Baltkrievija (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Padomes un Komisijas paziņojumi par Baltkrieviju.
Cecilia Malmström
Priekšsēdētāja kungs, godātie deputāti, Eiropas Savienības attiecības ar Baltkrieviju nebūt neveidojas bez sarežģījumiem. Es gribētu sākt šīs debates ar skaidrojumu, kāpēc Padome novembrī pieņēma lēmumu par Eiropas Savienības attiecībām ar Baltkrieviju. Es zinu, ka šis ir viens no tiem jautājumiem, par kuru ļoti interesējas daudzi deputāti.
Kad mēs par to diskutējām, mēs pievērsāmies diviem svarīgiem aspektiem. No vienas puses, Eiropas Savienība gribēja dot skaidru mājienu, ka nav apmierināta ar to, ka pēdējos mēnešos nav jūtama pozitīva attīstība mūsu attiecībās. No otras puses, mēs nolēmām dialogu ar Baltkrieviju risināt secīgos posmos, lai pamudinātu Minsku darboties vairākās jomās.
Es uzskatu, ka tādējādi radās labi izlīdzsvarots lēmums, kurā ņemti vērā šie aspekti. Lēmumā ir trīs galvenās daļas.
Pirmkārt, mēs pagarinām sankciju termiņu, bet tai pašā laikā atceļam ceļošanas ierobežojumus gandrīz visām ieinteresētajām personām. Izņēmumi attiecas uz četriem cilvēkiem, kas ir tieši saistīti ar cilvēku pazušanām politisku motīvu dēļ, un uz Baltkrievijas Centrālās vēlēšanu komisijas priekšsēdētāju.
Otrkārt, mēs esam atvērti vīzu izsniegšanas atvieglināšanai un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem starp Eiropas Savienību un Baltkrieviju.
Treškārt, ir cerības sagatavot partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Baltkrieviju. Lai cerības īstenotos, protams, jānotiek pozitīviem pavērsieniem demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma principu ievērošanā. Komisijai tika uzdots veikt dažus sagatavošanās darbus attiecībā uz šiem rīcības plāniem, kas tika sagatavoti saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.
Diskusijās mēs ņēmām vērā to, ka pašreizējā situācija Baltkrievijā ir labāka nekā pirms 18 mēnešiem, kaut arī ir bijuši daži atpakaļsoļi. Ļoti negatīvs piemērs ir kādas studentes izslēgšana no universitātes pēc tam, kad viņa bija piedalījies Austrumu partnerības forumā.
Pāreja no autoritāras sabiedrības uz demokrātisku ir pakāpenisks process, kā daudzi šā Parlamenta deputāti ļoti labi zina. Baltkrievijai tam būs vajadzīgs laiks, un šajā ceļā būs daudz šķēršļu. Tādēļ ir nepieciešams vispusīgs mūsu atbalsts.
Patiesībā pasaules finanšu krīze rada iespēju panākt ietekmi. Baltkrievijas ekonomika ir nospiesta uz ceļiem, un Krievija vairs nav gatava apdrošināt valsti. Zemās gāzes cenas enerģētikas nozarē ir tikai pagātnes atmiņas.
Ja mēs gribam izmantot šo situāciju, lai iedrošinātu Baltkrieviju mainīt ierasto kārtību, tad vienīgais veids ir sākt dialogu. Mums jāpalīdz Baltkrievijai vērst plašumā tās piesardzīgo gaitu ceļā uz lielāku atklātību. Mums ir jāzina, cik efektīva ir mūsu sankciju politika. Ar pagājušā gada lēmumu par vīzu ierobežojumu atcelšanu pēc tam, kad Minska 2008. gada augustā bija atbrīvojusi pēdējos cietumniekus, mēs panācām nelielu dialoga uzlabošanos.
Sankciju piemērošana ir svarīgs Eiropas Savienības izmantots piespiedu līdzeklis. Tai pašā laikā Komisija ir arī veikusi virkni pasākumu, kuru mērķis ir sadarbība ar Baltkrieviju, un šī valsts ir iekļauta Austrumu partnerībā. Arī mūsu sniegtais atbalsts Baltkrievijai, iesaistoties Starptautiskā Valūtas fonda darbībās, bija pozitīvs pasākums.
Mēs esam izvirzījuši savus nosacījumus, un tagad mums jārīkojas saprātīgi un apdomīgi. Lēmums atlikt vīzu izsniegšanas ierobežojumus skaidri parāda, ka mēs nopietni izturamies pret notikumu pozitīvu virzību un spējam to atdarīt ar labiem darbiem. Ja notikumi turpmāk attīstīsies šajā virzienā, mēs varēsim atcelt vēl vairāk ierobežojumu.
Patlaban notiek diskusijas par divām iespējamām alternatīvām. Viena alternatīva ir sagatavot oficiālu nolīgumu, un otra - iespēja sagatavot vīzu atvieglinātas izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumus. Padomes nostāja ir devusi pamatu vēl konkrētākiem apsvērumiem šajos jautājumos.
Ar partnerības un sadarbības nolīgumu mēs varētu piešķirt oficiālu statusu Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecībām jaunā veidā, proti, juridiski saistoša nolīguma paspārnē apvienot nosacītību ar dažādiem mūsu piespiedu līdzekļiem. Partnerības un sadarbības nolīgums ļaus Baltkrievijai arī pilnībā piedalīties Austrumu partnerības divpusējās attiecībās.
Ir iecere vīzu atvieglinātu izsniegšanu vairāk attiecināt uz vienkāršajiem cilvēkiem, plašāku sabiedrību, nevis uz politisko eliti. Tā mums būtu svarīga iespēja veicināt kontaktus starp pilsonisko sabiedrību un Baltkrievijas, kā arī Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Tā varētu kļūt par izšķirīgu faktoru, kas padara pieejamu baltkrievu kultūru un ietekmē to. Tas pilnībā atbilst Austrumu partnerības mērķiem.
Vīzu režīma atvieglināšana ir saistīta ar atpakaļuzņemšanu. Tai nevajadzētu būt lielai problēmai, jo Baltkrievija ir parādījusi savu spēju sadarboties jautājumos, kas attiecas uz robežkontrolēm.
Baltkrievija ir svarīga valsts pie Eiropas Savienības austrumu robežas. Tādēļ mēs esam ieinteresēti Baltkrievijas modernizācijā, attīstībā un tālākvirzībā uz demokrātisku un brīvu valsti. Mūsu drošības stratēģijas stūrakmens ir demokrātiskas kaimiņvalstis.
Mums ir jāstrādā, lai liktu Baltkrievijai cienīt mūsu vērtības - demokrātiju, tirgus ekonomiku un cilvēktiesības. Šeit var skaidri vilkt paralēles starp to, kā mēs attīstām partnerattiecības ar daudzām valstīm ES austrumos un dienvidos.
