Forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - Budgetproceduren 2009 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er forelæggelse ved Rådet af forslaget til det almindelige budget - Budgetproceduren 2009. Jeg byder derfor Éric Woerth, minister for budget- og finansudvalget og statsforvaltningen, som repræsentant for formandskabet for Rådet.
Éric Woerth
Hr. formand, mine damer og herrer! Det er både en ære og en fornøjelse for mig at tale i Parlamentet i dag af to årsager. For det første fordi Europa-Parlamentet repræsenterer hjertet af europæisk demokrati. Det franske formandskab nærer enorm respekt og beundring for det arbejde, som De har gjort til støtte for europæisk integration, og den franske præsident gav det bedste bevis på vores vilje til at hjælpe Europa med at gøre fremskridt i fællesskab i den tale, han holdt i Strasbourg i juli. Det er den samme ånd, som jeg er ledet af, og som mine kolleger i den franske regering deler. For det andet fordi forslaget til budgettet for 2009, som jeg forelægger for Dem i dag, blev vedtaget enstemmigt af Rådet den 17. juli. Denne enighed viser, at dette budgetforslag er afbalanceret, og at alle EU's regeringer kan godtage det.
Vores indledende drøftelser har skabt et solidt grundlag for fortsættelsen af budgetproceduren. Trilog- og samrådsmøderne har fundet sted i en konstruktiv atmosfære. Vi er allerede blevet enige om seks erklæringer, og jeg er sikker på, at vi kan blive enige om mange andre spørgsmål af fælles interesse.
Jeg kan forsikre Dem for, at Rådet er rede til at fortsætte denne frugtbare dialog med henblik på at opnå en aftale om budgettet for 2009, der er tilfredsstillende for alle.
Denne aftale bør overholde tre principper. Det første er at sikre finansieringen af EU's politiske prioriteringer - og vi har fastsat en finansiel ramme for perioden 2007-2013, som vi skal gennemføre for at nå vores mål for konkurrenceevne, samhørighed og vækst. Det andet er at overholde de regler om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning, der er fastsat i den interinstitutionelle aftale. Udgifterne skal holdes inden for de grænser, der er fastsat i denne aftale, og der skal være tilstrækkelige margener under lofterne for de forskellige udgiftsområder. Det tredje princip kræver, at bevillingerne tilpasses til de aktuelle behov. Vi bør især tage ved lære af tidligere budgetgennemførelser for at kunne bestemme vores reelle evne til at gennemføre sektorpolitikker. Siden indførelsen af de finansielle overslag i 1988 har fællesskabsbudgettet desuden altid være genstand for underudnyttelse af betalingsbevillingerne. Budgetgennemførelsen bliver bedre som følge af kommissær Grybauskaitės indsats, men der er stadig stor usikkerhed forbundet med regnskabsåret 2009, og der er på nuværende tidspunkt intet, der tyder på, at 2009 bliver anderledes end de foregående år.
Det er også vigtigt at varetage de europæiske skatteyderes interesser - det gælder i endnu højere grad i den aktuelle økonomiske situation - og derfor skal vi så vidt muligt undgå at opføre bevillinger på budgettet, der ikke kan udnyttes. Målet om et realistisk og afbalanceret budget har hele tiden været det styrende princip i Rådets arbejde.
Før jeg forelægger resultatet af arbejdet, vil jeg gerne sige et par ord om faciliteten med henblik på hurtig reaktion på de kraftigt stigende fødevarepriser i udviklingslandene. Vores drøftelser i løbet af de kommende uger vil dreje sig om dette spørgsmål. Den 19.-20. juni gav Det Europæiske Råd en stærk politisk tilskyndelse ved at hilse det velkommen, at Kommissionen agter at fremlægge et forslag om en ny fond til støtte for landbruget i udviklingslandene. Men Det Europæiske Råds mandat er temmelig klart på dette punkt: Løsningen skal findes i nøje overensstemmelse med de nuværende finansielle overslag.
Jeg er klar over, at Europa-Parlamentet ikke deler dette synspunkt på nuværende tidspunkt. Alligevel vil Rådet vurdere det forslag, som Kommissionen vedtog den 18. juli set i dette perspektiv.
