A cseh elnökség programjának előterjesztése (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács nyilatkozata a cseh elnökség programjának előterjesztéséről.
Nagy szeretettel köszöntöm a Tanács elnökét, a Cseh Köztársaság miniszterelnökét, Mirek Topolánek urat az Európai Parlamentben. Topolánek úr, Isten hozta!
(Taps)
Szeretettel üdvözlöm továbbá az Európai Bizottság elnökét, José Manuel Durão Barroso urat.
Hölgyeim és uraim! Valamennyien tudjuk, hogy az elnökségi feladatkör ellátása komoly kihívás, és tudom, hogy Topolánek miniszterelnök úr számára a feladatnak az intellektuális jelentőségén túl érzelmi jelentősége is van, hiszen azok után, hogy a kommunizmus évei alatt szerzett politikai tapasztalatokat, most az Európai Unió képviselőjeként az Uniónak terjeszti elő jelentését.
A szlovén elnökség után ez a második olyan elnökség, amelyet az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén csatlakozott ország tölt be. Biztosra veszem, hogy mindannyiuk nevében beszélek, hölgyeim és uraim, amikor azt mondom, hogy a cseh elnökség teljes támogatásunkat élvezi, és minden tőlünk telhetőt megteszünk annak érdekében, hogy ez az elnökség sikert hozzon az Európai Unió számára ebben a nehéz időszakban.
Ebben a szellemben kérem fel a Tanács soros elnökét, Topolánek miniszterelnök urat, hogy tartsa meg beszédét a Háznak. Még egyszer nagy szeretettel üdvözlöm az Európai Parlamentben!
(Taps)
Mirek Topolánek
a Tanács soros elnöke. - (CS) Európai parlamenti elnök úr, európai bizottsági elnök úr, hölgyeim és uraim! Először állok Önök előtt az Európai Tanács elnökeként. A Cseh Köztársaság Franciaországtól veszi át az EU elnökségét, ami számomra több mint szimbolikus. Franciaország fontos szerepet játszott a modern cseh állam megszületésében. A francia udvarban nevelkedett legnagyobb királyunk, IV. Károly német-római császár, aki a párizsi Sorbonne példáját követve megalapította a prágai egyetemet, az európai oktatás egyik kiemelkedő intézményét. Nemzeti törekvéseink megvalósításán és az egyetemes európai értékek előmozdításán keresztül egyaránt kötődünk tehát Franciaországhoz.
Éppoly nehéz most átvenni az uniós elnökséget Franciaországtól, amilyen nehéz volt annak idején Csehországban a Sorbonne-hoz hasonló egyetemet alapítani. A feladat tisztességes végrehajtásának csak egy módját látom. Nem véletlenül választottam egy középkori uralkodót a Franciaországhoz és az európai értékekhez fűződő kapcsolatunk illusztrálására. IV. Károly nem politizálhatott kizárólag a cseh érdekek mentén, ellenkezőleg, egy teljes, sokszínű birodalmat kellett integrálnia és képviselnie.
Az Európai Unió bizonyos értelemben ezt a középkori egyetemességet követi - abban mindenesetre, hogy a helyi hatalmi érdekekkel szemben egy közös erkölcsi kódexet és egy közös jogi alapot részesít előnyben. Beszélnek időnként egy másik, egy bürokratikus, technokrata és lélektelen Európai Unióról, én azonban az első Európában hiszek: a szabadság, igazság, az ötletek és szabályok Európájában.
Az értékek világában, ahol a jog az egyének felett áll, az országok mérete lényegtelen. Csak az számít, hogy mennyire képesek egy közös eszme szolgálatába állni. Az elnökséget betöltő országnak nem az a szerepe, hogy saját érdekeit előmozdítsa, és nem is az, hogy döntéseket hozzon. Szerepe a moderálás és az eszmecserék előmozdítása. Ma nem a Cseh Köztársaság miniszterelnökeként állok Önök előtt, hanem mint az Európai Tanács elnöke. Az elkövetkező hat hónapban nem a saját személyes nézeteimet, és nem a cseh kormány nézeteit fogom itt képviselni, hanem 27 ország egyhangú véleményét, amely az Európai Tanács következtetéseiben ölt majd testet.
Számomra elképzelhetetlen, hogy másképpen álljak Önök elé. Önöknek, mint az Európai Parlament közvetlenül megválasztott tagjainak természetesen joguk van bármilyen kérdést intézniük hozzám, és amennyiben érdekli Önöket, mindig szívesen megosztom majd Önökkel a véleményemet, vagy kifejtem a cseh álláspontot; a magam részéről azonban ezt nem tartom feltétlenül szükségesnek. Az Európai Tanács a nemzeti érdekek ütköztetésének színtere, amely az európai demokrácia ellenőrzéseken és egyensúlyokon alapuló, kellőképpen összetett rendszerén belül szolgálja ezt a célt. A Tanács elsődleges küldetése azonban az, hogy megtalálja a közös pontokat, a mindenki számára elfogadható kompromisszumot. Ezt itt minden esetben kérlelhetetlenül, határozottan és pontosan be fogom tartani.
Az EU-ban az a hír járja, hogy a csehek valamivel mindig elégedetlenek. Hogy zsémbesek vagyunk, akiktől a többieknek tartaniuk kell, hogy a husziták és a forrófejű soviniszták nemzete vagyunk. Alapvetően nem értek egyet ezzel a fajta kritikával. Első elnökünkhöz, T.G. Maszarikhoz hasonlóan meg vagyok győződve arról, hogy a "cseh kérdés” valójában európai kérdés, és hogy mindig páneurópai összefüggésben, a közös európai értékekkel összhangban, más országok fejlődéséhez kapcsolódóan alakult ki.
Ahogy azt Maszarik írta száz évvel ezelőtt "A cseh kérdés” második kiadásában: "Nemzeti irodalmi és nyelvi megújulásunk a többi európai nemzet megújulásával és fejlődésével egy időben zajlott. Ez azt jelenti, hogy megújulásunk nem volt annyira elszigetelt és csodával határos jelenség, mint azt általában gondolják, hanem teljes mértékben illeszkedett egy Európa-szerte zajló folyamatba.”
Úgy vélem, hogy ezek a szavak éppúgy érvényesek napjainkban is, amikor az Európai Unió, mint olyan, és az egyes tagállamai is Európa új arculatát szeretnék megtalálni. Olyan arculatot, amelyben megjelennek a hagyományos európai értékek, és amely ugyanakkor bátran néz előre a harmadik ezredév felé. Olyan arculatot, amely összhangban áll az Unió mottójával: "In varietate concordia”, amely egyszerre fejezi ki az egységet és a sokszínűséget. A csehek most is, akárcsak a XIX. században, fiatal és kis tagállamként vesznek részt ebben a vitában. Most is úgy gondoljuk azonban, mint annak idején, hogy régóta részei vagyunk a büszke európai nemzetek nagy családjának.
Az elkövetkező hat hónapban lehetőségünk lesz arra, hogy teljes bizonyságát adjuk az európai integráció iránti elkötelezettségünknek. A cseh elnökségre olyan évben kerül sor, amely számos okból is igen fontos. Idén lesz az ötödik évfordulója az EU történelmi szempontból legnagyobb, 2004. évi bővítésének, amely a korábban megosztott kontinens sikeres újraegyesítési folyamatának szimbolikus és gyakorlati értelemben is a csúcspontja volt; továbbá Európa ebben az évben ünnepli a vasfüggöny leomlásának 20. évfordulóját, amely lehetővé tette a korábbi szovjet tömb országai számára, hogy visszatérjenek a szabadsághoz és a demokráciához.
2009-ben lesz a 30. évfordulója az Önök által képviselt Európai Parlament első közvetlen úton történő megválasztásának is. Az Uniós intézményi háromszög elemei közül a Parlament az, amelyet a közvetlen politikai legitimitás forrásának tekintünk. Az Európai Parlament az EU egyetlen közvetlenül megválasztott testülete, amelynek hatásköre az úgynevezett "demokratikus deficit” csökkentésének igényével párhuzamosan az évtizedek során folyamatosan nőtt.
Végezetül pedig ebben az évben lesz 60 éve, hogy megalakult a NATO, a legfontosabb transzatlanti védelmi szövetség. A NATO testesíti meg biztonsági szempontból azokat az euroatlanti kapcsolatokat, amelyek európai civilizációnk értékeinek érvényességét az óceán mindkét felén igazolják.
2009 nemcsak jelentős évfordulók éve lesz, hanem fontos és nehéz kihívások éve is. Folytatnunk kell az intézményi problémák megoldását. Az EU nemzetközi szerepét nehéz próba elé állítja a továbbra is megoldatlan grúz konfliktus csakúgy, mint a közel-keleti feszültségek elmélyülése. Végezetül pedig ismét sürgősen foglalkoznunk kell az energiabiztonság kérdésével. A tervezett feladatok mellett - a francia elnökséghez hasonlóan - új eseményekkel is szembe kell néznünk. Nem zárhatjuk ki annak a lehetőségét, hogy további meglepetések is várnak ránk.
Az elnökség tisztségét betöltő ország nem tudja befolyásolni az EU hosszú-távú terveit vagy az új problémák felmerülését. Amire ugyanakkor hatással lehet, és kell is lennie, az az elnökség prioritásainak megválasztása; a szokásoknak megfelelően szeretném is most ismertetni ezeket a prioritásokat.
Erőfeszítéseink elsődlegesen annak biztosítására irányulnak, hogy ezek a prioritások ne csak a cseh álláspontot képviseljék, hanem tükrözzék az EU-ban zajló fejlemények folytonosságát és az egyes tagállamok álláspontját és elképzeléseit, valamint a különböző politikai irányzatokat is. Ez egy széles körű feladat, amelynek konszenzuson kell alapulnia, nem szembenálláson, és nem lehet egyoldalú. Természetesen képtelenség mindenkinek 100%-ban a kedvére tenni ezekkel a prioritásokkal, úgy vélem azonban, hogy mindenki találhat a programunkban olyan elemeket, amelyekkel azonosulni tud.
Természetesen nem titkolom ugyanakkor azt a tényt, hogy a Cseh Köztársaság számára, mint minden más tagállam számára is, az elnökség lehetőséget kínál arra, hogy felhívjuk a figyelmet azokra a területekre, amelyeken a mi speciális ismereteink révén hozzájárulhatunk valamivel Európához. Melyek ezek a területetek?
Olaj- és gázimporttól függő országként, és mint a korábbi keleti blokk egyik állama nagyon is tisztában vagyunk azzal, milyen fontos az energiabiztonság, nemcsak a gazdasági jóllét, hanem a szabad és független külpolitika egyik feltételeként is.
A totalitarizmust megtapasztalt új tagállamként sokat jelent számunkra az uniós tagság, és erkölcsi kötelességünknek tekintjük, hogy szorosabbra fűzzük az együttműködést a Közösségen kívül maradt országokkal. Ahogyan Franciaország felhasználta a mediterrán térséggel kapcsolatos tapasztalatait, éppúgy mi is szeretnénk meggyőzni az EU-t a keleti partnerkapcsolatok fontosságáról.
Hozzájárulásunk harmadik lehetséges formája, amit szeretnék megemlíteni, a bankszektor válságának kezelésében szerzett tapasztalatunk, amely nálunk a '90-es évek végén következett be. Ajánlásokkal és szakértőkkel járulhatunk hozzá a folyamatban lévő vitához. A pénzügyi intézmények stabilizálásának köszönhetően jelenleg azon kevés ország közé tartozunk, amelyeknek nem kellett az adófizetők pénzét a pénzügyi válság által érintett bankok megmentésére fordítaniuk.
Elnökségünk prioritásaiban megjelenik a cseh know-how, tiszteletben tartják az EU fejlődésének folytonosságát, és kapcsolódnak a létező problémákhoz.
Mint azt talán Önök is tudják, elnökségünk mottója: "Európa korlátok nélkül”. Ehhez alcímként még hozzátenném, hogy "a szabályok Európája”. A napjainkban uralkodó zavaros politikai és gazdasági helyzetben ez a jövőkép új jelentőséget nyer. Hisszük, hogy csak egy olyan Európa képes a globális versenyben gazdasági és politikai értelemben is helytállni, amelyik teljes mértékben kiaknázza gazdasági, emberi és kulturális potenciálját. Válság idején ez kétszeresen igaz.
Európa potenciáljának teljes körű kifejlődését számos belső akadály gátolja, amelyeket meg kell próbálnunk eltávolítani. Gondolok itt például azokra az utolsó megmaradt korlátokra, amelyek meggátolják, hogy valamennyi tagállam teljesen szabadon gyakorolhassa az EU mind a négy alapvető szabadságát - a vállalkozók felesleges adminisztratív terheire, vagy az energiahálózatok közötti kapcsolat hiányára, amely gátolja az energiabiztonság javítását, és a belső energiapiac kialakulását.
Nem szabad ugyanakkor, hogy a korlátok nélküli Európa egyet jelentsen a szabályok és határok nélküli Európával. A belső korlátok felszámolásának együtt kell járnia az európaiak biztonságát és érdekeit veszélyeztető illegális tevékenységek elleni védelemmel, különös tekintettel a szellemi tulajdon védelmére és az illegális bevándorlás területére. Világosan ki kell jelölnünk a határokat ahhoz, hogy aktívabb szerepet vállalhassunk a külső korlátok lebontásában, például a nemzetközi kereskedelem területén annak érdekében, hogy jobban kihasználhassuk az európai országok potenciálját és komparatív előnyeit.
A Cseh Köztársaság elnökségének hat hónapja alatt három nagyobb terület programjának végrehajtásán keresztül próbálja majd megvalósítani ezeket az átfogó célkitűzéseket, amelyek a "három cseh "E"” címszó alatt foglalhatók össze: 1. Economy = Gazdaság, 2. Energia, 3. az Európai Unió a világban. Egy kis túlzással azt mondhatjuk, hogy ez a 3 "E” az év elején két "G”-vé alakult: Gáz és Gáza. A fizikában az "e” az energia jele, a "g” pedig a gravitációs gyorsulásé. Ha bárkinek testmozgásra lenne szüksége, a 2 g rendkívül nagy erőkifejtést jelent.
Kereken megmondom, hogy órákig tudnék beszélni az egyes prioritásokról és feladatokról; minden szónál többet mondanak azonban azok az eredmények, amelyeket a cseh elnökség eddig elért. Ma január 14-e van, ami azt jelenti, hogy két hete töltjük be az elnöki tisztséget. Ez alatt az idő alatt sikerült politikai megoldást találnunk az orosz gáz bonyolult problémájára, és letárgyaltunk egy megállapodást a két vitatkozó fél között. Vezettünk emellett egy európai delegációt a közel-keleti konfliktus területére. A küldöttség nehéz megbeszélések sorát bonyolította le valamennyi érdekelt fél bevonásával, és egy Gázába vezető humanitárius folyosó megnyitásával sikerült is az első sikereket elérnie.
Minderre egy olyan időszakban került sor, amikor idehaza is nehéz helyzet előtt álltunk, mivel a kormány átalakult, és támadások érték az ellenzék részéről, amely felelőtlenül megtorpedózta az EU cseh elnökségét, és egy belpolitikai vitában az ország külföldi kötelezettségeinek teljesítését akadályozta. Úgy vélem, hogy az ennek ellenére elért eredmények több mint kielégítő választ adtak a kétkedőknek, aki azt állították, hogy a Cseh Köztársaság objektív és szubjektív okokból nem állt készen arra a feladatra, hogy az EU-t vezesse.
Most pedig szeretnék részletesebben is rátérni az egyes területekre:
Az első "E”: gazdasági kérdések
A cseh elnökség elsősorban a G20-ak 2008. novemberi csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatban megfogalmazott következtetések, valamint az Európai Tanács 2008. decemberi következtetéseinek teljes körű végrehajtását fogja szorgalmazni. Az említett következtetéseknek megfelelően a siker legfőbb feltétele a túlzott szabályozás megakadályozása és a protekcionizmus elkerülése - vagyis más szavakkal, az elsődleges uniós jogszabályok betartása, és a kialakult szabályok betartása. Az EU nem zárhatja el magát a világtól; ellenkezőleg, a lehető legnagyobb nyitottságra kell törekednie a világkereskedelemben, és az abban rejlő előnyöket maximálisan ki kell használnia.
Barátom, Joseph Daul, a PPE-DE képviselőcsoport tagjának szavai e tekintetben nagyon kifejezőek: "A jelenlegi gazdasági válság nem a kapitalizmus veresége, hanem politikai hibák és a pénzügyi piacok felügyeletét biztosító szabályok hiányának az eredménye.”
Az elsődleges feladatok közé tartozik a befektetési intézmények és hitelintézetek tőkemegfeleléséről szóló irányelv felülvizsgálata, a biztosítást szabályozó irányelvről folyó megbeszélések lezárása, egy, a minősítő intézetek tevékenységéről szóló rendelet, valamint az elektronikuspénz-kibocsátó intézményekről szóló irányelv. Az elnökség emellett szorgalmazza majd az euróval történő fizetések szabályozásának felülvizsgálatát, végül, de nem utolsó sorban pedig a Gazdasági és Pénzügyi Tanács ütemtervének azonnali és tökéletes végrehajtását, amely ütemtervet a pénzügyi piacok válságára adott válaszként fogadták el. Rendkívül fontos ugyanakkor, hogy alapos elemzésnek vessük alá a hatályos jogszabályokban kínálkozó lehetőségeket, és hogy ezeket teljes körűen kihasználjuk.
Csak egy gazdaságilag erős és befolyásos EU lehet képes a globális politika, biztonság, kereskedelem és környezet fontos kérdéseit megoldani. Az elnökségnek ezért eltökélten kell dolgoznia az európai gazdaságélénkítési terv megvalósításán, hangsúlyt fektetve arra, hogy az illeszkedjen a lisszaboni stratégia kereteibe: a gazdaságaink megerősítését szolgáló rövid-távú eszközöket a közép- és hosszú-távú strukturális reformok megvalósítását célzó eszközöknek kell követniük.
Ezek közé a fontos strukturális reformok közé tartozik például a közös agrárpolitika. A kérdés kulcsa, hogy egyenlő feltételeket kell meghatározni valamennyi uniós tagállam számára a közvetlen támogatások tekintetében - mind a kifizetett összegek, mind a kifizetési rendszer szempontjából (eltávolítva a hagyományosan fennálló egyenlőtlenségeket, és figyelembe véve az egyes tagállamok mezőgazdaságának sokszínűségét). A Cseh Köztársaság a közös agrárpolitika 2013-at követő jövőjéről szóló vitát erre a dimenzióra is szeretné kiterjeszteni.
A jövőbeni válságok szörnyű hatásaival szemben hosszú távon a legjobb védelmet az EU versenyképességének a megerősítése jelenti. Mint azt korábban már említettem, ez annyit jelent, hogy maximálisan biztosítani kell az EU alapjául szolgáló négy alapvető szabadság érvényre juttatását és gyakorolását. Ezt kiegészíteném még egy "ötödik szabadsággal”, - az ismeretek szabad mozgásával, ami egyfajta visszatérés ahhoz a középkori egyetemességhez, amiről korábban beszéltem.
A versenyképesség javításának fontos eleme a szabályozás javítása, beleértve a szabályozási terhek csökkentését, aminek a vállalkozási tevékenység megkönnyítését kell szolgálnia, különös tekintettel a kis- és középvállalkozásokra. A Cseh Köztársaság kifejezetten hangsúlyosan lép fel ezen a területen.
A külkereskedelem területén az elnökség a WTO-val folytatott tárgyalások felújítására összpontosít. Ezen a területen igen fontosnak tartjuk a dohai fejlesztési menetrend sikeres befejezését. A dohai fejlesztési menetrend a kereskedelem többoldalú szintű átlátható liberalizálására tett erőfeszítések sorába tartozik, amely hosszú-távú előnyöket kínál. A dohai fejlesztési menetrendről folyó tárgyalások felfüggesztése esetén az elnökség megpróbálja majd egyéb többoldalú kereskedelmi eszközök fontolóra vételét kezdeményezni, és támogatni fogja a WTO- egyéb menetrendjeinek keretében folyó tárgyalások felgyorsítását.
Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy befektetésekre van szükség az oktatás, kutatás, fejlesztés és innováció területén, továbbá javítani kell a szabályozási környezetet és csökkenteni kell az adminisztratív terheket. Ezzel kapcsolatban szeretném idézni az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportjának elnökét, Martin Schulz urat: "Európa az alacsony bérek és szociális színvonal tekintetében nem veheti fel sikerrel a versenyt a világ más régióival, csakis a technológiai újítások, a magasabb színvonalú munkavégzés, és az emberek szakértelme és tudása terén versenyezhet.” Teljes mértékben osztom ezt a nézetet.
A második "E”: Energia
A második prioritás - az elsőhöz hasonlóan - összefüggésben áll a jelenlegi fejleményekkel. Talán ez a feladat még sürgetőbb és kényszerítőbb. A globális válság rövidtávon meggyengítheti Európát, a fenyegető energiahiány azonban azonnal és hosszútávon is romba döntheti nemcsak az európai gazdaságot, hanem szabadságunkat és biztonságunkat is. A cseh elnökség mindenképpen folyamatos erőfeszítéseket fog tenni annak érdekében, hogy biztonságos, versenyképes és fenntartható energiáról gondoskodjon Európa számára.
Az energiabiztonság terén három tényezőre szeretnénk összpontosítani: először is, be kell fejezni az energiapolitika második stratégiai felülvizsgálatát, beleértve az EU középtávú energiaigényének és ellátásának elemzését, és ennek alapján meg kell határozni a megfelelő infrastrukturális projekteket. Másodszor, el kell készíteni a kőolaj és a kőolajtermékek minimális készletezéséről szóló irányelvet; itt támogatjuk a kötelező minimális készletszint felemelését 90 napról 120 napra. Harmadszor, meg kell újítani a transzeurópai energiahálózatokat (TEN-E); ezzel kapcsolatban a Bizottság által 2008 novemberében jóváhagyott energiabiztonsági jogalkotási csomag tartalmaz egy, az európai energiahálózatokról szóló zöld könyvet is. Ugyanilyen fontos a tagállamok területén található infrastruktúrák megerősítése is, beleértve a határokon átnyúló meglévő kapcsolatokat, valamint az új energiahálózati kapcsolatok létrehozását is. Reméljük, hogy minden vonatkozó jogi aktushoz elnyerjük az Európai Parlament támogatását.
Természetesen az ellátási és szállítási útvonalak diverzifikálása szintén fontos a számunkra. Nyilvánvaló, hogy például a Nabucco-gázvezeték megépítése az abszolút kiemelt kérdések közé tartozik, és ugyanilyen fontos az is, hogy támogassuk egy új kőolajvezeték megépítését. Emellett erőfeszítéseket kell tennünk az energiaszerkezet diverzifikálására, beleértve az atomenergia rehabilitálását és az új technológiákba való befektetéseket is.
Ami az energiabiztonság gyakorlati megvalósítását illeti, képességeink egyik bizonyságaként említeném a közvetítésünkkel létrejött megállapodást az orosz gáztranzitot ellenőrző mechanizmusról. A cél az Orosz Föderáció és Ukrajna közötti alapvető bizalom helyreállítása, valamint a kérdés alapvető átláthatóságának megvalósítása volt. Sikerült elérnünk, hogy Oroszország és Ukrajna egyetlen dokumentumot írjon alá, és ezzel újra megindulhasson az EU-ba irányuló szállítás.
Az Uniónak most határozatokat és intézkedéseket kell hoznia, amelyek biztosítják, hogy a jövőben ne ismétlődhessen meg hasonló, a tagállamokra is kiható válság. Fokozni kell a gázvállalkozások átláthatóságát, és diverzifikálni kell az ellátási útvonalakat és a szállítókat. Diverzifikálni kell az EU országok energiaszerkezetét. Komolyan el kell gondolkodnunk a biztonságos nukleáris energia fejlesztésén. Gyors ütemben ki kell építeni az EU-ban a megfelelő infrastruktúrát annak érdekében, hogy hatékony kapcsolatok létesüljenek a tagállamok között, mivel ez előfeltétele a hatékony gázpiac létrehozásának.
A belső piac és az infrastruktúra terén erőfeszítéseket kell tennünk az átviteli rendszerüzemeltetők hatékony koordinációjának megvalósítása, az egységes belső villamosenergia- és gázpiac kiépítésének befejezése, valamint az átviteli és szállítási rendszerben lévő hézagok felszámolása érdekében.
Ami a területet érintő jogalkotási prioritásokat illeti, szeretnénk befejezni a harmadik belső energiapiaci csomagot, ami annyit jelent, hogy be kell fejezni két villamosenergiáról és gázról szóló irányelv és két rendelet felülvizsgálatát, amelyek célja a villamosenergia- és a gázpiac liberalizálásának befejezése. Szeretnénk továbbá, ha a szabályozók megfelelően működnének is, és szeretnénk létrehozni egy szervezetet az energiaszabályozók közötti együttműködés koordinálására.
Egy másik terület az energiahatékonyság javítása, amellyel a svéd elnökség részletesebben kíván foglalkozni; ez annyit jelent, hogy a Franciaország-Cseh Köztársaság-Svédország elnökségi hármas valóban alaposan, minden oldalról körüljárja az energia-kérdést.
Ez a prioritás ugyan az "Energia” címet kapta, de elválaszthatatlanul kapcsolódik az éghajlatvédelmi politikához. Az elnökség ezen a területen megpróbál majd globálisan elfogadható megállapodást elérni a 2012-et követő időszakra vonatkozó kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalásokról. E tekintetben különösen fontos az USA, India és Kína bevonása, a megállapodás ugyanakkor előkészíti a terepet ahhoz, hogy 2009 végén Koppenhágában széleskörű nemzetközi konszenzust érhessünk el. Egy ilyen konszenzusnak az aktuális világgazdasági irányzatokat is tükröznie kell. Az előttünk álló gazdasági recesszió és ellátási válság fényében különösen fontos a környezeti, versenyképességi és biztonsági követelmények összehangolása.
Az év eleje emlékeztetett bennünket arra, hogy az "EU a világban” prioritáson belül előre nem látható sürgős feladatokkal is foglalkoznunk kell. Az Izrael és a Hamász közötti feszültség fokozódása nemcsak magától az EU-tól követel aktív hozzáállást, hanem a fontos nemzetközi és regionális szereplők közötti koordinációt is szükségessé teszi. Ismét bebizonyosodott, hogy addig nem lehet béke, amíg Palesztina nem kezd valódi államként működni, amely képes saját területén a közrendet, szomszédjai számára pedig biztonságot garantálni.
Ezért az Európai Uniónak a jelenlegi diplomáciai tevékenységek mellett további erőfeszítéseket kell tennie a palesztin infrastruktúra kiépítése érdekében, ehhez pedig képzést kell nyújtani a biztonsági erők számára és meg kell erősíteni a palesztin kormányzat tekintélyét. A cseh elnökség a konfliktus-megoldási folyamat során szeretné felhasználni a Palesztinával és Izraellel ápolt jó kapcsolatait; nyilvánvaló azonban, hogy kölcsönös bizalom nélkül nem képzelhető el hosszú-távú béke a Közel-Keleten.
Említettem már a keleti partnerkapcsolatot. A grúz válság megmutatta, milyen fontos, hogy legyen az EU-nak egy régiós stratégiája. Rendkívül fontos az európai szomszédságpolitika keleti dimenziójának elmélyítése a régió országaival (mindenekelőtt Ukrajnával), valamint a transzkaukázusi és kaszpi régió országaival folytatott együttműködés megerősítése révén, nemcsak erkölcsi, hanem gyakorlati szempontból is. Ennek az együttműködésnek a segítségével diverzifikálhatjuk külkereskedelmünket és az energetikai nyersanyagok beszerzését.
Ami a transzatlanti kapcsolatokat illeti, nyilvánvaló, hogy az EU azok megerősítése és fejlesztése nélkül nem töltheti be hatékonyan az erős globális szereplőként meglévő szerepét, mint ahogyan az Egyesült Államok sem képes most ezt a szerepkört egyedül betölteni. Hosszú távon csak akkor lehetünk sikeresek, ha együttműködünk. A cseh elnökség ennek megfelelően hangsúlyt helyez az új USA kormányzat képviselőivel folytatandó intenzív párbeszédre, amely olyan kulcsterületeket érint majd, mint a gazdaság, az éghajlat és az energia, valamint a harmadik országokkal (Pakisztán, Afganisztán, Oroszország, Közel-Kelet) folytatandó együttműködés.