Es gribētu beigt savu runu, uzsverot, ka mums, protams, ir jāturpina izvirzīt skaidri nosacījumi mūsu attiecībās ar Baltkrieviju. Šai valstij ir jāturpina virzīties pa progresa ceļu. Prezidenta Lukašenko represīvās politikas vietā jānāk lielākai demokrātijai un lielākai iecietībai. Valstij ir jāciena tiesiskuma principi. Šo vēsti mēs gribam nodot visiem divpusējo kontaktu dalībniekiem - dalībvalstīm un Baltkrievijai.
Ja mēs gribam panākt mūsu prasību izpildi, ļoti svarīgs ir dialogs. Tādēļ mēs Padomē arī atzinīgi vērtējam intensīvu kontaktu uzturēšanu, kuru mērķis ir nostiprināt pāreju uz demokrātiju. Mēs turpināsim sniegt savu atbalstu demokrātiskajai kustībai un pilsoniskajai sabiedrībai, kas strādā pie reformām un Eiropas integrācijas Baltkrievijā. Mēs esam ļoti pateicīgi par nozīmīgo atbalstu un apņēmību, ko šajā darbā parādīja Eiropas Parlaments.
Benita Ferrero-Waldner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs, dārgie kolēģi, Padomes priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti, man ir gandarījums, ka šodien kopā ar jums apspriežam mums ļoti svarīgās un arī ļoti problemātiskās attiecības ar Baltkrieviju. Svarīgas tādēļ, ka Baltkrievija mūsu kontinentā atrodas ceļu krustojumā; problemātiskas tādēļ, ka vēl aizvien ir neskaidra Baltkrievijas pašas izvēle attiecībā uz savu nākotni un attiecībām ar ES. Vēl aizvien mēs nezinām, kurā pusē tā nostāsies, tādēļ mums jāturpina strādāt ar šo valsti.
Eiropas Savienība pēdējos divos gados pakāpeniski ir mēģinājusi iesaistīties attiecībās ar Baltkrieviju, atbalstīt turpmākas reformas un piemērot, man jāsaka, līdz šim pieticīgos pasākumus. Es esmu pārliecināta, ka vislabākā politika Baltkrievijai ir pragmatiska politika. Iesaistoties attiecībās ar šo valsti, Eiropas Savienībai ir gan jāparāda Baltkrievijas veiktie pozitīvie pasākumi, gan arī pašai jābūt mazliet elastīgākai.
Mēs esam skaidri darījuši zināmu, ka mēs gribētu redzēt Baltkrieviju kā pilnvērtīgu dalībnieku Eiropas kaimiņattiecību politikā un ka Baltkrievija varētu piedalīties Austrumu partnerības divpusējos pasākumos, ja tā ar ilgstošu darbību parādītu savu vēlmi veikt neatgriezeniskus pasākumus demokrātisku reformu virzienā.
Tikmēr mēs daudzos svarīgos veidos esam centušies parādīt savu labo gribu. Šogad notika daudzas ES augsta līmeņa vizītes Baltkrievijā, kas palīdzēja vērst plašumā politisko dialogu. Mēs sākām dialogu par cilvēktiesību jautājumiem 2009. gada jūnijā. Komisija iesaistās arvien vairākos tehniskos dialogos ar Baltkrieviju, kuros tiek risināti abpusēji svarīgi jautājumi.
Piemēram, pagājušajā mēnesī ES Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome nolēma pagarināt pastāvošo ierobežojošo pasākumu, proti, vīzu izsniegšanas aizliegumu un līdzekļu iesaldēšanu, termiņu līdz 2010. gada oktobrim, jo Baltkrievijā nebija vērojams nekāds progress cilvēktiesību un pamatbrīvību jomā.
Tomēr, lai veicinātu demokrātijas attīstību, Padome arī pagarināja ierobežojošo pasākumu atcelšanas termiņu. Padome arī pieņēma vēl divus lēmumus, lai atbalstītu Baltkrievijas gaitu pa reformu ceļu. Es ļoti atzinīgi vērtēju to, ka Komisija tagad var sākt darbu pie vīzu režīma atvieglināšanas jautājuma un pie "kopīgā pagaidu plāna” ar Baltkrieviju, kas būs saistīts ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) rīcības plānu. Šie pasākumi ir pamudinājums Baltkrievijai virzīties pa demokrātijas ceļu, un es esmu pārliecināta, ka tos labi sapratīs gan valdība, gan, jo īpaši, iedzīvotāji.
Kopīgā pagaidu plāna izstrādē iesaistīsies gan iestādes, gan Baltkrievijas pilsoniskā sabiedrība, un es ceru, ka tas pavērs ceļu padziļinātam dialogam ar Baltkrieviju, kurā būs iekļauti jutīgie politiskie jautājumi.
Mani dienesti patlaban gatavo ieteikumus, ņemot vērā sarunu norādes par vīzu atvieglinātas izsniegšanas un atpakaļuzņemšanas nolīgumiem. Vīzu atvieglināta izsniegšana ir prioritāte Baltkrievijas iedzīvotājiem, un es vēlētos, lai vairāk baltkrievu apmeklē Eiropas Savienību, brīvi ceļo, mācās un veic uzņēmējdarbību. Bet galīgais lēmums par sarunu norādēm, protams, jāpieņem Padomei.
Turklāt Komisija ir gatava palielināt finanšu palīdzības piešķīrumus Baltkrievijai laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam. Mēs esam ierosinājuši izveidot makrofinansiālās palīdzības paketi EUR 200 miljonu apmērā, kam mēs ceram iegūt Parlamenta apstiprinājumu. Komisija atbalsta domu par to, lai Eiropas Investīciju banka tai piešķirtajās jaunajās pilnvarās iekļautu Baltkrieviju. Es patiesi ceru, ka tas izdosies.
Tomēr, ja Baltkrievija vēlas tuvināties Eiropas Savienībai, ir skaidrs, ka tas Baltkrievijai jāparāda savā rīcībā. Ir jāpārtrauc cilvēku apcietināšanas un apsūdzības politisku motīvu dēļ. Ir ļoti vajadzīgas vēlēšanu likuma reformas atbilstoši Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja (OSCE/ODIHR) ieteikumiem. Preses brīvībai, vārda un pulcēšanās brīvībai jābūt noteiktām likumā un jākļūst par normu. Eiropas Savienība arī mudina Baltkrieviju atcelt nāvessodu vai pasludināt moratoriju nāvessoda izpildei. Mēs aicinām uzlabot NVO, pilsoniskās sabiedrības un cilvēktiesību aktīvistu stāvokli. Visi šie pasākumi varētu paātrināt Baltkrievijas un Eiropas Savienības ciešākas partnerības izveidi.
Tātad mūsu piedāvājums Baltkrievijai ir skaidrs. Eiropas Savienība ir gatava cieši sadarboties ar Minsku un atbalstīt tās politisko un ekonomisko attīstību. Bet mēs būsim arī gandarīti par Baltkrievijas vadības veiktiem svarīgiem pozitīviem pasākumiem, kas ļautu mums attīstīt attiecības ar Baltkrieviju tādā pašā veidā kā mēs attīstām savas attiecības ar citām austrumu kaimiņvalstīm, ja arī tās šajā darbā iegulda savu darba daļu.