Endelig vil jeg minde om, at Det Europæiske Råd så sent som i går bekræftede, at det er rede til at yde bistand til genopbygningen i Georgien, herunder også i de sydossetiske og abkhasiske områder, ud over de 6 millioner euro i nødhjælp, som allerede er udbetalt. EU vil derfor tage initiativ til hurtigt at indkalde til en international konference med henblik på at hjælpe med genopbygningen af Georgien. I går anmodede Det Europæiske Råd Rådet og Kommissionen om at træffe forberedelser til konferencen.
Jeg vil nu redegøre for hovedelementerne i budgetforslaget for 2009 vedtaget af Rådet.
Vi foreslår et budget på 134 milliarder euro i forpligtelsesbevillinger, hvilket er 469 millioner euro mindre end i det foreløbige budgetforslag. Dermed er der en stigning i betalingsbevillingerne på 2,8 % i forhold til 2008, og det betyder, at EU's samlede bevillingskapacitet fastholdes.
For betalingsbevillingernes vedkommende har Rådet foretaget en justering på blot 1,7 milliarder euro i forhold til det foreløbige budgetforslag. Som De har anmodet om i de foregående år, har Rådet ikke foretaget vilkårlige lineære nedskæringer af alle udgiftsområder. Denne nedskæring er derimod baseret på en grundig analyse af budgetgennemførelsen i 2007 og 2008 og på en realistisk vurdering af, hvilke fællesskabsprogrammer der kan gennemføres og fuldføres. Budgetforslaget beløber sig derfor til 115 milliarder euro i betalingsbevillinger.
Nedskæringen i betalingsbevillingerne i 2009 kommer ikke som nogen overraskelse. Det vil jeg gerne understrege. Den blev taget for givet, da de finansielle overslag for 2007-2013 blev vedtaget. Hvis loftet for betalingsbevillingerne i 2009 er meget lavere end i 2008 og 2010, kan det især forklares med udviklingen i bevillingerne til samhørighedspolitikken, som i 2009 vil blive påvirket af afslutningen på programmeringsperioden 2000-2006 og af en gradvis stigning i løbet af programmeringsperioden 2007-2013. Vi har heller ikke set nogen tegn på, at det har været muligt at iværksætte nye programmer hurtigere. Tværtimod viser mekanismerne til overvågning af vedtagelse af forvaltnings- og kontrolsystemer og af større projekter, at de iværksættes langsomt. Derfor er det kun to ud af 433 programmer, i Ungarn, som har modtaget mellemliggende betalinger.
Betalingsbevillingernes niveau i vores budgetforslag er således realistisk og tilpasset til EU's behov.
Jeg har nogle få bemærkninger til de enkelte udgiftsområder.
I forbindelse med udgiftsområdet "Styrkelse af konkurrenceevnen med henblik på vækst og beskæftigelse” lægger Rådet stor vægt på gennemførelsen af Lissabonstrategien. Det har derfor sikret, at der er tilstrækkelig finansiering til især programmer for forskning og teknologisk udvikling, transeuropæiske net og forbedring af kvaliteten af uddannelse og livslang læring. Rådet har som sagt begrænset stigningen i forpligtelsesbevillingerne på grundlag af en analyse af, hvilke programmer det er muligt at gennemføre.
Jeg vil imidlertid i denne forbindelse understrege, at stigningen i forpligtelsesbevillingerne er betydelig for prioriterede programmer. F.eks. vil rammeprogrammet for forskning få en stigning på 10 % i forhold til 2008, programmet for konkurrenceevne og innovation en stigning på 16 %, og programmet for livslang læring, som er vigtigt for de europæiske borgere, vil få en stigning på 6 %.
Disse eksempler er et klart udtryk for den målrettede strategi, som Rådet har vedtaget. Desuden har Rådet reduceret betalingsbevillingerne (med 471 millioner euro) ved at foretage nedskæringer under flere målrettede budgetposter for at tage hensyn til, hvordan bevillingerne er blevet udnyttet.
Hvad angår underudgiftsområde 1b, "Styrkelse af samhørigheden med henblik på vækst og beskæftigelse”, har Rådet accepteret de forpligtelsesbevillinger, som Kommissionen foreslog i det foreløbige budgetforslag. For betalingsbevillingernes vedkommende valgte vi en afbalanceret tilgang ved at indføre på den ene side en forhøjelse på 50 millioner euro til konvergenslande og -regioner og på den anden side en nedskæring med 300 millioner euro på området for regional konkurrenceevne.
Det resulterer i en fornuftig nedskæring af betalingsbevillingerne med i alt 250 millioner euro, og det glæder mig, at vi kunne blive enige om en fælles erklæring om struktur- og samhørighedsfondsprogrammerne og programmerne for landdistriktudvikling.
