Tirdzniecības un ekonomikas sakari ar Ukrainu (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā izstrādātais Zbigniew Zaleski ziņojums par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Ukrainu.
Zbigniew Zaleski  
referents. - (PL) Ziņojumā ir ilustrēta tā nozīme, kas, mūsuprāt, jāpiešķir Ukrainai saistībā ar mūsu pašu saimniecisko darbību, kā arī Ukrainai kā partnerim tirdzniecības attiecībās ar citām valstīm. Turklāt mēs vēlējāmies uzsvērt to nozīmi, kas Ukrainai ir Melnās jūras reģionā, proti, tās politisko, ekonomisko un kultūras nozīmi.
Uzskatu, ka saimnieciskajā darbībā un ekonomikas attīstībā progress jāpanāk neatkarīgi no valsts politiskajām idejām. Ekonomikai ir jābūt brīvai, valsts un likumdošanas iestādēm ir jāsniedz atbalsts, atsevišķiem uzņēmējiem un uzņēmēju grupām ir jāveido saimnieciskas vienības. Ekonomikai ir jākalpo par instrumentu, ar kura palīdzību ir iespējams nodrošināt labus dzīves apstākļus iedzīvotājiem, un šo mērķi var sasniegt, paaugstinot dzīves līmeni, uzlabojot darba apstākļus, nodrošinot labu izglītību, efektīvu tiesu sistēmu, arī īpašumtiesības. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka kopēju īpašumu izmanto personīgā labuma gūšanai. Tādēļ cilvēki ir jāmudina un jāmotivē strādāt godīgi, lai nodrošinātu materiālos un cita veida personīgos ieguvumus.
Ja kādai valstij nav labu piemēru pašai savā vēsturē, tad ir vērts izmantot citu valstu, kaimiņvalstu, labo praksi un pieredzi. Tādēļ ir svarīgi iekļaut Ukrainu kopējā tirgū un nodrošināt šai valstij ES zinātības pieejamību. Uzskatu, ka mūs ekonomikas modelis ir efektīvs, lai gan tas ir tālu no perfektā modeļa, piemēram, attiecībā uz pārtikas ražošanu un tirdzniecību, tomēr mēs pastāvīgi strādājam pie tā, lai uzlabotu savu situāciju. Savai kaimiņvalstij mēs no Bug upes otra krasta varam piedāvāt tādus standartus un noteikumus, par kuru efektivitāti mēs esam droši.
Uz ko attiecas šis ziņojums? Tas attiecas uz rūpniecību, lauksaimniecību, enerģētiku, finansēm, robežsardzi, transporta infrastruktūru, piemēriem par darbību, kurā nav korupcijas, intelektuālo īpašumu, dabisko vidi, sadarbību zinātnes jomā un attiecībām ar kaimiņvalstīm. Tie ir atsevišķi aspekti no tā vienotā veseluma, ko mēs dēvējam par ekonomiku. Šīs ekonomikas pamatu veido labi noteikti standarti, un šajā ziņojumā mēs ieteicām saviem partneriem pašiem sev izstrādāt šādus standartus vai izmantot mūsu standartus kā paraugu.
Kādi nosacījumi Ukrainai ir jāizpilda, lai sarunās apspriestu ciešākus sakarus ar Eiropas Savienību? Runājot par svarīgākajiem nosacījumiem, domāju, ka vispirms tā ir pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai, un vienlaikus vai pat pirms tam - ar Kirgizstānu saistītās parāda problēmas atrisināšana. Šis process pašlaik vēl nav pabeigts. Otrkārt, iespējami drīzāk Ukrainas parlamentam ir jāapstiprina šī pievienošanās. Citi nosacījumi ietver labas attiecības ar tās kaimiņvalstīm, proti, Krieviju un Baltkrieviju, šīs valsts valūtas stabilitāti, finanšu pakalpojumu kvalitāti, zīmolu attīstību starptautiskajos tirgos un likumu ievērošanu.
Ukraina, kas ir paziņojusi par vēlmi pievienoties Eiropas Savienībai, saskaras ar lieliem, pat milzīgiem, izaicinājumiem. Proti, tā kā Ukraina pārliecina Eiropu ar savu darbību ekonomikas, tiesību, finansu un politiskajā jomā, tādējādi apliecinot, ka tā ir partneris, kas pietiekami efektīvi pilda saistības, agrāk vai vēlāk ES būs sev jāuzdod jautājums, vai nebūtu lietderīgi iekļaut Ukrainu kopējā Eiropas sistēmā?
Komisāra kungs, reizēm mūsu pieejas var atšķirties, tomēr es uzskatu, ka mums ir viens un tas pats mērķis, proti, panākt pagaidu vienošanos (modus vivendi), no kuras iespējams gūt labumu un kura nodrošinātu iespēju, kā mums pastāvēt līdzās ar šo svarīgo austrumu reģiona kaimiņvalsti.
Man šķiet, priekšsēdētāja kungs, ka esmu ietaupījis mazliet laika, jo ir jau vakars.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms ļaujiet man apsveikt referentu Z. Zaleski sakarā ar šo ļoti labo ziņojumu.
Es arī vēlos pateikties referentam par lielisko sadarbību ar Komisijas dienestiem šī ziņojuma izstrādes laikā. Ziņojums izstrādāts ļoti savlaicīgi. Tajā sniegts visaptverošs pārskats par attiecīgajiem jautājumiem ES un Ukrainas tirdzniecības un ekonomiskajās attiecībās.
Ļaujiet man pievērsties dažiem jautājumiem, ko jūs uzsvērāt arī savā ziņojumā. Savā kaimiņattiecību stratēģijā mēs uzskatām Ukrainu par svarīgu un vērtīgu partneri. Mēs piekrītam šī ziņojuma vispārējam vēstījumam - pēc iespējas ciešāk tuvināt Ukrainas ekonomiku ES ekonomikai, izmantojot jaunu, uzlabotu nolīgumu, kurā galvenais pīlārs būs padziļināti un visaptveroši brīvās tirdzniecības līgumi.
Komisija arī pilnībā piekrīt jūsu viedoklim attiecībā uz to, ka Ukrainā ir jāstiprina tiesiskums, un to, ka Ukrainas pievienošanās PTO ir būtiska. Mēs ļoti ceram, ka Ukraina tomēr spēs šogad pabeigt pievienošanās procesu PTO, un šajā nolūkā mēs cieši sadarbosimies ar Ukrainas valdību. Mēs uzskatām, ka daudzpusējais pievienošanās process būs pabeigts, tiklīdz PTO dalībvalstis būs apstiprinājušas pievienošanās paketi.
Pievienošanos PTO Ukraina ir noteikusi par prioritāti, un mēs esam pārliecināti, ka šī valsts pienācīgi īstenos savas iekšējās ratifikācijas procedūras, lai noformētu savu oficiālās dalībvalsts statusu. Eiropas Savienība nav ieinteresēta, lai vēl vairāk aizkavētos sarunas par brīvās tirdzniecības līgumiem, un ir gatava iespējami drīzāk uzsākt šīs sarunas, tiklīdz PTO dalībvalstis būs apstiprinājušas lēmumu par pievienošanās paketi. Attiecībā uz nākamo brīvās tirdzniecības līgumu mēs pilnībā piekrītam, ka tam jābūt padziļinātam un visaptverošam nolīgumam, kurā pastiprināta uzmanība pievērsta regulatīvajai saskaņošanai.
Attiecībā uz ekonomiskajām attiecībām ar kaimiņvalstīm ziņojumā ierosināts īstenot trīsvirzienu dialogu starp Eiropas Savienību, Krieviju un Ukrainu. Mums jābūt ļoti piesardzīgiem, lai izvairītos no to procesu dubultošanās, kas attiecas uz jomām, kuras jau ietvertas citos forumos. Turklāt, rodas jautājums par to, vai Eiropas Savienība neriskētu, iesaistoties Krievijas un Ukrainas divpusējos strīdos. Mēs apšaubītu arī ieguvumu no šādas pieejas.
Tāda ir mūsu politika, kas paredz veicināt enerģētikas tirgus liberalizāciju, ļaujot īstenot konkurenci un tādējādi nodrošinot drošas enerģijas pieejamību par saprātīgām cenām. Tas būs nopietns jautājums sarunās ar Ukrainu par nākamo brīvās tirdzniecības līgumu.