Jacek Protasiewicz
PPE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, kādēļ mana politiskā grupa pieprasīja sagatavot rezolūciju pēc debatēm? Ne tikai tādēļ, lai izteiktu mūsu atbalstu Padomes pieņemtajam lēmumam, kas ir gudrs un pareizs, un es piekrītu abiem jūsu argumentiem. Tomēr galvenais iemesls ir pavisam nesen notikušās pieaugošās represijas Baltkrievijā. Rezolūcijā būs pieminēti visi šie gadījumi, un, ja kāds būs aizmirsts rezolūcijas projekta sagatavošanas laikā, esiet droši, ka vai nu EPP ierosinās rakstisku grozījumu, vai es pats rīt ierosināšu mutisku grozījumu.
Ir vēl viens jautājums, ko plašsaziņas līdzekļi ir atklājuši tikai šodien, proti, jauns Aleksandra Lukašenko sagatavots tiesību akta projekts, kas paredz pilnībā kontrolēt internetu, tāpat kā tas notiek Ķīnā vai pat Ziemeļkorejā. Es uzskatu, ka arī tas mums būtu jāpiemin.
Kāpēc šādi pavērsieni notiek Baltkrievijā? Es personīgi uzskatu, ka tie ir daļēji saistīti ar nepārdomātiem, varētu pat teikt - nesaprātīgiem, premjerministra Silvio Berluskoni un Lietuvas prezidentes apmeklējumiem. Silvio Berluskoni satikās ar Aleksandru Lukašenko un uzslavēja viņu kā demokrātiski ievēlētu vadoni, bet neatrada laiku, lai satiktos ar opozīciju. Mazliet agrāk Baltkrieviju apmeklēja arī Lietuvas prezidente, kas, es teiktu, pārsteidzīgi uzaicināja Aleksandru Lukašenko apmeklēt Lietuvu.
Visbeidzot, es gribu pieminēt Sergei Kovalev šā rīta runu, kurā viņš, citējot A. Saharovu, teica, ka Rietumu pasaulei jāpiedāvā un jāpieprasa. Šī ir svarīga doma. Mums jāpiedāvā nopietna sadarbība ar Baltkrieviju, bet mums arī jāprasa, lai Baltkrievijas iestādes parādītu patiesu progresu cilvēktiesību, demokrātijas un brīvības jomā.
Kristian Vigenin
Ministra kungs, komisāra kungs, es varu tikai piekrist vērtējumam, ka Baltkrievija Eiropas Savienībai ir ļoti sarežģīts partneris.
Mēs tomēr nevaram atbalstīt Komisijas un Padomes pagājušā gada politiku attiecībā uz šo valsti. Šī politika, kas bija pakāpeniska durvju atvēršana Baltkrievijai, ko noteica Baltkrievijas iestāžu pieņemtie pareizie lēmumi, mums nešķiet labākais veids, kā šī valsts varētu pakāpeniski kļūt par demokrātisku valsti vai vismaz pēc iespējas pietuvoties mūsu priekšstatam par to, kādai jābūt demokrātiskai valstij.
Mēs gribētu, lai Eiropas Komisijas un Padomes veiktie pasākumi būtu mazliet saturīgāki un lai mazliet lielāka vērība tiktu pievērsta pašiem Baltkrievijas iedzīvotājiem, jo tas ir veids, kā panākt, lai viņi paši apvienojas un pieprasa demokratizāciju, atklātumu un brīvu un demokrātisku vēlēšanu sarīkošanu - tieši to, ko mēs mēģinām rosināt dialogā ar Baltkrievijas iestādēm. Ir neiedomājami, ka mūsdienu Eiropas valstī to nav iespējams panākt.
Arī Austrumu partnerības problēmas ir saistītas ar šo jautājumu. Jūs zināt, ka Eiropas Parlaments neatbalsta oficiālu attiecību izveidošanu ar Baltkrievijas parlamentu, jo mēs uzskatām, ka Baltkrievijas deputāti nav ievēlēti godīgās un demokrātiskās vēlēšanās, un tas nozīmē, ka šis parlaments nevar būt mūsu oficiālais partneris.
Ar to ir saistīta arī Austrumu partnerības parlamentārās asamblejas tuvīnā veidošana, kas sastopas ar dažām problēmām. Tomēr mēs mēģināsim kopā ar Komisiju un Padomi panākt kopējas stratēģijas izveidošanu, lai mēs arī parlamentārā līmenī būtu gatavi īstenot atbilstošus pasākumus Baltkrievijai, ja baltkrievi, no savas puses, īstenos savus pasākumus un izpildīs mūsu prasības.
Šajā sakarā es mudinu Eiropas Parlamentu, Eiropas Komisiju un Padomi apvienot spēkus un pūles, lai izvairītos no patvaļīgas rīcības, kāda bija premjerministra S. Berluskoni rīcība, kas nodarīja ļaunumu kopējai lietai un deva jaunu iedrošinājumu A. Lukašenko. Tāda rīcība ir jāpārtrauc.
Ivars Godmanis
ALDE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es gribētu ieteikt vienu lietu. Attiecības starp Parlamentu un iestādēm ir tiešām iesaldētas, bet mums ir attiecības ar opozīciju. Mans piedāvājums ir organizēt konferenci Latvijā vai kaut kur citur, kur varētu uzaicināt iestāžu un opozīcijas pārstāvjus, un tēmas varētu būt enerģija, drošība, ekonomika, tranzīts - tās ir problēmas, kuras Baltkrievijai un arī Eiropas Savienībai ir ļoti būtiskas; otrkārt, vīzu jautājumi, kaimiņattiecību jautājumi - runājot par pilsoņiem; treškārt, problēmas, kas ir saistītas ar demokrātisko situāciju, cilvēktiesībām un partijām; ceturtkārt, Baltkrievijas puses reālais skats uz mūsu attiecību nākotni - kā mēs redzam Austrumu partnerību tuvākajā nākotnē. Es domāju, ka tas ir viens no veidiem, kā mēs varētu atkausēt šo iesaldēto situāciju. Tomēr tai ir jābūt divvirzienu komunikācijai, jo pretējā gadījumā mēs negūsim panākumus.
Werner Schulz
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, apmēram pirms divām nedēļām Itālijas premjerministrs devās vizītē uz Baltkrieviju, kur gadiem ilgi neviens Rietumvalsts valdības vadītājs nebija braucis. Viņš slavēja prezidenta Lukašenko darbu un politiku un atzina, ka lielais vēlētāju skaits nozīmējot to, ka tauta apbrīno un mīl savu prezidentu. Diemžēl opozīciju viņš aizmirsa apciemot, kas citā gadījumā būtu bijusi ierasta lieta. Opozīcija uz to reaģēja ar prasību neatzīt faktu, ka Baltkrievijā ir notikuši pasākumi liberalizācijas virzienā; tieši otrādi, attieksme pret opozīciju kļuvusi neiecietīgāka. Ir notikušas represijas, sadursmes, kautiņi un tamlīdzīgi ekscesi.
