Teritoriālā, sociālā un ekonomiskā kohēzija - Laba pārvaldība un ES reģionālā politika (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir kopējās debates par šādiem ziņojumiem:
Petru Constantin Luhan kunga ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par teritoriālo, sociālo un ekonomisko kohēziju
un
Ramona Nicole Mănescu kundzes ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par labu pārvaldību un ES reģionālo politiku
.
Petru Constantin Luhan
Priekšsēdētāja kungs! Izstrādājot šo ziņojumu mēs esam iecerējuši atbildēt uz tā nosaukumā uzdoto jautājumu, t. i., vai ekonomikas, sociālas un teritoriālas kohēzijas ieviešana ir absolūts priekšnosacījums Eiropas Savienības konkurētspējai pasaules līmenī, īpašu uzmanību pievēršot kohēzijas nozīmei šajā jomā.
Ir satraucoši, ka Eiropas Savienības 271 reģionā ir tik būtiskas atšķirības. Ja attīstītākajos reģionos IKP uz vienu iedzīvotāju veido 334 % no 27 ES dalībvalstu vidējā rādītāja, tad nabadzīgākajā reģionā šis cipars ir tikai 26 %, citiem vārdiem sakot, tas ir 13 reizes mazāks.
Cits nelabvēlīgs faktors ir Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmes temps, kas ir lēnāks nekā mūsu starptautiskajiem konkurentiem. Tādējādi kā norādīts arī ES 2020. gada stratēģijā, mums ir jāattīsta stratēģiski svarīgas jomas un jāskatās ārpus Eiropas Savienības, lai mēs kļūtu spēcīgāki.
Eiropai ir grūts uzdevums, jo līdztekus pašreizējās krīzes sekām tai būs jātiek galā arī ar citiem nozīmīgiem izaicinājumiem, piemēram, ar pielāgošanos globalizācijai, demogrāfiskām izmaiņām, klimata pārmaiņām un energoapgādes drošības problēmām.
Kohēzijas politikas nozīme ES 2020. gada stratēģijā nav apstrīdama. Es uzskatu, ka šīs politikas prioritātes būtu jāsaskaņo ar nākotnes stratēģijas mērķiem, bet ir vērts apsvērt, ka tā tomēr ir jāsaglabā kā neatkarīga politika. Stratēģijas mērķus ir iespējams sasniegt vieglāk, palielinot sinerģiju starp pētniecības, izstrādes un jaunievedumu programmām, no vienas puses, un kohēzijas programmām, no otras puses. Mums ir jāatbalsta lieli projekti, kuriem ir būtiska ietekme ES līmenī un kas var sekmēt reģionu ekonomikas izaugsmi, radīt jaunas darba vietas un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību.
Īpaša nozīme jāpiešķir arī jebkura veida ieguldījumiem infrastruktūrā, vienalga, vai tas ir transports, informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, sociālā, izglītības, pētniecības un izstrādes vai vides infrastruktūra, kas palīdzēs nodrošināt vienādu pieejamību visiem Eiropas pilsoņiem, piedāvājot viņiem vienlīdzīgas attīstības iespējas.
Pamatnostādnes vietējam un reģionālajam līmenim noteiks attiecīgās vietas īpatnības, nodrošinot iespēju uzreiz radīt pievienoto vērtību. Decentralizācijas principa piemērošana jāsekmē līdz pat vietējam līmenim, lai uzlabotu Eiropas fondu apguvi.
Veicinot ekonomikas konkurētspēju un radot jaunas darba vietas, mēs nedrīkstam nenovērtēt īpaši būtisko mazo un vidējo uzņēmumu nozīmi. Tiem jānodrošina plašākā ES finansējuma, finanšu vadības instrumentu un citu kredīta avotu pieejamība. Maksimālas kohēzijas politikas ietekmes panākšana ir pilnīga ekonomikas konkurētspējas nepieciešamība. Es vēlos uzsvērt vajadzību turpināt ES fondu izmantošanas procedūru vienkāršošanu, šo fondu elastīgas izmantošanas garantijas, turpmāku IKP izmantošanu kā galveno kritēriju reģiona atbilstībai kohēzijas politikai un vajadzību pēc konkrēta Komisijas priekšlikuma attiecībā uz publiskās un privātās partnerības izmantošanu.
Apsverot Eiropas Savienības globālo konkurētspēju, es uzskatu, ka daļa no kohēzijas politikai piešķirtajiem līdzekļiem būtu jāizmanto, lai panāktu un noturētu Eiropas pasaules līderpozīcijas tajos sektoros, kuros tā jau pašreiz ir konkurētspējīga, un sektoros, kuros tai ir iespējas kļūt par pasaules līderi.
Tādējādi, godājamie deputāti, ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas sasniegšana līdztekus stratēģiskajiem ieguldījumiem ir absolūts priekšnoteikums Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspējas garantēšanai pasaules līmenī.
Ramona Nicole Mănescu
Priekšsēdētāja kungs! Pašreizējā globālā krīze ir vēlreiz apliecinājusi, cik svarīga ir laba pārvaldība katrā līmenī, kā arī nepieciešamību nodrošināt nepārtrauktu vietējā un reģionālā līmeņa iestāžu līdzdalību ES politikas un stratēģijas izstrādē un īstenošanā, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka šīs iestādes ievieš gandrīz 70 % no ES tiesību aktiem.
Kohēzijas politikai ir būtiski svarīga nozīme daudzlīmeņu pārvaldības īstenošanā. Ņemot vērā šādas pārvaldības nozīmīgo ietekmi uz teritoriālās kohēzijas sasniegšanu Eiropā, daudzlīmeņu pārvaldības principam jākļūst par obligātu prasību visām dalībvalstīm. Vietējo un reģionālo iestāžu aktīva līdzdalība lēmumu pieņemšanas procesā pat pirmslikumdošanas posmā, līdztekus veicot kopīgās pārvaldības mehānismu efektivitātes analīzi, dažādo Komisijas un dalībvalstu pienākumu izpildē tiešām garantēs labvēlīgāku rezultātu sasniegšanu attiecībā uz Eiropas fondu apguvi turpmākajā programmēšanas periodā.
Prakse mums ir pierādījusi, ka integrēta pieeja reģionālajā politikā ir daudz efektīvāks veids, kā panākt rezultātus. Tieši tādēļ šādai pieejai jākļūst obligātai. Mums ir nepieciešama kopēja partnerības definīcija. Tāpēc es esmu lūgusi Eiropas Komisiju piedāvāt šādu definīciju, lai veidotu atbilstīgu partnerību ar vietējām un reģionālām iestādēm.
Tāpēc vietējās attīstības metodoloģijas pieņemšana ir viens no dalībvalstīm pieejamajiem risinājumiem, lai palielinātu vietējo un reģionālo iestāžu nozīmi Eiropas programmu pārvaldībā un ieviešanā, jo īpaši attiecībā uz pilsētu, lauku un pārrobežu attīstības jomu. ES un valsts līmeņa noteikumu vienkāršošana ne tikai kā ekonomikas krīzes sekas, bet arī kā vispārējs nākotnes kohēzijas politikas princips ir labas pārvaldības priekšnoteikums kohēzijas politikas īstenošanā, jo tas ir vienīgais veids, kā mēs spēsim ieinteresēt iespējamos saņēmējus.
Turklāt es uzskatu, ka nākamajam programmēšanas periodam mums ir nepieciešami kopēji Eiropas fondu izmantošanas noteikumi, kas dalībvalstīm būtu jāpiemēro, tādējādi nepieļaujot iespēju, ka tās ievieš papildu nosacījumus, kas faktiski ierobežo finansējuma pieejamību.
Ja ilgtermiņā mēs tiecamies uz politiku, kas ir skaidrāka, orientēta uz rezultātu un daudz vieglāk piemērojama, Komisijai ir jāpilnveido gan spējas sniegt atbalstu vietējām un reģionālām iestādēm, gan valsts līmenī veikto pasākumu uzraudzības sistēmas. Es uzskatu, ka šīm iestādēm nodrošinātās programmu īstenošanas mācības un pamatnostādnes palīdzēs samazināt kļūdu skaitu, jo īpaši attiecībā uz neattaisnotajiem izdevumiem un publisko iepirkumu. Lai izvairītos no audita pārklāšanās un pārmērīgas kontroles, ko pašlaik izjūt saņēmēji, mēs esam lūguši Komisijai sagatavot vienota audita rokasgrāmatu, kas atvieglos vienādu vienota audita modeļa izmantošanu visos līmeņos. Visbeidzot, bet ne mazāk nozīmīgi -- mums ir jāveic pasākumi, lai sekmētu privātā sektora iesaistīšanos Eiropas projektos. Pirmais solis šajā virzienā ir maziem un vidējiem uzņēmumiem paredzēto finanšu vadības instrumentu izmantošanas noteikumu vienkāršošana.
Noslēgumā es vēlos minēt labo sadarbību ar Komisijas pārstāvjiem konsultāciju laikā, kā arī viņu atsaucību un efektīvo atbalstu šajā ziņojumā izklāstītajiem pasākumiem, kas ir papildu garantija, ka galu galā Komisija šos pasākumus pieņems.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs, godātie Parlamenta deputāti, jo īpaši Mănescu kundze un Luhan kungs! Es vēlos īpaši pateikties jums abiem par šiem diviem ziņojumiem, kuros atkal ir konstruktīva un ļoti labvēlīga nostāja attiecībā uz reģionālo politiku un kas sagatavoti tieši īstajā laikā, ņemot vērā ilgstošās debates par turpmāku reģionālās politikas struktūru, tostarp vēršot skatu uz Kohēzijas forumu janvāra beigās un februāra sākumā.
Ir svarīgi, lai mēs reģionālo politiku vienmēr uzlūkotu tieši kā ieguldījumu politiku -- kā politiku ieguldījumiem reģionos, cilvēkos un eiropiešos. Šajā finanšu periodā jaunievedumu un reģionālajai politikai jau ir atvēlēti EUR 86 miljardi, kas jo īpaši paredzēti, lai sniegtu palīdzību maziem un vidējiem uzņēmumiem darbaspēka kvalitātes, ražošanas metožu un piedāvāto pakalpojumu uzlabošanai. Tomēr tas, kas mums ir jādara -- un šeit jums abiem ir pilnīga taisnība -- ir turpmāka stratēģijas pilnveidošana, lai līdztekus vadības līdzekļiem, kas nākotnē joprojām būs nepieciešami -- citiem vārdiem sakot, līdztekus pareizai finanšu pārvaldībai -- mēs pievērstu pastiprinātu uzmanību mūsu darba rezultātorientētai novērtēšanai. Es vienmēr saku -- un tas ir kohēzijas ziņojuma un tā secinājumu pamats --, lai nerastos pretruna starp koncentrēšanos uz dažām prioritātēm, kuras nosaka ES 2020. gada stratēģija, un šo prioritāšu elastīgu īstenošanu ļoti atšķirīgajos Eiropas reģionos.
