Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct îl reprezintă intervenţiile de un minut privind chestiuni politice importante, în conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură.
Vom acorda prioritate deputaţilor din Parlamentul European care nu au luat cuvântul în cursul ultimei perioade de intervenţii de un minut în conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură faţă de cei care au luat cuvântul ultima oară.
Traian Ungureanu
Pe 4 februarie 2010, preşedintele României, Traian Băsescu, a anunţat decizia prin care Consiliul Suprem de Apărare a Ţării a aprobat participarea României la sistemul american antirachetă. Acordul urmează să fie supus aprobării Parlamentului. Preşedintele a precizat, totodată, că acordul nu este îndreptat împotriva Rusiei. Cred că România îşi demonstrează astfel capacitatea de partener strategic al Statelor Unite în zona Mării Negre şi devine un furnizor european net de securitate.
În contextul actualelor provocări internaţionale severe, acordul româno-american va consolida în mod indivizibil sistemul de securitate pentru aliaţii europeni. Îmi exprim convingerea că Uniunea Europeană va saluta acest acord major
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Domnule preşedinte, aş dori să-mi exprim îngrijorarea profundă cu privire la situaţia care se deteriorează rapid a colegilor polonezi din Lituania. Lituania este membră a Uniunii Europene. Cu toate acestea, drepturile fundamentale ale minorităţii naţionale poloneze sunt încălcate în Lituania. În Lituania trăiesc aproape 300 000 de polonezi, în regiuni unde reprezintă 60-80 % din populaţie, însă, în situaţii oficiale, nu au dreptul de a-şi folosi limba maternă ca limbă secundară. O instanţă a hotărât eliminarea denumirilor bilingve de străzi. Executori judecătoreşti sunt trimişi să aplice această hotărâre. Denumirile poloneze sunt "lituanizate”. La restituirea terenurilor, polonezii sunt victime ale discriminării. Dreptul copiilor polonezi de a beneficia de educaţie într-un mediu cu instruire în limba poloneză este limitat. Drepturile electorale ale părinţilor lor sunt îngrădite.
În prezent, este în joc viitorul Uniunii. Dorim să trăim, în continuare, într-o Europă a valorilor iluzorii sau a valorilor reale? De noi depinde, în parte, direcţia în care se îndreaptă Uniunea. Vom ignora discriminarea făţişă a unei minorităţi sau vom clădi cu adevărat o Europă sigură, într-un spirit al respectării drepturilor omului?
Andres Perello Rodriguez
(ES) Domnule preşedinte, aş dori să semnalez Parlamentului un anumit aspect şi să solicit sprijinul acestuia. Aş dori să semnalez faptul că, în sudul Uniunii, în Valencia, oraş harnic şi întreprinzător, există un cartier marinăresc cu istorie numit Cabañal, care ar putea fi distrus de un plan pe care consiliul doreşte să-l pună în aplicare, după ce a abandonat această zonă timp de aproape 20 de ani.
Locuitorii din zonă au protestat împotriva acestui plan. La cererea Curţii Supreme, Ministerul Culturii a hotărât că planul va echivala cu o profanare a patrimoniului, iar Curtea Constituţională a încercat, de asemenea, recent, să oprească acest lucru sau a hotărât că ar trebui oprit.
Răspunsul autorităţilor publice a fost acela de a refuza să se supună instituţiilor, asumându-şi riscul, pericolul şi lipsa de preocupare politică ce rezultă din aceasta.
Apelul la sprijin pe care îl lansez este pentru ca locuitorii din zonă să beneficieze de ajutorul pe care îl solicită Parlamentului în privinţa acestei profanări a patrimoniului, ca să mă asigur că o astfel de aberaţie majoră, barbară, nu va putea avea loc într-un district cum este Cabañal din sudul Uniunii Europene.
Cristian Silviu Buşoi
Săptămâna trecută am participat la reuniunea Comisiei de cooperare parlamentară Uniunea Europeană - Republica Moldova, o reuniune cu rezultate foarte încurajatoare în ceea ce priveşte relaţiile bilaterale şi apropierea Republicii Moldova de Uniunea Europeană.
Guvernul pro-european de la Chişinău a făcut progrese vizibile în cele câteva luni de când s-a instalat şi cred că aceste progrese sunt un semnal clar al dorinţei sincere de a se angaja ireversibil pe drumul european. Din discuţiile de săptămâna trecută reiese voinţa politică a actualului guvern din Republica Moldova de a promova reforme pentru a construi o democraţie solidă şi o economie prosperă. Salut începerea negocierilor pentru un nou acord de asociere din luna ianuarie a acestui an şi cred că Parlamentul European trebuie să se implice activ în acest proces şi să sprijine încheierea unui astfel de acord şi un regim liberalizat de vize.