Attiecībā uz bažām, kas saistītas ar iedzīvotāju pamatvajadzību nodrošināšanu, ES tiesību akti par elektroenerģijas un gāzes nozares liberalizāciju ietver svarīgus noteikumus ar noteiktu darbības jomu, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un nodrošinātu viņu pamatvajadzības. Mēs esam paredzējuši pārrunāt Ukrainas noteikumu saskaņošanu ar šiem tiesību aktiem.
Attiecībā uz ieteikumu paplašināt vispārējo preferenču sistēmu (VPS+) es vēlētos uzsvērt, ka Ukrainai netiek piešķirtas šīs papildu preferences, un Eiropas Savienība ir apņēmusies katrā gadījumā atsevišķi negrozīt VPS pamatkritērijus. Turklāt tas nopietni iedragātu mūsu sarunu nostāju attiecībā uz nākamo brīvās tirdzniecības līgumu.
Noslēgumā ļaujiet man vēlreiz apsveikt referentu saistībā ar viņa labo ziņojumu. Komisija lielā mērā piekrīt vispārējai pieejai, kas ietverta šajā ziņojumā, izņemot dažus jautājumus, kurus es uzsvēru iepriekš. Komisija ņems vērā šo ziņojumu savā pašreizējā un turpmākajā sadarbībā ar Ukrainu.
Jerzy Buzek
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, lai gan situācija Ukrainā pēc vēlēšanām vēl nav nostabilizējusies, tie, kas pārstāv demokrātiju, ir uzvarējuši. Tā ir ne vien demokrātijas uzvara Ukrainā, bet arī uzvara Eiropas Savienībai, kas atbalstīja šāda veida rīcību. Tagad Ukrainas interesēs mums - ukraiņiem un Eiropas Savienībai - ir jānostiprina šie sasniegumi, kurus Ukrainā bija ļoti grūti panākt. Lēmumi pēc vēlēšanām jāpieņem pašiem ukraiņiem, bet mēs varam palīdzēt Ukrainai un vienlaikus arī sev.
Es pilnībā atbalstu Z. Zaleski ziņojumu un apsveicu viņu ar šāda dokumenta izstrādi. Manuprāt, ir trīs vissvarīgākās jomas attiecībā uz stabilitātes izveidošanu Ukrainā, no kurām ieguvēja būtu arī Eiropas Savienība.
Pirmkārt, tā ir sadarbība enerģētikas jomā, kas ir ļoti svarīga abām pusēm. Ir svarīgi, lai mēs iesaistītos un veiktu ieguldījumus cauruļvados, kas daudzos gadījumos ir ļoti sliktā stāvoklī, kā arī jaunu cauruļvadu izbūvē, piemēram, tādā, kas savieno Odesu, Brodi un Gdaņsku, veiktu ieguldījumus elektroenerģijas tīklos un atbalstītu energoefektivitāti. Mēs varam piedāvāt savas tehnoloģijas, mēs varam izveidot kopīgu kapitālu, lai Ukrainā uzlabotu energoefektivitāti, un tas palīdzēs arī attiecībā uz mūsu pašu energoapgādes drošību. Visbeidzot, un tas ir acīmredzami, - jāpanāk lielāka kodolelektrostaciju drošība Ukrainā, kas ir ļoti svarīga arī Eiropai.
Otra joma ir sadarbība zinātnes jomā. Šajā jomā Ukraina ir panākusi ievērojamus sasniegumus. Ir vērts to izmantot savā labā. Turklāt studentu un zinātnieku apmaiņa varētu samazināt speciālistu trūkumu Eiropas Savienībā, jo mums trūkst 700 000 zinātnieku. Mums jāpatur prātā, ka tas vienmēr ir drošākais un ātrākais sadarbības veids - zinātne, izglītības iestādes un studenti.
Treškārt, tā ir sadarbība starp pārvaldi vietējā un reģionālā līmenī. Šajā saistībā ES pilsētām ir plašs piedāvājums. Ukrainā mēs varam palīdzēt izveidot pilnīgu demokrātiju vietējās pārvaldes līmenī; līdz šim nekas tāds nav darīts.
Turklāt tas viss jādara saistībā ar ilgtermiņa mērķi, proti, asociācijas nolīgumu ar Ukrainu. Un nav svarīgi, vai tas prasa 10 vai 20 gadus. Ir vērts iepazīstināt Ukrainu ar šo iespēju. Tā palīdzēs ukraiņiem, un tā palīdzēs Eiropas Savienībai.
Vural Öger
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, šīs pēcpusdienas plenārsēdē mēs apspriedām Eiropas kaimiņattiecību politiku. Pēc 2004. gada paplašināšanās Eiropas Komisija ierosināja izstrādāt saskaņotu stratēģiju, kas orientēta uz jaunām ES kaimiņvalstīm. Saistībā ar EKP ir izveidoti īpaši sakari ar tām valstīm, kuras ar ES saista kopīgas galvenās vērtības un mērķi.
Mūsu kaimiņvalsts Ukraina ir pamatīgi nostiprinājusies šajā EKP. Mēs apzināmies, ka Ukraina, kurai ir īpaša ģeopolitiskā un tirdzniecības nozīme, ir dabisks tilts starp ES, no vienas puses, un Krieviju un Vidusāziju, no otras puses. Patlaban ES ir Ukrainas galvenais tirdzniecības partneris; līdz 2006. gadam Ukrainas un ES dalībvalstu tirdzniecības apjoms jau bija sasniedzis 26,6 miljardus eiro.
Mēs, Eiropas Savienībā, novērtējam lielos pūliņus, kas Ukrainā ieguldīti pēdējo gadu laikā. Bijusī plānotā ekonomika ir pārveidota par efektīvu tirgus ekonomiku. Saskaņā ar ESAO ziņojumu no 2000. līdz 2006. gadam Ukrainas vidējā ekonomiskā izaugsme bija 7,6 % gadā. Tas ir liels sasniegums.
Mēs 2007. gada februārī uzsākām sarunas par jaunu partnerattiecību un asociācijas nolīgumu, kas jānoslēdz starp Ukrainu un Eiropas Savienību. Ukrainas ieceres kļūt par ES un NATO dalībvalsti arī ir labi dokumentētas. Tirdzniecības un ekonomikas politikas interesēs pievienošanās Pasaules Tirdzniecības organizācijai ir pats svarīgākais punkts Ukrainas darba kārtībā. Mēs pieņemam, ka pievienošanās PTO patiesi būs iespējama līdz šā gada beigām. Tas ievērojami arī paplašinātu ES un Ukrainas sadarbības jomu un nogludinātu ceļu uz sarunām par brīvās tirdzniecības zonas izvedi saistībā ar EKP.
Eiropas Savienībai jāuzskata Ukraina par īstu partnervalsti un jāsūta tai skaidri signāli. Šajā saistībā es varu tikai izteikt atzinību par rezultātiem, kas tika panākti ES un Ukrainas augstākā līmeņa sanāksmē, kura notika Kijevā 2007. gada 14. septembrī un kurā tika atkārtoti apstiprinātas spēcīgās un ilgstošās attiecības starp abām pusēm. Mums jāturpina aktīvi atbalstīt Ukraina tās ceļā uz dalību PTO, attiecībā uz tam sekojošo brīvās tirdzniecības zonas izveidi, kā arī ES prasībām.
DanutBudreikaitė
Ukraina ir stratēģiski un ekonomiski nozīmīgs ES partneris un austrumu reģiona kaimiņvalsts, kurai ir svarīga nozīme gan šajā reģionā, gan ārpus tā.
ES un Ukrainas attiecības galvenokārt ir attīstījušās, izveidojot plašāku politisko sadarbību un pakāpeniski palielinot ekonomisko integrāciju. Šo mērķu īstenošana veicinātu demokrātijas turpmāku konsolidāciju un tirgus ekonomikas attīstību Ukrainā. Tomēr veiksmīgā Ukrainas attīstība nav atkarīga tikai no Eiropas Savienības. Ukrainai jāpieņem noteikts lēmums konsekventi turpināt ceļu Rietumu virzienā.
Es vēlētos dalīties pārdomās par ES un Ukrainas ekonomikas un tirdzniecības attiecībām.
Pirmkārt, ar brīvās tirdzniecības zonu saistīto sarunu sākšana ar ES ir cieši saistīta ar Ukrainas pievienošanos PTO. Tomēr sarunas par brīvo tirdzniecības zonu attieksies ne tikai uz tarifu atcelšanu (šis punkts ir ietverts sarunās ar PTO), bet gan uz plašāku konverģenci - pakalpojumu nozares liberalizāciju, iestāžu reformām, juridiskā pamata saskaņošanu ar ES acquis. Attiecīgi, paralēli Ukrainas kļūšanai par PTO dalībvalsti, ir jāīsteno koordinēti pasākumi starp ES un Ukrainu, lai izveidotu brīvās tirdzniecības zonu.