Az EU világban elfoglalt helye szempontjából ugyancsak alapvető jelentősége van annak, hogy milyen álláspontra helyezkednek a tagállamok az Oroszországgal az új partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások során. Az elmúlt évek, és különösen az elmúlt hónapok eseményei számos kérdést vetnek fel, és rámutatnak, milyen fontos, hogy az EU, mint olyan, egységes megközelítést alkalmazzon. Ennek előfeltétele Oroszország megértése és egy közös elemzés, ezért támogatjuk, hogy az Európai Unió különböző országainak Oroszország-szakértői működjenek együtt egymással.
A cseh elnökség alatt is folytatódnak a bővítési tárgyalások a Nyugat-Balkán államaival és Törökországgal. Nem szabad, hogy gazdasági problémáink és a jelenlegi nemzetközi válság miatt elfeledkezzünk a Nyugat-Balkánról. Horvátország esetében az elnökség minden tőle telhetőt megtesz annak érdekében, hogy ez az ország minél előbb csatlakozhasson az EU-hoz. Szükség van Horvátország pozitív példájára ahhoz, hogy más nyugat-balkáni országok számára is megmaradjon a csatlakozás reménye. Természetesen minden lehetséges módon támogatni fogjuk ezeket az országokat, hogy a stabilizációs és társulási folyamatban előrelépjenek.
A cseh elnökség a projekt keretén belül készen áll arra is, hogy folytassa az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának fejlesztését, és javítsa a partnerországokhoz fűződő kapcsolatot. Ebbe beletartozik az EU és Izrael közötti kapcsolatok, és általában a közel-keleti békefolyamat erősítése - nem szabad, hogy a régióban jelenleg zajló drámai események elrettentsenek bennünket. Ellenkezőleg, ezek az események csak kiemelik, milyen fontos, hogy békés megoldást találjunk.
Végül, de nem utolsó sorban az "Európa a világban” prioritás a belbiztonság kérdését is magában foglalja. Ennek az az oka, hogy a biztonságot jelenleg fenyegető veszélyek jellegüknél fogva egyre inkább érintik a belbiztonság területét. Az EU közös érdeke egy szabadságon, biztonságon és jogon alapuló térség létrehozása, ami valamennyi polgár életére hatással van. Az elnökség ebben az összefüggésben erőfeszítéseket tesz a schengeni együttműködés, a rendőrségi és vámügyi együttműködés, valamint a tagállamok között a polgári és büntetőügyekben folytatott együttműködés továbbfejlesztése érdekében.
Tisztában vagyunk azzal, hogy elnökségünk végét az európai parlamenti választás fémjelzi majd, amikor a politikai légkör feszültebb, és be kell fejezni bizonyos kiválasztott jogi aktusok jogalkotási folyamatát, hogy azok a későbbiekben ne bukhassanak el. Napirendünkön szerepel továbbá, hogy megbeszéléseket kezdünk az Európai Bizottság új formájáról.
A cseh elnökségre vár továbbá, hogy folytassa az Írországgal a Lisszaboni Szerződés sorsáról megkezdett vitát. Meggyőződésem, hogy ezeket a tárgyalásokat kellő érzékenységgel kell lefolytatni, tiszteletben tartva az ír polgárok szuverenitását. Ráadásul minden jel arra mutat, hogy ha a Cseh Köztársaságban tartottak volna népszavazást a Lisszaboni Szerződésről, akkor az ott is megbukott volna. Olyan megoldást kell találni, amelyet az írek többsége elfogadhatónak talál. Ez minden kétséget kizáróan hasznunkra lesz majd a belpolitikai vitánk során is.
Azzal kezdtem, hogy a cseh kérdés egyben európai kérdés is. Talán egyetlen nemzet sem áldozott annyi teret, energiát és időt a saját identitásáról folytatott vitára, mint a csehek. Számunkra saját történelmünkből nagyon is ismerős az a folyamat, amin az Európai Unió jelenleg keresztülmegy, ahogyan próbálja megtalálni saját formáját és létezésének célját. Az elnökség tisztjét betöltő országként felajánljuk tehát a Közösségnek kétszáz év tapasztalatát, amelyet saját történelmi szerepünk, az európai nemzetek családjában elfoglalt helyünk keresése során szereztünk.
A csehek Európához fűződő kapcsolatát találóan írta le František Václav Krejčí kritikus és filozófus több mint hetven évvel ezelőtt. "Nem annyira földrajzi értelemben tartjuk a cseh vidéket "Európa szívének", hanem sokkal inkább kulturális és intellektuális értelemben. A kontinens legközepén helyezkedünk el, ahol a kontinens különböző részeiről érkező hatások összetalálkoznak; érezzük, hogy körülvesz bennünket a többi európai nemzet, ha nem közvetlenül, akkor a kulturális művek képzeletre gyakorolt hatalmán keresztül. Azért mondjuk ezt, mert a különböző intellektuális áramlatok kereszteződésében helyezkedünk el, és ebből következően küldetésünk a közvetítés, különösen pedig a kelet és a nyugat közötti közvetítés.”
Úgy vélem, hogy ezek a szavak ösztönzőleg hatnak 2009 elején, amikor a Cseh Köztársaságra vár a feladat, hogy az elkövetkező hat hónap során az Európai Unióban folyó eszmecserék moderátora legyen. Köszönöm a figyelmet.
Elnök
Soros tanácsi elnök úr! Köszönjük a rendkívül konstruktív, átfogó jelentést, és minden jót kívánunk az Önök elnöksége számára!
José Manuel Barroso
Elnök úr, soros tanácsi elnök úr, hölgyeim és uraim! 2009 első napjai kizárnak minden kétséget. Az előttünk álló hat hónap próbára teszi majd az Európai Uniót. Európának bizonyítania kell, hogy készen áll segíteni polgárainak, munkavállalóinak és vállalkozásainak szembenézni és leküzdeni a gazdasági válságot. Európának bizonyságot kell tennie szolidaritásáról olyan vészhelyzetekben, mint a gázcsapok most megtapasztalt váratlan elzárása. Európának bizonyítania kell, hogy képes minden külső befolyását latba vetni a világbékére oly nagy veszélyt jelentő nemzetközi konfliktusok megoldására, mint a jelenlegi gázai konfliktus.
A Tanács soros cseh elnökségével szorosan együttműködve - és itt szeretném üdvözölni Topolánek miniszterelnök urat és egész csapatát, és kívánok nekik sok sikert a Tanács élén; szeretném továbbá megismételni, hogy semmi kétségem a felől, hogy a Cseh Köztársaság képes lesz ellátni ezt a rendkívül fontos feladatot - a Bizottság az említettekkel és az Európai Unióval szoros együttműködésben igyekszik majd bebizonyítani, hogy az Unió megbirkózik a feladattal. Ebben a hat hónapban együtt megmutathatjuk az európaiaknak, hogy miért olyan létfontosságú napjainkban az Európai Unió. Megmutathatjuk nekik, miért közvetlen érdekük, hogy a következő időszak európai parlamenti képviselőinek megválasztásán keresztül véleményt nyilvánítsanak. Mutassuk meg polgártársainknak, miért van szüksége Európának arra a nagyobb demokráciára és jobb hatékonyságra, amit a Lisszaboni Szerződés biztosít, és milyen előnyei származnának belőle, és mutassuk meg nekik, miért van most minden eddiginél nagyobb szükségünk egy olyan Lisszaboni Szerződésre, amely valamennyi tagállamunk támogatását élvezi.
Szilárd alapokról indulhatunk. Az Unió 2008-ban bebizonyította, hogy képes olyan nehéz döntéseket meghozni, amelyek társadalmaink számára hosszú évekre elkötelezettséget jelentenek. Az energia- és éghajlatváltozási csomag világosan szemlélteti egy jövőképpel rendelkező, eltökélt Európa politikai akaratát. Ez a csomag lehetővé teszi, hogy lépéseket tegyünk egy decemberben megkötendő nagyratörő nemzetközi megállapodás érdekében. Az Unió 2008-ban azt is bebizonyította, hogy képes a változásokhoz alkalmazkodni. Gyorsan megtalálta a megfelelő eszközöket, amelyekkel reagálhat a pénzügyi válságra, és nagyon gyorsan megállapodott egy fellendülési tervről, hogy haladéktalanul ösztönözze az európai gazdaságot. Erre később még visszatérek.
Az Unió emellett úgy vághat neki a 2009-es évnek, hogy biztos lehet nemzetközi hírneve erejében. Az elsők között jelentkezett, hogy segítsen megoldani például az Oroszország és Grúzia közötti konfliktust; fáradhatatlanul dolgozik azon, hogy segítsen közelebb hozni a gázai konfliktusban érintett feleket; és tulajdonképpen az Európai Uniónak köszönhető, hogy legalább néhány humanitárius folyosó megnyílt a palesztin nép megsegítésére.
Az Európai Unió inspirálta azokat a lépéseket is, amelyeket a G20 a gazdasági válság kezelése érdekében tett. Ismételten megerősítette, hogy teljesen elkötelezett a piacok megnyitása mellett, különös tekintettel a fejlesztés és kereskedelem előmozdítását szolgáló dohai folyamat befejezésére és a Millenniumi Fejlesztési Célokra, amelyeket nem szabad a válság negatív hatásai miatt megkérdőjelezni. Európának is meg kell tennie továbbra is minden tőle telhetőt napjaink kihívásainak leküzdésére, és úgy vélem, hogy minden okunk megvan a bizakodásra.
A Bizottság az idei év során továbbra is megtesz mindent annak érdekében, hogy ne veszítsük el a Washingtonban, a G20 alatt megszerzett lendületet. Véleményünk szerint fontos, hogy továbbra is megtegyünk mindent a globális pénzügyi rendszer reformja érdekében, és erre a londoni G20 rendkívül jó lehetőséget kínál. Az Európai Uniónak egységes álláspontot kell képviselnie Londonban, és a globális pénzügyi rendszer reformjával összefüggésben is meg kell őriznie a vezető szerepét.
A Bizottság idén is fontos kezdeményezéseket fog javasolni, például a pénzügyi piacok működésének jobb szabályozását, egy új cselekvési program bevezetését a jogérvényesülés, a szabadság és biztonság területén, és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló új intézkedéseket. Javaslatainkat a költségvetési értékelés szem előtt tartásával fogjuk megfogalmazni. Ezenfelül kiemelt figyelmet szentelünk a gazdasági és társadalmi helyzetben bekövetkező változásoknak, és megteszünk minden szükséges intézkedést. Még mindig van néhány rendkívül fontos javaslat Önök előtt, hölgyeim és uraim, amelyeknek a vizsgálata jelenleg is folyik. Reméljük, hogy a parlamenti időszak végére ezeket sikerül elfogadni, és ez elsősorban a cseh elnökség elkötelezettségének köszönhető. Gondolok itt egészen pontosan a gazdasági és pénzügyi válsághoz kapcsolódó javaslatokra, a szociális csomagra, a belső energiapiacra - amely a jelenleg zajló események fényében rendkívül fontosnak bizonyult -, valamint a távközlési csomagra és a közúti közlekedésre.
a Bizottság elnöke. - Mai felszólalásom középpontjában az energia és a gazdaság áll. Európa polgárai ezeken a területeken érzik idén a legnagyobb nyomást. És ezek azok a területek, ahol az Európai Unió határozott, hatékony fellépéssel valóban hatást érhet el.
A gáz az egyik olyan kérdés, amely sürgős és határozott európai figyelmet kíván; ezen a téren az Európai Unión kívül álló okokból kellett beleavatkoznunk az Oroszország és Ukrajna közötti gázszállítási vitába. A fennálló helyzet - tömören megfogalmazva - egyszerre elfogadhatatlan és hihetetlen. Elfogadhatatlan, mivel az Európai Unió fogyasztói bizonyos tagállamokban a szállítások egy hete tartó szünetelése után még mindig gáz nélkül vannak. Hihetetlen, mert egy nappal az után vagyunk még mindig ebben a helyzetben, hogy fontos, magas szintű megállapodást írtak alá, amelyben az orosz és ukrán vezetők garanciákat vállaltak arra, hogy a megállapodást végrehajtják és megnyitják a gázcsapot.
A szándékok megítélése nélkül is megállapíthatjuk az objektív tényt: Oroszország és Ukrajna megmutatja, hogy képtelen az egyes európai uniós tagállamok felé vállalt kötelezettségeik teljesítésére. A tény az, hogy a Gazprom és a Naftogas képtelen teljesíteni az európai fogyasztókkal szembeni kötelességét.
Szeretnék nagyon világos üzenetet küldeni Moszkva és Kijev számára. Ha az Európai Unió segédletével megkötött megállapodást nem tartják be nagyon sürgősen, akkor a Bizottság javasolni fogja az európai vállalatoknak, hogy forduljanak bírósághoz az ügyben, és felkéri a tagállamokat, hogy tegyenek összehangolt lépéseket annak érdekében, hogy alternatív energiaszállítókat és tranzitútvonalat találjanak.
(Taps)
Nagyon gyorsan ki fog derülni, hogy vajon ez csak egy technikai jellegű fennakadás, vagy pedig hiányzik a politikai szándék a megállapodás betartására. Ezt ki kell derítenem. Ha a megállapodást nem tartják be, akkor ez azt jelenti, hogy Oroszország és Ukrajna energiaszállítási kérdésekben mostantól nem tekinthetők az Európai Unió megbízható partereinek.
(Taps)
A Bizottság mindenesetre további javaslatokat fog előterjeszteni az európai energiabiztonság javítására, azt követően, hogy tavaly novemberben elkészült az energiapolitika stratégiai felülvizsgálata.
Rendkívül lényeges emellett az éghajlatváltozási és energiacsomag végrehajtása, valamint a Közösség költségvetésében lévő 5 milliárd eurós elköltetlen pénzösszeg mobilizálása az összekapcsolt energiarendszerek érdekében, és szeretnék köszönetet mondani a cseh elnökségnek, amiért támogatja e kötelezettség teljesítését, amelyet a legutóbbi Európai Tanácson a legmagasabb szinten vállaltak. Európának most kell cselekednie, hogy a jövőben elkerülhessük a hasonló helyzetek megismétlődését.
Ha megengedik, akkor most kitágítom a kört, és áttérek a gazdaság vizsgálatára. Minden jel arra utal, hogy a gazdasági környezet továbbromlik. A munkanélküliség emelkedik. A termelési adatok tovább romlanak. A dolgok várhatóan rosszabbodni fognak, mielőtt jobbra fordulhatnának. Nem titkolhatjuk a helyzet súlyosságát, de kerülnünk kell a negatív hozzáállást és a világvége hangulatot. Kidolgoztuk a megfelelő stratégiákat, amelyek segítségével átjutunk a válságon. Tompíthatjuk a válság társadalmaink legsérülékenyebb csoportjaira gyakorolt hatását, és meghozhatjuk azokat a döntéseket, amelyek jó szolgálatot tesznek majd nekünk, amikor túljutunk ezen a válságon, és reméljük, hogy valóban kijövünk ebből a válságból.
Az elkövetkező hetek legfontosabb feladata, hogy közösen dolgozzunk szándékaink valóra váltásán. A Bizottság által javasolt és az Európai Tanács által is támogatott fellendülési terv a helyes válasz. Elég nagy ösztönzést jelent ahhoz, hogy minden tagállamban éreztesse a hatását: az Európai Unió GDP-jének körülbelül 1,5%-a hatalmas összeg, ha okosan költik el.
A cél a maximális hatékonyság, egyszerre két célkitűzés teljesítésével: az egyik az európai gazdaság hosszú-távú egészsége és versenyképessége, a másik a csökkenő irányzat megállítását szolgáló rövid-távú ösztönzés. A terv felismerte, hogy most nem elvont gazdasági vita folyik, hanem válság van, ami kihat az európaiakra, megélhetésükre és jóllétükre. A válság társadalmi következményeivel közvetlenül kell foglalkozni.
Végezetül a terv a megfelelő koordinációnak köszönhetően a lehető legjobb eredménnyel használja ki az európai dimenziót, biztosítva, hogy az egyik tagállamban alkalmazott intézkedéseknek pozitív hatása legyen a többiekre, és pozitív interakciókat indítsanak el.
A program gyakorlati megvalósításához szükségünk van az elnökség aktív elkötelezettségére, az egyes tagállamok és a Tanács támogatására, valamint a Parlament világos elkötelezettségére. Ez különösen azt jelenti, hogy gyorsan megállapodásra kell jutnunk a csomagban szereplő jogi javaslatokról, kezdve a strukturális alapok felhasználásának felgyorsításától a felülvizsgált Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapig, valamint az 5 milliárd euró elköltetlen kötelezettségvállalás stratégiai - elsődlegesen az energiára és az energiahálózati kapcsolatokra összpontosító - projektek céljára történő felszabadításáról szóló megállapodásról. Az orosz-ukrán válság minden eddiginél világosabban megmutatta, hogy egész Európa stratégiai érdekeit szolgálja az energetikai infrastruktúrában fellelhető hézagok betömése. Ez annyit jelent, hogy eredményesen végre kell hajtani azt a tervet, amely körülbelül 200 milliárd euró felszabadítását irányozza elő a gazdaságunk ösztönzésére. És természetesen azt is jelenti, hogy a helyzetet folyamatos megfigyelés alatt tartjuk, hiszen, mint azt Önök is be fogják látni, a helyzet megváltozhat.
A rövid-távú intézkedések közepette nem szabad szem elől tévesztenünk, hogy mi történik hosszú távon. A legjobban akkor dolgozhatunk, ha részben építünk azokra a sikerekre, amelyek alapul szolgáltak Európa fellendülése számára; ilyen például a belső piac. A cseh elnökség mottója, az "Európa korlátok nélkül” valóban fontos és ösztönzőleg ható üzenet, de mint azt Topolánek miniszterelnök úr is említette, szeretném azt is kiemelni, hogy egy korlátok nélküli Európának szüksége van szabályokra - európai szabályokra. Olyan szabályokra, amelyek azonos feltételeket biztosítanak az egyes tagállamoknak és gazdasági szereplőknek. Szabályokra, amelyek biztosítják, hogy az európai integrációból származó előnyökben valamennyi polgár osztozik. Szabályokra, amelyek biztosítják életmódunk hosszú távú fenntarthatóságát.
Ezen a téren szorosan együtt fogunk dolgozni az elnökséggel és a Parlamenttel, mivel az az Európa, amit szeretnénk és az az Európa, amire szükségünk van olyan Európa, amely egyesíti magában a szabadságot, a szolidaritást és a biztonságot, minden európai javára.
(Taps)
Joseph Daul
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, soros tanácsi elnök úr, európai bizottsági elnök úr, hölgyeim és uraim! A cseh elnökség éppen csak elfoglalta a hivatalát, máris számos nehézséggel találja szembe magát, és az a súlyos feladat vár rá, hogy kezeljen három komoly válságot: a folytatódó gazdasági és társadalmi válságot, a gázválságot, amely konfliktushelyzetet teremtett Oroszország és Ukrajna között, és súlyosan érinti az Uniót és szomszédait, valamint egy újabb közel-keleti háború kitörését.
Ezeket a kihívásokat látva országainknak nincsen más választása, mint egyesíteni az erőiket, szolidaritást mutatni és összehangolt, határozott lépéseket tenni.
Örömmel állapítom meg, hogy a cseh elnökség az Európai Bizottsággal szoros együttműködésben gyorsan és egységesen lépett fel a Kijev és Moszkva közötti ellentétet kiváltó energiaválságban. A megoldás ugyan még nincs meg, azt azonban nem fogadhatjuk el, hogy túszként kezeljenek bennünket ebben a vitában; erélyesen fel kell lépnünk. Igazuk van, Topolánek úr és Barroso úr. A cseh elnökség azáltal, hogy az energiát felvette a három fő prioritás közé, pontosan megragadta az elkövetkező években Európára váró egyik legfőbb kihívást, nevezetesen az energiától való függőségünket, és energiaforrásaink diverzifikálásának szükségességét.
Az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportját más európai polgárokhoz hasonlóan rendkívüli módon aggasztja ez a konfliktus és az a veszély, amelyet ez általánosságban az európai országok számára jelent. Nem tűrhetjük, hogy az EU tagállamai áldozatául essenek ennek a konfliktusnak, és - ismétlem - ez is jelzi, hogy sürgős szükség van egy európai energiapolitikai megállapodásra. Komolyan el kell tehát gondolkodnunk azon, hogy hogyan csökkenthetnénk függőségünket, és intézkedéseket kell tennünk a különböző energiaszerkezetek végrehajtására.
Hölgyeim és uraim! A Közel-Keleten uralkodó helyzet ugyancsak arra késztet, hogy nemzetközi szinten is elfogadjuk a ránk háruló felelősségeket. Igen, a humanitárius segélynyújtás területén Európa a világon a legnagyobb adományozó - erre büszkék lehetünk, ennek így kell maradnia -, de a humanitárius segély önmagában nem fogja megoldani az izraeliek és palesztinok közötti konfliktust.
Európának határozott, világosan kinyilvánított politikai szándékra van szüksége, amely mögött megfelelő emberi, katonai és pénzügyi források állnak ahhoz, hogy a világ színpadának hiteles szereplője legyen. Miért szegeződik a világ szeme Barack Obamára? Mert Európa még nem képes arra, hogy jövőképét, eszményeit és ismereteit bemutassa. Európa - nagyon helyesen - bírálta a jelenlegi amerikai kormányzat egyoldalú megközelítését, és ha a dolgok, mint azt remélem, megváltoznak azzal, hogy új lakó költözik a Fehér Házba, akkor vajon készen állunk-e arra, hogy kivegyük a részünket a többoldalúságból? Készen állunk-e arra, hogy katonai forrásokat biztosítsunk, nem a háborúskodásra, hanem a béke garantálása érdekében? Készen állunk-e arra, hogy biztosítsuk a politikánk végrehajtásához szükséges költségvetési forrásokat?
Topolánek úr! Helyesen tette az Unió külkapcsolatait az egyik prioritássá. A jelenlegi események számos példával szolgálnak arra, miért kell sürgősen foglalkoznunk ezzel a kérdéssel, legyen szó akár Oroszországról, az Egyesült Államokról vagy a Közel-Keletről, nem is szólva a mediterrán térségről, a Balkánról, Afrikáról vagy a feltörekvő országokról. Az európaiak elvárják Európától, hogy érvényesítse befolyását a nemzetközi színtéren; évek óta minden közvélemény-kutatás ezt mutatja. Akkor hát mire várunk?
Végezetül, a soros elnökségnek meg kell küzdenie a gazdasági és társadalmi válsággal, azaz felügyelnie kell a nemzeti fellendülési tervek végrehajtását, és vezetnie kell az Európai Uniót a G20-ak áprilisi, londoni csúcstalálkozóján. Arra kérjük a cseh elnökséget, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve, nemzetközi partnereinkkel közösen határozzák meg és hajtsák végre a gazdasági szereplők számára előírandó szabályokat.
Az Európai Uniónak meg kell védenie szociális modelljét, a szociális piacgazdaságot, és elő kell mozdítania, hogy a világ pénzügyi piacain egy, a mi országainkban működőkhöz hasonló piacfelügyeleti rendszert hajtsanak végre. Európának egyesült erővel, határozottan kell kezelnie a pénzügyi válságot, és a gazdasági válságot úgyszintén.
Számítunk Önre, Topolánek úr, és az Önök elnökségére abban, hogy energikusan lépnek fel és irányítják Európát ebben a nehéz időszakban.
(Taps)
Martin Schulz
a PSE képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr! Topolánek miniszterelnök úr, Ön a vezetője az Európai Parlament jelenlegi ciklusa utolsó tanácsi elnökségének. A mostani parlamenti ciklus holland elnökséggel kezdődött, amelynek élén Balkenende úr állt, és senki nem emlékszik arra, mit mondott itt, és mi mit válaszoltunk. Amiről tehát az elkövetkező öt-hat hónapban tárgyalunk, és amit most közösen elérünk, az alapvetően meghatározza majd az európai választásokon való részvételi arányt. Ha az emberek azt látják, hogy mi - az elnökség, a Parlament és a Bizottság - összefogtunk, és sikeresen legyőztük a jelenlegi válsághelyzetben előttünk álló kihívásokat, akkor biztosra veszem, hogy ez alapvetően pozitív és konstruktív légkört teremt az európai választások előtt.
Ezért nekünk, az Európai Parlament Szocialista Képviselőcsoportjának érdekünk, hogy az Önök elnöksége sikeres legyen. Elnökségük első napjaiban voltak bizonyos kétségeim, amikor Schwarzenberg úr azt mondta, hogy Izrael csak él a jogos önvédelemhez való jogával, és kiállt az egyik fél mellett egy olyan időszakban, amikor az Európai Unióra közvetítőként volt szükség. Ezt azután helyreigazította, ami dicséretes dolog. Topolánek úr, Ön maga mondta, hogy "nem fogunk közvetíteni a gázvitában”. Most ezt Ön is helyreigazította.
Voltak bizonyos kezdeti problémák, amik mostanra megoldódtak, és ez örvendetes. Ha a kezdeti bizonytalanságok - és szeretném hangsúlyozni, hogy Barroso úrnak ebben igaza volt - most elvezetnek oda, hogy az Önök tevékenysége pozitív eredményeket hoz, akkor képviselőcsoportunk maximálisan támogatni fogja Önöket. Ugyanez igaz az Ön ma reggeli beszédére, amelyet mindannyian nagy jóindulattal hallgattunk és vettünk tudomásul, és amely bizakodással töltött el bennünket a következő néhány hónapot illetően.
Szeretnék reagálni az Ön által felvetett egyik kérdésre. Idézte barátomat, Daul urat - aki okos ember, de ezúttal tévedett -, aki azt mondta itt, hogy a pénzügyi válság nem jelenti a kapitalizmus vereségét. Igaz, hogy ez a válság nem semmisítette meg a kapitalizmust - az sajnos még mindig létezik -, de vereséget mért azokra a kapitalistákra, akik éveken át azt mondogatták nekünk, hogy nincsen szükségünk szabályokra, mivel a piac majd szabályozza önmagát, saját maga szabályozza a dolgokat. Ezek a kapitalisták most vereséget szenvedtek, és amikor Ön - aki mostanáig azoknak az embereknek a politikájához hasonló politikákat követett, akik azt mondták, hogy nincsen szükségünk szabályokra - azt mondta ennek a Háznak ma reggel, hogy a szabályok Európájára van szükség, akkor egyet kell értenem Önnel: valóban több szabályra van szükségünk ahhoz, hogy a pénzügyi válságot kezeljük és leküzdjük. Topolánek úr! Kívánom, hogy szívélyesen fogadják az európai szabályozók klubjában - úgy tűnik, hogy a leckét Ön is megtanulta.
(Taps)
Miniszterelnök úr! A mostani időszaknak döntő szerepe lesz a nemzetközi politikában. Ha az Európai Unió valóban szeretné betölteni a többek között a Bizottság elnöke által is ismertetett globális szerepkört olyan ügyekben, mint az energiabiztonság vagy a gázai konfliktus, akkor nem engedheti meg magának, hogy az egysége meggyengüljön; az 27 tagú Uniónak erős gazdasági és politikai egységet kell alkotnia. Csak akkor lehetünk erősek, ha elkerüljük a megosztottságot. A többiek erejét végső soron az adja, hogy mindig számíthatnak arra, hogy az európaiak majd nem lesznek egy véleményen. Karel Schwarzenberg azt mondja, hogy Izrael önvédelemből cselekszik, míg Louis Michel szerint az ország megsérti a nemzetközi jogot. Ha ez jellemzi az Európai Uniót, akkor nincs miről tárgyalni vele.
Ha Oroszország vagy Ukrajna úgy gondolja, hogy Európa egyik fele vele van, a másik fele pedig a másik féllel ért egyet, akkor nem vagyunk erősek. Mégis erősek lehetünk, ha van egy erős szerződéses alapunk, amelyet a Lisszaboni Szerződés biztosít. Ha ezt a Szerződést az Önök elnöksége alatt a kormányuk ratifikálja - ami természetesen országuk elnökének köszönhetően éppen elég viszontagságon ment át -, akkor ez határozottan jelezné, hogy Európa erős.