Republica Moldova împărtăşeşte valorile Uniunii Europene şi, de aceea, consider că atât Comisia Europeană, cât şi Parlamentul European trebuie să susţină acest guvern prin asistenţa financiară care trebuie acordată cât mai repede posibil, dar şi prin competenţele Uniunii Europene în diversele sectoare vizate de reforme, precum justiţia sau domeniul economic.
Ryszard Czarnecki
(PL) Domnule preşedinte, din păcate, va trebui să vorbesc, din nou, despre situaţia minorităţii poloneze dintr-un stat membru al Uniunii Europene - Lituania. S-ar părea că, dacă un stat face parte din Uniunea Europeană, acesta ar trebui să respecte toate normele europene. Totuşi, Vilnius nu face acest lucru.
În Lituania nu există, în continuare, niciun acord privind denumirile bilingve de străzi din locurile în care populaţia poloneză nu este minoritară, ci majoritară. Există probleme semnificative în ceea ce priveşte educaţia în limba poloneză ca mediu de instruire. În urma acţiunilor adoptate de autorităţile lituaniene din domeniul educaţiei, aproximativ 100 de clase cu predare în limba poloneză vor fi închise. Recent, au fost impuse restricţii semnificative pentru grupurile artistice care popularizează cultura poloneză.
Există un dezechilibru ciudat acolo, deoarece lituanienilor din Polonia li se garantează toate drepturile şi beneficiază de subvenţii importante de la bugetul de stat polonez. Este timpul unui răspuns simplu şi civilizat. Este timpul ca organizaţiile internaţionale, inclusiv propriul nostru Parlament European, să analizeze problema discriminării polonezilor din Lituania.
Gerard Batten
Domnule preşedinte, am participat în această seară, la Salonul Membrilor, la o recepţie pentru grupul artistic Shen Yun. Anul trecut, am avut plăcerea de a vedea spectacolul Shen Yun la Londra. Scopul acestuia este de a însufleţi interesul pentru cultura chineză şi de a o ilustra, o cultură pe care Partidul Comunist Chinez şi guvernul chinez au făcut tot posibilul să o distrugă în cursul ultimilor 60 de ani.
Am fost consternat să aflu, în această seară, că un spectacol programat în România în luna aprilie a fost anulat din cauza presiunilor din partea guvernului chinez. Este total inacceptabil faptul că România, o ţară care pretinde că este o democraţie, se lasă intimidată în acest mod de o tiranie comunistă. Aş dori să spun, de asemenea, că Shen Yun promovează filozofia adevărului, a toleranţei şi a compasiunii şi, de aceea, nu este surprinzător faptul că guvernul chinez şi Partidul Comunist se tem de această ideologie contrară.
Aş dori să-i sugerez dlui Buzek, Preşedintele, să remediem această situaţie invitând Shen Yun să monteze un spectacol exemplificator în Parlament cât mai curând posibil. Acest lucru ar fi un evident gest de sprijin pentru aceşti activişti chinezi pentru democraţie extraordinar de curajoşi.
Seán Kelly
Domnule preşedinte, aş dori să profit de această ocazie pentru a condamna, în acest parlament, utilizarea frauduloasă a unor paşapoarte irlandeze, britanice, franceze şi germane în recentul asasinat al comandantului Hamas. Şeful poliţiei din Dubai a afirmat că este 99 % sigur că în spatele asasinatului s-a aflat Mossadul.
Dacă aceasta este situaţia, comiterea unei crime într-o ţară terţă a reprezentat un abuz flagrant asupra paşapoartelor UE şi, în special, un abuz de încredere în ceea ce priveşte pe Irlanda, deoarece, de când ne-am obţinut independenţa în 1922, am fost o ţară prietenoasă şi neutră şi, astfel, am permis cetăţenilor noştri să călătorească, poate mai liber, în locuri în care altor popoare nu li s-ar permite să călătorească.
Utilizarea unor paşapoarte false în această situaţie a pus în pericol această postură, în special în Dubai. L-aş invita în special pe Înaltul Reprezentant să analizeze această problemă şi, dacă în spatele acestei acţiuni s-a aflat guvernul sau Mossadul, ar trebui să ni se acorde nouă şi celorlalte ţări implicate măsuri de reparare.
