Jautājumu laiks (jautājumi Padomei) 
Priekšsēdētāja
. - Nākamais punkts ir jautājumu laiks (B6-0001/2009).
Padomei ir iesniegti šādi jautājumi.
Priekšsēdētāja
. -
Temats: Tiesas Krievijā
Kā Padomes prezidentūra vērtē tiesu sistēmu Krievijā, it sevišķi opozīcijas politiķu apcietināšanu - piemēram, Platon Lebedev un Mikhail Khodorkovsky, kuru tiesas procesi un ieslodzījuma apstākļi pārkāpj pat Krievijas likumu? Cik liela nozīme tiks piešķirta šiem pārkāpumiem sarunās par partnerības un asociācijas nolīgumu ar Krieviju?
Temats: Tiesu sistēma Krievijā
Viens no galvenajiem šķēršļiem, kas ierobežo nepiespiestas politiskas un ekonomiskas attiecības ar Krieviju un jaunu partnerības nolīgumu, ir būtisku trūkumu esība Krievijas tiesu sistēmā. Kādus pasākumus Padome veic, lai rosinātu pārskatīt politiskus spriedumus - piemēram, Yukos lietā, kuru rezultātā ir apcietināti M. Khodorkovsky, P. Lebedev un S. Bakhmina, - un šo spriedumu tikpat nelikumīgo izpildi un atbalstītu no autoritārām politiskām struktūrām neatkarīgas tiesu sistēmas radīšanu?
Temats: Tiesiskums un tiesu sistēma Krievijā
Kā kopienai, kas balstās uz vērtībām, Eiropas Savienībai ir jāpadara tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana par pamatnosacījumu attiecībās ar trešām valstīm. Tiesu sistēma Krievijā tiek politizēta un klaji izmantota kā ierocis Kremļa vadītāju rokās. Tāpēc nelikumība un korupcija ir jāiekļauj ES prioritāšu sarakstā, kad tā cenšas veidot nākotnes attiecības.
Ņemot vērā nesenās iespaidīgās lietas attiecībā uz M. Khodorkovsky, P. Lebedev un S. Bachmina, mans jautājums Padomei ir šāds: Kā Padome atbild Krievijai šādu nelikumīgu un koruptīvu tiesas nolēmumu gadījumos? Kā Padome risinās šo jautājumu ES un Krievijas attiecībās, un kādus pasākumus Padome veiks, lai panāktu, ka Krievija ievieš pārmaiņas savā tieslietu sistēmā?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es zinu, ka mans draugs Milan Horáček ir cilvēks, kas ilgu laiku ir pievērsies cilvēktiesību situācijas novērošanai Krievijā, un es gribu viņam pateikties par to, jo šai iestādei, šai organizācijai tieši tas ir jādara.
Attiecībā uz jautājumu par šo īpašo lietu, es vēlētos apliecināt viņam, ka Padome tieši tāpat pauž bažas par notiekošo saistībā ar likumību un demokrātiju Krievijā.
Padome uzskata, ka mūsu partnerībai ar Krieviju ir jāpamatojas uz starptautisko tiesību normu ievērošanu, demokrātijas principiem un cilvēktiesībām. Tāpēc Padome turpinās izdarīt spiedienu uz Krieviju, lai tā pilnībā īstenotu saistības, ko ir uzņēmusies kā Eiropas Padomes un, protams, EDSO locekle, kā arī PSN pamatnostādnēs - partnerības un sadarbības nolīgumā ar ES.
Jūsu un jūsu kolēģu minētās lietas ir ļoti svarīgas, un Padome turpinās cieši sekot notikumu attīstībai.
Padome regulāri apspriež savas bažas politiskā dialoga laikā ar Krieviju, sevišķi divreiz gadā notiekošajās apspriedēs par cilvēktiesībām, kas tika aizsāktas 2005. gada martā.
Krievijas rīcība šajā un citās jomās tiks ņemta vērā sarunās par jaunu nolīgumu ar Krieviju - tas ir ļoti svarīgi - un arī citos ES un Krievijas attiecību aspektos.