Hvad angår udgiftsområdet "Beskyttelse og forvaltning af naturressourcerne”, har Rådet vedtaget en begrænset nedskæring med 382 millioner euro i forpligtelsesbevillinger og 497 millioner euro i betalingsbevillinger. Det drejer sig hovedsageligt om budgetposter forbundet med markedsintervention og regnskabsafslutning og til en vis grad udvikling af landdistrikter.
Jeg vil også påpege, at budgetposterne vedrørende fødevareprogrammer, gratis uddeling af frugt og grøntsager, skolemælk og forbrugsfremmende foranstaltninger er bibeholdt. Vi har også fastholdt de beløb, som Kommissionen har foreslået for miljøpolitikker.
Hvad angår udgiftsområde 3, "Unionsborgerskab, frihed, sikkerhed og retfærdighed”, har Rådet foretaget en let forhøjelse af de disponible margener under lofterne for at nå op på i alt 76 millioner euro ved at foretage målrettede nedskæringer med 20 millioner euro i forpligtelsesbevillingerne. Jeg vil i den forbindelse gerne understrege den betydning, som det franske formandskab tillægger indvandringspolitik. Derfor er det beløb til Frontex, der er opført i budgetforslaget, medtaget.
Hvad angår udgiftsområde 4, "EU som global partner”, har vi forsøgt at forudse behovene forbundet med Palæstina og Kosovo uden at vente på Kommissionens ændringsskrivelse, som forventes vedtaget i næste uge. Vi har derfor afsat yderligere midler i forhold til det foreløbige budgetforslag på 100 millioner euro til Palæstina og 60 millioner euro til Kosovo.
Hvad angår FUSP, har Rådet som en beskyttelsesforanstaltning accepteret de forpligtelses- og betalingsbevillinger, som var opført i det foreløbige budgetforslag, og som er i overensstemmelse med de beløb, der er fastlagt i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006. For betalingsbevillingernes vedkommende beløber nedskæringen sig til 393 millioner euro, men halvdelen af denne nedskæring vedrører reserven til nødhjælp, og som bekendt mener Rådet, at det måske er muligt at finansiere denne reserve ved at omfordele betalingsbevillinger, som det er sket i de senere år.
Hvad til sidst angår udgiftsområde 5, "Administration”, har Rådet vedtaget en kontrolleret forhøjelse på 3,8 % i administrative bevillinger, som efter Rådets mening er nødvendig for, at institutionerne kan fungere hensigtsmæssigt. Den disponible margen under udgiftsområde 5 beløber sig derfor til 224 millioner euro. Rådet har naturligvis accepteret de 250 stillinger forbundet med udvidelsen i 2007. Vi har også foretaget målrettede nedskæringer på grundlag af tidligere gennemførelser i stedet for at foretage lineære nedskæringer, hvilket der næsten er blevet tradition for.
Endelig har vi i forbindelse med de decentrale organer taget deres livscyklus i betragtning. Vi kan ikke behandle organer i fuld drift på samme måde som organer, der stadig udvikler deres ekspertise - organer under udvidelse - og vi har taget hensyn til det overskud, som nogle organer har genereret i de foregående regnskabsår. Det gælder Frontex og Eurojust, to organer, som vi prioriterer højt.
Kort sagt mener jeg derfor, at budgetforslaget for 2009 repræsenterer en balance mellem de ambitioner, som vi naturligvis alle sammen har for EU, og forsvarlig budgettering, som vi skylder borgerne. Dette er helt afgørende, hvis borgerne også skal have tiltro til den europæiske idé.
Parlamentets synspunkt vil nok være anderledes, men dette er kun begyndelsen på budgetproceduren, og vi har stadig masser af tid til at afstemme vores synspunkter om strukturen på budgettet for 2009 og til at løse de problemer, vi står over for som følge af Kommissionens nye forslag. Jeg er overbevist om, at de tre institutioner derfor vil gøre sig de største bestræbelser, så vi mellem nu og samrådet i november - om et par måneder - kan nå frem til en samlet aftale om alle disse spørgsmål, og jeg håber, at denne aftale bliver det bedst mulige kompromis for både institutionerne og de europæiske borgere. De kan naturligvis regne med mit fulde engagement i den henseende.
Formanden
Mange tak, hr. minister. De fortjener et større fremmøde, men kvaliteten af vores medlemmer tæller meget. I dag har vi en indledende drøftelse, og en tidligere minister, som på et tidspunkt sad på Deres post, er også til stede.
