Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs, kolēģi, kā jūs zināt, starp Eiropas Savienību un Dienvidkoreju rit sarunas par brīvās tirdzniecības zonas izveidi. Rūpīgai izvērtēšanai Parlamentā es vēršu Komisijas uzmanību uz jautājumu, kas ir ļoti būtisks dažu Grieķijas apgabalu, kā arī citu reģionu ekonomiskajai attīstībai.
Es vēlētos runāt par ļoti augsto ievedmuitu, kādu Dienvidkoreja ir noteikusi augļu konserviem. Mēs zinām robežas, kādās Eiropas Parlaments var ietekmēt ārējās tirdzniecības politiku. Tomēr Komisijas sarunu slepenībai nevajadzētu novest pie pārredzamības un demokrātiskās atbildības trūkuma, vismaz ne ES sistēmā.
András Gyürk
(HU) Paldies, ka devāt vārdu, priekšsēdētāja kungs. Dāmas un kungi, vēlēšanas Krievijā, kas notika 2. decembrī, var raisīt mūsos bailes. EDSO un Eiropadomes novērotāji, ja vispār varēja saņemt vīzas, ziņoja par milzīgiem pārkāpumiem. Pirms vēlēšanām valdības spēki darīja visu iespējamo, lai politisko pretinieku darbību padarītu neiespējamu. Viņu rīcība ir liegusi Krievijas sabiedrībai vissvarīgāko demokrātijas pīlāru - vēlēšanu brīvību. Mēs esam pārliecināti, ka jautājumos, kas attiecas uz antidemokrātiskiem procesiem, Eiropa nedrīkst "paslēpt galvu smiltīs”. Valdības stabilitātes mērķis nekādos apstākļos neattaisno vārda un vēlēšanu brīvības ierobežošanu. Mēs nevaram aizmirst, ka valsts, kas izmanto spēka politiku savā valstī, neatturēsies izmantot šādu politiku arī starptautiskajās attiecībās. Mēs jūtam, ka nav izvēles un sadarbībai starp Eiropas Savienību un Krieviju ir jākļūst dziļākai. Tajā pašā laikā divpusējām attiecībām jebkurā gadījumā ir jābalstās uz cieņu pret cilvēktiesībām un patiesu savstarpīgumu. Paldies.
Priekšsēdētājs
Viņam paveicās, jo es kļūdījos. Es nejauši izlasīju PPE-DE tā vietā, lai izlasītu PSE, kas, protams, ir nepieņemami. Tādēļ tagad dodu vārdu diviem pārstāvjiem no Eiropas Parlamenta Sociālistu grupas.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pateicos par jūsu vārdiem sēdes sākumā par terorismu, no kura cieta divi jauni spāņi, jo šie vārdi izsaka mūsu visu nostāju. Liels paldies, priekšsēdētāja kungs.
Es vēlētos atgādināt, ka 16. maijā Rīgā aizturēja divus Spānijas iedzīvotājus - Miguel Ángel López un Edén Galván, kā arī piecus Portugāles iedzīvotājus par to, ka viņi piesavinājās dažus Latvijas valsts karogus, kas karājās pie laternām.
Viņi nevēlējās nevienam uzbrukt; viņi nesaņēma nekādu juridisko palīdzību līdz pat iepriekšējai uzklausīšanai, kurā viņiem nebija tulka un kurā viņi pavadīja kopā ar advokātu tikai dažas sekundes. Policisti viņus sita un turēja izolatorā. Vienam no viņiem veselu nedēļu nebija medikamentu, kādus nepieciešams lietot viņa slimības gadījumā.
Daži no viņiem pavadīja 13 dienas cietumā, pirms tos atbrīvoja, neuzrādot apsūdzību. Miguel Ángel un Edén Galván pavadīja 19 dienas cietumā. Šis murgs beidzās novembrī, kad katram bija jāsamaksā soda nauda 4000 EUR apmērā.
Es zinu, ka ir bijuši arī citi gadījumi, kad par pārkāpumiem pret Latvijas valsts simboliem piespriež nesamērīgu sodu, kas, pēc manām domām, ir ļoti nopietni. Šajā Cilvēktiesību dienā es lūdzu priekšsēdētāju, kam rūp cilvēktiesības, izteikt Latvijas prezidentam mūsu bažas rakstveidā.
Inés Ayala Sender
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlos pateikties par jūsu vārdiem attiecībā uz divu civilās apsardzes virsnieku slepkavību Cabreton.
Es arī vēlētos sūdzēties par apbēdinošo "izrādi”, kas šeit bija vērojama Spānijas prezidenta José Luis Rodríguez Zapatero vizītes laikā. Kā Spānijas pilsonei un Eiropas Savienības pilsoņu pārstāvei Parlamentā man ir grūti saprast, kā mūsu iestāde varēja uzaicināt Spānijas prezidentu un pēc tam nedarīt visu iespējamo, lai nodrošinātu viņa cienīgu uzņemšanu. Tas it īpaši bija vērojams daudzu politiskās grupas pārstāvju darbībā, jo gandrīz vai šķita, ka grupa ir saņēmusi pavēli, un to komentēja plašsaziņas līdzekļi manā valstī.
Es domāju, ka mēs esam zaudējuši lielisku iespēju uzlabot proeiropeisko saišu redzamību, kas pastāv starp Parlamentu un Spānijas iedzīvotājiem, kurus tajā dienā šeit pārstāvēja viņu valsts prezidents. Šī iestāde nenodrošināja tādu viesmīlību, kādu Spānijas un Eiropas valstu pilsoņi varētu gaidīt.
Par laimi, būdams augstsirdīgs un apveltīts ar spēcīgu proparlamentāru attieksmi, Spānijas prezidents izteica komentārus par debašu standartiem un auglīgumu, kā arī par lielisko uzņemšanu no pārējo grupu un vairāku Spānijas pilsoņu puses, kas sveica viņu Padomes telpās.
Priekšsēdētāj, es ticu, ka jūsu ievērojamā pieredze un pašreiz veicamie priekšsēdētāja pienākumi jums pateiks priekšā, kas jādara, lai dzēstu šo neveiksmīgo iespaidu un nodrošinātu, ka nekas tāds vairs neatkārtojas.
Priekšsēdētājs
Priekšsēdētājs ir vienmēr priecīgs, kad plenārsēde ir pilna un it īpaši šādu iemeslu dēļ.
Metin Kazak
(BG) Priekšsēdētāja kungs, kolēģi!
Bulgārija ir izrādījusi funkcionējošu tolerances modeli, kas raksturīgs Balkāniem un Eiropai pēc tās pievienošanās Eiropas Savienībai. Bulgārija veido līdzsvaru starp minoritāšu integrācijas principu visās politiskās, sociālās, ekonomikas un kultūras dzīves jomās un to etniskās un reliģiskās identitātes saglabāšanas principu. Šis modelis parādīja ceļu laukā no bezdarbības savstarpējās etniskās spriedzes jomā, ar kuru Bulgārija saskārās tā dēvētajā "atdzimšanas procesā”. Tas ir tieši tas pats modelis, kas ir atjaunojis labas kaimiņattiecības starp kristiešiem un musulmaņiem, pārveidojot etniskos konfliktus par politiskiem procesiem.