Uzdevums panākt stingrus noteikumus par cilvēktiesībām jaunajā PSN, par kuru pašreiz notiek sarunas, arī ir viena no ES prioritātēm, kā to nosaka sarunu direktīva, ko Padome pieņēma pagājušajā gadā.
Stratēģiskā partnerība ar Krieviju, par ko daži runā, ir jāveido uz kopējām vērtībām, pretējā gadījumā tai nebūtu jēgas. ES ir vajadzīgs jauns nolīgums, bet tas vajadzīgs arī Krievijai. Izšķiroša nozīme ir tam, ka sarunas, kā arī pats nolīguma teksts atspoguļo vērtības, kas mums ir dārgas, piemēram, tiesiskumu. Personīgi es varu teikt, ka gribu uzsvērt to, ka ES vienotība ir ārkārtīgi izšķiroša rezultātu sasniegšanai.
Milan Horáček
(DE) Priekšsēdētājas kundze, man ir grūti saprast - Padome mums iepriekš ir daudzreiz teikusi, ka attiecības ar Krieviju ir prioritāte, bet konkrētos gadījumos, piemēram, Mikhail Khodorkovsky, Platon Lebedev un arī Svetlana Bakhmina lietās, nav saskatāms nekāds progress.
Bernd Posselt
(DE) Vondra kungs, es jūs turu lielā cieņā kā pieredzējušu cilvēktiesību aktīvistu, un es ļoti augsti cienu arī čehu radošo garu, tāpēc man ir jautājumi. Vai jūs varat palīdzēt mums atrast jaunus veidus, kā jautājumu par Yukos ieslodzītajiem tuvināt atrisinājumam pēc gadiem ilgas runāšanas, citiem vārdiem sakot, attīstīt sava veida "akcionismu”? Tāpat arī - kā mēs varam cilvēktiesību jautājumam pievērst mazliet vairāk uzmanības sarunās ar Krieviju?
Tunne Kelam
Paldies jums, ministr, par jūsu atbildēm. Vai jūs piekrītat, ka tādā gadījumā, ja Padome būtu stingri un pārliecinoši izklāstījusi šo problēmu Krievijas pusei, parādot ES nopietno attieksmi pret šādu skandalozu tiesiskuma pārkāpumu, arī ekonomiskās attiecības šodien būtu bijušas labākas?
Vai jūs piekrītat, ka tādā gadījumā, ja Khodorkovsky un Lebedev lieta nerod taisnīgu un pārredzamu atrisinājumu, ES nevar sagaidīt, ka Krievija izpildīs arī savas ekonomiskās saistības?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es domāju, ka no Čehijas prezidentūras jūs nevarat sagaidīt klusēšanu. Es neklusēju, kad mēs diskutējām par energoapgādes drošību, un es neklusēju pirms tam, kad mēs diskutējām par Khodorkovsky lietu un citām lietām.
Jums varbūt ir zināms, ka mums būs trijotnes sanāksme februārī, kad prezidentūru pārstāvēs ārlietu ministrs Karel Schwarzenberg. Protams, šajās lietās, uz kurām jūs atsaucaties, mēs domāsim par pasākumiem, bet, protams, tas, vai rezultāti būs vai nebūs, pilnībā atrodas Krievijas rokās. Mēs varam vienkārši radīt noteiktu vidi, lai uzturētu spiedienu, bet Krievija lems par atbildi.
Daniel Hannan
Es gribu sveikt ministru Parlamentā, un es apsveicu Čehiju sakarā ar prezidentūru. Es vēlos, kaut katrs Parlamenta deputāts varētu pateikt to pašu. Man jāsaka, ka mani šokēja dažu jautājumu tonis, kuri šodien tika raidīti pret Čehijas premjerministru. Viens no mūsu kolēģiem, De Rossa kungs no Īrijas, aicināja viņu atsaukt savu piezīmi, ka Lisabonas līgums varētu nebūt tik brīnišķīgs, kā De Rossa kungs to iedomājies, kas, nemaz nerunājot par visu citu, bija diezgan apvainojoši pret De Rossa kunga paša vēlētāju vairākumu...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju.)