(Taps)
A prágai vár Václav Klaus székhelye, aki februárban, brüsszeli látogatása során szólal majd fel itt. A prágai vár volt IV. Károly székhelye is, amint azt a miniszterelnök úr is említette. IV. Károly építette a Prágából Nürnbergbe vezető aranyutat, amely akkoriban hatalmas teljesítmény volt, és azt szolgálta, hogy összekösse a különböző népeket és nemzeteket. IV. Károly Luxembourg hercege volt, mielőtt prágai székhelyű német császár lett volna. Ez a korszak tehát igazán európai időszak volt a prágai vár életében. Reménykedjük abban, hogy a prágai várat hamarosan ismét olyan ember foglalja el, aki éppen ennyire európai.
(Taps)
Graham Watson
az ALDE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! Képviselőcsoportom nevében üdvözlöm a soros elnök urat. Sok sikert kívánunk Önnek, soros elnök úr!
Egy nagy cseh egyszer azt mondta: "Már nem vagyok újonc: gólokat várnak tőlem; az a dolgom, hogy pontokat szerezzek.” Nos, ami igaz volt Milan Baroš esetében, az igaz az Ön és a miniszterei esetében is. Munkaprogramjuk ezeket a célokat fogalmazza meg.
Ami a gazdaságot illeti, említette, hogy meg kell szüntetni a piac belső és külső korlátait, és hogy Európa a recesszióra nem reagálhat csupán a Keynes-i költekezéssel, hanem törekednünk kell egy tisztességesebb verseny megteremtésére, a kereskedelem liberalizálására és a személyek és áruk nemzeti határokon keresztüli szabadabb mozgására.
Nehéz időszak ez az európai polgárok számára. Az Önök receptjét vitatni fogják, de nem a liberálisok vagy a demokraták. A Cseh Köztársaság - és sok más ország - tapasztalatai bizonyítják, milyen erővel emelheti ki a piac az embereket a szegénységből.
Az energiával kapcsolatban helyesen teszi, hogy az energia-felülvizsgálati stratégia célkitűzéseinek megvalósítására törekszik, a felülvizsgálatban szereplő és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzéseink azonban nem jelenthetik törekvéseink felső határát, sokkal inkább ugródeszkaként kell szolgálniuk nagyobb és zöldebb magasságok felé, hogy gyorsabb ütemet diktáljunk Európa számára a fosszilis tüzelőanyagok megújuló energiaforrásokkal történő felváltása terén, és véget vessünk rendkívüli mértékű energiafüggőségünknek.
Megfigyelőink jelenleg ki vannak tiltva az ukrán feladó központokból. Oroszország azt állítja, hogy nem exportálhat földgázt, mivel Ukrajna azt nem továbbítja, Ukrajna pedig azt állítja, hogy azért nem exportál gázt, mivel az oroszok megváltoztatták a tranzitútvonalat. Eközben Kelet- és Közép-Európa ipara szenved, az emberek fagyoskodnak az otthonaikban, és lépések történnek az Unió által veszélyesnek ítélt atomreaktorok újraindítására.
Egy működő energiapiac nem így néz ki. Ez inkább egy Marx Brothers film cselekményéhez hasonlít: Egy éjszaka a hidegben - vagy inkább tizenkét - és ki tudja, még hány - éjszaka. Elég legyen tehát a belső energiapiacról és a megújuló energiák fejlesztéséről szóló szónoklatokból: használják ki az elnökségükből fakadó hatalmat, és mozgósítsák a szükséges befektetéseket!
Ami az "EU a világban” témát illeti, üdvözöljük az elnökség törekvéseit. Európának vezető szerepet kellene játszania a konfliktusok megoldásában, a fejlődés támogatásában és az emberi jogok előmozdításában.
Ha azonban valóban szeretnék kibővíteni az EU mozgásterét, akkor miért halasztották el ismét a Lisszaboni Szerződés ratifikálását? Ha meg akarják akadályozni a fegyverek elburjánzását, miért építenek ballisztikus rakétavédelmi rendszert európai földön?
(Taps)
És ha békét akarnak a Közel-Keleten, miért hagyják, hogy oly sok különböző békemisszió nevetségessé tegye Európát?
A gázai események láttán sokunk számára egyre nehezebb közömbösnek maradni. Ez a Ház soha nem fog egységesen felsorakozni egy közös álláspont mögé, ha a felelősséget megpróbáljuk pontosan szétosztani, hiszen mindkét oldal követett el hibákat; az erőszakot el kell ítélni és azonnali tűzszünetre kell törekedni.
Nincsen mentség a Hamász rakétatámadásaira, ahogyan arra sem, hogy húsletépő bombákat vetnek be a civil lakosság megnyomorítására.
Elnökségük mottója a korlátok nélküli Európa. A szerzőnek talán egy régi cseh közmondás jutott az eszébe: "Ne kerítéssel vedd magad körül, hanem barátokkal”.
Soros elnök úr! Mi, az Önök európai polgártársai az Önök barátai vagyunk. Országuk elnöke az Európai Uniót a Szovjetunióhoz hasonlította. Nos, mi nem hallgatjuk le mások magánbeszélgetéseit, ahogyan ő tette ennek a Háznak a tagjaival.
Aki a peremen akar maradni, megteheti. Ez az Unió azonban a barátok - barátok, egyenrangú felek és partnerek Uniója.
Elnökségük merész célokat tűzött ki maga elé. Támogatjuk őket. Kitartunk mellettük, és nem hagyjuk cserben Önt.
(Taps)
Brian Crowley
az UEN képviselőcsoport nevében. - (GA) Elnök úr! Jobb politikai és gazdasági kapcsolatra kell törekednünk az Európai Unió és Amerika között. Remélem, hogy a Cseh Köztársaság elnöksége foglalkozik ezzel a kérdéssel az elkövetkező hónapokban. Amerikának jövő héttől új elnöke lesz; és mindannyiunk előtt komoly kihívások állnak. A pénzügyi piacokat természetesen minél hamarabb szabályoznunk kell.
az UEN képviselőcsoport nevében. - Soros elnök úr! Köszöntjük a Házban, és külön is üdvözöljük a Cseh Köztársaság elnökségét, aki egy rendkívül kritikus időszakban veszi át az Európai Unió vezetését. Képviselőcsoportom, az Unió a Nemzetek Európájáért képviselőcsoport nevében én is felajánlom, hogy támogatjuk az Önök programját, biztosítandó, hogy az Európai Unió és annak tagállamai tisztábban és erősebben hallathassák a hangjukat.
Sok kollégám említette már a jelenlegi válságsorozatot, és szeretném már az elején elismerésemet kifejezni mind az Önök elnökségének, mind Barroso elnök úrnak a határozott fellépésért, amelyet az Európai Unióba irányuló gázszállítás felfüggesztésével kapcsolatos kérdés felmerülésekor tanúsítottak, és nemcsak azért, mert megosztottuk a felelősséget, hanem mert mind társadalmi, mind pedig gazdasági és politikai szinten azonnal beavatkoztunk annak érdekében, hogy a két felet tárgyalóasztalhoz ültessük és megbeszélhessék, hol hibáztak.
Ezért fontos, hogy a mostani elnökség alatt dolgozzunk a kelethez fűződő partnerségi kapcsolat elgondolásán, és építsünk a keletre és a Balkánra, mivel jelenleg ők jelentik az Európai Unión belül a törésvonalat, és nemcsak a politikai instabilitásuk okán, hanem az energia és a gazdasági tevékenység területén fennálló kölcsönös egymásrautaltságunk miatt is.
Az idő rövidségére való tekintettel már csak egy dologra térnék ki. Említette az ötödik szabadságot - az ismeretek szabad mozgását. Ez az ismeret kezünkbe adhatja a szükséges eszközöket ahhoz, hogy feljebb lépjünk az innovációs és kutatási láncban, és felruházhat bennünket a javunkat szolgáló képességekkel. Önök a saját történelmükön keresztül - egyénileg és országként is - megtapasztalták a totalitarizmust, a szabadságot, és a nagyságot az oktatásban és az innovációban, ezért most Önöktől várjuk, hogy megmutassák, mi az a következő lépés, amit az Európai Uniónak meg kell tennie.
Befejezésül engedjenek meg egy rövid idézetet John F. Kennedy beiktatási beszédéből: "Új határmezsgye szélén állunk. Ez az új határ azonban nem ígéretekből áll, hanem kihívások sorából”. Tudom, hogy képesek megfelelni ezeknek a kihívásoknak.
Monica Frassoni
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! E pillanatban is, miközben mi itt tanácskozunk, bombák hullnak Gáza lakosaira. Úgy vélem, hogy a legfontosabb prioritás egyrészt számunkra, európai parlamenti képviselők számára, másrészt a Tanács és a Bizottság számára az, hogy megállítsuk Gáza lakosainak bombázását. Úgy vélem, hogy jelenleg ez az elsődleges kötelességünk, fontosabb, mint azon vitázni, hogy ki a felelős, és fontosabb, mint hogy ezzel kapcsolatban vannak-e közöttünk nézeteltérések. Meg kell mondanom, hogy képviselőcsoportunk, a Zöldek/Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoportja meglehetősen világos elképzelésekkel rendelkezik erről a kérdésről, amint azt ma délután ki is fogjuk majd fejteni.
Elnök úr! Megállapításait azzal kezdte, hogy a középkort idézte, egy olyan kort, amelyet erőszak, zárkózottság, sötétség és kevés fény jellemzett, amely kétségtelenül erőszakos és sötét volt. Úgy látjuk, hogy az előttünk álló hat hónap programja tulajdonképpen koalíciós partnereik erőfeszítéseitől függetlenül egy kissé, hogy úgy mondjam, egy kissé idejétmúlt jövőkép határozott nyomát viseli magán; egy konformista, rendkívül szabadkezű megközelítés határozott nyomait, amelyben a vállalkozásoké és a piacé a főszerep, és amely mostanra, elnök úr, kiment a divatból.
Úgy vélem továbbá, hogy programjukban nem kaptak kellő hangsúlyt a polgárok tényleges igényeinek kielégítését szolgáló szociális kérdésekről szóló politikák, jogszabályok és eszközök, ami pedig az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos környezeti politikát illeti, némiképp téves az a nézet, hogy azt mint költséget vagy akadályt kezeli, ahelyett, hogy az innováció és a fenntartható növekedés lehetőségét látná benne. Sőt, egy kicsit - ha szabad ezt mondanom - a macsóság felé hajlik, amikor kijelenti, hogy felül kell vizsgálni a gyermektámogatási rendszerekkel kapcsolatos barcelonai célokat, természetesen abból a célból, hogy a nőket visszaküldjük a tűzhely mögé.
A programra jellemző továbbá, hogy a migránsokat kizárólag biztonsági ügyként kezeli, előnyben részesíti a NATO-t a multilateralizmussal szemben, még mindig eljátszadozik a rakéta-kérdés gondolatával, és nem igazán fektet hangsúlyt arra, ami számunkra igazán fontos a külpolitika terén, nevezetesen a kohézióra: az Uniónk kohéziójára.
Annak sem örülünk, hogy nem esik szó egy olyan fontos területről, mint a megkülönböztetés elleni küzdelem, és ezzel kapcsolatban szeretném tudni, mennyire fontos az Önök számára a megkülönböztetésről szóló irányelv elfogadása? Összegezve, a program olyan világot fest le, amely tele van veszélyekkel, de nem sok lehetőséget tartogat.
Említette a közvetítő munkát, amit az Oroszország és Ukrajna között kialakult gázkonfliktus ügyében végeztek, világosan kiderül ugyanakkor a programjukból, hogy az Önök elnöksége alatt nem számíthatunk határozott fellépésre azokkal az országokkal, például Szlovákiával és Bulgáriával szemben, amelyek a gázválság kínálta lehetőséget megragadva veszélyes, elavult nukleáris erőműveket indítanak újra. Kérem továbbá, elnök úr, hogy jusson eszébe, hogy jelenleg nem létezik biztonságos atomerőmű; talán 30, 40, 50 vagy 60 év múlva majd lesz ilyen - nem tudom -, de e pillanatban ilyen nem létezik. Nem érdemes tehát beszélni róla, hiszen ez egy igen csak költséges ábránd, és egészen biztosan elvonja a figyelmünket a valódi prioritásokról.
Az energiabiztonság és a szolidaritás csak koncentrált, határozott tetteken keresztül valósítható meg, amelyek célja az energiahatékonyság és az energiamegtakarítás előmozdítása, és ami ugyanakkor hatalmas teret kínál az innovációra, a foglalkoztatásra és a fogyasztás csökkentésére. A gázháborúra többek között ezzel a programmal kell válaszolnunk. Van Önhöz egy külön kérésünk, elnök úr: kérjük, győzze meg kollégáit, hogy a tavaszi Európai Tanács központi célkitűzése az energiafelhasználás 2020-ra előirányzott 20%-os csökkentésének kötelező erővel bíró elkötelezettséggé tétele legyen - hiszen ez a téma volt a tavalyi energia-csomag Hamupipőkéje -, a megújuló energiáról hozott decemberi döntések kevésbé felületes értékelése után pedig vizsgálja felül a prioritásait!
Elnök úr! Végezetül Európa jövőjéről: a Lisszaboni Szerződés nem tökéletes, de az nagyon furcsa, hogy Önök még nem ratifikálták. Kérem tehát, hogy használja ki ezt az alkalmat, és magyarázza el nekünk, miért nem, és mondja el, hogy erre mikor fog sor kerülni!
(Taps)
Miloslav Ransdorf
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (CS) A Tanács soros elnöke összetett történelmi tapasztalatainkról beszélt. Úgy vélem, hogy a cseh elnökséggel lehetőséget kapunk arra, hogy segítsünk felszámolni Európa jelenleg fennálló, keleti és nyugati részre történő felosztását. Jaroslav Hašek Svejk című regényében volt egy szóvicc, egy német-magyar szóvicc: kelet oszt, nyugat veszt, ami annyit jelentett, hogy a Kelet ad, a Nyugat pedig elveszi. A történelem ebbe az irányba is haladt. Úgy hiszem, hogy lehetőségünk van ennek véget vetni. Szerintem a cseh elnökség arra is lehetőséget kínál a számunkra, hogy megszabaduljunk saját dogmáinktól és előítéleteinktől. Ezekre a dogmákra jó példa Václav Klaus nemrégiben megjelent cikke, amelyben tanácsokat ad a jelenlegi pénzügyi válság leküzdésére, és azt javasolja, hogy átmenetileg enyhítsünk a társadalmi, környezeti és egészségügyi előírásokon, mivel szerinte ezek az előírások akadályozzák az ésszerű emberi magatartást. Szerintem ennek éppen az ellenkezője igaz, azaz a cseh elnökségnek abban kellene segítenie, hogy a gazdaságunkat társadalmi és ökológiai érdekek mozgassák, vagyis olyan gazdaságunk legyen, amelynek társadalmi és környezeti tényezők jelentik a motorját. Szeretném itt megjegyezni, hogy egy dologban egyetértek Topolánek miniszterelnök úrral: innovációk sorára alapozva kell kilábalnunk a válságból, és ki kell alakítanunk - Richard Florida szavaival, ha úgy tetszik - egy kreatív osztályt, amely segít kivezetni gazdaságainkat a zsákutcából.
Komolyan gondolom, hogy össze kell szednünk a bátorságunkat, és változtatnunk kell. Stefan George, a nagy német író szerint a jövő azoké, akik képesek változni. Remélem, hogy mi képesek leszünk megváltozni, és kiszabadulunk a múlt rabságából, és hogy képesek leszünk megszüntetni a Kelet- és Nyugat-Európa közötti megosztottságot, és olyan önálló egységet alkotni, amely mentes az Egyesült Államok vagy bárki más felsőbbrendűségéről szóló komplexusoktól. Felszólalásom végén szeretnék rámutatni, hogy bár Topolánek miniszterelnök úr beszédét nemes szándékok, elhatározások és célok fűszerezték, és bár teljesen helyénvaló, hogy a cseh elnökség nagyratörő projekteket tűzött ki - mégis lenne egy szkeptikus megjegyzésem, amit a lengyel szatirikus, Jerzy Lec aforizmájával szeretnék kifejezni, aki azt mondta, hogy attól még izzad az ember lába, hogy szent zarándoklaton vesz részt.
Vladimír Železný
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (CS) Soros tanácsi elnök úr! Még soha, egyetlen ország sem kezdte meg az elnökségét olyan iszonyatosan negatív légkörben, és nem volt kitéve olyan szörnyű jóslatoknak, mint a Cseh Köztársaság. A francia sajtó élen jár abban, hogy nagy vehemenciával fesse az égre azokat a viharfelhőket, amelyek egy nyomorúságos Unió felett gyülekeznek, mert annak élén már nem egy olyan végtelenül tehetséges személy áll, mint a francia elnök, hanem az elnökséget átvette egy csapat cseh.
Azok a csehek, akik elkövették azt a halálos bűnt, hogy még nem ratifikálták a Lisszaboni Szerződést, amelynek értelmében a nagy országok maroknyi csoportja fogja tartósan markába kaparintani az Unióban a döntéshozói hatalmat. A helyzetet tovább súlyosbítja, hogy ezeknek a cseheknek van egy népszerű elnöke, aki bosszantóan éles elmével rendelkezik, és aki nemcsak hogy ellenzi a Lisszaboni Szerződést, hanem képes szakszerűen felhívni a figyelmet arra, hogy az Unióban egyre mélyül a demokratikus deficit. Éppen ez a deficit volt az oka, hogy húsz évvel ezelőtt országunkban megdöntöttük a szocializmust.
A cseh elnökség ennek ellenére mérsékelt célokat és ésszerű prioritásokat tűzött ki, és nagyon sikeres lesz. Kívánjunk neki minden jót, és támogassuk, nem törődve a cseh szocialisták kínos üvöltözésével, akik már régen proletár internacionalizmusra cserélték fel a hazájuk iránti szeretetet, így ma szocialista mestereik parancsát követve dühödten próbálkoznak a cseh elnökség megingatásával. Kit érdekelnek?!
A terv az, hogy a cseh elnökség révén bebizonyosodjon, hogy a kis országok alkalmatlanok, és itt az ideje, hogy az Unió feletti ellenőrzést a Lisszaboni Szerződésen keresztül tartósan a nagy, tehetséges és tapasztalt országoknak adják át. Ebben áll ennek az elnökségnek a jelentősége. Be fogja bizonyítani, hogy a kisebb országok éppen úgy képesek vezetni az EU-t, mint a nagyok. Csak az különbözteti meg őket a nagyoktól, hogy mentesek a megalomániától, az önzéstől, a PR-hisztériától, bizonyos elnökök egoista hiperaktivitásától, és a nem létező eredményekkel való folyamatos kérkedéstől.
Teljes szívemből kívánok sok sikert Topolánek miniszterelnök úrnak, Vondra miniszterelnök helyettes úrnak és a többieknek! Sikerük nemcsak hazám sikere lesz, hanem egy kicsi és új ország sikere is egyben. Fontos üzenet ez az EU számára. Mint azt Önök is látják, van még egy terület, ahol tapasztalatokkal rendelkezünk. Míg a legnagyobb uniós tagországok kiszámítható demokráciában éltek, és csak az ismerős helyzetek kezelését tanulták meg, mi fél évszázadot töltöttünk egy, a szokásostól teljesen eltérő, totalitárius rendszerben. Ez megtanított bennünket arra, hogy kreatív megoldásokat találjunk a szokásostól eltérő helyzetekre, ez pedig még jól jöhet.
Jana Bobošíková
(CS) Európai uniós soros tanácsi elnök úr, hölgyeim és uraim! Büszke vagyok arra, hogy a cseh elnökség milyen ügyesen és tettre készen kezelte az EU országokba irányuló gázellátás ügyét. Örömömre szolgálna, ha a Tanács soros elnöke, Mirek Topolánek úr ugyanolyan eltökéltséget tanúsítana az EU jövőjéről, azaz a Lisszaboni Szerződésről folytatott megbeszéléseken, mint amit a Vlagyimir Putyinnal és Julija Timosenkóval a gázról folytatott tárgyalásokon láttunk.
A Tanács soros elnökének arra kell törekednie, hogy a csoportvezető szerepét töltse be, ne csak egy karbantartóét. Soros tanácsi elnök úr! Egyedülálló lehetőséget kapott, hogy bebizonyítsa, hogy méretétől függetlenül minden állam egyenlő partner az Európai Unióban. Topolánek úr, őrizze meg a hidegvérét, és történelmet írhat!
Lehetőséget és hatalmat kapott, hogy nyilvánosan is kijelentse: a Lisszaboni Szerződés az ír népszavazást követően meghalt, és zsákutcába vezetett bennünket. Ön most olyan helyzetben van, hogy javasolhatja egy új, jövőbe látó dokumentum létrehozását, amely valóban közös nevezőre hozza majd az egyes uniós tagállamok érdekeit, és amely elnyeri majd a népszavazásokon a polgárok támogatását. Felesleges vakon támogatni a Lisszaboni Szerződést, amely megerősíti a hivatalnokok antidemokratikus hatalmát, miközben próbálja palástolni, hogy az európai elit képtelen a megegyezésre, és főleg, hogy nem hajlandók vállalni, hogy a polgárok elszámoltathassák őket.
Topolánek úr! Olyan országot képvisel itt, amely a múlt században sikerrel tört ki az Osztrák-Magyar Monarchiából, amely túlélte München árulását, és amely ellenállt a nácizmus borzalmainak. Olyan országot képvisel, ahol az emberek kiálltak a Varsói Szerződés csapatainak inváziója ellen. Olyan országot képvisel, amely 40 évet töltött a Szovjetunió uralma alatt, amely a Kölcsönös Gazdasági Segítség Tanácsa alatt elkerülhetetlenül zuhant egy eltervezett szegénységbe, és amely vérontás nélkül rázott le magáról egy totalitárius rendszert.
Nem vagyok hajlandó elhinni, hogy egy ilyen történelmi tapasztalatokkal rendelkező ország miniszterelnökeként Ön azt szeretné, ha a szociálpolitika, energia, adózás, igazságszolgáltatás és biztonság körébe tartozó kérdésekben a döntések nem az egyes tagállamokban születnének. Nem hiszem, hogy Ön valóban azt szeretné, ha az Unió kizárólagos jogkörei felülírnák a tagállamok jogköreit. Nem hiszem, hogy Ön azt akarja, hogy az Unió beavatkozzon az emberi egészség, az ipar, a kultúra, a turizmus, az oktatás vagy a sport védelmébe és javításába. Nem hiszem, hogy Ön örül annak, hogy a Lisszaboni Szerződés több mint ötven területen megszünteti a nemzeti vétójogot, és csökkenti a kisebb országok szavazatának súlyát, a Cseh Köztársaságot is beleértve.
Soros tanácsi elnök úr, a Cseh Köztársaság miniszterelnöke! Legyen bátorsága megmondani a többi 26 államfőnek, amit magánemberként otthon elmond. Mondja el, hogy a Lisszaboni Szerződés nem jó, és hogy Ön elutasítja. Tegye ezt a demokrácia és a szabadság nevében! Az úgynevezett "európai elit”, a Bizottság tisztviselői vagy akár ennek a Parlamentnek a többsége nem fogja ezért megtapsolni Önt. Elnyeri azonban a polgárok csodálatát és tiszteletét, akikről itt oly könnyen elfeledkeznek, Ön pedig még nagyobb tekintélynek örvend majd saját hazájában. Ön most 450 millió polgár elnöke, nemcsak néhány politikusé és tisztviselőé.
A Cseh Köztársaságban Ön gyakran utal úgy a Lisszaboni Szerződésre, mint szükséges rosszra. De mitől lesz ez a rossz szükséges? Ne győzködje magát tovább, hogy a Lisszaboni Szerződés szükséges rossz! Egyszerűen csak rossz, és Ön változtathat ezen. Javasolja, hogy kezdjenek dolgozni egy új dokumentumon, inspirációért forduljon a Római Szerződésekhez és a Messinai Nyilatkozathoz, és mozdítsa elő az Európai Unió közös érdekét, azaz a szabadságot, fellendülést, versenyképességet és biztonságot, nem pedig az euro-egészséget, euro-adókat, euro-parkokat és az euro-sört.
Topolánek úr! A szükséges rossz a gyávák kifogása. Ön nem gyáva, vagy legalábbis remélem, hogy nem az. Ön mögött áll az ír népszavazás, támogatja Önt a cseh polgárok 55%-a, akik ellenzik a Lisszaboni Szerződést, és számíthat a cseh elnök, Václav Klaus messzire hangzó véleményére. Egészen biztosan tudja Ön is, hogy a legnagyobb gyávaság az, amikor valaki tudja, mit kellene tennie, mégsem teszi.
Mirek Topolánek
a Tanács soros elnöke. - (CS) Köszönöm a kérdéseiket és a felszólalásomhoz fűzött megjegyzéseiket. A Cseh Köztársaságban is van parlament, volt alkalmunk megszokni, hogy a vélemények sokfélék, így egyes nézetek nem okoztak számomra meglepetést, még ha nem is értettem velük teljesen egyet. Szeretném azonban mindjárt az elején elismételni - és ezzel egy egész sor kérdésre reagálok -, hogy érzésem szerint az a feladatom itt, hogy az Európai Tanács elnöke legyek, és elnökségem hat hónapja alatt nem szándékozom személyes vagy pártpolitikai nézeteimet erőltetni; úgy érzem azonban, hogy egy témában válaszolnom kell, mivel az személy szerint is érint, ez pedig a cseh elnök, Václav Klaus úr ellen megfogalmazott igen durva kritika; Klaus úr olyan elnök, aki hírnevet szerzett magának az európai polgárok körében, ez pedig szerintem jó dolog, és én büszke vagyok erre. Václav Klaus az 1990-es években zajló cseh átalakulás ikonikus alakja, és nyugodtan hozzátehetem, hogy neki köszönhetjük mai sikereinket és azt, hogy biztonsággal átvészeltük az első tíz évet. Büszkeséggel tölt el, hogy biztonságosan túlestünk a Bársonyos Forradalmon, büszke vagyok arra, hogy 1991-ben kiűztük hazánkból az orosz csapatokat, hogy 1999-ben csatlakoztunk a NATO-hoz, és 2004-ben csatlakoztunk az Európai Unióhoz, tavaly pedig felszámoltuk az EU országai közötti korlátokat, és most már útlevél és egyéb korlátozások nélkül utazhatunk Lisszabontól Vilniusig. Büszke vagyok arra, hogy mindennek részese lehettem, és hogy ma itt állok Önök előtt, és számomra hihetetlennek tűnik, hogy most a Cseh Köztársaság tölti be egy csaknem félmilliárd lakosú, 27 országot tömörítő közösség elnökségének tisztjét. Ha az Európai Unió elveszíti azt a képességét - a szabályok és az egységesítés kérdését félretéve -, hogy szabad, nyilvános megbeszéléseket folytasson, és ezt az eszmecserét is megpróbálja egységesíteni, akkor az nem lesz többé az én Európai Unióm. Ha elveszítjük a képességet, a lehetőséget arra, hogy szabadon kifejthessük a nézeteinket, akkor elindulunk egy katasztrófához vezető úton, ezért határozottan tiltakozom a Václav Klaus elleni támadások ellen. Különleges képessége van arra, hogy nézeteit ebbe az egységesített, és talán túlszabályozott megbeszélésbe beillessze, és ezáltal megteremtse egy friss megbeszélés alapjait. Az Európai Uniónak a jövőben büszkének kellene lennie arra, hogy szabadon lehet vitatkozni, és ezt soha nem szabadna elfojtani.