Mēs esam iesnieguši šo rezolūciju šodien arī tādēļ, lai skaidri pateiktu, kādas pilnvaras un kādu attieksmi pret pilsonisko sabiedrību mēs atbalstām, un darītu zināmu faktu, ka mēs tikai tad varēsim runāt par partnerību - kas pagaidām vēl ir iesaldēts jautājums -, kad arī mēs varēsim pilnvērtīgi turpināt dialogu ar Baltkrieviju par cilvēktiesībām. Cilvēktiesības ir vārda brīvība, brīvība opozīcijai darboties, brīvība dibināt opozīcijas partijas u.tml. Mēs uzskatām, ka tas ir svarīgi un ka tam jābūt mūsu turpmākās partnerības svarīgākajam principam. Mēs ceram, ka Eiropas Savienība šajā jautājumā atradīs kopīgu valodu un ka arī nākamais Augstais pārstāvis pieliks visus spēkus, lai to atbalstītu.
Valdemar Tomaševski
ECR grupas vārdā. - (LT) Priekšsēdētāja kungs, Centrāleiropas valsts Baltkrievija ir vēsturiskais Lietuvas Lielhercogistes šūpulis. Šī lielhercogiste aizstāvēja Rietumu civilizācijas vērtības savā ziemeļaustrumu perifērijā. Tādēļ es atzinīgi vērtēju to, ka Padomes šā gada 17. novembra secinājumos ir paredzētas jaunas iespējas veidot dialogu un plašāku sadarbību starp Eiropas Savienību un Baltkrieviju.
Mums tomēr ir jāpāriet no vārdiem un mājieniem uz kaut ko konkrētāku. Sāksim ar attiecībām atsevišķu cilvēku starpā. Tās ir jāpaplašina, iesaistot Baltkrieviju Eiropas un reģionālo līmeņu procesos. Es aicinu Komisiju steidzīgi sagatavot ieteikumus norādēm vīzu režīma vienkāršošanai un pilnīgai vīzu režīma atcelšanai robežzonā 50 km garumā. Cilvēkiem, kas dzīvo Eiropas centrā, jābūt tiesībām un iespējai brīvi pārvietoties uz abām pusēm.
Jiří Maštálka
Es rūpīgi izlasīju rezolūcijas projektu par minēto jautājumu un ar interesi klausījos diskusiju. Man šķiet, ka lielākajā daļā iesniegto projektu ir vērojamas pozitīvas izmaiņas attiecībā uz līdz šim vēsajām attiecībām starp ES un Baltkrieviju. Es uzskatu, ka Austrumu partnerības projekts ir laba iespēja panākt mūsu attiecību būtisku uzlabošanos. Pirmkārt, es gribētu uzsvērt, ka ekonomikas jomā dominē pragmatiska pieeja, bet tas nevar būt tikai vienas puses process. Arī Eiropas Savienībai jāatver savi tirgi Baltkrievijas precēm un pakalpojumiem. Otrkārt, manuprāt, ir svarīgi Austrumu partnerības sistēmā nekavējoties atbrīvot finanšu līdzekļus Baltkrievijai. Treškārt, dialogu varētu sekmēt ES vīzu režīma mīkstināšana. Ceturtkārt, mūsu sadarbībā mums vairāk vajadzētu atbalstīt vides aspektu. Mēs visi zinām, ka Baltkrievija cieta Černobiļas avārijā. Tādēļ mūsu palīdzība būtu ļoti gaidīta. Kaut arī es saprotu Baltkrievijas vēsturiskos un politiskos apstākļus, es cieši ticu, ka arī Baltkrievijai ir pienācis laiks pievienoties tām valstīm, kuras ar likumu ir aizliegušas izpildīt nāvessodu.
Fiorello Provera
EFD grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, turpinot iepriekšējā runātāja teikto, es gribētu atkārtot, ka ikvienam valsts vai valdības vadītājam ir tiesības apmeklēt Eiropā vai ārpus Eiropas esošu valstu valdības, ja vien tas atbilst Padomes vēlmēm. Tādēļ es uzskatu, ka šī priekšlaikus veiktā Itālijas premjerministra kritizēšana ir ļoti nepatīkama.
Tomēr, atgriežoties pie mūsu jautājuma par Austrumu partnerības noslēgšanu, Baltkrievija ir parādījusi savu gribu būt kopā ar Eiropu, virzoties pa ekonomikas attīstības un reformu ceļu. Komisija ir atzīmējusi, ka Baltkrievijā vērojams zināms progress, piemēram, politieslodzīto atbrīvošana, vēlēšanu kodeksa reforma un dažu opozīcijas laikrakstu izplatīšanas atļauja, kaut gan to atļauts veikt tikai valdības kontrolē. Tā vēl nav pilnīga demokrātija, tomēr tā noteikti ir zināma atkāpšanās no pagātnes.
Tādēļ Eiropas Savienībai ir izvēle - veicināt reformas ar dialoga palīdzību Austrumu partnerības un EuroNest parlamentārās sadarbības sistēmā vai tai pašā laikā turēties pie piesardzības politikas attiecībā uz sasniegtajiem rezultātiem un veiktajiem pasākumiem. Tāpēc es uzskatu, ka Vigenin kungam jāuzliek pienākums panākt vienošanos ar Minsku par Baltkrievijas apmierinošu pārstāvību Euronest asamblejā, kurā būtu ne tikai pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, bet arī Baltkrievijas parlamenta deputāti.
Tā mēs varēsim iesaistīties dialogā ar politisko lēmumu pieņēmējiem par dažādiem tematiem, tostarp arī par cilvēktiesībām, un izveidot saziņas kanālu ar valdību reformu procesa atbalstam. Tādā gadījumā valdība nevarēs atrast aizbildinājumus, kāpēc tā nav atbildējusi uz jautājumiem vai nav sniegusi apmierinošas atbildes.
Peter Šťastný
(SK) Baltkrievija ir pelnījusi vairāk uzmanības gan no ES, gan no Eiropas Parlamenta puses. Es noteikti atbalstīšu mūsu palīdzības piedāvājumu, ja vien otras puses atbilde būs konkrēti izmērojama un apmierinoša. Mums tomēr jābūt principiāliem savās prasībās. Tad labumu gūs demokrātija, labas attiecības starp ES un Baltkrieviju un, protams, šīs valsts iedzīvotāji.