Otrkārt, lielāka uzmanība ir jāvelta labas pārvaldības prakses ieviešanai, valsts sektora pastiprināšanai un korupcijas samazināšanai. Intensīvāka sadarbība šajās jomās ievērojami veicinātu stabilāku ekonomiku un tirdzniecības attiecības starp ES un Ukrainu, kā arī nostiprinātu demokratizācijas procesu un palielinātu Ukrainas izredzes kļūt par ES dalībvalsti.
Treškārt, ir svarīgi norādīt, ka Ukrainas ražotāji pagaidām nav gatavi konkurēt ar ES dalībvalstu ražotājiem. Tādēļ ir jānosaka pārejas periods, kā arī jāizveido uzraudzības iestādes, lai Ukrainas ekonomiku un sabiedrību aizsargātu pret negatīvo ietekmi.
Ceturtais aspekts - lai gan ES atbalsta, ka tiek liberalizēta tirdzniecība ar Ukrainu, tai jābūt gatavai, ka var rasties sarežģījumi saistībā ar Ukrainas ražotājiem, jo īpaši tiem, kuru darbība ir saistīta ar eksportu uz NVS valstīm; tai jābūt gatavai arī tam, ka var notikt pretošanās saistībā ar ES standartu īstenošanu, ierēdņu mēģinājumi saglabāt status quo un pašreizējos koruptīvos sakarus. Lai atvieglotu reformu veiksmīgu īstenošanu, Ukrainas valdībai ir jāinformē uzņēmēji un sabiedrība par priekšrocībām, ko sniedz tirdzniecības liberalizācija un brīvās tirdzniecības zona, kuru varētu izveidot starp ES un Ukrainu.
Piektais aspekts - ES un Ukrainas attiecību intensīvā attīstība, iespējams, var palielināt Krievijas politisko un ekonomisko spiedienu uz Ukrainu. Šādā gadījumā Eiropas Savienībai ir jāatsakās no savas pasīvā arbitra lomas, lai gan tas jau ir noticis pirms laba laika, un jāuzņemas aizstāvja loma, lai aizsargātu savas un Ukrainas intereses. Pastāv iespēja, ka Krievija var izdarīt spiedienu uz Ukrainu un atsevišķām ES valstīm energoapgādes jomā. Tādēļ Eiropas Savienībai ne tikai jāmēģina atrisināt problēmas augstākos līmeņos, bet vienlaikus jāmēģina sekmēt Ukrainas iesaistīšanās kopējā enerģētikas tirgū un jāpanāk, ka tiek garantēta ES un Ukrainas energoapgādes drošība.
Guntars Krasts
UEN grupas vārdā. - (LV) Ziņojums sniedz plašu skatījumu par Ukrainas kā Eiropas Savienības partnera pašreizējo attīstību, tā veicamajiem uzdevumiem un pelna uzslavu par aptverto jautājumu apjomu un to izvērtējuma dziļumu. Ziņojumā var sajust autora dziļo, personīgo ieinteresētību Ukrainas attīstības jautājumos, tās attiecību veidošanā ar Eiropas Savienību, kas ziņojumam, protams, ir nācis par labu. Ziņotājs ir piesardzīgs un iejūtīgs savos vērtējumos par problēmām, kas apdraud Ukrainas valsts sekmīgu attīstību, tajā pašā laikā, nenosaucot lietas to īstajā vārdā, reizēm ir grūti sagaidīt problēmu risinājumus. Nevar nepamanīt, ka Ukrainas ekonomikā vēl aizvien daudzi tautsaimniecības sektori ir pārregulēti, valsts iejaukšanās nav pamatota ar likumiem, turpina pieaugt savstarpēji nesaderīgu tiesību aktu radīšanas inflācija, kas labi noder tiem, kas meklē likumos spraugas un tiem, kas nodarbojas ar likumdošanas aktu traktēšanu. Līdz ar augsto birokrātijas slogu tas būtiski kavē investīciju pieplūdumu tautas saimniecībā, t.sk. no Eiropas Savienības. Enerģētikas sektors tam ir uzskatāms piemērs. Eiropas Savienība ir ieinteresēta pārskatāmā Ukrainas dabasgāzes tranzīta sistēmā, tā, tāpat kā viss enerģētikas sektors Ukrainā, ir pārregulēta ar mākslīgi sarežģītām struktūrām, neskaidrām naudas plūsmām. Vēl aizvien Eiropas Savienībai nav pieejami dati, kas ļautu novērtēt Ukrainas gāzes tranzītsistēmas drošību. Tie ir nozīmīgi jautājumi Eiropas Savienībai kā Ukrainas lielākajam tirdzniecības partnerim. Cerams, ka Ukrainai izdosies pārvarēt ieilgušo politisko krīzi un ka Ukrainas valdība nākotnē būs ieinteresēts Eiropas Savienības sarunu partneris, kas uz abpusējas ieinteresētības pamatiem ļaus veidot ciešu sadarbību. Piekrītu ziņojuma autoram, ka Ukrainas vēlme pievienoties Eiropas Savienībai nevar tikt ignorēta, un šeit es vēlos to vēlreiz uzsvērt, skaidra perspektīva dalībai Eiropas Savienībā ir efektīgākais reformu instruments, ko Ukrainai var piedāvāt Eiropas Savienība. Paldies!
Caroline Lucas
Verts/ALE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos ļoti sirsnīgi apsveikt Z. Zaleski sakarā ar šo ziņojumu. Manuprāt, šis ziņojums krietni atšķiras no citiem, par kuriem pēdējā laikā balsots Starptautiskajā tirdzniecības komitejā. Salīdzinot ar ziņojumiem par divpusējām tirdzniecības attiecībām, kas tika iesniegti pirms gada vai diviem, piemēram, ziņojumi par ES un Krievijas vai ES un Mercosur valstīm, šajā ziņojumā parādās lielāka piesardzība attiecībā uz ieguvumiem, ko sniedz neierobežota brīvā tirdzniecība. Un, manuprāt, tas norāda uz aizvien lielāku vienprātību dažādu partiju starpā attiecībā uz to, cik svarīgi ir aktīvi iesaistīties politiskajā izpētē, nosakot, kā vislabāk panākt tirdzniecības noteikumu atbilstību ilgtspējīgas attīstības principiem.
Šajā saistībā, manuprāt, mēs varam būt apmierināti ar to, ka vairumā gadījumu esam panākuši dažādus kavējumus PTO Dohas sarunu kārtā, kas savā ziņā ir ļāvis mums veikt šo izpēti, lai izstrādātu godīgākus un ilgtspējīgākus tirdzniecības noteikumus mūsu divpusējās tirdzniecības attiecībās. Tādēļ es pateicos referentam par aktīvu šīs iespējas izmantošanu.
Starp daudziem pozitīviem signāliem, ko šis ziņojums sniedz Tirdzniecības ģenerāldirektorātam attiecībā uz tā sarunām ar Ukrainu par brīvās tirdzniecības līgumu, es vēlētos jo īpaši uzsvērt četrus punktus.
Ziņojuma 10. punktā, manuprāt, ietverts pamatots brīdinājums, ka nevajadzētu paļauties vienīgi uz eksporta virzienu un eksporta daudzveidību, lai nodrošinātu ilgtspējīgu tirdzniecību. Tā vietā galvenā uzmanība pievērsta vietējā tirgus stiprināšanai, norādot, ka tas ir vajadzīgais pamats, lai panāktu jebkāda veida ekonomiski ilgtspējīgu attīstību.
Ziņojuma 13. punktā ierosināta vajadzība līdzsvarot ieguldītāju tiesības. Citiem vārdiem runājot, tiek neatlaidīgi pieprasīts nodrošināt tiesisko regulējumu Ukrainā, sekmējot paraugprakses veicināšanu saistībā ar uzņēmumu sociālo atbildību.
Ziņojuma 23. punktā ieteikta ievērojama pāreja mūsu ārpolitikā energoapgādes jomā, pieprasot daudzpusējus noteikumus par piekļuvi enerģijas resursiem un brīdinot neatbalstīt tiekšanos pēc visizdevīgākajiem nosacījumiem attiecībā uz vienpusēju piekļuvi enerģijas resursiem.
Visbeidzot, 36. punktā ir atzīts, ka lauksaimniecība ir īpaša nozare, ko nevar aplūkot tāpat kā rūpniecības preču nozari, un tādējādi tas pamato atšķirīgu tirdzniecības noteikumu ieviešanu.
