Istuntokauden uudelleenavaaminen
Puhemies
Julistan torstaina 3. helmikuuta 2000 keskeytetyn Euroopan parlamentin istuntokauden uudelleen avatuksi.

Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Torstaina 3. helmikuuta pidetyn istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?
Reaktioistanne päätellen monet parlamentin jäsenistä eivät ole saaneet tätä pöytäkirjaa, ja on selvää, ettette voi hyväksyä sellaista pöytäkirjaa, jota ette ole saaneet. Ehdotan siis, että annan sen teidän hyväksyttäväksenne huomenaamulla, sillä selvästikään ette ole saaneet sitä, ja pyydän sitä anteeksi.
Pöytäkirjan hyväksymistä siis siirretään.

Davies
Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron. Tänä aamuna BBC kertoi, että eräs parlamentin brittijäsen, jolla on valtuuskunnassaan korkea asema, antaa jatkuvasti strategisia neuvoja yksityisille asiakkailleen, mutta ei ilmoita taloudellisten etujen luettelossa, keitä he ovat. Euroopan kansalaisilla on oikeus odottaa, että heidän edustajansa pitävät julkisen edun ja yksityisen hyödyn erillään toisistaan, mutta he voivat olla varmoja, että näin tapahtuu kaikissa tapauksissa ainoastaan, jos tieto on julkista ja jos siihen pääsee helposti käsiksi.
Arvoisa puhemies, koska kvestorit ovat parhaillaan selvittämässä tätä asiaa, voinko pyytää teitä käyttämään vaikutusvaltaanne siihen, että varmistaisitte luettelon saattamisen ajan tasalle sekä tarvittavien muutosten sisällyttämisen tällaisia tapauksia varten, ja ennen kaikkea siihen, että varmistaisitte, että luettelo julkaistaan myös Internetin välityksellä ja ettei se ole käytettävissä ainoastaan parlamentin sisäisiä tarkastuksia varten?

Puhemies
Kiitos, parlamentin jäsen Davies. Tutkin tätä asiaa yhdessä kvestorikollegion kanssa.

Taylor
Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron. Koska tämä on ensimmäinen ystävänpäivä uudella vuosituhannella, toivon, että olette kanssani samaa mieltä siitä, että olisi paikallaan, jos parlamentti juhlistaisi tätä päivää sitoutumalla päättäväisesti käsittelemään sydänsairauksia, jotka ovat tärkein kuolinsyy Euroopan unionissa. Kehottaisin jäseniä liittymään tänään pidetyn "Winning Hearts" -konferenssin pyrkimykseen, että jokaisella uudella vuosituhannella syntyneellä lapsella olisi oikeus elää vähintään 65-vuotiaaksi, ilman että hän joutuu kärsimään vältettävissä olevista sydän- ja verisuonitaudeista. Hyvää ystävänpäivää!

Murphy
Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron parlamentin työjärjestyksen 9 artiklan mukaisesti ja viittaan samaan seikkaan, jonka jäsen Davies esitti ja joka koskee BBC:n tämänaamuisia varsin vakavia syytöksiä. Olisin iloinen, jos vakuuttaisitte järjestävänne tutkimukset sen varmistamiseksi, että ne kaksi jäsentä, jotka mainittiin juuri tässä BBC:n haastattelussa, eivät johda yhtiöitään Euroopan parlamentista tai parlamentin tiloissa sijaitsevista toimistoistaan käsin, sillä se olisi todellakin varsin vakava asia. Menneinä vuosina Britannian konservatiivien kaksinaismoraali on tahrannut Yhdistyneen kuningaskunnan alahuoneen mainetta, ja on todella suuri vaara, että tällainen käytös johtaa samaan Euroopan parlamentissakin.

Puhemies
Kiitos, parlamentin jäsen Murphy. Kuten sanoin jäsen Daviesille, lupaan tutkia asiaa kvestorien kanssa jo tänä iltana.

Heaton-Harris
Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron. Olen jo kirjoittanut teille useissa tapauksissa siitä, miten työjärjestyspuheenvuoroja parlamentissa käytetään. Minkähän artiklan mukaisen työjärjestyspuheenvuoron jäsen Davies piti? Miksi hän ei maininnut sitä, että myös yhdellä hänen liberaalikollegoistaan on konsulttitoimintaa, jota BBC parhaillaan tutkii? Aikooko parlamentti sallia sen, että hävyttömät raportit sellaisessa ohjelmassa, jonka uutiset perustuvat valheisiin, saavat määrätä parlamentin työjärjestyksen, vai aikooko se ryhtyä töihin tosissaan ja käsitellä ajankohtaisia haasteita Euroopassa?

Puhemies
Hyvät kollegat, on selvää, että tätä asiaa tutkivat kvestorit eivät nojaudu ainoastaan radiosta kuulemiinsa tietoihin. He hoitavat työnsä hyvin tinkimättömästi.

Wurtz
Arvoisa puhemies, uskon ilmaisevani monien eri poliittisiin ryhmiin kuuluvien kollegojeni tuntemuksia kun sanon, että komission puheenjohtajan viikko sitten Itävallan uudelle liittokanslerille välittämä viesti on herättänyt tyytymättömyyttä. Oliko tuossa viestissä todellakin tarpeen täsmentää, että hän toivottaa liittokanslerille menestystä kaikessa tai että hän ei epäile lainkaan tämän jatkavan edeltäjiensä tavoin omistautumista vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien ja perusoikeuksien puolustamiselle, tai sanoa, että hän odottaa uudelta liittokanslerilta hedelmällistä ja rakentavaa yhteistyötä? Arvoisa puhemies, tämän vuoksi toivon, että puheenjohtaja Prodi selventäisi meille huomenna, mitä hän halusi tai ei halunnut tarkoittaa näillä sanoilla, jotta kukaan, ehdottomasti kukaan ei voisi käyttää tätä viestiä epätavallisella ja sopimattomalla tavalla ja lisäksi vastoin puheenjohtaja Prodin tahtoa edistääkseen tämän Itävallassa tapahtuneen vaarallisen poliittisen toimen hyväksymistä.

Puhemies
Kiitos, jäsen Wurtz. Hyvät kollegat, pyydän, että ette alkaisi väitellä asiasta: kyseessä oli menettelyä koskeva esitys. Muistutan teitä, jäsen Wurtz, että huomenna puheenjohtaja Prodi esittää komission työohjelmaa koskevan julkilausuman. Tämän julkilausuman jälkeen käytävässä keskustelussa te voitte tietenkin täysin vapaasti esittää hänelle kysymyksiä, samoin kuin puheenjohtaja Prodi voi täysin vapaasti vastata teille. Suosittelen, että selvitätte tämän asian perusteellisesti silloin, jos haluatte ja jos puheenjohtaja Prodi haluaa.

Plooij-Van Gorsel
Arvoisa puhemies, olen hyvin pahoillani siitä, että minun täytyy jälleen rasittaa teitä asialla, jonka olen ottanut täällä esille jo kaksi kertaa aiemminkin. Olen sanonut teille jo muutaman kerran, että me hollantilaiset parlamentin jäsenet haluaisimme hollantilaisen televisiokanavan. Tässä parlamentissa näkyy nyt 28 kanavaa, joista kaksi on kreikkalaista, yksi portugalilainen, yksi suomalainen ja yksi belgialainen, mutta vieläkään ei ole yhtään hollantilaista kanavaa, vaikka englantilaisia on seitsemän, saksalaisia kuusi ja ranskalaisia kuusi. Minulle luvattiin jo syyskuussa, että tammikuuhun mennessä näkyisi yksi hollantilainen kanava. Nyt on helmikuu, eikä mitään ole tapahtunut. Haluaisin jälleen pyytää teitä tekemään jotakin asian hyväksi. Minua ihmetyttää, mikä keskiaikainen byrokratia on sen esteenä, että hollantilainen kanava voitaisiin välittää satelliitin kautta.

Puhemies
Hyvä parlamentin jäsen Plooij-Van Gorsel, olen todella pettynyt, sillä olin aivan vakuuttunut siitä, että asia olisi ratkaistu jo ajat sitten. Olen kyllä kuullut teidän esittävän usein tätä asiaa koskevia pyyntöjä ja luulen, että jäsen Banotti voi vastata teille. Annan siis jäsen Banottille puheenvuoron menettelyä koskevaa esitystä varten, jotta hän voi vastata teille.

Banotti
Arvoisa puhemies, kuten hyvä ystäväni Elly varmaankin tietää, teen kaikkeni, jotta hän ja hollantilaiset kollegani olisivat tyytyväisiä.
Haluaisin vakuuttaa teille tästä asiasta vastaavana kvestorina, että meillä on ollut eri televisio- ja radiokanavia koskeneita teknisiä keskusteluja, ja olen jo lähettänyt tässä yhteydessä postia kollegoille. Jos se yhtään auttaa, voin kertoa, etteivät irlantilaisetkaan ole vielä saaneet omaa kanavaa. Näyttää siltä, että meillä on vaikeita teknisiä ongelmia, mutta teemme tosissamme työtä asian hyväksi. Kiitos, että annoitte minulle tilaisuuden tehdä tämän selväksi.

Puhemies
En tiedä, rauhoittiko tämä hollantilaisia kollegojamme, sillä myöskään irlantilaiset kollegamme eivät voi katsella kansallista kanavaa. Mielestäni on katsottava, mitä voidaan tehdä, jotta kaikilla kollegoillamme olisi mahdollisuus katsella omaa kanavaansa.
Kiitos, jäsen Banotti, sekä kiitokset muille kvestoreille siitä, että yritätte tehdä jotain asian hyväksi.

Dupuis
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa jäsen Wurtzille, että komissio ei noudata Bre&#x017E;nevin rajoitetun suvereniteetin oppia ja että kunnes toisin osoitetaan, tämä asia ei kuulu 6 ja 7 artiklan piiriin. Itävallalla on siis täysi oikeus muodostaa hallitus, ja komission puheenjohtajalla on täysi oikeus ja jopa velvollisuus onnitella siitä Itävaltaa lämpimästi. Jäsen Wurtzin kannattaisi ehkä muistaa, että siitä ei ole niinkään pitkä aika, kun hänen puoluetoverinsa, Ranskan kaupunkien kommunistijohtajat, lähettivät puskutraktoreita tuhoamaan maahanmuuttajien koteja Ranskassa.

Käsittelyjärjestys
Puhemies
Puheenjohtajakokouksen työjärjestyksen 110 artiklan mukaisesti laatiman esityslistaluonnoksen lopullinen versio on jaettu.
a) Istunnot 14.18. helmikuuta 2000 Strasbourgissa Keskiviikko:
Puhemies. Koska neuvoston edustaja ei voi olla läsnä keskiviikkoiltana, monet ryhmät Euroopan kansanpuolue, parlamentin sosialistiryhmä, liberaalit, vihreät ja yhtynyt vasemmisto ovat pyytäneet, että neuvoston Kyproksen-kysymystä käsittelevää julkilausumaa ja Brokin mietintöä Kyproksen ja Maltan liittymistä valmistelevasta strategiasta käsiteltäisiin yhteiskeskustelussa ja että näiden aiheiden käsittelyä samoin kuin Swobodan mietintöä siirrettäisiin aikaisemmaksi. Näin ollen keskiviikon esityslistalla olisi kaksi neuvoston julkilausumaa: unionin kehitysyhteistyöpolitiikan ja muiden politiikan alojen johdonmukaisuudesta sekä YK:n ihmisoikeustoimikunnan seuraavasta kokouksesta, joiden jälkeen käydään yhteiskeskustelu Kyproksesta ja sen jälkeen Swobodan, Corrien, Frassonin ja Knörr Borràsin mietinnöistä.
Haluaako joku perustella tämän pyynnön kyseisten ryhmien puolesta?
Koska kukaan ei halua esittää puheenvuoroa, toimitan tätä pyyntöä koskevan äänestyksen.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.)Torstai:
Puhemies. Tärkeitä, ajankohtaisia ja kiireellisiä aiheita koskevan keskustelun osalta on ehdotettu useita muutoksia.
Ihmisoikeuksia koskevaan kohtaan on pyydetty kahta lisäystä: liberaaliryhmä on pyytänyt lisättäväksi alakohtaa "Kambod&#x017E;a" ja vihreiden ryhmä on pyytänyt lisättäväksi alakohtaa "Pinochet". Kuten tiedätte, ihmisoikeuksia koskevaan kohtaan voidaan valita vain viisi aihetta. Lopullisen esityslistaluonnoksen luettelossa on jo neljä aihetta. Voimme siis lisätä siihen vain yhden kohdan.
Haluaako joku perustella liberaaliryhmän puolesta alakohtaa "Kambod&#x017E;a" koskevan pyynnön?

Maaten
Arvoisa puhemies, liberaaliryhmälle on hyvin tärkeää, että Kambod&#x017E;an tilanteesta puhutaan ja että näin tapahtuu juuri nyt. Tämä ei ole tärkeää pelkästään siksi, että Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri Kofi Annan kirjoitti kirjeen Kambod&#x017E;an hallitukselle, jotta lopultakin ryhdyttäisiin perustamaan erityistuomioistuinta punakhmerien johtajien saattamiseksi vastuuseen, vaan myös siksi, että pääministeri Hun Senin valtakoneisto, joka ei tunnetusti ole mielissään yrityksistä murhata oppositiojohtaja Sam Raninsyn, on nyt ajatellut, että tältä täytyy poistaa parlamentaarinen koskemattomuus, jotta tämä voidaan yksinkertaisesti saada oikeuden eteen.
Kansainvälinen yhteisö on pyytänyt kantamaan vastuuta siitä, mitä Kambod&#x017E;assa tapahtuu. Loppujen lopuksi olemme hyväksyneet Kambod&#x017E;an vaalit, kun samalla vaalien tarkkailu epäonnistui todella pahasti. Vain tämä parlamentti selvisi tilanteesta jokseenkin kunnioitettavasti. Mielestäni meidän täytyy parlamenttina nyt myös kantaa vastuumme ja lausua mielipiteemme Kambod&#x017E;an tilanteesta.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.) Puhemies. Alakohta Kambod&#x017E;a lisätään ihmisoikeuksia koskevaan kohtaan, minkä vuoksi pyyntö Pinochetia koskevan alakohdan lisäämiseksi raukeaa.
Lisäksi minulle on esitetty pyyntöjä uusien kohtien lisäämiseksi ajankohtaiskeskusteluun. Kyse ei siis ole enää uusien alakohtien lisäämisestä ihmisoikeuksia koskevaan kohtaan, vaan kokonaan uusien kohtien lisäämisestä. On esitetty kolme pyyntöä: ensimmäisen on esittänyt yhtyneen vasemmiston ryhmä, joka haluaa lisätä kohdan: "Kuolemantuomion täytäntöönpanon lykkääminen Yhdysvalloissa ja Betty Beetsin tapaus"; toisen pyynnön on esittänyt liberaaliryhmä, joka haluaa lisätä kohdan: "Pinochetin tapaus"; ja kolmas pyyntö on vihreiden ryhmän esittämä ja he haluavat lisätä kohdan: "Tonavan veteen liittyvä ympäristökatastrofi".
Kun otamme huomioon käytettävissämme olevan ajan ja koska, kuten tiedätte, esityslistalla on komission julkilausuma teollisuuden uudelleenjärjestelyistä ja koska ajankohtaiskeskustelussa on tällä hetkellä kaksi kohtaa, voimme siis lisätä siihen kaksi uutta kohtaa.
Toimitan ensin yhtyneen vasemmiston pyyntöä koskevan äänestyksen.
(Parlamentti hylkäsi pyynnön.)
Puhemies. Seuraavaksi käsittelemme liberaaliryhmän pyynnön.
Haluaako joku esittää puheenvuoron tämän pyynnön puolesta?

Beysen
Arvoisa puhemies, on merkillistä, että Euroopan parlamentti ei ole tähän mennessä ottanut kantaa Pinochetin mahdolliseen vapauttamiseen, vaikka kansainväliset pidätysvaltuudet on annettu. Koska Belgian hallituksen valitus korkeampaan oikeusasteeseen päätettiin viime viikolla ottaa käsiteltäväksi ja koska lopullista päätöstä ei ole vielä tehty, on tärkeää, että parlamentti antaa lopultakin vakavan signaalin, johon täytyy sisältyä se, että kukaan ei voi välttää rehellistä oikeudenkäyntiä. On mahdotonta ajatella, että Euroopan parlamentti, joka on oikeutetusti kiinnittänyt niin paljon huomiota ihmisoikeuksien kunnioittamiseen, ei ilmaisisi tässä asiassa selkeästi mielipidettään.

Barón Crespo
Arvoisa puhemies, tämä on liian vakava asia käsiteltäväksi nyt kiireellisessä menettelyssä.
Ensinnäkin Euroopan parlamentti on jo antanut kenraali Pinochetia koskevan lausunnon, mutta sen lisäksi meidän on nyt muistettava monta asiaa.
Ensimmäinen on se, että tämä aihe on useissa Euroopan maissa vielä ratkaisematta, ja muistutan kollegoitani siitä, ettei Euroopan yhteistä tuomioaluetta eikä eurooppalaista lainsäädäntöä ole vielä olemassa. Kannatamme kyllä kansainvälistä rikostuomioistuimen perustamista, mutta sitä ei ole vielä olemassa.
Toiseksi Chilessä on tällä hetkellä demokraattisesti valittu hallitus, jota johtaa Ricardo Núñez, jonka ensimmäinen ilmoitus on ollut se, että kaikkien, jotka ovat tehneet tämänkaltaisia rikoksia, on vastattava niistä oikeudessa, ja muistutan, että tällä hetkellä Chilen oikeusviranomaiset, jotka ovat riippumattomia, tutkivat parhaillaan 60:tä kannetta, jotka on nostettu kenraali Pinochetia vastaan hänen ihmisyyttä vastaan tekemistään rikoksista.
Tämä on mielestäni riittävän vakava asia, jotta meidän täytyy jatkaa sen käsittelyä, mutta sitä ei pidä ratkaista kiireellisessä käsittelyssä. Kannatamme sitä, että oikeuden on tapahduttava tämän tapauksen osalta, mutta mielestämme tämä ei ole kaikkien sopivin menettely sitä varten.
(Parlamentti hylkäsi pyynnön.) Puhemies. Seuraavaksi käsittelemme kolmannen pyynnön, joka koskee Tonavan veteen liittyvää ympäristökatastrofia ja jonka on esittänyt vihreiden ryhmä. Haluaako joku jäsenistä perustella tämän pyynnön?

Lannoye
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, monien tiedemiesten mielestä Tonavan sivujoella tapahtuneella onnettomuudella on yhtä vakavia ympäristövaikutuksia kuin Tsernobylin onnettomuudella. Ne eivät koske ainoastaan Romaniaa, vaan myös Jugoslaviaa, ja itse asiassa tämä koskee koko Tonavan jokialuetta. Pidämme aihetta niin tärkeänä, että komission on nyt reagoitava nopeasti, ja mielestäni parlamentin on ilmaistava kantansa ja laadittava tästä asiasta päätöslauselma.

(Parlamentti hyväksyi pyynnön.) Puhemies. Edelleenkin torstain osalta PPE-ryhmä on pyytänyt siirtämään keskiviikon esityslistan viimeiseksi kohdaksi Cederschiöldin mietinnön rahanväärennyksen estämiseksi annettavan rikosoikeudellisen suojan vahvistamisesta euron käyttöönoton yhteydessä.
Haluaisiko joku kollegoistamme perustella tämän pyynnön PPE-ryhmän puolesta?

Cederschiöld
Arvoisa puhemies, haluan vain pyytää parlamenttia tukemaan tätä ehdotusta, koska tätä esityslistaa on muutettu niin useasti. Kyseisen asian käsittely ei kestä kovinkaan kauan, mutta on erittäin tärkeää, että asiaa käsitellään parlamentissa nyt, eikä siinä viivytellä. Kyse on nimittäin euron väärennöksistä, mitä on käsiteltävä kiireesti. Olemme yrittäneet viedä tämän asian läpi. Olisin sen vuoksi hyvin kiitollinen, jos parlamentti voisi tukea tätä ehdotusta.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.) Perjantai:
Puhemies. Mitä perjantaihin tulee, aamupäivän esityslistalle on merkitty postipalveluja koskeva suullinen kysymys, ja Euroopan parlamentin sosialistiryhmä pyytää, että päätöslauselmaesityksistä äänestettäisiin heti keskustelun jälkeen eikä vasta Brysselin istunnossa, kuten lopulliseen esityslistaluonnokseen on merkitty.
Haluaisiko joku kollegoistamme perustella tämän pyynnön PSE-ryhmän puolesta?

Wurtz
Arvoisa puhemies, pyydän anteeksi ystävältäni Enrique Barónilta, mutta haluaisin vastustaa tätä ehdotusta. Olen jopa yllättynyt siitä, että se esitettiin, koska olimme sopineet asiasta puheenjohtajakokouksessa käydyn keskustelun jälkeen.
Arvoisa puhemies, teidän ehdotuksenne keskustelun jakamisesta keskustelu perjantaina ja äänestys myöhemmin on järkevä. Syy siihen on tämä: asia koskee jopa 1 800 000:ta Euroopan unionin palkansaajaa. Meillä on asiaa koskeva direktiivi. Se ei ole vielä vanha, sillä se on peräisin vuodelta 1997. Se, että päätämme tulevaisuuden suuntaviivoista uutta direktiiviä silmällä pitäen vähän hätäisesti ja ilman, että meillä olisi ollut aikaa kysyä neuvoa ammattijärjestöiltä tai keskustella kaikkien työmarkkinaosapuolten kanssa, on mielestäni vastoin sitä henkeä, jota haluamme valaa siihen keskusteluun, joka koskee suoraan yhteiskunnan toimijoihin liittyviä kysymyksiä.
Kannatan siis pysymistä siinä, mistä oli sovittu: keskustelu perjantaina ja äänestys myöhemmin.

Barón Crespo
Arvoisa puhemies, olen ilman muuta selityksen velkaa jäsen Wurtzille, ja aion antaa selityksen koko parlamentille. Olimme sopineet tästä puheenjohtajakokouksen alussa. Tuolloin en vielä tiennyt, että komission jäsen Bolkestein aikoisi puhua seuraavalla viikolla tästä aiheesta aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa, ja olemme keskustelleet ryhmässäni tästä kysymyksestä ja olemme sitä mieltä, että koko markkinoiden yhdentymisprosessin ja näin herkkää alaa koskevan sääntelyn purkamisen huomioon ottaen parlamentin kannattaa, riippumatta siitä, miten se aikoo tulevaisuudessa toimia, antaa alustava lausunto, jonka komission jäsen Bolkestein merkitsisi tarkasti muistiin ja joka näyttäisi suuntaa ensi viikolla käytävälle keskustelulle.

Ferber
Arvoisa puhemies, haluaisin yksinkertaisesti pyytää kollega Wurtzia lukemaan, mistä on kyse. Kyse ei ole sisällöllisestä kiistasta vaan ainoastaan kysymyksestä: milloin komissio kykenee lopultakin esittämään direktiivin, kun sillä on ollut jo puolitoista vuotta aikaa siihen? Haluamme saada päätöslauselmalla aikaan vain sen, että luvattuja määräaikoja noudatetaan lopultakin, ja tällöin on tärkeää, että toimimme mahdollisimman nopeasti. Sen vuoksi haluaisin tukea sosiaalidemokraattien esitystä äänestyksen toimittamiseksi perjantaina.
(Parlamentti hyväksyi pyynnön.)

Posselt
Arvoisa puhemies, Cederschiöldin mietintöhän poistettiin torstain esityslistalta. Meillä pitäisi näin ollen olla torstaina hieman enemmän aikaa. Koska meillä on erittäin kova kiire niiden kiireellisten asioiden määrän vuoksi, jotka pitäisi käsitellä puolentoista tunnin aikana, haluaisin vain kysyä, voisiko istuntoyksikkö tutkia, voisimmeko käyttää puoli tuntia kauemmin kiireellisten asioiden käsittelyyn, jotta meillä olisi riittävästi puheaikaa.
Minusta viime viikkojen istuntojen ajankäyttö on ylipäänsä ollut erittäin kaoottista. Meillä oli valtava pula puheajoista, ja sitten yhtäkkiä viime torstaina oli tunti tai puolitoista, jolloin esityslistalla ei ollut yhtään asiaa ja jouduimme odottamaan äänestystä. Tämän viikon perjantaina meillä on käsiteltävänä yksi ainoa asia. Sehän on järjetöntä. Haluaisin todellakin pyytää, että istuntojen ajankäyttöä korjataan.

Puhemies
Se on täysin mahdollista: katsotaan, voisimmeko jatkaa ajankohtaiskeskustelua puolella tunnilla, koska Cederschiöldin mietintöä siirrettiin. Kyse on siis tästä ja vain tästä.

Barón Crespo
Arvoisa puhemies, haluaisin esittää puheenvuoron eräästä keskiviikon esityslistan kohdasta, jota ette ole vielä vahvistanut.
Ymmärtääkseni olemme samaa mieltä siitä, että sen sijaan, että Geneven yleissopimuksen 50-vuotispäivää käsitellään YK:n ihmisoikeuskomission seuraavaa kokousta koskevan neuvoston julkilausuman yhteydessä, se voitaisiin siirtää maaliskuun istuntoon, jotta sitä voitaisiin juhlistaa asianmukaisella tavalla. Ymmärtääkseni olemme tästä asiasta samaa mieltä.

McMillan-Scott
Arvoisa puhemies, tänään iltapäivällä tässä istuntosalissa viitattiin BBC:n Today-ohjelman tämänaamuisiin raportteihin, joissa väitettiin, että jotkut kollegoistani hoitaisivat henkilökohtaisia lobbausyhtiöitään tai käyttäisivät jotenkin väärin asemaansa parlamentin jäseninä.
Nämä ovat vakavia syytöksiä. Ne ovat täysin perusteettomia, pahantahtoisia, poliittisesti tarkoitushakuisia ja ne kerrottiin radiolähetyksessä, vaikka niiden perättömyys tiedettiin täysin. Turvaudumme asiassa oikeudelliseen neuvontaan. Kollegani ilmoittamat tiedot taloudellisista eduistaan ovat täydelliset.
Jos saamme tietää, että joku parlamentin jäsenistä tai sen työntekijöistä on tehnyt tässä sotkussa yhteistyötä BBC:n kanssa, aiomme osoittaa parlamentin paheksuvan heitä.