Ami az említésre méltó Lisszaboni Szerződést illeti, azt mondanám, hogy ez alapvetően egy "közepes” szerződés. Kicsit rosszabb, mint a Nizzai Szerződés, és egy kicsit jobb, mint az azt követő. Ez a személyes véleményem. Én tárgyaltam erről a szerződésről a Cseh Köztársaság nevében; a parlamentben elfogadtuk ezt a szerződést, aláírtam, és mellette fogok szavazni a parlamentben - de ismétlem: abszurdnak tűnik számomra a gondolat, hogy az egyes tagállamok számára előre szabjuk meg, hogy ratifikálniuk kell egy bizonyos dokumentumot, és hogy ne biztosítsuk számukra a nemzeti jogot, hogy saját eljárásukat követve sajt maguk döntsék el, hogy elfogadják-e, vagy sem. Meg kell változtatnunk az intézményeket, javítanunk kell az európai mechanizmusok működését, egyszerűsítenünk kell a szabályokat; hogy mindezt a Lisszaboni Szerződésben kell-e megtennünk, abban nem vagyok egészen biztos. Mindannyian kicsit másképpen látjuk, hogyan is kellene kinéznie, és számomra, Bobošíková asszony, ez egy kompromisszum, valószínűleg egy meglehetősen összetett kompromisszum, de támogatni fogom a ratifikálását.
Kell néhány szót szólni a közel-keleti helyzetről, és Európának a konfliktussal kapcsolatban elfoglalt álláspontjáról. Az Európai Unióra hosszú időn keresztül úgy tekintettek, mint olyan "nagyon nagy szereplőre, aki nem szerepel”. Ez annyit jelent, hogy komoly részt vállalt a régió befektetéseiből, beleértve a humanitárius és fejlesztési beruházásokat is, de nem vállalt arányos részt a Négyek munkájából, és nem tanúsított olyan felelősségteljes magatartást, amilyet a Négyekben való részvétel megkövetel. Úgy vélem, hogy a fennálló helyzet az új amerikai kormány érkezésével lehetőséget kínál az Európai Unió számára, hogy ne csak pénzt fektessen be ebben a régióban, hanem probléma-megoldó kezdeményezéseket is tegyen, és magasabb szintű tevékenységet folytasson. Nem szeretnék sem egyik, sem a másik oldal bírája lenni, mert tény, hogy az izraelieknek joga van biztonságos, rakétatámadásoktól mentes életet élni, és én is jártam Sderotban, Ashkelonban és Izrael más részein. Palesztina népének ugyanígy joga van jelenleg ahhoz, hogy létrehozza saját államát és egy működő adminisztrációt, ahogyan joga van a biztonságos és normális életre is. 60 évi konfliktus nem oldott meg semmit. Nincsenek illúzióim azzal kapcsolatban, hogy mi most majd megoldjuk a helyzetet; rövid-távú célunk az, hogy létrejöjjön a fegyverszünet és megszűnjön az ellenségeskedés. Szeretném felmérni nemcsak az európai tárgyalók és a Karel Schwarzenberg által vezetett, a térségbe utazott misszió szerepét, hanem természetesen az arab államok szerepét is, ami pozitív volt. Igaz ez például Egyiptom szerepére, vagy Törökország és más országokéra is. Úgy gondolom, hogy bizonyos feltételek teljesítése után - ilyen például a Sinai-félszigetről Gázába irányuló fegyvercsempészet megszüntetése - közös erővel - a globális biztonsági rendszeren belül, vagy kizárólag az Európai Unión keresztül, vagy részben a globális rendszeren keresztül - eljuthatunk oda, hogy megszűnik a konfliktus, habár arról nem vagyok meggyőződve, hogy mindez gyorsan végbemehet.
Ami az energia, energiabiztonság, éghajlatváltozás kérdését és az Európai Uniónak a folyamatban betöltött szerepét illeti: mindenki számára nyilvánvalónak kell lennie, hogy ha az Európai Uniónak az éghajlatváltozás kérdésében elfoglalt vezető szerepét - bármi legyen is a személyes véleményem a kérdésről - nem támogatják más gazdaságok és az olyan nagyobb szereplők, mint az USA, Orosz Föderáció, Brazília, India és Kína, akkor az Európai Uniónak ez a kezdeményezése elszigetelt marad, pusztába kiáltott szó, ami globális szinten nem ér semmit. Az a feladatunk, hogy meggyőzzük a többi világhatalmat és a legnagyobb kibocsátásért felelős országokat, hogy kövessék a példánkat, és ebben látom a szerepünket az év első felében, mivel nézetem szerint az éghajlat és energiacsomag mostanra teljesen készen van, csak arra vár, hogy - természetesen az Európai Parlament jóváhagyását követően, amire reményeim szerint sor kerül - végrehajtsák. Az egész energiaszerkezeti kérdés időnként túlideologizált és túlpolitizált, és szerintem az Európai Uniónak nagyon gyakorlatiasan és pragmatikusan kellene vele foglalkoznia, meg kellene vizsgálnia a rövid-, közép- és hosszú-távú célkitűzéseket, valamint a célok eléréséhez szükséges rövid-, közép- és hosszú-távú eszközöket. Nem tudom elképzelni, hogy a 90%-ban szén-alapú termeléstől függő országok, például Lengyelország, képesek lennének tizenöt-húsz éven leforgása alatt radikálisan, kíméletlenül megváltoztatni ezt a függőségi viszonyt. Szükség van természetesen arra, hogy új szén-technológiákba, "tiszta szén-technológiákba” és az üzemek hatékonyságának javításába beruházzunk, mivel ezt a függőséget nem tudjuk egyoldalúan és nagyon gyorsan megváltoztatni. Ezt meg kell beszélnünk, és szükségünk van innovációs beruházásokra, és természetesen fokozatosan az említett irányoknak megfelelően kell átalakítanunk az energiaszerkezetet - más szóval, a fokozottabb környezetvédelem, a fosszilis tüzelőanyagoktól való alacsonyabb függőség és természetesen a biztonságos és viszonylag olcsó energiaellátás irányába, hogy Európa versenyképes maradjon, és képes legyen globális szinten is versenyezni. Az egész orosz-ukrán válság nemcsak bizalmi válság; szerepet játszanak benne kereskedelmi, gazdasági, politikai, geopolitikai és stratégiai érdekek is. A probléma sokrétű, és természetesen nem kívánom megítélni, hogy jelen pillanatban kit tekintsünk az elsődleges bűnösnek, mivel mi, az Európai Unió és az európai országok jelenleg mind Oroszországot, mind Ukrajnát hibáztathatjuk. Oroszország nem szállít földgázt, Ukrajna pedig akadályozza a gáz áthaladását; latba kell vetnünk a befolyásunkat a térségében, és meg kell találnunk a módját, hogyan számolhatjuk fel ezt a problémát rövid-távon, illetve közép- és hosszú-távon hogyan diverzifikálhatjuk a forrásokat és a tranzitútvonalakat, és hogyan kapcsolhatjuk össze kölcsönösen az Európai Unió villamosenergia- és gázrendszereit annak érdekében, hogy elérhessük azt, amit eddig nem sikerült: szolidaritást és vészhelyzeti válságtervek végrehajtását, mivel - bár nem akarok világvégét jósolni - a válság még nem ért véget, és a helyzet Szlovákiában, Bulgáriában és a Balkánon nagyon súlyos és kritikus.
Az egyes parlamenti képviselőcsoportok képviselői által elmondottakról készített jegyzeteim alapján egyáltalán nem gondolom, hogy programunk túlságosan liberális vagy túlságosan konzervatív lenne; programunk az Európai Unió hosszú-távú céljaiból és hosszú-távú menetrendjéből származik, és az ehhez való cseh hozzájárulás, a cseh lenyomat az új év legelső napjaiban jól átgondoltnak bizonyult, mivel az energiabiztonság kiemelt kezelése váratlanul és éppen jókor vezethet el bennünket olyan igen mélyreható megbeszélésekhez, amelyek tárgya az Európai Unió függetlenségének és szabadságának biztosítása, ami feltételezi az energiaimporttól és az Európai Unión kívüli forrásoktól való függetlenséget, illetve a függőség csökkentését.
Felmerült itt a megkülönböztetés elleni irányelv, a barcelonai célok, valamint az, hogy a szociális kérdések nem kaptak elég hangsúlyt. Én ezt nem így látom - bár természetesen megpróbáltuk ezeket az alapvető célokat egy meglehetősen jelképes formára korlátozni -, hiszen természetesen sem a megkülönböztetés-mentességet, sem a nők védelmének kérdését nem becsüljük alá. Biztosíthatom Önöket, hogy nagyon is kiterjedt tapasztalatokkal rendelkezünk a különböző intézményekben elhelyezett gyermekekkel kapcsolatban, így számunkra rendkívül fontos, hogy a nőknek és a családoknak legyen választási lehetősége: dönthessenek úgy, hogy egy bizonyos időszakban a gyermeknevelésnek kívánják szentelni magukat, és szeretnénk ezt a lehető legváltozatosabb mechanizmusok létrehozásával lehetővé tenni annak érdekében, hogy a családok ne kényszerüljenek bele egy adott szociális szükséglettel előállt helyzetbe; ugyanilyen fontos, hogy gyermekintézményekből is megfelelő választék álljon rendelkezésre, és higgyék el nekem, hogy egy olyan ország, mint a Cseh Köztársaság, a totalitárius időkből kifolyólag széleskörű tapasztalatokkal rendelkezik ezen a téren, hiszen akkoriban ezt az elvet elég erőszakosan alkalmazták.
Azt hiszem bevezetésképpen talán elég is ennyit elmondanom. Ha van valami, amiben a csehek nem szenvednek hiányt, az az önbizalom, úgyhogy befejezésül szeretném elmondani, hogy a lehető legkevésbé sem szenvedünk kisebbségi érzésektől amiatt, hogy a Cseh Köztársaság a legkisebb nagy állam, vagy a legnagyobb kis állam; az Európai Unió tizenkettedik legnagyobb országa vagyunk. Csupán szeretném emlékeztetni Önöket arra, hogy amikor a svéd elnökség 2001-ben átvette az irányítást, a sajtóban akkor is éppen olyan cikkek jelentek meg, mint novemberben és decemberben az európai médiában, amelyek kétségbe vonták, hogy az euroszkeptikus svédek, akiknek nincsen eurójuk és nem is kérnek belőle, képesek-e kezelni az egységes valuta kérdését, képesek-e levezetni a Nizzai Szerződés ratifikálásáról folytatandó tárgyalásokat, sőt, mint új tagállam, képesek-e egyáltalán vezetni az Európai Uniót. Most csak be kell helyettesítenünk a Nizzai Szerződést a Lisszaboni Szerződéssel, Svédországot pedig fel kell cserélnünk a Cseh Köztársaságra, és megkapjuk ugyanazokat az újságcikkeket. Nincsen emiatt kisebbségi komplexusunk.
Jan Zahradil
(CS) Soros tanácsi elnök úr! Szeretném a megkezdett cseh témát folytatni. Ön is észrevette és elismerte, minek vagyunk most tanúi, és hangsúlyozta is a beszédében, nevezetesen, hogy gyorsan közelednek az európai parlamenti választások, és igen valószínű, hogy mind a cseh, mind más európai parlamenti képviselőktől számos olyan felszólalást hall, amelyeket sokkal inkább inspirál a választásokat megelőző egyre feszültebb légkör, mint az, hogy az Ön által ismertetett elnökségi program értékelésére tegyenek bármiféle kísérletet.
Úgy gondolom, hogy a cseh elnökség első napjaiban a cseh kormánynak példátlanul súlyos próbatételt kellett kiállnia, és ezt a próbát remekül kiállta. Nagy örömömre szolgál, hogy ezt ma több képviselőtársam is kiemelte. Az is nyilvánvalóvá vált, hogy a 3E-t, a gazdaság, energia és külkapcsolatok prioritásának hármasát a cseh elnökség igencsak helyesen jelölte meg prioritásként, hiszen az idei évkezdetet fémjelző események - a gázai konfliktus és az Európába irányuló gázszállítás válsága - besorolható az említett prioritások közül legalább kettő alá. Egyértelműen felszínre került egy olyan tény is, amelyet korábban nem ismertünk be nyíltan, nevezetesen, hogy az energiabiztonság abszolút kulcskérdés az Európai Unió jövője szempontjából, minden másnál fontosabb, beleértve - ki merem mondani - még a Lisszaboni Szerződést is, hiszen a Szerződéstől nem lesz sem meleg, sem világosság. Az energiabiztonság kérdése nemcsak egy elnökség számára ad feladatot, hanem sok évre; nagy kihívás és nagy megtiszteltetés a Cseh Köztársaság számára, hogy haladást érhet el ebben a kérdésben. Az is látszik ugyanakkor, hogy a 3E hogyan kapcsolódik kölcsönösen egymáshoz, hiszen az energiabiztonság kihat a gazdaságra, ami egészen biztosan megérzi majd a korlátozások kezdeti hatásait, és kihat a külkapcsolatokra, mivel nem védhetjük meg Európa energiabiztonságát és az ellátás változatosságát keleti partnerség nélkül, legyen az szomszédsági politika vagy az Európai Unió további bővítése, beleértve például Törökországot.
Hiszem, hogy a Cseh Köztársaság neki fog látni ennek a feladatnak, hogy előbbre fogja vinni ezt a vitát, és hogy otthagyja majd letörölhetetlen kézjegyét a cseh elnökségen és az EU vezetésén. Kívánok ehhez mindannyiunknak nagyon sok sikert!
Libor Rouček
(CS) Topolánek miniszterelnök úr, Barroso elnök úr, hölgyeim és uraim! Nem ismerek senkit ebben a Parlamentben, egyetlen képviselőt sem, aki ne akarná a cseh elnökség sikerét. Az európaiak keleten, nyugaton, északon és délen, a régi Európában és az új Európában mind azt szeretnék, ha az Európai Unió sikeres lenne, és a cseh elnökség sikeres lenne. Mondanom sem kell, hogy ennek a Parlamentnek a tagjai ugyanabban reménykednek, függetlenül attól, hogy szociáldemokrata, néppárti, liberális vagy zöld táborból érkeztek. Sajnos azonban, ismétlem: sajnos, vannak bizonyos félelmek és bizonyos kétségek az európai lakosság körében, sőt, még ebben a Parlamentben is azt illetően, hogy vajon a Cseh Köztársaság sikeresen vezeti-e majd az elnökséget? Ennek számos oka van.
Az első ok a Cseh Köztársaságot kormányzó koalíción belül tapasztalható instabilitás. Képviselőtársaim például érthetetlennek tartják, hogy mindjárt az elnökség kezdetén minisztereket cseréltek le, és átszervezték a kormányt. Hogyan birkózhatnának meg sikeresen az európai menetrenddel, és hogyan elnökölhetnének az Európai Tanácsban olyan új miniszterek, mint például a közlekedési és a vidékfejlesztési miniszter, akik nem rendelkeznek európai tapasztalattal? Képviselőtársaim azt sem értik, hogy például a kereszténydemokraták - akik jelenleg a Cseh Köztársaságban hivatalban vannak, és a túlélésükért küzdenek - miért döntöttek úgy, hogy a cseh elnökség alatt tartják választási kongresszusukat?
A kormány és a cseh elnök kapcsolata ugyancsak számos kérdést vetett fel, mint azt már hallottuk. Szeretnék egyértelmű választ arra a kérdésre, hogy a cseh elnökség vagy a cseh kormány osztja-e Václav Klaus elnök úr nézeteit, aki elutasítja a Lisszaboni Szerződést, tagadja a globális felmelegedést, és azt állítja, hogy a jelenlegi pénzügyi és gazdasági válságot a túlszabályozás és a szociális és környezetvédelmi politikák megléte okozta.
Komoly aggályokat vet fel az is, hogy Önök nem végezték el a házi feladatukat, és nem teljesítették a Merkel kancellár asszonynak és Sarkozy elnök úrnak tett fogadalmukat, miszerint a cseh kormány, mint az elnökségi tisztet betöltő ország, tavaly év végéig ratifikálja a Lisszaboni Szerződést. Miniszterelnök úr! Szeretném, ha egyértelműen közölné, mikor ratifikálja a Szerződést a cseh parlament? Szeretnék világos nyilatkozatot hallani arra vonatkozóan is, hogy a Szerződés ratifikálását miért tették függővé az Egyesült Államokkal a radarkérdésben kötendő kétoldalú megállapodások ratifikálásától, és a cseh parlament két háza közötti kapcsolatot szabályozó törvénytől?
A Lisszaboni Szerződésre - mint azt itt hallottuk - szükség van. Szükségünk van rá többek között a cseh prioritások megvalósításához is. Ezek a prioritások véleményem szerint helyesek, ahhoz azonban, hogy a jövőben is dolgozhassunk a megvalósításukon, például ami az energiabiztonságot és az Európa külkapcsolataiban vállalt nagyobb szerepet illeti, szorosabb együttműködésre van szükség, ehhez pedig kell a Lisszaboni Szerződés.
Végezetül, kívánok a cseh elnökségnek sok szerencsét és sok sikert! Ez a Cseh Köztársaság és az Európai Unió érdeke is.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Elnök asszony, soros tanács elnök úr! Az Európai Uniónak Sarkozy elnök úr alatt hat hónapig drámában, dinamizmusban és nyilatkozatokban volt része, most pedig Önök vették át az elnökséget, elnök úr, és humorérzéket hoztak, amihez még hozzá kell szokni. Remélem, hogy elnökségük konstruktív, termékeny tanácsi elnökség lesz, mivel az EU hatalmas kihívások előtt áll. Ön is említette az Izrael és a Hamász közötti háborút és a gazdasági válságot, és itt vannak még természetesen a belső problémák is, például a Lisszaboni Szerződés.
Engedje meg, hogy kiragadjam beszéde egyik elemét, az energiabiztonságot. Hangsúlyozta a kérdés kiemelkedő jelentőségét, és egyetértek Önnel abban, hogy az energia a modern társadalom alapvető nyersanyaga. Minden ettől függ - az életmódunk, gazdaságunk, jövőbeni fejlődésünk. Nem függhetünk az energiaellátástól. A függetlenség megköveteli, hogy kialakítsuk a különböző energiaforrások megfelelő összetételét.
Remélem tehát, hogy nyílt, közvetlen stílusával meg tudja majd győzni európai partnereit, hogy kezdjenek új tárgyalásokat a nukleáris energiáról, és különösen remélem, hogy arra fogja buzdítani a német kormányt, hogy vessen véget antinukleáris politikájának. Kontinensünk biztonsága ezt megköveteli.
Bőven van tennivalónk, és most Önök lehetőséget kaptak arra, hogy Európát előrevigyék. Szeretném kifejezni köszönetemet, és bízom az elkövetkező sikeres együttműködésben.
Konrad Szymański
(PL) Elnök asszony, soros elnök úr! A kormányuk által kinevezett cseh elnökség és az elmúlt hetek drámai eseményei csak egyetlen mércével mérhetők, ez pedig az Európai Unió energiapolitikája.
Ma a végéhez közeledik az Oroszország és Európa közötti energiavita egy újabb fordulója, továbbra sincs azonban olyan rendszergarancia vagy politikai keret, amely biztosítaná, hogy a jövőben elkerülhetjük a hasonló problémákat. A 2004., 2006. és 2008. évi energiaválságot követően legfőbb ideje, hogy az Európai Unió előrelépjen a diverzifikáció terén, és nemcsak az energiaellátást, hanem magukat az energiahordozókat illetően is, amelyekre oly sürgető szükségünk van. Ezért azt várom a cseh elnökségtől, hogy tegyen új lépéseket annak érdekében, hogy pénzügyi támogatást biztosítson a Nabucco-gázvezeték számára, és erőteljesebb energiapolitikát folytasson Közép-Ázsiában. Azt várom tehát, hogy az Északi Gázvezetéket húzzák le az Európai Bizottság prioritásainak listájáról, mivel ha nem tesszük meg ezeket az intézkedéseket, akkor jövő télen ugyanezekre a problémákra fogunk ébredni, amelyekkel most szembe kell néznünk.
Claude Turmes
- (FR) Elnök asszony! Az energiakérdésben Európa hitelessége forog kockán. Barroso úr, köszönöm ma reggeli világos szavait.
Ez a két vállalat, a Gazprom és a Naftogaz, az az előadás, aminek már két, három, négy, öt napja szemtanúi vagyunk, egyszerűen hihetetlen! Mostantól kezdve azt kell mondanunk: "Uraim, ami sok, az sok!” Ezt akkor tehetjük meg, ha közösen cselekszünk. Köszönet a kiváló koordinálásért! Meg tudja itt valaki magyarázni nekem, hogy milyen célt szolgálnak a szlovák és a bolgár miniszterelnök moszkvai látogatásai? Ez már önmagában jelzi a Gazpromnak, hogy nem vagyunk egységesek. Magyarázzák meg nekem ezt a két látogatást!
Úgy vélem, hogy a Bizottságra komoly szerep vár: vészhelyzeti gázterveket kell készítenünk. Először is át kell dolgozni a gázbiztonsági irányelvet, különben az Európai Bizottságnak nem lesz elég politikai hatalma ahhoz, hogy cselekedjen. Európai koordinációra van szükség. Másodszor, szükségünk van egy vészhelyzeti "közép-és kelet-európai gázinfrastruktúra” tervre a rendelkezésre álló pénzből.
Harmadszor, Európa gazdasági fellendülését össze kell kapcsolnunk egy komoly energia-beruházási tervvel. Kiemelt helyen kell szerepelniük a kelet-európai épületeknek. Botrányos, hogy a Strukturális Alapoknak csak ilyen kis részét fordítják hasznos dolgokra! Szerintem nem az Európa-bajnokságokra kellene stadionokat építeni, hanem a polgáraink érdekében kellene a pénzt befektetni - épületekbe, fűtési hálózatokba, és megújuló energiákba.
Záró megjegyzésként még annyit, hogy a nukleáris energia terén nagyobb a függőségünk, mint a gáz terén. Nukleáris üzemanyagaink 99%-át importáljuk! Ne kapcsolják össze a nukleáris energiát a függetlenséggel! Koch-Mehrin asszony! Nevetséges, hogy ezt említette.
Jiří Maštálka
(CS) Miniszterelnök úr, hölgyeim és uraim! Egészen biztos vagyok abban, hogy ebben a teremben senki nem irigyli a cseh elnökséget azokért a körülményekért, amelyek között átvette az Európai Közösség vezetését. Miniszterelnök úr! Az elnökségük idejére választott egyik fő jelmondat a korlátok nélküli Európa. Ezt a jelmondatot az egyéni politikai és személyes tapasztalatoktól függően sokféleképpen lehet értelmezni. Én személy szerint úgy vélem, hogy nem lehet csupán a pénzügyi és piaci mechanizmusok további lazításaként értelmezni; én inkább kihívásnak tekintem, hogy finomítsuk azt, amire Európa joggal lehet büszke, nevezetesen az európai szociális modellt. Nem pusztán arra gondolok itt, hogy felszámolhatunk értelmetlen korlátokat, nem is a foglalkoztatási kilátásokra. Ez a lehetőség az én szememben esély arra, hogy a mobil munkaerő számára hiteles garanciákat adjunk az egyenlő bánásmódra. Ebbe beletartozhat például az, hogy a határokon átnyúló egészségügyi ellátás még megoldatlan kérdésében pozitív fejlemények történjenek a cseh elnökség alatt.
Ha azt szeretnénk, hogy Európa mentes legyen a korlátoktól, akkor kezdetnek az is jó lehet, hogy nem hozunk létre új korlátokat. Európa nem jelent egyet az Európai Közösséggel; Európa magában foglalja a szomszédjainkat is, akik nemcsak földrajzi szempontból, hanem történelmileg is Európa részét képezik. Szeretném hallani erről az Ön véleményét, és kíváncsi lennék, milyen stratégiát követ az elnökség az Európai Unió határai mentén fekvő szomszédos országokkal kapcsolatban. Elsősorban Szerbiára gondolok, és Koszovóra, mint kényes kérdésre, gondolok továbbá Moldovára, amely számos pozitív lépést tett annak érdekében, hogy szorosabb kapcsolatokat alakítson ki az Európai Közösséggel. Véleményem szerint az, hogy nem hozunk létre korlátokat, azt is jelenti, hogy szigorú elvek szerint működő, de európai politikát folytatunk Oroszországgal és Kínával szemben. Ezekkel az országokkal is kiegyensúlyozott kapcsolatra kell törekednünk, különösen azokon a területeken, ahol európai érdekekről van szó.
Egy korlátok nélküli Európa azt is jelenti, hogy komoly figyelmet szentelünk annak a ténynek, miszerint az EU területén számos kisebbség él. Ezek közé tartozik az a kisebbség is, amiről nem szeretünk itt a Parlamentben beszélni, nevezetesen az Európa néhány államában megtalálható, állampolgársággal nem rendelkező emberek. E kérdések megoldása többek között egy új politika bevezetésének a függvénye, vagyis meg kell szüntetnünk a kettős mérce alkalmazásának a politikáját. Ön azt mondta, hogy alapvető jelentősége van a szabadságnak és a döntéshozatalnak. Adjon lehetőséget saját országa polgárainak, hogy népszavazás keretében dönthessenek a Lisszaboni Szerződésről és az amerikai radarállomás helyszínének meghatározásáról! Ezzel bizonyíthatja, hogy őszintén gondolta, amit mondott.
Philippe de Villiers
- (FR) Elnök asszony! Képviselőcsoportom, a Függetlenség és Demokrácia Képviselőcsoport nevében tisztelettel üdvözlöm a cseh elnökséget, és egyben kifejezem legnagyobb elismerésemet az elnökség iránt, mivel a cseh emberek komoly viszontagságokon mentek keresztül, és helyzetüknél fogva sokunknál jobban képesek a szabadság szó jelentését megérteni és értékelni. Az üdvözlet mellett szeretném reményeinket is kifejezni. Topolánek úr, Klaus úr! Önök két reményt is megtestesítenek a számunkra: meghallják az emberek hangját, azaz biztosítják, hogy a Lisszaboni Szerződésről szóló népszavazást egész Európában tiszteletben tartsák, és visszaadják az emberek szabadságát annak érdekében, hogy megszabaduljanak a brüsszeli bürokráciától, amely elborít bennünket. Napjainkban közülünk, Európa népei közül egyre többen pártolnak el Brüsszeltől.
Frank Vanhecke
(NL) Elnök asszony! A felszólalásra csak egy percet kaptam, így nem tehetek mást, mint megpróbálom rávenni a cseh elnökséget, hogy segítsen nekünk biztosítani, hogy az európai intézmények tartsák tiszteletben a demokráciát. Egy demokráciában az emberek döntenek. Történetesen azokban az országokban, ahol az emberek kinyilváníthatták a véleményüket - Franciaországban, Hollandiában és Írországban -, a Lisszaboni Szerződés, más néven az Európai Alkotmány, papírkosárba került. Remélem, hogy az új elnökség valóban inkább a polgárok és a szabadság mellé áll, nem pedig - mint azt a legtöbb elnökségtől megszoktuk - az arrogáns európai mandarinok mellé.
Itt van azután a török kérdés. Az európaiak zöme ellenzi, hogy egy nem európai ország csatlakozzon az Uniónkhoz. Az eurokraták azonban ebben a dossziéban is ránk erőltetik saját akaratukat, ezért szükségünk van a cseh elnökség segítségére. Tekintettel arra, hogy a Cseh Köztársaság nem olyan régen rázta le magáról a diktatúrát, az Önök elnöksége az előttünk álló hat hónapban a demokrácia és szabadság jelzőfénye lehetne, amennyiben vennék a bátorságot, hogy szembe menjenek az EU elitjének akaratával.
Timothy Kirkhope
Elnök asszony! Üdvözlöm Topolánek miniszterelnök urat az Európai Parlamentben, és a korábbi megbeszélésekből tudom, hogy Európa az elkövetkező hat hónapban nagyon jó kezekben lesz. Történelmi pillanat ez a Cseh Köztársaság számára, olyan pillanat, amikor elő kell venniük megszokott politikai képességeiket.
A cseh elnökség programja kijelölt néhány fontos prioritást: a három "E”-t, azaz az energiát, a gazdasági fejlődést és Európa szerepét a világban. Elnökségük első napjaiban valóban komoly kihívásokkal találták magukat szemben. Jártak Moszkvában és Kijevben, és keményen dolgoznak azon, hogy megállapodás szülessen az európai országokba irányuló földgázszállítás ismételt megindításáról. Az Oroszországgal és Ukrajnával folytatott munka során eddig nagyszerű diplomáciai képességekről tettek tanúbizonyságot, az orosz kormánynak azonban feltétlenül meg kell értenie, hogy a modern világban elképzelhetetlen olyan üzleti kapcsolat, ahol nemzeteket zsarolnak meg. Eddig mutatták az utat az EU-nak, ehhez gratulálok Önöknek, ahogyan a jelenlegi közel-keleti válság megoldásával kapcsolatos munkájukhoz is, amelynek célja, hogy hitelt érdemlő tűzszünet jöjjön létre, amely lehetővé teszi a béketárgyalások újbóli megkezdését.