Tādēļ es atzinīgi vērtēju aicinājumu Baltkrievijai pievienoties EuroNest apvienotajai parlamentārajai asamblejai, kuras vienīgā nepārprotamā prasība ir delegātu sadalījums 5+5, ko stingri atbalsta Eiropas Parlaments. Tomēr ir nožēlojami, ka rupji tiek pārkāpts princips, kas jāievēro ES dalībvalstu pārstāvjiem, dodoties oficiālās vizītēs. Viens no šādiem principiem, ko ES pieprasa ievērot, ja kāds pārstāvis ierodas oficiālā vizītē Baltkrievijā, ir satikšanās ar opozīciju. Tieši šo principu kliedzoši pārkāpa ES ietekmīgas dalībvalsts vadītājs savā nesenajā vizītē Baltkrievijā, kad nesatikās ar opozīciju. Šāda attieksme ir trieciens mūsu pūlēm, tā sagrauj Eiropas Savienības un tās iestāžu labo slavu un noteikti nepalīdz stiprināt demokrātiju Baltkrievijā.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Es esmu Eiropas Parlamenta deputāts jau sešus gadus, un visu šo laiku es esmu apgalvojis un turpināšu apgalvot, ka vislabākais, ko Eiropas Savienība var dot Baltkrievijas un Eiropas Savienības iedzīvotājiem, jo īpaši tiem, kas dzīvo kaimiņvalstīs, ir nevis piemērot sankcijas vai ierobežojumus, bet pēc iespējas plašāk atvērt durvis cilvēku, īpaši jauniešu, savstarpējai sadarbībai un ciešākiem sakariem uzņēmējdarbības, kultūras, zinātnes un citās jomās.
Ir ļoti labi, ka jau otro gadu Brisele pragmatiski cenšas mainīties un pietuvoties Baltkrievijai un tās iedzīvotājiem. Ir tiesa, ka šīs politikas pozitīvie rezultāti vēl būs jāgaida, bet atgriešanās pagātnē noteikti būtu kļūda. Tādēļ es atbalstu Padomes un Komisijas darbības, jo īpaši iecerēto rīcības plānu Baltkrievijai.
Kad pirms diviem gadiem jaunās ES dalībvalstis pievienojās Šengenas Nolīgumam, Berlīnes sienas atliekas, runājot metaforās, pavirzījās uz Austrumiem. Ja pirms tam Lietuvas, Latvijas, Polijas un Baltkrievijas iedzīvotāji pie saviem radiniekiem varēja ceļot, nemaksājot nekādus nodokļus, tad tagad baltkrieviem jāizdod gandrīz puse mēnešalgas, lai iegūtu Šengenas vīzu. Šādas birokrātiskas un finanšu sienas ir jānojauc, cik ātri vien iespējams. Taču Minskas darbošanās, lai novilcinātu nolīgumu ar Lietuvu un citām valstīm par atvieglotu robežu šķērsošanu pierobežas iedzīvotājiem, liek apšaubīt tās iestāžu labo gribu.
No pārskatiem izriet, ka Baltkrievijā apmēram 30 % iedzīvotāju atbalsta labāku attiecību veidošanu ar Eiropas Savienību. Tikmēr 28 % iedzīvotāju vēlētos izveidot labākas attiecības ar Krieviju. Šie skaitļi neko nenoliedz. Eiropas Savienība patiesi negrib atraut Baltkrieviju no Krievijas vai sanaidot abas valstis. Tomēr reformas ir vajadzīgas baltkrieviem, nevis Rietumiem.
Ekonomikas dinamiska modernizācija un piedalīšanās Austrumu partnerībā var palīdzēt paveikt šo uzdevumu.
Paweł Robert Kowal
(PL) Priekšsēdētāja kungs, klausoties debatēs, man radies priekšstats, ka mēs pārāk maz runājam par galveno mērķi - brīvām vēlēšanām Baltkrievijā. Tam vienmēr būtu jāpievērš uzmanība. Atceroties, kā Eiropas Parlamenta deputāti ieradās uz demokrātiskām vēlēšanām mūsu valstīs, mēs nevaram neievērot šo galveno mērķi.
Es esmu pārliecināts, ka daudzi cilvēki gan opozīcijas, gan valdības pusē gaida, lai mēs runājam par brīvām vēlēšanām. Viņi gaida arī šo mājienu. Es to zinu no savas pieredzes. Viņi ir pelnījuši saņemt skaidru un saprotamu atbildi. Mēs cīnāmies par to, lai Baltkrievijā notiktu brīvas vēlēšanas un lai Baltkrievija kļūtu par brīvu Eiropas partneri. Es pateicos Ferrero-Waldner kundzei, ka vakar mēs no viņas saņēmām deklarāciju par Sarkozī plānu.
Šodien man ir ienākusi prātā vēl viena doma. Es gribētu, lai Ferrero-Waldner kundze skaidri paziņo, ka, kamēr Baltkrievijā nebūs notikušas brīvas vēlēšanas, ar šo valsti netiks veidoti nekādi politiski kontakti viņas atbildībā esošajās jomās, bet tas neattieksies uz opozīciju. Lūdzu, pasakiet to publiski. Mēs par to jums būsim ļoti pateicīgi. Tā mums būs Ziemassvētku dāvana.
Bastiaan Belder
(NL) Priekšsēdētāja kungs, šī gada sākumā, precīzāk, trešdien, 14. janvārī, arī man bija tas gods piedalīties Parlamenta debatēs par Baltkrieviju, kur bija ieradusies arī komisāre Ferrero-Waldner kundze. Parlamentārā gada beigās ir dabiski paraudzīties, vai Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecībās ir notikušas kādas nozīmīgas izmaiņas; manuprāt, 2009. gadā starp Minsku un Briseli tika saglabāts status quo. Kādi secinājumi par to būtu jāizdara Eiropas iestādēm? Pirmkārt, saglabājas draudi, ka prezidenta Lukašenko režīms Baltkrievijā vienkārši turpinās svārstīties starp Maskavu un Briseli jeb starp liekuļotu integrāciju ar Krieviju un liekuļotu attiecību atjaunošanu ar Eiropas Savienību. No vienas puses, ir pieķeršanās Eiropas ekonomikai, no otras puses, Baltkrievijas politiskās elites vēlēšanās nostiprināt savu varu. Pēdējās izmaiņas amata sadalījumos Minskas augstākajā politiskajā līmenī norāda, ka sācies stingrāks kurss.
Eiropas Savienībai vajadzētu piemērot līdzsvarotu stratēģiju, lai izmantotu šo iespēju un pakāpeniski izmainītu gan iedzīvotāju, gan elites domāšanas veidu - šī iespēja izriet no patlaban izveidotajām dialoga un sadarbības struktūrām apvienojumā ar pasaules ekonomikas krīzi, kas arī mudina Lukašenko valdību rīkoties.
Īsumā, šajā nolūkā visām Eiropas iestādēm jāsazinās ar visām Baltkrievijas mērķa grupām, tostarp arī ar valsts iestādēm, opozīcijas spēkiem, pilsonisko sabiedrību un pat civiliedzīvotājiem. Eiropas Parlaments, protams, dibinās nozīmīgus kontaktus ar Baltkrievijas parlamentu.
Konrad Szymański
(PL) Ierobežojumu atcelšanas eksperiments, lai uzlabotu Eiropas Savienības un Baltkrievijas attiecības, turpinās, bet tā rezultāti ir neskaidri. Tādēļ Eiropas Savienības politiskais spiediens ir būtisks nosacījums, lai Minska nepārtrauktu ļoti vāji īstenoto politikas virziena maiņu. Ir jāatver saziņas kanāli ar iestādēm un jāpieprasa Minskas nedemokrātiskā parlamenta atsaukšana. Mums arī ļoti uzmanīgi jārūpējas, lai baltkrievu opozicionāri nejustos atstumti, tādēļ neapdomīgā rīcība, nesatiekoties ar opozīcijas pārstāvjiem, ir ārkārtēja bezatbildība.