Teritoriālā kohēzija ir ārkārtīgi svarīga. Man pašam tas ir viens no būtiskākajiem jautājumiem, kas sniedz informāciju par to, kā mēs varam turpināt uzlabot dzīves līmeni reģionos, kas ir mūsu uzdevums, lai cilvēkiem pavērtos iespējas tajos reģionos, kur viņi ir dzimuši. Tas veicinās arī turpmāku iekšējo kohēziju Eiropā.
Tāpēc ir svarīgi -- un tas ir jāaktualizē nākamajā programmēšanas periodā -- vairāk uzmanības atkal pievērst lielu un mazu pilsētu nozīmei, jo apmēram 70 % eiropiešu dzīvo pilsētās, bet vienlaicīgi ir būtiski neaizmirst pilsētu un lauku attiecību nozīmīgumu. Tas ir jautājums par cita finansējuma izmantošanu, lai turpinātu pilnveidot sadarbību un novērstu pārklāšanos.
Tāpat ir svarīgi -- kā jau iepriekš mēs par to plaši un, manuprāt, pietiekami apspriedām šajā Parlamentā -- pievērst uzmanību vietām ar īpašiem ģeogrāfiskiem apstākļiem un, protams, apsvērt demogrāfiskās izmaiņas Eiropā, kas ir problēma, ar kuru mums nāksies bieži saskarties un to risināt. No vienas puses, mēs vērojam nopietnu iedzīvotāju skaita samazināšanās tendenci lauku teritorijās un, no otras puses, -- lielu pilsētu pievilcības pieaugumu, kas nozīmē ne vien to, ka arvien vairāk cilvēku dzīvo mazā platībā, bet arī attiecīgu apdzīvotības sarukšanu. Savā ziņā šim procesam var pretoties ar ieguldījumiem vecā un jaunā infrastruktūrā. Tas būs īpaši svarīgs ieguldījums izaugsmes nodrošināšanā.
Partnerības -- sadarbības -- jautājums ir ļoti svarīgs, kā tas īpaši norādīts Mănescu kundzes ziņojumā. Jā, ir svarīgi attīstīt daudzlīmeņu pārvaldību. Tomēr es vēlos vērst īpašu Parlamenta uzmanību uz reģionu, tostarp vietējā līmeņa, nozīmīgumu. Kad es reģionos apspriežu jautājumus, man dažkārt rodas iespaids, ka reģionu pārstāvji neiesaista vietējos pārstāvjus. Mums šajā jomā ir jāizstrādā dokumenti.
Es esmu kopā ar jums, bet, vice versa, man arī skaidri jānorāda, ka mums, protams, ir jāievēro katras dalībvalsts konstitucionālā sistēma un jādod tai sava artava. Tomēr es jūs atbalstu jautājumā par iespējami daudzu līmeņu -- un arī iespējami daudzu iesaistīto pušu, tostarp NVO -- iesaistīšanu partnerības un ieguldījumu programmu izstrādāšanā.
Varbūt es plašāk pievērsīšos finanšu vadības dokumentu jautājumam noslēguma piezīmēs, jo es jau esmu pārtērējis uzstāšanās laiku. Es vēlos arī sirsnīgi apsveikt jauno priekšsēdētāju, kas uzņēmies šos pienākumus.
Iosif Matula
Priekšsēdētāja kungs! Kohēzijas politika ir viena no ES svarīgākajām un veiksmīgākajām politikām. Lisabonas Līgums paredz plašākas teritoriālo iestāžu līdzdalības iespējas lēmumu pieņemšanā, kas ir svarīgs pasākums īstas daudzlīmeņu pārvaldības virzienā. Tam ir jāpiešķir būtiska nozīme ne tikai nākamajā programmēšanas periodā, bet arī katrā Eiropas 2020. gada stratēģijas izstrādes un īstenošanas posmā.
Mănescu kundzes ziņojuma, par kuru vienbalsīgi nobalsoja Reģionālās attīstības komiteja, nolūks ir uzmanības pievēršana reģionālo un vietējo iestāžu kompetencei un funkcijām kohēzijas politikas īstenošanā. Ziņojumā uzvērts, ka daudzlīmeņu pieeja ir horizontāli jāpiemēro visās ES politikas jomās. Daudzlīmeņu pārvaldība ir teritoriālās kohēzijas un tās iespēju veicināšanas priekšnoteikums. Par pamatu jāizmanto augšupējā pieeja, ņemot vērā dalībvalstu pašreizējo administratīvo sistēmu daudzveidību.
Šajā programmēšanas periodā un nākotnē lielāka uzmanība jāpievērš integrētai pieejai, kas attiecas ne tikai uz administratīvās kompetences pilnveidošanu, bet arī uz finanšu inženierijas instrumentu izmantošanu. Vietējo un reģionālo iestāžu nozīme ir jāpaplašina, pieņemot vietējās attīstības metodoloģiju, kuras pamatā ir reģionāla partnerība, jo īpaši projektiem, kas ir saistīti ar pilsētu, lauku un pārrobežu aspektiem. Šādu partnerības projektu uzdevums ir līdzsvarotas attīstības nodrošināšana, un to nozīme pārsniedz valstu robežas, tādējādi veicinot Eiropas Savienības teritoriālās kohēzijas paplašināšanu. Turklāt tie ne vien atklās attīstības iespējas, bet arī īpašus vietējos aspektus.
Paplašinātās daudzlīmeņu pārvaldības, kuras pamatā ir skaidras, pārredzamas procedūras, rezultāts būs decentralizācija, kas joprojām ir nepieciešama dažās dalībvalstīs. Reģionālo un vietējo iestāžu nozīmes paplašināšanas dēļ tām būs pienākums nodrošināt projektu efektivitāti, kas nozīmē rezultātorientētākas pieejas ieviešanu.
Es apsveicu Mănescu kundzi un Luhan kungu ar lieliskiem ziņojumiem, kas nodrošinās ievērojamu pievienoto vērtību turpmākajai kohēzijas politikai.
Evgeni Kirilov
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos uzslavēt manus kolēģus Luhan kungu un Mănescu kundzi par lielisku darbu. Mēs visi esam vienisprātis, ka kohēzijas politikai ir būtiska nozīme Eiropas reģionu konkurētspējā. Attiecībā uz turpmāko politiku un sasniegumu nodrošināšanu, mēs vēlamies redzēt atbilstoši piešķirtus līdzekļus vai vismaz naudu, kas nav mazāka kā pašlaik atvēlētā summa.
Mēs nevēlamies radīt arī papildu apgrūtinājumu saņēmējiem. Kohēzijas politikas turpmākā koncepcija ir atkarīga no mūsu kopīgi pieņemtā lēmuma. Tomēr Komisijai ir būtiska nozīme, sagatavojot savus priekšlikumus, tāpēc mēs paļaujamies uz jums, komisār Hān, jo, manuprāt, dažiem no šiem priekšlikumiem -- piemēram, ieteiktajiem priekšnoteikumiem, lai dalībvalstis varētu saņemt Eiropas Savienības finansiālo palīdzību -- ir nepieciešams papildu novērtējums.
Kohēzijas politikai visos reģionos ir nepieciešams atbalsts, un mēs nedrīkstam pieļaut situāciju, ka tie ciestu no atsevišķu valstu pārvaldes nepilnībām. Šeit es vēlreiz piekrītu, komisāra kungs, ka ir svarīgi attīstīt šos līmeņus. Tādējādi ir ļoti būtiski sarežģītību neaizstāt ar nosacījumiem un atkal nesarežģīt tiešajiem saņēmējiem dzīvi. Lai nodrošinātu labvēlīgus kohēzijas politikas rezultātus, mums jānodrošina reģioniem iespēja aktīvi iesaistīties, jāļauj tiem justies kā procesa saimniekiem, jāpiešķir attiecīgi līdzekļi un jāpārliecinās par to atbilstīgu izlietojumu.
Riikka Manner
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Vispirms es vēlos pateikties referentiem par lielisku darbu. Šie divi ziņojumi tiešām rada stabilu pamatu turpmākajai kohēzijas politikai.
Dzīvotspējīga kohēzijas politika, kas attiecas uz Eiropu kā veselumu, ir obligāts priekšnoteikums mūsu globālajai konkurētspējai, par to nav nekādu šaubu. Kā minēja komisārs, reģionālā politika nav nekas cits kā ieguldījumu politika. Uz šādu pieeju mums jātiecas arī turpmāk. Izmantojot kohēzijas politiku, mēs varam enerģiski reaģēt uz Eiropas 2020. gada stratēģijas mērķiem. Ja mēs vēlamies apmierinošāku sniegumu pētniecībā, izstrādē un jaunievedumos, mums arī kohēzijas politika ir jāveido kā šo mērķu neatņemama sastāvdaļa, un mums tie jāaplūko plašākā perspektīvā.
Kohēzijas politika patiesībā nav tikai solidaritātes jautājums. Protams, daļēji tā ir, bet tieši kohēzijas politikas dēļ mums tagad ir stabils finansējums pētniecībai, izstrādei un jaunievedumiem. Tāpēc ir tikai pareizi, ka arī nākamajā finansēšanas periodā mums jāatvēl tai vismaz tikpat liels naudas daudzums, kāds ir bijis pieejams līdz šim. Piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju šie faktori ir precīzi ņemti vērā, un ir ļoti svarīgi ieguldīt vairāk laika un naudas panākumu gūšanā.
Mǎnescu kundzes ziņojums risina arī vēl vienu ļoti svarīgu kohēzijas politikas jautājumu, t. i., kā izstrādāt tādu politiku, kas ir veiksmīga un kurā ir ņemts vērā katrs līmenis. Piemēram, mēs esam redzējusi apbēdinošus skaitļus attiecībā uz īstenošanu. Ja esam reģionālās politikas dalībnieki, mums ir nopietni jāattiecas pret šīm politikas problēmām un turklāt jāmēģina rast risinājumi. Manuprāt, šie jautājumi Mǎnescu kundzes ziņojumā tiek lieliski risināti.
Jean-Paul Besset
Priekšsēdētāja kungs! Savā uzrunā es vēlos pievērsties Luhan kunga ziņojumam.
Reģionālajai kohēzijas politikai Eiropā ir būtiska nozīme, lai ekonomikas attīstība būtu līdzsvarota, sociāli harmoniska un ekoloģiski efektīva, t. i., galu galā -- konkurētspējīga pasaules līmenī.
Es pateicos Luhan kungam par dažu mūsu grozījumu iekļaušanu, kas vērsti uz ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, saglabājot bioloģisko daudzveidību. Taču mēs nevaram balsot par šo rezolūciju, jo tajā pausts atbalsts redzējumam par kohēzijas politiku kā globālās konkurētspējas instrumentu, ko mēs tomēr uzskatām par pārāk šauru, pārāk ierobežotu un neadekvātu redzējumu.