Jutta Haug
ordfører. - (DE) Hr. formand, fru kommissær, hr. formand for Rådet! De sagde lige, at dette er begyndelsen på budgetproceduren, hr. rådsformand. Det gælder ikke for Europa-Parlamentet. Vi indledte budgetproceduren og drøftelserne om proceduren og om vores budget for 2009 ved årets begyndelse. Derfor er vi allerede nået langt. Desuden er vi i Parlamentet enige om, at hverken Kommissionens foreløbige budgetforslag eller Rådets forslag - hvor der som bekendt er skåret ned på både de forpligtelsesbevillinger og de betalingsbevillinger, der indgår i Kommissionens overslag - er særlig inspirerende. Vi betragter det bestemt ikke som et ambitiøst budget, der tilfredsstiller vores behov som borgere i EU på alle politiske områder.
Parlamentet har især altid problemer med at forstå, at selv om der hele tiden bliver talt om, at der skal gøres noget ved klimaændringerne, er denne hensigt ikke afspejlet tilstrækkeligt i budgettet. Parlamentet ønsker - hvilket fremgår af den overvældende støtte, som det gav forhandlingsgruppen fra Budgetudvalget under afstemningen i juli - at sikre, at bekæmpelsen af klimaændringerne kan intensiveres i mange dele af budgettet, og at det kan ske med europæiske midler. Vi mener ikke, at den dybe kløft på 15 % mellem forpligtelsesbevillingerne og betalingsbevillingerne, som Kommissionen har foreslået, og som Rådet efterfølgende har udvidet yderligere, kan vedblive med at eksistere.
Vi må i stedet sørge for, at vi får et budget, der er mere i overensstemmelse med principperne om et realistisk og klart budget. Vi får selvfølgelig den til tider ophedede debat her i efteråret. Jeg håber imidlertid, at vi opnår et tilfredsstillende resultat, når først vi har fået visse ting på plads.
Janusz Lewandowski
Hr. formand! Her i efteråret indleder vi som sædvanlig budgetprocedurens afgørende fase, denne gang for 2009. Det er vores opgave at bemærke og tage hensyn til alle de ændringer, der er sket, siden det foreløbige budgetforslag blev forelagt.
Det største problem for mig som ordfører for Europa-Parlamentets og de øvrige europæiske institutioners budget er usikkerheden omkring Lissabontraktatens skæbne. Budgetforslaget for 2009 var baseret på det mest sandsynlige resultat, nemlig ikrafttrædelsen af en traktat, der grundlæggende udvider Europa-Parlamentets medbestemmelsesbeføjelser. Eftersom traktatens fremtid på nuværende tidspunkt svæver i det uvisse, vil det i forbindelse med budgettet være normalt at reagere ved at adskille de udgifter, der er direkte forbundet med Lissabontraktaten, fra de foreløbige udgifter for det kommende år, og det anmodede vi alle de europæiske institutioner om. Vi har Europa-Parlamentets svar, som for øjeblikket er under behandling. Det er endnu ikke et officielt dokument fra Parlamentets Præsidium, men det lever op til kravet om at udskille udgifter forbundet med Lissabontraktaten, som kan tages i betragtning senere, hvis situationen ændrer sig.
Den usikkerhed omkring Lissabontraktatens skæbne, der påvirker budgettet for 2009, hindrer os naturligvis ikke i at overholde de øvrige principper for fastlæggelse af budgettet for 2009. Vi må tage hensyn til de nye regler om aflønning af Europa-Parlamentets medlemmer og aflønning og ansættelse af assistenter. Vi skal dække omkostningerne forbundet med valget til Europa-Parlamentet og tage højde for udsvingene i priserne på de forskellige energikilder i 2008. Frem for alt er 2009 et valgår, hvor vi må stræbe efter tilbageholdenhed og finansiel disciplin. En udvidelse af det europæiske bureaukrati - dvs. den europæiske administration - er ikke det bedste budskab at sende til de borgere, som vi anmoder om at forlænge parlamentsmedlemmernes mandat.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på endnu en ting, som bekymrer mig, ikke som Europa-Parlamentets ordfører, men som medlem af et samfund af demokratiske nationer, der kæmper for menneskerettighederne og alle europæiske nationers suverænitet. Vi bør, også på budgetplan, reagere på det, der er sket i Georgien. Jeg mener, at Europa-Parlamentet bør tage stilling til dette spørgsmål under førstebehandlingen, eftersom det bliver vanskeligt at overtale de europæiske skatteydere til fortsat at yde betingelsesløs bistand til Rusland, når det bruger penge på krige uden for sine grænser.