Kustībai par tiesībām un brīvībām ir nozīmīga loma Bulgārijas etniskā modeļa attīstībā. Šī kustība, būdama lielākā liberālā partija Balkānos, aizstāv personas tiesības un brīvības un aizsargā minoritātes saskaņā ar tiesību aktiem un Eiropas vērtībām, nevis pamatojoties uz izcelsmi vai reliģisko pārliecību. Atšķirībā no kaimiņos esošajām valstīm, pat visbriesmīgāko atriebību periodā, ko pastrādāja komunistu režīms, šī kustība nekad neizmantoja vardarbīgas metodes. Tā nekad nav atbalstījusi cesesionistu idejas vai pasākumus; tieši pretēji - tā cenšas panākt visu demokrātisko partiju vienošanos gan valsts, gan Eiropas līmenī, lai stingri pretotos jaunām tendencēm etniskās, rasu vai reliģiskās neiecietības jomā.
Zdzisław Zbigniew Podkański
- (PL) Priekšsēdētāja kungs, pesticīdu prettiesiska izmantošana un nepareiza atkritumu uzglabāšana ir novedusi pie augsnes kvalitātes pasliktināšanās un rada draudus mūsu pilsoņiem. Vienai no prioritātēm ir jābūt šo pilsoņu un nākamo paaudžu nodrošināšanai ar iespēju ražot veselīgus pārtikas produktus.
C. Gutiérrez-Cortines ziņojumā ierosinātie risinājumi, arī katras dalībvalsts saindēto zonu saraksta sastādīšana un stratēģijas izstrādāšana šo zonu uzlabošanai, nepašaubāmi ir solis pareizajā virzienā, un es ceru, ka nākotnē būs vairāk šādu soļu.
Tomēr ķīmiskais piesārņojums un tā seku mazināšana vēl nav viss, par ko gribu runāt. Ir radusies jauna un satraucošāka problēma, kas saistīta ar pieaugošu ģenētiski modificētas pārtikas ražošanu, un tā ir bioloģiskais piesārņojums. Es vēlos jūs pārliecināt, ka ĢMO ir satraucošāka problēma par ķīmisko piesārņojumu. Ja mēs apkarojam ķīmisko piesārņojumu, tad mums ir jāapkaro arī bioloģiskais piesārņojums. ES ir jāpasaka stingrs "nē” ģenētiski modificētu organismu ieviešanai pārtikas produktos.
Milan Horáček
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Domes vēlēšanas 2. decembrī vēlreiz parādīja, ka no Krievijas nav gaidāmi pārsteigumi. Pieeja liecina par mērķtiecīgu opozīcijas izjaukšanu un iebiedēšanu, pilnībā izmainot tiesību aktus vēlēšanu jomā, iespējamo pretinieku, piemēram, M. Khodorkovsky, apcietināšanu un izslēgšanu un Garry Kasparov atkārtotiem arestiem.
Mūs neiespaido Vienotās Krievijas kampaņas rezultāts. V. Putin partija uzvarēja, demokrātija zaudēja. Šīs veiksmes apšaubāmību vēl vairāk pierāda fakts, ka neviena partija, kas paudusi kritiku valdībai, neiekļuva parlamentā. Šīs vēlēšanas neliecina par kopēju pamatu attiecībām starp Eiropu un Krieviju, kas balstītos uz demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu. Šis bēdīgais pēdējais mēģinājums nesola neko labu prezidenta vēlēšanās 2008. gada martā un tajā pašā laikā rāda mums mūsu vērtību izpratnes svarīgumu.
Willy Meyer Pleite
(ES) Priekšsēdētāja kungs, pateicos jums par uzrunu mūsu iestādes vārdā, kurā nosodījāt ETA pastrādātās slepkavības.
Pārejot pie sava jautājuma, es vēlētos teikt, ka pagājušajā nedēļā man bija tas gods tikties ar Yolanda Pulecio, kas ir Ingrid Betancourt māte, kura, kā jūs zināt, bija Kolumbijas revolucionāro armijas spēku ķīlniece kopš 2001. gada. Viņa paziņoja man, tāpat kā es tagad paziņoju jums, Parlamentam, Komisijai un Eiropas iestādēm, par Eiropas Savienības nepieciešamību spēlēt galveno lomu, atbalstot gan Venecuēlas prezidenta Hugo Chávez, gan Francijas prezidenta N. Sarkozy starpniecību. 9. oktobrī Eiropas iestādes, izmantojot Portugāles prezidentūru, arī atbalstīja šo starpniecību.
Tas ir ļoti svarīgi, jo ir pavēries ceļš uz starpniecību, lai pieliktu punktu daudzu ķīlnieku mocībām, kas ir notikušas ilgi, un sāktu risināt Kolumbijas konfliktu.
Tādēļ es lūdzu Eiropas iestādes, lai šis zvans, ko saņēmu no Yolanda Pulecio, Ingrid Betancourt mātes, atrastu dzirdīgas ausis.
(Aplausi)
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs, 23. novembrī pagāja gads kopš mana pilnvarotāja Alexander Litvinenko slepkavības, kas ir uzskatāma par valsts sponsorētu atomterorismu. Viņa slepkavībā izmantotā viela, polonijs-210, tiek stingri kontrolēta, un tās izcelsmi Krievijā, pat ražošanas partiju, var viegli izsekot. Atļauju izdarīt noziegumu varēja dot vienīgi Krievijas politiskie spēki augstākajā līmenī.
Lielbritānijas iestādes ir pieprasījušas tikai vienas personas, Andrei Lugovoi, izdošanu, taču slepkavību neizdarīja viens cilvēks: līdzdarbojās apmācītu izpildītāju komanda. Lielbritānijas valdība, lai novērstu uzmanību no galvenajiem vainīgajiem, apgalvo, ka A. Lugovoi vienīgajam ir jāuzņemas atbildība. Aizdomu pavediens ved tieši uz Kremli. Ja prezidents V. Putin nepasūtīja slepkavību, tad viņš noteikti zina, kas to izdarīja.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Priekšsēdētāja kungs, šī gada beigās Eiropas Komisija sagatavos ziņojumu attiecībā uz ierobežojumiem piekļuvei darba tirgum.
Pēc manām domām, šajā ziņojumā ir noteikti jāuzsver šādi divi jautājumi: ierobežojumi, kas attiecas uz jaunajām dalībvalstīm, nav pamatoti, jo to pievienošanās nav izraisījusi nekādu nelīdzsvarotību citu Eiropas Savienības valstu tirgū; otrkārt, šādi ierobežojumi nedrīkst pārsniegt pirmos divus gadus saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem nodarbinātības jomā.
Formula 2+3+2 tiek izmantota dalībvalstīs kā atbilde uz dažām pašreizējām politiskajām prasībām.
Tādēļ es uzskatu, ka Eiropas iestāžu stingra nostāja, sākot no pirmajiem diviem gadiem, ir nepieciešama, lai izbeigtu nepamatoto darbaspēka plūsmas blokādi.
Es arī vēlos no jauna apstiprināt Kopienas atvieglojumu principu saistībā ar to, ka Parlaments apspriež Eiropas Zilo karti, kas radīs iespēju importēt darbaspēku 20 miljonu cilvēku apmērā no valstīm, kuras atrodas ārpus Eiropas Savienības.
Pamatojoties uz šo principu, nav normāli attiekties pret nesen pievienojušos Eiropas Savienības dalībvalstu strādniekiem stingrāk nekā pret strādniekiem no trešām valstīm.
