Mežu gatavība klimata pārmaiņām (īss izklāsts) 
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir Kriton Arsenis ziņojums Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas vārdā par Komisijas Zaļo grāmatu "Meža aizsardzība un meža informācija ES - gādājot par mežu gatavību klimata pārmaiņām”.
Kriton Arsenis
Priekšsēdētājas kundze, komisār, meži ir svarīgi mums visiem - ikvienam šeit, Parlamentā, ikvienam Eiropas iedzīvotājam visā Eiropā. Meži ir daļa no mūsu identitātes. Mēs tos izmantojam gan atpūtai, gan darbam, un tomēr katram no mums katrā Eiropas reģionā tie nozīmē kaut ko citu. Ja kāds no Ziemeļeiropas ierodas apskatīt mežus Vidusjūras reģionā, šis cilvēks domās, ka daudzas vietas, ko mēs Vidusjūras reģionā dēvējam par mežiem, ir savannas vai parki, jo tajās netiek veikta saimnieciskā darbība. Vai tieši pretēji, cilvēks no Vidusjūras reģiona, kurš nonāks Ziemeļeiropā, uzskatīs, ka šajā apvidū meži ir drīzāk cilvēka stādīti, nekā dabiski veidojušies, jo šeit tiek izvērsta aktīva saimnieciskā darbība.
Šie meži, kuri katram Eiropas iedzīvotājam katrā reģionā nozīmē kaut ko atšķirīgu, ir pakļauti kopīgam apdraudējumam - klimata pārmaiņām. Klimata pārmaiņas apdraud Eiropas mežus: palielinās meža ugunsgrēku izplatība, attīstās slimības, kas pārceļo no vienas valsts uz citu, radot risku veselu sugu tālākai pastāvēšanai, notiek ārkārtēju laikapstākļu izraisītas dabas katastrofas. Klimata pārmaiņu ietekme dažādās ģeogrāfiskās teritorijās ir atšķirīga, bet tā ir pārrobežu ietekme, un ar to saistītās problēmas ir jārisina, iesaistoties visai Eiropai.
Šodien mēs diskutējam, un pēc divām dienām mēs balsosim par Parlamenta ziņojumu par mežu aizsardzību. Jau no paša sākuma šis ziņojums tika veidots, sadarbojoties katras dalībvalsts un katras politiskās grupas pārstāvjiem. Kad tas tika iesniegts apspriešanai komitejā, tajā tika veikti 50 kompromisa grozījumi, iesaistoties visām politiskajām grupām un Eiropā pārstāvētajām teritorijām. Tāpēc esmu drošs, ka šis ziņojums atspoguļo Parlamenta viedokli, kā mēs varam palīdzēt uzlabot stāvokli mežos, kā mēs varam palīdzēt mūsu kopienām pielāgoties klimata pārmaiņām.
Kas ir tas, ko mēs pieprasām šajā ziņojumā? Mēs aicinām Komisiju turpināt darbu pie Baltās grāmatas par pielāgošanos klimata pārmaiņām un mežu aizsardzību pret tām, mēs aicinām ieviest jaunu regulu, kura aizstātu veco, par mežu ugunsgrēku novēršanu, mēs aicinām ieviest jaunu regulu, kura aizstātu veco, par informācijas nodrošināšanu saistībā ar stāvokli mežos un, visbeidzot, mēs mudinām Komisiju palielināt mežiem paredzēto finansējumu saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas otro pīlāru.
Meži aizņem 42 % lauku teritoriju, bet tikai 1 % no KLP finansējuma tiek novirzīts šī jautājuma risināšanai. Mēs lūdzam rast iespēju finansēt valsts aģentūras, lai nodrošinātu ilgtspējības kritērijus enerģijas ieguvē izmantojamai koksnes biomasai un, visbeidzot, aktīvu un ilgtspējīgu meža apsaimniekošanas mehānismu, kas tiek pielāgots klimata pārmaiņām.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētājas kundze, šī ziņojuma mērķis ir aktualizēt debates par mežu aizsardzību Eiropas līmenī. Gan aktīva darbība meža aizsardzības jomā, gan informācijas nodrošinājums šajā jomā ir atkarīgs no sadarbības starp Eiropas institūcijām un dalībvalstu kompetentajām iestādēm.