Kyösti Virrankoski
næstformand i Budgetudvalget. - (FI) Hr. formand, hr. minister, fru kommissær! Jeg vil indlede med at sige, at jeg er meget tilfreds med, at budgetforslaget for 2009 nu er til behandling i Parlamentet. Samtidig vil jeg sige, at jeg er ked af, at Budgetudvalgets formand, Reimer Böge, ikke kan være til stede under debatten, fordi han samtidig har vigtige forpligtelser i Tyskland. Derfor taler jeg for ham på vegne af Budgetudvalget.
Jeg takker Rådet og dets formandskab for deres konstruktive samarbejde, for på samrådsmødet om budgettet i juli vedtog vi vigtige fælles erklæringer om bl.a. gennemførelsen af struktur- og samhørighedsfondsprogrammer, EU's Solidaritetsfond, Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen og personaleudgifter. Det varsler også godt for en positiv atmosfære på samrådsmødet i november. Desværre har Rådet ikke været helt så samarbejdsvilligt, hvad angår finansieringen af de mange nye stillinger, som blev drøftet og medtaget i beslutningerne på Det Europæiske Råd i juni.
Kommissionens foreløbige budgetforslag var allerede meget stramt. Forpligtelsesbevillingerne var på 134,4 milliarder euro, hvilket er 2,6 milliarder euro under de finansielle overslag, og betalingsbevillingerne var på kun 116,7 milliarder euro. Det betyder, at betalingerne kun udgør 0,9 % af EU's BNP, hvilket er langt under de allerede meget stramme finansielle rammer, hvor gennemsnittet er 1 %. Rådet har nedskåret budgettet yderligere med i alt 500 millioner euro i forpligtelsesbevillinger og 1,8 milliarder euro i betalingsbevillinger.
Efter min mening afspejler dette stærkt beskårede budget hverken EU's eller Parlamentets prioriteringer. Det er meget farligt at have foretaget nedskæringer under udgiftsområde 1, som er afgørende for bæredygtig vækst og beskæftigelse. Knapheden på betalingsbevillinger er især en trussel mod strukturpolitikken, som er en af Parlamentets vigtigste prioriteringer. Gennemførelsen af den er allerede stærkt forsinket.
Der hersker ingen tvivl om, at det er nødvendigt at sætte særligt fokus på udgiftsområde 1, men det samme gælder udgiftsområde 4, som hvert eneste år synes at være underfinansieret. Lige nu er der problemer med Kosovo og Palæstina.
Til sidst vil jeg rejse to spørgsmål. Det første vedrører fødevarefaciliteten. Kommissionen foreslår, at der bevilges ca. 1 milliard euro til fødevarehjælp og -produktion i udviklingslande. Det støtter Parlamentet, men det beklager, at Kommissionen ikke har foreslået nogen hensigtsmæssige instrumenter. Den interinstitutionelle aftale er en god anledning til dette, og Budgetudvalget er rede til også at støtte Kommissionen i dette spørgsmål.
Europa-Parlamentet er også rede til at støtte genopbygningen i Georgien. Det giver budgetproceduren også mulighed for. Vi håber, at de tilsagn, som Kommissionen giver på EU's vegne på den næste donorkonference, forinden er blevet drøftet med budgetmyndighederne.
Dalia Grybauskaitė
Hr. formand! Jeg vil gerne minde om den meget gode atmosfære under de forhandlinger, som vi indledte i foråret og afsluttede inden sommerferien. Jeg håber, at vi kan fortsætte på samme måde under hele proceduren.
Jeg vil gøre opmærksom på, at vi har fire vigtige problemgrupper i forbindelse med forhandlingerne. Den første drejer sig om niveauet for betalingsbevillingerne, som Rådet har skåret ned med 1,8 milliarder euro. Ved vurderingen af Kommissionens forslag mener Parlamentet, at det er for beskedent, mens Rådet mener, at det er for ambitiøst, så jeg håber, at vi i den sidste fase af forhandlingerne kan opnå et kompromis og et hensigtsmæssigt budget for Europa.
