"Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu (īss izklāsts)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir Medina Ortega kunga Juridiskās komitejas vārdā sniegtā ziņojuma "Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu īss izklāsts.
Manuel Medina Ortega
Priekšsēdētāja kungs, es izklāstu patstāvīgu ziņojumu "Tiesību aktu labāka izstrāde 2006” saskaņā ar Protokola par subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu 9. pantu.
Ziņojums ir diezgan plašs, tādēļ es gribētu pievērsties diviem trim aspektiem. Pirmais aspekts ir likumdošanas procesa nozīme Eiropas Savienībā. Šķiet, pakāpeniski arvien vairāk notiek virzība uz tā sauktajiem tiesiski nesaistošiem instrumentiem, kad atsevišķus paziņojumus, ziņojumus vai dokumentus sāk uzskatīt par saistošiem tiesiskiem noteikumiem. Manā ziņojumā paustās rūpes ir par skaidru atšķirību, kādai jābūt starp vienkāršām pamatnostādnēm, ko izdod administratīvas iestādes, un likumdošanas procesu.
Likumdošanas procesu, kurā ietilpst regulas un direktīvas, pašlaik pilnībā nosaka Eiropas Savienības Līgumi, un tam ir vajadzīga Komisijas iniciatīva, kas ir jāapstiprina vai nu Padomei vienai pašai, vai Padomei koplēmuma procedūrā ar Parlamentu.
Šajā sakarā es uzskatu, ka ir būtiski uzsvērt likumdošanas aspekta nozīmi, jo tādējādi tiek ņemtas vērā sabiedrības intereses saistībā ar lūgumrakstu iesniegšanu iestādēm, kurām ir likumdošanas pilnvaras.
Atļaujot atsevišķām iestādēm vai nozarēm regulēt pašām sevi, rodas risks un ir iespējamas citas novirzes. Tas var būt pamatoti, piemēram, attiecībā uz atsevišķām asociācijām, profesionālām struktūrām, korporatīvām struktūrām un tamlīdzīgi, bet, manuprāt, atļaujas došana konkrētai nozarei regulēt pašai sevi ir ļoti nopietna kļūda. Mēs nesen bijām liecinieki regulējuma atcelšanas iznākumam Amerikas Savienotajās Valstīs, kad finanšu nozarei tika ļauts pašai noteikt regulējumu, kas radīja ārkārtīgi nopietnas sekas visas pasaules ekonomikai. Citiem vārdiem sakot, regulējumu nevar atstāt to rokās, uz kuriem regulējums attiecas. Pašregulējums ir acīmredzami pretrunīgs, un tas ir lietojams vienīgi tad, kad sevi regulē iekšējas struktūras. Nav jāuzskata, ka atsevišķa nozare var sevi regulēt, izmantojot pašregulējuma sistēmu, un to pašu var teikt par kopregulējumu.
Attiecībā uz Eiropas Parlamentu, būtiska ir prasība noteikt skaidras likumdošanas procedūras. Citiem vārdiem sakot, Komisijas priekšlikumi ir jāapspriež Parlamentā un Padomē un jāpieņem normatīvas rezolūcijas.
Otrs aspekts ir ES tiesību aktu arvien lielākā sarežģītība un grūtības, ar kādām sastopas vienkāršais pilsonis, arī ES tiesību aktu eksperti, mēģinot saprast, kas īsti notiek. Mums ir jāpadara ES tiesību akti saprotamāki, un vienīgais veids, kā to izdarīt, ir kodificējot, pārstrādājot vai kaut kā tamlīdzīgi. Nevar turpināt radīt juridiskus noteikumus, kad un kā nepieciešams, un pēc tam aizmirst, ko esam pieņēmuši.
Taisnība, ka šajā ziņā iepriekšējos gados ir panākti uzlabojumi, Parlamentam, Komisijai un Padomei strādājot kopā, piemēram, ir tikušas grozītas komitoloģijas procedūras. Tomēr šajā IT laikmetā mums vajadzētu būt automātiskai kodifikācijas procedūrai, kurā katrs jaunpieņemtais noteikums tiek nekavējoties atpazīts un konsolidēts ar kodifikācijas procedūru starpniecību.
Ziņojumā uzstāts, ka kodifikācija jāveic periodiski. Manuprāt, īstenībā tam ir jānotiek automātiski, lai, pieņemot juridiskus noteikumus, tie tiek iestrādāti ES tiesību aktu kopumā, lai veidotu jauno ES kodeksu. Es nepiedāvāju nekādu Napoleona kodeksu attiecībā uz ES tiesību aktiem, bet gan nepārtrauktu kodifikāciju, kas, manuprāt, neradīs grūtības, kā jau teicu iepriekš, šajā IT laikmetā.
Joe Borg
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, labāks regulējums nav pašmērķis. Tas nes labumu pilsoņiem un uzņēmējiem, vienkāršojot un uzlabojot regulatīvo vidi Eiropā.
Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē Medina Ortega kunga ziņojumu par labāku tiesību aktu izstrādi. Tā uzmanības centrā ir labāka regulējuma programma, kas atbilst iepriekšējām līdzīgām Eiropas Parlamenta iniciatīvām pagājušajā gadā. Es atzīmēju arī Medina Ortega nupat izteiktos ļoti pamatotos vērojumus.
Es tagad gribētu atsaukt atmiņā svarīgos pasākumus, kas jau ir veikti, un darbu, kurš notiek, atbildot uz pieprasījumiem un bažām, ko Eiropas Parlaments ir izteicis par labāku regulējumu.