Mums jānorāda uz diviem aspektiem, kas rada grūtības. Pirmkārt, referents paļaujas gandrīz tikai uz kvantitatīviem rādītājiem par infrastruktūru kā izaugsmes virzītājspēku, pieaugumam kļūstot par viņa galveno kritēriju. Mēs neuzskatām, ka tas atbilst šai situācijai. Piemēram, viņš piemin 246 darbības programmas pētniecības un izstrādes jomā un lepojas ar tām, nepievēršoties to būtībai. Pētniecība ir atbalstāma joma, bet mums ir jāzina arī tas, ko mēs pētām.
Otrs grūtību aspekts ir saistīts ar to, ka referents nepietiekami skaidri izklāsta plānus. Mēs dotu priekšroku skaidrai izvēlei, lai izpildītu šajā ziņojumā noteiktos uzdevumus, izvēlei par videi draudzīgu ekonomiku, izvēlei par jaunu videi draudzīgu virzienu, kas vienīgais spēj nodrošināt Eiropas un tās reģionu augšupeju.
Charalampos Angourakis
Priekšsēdētāja kungs! Šie ziņojumi ir pret sabiedrības pamatslāņiem līdzvērtīgi Eiropas Savienības monopolgrupu un tām pakalpīgo buržuāzisko valdību stratēģiskajiem plāniem. Eiropas Savienībā nekad nav bijusi un nekad nebūs iespējama kohēzija par spīti centieniem izmantot politisko kohēziju manipulācijā ar sabiedrību. Eiropas Savienības politiku iezīmē divi pamatelementi -- pirmais ir dziļi iesakņojusies nevienlīdzība, kas ir kapitālistiskās attīstības metodes neatņemama pazīme, bet otrs elements ir Kopienas līdzekļu nepiešķiršana sabiedrības pamatslāņa vajadzībām, bet ražošanai un infrastruktūrai, lai veicinātu augstāku kapitālieguldījumu atdevi un spekulatīvu naudu monopolgrupām, izmantojot publisko un privāto partnerību.
Šodien, turpinoties kapitālisma krīzei, pat šis kļūdaini par Kopienas solidaritāti dēvētais princips tiek atmests un aizstāts ar kapitāla konkurētspēju. Kapitālistu politisko pārstāvju ziņojumi un plāni par turpmāko kohēzijas politiku ir izdevīgi biznesa grupējumu pašreizējām interesēm -- straujāka kapitālisma restrukturizācija, izmantojot pret sabiedrības pamatslāni vērsto Eiropas 2020. gada stratēģiju un bez žēlastības uzbrūkot strādnieku šķiras darba, nodrošinājuma un sociālajām tiesībām. Eiropas Savienība un kapitālistiskās attīstības metode nespēj apmierināt neatliekamās vajadzības, piemēram, aizsardzību pret zemestrīces sekām, izglītību, veselību un labklājību. Tāpēc Eiropas Savienības pamešana ir nepieciešama vairāk kā jebkad iepriekš, jo tā ir cīņa par plānveida sociālistisko ekonomiku.
Trevor Colman
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Man šodien nākas uzstāties, jo mans kolēģis Bufton kungs, kurš būtu jūs uzrunājis manā vietā, jūtas nevesels. Viņa vārdā es iepazīstināšu ar šādu viedokli. Kā mēs zinām, līdztekus KLP, reģionālie fondi veido lielāko daļu no ES budžeta. Jau gadu desmitiem britiem ir nācies apmaksāt dažādus projektus visā ES, no kuriem lielākā daļa AK nodokļu maksātājiem nedod pilnīgi nekādu labumu.
Nesen Pētnieciskās žurnālistikas birojs AK atklāja faktu, ka ES reģionālie fondi tiek izmantoti, lai atbalstītu ieroču tirdzniecības uzņēmumus Austrumeiropā, dažiem no projektiem saņemot vairākus miljonus eiro, lai gan tie ir vieni no bagātākajiem uzņēmumiem. Vai tiem tiešām ir nepieciešamas ES subsīdijas? Ņemot vērā šai budžeta pozīcijai raksturīgo krāpniecību un līdzekļu izšķiešanu, ka tie pat netiek izmantoti tiem mērķiem, uz kuriem bija paļāvušies budžeta atbalstītāji, es vēršos pie koalīcijas AK ar aicinājumu atsaukt finansējumu, jo mums šī nauda ir nepieciešama mājās -- un tas ir vēl viens iemesls, lai pamestu ES.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ungārija noteikti ir īpašā situācijā, ja apsveram tādu reģionu izveidi un atbalstīšanu, kas veido pārrobežu ekonomikas vienības. Ir vēsturiski zināms fakts, ka senāk šie reģioni veidoja vienu Karpatu baseinu. Tāpēc deputāti no partijas "Jobbik” atbalsta reģionu sadarbību un turklāt uzskata to par nepieciešamību arī šajā situācijā, lai turpinātu mazināt pagaidu šķēršļus, kas radušies starp Ungārijas cilvēkiem.
Tomēr, aizstājot Briseles tiešā veidā piešķirtos un kontrolētos līdzekļus, mēs varam plānot finansējumu vienīgi projektiem, kas tiek uzsākti un apstiprināti sadarbības procesā, balstoties uz iesaistīto valstu partnerību. Problēmu noteikšana, kā arī pārvaldība vietējā un reģionālā līmenī var būt efektīvāka, ņemot vērā, piemēram, ekonomiski saistīto reģionu pārrobežu īpatnības. Tas jāatbalsta pat tad, ja mēs ņemam vērā tikai ekonomikas apsvērumus. Līdzvērtīgi būtu jāatbalsta noteikumu vienkāršošana, MVU līdzdalība Eiropas projektos un ekonomiski mazattīstīto reģionu atbalsta process, lai tie sasniegtu citu reģionu līmeni, ja šie demokrātiskie pasākumi nenozīmē Briseles un Komisijas kompetences un uzraudzības funkciju paplašināšanu, mazinot valsts līmeņa kontroli. Prioritāro reģionu noteikšana un tiem piešķirtais tiešais atbalsts ekonomikai varētu būt jauns laikmets Karpatu baseina ungāru dzīvē.
Jan Olbrycht
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ir maz Eiropas politisko stratēģiju, kas izraisītu tik lielas emocijas un strīdus. Kohēzijas politiku, ko daži uzskata par galvenokārt sociālistisku politiku, citi dēvē par kapitālistisku politiku. Daži to uzskata par taisnīgu politiku, citi -- par netaisnīgu. Daži to dēvē par iespēju nesamērību novēršanai, bet citiem tā nozīmē konkurētspējas stiprināšanu.
Faktiski politikā nav nekādu pretrunu, tā ir īpaši paredzēta lielākas reģionu kohēzijas veicināšanai Eiropas Savienībā ne tikai sociālā taisnīguma ziņā, bet arī attiecībā uz vienlīdzīgām konkurētspējas iespējām. Citiem vārdiem sakot, tā ir kohēzija konkurētspējas vārdā. Šāds vēstījums ir abos ziņojumos, norādot konkrētus aspektus, kas ir svarīgi ne tikai šodienas situācijā, bet arī debatēs par turpmāku kohēzijas politiku. Es vēlos vērst uzmanību uz faktu, ka abi ziņojumi īpaši pievēršas partnerības principam.
Es aicinu komisāru nopietni apsvērt, vai attīstības vienošanās priekšlikumā būtu jāiekļauj viena no dalībvalstīm izvirzīta prasība. Šī prasība noteiktu, ka dalībvalstij pirms vienošanās parakstīšanas ir jāvienojas par visiem attīstības virzieniem, prioritātēm un principiem ar vietējiem un reģionālajiem partneriem. Tas būtu obligāts noteikums, lai Eiropas Komisija varētu skaidri uzdot katrai dalībvalstij pienākumu īstenot savu kohēzijas politikas daļu.
Georgios Stavrakakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos sākt ar apsveikumiem un pateicību referentei Mănescu kundzei par viņas lielisko sadarbību un par viņas gatavību aktīvi iesaistīties apspriedēs un ņemt vērā deputātu priekšlikumus saistībā ar šī ziņojuma saturu. Kas attiecas uz apspriežamā ziņojuma saturu, nav nekādu šaubu, ka apmierinoša pārvaldība ir būtisks veiksmes priekšnoteikums jebkurā politikā, jo īpaši kohēzijas politikā, kas pamatojas uz kopīgu pārvaldi, par kuru galvenā atbildība pārgājusi valsts un reģionālo iestāžu ziņā. Ir tikai viena atbilde uz šo sarežģīto administratīvo sistēmu -- daudzlīmeņu pārvaldība.
Es vēlos uzsvērt, ka, ja mēs ņemam vērā kohēzijas politikas turpmāko virzienu, vismaz tādā apjomā, kādā par to var spriest Piektajā ziņojumā par kohēziju, daudzlīmeņu pārvaldība gan tās horizontālajā, gan vertikālajā dimensijā sekmēs jebkuras attīstības iniciatīvas dzīvotspēju un veiksmīgu politikas īstenošanu. Es atbalstu arī vēršanos pie Eiropas Komisijas ar aicinājumu vienkāršot noteikumus un palielināt palīdzību vietējām iestādēm, jo tie ir faktori, kas nodrošinās iespējamo saņēmēju plašāku iesaistīšanos programmās un efektīvu līdzekļu izlietojumu. Novērtējumi, ko pašlaik veic Eiropas Komisija, sniedz mums informāciju par tām iestādēm, kam pastāvīgi rodas ar pārvaldības iespējām saistītas problēmas, īstenojot politiskās kohēzijas programmas. Kā norādīts ziņojumā, papildu tehniskā palīdzība šīm iestādēm, līdztekus "māci tos, kas māca” ("train the trainers”) iniciatīvas atbalstīšanai, uzlabotu pat mazāko vietējā līmeņa iestāžu pārvaldības spējas. Visbeidzot, es uzskatu, ka vienotāki un saskaņotāki struktūrfondu noteikumi būs stabils pamats virzībai uz vienkāršāku un
pareizāku finanšu pārvaldību.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Tikai pirms dažām dienām Komisija balsoja par Donavas reģiona stratēģijas rīcības plānu, tāpēc es apsvēršu Luhan kunga ziņojumu, izmantojot šo notikumu, jo īpaši ņemot vērā viņa paskaidrojumā minēto, ka viņa mērķis ir debašu veicināšana par Eiropas un valsts līmeņa pasākumu savstarpējo atkarību un papildinātību. Es vēlos pievienot reģionālo līmeni. Ziņojumā ir paredzēta struktūra, lai kohēzijas politika spētu dot ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas uzlabošanā. Tajā nav skaidri norādīta makroreģionu nozīme šajā procesā, bet analīze apliecina, ka Donavas reģiona stratēģija precīzi atbilst šai struktūrai, tikai mazākā līmenī, tieši tāpat kā tas iepriekš bija ar Baltijas reģiona stratēģiju. Es saredzu sakritības starp ziņojumā paredzētajiem nosacījumiem un Donavas reģiona rīcības plāna faktisko situāciju. Turklāt ziņojumā izklāstītajiem konkurētspējas paaugstināšanas principiem ir būtiska nozīme stratēģijā. Piemēram, ziņojumā liela vērība piešķirta sakaru veidošanai ar citām teritorijām. Tajā uzsvērts, ka dalībvalstīm ir jāatbalsta uz vietējo līmeni orientēta pieeja kohēzijas politikas noteikšanā un īstenošanā. Tās visas ir darba metodes, kas iemiesotas Donavas makroreģiona jaunajā politikā.