Justas Vincas Paleckis
Priekšsēdētāja kungs, Šengenas zonas paplašināšanās ir lieliska Ziemassvētku dāvana 21. gadsimta eiropiešiem, tomēr mūsu kaimiņvalstis Ukraina, Krievija, Moldova un Baltkrievija tiek atdalītas ar jaunu Eiropas "sienu” - finansiālu un birokrātisku sienu - vecās dzelzs sienas vietā. Pirms tam mūsu kaimiņvalstu iedzīvotāji varēja iegūt bezmaksas vīzas vai vīzas ar atlaidēm, lai ceļotu uz daudzām jaunajām Šengenas zonas valstīm. Tagad viņiem ir jāmaksā no 35 līdz 60 eiro. Tā ir viena trešā daļa no ikmēneša algas dažās no šīm valstīm.
Finansiālais ieguvums no vīzu nodokļiem rada pretēju ietekmi arī pašā Eiropas Savienībā. Parastiem ES kaimiņvalstu iedzīvotājiem ES kļūst par attālu valsti. Galu galā, jo vairāk cilvēku apmeklē Eiropas Savienību, jo labāk viņi var redzēt, kā mēs dzīvojam, tajā pašā laikā mūsu tūrisma nozare gūst peļņu no šī apmeklējuma. Arī no finanšu viedokļa labāk ir atļaut nekā ierobežot.
Mums nav nepieciešams Eiropas cietoksnis. Es vēršos pie saviem kolēģiem un priekšsēdētāja un lūdzu viņus izdarīt spiedienu uz Padomi, lai tā atkārtoti izskata vīzas nodokļa noteikumus mūsu austrumu kaimiņiem.
Toomas Savi
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz dokumentu, kuru Parlaments tūlīt izskatīs, - priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā.
Manī izraisa bažas tas, ka Komisijas priekšlikumā nav pantu, kas ļautu dalībvalstīm ierobežot elektrības importu no trešām valstīm, ja to noteikumi vides jomā ir vājāki nekā noteikumi, kādus piemēro Eiropas Savienībā.
Eiropas Savienībai nevajadzētu piekāpties enerģijas piegādātājiem, kas ražo elektroenerģiju par zemāku cenu, bet ar postošu ietekmi uz vidi. Tā būtu mūsu vērtību nodošana, kas liecina par vāju raksturu, kā arī negodīga rīcība attiecībā pret Eiropas elektroenerģijas piegādātājiem, kuri ievēro nepieciešamos standartus.
Ryszard Czarnecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs, atsaucoties uz divām manu kolēģu runām, es vēlētos izteikt komentārus par vēlēšanām Krievijā. Tās man atgādināja vecu joku par to, ka katram amerikānim ir brīvība izvēlēties automašīnu, ja vien tā ir melns fords. Taču man ir radies iespaids, ka daudzi Eiropas politiķi atviegloti nopūtās par to, ka pastāvēja kaut kāds secīgums un ka Krievijā joprojām bija kāds, ar ko viņi varēja sarunāties.
Protams, es saprotu atsevišķu Eiropas Savienības valstu, īpaši lielo valstu, kā arī atsevišķu lobija grupu un rūpniecības nozaru ekonomiskās intereses, tomēr mūsu klusējošā piekrišana neveiksmīgajai cilvēktiesību novērošanai Krievijā, Eiropas Savienības aklums un kurlums var vienīgi iedrošināt Krievijas iestādes arestēt arvien vairāk un vairāk Kasparovu. Jo klusāki mēs Eiropas Savienībā esam attiecībā uz to, kas notiek Krievijā, un jo mazāk mēs par to sakām, jo plaukstošāka kļūst represiju politika šajā valstī - tas ir tik vienkārši; tādēļ es ierosinu runāt par to, kas notiek Krievijā, un tur notiek sliktas lietas.
Gisela Kallenbach
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērst jūsu uzmanību uz situāciju, kādā ir nonākusi Bulgārijas mākslas vēsturniece Martina Baleva un viņas kolēģis Ulf Brunnbauer no Brīvās universitātes Berlīnē, Vācijā. Abiem ir izteikti nāves draudi, un pret viņiem ir organizētas naida akcijas saistībā ar zinātnisko darbu par gleznu, īpaši no televīzijas kanāla Skat TV un radikālās partijas Ataka Party puses. Nesen Ataka Eiropas vēlēšanu akcijas beigās uz ziņojumu dēļa parādījās sauklis: "Balevu uz sastatnēm, Vācijas žīdu piesiet pie mieta!” Bulgārijas prokuratūra nav izskatījusi sūdzību kopš jūnija sabiedrības musināšanas uz slepkavību dēļ. Drošības apsvērumu dēļ M. Baleva tagad uzturas Vācijā; TV kanāls ir piedāvājis atlīdzību tam, kurš sniegs informāciju par viņas atrašanās vietu. Bulgārijas valdība nepauž savu nostāju, un tas nav dalībvalsts cienīgi un ir nepieņemami!
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Lisabonā notika ES un Āfrikas augstākā līmeņa sarunas. Kopīgajā paziņojumā, par kuru vienojās, liels uzsvars bija uz sadarbības nolīgumiem starp Eiropas Savienību un Āfrikas valstīm. Saskaņā ar iesaistīto komisāru, P. Mandeslon un L. Michel, teikto, šie nolīgumi veicinās Āfrikas attīstību.
Neņemot vērā faktu, ka gadiem ilgi mēs esam ignorējuši politisko palīdzību par labu ekonomiskajai palīdzībai, ir vērts apsvērt, ko vēl mēs varam piedāvāt Āfrikas valstīm, kad mēs zinām, piemēram, ka pēdējos 15 gadus ES eksports uz Āfrikas kontinentu ir palielinājies par 84 %, kas ir piespiedis nabadzīgās valstis izmantot 57 % to nacionālā kopprodukta, lai importētu pārtiku, kuru tās varētu ražot pašas.
Vienīgi Eiropas lielie uzņēmumi gūst peļņu no šīs sadarbības. Nemaldināsim paši sevi un būsim godīgi: mēs dodam naudu, kuru mēs tūlīt paņemam atpakaļ.
Pál Schmitt
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Četriem ungāru tautības deputātiem piešķīra mandātu Eiropas Parlamenta vēlēšanās Rumānijā: Magor Csibi, Csaba Sógor, László Tőkés un Iuliu Winkler. Tas ir izcils rezultāts un lieliska iespēja ungāru kopienai cīnīties par tādu pašu autonomiju, kāda ir sevi pierādījusi praksē visā Eiropā, izglītību dzimtajā valodā un neatkarīgu universitāti, kurā mācības notiktu ungāru valodā.
It īpaši es vēlētos pieminēt bīskapu László Tőkés, jo mums ir pievienojies godīgs, patiess deputāts, kas atbalsta demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu. Viņu ievēlēja kā neatkarīgu, individuālu kandidātu, kas nepieder nevienai politiskajai partijai, un tas nenotiek bieži. Faktam, ka viņa kampaņa bija godīga un balstījās uz vērtībām, kas saistītas ar cilvēka pamattiesībām, bija liela nozīme viņa veiksmīgajā vēlēšanu rezultātā. Bīskaps L. Tőkés ir kļuvis par leģendu Ungārijas politikā ar savu līdzšinējo darbību, savu lomu Rumānijas pārejā uz demokrātiju un neatlaidīgo cīņu par lielāko nacionālo minoritāti Eiropā - ungāru kopienu, kas dzīvo Rumānijā. Ungārijas Tautas partijas delegācijas vārdā es jūtu pienākumu apsveikt mūsu tautiešus ar ievēlēšanu, jo viņi ir Rumānijas teritorijā dzīvojošas ungāru kopienas pārstāvji. Paldies!