Es vēlētos izcelt šī ziņojuma 23. punktu par nelikumīgas mežizstrādes izskaušanu. Gribu pieminēt, ka ir būtiski īstenot ilgtspējīgu mežu apsaimniekošanu, lai saglabātu Eiropas bioloģisko daudzveidību. Lai pabeigtu šo procesu, nepieciešami papildu finanšu resursi un likumdošanas šķēršļu novēršana. Ir jāveicina klimata pārmaiņu izpēte, īpaši starptautisku projektu ietvaros. Es arī atzinīgi vērtēju ierosinājumu organizēt darbinieku apmācību programmas.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, šīs tēmas sakarā, kas ir plaša pēc būtības, gribētu izcelt divus jautājumus. Pirmkārt, ir jāpievērš uzmanība apdraudējumam, kas šobrīd tiek nodarīts neskaitāmām mežu ekosistēmām. Cita starpā, es gribētu uzsvērt svešu sugu agresīvu izplatīšanos, kā arī kaitēkļu un meža ugunsgrēku plašo izplatību. Ir pierādījumi par šo faktoru atkārtotu parādīšanos, īpaši konverģences reģionos. Ir vajadzīgi rūpīgi pētījumi par to ietekmi, kā arī par risinājumiem, kā vislabāk pasargāt mežus no biotiskā un abiotiskā kaitējuma. Šim nolūkam ar Savienības programmu starpniecību ir jāpiešķir atbilstoši finanšu līdzekļi un jāveic atbalsta pasākumi, lai novērtētu mežu ekoloģisko stāvokli un tajā esošo augu veselības stāvokli, un veiktu pārklasificēšanu, tostarp mežu atjaunošanu, kuras mērķis būtu vietējo sugu pavairošana un jaukto mežu paplašināšana, tāpat arī, lai vairotu mežu pretestības spējas un bioloģisko daudzveidību.
Otrkārt, es vēlētos vērst uzmanību uz milzīgo dabas apstākļu dažādību un, visbeidzot, uz Eiropā sastopamajām meža ekosistēmām. Tām ir jāpievērš īpaša vērība un tās ir jāsaudzē - īpaši jāņem vērā to daudzfunkcionalitāte un potenciāls, kas rada jaunas darbvietas un palīdz attīstīties lauku reģioniem.
Jaroslav Paška
(SK) Priekšsēdētājas kundze, pašreizējais pētījums par klimata pārmaiņu ietekmi uz Eiropas mežiem norāda, ka meža ekosistēmas prasa daudzveidīgu, konkrētam reģionam atbilstošu atbildes reakciju klāstu.
Spēja tikt galā ar prognozēto problēmu veidu un apjomu ir atkarīga no dabas apstākļiem konkrētajā reģionā (kalnu apgabali, piemēram, ir pakļauti citādām problēmām, nekā tie, kas atrodas ieplakās), no mežu veģetācijas fizioloģiskā jutīguma, no tā, cik spēcīgs ir atsevišķu ekosistēmu adaptācijas potenciāls, no prognozēto klimata pārmaiņu intensitātes (piemēram, Centrāleiropā un Austrumeiropā paredzamās pārmaiņas būs pusotru reizi lielākas nekā vidēji citur pasaulē) un no tehniskajām iespējām, kas pieejamas mežsaimniecības nozarei, lai sāktu adaptīvu rīcību, piemēram, mainot sugu sastāvu par labu kokiem, kas izturīgi pret dažādiem klimatiskajiem apstākļiem. Izstrādājot pasākumus, kuru mērķis ir aizsardzība un adaptācija, ir ārkārtīgi svarīgi ņemt vērā konkrētas vietējās un reģionālās īpatnības, kā arī ievērot aizsargājamo biotopu raksturīgās īpatnības.
Seán Kelly
Priekšsēdētājas kundze, man ir prieks šopēcpusdien piedalīties šajās debatēs. Šodien mēs - mani kolēģi un es - pirmoreiz uzstājāmies ar publisku runu Īrijas Nacionālajā asamblejā - the Dáil - Eiropas dienas ietvaros, tā kā, no šī skatu punkta raugoties, šī ir vēsturiska diena.