Puhemies
Aivan niin, olemme täysin samaa mieltä.
b) Istunnot 1. ja 2. maaliskuuta 2000 Brysselissä

Kaupunkien kestävä kehitys - Maaseudun kehittäminen - Equal-aloite
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
McCarthyn laatima aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietintö (A5-0026/2000) komission tiedonannosta jäsenvaltioille kriisissä olevien kaupunkien ja lähiöiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseksi tähtäävän yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Urban) (KOM(1999) 477 - C5-0242/1999 - 1999/2177(COS));
Decourrièren laatima aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietintö (A5-0028/2000) komission tiedonannosta jäsenvaltioille Euroopan alueen sopusointuiseen ja tasapainoiseen kehittämiseen tähtäävää Euroopan laajuista yhteistyötä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Interreg) (KOM(1999) 479 - C5-0243/1999 - 1999/2178(COS)) ;
Procaccin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0024/2000) komission luonnoksesta tiedonannoksi jäsenvaltioille maaseudun kehittämistä koskevan yhteisöaloitteen suuntaviivojen vahvistamisesta (Leader+) (KOM(1999) 475 - C5-0259/1999 - 1999/2185(COS));
Stenzelin laatima työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan mietintö (A5-0034/2000) komission tiedonannosta jäsenvaltioille suuntaviivojen vahvistamisesta yhteisön aloiteohjelmille, joiden osalta jäsenvaltioita kehotetaan jättämään Equal-aloitetta koskevat tukihakemukset (KOM(1999) 476 - C5-0260/1999 - 1999/2186(COS)).

Koska jäsen McCarthyn lento on hieman myöhässä, ehdotan, että kuulemme ensiksi jäsen Decourrièrea.

Decourrière
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, arvoisat komission jäsenet ja aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan jäsenet, minulle annettiin tehtäväksi laatia Euroopan parlamentin mietintö yhteisöaloiteohjelma Interreg III:sta.
Valiokuntakäsittelyn aikana käsittelimme yli 100 tarkistusta ja tähän mennessä 17 tarkistusta, joista osa esitettiin jo valiokunnassa, on jätetty uudelleen.
Ennen kuin keskustelemme ehdottamani päätöslauselman sisällöstä, haluaisin kertoa teille niistä seikoista, jotka olen ottanut huomioon ja jotka ovat ohjanneet työtäni esittelijänä. Aivan ensiksi haluaisin muistuttaa siitä merkityksestä, joka ylikansallisuuden ja innovatiivisuuden periaatteeseen perustuvalla yhteisöaloite Interregillä on. Ohjelma on kehityksen liikkeellepaneva voima ja eurooppalaisen ulottuvuuden edistäjä. Interreg on yksi jaksolle 20002006 suunnitellusta neljästä yhteisöaloitteesta ja sille on myönnetty rahoitusta muita enemmän, eli 4,875 miljardia euroa nykyisten 3,604 miljardin euron sijasta.
Vuonna 1990 perustettu Interreg-aloite perustuu tahtoon valmistella Euroopan raja-alueita "Eurooppaan ilman rajoja" laajojen yhtenäismarkkinoiden toteuttamisen yhteydessä.
Kun rakennerahastoja uudistettiin vuosina 1994 ja 1996, yhteisöaloiteohjelma Interregiin liitettiin uusia osia, joilla kehitettiin Euroopan laajuisia liikenneverkkoja ja energianjakelua. Näillä ohjelmilla on kannustettu Euroopan unionissa rajojen yli tehtävään, valtioiden väliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön suosimalla yhteisön alueen tasapainoista kehittämistä.
Interreg III -ohjelma, jonka suuntaviivat Euroopan komissio on antanut meidän käsiteltäväksemme rakennerahastojen yleisistä säännöksistä annetun yhteisön asetuksen N:o 1260/1999 mukaisesti, on jatkoa tälle toiminnalle.
Se koostuu kolmesta osasta: osa-alue A sisältää rajat ylittävän yhteistyön raja-alueiden alueellisten yhteisöjen välillä sekä Euroopan unionin sisä- että ulkorajoilla sellaisten yhteisten kehitysstrategioiden avulla, joiden toteuttamisesta vastaavat jäsenvaltiot sekä alue- ja paikallisviranomaiset; osa-alue B sisältää valtioiden välisen yhteistyön jäsenvaltioiden tai Euroopan unionin jäseneksi pyrkivien valtioiden kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välillä aluekehityksen, liikenneverkkojen ja ympäristönsuojelun alalla. Tämän osa-alueen toimien toteuttamisesta vastaavat jäsenvaltiot ja kansalliset viranomaiset; osa-alue C sisältää alueiden välisen yhteistyön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välillä osa-alueisiin A ja B liittyvien kokemusten vaihtamiseksi sekä yhteistyön tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla, ja tätä on vielä täsmennettävä Euroopan komission kanssa, joka vastaa tähän osa-alueeseen sisältyvien toimien toteuttamisesta.
Uudessa Interreg-ohjelmassa, sellaisena kuin se on meille esitetty, otetaan huomioon ne tarpeet, joita laajentuminen synnyttää KIE-maissa, saarialueilla ja erityisen syrjäisillä alueilla. Komissio ehdottaa, että Interregin rahoitus jaettaisiin seuraavalla tavalla: 5080 prosenttia osa-alueeseen A, 6 prosenttia osa-alueeseen C, ja loput, eli enintään 1444 prosenttia, osa-alueeseen B.
Euroopan komissio on laatinut luettelon osa-alueiden A ja B mukaiseen tukeen oikeutettavista alueista. Lista perustuu pääasiassa edellisen ohjelmakauden tukikelpoisten alueiden jaotteluun. Erityisen syrjäiset alueet ovat oikeutettuja osa-alueen B mukaiseen tukeen. Komissio on laatinut ensisijaisista aloista ja tukeen oikeutetuista toimista alustavan listan osa-aluetta A varten, mutta tyhjentävän listan osa-aluetta B varten. Mitä osa-alueeseen C tulee, komissio varaa itselleen mahdollisuuden ehdottaa myöhemmin alueiden välisen kokemusten vaihdon ja vahvemman yhteistyön kannalta tärkeinä pitämiään aihepiirejä.
Ohjelmien hyväksymismenettely on rakennerahastoja koskevien yleisten sääntöjen mukainen. Jäsenvaltiot tekevät ehdotuksia, jotka annetaan Euroopan komission hyväksyttäviksi ja komissio tarkistaa, ovatko ne yleisesti hyväksyttyjen suuntaviivojen mukaisia. Näiden ehdotusten on sisällettävä tietty määrä asioita, selvitys rajat ylittävistä ja valtioiden välisistä strategioista ja painopistealueista, niiden toteuttamiseksi tarvittavista toimista sekä alustava rahoitussuunnitelma.
Kuulun siihen parlamentin jäsenten laajaan enemmistöön, joka on äänestänyt yhteisöaloiteohjelma Interregin jatkamisen puolesta. Pahoittelen sitä, että parlamentille ei ole tiedotettu edellisen ohjelman arvioinnista - sen avulla uusista toimeenpantavista toimista olisi saatu mahdollisimman tehokkaita, mutta ymmärrän toki, miten vaikea tällainen toimenpide on -, pahoittelen myös sitä, että työskentelyaikataulu on ollut todella tiukka, sillä tekstiä käsiteltiin valiokunnassa 24. marraskuuta ja 26. tammikuuta, ja myös sitä, että alueet tai niitä edustavat järjestöt eivät ole olleet mukana laatimassa tätä ohjelmaa.
Koska tämä horisontaalinen ohjelma edistää rajat ylittävää, valtioiden välistä ja alueiden välistä yhteistyötä, se on elävä esimerkki eurooppalaisen ulottuvuuden huomioon ottavasta aluepolitiikasta, joka edistää sopusointuista ja tasapainoista yhteisön aluekehitystä.

Procacci
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat ja komission jäsenet, Corkissa 7.9. marraskuuta 1996 pidetyssä maaseudun kehittämistä käsitelleessä kokouksessa todettiin, että maaseudun kehittäminen on yksi Euroopan unionin painopistealueista, koska se on maatalouden, sen olemassaolon ja jatkuvan kehityksen edellytys, jotta maanviljelijöille voidaan taata infrastruktuurirakenteet ja välttämättömät palvelut, edistää ympäristönsuojelua ja parantaa elämänlaatua sekä luoda työpaikkoja eri aloille.
Tästä syystä yhtenäinen kehityspolitiikka on välttämätön kaikille Euroopan unionin maaseutualueille. Tähän politiikkaan sisältyy: yhtenäinen ja monialainen lähestymistapa, hallintomenettelyjen yksinkertaistaminen, Euroopan unionin toimielinten ja kansallisten ja paikallisten toimijoiden yhteistyön parantaminen ja ympäristönsuojelu. Komissio määritteli vuoden 1998 Agenda 2000:ssa kaksi perusperiaatetta, joihin maatalouden kehittäminen perustuu, ja näitä periaatteita ovat maatalouden monimuotoisen roolin tunnustaminen ja kehittyvien maatalousalueiden yhtenäinen strategia. Ensimmäisellä periaatteella tarkoitetaan maanviljelijän ja yhteiskunnan välisen uuden "sopimuksen" laatimista, jonka perusteella maanviljelijästä tulee "maaseudun hallintovirkamies", mikä merkitsee sitä, että yhteiskunta maksaa ympäristöpalveluista, jotta säilytetään maaseutu alueena, joka tarjoaa mahdollisuuden vapaa-ajanviettoon. Toinen periaate perustuu toteamukseen, jonka mukaan nykyään suurin osa maaseudun työpaikoista on perinteisen maatalousalan ulkopuolella, mitä varten on laadittava täydellinen kehittämisohjelma, johon maaseudun kehittämiseen ja maatalouteen liittyvät toimintalinjat sisältyvät: maaseudun kehittämisestä tulee näin ollen yksi yhteisen maatalouspolitiikan pilareista.
Leader-yhteisöaloite otettiin käyttöön vuonna 1991 maaseudun kehittämistä koskevan sellaisen uuden strategian tukemiseksi, joka perustuu alhaalta ylöspäin kanavoituun toimintaan ja eri aloitteiden eriyttämiseen sopeuttamalla ne vastaamaan paikallisia tarpeita. Asetetut tavoitteet ovat seuraavat: maaseutualueiden kehittämismahdollisuuksien parantaminen paikallisten aloitteiden pohjalta, maaseudun kehittämiseen liittyvien tietojen hankkimisen tukeminen ja edellä mainittujen tietojen levittäminen muille maaseutualueille.
Leader I -aloite oli suunnattu niille maaseutualueille, joihin kuuluivat rakennerahastojen tavoitteen 1 ja 5b-alueet. Ohjelmaan osallistui 217 paikallista toimintaryhmää ja rahoitus oli 1 155 miljoonaa euroa. Leader II -aloitteesta, jonka ohjelmakausi ulottui vuodesta 1994 vuoteen 1999 ei ole valitettavasti vielä tehty lopullista arviointia, mutta ohjelma oli laajempi kuin Leader I. Tuensaajia oli yli 800, ja varojen uudelleenjaon jälkeen myönnettyjen tukien määrä oli yli neljä miljardia euroa. Euroopan komissio päätti lokakuussa 1999 Leader I ja Leader II -aloitteiden menestyksen myötä jatkaa aloitteen toteuttamista. Vuosiksi 2000­2006 on valitettavasti suunniteltu yhteensä ainoastaan 2 020 miljoonan euron tukea, ja sen jakamisesta eri jäsenvaltioiden kesken annetaan ohjeet.
Leader+-aloite eroaa aikaisemmista vaiheista siinä, että siihen kuuluvat tällä kertaa kaikki maaseutualueet. Tämä aloite on myös aikaisempaa kunnianhimoisempi, ja se vastaa paremmin maaseutualueiden tulevia haasteita. Perusluonteiset muutokset koskevat seuraavia näkökohtia: EU:n kaikki maaseutualueet kuuluvat Leader+-ohjelmaan, paikallisten toimien valintakriteerit ovat jatkossa tiukempia, esitetään aihepiirit, jotka on asetettava etusijalle ja joihin integroidut paikalliset kehittämissuunnitelmat voivat perustua, kuten informaatioteknologian käyttö ja parantunut elämänlaatu tai paikallisiin tuotteisiin liittyvien arvojen säilyttäminen.
Pidän siis aloitteen jatkamista hyvänä asiana, koska siinä, kuten jo sanoin, innovatiiviset kehitysstrategiat tulevat paremmin esiin ja koska aloite on entistä kunnianhimoisempi, vaikkakin on yhä tarpeen tehdä joustavampia niistä kriteereistä, joiden pohjalta määritellään yhteenkuuluvat alueet, jottei harvaanasuttuja eikä tiheästi asuttuja maaseutualueita rangaista. Katson, että verkottuminen on ratkaisevaa tietojen ja taitojen vaihdon sekä EU:n eri alueiden yhteisten hankkeiden toteuttamisen kannalta, ja muistutan, että niiden toteuttamiseksi täysimittaisesti on käytettävä muun muassa jo olemassa olevia välineitä, kuten ns. Carrefour-informaatiokeskuksia.
Kannatan komission esitystä ja pidän kokonaisvaltaisia tukia parempana vaihtoehtona, mutta korostan, että kansallisia ja alueellisia viranomaisia koskevat kirjanpitovelvoitteet on määriteltävä tarkoin. Olen pahoillani siitä, että Leader-aloite on kolmen muun aloitteen tavoin esitelty parlamentille myöhässä, sekä myöhästymisen aiheuttamasta koko prosessin viivästymisestä.
Lopuksi sanoisin olevani huolissani osoitettujen määrärahojen vähyydestä, varsinkin jos otetaan huomioon, että ohjelma on tällä kertaa avoin kaikille unionin alueille ja sitä sovelletaan vuoden pitempään kuin edellistä Leader II -ohjelmaa.
Kiitän toimeenpanevan komission yksiköitä heidän osoittamastaan myötämielisyydestä ja heidän yhteistyöhalukkuudestaan sekä maatalousvaliokunnassa istuvia kollegoitani siitä, että he ovat osallistuneet mietinnön laadintaan esittämällä tarkistuksiaan.

Stenzel
. (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Equal-ohjelmaa koskeva mietintöni on luonteeltaan kannanotto, joka on osa uuteen yhteisöaloitteeseen liittyvää kuulemisprosessia, jonka tavoitteena on ylikansallinen yhteistyö uusien menetelmien edistämiseksi syrjinnän ja kaikenlaisen eriarvoisuuden torjumiseksi työmarkkinoilla. Mietintö oli erittäin työläs, koska se sisältää neljän muun valiokunnan teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan sekä kansalaisvapauksien ja -oikeuksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot.
Tämä yhteisöaloite seuraa kahta muuta aloitetta, Adapt- ja Employment-aloitteita, ja sen talousarvio on selvästi pienempi, nimittäin noin 2,8 miljardia euroa. Aloitteen lähestymistapa on aivan uusi, nimittäin innovatiivisten työllisyysmallien kehittäminen kansainvälisten maantieteellisten tai toimialakohtaisten kehittämiskumppanuuksien avulla. Tavoite on selvä: suunnitelmallinen kansainvälisten hankkeiden kehittäminen, hankkeiden, jotka ovat työllisyyspoliittisten suuntaviivojen mukaisia, eli ne edistävät työllistävyyttä, yrittäjyyttä, sopeutumiskykyä ja naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia.
Tavoite on todella ilahduttava ja parlamentti kannattaa sitä laajasti. Equalin käytänteiden on lisäksi tarkoitus siirtyä kansallisiin toimintasuunnitelmiin työllisyyden edistämiseksi tai varmistaa niiden täytäntöönpano. Se on tärkeä yhteisöaloite, jota rahoitetaan rakennerahastoista kolmen muun aloitteen, Urban-, Leader- ja Interreg-aloitteen tavoin. Olen pyrkinyt mietinnössäni vähentämään liiallista byrokratiaa ja muotoilemaan kehittämiskumppanuuksista muodostuvaa lähestymistapaa hieman avoimemmaksi ja joustavammaksi. Tekninen tuki on mielestäni välttämätöntä, mutta aiempien teknisen avun toimistojen ongelmien vuoksi uusia teknisen avun toimistoja ei perusteta ennen parlamentin päätöstä, millä estetään poliittisen vastuun siirtyminen tekniselle avulle. Tekninen tuki on siitä huolimatta välttämätöntä.
Erityistä huomiota kiinnitetään tietojen levittämiseen tuloksista ja parhaiden käytäntöjen keskinäiseen oppimiseen sekä sukupuoleen liittyvien seikkojen huomioon ottamiseen kaikessa toiminnassa (mainstreaming). Pyrkimyksenäni oli varmistaa mietinnölle laajin mahdollinen kannatus. Se johti tarkistusten määrän vähentämiseen valiokunnan yli 100:sta täysistunnon 22:een , mikä mahdollisti myös lukuisat kompromissimahdollisuudet. Turvapaikan hakijoiden osaltakin on nyt saatu aikaan kompromissi. Arvoisa puhemies, pyydän nyt kuitenkin tässä yhteydessä, että äänestäisimme Equal-ohjelmaa käsittelevästä mietinnöstäni huomisen sijasta vasta keskiviikkona, jotta voimme vielä muotoilla yksityiskohtia.
Minulle on tärkeää, että yhteisöaloite voi alkaa oikeaan aikaan, että selvä enemmistö kannattaa mietintöä, jotta komissiotakin kehotettaisiin ottamaan huomioon Euroopan parlamentin rakentavat ehdotukset, sillä Euroopan parlamentti asetti Equal-aloitteen määrärahat varaukseen, jotta nimenomaan parlamentin jäsenten näkemykset löytävät tiensä tähän yhteisöaloitteeseen. Tässä yhteydessä on myös oikeutettua, että Euroopan parlamentti pitää kiinni siitä, että painopistealueiden muuttaminen on mahdollista vasta parlamentin kuulemisen jälkeen.
Equalin on oltava nimensä veroinen, ja tämä on vakaa aikomukseni. Sen on tarkoitus mahdollistaa yhtäläiset mahdollisuudet kaikille syrjityille Euroopan unionissa. Sen on tarkoitus estää yhteiskunnan hajoaminen. Sen on tarkoitus estää syrjäytymisen kuuluminen arkipäivään. Kaikille on tarkoitus tarjota mahdollisuus hyötyä tästä yhteisestä aloitteesta riippumatta siitä, kuinka vanhoja ja mitä sukupuolta he ovat ja mistä he tulevat. Tämä on aikomukseni, ja pyydän parlamenttia antamaan tälle mietinnölle vakuuttavan kannatuksensa!

McCarthy
. (EN) Arvoisa puhemies, on jo itsessään saavutus, että keskustelemme uudesta Urban-yhteisöaloitteesta, ja sekin on saavutus, että olen tänään paikan päällä, sillä Air France peruutti klo 14.10 lähteväksi tarkoitetun lentoni, mutta silti olen täällä!
Vain vuosi sitten komissio pyyhki Urban-aloitteen pois Agenda 2000:ta koskeneiden ehdotustensa joukosta, vaikka me poliitikkoina tiesimme, että kansalaiset tukivat tämän aloitteen jatkamista vuodeksi 2000. Niinpä parlamentti voi laskea ansiokseen onnistuneen lobbauskampanjan Urban-aloitteen palauttamiseksi osaksi Agendaa sekä komission ja neuvoston pään käännyttämiseksi.
Kaupunkipolitiikka on aina ollut näkyvästi esillä EU:n politiikassa. Esimerkiksi omassa jäsenvaltiossani olemme kehittelemässä valkoisen kirjan strategista lähestymistapaa, ja hallituksen kaupunkiasiain työryhmä tarkastelee parhaillaan kaupunkiyhteisöjen ongelmia. Koska kahdeksan kymmenestä eurooppalaisesta asuu kaupunkialueella, on oikein, että autamme kaikkein heikoimmassa asemassa olevia asuinalueitamme hoitamaan liiankin tuttuja köyhyyteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen, työttömyyteen, rikollisuuteen ja huumeriippuvuuteen liittyviä ongelmia ja kaikkia muita niistä aiheutuvia ongelmia. Esimerkiksi omalla kotialueellani, Manchesterissa, Urban-yhteisöaloite on ollut valtava menestys. Urban-aloitteen varoin on tuettu yhtä Yhdistyneen kuningaskunnan köyhimmistä asuinalueista, eli Moss Sidea. Millennium Youth Park -hankkeella pyritään saamaan nuoria ihmisiä jälleen mukaan oman asuinalueensa elvyttämiseen. Sen lisäksi, että tuemme pienyrityksiä ja sosiaalipolitiikkaa, pääsemme todistamaan muodonmuutoksen alkamista eräällä varsin köyhällä kaupunkialueella.
Myöhemmin tämän Urban-hankkeen toiminta ulotettiin koskemaan asuinaluetta laajemminkin, eli järjestettiin aktiivinen tiedotus- ja mainoskampanja paikallisiin valintamyymälöihin ja kuuluisiin brittiläisiin pubeihin. Nämä ovat sellaisia hyviä käytäntöjä, joiden haluaisimme leviävän eri puolille Euroopan unionia tiedonvälityksessä ja mainonnassa.
Tätä hanketta ohjaavat erityissuuntaviivat ovat väljät, jotta tilaa jäisi paikalliselle ja alueelliselle erilaisuudelle. Olemme samaa mieltä siitä, että niiden pitäisi olla luonteeltaan suuntaa-antavia ja mahdollisimman joustavia, jotta voimme varmistaa, että erityisohjelmat mahtuvat mukaan.
Emme valiokunnassa kannata määrän vähentämistä 50:een. Kannatamme yleistä määrän vähentämistä, mutta mielestämme mielivaltaisesti valittu luku 50 ei ole avainasia. Sen asemesta meidän olisi pyrittävä laadukkaisiin hankkeisiin, joilla voidaan kiihdyttää muutosta ja uudistumista sekä sisäisiä investointeja lainojen ja riskipääoman muodossa kerrannaisvaikutusten aikaansaamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi siksi pystyttävä nimeämään määrärahojensa ylärajan puitteissa kohtuullinen määrä alueita.
Valitessamme paikallisia Urban-ohjelmia meidän on käytettävä hyväksemme paikallisia köyhyydestä ja terveydentilasta kertovia indikaattoreita ja tilastotietoja, jotta voimme tehokkaammin valikoida kaikkein eniten apua tarvitsevat alueet.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa paikallinen köyhyysindeksi on oikein hyvä esimerkki laajasti käytetystä standardista ja tilastotiedosta, joka auttaa kohdentamaan EU:n tukiohjelmien lisäksi myös kansallisia ja alueellisia tukiohjelmia. Tällaisen indeksin merkitys välineenä ja voimavarana olisi tunnustettava EU:n käyttämien kriteerien ohella. Pyytäisinkin teitä tuomaan julki paikallisia indikaattoreita, jotta voimme toimia juuri näin.
Kaikkein köyhimmillä kaupunkialueillamme on valtavasti erilaisia ongelmia: korkea työttömyys ja usein varsin huonopalkkaiset epävarmat työpaikat, köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen. Usein näihin ongelmiin yhdistyy myös huono terveydentila, huonot asumisolot ja huumeriippuvuus elämäntapana. Siksi meillä on epävakaita asuinalueita, joihin on soluttautunut rikollisuutta, huumekauppaa ja jengejä. Tämä onkin aivan liian tuttua monille kaupunkialueillemme.
Kaikki nämä monimutkaiset ongelmat huonontavat kaupunkilaistemme elämänlaatua, vaikka meillä näillä alueilla onkin käyttämättä mahdollisuuksia kasvun ja hyvinvoinnin lisäämiseen. Siksi jälleen kerran esitin mietinnössäni, ettei Urban-ohjelmaan sisältyvää toimintaa pidettäisi pelkästään yhtenä ratkaisuna yhteen ongelmaan: näillä alueilla ei ole yksittäisiä, " irrallisia" sijasta kannustettava esittämään yhdennettyjä toimintasuunnitelmia, joissa keskitytään juuri niiden urbaaneihin ongelmiin käyttämällä EU:n voimavaroja paikallisten toimien vahvistajana. Haluaisin, että nämä toimet ulotettaisiin koskemaan terveysasioita ja syrjinnän torjumista, kuten Amsterdamin perustamissopimukseen on kirjattu.
Yhteisön aloite tarkoittaa yhteisön mukaantuloa. Osa paikallisista asukkaista on kaupunkialueillamme kaikkein aktiivisimpia ja sitoutuneimpia muutokseen pyrkijöitä ja muutoksentekijöitä. Meidän on kannustettava heitä osallistumaan näitä ohjelmia koskevien hankkeiden suunnitteluun ja edistämiseen. Siksi komission ehdottama aikataulu on varsin kunnianhimoinen. On parempi, että meillä on laadukkaita hankkeita, joihin yhteisöjen toimintaryhmät osallistuvat aktiivisesti, kuin sellaisia hankkeita, jotka esitetään ajallaan, mutta ilman paikallisten osallistumista.
Komission on tietenkin taattava uusien kaupunkialoitteiden valinnassa käytettyjen perusteiden täysi julkisuus ja avoimuus, mutta sen on myös paljastettava ne tietoverkot, joita käytetään parhaiden käytänteiden vaihtamiseksi. Tämä on tärkeää avoimuuden ja verkkojen yleisen tehokkuuden kannalta.
Lopuksi haluaisin korostaa sitä, että tarvitsemme paikallista osallistumista, jotta pystymme ratkomaan ongelmia jälkiteollisen ajan kaupungeissa. Meidän on saatava työttömien energia, nuorten vajaakäytössä olevat taidot ja iän mukanaan tuoma kokemus mukaan näiden ongelmien ratkaisemiseen. Siten pystymme korvaamaan köyhyyden, riippuvuuden ja vieraantumisen oikeudenmukaisuudella, aloitteellisuudella ja osallistumisella. Tämä auttaa meitä palauttamaan EU:n uskottavuuden ja kansalaisten luottamuksen siihen, että unioni pystyy herättämään paikallista toimintaa paikallisten ongelmien ratkaisemiseksi.