Maria-Eleni Koppa
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šodien plenārsēdē es vēlētos izvirzīt jautājumu par uzņēmumu Olympic Airlines. Es uzskatu, ka Grieķijas valdība ir atmetusi visus mēģinājumus vienoties par Olympic Airlines nākotni, padarot Eiropas Kopienu Tiesas gaidāmo lēmumu par neizbēgamu faktu.
Šādai nepieņemamai nostājai nav attaisnojuma, jo ir zināms, ka Eiropas Savienība kā daļu no savas reģionālās politikas jau ir atzinusi nepieciešamību stiprināt aviolīniju ar jaunu aprīkojumu, nodrošināt ikdienas satiksmi ar izolētajām salām valstī.
Ir skaidrs, ka Grieķijas valdība, pamatojoties uz iepriekš paredzamu lēmumu, ir atmetusi visas tiesības un iespējas runāt par darbavietu saglabāšanu, tādējādi radot milzīgu sociālu problēmu. Tajā pašā laikā visas prasības, kas aizkavētu Olympic Airlines nemateriālo īpašumu, kuriem ir ievērojama ekonomiskā vērtība, sadalīšanu, tiek klusām atmestas.
Šādi Grieķijas valdība un Eiropas Komisija konkurences vārdā padara Grieķiju par otrās šķiras galamērķi. Tam pretosies visi spēki, kuriem rūp valsts kā nopietna tūristu galamērķa nākotne.
Zsolt László Becsey
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Tomēr atkal mūsu bažas izraisa etniskā dažādība Vojvodinas reģionā Ziemeļserbijā, jo vairākos lēmumos Eiropas Parlaments ir deklarējis, ka tā ir aizsargājama vērtība. Atpakaļuzņemšanas nolīguma, kuru Eiropas Savienība citādi negodīgi uzspieda Serbijai, daži rādītāji norāda, ka vairāki desmiti tūkstoši cilvēku, kas nelegāli uzturas pievienotajā dalībvalstī, būs jāsūta atpakaļ uz Serbiju. Tā kā Serbijas valdībai nav stratēģijas, kā sociāli un ģeogrāfiski integrēt šo ļaužu masu, tad Serbijas Konstitūcija veltīgi aizliedz izmaiņas etnisko grupu proporcijās izmitināšanas dēļ, ja tie, ko uzņem atpakaļ, nedodas atpakaļ uz mītnēm, kurās tie sākotnēji dzīvojuši, bet gan uz Vojvodinu, kas ir attīstītāks rajons. Tā nav nejaušība, ka šeit pat tukši dzīvokļi tiek iekļauti policijas melnajā sarakstā. Turklāt vietējie iedzīvotāji pamatoti baidās no bēgļu pieplūduma no Kosovas. Spriedzi palielina nesenā pagātnē notikusī militārā skaitīšana par to, kurus Vojvodinas ungārus var uzskatīt par lojāliem Serbijas pilsoņiem, un to, kuri ir uzskatāmi par nepilnvērtīgiem pilsoņiem, un tas notiek valstī, kas ir NATO miera uzturēšanas partneris un kas cenšas panākt mierīgu risinājumu Kosovā. Paldies, priekšsēdētāja kungs!
Marianne Mikko
(ET) Dāmas un kungi!
Eiropa nedrīkst ziedot drošību enerģijas tirgus liberalizācijas labad. Vismaz ne tik ilgi, kamēr trešās valstis izmanto enerģiju kā ārpolitikas ieroci.
Nopirkdama gāzesvadus Moldovā, Gazprom izmantoja iesaldēto konfliktu Transnistrijā un pārtrauca gāzes piegādi un eksporta kanālu darbību.
Ņemot vērā Moldovas ievainojamību, man nav šaubu, ka, nodibinot turpmākas partnerattiecības starp dažādiem tirgus reģioniem, dalībvalstīm un trešām valstīm, kas atbilst mūsu kritērijiem, mūsu enerģijas drošība tiks sekmēta.
Mazākām dalībvalstīm ir jādara pat vairāk, lai nodrošinātu savu drošību. Igaunijas ekonomiskais un militārais spēks ir atkal un atkal padevies mūsu kaimiņvalsts spēkam, jo tas ir vairākas reizes vājāks nekā iekarotājas Krievijas spēks.
Gan enerģijas ražošana, gan izplatīšana ir Igaunijai stratēģiski svarīga. Es uzskatu, ka, ņemot vērā šo situāciju, dažus uzņēmumus nevajadzētu sadalīt, bet gan paturēt valsts īpašumā. Lūdzu, ticiet mums, kad mēs sakām, ka tas mums ir ļoti svarīgi!
Emmanouil Angelakas
(EL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pieminēt brutālo uzbrukumu grieķu izcelsmes žurnālistam, kas notika 5. decembrī Stambulā. Žurnālists, par kuru es runāju, ir Andreas Robopoulos, Grieķijas televīzijas kanāla MEGA korespondents un grieķu valodā iznākošā laikraksta ECHO izdevējs. Viņu sita ar nūjām nezināmi uzbrucēji, kas varētu būt zināmi iestādēm, un tā rezultātā viņam radās vairāki roku lūzumi un galvas traumas, kurām bija nepieciešamas šuves.
Šis uzbrukums notika pie ECHO biroja Pera rajonā. Uzbrucēji atstāja savu upuri guļam uz zemes un mirkstam asinīs. Šis uzbrukums seko vairākiem citiem uzbrukumiem, piemēram, armēņu izcelsmes žurnālista Hrant Dink slepkavībai 19. janvārī Stambulā un 13. decembra notikumiem, kad Turcijas Mežsaimniecības nodaļas buldozeri iznīcināja Transfigurācijas klosteri Heybeliada (Halki) salā.
Es aicinu Eiropas Parlamentu, kas ir augstākais politiskais spēks, kurš atbalsta demokrātiju Eiropas Savienībā, veikt rūpīgu izmeklēšanu un enerģiski reaģēt uz šādiem notikumiem, nosodot šādus noziegumus valstī, kas tiecas iestāties Eiropas Savienībā, bet tajā pašā laikā uzbrūk saviem pilsoņiem.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, šodien ir Cilvēktiesību diena un pasaule ir pārpilna ar piemēriem par cilvēktiesību neievērošanu. Starp šiem piemēriem ir arī piemērs par manu mazo dzimto valsti Kipru. 33 gadus Turcijas spēki ir okupējuši daļu salas un neļāvuši 200 000 bēgļiem doties mājās. 33 gadus Turcijas armija ir okupējusi neapdzīvoto Famagusta pilsētu un izmanto to, lai šantažētu Grieķijas Kipras kopienu. 33 gadus Turcijas kareivji ir izmantojuši Berlīnes mūrim līdzīgu galvaspilsētas Nikozijas sadalījumu. Un tas viss tikai tāpēc, ka Turcijas militārie spēki diktē Turcijas politiku Kiprā.
Cerēsim, ka R. T. Erdoğan jaunā valdība sapratīs, cik neattaisnojami ir okupēt ES dalībvalsti, un pavēlēs Turcijas spēku virspavēlniekam Y. Büyükanıt atsaukt militāros spēkus no salas cik drīz vien iespējams.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ir grūti aprakstīt tikko notikušās parlamenta vēlēšanas Krievijā savādāk kā neizdevušos joku par demokrātiju. Rezultāti no Čečenijas reģiona, kur 99 % vēlētāju nobalsoja par Vienoto Krieviju, ir īpaši satraucoši.