Apspriežamais jautājums ir ārkārtīgi svarīgs, jo mežam ir milzīga nozīme, īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām. Mēs bieži dzirdam par tādiem svarīgiem jautājumiem kā atjaunojamā enerģija u.c., kas, protams, ir ļoti būtiski, bet mežu stāvoklim jāpievērš daudz lielāka uzmanība, jo ir vajadzīgs ilgs laiks, lai ataudzētu mežus, un tāpēc tie ir jāaizsargā un jāveicina to augšana.
Ir jāveic izpēte, īpaši par iespējām ierobežot mežu ugunsgrēkus. Ir briesmīgi apzināties, ka viens aizdegts sērkociņš var iznīcināt tūkstošiem hektāru augstvērtīga meža. Es arī pievienojos referentam, ka ar 1 % no KLP finanšu līdzekļiem, kas tiek novirzīti mežu stādīšanai, ir par maz. Mūsu Parlaments turpmākajos gados vēlas palielināt apmežotas zemes platības Īrijā, un finansējuma palielināšana, izmantojot KLP, neapšaubāmi būtu saprātīgs un noderīgs solis.
Karel De Gucht
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šajā vēlajā stundā vispirms vēlos pateikties referentam Arsenis kungam par ieguldītajām pūlēm, lai sagatavotu ziņojumu par meža aizsardzību un meža informāciju.
Pateicos arī komitejas locekļiem, kuri ir izteikuši savu viedokli un ieguldījuši vērtīgu darbu. Komisija paziņoja par savu nodomu iesniegt Zaļo grāmatu par meža aizsardzību un meža informāciju saskaņā ar 2009. gada Balto grāmatu par pielāgošanos klimata pārmaiņām. Tā tika pieņemta 2010. gada martā.
Zaļā grāmata akcentē dažādas mežu sociāli ekonomiskās un vides funkcijas un problēmas, kuras tos skars nākamajās desmitgadēs. Tajā arī tiek pārskatītas pašreizējās mežu informācijas sistēmas Eiropā. Visbūtiskākais ir tas, ka tā aicināja Parlamentu un Padomi, kā arī citas ieinteresētās puses, izteikt savu viedokli par meža aizsardzību un meža informāciju, un par turpmāko rīcību, lai ES nodrošinātu pievienoto vērtību dalībvalstu līmenī un plašākā Eiropas teritorijā paveiktajam darbam. Pamatprincips ir ievērot dalībvalstu kompetences un subsidiaritātes principu, tajā pašā laikā cenšoties saprast, kā ES vislabāk var palīdzēt un nodrošināt, ka mežu funkcijas tiek aizsargātas un ka ir pieejama atbilstoša informācija vēlamā rezultāta sasniegšanai.
Pagājušajā gadā ir bijis ārkārtīgi daudz diskusiju, un Padomes secinājumi kopā ar ieinteresēto pušu viedokli jau ietekmē Komisijas rīcību attiecībā uz turpmāko pasākumu realizēšanu. Lai gan ir bijušas ilgas debates par jautājumu, vai ES ir vajadzīga mežsaimniecības politika vai ne, esmu priecīgs, ka meža ekonomisko, sociālo un vides funkciju novērtējums bija ieinteresēto pušu un Padomes kopīgs mērķis un ka šī nepieciešamība šodien ir atkal aktualizēta Kriton Arsenis sagatavotajā ziņojumā.
Tāpat ir ļoti liela vajadzība pēc informācijas salīdzināmā līmenī par dažādiem ar mežniecību saistītiem jautājumiem, piemēram, par nodarbinātību, krājumu veidošanu, biomasu, ugunsgrēkiem, kā arī pēc informācijas par augsni un meža oglekli, un tendencēm, par mežu veselības stāvokli, bioloģisko daudzveidību un ūdens aizsardzību, un katrai iestādei vajadzētu pielikt pūles, lai atrastu līdzekļus šī mērķa sasniegšanai.
Gaidot Parlamenta ziņojumu, kopā ar dalībvalstīm esam sākuši darbu, lai izstrādātu un skaidrāk precizētu, kāda informācija ir vajadzīga ES līmenī. Ziņojums palīdzēs mums labāk koncentrēt šo darbu.