Ghilardotti
Arvoisa puhemies, kuten esittelijä McCarthy äsken mainitsi, Urban-aloitetta voidaan varmastikin pitää Euroopan parlamentin saamana voittona asetusten uudistamista koskeneessa viimevuotisessa keskustelussa.
Kuten toiset ovat jo maininneet, Urban-aloitteen tavoitteena on edistää kaupunkialueiden taloudellista ja sosiaalista elpymistä tukevia innovatiivisia strategioita, ja tässä mielessä on hyvä muistaa, että 80 prosenttia Euroopan asutuksesta on keskittynyt kaupunkeihin.
Myönteisen kaupunkiympäristön luominen sosiaalipolitiikan alalla tarkoittaa sellaisen politiikan toteuttamista, jolla pyritään työpaikkojen luomiseen pitkällä aikavälillä, sekä köyhyyden torjuntaa ja toimia matalapalkkaisten ryhmien ja vanhusten avustamiseksi, toimia lasten hyväksi, rotuun ja etniseen alkuperään perustuvaa integraatiota, toimia kansalaisten osallistumisen edistämiseksi ja kohdennettua kansanterveyspolitiikkaa, johon sisältyy toimia huumausaineiden väärinkäytön torjumiseksi sekä keskitetty rikosten torjunta.
Komission tiedonannossa otetaan huomioon tarve noudattaa strategiaa, jossa yhdistetään monia taloudellisia, sosiaalisia ja infrastruktuuria koskevia toimia.
On kuitenkin muistettava, että Urban-aloitteen lisäksi sosiaalialalla on toiminnassa myös useita muita yhteisön välineitä: Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen 6 artiklan mukaisia innovatiivisia toimia, pilottihankkeita, etenkin uusia valmistelevia toimia työllisyyden edistämiseen paikallistasolla, kuten Euroopan parlamentti on hiljattain esittänyt vuoden 2000 talousarvioon, Equal ja Interreg-aloitteita sekä Euroopan sosiaalirahaston yhdenvertaisuutta koskevien linjausten integroimista.
Kuten työllisyys- ja sosiaalivaliokunta lausunnossaan korosti, on siis tarpeen, että komissio ottaa huomioon yhteisvaikutuksen, jota voidaan tässä yhteydessä hyödyntää, ja pyrkii samalla välttämään toimien ja rahoituksen mahdollista päällekkäisyyttä.
Jos toisaalta pidämme tarpeellisena sitä, että ohjauskomiteoilla taataan eri toimien yhdenmukaisuus ja keskinäinen täydentävyys, kehotamme toisaalta komissiota myös edistämään tietojenvaihtoa ja koordinointia asiasta vastaavien yksiköittensä välillä.
Tällainen koordinointi ei pelkästään ole olennaisen tärkeää, vaan myös asiantuntemuksen ja hyvien käytänteiden vaihdon ja levittämisen on oltava olennaista, mistä lausunnossamme muistutimme.

Kratsa-Tsagaropoulou
Arvoisa puhemies, tämän aloitteen merkitys kasvaa yhä suuremmaksi sitä mukaa, kuin Euroopan kaupunkien taloudelliset ja sosiaaliset ongelmat kärjistyvät ja kaupunkilaiset pitävät kaupungin tai heidän kaupunginosansa hallintoa yhä etäisempänä. Tässä tilanteessa Euroopan unionin laajentuminen aiheuttaa lisää sosiaalisia muutoksia, joten meidän on ajoissa varauduttava kaupunkiemme taloudelliseen elvyttämiseen ja sosiaaliseen koheesioon.
Kaupunkien ongelmat on sitä paitsi pakko hoitaa, kun otetaan huomioon niiden suuri vaikutus lähialueisiin sekä niiden historiallinen ja kulttuurinen merkitys. Aloitteen onnistuminen edellyttää kuitenkin kaikkien kansalaisten sitoutumista ja osallistumista, sekä vähemmän motivoituneiden sosiaaliryhmien ja taloudellisesta ja sosiaalisesta kriisistä erityisesti kärsivien ryhmien aktivointia. Tässä haluamme korostaa naisten tai naisia edustavien tahojen tasapainoista osallistumista Urban-aloitteen ohjelmien suunnitteluun ja toteuttamiseen.
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnassa me korostamme lisäksi tarvetta rahoittaa rakenteita, jotka helpottavat naisten toimimista ammatissa varsinkin sovitettaessa yhteen työn ja perheen asettamia velvoitteita, sekä yleisiä rakenteita, jotka edistävät sukupolvien välistä solidaarisuutta ja yhteiskunnallista solidaarisuutta.
Tämän aloitteen tehokkaalla täytäntöönpanolla voisi olla moninkertaisia vaikutuksia, koska se voisi olla herätteenä samankaltaisille toimille alueellisella ja paikallisella tasolla. Sen poliittinen merkitys kasvaa näin ollen vielä suuremmaksi, koska naisilla on tarve saada tuntea eurooppalaisen politiikan saavutukset elävästi arkielämässään.

Ceyhun
Arvoisa puhemies, valiokuntamme pitää myönteisenä sitä, että komissio ehdottaa Urban-ohjelman ensisijaisiksi tavoitteiksi paikallisyhteisöjen ja kansallisten vähemmistöryhmien parempaa integrointia sekä turvallisuuden lisäämistä ja rikollisuuden ehkäisemistä.
Valiokunta pitää välttämättömänä, että kaupunkialueiden taloudelliseen ja sosiaaliseen elvyttämiseen yhdistetään suvaitsevaisuuden ilmapiirin luominen vähemmistöjä kohtaan, siten että rasismin ja muukalaisvihamielisyyden vähentämiseen tarkoitetut toimet ovat kiinteä osa Urban-ohjelmasta rahoitettavia yksittäisiä ohjelmia.
Pidämme kansalaisten turvallisuudentunteen lisäämistä ja kaupunkien tavanomaisen rikollisuuden torjumista kaupunkialueiden elvyttämisen keskeisinä tavoitteina. Valiokuntamme totesi, että rikollisuuden innovatiiviseen ja tehokkaaseen torjuntaan ja ehkäisyyn kunnissa tarvitaan eriytyneitä toimia; tällaisia toimia ovat mm. rikollisuuden ehkäisyn sisällyttäminen kaupunkisuunnitteluun, toimet nuorisorikollisuuden ehkäisemiseksi, rikollisten sopeuttaminen yhteiskuntaan sekä mallit kunnan eri viranomaisten, esimerkiksi poliisi-, oikeus- ja sosiaaliviranomaisten välisen yhteistyön tehostamiseksi.
Laadimme valiokunnan suositukset yksimielisesti, koska meistä oli erittäin tärkeää jatkaa nimenomaan Urban-ohjelmaa jota toteutettiin aiemmin menestyksellisesti, koska meidän mielestämme Euroopan unioni voi toteuttaa kaikkien kansalaistensa pitkäaikaisen rauhanomaisen yhteiselämän vain tällaisten ohjelmien avulla. Sen vuoksi tällaiset ohjelmat ovat meille erittäin tervetulleita.

Stauner
Haluaisin viitata tavoitteisiin, jotka koskevat työllisyys- ja sosiaalivaliokunnan neljästä yhteisöaloitteesta suurinta, nimittäin Interreg III:ta. Interreg III:n yhteydessä on ehdottomasti voitava antaa huomattavaa tukea myös sosiaalisille toimille.
Kun otetaan huomioon, että 50 prosenttia unionin työttömyydestä aiheutuu pääasiassa rakenteellisesta työttömyydestä, ja kun otetaan huomioon raja-alueiden erityisen vaikea tilanne viittaan vain mahdollisiin ei-toivottuihin muuttoliikkeisiin se ei ole pelkästään järkevää vaan välttämätöntä. A-ryhmän liitteessä II luetellut tukikelpoiset toimet vaikuttavatkin tässä suhteessa lupaavilta. Komission tiedonannosta puuttuvat kuitenkin kokonaan määräykset, jotka velvoittavat jäsenvaltioita noudattamaan sosiaali- ja työllisyyspoliittisten näkökohtien integroitua lähestymistapaa.
Sen vuoksi haluaisin viitata erityisesti ammatillista koulutusta koskevien toimien korostamiseen, erityisesti alueilla, joissa pitkäaikais- ja nuorisotyöttömyys on suurta. B-ryhmän pitäisi olla avoin myös työllisyyspoliittisille tukitoimille, erityisesti hakijavaltioiden liittymistä edeltävän strategian yhteydessä.
Työllisyyspoliittisten toimien kannalta vaikuttaa minusta yleisesti välttämättömältä, että yhteistyötä käsittelevä sekakomitea koostuisi alueellisista edustajista, koska juuri tämän toimen vaatima asiantuntemus ja läheisyys löytyy vain alueelliselta tasolta, jotta nämä toimet eivät jäisi abstrakteiksi puheiksi.
Voimme aina arvostella sitä, että Interreg III -ohjelman hallintokulut ovat - minun mielestäni edelleen liian suuret, ja sitä on arvosteltava aina, vaikka minusta tuntuu melkein siltä kuin se olisi väistämätöntä komission tukiohjelmissa. Haluaisin kuitenkin viitata siihen, että se on juuri tässä yhteydessä kohtalokasta. Varsinkin työllisyyspolitiikassa pitäisi pyrkiä mahdollisimman yksinkertaisiin toimiin, jotta sosiaalinen ulottuvuus saisi EU:ssa taas sille kuuluvan merkityksen.

Ortuondo Larrea
Arvoisa puhemies, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan valiokunnassa tarkasteltiin muun muassa Leader+:aa koskevaa mietintöä, ja näin ollen päätimme kannattaa hankkeiden hallinnon hajauttamista ja olemme sitä mieltä, että tällainen prosessi voi olla tehokas vain, jos kaksi ehtoa täyttyy: eli jos paikalliset toimintaryhmät edustavat paikallisen yhteisön yleisiä etuja ja jos komission valvontamekanismeilla estetään alueellisia ja paikallisia poliittisia voimia käyttämästä Leader+:n varoja omien järjestöjensä ja ryhmiensä ylläpitoon.
Pyydämme, että hankkeiden päätöksiä tekevissä elimissä taataan kolmen ryhmän tasapuolinen osallistuminen: poliittisten ryhmien ja julkisyhteisöjen, yritysten ja taloudellisten toimijoiden sekä yhteiskunnallisten toimijoiden, ammattiyhdistykset ja kansalaisjärjestöt mukaan luettuina. Korostamme erityisesti sitä, että kaikissa näissä elimissä on naisten ja miesten oltava tasapuolisesti edustettuina.
Lisäksi korostamme sitä, että tärkeimpänä tavoitteena on edistää kestävän kehityksen strategioita, joiden myönteiset vaikutukset ulottuisivat maantieteellisesti varsinaista yhteisöä laajemmalle alueelle, ja näin ollen pidämme oikeana myös sitä, että hankkeet liitetään tavoitteisiin 1 ja 2 sisältyviin kehitysohjelmiin sekä niiden alueiden ja maiden asemakaavoitussuunnitelmiin, joissa niitä toteutetaan.
Olemme iloisia siitä, että Leader+ mahdollistaa tukitoimien toteuttamisen kaikilla unionin maaseutualueilla, mutta siitä huolimatta mielestämme on tärkeää keskittää yhteisön varoja heikoimmassa asemassa oleville alueille ja helpottaa siten unionin taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ilman että jäsenvaltioiden hallitukset ohjaavat näitä varoja muihin kuin koheesiota edistäviin tavoitteisiin.
Olemme valiokunnassa sitä mieltä, että ohjelmalohkon 1 mukaisesti rahoitetuissa hankkeissa olisi hyödynnettävä alueen omia kehitysmahdollisuuksia ja tukeuduttava erityisesti paikallisiin perinteisiin, tekniikoihin ja käytänteisiin, erityistuotteisiin ja kestäviin energianhallintatapoihin.
Kannatamme komission ehdotusta keskittää toimet muutamille valikoiduille alueille ja olemme sitä mieltä, että koska monet maaseutuyhdyskunnat ovat hajanaisia, hankkeen valitsemiseen edellytettävän vähimmäisväkiluvun olisi oltava 10 000 asukasta.
Pidämme tarpeellisena sovittaa Leader+:n ohjelmalohkojen 2 ja 3 hankkeiden kehitystavoitteet ja täytäntöönpanojärjestelyt yhteen samoilla alueilla toteutettavien unionin muista alueiden välisistä ja kansainvälisistä yhteistyö- ja kumppanuusohjelmista, kuten Interregistä, Sapardista, Pharesta, Tacisista ja Medasta, rahoitettujen hankkeiden kehitystavoitteiden ja täytäntöönpanojärjestelyjen kanssa.

Ghilardotti
Arvoisa puhemies, puhun naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan puolesta kahden minuutin ajan ja sitä seuraavien kahden minuutin ajan sosialistiryhmän puolesta, sillä se oli mukana työllisyys- ja sosiaalivaliokunnassa Equal-aloitetta koskevaa mietintöä laadittaessa.
Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunta käsitteli varsin huolellisesti naisten syrjinnän osalta Equal-yhteisöaloitetta, jonka tavoitteena on edistää uusia välineitä, joilla torjutaan kaikenlaista työmarkkinoihin liittyvää syrjintää ja eriarvoisuutta. Näin siksi, että sukupuoleen perustuva syrjintä on rakenteellista ja horisontaalista. Naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnan mielestä oli ehkä virhe sisällyttää sukupuoleen perustuva syrjintä kaikkiin muihin syrjinnän muotoihin, koska naiset eivät ole vähemmistö, vaan naisia on yli puolet maailman väestöstä. Katsomme, että olisi ollut parempi sisällyttää sukupuoleen perustuva syrjintä perustamissopimuksen eritysosastoon, joka olisi käsitellyt naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia. Tämä olisi ollut looginen seuraus perustamissopimuksessa naisten ja miesten tasa-arvolle annetusta keskeisestä asemasta.
Jos tämä otetaan huomioon, olemme kuitenkin tyytyväisiä komission ehdotuksiin ja katsomme, että naisten ja miesten yhtäläisiä mahdollisuuksia on edistettävä oleellisena osana jokaista työllisyysstrategian neljää pilaria ja teema-alaa ja että yhtäläisiä mahdollisuuksia varten on luotava myös erillinen pilari.
Equal-aloitetta koskevien ehdotusten osalta olemme sitä mieltä, että yhteisöaloitteisiin liittyvissä ohjelmissa on tehtävä selkeä ero toisaalta sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseen tähtäävien ensisijaisten toimien ja toisaalta muunlaisen syrjinnän torjumisen välille ja että on otettava käyttöön sellainen lähestymistapa, jolla pyritään sisällyttämään sukupuolten yhtäläiset mahdollisuudet kaikkiin yhteisön politiikkoihin, ja että siis painotettaisiin tarvetta toteuttaa myös sellaisia hankkeita, joilla pyritään helpottamaan perhe- ja työelämän yhteensovittamista, eikä ainoastaan edistämään sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumista.
Yleisesti voidaan todeta, että työllisyys- ja sosiaalivaliokunnassa käytiin kiivasta keskustelua jäsen Stenzelin mietinnöstä, sillä jäsen Stenzelin ehdottama lähestymistapa ja oman ryhmäni lähestymistapa erosivat huomattavasti toisistaan.
Olemme antaneet varsin myönteisen arvion komission ehdotuksesta. Yritimme kuitenkin etsiä sellaisia ratkaisuja sillä tavoitehan on, että Euroopan parlamentti esittää lausunnon, jolla on sitten oma painoarvonsa komission ja neuvoston arvioissa , joissa näkemykset olisivat samansuuntaisia niin, että mietinnöllä olisi äänestyksessä suurempi enemmistö takanaan.
Jotkin kohdat olivat toisia hankalampia: esimerkiksi kumppanuudet, joiden osalta on mielestäni välttämätöntä päästä sovitteluratkaisuun, jotta komission ehdotusta voidaan kannattaa ja tukea. Sillä välin komissiolta on kuitenkin pyydettävä tiettyä joustavuutta, jotta voidaan jatkossa ottaa mukaan muita kohtia. On myös välttämätöntä, että tekninen apu ja yksinkertaistaminen ovat perusluonteisten seikkojen joukossa.
Poliittisessa mielessä kaikkein hankalin aihe koski turvapaikan hakijoita. Haluan jatkaa tästä aiheesta vielä jonkin aikaa, sillä mielestämme komission ehdotus on sovinnollinen ja hengeltään myönteinen. Kulutimme paljon aikaa turvapaikan hakijoiden määritelmän antamiseen, sillä sen laatiminen on oikeudellisesti vaikeaa, mutta uskon, että nyt olemme päässeet esittelijän kanssa sovitteluratkaisuun ainakin näin toivon , ja se, että parlamentin hyväksyttäväksi tulevassa mietinnössä ei käsitellä turvapaikan hakijoita, on ymmärrettävä parlamentin komission ehdotukselle antamaksi tueksi.
Emme ole koskaan hyväksyneet parlamentin vanhakantaisuutta tämä on meidän kantamme sen suhtautumisessa komission ehdotuksiin, ja tätä minun on tähdennettävä. Olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että äänestys olisi toimitettava keskiviikkona hänen ehdotuksensa mukaisesti, jotta olisi vielä aikaa selvittää, mitä ratkaisuja on olemassa, jotta parlamentin mietintö olisi, mikäli mahdollista, komission ehdotusta edistyksellisempi eikä ainakaan vanhakantaisempi.

Schröder, Ilka
Arvoisa puhemies, hyvä esittelijä, hyvät kollegat, ennen kuin alan puhua tarkemmin Equal-aloitetta koskevasta mietinnöstä, haluaisin sanoa jotain periaatteellista työllisyyssuuntaviivoista, joihin mietintö perustuu. Mietintöön on kirjattu EU:n laajuisen työllisyyspolitiikan perustavoitteiksi muun muassa työllistävyys, yrittäjyys ja sopeutumiskyky. Näiden tavoitteiden on ilmeisesti tarkoitus tehdä työntekijöistä mahdollisimman hyödyllisiä talouden kannalta. Lähestymistavan, joka todella haluaisi poistaa syrjintää tehokkaasti ja pitkäaikaisesti, tavoitteena pitäisi kuitenkin olla ihmisten itsemääräämisoikeus. Vain silloin ei ole enää kyse pelkästään taloudellisesta hyödynnettävyydestä vaan tasa-arvoisista elämäntaipaleista.
Jäsen Stenzelin mietintö kehittyi kuitenkin hyvin, ainakin annettujen suuntaviivojen osalta. Kaikki turvapaikan hakijat ja pakolaiset pitää nimenomaan sisällyttää ohjelmiin, vaikka sen pitäisi olla oikeastaan itsestään selvää. Konservatiivit äänestivät siitä huolimatta valiokunnassa sitä vastaan. Kysyn heiltä: onko teidän politiikkanne tavoitteena ihmisten marginalisointi? Mikä ajatus kätkeytyy sen taakse, että ihmisiltä kielletään työn tekeminen, jos he haluavat tehdä työtä? Eikö se ole jyrkässä ristiriidassa työllistävyyssuuntaviivan kanssa?
Mainitsemisen arvoista on myös se, että nyt on kyse mainstreaming-ohjelmasta, sillä mietinnöllä on yksi puute. Niinpä sitä näkökohtaa on erityisesti korostettu, että naisten pitäisi saada paremmat mahdollisuudet työmarkkinoilla, ja tämä tapahtuisi rakentamalla lisää päiväkoteja. Jos ei kanneta huolta miesten suruttomasti kohoavista uraputkista vaan ainoastaan päiväkotipaikoista, kamppailematta uusintamistyön epätasaista jakautumista vastaan, ei valitettavasti myöskään nainen ole ymmärtänyt, mitä mainstreaming tarkoittaa!

Markov
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta hyväksyi käsiteltävänä olevan Equal-ohjelmaa käsittelevää mietintöä koskevan lausunnon viimeisessä kokouksessaan vastustuksetta yhden äänestäessä tyhjää.
Totean tämän tietoisesti puheeni aluksi, jotta kävisi selväksi, että tilanne on päinvastainen kuin asiasta vastaavassa työllisyysvaliokunnassa. Kaikkien ryhmien asettuminen lausunnon taakse perustuu johtopäätöksiin, jotka keskittyvät alue- ja liikennepoliittisten sekä matkailuasioiden liittämiseen työmarkkinoiden syrjinnän ja kaikenlaisen eriarvoisuuden torjumiseen liittyviin näkökohtiin.
Aluepoliittisen valiokunnan jäsenet löytävät komission ehdotuksesta tietysti myös useita arvostelua herättäviä kohtia, esimerkiksi ensinnäkin riittämättömän teema-alojen määrittelyn kehittämiskumppanuuksiin liittyville toimille; toiseksi komission vielä laatimista odottavat tiukat valintaperusteet hanke-ehdotusten arvioimiseksi; kolmanneksi, komission ja teknisen avun pelättävissä olevat liian suuret hallinnollistekniset kulut. Sen vuoksi hallinnollisille kuluille on asetettava yläraja. Näistä kriittisistä huomautuksista valiokunta teki johtopäätöksensä.
Kiinnitimme erityistä huomiota sellaisten kysymysten yhdistämiseen, jotka koskevat uusien työpaikkojen luontia muita huonommassa asemassa oleville sosiaali- ja matkailualalla sekä pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja lisäksi pk-yritysten perustamisen helpottamista ottamalla huomioon tarvittava taloudellinen rakennemuutos.
Yhteisöaloitteiden toimien yhteensovittaminen eurooppalaisten työllisyysaloitteiden kanssa on tärkeä ja ratkaiseva vaatimus ja edellytys Equal-ohjelman tehtävien onnistumiselle.
Tuemme painokkaasti innovatiivista lähestymistapaa kansainvälisten kehittämiskumppanuuksien muodostamisessa ja kokemusten vaihdon organisoimisessa Euroopan tasolla ja osana Equal-ohjelmaa. Erityistavoite, hyödyn saaminen koko Euroopalle, nostaa alueellisen yhteistyön Euroopan tasolle säilyttäen erilaisten alueellisten toimijoiden yhteistyön. Se on hyvä asia, ja sen vuoksi olemme myös kannattaneet sitä.

Sommer
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, hyvät kollegat, tänään viitattiin jo siihen, että ensimmäinen Urban-aloite oli yksiselitteisesti menestys. Saamme kiittää parlamentin innokkaita jäseniä, erityisesti kuten olen parlamentin uutena jäsenenä kuullut esittelijä McCarthya, siitä, että tätä aloitetta jatketaan nyt Urban II -aloitteena, vaikka pienemmin määrärahoin, ja haluaisin siksi onnitella häntä sydämellisesti hänen panoksestaan ja tietysti myös hänen Urban II -aloitetta koskevasta mietinnöstään.

Urban II -aloitteessa on uutta se, että se suunniteltiin pieniä kaupunkeja tai kaupunginosia varten. Se on tärkeää, koska juuri pienillä kaupungeilla on usein muita huonommat mahdollisuudet saada tukea. Toisaalta ongelmat, jotka johtavat suureen uudistustarpeeseen, voivat keskittyä erityisesti juuri tällaisiin kaupunkeihin ja vaikuttaa vastaavasti erittäin kielteisesti. Yksittäisten toimien vaikutuksen lisäämiseksi Urban II -aloitteen hankkeiden määrä rajattiin 50:een. Minusta on tärkeää, ettei tätä mielivaltaisesti valittua rajaa noudateta jäykästi, vaan että jäsenvaltioiden päätettäväksi jätetään, kuinka moneen hankkeeseen ne haluavat jakaa käytettävissään olevat määrärahat. On kuitenkin pidettävä huolta siitä, että varsinkaan pienissä jäsenvaltioissa ei keskitytä taas ainoastaan suurkaupunkien kaupunginosien tukemiseen. Niille Urban II -aloitteen suoma apu olisi vain pisara meressä, ja sen onnistuminen olisi epävarmaa ja se voisi raueta tyhjiin.
Mielestäni on tärkeää myös olla laajentamatta Urban II -aloitteen valintaperusteita liikaa ja olla samalla vesittämättä niitä. Juuri tiukasti rajattu perusteluettelo takaa sen, että tuetut hankkeet ovat malleja, jotka voidaan tulevaisuudessa siirtää muihin ongelmakaupunkeihin. Vanhaa teollisuutta sisältävältä alueelta, jossa on paljon ongelmia, saamani kunnallispoliittisen kokemukseni perusteella haluaisin pyytää tukeanne, hyvät kollegat, erityisesti mietinnön kahdelle kohdalle, joita pidän sosiaalipoliittisten näkökohtien ohella erittäin tärkeinä.
Ensinnäkin: ympäristönsuojelunäkökohtien huomioiminen on välttämätöntä kaupunkien kestävän kehityksen kannalta, ja sen vuoksi ympäristönsuojelun pitäisi olla yleinen edellytys hankkeen tukemiselle. Toiseksi: kaupunkien tavanomaisen rikollisuuden ja huumausaineiden hankkimiseksi esiintyvän rikollisuuden ehkäisyn ja torjunnan on alettava paikalliselta tasolta. Niitä tarvitaan ehdottomasti kaupunkien elämänlaadun parantamiseksi ja siksi niitäkin on painotettava Urban II -aloitteessa.