A gazdasági válság továbbra is előkelő helyen szerepel a programjukban. Kényes intézkedéseket támogatnak annak érdekében, hogy megállítsák a gazdaság lelassulását. Egyértelművé tették, milyen fontosnak tartják, hogy Európa és a tagállamok sem európai, sem nemzeti szinten ne alkalmazzanak új, erélyes szabályozást. Beszélt arról, hogy mozgósítani kell azokat az országokat, amelyek osztják az Önök liberális gazdasági szemléletét és a jelen körülmények között ellenzik a protekcionizmust. Feltétlenül biztosítanunk kell, hogy a szabályozási változások arányosak és ésszerűek legyenek.
Végezetül, egy hét múlva új amerikai elnök érkezik a Fehér Házba. Tudom, hogy számíthatunk Önre abban, miniszterelnök úr, hogy jó munkakapcsolatokat alakít ki Obama megválasztott elnökkel. Tudom, hogy egyetért velem abban, hogy a transzatlanti szövetség jövője létfontosságú a biztonságunk és fellendülésünk szempontjából. Kívánok Önnek sok sikert! Winston Churchillt idézem, aki az angol alsóházban tartott utolsó nagy beszédében azt mondta: "Soha ne hátrálj meg; soha ne fáradj bele; soha ne ess kétségbe”. Sok szerencsét!
Kristian Vigenin
Elnök asszony! A cseh elnökség tagadhatatlanul igen komoly nehézségek közepette kezdte meg a munkáját. A gazdasági válság súlyosbodása, Izrael brutális katonai hadművelete, és az európai gázszállítások történetének eddigi legnagyobb válsága.
Az Önök tevékenysége az európai választási kampánnyal összefüggő politikai feszültségek fokozódásával csak egyre nehezebb lesz. Elnökségük végét 532 új európai parlamenti képviselő megválasztása fémjelzi majd. A számot azért hangsúlyozom, mert a Lisszaboni Szerződésben nem ez a létszám szerepel. Úgy gondolom, hogy a Szerződés ratifikálása és hatálybalépése kiemeltebb helyen kellene, hogy szerepeljen az Önök programjában mind nemzeti, mind európai szinten.
Talán szerencsétlen dolognak tartják, hogy az EU vezetését éppen ilyen helyzetben vették át, de minden válság egyben lehetőség is. Éljenek ezekkel a lehetőségekkel! Tegyék az Uniót a Közel-Keleten aktívabbá, láthatóbbá és hitelesebbé! Próbáljanak meg felelősségteljesebb uniós politikát kidolgozni az energia és az energiaszállítás kérdésében. Tegyenek többet annak érdekében, hogy az európai gazdaság visszakerüljön a helyes vágányra, közben pedig őrizzék meg a munkahelyeket! Topolánek úr! Szeretném azt látni, hogy egy újabb új tagállam elnöksége sikeres lesz. Ez az Önök különleges felelőssége. Ez lesz a bizonyítéka, hogy az újonnan érkezettek nemcsak követni tudnak, hanem vezetni is.
A siker elsődleges előfeltétele mind a 27 tagállam összefogása, és egyesítésük a különböző politikák és intézkedések körül. Ez csak akkor lehetséges, ha az Önök saját hazájában egység van. A különböző cseh intézményektől érkező, egymásnak ellentmondó üzenetek rontják az Önök sikerre való esélyét, ezért kérem, tegyenek meg mindent, hogy a véget vessenek a belső politikai játékoknak! Ez nem könnyű egy választások előtti helyzetben, Szlovénia azonban követendő példa lehet az Önök számára. A második feltétel, hogy sorakoztassák fel maguk mögé e Parlament nagyobb politikai pártjait! Hat hónapra el kell felejteniük saját politikai tagságukat, és széleskörű párbeszédet kell folytatniuk. Ezt el kell tanulniuk a francia elnökségtől.
Végezetül, szeretném felhívni a figyelmet a szélsőséges nézetek, az antiszemitizmus és az idegengyűlölet terjedésére Európában. Ezek a tendenciák a Cseh Köztársaságot is érintik. Kérem, hogy ezt a kérdést is kiemelt helyen vegyék fel a napirendjükre, különös tekintettel a közelgő európai választásokra Sok sikert kívánok Önöknek!
Adina-Ioana Vălean
Elnök asszony! Szeretnék köszönetet mondani a Tanács soros elnökének azért, hogy ma eljött ide és ismertette a cseh elnökség programját. Felhívnám azonban a figyelmet néhány kérdésre, amelyekkel reményeim szerint az Önök elnöksége foglalkozik majd.
Az első az Önök által választott jelmondat, a "korlátok nélküli Európa”. A jelmondat kiindulópontjával egyetértek. Különösen igaz ez az európai polgárokra, akiknek joga van arra, hogy az Unión belül szabadon mozoghassanak, és bárhol tartózkodhassanak. Én vagyok a szabad mozgásról szóló irányelv alkalmazásának az előadója. Sajnos úgy tűnik, hogy az Önök jelmondatát veszélyeztetik a nemzeti hatóságok. A Bizottság nemrégiben adott ki egy rendkívül kiábrándító jelentést ennek az irányelvnek a végrehajtásáról. Tekintettel arra, hogy a tagállamok nem ültették át megfelelően ezt az irányelvet, remélem, hogy Önök sokkal nagyobb súlyt adhatnak ennek a kérdésnek, mint azt programjuk szabadságról és biztonságról szóló területe sugallja.
A második kérdés az a jogalkotási teher, amellyel elnökségük alatt bizonyos rémisztő problémák - mint a továbbra is fennálló globális pénzügyi válság és az energiabiztonsági aggályok - mellett meg kell birkózniuk. Bízom tehát abban, hogy minden szükséges eszközt felhasználnak annak érdekében, hogy a parlamenti megbízatás lejárta lelőtt megfelelően lezárjanak egy sor függőben lévő jelentést. Gondolok itt arra, hogy nagy reményeket keltettek az európai polgárokban azzal kapcsolatban, hogy csökkennek majd a hang-, SMS- és adatbarangolási díjak. Remélem, hogy teljesítik az Önökre háruló kötelezettséget, és első olvasatban megállapodás születik a "Barangolás II.” jelentésemről. Köszönöm, és kívánok Önöknek sok sikert az elnökségük során!
Mario Borghezio
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Szeretettel üdvözlöm a cseh elnökséget, és remélem, hogy sikerül elmozdítania Európát Brüsszel haszontalan gúnyolódásától abba az iránya, hogy történjen is valami a Földközi-tenger térségében az illegális migránsok szégyenteljes emberkereskedelme elleni küzdelem terén.
Maroni miniszter úr a ciprusi, görög, olasz és máltai belügyminiszterek egy nemrégiben tartott találkozóján végre ébresztőt fújt Európának. Itt az ideje, hogy Európa ráébredjen a Földközi-tenger térségében kialakult helyzet súlyosságára: illegális bevándorlókat és kábítószert csempésznek be Afrikából és Ázsiából. A cseh elnökségnek foglalkoznia kell azokkal a sürgősen szükséges speciális intézkedésekkel, amelyek lehetővé teszik a belügyminiszterek számára, hogy visszafogadási megállapodásokat köthessenek azokkal a harmadik országokkal, ahonnan az illegális bevándorlók érkeznek.
A Frontex határozottabb fellépésére van szükségünk, és azt a megfelelő eszközök és források felhasználásával össze kell hangolnunk, Európának pedig fel kell ismernie, hogy ez a fellépés csak abban az esetben lehet eredményes, ha kiegészül az illegális bevándorlók visszafogadását szolgáló politikákkal és azoknak az országoknak a pénzügyi támogatásával, amelyek az én hazámhoz hasonlóan kénytelenek az illegális bevándorlókat befogadni. Soros elnök úr! Menjen el Lampedusába és nézze meg, milyen súlyos a probléma! A Földközi-tenger térségében mi lettünk a kábítószer-kereskedelem elleni küzdelem központja - gyalázatos dolog, amit gyökerestől ki kell irtanunk. Menjen el Lampedusába, mint politikus, majd térjen vissza turistaként a Földközi-tenger térségének legcsodálatosabb szigetére!
(Taps)
Milan Horáček
(DE) Elnök asszony, Barroso úr, Topolanek úr! Üdvözlöm a cseh elnökséget! Mint prágai polgár, akit a Zöldek/Európai Szabad Szövetség Képviselőcsoport német tagjaként választottak be az Európai Parlamentbe, különösen nagy öröm a számomra, hogy az elkövetkező hat hónapban a Cseh Köztársaság tölti be a Tanács elnökségi tisztét. Politikai menekültként érkeztem Németországba több mint 40 évvel ezelőtt, Csehszlovákia megszállását követően, és még mindig csodával tölt el, hogy ma már szabadon dolgozhatunk a demokrácia fejlesztésén és az emberi jogok tiszteletben tartásán a Cseh Köztársaságban és Közép-Európában.
A jelenlegi politikai, gazdasági és környezeti fejlemények bármely tanácsi elnökség számára komoly kihívást jelentenének - hiszek azonban abban, hogy a jelenlegi elnökség megfelel ezekre a kihívásokra. Szeretnék mindannyiunknak - nemcsak a Cseh Köztársaságnak - minden jót kívánni az elnökség idejére!
(Taps)
Adamos Adamou
(EL) Bizottsági elnök úr, soros tanácsi elnök úr! Elnökségük prioritásai között szerepel a következő: az Európai Uniónak a nemzetközi fellépés érdekében biztonságát a NATO-val folytatott stratégiai együttműködéshez kell igazítania, és saját védelmi képességeit olyan irányban kell fejlesztenie, hogy az kiegészítse a NATO-ét.
A polgárok azon tűnődnek, hogy ki jelent az Európai Unióra nézve olyan mértékű fenyegetést, ami miatt biztonságát a NATO-hoz kell kötnie? Ezzel szemben nyilvánvaló veszélyt jelent az Európai Unió számára az Izrael által alkalmazott stratégia, a háború stratégiája, amit viszont az Európai Unió nem ítélt el olyan határozottan, és nem hozott ellene szankciókat, mint más hasonló esetekben.
Azt állítják továbbá, hogy korlátok nélküli gazdaságot szeretnének, és el kell kerülni a túlszabályozást, valamint, hogy nem szabad fokozni a protekcionizmust. Ezek lennének azok a leckék, amelyeket mi, az Európai Unió, a gazdasági válságból megtanultunk? Nem jár védelem a gyengéknek, és piaci spekuláció? Ezek után aligha meglepő, hogy a polgárok elveszítik a türelmüket az Európai Unió politikáival szemben. Az euro-barométeter, amiről mindig elfeledkezünk, ezt mutatja.
Ami most időszerű, és amit a tömegdemonstrációk is mutatnak, az az, hogy békepolitikára van szükség, nem pedig cinkos semlegességre. A reakciók és az átlagemberek tiltakozása ékes bizonyítékai annak, hogy igazságszolgáltatásra és a piacok illetve az árucikkek árának politikai ellenőrzésére van szükség, amely valamennyi állam számára lehetővé teszi, hogy teljesítse a polgárai által rárótt szociális feladatát anélkül, hogy ebben a Stabilitási Paktum dogmatikus korlátozásai akadályoznák.
Kathy Sinnott
Elnök asszony! Szeretném üdvözölni a soros elnök urat, és minden jót kívánok neki az elnökségéhez, és a legjobbakat kívánom a munkatársainak is!
Ír képviselőként szeretnék köszönetet mondani a cseh kormánynak és a cseh népnek. Amikor hazám lakosai a népszavazás során elutasították a Lisszaboni Szerződést, egyedül a cseh képviselők mondták azt, hogy tiszteletben tartják az ír szavazatot. Nagyon nagyra értékeltük ezt a tiszteletet egy olyan környezetben, ahol a francia, holland és ír szavazatot nem tartották tiszteletben - és az embereket nem engedték szavazni.
A tisztelet értékes és szükséges megközelítési mód. Európa jelenleg számos válsággal néz szembe. Önök igen ambiciózus programmal álltak elő e válságok kezelésére. Egy ilyen program megköveteli a tagállamok közötti tiszteletet. Szükség van emellett a tagállamok lakosai iránti tiszteletre is ahhoz, hogy reményünk legyen a sikerre.
Nagy hatással volt rám az a tisztelet, amit Ön a saját népe iránt tanúsított, amikor elismerte, hogy az írekhez hasonlóan valószínűleg ők is elutasítanák a Lisszaboni Szerződést, ha lehetőségük lenne szavazni. Az ilyenfajta tisztelet jó előjel az Önök elnöksége és Európa számára.
Hartmut Nassauer
(DE) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Lehet, Topolánek úr, hogy nem számítottak ilyen barátságos, jóindulatú fogadtatásra az Európai Parlamentben - a Tanács cseh elnöksége azonban olyan esemény, amit átsző a történelem. Politikai karrierem során két mérföldkőnek számító eseménynek voltam tanúja, az első a német újraegyesítés volt, a második pedig Európa újraegyesítése, melyet a múlt században két véres európai polgárháború előzött meg. Az a tény, hogy ma a Cseh Köztársaság képviseli az elnökséget az Európai Parlamentben, hihetetlen történelmi változásokat tükröz, amelyeknek tanúi voltunk, és amelyekért hálásak lehetünk. Fenntartások és szkepticizmus nélkül biztosítom Önöket az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) és az Európai Demokraták képviselőcsoportjának támogatásáról.
Helyesen tette, hogy IV. Károllyal indított, aki nemcsak az első transzeurópai közlekedési hálózatok egyikének a tervezője volt, hanem Európa egyik legrégebbi és legtekintélyesebb egyetemének az alapítója is, és így azt az európai egyetemességet képviselte, ami valószínűleg legalább akkora nyomot hagyott rajtunk, európaiakon, mint a szerződések, amelyeket megkötöttünk. Eltekintve az időnként előforduló euroszkeptikus megjegyzésektől - amelyek saját hazánkból is ismerősek a számunkra -, számíthat a támogatásunkra. Mi, a PPE-DE képviselőcsoport tagjai, meglehetősen hűséges európaiak vagyunk - efelől semmi kétség -, de éppen ezért képesek vagyunk felismerni, ha Európa rossz irányt vesz, és segíteni ezeknek a hibáknak a kiigazításában. A Lisszaboni Szerződés kiváló eszköz az esetleges rossz európai irányok kiigazítására, ezért szeretnék most hangot adni annak a reménynek, hogy Ön, mint a Tanács elnöke, elősegíti majd ennek a Szerződésnek a hatálybalépését, és hogy hazája a lehető leghamarabb ratifikálni fogja a Szerződést.
Enrique Barón Crespo
(ES) Elnök asszony, soros tanácsi elnök úr, bizottsági elnök úr, hölgyeim és uraim! Ugyanazt a baráti üdvözlést ajánlom fel a cseh elnökségnek, amit 1991-ben, amikor az Európai Parlament elnökeként akkor még Csehszlovákia szenátusának ajánlottam, és meghívtam őket, hogy csatlakozzanak hozzánk. Véleményem szerint a cseh és szlovák polgároknak ezt a nagyszerű generációját olyasvalaki testesíti meg, aki Európában és az egész világon nagy tiszteletnek örvend. Természetesen Václav Havel elnök úrról beszélek.
Két megjegyzésem és kérdésem van a soros elnök úrhoz. Úgy döntöttek - és örülök, hogy Ön a szabályok Európáját említette -, hogy a Lisszaboni Szerződés ratifikálását alárendelik a rakétavédelmi pajzs ratifikálásának. Sokan vannak közöttünk, akik úgy vélik, hogy nem ezen az úton kellene haladni, Önök azonban úgy döntöttek, hogy hazájukat valami olyannak rendelik alá, amit együtt kell mérlegelni. Van azonban egy tény, amit nem hagyhatunk figyelmen kívül, ez pedig az, hogy a gázvita politikai vita. Véleményem szerint ebben a helyzetben nagyon nehéz lesz egy keleti politikát kidolgozniuk. Azt sem értem, hogy amikor a cseh olyan nép, amely büszke a szuverenitására és függetlenségére, akkor hogyan rendelhetik alá a csehek döntését annak, hogy mit tesznek az írek?
Másodszor, soros tanácsi elnök úr, Ön nem említette az eurót. Tegnap ünnepeltük ebben a Házban az euró 10. évfordulóját, és az Önök testvérállama, Szlovákia csatlakozását az euró-övezethez. Mit szándékoznak tenni a cseh elnökség alatt az euró védelme érdekében?
Lena Ek
(SV) Elnök asszony, Topolánek úr, Barroso úr! Való igaz, hogy két válság közepén vagyunk: az éghajlatválság és a pénzügyi válság közepén. Ezekhez hozzáadhatjuk még az energiaválságot. Fontos tehát, hogy a megfelelő dolgokra összpontosítsunk. Kérdésem Topolánek miniszterelnök úrhoz tehát a következő: biztosítja-e a Cseh Köztársaság, hogy a vészhelyzeti gazdasági válságkezelő programok az éghajlatválság megoldásában is segítenek?
Most ugyanis lehetőségünk van arra, hogy egyszerre segítsünk polgárainknak egy jobb környezet és új munkahelyek megteremtésében, és segítsük a kisvállalkozásainkat. A történelem arra tanított, hogy minden pénzügyi válságot technológiai váltás követ. Ha befektetünk a különböző új zöld technológiákba - mint például a távfűtés, bioüzemanyagok, a kapcsolt hő- és villamosenergia, az energiatakarékos házak, napelemek, intelligens hálózatok stb. -, akkor az éghajlatváltozás kezeléséhez szükséges alkalmazkodás előnyeit és élvezhetjük, és megteremthetjük azt a gazdasági fellendülést is, amire Európának és a világnak szüksége van. Ha párhuzamosan fektetünk be az éghajlatváltozás kezelésére alkalmas technológiákba és a foglalkoztatásba, akkor az Oroszországgal kapcsolatos biztonságpolitikai helyzetet is stabilizálhatjuk.
Azok, akik ellenezték az energiacsomagot és egy átfogó közös európai energiapolitikát, most talán megértik, miért fektettünk annyi munkát abba, hogy az EU ezekben a kérdésekben egyhangú véleményt képviselhessen. Akárhogy is, Európa fagyoskodó polgárai tisztában vannak azzal, mit kellene tenni. Nem fordulhat elő az, ami a közel-keleti válság esetében, amikor három vagy négy európai delegáció kerülgette egymást.
Üdvözlöm tehát a cseh elnökséget és az elnökség tisztjét betöltő következő országgal, Svédországgal kialakult együttműködését, és kívánok Önöknek sok szerencsét!
Ģirts Valdis Kristovskis
(LV) Képviselőtársaim, Barroso úr, Topolánek úr! Szeretném kifejezni a cseh kormány iránti nagyrabecsülésemet, amiért eltökélten folytatja a kommunista rendszer bűnei politikai, erkölcsi és jogi szempontjainak a szlovén elnökség alatt megkezdett értékelését. A kommunista rezsim bűneinek következményei undorító sebként éktelenkednek Európa arcán. A realpolitik hatása alatt álló európai politikusok azonban még mindig úgy tesznek, mintha nem vennék észre. Ez azt mutatja, hogy Európának Oroszország tekintélyelvű ideológiájával szemben még mindig nincsen önbecsülése. Sajnos mindaddig, amíg a nácizmus tetteiről elismerik, hogy emberiség elleni bűncselekmények voltak, a Szovjetunió kommunista rendszerének bűneit ugyanakkor megbocsátják, szembe kell néznünk azzal a ténnyel, hogy Európa és történelmi igazsága kettéválik keleti és nyugati részre. Ukrajna gázellátását megszüntetik, és orosz tankok vonulnak be Grúziába. Amíg ez nem változik, addig Európa közös értékeiről csak álmodhatunk. Felkérem a cseh elnökséget, hogy tanúsítson ugyanolyan eltökéltséget, mint ami a Prágai Nyilatkozatban megnyilvánul.
Jacek Saryusz-Wolski
Elnök asszony! Ez az első olyan elnökség, amelyet egykori szovjet blokkhoz tartozó ország tölt be, és nagyon szorítunk Önökért, miniszterelnök úr, hogy első osztályú elnökség legyen.
Elnökségük olyan időszakban lépett hivatalba, amelyet forró politikai légkör és az energiaválság fagyos szele jellemzett. Szeretnék gratulálni Önnek, Topolánek miniszterelnök úr, a gázválság megoldása érdekében tett gyors és elkötelezett intézkedésekhez és az Oroszország és Ukrajna közötti közvetítéshez.
A cseh elnökség három prioritása közül kettőhöz - az energiához és a keleti partnerségi kapcsolathoz - gázra van szükség. Itt keresztezi egymást elnökségük két prioritása. Azonnal vészhelyzeti szolidaritási megoldást kell találniuk. Azon kell dolgozniuk, hogy elháruljon az akadály a 18 érintett tagállamba irányuló gázszállítások előtt, amelyek polgárai és ipara most megszenvedi a válságot. Azután hosszú-távra szóló tartós, fenntartható és rendszeres megoldást kell találniuk. Arra van szükségünk, hogy átfogó és határozott stratégiát dolgozzanak ki.
Örömmel láttam azt is, hogy prioritásaik között szerepel a keleti partnerségi kapcsolat, ami megfelelő keretet teremtene a számunkra a határainkhoz oly közel fekvő keleti partnereinkkel folytatott együttműködés javítására. Az Európai Parlament hozzáteszi majd ehhez saját dimenzióját azzal, hogy létrehoz egy EURONEST-nek nevezett parlamentközi közgyűlést. Ez a partnerségi kapcsolat segítene megelőzni a jelenlegihez hasonló újabb válságot.
Biztos vagyok abban, hogy a cseh elnökség, amelynek komoly kihívásokkal teli időszakkal és válságkezeléssel kell megbirkóznia, képes lesz megfelelni az elvárásainknak, és hogy ebben a hat hónapban kevesebb korlátra és egy erősebb, biztonságosabb Európára számíthatunk, és egyben egy kellemesebb Európára, mint azt a jelmondatuk is hirdeti:
(CS) Tegyük Európát kellemesebbé! Kívánok Önöknek nagyon sok sikert!
Jo Leinen
(DE) Elnök asszony, soros tanácsi elnök úr! Az "Európa korlátok nélkül” jó mottó, mivel az európai eszmény lényegét ragadja meg - azt, hogy közel kell egymáshoz hozni az embereket. Remélem ugyanakkor, hogy azoknak az embereknek a fejében lévő korlátok is lebonthatónak bizonyulnak majd, akiknek még mindig vannak bizonyos politikai, vagy éppen ideológiai fenntartásaik az Európai Unióval szemben, ezért bezárják az agyukat az Unió Lisszaboni Szerződésben előirányzott továbbfejlesztése előtt. Ezen még az Ön hazájában is rengeteget kell dolgozni.
A reformszerződésre feltétlenül szükség van. Hogyan akarnak energiapolitikát megvalósítani a Lisszaboni Szerződésben lefektetett alapok nélkül? Lehetetlen. Ugyanez igaz lehet sok más szakpolitikai területre is. Teljesen elfogadhatatlan, hogy a ratifikálást más belső problémákkal kössék össze, mivel ez egy közös Szerződés, aminek semmi köze a belpolitikai vitákhoz - a kormánnyal szembeni szembenálláshoz vagy szimpátiához.
Európa az értékek Közössége. Az emberi jogok és a jogállamiság - ezen a téren is vannak hiányosságok az Ön hazájában - játsszák a központi szerepet. Szeretném megragadni az alkalmat, hogy megemlítsem Dr. Yekta Uzunoglu esetét, aki 14 éve harcol az igazságért és a kárpótlásért. Kérem Önöket, gondoskodjanak arról, hogy ez a szerencsétlen ügy, amely miatt Václav Havel már éhségsztrájkot is folytatott, megoldódjon az Önök elnöksége alatt.
A francia tanácsi elnökség végén Sarkozy elnök úr azt mondta, hogy az előző hat hónap megváltoztatta őt. Remélem, hogy ez a tapasztalat Önt, és a Cseh Köztársaság sok más polgárát is megváltoztatja majd.
Andrew Duff
Elnök asszony! Négy kérdést szeretnék feltenni a soros elnök úrnak.
Soros elnök úr! Ha, mint azt mondta, úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés rosszabb, mint a Nizzai Szerződés, akkor miért írta alá?
Másodszor, megerősítené, kérem, hogy a Cseh Köztársaság nem érez majd kísértést arra, hogy az ír példát követve megpróbálja szétszakítani a lisszaboni csomagot?
Harmadszor, nem érzi-e ellentmondásosnak, hogy idejön és a Parlament legitimitását dicséri, ugyanakkor nem hajlandó támogatni a Szerződést, amely igen jelentősen megnövelné a Parlament hatalmát?
Negyedszer, lehet-e a cseh elnökségnek igazi tekintélye, ha és amíg a Cseh Köztársaság nem ratifikálja a Szerződést?
Bogdan Pęk
(PL) Elnök asszony, soros elnök úr! Paradox helyzet, hogy ez a többszörös válság, ami a világot, többek között Európát is sújtja, ugyanakkor nagyszerű szövetséges is lehet, mivel zömében azok isszák meg ennek a válságnak a levét, akik megszokták, hogy megmondják másoknak, hogyan kell a vállalkozásukat vezetniük. Ők voltak azok, akik elnököltek felette, és belevittek minket.
Mai megállapításaiban megjelenik a változás szele, ezért kívánom a legjobbakat a cseh elnökségnek. Szeretném egy történelmi tényre emlékeztetni Önöket, ami még a javukra válhat. 1618-ban egy kellemetlen Habsburg diplomáciai küldöttség érkezett Hradčanyba, és példátlanul arrogánsan viselkedett. A csehek teljes joggal kidobták őket az ablakon, azaz "defenesztrálásra” került sor. Én most egy politikai defenesztrálásra számítok. Remélem, hogy kidobnak minden tisztességtelen tanácsadót a tisztesség és értelem ablakán, és remélem, hogy sikerrel viszik előbbre az európai ügyeket. Ezt várják Európa polgárai, Önök pedig nem járhatnak sikerrel, ha ezekre a sarlatánokra hallgatnak.
Stefano Zappalà
(IT) Elnök asszony, hölgyeim és uraim! Mint Európában mindig, most is fontos történelmi események tanúi vagyunk, és a cseh elnökség hat hónapja minden bizonnyal ezek közé tartozik.
Számos súlyos probléma vár arra, hogy ez az elnökség megoldást találjon rá: a Lisszaboni Szerződés esetében, amely végleges elfogadásra vár, már körvonalazódott a követendő irány, de további ösztönzésre van szükség ahhoz, hogy a folyamat ne húzódjon át a következő évre. A komoly gazdasági világválság hatásait továbbra is érezni fogjuk, és ezek minden bizonnyal meglehetősen súlyosak lesznek az idei év során. Csak remélhetjük, hogy az elnökség továbbhalad a francia elnökség által megkezdett úton, hogy a G8-ak következő találkozóján, ahol Olaszország elnököl majd, olyan eredmények születhessenek, amelyek megfelelnek Európa igényeinek.
Európa az energiaellátás tekintetében is komoly problémával néz szembe: ez rendkívül fontos, és igen összetett, megoldásra váró problémának látszik. A megoldás ugyanakkor elérhetőnek látszik; a jövőt mindenesetre biztosítani kell, tekintettel arra, hogy sok állam - köztük az én hazám is - ettől az ellátástól függ.
A gázai övezetben kialakult helyzetet nem tűrhetjük tovább. Nem szabad terroristákkal tárgyalni, az izraeli nép elleni támadásoknak azonban egyszer és mindenkorra véget kell vetni, és nem tűrhetjük tovább, hogy ártatlan polgári lakosok haljanak meg egy abszurd, és sajnos állandó háborúskodás frontvonalában.