Alan Kelly
Domnule preşedinte, vom trece peste această confuzie în cele din urmă. Normele privind harta ajutoarelor regionale pentru ajutorul de stat din Europa trebuie neapărat reconfigurată. O preocupare importantă este aceea că, atunci când am scris Comisiei anterioare în privinţa acestui aspect, aceasta îşi baza politica pe cifrele Eurostat din 2006. Acum, când harta ajutoarelor regionale va fi revizuită, este extrem de important să recunoaştem că economia europeană se află într-o situaţie cu totul diferită. Luând numai un exemplu din ţara mea, nivelul şomajului din regiunea central-vestică a ţării a crescut cu peste 40 % în ultimul an, iar aceasta fără a menţiona anii anteriori, când cifrele erau deja în creştere. Zonele din regiunea central-vestică, precum Limerick, Clare şi Tipperary, necesită finanţare de la stat la scară largă pentru a stimula crearea de locuri de muncă de bază, acest lucru atingând niveluri critice.
Având în vedere schimbarea dramatică a situaţiei economiei irlandeze, ca şi din alte economii, anii 2006 şi 2007 ar fi putut la fel de bine să se întâmple acum cu un secol. Deşi recunosc că, în parte, statele membre sunt cele care trebuie să informeze Comisia în privinţa oricăror modificări în situaţia lor economică, abordarea Comisiei nu ar trebui să continue să fie aceeaşi.
Corneliu Vadim Tudor
Doamnelor şi domnilor, eu cred că cel mai important dar pe care Dumnezeu l-a făcut omului este câinele. Ştiţi ce spunea Madame Roland, cea care avea să fie ghilotinată în timpul Revoluţiei franceze: "De când îi cunosc mai bine pe oameni, am început să iubesc câinii”, iar Lordul Byron a scris: "Câinii au toate virtuţile oamenilor, mai puţin defectele lor.”
Eu reprezint aici câteva milioane de iubitori de animale din ţara mea, scandalizaţi de cruzimea faţă de câinii fără stăpân care sunt ucişi fără milă. Străinii care vizitează România sunt şocaţi de cadavrele câinilor de pe şosele, un spectacol barbar la care asistă şi copiii. În aceste zile, prefectul capitalei, Bucureşti, cere modificarea unei legi modificate de Parlament, solicitând suprimarea câinilor comunitari. Dar câinii sunt îngeri păzitori; şi pentru sănătatea unei cetăţi, este un lucru ştiut că acolo unde sunt câini, nu sunt şobolani sau şerpi.
Rog Parlamentul European să invite guvernul României să respecte Declaraţia universală a drepturilor animalelor, proclamată la Paris în 1978. Masacrarea câinilor fără stăpân din România trebuie să ia sfârşit. Cine nu iubeşte animalele, nu iubeşte nici oamenii. Ce Dumnezeu, trăim în mileniul trei după Hristos!
Ramon Tremosa i Balcells
Domnule preşedinte, aş dori să denunţ situaţia din sectorul cărnii de porc catalane şi europene. Preţul porcilor continuă să scadă de mai bine de peste un an şi, de câteva luni, acesta se situează, în mod evident, sub preţul de producţie. Unul dintre motivele pentru care acest lucru are loc este reprezentat de importurile de porci din ţările emergente. În prea multe cazuri, aceste importuri pătrund în Uniunea Europeană fără a fi suficient controlate în vămile europene.
În prea mult cazuri, aceste importuri de porci nu respectă mai multe reglementări europene privind calitatea şi securitatea alimentară pe care Uniunea Europeană le impune numai producătorilor europeni. Se pare că acelaşi lucru se va întâmpla şi în anii următori: cerinţe de sporire a bunăstării animalelor pentru producătorii europeni, dar niciun fel de control asupra importurilor din ţările emergente.
Acesta este un caz clar de concurenţă neloială. În acest fel, Europa îşi va pierde fermierii şi producătorii de carne de porc şi, fără aceştia, Europa va pierde o parte importantă a industriei agroalimentare. Acestea sunt îngrijorările pe care am dorit să vi le împărtăşesc.
Valdemar Tomaševski
(PL) Domnule preşedinte, aş dori să mă refer la situaţia minorităţilor naţionale din Lituania, unde drepturile acestora sunt în permanenţă îngrădite.
În Lituania, în zonele populate de concentraţii de minorităţi naţionale, există o interdicţie generală privind utilizarea indicatoarelor de informare bilingve care sunt folosite de 20 de ani. Subvenţiile pentru şcolile pentru minorităţile naţionale au fost reduse şi se fac pregătiri pentru închiderea acestora ca parte a ceea ce este denumită "reformă”. Ortografia originală a numelor străine nu poate fi utilizată în documentele de identitate. Mai mult decât atât, polonezilor din Lituania care încearcă să redobândească pământurile confiscate de sistemul comunist li se creează dificultăţi, iar, recent, chiar şi viaţa culturală a minorităţilor a fost afectată. Recent, fondurile guvernamentale pentru Wilia, cel mai vechi grup de dansuri şi cântece tradiţionale poloneze din Lituania, au fost reduse la un sfert din nivelul anterior, iar trei posturi cu normă întreagă au fost eliminate, rămânând doar unul.