Nākamais posms ir jāizstrādā, tiklīdz kā ir skaidrība par vajadzīgo informāciju. Nākamajā gadā mēs rūpīgi un, nedublējot citu centienus, strādāsim pie abiem minētajiem aspektiem mežu stāvokļa apsekošanas jomā.
Kad mūsu rīcībā būs atbilstīga, noderīga un salīdzināma informācija, mēs tuvākajā nākotnē būsim spējīgi piedāvāt ES pievienoto vērtību ar mežsaimniecību saistītu sociāli ekonomisku un vides jautājumu risināšanā, tādā veidā stiprinot ES pozīcijas, lai palīdzētu mežiem turpināt nodrošināt mums visiem tik ļoti būtiskās funkcijas. Komisija sīki izanalizēs šo ziņojumu un sniegs savu vērtējumu par to un par Padomes secinājumiem un ieinteresēto pušu devumu.
Priekšsēdētāja
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks trešdien, 2011. gada 11. maijā.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Robert Dušek
Ziņojums par mežu aizsardzību pievērš uzmanību jautājumam par mežu samazināšanos, kas izriet no pārmērīgas mežu izciršanas. Ņemot vērā, ka mums ir jārēķinās ar turpmāku mežu samazināšanos klimata pārmaiņu ietekmē, Eiropas mežsaimniecība ir nonākusi sarežģītā un riskantā situācijā. Dažas dalībvalstis (piemēram, Vācija un Austrija) īsteno līdzsvarotas mežsaimniecības politiku. Daudzas valstis - jo īpaši jaunās dalībvalstis, tostarp Čehija - īsteno nepieļaujamu mežsaimniecības politiku to teritorijā, kas turklāt var tikt definēta kā mežaudzes pilnīga likvidēšana un izsaimniekošana. Meža jaunaudžu tīrīšanas jeb likvidēšanas temps ir pat augstāks nekā 100 %. Ir ļoti svarīgi turpināt pārvaldīt un kontrolēt mežu izciršanu un likvidēšanu Eiropas līmenī, kamēr vien šajās valstīs būs nekompetenti un korumpēti politiķi, kuri nespēj vai nevēlas apturēt šo tendenci. Čehijā meža apsaimniekošana ir kļuvusi par uzņēmējdarbību, kur iesaistīto firmu finansiālā peļņa ir vienīgais būtiskais aspekts. Šajā sakarā nav iespējams runāt par mežu uzturēšanu vai ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu. Diezgan izplatīta parādība ir tendence, kad iedzīvotāji nocērt kokus bez atļaujas, jo šādā veidā var ietaupīt uz kurināmā izmaksu rēķina. Man jāvēršas pie varasiestādēm, kas nesoda šos pārkāpumus un pat nevēlas tos risināt, jo Čehijā mežu izciršana ir kļuvusi par ierastu praksi. Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu. Tas ir vēl viens solis ceļā uz ilgtspējīgu mežsaimniecību Eiropā un mežu izsaimniekošanas apturēšanu konkrētās dalībvalstīs.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Ziņojums precīzi parāda, ka mežsaimniecības politika ir dalībvalstu kompetencē. Tomēr mums tā ir jāatbalsta Eiropas līmenī, vismaz saskaņā ar subsidiaritātes principu. No klimata pārmaiņu viedokļa ir ļoti svarīgi aizsargāt mežu drošību, jo tos arvien vairāk apdraud dabas katastrofas, īpaši tādas kā meža ugunsgrēki vai plaša mēroga koku slimības. Mums ir jāatceras mežu īpašā nozīme bioloģiskā līdzsvara un daudzveidības nodrošināšanā un tas, ka tie ir vērtīgs starpposms pareizai ekonomikas funkcionēšanai ne tikai kokmateriālu ražošanas jomā, bet arī saistībā ar citiem produktiem un pakalpojumiem, kas ir svarīgi visai sabiedrībai. Tāpēc uzskatu, ka ir būtiski izveidot ilgtspējīgu kopējo Eiropas meža apsaimniekošanas politiku. Es aicinu Komisiju izstrādāt juridiski saistošus kritērijus ilgtspējīgai koku biomasas attīstībai, tajā pašā laikā ieviešot instrumentus informācijas apkopošanai par mežu un mežsaimniecību un nodrošinot, lai šī informācija būtu pieejama.