Es augstu vērtēju arī ziņojuma tēzes par turpmāka atbalsta nozīmīgumu, jo īpaši mazāk attīstītajiem reģioniem. Tādējādi Donavas reģiona stratēģija ir īpašs gadījums saistībā ar Luhan kunga ziņojumu, pilnībā atbilstot tā secinājumiem. Mana salīdzinājuma mērķis ir norādīt uz īsto kohēzijas politikas virzienu. Es uzskatu, ka šiem principiem un darbības metodēm turpmākajā programmas periodā jākļūst par kohēzijas politikas pamatu, ietverot rezultātorientētu vietējā līmeņa politiku un izmantojot makroreģionus.
Elisabeth Schroedter
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izteikt pateicību referentei par teicamu pārvaldību, jo īpaši es vēlos pateikties par viņas labvēlīgo sadarbību un apsveikt viņu ar šo lielisko ziņojumu. Šis ziņojums pierāda Komisijai, kam turpmāk ir jānotiek, jo īpaši partnerības principa jomā. Tajā noteikts, kā nodrošināt arī vietējā un reģionālā līmeņa iesaistīšanos un kā visos struktūrfondu īstenošanas un novērtēšanas posmos ir jāiesaista ekonomikas un sociālie partneri, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Tādējādi tiek apliecināta īsta dalībvalstu partnerības gatavība. Tas nozīmē, ka partneri būs līdzvērtīgi sarunās ar pārvaldes pārstāvjiem mācību iniciatīvu un finansiālā atbalsta procesā; tas nozīmē, ka partneriem būs reāla ietekme uz programmas saturu. Tomēr līdz šim mēs neesam redzējuši īpašu Komisijas apņēmību. Tas vienlīdz attiecas gan uz šo periodu, gan uz šajā jautājumā sagatavotajiem priekšlikumiem. Es atbalstu Olbrycht kunga norādīto faktu, ka šī vienošanās par attīstības un ieguldījumu partnerību būs iespējama tikai tad, ja partnerība tiešām ir izveidojusies un ja partneri ir iesaistīti šo plānu izstrādē vienlīdzīgā statusā. Pretējā gadījumā ir risks, ka mēs no Eiropas, ko veido reģioni, kļūsim par Eiropu, ko veido dalībvalstis, bet tas nav mūsu mērķis. Mūsu mērķis ir reģionāla attīstība un vietējā un reģionālā līmeņa, ekonomikas un sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Šīs debates notiek piemērotā laikā, kad Eiropas Savienībā satraucoši saasinās ekonomikas, sociālās un teritoriālās atšķirības -- nevienlīdzība starp valstīm un reģioniem un katras atsevišķas valsts reģioniem joprojām palielinās. Mums acīmredzami nav izdevies sasniegt teritoriālu kohēziju.
Kohēzijas politika nav nošķirta no citām politikas jomām: tā ietekmē un to būtiski ietekmē valdošie politiskie principi un markoekonomikas struktūra. Uzbrukumi strādājošo algām un tiesībām, sabiedrisko pakalpojumu sistēmas izjaukšana, uzbrukums valsts sociālajām funkcijām un valsts ieguldījumu samazinājumi ir tādas ekonomikas un monetārās politikas sastāvdaļa, ko Eiropas Savienība uzspiež dalībvalstīm. Šādas politikas dēļ palielinās nabadzība un nevienlīdzība, un tā katru dienu attālina mūs no kohēzijas.
Patiesība ir tāda, ka kohēzijas politika nav pretojusies ietekmei vai nelīdzsvarotībai, ko izraisīja ļoti dažāda attīstības līmeņa ekonomiku integrācija vienotajā tirgū jeb Ekonomikas un monetārajā savienībā. Kohēzijai piešķirto līdzekļu nepietiekamība un makroekonomikas politikas pretrunas, pārmērīgi pievēršot uzmanību nominālai konverģencei, bet liedzot īstenot īstu konverģenci, ir nozīmīgi cēloņi, kas jānovērš, palielinot kohēzijai piešķirtos budžeta līdzekļus un būtiski mainot makroekonomikas politiku.
Ražošanas veicināšana un katras valsts un reģiona ražošanas spēju attīstīšana, vietējo iespēju, ko katrai vietai nodrošina tās resursu ilgtspējīga izmantošana, pilnvērtīga izmantošana, vides saglabāšana un darba vietu radīšana ar attiecīgajām tiesībām, kā arī sociālā nodrošinājuma sistēmas un sabiedrisko pakalpojumu stiprināšana ir stratēģiski svarīgi efektīvai ekonomikas, sociālai un teritoriālai kohēzijai.
Giancarlo Scottà
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es atbalstu Mănescu kundzes ziņojumu.
Daudzlīmeņu pārvaldībai ir būtiska nozīme kohēzijas politikā, un tāpēc reģionālo fondu pārvaldībā praktiski tiek izmantota daudzlīmeņu pieeja, kas nodrošina dažādu pārvaldības līmeņu sadarbību un kopīgu atbildību. Komisija veicina reģionālā un vietējā līmeņa iestādes atbalstošas iniciatīvas. Ir nepieciešams aktīvāks stimuls šo priekšlikumu atbalstīšanai, lai nodrošinātu īstu sadarbību un efektīvu Eiropas programmu īstenošanu.
Partnerība jānodrošina, pamatojoties uz kultūru, kas izvēršas dialogā starp dažādām iesaistītajām pusēm. Sadarbībai reģionālajā līmenī jābūt pārredzamai, godīgi pārstāvot visas iesaistītās puses.
Šī iemesla dēļ ir svarīgi nodrošināt atbilstošas mācības vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvjiem, izmantojot dažādas iniciatīvas, piemēram, "Erasmus” reģionālā un vietējā līmeņa amatpersonām, Komisijai uzņemoties finansiālo izdevumu segšanu. Turklāt tas ir lietderīgi arī labas prakses pieredzes apmaiņai un kohēzijas fondu pārvaldības kvalitātes un efektivitātes uzlabošanai.
Joachim Zeller
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Vispirms man jāpauž nožēla, ka svarīgās debates par kohēzijas politiku darba kārtībā atkal ir nobīdītas gandrīz pēdējā vietā. Tas jebkurā gadījumā nav taisnīgi pret šo politiku un tās nozīmīgumu. Es vēlos pateikties referentiem par viņu ziņojumiem, kas mums acīmredzamā veidā norāda uz politikas jomu, kurā Eiropas Savienības tiešām ir guvusi panākumus, t. i., kohēzijas politiku, un ka ir būtiski šo politiku turpināt un īstenot to politiskā sistēmā ar vairākiem līmeņiem, citiem vārdot sakot, izmantojot daudzlīmeņu pārvaldību.
Īstenojot kohēzijas politikas projektus, mūsu pilsoņiem tiešā veidā ir redzama Eiropas darbība infrastruktūras projektos, sociālajos projektos, pētniecības un jaunievedumu atbalstīšanā, konkurētspējas un nodarbinātības saglabāšanā reģionos. Pašlaik notiekošajās debatēs par Eiropas Savienības nākotni, līdztekus debatēm par valūtu un finansēm, mums tikpat intensīvi jādiskutē par to, kas Eiropas Savienībai ir nepieciešams, lai nodrošinātu iekšēju kohēziju, lai valstis un reģioni neattālinātos to ekonomikā, kā arī sociāli vai politiski. Galu galā, saskaroties ar globālajiem izaicinājumiem un pasaules tirgū parādoties jauniem konkurentiem, mums ir vajadzīga ciešāka vienotība un atbilstošāka vienveidība. Kohēzijas politika tajā var dot nozīmīgu ieguldījumu.
Tomēr šajā nolūkā mums ir vajadzīga kohēzijas politika, kas vairāk pievēršas tiem projektiem un projektu jomām, kas attīsta Eiropu kā veselumu, kas stiprajiem nodrošina iespējas palikt stipriem un kas vājajiem nodrošina iespēju mazināt plaisu starp viņiem un stiprajiem. Manuprāt, lai to sasniegtu, ir nepieciešams saglabāt un paplašināt līdz šim spēkā esošos kohēzijas politikas mērķus. Tomēr es uzskatu, ka ir nepieciešams finansējumam izvirzīt vairāk nosacījumu, vairāk koncentrējoties uz galvenajām Eiropas iniciatīvām, piemēram, transporta sektorā, enerģētikas sektorā, reģionālajā un pilsētu attīstībā vai pētniecībā un jaunievedumos. Komisijas Piektajā ziņojumā par kohēziju norādīto virzienu es uzskatu par nepieciešamu sastāvdaļu, proti, integrēt līdzekļus kopējā stratēģiskā struktūrā, izveidojot attīstības un jaunievedumu partnerību starp Komisiju, dalībvalstīm un reģionu pārstāvjiem. Tomēr tas ietver arī vietējā un reģionālā pārvaldības līmeņa iesaistīšanu šajā procesā iespējami agrākā posmā. Rīkojoties šādā veidā, jaunie reģionālās sadarbības veidi var būtiski sekmēt īstas daudzlīmeņu pārvaldības attīstību.
Priekšsēdētāja kungs! Es ceru, ka ļausiet man papildināt Colman kunga minēto, lai gan viņš diemžēl vairs nav Parlamentā. Es vēlos viņam atgādināt, ka Eiropas Savienība ir brīvprātīga valstu savienība. Ja valstis vēlas no tās izstāties, tām ir šādas tiesības. Tomēr es neuzskatu, ka Skotijas, Velsas, Ziemeļīrijas un Anglijas pilsoņi tiešām to vēlas.
Erminia Mazzoni
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Mēs liekam pamatus 2020. gada Eiropai, iedomājoties to iekļaujošu, inteliģentu un novatorisku, un šajā virzībā mums ir skaidri jānosaka izaicinājumi, kuriem mums jāstājas pretī globālā līmenī.
Konkurētspējas sacensības mēs varam sākt un uzvarēt tikai tad, ja mums Eiropas Savienībā izdosies izveidot vienotu līmeņu sistēmu. Trīs kohēzijas politikas aspekti -- sociālais, ekonomikas un teritoriālais --, kā arī struktūrfondi ir instrumenti, kuriem mums ir jāpievērš uzmanība. Mums tiešām nevajadzētu apsvērt finanšu krīzes pārvarēšanai nepieciešamo samazinājumu attiecināšanu uz kohēzijas politiku. Tieši pretēji, mums ir jāuzņemas atbildība par tās īstenošanu, pilnveidojot to, kas nav izdevies.