Priekšsēdētāja
. -
Temats: Pasaules tirdzniecības liberalizācija
Kā dažas no Čehijas prezidentūras prioritātēm Čehija prezidentūras tīmekļa vietnē ir īsi iezīmējusi savas ieceres attiecībā uz pasaules tirdzniecības liberalizāciju. Vai prezidentūra var plašāk izklāstīt savas ieceres šajā sakarā un it sevišķi pasākumus, ko tā ierosina veikt attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ES?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Paldies jums par šo īpašo jautājumu, jo es esmu no valsts, kas ir liela brīvās tirdzniecības atbalstītāja. Tā ir mūsu ekonomikas pamatā - aptuveni 80 % mūsu IKP ir radīti darbībās, kas ir saistītas ar brīvo tirdzniecību. Tādēļ jūs varat būt droši, ka mūsu prezidentūra ir apņēmības pilna, lai Savienība pilnībā saglabā kursu uz līdzsvarota, drosmīga un visaptveroša nolīguma panākšanu PTO Dohas attīstības sarunu kārtā. Mēs šajā sakarā daudz strādāsim.
Attiecībā uz jautājumu par manas prezidentūras iecerēm saistībā ar pasaules tirdzniecības liberalizēšanu, prezidentūra ir skaidri definējusi savas galvenās prioritātes par šo tematu sakarā ar Padomes 18 mēnešu programmu Francijas, Čehijas un Zviedrijas prezidentūrai, kā arī pati savā darba programmā, kura tika publicēta pagājušajā nedēļā un ar kuru premjerministrs daļēji iepazīstināja šodien.
Atbilstoši šai programmai tirdzniecības politika joprojām ir ļoti svarīgs rīks globalizācijas iespēju izmantošanai un problēmu risināšanai un ekonomiskas izaugsmes, darbvietu un labklājības veicināšanai visiem pilsoņiem Eiropā. Tiks pieliktas pūles, lai veicinātu atklātu, uz tirgu orientētu un ar noteikumiem pamatotu pasaules tirdzniecības sistēmu visu labā.
Tirdzniecības politikai ir arī jādod ieguldījums Savienības vides un klimata mērķim, it sevišķi iedrošinot tirdzniecības paplašināšanu ar videi draudzīgām precēm un pakalpojumiem. Savienība turpina būt pilnībā uzticīga mērķim panākt līdzsvarotu, drosmīgu un visaptverošu nolīgumu PTO Dohas sarunu kārtā.
Turklāt mana valsts ir izvirzījusi trīs prioritātes savai Padomes prezidentūrai. Viena no šīm prioritātēm būs Eiropas Savienība pasaulē. Saistībā ar šo mana valsts uzsvērs, cik svarīga ir tirdzniecības politika kā līdzeklis ārējās konkurētspējas, ekonomiska pieauguma un jaunu darbvietu radīšanas virzīšanai uz priekšu, ņemot vērā ES jauno tirdzniecības politikas stratēģiju, ko sauc globālā Eiropa, kā arī saskaņā ar pārskatītu pieauguma un darbvietu stratēģiju.
Līdzās daudzpusējai sistēmai Čehija atbalstīs Komisijas pūles risināt sarunas par tirdzniecības nolīgumiem ar daudzsološiem partneriem vai reģioniem, tādiem kā Koreja, Indija, ASEAN, Mercosur un Andu kopienas un Centrālās Amerikas valstis, un, iespējams, arī Ķīna, un risināt sarunas par brīvu tirdzniecību ar ES tuvākajiem kaimiņiem, piemēram, Ukrainu, vai uzsākt sarunas, tiklīdz priekšnosacījumu prasības ir izpildītas, kā ar Krieviju.