Rareş-Lucian Niculescu
Es biju Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinuma sagatavotājs par šo ziņojumu. Esmu centies uzsvērt saikni, kas pastāv starp mežu teritoriju un lauku kopienām, pamatojoties uz ekonomisko un sociālo nozīmi, jo meži ir svarīgs ienākumu avots, kā arī lauksaimnieciskās ražošanas atbalsts. Manuprāt, šajā kontekstā mežiem ir būtiska nozīme kopējā nākotnes lauksaimniecības politikā. Tā ir taisnība, jo īpaši attiecībā uz Eiropas darbību mežsaimniecības nozarē, kas tiek īstenota ar KLP otrā pīlāra - lauku attīstības programmu - palīdzību. Tas ir jāsaglabā kā spēcīgs, efektīvs instruments, bet finansējuma plūsmai ir jāturpinās pietiekamā līmenī kā daļai no KLP programmas pēc 2013. gada. Šāds atbalsts ir jāsaglabā, lai šo programmu ietvaros izveidotu mežu audzes. Mežiem arīdzan ir svarīga nozīme sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanā, kas tirgū netiek novērtēta. Tāpēc es uzskatu, ka mežu īpašniekiem ir jāpiešķir tiešie maksājumi par platību. Mežu nozīme Eiropas Savienības enerģētikas stratēģijas jomā ir vēl viens svarīgs aspekts, jo to kā atjaunojamās enerģijas avotu potenciāls pašlaik vēl netiek pietiekami izmantots.
Ivari Padar
Konsekvences trūkums dažādu ar meža nozari saistītu politikas virzienu īstenošanā pastāv gan Eiropas Savienībā, gan dalībvalstīs. Tāpēc ir rūpīgāk jākoordinē politika attiecībā uz mežsaimniecību, lauksaimniecību, atjaunojamo enerģiju, bioloģisko daudzveidību, kā arī citu vides politiku īstenošanu. Šajā sakarā mums ir jāņem vērā arī rūpniecības un pētniecības politika un Eiropas 2020. gada stratēģija. Mežsaimniecība ir neatņemama integrētas lauku un reģionālās politikas daļa, un tas jāņem vērā diskusijās par kopējās lauksaimniecības politikas nākotnes perspektīvām pēc 2013. gada.
Rovana Plumb
, rakstiski. - Eiropas meži dod lielu ieguldījumu klimata pārmaiņu mazināšanā un Eiropas sabiedrības adaptācijas procesā, pateicoties tam, ka tiek saglabātas to ekonomiskās, sociālās un vides funkcijas. Tāpēc ES meža nozare un ar to saistītie instrumenti ir jāatjaunina, lai novērstu jaunus draudus mežu ilgtspējīgai apsaimniekošanai un saglabāšanai. Ir uzsvērta to lielā nozīme Ilgtspējīgas mežu pārvaldības (SFM) un konkurētspējas un nodarbinātības veicināšanā meža nozarē, lai sasniegtu ES mērķus klimata jomā un nodrošinātu vajadzīgos ekosistēmu pakalpojumus, piemēram, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, aizsardzību pret dabas katastrofām un CO2 absorbēšanu. Lūgumi: 1. Lai tiktu pilnveidota paziņošana, izmantojot Nacionālās meža programmas, un lai SFM tiktu labāk īstenota visā Eiropas Savienībā. 2. Lai tiktu nekavējoties pieņemti tiesību akti par mežu ugunsgrēku novēršanu, kā arī saistībā ar meža nozares informāciju, ņemot vērā klimata apdraudējumu un salīdzināmo datu apkopošanas un izplatīšanas nepieciešamību. Turklāt ir vajadzīga Baltā grāmata par mežu aizsardzību, ar kuras palīdzību tiktu risināti finanšu resursu, zināšanu apmaiņas un pētniecības veicināšanas jautājumi. 3. Lai tiktu veicināta izpratne par mežu nozīmi lauku attīstībā un vajadzību novērst šķēršļus finansējuma nodrošinājumam mežsaimniecības un bioloģiskās daudzveidības jomā. Ir panākta vienošanās attiecībā uz aicinājumu par piekļuvi finansējumam atbilstīgiem pasākumiem, kas paredzēti valsts iestādēm un lauku ražotājiem.