Ņemot vērā apkopotos datus un iegūto rezultātu analīzi, Reģionālās attīstības komiteja Luhan kunga ziņojumā uzsver ciešo saikni starp konkurenci un kohēziju, un izsaka priekšlikumu veikt korekcijas attiecībā uz turpmāko programmēšanas periodu. Nav šaubu, ka Eiropa var kļūt konkurētspējīga tikai tad, ja tā sekmīgi pārvar starp dažādiem reģioniem esošās teritoriālās atšķirības.
Tāpēc es pateicos Luhan kungam par mana grozījuma pieņemšanu, lai atkārtoti norādītu uz iespēju ieviest izdevīgus nodokļu noteikumus uz ne vairāk kā piecu gadu pārejas periodiem -- šī iespēja jau ir ietverta rezolūcijā, par kuru Parlaments balsoja 2006. gada februārī. Tas ir lietderīgs veids, kā novērst dažas no kohēzijas politikas īstenošanas grūtībām, piemēram, sarežģītas procedūras, neatbilstošas pārbaudes un nepieciešamību pēc efektīvākas uzraudzības.
Par šiem punktiem ir iesniegti vairāki grozījumi, lai panāktu optimālu kohēzijas politikas ietekmi un tādējādi palielinātu Eiropas Savienības ekonomikas konkurētspēju. Kā norādīts Luhan kunga ziņojumā, uzsvars ir jāliek gan uz horizontālā, gan vertikālā līmeņa partnerību starp vietējām iestādēm un uz līdzfinansēšanu, šos elementus uzskatot par pamatprincipiem.
Tāpat ir svarīgi paātrināt procedūru vienkāršošanu un pieeju finansējumam, kas ir tikpat svarīgi kā integrētas pieejas izmantošana līdzekļu sadalē un pārejas režīmu saglabāšana, jo īpaši šajā sarežģītajā laikā. Augšupējs lēmumu pieņemšanas process, iesaistot attiecīgos reģionus, nodrošina atbalstu attīstības pasākumiem, ņemot vērā īpašos reģionālos aspektus.
Visbeidzot, šajā saistībā ziņojumā tiek uzsvērti divi galvenie mērķi: jaunievedumi un infrastruktūra. Es uzskatu šo ziņojumu par svarīgu, jo tas jums visiem piedāvā skaidru stratēģiju, lai pilnvērtīgi risinātu ziņojuma nosaukumā ietverto problēmu.
Priekšsēdētājs
Es vēlos teikt, ka, būdama persona, kas birojā atbild par mutisko un rakstveida tulkošanu, es lūgšu Parlamentu katru sēdvietu aprīkot ar šo gaismas signālu, kas man šeit ir un kas norāda, ka tulki nespēj jums tikt līdzi, jo nav īpaši lietderīgi par to informēt tikai mani. Es, protams, varu pats jūs informēt, bet man šķiet, ka efektīvāks veids būtu šī gaismas signāla ierīkošana pie katra galda.
Nuno Teixeira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Sākumā es vēlos apsveikt Luhan kungu un Mănescu kundzi ar nozīmīgo darbu, sagatavojot šos ziņojumus. Viņi abi ir devuši būtisku ieguldījumu apspriedē par jauno 2014.-2020. gada kohēzijas politiku, kas pašlaik tiek sagatavota.
Pašreiz vairāk nekā jebkad ir svarīgi sasniegt ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, lai veicinātu Eiropas Savienības konkurētspēju pasaules līmenī. Šo mērķi būs iespējams sasniegt, ja mēs apzināsimies, ka, tikai stiprinot un attīstot reģionālo dimensiju, mēs varam izveidot Eiropu, kas ir iekšēji saliedēta un ārēji konkurētspējīga.
Es vēlos īpaši uzsvērt trīs punktus, kurus es uzskatu par izšķiroši nozīmīgiem: pirmkārt, decentralizācija, nodrošinot, ka vietējās un reģionālās iestādes, jo īpaši tās, kam piešķirtas likumdevēja pilnvaras, ir plašāk iesaistītas un dod lielāku ieguldījumu kohēzijas politikas īstenošanā, otrkārt, dalībvalstu mudināšana aicināt reģionālās un vietējās iestādes piedalīties sarunās par struktūrfondu nākotni vienlīdzīgā statusā ar valsts iestādēm un, visbeidzot, reģionālo iestāžu nozīmes stiprināšana programmu sagatavošanā, pārvaldīšanā un īstenošanā. Tikai ar šo iestāžu plašāku iesaistīšanu visā procesā ir iespējama solidaritātes principa īstenošana.
Vēl viens aspekts, kuru es uzskatu par izšķiroši nozīmīgu, ir vienkāršākas fondu struktūras meklēšana pēc 2013. gada, kas būtu nevis ekonomikas krīzes rezultāts, bet vispārējs turpmākās kohēzijas politikas princips, lai atvieglotu fondu apguvi. Viens no galvenajiem Lisabonas Līguma uzdevumiem bija Eiropas tuvināšana tās pilsoņiem. Mums ir ne tikai vienkārši jāizpilda šis uzdevums, bet mums ir arī jāatvieglo viņu dzīve, novēršot nevajadzīgus administratīvus apgrūtinājumus, kas attur viņus no iesaistīšanās. Tikai šādā veidā mums izdosies sasniegt īstas teritoriālās kohēzijas mērķi. Tikai šādā veidā mēs piedzīvosim, ka mazinās asi kontrastējošās atšķirības, kas pašlaik ir vērojamas Eiropas Savienībā, radot milzīgu plaisu starp bagātajiem un nabadzīgajiem reģioniem. Plašāka līdzdalība nozīmē arī lielāku atbildību, un tieši atbildība ir tā, kas ir jāuzņemas visiem, lai veicinātu un atbalstītu stiprākas un konkurētspējīgākas Eiropas izveidošanos.
Hermann Winkler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Arī es vēlos pievienoties apsveikumiem un pateikties referentiem par veiksmīgo darbu. Īpaši atbalstāmi ir Luhan kunga komentāri par tēmu "Kohēzijas politikas turpmākā struktūra pēc 2013. gada”. Lai gan secinājumos par Piekto ziņojumu par kohēziju jau ir norādītas Komisijas sākotnējās idejas attiecībā uz šo tēmu, Luhan kunga ziņojums ir svarīgs ieguldījums Parlamenta nostājas veidošanā attiecībā uz Komisiju. Tāpēc es, līdzīgi referentam, uzskatu, ka ir ļoti pamatoti turpmāk kohēzijas politiku saskaņot ar ES 2020. gada stratēģijas mērķiem. Tomēr katram atsevišķajam reģionam ir jābūt iespējām pašam noteikt prioritārās jomas.
Visi reģioni nav vienādi pat vienā dalībvalstī, reģioni ir atšķirīgi. Nosakot ne vairāk kā divas vai trīs prioritātes, no kurām viena var būt obligāta, reģioniem tiek paredzētas nelielas manevrēšanas iespējas. Reģioniem ir jādod iespējas ieguldīt infrastruktūrā un cilvēkos atbilstoši pašu reģionu prioritātēm. Izmantojot šādu scenāriju, nav iespējams attiecīgi ņemt vērā īpašas problēmas, piemēram, demogrāfiskās izmaiņas. Nav pārāk daudz prasīts, lai reģionālā politika būtu pielāgota reģionu vajadzībām, par ko vienmēr runā Komisija. Šī iemesla dēļ es uzskatu, ka mums kā Parlamentam jau no paša sākuma ir pietiekami skaidri jānosaka, ka nav pieļaujama reģionu vājināšana attiecībā pret dalībvalstīm. Ir jāturpina partnerības principa stiprināšana.
ES reģionu nozīmīgums savā ziņā ir atkarīgs no valsts struktūras. Šī iemesla dēļ īpaša nozīme jāpiešķir subsidiaritātes principam. Tas jāņem vērā Komisijas ierosmē par turpmāk izstrādājamiem jaunievedumu un attīstības partnerības projektiem starp Komisiju un dalībvalstīm.
Neieslīgstot sīkās niansēs, varbūt man ir atļauts īsi pievērsties 3. mērķa nozīmīgumam. Es paužu skaidru atbalstu referenta apgalvojumam par grūtībām ES pierobežas teritorijās -- gan pie ES iekšējām robežām, gan pie ārējām robežām. Šim mērķim turpmāk būtu jāpievēršas aktīvāk. Manuprāt, pašreizējās debatēs par turpmāku kohēzijas politiku 3. mērķa nozīme nav pietiekami uzsvērta. Tostarp būtu plašāk jāizstrādā jautājums par to reģionu sadarbību, kas atrodas pie bijušajām ES ārējām robežām, -- un šeit es runāju par manu reģionu Saksoniju.
Barbara Matera
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Dati, ko Revīzijas palāta ir sniegusi 2006. un 2008. gada pārskatā par kohēzijas politikas kontroles sistēmām, noteikti izraisa satraukumu.
Šīs sistēmas nebija tik efektīvas, kādām tām vajadzētu būt, kļūdu līmenis attiecībā uz kompensētajām summām 2006. gadā bija 12 %, bet 2008. gadā -- 11 %. Lai samazinātu šo kļūdu līmeni, Eiropas Komisijai ir jāpastiprina uzraudzība attiecībā uz vietējo un reģionālo politiku.
Pamatnostādņu sagatavošana publiskā un privātā sektora operatoriem un mācību un mobilitātes shēmas radīšana, lai apgūtu, kā praksē izmantot daudzlīmeņu pārvaldības politiku, varētu būt efektīvi pasākumi reģionālās politikas pilnveidošanai.
Turklāt dalībvalstīm ir jāstiprina reģionālo un vietējo iestāžu nozīme, jo īpaši pēc Lisabonas Līguma stāšanās spēkā.
Turklāt ir nepieciešams veicināt pārrobežu reģionālo sadarbību; daudzās jomās Eiropas Savienībā tiešām ir milzīgas sadarbības iespējas starp to dalībvalstu reģioniem un vietējām kopienām, kurām ir kopīga robeža, jo īpaši tādos sektoros kā tūrisms, lauksaimniecība, rūpniecība un vide.
Es izmantošu faktu, ka es esmu pabeidzis uzrunu man atvēlētajā laikā, lai pateiktos tulkiem, kas mums vienmēr ļoti labi palīdz.