Čečenijas piemērs ir simptomātisks. Cilvēkiem, kas dzīvo šajā valstī, nav iemesla balsot par V. Putina komandu. Tās ārkārtīgās ciešanas, ko viņiem sagādājusi šī komanda, ir minētas vairākas reizes. Īstenībā 100 % labvēlīgs iznākums un atbalsts valdošajai grupai nav vērojams nevienā demokrātiskā valstī. No otras puses, tas mums lielā mērā atgādina vēlēšanas totalitārā režīma valstīs.
Ir arī citas līdzības. Vēlēšanas pierādīja, ka Krievijā vairs nav opozīcijas. Vārda brīvība ir ierobežota, un plašsaziņas līdzekļus kontrolē valsts. Atgriežas politiski ieslodzīto kategorija. Šo kategoriju veido tie, kam ir drosme atklāti uzstāties pret režīmu, un demokrātija kļūst par fasādi, aiz kuras šis "tīrais kā sniegs” demokrāts V. Putins var darīt to, kas viņam tīk.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, tā kā tuvojas Ziemassvētki, mums vajadzētu būt labā noskaņojumā. Taču man jāsaka, ka patlaban Īrija ir diezgan šokēta par jaunajiem cilvēkiem, kas mirst no kokaīna lietošanas. Tieši šodien apglabās jaunu meiteni, un par to runā visā valstī, jo viņa bija no augstākās sabiedrības ģimenes. Taču es domāju, ka šis jautājums un tas, ka narkotiku lietošana tagad ir daļa no izklaides, izraisa nopietnas pārdomas ne tikai Īrijā, bet arī daudzās dalībvalstīs un jaunu cilvēku vidū.
Eiropas Savienībai un katrai dalībvalstij atsevišķi ir jārisina šis jautājums divos virzienos. Acīmredzot mums ir jāsamazina piegāde, taču tas varētu būt ļoti grūti. Tas ir jāizdara, ieviešot stingrāku policijas kontroli un nodrošinot labāku sadarbību starp dalībvalstīm. Taču mums ir jāmazina pieprasījums, un mums, patiešām mums visiem, ir nepieciešams, lai jauni cilvēki apzinātos narkotiku lietošanas bīstamību. Un tiem, kas veicina to legalizēšanu, vajadzētu ņemt to vērā.
Visbeidzot es vēlētos mudināt tos, kas pašreiz niekojas ar narkotikām, izbeigt to, un es vēlos izteikt līdzjūtību tām ģimenēm Īrijā, kuras ir zaudējušas savus mīļos.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs, klimata pārmaiņas ir viena no sarežģītākajām problēmām starptautiskajā sabiedrībā.
Šajās dienās Bali konferencē pulcējas delegācijas no 190 valstīm, simtiem ekspertu un nevalstisko organizāciju, kā arī vairāk nekā 1400 žurnālistu.
Kopējais mērķis ir izveidot nostādnes, lai mazinātu klimata pārmaiņas arī pēc 2012. gada.
Mēs varam risināt problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņām, attīstot zinātnisko pētniecību, piemērojoties klimata pārmaiņām, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisiju, attīstot un īstenojot globālo enerģijas stratēģiju.
Saistībā ar Bali konferenci Eiropas Savienībai vajadzētu uzņemties līdera lomu cīņā pret klimata pārmaiņām.
Eiropas Savienības pasākumi, kas jau ir skāruši dažas jomas, piemēram, aviāciju, mazāk piesārņojošu transporta līdzekļu ražošanas veicināšanu, kurināmā kvalitāti un gaisa kvalitāti, gan labvēlīgi ietekmēs klimata pārmaiņu apkarošanu, gan stimulēs ekonomisko attīstību.
Zita Pleštinská
(SK) Priekšsēdētāja kungs, totalitārā režīma laikā Austrumeiropas iedzīvotāji bieži baidījās no muitas kontroles, un pievienošanās Eiropas Savienībai daudziem no viņiem cieši saistās ar šādas kontroles beigšanu.
Eiropas reģioni, kas ar saviem pasākumiem atbalstīja sadarbību plašākos mērogos, ievērojami sekmēja barjeras noņemšanu pierobežas zonās. Šīs starpvalstu asociācijas iedrošināja mūs, Parlamenta deputātus, piespiest iesaistītās puses ievērot sākotnēji noteiktos galīgos termiņus Šengenas zonas paplašināšanai.
Es esmu priecīga, ka viņu cerības šajā jomā ir piepildījušās un ka 20. decembra pusnaktī pēdējās "dzelzs priekškara” paliekas kritīs un bezrobežu Eiropa kļūs par realitāti. Slovākijas Republikas pievienošanās Šengenas zonai un robežu atvēršana ar Čehiju, Poliju, Ungāriju un Austriju radīs jaunu jomu, kurā cieši sadarboties.
Es ceru, ka visas asociācijas, ciemati un pilsētas pierobežā atsauksies uz Tatru reģiona aicinājumu un 21. decembrī robežpunktos svinēs lielāko veiksmi Eiropas integrācijas procesā, proti, robežu, kas agrāk šķīra valstis, likvidēšanu.
Richard Corbett
Priekšsēdētāja kungs, es tikai vēlos šoreiz, pirms Ziemassvētkiem, pateikties Eiropas Komisijai par palīdzības piešķiršanu 170 miljonu eiro apmērā Eiropas Solidaritātes fondam, lai palīdzētu tīrīšanas darbos pēc plūdiem manā valstī un it īpaši manā reģionā šovasar. Es saprotu, ka, ja tas ir apstiprināts, tad tas būs otrs lielākais palīdzības apmērs, kādu jebkad izmaksājis Eiropas Solidaritātes fonds. Kā vienu no visvairāk cietušajiem reģioniem pārstāvošais Eiropas Parlamenta deputāts es varu teikt, ka ikviens ziedojums ir vēlams. Šis solidaritātes žests no pārējām Eiropas valstīm manā vēlēšanu apgabalā tiek ļoti gaidīts.
Priekšsēdētājs
Parasti priekšsēdētājs neizsaka komentārus par runātāju teikto, taču manā sarakstā ir rakstīts "170 eiro”, nevis "170 miljoni eiro”, tādēļ es esmu priecīgs, ka Apvienotajai Karalistei nav, ko kritizēt šajā gadījumā!
(Smiekli)
Ljudmila Novak
(SL) Es vēlētos informēt jūs par dažiem notikumiem uz Horvātijas un Slovēnijas robežas.
Horvātijas puse atkal iesaistās faits accomplis praksē, risinot nenokārtotos robežu jautājumus attiecībās ar Slovēniju. Vispirms Horvātija uzsāka zemes pārdošanu teritorijā, par kuru ir strīds Dragonjas upes kreisajā krastā, un pēc tam būvēja tiltu Hotizā. Nesen Horvātija ļoti lēnām pārcēla robežu uz Snežniški Woods, un mežstrādnieki ir sākuši izcirst kokus.
Razkrižje viņi ir klusām atzīmējuši jaunu robežkontroles celtni, Horvātijas Ārlietu ministrijai iepriekš nepaziņojot Slovēnijai par saviem nodomiem, lai gan saskaņā ar noslēgtajiem nolīgumiem tā ir jādara. Paziņojumu nesaņēma arī Slovēnijas zemesgabalu īpašnieki, uz kuru zemesgabaliem ir plānota robežas šķērsošana.