Drepturile minorităţilor naţionale din Lituania ar trebui respectate, deoarece Uniunea stipulează în motto-ul său: unită în diversitate.
Mairead McGuinness
Domnule preşedinte, dl Tremosa i Balcells a ridicat problema producţiei cu costuri reduse din agricultură, iar aceasta este o problemă care mă îngrijorează enorm, la fel ca pe numeroşi alţi membri ai acestui parlament. Totuşi, mă îngrijorează mai mult Comisia şi modalitatea în care aceasta percepe agricultura, zonele rurale şi, fireşte, industria alimentară, deoarece se pare că, în strategia UE 2020, aproape a uitat acest sector vital al Uniunii Europene. Aş îndemna Comisia să nu ignore acest domeniu important. Sper că acest lucru nu reflectă o viziune conform căreia acest sector nu mai este important, în special pentru că urmărim reformarea bugetului Uniunii Europene.
Aş reaminti Comisiei că sectorul agroalimentar este vital din motive de securitate a alimentelor, din motive de protecţia a mediului şi pentru locurile de muncă din zonele rurale. Cred că această viziune trebuie să se reflecte în strategia UE 2020.
Îi mulţumesc unei tinere organizaţii de fermieri din Irlanda, Macra na Feirme, care reprezintă bărbaţi şi femei, pentru că mi-a adus în atenţie această problemă şi sper că Comisia ascultă.
Silvia-Adriana Ţicău
La începutul anului, rata şomajului în zona euro era de 10 %, iar în UE-27 de 9,6 %. În rândul tinerilor, aceasta depăşeşte 21 %. În Uniunea Europeană, cu excepţia sectorului financiar, activează aproximativ 20 de milioane de întreprinderi, din care 99 % sunt întreprinderi mici şi mijlocii. Două treimi din totalul forţei de muncă din sectorul privat este angajată în IMM-uri.
Solicit Comisiei şi statelor membre să definească un pachet de măsuri dedicat sprijinirii IMM-urilor pentru depăşirea crizei economice şi financiare. Acest pachet de măsuri ar trebui să se adreseze şi celor ce-şi propun să înfiinţeze o întreprindere mică sau mijlocie. Măsurile pot include, printre altele, adaptarea corespunzătoare a Fondului european de ajustare la globalizare şi a celui de-al şaptelea Program-cadru de cercetare, precum şi simplificarea criteriilor şi procedurilor administrative pentru accesul IMM-urilor la proiectele realizate cu fonduri europene.
Nu în ultimul rând, ca în cazul fermierilor, propun acordarea de garanţii guvernamentale pentru creditele contractate de IMM-uri pentru depăşirea crizei, evident, pe o perioadă determinată de timp şi în limita unui anumit plafon
Georgios Papanikolaou
(EL) Domnule preşedinte, după cum ştim cu toţii, problema imigraţiei ilegale din Grecia este mult mai gravă decât în restul Uniunii Europene. Există numeroase motive pentru aceasta, de la amplasarea sa geografică la graniţa sa de coastă extinsă.
În acest condiţii, iniţiativa guvernului elen, care facilitează obţinerea cetăţeniei greceşti de către imigranţi într-un mod fără precedent, este, în cel mai bun caz, o improvizaţie în momente cum sunt acestea şi a dat naştere următorului paradox: propunerea guvernului ţării cu cele mai mari probleme conţine cel mai puţin restrictive reglementări, la orice nivel, din întreaga Uniune Europeană.
Acest lucru mai mult încurajează, decât să descurajeze imigraţia ilegală în detrimentul imigraţiei legale. Subminează coeziunea socială şi adoptă o abordare fragmentată pentru această problemă, prin faptul că analizează numai ultima legătură dintr-un lanţ care include intrarea ilegală, azilul, deportarea şi permisiunea de a rămâne şi de a munci în Uniunea Europeană. Deschide fereastra către obţinerea unei cetăţenii europene pentru un număr nedeterminat de imigranţi ilegali.
Din această perspectivă, aceasta este o problemă europeană care ar trebui abordată intens în viitorul imediat.