Jan Kozłowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs! Sākumā es vēlos uzsvērt, ka es ziņojumu uzskatu par īpaši svarīgu, un apsveicu referentu Luhan kungu ar lieliski paveiktu darbu. Es domāju, ka kohēzijas politikai jābūt Eiropas Savienības vadošajai politikai un ka tās nozīmei turpmākajos gados jāpieaug. Kā horizontālā līmeņa politikai tai jānosaka dažādu sektoru politikas virzieni un jāsniedz ieguldījums Eiropas reģionu konkurētspējas palielināšanā un Eiropas Savienības pozīcijas nostiprināšanā pasaules tirgos. Kohēzijas politikas īstenošanas sistēmai jābūt mūsdienīgai un elastīgai, balstoties uz daudzlīmeņu pārvaldības modeli, kā tas jau daudzkārt tika norādīts. Tai jāveicina arī struktūrfondu saskaņošana ar citiem Eiropas instrumentiem un valstu naudas līdzekļiem.
Es divus pilnvaru termiņus vadīju reģionu ar 2 200 000 iedzīvotājiem, un es biju atbildīgs par kohēzijas politikas dokumentu īstenošanu, balstoties gan uz centralizētu modeli laikā no 2004. līdz 2006. gadam, gan uz decentralizētu modeli -- reģionālo darbības programmu -- laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Šī pieredze ļauj man ar pilnu atbildību apgalvot, ka decentralizētais modelis nodrošina piemērotāku vietējo iespēju izmantošanu, lai ieviestu stratēģiskus risinājumus un panāktu labvēlīgas pārmaiņas, tāpēc es esmu pārliecināts, ka par mērķiem ir jāvienojas Eiropas līmenī, bet to sasniegšanas veidi jānosaka atbilstošākajā līmenī saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas kohēzijas politikas gadījumā ir reģionālais un vietējais līmenis. Vienlaicīgi ir būtiski sasaistīt līdzekļu izlietojumu ar mērāmiem mērķiem un sasniegumiem -- ekonomikas izaugsmi, augstāku nodarbinātības un sociālās integrācijas līmeni.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Arī es vēlos apsveikt manu kolēģi Luhan kungu ar darbu šī ziņojuma sagatavošanā, kas ir īpaši svarīgs arī Rumānijai. Es uzskatu, ka Eiropas 2020. gada stratēģijai ir jāsekmē ilgtspējīgs attīstības plāns. Tāpēc ir nepieciešama gan spēcīgāka ārēja pārstāvniecība, gan efektīvāka iekšēja koordinācija.
Šis ziņojums ir svarīgs, jo tajā ir norādīti kohēzijas politikas sasniegumi. Liela nozīme tiešām ir piešķirta reģionu konkurētspējas veicināšanai globālā līmenī. Līdzekļu piešķiršana ieguldījumu un attīstības projektiem noteikti būs būtisks ieguvums mūsu valstij. Ir jānorāda, ka Rumānija var pretendēt uz ievērojamu līdzekļu apmēru gan pašlaik, gan laikposmā līdz 2013. gadam.
Tāpēc valsts līmenī bija ...
(Sēdes vadītājs pārtrauca runātāju)
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Ir taisnība, ka kohēzijas politika, kas sniedz svarīgu ieguldījumu izaugsmē un pārticībā, kā arī sekmē starp reģioniem līdzsvarotu attīstību, ir būtisks elements iekšējā tirgus un pašas Eiropas Savienības darbības nodrošināšanā, un ka kohēzijas politika ir būtisks elements Eiropas 2020. gada stratēģijas mērķu sasniegšanā. Tāpat ir taisnība, ka kohēzijas politika ir lietderīga vides jomā, darba vietu radīšanā un mūsdienīga transporta tīkla projektēšanā un izveidē. Ņemot vērā visu iepriekš minēto, priekšsēdētāja kungs un komisāra kungs, nav pieņemami, ka Komisija pašlaik izmanto šo reģionu veiksmes un pašreiz vēlas tos izmantot arī kā draudu pret dalībvalstīm, kas neatbilst makroekonomikas kritērijiem. Tas ir pilnīga taisnība, ņemot vērā, ka šajās situācijās reģioni pat netika iesaistīti un tiem nav tiešu pienākumu, un ņemot vērā, ka tieši tos būtiskāk ietekmēs struktūrfondu izmantošanas ierobežojumi. Tas nav pareizi, komisāra kungs, un es vēlētos dzirdēt jūsu atbildi.
Alfreds Rubiks
(LV) Paldies, priekšsēdētāj! Es gribētu pievērst mūsu uzmanību kohēzijai sociālos jautājumos. Man ir grūti runāt ar vēlētājiem un skaidrot, ka mēs te dziļi un apdomīgi visu lemjam, ja viņi jūt, ka pēc iestāšanās Eiropas Savienībā viņu dzīves līmenis ir pasliktinājies. Es runāju par Latviju. 34 % no Latvijas iedzīvotājiem šodien dzīvo uz iztikas minimuma un nabadzības robežas. Minimālā pensija ir 64 lati, kurus saņem 12 % iedzīvotāju. Tas, ko es te dzirdu un redzu, kas ir ziņojumos, tas no manas puses nevar tikt atbalstīts tādēļ, ka es neredzu, ka te sociāliem jautājumiem tiktu piegriezta liela vērība. Te atkal ir runa par tālāku tirgus liberalizāciju, par konkurētspēju ...
(Sēdes vadītājs pārtrauca runātāju)
Peter Jahr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos izteikt četrus komentārus par šiem ziņojumiem.
Pirmkārt, Eiropas Savienībai cilvēku acīs ir jēga tikai tad, ja tā cenšas mazināt ekonomikas, sociālās un teritoriālās atšķirības.
Otrkārt, šī mērķa sasniegšanai Eiropas kohēzijas politika ir izšķiroši svarīgs finanšu politikas instruments.
Treškārt, tiem, kas izsaka kritiku, vajadzētu piedāvāt kādu alternatīvu. Ja viņiem nav nevienas alternatīvas, viņiem vajadzētu klusēt.
Ceturtkārt, mans reģions -- es nāku no Vācijas austrumu daļas -- ir vieta, kur šī politika ir veicinājusi ekonomikas attīstību. Mēs esam uz pareizā ceļa, bet ir vēl ir daudz darāmā. Tāpēc mums būs nepieciešams atbalsts arī pēc 2013. gada, ja mēs vēlēsimies turpināt attīstību.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! "Tip” O'Nīls, izcilais īru izcelsmes amerikāņu politiķis, reiz teica: "Jebkura politika ir lokāla.” Eiropas Savienībā to pašu var teikt arī par attīstību. Jebkura attīstība ir bijusi reģionāla.
Pēc pievienošanās Eiropas Savienībai manas valsts panākumi kohēzijas politikas ietekmē ir lielisks piemērs. Kad 1973. gadā mēs pievienojāmies Eiropas Savienībai, mūsu IKP bija tikai nedaudz lielāks nekā vidējais IKP, bet pašlaik mūsu IKP ir pusotru reizi lielāks nekā vidējais IKP neatkarīgi no valsts pašreizējām finansiālajām grūtībām.
Otrkārt, virzoties uz priekšu, viens no galvenajiem aspektiem būs procedūras vienkāršošana, liekot uzsvaru uz rezultātiem un pievienoto vērtību un samazinot birokrātisko slogu un reglamentējumu. Jūs varat aizpildīt veidlapas no šī brīža līdz Parlamenta termiņa beigām, bet, ja tajās nav pievienotās vērtības, no tā nav nekāda labuma. Ja mums izdosies to paveikt, mēs varam turpināt progresu, un es noteikti vēlos redzēt, ka kohēzijas politika ...
(Sēdes vadītājs pārtrauca runātāju)
Miroslav Mikolášik
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Lai efektīvi ieviestu kohēzijas politiku, kas pašlaik ir ļoti decentralizēta, ir jāpaplašina reģionālā un vietējā līmeņa iestāžu pienākumi, jo šīs iestādes konkrētāk pārzina attiecīgās vietas un tās iedzīvotāju vajadzības.
Es esmu stingri pārliecināts, ka īstas partnerības veidošanai ar reģionālām un vietējām iestādēm ir nepieciešama skaidrāka tā dēvētā partnerības principa definīcija, kā arī vietējo un reģionālo iestāžu aktīva iesaistīšana Eiropas Savienības reģionālās politikas apspriešanā. Es vēlos uzsvērt, ka atsevišķu kontroles līmeņu koordinācijas pilnveidošana, lielāka elastība un pārredzamas un skaidras procedūras ir ne tikai labas sabiedrisko lietu pārvaldes pazīmes, bet tām vispirms ir jāsekmē līdzekļu izmantošana un jāpalielina iespējamo partneru līdzdalība projektos.
Johannes Hahn
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties par ļoti aktīvajām debatēm, un vēlos izmantot šo iespēju, lai pateiktu dažus vārdus par finanšu kontroles līdzekļiem. Kā es nemitīgi uzsveru, mums tiešām ir jāķeras pie šī jautājuma un jāvienkāršo lietas, jo īpaši ņemot vērā faktu, ka mums ir jāpieliek lielākas pūles, lai mazie un vidējie uzņēmumi izmantotu tās iespējas, kuras mēs vēlamies nodrošināt ar Eiropas finansējumu un, piemēram, ar apgrozības fondu līdzekļiem, kurus turpmāk mēs vēlamies piedāvāt lielākā apmērā, un mums tiešām ir jāmeklē iespējas, kā līdz minimumam samazināt birokrātiskos apgrūtinājumus.
No otras puses, man visu laiku nākas norādīt arī uz to, ka liela daļa birokrātijas rodas valsts līmenī. Citiem vārdiem sakot, ne visa ar Eiropas projektiem saistītā birokrātija rodas Briselē, bet tā veidojas valsts un Eiropas līmenī notiekošo procesu ietekmē. Šajā jautājumā mums ir jāstrādā visiem kopā. Mănescu kundze, es jums piekrītu, ka mums ir jāstrādā pie standartu izstrādāšanas šajā jomā -- lai gan es, protams, nevaru pilnīgi neņemt vērā valsts likumdošanu un nosacījumus. Tomēr faktiski es pilnīgi pievienojos jūsu viedoklim.
Nosacījumu jautājums arī prasa rūpīgu apsvēršanu, kam šeit mums nav pietiekami daudz laika. Tas neapšaubāmi ir jautājums par to, ka nepieciešamības gadījumā katrā atsevišķajā valstī un katrā atsevišķajā reģionā ir jānosaka projektu īstenošanas kavējumu iemesli; vispārīgi mēs zinām, ka tādi jau ir radušies. Vairumā gadījumu tie nav saistīti ar naudu -- vismaz tas nav galvenais iemesls -- bet ar citiem trūkumiem. Nosacījumu pamatdoma ir jau iepriekš tos novērst, lai pēc tam nodrošinātu ātrāku procesu, kas atbilst visu pušu interesēm.