Es ļoti ceru, ka šie un citi punkti tiks saglabāti dokumenta galīgajā redakcijā, lai mana grupa ar gandarījumu varētu nobalsot, atbalstot šo ziņojumu. Bet es patiešām tikai vēlos piebilst, ka, manuprāt, ir skumji dzirdēt, ka Tirdzniecības ģenerāldirektorāts ir iebildis pret trīs galvenajiem grozījumiem, ko ierosināja Zaļo grupa un atbalstīja referents un kas aicināja Tirdzniecības ģenerāldirektorātu sarunas par divpusējo brīvās tirdzniecības līgumu uzsākt tikai pēc tam, kad Ukrainas parlaments būs devis savu piekrišanu attiecībā uz PTO pievienošanās sarunām. Lai gan Tirdzniecības ģenerāldirektorātam, protams, ir taisnība, ka tas varētu kavēt divpusējo brīvās tirdzniecības līgumu, mums kā deputātiem jāuzstāj, lai šādā svarīgā jautājumā sabiedrība, arī Ukrainas tauta, tiktu uzklausīta. Tāpat mēs rīkojāmies pirms šādu brīvās tirdzniecības līgumu noslēgšanas ES vārdā. Tādēļ mēs vēlētos īpaši pateikties Z. Zaleski par to, ka viņš nepadevās šim spiedienam, un, vēlreiz, - par lielisko ziņojumu.
Helmuth Markov
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, visi pateicās mūsu godājamajam kolēģim Z. Zaleski, un arī es izsaku savu pateicību. Viņa ziņojumu komiteja apstiprināja, nevienam nenobalsojot pret to, un tas parāda, ka mēs spējam sagatavot ziņojumus patiešām dažādu partiju interesēs, ja pietiekami pacenšamies.
Ļaujiet man izteikt dažas piezīmes. Ir notikušas Ukrainas vēlēšanas. Tās bija demokrātiskas, godīgas un brīvas, tomēr, manuprāt, vēl ir palikušas daudzas un dažādas neatrisinātas problēmas. Prezidentam vienmēr ir bijušas grūtības saistībā ar spēcīgu premjerministru - gan Yulia Tymoshenko, kuru viņš atlaida 2005. gadā, gan Viktor Yanukovych 2006. un 2007. gadā.
Lai gan starp Yulia Tymoshenko aliansi un politisko apvienību "Mūsu Ukraina” ir noslēgts koalīcijas nolīgums, kas varētu kalpot kā pamats jaunai valdības koalīcijai, valdība pagaidām nav izveidota. Mēs arī nezinām, kā tas galu galā beigsies, lai gan patlaban termiņš strauji tuvojas beigām. Ja līdz tam laikam valdība tiks izveidota, tās pirmais uzdevums, manuprāt, būs atrisināt jautājumu attiecībā uz konstitucionālo reformu, jo bez tās nav garantijas, ka izdosies panākt Ukrainas politisko spēku iekšējo stabilitāti, lai izvairītos no jaunām vēlēšanām, jo īpaši tāpēc, ka daži cilvēki jau tagad domā par jaunām parlamenta vēlēšanu noorganizēšanu reizē ar prezidenta vēlēšanām.
Ja jūs palūkojaties uz atsevišķām jomām, piemēram, ekonomikas politiku, ESAO ziņojumā ir redzama patiešām cerīga aina. Tajā norādīts, ka no 2000. līdz 2006. gadam Ukrainas vidējais IKP pieaugums bija 8,7 %. Tomēr, ja palūkosieties, kas slēpjas aiz šiem cipariem, jūs ieraudzīsiet milzīgu tirdzniecības deficītu. Ukrainai ir vairāk nekā 4,5 miljardi eiro liels deficīts tirdzniecībā ar NVS valstīm un gandrīz 4,5 miljardi eiro liels deficīts tirdzniecībā ar Eiropas Savienību. Citiem vārdiem runājot, joprojām ir nepieciešamas ekonomiskās pārmaiņas, un šajā nolūkā var un vajag izmantot partnerattiecību nolīgumus.
No otras puses, salīdzinājumā ar citu valstu, piemēram, manas valsts - Vācijas Federatīvās Republikas - statistiku, Ukrainas skaitļi patiešām izskatās lieliski. Salīdzinājumā ar Vācijas Federatīvo Republiku Ukrainas bezdarba līmenis ir zemāks, IKP pieaug straujāk, tās labklājībai paredzētie izdevumi saistībā ar pensijām ir lielāki, un izglītībai, tādējādi - ieguldījumiem nākotnē, tā tērē procentuāli lielāku daļu no IKP. Tādēļ pilnīgi pamatoti mēs varam secināt, ka šī valsts neapšaubāmi atrodas uz pareizā ceļa.
Tomēr es pieminēju problēmas ekonomikā, bet tās, protams, pastāv arī citās jomās. Krievija ir devusi skaidru signālu un nepārprotami paziņojusi, ka no 2008. gada 1. janvāra tās enerģijas cenas pieaugs par 10 %. Tas ļoti ietekmēs Ukrainas ekonomiku. Patlaban Ukraina nomaksā savu parādu Krievijai, piegādājot gāzi no savām pazemes gāzes krātuvēm. Mēs vēl redzēsim, kāda būs turpmākā attīstība. Tas atkal kļūs par politisku jautājumu, un ir svarīgi, lai Eiropas Savienība iejauktos, tādējādi saglabājot mieru. Krieviem ir tiesības paaugstināt savas cenas, un pats par sevi saprotams, ka ukraiņiem būs jāatrod risinājums, lai izkļūtu no šīs ekonomiskās krīzes.
Parunāsim par citu, proti, sociālo, politiku. Vēlēšanu kampaņas laikā visas partijas, kas tajās kandidēja, paziņoja par ievērojamu labklājības finansējuma palielinājumu. Ja jūs palūkosieties uz J. Tymoshenko alianses un prezidenta apvienības pašreizējo koalīcijas nolīgumu, jūs redzēsiet, ka tajā vispār nav pieminēts palielinājums attiecībā uz finansējumu labklājības jomā. Un patiešām, ņemot vērā pašreizējo valdības ienākumu līmeni, panākt apsolīto palielinājumu nebūtu faktiski iespējams. Tas nozīmē, ka Ukrainas attīstība nevirzās uz priekšu tik strauji, kā tas vienmēr tika apgalvots.
Nākamais punkts, par ko es vēlos runāt, ir ārpolitika. Vēlēšanu kampaņas laikā visas partijas apsolīja tuvināt šo valsti Eiropas Savienībai. Partija, kas vienmēr šo apvienošanos ar Eiropas Savienību ir visciešāk saistījusi ar pievienošanos NATO, proti, partija "Mūsu Ukraina”, bija viena no tām, kas cieta vissmagākos zaudējumus. Ukrainas iedzīvotāju absolūtais vairākums iebilst pret dalību NATO. Tādēļ es lūdzu Eiropas Savienību šajā jautājumā rīkoties piesardzīgi. Lielākā daļa iedzīvotāju nevēlas, lai viņu valsts pievienotos NATO. Visa pieejamā informācija liecina par to, ka viņi patiešām vēlas pievienoties PTO.
Ja šajos apstākļos mēs apsveram, kā tagad būtu jāveido partnerattiecību nolīgumi, patiesa vajadzība parādās attiecībā uz tām jomām, kurās Ukrainai joprojām ir manis uzskaitītie sarežģījumi. Ukrainai ir jāorientējas uz Eiropas perspektīvu - un šajā jautājumā es pilnībā piekrītu Z. Zaleski - izredzēm pievienoties Eiropas Savienībai. Eiropas Savienībai būtu izdevīgi iegūt spēcīgu partneri austrumu reģionā, un tas būtu izdevīgi arī Ukrainai saistībā ar tās vispārējo ģeogrāfiski stratēģisko ievirzi.
Bastiaan Belder
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, mūsu debatēs par Eiropas Savienības tirdzniecības un ekonomikas attiecībām ar Ukrainu, ar ko saistībā ir izstrādāts Z. Zaleski ļoti rūpīgais ziņojums, ir pienācis izšķirīgs brīdis - ir notikušas parlamenta vēlēšanas, un jaunajai spēcīgajai valdībai ir enerģiski jāatrisina šīs valsts ekonomiskās un politiskās problēmas. Ar to es domāju aktīvus pasākumus pret korupciju. Tuvojoties ziemai, Ukrainai ir vajadzīga spēcīga valdība, kas ar Krieviju var risināt sarunas par Krievijas gāzes piegādi un tranzītu.