Ioan Enciu
Respectarea dreptului la intimitate a devenit în ultimul timp un subiect deosebit de actual, în contextul introducerii noilor tehnologii din domeniul informaţional. Pe lângă efectul benefic al acestor tehnologii pentru multe domenii, a apărut şi problema intruziunii în viaţa privată a cetăţeanului şi, implicit, necesitatea reglementării accesului la datele cu caracter personal; mă refer aici la faptul că cetăţeanului trebuie să i se asigure dreptul de a controla colectarea, depozitarea, folosirea şi distribuirea datelor private.
Legislaţia actuală privind protecţia datelor a rămas în urmă şi nu mai este capabilă să rezolve toate problemele apărute. Numeroasele semnale venite din partea opiniei publice susţin clar necesitatea reglementării stricte a dreptului la intimitate. Eforturile Uniunii Europene în vederea creării unei baze de date juridice adecvate în acest domeniu sunt salutabile, dar, după părerea mea, sunt încă insuficiente pentru a face faţă noilor provocări
Oldřich Vlasák
(CS) Au trecut mai mult de şase luni de când Canada a făcut pasul fără precedent al reintroducerii vizelor pentru unul dintre statele membre ale UE, în acest caz, pentru cetăţenii Cehiei. Canada şi-a justificat acţiunea prin motivul că, de cealaltă parte a oceanului, cetăţenii cehi, în special romi, solicitau azil în masă. În aceste condiţii, aş dori să spun că, în Cehia, tuturor li se aplică aceleaşi condiţii, indiferent dacă au cetăţenie cehă, slovacă, vietnameză sau ucraineană, sau dacă sunt de origine cehă, afroamericană sau romă. Carta drepturilor şi libertăţilor fundamentale, care face parte din legea noastră constituţională, stipulează drepturi naţionale şi etnice egale pentru toţi cetăţenii. Faptul că Canada îşi explică măsura prin referire la romi este, în sine, discriminatorie, deoarece este o acceptare a faptului că condiţiile în materie de vize sunt modificate din cauza unui grup etnic. În locul vizelor costisitoare şi exigente sub aspect administrativ, Canada ar trebui, mai curând, să analizeze profund aceste condiţii.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Domnule preşedinte, după cum ştiţi, la 11 februarie, Parlamentul a spus nu programul de urmărire a tranzacţiilor financiare ale teroriştilor, programului SWIFT. În consecinţă, acordul a fost suspendat şi nu sunt transferate niciun fel de date.
Cu toate acestea, Comisia a primit un nou mandat de negociere. Întrebarea pe care aş dori să o adresez Preşedinţiei Parlamentului European - nu domniei voastre, ci Preşedinţiei actuale - este dacă dispunem de un interlocutor, dacă Statele Unite negociază cu Uniunea Europeană în urma prăbuşirii sau dacă negociază fiecare caz la nivel bilateral cu anumite state membre.
În orice caz, dle preşedinte, dacă aceste negocieri vor avea loc într-adevăr, solicit ca Parlamentul Europeană să deţină un rol în cadrul negocierilor şi cred că această solicitare este împărtăşită de toţi deputaţii din Parlamentul European.
Mario Borghezio
(IT) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, la 23 februarie, în Villasanta, Lombardia, o deversare excepţională de hidrocarburi dintr-un rezervor aflat într-o rafinărie dezafectată a avut ca efect contaminarea masivă a râului Lambro din apropiere.
Amploarea dezastrului ecologic, prin care au fost vărsaţi mii de metri cubi de petrol, nu doar compromite ecosistemul de pe râul Lambro, având consecinţe şi asupra faunei, dar există şi pericolul să se extindă, în ciuda măsurilor luate, spre fluviul Po, care străbate toată valea Po până întâlneşte Marea Adriatică.
Caracterul excepţional şi urgent al acestei situaţii, care a determinat deja regiunea Lombardia să solicite declararea stării de urgenţă, nu este, totuşi, de natură să necesite şi intervenţie din partea Uniunii Europene - şi solicit un semnal prin intermediul Preşedinţiei - atât din punctul de vedere al coordonării iniţiativelor de mediu din zonele de risc, care, includ, cu siguranţă, zona fluviului Po, cât şi în ceea ce priveşte valoarea resurselor financiare care vor fi necesare pentru remedierea, absolut crucială, a situaţiei de mediu a acestei vaste zone afectată de un dezastru ecologic de proporţii.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Disparităţile regionale rămân o provocare în contextul Uniunii Europene. Din acest motiv, este esenţial ca politica de coeziune să continue să susţină regiunile mai puţin dezvoltate. Prin urmare, salut iniţiativa unei strategii UE pentru regiunea Mării Baltice şi iniţiativa privind regiunea Dunării.
