Publiskais iepirkums pirmskomercializācijas posmā: inovāciju veicināšana ilgtspējīgu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanai Eiropā (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
- Nākamais punkts ir Malcolm Harbour ziņojuma īss izklāsts Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par publisko iepirkumu pirskomercializācijas posmā, lai: veicinātu inovācijas ilgtspējīgu kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā Eiropā.
Malcolm Harbour
referents. - Priekšsēdētāja kungs! Ir īpaši labi, ka Reding kundze šovakar runās Komisijas vārdā, jo savā ziņojumā esmu pievērsies priekšlikumam, kas ar viņas palīdzību attīstījies vairāku gadu gaitā. Tas ir ārkārtīgi svarīgs priekšlikums, kas rada plašas iespējas visai Eiropas ekonomikai. Mana pirmā vēsts komisārei šovakar ir pateicība par viņas pakalpojumiem un vadību šajā jautājumā, bet man jāsaka arī, ka šai iniciatīvai jābūt daudz labāk zināmai. Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorātam tā ir plaši jāizplata - ko tas, manuprāt, ir sācis darīt - , jo tā ir tik svarīga, it īpaši ekonomiskajā situācijā, kurā esam pašlaik
Tādējādi par ko es tagad runāju? Lietas būtība ir tāda, ka valsts iestādes Eiropas Savienībā tērē milzīgas valsts naudas summas, pērkot produktus un pakalpojumus. Lēš, ka katru gadu publiskajam iepirkumam izdod 1 800 miljardus eiro. Cik daudz no šī iepirkuma patiesībā tiek tērēts to lielo uzdevumu jaunu risinājumu analīzei, izpētei un attīstības veicināšanai, ar ko valsts iestādes un sabiedrība saskaras katru dienu - labākai veselības aprūpei, labākai transporta organizācijai, klimata pārmaiņu izraisīto problēmu risināšanai, ēku energoefektivitātes palielināšanai? Izdevumi ES publiskajam iepirkumam, kas saistīts ar pētniecību un izstrādi, ir mazāki par 1 % no kopējā publisko iepirkumu budžeta.
Paturot prātā to, ka Lisabonas stratēģijā ir skaidri noteikts mērķis palielināt izdevumus pētniecībai un izstrādei līdz 3 %, mums šajā jomā ir lielas iespējas.
Tas arī ir mūsu uzdevums publiskā iepirkuma pirmskomercializācijas posmā. Mēs būtībā meklējam inteliģentas, uz pētniecību vērstas valsts iestādes, lai radītu novatorisku risinājumu pieprasījumu un pēc tam strādātu ar novatoriskiem uzņēmumiem, gan lieliem, gan maziem - bet jo īpaši ar maziem uzņēmumiem, kas no tā var gūt labumu - , lai izpildītu šīs prasības. Mēs vēlamies, lai šie inteliģentie klienti domātu par nākotni, būtu prasīgi, izvēlētos risinājumus, kuru komerciālā līmenī vēl nav, bet kurus ar valsts iestādes finansējuma palīdzību varētu izstrādāt vairākos veidos - lai finansētu pētniecību un izstrādi pirmajā dažādu konkurējošu ideju posmā un tad virzītu šos izstrādes risinājumus uz nākamo posmu uz dzīvotspējīgu produktu vai pakalpojumu, kuru var pārdot.
Labums no šī atbalsta uzņēmumam, jo īpaši mazam uzņēmumam, kā arī no komercializācijas atbalsta būs patiešām liels. Patiešām, kur tas jau ir uzsākts, mēs redzam to uzņēmumu pieredzi, kuru pētniecības un izstrādes pasākumi ir finansēti, pat tad ja tiem nav pats labākais risinājums, un kuri tad var turpināt darbu un izstrādāt citus produktus, kas dod ienākumus.
Tas ir saistīts arī ar otro Komisijas iniciatīvu, kas ir minēta manā ziņojumā, ar vadošā tirgus iniciatīvu, kur mēs meklējam valsts iestādes, kas varētu būt vadošās vairāku svarīgu tehnoloģiju jomās, kuras saistītas ar veselības un klimata pārmaiņu problēmām, ko izraisa transports. Ir pazīmes, kas liecina, ka veidojas integrēta politika, bet manā ziņojumā ir uzsvērts, ka mums vajadzīgs vairāk mācību, mums vajadzīga labākā prakse, un mums ir vajadzīga šī priekšlikuma ieteikšana un izplatīšana. Es ceru, ka komisāre un kolēģija to atbalstīs un ka Parlaments aizstāvēs šo risinājumu.
Nobeidzot - ja jūs dosiet man vēl nedaudz laika, jo tas ir zināmā mērā jautājums par Reglamenta piemērošanu - es vispirms gribu norādīt šajā pustukšajā Parlamenta sēžu zālē, ka man ir divi atzinumi - no Sakalas kunga no Juridiskās komitejas un Podimata kundzes no Rūpniecības komitejas. Žēl, ka viņiem nav atļauts izklāstīt šos atzinumus šeit, jo viņi sniedza vērtīgus ierosinājumus. Es vēlos pateikties arī savam ēnu referentam Hasse Ferreira kungam par kopīgo darbu, un arī viņš ir devis lielu ieguldījumu.