A bevándorlást európai szinten kellene megoldani, ezért nagy figyelmet kellene szentelni az egyes államokban kialakult helyzetnek, beleértve Olaszországot és Máltát, hiszen ők komoly problémákkal küzdenek ezen a téren. A Ciprus-kérdést gyorsan meg kell oldani annak érdekében, hogy egyszer és mindenkorra rendeződjön Görögország és Törökország kapcsolata, valamint Európa és Törökország kapcsolata, aki ráadásul még mindig, egyfolytában a csatlakozásra vár.
Végezetül, Topolánek úr, remélem, hogy mindig itt látom majd ebben a teremben; kívánom Önnek a legjobbakat, és gratulálok, amiért az első válaszát követően továbbra is velünk maradt. Az előző elnökségek alatt ehhez nemigen voltunk hozzászokva. Köszönöm Önnek, ez jó jel.
Bernard Poignant
- (FR) Elnök asszony, soros tanácsi elnök úr! Cseh történészeiknek köszönhetően rájöttem, miért nem ratifikálták még a Lisszaboni Szerződést: egy bűvös számról beszélnek, a nyolcasról, ami a 2008-ban is szerepel. Azt mondják, hogy ez a szám időről időre felmerül az Önök történelmében: 1918-ban jött létre Csehszlovákia, 1348-ban alapították Prágát. Több mint negyven példát idéznek, amelyek között találunk három frissebb, fájdalmas eseményt: 1938-at, amikor Franciaország és az Egyesült Királyság elárulta Önöket; 1948-at, amikor egy puccs félreállította Önöket; és 1968-at, amikor a szovjet tankok begördültek. Aztán jött 2008, én megértem - félretették, hiszen úgy gondolták, hogy rossz előjel lenne a Szerződést abban az évben ratifikálni, különösen azok után, hogy néhány ember a Brezsnyev alatti korlátozott szuverenitáshoz hasonlította a Szerződést. Barroso elvtárs, aki most itt van közöttünk, minden hibája és múltja ellenére sem Brezsnyev!
(Nevetés)
Olyan projekt részesei vagyunk, amelyet közös és önkéntes szuverenitás jellemez. A Lisszaboni Szerződés csupán egyetlen pillanat ebben a történetben; ennek a történetnek csak egy fázisa. Kérem Önöket: 2008-nak vége, ratifikálják 2009-ben!
(Taps)
Margarita Starkevičiūt
(LT) A Cseh Köztársaság olyan időszakban veszi át az Európai Unió elnökségét, amikor arról vitázunk, hogyan alakítsuk át a gazdaságot, és hogy az Európai Unió jövőbeli modellje inkább szociálisan érzékeny, vagy inkább liberális legyen. Ez időnként a régi és az új Európa közötti heves vita formájában is megjelenik, úgy vélem azonban, hogy a csehek képesek lesznek általános megegyezést elérni, hiszen a két elképzelés között nincs igazán nagy különbség. Az álláspontok találkozását a globalizáció és a még mindig fejlődő multikulturális gazdasági környezet határozza meg. A "piacgazdaság” fogalmát sokan sokféleképpen értelmezik, és ez befolyásolja az emberek magatartását. Az egykori szovjet blokk országai tökéletesen tisztában vannak azzal, hogy a piaci intézmények és törvények működése még nem feltétlenül jelenti azt, hogy a piac virágozni fog. Össze kell őket hangolni az emberek gondolkodásmódjával és elvárásaival. Politikai előnyök reményében néha ugyan megpróbáljuk kiemelni a különböző gazdasági modellek között fennálló különbségeket, hosszú távon a gazdaságpolitika reformját halogató politikai nézőpont, ha a változó soknyelvű és multikulturális gazdasági környezetet is figyelembe vesszük, a radikális populista csoportok hatalomra jutását fogja elősegíteni, és hosszú-távú politikai instabilitáshoz, valamint a gazdaság visszamaradottságához vezet.
Elmar Brok
(DE) Elnök asszony, soros tanácsi elnök úr, hölgyeim és uraim! Szeretnék gratulálni a Tanács cseh elnökségének abból az alkalomból, hogy elfoglalta a hivatalát. Ez a Tanács első olyan elnöksége, amelyet a Varsói Szerződés egyik egykori tagállama tölt be, ezért szimbolikus jelentősége is van, mint arra Nassauer úr igen helyesen rámutatott.
A gáztárgyalások ügye, valamint Schwarzenberg soros elnök úr közel-keleti tevékenysége és sok egyéb példa is mutatja, hogy a Tanács cseh elnöksége felkészült a munkára, és áll elébe. Ezért különösen fontosnak tartom, hogy kiemelt szerepet kapott az úgynevezett stratégiai energiabiztonság koncepciója. Ez a példa különösen jól szemlélteti, hogy sok olyan terület létezik, ahol a nemzetállamok egyedül már nem képesek polgáraik érdekeit megfelelően képviselni, és csak a közös európai megközelítés vezet eredményre.
Ugyanakkor, soros elnök úr, csak a Lisszaboni Szerződés ruház fel bennünket ilyen jogkörökkel energia- és energiabiztonsági kérdésekben. Tevékenységeink jelenleg a koordinálásra korlátozódnak, és nem kötelező erejűek. Számos olyan kihívással nézünk szembe, amelyeket nem fogunk tudni kezelni a Lisszaboni Szerződésben biztosított cselekvési jogkörök nélkül - nagyobb demokratizációs jogkör nélkül, nevezetesen anélkül, hogy meg ne erősítenénk az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek jogait. Feltételezem tehát, hogy a német tolmácsolás hibája volt, amikor azt hallottam a tolmácstól, hogy Ön szerint a Nizzai Szerződés jobb lenne, mint a Lisszaboni Szerződés. Még van lehetősége arra, hogy kijavítsa a német változatot. Ezért módot kell találnunk arra, hogy világossá tegyük, hogy bármely fontos területen csak a Lisszaboni Szerződés segítségével találhatunk sikeresebb módszereket közös kihívásaink leküzdésére. Nagyon köszönöm.
Edite Estrela
(PT) Soros elnök úr! Ön a szabályok Európájáról beszélt. Tulajdonképpen elég sokszor említette a szabályokat. Nos, a demokrácia egyik szabálya a vállalt kötelezettségek teljesítése. Vállalták, hogy 2008 végéig ratifikálják a Lisszaboni Szerződést. Nem tették meg, és ez helytelen volt. Ezért felteszem a kérdést: "Mikor fogja a Cseh Köztársaság ratifikálni a Lisszaboni Szerződést?”
Említette továbbá az önbizalmat. Számomra inkább arroganciának hangzott. A cseh kormánynak, beleértve az elnökét is, szíve joga azt mondani és tenni, amit akar, de nem feledkezhet meg arról, hogy az Európai Unióhoz tartozik, és most a 27 tagállam csaknem 500 millió polgára nevében beszél.
Ennek megfelelően nem hagyhatják figyelmen kívül azt a tényt, hogy 25 tagállam már ratifikálta a Lisszaboni Szerződést, és hogy Írország már megtervezte a második népszavazást. Örvendetes, hogy a közvélemény-kutatások jelzése szerint "igen” többségi szavazatra számíthatunk. Az írek felismerték, hogy a jelenlegi különösen problémás nemzetközi környezetben védelmet nyújt számukra a komolyabb gondokkal szemben az a tény, hogy az Európai Unióhoz és az euró-övezethez tartoznak.
Már csak az van hátra, hogy a Cseh Köztársaság is jelentse be, mikor szándékozik ratifikálni a Lisszaboni Szerződést. Mint azt képviselőcsoportom elnöke, Martin Schulz úr megállapította, egy olyan időszakban, amikor Európa példátlan kihívásokkal néz szembe, Európának azonos álláspontra kell helyezkednie. Ez pedig csak a Lisszaboni Szerződés révén valósulhat meg.
Marco Cappato
(IT) Elnök asszony, Topolánek úr, hölgyeim és uraim! Topolánek úr, Ön említette a keleti partnerséget. A partnerség az Európai Unió egyik meglehetősen új találmánya, ami abban az Európában, amit a Ventotene Manifesto alapító atyjai megálmodtak, vagy a II. világháborút követő kezdeti időszak Európájában még nem létezett. Az az Európa szomszédjainak, köztük a közép- és kelet-európai szomszédainak lehetőséget kínált a csatlakozásra. Európa nem azzal járult hozzá a békéhez, hogy kilátásba helyezte a partnerséget szomszédai számára, hanem azzal, hogy a tagság lehetőségét kínálta fel, azt, hogy ezek az országok részei lehessenek az EU-nak.
Az Önöket megelőző francia elnökség azonban a korlátok tekintetében nagyon világosan fogalmazott, és meg kívánta határozni Európa határait, becsapva az ajtót mindenekelőtt Törökország előtt, egyértelművé téve, hogy az Európai Unió le akarja zárni a határait. Ennek az lett az eredménye, hogy az Európai Uniót körülvevő térségben, ahol az elmúlt évtizedekben az országok Önökhöz hasonlóan a csatlakozásban reménykedtek, most háborúk dúlnak és feszültség uralkodik a Közel-Keleten, a Balkánon, a Kaukázusban, az Urálban és a Maghreb-országokban.
Mi, az erőszakmentes Radikális Párt, azt szeretnénk kérni Önöktől, hogy gondolkodjanak el azon, milyen sürgető szükség van ismét egy Európai Egyesült Államokra, a tagság lehetővé tételére, tagokra, nem pedig zavaros partnerségekre. A partnerség éppen a legfontosabb dolgot zárja ki: a polgári és politikai jogokat Európa polgárai és az Európa határain élő polgárok számára.
Gunnar Hökmark
Elnök asszony! Szeretnék gratulálni a soros elnök úrnak azokhoz a képességekhez, amelyekről elnöksége számos probléma kezelése kapcsán máris tanúbizonyságot tett.
Az elmúlt évszázad politikai földrajzi öröksége következtében sok svéd még mindig úgy érzi, hogy Prága Stockholmtól keletre helyezkedik el. Ez helytelen, és az Önök elnöksége, soros elnök úr, visszahelyezi majd a Cseh Köztársaságot az őt megillető helyre a mentális térképeinken - Európa szívébe, mind történetileg, mind pedig a jövőre nézve.
Szeretném továbbá reményemet kifejezni, hogy kikövezik majd az utat a svéd elnökség számára: az éghajlathoz és versenyképességhez kapcsolódó kérdésekben, ahol nagyon fontos megmutatniuk, hogy a gazdasági problémákkal őszintén foglalkozunk, protekcionizmus nélkül, egy nyitott gazdaság dinamikájával; és az energiához kapcsolódó kérdésekben, ahol kulcsfontosságú szerep vár Önökre, hiszen helyzetüknél fogva erre nyilvánvalóan alkalmasak. Olyan időszakot élünk, amikor nagy szükség van reformokra és változásra.
Azt hiszem, nyugodtan kijelenthetem, hogy a szolidaritás és a biztonság energia-kérdésekben azt jelenti, hogy szükségünk van az európai belső energiapiac reformjára és elmélyítésére. Enélkül ki leszünk téve mindenféle veszélynek, megosztási kísérletnek és annak, hogy megpróbálják megbontani az egységünket. Célul kell kitűznünk, hogy senki ne ellenőrizhesse egyszerre a gáz- és villamosenergia-ellátást és termelést, valamint az elosztást; biztosítanunk kell egy közös piac létrehozását. Ha ezt sikerül az Önök elnöksége alatt megvalósítani, akkor azzal stratégiai lépést teszünk előre, amihez, remélem, hat hónap múlva valamennyien gratulálhatunk Önöknek.
Maria Berger
(DE) Elnök asszony, soros tanácsi elnök úr! Jómagam és néhány, itt jelenlévő képviselőtársam a parlamenti vegyesbizottságnak ahhoz az európai parlamenti képviselőcsoportjához tartoztunk, akik a 2004 előtti időszakban különösen támogatták a cseh tagság ügyét. Így a nem cseh származású európai parlamenti képviselők számára is különleges a mai nap, amikor első alkalommal köszönthetjük a cseh elnökséget. Osztrák parlamenti képviselőként azt is hozzátehetem, hogy Ausztriában nem volt mindig népszerű dolog a Cseh Köztársaság csatlakozásáért kampányolni. Így mi egészen biztosan azok közé tartozunk, akik kifejezetten felajánlják támogatásukat a cseh elnökségnek, és nem tulajdonítanak túl nagy jelentőséget a gyermekbetegségeknek - már utaltak a gázai konfliktusban elfoglalt kezdeti, meglehetősen egyoldalú álláspontra, és a cseh elnök azon nézeteire, miszerint a szociális és környezeti követelmények túlságosan magasak. Osztrák szemszögből nézve különösen fájó a Bohunice újraindítására vonatkozó tervek barátságos fogadtatása, hiszen ez egyértelműen megsértené a hatályos uniós jogot.
Jiří Gruša, a kiváló filozófus és író írt egy "Használati utasítás a Cseh Köztársasághoz és Prágához” című könyvet, amit csak ajánlani tudok minden képviselőtársamnak, mivel élvezetes és rendkívül humoros olvasmány. Európához eddig még nem készült írásos használati útmutató, de ha egyszer kiadnak majd ilyet, akkor abban minden új elnökséget óva intenek majd attól, hogy elutasítsák a számukra a Parlamentben vagy a szomszédos államok kormányai által felajánlott támogatást.
Othmar Karas
(DE) Elnök asszony, soros elnök úr! Az Önök felelőssége rendkívüli. A Tanács cseh elnöksége döcögősen indult - művészeti installációja provokatív volt, és felháborodást váltott ki -, a mai napot megelőzően is érzékelhető volt azonban, hogy komoly erőfeszítéseket tesznek annak érdekében, hogy megtalálják a helyüket és felelősséget vállalnak az egész Unióért. Felkészültnek tűnnek. Az elnökség programja a megfelelő prioritásokat tartalmazza. Megítélni viszont a végrehajtás során tanúsított eltökéltség, személyes elkötelezettség és európai szellemiség, valamint a sikerráta alapján fogják.
A Bizottság elnöke, Barroso úr azt mondta, hogy az EU nagy próbatételnek néz elébe ebben a hat hónapban. A Tanács cseh elnökségének és a cseh kormánynak az európai politika próbáját kell kiállnia. Ahhoz, hogy ezeket a próbákat kiálljuk, mindannyiunknak a maximumot kell nyújtanunk. Kérem ezért, hogy a továbbiakban ne játsszák ki a belpolitikát az európai politikával szemben, és ne terheljék tanácsi elnökségüket belpolitikai ügyekkel! Tegyék egyértelművé a polgárok számára, hogy már Önök is érzik, hogy a gázvita, Gáza, Szlovákia Bohunicével kapcsolatos lépései és a pénzügyi válság kérdésében a Lisszaboni Szerződés megszilárdítaná az Önök szerepét, és lehetővé tenné, hogy feladatukat a többi európai intézménnyel nagyobb összhangban lássák el.
Az Európai Unió az értékek és a közös jogrendszer közössége. Igen, valóban vannak szabályaink, és aki ezeket megszegi, aki nem tartja be az ígéreteit, az nem viselkedik szolidárisan. Az értékek közössége, a közös jogrend és politikai célkitűzéseink a köztünk lévő különbségek ellenére is egyesítenek bennünket.
A következőt kérem tehát: ne bújjanak Írország mögé, tegyék meg a következő lépést, és ratifikálják a Lisszaboni Szerződést még a 2009. évi Európa Napja előtt, az Önök tanácsi elnökségének a vége előtt! Cselekedeteik alapján fogjuk megítélni Önöket, nem az elnökük által a Cseh Köztársaságban tett megjegyzések alapján.
Gary Titley
Elnök asszony! Kíváncsivá tett, hogy a cseh soros elnök úr azt mondta, hogy az ellenzék megpróbálja megtorpedózni a cseh elnökséget, mivel ahogy én látom, a cseh elnök egyedül is remek munkát végez, hogy megtorpedózza a cseh elnökséget.
Feltűnt, hogy a cseh elnökség kijelentette, hogy megtesz minden tőle telhetőt az Európai Unió bővítése és Horvátország felvétele érdekében. Ha megtesz minden tőle telhetőt, akkor miért nem tudja ratifikálni a Lisszaboni Szerződést? A cseh elnökség ebbe végül is beleegyezett, így teljesítenie kellene a kötelezettségeit.
Legyünk őszinték: ez nem a legjobb kezdet egy elnökség számára. A cseh elnök ostoba luxusként jellemezte az éghajlati csomagot. A cseh pénzügyminiszter azt mondta a gazdasági fellendülési tervről, hogy a kommunista korszakra emlékezteti. Van egy úgynevezett művészeti alkotásunk - ami mindenkit megsértett, legjobban a bolgárokat -, és a gázai válságról kiadott első nyilatkozatot órákkal később vissza kellett vonni.
Amire most szükségünk van, az az irányítás, és abból, amit eddig láttam, azt a következtetést vontam le, hogy minél előbb lesz a Tanácsnak állandó elnöke, annál jobb, mivel csak koherens európai fellépés hozhat Európa számára biztonságot, hozhatja meg a nemzetközi befolyást és a gazdasági fellendülést. Jó lenne tehát valami iránymutatás.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Josef Zieleniec
(CS) Elnök asszony! A cseh elnökség elismerést érdemel a cseh gázszállítások megújításáról folyó vita rendezésében játszott aktív szerepéért. Ugyanakkor súlyos hiba lenne, ha a probléma hosszú-távú okával nem foglalkoznánk.
Az okok nyilvánvalóan abban keresendők, hogy Oroszország szeretné kiterjeszteni a befolyását Ukrajnára és Közép-Európára. Az EU-nak tehát arra kell törekednie, hogy Ukrajna az Unió radarjának képernyőjén maradjon. Ez viszont nem valósulhat meg akkor, ha Ukrajna továbbra is átláthatatlan ügyleteket támogat, és ragaszkodik a "szomszédi árakhoz”, amelyek nem tükrözik a valódi piaci helyzetet, és tartósítják Ukrajna Oroszországtól való politikai függőségét.
A cseh elnökség prioritásai között szerepel az energiabiztonság és a keleti partnerségek megerősítése. E partnerség alapvető szempontjának annak kell lennie, hogy segítsünk Ukrajnának piaci energiaárakat meghatározni, amelyeket minél előbb, hosszú-távú szerződések keretében kell letárgyalni.
Az elnökségnek emellett hatékonyan nyomást kell gyakorolnia Kijevre a jogállam reformjára és kialakítására tett erőfeszítéseket aláásó, átláthatatlan gazdasági struktúrák megszüntetése érdekében. Ukrajna csak erős külső nyomás hatására és aktív együttműködés segítségével fog lemondani a rövid-távú és gyakran személyes érdekekről, és felváltani azokat az Oroszországtól való valódi függetlenséggel, valamint a mindenütt jelenlévő korrupciótól megtisztított jogállammal. Az ukrajnai tisztogatás nélkül nem számíthatunk arra, hogy az EU hatékony választ adhat Oroszország egyre rámenősebb közép- és kelet-európai politikájára.
A gázválság megoldását követően azonnal szoros együttműködést kell kialakítani az EU és Ukrajna között. Ha a cseh elnökségnek nem sikerül az EU nevében megfelelő nyomást gyakorolnia az ukrán vezetőkre, akkor hamarosan nemcsak újabb fagyos és gázhiányos napok jönnek, ami súlyos következményekkel jár a tagállamok gazdaságára nézve, hanem mindenekelőtt tanúi leszünk Közép- és Kelet-Európában a geopolitikai kapcsolatok veszélyes megváltozásának.
Proinsias De Rossa
Elnök asszony! Mint mindenki más ebben a Parlamentben, én is minden jót kívánok a soros cseh elnökségnek. Meg vagyok azonban döbbenve, soros elnök úr, ma reggeli szégyenteljes megjegyzésén, miszerint Lisszabon rosszabb, mint Nizza. Ez nemcsak valótlanság, hanem ellentéteket is szül, és visszaélés a bizalommal. Komolyan el kellene gondolkodnia azon, hogy visszavonja a ma reggel Lisszabonnal kapcsolatban tett megjegyzéseit.
Szükségünk van a Lisszabon által kínált egyesültebb, demokratikusabb, hatékonyabb Unióra ahhoz, hogy szembenézzünk azzal a rengeteg problémával, amelyek közül bármelyik önmagában is elegendő ahhoz, hogy világunkat konfliktusba taszítsa: az energiabiztonság, az éghajlatváltozás, a gazdasági és a pénzügyi válság, és a különböző régiókban dúló sokféle háború. Soros elnökként az a feladata, hogy közös értékeink, a külső és belső szolidaritás, a szociális piacgazdaság, multilateralizmus és a férfiak és nők közötti egyenlőség - és ebbe beletartozik a férfiak és nők joga a szülői feladatok megosztására - alapján közvetítsen Európa nevében, és vezesse Európát.
Soros elnök úr! Most hat hónapra félre kell tennie konzervatív és neo-liberális nézeteit, különben ez alatt a hat hónap alatt állandó harcban fog állni ezzel a Parlamenttel. Írországban ez év őszén valószínűleg népszavazást tartanak egy világosabban elmagyarázott Lisszaboni Szerződésről. Keményen fogok dolgozni annak érdekében, hogy az eredmény Írország és Európa számára is pozitív legyen. Mai megjegyzései jelentősen megnehezítették ezt a feladatot. Ha a népszavazás sikertelen lesz, akkor, Uram, az európaiak túlnyomó többsége nem fogja Önnek megköszönni.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Jerzy Buzek
(PL) Elnök asszony, soros elnök úr, bizottsági elnök úr! Szeretnék külön köszönetet mondani a soros elnök úrnak, amiért vállalta az elnökséget, és gratulálok elnöksége nehéz, de sikeres első két hetéhez. Tökéletesen megértem a nemzeti identitásról elhangzott szavait, arról az identitásról, amelyet mi, az Európa keleti és nyugati fele között elhelyezkedő országok, sikerrel felépítettünk.
Szeretném felhívni a figyelmét egy olyan témára, amely véleményem szerint döntő fontosságú lesz az elkövetkező hat hónapban: a harmadik energiacsomagra. Ez a csomag először is a közös energiapiaccal foglalkozik, egy a nemzeti szabályozók közötti együttműködést elősegítő közös európai ügynökséggel, a határokon átnyúló kapcsolatokkal és a közös beruházásokkal, így az integrációval is - más szóval, az energia-szolidaritással és a biztonságos energiaellátással.
Másodszor, a harmadik energiacsomag liberalizálást is jelent, a hálózatokhoz való hozzáférés tisztességes szabályozását, vagyis a piaci versenyt, ami alacsonyabb költségeket és kevesebb környezeti károkozást, valamint a fogyasztók, és ennélfogva a gazdaság számára is olcsóbb energiát jelent, ami segít kezelni a válságot.
Végül harmadszor, a harmadik energiacsomag tisztességesen szabályozza a piacainkon kívüli országok működését, és közös politikákat határoz meg az uniós tagállamok ellátására, lehetővé teszi továbbá a harmadik országokon keresztül történő szállítást. A harmadik csomag az EU keleti partnerségeivel és keleti dimenziójával összefüggésben valóban önmagáért beszél.
A harmadik csomag elnökségük mindhárom prioritása - energia, gazdaság, és Európa keleti dimenziója szempontjából előnyös lehet. Kérem Önöket, hogy tartsák meg ezt a prioritást, és hogy teljesen ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Jan Andersson
(SV) Elnök asszony! Én is szeretném üdvözölni a cseh elnökséget. Ez alatt az elnökség alatt alacsony növekedésre és a munkanélküliség fokozódására számíthatunk. Nehéz gazdasági helyzetben vagyunk. Olvastam múlt héten Klaus elnök úr megoldásairól a Financial Times című lapban, és a legkevésbé sem értek velük egyet. Szerinte környezeti politikánk és éghajlati politikánk célkitűzéseit mérsékelni kellene, és kevésbé becsvágyó célokat kellene kitűznünk a szociálpolitika terén is. Ez teljesen rossz irány. Ha Európa a jövőben is meg akarja őrizni a versenyképességét, akkor be kell ruháznunk modern környezeti technológiákba. Be kell fektetnünk a társadalom hosszú távú fenntarthatóságát biztosító modern infrastruktúrába, valamint egy aktív éghajlati politikába. Ez magasabb növekedési rátát és nagyobb foglalkoztatást fog eredményezni.
Hasonló a helyzet a szociálpolitika esetében is. Be kell fektetnünk egy olyan szociálpolitikába, amely biztosítja a tisztességes munkakörülményeket, a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmódot, a jó munkakörnyezetet stb. Ez alacsonyabb növekedéssel jár, de olyan növekedéssel, amely hosszútávon fenntarthatóbb.
Végezetül a családpolitikát említeném. Az a családpolitika, amelyről a programjukban olvastam, ódivatú családpolitika. A modern családpolitika arról szól, hogy a férfi és a nő egyenlő felelősséget vállal a gyerekekért és a munkáért. Önök a programjukban egy egészen más irányt jelölnek ki.
Rumiana Jeleva
(BG) Köszönöm, elnök asszony. Bulgáriából érkező európai parlamenti képviselőként örömmel üdvözlöm azt a tényt, hogy a cseh elnökség legfőbb prioritásai között szerepel az energia és az energiabiztonság. Az elmúlt néhány napban az EU sok tagállama esett az Ukrajna és Oroszország közötti vita csapdájába. Csak Bulgáriában több mint 160 000 háztartás maradt fűtés nélkül. A bolgár kormány sajnos nem tudott segíteni a polgároknak a válság során. Bulgária az EU egyetlen olyan tagállama, amely nem rendelkezik alternatív forrásokkal, szállítókkal és gáztartalékkal. Tanulnunk kell ebből az esetből.
Képviselőtársaim! Úgy vélem, hogy az egész Parlament nevében beszélek, amikor azt mondom, hogy nem engedhetjük meg, hogy az európai polgárok fizessék meg olyan országok politikai játékainak az árát, akik az energiaforrásaikat használják politikai eszközként. Ezért úgy gondolom, hogy az energiaágazatban fenntartható megoldásokra van szükségünk. Szükségünk van egy közös európai energiapolitikára. Ennek egyik fontos eleme az energiainfrastruktúra javítása. Amikor európai energiaszolidaritásról beszélünk, akkor közös uniós energia-projektekre, és a kétoldalú megállapodások jelenlegi gyakorlatának elkerülésére gondolunk.
Szeretném hinni azt is, hogy a tagállamok részvételével zajló közös projektek keretében nemsokára építhetünk majd Európában páneurópai nukleáris erőműveket. Ezzel összefüggésben üdvözlöm azt a tényt is, hogy a cseh elnökség kiterjeszti a Dél-Kaukázus és a Balkán országaival, valamint elsődlegesen az Ukrajnával folytatott együttműködések formáit. A válságokat - például a most átélt gázválságot is - csak úgy lehet biztosan leküzdeni és megelőzni, ha integrált megközelítést alkalmazunk, amely figyelembe veszi mind a tagállamok, mind az imént említett régiók országainak érdekeit, és az ezekből az érdekekből fakadó lehetőségeket. Azonnal cselekednünk kell, és azt kell tennünk, ami az Európai Unió számára a legjobb. Minden eddiginél nagyobb szükség van egy közös európai energiapolitika létrehozására irányuló konkrét lépésekre.
Sok sikert kívánok a cseh elnökségnek!
Lévai Katalin
(HU) Tisztelt elnök asszony, tisztelt miniszterelnök úr! A cseh elnökség az "Európa korlátok nélkül” jelmondatot választotta az elnökség szlogenjéül, és kiemelten fontosnak tartja a prioritások között az energiapolitikát és a gazdasági stabilitást. Mindezek mellett szeretném hangsúlyozni, hogy ezek közé a prioritások közé kerüljön be az európai polgár.
Sürgetném azt, hogy nagyobb figyelmet fordítsanak olyan kérdésekre, amelyek a polgárok mindennapi életét közvetlenül is befolyásolják. Nagyobb hangsúlyt kellene fordítani a modern európai szociális programok megerősítésére, az európai szolidaritás és az esélyegyenlőség biztosítására, a kisebbségi politika megvalósítására. És egyetértek azokkal, akik a Lisszaboni Szerződés ratifikálását sürgetik.