Es esmu pateicīgs arī tiem runātājiem, kas pieminēja vienošanos par attīstību un partnerību un faktu, ka tā rada iespēju, kā minēja Olbrycht kungs, panākt plašāku reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalību. Būs jāapsver tas, kā to īstenot institucionālā veidā un -- neaizmirsīsim -- tādā veidā, kāds ir pieņemams dalībvalstīm. Šajā jautājumā es paļaujos uz Eiropas Parlamenta atbalstu, Eiropas Parlaments, Komisija un Reģionu komiteja šajā jautājumā ir vienisprātis. Tomēr ir vēl viena iesaistītā puse, t. i., dalībvalstis, kuras mums ir jāpārliecina, ka arī tās gūs labumu no pievienotās vērtības, iesaistot lielāku skaitu cilvēku programmas plānošanā, tādējādi nodrošinot šo cilvēku ievērojami lielāku identificēšanos ar šo programmu.
Es esmu pateicīgs arī par komentāriem -- manuprāt, tos izteica Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa -- attiecībā uz izaugsmi. Es atbalstu kvalitatīvu un kvantitatīvu izaugsmi. Mums ir nepieciešamas abas. Piemēram, pētniecība ir saistīta ar kvalitatīvu izaugsmi. Ja viens no mūsu galvenajiem mērķiem ir, piemēram, atjaunojamās enerģijas daļas palielināšana, bet cits pamatprincips ir mūsu vēlme būt energoefektīviem, tad ļoti svarīga pētniecības joma varētu būt "kā es varu uzkrāt elektrību, saglabājot tās gatavību izmantošanai, līdzko man tā ir vajadzīga?”, lai mūsu enerģijas ražošana kļūtu vēl efektīvāka.
Kopumā viens ir kļuvis skaidrs -- mēs spēsim sasniegt mērķus tikai tad, ja mums tiešām būs reģionāla politika, kas sasniedz visus Eiropas reģionus. Kā šodien jau tika minēts, ja mēs vēlamies īstenot ES 2020. gada stratēģiju, mēs to spēsim paveikt tikai tad, ja mēs šo politiku varēsim īstenot visos reģionos, bet ņemot vērā vietējā līmeņa vajadzības un prasības.
Vēlreiz paldies -- īpaši abiem referentiem -- par šo vērtīgo darbu.
Petru Constantin Luhan
Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos pateikties visiem kolēģiem deputātiem, kas ir snieguši nozīmīgu ieguldījumu šajā ziņojumā un galu galā kohēzijas politikā un tās nākotnē. Es vēlos pateikties arī ēnu referentiem, kas iesniedza grozījumus un sniedza tikpat svarīgu ieguldījumu, kā arī tāpēc, ka mēs ļoti viegli panācām vienošanos.
Es nevēlos ieslīgt sīkā izklāstā par to, kas jau tika pateikts. Es vēlos jums pateikties arī par man veltītajiem laipnajiem vārdiem. Tomēr es īpaši vēlos izcelt komisāra komentārus, kuriem būtu vērtīgi gūt atbalstu. Viņš minēja, ka kohēzijas politika ir politika ieguldījumiem reģionos un cilvēkos, kas ir priekšnoteikums dzīves līmeņa uzlabošanai Eiropas Savienības reģionos. Es pilnīgi iekrītu šim viedoklim.
Tāpat es piekrītu, ka mums ir jūsu atbalsts -- un par to mēs esam jums pateicīgi -- attiecībā uz lielākiem ieguldījumiem jebkura veida infrastruktūrā, kas ir absolūts priekšnosacījums atšķirību izskaušanai Eiropas Savienībā.
Attiecībā uz Besset kunga pausto viedokli es vienkārši vēlos piebilst, ka, ja viņš būtu rūpīgi izlasījis ziņojumu, viņš saprastu, ka tajā ir minēta arī ekonomikas izaugsme, balstoties uz videi draudzīgu ekonomiku. Turklāt ziņojumā es tiešā veidā atsaucos uz ES 2020. gada stratēģiju, kurā arī ir pieminēta videi draudzīga ekonomika. Tāpēc es vēlos jums apgalvot, ka pašlaik vairākums atbalsta šo ziņojumu.
Vēlreiz paldies jums visiem, un mēs ceram, ka turpmākā kohēzijas politika virzīsies uz priekšu pareizā gultnē.
Ramona Nicole Mănescu
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties kolēģiem deputātiem par nozīmīgo ieguldījumu šajā ziņojumā, jo īpaši tā galīgajā redakcijā, kā arī ēnu referentiem un citiem deputātiem, kas iesniedza grozījumus, nemaz nerunājot par tiem, kas tik vēlā stundā piedalījās plenārsēdes debatēs.
Ņemot vērā, ka Reģionālās attīstības komitejas balsojums uzrādīja plašu politisko grupu vienprātību par nepieciešamību īstenot šajā ziņojumā ieteiktos principus un pasākumus, es nevaru nepriecāties par to, ka arī šodienas debates ir ievirzījušās līdzīgā gultnē.
Darba dokumenta projekts tika sagatavots pēc konsultācijām ar Eiropas Komisiju, Reģionu komiteju un saņēmēju pārstāvjiem, kuriem es arī vēlos vēlreiz pateikties par ieguldījumu. Kā es jau minēju iepriekšējā uzrunā, es esmu stingri pārliecināta, ka Eiropas Komisijai būs nepieciešamā atvērtība un apņēmība, lai nepieļautu, ka risinājumi, kurus mēs esam noteikuši un ieteikuši Reģionālās attīstības komitejā, paliek tikai priekšlikumi. Mēs esam izteikuši konkrētus priekšlikumus, komisār. Jums tie tikai nopietni jāizskata. Es to pieminu jo īpaši tāpēc, ka turpmākajos mēnešos Eiropas Savienībai būs jādefinē un jāpieņem turpmākā kohēzijas politika un 2020. gada stratēģija, kā arī to veiksmīgas īstenošanas nosacījumi.
Mūsu vēlme ir jauna daudzlīmeņu pārvaldības pieeja, kas pienācīgi atbilstu ES galveno mērķu sasniegšanai, kā arī pilsoņu interesēm atbilstošai Eiropai, ko raksturo ekonomikas izaugsme, sociālais progress un ilgtspējīga attīstība.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks rīt, plkst. 12.00.
Rakstiski paziņojumi (149. noteikums)
Slavi Binev
Lai starp dalībvalstīm panāktu īstu sociālu un ekonomikas kohēziju, mums vispirms ir jāpievēršas atšķirībām ne tikai attiecībā uz ekonomikas izaugsmi un attīstību, bet arī uz to ģeogrāfisko atrašanās vietu. Pašreiz es neredzu nekādu jēgu runāt par kopīgiem pasākumiem. Katras dalībvalsts pasākumiem jābūt atšķirīgiem, jo to vajadzības ir atšķirīgas. Apsverot Komisijas lomu procedūrās, kas ir saistītas ar labas reģionālās politikas pārvaldības veicināšanu un uzraudzību, es uzskatu, ka tai vispirms ir jānosaka un jāformulē savas saistības. Mana paredze jautājumu risināšanā ar Komisiju liecina, ka es vai nu saņemu izvairīgu atbildi vai arī man vienkārši tiek pateikts, ka šis jautājums nav Komisijas kompetencē. Es esmu no valsts, kur daudzus gadus sūtīšana no viena atbildīgā pie cita ir bijusi ierasta kārtība, un tas, ko es vēlētos, ir skaidri noteiktas Komisijas kompetences jomas, lai mēs attiecīgajās situācijās saņemtu skaidras atbildes un redzētu precīzu darbību.
Alain Cadec
Pašlaik ir noteikts pietiekami skaidrs slieksnis starp reģioniem, kas atbilstoši konverģences mērķim ir tiesīgi saņemt finansējumu, un reģioniem, kas nav tiesīgi. Tas ir ārkārtīgi neizdevīgi dažiem reģioniem, kas nav nabadzīgi, bet noteikti nav arī bagāti. Būtu ļoti vēlams šo sliekšņa efektu mazināt, izveidojot reģionu starpgrupu starp "konverģences” mērķa un "reģionālās konkurētspējas un nodarbinātības” mērķa grupu. Es esmu priecīgs, ka šis ir viens no priekšlikumiem, kas izklāstīts Piektā ziņojuma par kohēziju secinājumos. Šī starpgrupa varētu būt paredzēta reģioniem, kuros IKP uz cilvēku ir 75 %-90 % no ES vidējā rādītāja. Tāpat es vēlētos, lai šīs sistēma aizstātu pārejas mehānismus un attiektos uz tiem reģioniem, kas neatbilst konverģences mērķa grupai. Daudzgadu finanšu shēmas sarunu kontekstā šīs pārskatītās kohēzijas politikas budžetam jāpaliek nemainītam. Tomēr ir vērts minēt, ka vairāk nekā 20 reģioni ir jāizslēdz no konverģences mērķa grupas, kas nozīmē EUR 10 miljardu ietaupījumu gadā. Šo naudu noteikti varētu pārdalīt jaunai reģionu starpgrupai.
Tamás Deutsch
Es apsveicu Luhan kungu ar paveikto darbu ziņojuma sagatavošanā. Saistībā ar ziņojumu es vēlos pievērst uzmanību diviem aspektiem. Attiecībā uz saikni starp ES 2020. gada stratēģijas īstenošanu un augstāku konkurētspēju ir svarīgi norādīt, ka kohēzija un augstāka konkurētspēja ir procesi, kas paredz un pat stiprina viens otru. Paaugstinot ES konkurētspēju, mēs nevar koncentrēt atbalstu tikai attīstītākajiem reģioniem, jo tas radītu risku, ka mazāk attīstītie reģioni atpaliktu arvien vairāk, kas, savukārt, izraisītu paaugstinātu sociālo spriedzi un visas Eiropas Savienības nestabilitāti. Turklāt ir svarīgi norādīt, ka, lai gan kohēzijas politika dod būtisku ieguldījumu ES 2020. gada stratēģijas īstenošanā, tā viena pati nevar būt atbildīga par stratēģijas mērķu sasniegšanu. Tāpēc mums ir jānodrošina saskaņa starp ES 2020. gada stratēģijas mērķu un kohēzijas politikas mērķu īstenošanu, un arī citām politikas jomām attiecīgā apjomā jādod ieguldījums stratēģijas mērķu sasniegšanā. Kā otru atziņu es vēlos uzsvērt, ka es pilnīgi piekrītu referentam, ka IKP ir jāpaliek rādītājam, kas nosaka dalībvalstu atbilstību finansējuma saņemšanai, jo IKP ir drošākais līdz šim zināmais attīstības līmeņa rādītājs. Dalībvalstu līmenī valsts iestādes līdzekļu sadalē var izmantot citus rādītājus, bet ES līmenī IKP jāpaliek par salīdzinošu kritēriju, vērtējot atbilstību palīdzības saņemšanai.