Prezidentūra iesniegs savu programmu tirdzniecības jomā Starptautiskās tirdzniecības komitejai 2009. gada 20. janvārī.
Attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku ES, prezidentūra uzskata, ka protekcionisms nepalīdzēs nodrošināt pārtikas apgādi Eiropā vai pasaulē. Tāpēc prezidentūra atbalsta pasaules tirdzniecības liberalizāciju Dohas Attīstības programmā un diskusijas par KLP reformu, lai padarītu Eiropas lauksaimniecību konkurētspējīgāku. Tas nozīmē atteikšanos no eksporta kompensācijām.
Tādi elementi kā pārredzama pasaules tirdzniecības liberalizācija un konkurētspējīga lauksaimniecība ir arī pamats labākai nodrošinātībai ar pārtiku. Nodrošinātībai ar pārtiku ES ir daudz kopīga ar starptautisko pārtikas produktu tirdzniecību, kas padara to pieejamu par konkurētspējīgām cenām un rada pareizus impulsus tām dalībvalstīm, kurās to var ražot visefektīvāk.
Nodrošinātība ar pārtiku mūsdienās sakņojas ne tikai vietējā pārtikas ražošanā, bet arī valsts spējā finansēt pārtikas importu saistībā ar citu preču eksportu. Šajā nozīmē atklāta, daudzpusēja tirdzniecības sistēma ar ļoti dažādām pārtikas izstrādājumu piegādātājām valstīm var būt labāka garantija stabilai un drošai apgādei.
Mairead McGuinness
Paldies, Padomes priekšsēdētāj, par detalizēto atbildi, kurā man būs jāiedziļinās, lai gan es nedomāju, ka mēs piekritīsim. Es gribu pievērst jūsu uzmanību ziņojumam, par ko Parlamentā ir nobalsots, par vispārējo nodrošinātību ar pārtiku, kura referente es biju un kurā ļoti skaidri pateikts, ka tirgus nesniegs mums nodrošinātību ar pārtiku un nekādā ziņā lauksaimniekiem nenodrošinās ienākumu stabilitāti, ko viņi pieprasa. Tāpēc - vai jūs varētu man paskaidrot, vai jūs ticat, ka brīva tirdzniecība lauksaimniecībā ir ceļš uz priekšu un ka tā ir jūsu prezidentūras prioritāte?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es jums varu atbildēt īsi - jā! Ja lauksaimniecībā ir brīva tirdzniecība, pasaulē nav bada.
Bernd Posselt
(DE) Vondra kungs, vienmēr tiek teikts, ka lauksaimniecības politika ir tikai to 3 % dēļ, kuri nodarbojas ar lauksaimniecību, bet to, kuri ēd, ir 100 %. Es, piemēram, ēdu dūšīgi, un es gribu skaidri paust savu pārliecību, ka nodrošinātība ar pārtiku ir eksistences pamats. Mēs pašlaik piedzīvojam energoapgādes atkarības radītas problēmas. Es esmu par brīvu tirdzniecību, bet mums ir jābūt spējīgiem pabarot sevi no mūsu pašu zemes, un tāpēc mums jāsaglabā savas lauksaimniecības struktūras: to nevar atstāt vienīgi tirgus ziņā.
Syed Kamall
Vispirms, tāpat kā pirms manis mans kolēģis Hannan kungs, es vēlos apsveikt Čehijas prezidentūru - tā būs interesants pretstats iepriekšējai ES prezidentūrai - un vēlreiz atvainoties par dažu manu kolēģu neglīto uzvedību Parlamentā.