Din aceleaşi motive, îndemn Parlamentul să analizeze cu atenţie posibilitatea unor noi strategii în alte regiuni. De exemplu, în Europa de sud-vest, Macaronezia (insulele Azore, Madeira, insulele Canare şi Capul Verde) se confruntă cu diferite provocări comune, drept care o strategie pentru această regiune ar îmbunătăţi sistemele de comunicaţii, ar proteja mediul, ar promova creşterea, schimburile ştiinţifice, crearea de locuri de muncă şi securitatea şi ar facilita lupta împotriva imigraţiei ilegale. De asemenea, ar reprezenta un progres pentru frontiera atlantică a Europei şi ar construi o altă punte între Europa şi Africa.
Luís Paulo Alves
(PT) Aş dori să subliniez faptul că, în regiunile insulare, transportul aerian este, uneori, singurul mijloc de acces, iar condiţiile de operare depind de volumul pasagerilor şi de marfă transportat. Deşi există anumite regiuni insulare unde aceste volume sunt destul de mari pentru a atrage operatorii de transport aerian - atrăgând concurenţă şi preţuri de transport reduse şi îmbunătăţind, astfel, accesibilitatea -, există alte zone, cum sunt insulele Azore, unde aceste volume sunt mult mai reduse, iar aceasta le reduce atractivitatea pentru operatori. Drept urmare, tarifele de zbor sunt mai ridicate, împiedicând mobilitatea oamenilor şi limitând atractivitatea zonei pentru turişti, care ar permite potenţialului enorm de dezvoltare şi diversificare a bazei economice al acestora să prospere şi să se consolideze. Aceste restricţii sunt deosebit de dure în momente de criză cum este perioada cu care ne confruntăm în prezent.
Acest lucru înseamnă că un ajutor temporar este crucial pentru promovarea creşterii volumelor de pasageri şi mărfuri astfel încât piaţa să poată începe să funcţioneze. De asemenea, ar permite acestor regiuni, care au un potenţial turistic ridicat, să fie incluse în obiectivele reţelelor transeuropene, care urmăresc extinderea către marginile Europei.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Cu toate că numeroşi economişti şi politicieni au anunţat deja sfârşitul crizei în Europa, încă ne luptăm cu consecinţele ei negative. Datele lunare privind nivelul şomajului din Uniune sunt din ce în ce mai deprimante. În Europa, există, în prezent, peste 23 de milioane de oameni care nu au locuri de muncă. Acest lucru înseamnă că eforturile care se fac de mulţi ani pentru promovarea ocupării forţei de muncă au fost distruse de criză. Un fenomen deosebit de nociv este numărul în creştere al tinerilor care nu au loc de muncă. În prezent, unul din cinci tineri europeni nu are loc de muncă. S-ar presupune că această situaţie va avea consecinţe sociale deosebit de dăunătoare, precum creşterea criminalităţii, alcoolismului, abuzului de stupefiante şi problemelor familiale. În ceea ce priveşte modalităţile posibile de a ieşi rapid din recesiune, cred că ar trebui să valorificăm cel mai important bun al nostru - piaţa internă a Comunităţii. Este necesară o coordonare mai bună la nivel european pentru a valorifica pe deplin posibilităţile spaţiului economic comun. Avem nevoie de simplificarea în continuare a normelor privind funcţionarea acesteia şi avem nevoie să dezvoltăm o adevărată uniune economică.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
Din cauza expirării standardului de bune practici de fabricaţie GMP, la începutul lunii februarie, Institutului Naţional de Cercetare-Dezvoltare pentru Microbiologie şi Imunologie "Cantacuzino” din Bucureşti i-a fost retrasă licenţa de fabricaţie şi punere pe piaţă a produselor injectabile, inclusiv a vaccinurilor. În urma implementării planului de măsuri corective stabilit de conducerea Institutului "Cantacuzino” împreună cu Agenţia Naţională a Medicamentului şi aprobat de Ministerul Sănătăţii, este de aşteptat ca Institutul "Cantacuzino” să-şi recapete autorizaţia de fabricaţie a vaccinurilor în a doua jumătate a lunii aprilie.
Să nu uităm, însă, că sistarea pentru câteva luni a activităţii unui institut de importanţă strategică naţională şi europeană, aşa cum este Institutul "Cantacuzino”, are un potenţial grad de periculozitate ridicat. De aceea, cred că este important ca instituţiile europene să poată exercita un control mai riguros, care să prevină pe viitor apariţia unor asemenea situaţii la nivel european.
Georgios Papastamkos
(EL) Domnule preşedinte, cu tot respectul cuvenit, vă solicit să ne prezentaţi mâine o listă a tuturor deputaţilor în Parlamentul European care au solicitat intervenţii de un minut, organizată pe două criterii: în primul rând, că nu au luat cuvântul în cursul şedinţei plenare anterioare şi, în al doilea rând, momentul în care au înaintat solicitarea.