Izlasot šo ziņojumu, man jāsaka, ka Eiropa ir skaidri pateikusi, ko vēlas panākt. Bumbiņa tagad ir Ukrainas laukuma pusē. Valstij jāizveido ne vien efektīva valdība, bet arī tāda, kas apliecina politisko gribu atrisināt šīs problēmas. Pēc piecām vēlēšanām piecu gadu laikā iedzīvotāji, saprotams, ir noguruši no visiem šiem politiskajiem ķīviņiem. Turpmāk Ukrainas politiķiem ir mazāk jākoncentrējas vienam uz otru, bet vairāk - uz valsts politisko un ekonomisko nākotni.
Jā, bumbiņa ir Ukrainas laukuma pusē, tomēr es pateikšu vēl kaut ko, priekšsēdētāja kungs. Arī Eiropas Savienībai ir kaut kas jādara. Piekrītu tam, ko referents uzsvēris 51. punktā, proti, - Eiropas kaimiņattiecību politikā trūkst skaidru definīciju un perspektīvu. Izredzes kļūt par ES dalībvalsti ir jāattiecina uz Ukrainu vidēji ilgā vai ilgā termiņā. Saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku Eiropas Savienība var uzsākt vai atbalstīt tās reformas, kas jāīsteno šajā valstī.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Ukraina ir valsts, kas ir stratēģiski nozīmīga saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku, un tā ir svarīgs partneris Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Mēs visi ceram, ka pieaugums tirdzniecībā starp Ukrainu un ES valstīm stiprinās ekonomisko izaugsmi un sadarbību ar šī reģiona valstīm. Labas ekonomiskās attiecības ir izdevīgas abām pusēm.
Ekonomiskā izaugsme Ukrainā ir jāīsteno, paralēli ievērojot arī demokrātiju un valsts likumus. Saistībā ar šo jautājumu es domāju arī par etnisko minoritāšu tiesību ievērošanu, turklāt - tas ir svarīgi man pašam - nedrīkst pieļaut tādus pasākumus, kas slavina fašismu un genocīdu. Mēs atbalstām demokrātiskus un ekonomiskus procesus savā austrumu reģiona kaimiņvalstī.
No otras puses, būtu atbilstīgi noteikt, ka jāizvairās no tā, ka neobjektīvi un vienpusīgi tiek atbalstīta kāda no Ukrainas politiskajām apvienībām.
Bogdan Golik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, rīkojoties tāpat kā jūs iepriekš, vispirms es vēlētos apsveikt Z. Zaleski saistībā ar šādu visaptverošu ziņojumu par tirdzniecību un ekonomiskajām attiecībām ar Ukrainu. Patlaban jautājums par sadarbību ar Ukrainu ir īpaši svarīgs, un visas iniciatīvas, kuru mērķis ir pastiprināt sadarbību, ir skaidrs apliecinājums Eiropas ieinteresētībai attiecībā uz mūsu austrumu reģiona kaimiņvalsti un ES atvērtību.
Problēma ir saistīta ar to, ka tagad tuvojas brīdis, kad būtu piemēroti praksē īstenot ideju par ciešāku sadarbību, ejot tālāk par Eiropas kaimiņattiecību politiku, no kuras līdz šim Ukraina ir ieguvusi ļoti maz. Nevar noliegt, ka Ukrainai vēl ir daudz darāmā, lai pietuvotos Kopienas ekonomiskajām, politiskajām un sociālajām struktūrām. Ziņojumā ir pilnīgi aplūkoti Ukrainai īstenojamie uzdevumi.
Neskatoties uz to, ka Ukraina var lepoties ar saviem sasniegumiem attiecībā uz tirdzniecības un kapitāla plūsmu liberalizāciju, būtiskas ir turpmākas reformas un Ukrainas ekonomikas stiprināšana, kas ietver arī pievienošanos PTO. Neskatoties uz Oranžās revolūcijas laikā izrādītajiem centieniem saistībā ar Eiropu, Ukrainai joprojām ir jāizdara skaidra izvēle starp Eiropu un Krieviju. Ja mēs vēlamies, lai Ukraina izvēlētos Eiropas virzienu, mums tas ir skaidri jāpaziņo un jāatbalsta šī izvēle.
Eiropas Savienībai ir jāinformē par savu ieinteresētību attiecībā uz sadarbību ar Ukrainu, no vienas puses, aktīvi atbalstot pārmaiņas Ukrainā, un, no otras puses, veicot Eiropas Savienībā pasākumus, kuru mērķis ir pakāpeniska pāreja no kaimiņattiecību politikas uz integrācijas politiku. Šajā nolūkā ir jāveic pasākumi gan ekonomiskajā, gan sociālajā un politiskajā jomā. Tādēļ būtu lietderīgi atbalstīt Ukrainas neatkarību no Krievijas, stiprinot ekonomiskos sakarus, kas nozīmē, ka ir jāizveido ES un Ukrainas brīvās tirdzniecības zona, ietverot Ukrainu Kopienas kompetences tīklā un, iespējams, nodrošinot finansējumu transporta sistēmai.
Turklāt būtu lietderīgi atbalstīt un īstenot programmas, kas paredz veicināt Ukrainas intereses Eiropas Savienībā un Eiropas Savienības intereses Ukrainā, kā arī tās programmas, kas paredz veicināt zinātnes un izglītības attīstību, kas ir profesora J. Buzek ierosinājums. Lai mainītu Eiropas Savienības tēlu ukraiņu acīs, vissvarīgāk būtu atcelt prasību iegādāties vīzu ieceļošanai Eiropas Savienībā, kā arī skaidri paziņot - un par to ir runājuši visi - ka Ukraina varēs pievienoties Eiropas Savienībai, pat ja tam būs vajadzīgs ilgāks laiks.
Šarūnas Birutis
(LT) Portugālē 18. oktobrī prezidents V. Yushchenko paziņoja par Ukrainas nodomu šogad pievienoties PTO. Ukraina jau ir pabeigusi sarunas ar PTO dalībvalstīm, izņemot Kirgizstānu, kas joprojām uzstāj uz vecā, vēl no PSRS laikiem uzkrātā, 27 miljonu USD lielā parāda atlīdzināšanu.
Ukrainai pievienojoties PTO, tiks samazināti ievedmuitas nodokļi un palielināsies importētāju skaits. Tomēr ir svarīgi, lai Ukraina sistemātiski īstenotu ekonomikas reformas. Par spīti pozitīvajām pārmaiņām, piemēram, dalībai PTO, sabiedriskais viedoklis norāda uz to, ka ir jāveic nopietnas reformas.
Ukrainas attīstība ir strauja. Pēdējo gadu laikā ir ievērojami pieaudzis IKP, tomēr vēl joprojām ir daudz darāmā attiecībā uz ekonomikas produktivitāti un konkurētspēju. Saskaņā ar datiem, kas sniegti Pasaules ekonomikas foruma 2003.-2004. gada ziņojumā par globālo konkurētspēju, Ukraina no 69. vietas ir noslīdējusi uz 73. vietu. Oligarhu ietekme neapšaubāmi ir negatīva.
Ukraina ir stratēģisks partneris, tāpēc ir svarīgi to vairāk integrēt tādās nozīmīgās nozarēs kā enerģētika un divpusējā tirdzniecība. Ukrainas būtiskā nozīme saistībā ar ES energoapgādes drošības garantijām ir jāapsver visaptveroši. Ir jāsekmē iespēja integrēt Ukrainu Eiropas transporta tīklos, jo Ukrainai varētu būt stratēģiska nozīme kā tranzīta valstij, caur kuru Eiropai varētu piegādāt naftu un gāzi.
Ceru, ka tagad, kad notikušas parlamenta (Verkhovna Rada) vēlēšanas, Ukraina nostāsies uz stabilitātes ceļa. Manuprāt, Eiropas Savienībai arī turpmāk attiecībā uz Ukrainu ir jāīsteno atvērto durvju politika.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, ir skaidri redzams, ka Eiropas Savienības interesēs būtu stiprināt un attīstīt politiskos un ekonomiskos sakarus ar Ukrainu. Ukraina, kas ir ieguvusi no nepārtrauktā demokratizācijas procesa, ir kļuvusi par vienu no Eiropas Savienības daudzsološākajiem tirdzniecības partneriem.
Ir jāatbalsta Ukrainas nodoms kļūt par Pasaules Tirdzniecības organizācijas dalībvalsti. Ja šī organizācija uzņems Ukrainu, tad reizi pa visām reizēm mēs iegūsim apliecinājumu tam, ka šī valsts ir pārorientējusies no centrāli plānotās ekonomikas uz pilnībā funkcionējošu tirgus ekonomiku.