Ir jau labi teikt, ka mēs visi vēlamies dot sākuma impulsu PTO sarunām, bet mums ir bijušas vēlēšanas Indijā, mums ir bijušas vēlēšanas ASV, un mums būs vēlēšanas Eiropā. Ņemot vērā visas šīs vēlēšanas un administrācijas maiņas, kā lai mēs patiešām uzsākam PTO sarunas?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Manuprāt, attiecībā uz KLP reformu mēs bijām to vidū, kas mēģināja izdarīt spiedienu uz Komisiju, lai tā nāktu ar jauniem budžeta reformas priekšlikumiem, Balto grāmatu. Es pat mēģināju organizēt kopā ar kolēģiem no Zviedrijas sava veida kopējus centienus, jo 2009. gads ir Čehijas un Zviedrijas prezidentūras gads un mums ir ļoti līdzīgi uzskati. Bet tas nav mūsu pienākums - nākt klajā ar likumdošanas priekšlikumu.
Es saku savam draugam Bernd Posselt, ka mums ir līdzīgs kultūras mantojums, bet es domāju, jūs zināt, ka mēs abi esam dzīvi piemēri tam, ka Eiropā vairs nav bada, pateicoties gluži vienkārši tam, ka iepriekšējos pāris desmit gados tirdzniecība ar pārtikas produktiem ir augusi. Es zinu, ka mums tirgū vajadzīgi arī daži garšīgi izstrādājumi, tādi kā Bavārijas un Čehijas alus, bet man tomēr šķiet, ka brīvā tirdzniecība vispār veicina bagātību gan Eiropā, gan pasaulē.
Te ir jautājums par KLP. Padome atceras, ka saistībā ar politisko vienošanos, ko panāca par KLP veselības pārbaudi Padomē pagājušā gada 20. novembrī, tika panākta vienošanās kopējā Padomes un Komisijas deklarācijā par to, ka diskusijās, kas 23. septembrī sākās Anesī, Francijā, par KLP nākotni pēc 2013. gada, kā arī neskarot jauno finanšu plānu tam laika posmam, Padome un Komisija ir pilnas apņēmības pamatīgi izpētīt iespējas tiešo maksājumu attīstīšanai Kopienā un risināt dažāda līmeņa tiešos maksājumus starp dalībvalstīm.
Es varu teikt, ka jaunā Čehijas prezidentūra gatavojas organizēt diskusiju par šo jautājumu neoficiālā lauksaimniecības ministru sanāksmē, kurai jānotiek maijā Brno. Mans kolēģis valdībā Petr Gandalovič patiesi vēlas atklāt šīs debates.
Mūsu mērķis ir vadīt diskusiju par KLP nākotni, kuras mērķis ir izpētīt agrārās politikas instrumentus, sevišķi tiešo maksājumu jomā, kas dotu iespēju nediskriminējoši un efektīvi izmantot no Eiropas nodokļu maksātājiem savāktos un par KLP tērētos finanšu resursus, stiprinot Eiropas lauksaimnieku konkurētspēju, uzlabojot Eiropas lauksaimniecības un pārtikas rūpniecības stāvokli globalizētajā un atklātajā pasaules tirgū, uzlabojot lauksaimniecības izstrādājumu kvalitāti un lauksaimniecības ārpus tirgus rezultātu nodrošināšanu, kā arī dodot ieguldījumu lauku ilgtspējīgā attīstībā.
Iepriekš minētajam dialogam rezultātā ir jābruģē ceļš - es vēlētos to uzsvērt - modernizētas KLP virzienā, nodrošinot vienlīdzīgus nosacījumus visām dalībvalstīm.
Priekšsēdētāja
. -
Temats: Kopējās lauksaimniecības politikas nākotne 2013-2020
Viena no Čehijas prezidentūras prioritātēm ir kopējā lauksaimniecības politika. Kādus pasākumus Čehijas prezidentūra veiks, lai risinātu sarunas par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni?