Cu tot respectul cuvenit atât domniei voastre, cât şi Biroului, nu cred că Biroul are privilegiul de a aloca timpul după cum doreşte. Există anumite principii, iar primul principiu este acela al transparenţei.
Vom aştepta mâine lista - şi observ că alţi deputaţi în Parlamentul European sunt de acord şi aprobă aceasta -, conţinând cele două criterii, şi anume: criteriul momentului în care au înaintat solicitarea şi criteriul dacă au luat sau nu cuvântul în cursul sesiunii plenare anterioare.
Preşedintele
După cum ştiţi, criteriile pe care le aplicăm sunt repartizarea egală a intervenţiilor între grupurile politice pe baza dimensiunii grupului şi, de asemenea, cel al acordării priorităţii celor care nu au luat cuvântul în cursul şedinţei anterioare. Acestea sunt criteriile pe care le aplicăm.
Michail Tremopoulos
(EL) Domnule preşedinte, nicio persoană din cadrul Grupului Verts/ALE nu a luat cuvântul astăzi, în timp ce cinci sau chiar şase membri au luat cuvântul din partea altor grupuri. Vă întreb.
Preşedintele
Am explicat anterior aceasta, dle Tremopoulos. Am primit trei solicitări de intervenţie din partea grupului domniei voastre. Toţi aceşti membri au luat cuvântul în şedinţa anterioară. Prin urmare, am aplicat acest criteriu pentru a repartiza intervenţiile în mod egal.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Aceste criterii sunt selectate de domnia voastră sau de serviciile de şedinţă? Sunt consemnate undeva?
Preşedintele
Lista membrilor care au solicitat să ia cuvântul prezintă ce membri au luat cuvântul în conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură în cursul şedinţei anterioare.
Pe baza acestor informaţii, Preşedinţia dă cuvântul tuturor grupurilor politice. Din întâmplare, cei trei membri din partea Grupului Verts/ALE care au solicitat să ia cuvântul interveniseră deja în cursul şedinţei anterioare. Prin urmare, nu le-am acordat prioritate. Aceasta este ceea ce se întâmplă. Încercăm să ne asigurăm că toţi membrii pot să ia cuvântul, în conformitate cu dimensiunea grupului pe care îl reprezintă şi cu criteriul pe care vi l-am explicat referitor la deputaţii care nu au intervenit în cursul şedinţei anterioare.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Este posibil să fie un criteriu foarte rezonabil, însă este acesta consemnat într-o anumită normă sau în Regulamentul de procedură al şedinţei plenare sau al Parlamentului?
Preşedintele
Preşedinţia îşi foloseşte competenţa şi interpretează modalitatea adecvată de a conduce şedinţa în mod echitabil şi echilibrat pentru toate grupurile.
Chrysoula Paliadeli
Domnule preşedinte, aş dori să întreb dacă sunt inclusă pe lista celor care au luat cuvântul astăzi şi dacă sunt şi pe lista celor care au luat cuvântul în cursul şedinţei plenare anterioare. Este posibil să obţin răspunsul la această întrebare chiar acum?
Preşedintele
Vă voi informa chiar acum. Doamnă Paliadeli, vă aflaţi pe lista vorbitorilor din partea Partidului Socialist. Ordinea intervenţiei este ordinea în care aţi solicitat să luaţi cuvântul: sunteţi înregistraţi în ordinea în care aţi solicitat să luaţi cuvântul. Am acordat cuvântul pentru şase membri ai grupului domniei voastre.
Chrysoula Paliadeli
Pe ce bază, dle preşedinte?
Preşedintele
În ordine cronologică - ordinea temporală. Pe această listă, vă aflaţi la numărul nouă.
Voi continua şedinţa.
(Intervenţie de la tribună)
Am explicat criteriile. Ce altceva mai doriţi să ştiţi?
Corina Creţu
Domnule preşedinte, singura noastră problemă este că ar fi bine să ştim în prealabil cine va lua cuvântul. Este ora 10.00 seara şi stăm degeaba dacă nu primim un interval pentru a interveni. Cred că ar trebuie să dispunem de o regulă conform căreia să ştim cu cel puţin două ore în prealabil cine va lua cuvântul în cadrul intervenţiilor de un minut.
Preşedintele
Vă vom lua comentariile în considerare.