Labāks regulējums tam ir galvenā prioritāte, un mēs esam panākuši nozīmīgu progresu ietekmes novērtēšanas, vienkāršošanas un administratīvo slogu samazināšanas gados. Ietekmes novērtējuma padome, ko 2006. gada beigās nodibināja priekšsēdētājs Barroso, patiešām ietekmē mūsu darba kvalitāti. Tomēr mēs apzināmies, ka mums pastāvīgi ir jācenšas uzlabot sistēmu.
Daudzi uzlabojumi, kurus vēlamies veikt, tiks panākti, pamatojoties uz mūsu pārstrādātajām pamatnostādnēm par ietekmes novērtējumiem. Šī pārstrāde balstās uz INP pieredzi, uz ārējo novērtējumu un pēc tam uz iestāžu, ieinteresēto personu un ieinteresēto pušu uzklausīšanu.
Mēs pastiprinām norādījumus par tādiem jautājumiem kā subsidiaritāte, valstu un reģionālās ietekmes un īpašās ietekmes, piemēram, uz MVU un patērētājiem. Mēs ar Padomi un Parlamentu arī pārskatām kopējo pieeju ietekmes novērtējumam, lai noteiktu, ko ir iespējams uzlabot. Ir sācies darbs tehniskajā līmenī, un mēs ceram panākt kādus konkrētus rezultātus, vismaz gūstot kopēju pieredzi trīs iestāžu starpā, līdz šī gada beigām.
Par vienkāršošanu Komisija ir pieņēmusi 119 priekšlikumus no 162 kopš 2005.-2009. gada programmu sākuma. Galvenais uzdevums ir nodrošināt, lai vienkāršošanas priekšlikumi, kas atrodas izskatīšanā Padomē un Parlamentā, tiktu ātri pieņemti. Attiecībā uz administratīvajiem slogiem, ir pabeigta galveno ES informēšanas saistību kartes izveide, ko Komisijai veica ārējs konsorcijs, un šo saistību izmaksu aprēķins tiks pabeigts līdz šāgada beigām.
Janvāra stratēģijas pārskatā mēs gatavojamies ziņot par panākto progresu un izvirzīt skaidru rīcības plānu par to, kā tiks sasniegts vērienīgais mērķis par 25 % samazinājumu līdz 2010.-2012. gadam.
Visbeidzot, attiecībā uz iestāžu sadarbību tiesību aktu labākā izstrādē, mums ir jāatzīst, ka Iestāžu nolīgums par tiesību aktu labāku izstrādi, kas ir spēkā kopš 2003. gada decembra, nav bijis viegli īstenojams. Tas nedrīkst mazināt mūsu sparu turpināt dialogu. Tieši pretēji, Komisija nesen ir paudusi viedokli, ka ir laiks pievērst lielāku politisku nozīmi diskusijām par tiesību aktu labākas izstrādes jautājumiem vispār. Es esmu rosinājis Parlamentu drīzumā sasaukt iestāžu viedokļu apmaiņu par tiesību aktu labāku izstrādi visaugstākajā politiskajā līmenī vai nu saistībā ar augsta līmeņa tehnisko grupu par iestāžu sadarbību, vai Priekšsēdētāju konferenci vai Komiteju priekšsēdētāju konferenci.
Nobeigumā es vēlētos uzsvērt, ka labāks regulējums ir visu Eiropas iestāžu, kā arī, protams, dalībvalstu kopēja atbildība. Mēs visi varam darīt vairāk un labāk, uzlabojot mūsu normatīvo aktu priekšlikumus un mūsu vispārējo regulatīvo sistēmu.
Priekšsēdētājs
Tas noslēdz šo punktu.
Balsojums notiks otrdien.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Bert Doorn  
rakstiski. - (NL) M. Medina Ortega ziņojuma pieņemšana ir droša zīme, ka likumdošana uzlabosies. Ziņojumā ir ietverti šādi Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupas svarīgākie uzskati:
Eiropas Komisijas ietekmes novērtējumu īstenošanas neatkarīga pārraudzība;
laikus veikta un plaša apspriešanās ar ieinteresētajām pusēm;
administratīvā sloga samazināšanai par 25 % ir jābūt vispārējam mērķim; sloga samazinājums, kas noteiktās jomās radies pašreizējo tiesību aktu dēļ, nav jāatceļ ar papildu administratīvu slogu jaunu tiesību aktu dēļ.
Diemžēl pietiekamu atbalstu no citām grupām nesaņem šādi punkti:
atbalsts Komisijai uzskatīt pašregulējumu un kopregulējumu par nopietnām stratēģijas politikas izvēlēm;
plašāka ietekmes novērtējuma piemērošana, arī komitoloģijas regulās un svarīgos Padomes un Parlamenta likumdošanas priekšlikumu grozījumos.
Eiropas Tautas partijas (Kristīgie demokrāti) un Eiropas Demokrātu grupa uzskata, ka ir svarīgi, lai Augsta līmeņa grupas administratīvā sloga mazināšanas jautājumos (Stoiber grupas) ieteikumus Komisija uztver nopietni. Šajā sakarā cerību rada tas, ka Iekšējā tirgus un pakalpojumu ģenerāldirektorāts ir paziņojis par gatavību atbrīvot mazos uzņēmumus no pienākuma iesniegt gada pārskata projektu un tāpēc grozīt 4. un 7. direktīvu.