Seán Ó Neachtain
(GA) Priekšsēdētājas kundze, es vēlētos pateikties Padomes priekšsēdētājam par atbildi. Es gribu uzdot viņam jautājumu par Čehijas prezidentūras plāniem sniegt atbalstu mazāk attīstītiem apvidiem. Kā es saprotu, ir nepieciešama turpmāka palīdzība, un tā ir ārkārtīgi nepieciešama mazāk attīstītiem reģioniem Eiropas kopējā lauksaimniecības politikā. Es gribētu uzzināt, ko prezidentūra gatavojas darīt šajā lietā.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Mazāk attīstīto reģionu problēma visā Eiropā ir viena no īpašajām problēmām, kas pastāvīgi tiek apspriesta sakarā ar KLP. Es domāju, ka mēs visi vai gandrīz visi piekrītam, ka mums būtu jāpāriet no tiešiem maksājumiem uz maksājumiem par lauku reģionu attīstību, veicot kaut kādu pārdali, nevis jāturpina protekcionisma pasākumi.
Tāpēc mums ir veidi un paņēmieni, un, protams, mēs cieši sadarbojamies ar komisāri Fischer Boel. Es neesmu eksperts lauksaimniecības jautājumos, bet es domāju, ka jums noteikti būs izdevība tikties arī ar mūsu lauksaimniecības ministru un apspriest to sīkāk.
Avril Doyle
Ļaujiet man novēlēt Čehijas prezidentūrai panākumus tās darbības laikā. Es lūgtu ministru komentēt Čehijas lauksaimnieku un Čehijas pārtikas nozares līdzšinējo pieredzi par kopējo lauksaimniecības politiku, vai viņi ir apmierināti ar to un vai tā ir devusi konkrētus uzlabojumus viņu dažādos uzņēmumos. Kā viņi - un kā jūs, čehi, - raugāties uz to, kā kopējā lauksaimniecības politika tiek piemērota Čehijā?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ekonomikas krīze diemžēl rada darbvietu zaudējumus. Pirktspēja samazinās. Dzīves kvalitāte tomēr nozīmē arī veselīgu pārtiku.
Rumānijā ir ļoti daudz lauksaimnieku, bet viņu saimniecības pēc apjoma ir sīkas. Es gribu jautāt, kāds atbalsts jums ir padomā sīkajiem lauksaimniecības ražotājiem jaunajās dalībvalstīs?
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Jaunajās dalībvalstīs ir dažādi nosacījumi. Piemēram, manā valstī nav tik daudz sīku saimniecību kā dažās citās Eiropas valstīs. Mums ir ļoti konkurētspējīga lauksaimniecības nozare ar lielām saimniecībām, bet, ja jūs dosities, piemēram, uz kaimiņvalsti Poliju, tur situācija ir nedaudz citāda.
Atbilde uz A. Doyle kundzes jautājumu, kā mums iet: mums ir vairāki lauksaimnieki manā vēlēšanu apgabalā Ziemeļbohēmijā, kam, no vienas puses, iet labāk, jo viņi saņem vairāk naudas. Mums ir lauksaimnieki, kas tagad nēsā Hugo Boss kaklasaites. Tā pie mums nebija pirms pieciem, desmit gadiem. No otras puses, arī viņi izjūt sava veida netaisnību maksājumu atšķirības dēļ starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm. Tas ir jautājums par elementāru taisnīgumu, un tas ir jālabo.
Tajā pašā laikā mēs uzskatām, ka KLP ir jāreformē. Tas ir vienīgais veids, kā uzturēt Eiropas konkurētspēju. Tādēļ mums ir jāatrisina sarežģīta problēma. Es neesmu eksperts, kas var iedziļināties sīkumos, bet es domāju, ka mums vismaz ir jāspēj vienoties par galvenajiem principiem.
Priekšsēdētāja
. - Un Ţicău kundzes jautājums?
Atvainojiet, ministr, es nebiju pārliecināta, ka jūs atbildējāt uz abiem jautājumiem.
Alexandr Vondra
Padomes priekšsēdētājs. - Es mēģināju atbildēt uz abiem jautājumiem.
Priekšsēdētāja
. - Jautājumu laiks tiek slēgts.
Uz jautājumiem, uz kuriem netika atbildēts laika trūkuma dēļ, sniegs rakstiskas atbildes (sk.Pielikumu).