Pohjamo
Arvoisa puhemies, arvoisat esittelijät, hyvät kuulijat, kiitän esittelijöitä, jotka ovat lyhyessä ajassa saaneet aikaan asiantuntevat mietinnöt. Ryhmässäni on kuitenkin kritisoitu valiokunnan valmistelutyön ajoitusta. Mietinnöt ovat myöhässä, lisäksi käsittely vietiin ainakin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa läpi suurella kiireellä. Näin menetettiin hyvä tilaisuus keskustella aikaisempien ohjelmien tuloksista, hyvistä käytännöistä ja myös puutteista.
Ryhmämme korostaa Interreg-ohjelman yhteydessä rajat ylittävää toimintaa ja erityisesti unionin ulkorajojen yli suuntautuvaa yhteistyötä. Tärkeinä alueina ovat muun muassa Balkanin ja Adrianmeren alueet, mutta mielestäni ei sovi unohtaa myöskään Venäjän kanssa tehtävää yhteistyötä. Ryhmämme haluaa nostaa uudelleen esiin rahastojen käytännön valvonnan ja korostaa muun muassa Interreg-, Tacis-, Ispa- ja Phare-ohjelmien parempaa koordinaatiota. Nyt tämä koordinaatio puuttuu, eikä komissio ole antanut vieläkään täsmällisiä esityksiä koordinaation parantamiseksi. Me täällä parlamentissa odotamme, että komissio antaa valiokunnallemme tarkemman selvityksen asiasta mahdollisimman pian.
Käytännön toimeenpanossa paikallisten yritysten, organisaatioiden ja muiden toimijoiden mukaan saaminen on ratkaisevan tärkeää. Yhteistyöhankkeissa tarvitaan kokemuksen perusteella parempaa suunnittelua, tarkempaa seurantaa ja tuloksellisempaa toteutusta. Hankkeet ovat jääneet usein puolitiehen, ja tehokkuus on kadonnut hallinnointiin ja byrokratiaan. Myös yhteistyökumppaneilta on vaadittava sitoutumista projekteihin ja oman osuuden täyttämistä.
Ryhmämme uudistaa muutaman tarkistuksen, jotka valiokunnan käsittelyssä hylättiin. Nostan tässä esille vielä Urban-mietinnön, jonka perusteluissa esittelijä on käsitellyt ansiokkaasti komission suuntaviivoihin liittyvää 500 euron vähimmäismäärää asukasta kohti. Se ei toimi mekaanisena tavoitteena vaan sitä on voitava soveltaa kohdealueella vallitsevien olosuhteiden mukaan. Tämä on niin tärkeä näkökohta, että se on nostettava perusteluista johtopäätöksiin.

Schroedter
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Interreg on yksi eurooppalaisimmista rakennerahastoista. Siitä ei ole tarkoitus tukea vain yhden alueen tai valtion hankkeita vaan kahden tai useamman maan toisiinsa rajoittuvia alueita. Valitettavasti tämä koskee vain osaa rahoista, nimittäin vain EU:n sisäisille rajoille tarkoitettuja määrärahoja. Nimenomaan unionin ja kolmansien maiden välisillä raja-alueilla tarvitaan toimiva väline rajat ylittävään yhteistyöhön. Asetuksessa annetaan ymmärtää, että sellainen olisi jo olemassa. Sellaista ei kuitenkaan ole. Asia on niin, että komissio ei ole muuttanut asetusta, vaikka parlamentti on vaatinut sitä vuosia. Käytännössä tämä merkitsee näiden alueiden kannalta lähitulevaisuudessa sitä, että tuki muuttuu taas hukkaan heitetyksi raja-aluetueksi. Parlamentti on vaatinut vuodesta 1996 lähtien, että kolmansien maiden kanssa tehtävää yhteistyötä varten perustettaisiin yhteinen rahasto, jotta näistä vaikeuksista päästäisiin. Mitään ei ole tapahtunut! Vaikeuksia pitkitetään taas noiden alueiden kustannuksella. Parlamentti vaatii taas korjausta asiaan ja rajat ylittävää yhteistyötä, ja odotamme, että yhteinen rahasto muodostetaan ja että asetusta muutetaan vielä kerran yhteistyössä muiden komission jäsenten kanssa.
Haluamme kansalaisten Eurooppaa emmekä byrokraattien Eurooppaa!

Meijer
Arvoisa puhemies, kolmasosa Euroopan unionin rahoista käytetään rahastoihin, jotka on tarkoitettu kaikenlaisia kehitystavoitteita varten. Minun ryhmäni pitää sitä erinomaisena, jos sillä tavalla poistetaan tiettyjen alueiden, kaupunkien ja väestöryhmien heikko asema tai parannetaan elinympäristön hyvinvointia. Tässä on kysymys solidaarisuudesta ja edistyksestä.
Se, että rahaa jaetaan yhä enemmän, ei kuitenkaan takaa, että rahankäyttö muuttuisi yhä paremmaksi. Kunnat ja alueet, jotka saavat rahaa, ovat saaneet samalla käytännön kokemusta. Ne ovat todenneet, että on erittäin vaikea käyttää rahaa tavoitteisiin, joihin ne tarvitsevat sitä eniten.
Kaikki, mikä liittyy talouskasvuun ja infrastruktuuriin, onnistuu kyllä yleensä hyvin, mutta sosiaali- ja ympäristötavoitteiden hyväksyminen ei ole useinkaan varmaa. Koska on hyvin epäselvää, millä tavalla sääntöjä tulkitaan, kunnat ja alueet käyttävät nyt kalliiden toimistojen palveluja. Nämä asiantuntijat saavat tehtäväksi arvioida, missä määrin Euroopan komission virkamiehet ovat valmiita hyväksymään suunnitelmia.
Joissakin tapauksissa minulle tulee sellainen vaikutelma, että ei ole kysymys solidaarisuudesta tai pahimpien ongelmien ratkaisemisesta vaan saavutettujen etujen säilyttämisestä ja Euroopan unionin autuutta koskevasta propagandasta. Silloin tärkeimmäksi tavoitteeksi vaikuttaa tulleen se, että rakennetaan ja maalataan propagandakylttejä, joissa sanotaan, että kyseinen ohjelma on osittain Euroopan unionin rahoittamaa. Propagandaan ja tutkimustoimistoihin sekä neuvotteluihin ja valvontaan hukataan liikaa rahaa, ja paljon rahaa palaa takaisin siihen maahan, josta se on lähtenyt. Tulevissa jäsenvaltioissa on 100 miljoonaa asukasta, joiden elintaso on yksi kolmasosa tai kaksi kolmasosaa Euroopan unionin nykyisten jäsenvaltioiden keskitasosta, ja niiden suunnitellun liittymisen jälkeen tämä tuhlaaminen herättää vielä enemmän vastalauseita.
Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä oli aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa yhtä mieltä Nogueira Románin kanssa, joka laati lausunnon Leader-ohjelmasta. Hän totesi oikeutetusti, että ei ole hyvä levitellä näitä rahoja kaikille maaseutualueille. Valittaessa innovaatiohankkeiden ja sen välillä, että rahat keskitetään jälkeenjääneisyyden torjumiseen, valitsemme jälkimmäisen vaihtoehdon, koska se edistää eniten yhdenvertaisuutta. Innovaatiot sellaisilla alueilla, missä menee jo hyvin, ovat toki tuottoisia, ja ne tapahtuvat myös ilman yhteisön tukea.
Toinen huomion arvoinen asia on alueellisen hallinnon ja kunnallishallinnon mahdollisuus vallan väärinkäyttöön ja ystävien suosimiseen. Erityistä huomiota kiinnitetään paikallisiin ryhmittymiin, joissa viranomaiset, voittoa tavoittelemattomat organisaatiot ja voittoon pyrkivät yritykset tekevät yhteistyötä. Keskustelua on käyty siinä yhteydessä käytettävästä jakoperusteesta. Silloin on tuotu esille muun muassa sellainen malli, joka panee ajattelemaan Alankomaiden "polderimallia", johon kuuluu rakenteellisesti organisoitu yhteistyö viranomaisten, ammattiliittojen ja yrittäjäjärjestöjen välillä. Meidän ei pidä unohtaa, että kunnanvaltuustojen ja alueellisten parlamenttien vaalit järjestetään, jotta koko väestö olisi edustettuna. Oikeastaan pitäisi olla niin, että kyseiset elimet punnitsevat asioita ja ottavat siinä huomioon ammattiliittojen ja ympäristöliikkeen toiveet.
Ryhmäni ei vastusta sitä, että annetaan selkeästi oma rooli ammattiliitoille ja ympäristöliikkeelle, joiden osuutta yhteiskunnassa pidämme tärkeänä. Siten voidaan välttää se, että lyhytnäköiset tai epädemokraattisesti toimivat paikallishallinnot jättävät etukäteen huomiotta niiden roolin. Se, että meidän täytyy nyt pelätä vallan väärinkäyttöä ja ystävien suosimista, osoittaa, että demokratia ei valitettavasti toimi vielä ihanteellisen hyvin. Yksi haitta on se, että vaaleilla valittujen elinten rajoitetun roolin myötä yritykset saavat enemmän vaikutusvaltaa. Niin kauan kuin talouden perustana ei ole se, että kaikkien tarpeet otetaan demokraattisesti huomioon, vaan se, että harvoille tehdään voittoa, on kyseenalaista, toimiiko demokratia paremmin, jos siihen ovat vaikuttamassa yrittäjät kunnanvaltuustojen sijasta. Meille tässä on kysymys periaatteesta "yksi ihminen, yksi ääni" eikä periaatteesta "yksi osake, yksi ääni".

Collins
Arvoisa puhemies, Euroopan unionissa on taloudellisia rajalinjoja, ja sellaiset sisämarkkinat, joilla vallitsee tavaroiden, ihmisten, palvelujen ja pääoman vapaa liikkuvuus, ovat nykyään täysin toiminnassa. Kuitenkin on tärkeää sisämarkkinoiden tehokkaan toiminnan kannalta ja Euroopan yhtenäisvaluutan menestyksen kannalta, että kaikki Euroopan yli sata aluetta voisivat kilpailla taloudellisesti tässä varsin haastavassa ympäristössä.
Jotkin Euroopan unionin alueet ovat taloudellisesti hyvin vahvoja, ja niillä tulotaso ylittää reilusti keskimääräisen tulon asukasta kohden. Unionissa on myös köyhiä alueita, jotka tarvitsevat unionin apua kehittääkseen elinkeinoelämäänsä niin, että ne pystyvät kilpailemaan osana Euroopan unionin rakennetta. Siksi silmäillessämme EU:n rahoitusnäkymiä vuosille 19891993 ja vuosille 19941999 huomaamme, että todella suuri osa EU:n budjetista oli varattu Euroopan aluekehitysrahaston ja Euroopan sosiaalirahaston hoitamiseen.
Monilla Euroopan alueilla on kaksi yhä ajankohtaista ongelmaa: ensiksi asianmukaisen infrastruktuurin, eli teiden, vedenkäsittelylaitosten ja niihin liittyvien liikenneverkkojen puutteellisuudet; toiseksi tarve käynnistää aloitteita, joilla kitkeä nuoriso- ja pitkäaikaistyöttömyys, joka on jatkuva sosiaalinen ongelma monilla Euroopan kaupunki- ja maaseutualueilla. Pyrkimyksenä on oltava aina sen varmistaminen, ettemme ole rakentamassa ainoastaan kaupunkien Eurooppaa. Meidän on varmistettava, että käynnistetään aloitteita työpaikkojen luomiseksi, jotta lisättäisiin työllistymismahdollisuuksia myös pienissä ja keskisuurissa yrityksissä Euroopan maaseutualueilla.
Tämäniltainen keskustelu liittyy olennaisimmillaan EU:n yhteisöaloiteohjelmien toimintaan, eli uuteen Interreg III -aloitteeseen ja Equal- ja Leader+-aloitteisiin. EU:n on näissä kolmessa ohjelmassa osoitettava selvästi sitoutuvansa edistämään rajat ylittävää kehitystä, torjumaan pitkäaikaistyöttömyyteen liittyviä ongelmia ja tukemaan maaseutualueiden kehitysaloitteita.

Van Dam
Arvoisa puhemies, hyvin monet Euroopan unionin kaupungeista ovat heikossa asemassa. Jäsenvaltioilla ei ole aina kylliksi varoja, jotta tähän asiaan voitaisiin puuttua riittävällä tavalla. Siksi on järkevää, että Euroopan unioni tukee edelleen jäsenvaltioita ja paikkaa tarvittaessa puutteita Urban-ohjelman puitteissa.
Komission Urban-ohjelmaan liittyvät ehdotukset sisältävät leikkauksia seitsemäksi tulevaksi vuodeksi sekä yhteisön talousarvion että tukea saavien alueiden lukumäärän osalta. Minun täytyy todeta kollega McCarthyn lailla, että alueiden lukumäärää on vähennetty todella raskaasti. On toivottavaa, että jäsenvaltioilla olisi tietty vapaus päättää itse hankkeiden määrästä tietyn talousarvion puitteissa.
Kuten sanottu, talousarvion osalta Urban-ohjelman tarkoituksena on kansallisen politiikan tukeminen ja täydentäminen. Tarvittavien lisävarojen järjestämiseksi on mielestäni täysin johdonmukaista tarkastella ensi kädessä jäsenvaltioita ja yksityisiä rahoittajia. Siksi vihreiden tarkistus 2 ei voi saada kannatustamme, mikä oli tilanne myös valiokunnan kokouksessa. Lisäksi olen sitä mieltä, että kaupungille tai kaupunginosalle myönnettävän tuen täytyy vaikuttaa kannustavasti, erityisesti kun on kyse yhteisön osallistumisesta. Rakennetuki aiheuttaisi riippuvuutta tuesta. Siten emme saavuttaisi tarkoitustamme.
Lopuksi vielä yleinen huomautus Interreg-ohjelmasta. Mielestäni tukea rajat ylittäviin aloitteisiin pitää myöntää ainoastaan silloin, kun alueet todella haluavat sitä. Hankkeita toteutettaessa on myös tärkeää, että ne eivät ole ristiriidassa yhteisön yleisen lainsäädännön kanssa. Tilintarkastustuomioistuimen vuotta 1998 koskevan kertomuksen mukaan se ei ole mikään kuvitteellinen riski. Siksi olemmekin esittäneet tarkistusta yleisen politiikan ja konkreettisten hankkeiden välisten ristiriitojen välttämiseksi.

Raschhofer
Aluksi haluan ilmaista tyrmistykseni siitä, että 14 neuvoston edustajaa on tuominnut Itävallan ennakkoon.
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, rakennerahastouudistuksen yhteydessä yhteisöaloitteiden määrä putoaa neljään. Iloitsen Interreg-aloitteen jatkumisesta ja ensisijaisesta asemasta. Suuntaviivojen myöhäinen esittäminen aiheuttaa kuitenkin joitakin ongelmia. Alueita ei otettu riittävästi mukaan suuntaviivojen valmisteluun, vaikka sitä vaadittiin monesti rakennerahastojen uudistamisesta keskusteltaessa. Interreg II:ta ja Interreg III:ta ei voi suoraan kytkeä toisiinsa, mikä aiheuttaa käytännössä epävarmuutta suunnitteluun ja aukkoja rahoitukseen. Se on vahinko, sillä se vaarantaa täysin järkeviä hankkeita.
Interregiä toteutettaessa on varmistettava koordinoiminen ja synkronointi muiden käytettävien rahoitusvälineiden kanssa. Se on erityisen tärkeää käytettävien määrärahojen tehokkuuden lisäämiseksi. Ongelmia aiheuttavat kuitenkin erityisesti se, että esimerkiksi Phare-ohjelman määrärahat ovat vuosittaisia ja hankekohtaisia, kun taas Interreg-määrärahat ovat monivuotisia ja toimikohtaisia. Tämä aiheuttaa tulevaisuudessa käytännön ongelmia, ja toivon, että Interregin järkevä täytäntöönpano on siitä huolimatta mahdollista.

Klaß
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, yhteisöaloite Leader on osoittautunut hyväksi välineeksi maaseudun innovatiivisen kehityksen ja pilottihankkeiden tukemiseen. Sen vuoksi olen erittäin iloinen juuri tämän yhteisöaloitteen ja sen uuden version säilyttämisestä Leader+-ohjelmassa. Uutta Leader+-ohjelmaa voidaan nyt käyttää koko Euroopan unionin maaseudun tukemiseen, mikä tarjoaa tuettaville hankkeille parempia mahdollisuuksia. Tärkeää on koordinointi Leader+:n ja Euroopan unionin muiden tukimahdollisuuksien välillä, mutta yhtä tärkeää on myös koordinointi muiden kansallisten tukien kanssa.
Tukien päällekkäisyys on vältettävä, ja samanaikaisesti on kyettävä hyödyntämään myös synergiavaikutuksia. Tämän vuoksi olen erittäin ilahtunut siitä tavoitteesta, että Leaderin tukialueet verkotetaan tehokkaammin toisiinsa. Maatalous on yksi maaseudun tärkeimmistä elinkeinoista, ja sen on voitava olla mukana Leader-aloitteessa, tai maatalouden rakennemuutosta voidaan myötäillä Leader-aloitteella synnyttämällä maaseudulle uusia työpaikkoja. Maaseudun kaikki taloudelliset yhteydet on otettava huomioon Leader+-ohjelmassa, ja vain yhteisin ponnistuksin voidaan saada aikaan paras mahdollinen lopputulos.
Leader on pantava nyt täytäntöön. Komission on hyväksyttävä toimintaohjelmat mahdollisimman pian, mikä tarkoittaa jätettyjen hakemusten käytännöllistä ja tehokasta käsittelyä ja mahdollisimman nopeaa hyväksymistä. Siihen on varattu viisi kuukautta aikaa. Minusta se tuntuu hieman liian pitkältä ajalta. Meidän pitäisi pyrkiä lyhyempiin aikoihin. Kun joku on nimittäin kehittänyt hankkeen ja kun se on valmis, hän haluaa päästä mahdollisimman pian toteuttamaan sitä.
Vaikka olenkin iloinen tämän Leader+-yhteisöaloitteen uudistamisesta, yksi asia painaa minua: EU:n komissio vaatii ehdotuksessaan Leader+-ohjelmalle seurantakeskusta, käsittelemättä tarkemmin tämän ehdotuksen täytäntöönpanoa. Sen vuoksi mieleeni nousevat seuraavat kysymykset: Kuka siellä työskentelee? Miten ihmiset valitaan? Ennen kaikkea, mistä tulevat rahat, ja missä tämän seurantakeskuksen on tarkoitus toimia? Tarkoitan nimittäin sitä, että Leader+-ohjelmassa ei ole penniäkään ylimääräistä hallintokuluihin, jotka luonnostaan jäisivät kuitenkin komission vastuulle.
Kokemukset muilta alueilta osoittavat lisäksi, että jos seurantakeskuksia on perustettu, niistä ei ole suurempaa hyötyä epäilyttävää työpaikkojen luomista lukuun ottamatta. Sen vuoksi kehotan komissiota hoitamaan valvontatehtävänsä itse ja ponnistelemaan Leader+-ohjelmien hyvän toteutumisen puolesta. Siihen kuuluu nimenomaan myös arviointi ja julkistaminen, kuten kyllä tähänkin asti on kuulunut.

Miguélez Ramos
Arvoisa puhemies, suurin osa niistä rajoista, jotka ovat vuosisatojen ajan jakaneet Euroopan osiin, on määritelty keinotekoisesti, minkä seurauksena maantieteellisesti yhtenäisiä alueita on jaettu osiin ja tasapainoisen kehityksen ja yhteenkuuluvuuden kannalta on luotu voimakasta epäsuhtaa alueiden välillä. Unionin sisäiset rajat, tai se, mitä niistä on jäljellä, eivät enää ole syynä sotien syttymiselle, mutta ne synnyttävät kuitenkin taloudellista jälkeenjääneisyyttä, yhteiskunnallisia muureja ja kulttuurisen kommunikaation puutetta Euroopan kansojen välillä. Yhteisön toimielimissä meillä on velvollisuus työskennellä näiden rajojen jättämien arpien tasoittamiseksi, jotka ovat ristiriidassa yhtenäisen Euroopan hengen kanssa.
Kannattamamme taloudellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus konkretisoituu Interreg-aloitteen avulla alueellisessa yhteenkuuluvuudessa ja mantereemme raja- ja reuna-alueiden yhdentymisessä. Interreg on heijastanut alusta lähtien aitoa yhteisön asemakaavoituspolitiikkaa sekä todellista monenkeskistä eurooppalaista aluekäsitystä.
Euroopan parlamentti puoltaa tätä aloitetta, mutta pahoittelee vain sitä, että meidän on hyväksyttävä aloitetta koskeva päätöslauselma, vaikka emme ole vielä saaneet tuloksia Interreg II:n arvioinnista. Tiedostamme kuitenkin sen, ettei kolmannen aloitteen toimeenpanoa kannata lykätä, sillä muuten vaarantaisimme useiden hankkeiden onnistumisen ja monien meneillään olevien hankkeiden jatkuvuuden, sillä Interregin onnistuminen on selvää, ja tätä mieltä ovat myös ne paikalliset, alueelliset ja kansalliset viranomaiset, jotka ovat osallistuneet yhteisrahoitettuihin hankkeisiin. Yhdessä oppiminen, uudistuminen, hankkeiden toteuttaminen yhdessä ja hyvien käytäntöjen jakaminen, toistensa ymmärtäminen ja suvaitseminen ovat joitakin niistä asioista, joita tämä aloite opettaa niille, jotka siihen osallistuvat.
Aloitteeseen liittyy monia mielenkiintoisia kysymyksiä, kuten seurantakeskus, keskittämisen periaate... Haluaisin kuitenkin keskittyä puhumaan hallintoelimistä. On tärkeää pyrkiä löytämään yhteisiä alueiden välisiä ja valtioiden rajat ylittäviä hallintoelimiä, joihin kaikki paikalliset ja alueelliset viranomaiset sekä taloudelliset ja yhteiskunnalliset toimijat voisivat osallistua. Ei kannata enää toteuttaa samanlaisia hankkeita rajan molemmin puolin. On tärkeää luoda rajat ylittävä kulttuuri, ja sitä varten on tärkeää tehdä uudistuksia hallinnollisen yhteistyön alalla ja ylittää mielikuvituksen avulla olemassa olevat muurit, ylittämällä ne vaikeudet, joita jokaisen jäsenvaltion, jokaisen alueen ja jokaisen kunnan erilaiset toimivaltuudet muodostavat. Hankkeen toteutuminen ei saa kariutua siihen, että vuoropuhelu on hankalaa.
Valiokunnassa käydyissä keskusteluissa olemme myös panneet merkille Interregin ja muiden yksivuotisten tai kaksivuotisten rahoitusvälineiden, kuten Medan, Tacisin tai Pharen, koordinointiin liittyvät vaikeudet. Parlamentin päätöslauselmaehdotuksessa on kiinnitetty paljon huomiota näihin ongelmiin ja komissiolta pyydetään ehdotuksia, joiden avulla ongelmat voidaan ratkaista ja joiden avulla asetetaan järkeviä määräaikoja tarvittavien muutosten tekemiseen.

De Rossa
Arvoisa puhemies, syy siihen, että haluan osallistua tähän keskusteluun, on se, että Urban-aloite on ollut varsinkin Irlannissa melkoinen menestys, ja minusta olisi tärkeää, että Euroopan unioni jatkaisi osallistumistaan tällä alalla. On surullista, että monet sadat, jopa tuhannet, asuma-alueet Euroopan unionissa kärsivät ankarasta köyhyydestä ja heikoista lähtökohdista. Jopa niissä jäsenvaltioissa ja kaupungeissa, jotka ovat erittäin vauraita, suuri joukko ihmisiä asuu omilla saarekkeillaan ilman asianmukaisia palveluja alueilla, joiden koulujärjestelmä on huono, joissa fyysinen infrastruktuuri on kehittymätön ja joissa huumeet ja muut ikävät ilmiöt ovat yleisiä.
Jos Euroopan unioni haluaa osoittaa, että sillä on oma tehtävänsä Euroopan unionin kansalaisten auttamisessa, sen on mielestäni annettava jäsenvaltioille tukea, jolla osoittaa, että unioni toimii kansalaisten ja heidän perheidensä hyväksi.
Ohjelma on ollut erittäin onnistunut Irlannissa, ja tiedän sen onnistuneen muissakin maissa. Alkuun pääseminen oli aika hidasta, mutta hitaus johtui siitä, että oli tarpeen saada paikalliset ihmiset itse mukaan kehittämään näitä ohjelmia. On tärkeää, että ihmiset käyttävät omaa aloitteellisuuttaan ja omaa paikallista asiantuntemustaan tämän aloitteen kehittämisessä. Olisi varsin helppoa saada nämä ohjelmat kehitetyiksi nopeasti ja aikataulun mukaisesti ottamalla mukaan ulkopuolisia ammattiasiantuntijoita, mutta sellainen olisi vastoin koko Urban-ohjelman tarkoitusta.
Ennen kuin lopetan, haluaisin vielä mainita erään asian: meidän olisi pidettävä kiinni siitä, että siellä, minne näitä tukirahoja osoitetaan ja missä tätä ohjelmaa kehitetään, se tehtäisiin vakavasti otettavan Urban-kehityspolitiikan puitteissa. Valitettavasti Irlannissa ei ole tapahtunut näin

Lynne
Annan täyden tukeni Equal-ohjelman innovatiiviselle lähestymistavalle ja tavoitteelle saada syrjäytyneet ryhmät mukaan työmarkkinoille. Kehittämiskumppanuudet ovat varsin hyvä ajatus, vaikka ne ovatkin kokeellisia.
Kehittämiskumppanuuksien tapauksessa olen kuitenkin huolissani kahdesta tärkeästä asiasta. Niiden pitäisi olla pienten ryhmien ulottuvilla, jotta näissä ryhmissä voitaisiin kehitellä, panna täytäntöön ja valvoa ohjelmia. Tarvitsemme ohjelmaan suurta joustavuutta.
Olen myös aiemmin ilmaissut huoleni helppotajuisen kielenkäytön tarpeellisuudesta ja siitä, ettei käytettäisi ammattislangia, jotta teksti olisi kaikkien ymmärrettävissä. Olen iloinen siitä, että tämä hyväksyttiin mietintöön, mutta en voi yhtyä tarkistukseen 9, sillä tarkistuksen kielenkäyttö ei ole ollenkaan helppotajuista.
Toinen huoleni koskee sitä, että joillakin syrjityillä ryhmillä on erityisongelmia, esimerkiksi vammaisilla työpaikoille pääsemisessä. Hankkeissa olisi käsiteltävä erityisesti myös tätä ongelmaa. Nämä huolenaiheet on otettava huomioon ohjelmia käynnistettäessä. Aion varmasti toimia näin järjestöjen ja ryhmien kanssa läntiseen Keski-Englantiin kuuluvassa vaalipiirissäni.
Nyt siirtyisin kiisteltyyn turvapaikan hakijoita ja pakolaisia koskevaan kysymykseen. Vaikka en kannatakaan sitä, että ne pakolaiset, joilta on evätty pakolaisstatus ja joita uhkaa maastakarkoitus, voisivat osallistua Equal-ohjelmaan, kannatan sitä, että muilla turvapaikan hakijoilla ja pakolaisilla olisi siihen mahdollisuus. On pelkästään reilua, että kaikkien muiden tavoin heilläkin on oikeus osallistua Equal-ohjelmaan.