Ir svarīgi arī pieņemt Ukrainas centienus izveidot labus politiskos un ekonomiskos sakarus ar Krieviju. Tā kā, piedāvājot nolīgumu par kopēju tirdzniecības zonu ar Ukrainu, Krievija mēģina iegūt kontroli pār šo valsti savās interesēs, ir svarīgi, lai Eiropas Komisija paustu noteiktu viedokli par atbalstu attiecībā uz Ukrainas centieniem kļūt par Eiropas Savienības dalībvalsti. Ukrainai ir jāizveido piemērotas politiskās un ekonomiskās attiecības ar Krieviju, bet tajā pašā laikā mums ir jāatbalsta Eiropas Savienības centieni.
Sākot ar nākamo gadu, spēkā stāsies risinājumi attiecībā uz Polijas pievienošanos Šengenas konvencijai. Tāpēc ir svarīgi, lai atbilstība šiem noteikumiem par drošību attiecībā uz Eiropas Savienības robežām tajā pašā laikā neizveidotu jaunu Berlīnes mūri Ukrainas iedzīvotājiem. Ceru, ka Eiropas Komisija ļaus Polijai ieviest šos noteikumus tādā veidā, lai ieguvēji no tiem būtu arī Ukrainas iedzīvotāji.
Kathy Sinnott
Priekšsēdētāja kungs, Ukrainas premjerministra Viktor Yanukovych vizītes laikā pagājušā gada martā es viņu iztaujāju. Es ar viņu runāju par problēmu, kas attiecas uz nežēlīgo, bet ienesīgo un plaši izplatīto nelegālo tirdzniecību ar cilvēku orgāniem Ukrainā. Man par pārsteigumu viņš to nenoliedza. Patiesībā viņš teica, ka tas ir ļoti sāpīgs jautājums, un lūdza, lai mēs, Ārlietu komitejā, sniedzam palīdzību, jo īpaši saistībā ar šo orgānu uzpircējiem, no kuriem daudzi nāk no ES.
Ir svarīgi izteikt komplimentu Ukrainai par tās godīgumu saistībā ar šo problēmu, un mums jāizrāda stingra griba likvidēt šo problēmu, jo šī tirdzniecība absolūti nav saderīga ar cilvēka cieņu, kā arī ES un Ukrainas attiecību tuvināšanu. Šis ziņojums attiecas uz palīdzību Ukrainai tādās jomās kā tirdzniecība. Tam jāietver palīdzība, ko bijušais premjerministrs lūdza mūsu Parlamentam. Tas ir steidzami risināms jautājums, jo nav iespējams runāt par turpmāku sadarbību ar valsti, kurā liela ekonomikas daļa ir saistīta ar dzīvu un mirušu cilvēku tirdzniecību. Šādas tirdzniecības apkarošanai jāpiešķir būtiska nozīme ES un Ukrainas sadarbībā.
Béla Glattfelder
(HU) Liels paldies jums, priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pievienoties tiem, kas apsveikuši mūsu kolēģi Z. Zaleski sakarā ar viņa izcilo ziņojumu. Eiropas Savienība ir ieinteresēta, lai Ukraina saglabātu politisko stabilitāti un attīstītu savu ekonomiku. Veiksmīga Ukraina varētu kalpot par pozitīvu piemēru visām šī reģiona valstīm un bijušās Padomju Savienības valstīm, kā arī palīdzēt stiprināt demokrātiju šajā reģionā.
Eiropas Savienībai ir jāpalīdz Ukrainai un jāmudina šo valsti savu nākotni turpmāk saistīt ar Eiropas Savienību, nevis Krieviju. Ukraina ir Eiropas valsts, un to ar Eiropu saista tās ģeopolitiskā atrašanās vieta, vēsture un kultūras tradīcijas. Mums jāpalīdz Ukrainai, lai tā spētu piemērot PTO noteikumus. Pievienošanās PTO var kalpot par iemeslu, lai ar Eiropas Savienību noslēgtu brīvās tirdzniecības nolīgumu.
Tirdzniecības paplašināšana ir abu pušu - Eiropas un Ukrainas - interesēs, bet ir jāizveido neizkropļota tirdzniecība, nodrošinot arī to, ka Ukraina piemēro sociālos, nodarbinātības, dzīvnieku veselības, augu veselības un vides noteikumus. Ja tas neizdosies, mums būs jāsastopas ar daudzām problēmām.
Šajā gadījumā kā piemēru minēšu Ungāriju, jo Ungārijai ir kopēja robeža ar Ukrainu. Ungārijā mājputnu audzētājiem ir jāveic ārkārtīgi dārgi ieguldījumi, lai panāktu atbilstību dzīvnieku labturības un vides aizsardzības noteikumiem. Ja brīvās tirdzniecības nolīgums attiektos arī uz lopkopības produktiem, ievērojams Ungārijas ražotāju īpatsvars pārvietotu savas ražotnes uz Ukrainu, tik tikko 100 km attālumā no pašreizējām atrašanās vietām, un varētu turpināt konkurētspējīgu ražošanu par ārkārtīgi zemām izmaksām. No otras puses, visi produkti, ko viņi varētu saražot, izvairoties no dzīvnieku labturības noteikumiem, nonāktu atpakaļ Eiropas Savienībā, un tā kā Tiszas upe tek no Ukrainas uz Ungāriju, mums Ungārijā arī būs jāsaskaras ar vides aizsardzības problēmām.
Tādēļ es uzskatu, ka mums ir jāpalīdz Ukrainai iespējami drīzāk piemērot visi starptautiskie sociālie, dzīvnieku veselības, vides aizsardzības un dzīvnieku labturības noteikumi. Liels paldies par jūsu uzmanību!
Stavros Arnaoutakis
- (EL) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos apsveikt Z. Zaleski sakarā ar viņa izcilo darbu.
Ukraina ir svarīgs ES tirdzniecības partneris. Mēs atbalstām šīs valsts pievienošanos PTO un sarunas par brīvās tirdzniecības zonu ar Eiropas Savienību.
Tādēļ Ukrainas ekonomiskā darbība ir vēl vairāk jāattīsta, lai tā spētu panākt iespējami lielāku tuvināšanos ar ES ekonomiku.
Turklāt ir nepieciešami lielāki centieni, lai Ukrainā efektīvi atrisinātu problēmas. Uzmanība jāpievērš šādām jomām -
korupcijas apkarošanai, cīņai pret nelegālo tirdzniecību, sadarbības stiprināšanai ar ES zinātnes, tehnoloģijas un izglītības jomās, kā arī ciešākas pārrobežu saiknes izveidei kultūras jomā.
Ja Ukraina turpinās enerģiskāk atbalstīt reformas, kuras tā aizsākusi, manuprāt, vēlamie rezultāti nebūs ilgi jāgaida.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, patlaban Ukraina atrodas stratēģiskas izvēles priekšā - tai jāizvēlas, vai pieļaut savā valstī sadalīšanos, izveidojot "oranžo” koalīciju, vai izveidot "Mūsu Ukraina” koalīciju ar Reģionu partiju. Šajā saistībā pieņemtie lēmumi ievērojami ietekmēs ES un Ukrainas turpmākās attiecības. Ja tiks izdarīta pirmā izvēle, pastāv liela iespēja, ka rezultātā tiks īstenota politiskā sadarbība ar Eiropas Savienību, bet izveidosies arī ārkārtīgi liela ekonomiskā spriedze attiecībās ar Krieviju. Oranži zilās koalīcijas gadījumā savukārt izveidosies relatīva ekonomiskā stabilitāte, bet Ukrainas apvienošanās ar ES tiks ievērojami aizkavēta.
Neesmu pārliecināts, vai ES ir gatava šobrīd sniegt Ukrainai palīdzību, kas būtu pietiekama, lai kompensētu šai valstij nodarītos zaudējumus, ko radījis konflikts ar Krieviju. Šis jautājums ir svarīgs, jo tagad ES ir jāpaziņo, vai tā ir gatava sniegt ievērojamu finansiālu un politisku palīdzību Ukrainai. Ja mēs nesniedzam skaidru viedokli, mēs varam izprovocēt iekšējās situācijas nestabilitāti Ukrainā. Es vēlētos apsveikt Z. Zaleski par viņa ziņojumu.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Ja kāds man šodien pajautātu, kura no Eiropas kaimiņattiecību politikas valstīm ir tuvākā Eiropas Savienībai, es nekavējoties atbildētu: Ukraina.