Den anden problemgruppe findes i udgiftsområde 4, og her vil jeg nævne tre ting, nemlig yderligere midler til Kosovo og Palæstina, reserven til nødhjælp - navnlig fordi der vil være behov, som kræver hurtig reaktion i år og til næste år - og naturligvis den forestående donorkonference med henblik på at hjælpe Georgien, og på dette punkt har vi - i hvert fald i dag - endnu ikke truffet nogen beslutning.
Den tredje gruppe, som Kommissionen betragter som et problem, vedrører de administrative udgifter, hvor Rådet som sædvanlig godkender stillinger, men skærer ned på de finansielle midler. Det betyder, at det ikke vil være muligt for Kommissionen i denne fase og med disse forslag at ansætte yderligere personale, selv om der er godkendt 250 stillinger forbundet med udvidelsen.
Den fjerde gruppe vedrører fødevarefaciliteten. På Rådets foranledning stillede vi et forslag, som Parlamentet endnu ikke har godkendt som et instrument. Dette er den fjerde gruppe i vores forhandlinger, som efter min opfattelse er problematisk.
Overordnet set er det altså kun disse fire punkter, der kan give anledning til vanskeligheder. Alt det øvrige er meget velforberedt og velberegnet, og jeg mener, at vi for størstedelens vedkommende meget hurtigt kan nå til enighed. Hvis vi fastholder den samarbejdsånd, som vi har i dag, kan vi forhåbentlig løse alle vores problemer.
Éric Woerth
Hr. formand! Jeg vil allerførst takke for denne debat. Jeg vil sige til fru Haug, at dette budget helt klart er ambitiøst, selv om niveauerne ikke er helt de samme for de forskellige udgiftsområder. Men vi har selvfølgelig det samme mål, og vi skal naturligvis forlige vores meningsforskelle. Det har vi to måneder til.
Jeg vil for det andet sige til Dem, hr. Lewandowski, i forbindelse med Deres bemærkninger om følgerne af Lissabontraktaten, at vi deler Deres ønske, som faktisk er at tage hensyn til, at ratifikationsprocessen endnu ikke er afsluttet, og at det derfor er klogt ikke at opføre disse udgifter på budgettet. Jeg mener, at vi har den samme holdning til den sag. De nævnte Georgien. Den europæiske kommissær har betegnet dette som et af de store problemer, vi skal løse, og Rådet har givet udtryk for sin holdning til spørgsmålet. Nu må vi bestræbe os på at udbygge de politiske områder, der blev kortlagt i går eftermiddag.
Hr. Virrankoski! I forbindelse med det foreløbige budgetforslag sagde De, at det allerede er meget stramt, og at vi strammer det endnu mere. Det er korrekt. Men først må vi skelne mellem forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger. Forpligtelsesbevillingerne er steget med knap 3 % i forhold til 2008. Det viser, hvor ambitiøse vi er. Det er rigtigt, at der er planer om en nedskæring af betalingsbevillingerne i samme størrelsesorden. Jeg forsøgte at forklare, at vi foretog en meget grundig analyse, og at dette ikke er resultatet af en vilkårlig og ukritisk metode til nedskæring af betalingsbevillingerne. Det er ganske enkelt resultatet af en analyse af de forskellige politikkers grad af udnyttelse af bevillingerne. Det forsøgte jeg at forklare udgiftsområde for udgiftsområde. Jeg vil kort nævne, at der ganske vist er en nedskæring under udgiftsområde 1, men samtidig er der inden for den nedskæring planlagt en forhøjelse på 50 millioner euro til konvergenslande og -regioner. Det skal siges. Under udgiftsområde 4 - det nævnte kommissæren også - er der en forhøjelse af bevillingerne til Palæstina og Kosovo, og halvdelen af de nedskæringer i bevillingerne, der er opført i budgetforslaget, vedrører den reserve til nødhjælp, der kan finansieres gennem omfordeling af ressourcer, som det er sket hidtil. Vi har naturligvis tiden frem til november til at gå i detaljer med spørgsmål, der er specifikke, klart definerede og genstand for visse parametre, og vi vil bestræbe os på at opnå det bedst mulige kompromis, som naturligvis vil give os mulighed for at gøre fremskridt.
Formanden
Det var en vigtig foreløbig debat om budgettet. De var alle sammen meget hurtige til at nævne krisen og krigen i Georgien. Som bekendt fremkom jeg med en erklæring om det spørgsmål på Det Europæiske Råd i går, og jeg kan fornemme, at alle i de europæiske institutioner deler den holdning, som jeg gav udtryk for i går.