Neskatoties uz Slovēnijas principiālu atbalstu Horvātijas uzņemšanai Eiropas Savienībā, Horvātijai vajadzētu rīkoties atbilstoši nolīgumiem, kurus tā ir parakstījusi ar citām valstīm, ja tā vēlas nostiprināt savu uzticamas ES kandidātvalsts statusu.
Viktória Mohácsi
(HU) Liels paldies, priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi, šajā dienā 1948. gadā ANO Ģenerālā Asambleja pieņēma Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, tādēļ šodien mēs atzīmējam Cilvēktiesību dienu. Es vēlētos jautāt ar visu pienākošos cieņu, vai mums ir iemesls to atzīmēt? Nav šaubu, ka dokumentā paustās vērtības joprojām veido Eiropas Savienības un mūsu, eiropiešu, dzīves pamatu mūsdienās. Bet vienīgi tāpēc, ka mēs šo dienu atzīmējam, mēs nevaram ignorēt parādību, ka daudzās Eiropas Savienības dalībvalstīs, no Ungārijas līdz Grieķijai un no Slovākijas līdz Nīderlandei (es varētu minēt piemērus), joprojām pastāv un palielinās politisko grupu skaits, kas slēpjas uniformās un izraisa šaubas tieši par šīm vērtībām, maršējot ar kritušo diktatoru simboliem rokās. Es lūdzu visus atbildīgos Eiropas politiķus: atzīmēsim šo dienu skaistāk! Darbosimies kopā pret ekstrēmistu grupām! Cerams, ka mana grupa ierosinās Parlamenta lēmumu, lai protestētu pret ekstrēmisma manifestācijām. Nav labākas dienas sadarbībai par Starptautisko cilvēktiesību dienu. Liels paldies!
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos jums atgādināt, ka 5. decembrī bija slavenā poļu tautības eiropieša, Polijas valsts vadītāja maršala Józef Piłsudski dzimšanas diena. Šī harizmātiskā persona bija ne tikai lielisks un varonīgs komandieris, bet galvenokārt arī patiess valstsvīrs, kas deva lielu ieguldījumu Polijas valsts atdzimšanā.
Viņa vadībā 1920. gadā Polijas armija apturēja boļševiku maršu, kuri bija paredzējuši pakļaut visu Eiropu. Viņš bija par dzīvi mierā un harmonijā ar kaimiņvalstīm, ievērojot to pilnīgu suverenitāti. Viņš arī teica, ka Polija ir nonākusi liela jautājuma priekšā: vai tai vajadzētu būt vienlīdzīgās attiecībās ar citām pasaules lielvarām vai arī vajadzētu būt mazsvarīgākai valstij, kam nepieciešama spēcīgāko aizstāvība? Polija vēl nav atbildējusi uz šo jautājumu. Tai vēl ir jānokārto tās spēka pārbaude. Šajā jomā mūs gaida lieli pārbaudījumi, un mums, pašreizējai paaudzei, tiem ir jāgatavojas. Šie vārdi atbilst arī mūsdienu situācijai, kad Polija ir viena no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Milan Gaľa
(SK) Priekšsēdētāja kungs, 2007. gada 19. novembrī tika atklāts autoceļš A6, kas savieno Bratislavu un Vīni. Es uzskatu, ka tas ir vēsturisks notikums un ka tas ievērojami vienkāršos autoceļu satiksmi starp Slovākiju un Austriju.
Pēc trīs gadu intensīva darba pie autoceļa A6 izveides un tā kā Slovākijas Republika ir pievienojusies Šengenas zonai, sakari starp abām valstīm noteikti kļūs vēl produktīvāki.
Es vēlētos pateikties Austrijai par to, ka tā ir veiksmīgi pabeigusi šo projektu sadarbībā ar Slovākijas Republiku. A6 atklāšana vēsta par pirmo reizi, kad Slovākijas Republika ir saistīta ar Eiropas transporta tīklu. Tas atvieglos citus transporta maršrutus, kas jau ir stipri noslogoti.
Jörg Leichtfried
(DE) Priekšsēdētāja kungs, pagājušajā piektdienā Austrijas parlamenta priekšsēdētājai Barbara Prammer tika iesniegti 70 000 parakstu, atbalstot stingrāku tiesību aktu pieņemšanu mājlopu transportēšanas jomā. Pilsoņu parakstu vākšanu organizēja viens no maniem tautiešiem Helmut Schaupensteiner un atbalstīja ļoti atzītā žurnāliste Maggie Entenfeller. Viņi spēja savākt šos 70 000 parakstus īsākajā iespējamajā laikā.
Es pilnībā atbalstu šo iniciatīvu, un 70 000 parakstu norāda uz to, ka iedzīvotāji vairs nevēlas pieļaut traģiskus negadījumus un izsaka par to savus komentārus. Tādēļ kā Eiropas Parlamenta deputāts es uzskatu, ka mans pienākums ir informēt jūs, dāmas un kungi, par šo lielisko iniciatīvas izrādīšanu pret mājlopu transportēšanu un lūgt mūs visus beidzot darīt kaut ko, lai pašreiz notiekošie negadījumi uz Eiropas ceļiem vairs nenotiktu nākotnē.
Ján Hudacký
(SK) Priekšsēdētāja kungs, 2007. gada 4. decembrī Slovākijas Republikas Konstitucionālā tiesa pieņēma lēmumu, ka tiesību akti grūtniecības pārtraukšanas jomā, kas ļauj veikt abortu līdz divpadsmitajai grūtniecības nedēļai bez pamatojuma, un es atkārtoju - bez pamatojuma, nav pretrunā Slovākijas Republikas Konstitūcijai.
Neskatoties uz to, Slovākijas Republikas Konstitūcijā ir noteikta cilvēka dzīvības aizsargāšana pat pirms tā dzimšanas. Ar nožēlu jāsaka, ka šī diena būs ierakstīta Slovākijas Republikas vēsturē ar to bērnu asinīm, kam netiks dota iespēja piedzimt un dzīvot.
Man ir žēl, ka vairums tiesnešu nespēja atrast sevī tik daudz drosmes, lai apstiprinātu cilvēka dzīvības aizsardzības augstākā principa pārākumu. Nedzimušu bērnu abortu pieļaušana, pamatojoties uz tā saucamajām cilvēktiesībām vai drīzāk sieviešu tiesībām, kam nav nekā kopēja ar cilvēka dabu un cieņu, ir nožēlojama un ir jānosoda.
Maria Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Priekšsēdētāja kungs, mēs jau iepriekš dzirdējām par Grieķijas iedzīvotāju bažām saistībā ar Olympic Airlines jautājumu. Mums ir jānodrošina, ka Olympic turpina gaisa pārvadājumus.
Tomēr ir vēl viena problēma, kas skar Grieķijas iedzīvotājus, un to apsprieda Grieķijas parlamentā pēc priekšsēdētāja vietnieka (pirmā referenta) G. Sourlas ierosinājuma. Šī problēma ir nopietnais risks, ko jauniem cilvēkiem rada tehnoloģiju un datoru izmantošana. Atkarība no šīs parādības izraisa jaunu cilvēku saslimšanu, kas traucē viņu iekļaušanos sabiedrībā, iznīcinot viņu izredzes iegūt izglītību vai darbu.