Robert Dušek
Ziņojums par atbilstīgu reģionālās politikas administrēšanu stiprinās reģionālo un vietējo iestāžu pilnvaras ES politikas īstenošanā. Parlaments jau ilgu laiku atbalsta nostāju, ka Kopienas politikas plānošanā līdztekus valsts līmeņa iestādēm ir vairāk jāiesaista arī citas valsts iestādes. Partnerības princips, kas norādīts Reģionu komitejas Baltajā grāmatā par daudzlīmeņu pārvaldību, jau no paša sākuma ir jāveicina sarunās, kas notiek atbilstoši ES apspriežu sistēmai. Ziņojumā tiek atbalstīta gan likumdošanas, gan neleģislatīvo noteikumu turpmāka vienkāršošana. Tomēr ir jāuzsver, ka dažas dalībvalstis un jo īpaši to valsts iestādes bieži rada administratīvus apgrūtinājumus, kas nav paredzēti Kopienas noteikumos. Šajā jomā ir būtiski veikt papildu korekcijas. Subsīdiju programmu noteikumi ir jāvienkāršo, lai atsevišķi procesi būtu saprotamāki un lai iespējamie saņēmēji netiktu atturēti no līdzdalības projektos. Ar programmu īstenošanu un finansēšanu saistītajos izdevumos ir konstatēts augsts kļūdu procents (12 %). Augstākais kļūdu procents vienmēr tiek konstatēts publisko iepirkumu un tā dēvēto neattaisnoto izmaksu jomā. Eiropas Komisijas uzraudzība nav pietiekama, un ir skaidrs, ka Komisija nevar izveidot kontroles sistēmu visu valstu līmeņos. Ir svarīgi saglabāt un atbalstīt Komisijas uzraudzības funkcijas programmu sākumposmā, bet programmu īstenošanas procesā lielāku atbildību var uzticēt dalībvalstīm un to reģionālajām vietējām iestādēm.
Sandra Kalniete
rakstiski. - (LV) Lai palielinātu kohēzijas politikas ietekmi, ir nepieciešamas izlēmīgas reformas. Kohēzijas politikas atbalsts jākoncentrē trijos galvenajos virzienos. Ir nepieciešama, pirmkārt, ģeogrāfiskā, otrkārt, atbalsta jomu un, treškārt, administratīva koncentrācija. Tas nozīmē, ka finanšu atbalsta apjoms tiek novirzīts ES dalībvalstīm, reģioniem, kam tas ir visvairāk nepieciešams, tas ir, sociālekonomiskās situācijas uzlabošana nav iespējama bez noteikta ES kohēzijas politikas atbalsta. Tas nozīmē, ka katram reģionam ir jāapsver visaktuālākās jomas atbalsta saņemšanai, nevis vienkārši visās iespējamās jomās bez padziļinātās analīzes. Katram reģionam jāizvēlas 3-5 no 10 Komisijas piedāvātajām jomām, kurās koncentrēt 100 % pieejamā atbalsta. Tas nozīmē, ka jāturpina mazināt administratīvo slogu. Jāpalielina iesaistīto institūciju uzticēšanās pakāpe, lai varētu optimizēt institūciju veikto funkciju skaitu. Es gribu uzsvērt, ka esošais ES kohēzijas politikas sadales kritērijs - IKP uz vienu iedzīvotāju pēc pirktspējas paritātes (līdz 75 % no ES vidējā) - ir piemērots, pārbaudīts un drošs kritērijs, pēc kura noteikt atbalstāmo reģionu loku konverģences mērķa ietvaros, jo tas atspoguļo patiesās atšķirības starp ES dalībvalstīm un reģioniem.
Siiri Oviir
Es pievienojos referenta viedoklim, ka Eiropas Savienības kohēzijas politika ir viena no svarīgākajām politikām, kas palīdz paaugstināt reģiona konkurētspēju un nodrošināt ilgtspējīgu attīstību. Tā kā starptautiskajai finanšu krīzei bija lielāka vai mazāka nelabvēlīga ietekme uz visiem Eiropas reģioniem, kohēzijas politikai ar tās piedāvāto pievienoto vērtību noteikti ir būtiska nozīme, lai reģioni izkļūtu no bedres stiprāki. Skumji ir tas, ka daudzu ES dalībvalstu valdības nepietiekami izprot reģionu -- vietējo iestāžu -- lomu un nozīmīgumu, baidoties zaudēt savu varu pār reģioniem. Piemēram, manas valsts, Igaunijas Republikas, valdība bieži pieņem svarīgus ar vietējām iestādēm saistītus tiesību aktus, neņemot vērā attiecīgo iestāžu lēmumu pieņemšanas procesus. Lai nepieļautu dažādu reģionu savstarpēju diskriminēšanu, pašlaik lielāka uzmanība ir jāpievērš dalībvalstu valdību veiktajiem reglamentējošajiem pasākumiem, lai nepieļautu to neatbilstību pašu dalībvalstu tiesību aktiem un Eiropas vērtībām. Ir tiešām daudz tādu Eiropas reģionu, kas ir saņēmuši nozīmīgu politisku atbalstu no Eiropas Reģionu komitejas, Kopienu Tiesas un Komisijas starpniecību gadījumos, kuros dalībvalstu valdības nav ievērojušas vietējo iestāžu tiesības. Es uzskatu, ka efektīva Eiropas kohēzijas politika un direktīvā noteikto mērķu īstenošana palīdzēs nodrošināt reģionu dzīvotspēju, bet dzīvotspējīgi reģioni stiprinās Eiropas Savienības kopējo dzīvotspēju, vienlaicīgi palīdzot novērst arī pierobežas reģionu marģinalizāciju.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
rakstiski. - (FR) Luhan kunga un Mănescu kundzes ziņojumi pietiekami precīzi nosaka principus, kādiem jābūt mūsu kohēzijas politikas pamatā. Tomēr es vēlos uzsvērt trīs jomas, kurās mums būtu jāizvirza augstāki mērķi. Pirmā joma ir teritoriālā kohēzija. Šis jēdziens tiek bieži pieminēts, bet tas reti tiek iedzīvināts pasākumos, kas jāveic konkrētos termiņos. Piemēram, īpaša uzmanība mums jāpievērš pierobežas reģioniem. Šo reģionu piedzīvotās grūtības un problēmas atspoguļo Eiropas integrācijas ierobežojumus. Šie apgabali, kas iezīmē pārrāvumu, jāpārvērš par apgabaliem, kas sekmē sakarus. Nākamā joma ir nevienlīdzīgā attieksme pret reģioniem, kuru statuss svārstās starp 1. mērķi un 2. mērķi. Dažiem reģioniem ar vienādu IKP piešķirtā palīdzība var atšķirties pat desmitkārt. Ir laiks ieviest pārejas mehānismu, kas nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem reģioniem ar IKP 75 %-90 % apmērā no ES vidējā rādītāja. Visbeidzot, mums ir jāizstrādā jauni rezultatīvie rādītāji. Reģionu attīstības izaicinājumi ir saistīti ar to vietējiem ierobežojumiem. Mums ir jāpārskata kritēriji visos pārvaldības līmeņos, lai mēs precīzi noteiktu reģionālās attīstības vajadzības un mērķus.
Richard Seeber
ES kohēzijas politikai ir jāpievērš pastiprināta uzmanība spēcīgākas ilgtspējīgas attīstības un augstākas konkurētspējas interesēs. Reģionu veidotajā Eiropā IKP jāsaglabā kā galvenais kritērijs, kas nosaka reģionu atbilstību finansējuma saņemšanai. Tomēr Eiropas reģionālajā politikā ir jāiekļauj visi reģioni, elastīgi ņemot vērā reģionālās un teritoriālās atšķirības. Lai pilnīgi izmantotu reģionu izaugsmes iespējas un Eiropas Savienībā sasniegtu ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir būtiski īpašu uzmanību veltīt konkurencei. Īstenojot to, mums ir jāņem vērā arī nelielās problēmas, kādas ir bagātajās dalībvalstīs. Visos reģionos īpaša nozīme jāpiešķir pētniecībai un jaunievedumiem kā ES konkurētspējas paaugstināšanas resursam, tāpēc šīs jomas ir jāturpina veicināt arī turpmāk. Lai gan ES 2020. gada stratēģijas mērķi ir noteikti Kopienas līmenī, ir svarīgi to īstenošanā plašāk iesaistīt vietējās un reģionālās iestādes; augšupējai pieejai ir būtiska nozīme, ja mēs vēlamies efektīvi īstenot ES 2020. gada stratēģijas ekonomikas mērķus.
Monika Smolková
Kohēzijas politikai jāpaliek vienai no galvenajām ES politikas jomām arī pēc 2013. gada, nodrošinot pietiekamu finansējumu un ievērojot šādus nosacījumus: struktūrfondu līdzekļu piešķiršanas procedūru vienkāršošana, publiskās un privātās partnerības struktūras izveide, infrastruktūras izveide, atzīstot to par globālās konkurētspējas paaugstināšanas priekšnoteikumu, partnerattiecību princips kā nosacījums faktiskas partnerības veidošanai ar reģionālajām un vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību un kā līdzeklis efektivitātes nodrošināšanai, tiesiskums un pārredzamība programmu sagatavošanā un struktūrfondu izmantošanā un daudzlīmeņu pārvaldības īstenošana gan vertikālajā, gan horizontālajā līmenī. Ir vēl virkne citu nosacījumu, bet, ja vēlamies izpildīt 2020. gada stratēģijas uzdevumus, es uzskatu, ka ir būtiski ievērot iepriekš minētos nosacījumus.
Zbigniew Ziobro
Eiropa pašlaik piedzīvo grūtus laikus. Ekonomikā joprojām ir jūtama 2008.-2009. gada finanšu krīze, palielinot plaisu starp bagātajiem Rietumeiropas reģioniem un nabadzīgajiem Centrāleiropas un Dienvideiropas reģioniem. Šīs situācijas dēļ ir jāstiprina mehānismi, kas sekmē efektīvu krīzes pārvarēšanu. Eiropas Savienības līmenī svarīgākie no tiem ir kohēzijas politika un reģionālie fondi. Īstenojot ieguldījumu līdzfinansēšanu vietējā līmenī, tie ir kļuvuši par faktisko Eiropas sadarbības simbolu, kas pārsniedz valstu interešu robežas. Tie deva arī nozīmīgu ieguldījumu ekonomikas izaugsmes zonas paplašināšanā laikā no 2004. līdz 2007. gadam, kā arī plaisas mazināšanā starp veco un jauno Eiropu.
Tāpēc ir tik svarīgi palielināt Eiropas Savienības finansējumu kohēzijas politikai 2013.-2020. gada finanšu shēmā, lai saglabātu gan konverģenci kā galveno mērķi, gan pašreizējo saņēmēju atlases mehānismu, kura pamatā ir IKP līmenis dažādos reģionos. Es uzskatu, ka svarīga ir arī iespēja palielināt ieguldījumu līdzfinansējuma līmeni no 75 % līdz 80 %, vienlaicīgi samazinot finansējumu attālajiem reģioniem. Manuprāt, no Rietumeiropas valstu viedokļa ir svarīgi arī turpināt finansēt ieguldījumus infrastruktūrā, jo īpaši vertikālajā virzienā, kas savieno Eiropas ziemeļus un dienvidus.