Minskai jāsaprot, ka mūsu politikai ir viens mērķis - demokrātiska Baltkrievija. Politiskas izmaiņas būs iespējamas tikai tad, kad mēs baltkrieviem nodrošināsim piekļuvi neatkarīgai informācijai. Projekts, kam patlaban ir vajadzīga mūsu palīdzība, ir vienīgais baltkrievu valodā raidošais neatkarīgais televīzijas kanāls Belsat, kas jau divus gadus raida informāciju bez cenzūras par stāvokli valstī un izraisa arvien lielāku interesi baltkrievu vidū.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Malmström kundze, komisāres kundze, es īpaši priecājos, ka Ferrero-Waldner kundze, mūsu komisāre, vienmēr ir atbalstījusi demokrātiju un tirgus ekonomiku un šajā sakarā ir arī noteikusi jaunus standartus Baltkrievijā. Tādēļ es gribētu viņai sirsnīgi pateikties par darbu, ko viņa kā ārējo attiecību un Eiropas kaimiņattiecību politikas komisāre ir paveikusi, un novēlēt viņai visu to labāko turpmākajā darbā.
Marek Siwiec
(PL) Priekšsēdētāja kungs, mēs esam nokļuvuši situācijā, kas norāda, ka mūsu kontakti ar Baltkrieviju ir kaut kādā mērā dalīti. Eiropas vadītāji runā ar prezidentu un ar Baltkrievijas valdību, kura pārstāv Baltkrievijas parlamentu un politisko sistēmu. Tas ir labi. Tomēr mums ir savi principi, ko ievērojam. Tādēļ mēs nevēlamies runāt ar atkārtoti ievēlēto parlamentu, kas ievēlēts slikti vadītās vēlēšanās, kuras nebija ne brīvas, ne pārredzamas. Šī dalīšana kaut kad ir jāpārtrauc, un tas ir skaidri jāpasaka.
Nākamā gada pašvaldību vēlēšanas ir pēdējais brīdis, kad mums jāpasaka, kāda ir politika attiecībā uz Baltkrieviju. Vai nu viņi ievēros mūsu standartus un parādīs pārliecinošu atklātību, vai arī to nedarīs, un tad mums vienkārši būs jābeidz gaidīt atklātību no Baltkrievijas puses, jo būs skaidri redzams, ka Lukašenko kungs zina, ko grib, turpretim mēs patiesi nezinām, ko mēs gribam.
Runājot par Berluskoni kungu, jāsaka, ka viņš ir daudz ko atklājis par sevi, jo, ja Lukašenko kunga vadības stils ir viņa ideāls un ja šis ideāls viņu iespaido, tad tas nozīmē, ka mēs varam vienīgi salikt rokas lūgšanā un nožēlot, ka šāds vadonis atrodams Eiropas Savienības dalībvalstu 27 vadītāju vidū.
Charles Tannock
Priekšsēdētāja kungs, ir svarīgi, lai Eiropas Savienība, kas ilgstoši ir vērojusi Baltkrieviju, saglabātu saikni ar šo vidēja lieluma Eiropas valsti, kas nonāk arvien lielākā pašizolācijā, kļūstot par sava veida Kubu Eiropā. Tomēr prezidents Lukašenko, kas ir īsts Homo sovieticus, pilnībā saprot, ko nozīmē spēka politika, un tādēļ mums vajadzīgi saprātīgi Eiropas Savienības un Baltkrievijas tirdzniecības un politiskie sakari un attiecības. Tādēļ es noteikti piekrītu tam, ka beidzot jāatceļ uz konkrētu mērķi vērstās sankcijas un beidzot jāratificē partnerības un sadarbības nolīgums.
Tādēļ tagad, pēc tam kad Eiropas Savienība daudzus gadus bija izolējusi Baltkrieviju, es piekrītu, ka pragmatiskā draudu un pielabināšanās politika ir pareizā pieeja. Mums jāveicina kontaktu veidošana ar Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību un jāsamazina vīzu iegūšanas izmaksas, kā arī jāpiešķir Baltkrievijai novērotājas statuss Euronest asamblejā un piekļuve Austrumu partnerības programmām.
Mēs esam piedāvājuši dāsnu iesākumu, un tagad es aicinu Minsku panākties mums pretī un uzlabot cilvēktiesību un demokrātijas stāvokli Baltkrievijā.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Savienības politika attiecībā uz Baltkrieviju, protams, ir delikātas kaimiņattiecību politikas paraugs. Mums būtu jāpateicas komisārei, kuras pilnvaru laiks beidzies - Ferrero-Waldner kundzei - par viņas veiksmīgo darbu šajā jomā.
Eiropas Savienībai, protams, ir jāatbalsta Baltkrievija tās reformu un demokratizācijas procesā. Tomēr Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm nevajadzētu būt tik augstprātīgām un uzskatīt, ka to demokrātijas standartiem jābūt par paraugu pārējai pasaulei.
Viens jautājums attiecībā uz Baltkrieviju ir skaidrs, proti, ja mēs gribam, lai mums būtu plaukstošas attiecības ar Krieviju, mums kaut kādā mērā būs arī jāievēro Kremļa vēsturiskās un ģeopolitiskās intereses. Šis varbūt ir visjutīgākais jautājums saistībā ar Eiropas Savienības politiku attiecībā uz Baltkrieviju.
Filip Kaczmarek
(PL) Šeit ir bijušas arī runas par vajadzību rīkot jaunatnes un kultūras programmu apmaiņas starp Eiropas Savienību un Baltkrieviju. Tas diemžēl būs ļoti grūti izdarāms. Opozīcijas organizācijas "Jaunā fronte” pārstāves Tatiana Szapućko vārds 3. decembrī tika svītrots no Baltkrievijas Valsts universitātes Juridiskās fakultātes studentu saraksta. Kādēļ? Tādēļ, ka viņa bija piedalījusies Austrumu partnerības forumā Briselē. Universitātes vadība uzskatīja, ka studente bija aizbraukusi bez viņu piekrišanas un tādēļ tika izslēgta no universitātes.
Varbūt, ka sievietei Baltkrievijā šāda izslēgšana nav tik bīstama, bet ja vīrietis Baltkrievijā tiek izslēgts no universitātes, tad iznākums var būt daudz sāpīgāks, jo tad par sodu viņš tiek iesaukts karadienestā, kas ne ar ko neatšķiras no cietuma. Tādi jaunie karavīri kā organizācijas "Baltkrievijas Jaunatnes fronte” vadītājs Franek Wieczorka un organizācijas "Jaunā fronte” dalībnieks Ivan Szyła karadienestā tiek vajāti, un viņiem liegta jebkāda piekļuve informācijai. Tādā veidā viņi tiek sodīti. Mums pret šādu izrīcību jācīnās un jāatbalsta tie, kas šādi tiek sodīti.