Tajā pašā laikā netiek veikti nekādi aizsardzības pasākumi. Tad mūsu jautājums ir: kādēļ brīva konkurence atklātā tirgū pieļauj video spēļu ražošanu un ievešanu no trešām valstīm, kā arī šādu spēļu izplatīšanu un nekontrolētu diennakts interneta kafejnīcu darbību? Kā šo tirgu var kontrolēt? Kāds ir Eiropas mērķfinansējums, lai nodrošinātu drošu internetu jauniem cilvēkiem? Kādi pasākumi tiek veikti, lai ārstētu slimības, no kurām jauni cilvēki cieš to atkarības no datora un interneta dēļ? Un kā kompetentās iestādes, kas atbild par tiesību aktu ieviešanu, kontrolē elektroniskos noziegumus Eiropas līmenī?
Dushana Zdravkova
(BG) Priekšsēdētāja kungs, kolēģi! Lisabonas līguma ratificēšanas un Pamattiesību hartas parakstīšanas priekšvakarā es vēlētos pievērst jūsu uzmanību Bulgārijai un faktam, ka diemžēl Bulgārijas valdība, tās administrācija un parlamenta valdošās koalīcijas pārstāvji joprojām atrodas tālu no dažu pamatprincipu piemērošanas. Šie principi ir atklāta valdīšana, pārredzamība un galvenokārt - atbildība lēmumu pieņemšanas procesā.
Pēdējās pāris dienās Bulgārijas pilsoņi pieredzēja vēl vienu valdības mēģinājumu piemērot neskaidrus kritērijus, lai slepeni pārdalītu valsts budžeta pārpalikumu un pieļautu, ka valdošo partiju tā saucamie "melnie portfeļi” uzsūc līdzekļus nekontrolētā veidā. Šis ir vēl viens pašreizējās politiskās prakses piemērs pēdējo gadu laikā, kam raksturīgi atnākt un palikt pie varas, uzpērkot vēlētājus, nevis labi padarot darbu.
Kā Eiropas Parlamenta deputāte un Bulgārijas lielākās opozīcijas partijas un labējā politiskā spēka pārstāve, kas atbalsta Eiropas Tautas partijas vērtības, es uzskatu, ka pašreizējais politiskā modeļa status quo Bulgārijā atgrūž pilsoņus no lēmumu pieņemšanas procesa un atbalsta viņu līdzdalību korupcijā. Sabiedrības informēšanas akcijā par Lisabonas līgumu un Pamattiesību hartu mēs esam gatavi sekmēt efektīvus un pārredzamus valsts pārvaldes principus un pārliecināt pilsoņus par tām vērtībām, kas ir iekļautas šajos divos dokumentos.
Péter Olajos
(HU) Liels paldies, priekšsēdētāja kungs! Šogad visas 27 Eiropas Savienības dalībvalstis ir organizējušas vairākus pasākumus, lai atzīmētu Eiropas Savienības dibināšanu un tās piecdesmito dibināšanas gadadienu. Nesen, decembra sākumā, es piedalījos šādā pasākumā Mosonmagyaróvár. Mosonmagyaróvár ir pilsēta pie Slovākijas, Austrijas un Ungārijas robežas, tādēļ nav pārsteigums, ka vairāki mēri no visām trijām valstīm piedalījās pasākumā. Šie mēri atsaucās uz iniciatīvu, kas tika rosināta Eiropas Parlamentam vai tā priekšsēdētājam. Iniciatīvas būtība ir, ka saskaņā ar seno grieķu tradīcijām Eiropas Parlamentam vajadzētu rosināt pamieru visā pasaulē pirmo reizi 2008. gadā Olimpisko spēļu laikā Pekinā. Priekšsēdētāja kungs, šī aicinājuma moto ir "17 miera dienas”. 1. decembrī mēri sāka vākt parakstus, un viņi vēlas iesniegt jums, priekšsēdētāja kungs, lūgumrakstu pavasarī Strasbūrā. Viņi lūdza paziņot par šo aicinājumu jums, un to es tagad esmu izpildījis. Paldies!
Nickolay Mladenov
(BG) Priekšsēdētāja kungs, mani ir uzrunājuši Bulgārijas Veselības aizsardzības savienības pārstāvji. Šo savienību dibināja divpadsmit pacientu organizācijas, lai aizstāvētu viena miljona bulgāru, kas cieš no hroniskām slimībām, intereses. Pēdējos gados Bulgārijā nopietnas bažas raisa politika farmācijas jomā. Lai gan veselības aprūpei piešķirtie līdzekļi palielinās, tomēr tos var izmantot arvien mazāk un mazāk medikamentu iegādei. Diemžēl to cena ietver arī 20 % PVN. Bulgārijas pacienti ir noraizējušies, ka viņu pārstāvjiem nav atļauts piedalīties veselības aprūpes izdevumu kontrolē un uzraudzībā. Viņi uzstāj uz līdzdalību šajos procesos, lai nodrošinātu pārredzamību. Pēc gadiem ilgas vēršanās pie Bulgārijas valdības tagad viņi ir nolēmuši vērsties pie Eiropas Komisijas un Eiropas Parlamenta.
Vairāk nekā miljons bulgāru cieš no hroniskām slimībām un nesaņem pietiekamu veselības aprūpi. Turklāt problēmas farmācijas politikas jomā ietekmē vairāk nekā 80 Eiropas zāļu ražotāju intereses, kas arī cenšas panākt lielāku pārredzamību. Tādēļ es no šīs tribīnes vēršos pie Bulgārijas un Eiropas Savienības iestādēm, lai atbalstītu pacientu organizāciju lūgumu pēc lielākas pārredzamības.
Edit Bauer
(SK) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos runāt par minoritāšu radio, kas tūlīt pārtrauks savu darbību Slovākijas Republikā.
Slovākijas Republikas valsts radio saskaņā ar tiesību aktiem ir jāraida translācijas nacionālo minoritāšu valodās. Taču pagājušajā nedēļā radio vadība nolēma pārtraukt Rádio Pátria translāciju minoritāšu valodās vidējos viļņos līdzekļu trūkuma dēļ. Tas nozīmē, ka vairs nebūs translāciju ungāru, rusīņu un ukraiņu valodā.
Ja Slovākijas parlaments, apstiprinot budžetu nākamajam gadam, nepiešķirs līdzekļus translācijai vidējos viļņos, tad translācijas nacionālo minoritāšu valodās tiks pārtrauktas 1. janvārī. Slovākijā šādai radio translācijai ir 80 gadu ilga vēsture. Nolēma arī, ka translācija turpināsies internetā, lai gan saskaņā ar novērtējumu tikai 1 % klausītāju pieder dators, kuru viņi izmanto, lai klausītos radio. Taču iespējami ir arī alternatīvi risinājumi...
Tunne Kelam
Priekšsēdētāja kungs, šajā nedēļas nogalē Eiropadome apspriedīs arī enerģētikas problēmas, kas ir kļuvušas par kopējās drošības jautājumu.
Ņemot to vērā, es vēlos izteikt Eiropadomei trīs vēlmes.
Pirmkārt, es vēlos, lai Padome atbalsta Komisijas priekšlikumus par īpašumtiesību sadalīšanu un trešo valstu kapitāla lielākās daļas ierobežošanu elektroenerģijas un gāzes tirgū. Tas ir galvenais jautājums, kas jārisina, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un izvairītos no neskaidriem darījumiem starp valsts monopoliem.