Auroi
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Leaderiä koskevassa mietinnössä maaseudun kehittämistä arvostetaan. Se ei ole kovinkaan yleistä, ja se on ilahduttavaa, koska Leader-ohjelmat ovat olleet avainasemassa unionin maaseudun kehittämistä koskevassa politiikassa. On muistettava, että nämä ohjelmat eivät ole olleet vain osana aluesuunnittelua, vaan myös elintärkeitä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden välineitä usein epävakailla, kuten esimerkiksi aavikoitumisesta kärsivillä alueilla. On korostettava, että tullakseen hyväksytyiksi Leader-ohjelmaan, paikalliset toimijat ovat lyöttäytyneet yhteen, keskustelleet asioista ja suunnitelleet hankkeita. Itse asiassa nämä ohjelmat ovat olleet Euroopassa tärkeitä osallistuvan demokratian ja kansalaisten ajattelutavan välittäjiä. Lisäksi Leader+ sisältää varmasti kaikki aikaisempien ohjelmien myönteiset ominaisuudet.
Yksi kysymys nousee siis voimakkaasti esiin: vaikka näitä ohjelmia on toteutettu onnistuneesti kuuden viimeisen vuoden ajan, niin miksi tyydymme edelleenkin toteuttamaan Leader+-ohjelmia kokeiluluonteisesti? Onko niin paljon muitakin yhteisön toimia, jotka voisivat kerskua 800 omaperäisellä erityiskokeilulla, jotka ovat onnistuneet erinomaisesti? Kuinka kauan komissio aikoo vielä tehdä Leaderin kanssa kokeiluja, ennen kuin tämä hyväksytään yleisesti maaseudun kehittämistä koskevaksi pääohjelmaksi?
Lisäksi ihmettelen niitä vaatimattomia suuntaviivoja, joihin komissio aikoo Leader+:n osalta tyytyä. Arvoisa komission jäsen, kun me eurooppalaiset nyt Seattlen jälkeen taistelemme maaseudun kehittämisohjelmien monitoimisuuden puolesta, miksi meidän pitäisi tyytyä rajoittaviin kriteereihin ja aivan liian vähäisiin varoihin? Puhun teille nyt luonnonsuojelijan ominaisuudessa: ennalta varautumisen periaate ja kestävä kehitys edellyttävät huomattavasti monipuolisempia ja paljon monimuotoisempia lähestymistapoja.
Tämän osalta komissio ehdottaa, että paikallisten toimintaryhmien yhteistyötoimet rajoitettaisiin vain hakijavaltioihin. Aluepolitiikan valiokunnan ehdotuksen mukaisesti olisi kuitenkin parempi, että Leader+:n ja yhteisön yhteistyö- ja kumppanuusohjelmien, kuten Interreg-, Phare-, Sapard- tai Meda-ohjelman välistä koordinointia vahvistettaisiin. Itse asiassa on hyvä olla solidaarinen Itä-Eurooppaa kohtaan, mutta se ei kuitenkaan riitä. Emme voi luopua siitä perinteestä, joka on muodostunut edellisten ohjelmien kanssa, joita on toteutettu eteläisissä maissa, ennen kaikkea Välimeren rannikon maissa.
Tämän vuoksi voimme vielä kerran korostaa sitä, että maatalouden ja maaseudun kehittämisen alalla tarvitaan nimenomaan yhteispäätöksen soveltamista, mikä antaisi meille todellisia mahdollisuuksia kehittää sellaisia ohjelmia, jotka vaativat yhteistyötä ja horisontaalisuutta.

Theonas
Arvoisa puhemies, minulla on muutama hyvin lyhyt kommentti.
Keskustelemme uudesta ohjelmakaudesta ja neljän yhteisöaloitteen suuntauksista, vaikka meillä ei ole käytössämme varteenotettavaa kokonaisarviota edellisestä kaudesta. Tämä on erittäin huono asia. Ohjelmat ja tavoitteet näyttävät jatkuvasti olevan liian kunnianhimoisia, lopputulokset eivät kuitenkaan ole aina riittäviä, samalla kun suunnitelmien läpinäkymättömyys ja monimutkaisuus jättää paljon tilaa huonolle hallinnolle ja jopa petoksille.
Käsiteltävinä olevilla yhteisöaloitteilla voi tietyin edellytyksin olla myönteinen rooli. On kuitenkin tärkeää, että niitä ei alisteta palvelemaan kielteisen yleisen talous- ja sosiaalipolitiikan tavoitteita ja tähtäimiä, vaan että niille kehittyy oma itsenäinen rooli. Esimerkiksi Equal-aloitteen soveltaminen työllistävyyden ja työjoustojen tavoitteisiin muuttaa aloitteen uudeksi versioksi paikallisista työllisyyssopimuksista.
Siihen, että Leader-aloite laajennetaan koskemaan kaikkia unionin alueita, sisältyy vaara, että epäsuotuisat alueet marginaalistuvat vielä entisestään, ja kehittyneet alueet saavat hyödyn.
Valittaessa Interreg-aloitteen tukialueita pitää painottaa erityisesti raja-, saaristo ja vuoristoalueita, kuten esimerkiksi kreikkalaista Artan lääniä, joka on valitettavasti jätetty komission tiedonannon liitteen I ulkopuolelle.

Hyland
Arvoisa puhemies, parlamentti ja komissio ovat nimenneet maaseudun kehittämisen painopistealueeksi, ja haluaisin toivottaa asiasta vastaavan komission jäsen Fischlerin tervetulleeksi tänne tänään. Vastatoimemme maaseudun rapistumisen ehkäisemiseksi tulevat myöhässä, mutta oletan, että parempi myöhään kuin ei milloinkaan.
Nykyään myönnetään, että perheviljelmät ovat Euroopan maatalousmallissa keskeisiä, ja tämä tavoite on otettava huomioon, tietenkin Agenda 2000:n aikataulun mukaisesti. Näkemykseni on, että viisi seuraavaa vuotta ovat ratkaisevia tuhansien heikosti kannattavien perheviljelmien tulevaisuuden kannalta. Meidän jokaisen on tehtävä kaikkemme niiden elinvoimaisuuden varmistamiseksi.
Kuten komission jäsen tietää, pelkästään maatalous ei riitä varmistamaan maaseutualueiden kestävää kehitystä. Tästä syystä tarvitsemme kaikkien niiden politiikan alojen koordinointia, joilla pystytään vaikuttamaan myönteisesti maaseutualueiden kehitykseen. Tässä mielessä Leader puolustaa paikkaansa tehokkaana kehitysaloitteena. Siinä paikallisille yhteisöille annetaan tilaisuus löytää hyödyntämättömät kehitysmahdollisuutensa ja päästä aktiivisesti mukaan ratkomaan niihin liittyviä ongelmia.
Ihmisten vapaaehtoista osallistumista kehitysohjelmiin ei ole osattu aina täysin arvostaa. Kuitenkaan ei ole epäilystäkään siitä, etteikö Leader-aloite olisi tehokas, jos se otetaan olennaiseksi osaksi EU:n politiikkaa ja kansallista politiikkaa laajemmassa mielessä.
Vaikka olenkin tyytyväinen siihen, että komissio hyväksyi Leader+-ohjelman, sanoisin lopuksi olevani huolissani ajallisesta viiveestä, joka jää Leader II -ohjelman päättymisen ja uuden ohjelman alkamisen välille. Pyydän teitä suhtautumaan vakavasti tähän ongelmaan. Keskeytymisestä on vakavia seurauksia ohjelmalle, ja sillä on varmasti tuhoisa vaikutus vapaaehtoistyöntekijöihin ja ammattilaisiin.

Esclopé
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, perehdyttyäni komission tiedonantoon Interreg III -aloitteesta ja muistutettuani siitä, että osallistuin aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnassa Decourrièren mietintöä koskevaan äänestykseen, haluan toistaa selkeästi, että periaatteessa kannatamme tätä aloitetta sellaisena kuin se on esitelty ja sitä, varsinkin Interreg III B:n osalta, että komissio on hyväksynyt toimia, joilla edistetään maataloushintojen seurauksena rappeutuneiden seutujen elvyttämistä, ja kotimaassani monet yhdistykset, erityisesti metsästykseen liittyvät yhdistykset, paneutuvat jo tarmokkaasti tähän alueeseen.
Haluan myös ilmoittaa kannattavani vahvasti aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunnan huomioita, erityisesti ja varsinkin niitä, joissa pahoitellaan erityisen syrjäisten alueiden jättämistä ohjelman osa-alueen A ulkopuolelle tai joissa pannaan merkille osa-alueeseen III C sisältyvien toimien toteuttamistapojen valintaa koskevien kriteerien epätarkkuus, ja lopuksi, joissa pyydetään, että parlamentin jäsenet voisivat osallistua rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön seurantakeskuksen toimintaan.
Lisäksi haluan todeta suhtautuvani hyvin varauksellisesti siihen syntyneeseen suuntaukseen, joka liittyy komission tiedonannossa Interreg III -osa-alueisiin ja osa-alueisiin III B ja jonka yhteydessä ympäristönsuojelu liitetään yksinomaan Natura 2000 -ohjelman kehittämiseen, joka on mielestäni aina ollut liian abstrakti keino suojella ekosysteemejä, joiden hyödyntäjät ovat vaarassa joutua lopettamaan toimintansa tai ainakin rajoittamaan sitä voimakkaasti.
Lopuksi haluaisin pyytää etukäteen ymmärrystä komissiolta ja asianomaisilta ministerineuvostoilta ja korostaa, että parlamentin jäsenille pitäisi tiedottaa enemmän Interregiin liittyvien asioiden toimeenpanomenettelyistä ja myös vastaavista aloitteista. Vielä parempi olisi, jos heidän annettaisiin osallistua enemmän näiden ohjelmien laatimis- ja toteuttamisprosesseihin, sillä muuten niiden asemaa on vaikea määritellä ja puolustaa paikallisten yhteisöjen, kansallisten viranomaisten ja jopa kansalaisten keskuudessa.

Pronk
Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää hyvin sydämellisesti Equal-aloitetta koskevan mietinnön esittelijää, jäsen Stenzeliä, kaikesta, mitä hän on tehnyt, jotta me kaikki pääsisimme perille tästä vaikeasta materiaalista. Equal on hyvin vaikea ohjelma, koska siinä yritetään yhdistää niin monta vanhaa ohjelmaa ja tarkastella asiaa uudella tavalla, ja tämä kaikki pienemmällä rahamäärällä kuin aikaisemmissa rahastoissa oli käytössä. Se on vaikea tehtävä. Ainoastaan niiden ihmisten lukumäärä, joita nämä ohjelmat koskevat, ei ole varsinaisesti vähentynyt. Siksi on hyvin vaikea saada aikaan tasapainoa, eikä pelkästään eri maiden välillä ja eri osien välillä vaan ennen kaikkea niiden eri ryhmien välillä, jotka mainitaan ohjelman yhteydessä, ja oikeastaan juuri tämä asia on teettänyt meillä töitä tähän saakka.

Siellä täällä huomautellaan, että yhden ryhmän täytyy saada enemmän kuin toisen. Itse olen toiminut erityisesti sen parissa, mikä on vammaisten ja vanhusten asema ohjelman puitteissa, ja minun täytyy sanoa, että vanhusten ja vammaisten asema olisi saatettu unohtaa kokonaan, jos Euroopan parlamentti ei olisi toiminut sen parissa painokkaasti. On myös mainittu joitakin muita ryhmiä, mutta ennen kaikkea jäsenvaltiot ovat ikään kuin väijyksissä. Tiedän esimerkiksi yhden jäsenvaltion, joka haluaa käyttää merkittävän osuuden koko ohjelmasta yhteen osaan, nimittäin pakolaisiin. Siksi haluaisin pyytää komission jäsentä valvomaan kunnolla, että eri ryhmien välille saadaan aikaan tasapaino. Ei saa olla niin, että yksi jäsenvaltio voi niin sanotusti toissijaisuusperiaatteeseen vedoten sanoa, että kaikki käytetään yhtä ryhmää varten. Mielestäni tätä asiaa täytyy valvoa ankarasti, koska muuten tapahtuu juuri se, mistä Meijer varoitti, eli että saavutetut edut säilyvät ja että ihmiset ajattelevat, että raha on heidän. Asia ei ole niin! Rahat täytyy jakaa joka kerta uudelleen. Rahaa täytyy antaa innovatiivisiin hankkeisiin, eikä saa olla niin, että rahat katoavat kokonaan valtiovarainministeriön kassaan. Se ei ole tarkoitus, ja se on tärkeä asia, joka meidän täytyy ottaa huomioon.
Uskon, että on mahdollista ratkaista jäljelle jääneet ongelmat, joita olemme käsitelleet tässä parlamentissa ja jotka merkittävin osin aiheutuvat siitä, että tasapainottaminen on niin vaikeaa. Komission osalta toivon, että se voi yhtyä kompromissiin, joka tehdään tässä parlamentissa ja jolla pyritään ennen kaikkea tasapainoon. Vielä painottaakseen tätä - tilanne on luonnollisesti hieman vaikea - parlamentti on mukavuus- ja turvallisuussyistä toistaiseksi asettanut Equal-ohjelman määrärahat varaukseen, joten parlamentti täytyy myöhemmin vielä saada vakuuttuneeksi siitä, millä tavalla varojen käyttö voidaan toteuttaa. Uskon, että se on myös hyvä asia. Parlamentin asema tässä koko menettelyssä on hieman epäselvä. Asema on epäselvä myös työjärjestyksen mukaan, ja juuri siksi tämä varaus on erityisen hyvä asia.

Mastorakis
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, on kiistämätön tosiseikka, että Interreg-aloitteella tuetaan pyrkimystä taloudelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen Euroopan unionissa. Haluan kuitenkin painottaa Interreg-aloitteen erityistä merkitystä Balkanin alueella, missä viime vuosien poliittisella kehityksellä ja sodilla on ollut mittavia taloudellisia seurauksia naapurimaille ja erityisesti omalle maalleni, Kreikalle, joka on ainoa jäsenvaltio, joka sijaitsee tällä paljon kärsineellä niemimaalla.
Balkanin sosiaalinen ja taloudellinen jälleenrakentaminen, joka edistää poliittista vakautta, on ensiarvoisen tärkeä asia Kreikalle, naapurimaille Italialle ja Itävallalle sekä koko Euroopalle. Tähän asti jotkin Balkanin maat ovat saaneet rahoitusapua Phare- ja Obnova-ohjelmista, jotkin eivät. Uudella ohjelmakaudella, kun otetaan huomioon laajentuminen sekä uusien rahoitusvälineiden kuten Ispan ja Sapardin tarjoamat rahoitusmahdollisuudet, käy välttämättömäksi, että Interreg-aloitteen rahoitustuki ja kolme näkökohtaa sovitetaan yhteen muun kolmansille maille annettavan rahoituksen kanssa.
Pidämme siis hyvinä viittauksia komission tekstin 7 kohtaan, joka koskee Interreg-aloitteen yleisten suuntaviivojen vahvistamista.
Ohjelmasuunnittelun johdonmukaistamis- sekä tehostamispyrkimysten pitää koskea yhtäläisesti kaikkia ohjelmia. Sanon tämän siksi, että Meda-ohjelmassa esiintyi edellisellä kaudella joitakin ongelmia, jotka pitää voittaa, jotta kaikkia tähän ohjelmaan osallistuvia kolmansia maita kohdeltaisiin samalla tavalla.
Arvoisa puhemies, lopuksi tahtoisin todeta, että uudessa suunnitelmassa valtioiden rajat ylittävistä yhteistyöalueista ei ole otettu huomioon Välimeren maantieteellisiä erityispiirteitä, jotka oikeuttaisivat luomaan erityisalueen rannikko- ja saaristoalueille. Pyydämme näin ollen komissiota ottamaan seuraavassa aluesuunnitelman tarkastelussa erityisesti huomioon merellisen ja saaristoyhteistyön.
Arvoisa puhemies, päätän puheenvuoroni korostaen, että Euroopan unionin pitää ajaa sinnikkäästi tällaisia aloitteita, joiden tavoite on alueellisen epätasapainon poistaminen ja alueiden tasainen kehittyminen.
Ja kun nyt tänään on Pyhän Valentinuksen päivä, entisenä maaseutukaupungin pormestarina ehdotan, että me kaikki lausuisimme julki rakkautemme niitä eurooppalaisia alueita kohtaan, jotka tätä rakkautta tarvitsevat.

Messner
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Fischler, maaseudun kehittämisessä pitää ottaa ja voidaan ottaa huomioon kolme ongelmaa; työpaikkojen säilyttäminen, maisemanhoito ja varsinkin paikallinen kulttuuri; se on nimittäin tärkeää! Vain silloin kun kansalaiset voivat jäädä maaseudulle, myös maalla elämisen laatu on taattu pitkällä aikavälillä. Voimme havaita maaltapaon vaikutukset Alppien joillakin alueilla, ja seuraukset ovat tuhoisia!
Varoitan kuitenkin siirtämästä kaupunkikulttuuria näiden ohjelmien avulla maalle. Meidän ei pitäisi myöskään luoda tuesta riippuvaisia rakenteita, jotka ovat aina tuen varassa. Jotta takaisimme nyt tämän kestävän kehityksen - josta on tullut melko tyhjä iskusana, mutta ymmärrämme kaikki, mitä sillä tarkoitamme , tarvitaan esimerkiksi maaseutumatkailun ja maatalouden lomittain asettamista. Investoinnit on suunnattava näkemyksellisesti. Nuoria luovia ihmisiä on saatava sitoutumaan maaseutuun. Jos he kaikki lähtevät, siellä ei tapahdu enää juuri mitään.
Emme pidä tukien jakamisesta periaatteella kaikille yhtä paljon, ja pilottiluonteisten hankkeiden on niin sanotusti lumivyöryn lailla sysättävä liikkeelle muita samankaltaisia hankkeita. Vetoan tuettavien suljettujen järjestelmien puolesta, ja jos Leader I:ssä ja Leader II:ssa olikin mahdollisesti paikoin puutteita, kokonaisuudessaan ne olivat kuitenkin varmasti myönteisiä ohjelmia. Sen vuoksi haluaisin pyytää, että miettisimme sitä, että poikkeuksia ei myönnettäisi vain Pohjoismaille vaan myös vuoristoalueille, Alpeille, Pyreneille, Sierra Nevadalle, josta juuri tulen, asukasluvun ja väestötiheyden perusteella.

Schmid, Herman
Arvoisa puhemies, haluan puhua Equal-aloitetta käsittelevästä mietinnöstä, erityisesti pakolaispolitiikkaan liittyvästä kysymyksestä. Viime viikolla kävimme vilkasta keskustelua Itävallan hallituksen muodostamisesta. Tänään keskustelemme jo Itävallan hallituskoalition pakolaispolitiikasta, koska parlamentin jäsen Stenzelhän, joka on laatinut Equal-aloitetta koskevan mietinnön, edustaa Itävallan konservatiivista hallituspuoluetta ja sen ajamaa politiikkaa. Kaikkein hämmästyttävintä hänen alkuperäisessä mietinnössään oli se, että hän halusi rajoittaa pakolaisille suunnatun avun koskemaan vain sitä pientä henkilöryhmää, johon kuuluvilla on Geneven yleissopimuksen mukainen pakolaisstatus, toisin sanoen se koskisi niin kutsuttuja kiintiöpakolaisia tai YK:n pakolaisia. Tosiasiassa ne pakolaiset, jotka jäävät kiintiöpakolaisten ja YK:n tuen ulkopuolelle, ovat suurimman avun tarpeessa. Valiokunta hylkäsi tämän syrjivän ehdotuksen ja päätti, että kaikilla pakolaisilla on oltava samat edellytykset kuulua Equal-ohjelman piiriin.
Osa valiokunnasta kannatti kuitenkin parlamentin jäsen Stenzelin ehdotusta ja muotoiluja. Mielestäni se tarkoittaa sitä, että Haiderin harjoittaman politiikan varjo lankeaa parlamentin päälle. Sen vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että parlamentti tekee mahdollisimman painokkaan päätöksen siitä, että kaikkien pakolaisten on voitava kuulua Equal-ohjelman piiriin.
Lopuksi haluan sanoa, että suhtauduin hieman varauksellisesti viime viikolla käytyyn keskusteluun hallituksen muodostamisesta, mutta minulla ei ole mitään varauksia Itävallan pakolaispolitiikasta käytävän keskustelun tai pakolaispolitiikan arvostelun osalta. Toivon, että parlamentti paneutuu asiaan yhtä innokkaasti tälläkin kertaa.

Gallagher
Arvoisa puhemies, EU:n edellisten eli vuosien 19941999 rahoitusnäkymien aikana, kun 13 eri aloitetta oli käynnissä, rajat ylittävä Interreg II -ohjelma oli tärkeä aloite. Se, että Interreg-aloite kuuluu rakennerahastojen seuraavan kauden 20002006 ohjelmiin, on uskoakseni selvä osoitus siitä, miten tärkeänä EU:n kansalliset jäsenvaltiot sitä pitävät. Interreg I -ohjelma vuosina 19891993 ja Interreg II -ohjelma vuosina 19941999 osoittautuivat ehdottoman onnistuneiksi siinä, että niiden avulla pystyttiin lähentämään sosiaalista ja taloudellista kehitystä naapurijäsenvaltioiden välillä. Koska olen kotoisin Luoteis-Irlannin raja-alueelta, olen huomannut vuosien saatossa, miten tärkeä osa Interreg I ja II -aloitteilla on ollut ja olen iloinen Interreg III -aloitteen käynnistämisestä.
Komissio aikoo osoittaa Interreg III -ohjelmaa varten 67 miljoonaa puntaa, jotka käytetään siihen, että jatketaan rajat ylittävien taloudellisten projektien kehittämistä Irlannin tasavallan ja Pohjois-Irlannin välillä. Kuluneiden vuosien aikana Euroopan unioni on ollut avainasemassa Irlannin raja-aluetta kehitettäessä. Euroopan unioni on suurin yksittäinen tuen antaja, sillä se tukee kansainvälistä Irlanti-rahastoa 80 miljoonalla punnalla. Euroopan unionin osuus rauhan- ja sovitteluohjelman kustannuksista on 75 prosenttia. Kaiken kaikkiaan Interregillä, kansainvälisellä Irlanti-rahastolla ja rauhan- ja sovitteluohjelmalla on kullakin ollut merkittävä roolinsa rauhanprosessin kehittämisessä.

Cocilovo
Arvoisa puhemies, puhun Interreg-aloittesta ja mainitsen vain muutamia kriittisiä seikkoja. Näin tietenkin myös siksi, että pysyisin puheenvuorolleni annetuissa aikarajoissa. Olemme kaikki osoittaneet suhtautuvamme myönteisesti siihen, että tämä ohjelma on saanut vahvistuksen, ja siihen, että ohjelman vaikutusalue on ulotettu koskemaan rajat ylittävän yhteistyön lisäksi valtioiden ja alueiden välistä yhteistyötä.
Tämä ei kuitenkaan estä meitä tiedostamasta sitä, että suurin osa resursseista 5080 prosenttia on varattu rajat ylittävään yhteistyöhön, Interreg III -ohjelman A-osa-alueelle; pidämme yhä vääränä ja ristiriitaisena sitä päätöstä, että tukikelpoisten alueiden valinnassa nykyiset yhteistyömahdollisuudet on keskitetty tälle osa-alueelle.
Toivomme ja odotamme, että virassa oleva komissio paneutuisi parlamentin esittämään kantaan ja tunnustaisi sen olennaisimman sisällön sen asemesta, että se tunnustaisi sen vain muodollisesti. Rajat ylittävä yhteistyö koskee edelleen lähes yksinomaan maa-alueilla sijaitsevia raja-alueita, ja mikäli merialueilla sijaitsevat raja-alueet on otettu huomioon, valintaa koskevat seikat eivät ole selviä ja niissä näkyy usein muiden yhteisön politiikkojen osa-alueiden vuoksi tehtyjä myönnytyksiä.
Saarialueiden osalta syrjintä on äärettömän paljon vakavampaa, sillä niiden alueellinen tilanne on rinnastettava sellaisten raja-alueiden tilanteeseen, joilla on ainoastaan merirajoja. Tämä sopii hyvin yhteen sen syrjinnän kanssa, jota edelleen yhteenkuuluvuuspolitiikan alalla harjoitetaan saarialueita kohtaan perustamissopimuksen 158 artiklan sisällöstä välittämättä.
Vielä vakavampaa on se, että tämä tapahtuu laiminlyömällä eräs uusi seikka, joka liittyy laajentumisprosessin myötä Maltan kaltaisia alueita kohtaan omaksuttuun pyrkimykseen. Tästä johtuu se, että olemme ehdottaneet tukikelpoisten alueiden ulottamista koskemaan ainakin Sisilian NUTS III -alueita Sisilian ja Maltan rajalla ja kaikkia Balkanin vastaisella rajalla sijaitsevia Adrianmeren alueita.