Cecilia Malmström
Padomes priekšsēdētāja. - Priekšsēdētāja kungs, komisāres kundze, godātie deputāti, es uzskatu, ka ir ļoti labi, ka visas Eiropas iestādes stingri atbalsta mūsu attieksmi pret Baltkrieviju.
Baltkrievija patiesi ir ļoti sarežģīts partneris, bet tā ir mūsu kaimiņvalsts, ar kuru mums ir kopējas robežas. Dažām mūsu dalībvalstīm ir ciešas un vēsturiskas saiknes ar Baltkrievijas iedzīvotājiem, tādēļ mums jādara viss iespējamais, lai atbalstītu virzību uz demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un tirgus ekonomiku.
Mēs raizējamies par nesenajām reakcijas izpausmēm, piemēram, jaunās studentes izslēgšanu no universitātes. Zviedrijas prezidentūra Minskai ir paudusi ļoti stingru nosodījumu un arī nākusi klajā ar daudziem paziņojumiem, kuros izteikta nožēla par notikušo, kas nedrīkst atkārtoties.
Šajā gadā mums ir bijis daudz kontaktu ar pilsonisko sabiedrību. Pirms dažām nedēļām Briselē notika konference, kurā piedalījās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Es pati personīgi pirms pāris nedēļām satikos ar opozīcijas pārstāvjiem Stokholmā, un mēs aizvien pūlamies uzturēt sakarus ar pilsoniskās sabiedrības un opozīcijas pārstāvjiem. Viņu organizācijas ir vājas, bet tās pastāv un tām ir vajadzīgs mūsu atbalsts, tādēļ mēs turpināsim to sniegt.
Es uzskatu, ka Godmaņa kunga doma par konferences tematu ir ļoti interesanta. Tā noteikti ir jāizanalizē, lai saprastu, vai to var attīstīt.
Iepriekš minētā divējādā attieksme pret Baltkrieviju, proti, draudu un pielabināšanās politika, kā, šķiet, Tannock kungs to nosauca, cerams, attaisnosies. Šī mūsu izmantotā pieeja rāda, ka mēs patiesi esam apņēmības pilni, mēs pastiepjam pretī savas rokas. Mēs varam parādīt Lukašenko kungam un Baltkrievijas režīmam, ka, ja kāds tiecas pretī demokrātijai, ja kāds tiecas ievērot starptautiskas vērtības, viņam paveras vēl viens ceļš - ceļš pretī integrācijai Eiropā, ceļš pretī attiecību veidošanai ar Eiropas Savienību, pretī vīzu režīma atvieglināšanai un attiecību padziļināšanai Austrumu partnerībā.
Tagad ir viņu kārta atbildēt. Mēs esam pastiepuši pretī savu roku ar pilnīgu visu Eiropas iestāžu atbalstu -, sakot, pieņem to, Minska, jo gan tu, Minska, gan baltkrievu tauta daudz ko no tā iegūsiet.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, nobeigumā es gribētu uzsvērt, ka es - un es runāju arī, protams, Benita Ferrero-Waldner vārdā - uzskatu, ka mūsu viedokļu apmaiņas šodien ir ļoti atklātas un īpaši noderīgas. Es gribu jums pateikties par jūsu konstruktīvajām un tālredzīgajām debatēm.
Eiropas Savienība principā ir gatava cieši sadarboties ar Minsku un atbalstīt steidzami vajadzīgās politiskās un ekonomiskās reformas. Ja no baltkrievu vadības puses nāktu būtiski ierosinājumi par demokratizāciju, Eiropas Savienība būtu gatava uzskatīt Baltkrieviju par pilntiesīgu Austrumu partnerības locekli. Pagaidām Eiropas Savienība mudina un mudinās Baltkrieviju veikt turpmākus neatgriezeniskus pasākumus demokrātijas standartu ievērošanā, bez kuriem mūsu attiecības nevar pilnībā attīstīties. Es patiešām ceru, ka 2010. gadā mēs būsim sasnieguši tādu stāvokli, lai pakāpeniski un gudri veidotu attiecības ar Baltkrieviju un piedāvātu baltkrievu tautai redzējumu un reālus ieguvumus, ko devušas ciešās attiecības ar Eiropas Savienību.
Eiropas Savienība cer, ka Baltkrievija veiks virkni papildu pasākumu demokrātisko reformu jomā, lai pietuvotos Eiropas Savienībai un kopā ar sešām Austrumu partnerības valstīm, tostarp Krieviju, kas ir Eiropas Savienības stratēģiskais partneris, paplašinātu miera, stabilitātes un labklājības zonu.
Mēs ceram, ka Baltkrievija apņēmīgi un neatgriezeniski atrisinās piecus jautājumus.
Pirmkārt, nodrošinās, lai netiktu lauzti solījumi par politieslodzīto atbrīvošanu un krimināllietu ierosināšanu politisku motīvu dēļ. Otrkārt, pilnībā reformēs vēlēšanu tiesību aktus saskaņā ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas un Demokrātisko iestāžu un cilvēktiesību biroja (OSCE/ODIHR) ieteikumiem. Treškārt, sāks plašsaziņas līdzekļu liberalizācijas procesu un atbalstīs vārda un pulcēšanās brīvību. Ceturtkārt, uzlabos NVO darba apstākļus, piemērojot normatīvos un likumdošanas līdzekļus. Piektkārt, atcels nāvessodu vai pasludinās moratoriju nāvessoda izpildei.
Svarīgs pavērsiens, kas parādītu Baltkrievijas apņēmību ievērot kopīgās vērtības, būtu tūlītēja moratorija pasludināšana nāvessoda izpildei un no tā izrietoša nāvessoda atcelšana, kas būtu izšķirošs solis tās ceļā uz dalību Eiropas Padomē. ES Padome savos novembra secinājumos mudināja Baltkrieviju īstenot moratoriju nāvessoda izpildei. Turklāt Komisija 10. oktobrī saistībā ar Eiropas dienu pret nāvessodu ir rīkojusi komunikācijas pasākumu kampaņas.
Kā Eiropas Savienība varētu palīdzēt Baltkrievijai? Ko Eiropas Savienība var piedāvāt? Komisija uzskata, ka vislabākais piedāvājums ir pragmatiskas politikas piemērošana. Eiropas Savienībai arvien vairāk iesaistoties attiecībās ar Baltkrieviju, ir jākļūst redzamiem pašas Baltkrievijas paveiktiem pozitīviem pasākumiem, bet mums pašiem jābūt elastīgiem. ES Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome (VLĀAP) 2009. gada novembra secinājumos ļauj Eiropas Savienībai, ja tā saglabā uzticību saviem principiem, motivēt Baltkrieviju tādu pasākumu veikšanai, kādus mēs vēlamies redzēt. Tā, lūk, ir pragmatiska politika.
