditve mlečnih trgov. Prepričana sem, da je treba, kot zahteva sedem držav članic, razmisliti o začasni opustitvi povečanja kvot. Rada bi tudi ponovno poudarila, da podpiram uvedbo "mlečnega sklada" v pomoč organizacijam proizvajalcev in zadrug in v podporo vlaganju v kmetijstvo, posodobitvi, povečanju raznolikosti ukrepov v proizvodnji mleka, ki so povezani z geografsko lokacijo, in ukrepov za trženje mleka in mlečnih proizvodov.
Ivari Padar  
v pisni obliki. - (ET) Ob upoštevanju sedanjega položaja mlečnega trga je jasno, da je naš sektor v glavnem še vedno nepripravljen na obvladovanje posledic globalne gospodarske krize. Zato bi se moral razvoj skupne kmetijske politike še naprej usmerjati v izboljšanje konkurenčnosti in dolgoročno manj v upravljanje trga. "Pregled" skupne kmetijske politike je korak v pravi smeri in ohranjanje te smeri v razpravah o skupni kmetijski politiki po letu 2013 je edini način za okrepitev sektorja.
Daciana Octavia Sârbu  
Trenutno preživljamo v mlečnem sektorju najhujšo krizo, ki jo je sprožila globalna kriza, ta pa je v osnovi rezultat razkoraka med povpraševanjem in ponudbo. Padec cen mleka in mlečnih proizvodov je prizadel predvsem kmetije z nizkimi dohodki. Zato mislim, da sistema kvot ne bi smeli zamrzniti v vseh državah članicah, ampak bi se morala vsaka država odločiti, kako bo postavila svoje lastne kvote. Problem je, da je v primerjavi z letom 1983-84 ostala na trgu samo ena petina proizvajalcev in zdaj tvegamo, da se bo zaprlo še več kmetij. Zato moramo nujno sprejeti ukrepe, ki bodo preprečili, da bi se to zgodilo. Za končanje krize v tem sektorju moramo sprejeti naslednje ukrepe: podaljšati ukrepe, predvidene za skladiščenje masla, mleka v prahu in sira, pospešiti ustanovitev sklada za mlečne proizvode, ki bo izpolnjeval potrebe malih proizvajalcev in mladih kmetov, in doseči sporazum z veleblagovnicami glede poštene cene za obe strani, za kmetijske proizvajalce in za trgovce v maloprodaji.