Fruteau
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluaisin sanoa olevani tyytyväinen siihen, että erityisen syrjäiset alueet, ja niiden joukossa Ranskan merentakaiset departementit, on otettu tietyllä tavalla huomioon Interreg III -aloitteessa, mikä antaa niille uusia yhteistyömahdollisuuksia omalla maantieteellisellä alueellaan sijaitsevien maiden kanssa, vaikka onkin totta, että toivomisen varaa on vielä, mitä tulee niiden kuulumiseen ohjelman eri osa-alueisiin.
Epäilemättä siirtomaavallan jäänteenä alueemme ovat jo kauan aikaa kiinnittäneet katseensa eurooppalaiseen emämaahansa ja olleet piittaamatta naapureistaan tai jopa halveksineet niitä. Tämä aika kuuluu jo menneisyyteen. Alueemme ovat tulleet tietoisiksi siitä, että ne kuuluvat niitä ympäröivään alueeseen paitsi maantieteellisistä syistä myös näiden alueiden kulttuuriin ja niillä asuvien kansojen historiaan liittyvistä syistä, minkä vuoksi alueidemme taholta on voimakkaasti ilmaistu pyrkimys sitoutua lujemmin tähän ympäristöön.
Tämä tiedostaminen ei koske ainoastaan alueiden identiteettiä. Se perustuu omien hyvien ominaisuuksiemme oikeutettuun arvostamiseen. Näin ollen esimerkiksi Réunionin saari sijaitsee eteläisen Afrikan ja Kaakkois-Aasian maiden välisen kaupankäynnin alueella. Se ei voi jäädä tällä alueella toimivien alueellisten ryhmittymien ulkopuolelle ja ottaa sitä riskiä, että se menettäisi historiallisen mahdollisuuden, ja sama koskee myös Karibian alueitamme.
Olemme siis vakuuttuneita siitä, että nuorisomme voi nähdä ulospääsyn sitä vaivaavasta suuresta työttömyydestä, jos voimme viedä naapurimaihin sitä taitotietoa, jota he ovat hankkineet Euroopan rakennerahastojen tuella. Interreg-määrärahoja käyttämällä alueistamme voidaan tehdä todellisia Euroopan unionin sillanpäitä näillä alueilla ja antaa unionille tällä tavoin maailmanlaajuista ulottuvuutta.
Luotan komissioon ja aivan erityisesti teihin, arvoisa komission jäsen, siinä, että näillä alueilla toteutettavien toimien tehokkuus taataan.

Attwooll
Arvoisa puhemies, hyvät komission jäsenet, olen erittäin mielissäni siitä, että yhteistyötä Euroopan alueiden välillä voidaan lisätä Interregin puitteissa, mutta olen huolestunut siitä, että ehdotus tarjoaa vähemmän mahdollisuuksia merialueille kuin muille alueille. Ymmärrän komission oman näkemyksen siitä, että etäisyys voi olla tehokkaan yhteistyön kannalta vahingollista. Kuitenkin monien merialueiden välille on jo perustettu yhteyksiä. Monet paikalliset viranomaiset Pohjanmeren alueella ovat tästä erinomainen esimerkki. Interregin avulla saatettaisiin hyvinkin lisätä tällaista yhteistyötä.
Näin ollen kaipaisin muutamaa pientä korjausta suuntaviivoihin, jotta saataisiin niihin hieman lisää joustavuutta ja otettaisiin huomioon, millaisia etunäkökohtia merialueilla voi alan A ja alan B välillä olla. Tarkoitan näillä korjauksilla sitä, että otetaan selvää merialueiden välisistä yhteistyömahdollisuuksista ja annetaan tilaisuus siihen, että saadaan kehittymään enemmän käytännön hankkeita, varsinkin jos ne koskevat infrastruktuuria. Tällaisilla toimilla merialueet ja saarialueet saadaan tasa-arvoisiksi muiden EU:n alueiden kanssa. Toivon, että ne hyväksytään.

Lambert
Arvoisa puhemies, ryhmämme suhtautuu myönteisesti Equal-aloitteen horisontaaliseen pyrkimykseen, eli siihen, että jollain lailla liikuntavammaisena brittimuslimina ei enää tarvitse valita, mikä syrjäytyneiden luokka olisi oma kohderyhmä: omaa asiantuntemusta ja kokemusta voi käyttää ongelmien ratkaisemiseen sen sijasta, että itse olisi ongelma. Erityisalojen järjestöissä on paljon asiantuntemusta, josta kannattaa kertoa muillekin. Olemme myös tyytyväisiä siihen, että tarve arvioida ja levittää parhaita käytäntöjä kansainvälisyyden edistämiseksi on tunnustettu.
Siksi olemme huolestuneita, kuten muutkin, niiden tarkistusten määrästä, joilla pyritään hyvin kapean pakolaismääritelmän avulla ajamaan vieläkin syrjemmäs niitä, jotka ovat yhteiskunnassa kaikkein syrjäytyneimpiä. Ryhmäni ei aio kannattaa sellaisia tarkistuksia.
Emme myöskään pidä niistä monista tarkistuksista, jotka suuremman joustavuuspyrkimyksen varjolla saattavat hämärtää Equal-aloitteen hoitoon liittyviä vastuukysymyksiä.

Papayannakis
Arvoisa puhemies, olen iloinen nähdessäni, että Urban-aloitteessa otetaan huomioon integroidumpi lähestymistapa ja että sillä yritetään ratkaista toisistaan riippuvia ongelmia. Arvoisa puhemies, on kuitenkin olemassa hajautumisen vaara: kun ajetaan monia tavoitteita, kokonaisuus jää tehottomaksi. Jokainen kurjistuvan kaupunkialueen tapaus on tietenkin erillinen. On kuitenkin olemassa yhdistelmä, kova ydin, joka koostuu työttömyydestä, julkisten palveluiden vetäytymisestä tai rappeutumisesta sekä kaupallisten ja muiden pk-yritysten häviämisestä. Toivoisin, että Urban-aloite yritettäisiin suunnata ennen kaikkea antamaan vastauksia näihin kaupunkialueiden kurjistumisen syihin. Tässä tarvitaan tietenkin yhteisymmärrystä ja keskeisen politiikan johdonmukaistamista kehityspolitiikan kanssa, jotta sekin työskentelisi yhdessä niiden tavoitteiden kanssa, joita Urban-aloitteella ajetaan maissamme, eikä näitä ohjelmia esitettäisi vain verukkeena sen puuttumiselle.

Sudre
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aion keskittyä puheenvuorossani Francis Decourrièren mietintöön.
Yhteisöaloiteohjelma Interreg on äärimmäisen tärkeä työkalu eurooppalaisen alueen kehittämisen ja suunnittelun kannalta, varsinkin kun halutaan ottaa tehokkaasti huomioon Euroopan unionin keskus- ja reuna-alueiden välinen suhde.
Interregin on siis oltava väline, joka edistää unionin alueellista yhteenkuuluvuutta, mikäli emme halua jakaa eurooppalaista aluetta kahteen tai jopa kolmeen eri kehitysvaiheessa olevaan ryhmään. Mielestäni on selvää, että alueelliset ja paikalliset viranomaiset sekä näitä edustavat järjestöt, alueiden komitea ja tietenkin Euroopan parlamentti olisi pitänyt ottaa selvemmin ja mahdollisimman varhaisessa vaiheessa mukaan tämän ohjelman suunnitteluun. On kuitenkin todettava, että komissio ei ole toiminut näin valmistellessaan 13. lokakuuta julkaistua tiedonantoaan.
Vaikka hyväksynkin Interreg III:n yleiset suuntaviivat, on mielestäni todella tärkeää huolehtia tämän Euroopan aluekehitysrahasto EAKR:stä rahoitetun ohjelman paremmasta yhteensovittamisesta muiden ulospäin suuntautuvaan yhteistyöhön tarkoitettujen rahastojen, varsinkin AKT-maiden tukemiseen tarkoitetun Euroopan kehitysrahaston, kanssa. Näin ollen haluaisin kiittää aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokuntaa siitä, että se hyväksyi yhden esittämäni tarkistuksen, jossa Euroopan kehitysrahasto EKR on lisätty näiden rahastojen luetteloon.
Erityisen syrjäisten alueiden, erityisesti neljän Ranskan merentakaisen departementin, on pystyttävä sovittamaan yhteen Interreg III ja EKR, jotta nekin voisivat rahoittaa yhteistyöhankkeita omalla maantieteellisillä alueellaan sijaitsevien AKT-maiden kanssa.
Lisäksi pyydän komissiota harkitsemaan vielä tarkasti niitä vähäisiä mahdollisuuksia, joita tiedonantoon sisältyvissä suuntaviivoissa tarjotaan erityisen syrjäisille alueille ja saarialueille. Kaikkien muiden unionin alueiden tavoin näilläkin alueilla on oltava mahdollisuus hyödyntää Interreg III:ta täysimääräisesti, koska Regis-ohjelma, joka oli tarkoitettu näiden alueiden kehittämiseen, ei ole enää voimassa.
Lopuksi haluaisin vielä pahoitella sen rahoituksen pienuutta, joka on varattu osa-alueelle C, joka on tarkoitettu alueiden väliseen yhteistyöhön ja joka tuo kuitenkin yhteisölle kiistatonta lisäarvoa.

Dybkjær
Arvoisa puhemies, lähtökohtanani on Equal-aloitetta käsittelevä mietintö ja miesten ja naisten välinen tasa-arvo, vaikka myönnänkin, että toisinaan on tylsää käydä keskusteluja tästä kysymyksestä, jota ainakin minun ikäisteni mielestä käsitellään aina vain uudelleen. Siitä huolimatta on kuitenkin syytä huomauttaa, että tasa-arvo ei ole vieläkään toteutunut. Läpimurto tässä asiassa voisi kuitenkin ehkä saada aikaan muutoksia muissakin asioissa. Käsitykseni tasa-arvosta ei nimittäin ole se, että kumpikin puoliso käy kokopäivätyössä ja lapset jätetään lastenhoitajalle, toisin sanoen maahanmuuttajalle, jolla ei ole ollut mahdollisuutta saada muuta työtä. Emme siis ole edistyneet yhtään aurinkokuninkaiden ajoista. Tasa-arvo merkitsee sitä, että me kaikki osallistumme sekä työ- että perhe-elämään. Kehitys ei kuitenkaan mene tähän suuntaan, päinvastoin. Mielestäni 7 kohta sisältää sen vuoksi hyvin keskeisen asian. Siinä nimittäin sanotaan, että Equal-ohjelman keskeisenä ajatuksena on toimia koelaboratoriona, jolla pyritään edistämään ja levittämään uusia menetelmiä työllisyyspolitiikan toteuttamiseksi. Voimme vain toivoa, että siinä onnistutaan. Arvoisa puhemies, työjärjestyksen osalta haluaisin vain sanoa, että jos en ole paikalla silloin, kun komissio antaa vastauksensa - ei sen vuoksi, että olisin esittänyt joitakin erityisiä kysymyksiä, mutta toivon kuitenkin, että komissio on kuunnellut -, johtuu se siitä, että samanaikaisesti täällä käytävän keskustelun kanssa naisten oikeuksien ja tasa-arvoasioiden valiokunnassa pidetään kokous naisten asemasta päätöksentekoprosessissa.

Görlach
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ne, jotka työskentelevät maaseudun parissa, tietävät, että Leader-ohjelma, sekä Leader I että Leader II ja toivon, että myöhemmin myös Leader+ kuuluvat Euroopan unionin hoitamien ohjelmien menestystarinoihin. Leader on ollut niin menestyksellinen myös sen vuoksi, että Leader-ohjelmien peruslinja on herättänyt niin paljon aktiivisuutta ohjelman kohteena olevassa väestössä. Olen iloinen siitä, että tämä peruslähtökohta on pysynyt ennallaan myös Leader+-ohjelmassa.
Ohjelmilla on kuitenkin yksi ongelma, jota meidän on käsiteltävä yhdessä. Koska Leader on ikään kuin työpaja, joka toimii alhaalta ylöspäin -periaatteella, Leader I:n ja II:n yhteydessä on kypsytetty menneinä vuosina valtavasti ideoita, jotka eivät tietenkään sitten joskus ole enää niin uusia ja menestyksellisiä. Menestyksen vuoksi ne putoavat sitten tietysti myös joskus tämän lähestymistavan mukaisesti pois Leader-ohjelmasta.
Sen vuoksi meidän on huolehdittava hyvissä Leader-hankkeissa siitä, että ei keskeytetä yhtäkkiä sitä, mikä on osoittautunut erinomaiseksi, vaan hyviksi osoittautuneet ideat pitää sitten joskus siirtää tavallisiin ohjelmiin maaseudun tukien taattuna, myönteisenä osana. Sehän on myös perusajatuksena. Leaderissa kokeillaan uusia ideoita paikallisten osallistujien kanssa, paikallishallinnon, useiden kansalaisjärjestöjen, kirkkojen, kaikkien niiden kanssa, jotka ovat olleet mukana auttamassa siinä, että maaseudun uudet ideat saadaan todella toimimaan.
Tällöin on pidettävä huoli siitä, että hyvät, todella erinomaiset asiat, siirretään joskus taattuna järkevän työn varastona maaseudun politiikkaan.
Esitän pyynnön komissiolle: kiinnittäkää huomiota siihen, että ne järjestöt ja väestönosat, jotka tulevat mukaan, myös todella otetaan mukaan. Ei tehdä niin, että pyritään siihen, että jokin järjestö, joka on juuri muotoutumassa uuden ajatuksen ympärille ja joka ei ole vielä kovin tunnettu, jätettäisiin syrjään mahdollisesti virallisen paikallisen tai alueellisen politiikan vuoksi. Pysykää niissä myönteisissä kokemuksissa, joita Leader on tähän mennessä synnyttänyt. Alussa kaikki muistuttaa usein kulissien hoitamista, kun sanotaan, että ajatukset ovat liian idealistisia. Sitten asian parissa työskenneltäessä ja työtä tehtäessä siitä syntyy jotain, josta virallisen politiikan edustajat tai me omalta tasoltamme eivät osanneet ollenkaan kuvitella, kuinka nopeasti se yhtäkkiä kypsyy. Siinä oli Leaderin viehätys, eikä se saisi kadota!

Evans, Jillian
Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen Equal-aloitteeseen ja mietintöön, jossa tuodaan esiin se, miten tarpeellista on erottaa ne toimet, joilla torjutaan naisiin kohdistuvaa syrjintää, niistä toimista, joilla torjutaan vähemmistöryhmiin kohdistuvaa syrjintää. Naiset eivät ole vähemmistö, ja silti he kärsivät usein kaksinkertaisesta syrjinnästä vähemmistöryhmän jäseninä sekä sukupuolensa edustajina. Siksi tarvitaan naisille suunnattuja erityistoimia ja sukupuoleen liittyvien seikkojen huomioon ottamista kaikessa toiminnassa. Mietinnössä käsitellään tätä, ja siinä ehdotetaan yhdennettyjä toimia tasa-arvon saavuttamiseksi naisten ja miesten välille kaikilla työelämän aloilla; mietinnössä myös tunnustetaan, miten tärkeää on tehdä yhteistyötä kaikkein lähimpänä ihmisiä olevien paikallisten ja alueellisten toimijoiden kanssa sen varmistamiseksi, että hankkeen kaikissa lopputuloksissa sukupuoleen liittyvät seikat otetaan huomioon.
Vapaaehtoisryhmien ja yhteisöjä edustavien ryhmien mukaantulo on myös jatkossa olennainen osa Equal-aloitetta ja Equal-hankkeita. Kehittämiskumppanuudet temaattisilla aloilla, joihin tarkistuksessa 22 viitataan, mahdollistaisivat jopa pienten järjestöjen osallistumisen Equal-aloitteeseen.
Ryhmäni aikoo kannattaa tarkistusta 22.

Musotto
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, tänään parlamentin käsittelyssä on epäilemättä varsin merkityksellinen mietintö.
Ohjelmakaudelle 20002006 laaditun Interreg-yhteisöaloitteen vahvuus on sille asetettujen tavoitteiden lisäksi niissä mahdollisuuksissa, joita liittyy siihen, että Euroopan unioni kohta laajenee Itä-Euroopan uusiin maihin ja Välimeren maihin.
Varsinkin, jos otetaan tämä näköala huomioon, Euroopan unionin on mielestäni ponnisteltava lujasti alueellisten erojen vähentämiseksi ja raja-alueiden eristyneisyyden lopettamiseksi. Näillä viimeksi mainituilla alueillahan on täytyy muistaa se merkittävä tehtävä: ne sijaitsevat unioniin tulevaisuudessa liittyvien hakijavaltioiden rajoilla.
Juuri tästä näkökulmasta olen esittänyt muutamia tarkistuksia, joita pidän kaikkein tärkeimpinä ja jotka aluepolitiikka-, liikenne- ja matkailuvaliokunta on hyväksynyt. Niissä toivotaan rajat ylittävään yhteistyöhön valittavien alueiden laajentamista koskemaan kaikki Adrianmeren alueet sekä ne Sisilian provinssit, joilla on yhteinen raja Maltan kanssa joka on EU:n hakijavaltio ja joita jostakin käsittämättömästä syystä ei ole tällä hetkellä sisällytetty liitteen 1 A-kappaleeseen.
Luotan komission jäsen Barnieriin ja Euroopan komission puheenjohtajaan siinä, että he ottavat parlamentin kannan huomioon asianmukaisesti ja menettelysääntöjen mukaisesti.
On ehdottomasti koko Euroopan etu edistää yhteistyötä hakijavaltioiden kanssa ja ryhtyä tukitoimiin raja-alueiden hyväksi.
Lopuksi esittäisin toiveen siitä, että pyrittäisiin sovittamaan paremmin yhteen Interreg-aloite ja ne jo olemassa olevat yhteisön ohjelmat, joilla voi olla merkitystä ulkopolitiikan kannalta, siksi, että näin voidaan tehostaa yhdentymistä ja yhteensopivien ohjelmien laatimista.

Garot
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, Leader I oli todella onnistunut erityisesti komission ja paikallisten toimijoiden välisen joustavan hallinnollisen johtamisen ansiosta. Mielestäni on harmillista, että komissio ei ole tehnyt samanlaista selvitystä Leader II:sta, sen hankkeiden laadusta, käytetyistä määrärahoista ja ennen kaikkea joidenkin paikallisten toimijoiden vetäytymisestä näiden jouduttua vastakkain raskaan hallinto- ja rahoitusjärjestelmän kanssa.
Olen kuitenkin iloinen siitä, että Leader+:n puitteissa on myönnetty uusia määrärahoja maaseutualueiden tukemiseen niiden omien mahdollisuuksien kehittämisessä ja paikallisen ja kestävän kehityksen tavoitteiden toteuttamisessa. Mielestäni on tärkeää, että korostetaan erityisesti niiden kokeilujen merkitystä, jotka liittyvät uusiin tapoihin lisätä luonnon- ja kulttuuriperinnön arvoa, ja että korostetaan taloudellisen ympäristön vahvistamisen merkitystä työllisyyden edistämisessä. Mielestäni on oikein ajatella, että kehityksestä saatujen myönteisten kokemusten vaihtoa voidaan soveltaa myös valtioiden väliseen yhteistyöhön. On mielenkiintoista huomata, että kaikki maaseutualueet voivat saada tukea Leader II:sta.
Jos kuitenkin jäsenvaltioilla on edelleenkin mahdollisuus määritellä tämän aloitteen piiriin kuuluvat alueet, komission pitää huolehtia siitä, että varoja jossakin määrin keskitetään ja että heikommassa asemassa olevien alueiden hankkeet asetetaan etusijalle. Avoimuus on tietenkin tärkeää hankkeiden valintakriteerien ja paikallisten toimintaryhmien osalta. Mielestäni on syytä huolehtia ennen kaikkea myös siitä, että jäsenvaltioiden tai paikallisten yhteisöjen rahoituskanavat eivät enää olisi syynä maksujen viivästymisille, jotka ovat saattaneet ajaa vararikkoon jotkin Leader II:n piiriin kuuluvista toimintaryhmistä.

Sánchez García
Arvoisa puhemies, erityisen syrjäiseltä alueelta kotoisin olevana parlamentin jäsenenä minun on todettava, että tämä on aluepolitiikan kannalta hyvin erityinen ilta, ja sanon tämän sen keskustelun perusteella, jota on käyty kahdesta yhteisön aloitteesta, eli Urban- ja Interreg-aloitteesta.
Haluan muistuttaa, että näistä aloitteista ensinnäkin Urbanin tarkoituksena on parantaa niiden ihmisten elämää, jotka asuvat Euroopan eri kaupunkien lähiöissä, ja Interregin tarkoituksena on helpottaa yhteenkuuluvuutta ja tunnistaa Euroopan unionin eri alueiden väliset erot ja niiden mahdollisuudet, varsinkin kun syrjäisimmät alueet sisällytetään osa-alueisiin B ja C.
Esittelijän tavoin pahoittelemme sitä, että ne jätettiin osa-alueen III A ulkopuolelle. Interregin osalta pidämme viittausta eurooppalaisen seurantakeskuksen luomiseen yhteistyön seurantaa varten hyvin asianmukaisena. Kiitän esittelijöitä, erityisesti jäsen Decourrièrea, koska hän on tiedostanut alueiden tilanteen ja koska hän hyväksyi meidän tarkistuksemme. Toivon, että arvoisa komission jäsen hyväksyy tekemämme ehdotuksen.

Izquierdo Collado
Arvoisa puhemies, tänä iltana käsiteltävänä olevista aloitteista haluan kommentoida erityisesti yhtä niistä, joka on Urban-aloite. On totta, että keskustelemme tästä ohjelmasta tänään, koska Euroopan parlamentti vaati itsepintaisesti, että tämä aloite oli säilytettävä. Komissio ehdotti sen lakkauttamista eräiden muiden aloitteiden ohella, mutta parlamentin ehdotuksen ja komission viisauden ansiosta Urban-aloite säilytettiin. Mielestäni voimme olla tähän tyytyväisiä.
Mitkä sitten olivat ne perusteet, joiden vuoksi komissio, ja tarkemmin sanottuna komission jäsen Monika Wulf-Mathies ja pääjohtaja Eneko Landaburu, halusivat lakkauttaa Urban-ohjelman? Heillä oli painavia syitä. Kaupunkikysymys on niin tärkeä, että emme voi vähätellä ja miltei aliarvioida sen merkitystä sellaisella ohjelmalla, jonka budjetti on hyvin pieni. Nyt meillä on tämä ohjelma, ja sen vuoksi olemme mielestäni saavuttaneet jotain merkittävää, eli Euroopan unionin identiteetin tunnuksen, joka on Urban-ohjelma.
Haluaisin kuitenkin kääntyä komission jäsen Barnierin puoleen ja tukea komission jäsenen ja pääjohtajan perusteluja, sillä mielestäni he olivat melko lailla oikeassa. Kaupunkiulottuvuus täytyy sisällyttää paljon voimakkaammin kaikkiin rakennerahastoihin. Se rahoituksen määrä, jota kaupunkimme joissa asuu 80 prosenttia Euroopan väestöstä ja jotka ovat suuressa määrin muuttumassa Euroopan hyvien ja huonojen ominaisuuksien ilmentymäksi tarvitsevat, osoittaa mielestäni nimenomaan sitä, että tämä eurooppalainen ulottuvuus on otettava huomioon ja että Urban-ohjelma ei saa olla perusteena sille, että emme analysoi perusteellisesti emmekä aseta etusijalle näitä kaupunkeja hyödyttäviä ohjelmia ja näin ollen emme myöskään myönnä niiden tukemiseen selvästi suurempia määrärahoja kaikista unionin rahastoista.
Näin ollen mielestäni on tarpeetonta luetella kaikkia niitä tekijöitä, jotka vaativat investoimaan kaupunkialueisiin, tekijöitä, jotka ovat nyt asialistalla, ja haluan sanoa komission jäsenelle, että odotamme hänen mielipiteensä olevan tämänsuuntainen.

Howitt
Samalla, kun suhtaudumme myönteisesti uuteen Equal-aloitteeseen sisältyvään eri alojen rajat ylittävään lähestymistapaan, korostamme, että on ratkaisevan tärkeää, että ohjelmassa käsitellään niitä eri syrjinnän muotoja, jotka kohdistuvat varsinkin vammaisiin: fyysiset esteet työpaikoilla haittaavat liikuntavammaisten liikkumista, visuaaliset tietojärjestelmät syrjivät sokeita työntekijöitä, työelämän käytännöt jättävät oppimisvaikeuksista samoin kuin mielenterveysongelmista kärsivät ihmiset tosiasiallisesti työelämän ulkopuolelle. Vammaisten etujärjestöjen ja vammaisten ei-vammaisten edustajien on oltava omakohtaisesti mukana päätöksenteon kaikissa vaiheissa. Siksi parlamentti on esittänyt päätöslauselman 10 ja 15 kohtia sen varmistamiseksi, etteivät jäsenvaltiot voi laiminlyödä mitään kohderyhmää. Vammaiset on liian usein jätetty pois luettelosta.
Koska vammaiset eivät muodosta yhtenäistä ryhmää esimerkiksi monet kuurot pitävät itseään kielellisenä vähemmistönä, jonka oma kieli ja kulttuuri on laiminlyöty , on tarpeen, kuten 9 kohdassa sanotaan, mahdollistaa sellaiset kumppanuudet, jotka syntyvät tiettyyn erityiseen vammais- tai muuhun ryhmään kuuluvien välille.
Equal-aloite on tärkeä myös sellaisille oman kotipaikkakuntani tapaisille alueille Itä-Englannissa, jotka jäävät tavoitteen 1 pääasiallisen rahoituksen ulkopuolelle. Meillä oli erityinen kimmoke hakea yhteisöaloitteiden tukirahoja, ja lopputulos oli erinomainen. Edellisten Adapt-hankkeiden joukossa on mm. Core-hanke, joka on tuottanut uusia tarjontakanavia Bedfordshiren autoteollisuudelle, ja hankkeita pienyritystoiminnan kehittämiseksi Hertfordshiressä Essexissä. Olemme saaneet huomata, miten Now-ohjelmalla on autettu 70 naista palaamaan työelämään Suffolkissa, ja monet heistä tulivat itse paikalle tänne Brysseliin Euroopan parlamenttiin kertomaan meille suoraan omista kokemuksistaan.
Equal on yhä tärkeä meille, sillä vähemmän taitoja edellyttäviä työpaikkoja häviää juuri suhteellisesti vauraammilta alueilta, ja nämä alueet saattavat olla tärkeä ensimmäinen kohde työmarkkinoilla syrjittyjen reitillä.
Lopuksi muutama sana Interreg-aloitteesta. On todella melko typerää, että vuonna 1994 aloitettuja kumppanuuksia aiotaan nyt vahingoittaa jättämällä alueiden väliset uudet yhteydet pois. Tänä aikana Great Yarmouthin ja Harwichin satamat Essexin, Suffolkin ja Norfolkin edustalla ovat käynnistäneet merkittäviä uusia liikenneyhteyksiä ja taloudellisia yhteyksiä alankomaisten kumppaneidensa kanssa. Kehotan parlamenttia tukemaan tarkistustamme 2 joustavuuden varmistamiseksi niin, että uudet alueet voitaisiin sisällyttää mukaan erityisesti valtioiden välisillä merirajoilla.