John Bufton
Domnule preşedinte, domnia voastră nu are nicio vină, însă aici are loc un adevărat măcel. În această seară, aici, am aşteptat multe ore pentru a lua cuvântul. Este ora 10.00 seara. Încep intervenţiile de un minut, beneficiem de un timp alocat, însă totul este deplorabil. Dacă ne vom petrece timpul aic, discutând probleme importante pentru propriile noastre regiuni, ar trebui, cu siguranţă, să ni se permită să ne exprimăm.
Trebuie să existe un sistem în cadrul organizaţiei dvs., în cadrul acestui parlament absurd, pentru a putea, într-adevăr, să spunem că ne vom afla aici şi pentru a ni se putea aloca timp să luăm cuvântul. Este absurd să concepem să petrecem tot acest timp aici aşteptând şi stând cu speranţa de a interveni. Poporul nostru din ţară, din Regatul Unit, s-a săturat de această absurditate, deoarece nu putem să intervenim pentru drepturile şi problemele sale.
Este o adevărată parodie. Vă îndemn să menţionaţi aceasta dlui Barroso. I-am mai spus domniei sale că acest lucru este, în totalitate, o farsă. Dacă trebuie să fiu prezent aici la ora 10.00 seara lunea, marţea, miercurea şi joia, ar trebui, cel puţin, să ni se acorde posibilitatea de a lua cuvântul privind probleme importante referitoare la statele membre. Domnule, vă solicit să menţionaţi aceasta acum guvernatorilor domniei voastre pentru că nu este vorba de o democraţie, ci de o dictatură.
Preşedinte
Vă mulţumesc. Aş dori să vă reamintesc că dl Barroso este Preşedintele Comisiei, nu al Parlamentului European.
Sonia Alfano
(IT) Domnule preşedinte, dacă, în loc să ne certăm atât, am fi avut posibilitatea să luăm cuvântul, poate că am fi putut fi de folos şi alegătorilor noştri, pentru că este ora 10.00 seara şi am ştiut cu toţii că are fi trebuit să luăm cuvântul. Fiecare dintre noi se prezintă aici pentru a exprima cererile alegătorilor noştri. Un minut de intervenţie este deja un interval foarte mic, iar scurtarea listei este, în opinia mea, de asemenea, un lucru destul de arogant.
Preşedintele
Doamnelor şi domnilor, situaţia este foarte clară. Avem la dispoziţie o jumătate de oră pentru aceste intervenţii şi, prin urmare, trebuie să respect această jumătate de oră. Intervenţiile acelora dintre domniile voastre care cer cuvântul ar dura mai mult de o jumătate de oră. Preşedinţia aplică principii raţionale, echitabile, iar acest lucru face parte din competenţele sale.
Vă înţeleg frustrarea. Împreună cu directorul serviciilor şedinţei plenare, vom analiza o modalitate prin care să putem avea o noţiune aproximativă - pentru că nu va fi niciodată exactă, dar cel puţin, aproximativă - despre aceia dintre domniile voastre care vor lua cuvântul, pentru a putea reduce numărul celor care aşteaptă. Vom face aceasta de bunăvoie şi vom face tot ce ne stă în putinţă.
Acum, cu permisiunea domniilor voastre, vom continua şedinţa, deoarece, în caz contrar, vom petrece aici toată seara discutând acelaşi lucru.
Aici se încheie acest punct.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Tunne Kelam  
în scris. - Aceasta este o perioadă de decizii importante în relaţia dintre UE şi Belarus. Programul Parteneriatului estic a oferit regimului din Belarus posibilitatea de a-şi relaxa controlul rigid asupra societăţii şi de a deschide calea în direcţia reformelor democratice. Totuşi, acest proces trebuie să fie reciproc. Ajutorul economic al UE şi iniţierea proiectelor de cooperare pot avea ca rezultat un progres fiabil numai dacă fiecare etapă de bună-credinţă din partea UE este însoţită de măsuri reale în direcţia reinstituirii unei societăţi democratice deschise în Belarus. Evaluarea situaţiei, realizată de Milinkievici, laureat al premiului Sakharov, este pesimistă. Aşa cum ne-a comunicat domnia sa, situaţia drepturilor omului nu s-a îmbunătăţit. De fapt, s-a înrăutăţit. În acelaşi timp, având în vedere că regimul Lukaşenko depinde, mai mult ca oricând, de tehnologia, banii şi pieţele occidentale, UE are o influenţă semnificativă asupra evoluţiei viitoare a regimului. Însă, mai întâi, trebuie să înţelegem că dictatorul belarus sondează pentru a stabili cât de serioşi sunt, cu adevărat, partenerii săi din UE în privinţa importanţei reformelor democratice. Prin urmare, este extrem de important să transmitem un mesaj clar privind faptul că prioritatea UE sunt modificările situaţiei drepturilor omului.