Az állampolgárokat az európai politikába fokozottabban be kell vonni, mert úgy vélem, hogy a szociális csomagok és a hatékony kommunikáció hiánya azt okozza, hogy az állampolgárok egyre inkább bizalmatlanok az európai intézményekkel szemben. Különösen fontosnak tartanám az oktatás szerepét ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Zuzana Roithová
(CS) Soros tanácsi elnök úr, hölgyeim és uraim! A cseh elnökség kezdetét a gázai konfliktus és az energiaválság fémjelezte. A Cseh Köztársaságnak az Unió vezetésére való alkalmasságát érintő elutasító és kétkedő megjegyzések áradatát követően Európa és a világ más részei meglepetten figyelik, milyen felelősségteljesen és hatékonyan cselekedett a cseh elnökség a váratlan válságok kezelése során. Elgondolkodtam azonban azon, hogy vajon valóban olyan váratlanok voltak-e, és dicséretesnek tartom a tényt, hogy a cseh kormány nagyon hamar, már karácsonykor foglalkozni kezdett velük, mivel a francia elnökség elmulasztotta azokat még csírájukban elfojtani.
Szeretném, ha éppilyen bátran kezdenének tárgyalásokat Kínával, amely szándékosan megszegi a világkereskedelem szabályait, ösztönzi a tisztességtelen versenyt, és az európaiak egészségét veszélyezteti azzal, hogy ontja magából a hamisított és veszélyes termékeket. Manapság például az európai szülők csak komoly nehézségek árán találnak olyan gyerekcipőt, amely nem veszélyes az egészségre, a Tanács és a Bizottság eddig mégsem fordított túl sok figyelmet erre a kérdésre.
Örömmel üdvözlöm továbbá azt a tényt, hogy prioritásaik között szerepel Európa világban elfoglalt helye. Biztosíthatom Önöket, hogy Európa igen nyitott a világkereskedelemre, eddig azonban a Tanács egyetlen elnöke sem volt képes biztosítani a tisztességes viszonosságot, és megnyitni Kínát az európai termelők előtt. Remélem, hogy Ön és első osztályú csapata sikeresebbek lesznek.
Soros tanácsi elnök úr! Gratulálok Önnek ahhoz, hogy egy valóban magas színvonalú, reális programot mutatott be Európának, és gratulálok személyes fejlődéséhez is. Figyelembe véve, hogy Ön olyan politikai párt vezetője, amelynek néhány jelenlegi minisztere 2003-ban az Unióhoz való csatlakozásunk ellen szavazott, rendkívül jól boldogul az európai színpadon. Remélem, hogy párttársainak a Lisszaboni Szerződéssel kapcsolatos véleménye ugyanígy beérik majd.
A média arról számol be, hogy az írek a pénzügyi válság hatása alatt most jobban átlátják, hogy a Szerződés megfelelő eszköz, ami a nehéz időszakok kezelésére szolgál. Remélem, hogy Önök is kezdik majd pozitív fényben látni a Szerződést, még ha ez azzal jár is, hogy törölnie kell Klaus elnököt a mobiltelefonjából. Ha nézeteink eltérőek is, kívánunk magunknak sikeres cseh elnökséget!
Katerina Batzeli
(EL) Elnök asszony, miniszterelnök úr! A külpolitikai kérdések, a gazdasági válság kezelését szolgáló intézkedések és a Lisszaboni Szerződés ratifikálása mellett az Európai Unió alapvető prioritásai között kell szerepelnie a fiataloknak. Olvastam erről a prioritásról a programjukban. Úgy vélem, hogy programjuknak integráltabbnak és proaktívabbnak kellene lennie a fiatalokat érintő kérdésekben.
A fiatalokat már nem lehet nyilatkozatokkal és ígéretekkel meggyőzni. Nem érzik magukat biztonságban egy olyan államban, amely az összeomlás szélén áll, és amely nem képes kezelni a gazdasági válságot. Nem fogadnak el olyan oktatási rendszereket, amelyek a munkanélküliség és társadalmi megvetés piacára küldik őket. Nem fogadják el az euroszkepticizmust, az Európától való félelmet. Problémát okoz számukra a Lisszaboni Szerződés ratifikálása. Naponta vannak összeütközéseik. Ez egy új generáció, amely megérti, mit jelent ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
John Bowis
Elnök úr! Szeretném elmondani a soros elnök úrnak, hogy hazáját számomra két ember jelképezi: Franz Kafka és Jan Palach. Mindketten a szabadságért és demokráciáért folytatott küzdelem jelképei, és mindketten megmutatták azt a csalódottságot, fájdalmat és áldozatot, ami sokszor együtt jár ezzel a küzdelemmel.
Ezért úgy gondolom, soros elnök úr, hogy Önök különösen átérzik a Gázában folyó küzdelmet, és megértik Gáza népének és Izrael népének fájdalmát és csalódottságát. Remélem, hogy így lesz, és ezért megtesznek mindent annak érdekében, hogy megállítsák az ott folyó mészárlást.
Az amerikai elnökkel is szót fognak érteni az éghajlatváltozás kérdésében, és Koppenhágában már ő is része lesz az egyenletnek.
Idehaza lehetőséget kapnak arra, hogy a Parlament fennmaradó jogalkotási javaslataiban tegyék le a névjegyüket - itt kiemelném azokat az új lehetőségeket, amelyek a határokon átnyúló egészségügynek köszönhetően megnyílnak a polgárok számára, hiszen tudom, hogy ez a téma szerepel a napirendjükön.
Említette az ismeretek szabad mozgását. Sehol sem olyan fontos ez, mint az orvostudomány területén, és ez a mentális egészségre is igaz. Az a megtiszteltetés ért, hogy elősegíthettem a mentális egészség reformjára irányuló munkák egy részét a Cseh Köztársaságban. Tudom, hogy szeretnék ezeket a reformokat előmozdítani, nemcsak saját hazájukban, hanem egész Európában. Szeretném, ha visszaemlékeznének júniusra, amikor kidolgoztuk az Európai Unió mentális egészségről szóló megállapodását. Jelenleg nem szerepel a listájukon, de remélem, hogy gondoskodnak majd arról, hogy felkerüljön a napirendjükre a támogatandó témák közé, mivel a feladatunk - az Önök feladata - mindenekelőtt az, hogy közösségünk legsebezhetőbb, támogatásra szoruló polgárainak javát szolgálják. Tudom, hogy ennek érdekében megtesznek mindent, és kívánok Önöknek minden jót az erőfeszítéseikhez!
(Taps)
Józef Pinior
(PL) Először is szeretném felidézni azt a lengyel-cseh földalatti ellenzéki találkozót, amelyet 21 évvel ezelőtt szervezett a Szolidaritás az Óriás-hegységben, a lengyel-cseh határon.
A Cseh Köztársaság az első közép-kelet-európai ország, amely átvette az EU elnökségét. Ez kötelez, soros elnök úr. Az Európai Unió élén álló csehek annak a közép-kelet-európai hagyománynak az örökösei, amely a vasfüggöny lebontásáért, és az európai kontinens társadalmainak demokratikus közösségéért folytatott küzdelemről szólt. Hangsúlyozom a cseh elnökség különleges intellektuális és politikai jelentőségét.
A prioritások között a legfontosabb a Lisszaboni Szerződés ratifikálásának befejezése, és az európai közös külpolitika megerősítése. További nagyon fontos, függőben lévő feladat egy transzatlanti stratégia elkészítése a transzatlanti kapcsolatokra most, hogy megválasztották az új amerikai elnököt. És végül szeretnék Vaclav Havel elnök úrnak az operációja után gyors felgyógyulást kívánni.
Mihael Brejc
(SL) A cseh elnökség kinyilvánította, hogy kész beavatkozni annak érdekében, hogy elmozdulás történjen a holtpontról a Horvátország európai uniós csatlakozásáról folyó tárgyalásokon. Elnök úr! Engedje meg, hogy ezzel kapcsolatban emlékeztessem, hogy minden jelölt országnak hitelt érdemlő dokumentumokat kell benyújtania. Ha a dokumentumok nem hitelt érdemlőek, akkor erre a tényre fel kell hívni az érintett ország figyelmét.
Horvátország esetében az történt, hogy az ország olyan határvonalat jelölt meg a térképein, amely vita tárgyát képezi. Horvátország ahelyett, hogy megemlítette volna, hogy a határnak ez és ez a szakasza vita tárgyát képezi, egyszerűen berajzolta a határvonalat úgy, ahogyan ők látják. Egy ilyen dokumentum természetesen nem lehet hiteles, mivel az tulajdonképpen egy olyan, a két ország között folyó vitát érint, amit másutt kell megoldani. Ez egy kétoldalú vita két ország között, akik egyébként egymással kitűnő viszonyban lévő jó szomszédok, de mégis csak vita folyik, amit másutt kell megoldani. Szeretném tehát kiemelni, hogy Szlovénia nem szeszélyből említi meg, hogy Horvátország dokumentumai nem hitelt érdemlőek. Szlovénia csak azt állítja, hogy a tagállamok kötelesek felhívni a jelölt ország figyelmét arra, hogy olyan dokumentumokat kell benyújtania, amelyek megfelelnek az Európai Unió előírásainak.
Mi lehet akkor a megoldás? Sokféle javaslat merült már fel, és úgy vélem, hogy a cseh elnökség is megpróbál majd előállni egy megfelelő javaslattal. A megoldás talán az lenne, ha Horvátország benyújtana egy kormányzati vagy parlamenti határozatot, amelyben világosan kijelentik, hogy ezek a határok csak iránymutatásként szolgálnak, ideiglenesek, vagy bármilyen hasonló megnevezéssel világosan kifejeznék, hogy a határok ideiglenesek, és még nem kerültek meghatározásra. Úgy vélem, hogy így tehetnénk egy apró lépést előre, és lehetővé válna Horvátország mielőbbi csatlakozása az Európai Unióhoz, ami Szlovéniának is érdeke lenne.
Befejezésül engedjék meg, hogy sok sikert kívánjak az Európai Unió Tanácsának a vezetéséhez!
Richard Falbr
(CS) Kritika zúdult a Tanács soros elnökére; szándékosan tartózkodom attól, hogy magam is csatlakozzak. A cseh tündérmesékben a kastélyban általában egy bölcs király lakik, aki senkit nem bosszant, senkit nem bánt meg, és nem állítja, hogy mindenhez ért. A prágai várra mindez nem igaz. Dehát semmi nem lehet tökéletes! Én ennek ellenére hiszek abban, hogy a Tanács soros elnöke sikeresen megbirkózik ezzel az akadállyal, és betartja a ma előttünk tett ígéreteit. Ismerem őt csaknem 20 éve, és örömmel látom, hogy az uniós tagság milyen mértékben járult hozzá politikai fejlődéséhez. Szurkolok neki, mivel, ahogy a spanyolok mondják: Con mi patria, con razón o sin ella, vagy magyarul: "Akár rossz, akár jó, az én hazám”, és pedig azt mondom: "Az én hazám, jóban-rosszban”.
Zita Pleštinská
- (SK) Először is szeretném kifejezni az afelett érzett örömömet, hogy testvéri szomszédunk, a Cseh Köztársaság elnökségének mindjárt az elején eloszlatott minden azzal kapcsolatos kétséget, hogy egy új tagállam vajon képes-e az Európai Unió ügyeit irányítani és igazgatni.
A cseh elnökség bebizonyította, hogy képes olyan kritikus helyzetekre reagálni, és ilyen helyzetekben cselekedni, mint például a gázai háború és az Oroszországból az EU-ba érkező gázszállítások megszakadása. Szlovákia, egy olyan ország képviselőjeként, amely a földgáz csaknem 97%-át Oroszországból kapja, és amely Bulgária mellett a legkritikusabb helyzetbe került, elismerésemet fejezem ki személy szerint Mirek Topolánek miniszterelnök úrnak is az orosz és ukrán felek között folyó tárgyalásokban való részvételéért. Miniszterelnök úr! Szlovákiában továbbra sincs gáz, ezért szüksége van az Ön aktív közbenjárására. Európának szüksége van egy közös energiapolitikára, és energia-kérdésekben tárgyalási pozícióját is javítania kell.
Franciaország az elnökségét az orosz-grúz konfliktussal kezdte, a cseh elnökségnek pedig az oroszok és Ukrajna közötti kereskedelmi és politikai vitát kell kezelnie. Szilárd meggyőződésem, hogy itt az ideje, hogy tanuljunk ezekből az eseményekből. Meg kell állapítanunk, melyek azok a területek, ahol az EU függ Oroszországtól, és melyek azok, ahol Oroszország függ az EU-tól. Az Oroszországhoz fűződő kapcsolatok fontosak, elfogadhatatlan azonban, hogy Oroszország politikai fegyverként használja a gázt. Haladéktalanul foglalkoznunk kell az energiaforrások diverzifikálásának és a Nabucco-gázvezeték megépítésének kérdésével. Miniszterelnök úr! Szlovákia rendkívüli helyzetben van, és szövetségesként tekint Önre a Jaslovské Bohunice ügyében meghozandó stratégiai döntésben. Barroso úr! Szeretnék Öntől, mint az Európai Bizottság elnökétől is segítséget kérni.
Személy szerint úgy vélem, hogy a személyek szabad mozgásának végrehajtását illetően még mindig rengeteg a hiányosság, ezért örülök a cseh elnökség "Korlátok nélküli Európa” jelmondatának.
Sok sikert kívánok a cseh elnökségnek 3E programja végrehajtásához, és ahhoz, hogy közelebb vigye az EU-t a lisszaboni célok megvalósításához.
Miloš Koterec
- (SK) Miniszterelnök úr! Egykor polgártársak voltunk, így örömmel üdvözlöm Önt az Európai Parlamentben, és sok szerencsét kívánok Önnek az előttünk ismertetett célok végrehajtásához!
3E prioritásaik kétségtelenül jól összegzik az Európai Unió előtt álló aktuális problémákat, habár bízom benne, hogy a gazdaságra vonatkozó fejezetben nem feledkeznek meg az uniós polgárok többsége számára oly fontos szociális szempontokról sem. Látva Önt az euró szlovákiai bevezetése alkalmából tartott ünnepségen, örömmel állapítottam meg, hogy a Tanács új soros elnöke támogatja az Unió országai közötti szorosabb integrációt. Ennek ellenére a Parlament tagjainak többségéhez hasonlóan még jobban örülnék, ha közreműködne abban, hogy a Lisszaboni Szerződést ratifikálják a Cseh Köztársaságban. E nélkül nehéz lesz megvalósítani azokat a prioritásokat, amelyeket maguk elé tűztek. Ha azt akarjuk, hogy az EU ne csak kifizetője legyen, hanem - mint mondta - résztvevője is a világban zajló dolgoknak, akkor erre a lépésre szükség van.
Miniszterelnök úr! Többen is említették már, hogy az európai választások elnökségük fontos pontját jelentik. A választási részvétel hatással lesz arra, hogy milyen politikát folytat az EU az elkövetkező öt évben, és ezen a téren komoly szerepet játszhat a Tanács érdemi támogatása. Amikor Szlovákia kiesik a jéghoki világbajnokságon, a Cseh Köztársaság pedig továbbjut a következő fordulóba ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Tunne Kelam
Elnök asszony! Szeretném a cseh elnökséget a legszívélyesebb észt támogatásról biztosítani. A gazdasági válságra valóban a legjobb orvosság a versenyképesség javítása, négy alapvető szabadságunk megvalósítása mellett. Soros elnök úr! Támogatom a keleti partnerségi kapcsolat maximális mértékű továbbfejlesztésére vonatkozó ötletét. Megértettük, milyen fontos, hogy az Ukrajnához és Grúziához hasonló országok elkötelezzék magukat a jogállamiság és a demokratikus elszámoltathatóság mellett.
Az Európai Parlament tavaly szeptemberben javasolta, hogy augusztus 23. legyen a kommunizmus és a nácizmus áldozatairól való közös megemlékezés napja. Bízunk benne, hogy Ön vezető szerepet vállal a 27 kormány meggyőzésében annak érdekében, hogy jövő év augusztusától hivatalosan is jelöljék ki ezt a napot. Számítunk arra is, hogy Ön elvezet bennünket a totalitárius kommunizmus alatt elkövetett bűnök európai erkölcsi és politikai értékeléséhez.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) "Gazdaság, energia és az Európai Unió a világban” - ez az EU cseh elnökségének jelmondata. Európa polgárai azt várják, hogy az európai intézmények védjék meg őket a válságtól, és javítsák életminőségüket. Európa polgárainak prioritásait jelenleg az Európai Unió gazdasági fellendülési terve, az energiahatékonyság és az energiabiztonság javítása képezi.
Arra ösztönzöm a cseh elnökséget, hogy a közelgő európai választások ellenére, vagy éppen azért, mutasson jövőképet, politikai akaratot és mindenekelőtt elkötelezettséget Európa polgárainak. Ha összefogunk, első olvasatra megállapodásra juthatunk az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelvről. Biztosítom Önt, hogy mind az Európai Parlament, mind az Európai Bizottság kész támogatni Önt annak érdekében, hogy az épületek energiahatékonyságáról szóló irányelv a cseh elnökség eredményeit gazdagítsa.
Marios Matsakis
Elnök asszony! Az orosz kommunizmus okozta múltbeli sokkoló élmények után a Cseh Köztársaság most odáig ment, hogy szorosan és engedelmesen az USA-hoz köti magát. Ezt világosan mutatja nemcsak a Gáza és a Lisszaboni Szerződés kérdésében elfoglalt álláspontjuk, soros elnök úr, hanem kormányuk azon döntése is, hogy amerikai rakétákat telepítenek cseh földre. Elfogadhatatlan és gyanakvásra ad okot, hogy Önök hajlandók olyan áron is hűségesen szolgálni a washingtoni kormányt, hogy ezzel kockára teszik Európa békéjét.
Hazájuk most az EU része, nem az USA-é, ezért biztosítaniuk kell, hogy kormányuk ennek megfelelően cselekedjen. Amerikai szatellitállamoknak nincs helye az Uniónkban. Válasszanak. Az EU vagy az USA? A kettő egyszerre nem megy!
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Elnök asszony, soros elnök úr! Hosszú évek óta a cseh elnökség az első, aki ejtette a lerágott csontot, és nem vette fel programjába a Lisszaboni Szerződés néven is ismert európai alkotmányt. Ez a realista hozzáállás optimizmusra ad okot, és a demokrácia, az egyhangúság elve iránti tiszteletre utal.
A cseh elnökség úgy döntött, hogy a legsürgősebb helyi kérdésekre összpontosít, többek között a gázai konfliktusra és az energiabiztonságra. Kezdetben nem tervezték, hogy beavatkozunk az Oroszország és Ukrajna közötti gázvitába, amikor azonban tagállamok egész sorát kezdte érinteni, Topolánek úr közbelépett, hogy közvetítsen. Nyilvánvaló, hogy az elnökség hat hónap alatt nem fogja valamennyi kitűzött célját elérni, az első két hét azonban már jelzi, hogy a Házban helyet foglaló egyes politikusok kasszandrai jóslatai ellenére hatékony elnökség lehet a mostani. A küldöttség nevében ...
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Köszönöm, elnök asszony. Hallottam hírét, hogy a cseh elnökség támogatásával egy állítólagos műalkotást állítottak ki Brüsszelben, ami hazámat, Bulgáriát toalettként ábrázolja. Ez súlyos sértés, és ellentmond az Európai Unió partnerségen és kölcsönös tiszteleten alapuló hagyományának. Ezért ragaszkodunk ahhoz, hogy haladéktalanul távolítsa el ezt a szobrot a cseh elnökség vagy bárki, aki vette a bátorságot, hogy a tagállamok egyikét így megsértse, mivel ezt nem vagyunk hajlandók eltűrni. Ha a szobrot nem távolítják el azonnal, akkor kollégáim és én a saját kezünkkel fogjuk eltávolítani.
Mirek Topolánek
a Tanács soros elnöke. - (CS) Köszönöm a szót. Záró felszólalásomat azzal kezdeném, hogy valamennyiüknek megköszönöm, hogy elmondták a véleményüket; a fogadtatás igazán szívélyes volt, erre nem is számítottam. Azt is megjegyezném, hogy a cseh elnökség és jómagam is, mint az Európai Tanács elnöke, szoros kapcsolatban leszek, és szoros együttműködésben fogok dolgozni az Európai Bizottsággal az elkövetkező teljes hat hónapban. Az első két hét megmutatta, hogy a nemcsak José Manuel Barrosóval, hanem az egész Bizottsággal fenntartott folyamatos, napi szintű és igen aktív kapcsolat révén sikerült közösen fellépnünk az év elején felmerült problémás ügyekben. Itt nemcsak az Európai Parlamenttel folytatott együttműködésünkre gondolok, hanem kifejezetten az Európai Bizottsággal ezeknek az ad hoc ügyeknek a kezelése során folytatott kommunikációnkra. Szeretném hálámat kifejezni Barroso elnök úrnak.
Mielőtt idejöttem, megfogadtam, hogy nem fogok viccet mondani. Az egyetlen vicc, amit elmondtam, és amin odahaza mindenki nevetne, nem aratott sikert. Mindegy, majd még próbálkozom; talán egyszer még a német tolmácsoláson is átmegy, és végre megértjük egymást.
A Lisszaboni Szerződés nem lehet mantra. Eszköznek kell lennie, nem lehet maga a cél. Eszköz arra, hogy javítsuk az Európai Unió működését. Soha nem szabad belőle kényszert csinálni. Minden országnak megvannak a maga eszközei és játékszabályai a ratifikálás végrehajtásához. Az, hogy aláírtam a Szerződést, nem jelenti azt, hogy befolyásolni fogom a cseh parlament két házának döntését, hiszen azok autonómak és szabadok, így önállóan döntenek. Ugyanígy nem áll szándékunkban előzetes nyomást gyakorolni az ír nép döntésére sem. Lehetetlenség, hogy a Szerződés érvényességét bármilyen módon előírjuk, bár véleményem szerint most szükség van a Szerződésre, és meg fogja könnyíteni az Európai Unió működését. Erről a témáról ez a végső megjegyzésem, és nem térek rá vissza, hiszen már ismertettem a személyes álláspontomat.
Tetszett az idézet, amit tisztelt képviselőtársamtól, Kirkhope úrtól hallottam, és hogy mit gondolok a jelenlegi időszakról, azt Churchill után szabadon így fogalmaznám meg: "Holnap nem jöhet újabb válság, tele a naptáram.” Úgy gondolom, hogy mindaz, amin az első hetekben keresztülmentünk azt mutatja, hogy helyesen választottuk meg a prioritásainkat, és jól felkészültünk. A gázkérdéssel ráadásul már december közepén elkezdtünk foglalkozni, már a francia elnökség alatt.
Elnézést kérek azoktól a tisztelt képviselőktől, akiknek valamelyik kérdésére nem válaszolok; megpróbálom ezt a megbeszélést kicsit általánosabbá tenni, és később igyekszem majd elmagyarázni, mi az általános megközelítésünk e speciális problémák kezelése során.
Az ember-, kábítószer- és gyerekcsempészet, gyermekkereskedelem és hasonló kérdések. Az Önök Parlamentjéhez hasonlóan a Cseh Köztársaság is rendez vitákat a szabadság és biztonság szintjéről, és azon vagyunk, hogy a Tanács embercsempészet elleni határozatainak keretében felgyorsítsuk az irányelveket és az egész jogalkotási tervet. Ezzel azt akarom mondani, hogy készen állunk erre, és szeretnénk foglalkozni ezeknek a problémáknak az egyes elemeivel.
Széleskörű tárgyalások a Nabuccóról. Őszintén be kell vallanunk, hogy a Nabucco csak abban az esetben lesz alternatív tranzitútvonal, ha alternatív ellátási forrást is biztosít. Ami az Ukrajnáról folyó vitát illeti, honfitársam, Josef Zieleniec elég világosan megmondta - ez egy politikai és geopolitikai probléma, és véleményem szerint, ha nem adunk esélyt Ukrajnának belső problémái megoldására, ha nem korlátozzuk bizonyos szereplők gázpiaci magatartását, legyenek azok akár egyének, akár cégek, akkor elveszíthetjük Ukrajna Európa-párti hozzáállását, ami természetesen geopolitikai probléma. Az egész válság céljait illetően csak találgathatunk - talán csak egy rövid-távú áremelés, esetleg egy jóval nagyobb nyomás az alternatív északi útvonal, az Északi Áram megépítése érdekében, vagy talán valójában az a cél, hogy elfojtsák Ukrajna Európa iránti vonzalmát. Bármi legyen is a helyzet, ezek a tényezők részét képezik a problémának, ami nem csak rövid-távú, és nem csak az energiáról szól.
Ha arra a célzásra kellene reagálnom, hogy Európának vajon inkább liberálisnak, vagy inkább szocialistának kellene lennie, akkor megpróbálkoznék még egy viccel, és azt mondanám, hogy kompromisszumként egy liberál-konzervatív Európát javasolok, de tényleg ez volt az utolsó tréfám.
Ami a Cseh Köztársaság által követett utat és az euró elfogadását illeti, január 1-jén nyilatkoztam, hogy a Cseh Köztársaság idén november 1-jén fogja bejelenteni a belépés időpontját. Kormányom az első kormány, amely teljesíti a maastrichti kritériumokat. Nem úgy tekintek erre, mint valami versenyre. Gratulálok szlovák kollégáimnak, mi pedig várunk, és meglátjuk, hogy a pénzügyi válság milyen hatással lesz a Stabilitási és Növekedési Paktum szabályainak betartására, és milyen hatása van az euró övezetre irányadó összes szabály tényleges teljesítésére. Attól tartok - és ez vonatkozik a pénzügyi válság kezelésére is -, hogy káros hatása lenne annak, ha az EU enyhítene a saját szabályain, ezért amikor a szabályok Európájáról beszélünk, akkor természetesen ragaszkodni fogunk az állami támogatásról és a versenyről szóló irányelvek betartásához, és a pénzügyi válság kezeléséről szóló javaslatok értékelése során is ez lesz az egyik szempont. A szabályok jó időkben és rossz időkben is szabályok, és mindenkire vonatkoznak. Tökéletes egyenlőségre van szükség.
Szeretnék megjegyzést fűzni a korlátok nélküli Európához is. Igen, valóban legalább háromféleképpen értettük. Van egy gazdasági értelme, amibe beletartozik a belső piaci korlátok felszámolása, egy mentális vagy pszichológiai értelme, azaz az európaiak fejében lévő korlátok megszüntetése, ami természetesen a nemrégiben csatlakozott országok célja, és végül ott van a külső korlátok felszámolása, a protekcionizmus elkerülése, a világkereskedelem tényleges liberalizálása, mint a válság kezelésének egyik eszköze, a kereslet fellendítése, és a washingtoni G20 következtetéseinek a hatékony megvalósítása.
Talán egy dolgot jegyeznék meg itt, ami engem személyesen is érint, és ami már eljutott a médiához. Václav Havel súlyos beteg, kórházba szállították. Ő olyan valaki, aki a novembert megelőző és a novembert követő vezetésünknek is jelképe, és nem csak a Cseh Köztársaság számára - lényegében ő jelképezi a vasfüggöny leomlását. Ő volt az első cseh, aki itt az Európai Parlamentben beszédet mondott, és szeretnék valamennyiünk nevében gyors gyógyulást kívánni neki!
Van néhány egészen specifikus válaszom a Ház egyik tiszteletreméltó tagjának. Meghatott Rouček úr aggódása a cseh kormányért, és legalább hat példát fel tudnék sorolni az elmúlt tíz-tizenöt esztendőből, amikor az Európai Unió elnökségét ellátó országok számos belső problémával küszködtek, mégis sikeres volt az elnökségük. Ott volt Belgium a Maastrichti Szerződés hatálybalépése idején, amikor alkotmányos változásokra került sor anélkül, hogy azok az elnökséget érintették volna, ott volt a francia elnökségnek az az időszaka, amikor az Európai Uniót kibővítették Svédországgal, Finnországgal és Ausztriával, miközben Franciaország belpolitikai válságtól szenvedett, ott volt az Amszterdami Szerződés időszaka 1999-ben a német elnökség alatt, amikor Gerhard Schrödernek komoly problémákkal kellett szembenéznie, és Lafontaine kilépett a pártjából, ott volt az euró bevezetésének az időszaka a José María Aznar által vezetett spanyol elnökség alatt, ott volt az ír elnökség időszaka, és még hosszan folytathatnám. Ne aggódjanak a cseh politika belső problémái miatt; ezek nem fogják érinteni a cseh elnökséget.