Šī lielā valsts ar 46 miljoniem iedzīvotāju ir tiesīga lepoties ar sasniegumiem demokrātijas jomā, kas panākti kopš Padomju Savienības sabrukuma. Tā nenoliedzami ir izveidojusies par vienu no daudzsološākajiem ES partneriem. Pirms vairāk nekā mēneša kā Eiropas Parlamenta delegācijas pārstāvei man bija iespēja novērot parlamenta vēlēšanas šajā valstī, un es ar gandarījumu konstatēju acīmredzamas tendences virzienā uz demokrātisku administratīvo iestāžu lielāku attīstību, jo Ukrainā demokrātija kļūst par neatņemamu dzīves sastāvdaļu, un vēlēšanas šajā valstī neatšķiras no vēlēšanām ES dalībvalstīs.
Ja jūs ielūkojaties kartē, ir skaidri redzams, ka Ukrainas stāvoklis nevar būt vienkāršs, jo vienā pusē tai atrodas Eiropas Savienība, bet otrā pusē - Krievija. Izvēle nav vienkārša, un tāpat nav viegli atbildēt uz jautājumu: "Quo vadis, Ukraina?” Tomēr ir skaidrs, ka patlaban Ukrainai ir jāizdara neatgriezeniska izvēle.
Šī izvēle nenozīmē, ka ir jāsarauj visas ilgtermiņā veidotās tirdzniecības un ekonomiskās attiecības ar Krieviju un NVS vai to, ka Krievija nevar piedalīties Ukrainas ekonomikā; drīzāk gan pretēji. Bet, piemēram, nolīgums par NVS vienoto ekonomisko telpu, ko nesen ierosināja Krievija, ļoti iespējams varētu apdraudēt Ukrainas centienus panākt ekonomisko neatkarību, nevis palīdzēt tos īstenot.
Es vēlos norādīt, ka Eiropas Savienībai (tās iestādēm un dalībvalstīm) ir jāpiedāvā politiska un diplomātiska palīdzība Ukrainai, lai nodrošinātu šīs valsts pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai. Svarīga ir arī tā palīdzība, kas piešķirama pēc pievienošanās PTO, piemēram, palīdzība saistībā ar oficiālajām sarunām par brīvās tirdzniecības nolīgumu un jaunu, detalizētāku, nolīgumu starp ES un Ukrainu.
Visbeidzot es vēlētos pateikties manam poļu kolēģim Z. Zaleski par viņa izcilo ziņojumu. Sūtu arī vislabākos vēlējumus mūsu Ukrainas kolēģiem saistībā ar jaunas valdības izveidi un to svarīgo uzdevumu uzsākšanu, kas viņiem vēl ir jāīsteno.
Bogusław Rogalski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Ukraina ir stratēģiski nozīmīgs partneris Eiropas Savienībai. Tas ir dabisks tilts, kas savieno mūs ar Krieviju un Vidusāziju.
Pēc 2004. gada, t.i., lielākās paplašināšanās, ES kļuva par Ukrainas lielāko tirdzniecības partneri. Lielā mērā ES un Ukrainai ir kopējas ekonomikas un tirdzniecības intereses, un tādēļ šai valstij ir saprātīgi iet tālāk pa integrācijas ceļu virzienā uz mūsu tirgiem, lai saņemtu lielākos ieguvumus. Lai to panāktu, ir jāizveido brīvās tirdzniecības zona, bet vispirms Ukrainai ir jāpabeidz PTO pievienošanās process. Lai atbalstītu Ukrainu tās centienos pievienoties PTO, mums jādara viss iespējamais gan politiski, gan diplomātiski. Mums būs arī jāsniedz atbalsts, lai palīdzētu Ukrainai izpildīt PTO prasības.
Mums jāatceras, ka aiz Ukrainas atrodas varenā Krievija, kura atkal labprāt pārņemtu kontroli pār šo Eiropas reģionu. Tādēļ tā ir laba ideja, kas paredz Ukrainai piešķirt tirgus ekonomikas statusu, kam jātuvina šī valsts Rietumeiropai un tādējādi - jāpanāk tās pievienošanās Eiropas Savienībai. Z. Zaleski ziņojums ir vērtīgs solis šajā virzienā, un es vēlos viņu apsveikt saistībā ar šo ziņojumu.
Daniel Caspary
(DE) Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet man sākumā izteikt piezīmes, norādot, ka šodien šīs ir otrās debates par ārpolitikas jautājumu, kurās Komisiju nepārstāv kompetents komisārs. Šorīt mēs piedalījāmies galvenajās debatēs par globalizācijas jautājumu, bet tajās nepiedalījās kompetents komisārs, un šovakar atkal klāt nav Komisijas locekļu, kuri ir atbildīgi par šo svarīgo jautājumu. Man nav nekas pret mūsu cienījamo komisāru J. Borg, bet, manuprāt, būtu atbilstīgi, ja Komisiju pārstāvētu komisārs, kurš ir atbildīgs par apspriežamo jautājumu. Es būšu pateicīgs, priekšsēdētāja kungs, ja jūs nodosiet šo lūgumu Komisijai attiecībā uz turpmākām debatēm, un esmu pārliecināts, ka tas ir visas Komisāru kolēģijas interesēs.
Es vēlētos sirsnīgi pateikties Z. Zaleski par šo ļoti līdzsvaroto ziņojumu. Mums jāuzlabo sadarbība ar savu kaimiņvalsti Ukrainu. Tāpēc ir pareizi atzīt, ka attiecīgi ir jāveido Eiropas kaimiņattiecību politika. Tāpēc ir pareizi atzīt, ka Ukrainai jāpievienojas PTO. Tāpēc ir pareizi atzīt, ka mums jārisina sarunas par partnerības un sadarbības nolīgumu, un tāpēc ir pareizi atzīt, ka mums ir jāatbalsta redzējums par brīvās tirdzniecības zonu, kas būtu sākums, atklājot Ukrainai Eiropas perspektīvu.
Tomēr šajā saistībā ļaujiet man arī norādīt, ka es neredzu Ukrainas pievienošanos Eiropas Savienībai tuvākajā nākotnē. Uzlabota sadarbība, uz ko jau norādīja daudzi godājamie deputāti, arī ir steidzami izpildāma prasība, un no tās var iegūt abas puses. Īpašu uzmanību es pievēršu rezultatīvai sadarbībai un ciešai solidaritātei ar mūsu austrumu reģiona kaimiņvalstīm.
Manuprāt, ir neciešami, ka, piemēram, Krievija savu sadarbību ar Ukrainu pakļauj tam, kas atrodas pie varas Kijevā un kādu parlamentāro vairākumu ir ievēlējusi Ukrainas tauta. Tas ir neciešami, un Krievija, īstenojot šādu politiku, atrodas uz nepareizā ceļa. Mums kā eiropiešiem, kā Eiropas Savienībai, ir jāatbalsta Ukrainas tauta nākamajos posmos saistībā ar tās neatkarību un nostabilizēto demokrātiju. Z. Zaleski ziņojums ir liels un nozīmīgs ieguldījums saistībā ar šiem centieniem.
Priekšsēdētājs
Esmu pārliecināts, ka jums, D. Caspary kungs, ir taisnība par to, ka šajās debatēs atbildes būtu jāsniedz attiecīgajam komisāram, bet praksē tas ne vienmēr ir iespējams. Zinu, ka J. Borg ir ārkārtīgi pieredzējis komisārs un politiķis, kurš bez šaubām nodos jūsu ziņojumu attiecīgajām personām.
Jānorāda, ka debatēs par globalizāciju, kas jau notika šodien, atbildes sniedza J. M. Barroso, tādējādi šī Komisija ir "salasīta” (mix-and-match), tomēr ļoti kompetenta.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Eiropā Ukraina ir jānosaka par prioritāti attiecībā uz Eiropas Savienības ārpolitiku. To nosaka šīs valsts stratēģiskā ģeopolitiskā situācija. No vienas puses, šī valsts ir tieša ES kaimiņvalsts, bet, no otras puses, Ukraina varētu būt svarīgs tilts starp Eiropas Savienību, Krieviju un Vidusāzijas valstīm. Tā kā tai ir pieeja Melnajai jūrai, šajā reģionā tā varētu būt arī nozīmīgs ekonomiskais partneris.