Un pašās beigās gribu teikt, ka šis ir risinājums, no kura daudz iegūs visi - sabiedrība, pilsoņi, valsts iestādes, uzņēmumi, novatori un Eiropas ekonomika.. Tāpēc tas ir tik svarīgs, un tāpēc, ja mēs vēlamies, lai valsts iestādes turpina ieguldījumus šajos ekonomiskās krīzes laikos, tas ir vēl svarīgāks nekā pirms dažiem mēnešiem, kad sāku darbu pie šī ziņojuma
Viviane Reding
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es visnotaļ tam piekrītu, jo pirmskomercializācijas iepirkums kalpo diviem mērķiem. Tas uzlabo sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti, bet vēl jo vairāk tas paver iespējas rūpniecībai ieņemt vadošu lomu starptautiskajos tirgos. Tādējādi šī nauda tiek pareizi izlietota, jo īpaši krīzes laikā, kad mums jāpalīdz mūsu rūpniecībai iemiesot praksē pētniecības rezultātus un pēc iespējas labāk izmantot tehnoloģiskus risinājumus un jauninājumus.
Es priecājos, ka referents Harbour kungs kopā ar Komisiju atbalstīja to, ko tik ilgi gatavoja. Tomēr ir liela atšķirība starp gatavošanu un iemiesošanu praksē. Es patiešām, ceru, ka Parlamenta ziņojums kļūs par stimulu un svarīgu mūsu pētniecības un jauninājumu politikas elementu. Patiešām, liela publiskā sektora pieprasījuma pēc jauniem novatoriskiem produktiem un pakalpojumiem izraisīšana Eiropā var daudz ko mainīt, jo īpaši MVU, un tāpēc es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu. Es apsveicu Harbour kungu par viņa darbu.
Kādi ir nākamie konkrētie soļi, kas mums jāsper? Es varu apliecināt, ka Komisija kā tūlītēju atbildi uz konkrētiem ziņojuma priekšlikumiem atbalstīs pasākumus, kas veicina pieredzes apmaiņu un izpratnes veidošanu, un izpētīs līdzekļus, kas varētu stimulēt iepircējus vairākās dalībvalstīs, lai kopīgi īstenotu pirmskomerciālos iepirkuma projektus.
Komisija jau ir izsludinājusi uzaicinājumu iesniegt projektu pieteikumus - INTERREG, jauninājumu (CIP) programmai un Septītajai pamatprogrammai - , lai atbalstītu valsts iestāžu tīkla izveidi pirmskomercializācijas iepirkumiem.
Es uzskatu, ka vidējā termiņā un ilgtermiņā valdībām un Eiropai jāiekļauj pirmskomercializācijas iepirkumus valsts ieguldījumu stratēģiskajā plānošanā. Manuprāt, labi būtu sākt ar ekonomikas atveseļošanas paketēm. No Komisijas puses es uzsvēršu to paziņojumā, kas plānots šī gada marta sākumam, kurā es ierosināšu uzlabotu stratēģiju IKT pētniecībai, izstrādei un jauninājumiem Eiropai, tādējādi pirmskomercializācijas iepirkumi būs iekļauti šajā ziņojumā.
Kā jūs zināt, dažas dalībvalstis jau sākušas eksperimentus ar pirmskomercializācijas iepirkumu izmēģinājuma projektiem. Nākamajos mēnešos mēs ceram redzēt vairāk projektu, un es aicinu komitejas locekļus, kā arī Parlamenta deputātus atgriezties savās valstīs un pārrunāt ar ministriem un pašvaldībām pirmskomercializācijas iepirkumus. Mēs varēsim kaut ko mainīt tikai tad, ja strādāsim visi kopā. Ļoti pateicos par palīdzību šajā jautājumā.
Priekšsēdētājs
- Jautājums tiek slēgts.
Balsošana notiks rīt.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Zita Pleštinská  
Jauninājumu veicināšana un zināšanu ekonomikas attīstība ir būtiskas, lai nodrošinātu augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus. ASV publiskais sektors tērē 50 miljardus ASV dolāru gadā pētniecības un izstrādes iepirkumiem, kas ir divdesmit reizes vairāk nekā ES, un tāpēc dalībvalstīm jāpilda saistības ieguldīt 3 % no IKP pētniecībā un izstrādē. Publiskais iepirkums ir stratēģisks instruments šī mērķa sasniegšanai.
Šodien ir daudz Eiropas pētniecības programmu, kuru rezultātus valsts iestādes ar publiskā iepirkuma palīdzību vēl nav izmantojušas. Pašreizēja prakse ES balstās uz ekskluzīvu izstrādi, kas nozīmē, ka katrs uzņēmums patur īpašuma tiesības attiecībā uz jaunajām idejām ko tas rada.
Lai gan pirmskomerciālizācijas iepirkums ievieš dažus vienkāršojumus, viss process ir ļoti prasīgs. Valsts iestādēm var daudz palīdzēt universitāšu un pētniecības institūtu līdzdalība. Dalībvalstīm iedvesmu jāsmeļas no Eiropas jauninājumu aģentūrām, kas piedalās pētījumos un izstrādē.
Man šķiet, ka, pamatojoties uz ierosinājumiem Malcolm Harbour ziņojumā, Komisija izstrādās visaptverošu, viegli saprotamu rokasgrāmatu, lai sniegtu jo īpaši mazajiem un vidēja lieluma ņēmumiem, kā arī attiecīgajām iestādēm palīdzību publiskā iepirkuma īstenošanā.
Tikai dalībvalstīm cieši sadarbojoties publiskā iepirkuma jomā, mēs spēsim sekmēt jauninājumus un nodrošināt ilgtspējīgus augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus.