Otrkārt, es vēlos, lai dalībvalstis varētu ierobežot savu elektroenerģijas importu no trešām valstīm gadījumos, kad tas varētu ievērojami apdraudēt ilgtermiņa piegādes drošību.
Treškārt, vai es drīkstu atgādināt par Eiropas Parlamenta un Padomes septembra rezolūciju par energodrošību, kurā ir izteikts priekšlikums par ārējā ierēdņa energodrošības jautājumos amata izveidi?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, šodien, trešās tūkstošgades sākumā, pasaule saskaras ar pagātnes problēmām, kas vēl nav atrisinātas un kas saistītas ar jauniem sarežģījumiem. Mēs varam būt lepni, ka Eiropas Savienība ir pārmaiņu radītāja un ka mūsu lielākās vērtības ir cilvēktiesības, brīvība, demokrātija, tolerance, brīvs tirgus, uzlaboti dzīves apstākļi un rūpes par vidi.
Ja mēs efektīvi rīkosimies, lai ieviestu praksē šīs idejas un mērķus, tad mūsu Savienība būs lietišķa un lietderīga. Mēs tuvojamies viena īpaša darba posma nobeigumam: mēs pieņemam Reformu līgumu, Lisabonas līgumu. Tas ir ļoti jauki, bet dzīve ir radījusi mums jaunus uzdevumus. Īstenojot visus Līguma nosacījumus un uzlabojot ES un tās iestāžu darbību, mums ir jārunā par - un mēs gribam to darīt - labāku nākotni Eiropai un mūsu dalībvalstīm...
(Priekšsēdētājs pārtrauc runātāju)
Eluned Morgan
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos turpināt savu Strasbūras tradīciju un nosaukt un kaunināt tās dalībvalstis, kas nerīkojas saskaņā ar Lisabonas direktīvām.
2005. gadā visas 27 dalībvalstis piekrita ieviest sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem. Līdz 2007. gada augustam tikai sešas dalībvalstis bija paziņojušas, ka ir pilnībā transponējušas šo direktīvu valsts tiesību aktos. Komisija ierosināja pārkāpuma procedūru pret 21 dalībvalsti, un līdz šim 15 dalībvalstis joprojām nav ieviesušas šo likumu.
Tātad kauna sarakstā ir: Vācija, Itālija, Luksemburga (atkārtoti), Portugāle, Malta, Kipra, Polija, Čehija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Somija, Dānija, Igaunija un Grieķija.
Šonedēļ, kad tuvojas Bali konference, tas ir skandāls, ka dalībvalstis nespēj īstenot pasākumus, par kuriem tās jau ir vienojušās un kuriem jau ir bijusi nozīmīga ietekme uz klimata pārmaiņu risinājumiem.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dāmas un kungi, šodiena ir pavērsiens Rietumbalkānos un visas Eiropas Savienības dzīvē. Šodien ir ANO noteiktā pēdējā diena, līdz kurai serbiem un albāņiem ir jāpanāk vienošanās. Mums jau iepriekš vajadzēja zināt, ka trijotnes centieni to panākt ir lemti neveiksmei. Visticamāk, Kosova deklarēs savu neatkarību divu mēnešu laikā, un joprojām ir grūti izvērtēt tās rīcības sekas Rietumbalkānu reģionā. Kosovu aizsargās Eiropas Savienība. Risinājuma panākšana Kosovas lietā noteikti būs pārbaudījums kopējai ārpolitikai un drošības politikai. Vai mēs varēsim panākt vienotu nostāju vai arī kļūsim par upuriem Amerikas un Krievijas strīdiem? Ja Eiropas Savienība nebūs vienota, tas radīs nopietnus draudus valstu savienībai un Eiropas reģiona integrācijai. Tādēļ ir ļoti svarīgi panākt labu un godīgu risinājumu Kosovā. Eiropas Savienība ir atbildīga par to.
Jacky Hénin
(FR) Priekšsēdētāja kungs, 6. decembrī Strasbūras Darba tiesa pieņēma lēmumu Eiropas Parlamenta prasībā pret dažiem nodarbinātajiem. Es citēju: "Konstatē, ka darba līgums starp darbiniekiem un Eiropas Parlamentu nav spēkā; konstatē, ka darbinieku līgums par projektu nav spēkā, konstatē un lemj, ka līgumiskajām attiecībām starp darbinieku un Eiropas Parlamentu vajadzētu būt pamatotām ar darba līgumu uz nenoteiktu laiku.”
Es aplaudēju šiem ierēdņiem, ar kuriem tika noslēgts darba līgums uz noteiktu laiku, par drosmi, jo viņi ignorēja pazemojumus un citas provokācijas, lai panāktu savu tiesību atzīšanu. Priekšsēdētāja kungs, es uzdrīkstos cerēt, ka administrācijai ātri tiks dots rīkojums pielikt šai lietai punktu, jo tā diskreditē mūsu iestādi nodarbinātības tirgus dalībnieku acīs.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs, šodien es vēlos runāt par tiesisko līdzsvaru starp cīņu pret korupciju un demokrātiju. Dažu valstu, arī Rumānijas, korupcijas starptautiskais tēls ir tik varens, ka tas acīmredzot rada ticību, ka, lai to apkarotu, pat demokrātijas deformēšana ir atļauta. Tā rezultātā Brisele nepārtraukti aicina un skaļi sveic instrumentu stiprināšanu korupcijas apkarošanai, bet parasti klusē, kad šos pašus instrumentus izmanto ļaunprātīgi, jo tie ir galvenokārt radīti ārpolitikas patēriņam.
Tādēļ, ja cīņa pret korupciju joprojām ir prioritāte, un tai vajadzētu būt, slavinājumiem, kurus skandē demokrātijas sargi, vajadzētu vienlīdzīgi pievienot kritiku par pārspīlējumiem un pilsoņu pamattiesību neievērošanu. Pretējā gadījumā, mums aizbildinoties, ka apkarojam korupciju, pati demokrātija pakāpeniski tiks nomākta, un, atklāti sakot, es uzskatu, ka vienlīdz vai pat vairāk bojāta.
Manolis Mavrommatis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, 1. decembrī bija Vispasaules AIDS diena. Tā ir diena, kurā piemin mūsu planētas vispostošākās slimības visus upurus. Pasaules Veselības organizācijas pēdējā pētījuma rezultāti rāda, ka vīrusa nēsātāju procents saglabājas nemainīgs, kamēr jaunu saslimšanas gadījumu skaits ir mazinājies. Neskatoties uz to, šis skaits joprojām ir pārāk liels.
Es iesniedzu Eiropas Komisijai priekšlikumu par pastmarku sērijas izdošanu, lai palielinātu sabiedrības informētību par AIDS, un šo ideju ierosināja komisārs Markos Kyprianou, kas bija atbildīgs par veselības aprūpes jautājumiem. Mūsu bijušais kolēģis, Eiropas Parlamenta bijušais deputāts un tagadējais Grieķijas transporta un komunikāciju ministrs Kostis Hatzidakis, atbalstīja manu priekšlikumu, un Grieķija drukāja un izdeva pastmarku sēriju AIDS upuru piemiņai. Ienākumi no pastmarku pārdošanas tiks ziedoti zālēm AIDS slimnieku ārstēšanai. Komisija mudināja visas 27 dalībvalstis pārņemt šo ideju. Grieķija bija pirmā!
Priekšsēdētājs
Ar šo tiek beigtas vienas minūtes runas.