Es atbalstu referenta ieteikumus attiecībā uz dalībvalstu palīdzību Ukrainai saistībā ar tās pievienošanos PTO. Tas sniegs daudzus ieguvumus gan Ukrainai, gan visam reģionam. Tomēr, to apgalvojot, mēs nedrīkstam aizmirst to, ka vēsturisku iemeslu dēļ Kijevai joprojām ir daudz darāmā. Eiropas Savienībai ir jāatbalsta Ukrainas valdība, lai tā spētu atjaunot valsti daudzos līmeņos, ne tikai attiecībā uz ekonomiku vai rūpniecību, bet arī sociālajiem jautājumiem. Ir jānodrošina arī ievērojama elastība attiecībā uz ārpolitiku, ņemot vērā Ukrainas sarežģīto politisko situāciju.
Šajā ziņā ir svarīgi rēķināties ar Krieviju, kuras intereses ir pretrunā ar Kopienas interesēm labā krasta Ukrainā. Ukrainas demokrātija pagaidām ir ļoti jauna. Tomēr pēdējo pāris gadu laikā ir pierādījies, ka demokrātiskie procesi nostabilizējas. Patlaban mēs nedrīkstam aizmirst, ka, atkarībā no attieksmes pret sociālo jomu, pie varas būs iespējams nākt spēcīgiem spēkiem, kas vērsti pret Eiropu. Tādēļ es vēlētos pievienoties tiem, kas Parlamentā jau ir izteikuši apsveikumus, un norādīt, ka atbalstu Z. Zaleski ziņojumu. Tas ir ziņojums, kurā ir ietverti visi šie svarīgie jautājumi un kurā ir uzsvērts virziens, kam atbilstīgi Eiropas Savienībai jāveido sava politika attiecībā uz Ukrainu.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties Parlamenta deputātiem par komentāriem un interesantajām debatēm.
Es tos esmu īpaši ņēmis vērā un jūsu vēstījumus nodošu savam kolēģim, komisāram P. Mandelson, kurš šodien pilda starptautiski nozīmīgas saistības, ar kurām saistītais darbs viņam obligāti bija jāpaveic. Tomēr esmu pārliecināts, ka viņš pienācīgi ņems vērā šos vēstījumus.
Ļaujiet man atbildēt uz dažiem jautājumiem, kas tika uzdoti šajās debatēs. Dažādus punktus neaplūkojot detalizēti, es tomēr vēlētos uzsvērt, ka mēs esam vienisprātis par diviem vissvarīgākajiem secinājumiem.
Pirmkārt, par to, ka Eiropas Savienības kaimiņvalstu stratēģijā Ukraina ir svarīgs un vērtīgs partneris. Mēs piekrītam jūsu galvenajiem ziņojuma aspektiem attiecībā uz pozitīvo savstarpējo ekonomisko atkarību, attiecību nozīmi enerģētikas jomā, zinātnes jomu, cilvēku savstarpējām attiecībām un vajadzību padziļināt un stiprināt mūsu ekonomiskās attiecības.
Komisija pilnībā piekrīt, ka pievienošanās PTO ir svarīgs jautājums. Tomēr Komisija un dalībvalstis uzskata, ka sarunas par brīvās tirdzniecības līgumu ir būtisks solis, kas jāsper iespējami drīzāk. Tādēļ pietiktu noslēgt PTO Ženēvas procesu, lai aktīvi iedzīvinātu sarunas par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības līgumu. Mēs ceram, ka PTO procesu joprojām ir iespējams noslēgt līdz šā gada beigām vai 2008. gada pašam sākumam.
Mūsu mērķis ir noslēgt visplašāko divpusējo tirdzniecības līgumu, kādu mēs jebkad esam parakstījuši. Saistībā ar to būs arī jārisina jautājums par institucionālās kapacitātes un reformas vajadzībām, muitu, policiju un tiesu sistēmu, kā arī jautājums par korupciju kopumā.
Attiecībā uz apmaiņu zinātnes jomā un vīzām es vēlētos norādīt, ka brīvās tirdzniecības līgums attieksies arī uz šiem aspektiem.
Ļaujiet man arī apgalvot, ka aizvien lielākās tirdzniecības plūsmas neapdraud ilgtspējīgu attīstību. No otras puses, ilgtspējīgu attīstību veicina ES standartu pieņemšana.
Runājot par Ukrainas iespējamo pievienošanos Eiropas Savienībai, ļaujiet man uzsvērt, ka neviena no abām pusēm nav gatava šim solim. Jaunais uzlabotais nolīgums Ukrainu maksimāli tuvinās Eiropas Savienībai iespējami daudzās jomās, atbilstīgi līguma noteikumiem neskarot nevienu no turpmākajām ES un Ukrainas attiecību attīstības iespējām.
Noslēgumā es vēlreiz vēlētos pateikties referentam par šo labo ziņojumu, ko mēs uzskatām par līdzsvarotu, un savā pašreiz īstenotajā darbā, kas saistīts ar Ukrainu, mēs noteikti ņemsim vērā tajā sniegtos ieteikumus.
Priekšsēdētājs
Pateicos, jums, komisāra kungs, un pateicos visiem runātājiem, kas piedalījās šajās svarīgajās debatēs par šo īpaši nozīmīgo tēmu.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
András Gyürk  
rakstiski. - (HU) Šis apspriestais ziņojums pareizi ievieš skaidrību par to, ka Ukraina ir stratēģiski nozīmīgs Eiropas Savienības partneris, jo tā var uzņemties nozīmīgo vidutāja lomu dialogā ar Krieviju un citām Vidusāzijas valstīm. Mēs esam pārliecināti, ka ekonomisko attiecību stiprināšana atbilstīgi brīvā tirgus principiem ļaus abām pusēm izmantot katrai savas priekšrocības. Jo īpaši tas attiecas uz enerģētikas politikas jomu.
Pēdējo mēnešu notikumi ieviesa jaunu skaidrību par to, ka Ukrainas enerģētikas nozarē trūkst pārredzamības. Neskaidrās attiecības pieļauj korupciju un politisko spiedienu. Un tas ne mazākā mērā neveicina tirgus attiecību veidošanu. Tas traucē Ukrainas centieniem attiecībā uz apvienošanos ar Eiropas Savienību un tādējādi apdraud Eiropas piegāžu drošību.
Tieši šī iemesla dēļ Eiropas Savienībai un Ukrainai ir jāstrādā kopā, lai, sadarbojoties enerģētikas jomā, varētu sākt īstenot pārredzamības un konkurences principus. Jebkurā gadījumā mums savu attiecību pamatā tajā pašā laikā ir jāievēro savstarpīguma princips.
Manuprāt, ir svarīgi atzīmēt, ka ekonomisko sadarbību, kas jāizveido starp Eiropas Savienību un Ukrainu, nevar izskaidrot, neņemot vērā Krievijas ambīcijas. Pie varas esošajai Ukrainas valdībai var būt svarīga nozīme, lai nodrošinātu, ka šie iepriekšminētie principi tiek īstenoti ne tikai saistībā ar dialogu ar ES, bet arī visā reģionā.
Gábor Harangozó  
rakstiski. - Pēc 2004. gada paplašināšanās un to valstu pievienošanās, kurām ir kopējas ārējās robežas ar Ukrainu, ir skaidrs, ka Ukraina ir kļuvusi par stratēģiskas nozīmes ES partneri kopumā un noteicošas nozīmes dalībnieku šajā reģionā. Kopš 2004. gada ES ir bijis vissvarīgākais Ukrainas tirdzniecības partneris, turklāt ES robežu paplašināšana austrumu virzienā noteikti ir radījusi jaunas iespējas saistībā ar tirdzniecību, rūpniecisko sadarbību un ekonomisko izaugsmi šajā reģionā.
Šajā saistībā Eiropas Savienībai īpaši svarīgi ir aktīvi atbalstīt Ukrainas pievienošanos PTO, pēc kuras būs iespējams izveidot īstu ES un Ukrainas brīvās tirdzniecības zonu ar stabilu un pārredzamu iestāžu sistēmu. Vispārīgi runājot, ES interesēs patiešām ir veicināt tirdzniecības, ekonomisko un sociālo rādītāju uzlabošanos Ukrainā, lai šajā reģionā izveidotu tirdzniecības attiecības un nodrošinātu politisko stabilitāti.
Tādēļ mēs atbalstām aicinājumu globālā līmenī saskaņoti risināt Centrāleiropas austrumu daļas politiskās, ekonomiskās un sociālās problēmas. Konkrētāk - mums kopā ar Ukrainu jāizstrādā konsekventas pieejas attiecībā uz svarīgiem jautājumiem, piemēram, drošu energoapgādi, kodoldrošību, lauksaimniecības jautājumiem un ilgtspējīgiem standartiem vides jomā.