Schierhuber
Arvoisa puhemies, arvoisa komissio, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin selventää erästä asiaa. Liittokansleri Schüsselin hallitus jatkaa liittokansleri Kliman aiemman sosiaalidemokraattisen hallituksen pakolaispolitiikkaa. Itävallan pakolaispolitiikka ei muutu!
Maaseutu muodostaa yli 80 prosenttia EU:n pinta-alasta, ja 25 prosenttia väestöstä asuu siellä. Maalaistalon emäntänä ja parlamentin jäsenenä olen aina pyrkinyt tarkastelemaan koko maaseutua, en pelkästään maataloutta. Arvostan erityisesti maaseudun kehittämisen integroitua lähestymistapaa, sillä olen vakuuttunut siitä, että vain maaseudun kaikkien ammattiryhmien ja kaikkien ihmisten verkottuminen mahdollistaa aktiivisen ja houkuttelevan elintilan kaikille, tiivistettynä maaseudun monitoimisuuden.
Haluaisin kehua erityisesti uuden Leader+-ohjelman laajuutta. Ohjelmia voi tulevaisuudessa olla yksittäisten tukialueiden lisäksi EU:n kaikilla alueilla. Tämä horisontaalinen lähestymistapa on järkevä, koska myös maaseudun kehittämisohjelmat on suunniteltu siten.
Rahoitus ei tule vastedes enää kolmesta rahastosta vaan pelkästään EMOTR:n ohjausrahastosta. Sen vuoksi on tarpeen parantaa ohjelmien laatua, sillä EMOTR kuuluu olevan tehokas väline. Tarkkuus kohteiden valinnassa johtaa tehokkuuden lisääntymiseen, sillä rahaa ei saa käyttää suunnittelemattomasti.
Haluaisin korostaa vielä erityisesti kohtaa, joka muodostaa integroidun ja ympäristöystävällisen kehittämisstrategian lähtökohdan. Maaseudulla on tällä alueella tulevaisuudessa suuria työllistämismahdollisuuksia, ja meidän on hyödynnettävä ne, jos haluamme antaa maaseudun ihmisille tulevaisuudenuskoa. Sen vuoksi maaseutupolitiikkaa harjoitetaan muitakin kuin maanviljelijöitä varten.
Leader+:n on tarkoitus täydentää olemassa olevia ohjelmia, välttää päällekkäisyyksiä ja kaksoisrahoitusta ja vaikuttaa näin mahdollisimman laajaan kehittämiseen. Tällä tavalla Leader+ voi entistä paremmin tähdentää asetuksen N:o 1257/99 mukaisten ohjelmien kanssa YMP:n toista pylvästä ja saada aikaan parhaan mahdollisen vaikutuksen koko maaseudun kannalta.

Vatanen
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, en ole aina ylpeä tämän parlamentin touhuista, mutta Urban-ohjelma on yksi toimintamme parhaimpia esimerkkejä, se syntyi juuri parlamentin aloitteesta. Komissio olisi poistanut Urbanin, mutta tällä kertaa parlamentti veti pidemmän korren. On hyvä, että Urban jatkuu, sillä siitä on saatu paikallisella tasolla hyviä tuloksia. Euroopan kaupunkialueiden ongelmat ovat pahenemaan päin; onneksi olemme nyt komission kanssa yksimielisiä.
Suurin osa Euroopan väestöstä asuu kaupungeissa, niiden ongelmat ovat aluepolitiikan tärkeimpiä ja hyvin monisyisiä kysymyksiä. Syrjäytymisen riski on suuri. Monissa Ranskan ja Englannin kaupungeissa on jo slummeja, joissa sikiää monenlainen paha. Ei meistä kukaan halua Etelä-Amerikan faveloja Eurooppaan. Meidän on toimittava nyt, ennen kuin on liian myöhäistä. Kaupungeilla on myös ratkaiseva merkitys Euroopan taloudelle.
Palaamme aina takaisin samaan Euroopan perusongelmaan: meidän talouselämämme ei ole tarpeeksi yksilöä kannustava eikä tarpeeksi dynaaminen. Talouselämän on oltava vahva, jotta voisimme pitää huolta lähimmäisistämme ja ympäristöstämme. Tämä ei ole politiikkaa, vaan elämän yksinkertaista logiikkaa.
Rahankäytössä on nyt hyvää se, että rahat on keskitetty, koska haja-ammunnalla ruuti katoaa taivaan tuuliin kuin varpusparvi. Nyt meidän on keskityttävä pienten ja keskikokoisten kaupunkien ongelmien ratkaisuun, koska niillä ei ole tarpeeksi kriittistä massaa. Näin voimme antaa myös lisävauhtia ympäröiville maaseutualueille; usein unohdetaan, että kaupunkien ja maaseudun ongelmat kulkevat itse asiassa käsikädessä. Kaiken pohjana on, että kannustetaan yksilön innovaatiota ja yritteliäisyyttä, koska yksilöstä alkanut joukkoliike uudistaa alueen sisäisesti. Rahoituksen antaminen ilman omilla jaloilla seisovaa taloutta on sama kuin kantaisi vettä kaivoon: hetkeksi riittää juotavaa, mutta huomenna on kaivo taas tyhjä.

Sacconi
Arvoisa puhemies, Interreg III:n toteuttamisen myötä unionin yhteistyöpolitiikassa siirrytään uuteen vaiheeseen. Huomiomme kohteena eivät ole enää ainoastaan sisäiset rajat vaan myös ulkorajat. Nykytilannetta kuvaavien maailmanlaajuistumisen ja kulttuurisen avoimuuden näkökulmasta Euroopan unioni tarvitsee sellaisia välineitä, joilla voidaan lujittaa siteitä ja viestintäkanavia unionin ja raja-alueiden välillä varsinkin Euroopan itä- ja eteläosissa.
Unionin rajat eivät saa enää merkitä tasapainoisen kehityksen estettä vaan päinvastoin mahdollisuutta ja siltaa, jotta yhteistyöstä tehdään vieläkin hedelmällisempää.
Valiokunnassa hyväksyttyjen tarkistusten avulla parlamentti on pyrkinyt täydentämään toimeenpanevan komission työtä ja ottanut tukikelpoisten alueiden luetteloon mukaan uusia seikkoja varsinkin Etelä-Euroopan ulko- ja merirajojen hyväksi.
Suuntaviivoja koskevassa suunnitelmassaan komissio tosiaankin myöntää, että nämä raja-alueet vaativat aikaisempaa enemmän huomiota. Sen taustalla voidaan nähdä itälaajentumisprosessi ja tiiviimpi yhdentymisprosessi Välimeren maiden kanssa.
Barcelonan prosessin käynnistäminen uudelleen on unionin painopistealue mistä myös puheenjohtaja Prodi muistutti esitellessään kauden 200020005 strategisia tavoitteita , ja Interreg III -aloitteella voidaan myötävaikuttaa tämän strategisen tavoitteen saavuttamiseen.
Samalla kun olemme tyytyväisiä esittelijän tekemään erinomaiseen työhön, toivomme ainoastaan, että toimeenpaneva komissio pitäisi asianmukaisesti mielessä ne parlamentin esittämät ehdotukset, jotka liittyvät rakennepolitiikkojen toteuttamista koskevien menettelysääntöjen osalta omaksuttujen sitoumusten noudattamiseen, ja vahvistaa asianmukaisin muutoksin, että tämän yhteisöaloitteen osalta on tapahtunut muutos pelkästä sisäisen uudelleenjaon välineestä mahdollisuudeksi elvyttää ja hyödyntää unionin ja naapurimaiden välisiä suhteita.

Mann, Thomas
Arvoisa puhemies, rakennerahastojen käytettävissä on tästä vuodesta vuoteen 2006 noin 200 miljardia euroa, mutta siitä vain 5,75 prosenttia on varattu yhteisöaloitteille Interreg, Leader, Urban ja Equal. Se merkitsee 3,75 prosentin vähennystä tähänastisiin yhteisöaloitteisiin verrattuna. Equalia varten ei ole varattu kuin 2,8 miljardia euroa, kuten kollega Ursula Stenzelin tasapainoisesta mietinnöstä selviää. Sitäkin hämmästyttävämpää on tarkistusten suuri määrä ja aivan liian pitkä luettelo toiveista mahdollisiksi tehtäviksi. Miten niistä voisi valita ensisijaiset?
Yksimielisiä ollaan periaatteesta: sosiaalinen syrjäytyminen, syrjintä ja kaikenlainen eriarvoisuus työmarkkinoilla on poistettava. Valtioiden välisten strategioiden on tarkoitus mahdollistaa heikommassa asemassa olevien ryhmien työllistäminen. En ymmärrä tarkistuksia, joissa halutaan panostaa uudelleen teknisen avun toimistoihin. Nämä teknisen avun toimistothan olivat entisen komission työn kaikkein kiivaimman ja oikeutetuimman arvostelun kohteena. Työllisyys- ja sosiaalivaliokuntahan vastasi Leonardo-ohjelman huomattavien puutteiden ja laiminlyötyjen tarkastusten selvittelystä.
Komissiota ei voi siis Equal-aloitteen yhteydessäkään päästää suorasta vastuusta ja valvonnasta. Se voi hyväksyä jäsenvaltioiden ehdotukset vain, jos ne täyttävät kaikki edellytykset: ensinnäkin toimijoiden saattaminen yhteen toimialakohtaisten ja maantieteellisten kehittämiskumppanuuksien avulla, jolloin on otettava huomioon työllisyyspoliittiset suuntaviivat; toiseksi kyseisten toimijoiden järjestelmällinen sisällyttäminen: paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, koulutuskeskusten, yliopistojen, kansalaisjärjestöjen, työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin sisällyttäminen, tavoitteena pysyvä kumppanuus; kolmanneksi menetelmien ja mallien yksiselitteisen innovatiivisen luonteen varmistaminen.
Komissio pitää siis saada vastuuseen työkyvyn ja työpaikkojen laadun edistämisen strategisesta kehyksestä, parhaiden käytäntöjen tulosten arvioinnista ja tehokkaasta julkaisemisesta. Vasta silloin voidaan saavuttaa toivottu kerrannaisvaikutus.

Parish
Arvoisa puhemies, haluaisin puhua niistä komission ehdotuksista, jotka koskevat yhteisen maatalouspolitiikan edistämiseen tarkoitettua budjettikohtaa. Euroopan komissio hyväksyi 26. lokakuuta 1999 ehdotuksen, jolla varmistettiin, että budjettikohdalle, joka koskee yleisölle tiedottamista yhteisestä maatalouspolitiikasta, annetaan oikeusperusta. Tässä ehdotuksessa poistetaan nykyinen budjettikohta B2-5122 ja luodaan uusi otsake B1-382. Sellaiset toimet ovat tärkeitä, joilla edistetään nuorten maanviljelijöiden ja EU:n välistä ymmärtämystä, sekä toimet, joilla luodaan tiiviimmät yhteydet EU:n hakijavaltioihin ja muuhun maailmaan. Siksi ehdotan parlamentille näitä tarkistuksia, jotta se antaisi tukensa tällaisille ohjelmaa koskeville ehdotuksille.
Koska on tarpeen kannustaa nuoria maanviljelijöitä jatkamaan elinkeinoaan, on elintärkeää, että heille tiedotetaan kunnolla yhteisessä maatalouspolitiikassa tapahtuneesta kehityksestä. Nuorille maanviljelijöille tiedottaminen ja heidän kouluttamisensa on elintärkeää Euroopan tasolla. Pyytäisin teitä antamaan tukenne sille, että tämä osa käytettävissä olevasta budjetista kohdennettaisiin tietämyksen parantamiseen Euroopan nuorten maanviljelijöiden keskuudessa.
Tiedotuksen ja koulutuksen osalta toteaisin, että aiemmin tämä budjettikohta oli tarkoitettu tiedottamista, viestintää ja koulutusta varten. Kuitenkin nyt komissio ehdottaa, ettei koulutus enää sisältyisi siihen. Mielestäni koulutuksen olisi sisällyttävä siihen, jos sillä annetaan asianmukaista tietoa yhteisestä maatalouspolitiikasta Euroopan tasolla. Tällainen eurooppalainen koulutus on yksi osatekijä varmistettaessa, että nuorilla maanviljelijöillä on tarpeellinen tietämys yhteisestä maatalouspolitiikasta, jotta he voivat tehdä järkeviä elinkeinoaan koskevia päätöksiä tulevaisuutta varten. Siksi esitän näitä kolmea tarkistusta. Pyytäisin parlamenttia tukemaan niitä.

Pérez Álvarez
Arvoisa puhemies, kunnallishallinnon alalla saamani kokemuksen perusteella haluan sanoa, miten asianmukaista, ja sanoisinpa jopa tärkeää, on se, että Urban-ohjelmaan kuuluvat hankkeet suunnataan kolmelle osa-alueelle: ensinnäkin historiallisten, vanhojen ja ehkä myös huonokuntoisten infrastruktuurien ja kaupunginosien tervehdyttämiseen. Toiseksi taloudellisen toiminnan ja sosiaalisen elämän elvyttämiseen näissä historiallisissa keskuksissa, näissä vanhoissa kaupunginosissa. Meille ei ole paljonkaan hyötyä sellaisista kaduista, jotka ovat nykyisin ehkä upeasti valaistuja, joilla on uudet jalkakäytävät ja vahvat kiveykset ja jotka on ehkä kalkittu viehättäviksi, jos emme pysty täyttämään näitä katuja toiminnalla ja sen myötä saamaan myös työpaikkoja. Selvennän vielä, että kyse ei ole eri työmarkkinaosapuolten rahoittamisesta tai tukemisesta, vaan siitä, että kiinnitetään huomiota työllisyyttä lisääviin tekijöihin ja valitaan kelvollisia hankkeita, tai -mikä on sama asia -, sellaisia hankkeita, joilla pyritään lisäämään työpaikkojen luomista sekä kannustusta ja aloitteellisuutta työllisyyteen liittyvissä asioissa.
Kolmanneksi ja ehkä pitäisi sanoa, että tämä on kaikkien tärkein asia, hankkeiden on noudatettava yhdennettyyn elvyttämiseen pyrkivää lähestymistapaa henkilöihin ja perheisiin liittyvissä asioissa, sillä ihminen ei ole oikeutta varten, vaan oikeus on ihmistä varten. Näissä kaupunkiemme alueilla asuu yleensä yksinhuoltajaperheitä, vanhuksia, jotka saavat eläkettä eivätkä tee enää tuottavaa työtä, ja vaikeissa oloissa eläviä ja usein hajonneita perheitä. He asuvat alueilla, joiden pitäisi kuulua näiden hankkeiden piiriin. Jos onnistumme siinä tämän kolmelle osa-alueelle suuntautuvan lähestymistavan avulla, luulen, että nämä perheet, nämä ihmiset, nämä Euroopan kansalaiset, uskovat enemmän Eurooppaan, ja tämä on minusta hyvin tärkeää, sillä loppujen lopuksi kaupungeilla tulee olemaan yhä tärkeämpi merkitys eurooppalaisten elämässä.

Cunha
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on selvää, että maatalous yksinään kykenee nykyisin yhä vähemmässä määrin pitämään väkijoukkoja maaseutualueilla, varsinkaan nuoria. Äskettäin julkaistu Euroopan alueita koskeva kuudes kausikertomus osoittaa saman asian paljastaessaan, että juuri Euroopan unionin 25 maaseutuvaltaisimmalla alueella on kaikkein korkein työttömyysaste, niitä perinteisesti vaivaavien väestön ikääntymisen ja maaseudun autioitumisen lisäksi.
Tässä yhteydessä komissio on vähitellen, vaikkakin ikävä kyllä liian hitaasti, ryhtynyt käynnistämään aloitteita, jotka ajan mittaan tasapainottavat tai täydentävät YMP:tä; näin se pyrkii saamaan laaja-alaisemmin käyttöön maaseudun sisäsyntyiset voimavarat, panemalla niitä liikkeelle väkijoukkojen - maanviljelijöiden ja muun väestön - vaurautta ja työllisyyttä hyödyttävinä aloitteina ja sijoituksina. Tämä koskee Agenda 2000 -ohjelman uudistuksen kautta aloitettua viimeaikaista maaseudun kehittämispolitiikkaa ja erityisesti yhteisön Leader-aloitetta, joka käynnistettiin Leader I- ja II -aloitteilla vuosina 1991 ja 1994, ja jota nyt jatketaan Leader+-aloitteella.
Tästä syystä haluaisin korostaa kolmea kysymystä:
ensiksikin sitä - mikä on oleellista - että hankkeiden järjestelyistä ja täytäntöönpanosta vastaavien paikallisten toimintaryhmien valinnasta ei tehtäisi poliittista asiaa, vaan valinta on tehtävä yksinomaan hankkeiden arvon perusteella ja etusija on annettava hankkeille, joissa on eniten mukana yksityisen sektorin laitoksia ja joissa näiden ainakin muutamissa tapauksissa on edustettava yli puolta paikallisten toimintaryhmien osapuolista;
toiseksi sitä, että paikallisten toimintaryhmien ja kolmansien maiden vastaavien järjestöjen välisessä yhteistyössä on noudatettava komission alkuperäistä tekstiä - 18 kohtaa - eikä Star-komitean rajoittavaa versiota, joka tehtiin parlamenttia kuulematta. Tämän vuoksi olen tehnyt asiaa koskevan tarkistuksen, jonka maataloutta käsittelevä valiokunta hyväksyi ja jonka toivon tulevan myös täysistunnossa hyväksytyksi;
kolmanneksi haluaisin muistuttaa määräyksestä, jonka mukaan Leader ei vuoden 2006 jälkeen enää ole pelkkä yhteisön pilottialoite, vaan siitä tulee YMP:hen liittyvä maaseudun kehityksen osatekijä, jonka nimeksi mielestäni olisi annettava "yhteinen maatalous- ja maaseutupolitiikka".
Haluaisin kiittää kollegaamme Procaccia hänen meille esittelemästään erinomaisesta mietinnöstä.