Mūsu vēstījums Baltkrievijai ir skaidrs. Pirmkārt, ES ir gatava cieši sadarboties ar Minsku un atbalstīt tās politisko un ekonomisko attīstību. Ja Baltkrievijas vadība veiks būtiskus pozitīvus pasākumus, mēs būsim gatavi uzskatīt Baltkrieviju par pilntiesīgu Austrumu partnerības locekli. Tādējādi ar EAP divpusēju pasākumu palīdzību mēs attīstīsim savas attiecības, sāksim vispusīgu politisko un ekonomisko dialogu, kā arī veicināsim nozaru sadarbību.
Pagaidām Baltkrievija tika uzaicināta piedalīties Austrumu partnerības daudzpusējā dimensijā 2009. gada maijā. Tā piedalīsies lietišķā veidā ministra vietnieka līmenī četros daudzpusējos forumos - demokrātija un pārvaldība, ekonomiskā integrācija, energoapgādes drošība un cilvēku savstarpējie kontakti.
Otrkārt, mēs ceram, ka Baltkrievija veiks neatgriezeniskus papildu pasākumus, lai īstenotu demokrātijas standartus, bez kuriem mūsu attiecības nevar pilnībā attīstīties.
Treškārt, partnerības un sadarbības nolīguma trūkums nav zaudējums tikai Baltkrievijai; tas neļauj mums izveidot tiesisku pamatu oficiālam dialogam par cilvēktiesību jautājumiem un sākt tirdzniecības un energotranzīta jautājumu risināšanu. Komisija arvien uzskata, ka partnerības un sadarbības nolīguma ratificēšana būs labs darbs progresa virzienā, un mēs neapšaubāmi turpināsim to piemērot kā stimulu, lai skubinātu baltkrievu pusi veikt jaunus pasākumus.
Ceturtkārt un visbeidzot, Komisija ir sākusi darbu pie ES Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada novembra secinājumu īstenošanas un, cik ātri vien iespējams, iesniegs ES Ministru padomei savus ierosinājumus.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Es esmu saņēmis septiņus rezolūcijas priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 110. panta 2. daļu.
Balsošana notiks ceturtdien, 2009. gada 17. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Cristian Silviu Buşoi  
Eiropas Savienības pamatprincipi ir demokrātiskas vērtības un cilvēktiesību un personas brīvību ievērošana. Tā kā mūsu galvenais mērķis ir palīdzēt kaimiņvalstīm kļūt par demokrātiskās valstīm un Baltkrievija ir viena no pēdējām valstīm Eiropā, kurā valda autoritārs režīms, es uzskatu, ka mums jāizvirza ļoti skaidri un stingri politiskie nosacījumi Baltkrievijai, pirms mēs izveidojam kādus politiskus kontaktus ar šo valsti. Baltkrievija ir īstenojusi dažas reformas, bet tās izskatās pavisam nenozīmīgas, ja zinām, kādas valstī ir problēmas, īpaši attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu un preses un vārda brīvību. Ir jāatbalsta aktīvisti, kas cīnās par cilvēktiesību un personas brīvību ievērošanu. Es atbalstu domu par kontaktu veidošanu ar opozīciju, un es īpaši atbalstu ES un Baltkrievijas iedzīvotāju personīgos kontaktus. To dēļ brīvi varēs sarunāties cilvēki - baltkrievi un Eiropas Savienības iedzīvotāji - kuriem būs kopīgas demokrātiskas vērtības. Tas veicinās pilsoniskas sabiedrības attīstību un demokratizācijas procesu, ko tauta pati atbalstīs un ierosinās. Tas ir vienīgais veids, kā radīt stipru demokrātiju, kurā tiek cienītas ikviena cilvēka tiesības. Tādēļ sankciju piemērošana kā spiediena izdarīšanas līdzeklis jāapvieno ar kontaktu veicināšanu starp ES un Baltkrievijas iedzīvotājiem.
Kinga Göncz  
Es atzinīgi vērtēju Baltkrievijas lietišķo iesaistīšanos Austrumu partnerības procesā, kā arī to, ka ir ierosināts cilvēktiesību dialogs starp ES un Baltkrieviju. Pagājušajā gadā valstī ir ierosināti pozitīvi procesi, kuru laikā ir atbrīvoti politieslodzītie, bet tagad mēs redzam, ka šis process ir apstājies. Tas ir noticis tādēļ, ka ir radušās problēmas ar politisko partiju reģistrāciju un ar mandāta izsniegšanu neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskām organizācijām. Tādēļ Eiropas Savienībai bija jāpagarina noteiktais ieceļošanas ierobežojumu termiņš. Es ļoti gribētu cerēt, ka Baltkrievija turpinās īstenot pozitīvas pārmaiņas, ko tā sāka pagājušajā gadā, un tādējādi arī motivēs Eiropas Savienību atbildēt ar pozitīviem pasākumiem. Bet līdz tam man šķiet, ka ir noteikti jāapsver, vai mēs varam turpināt vīzu piešķiršanas atvieglināšanu, jo kontakti starp cilvēkiem var dot lielu ieguldījumu lielākas politiskās atklātības, kā arī demokratizācijas procesu nodrošināšanā.
Bogusław Sonik  
Runājot par cilvēktiesību ievērošanu Baltkrievijā un par dalībvalstu lēmumu paplašināt sankcijas pret dažiem Baltkrievijas režīma pārstāvjiem līdz 2010. gada oktobrim, jāsaka, ka stāvoklis Baltkrievijā pakāpeniski mainās.
Eiropadomes 2009. gada 17. novembra secinājumos lasām, ka radušās jaunas iespējas veidot dialogu un paplašināt ES un Baltkrievijas sadarbību. Lai motivētu Baltkrievijas varas iestādes veikt reformas, dalībvalstis piekrita uz laiku atcelt sankcijas pret pārvietošanās brīvību, kas tika piemērotas Baltkrievijas varas iestāžu augsta līmeņa pārstāvjiem. Eiropas Komisija izstrādā norādes, kurās baltkrieviem tiks noteikta atvieglota ES vīzas ieguve, un nolīgumu par atpakaļuzņemšanu.
Mēs tomēr nedrīkstam aizmirst, ka Baltkrievijā vēl arvien notiek cilvēktiesību pārkāpumi un ka nav daudz tādu daudzsološu un labvēlīgu pasākumu kā vairuma politieslodzīto atbrīvošana un atļauja izplatīt divus jaunus neatkarīgus laikrakstus, kādi tika veikti kopš 2008. gada oktobra. Kliedzošs cilvēktiesību pārkāpuma piemērs ir nāvessodu piemērošana, kas vēl arvien turpinās. Baltkrievija ir vienīgā valsts Eiropā, kur vēl arvien piemēro šo augstāko soda mēru. Pavisam nesen ir piespriesti vairāki nāvessodi.
Tādēļ mēs vēršamies pie Baltkrievijas lēmumu pieņēmējiem ar prasību ievērot vismaz cilvēktiesības, ieskaitot arī moratorija pasludināšanu nāvessoda izpildei, vēlēšanu likuma grozīšanu un vārda un preses brīvības nodrošināšanu.