Barnier
. (FR) Arvoisa puhemies, ennen kuin kollegani ja ystäväni, komission jäsenet Franz Fischler ja Anna Diamantopoulou, esittävät oman puheenvuoronsa sillä kaikki me kolme, joiden vastuualueeseen nämä neljä yhteisöaloitetta kuuluvat, olemme voineet osallistua tähän keskusteluun yhtä tarkkaavaisesti , haluaisin palauttaa mieliin Urban- ja Interreg-aloitteet, jotka monet teistä ovat ottaneet puheenvuoroissaan esille. Aivan aluksi haluan kiittää valiokuntien, kaikkien valiokuntien, esittelijöitä, mutta myös poliittisten ryhmien puhujia ja jokaista teistä siitä, että teidän puheenvuoronne heijastavat näiden aloitteiden laadukkuutta ja tärkeää merkitystä. Tämä koskee erityisesti sitä, mitä parlamentin jäsen Arlene McCarthy sanoi Urban-aloitteesta, ja haluaisin kiittää häntä hänen tekemästään työstä ja esittelemästään mietinnöstä ja miksen sanoisi tätä myös omalta osaltani siitä, mistä me saamme häntä kiittää, mistä te saatte häntä kiittää tämän aloitteen osalta, kuin myös siitä, mistä me saamme kiittää koko parlamenttia. Muistan kyllä, että juuri Euroopan parlamentti teki poliittisen päätöksen ja toivoi, että tätä kriisissä olevien kaupunkialueiden elvyttämiseen ja kaupunkien kestävän kehityksen edistämiseen tähtäävää aloitetta jatkettaisiin, aloitetta, johon sisältyy samalla myös tämä kokonaisvaltainen lähestymistapa, josta pidämme kiinni ja jossa otetaan samanaikaisesti huomioon taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat.
Muita Arlene McCarthyn mietinnössä painotettuja kohtia, joista olemme samaa mieltä, on rahoituksen keskittämisen ja toimia varten arvioidun kriittisen massan mukanaan tuoma välineen tehokkuus, horisontaalinen mekanismi, joka on mielestämme parempi tulosten levittämisessä ja kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen lisäämisessä, ja lopuksi paikallisten viranomaisten kasvava merkitys ohjelmien suunnittelussa ja hallinnassa todelliseen kumppanuuteen perustuen. Nyt kun olen käynyt läpi ne pääasialliset kohdat, joista komission ja parlamentin ehdotuksissa oltiin samaa mieltä, ja painottanut sitä, että kuuntelin erittäin kiinnostuneena kaikkia puheenvuoroja, haluaisin vastata joihinkin kriittisiin puheenvuoroihin ja joihinkin tehtyihin ehdotuksiin, ja pyydän anteeksi jo etukäteen, että en pysty mainitsemaan erikseen kaikkien puhujien nimiä. Uskon, että jokainen kuitenkin tunnistaa itsensä.
Kommentoin ensinnäkin Urban-ohjelmaa ja sitä 50 kaupungin enimmäisrajaa, jota jotkut ovat pitäneet summittaisesti asetettuna. Ymmärrän teidän huolestuneisuutenne. Olen myös pyytänyt yksiköitäni olemaan valmiita harkitsemaan sitä, että Urban-ohjelmaan hyväksyttävien kaupunkien määrää lisätään kohtuullisesti tiettyjä sellaisia takeita vastaan, jotka koskevat ensinnäkin keskittämistä tarkoitan erityisesti sitä, että tuettavilla alueilla pitäisi olla vähintään 20 000 asukasta ja poikkeustapauksissa 10 000 asukasta ja toiseksi pienintä tarvittavaa rahoituksen määrää: meidän täytyisi pitää kiinni 500 euron summasta asukasta kohti, jotta unionin toimi olisi samanaikaisesti sekä tehokas että selkeä ja jotta se ei olisi niin hajanainen, että kansalaiset tai yhteisöt eivät ottaisi siitä enää mitään selkoa. Tämä oli vastaukseni tähän enimmäisrajaa koskevaan kysymykseen.
Mitä tulee toiseen kysymykseen, joka liittyy lisäkriteereihin, jotka pitäisi ottaa huomioon vaikeiden olojen alueita valittaessa, olen tässäkin kohdin valmis osoittamaan suurempaa joustavuutta ja harkitsemaan suuntaviivoja koskevan ehdotuksen 11 kohdassa mainittujen kriteerien lisäksi myös muita asianmukaisia kriteerejä.
Kolmas asia liittyy erityistoimiin tiettyjen yhteiskuntaryhmien hyväksi monet puhujat ovat ottaneet tämän esiin; naiset, mutta myös siirtolaiset ja pakolaiset olisi otettava huomioon. Hyvät parlamentin jäsenet, tämä huolenaihe on keskeinen Urban-aloitteessa, ja tarvittaessa olen valmis muokkaamaan tekstiä uudelleen, jotta sen sisältö olisi vieläkin selkeämpi.
Lopuksi haluaisin puhua Urban-aloitteen täytäntöönpanosta ja ensinnäkin valintamenettelystä. Jotkut ovat toivoneet, että se olisi vähemmän byrokraattinen, avoimempi ja että siinä vältettäisiin kaksinkertaista työtä hankkeiden ja rahoituksen osalta. Hyvät parlamentin jäsenet, tämän osalta haluan sanoa selvästi tämän: toissijaisuusperiaatteen mukaisesti Urban-aloitteeseen hyväksyttävien alueiden tai yhteisöjen valitseminen on ennen kaikkea jäsenvaltioiden vastuulla. Komissio puolestaan on valmis välttämään turhaa byrokratiaa, mutta emme voi olla tarkistamatta te sitä paitsi olisitte ensimmäisiä, jotka moittisivat meitä siitä ehdotettujen ohjelmien tarkoituksenmukaisuutta ja laadukkuutta.
Toinen huomio koskee ohjelmien laatimisaikataulujen määräaikoja ja mahdollisuutta esittää samanaikaisesti sekä ohjelmia että täydennyksiä ohjelma-asiakirjaan. En vastusta ajatusta, että ohjelmien kanssa esitettäisiin samanaikaisesti täydennyksiä ohjelma-asiakirjaan. Tästä huolimatta alkuperäistä määräaikaa ei voida jatkaa. Muistutan, että tätä ohjelmaa varten se on kuusi kuukautta. Tämän määräajan - joka on muuten sama, kuin Interregiä ja tavoitteeseen 2 liittyviä yhteisiä ohjelmasuunnitteluasiakirjoja (DOCUP) varten annetut määräajat -, pitäisi yleisesti ottaen olla riittävä ohjelman laatimista varten, mikä ei kuitenkaan estä sitä, että hankkeet määriteltäisiin vasta myöhemmin.
Urbanin osalta haluaisin esittää lopuksi vielä yhden ajatuksen. Joku teistä toivoi, että kaupunkiulottuvuutta ei rajoitettaisi Urban-aloitteeseen. Olen aivan samaa mieltä. Sanoin itse aluekehitys- ja kaupunkisuunnitteluasioista vastaavien ministerienkokouksessa, että haluan huolehtia siitä ja ponnistella sen hyväksi , että DOCUPissa, yhteisön tukikehyksissä ja niissä ohjelmissa, joiden osalta aloitamme neuvottelut, haluan huolehtia siitä, että Urban-aloitteen lisäksi kaupunkiulottuvuus sisältyy myös kaikkiin tavoitteeseen 1 ja tavoitteeseen 2 sisältyviin ohjelmiin, ja luulen, että voin myös luvata, että tulemme valvomaan sitä, että kaupunkiulottuvuus tulee näkymään Urban-aloitteen lisäksi myös kaikissa rakennerahastojen ohjelmissa. Tulevaisuuden osalta koska meidän on katsottava eteen päin haluan kuitenkin erityisesti nähdä, miten Urbania konkreettisesti toteutetaan ja millaisia kokemuksia voimme siitä saada ja mitä me voimme siitä oppia, sillä todellisuudessa tämä kaupunkiulottuvuus tulee olemaan keskeisellä sijalla siinä, mikä voi olla uutta eurooppalaista aluesuunnittelupolitiikkaa tulevia rahoitusnäkymiä silmällä pitäen. Minä en unohda, me emme voi unohtaa sitä, että 80 prosenttia Euroopan kansalaisista asuu tällä hetkellä kaupungeissa ja että sen vuoksi tämä Urban-rahoitusväline on erittäin tärkeä. Painotan vielä kerran sitä, että huolehdimme siitä, että kaupunkiulottuvuus otetaan huomioon kaikissa rakennerahastojen ohjelmissa.
Arvoisa puhemies, seuraavaksi haluaisin puhua Interregistä, ja kuten tein parlamentin jäsen Arlene McCarthyn kohdalla, haluan nyt kiittää myös esittelijä Francis Decourrièrea hänen laadukkaasta ja asianmukaisesta työstään. Hän on korostanut useita kohtia, joista me - ja myös monet teistä - olemme samaa mieltä: niitä ovat tämän Euroopan laajuisen yhteistyön ja sen kolmen osa-alueen, rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön merkitys; Interregin yhteisölle tuoma lisäarvo, sen selkeys verrattuna rakennerahastojen ohjelmiin yleensä sekä tukikelpoisten rajat ylittävien ja valtioiden välisten ohjelmien ja toimien todellinen vahvistaminen; yhteisten rakenteiden merkitys jota kutsuin erään toisen tänään alkavan keskustelun eli hallitustenvälisen konferenssin yhteydessä eurooppalaisten yhteishengeksi, jota meidän on vahvistettava eli miten voimme Interregin ansiosta vahvistaa tätä yhteishenkeä ohjelmien täytäntöönpanossa sovellettavien yhteisten rakenteiden ja aidon rahoitusta koskevan solidaarisuuden avulla; kumppanuuden merkitys kaikkien asianomaisten paikallisten ja alueellisten viranomaisten sekä yksityisen sektorin järjestöjen ja talouselämän ja työmarkkinoiden osapuolten aktiivisen osallistumisen takaamisessa.
Näiden yleisten huomioiden jälkeen haluaisin keskittyä tärkeimpiin teidän esittämistänne Interregiä koskevista huomioista. Ensimmäiset niistä liittyvät aloitteen aikatauluun ja sisältöön. Sanotte, että nämä suuntaviivat on hyväksytty liian myöhään, ja etenkin esittelijä korosti sitä, että aikaisemmat ohjelmat ovat vaarassa keskeytyä. Se on totta, myönnän sen, ja hyvät Euroopan parlamentin jäsenet, te tiedätte kyllä, minkä vuoksi. Interregin suuntaviivojen hyväksyminen on viivästynyt vuoden 2000 maalis- tai huhtikuulle. Myönnän sen, teidän tavoin panen sen merkille. Olen kuitenkin huomannut, että jäsenvaltiot ja alueet suunnittelevat jo aktiivisesti ohjelmia Interreg III:ta varten, ja suuntaviivoja koskeva ehdotus on sitä paitsi jaettu jo kolme kuukautta sitten. Olen pannut merkille myös sen, että kulujen hyväksymisestä päätetään heti, kun ohjelma on esitelty, ja vahvistan sen, että tukea voidaan maksaa takautuvasti 1:seen tammikuuta saakka, jos ohjelma esitellään ennen 30. huhtikuuta. Tämä oli ensimmäinen huomioni.
Toinen huomioni on tämä: mitä tulee alustavaan luetteloon osa-alueen B mukaiseen tukeen oikeuttavista toimista, voin sanoa ja vahvistaa teille, että olen pyytänyt komissiota hyväksymään ja lisäämään osa-alueen B mukaiseen tukeen oikeuttavien toimien listaan uusia erityisaloja, jotka liittyvät erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tai kulttuuriperinnön kehittämiseen. Näin ollen tätä luetteloa ei pidettäisi enää tyhjentävänä.
Kolmas huomio: alueiden välistä yhteistyötä koskevan osa-alueen C merkitys. Komissio yhtyy niihin huomioihin, joita parlamentti on esittänyt alueiden välistä yhteistyötä koskevan osa-alueen C merkityksestä. Kuten esittelijä toivoo, toimitan teille yksityiskohtaisia tietoja tähän osa-alueeseen sisältyvien toimien täytäntöönpanojärjestelmästä.
Neljäs huomio: seurantakeskus ja mahdollinen teknisen tuen toimisto. Olen päättänyt pyyntönne mukaisesti poistaa tekstistä kaikki viittaukset teknisen tuen toimistoon ja sen konsultointiin ja odottaa, että komissiossa käytävä palvelujen ulkoistamisjärjestelmää koskeva keskustelu saadaan päätökseen. Hyvät parlamentin jäsenet, jos kuitenkin poistamme kaikki viittaukset ja jos myöhemmin luovumme kokonaan teknisen tuen toimiston avusta, se johtaa varmasti siihen, että joitakin virkoja on lisättävä, jotta tämä työ saadaan tehdyksi, sillä jonkun se on kuitenkin tehtävä, enkä minä voi lisätä loputtomiin nykyisen henkilökunnan työmäärää, vaikka tehtävämme lisääntyisivätkin ISPA:n myötä ja sen tuloksena, että haluamme valvoa paremmin, kurinalaisesti ja avoimesti yhteisön määrärahoja, joista minä vastaan, usein yhdessä jäsenvaltioiden kanssa.
Mitä tulee Interregin täytäntöönpanoon, jonka monet teistä ovat tuoneet esiin, hyvät parlamentin jäsenet, ja siihen, ovatko Adrianmerellä Sisilian tai erityisen syrjäisten alueiden hyväksi toteutettavat toimet oikeutettuja rajat ylittävää yhteistyötä koskevan osa-alueen A mukaisiin tukiin, komissio ymmärtää teidän huolestuneisuutenne ja ymmärtää, miksi pyydätte tiettyjä asioita. Aion myös muuttaa suuntaviivoja ja sisällyttää valtioiden välistä yhteistyötä koskevaan osa-alueeseen B erityisen painopistealueen "Meri- ja saarialueiden kokonaisvaltainen yhteistyö", joka kattaa mielestäni tarkoituksenmukaisesti erilaiset mahdollisuudet näiden alueiden väliseen yhteistyöhön. Tämä on yksi ehdotus, johon aion lisätä vielä toisen, jonka olemme jo esittäneet jäsenvaltioille: joustavampi rahoitus osa-alueissa A ja B. Näiden ehdotusten ja varsinkin ensimmäisen ehdotuksen ansiosta voin sanoa, että komissio on valmis tutkimaan Italian alueiden ja Adrianmerellä sijaitsevien kolmansien maiden alueiden tilannetta edistääkseen mahdollisimman tarkoituksenmukaista yhteistyötä Interregin ja myös muiden välineiden tuella sitten, kun nämä ovat käytettävissä.
Lyhyesti sanoen olen päättänyt, että erityisen syrjäiset alueet, joihin olen aivan erityisesti kiintynyt, tulevat olemaan keskeisellä sijalla Interregin valtioiden välistä yhteistyötä koskevassa osa-alueessa, ja niiden osalta tullaan soveltamaan sellaista yhteistyöstrategiaa, jolla pyritään parantamaan näiden alueiden suhteita niiden naapureihin ja muihin jäsenvaltioiden alueisiin. Haluan myös huolehtia Interregin ja EKR:n välisestä hyvästä yhteistyöstä, erityisesti Karibian ja Intian valtameren alueiden osalta. Kaiken tämän pitäisi antaa meille sekä ilman tavoitteen 1 määrärahoja että niiden kanssa mahdollisuus vahvistaa aktiivisten raja-alueiden merkitystä. Pidän tämän poliittisen tavoitteen mielessäni ja otan sydämenasiakseni sen, että unionin seitsemästä erityisen syrjäisestä alueesta tulee unionin aktiivisia raja-alueita, vaikka ja juuri sen vuoksi, että ne sijaitsevat kaukana ja sellaisilla maapallon alueilla, jossa meillä on oltava vaikutusvaltaa ja toimintaa.
Yksi lisähuomio: Interregin, Pharen, Tacisin ja Medan yhteensovittaminen. On totta, ja myönnän sen puolueettomasti, että tämän osalta on vielä olemassa oikeudellisia ongelmia. En haluaisi vähätellä niitä, mutta osa-alueeseen A liittyvässä yhteistyössä on tapahtunut edistystä hakijavaltioiden kanssa, vaikka hallintomenetelmiin ja hankkeiden kokoon liittyvät ongelmat ovatkin vielä olemassa. Komission täytyy jatkaa tähän suuntaan. Huolehdin siitä itse. Ensimmäinen Phare-ohjelmaa ja yhteisöaloitetta käsittelevä sekakomitea kokoontuu helmikuussa, ja se laatii tätä yhteensovittamista koskevan selvityksen, ja vakuutan teille, että tulen kollegojeni Verheugenin, Pattenin ja Poul Nielsonin kanssa valvomaan tätä asiaa.
Lopuksi, teknisen tuen osalta, josta esittelijä ja monet teistä ovat esittäneet huomioita, on itsestään selvää, että komissio tulee noudattamaan teknistä tukea koskevien yleisten sääntöjen 23 artiklaa, jos siis kyseessä on tuki, jota voidaan pitää rakennepolitiikan kannalta yleisesti hyödyllisenä välineenä. Yleisten sääntöjen mukaan kaikenlaista teknistä tukea, jolla voidaan jollakin tavoin parantaa yhteisöaloitetta, täytyy kuitenkin ehdottaa 20 artiklan eikä 23 artiklan nojalla. Tämä tarkoittaa sitä, että 23 artiklassa määrättyä 0,25 prosentin ylärajaa ei sovelleta tämän tyyppiseen tekniseen tukeen. Hyvät parlamentin jäsenet, tinkimättömyyden ja avoimuuden nimissä korostan sitä, että meidän täytyy säilyttää ainakin tietyt rahoitusmuodot, jotka koskevat kokemusten vaihtoa, tiedotusta - ei kuitenkaan mainontaa -, ja sellaisten verkostojen käyttöönottoa, jotka varmistavat parhaiden käytäntöjen tehokkaan levittämisen unionin sisällä.
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, johtopäätökseni Interregin osalta on se, että nämä yhteisöaloitteet, jotka kuuluvat minun vastuualueeseeni, tulevat todelliseen tarpeeseen, ja kaikki se, mitä täällä on sanottu, vahvistaa sen; ne ennakoivat myös todellista eurooppalaista aluekehityspolitiikkaa laajentuneessa unionissamme. Komissio pitää tätä siis äärimmäisen tärkeänä, aivan kuten tekin. Olen siis valmis antamaan aikanaan teidän käsiteltäväksenne pyytämänne edellistä ohjelmakautta koskevan selvityksen ja tiedottamaan teille myös säännöllisesti näiden aloitteiden täytäntöönpanosta uuden ohjelmakauden kuluessa.
Kiitän vielä kerran teitä kaikkia ja erityisesti Arlene McCarthya ja Francis Decourrièrea, ja näiden kahden aloitteen osalta haluaisin sanoa, että ne kuuluvat rahoituskehykseen, joka on teille varmasti tuttu: vain 700 miljoonaa euroa Urbania varten, mutta se on parempi kuin ei mitään; 4 miljardia 800 miljoonaa euroa Interregiä varten. Toimimme siis tämän rahoituskehyksen puitteissa, emmekä aio ylittää sitä. Näiden kahden aloitteen osalta, koska ne selventävät aluekehitystä koskevia tulevia strategisia ja poliittisia pohdintoja sekä seuraavia rahoituskehyksiä, haluaisin sanoa, että olemme seuranneet erittäin kiinnostuneina tätä rakentavaa vuoropuhelua parlamentin ja sen valiokuntien välillä. Hyvät parlamentin jäsenet, kaikki se, mitä olen sanonut, on osoituksena siitä, että komissio on päättänyt ottaa tämän huomioon.

Fischler
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, hyvät naiset ja herrat, aluksi haluaisin kiittää jäsen Procaccia hänen laatimastaan mietinnöstä. Haluaisin kiittää myös kaikkia asian käsittelyyn osallistuneita valiokuntia ja parlamenttia laajasta tuesta, jonka he ovat antaneet Leader+-aloitteelle.
Tämän aloitteen on tarkoitus antaa maaseudulle uutta vauhtia uusien ja omaleimaisten lähestymistapojen kehittämiseen ja kokeiluun, lähestymistapojen, jotka pitäisi sitten myöhemmin siirtää malleina yleisiin ohjelmiin. Iloitsen myös siitä, että parlamentti tukee pääosin komission käsitystä siitä, että Leader+:n pitää koskea unionin kaikkia maaseutualueita, että on otettava käyttöön ensisijaisia alueita ja että ennen kaikkea myös maaseutualueiden aktiivista yhteistyötä ja verkottumista on tuettava.
Totean lisäksi, että parlamentti jakaa komission käsityksen, jonka mukaan Leader+:n täytäntöönpanossa on asetettava etusijalle yleiskattava tuki. Käsitelläkseni joitakin täällä esitettyjä yksittäisiä kysymyksiä, voin vahvistaa myös sen, että toivomme mahdollisimman laajaa kumppanuutta ja osallistumista Leader+:aan. Eri ryhmillä, olkoot ne ympäristöjärjestöjä tai ryhmiä, joiden tavoitteena on työllistäminen, on mahdollisuus olla mukana komission direktiivien laatimisessa. Määrärahoja ei myöskään ole vähemmän vaan enemmän kuin kuluvalla kaudella.
Haluaisin muistuttaa myös siitä, että seurantakeskuksen perustamisessa ei ole mitään uutta. Tämä seurantakeskus oli olemassa jo Leader I:n ja Leader II:n aikana. Keskuksen tarkoituksena on vain pitää yllä yksittäisten Leader-ryhmien verkottumista. Tämän seurantakeskuksen rahoitus ei saa kohota yli 2 prosenttiin Leader-määrärahoista.
Mitä tulee sellaisten hankkeiden mahdollisuuksiin, joiden sisältönä on valmennus ja koulutus, saanen viitata siihen, että se on juuri yksi niistä kohdista, jonka olemme nyt liittäneet uuteen maaseudun kehittämispolitiikkaan, niin että meidän mielestämme sitä ei ole enää tarpeen tukea Leaderista.
Nyt mietinnön sisältöön. Parlamentti kehottaa 14 kohdassa komissiota mahdollisimman pian esittämään Euroopan parlamentille arviointiraportin Leader II:sta. Haluaisin vain kiinnittää huomionne siihen, että siinä ei ole tällä hetkellä juuri järkeä, koska Leader II:n määrärahoja voidaan tilittää edelleen vuoden 2001 loppuun asti. Sen vuoksi olemme sitä mieltä, että on järkevämpää toteuttaa arviointi vasta ohjelman päätyttyä. Luonnollisesti teemme sen ja toimitamme teille raportin siitä.
18 kohdassa parlamentti ehdottaa eräänlaisen yhteenvedon laatimista toteutetuista onnistuneista aloitteista. Siihen voin vain sanoa, että sellainen on jo olemassa. Komissio on jo laatinut sellaisen, ja voin antaa sen jokaisen kiinnostuneen parlamentin jäsenen käytettäväksi.
21 kohdassa parlamentti korostaa, että Leader+:n suuntaviivat on nyt hyväksyttävä mahdollisimman pian, jotta ohjelmat voidaan käynnistää. Voin vain täysin tukea tätä tavoitetta. Heti kun parlamentin kanta on päätetty, Leader+:n suuntaviivat esitellään uudelleen maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomitealle (STAR), jotta jäsenvaltiot voivat vahvistaa 14. marraskuuta antamansa väliaikaisen hyväksymisen.
Oletan, että komissio voi hyväksyä suuntaviivojen lopullisen version sitten maalis-huhtikuussa. Kun ne on julkaistu Virallisessa lehdessä, Leader+-ohjelmien hakemusten jättämiseen on aikaa enää kuukausia, kuusi kuukautta. Minun mielestäni on tärkeää viitata yhteen asiaan: Leader+:aan liittyviä menoja voidaan tukea siitä ajankohdasta lähtien, kun ohjelma on komission käsiteltävänä. Niiden ohjelmien, joiden hakemukset jätetään ennen 30. huhtikuuta tänä vuonna, tukikelpoisuuden alkamispäivämääräksi on mahdollista määrätä takautuvasti myös 1. tammikuuta.
Päätöslauselmaluonnoksen 20 kohdassa käsitellään lopuksi seitsemää konkreettista suuntaviivojen muutosehdotusta. Perusteellisen harkinnan jälkeen voin sanoa teille, että komissio voi hyväksyä ehdotukset 2, 4, 5 ja 7 ja sisällyttää ne suuntaviivoihin. Ehdotus 6 sisällytetään myös osittain, koska vahvistetaan, että määräaika Leader+-aloitteen ohjelmien hyväksymiselle on korkeintaan viisi kuukautta.
Muutosehdotus 1 on mielestämme rauennut tällä välin, koska tämä kohta muutettiin jo parlamentin tahdon mukaiseksi maatalouden rakenteiden ja maaseudun kehittämisen hallintokomiteassa jäsenvaltioiden edustajien kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Sen vuoksi jäljelle jää vain muutosehdotus 3. Komissio voi vain yhtyä tähän muutosehdotukseen, sillä sehän vastaa tarkalleen sitä, mitä komissio itse ehdotti alun perin. Minun on kuitenkin lisättävä siihen, että jäsenvaltioiden mielestä toimintaryhmiemme yhteistoiminta Euroopan unionin ulkopuolisten maiden samankaltaisten ryhmien kanssa on mennyt liian pitkälle. Hallintokomiteassa päädyttiin sen vuoksi muutokseen, mutta komissio ottaa nyt muokatussa versiossa uudelleen huomioon parlamentin pyynnön ja ehdottaa suuntaviivoja tällaisina. Se ponnistelee myös edelleen sen puolesta, että jäsenvaltiot voivat hyväksyä sen.
Käsittelen vielä lyhyesti kolmeatoista tarkistusta. Komissio ei voi hyväksyä vain kolmea niistä, nimittäin tarkistuksia 3, 12 ja 13. Kaikki muut se voi hyväksyä joko täysin tai sisällöllisesti.

Diamantopoulou
. (EL) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on poikkeuksellinen yhteensattuma, että juuri nyt Euroopan parlamentissa käsitellään Equal-aloitetta.
Viime aikoina osittain myös Itävallan poliittisen kehityksen vuoksi Euroopassa on ollut havaittavissa kasvavaa poliittista huolestuneisuutta, on ollut poliittisia mielenosoituksia ja poliittista vuoropuhelua. On syytä korostaa, että sekä parlamentissa että komissiossa on esitetty konkreettisia politiikkoja, lainsäädäntöehdotuksia ja ehdotuksia toimintaohjelmiksi, joilla torjutaan syrjintää ja jotka koskevat vapaiden ja oikeudenmukaisten yhteisöjen rakentamista. Puhun siis syrjinnän vastaisesta paketista ja kehotan tästä lähtökohdasta parlamentin asiasta vastaavia valiokuntia nimittämään esittelijöitä, jotta syrjinnän vastaista pakettia voitaisiin viedä mahdollisimman nopeasti eteenpäin.
Siirryn käsittelemään Equal-aloitetta, joka perustuu tietenkin 13 artiklaan. 13 artiklan mukaisesti Equal-aloite koskee kaikkien syrjinnän muotojen eli sukupuoleen, rotuun, ikään tai vammaan perustuvan syrjinnän torjumista. Haluaisin onnitella erityisesti jäsen Stenzeliä, koska hänellä on ollut erittäin vaikea ja monimutkainen tehtävä saada aikaan yksimielisyys Equal-aloitteesta, koska asiasta vastaavat valiokunnat tarkastelevat asiaa hyvin erilaisista näkökulmista ja koska aihe on poliittisesti hyvin arka.
Ensimmäinen huomio, jonka myös monet kollegat ovat tuoneet esiin, koskee sitä, pitääkö naiset mainita erikseen. Olen samaa mieltä siitä, että emme voi täysin yhtyä 13 artiklan sisältöön, mutta tässä muodossa perustamissopimus tällä hetkellä on, ja syrjintälajien joukossa on yhtä painokkaasti esillä myös syrjintä sukupuolen perusteella. Näin ollen nykyisen perustamissopimuksen pohjalta Equal-aloite rakentuu tällä tavalla. Haluan kuitenkin muistuttaa, että työllisyysstrategiassa on olemassa erityinen painopiste, joka koskee naisia ja sitä, kuinka erityisohjelmaa, viidettä naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevaa ohjelmaa, valmistellaan. Olen jakanut neljään luokkaan asiat, joita arvoisat parlamentin jäsenet ovat käsitelleet.
Ensiksi teema-alojen laajentaminen. On olemassa neljä teema-alaa, kuten myös työllisyysstrategiassa: työllistettävyys, yrittäjyys, sopeutumiskyky ja naisten ja miesten yhtäläiset mahdollisuudet; ja olemme samaa mieltä näiden teema-alojen laajentamisesta Euroopan parlamentin tekemien ehdotuksien mukaisesti. Mitä tulee huoleen siitä, että joku maa saisi kaikki johonkin tiettyyn syrjintälajiin osoitetut varat, sanon, että aloitteessa on ilmaistu selvästi, että jäsenvaltioiden on esitettävä kunkin syrjinnästä kärsivän ryhmän teema-ala.
Toinen asia on joustavuus ja yksinkertaistaminen. Olen jäsen Leinenin kanssa samaa mieltä siitä, että aloitteen kieli on hyvin hankalaa ja vaikeasti ymmärrettävää. Tästä syystä yksiköissä on jo nyt ryhdytty kirjoittamaan tekstiä uudelleen, yksinkertaistamaan sen rakennetta ja tekemään kielestä ymmärrettävämpää. Mitä tulee joustavuuteen, ehdotamme, että harjoitetaan kehittämiskumppanuutta ja -yhteistyötä sekä maantieteellisellä tasolla, jossa erilaiset ryhmät tietyllä maantieteellisellä alueella tekevät yhteistyötä puuttuakseen syrjintään työpaikoilla, että temaattisella tasolla, jossa voidaan harjoittaa yhteistyötä esimerkiksi tietyllä talouden alalla. Tässä jäsenvaltioille tarjoutuu paljon tilaa joustavuuteen tämän kehittämisyhteistyön sopeuttamisessa kunkin omiin erityispiirteisiin. Luonnollisesti valtioiden välinen yhteistyö edellyttää myös rajat ylittävää verkostoa, joka edistää kokemusten vaihtoa.
Lopuksi puhun teknisestä avusta. Pyrimme siihen, että rahoitusluokkia olisi neljä. Ensiksi rahoitettaisiin valmistelua, toiseksi täytäntöönpanoa, kolmanneksi rajat ylittävää yhteistyötä, jotta kokemuksia voitaisiin vaihtaa, ja neljänneksi teknistä apua. Koska osanotto on ollut laajaa ja koska on esiintynyt huolta siitä, miten teknistä apua annetaan, on sanottava, että tässä käytetään ulkopuolisia toimistoja. Kuten kollegani komission jäsen Barnier sanoi, ei ole mahdollista, että komission virkailijat tekisivät kaiken tämän työn, jonka tähän asti ovat tehneet ulkopuoliset yhteistyökumppanit. Kansallisella ja Euroopan tasolla tavoite on saada aikaan suuria toimenpideryhmiä, jotka julkistetaan, hankkeesta laaditaan täydellinen kuvaus, johon pyydetään ulkopuolista apua, ja samoin tuotannosta, jota kultakin tekniseltä toimistolta odotetaan, jotta tämän työskentelyn seuranta ja arviointi tulisivat mahdollisiksi.
Haluan korostaa, että on erityisen tärkeää viedä mahdollisimman nopeasti eteenpäin konkreettista aloitetta sekä poliittisen yhteensattuman vuoksi että myös siksi, että mielestämme olisi tärkeää, että aloite käynnistyisi suunnitellusti ja että olisimme vuoden 2000 lopulla täysin valmiita.

Puhemies
Arvoisa komission jäsen, kiitoksia. Ilmoitan kollegoilleni puhemiehistössä sekä asiasta vastaaville valiokunnille huolestanne nimittää mainitsemienne asiakirjojen esittelijät mahdollisimman pian.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
(Istunto päättyi klo 20.40.)
SISÄLTÖ
ISTUNTO MAANANTAINA 14. HELMIKUUTA 2000 1
Istuntokauden uudelleenavaaminen 1
Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen 1
Käsittelyjärjestys 3
Kaupunkien kestävä kehitys - Maaseudun kehittäminen - Equal-aloite 5