A Nukleáris Fórumról: nem rendezhetünk olyan nukleáris vitát, amelyben a zöldek, liberálisok, konzervatívok stb. közötti eszmecsere kikényszerített eredménnyel végződik. Az Európai Bizottsággal együttműködésben szervezett, Pozsonyban és Prágában megrendezésre kerülő Nukleáris Fórumnak új vitát kell kezdenie a biztonságról, a lehetőségekről, a kockázatokról és igényekről, és minden olyan dologról, amelyek az elmúlt években tulajdonképpen kicsit tabunak számítottak. A szlovák-cseh Nukleáris Fórumnak valójában éppen az a célja, hogy ezeket a tabukat felszámolja. Nyilvánvaló, hogy miért járt Fico miniszterelnök úr Ukrajnában és Moszkvában; Bulgária és Szlovákia problémái kritikusak, mivel ezek az országok teljes egészében az Ukrajnából érkező gázszállítástól függenek. Bulgária csak egyharmadát tudja tárolni az ország számára szükséges kapacitásnak, Szlovákia pedig már több ezer vállalat termelését csökkentette, Novákyban található hőerőműve kiégett, és súlyos válságot él át. Napi kapcsolatban vagyok Robert Ficoval, és támogatom misszióját, bár nem hiszem, hogy ezúttal sikerrel fog járni. Sokkal keményebben kell fellépnünk a két szereplővel, Ukrajnával és Oroszországgal, a Naftogazzal és a Gazprommal szemben. Úgy vélem továbbá, hogy a következő lépéseknek lényegesen hatékonyabbaknak és keményebbeknek kell lenniük mind az Európai Bizottság, mind a cseh elnökség részéről. Meg kell találnunk azokat az eszközöket, amelyekkel a számos technikai probléma leküzdhető. Olyan nincs, hogy ezeket a szállításokat egy teljesen jelentéktelen okból (azaz a technikai gáz használata miatt) ne indítsák újra, ezért további lépéseket teszünk ebben az ügyben.
Sok szó esett a Balkánról és az ezzel összefüggő problémákról, és számos kérdés is felmerül e tekintetben. Peterle úr nagyon is tisztában van azzal, hogy akkor lehet Horvátország csatlakozási folyamatában a fejezeteket felszabadítani, ha sikerül bilaterális megoldást találni a szlovén-horvát vitára. Ez nem európai vita, jóllehet valóban kezd kihatni a csatlakozási tárgyalásokra. Ebben az értelemben talán segíthet megoldani a szlovén-horvát határproblémákat, hogy kapcsolatban állok a két miniszterelnökkel és a két elnökkel, és hogy személyesen is hozzájárulok ehhez a problémához.
Sok mindent szeretnék még mondani, de igyekszem már nem túl sokáig feltartani Önöket. Megpróbálok a következő ülésüknek is teret engedni. Befejezésképpen szeretném még elmondani, hogy nagyra értékeljük a lehetőséget, hogy olyan államközösséghez tartozhatunk, amely olyan értékekre és alapokra épül, amelyeket 1989 novemberét követően ismét saját értékeinkként és saját céljainkként fogadhattunk el. Nagyra értékeljük azt a lehetőséget is, hogy elnökölhetünk e felett az egész közösség felett. Ez valami egészen különleges dolog, olyan valami, amiről az én generációm, amely 1989-ben 33 éves volt, soha nem gondolta volna, hogy valaha megéri. Nagyra értékeljük azt a tényt is, hogy számos problémával foglalkozhatunk. Amit mindennél többre értékelünk, az a szabad belső vita. Ez az a szabadság, ami lehetővé teszi a számunkra, hogy a felmerülő problémákat számos különböző nézőpontból fogalmazzuk meg, ami azután a megoldásuk szempontjából is fontos. Egyértelműen kijelenthetem Önök előtt, hogy Tomas Garrigue Maszarik azt mondta: "A demokrácia megbeszélés”. Nagyon szeretnék az első csehszlovák elnök nyomdokaiba lépni; teljes mértékben nyitott maradok a megbeszélésre. Köszönöm a mai figyelmüket, és várom, hogy ismét találkozzunk!
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - Elnök asszony! Nagyon érdekes eszmecserén vagyunk túl, és reménykeltőnek tartom, hogy közös megegyezés van a kihívásokról, és általában a cseh elnökség támogatottságáról. Még egyszer megismétlem: azt szeretném, ha lojálisan, konstruktívan és a lehető legjobb szellemben dolgoznánk együtt cseh barátainkkal. Az ő sikerük Európa sikere is.
Mint azt néhányan már kiemelték, ez az utolsó elnökség az európai parlamenti választások előtt. Szerintem nagyon fontos, hogy ezekben a hónapokban mindannyian megmutassuk, milyen fontos szerepet játszik valamennyi intézményünk polgáraink jóllétében, boldogulásában és szolidaritásában.
Nagyon fontos, hogy kommunikáljunk, ezt pedig az európai intézmények egyedül nem tudják megtenni, és a tagállamok egyedül nem tudják megtenni. Ez közös feladat, amit az igazi partnerség szellemében kell elvégeznünk, így abból, ami ezekben a hónapokban történik, sok minden nagyon fontos lesz majd Európa jövője szempontjából, valamint abból a szempontból is, hogy mekkora tisztelet övezi intézményeinket Európa különböző pontjain.
A rendelkezésemre álló időt arra szeretném felhasználni, hogy válaszolok néhány konkrét, nekem szóló kérdésre, különösen az energiával kapcsolatban. Igen, valóban sürgősen felül kell vizsgálnunk a gázbiztonsági irányelvet. A Bizottság ezen az állásponton volt, amikor tavaly novemberben ismertette energia-felülvizsgálati stratégiáját, mi pedig teljes gőzzel dolgozunk azon, hogy a lehető leghamarabb letegyünk egy jogalkotási javaslatot az Európai Parlament és a Tanács elé. Igen, ami az európai energiabiztonságot illeti, valóban több szolidaritásra és nagyobb előrelépésre van szükségünk. Ez volt a nemrégiben ismertetett energia-felülvizsgálati stratégiánk lényege.
Szeretném kihasználni ezt az időt arra, hogy ismételten megkérjek minden tagállamot és európai intézményt, hogy dolgozzanak még aktívabban az európai energiaszolidaritási mechanizmusokon. Igen, valóban fel kell gyorsítanunk a beruházásokat az energia infrastruktúra, a rendszerösszekötők és az energiahatékonyság területén is. Ezért olyan rendkívül fontos, hogy megkapjuk a közösségi költségvetésből ezekre a célokra elkülönített 5 milliárd eurót.
Kérem Önöket - mind a Parlamentet, mind pedig a cseh elnökséget -, hogy ezt a lehető leghamarabb váltsák gyakorlatra. Igen, a gazdasági fellendülésnek együtt kell járnia egy okos zöld növekedéssel is ahhoz, hogy megerősödve kerüljünk ki ebből a válságból. Már az asztalon vannak azok a javaslataink, amelyek a strukturális alapok ilyen célú felhasználásának felgyorsítását irányozzák elő. Pénzeszközök kellenek az energiahatékonyságra és az energia rendszerösszekötőkre, és a nemzeti ösztönző programok koordinálásával az ez irányú nemzeti erőfeszítéseket is össze fogjuk hangolni, az Európai Tanács következtetéseivel összhangban.
Hadd mondjam el azt is, hogy ahhoz, hogy túljussunk ezen a gazdasági válságon, és Európát visszaállítsuk egy fenntartható növekedési pályára, tiszteletben kell tartanunk az esélyegyenlőségről szóló közösségi szabályokat is. Európának továbbra is elő kell mozdítania, hogy a férfiak és a nők is részt vegyenek a gazdaságban, és segítenie kell a családi élet és a munka összeegyeztethetőségének megteremtésében.
Szólnék egy szót a Lisszaboni Szerződésről is, amelyet Önök közül sokan említettek: minden eddiginél nagyobb szükségünk van arra, hogy ezt a Szerződést valamennyi tagállam ratifikálja. Igen, tiszteletben kell tartanunk az egyes nemzeti ratifikálási eljárásokat, amikor azonban egy kormány egy állam nevében aláír egy szerződést, akkor azzal ünnepélyes kötelezettséget vállal arra, hogy azt hatályba is helyezi.
(Taps)
Sokan beszéltek Önök közül a cseh elnökségről és arról, hogy mennyire fontos. Néhányan említették - Nassauer úr, Brok úr és mások -, hogy már önmagában az az esemény rendkívül fontos, hogy cseh elnökségünk van. Ez az első eset, hogy a Varsói Szerződés egyik egykori tagállamára hárul a felelősség, hogy az Európai Tanács elnöke legyen. Ha belegondolnak, valóban micsoda nagyszerű eredmény, hogy a vasfüggöny leomlása után 20 évvel a Cseh Köztársaság áll az Európai Tanács élén, és Topolánek miniszterelnök úr, valamint Vondra miniszterelnök helyettes úr működik együtt ebben a feladatkörben. Teljes mértékben megbízom mindabban, amit tenni fognak.
Hadd osszam meg Önökkel egy élményemet a tavalyi portugál elnökség idejéből. Portugália miniszterelnöke, Socrates úr és jómagam Zittauban voltunk, a Cseh Köztársaság, Lengyelország és Németország határán, és láttam, milyen érzelmek borították el akkor Topolánek miniszterelnök urat. Azon a határon, ami egykor elválasztott bennünket Európában, ami Európa két fele között húzódott, most szabadon járnak-kelnek ezeknek az országoknak az európai polgárai. Nagyszerű pillanat volt és nagyszerű eredmény, amire büszkének kell lennünk. Ezért valóban hiszem, hogy ha sikerre akarjuk vinni ezt az elnökséget, akkor fontos, hogy megvédjük az értékeinket.
Néhányan említették, milyen fontos, hogy a Cseh Köztársaság sikeres legyen, mivel kis országról van szó. Sajnálom, de a Cseh Köztársaság nem kis ország, még európai mércével mérve sem. Valójában néha kisebbrendűségi komplexusra utal, ha egyes tagállamainkra kis országként tekintünk. Hadd mondjam el, hogy - mint azt Paul-Henri Spaak, európai projektünk egyik alapítója mondta - az Európai Unióban nincsenek többé kis és nagy országok; ha úgy tetszik, egyikük sem nagy: a probléma az, hogy egyes országok ezt még nem vették észre.
Tulajdonképpen, ha megnézzük a világ többi részét - amikor látjuk, milyen nagyságrendű Amerika ereje a védelem és technológia terén; amikor látjuk Oroszország hatalmas földrajzi kiterjedését; amikor látjuk Kína és India hatalmas demográfiai dimenzióit - mondhatjuk-e azt, hogy Európában vannak nagy országok?
Nincsenek többé nagy európai államok. Ami a méltóságot illeti, valamennyien nagyok. Az Európai Bizottság szemében minden tagállam egyforma méltósággal rendelkezik, ahhoz azonban, hogy a világban nagyok legyünk, erős Európai Unióra van szükségünk. Közösen kell fellépnünk; ki kell használnunk az intézményeinkben rejlő erőt, és ha közösen cselekszünk, akkor pozitív hatással lehetünk a világra. Ezért van szükségünk a Lisszaboni Szerződésre. Ezért van szükségünk közös célra. Ezért van szükségünk erős intézményekre. A legjobbakat kívánom a cseh elnökségnek!
(Hosszan tartó taps)
Elnök
A vitát lezárom.
Szavazás következik.
Írásbeli nyilatkozatok (142. cikk)
Gerard Batten  
írásban. - Néhányan nagyon várjuk Klaus elnök úr februári felszólalását. Üdítő lesz olyan valakit meghallgatni, aki elég intelligens és elég őszinte ahhoz, hogy megkérdőjelezze az egyre szorosabb Európai Unió és az éghajlatváltozás ideológiai maradiságait.
Klaus elnök úrnak teljesen igaza volt, amikor az Európai Uniót a régi Szovjetunióhoz hasonlította. Barátom, a bátor orosz másként gondolkodó, Vlagyimir Bukovszki azt mondja az Európai Unióról: "Én éltem az Önök jövőjében, és nem működik.” Bukovszki úrnak teljesen igaza van, az EU a puha kommunizmus egyik formája.
Csak reménykedhetünk, hogy a cseh elnökség valamivel szkeptikusabban közelít majd a nagyszerű európai projekthez, mint egyes korábbi elnökségek. A csehek egy dolgot tehetnek: késleltethetik a Lisszaboni Szerződés ratifikálását a második ír népszavazás végéig. Aztán amikor az írek megint nemmel szavaznak a bukott alkotmányra, a csehek elismerhetik az egyetlen olyan uniós nemzet demokratikus döntését, amelyet szavazni engedtek, és a cseh ratifikálás megtagadásával megálljt parancsolhatnak a Szerződésnek. Reméljük, hogy Klaus elnök úr olyan ember, aki ezt megteszi!
Alessandro Battilocchio  
Köszönöm, elnök asszony! Őszintén kívánom a Cseh Köztársaságnak, hogy a munkája sikeres legyen. A kezdeti jelek nem sok jóval biztatnak: az elnökség alapvető euroszkepticizmusa, ami a közelmúltban számos cseh jogi aktus mögött megfigyelhető volt (például az, hogy a mai napig nem ratifikálták a Lisszaboni Szerződést), még az optimistákat is aggodalommal tölti el. A Tanács soros elnökének Gázával kapcsolatos nyilatkozata is az intézményi érzés hiányára utalt: az álláspontokat egyeztetni kellene a többi 26 tagállammal. Ráadásul igen negatív üzenete van annak, hogy nem találkoztak az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportjával: soha azelőtt nem fordult elő, hogy a Tanács soros elnökének nem volt ideje párbeszédet folytatni a Parlament egyik nagy képviselőcsoportjával. Tisztelt elnök asszony! Reméljük, hogy a cseh elnökség hatékony, hiteles intézkedésekkel lep majd meg bennünket: ebben az esetben a hat hónap lejártával lesz bennünk annyi intellektuális becsület, hogy ezt elismerjük.
Ilda Figueiredo  
A cseh elnökség három prioritást jelölt meg: gazdaság, energia és külkapcsolatok. A cseh elnökség programjának ismertetése tehát egy számunkra már ismert irányt követett, voltak azonban bizonyos sajátos elemei, különösen a Lisszaboni Szerződés ratifikálása tekintetében. A cseh miniszterelnök megerősítette, hogy tiszteletben kell tartani az ír polgárok szuverenitását. Sőt, úgy gondolta, hogy ha a Cseh Köztársaságban népszavazást tartottak volna, az talán ugyanolyan eredmény hozott volna, mint Írországban, elismerve, hogy a Szerződéstervezet esetleg elutasításra kerülhet.
Az Oroszország és Ukrajna között kialakult gáz-válsággal kapcsolatban úgy vélte, hogy mindkét ország hibáztatható, kiemelte tetteik gazdasági, stratégiai és politikai okait, és kiállt amellett, hogy az Európai Uniónak fokozottabban kellene beavatkoznia, de semmiféle konkrét javaslattal nem állt elő.
Ami a társadalmi és gazdasági kérdéseket illeti, semmilyen különleges dolgot nem javasolt, ami annyit jelent, hogy marad a neoliberális álláspont, az Európai Parlament által elutasított munkaidő irányelvről szóló javaslatok, a Stabilitási és Növekedési Paktum és a neoliberális lisszaboni stratégia, ugyanakkor figyelmen kívül hagyta a gazdasági válságot és annak a szociális dimenzióban megjelenő súlyos következményeit.
Ráadásul gyakorlatilag semmit nem mondott azokkal a háborús bűnökkel kapcsolatban, amelyeket Izrael továbbra is elkövet a palesztinok ellen, ami igazán sajnálatos.
Genowefa Grabowska  
írásban. - (PL) A cseh elnökségre olyan időszakban kerül sor, ami az egész EU számára nehéz. A pénzügyi válság, az energiaválság és a gazdasági recesszió következtében az Unió ötvenhat éves történetének legkeményebb időszakát éli. Ehhez jön még, hogy júniusban európai parlamenti választások lesznek, és katonai összecsapásokra került sor a Gázai övezetben. A magam részéről sajnálom, hogy a cseheknek nem áll megfelelő eszköz a rendelkezésére a feladat elvégéséhez. Sajnálom, hogy az EU-t megreformáló Lisszaboni Szerződés még nem vált valósággá.
Ezért nincsen közös külpolitikánk: nincsen döntéshozatali rendszer, és a tagállamokat nem kötelezi az energiaszolidaritás elve. És e tekintetben Vaclav Klaus elnök úr éghajlatváltozásról, az EU reformjáról és az euróról alkotott nézetei - amelyek meglehetősen bizarrak, ha nem éppen ellenségesek - nagymértékben felelőssé tehetők. Kérem tehát a cseh kormányt és Mirek Topolánek miniszterelnök urat, hogy amennyire lehetséges, korlátozzák Klaus úr uniós ügyeket érintő nyilvános kijelentéseit! Ez egyaránt szolgálja az ő javát és közös érdekeinket.
A cseh prioritások, a "három E'' - gazdaság, energia és külkapcsolatok - tömören összefoglalják, amire Európának szüksége van. Úgy vélem tehát, hogy Schwarzenberg úr ígérete, miszerint a csehek jelentősen "előreviszik az európai ügyeket'', és "jó jegyeket fognak kapni'', valóban igaz lesz. Teljes szívemből kívánom déli szomszédainknak, hogy elnökségük sikeres legyen!
Harangozó Gábor  
írásban. - A gazdasági fellendülésről szóló terv - amelyről decemberben született megállapodás - jelentős lépés a helyes irányba a jelenlegi gazdasági lassulás megállítása felé vezető úton. Most az következik, hogy a terv konkrét elemeit gyorsan és hatékonyan hajtsák végre. Az Uniónak e tekintetben maximális erőfeszítéseket kellene tennie a rendelkezésre álló forrásokhoz való hozzáférés megkönnyítése tekintetében. Különösen fontos tehát - a pénzügyi piacainkba vetett bizalom helyreállítása mellett -, hogy tökéletesítsük és egyszerűsítsük az intézkedéseket a strukturális és kohéziós alapok végrehajtásának felgyorsítása érdekében. A kohéziós politika az uniós szolidaritás legfontosabb eszköze, és természetesen alapvető szerepet játszik egy ilyen nagyságrendű globális válság negatív hatásainak a kezelésében. Örömmel látom továbbá az új cseh elnökség prioritásai között azt a szándékot, hogy a Bizottság közleményével párhuzamosan megbeszéléseket kezdnek a hátrányos helyzetű területek újbóli meghatározásáról. Az érintett területek jobb körülhatárolása valóban segít majd igényeik pontosabb kielégítésében és fejlődési potenciáljuk kiaknázásának előmozdításában, hogy ezáltal a társadalmi, területi és gazdasági konvergencia célkitűzéseivel összhangban dolgozzanak az Unió egész területén. Fokozott erőfeszítéseket kell tennünk annak érdekében, hogy elkerüljük a válságnak nemcsak a gazdaságra, hanem a polgárainkra gyakorolt negatív következményeit, különös tekintettel a legkiszolgáltatottabbakra.
Mieczysław Edmund Janowski  
írásban. - (PL) Szeretném megköszönni Mirek Topolánek elnök úrnak, hogy ismertette a cseh elnökség prioritásait. A Közösség elnökségének keretét adó három "E”-t - Gazdaság, Energia és Európa a világban - további, nem várt külső események is megterhelik: Gáza és a gáz.
A gázai konfliktus problémájának politikai dimenziói is vannak, ugyanakkor mostanra olyannyira militarizálódott, hogy előtérbe kerültek a humanitárius kérdések. A térségben emberek halnak meg! Nemcsak a Hamász aktivistái, akik a katonai konfliktust kirobbantották, hanem ártatlan gyermekek, nők és férfiak is. Az EU-nak az ENSZ-szel egyetértésben minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy megoldást találjon erre a véres konfliktusra. A zsidók és a palesztinok békésen is élhetnének egymás mellett. Kérem, küzdjenek elszántan e cél megvalósítása érdekében!
A gázválság számos európai államot érintett. A két, orosz illetve ukrán vállalat között kirobbant vita mostanra a két ország vitájává fajult. Ezt sok ország sok polgára súlyosan megszenvedi, miközben energiaellátásukat a kemény tél kellős közepén leállították. A válság jelentős veszteségeket okozott a gazdaságnak is, mivel gázra a termeléshez is szükség van. Legfőbb ideje tehát, hogy létrehozzunk egy egész Unióra kiterjedő olaj- és gázrendszert, amely többféle forrásra épít. Emellett sürgősen új energiaforrásokat kell keresnünk, és korszerűbb széngázosítási módszereket kell alkalmaznunk. Lengyelországban történnek lépések ebben az irányban.
Szívből kívánom, hogy cseh barátaink sikerrel váltsák valóra az EU céljait!
Magda Kósáné Kovács  
A cseh elnökség nehéz helyzetben van. Nehéz dolog első alkalommal egy olyan elnökség után átvenni a stafétabotot, amely Európa egyik motorjaként erős beágyazottsággal, sokadszorra kormányozza az Unió hajóját. Nehéz helyzetben van, mert a pénzügyi válság most kezdi kifejteni hatásait Európa-szerte. És nehéz helyzetben van, mert nemcsak az Európai Parlament szélsőoldali euroszkeptikusaival kell bajlódnia, hanem a hazai politikai közélet magas rangú képviselőivel is.
A cseh elnökség programja mindennek ellenére olyan programnak látszik, mely az Európai Uniót megpróbálja egyensúlyban tartani. Az Európa határok nélkül címet viselő program magasabb ívével nemcsak a gazdasági válság menedzselését helyezi előtérbe, hanem az EU alapelveinek hosszú távú és következetes érvényre juttatását is. Csehország a kelet-közép-európai régió első olyan országa, amely az újonnan csatlakozott országok alapvető jellemzőinek összességével bír, és ennek megfelelően az elnökség programjában megpróbálja az új tagországok igényeinek arányos képviseletét.
Örvendetes számunkra, hogy a cseh elnökség a gazdasági válságra a belső munkaerőforrás fejlesztésével, vertikális mobilitásának fokozásával válaszol.
Külön figyelmébe ajánlom ugyanakkor az elnökségnek a leginkább elmaradott régiók és a roma kisebbség helyzetének javítását, hiszen ezek határokon átívelő európai szintű társadalmi és gazdasági problémát jelentenek.
Az EU népességének elöregedését és az ebből fakadó szociális feszültségeket a bevándorlók munkaerejének igénybevétele mellett hosszú távon a versenyképtelen tudással és képzettséggel rendelkező belső munkaerőforrás feltárásával lehet kezelni.
Iosif Matula  
Szeretnék gratulálni a Cseh Köztársaságnak az Európai Unió elnökségének átvételéhez. Szeretném továbbá elismerésemet kifejezni, amiért az Európai Unió elnökségét ezt megelőzően betöltő Franciaországgal és az EU elnökségét majd az év második felében átvevő Svédországgal folytatott szoros együttműködés keretében sikerült egy 18 hónapos programot megtervezni.
A kihívások, melyekkel a mostani elnökségnek hivatalba lépésekor azonnal szembe kellett néznie - például a Gázai háború és az orosz gázellátás megszakadása, a globális gazdasági válságról nem is beszélve - megerősítették, hogy a Cseh Köztársaság által megjelölt prioritások abszolút helyesek.
A cseh elnökség által bejelentett prioritások - energia, gazdaság és Európa a világban - közül most az energiával szeretnék foglalkozni. Személy szerint úgy érzem, hogy Európának egyesített energiapolitikára van szüksége, elkerülendő, hogy túlzott mértékben függjön egyetlen terület energiaforrásaitól.
E tekintetben támogatom azt az elgondolást, hogy kapcsolatokat kell kialakítani új szállítókkal, illetve, hogy fontos lenne nem hagyományos energiatermelő technológiákba beruházni. Javítanunk kell a közlekedési infrastruktúrát, és kellő figyelmet kell szentelnünk a Nabucco-gázvezeték útvonala megépítésének. Úgy vélem továbbá, hogy feltétlenül le kell rövidítenünk az alternatív és nem hagyományos energiaforrások megtalálását célzó projektek elindítását megelőző eljárásokat.
Mary Lou McDonald  
írásban. - Az a tény, hogy az Európai Tanács a mai napig sem foglalkozott a Lisszaboni Szerződésre adott ír "nem” válasz mögött meghúzódó valódi problémákkal, most azt valószínűsíti, hogy ismét "nem” szavazat szülessen.
A cseh elnökség - felismerve, hogy reális esély van egy második "nem” szavazatra - most felkészül arra az eshetőségre, hogy a Lisszaboni Szerződés nem fog hatályba lépni. Úgy tűnik, hogy készülnek egy "B tervvel”, amelynek értelmében új Bizottság kerülne megválasztásra a Nizzai Szerződés szabályainak megfelelően. A helyzetnek csak az egyik lehetséges megoldása az az állítólagos elgondolás, hogy választanak egy 26 biztosból álló Bizottságot, plusz egy európai kül- és biztonságpolitikai főképviselőt a 27. tagállamból.
Az emberek Unió-szerte ráébrednek, hogy a Lisszaboni Szerződés nem az a csodaszer, aminek azt leglelkesebb híveinek többsége beállítja. Ellenkezőleg: el is mélyítheti az előttünk álló gazdasági és társadalmi problémákat.
Ami a gázai válságot illeti, a cseh elnökség reakciója messze elmarad attól, amire szükség van. Összehangolt uniós fellépésre van szükség az ostrom alatt álló palesztinok jogainak védelme érdekében, és meg kell próbálnunk véget vetni a vérontásnak.
Rareş-Lucian Niculescu  
A Cseh Köztársaság, amely 2009. január 1-jén vette át az Európai Unió Tanácsának elnökségét, az EU-hoz 2004-ben és azt követően csatlakozott többi államhoz hasonlóan szembesül azokkal a problémákkal, amelyek rengeteg lakóépület rossz hőszigeteléséből adódnak.
Szem előtt kell tartanunk a következőt: ezen épületek fűtési rendszerének a felújításával komoly energia-megtakarítást, és a polgárok fűtési költségeinek jelentős csökkentését lehetne elérni, ugyanakkor korlátozottak a lehetőségek a strukturális és kohéziós alapok felhasználására ezen a területen. Úgy vélem tehát, hogy a Tanács cseh elnökségének ezt a témát is fel kellene vennie a prioritásai közé.
Másodszor, ami az európai elfogatóparancsot illeti, a Cseh Köztársaság a kerethatározat 32. cikke alapján tett egy nyilatkozatot, miszerint a kiadatási eljárást "csak a 2004. november 1. után elkövetett cselekmények esetén alkalmazza”. Hasonló szabályozásokat alkalmaznak más európai államokban is. Az ilyen esetek aláássák a polgároknak az európai bűnözés elleni politikák hatékonyságába vetett hitét. A Tanács elnökségét ellátó Cseh Köztársaság jó lehetőséget kínál az ilyen kijelentések felülvizsgálatára.
Athanasios Pafilis  
írásban. - (EL) A cseh miniszterelnök és az Európai Bizottság elnökének kijelentései, valamint általában az EU cseh elnökségének programjáról folyó európai parlamenti vita az EU a korábbi elnökségei alatt folytatott néptömeg-ellenes politikájának a folytatásai. Azt az üzenetet küldték, hogy változatlanul folyhatnak tovább a tőke támadásai a munkavállalók, a nagy néptömegek ellen. Az EU imperialista szerepe tovább erősödik, amint azt a cseh elnökség már hivatalba lépése pillanatában igyekezett bizonyítani, amikor kiállt Izraelnek a Gázai övezet ellen folytatott bűnös, imperialista támadásai mellett, és az USA teljes támogatását élvezve, az USA/NATO/EE "Új Közel-Kelet”-ről szőtt terveinek megfelelően törvényesítette a palesztin nép barbár lemészárlását.
A cseh elnökség programja azt jelzi, hogy továbberősödnek az EU néptömegek ellen irányuló támadásai, amelyek célja, hogy a kapitalista rendszerben bekövetkezett válság hatását a dolgozó osztályokra és a szegény néptömegekre hárítsák, fokozódik az EU emberek ellen irányuló agressziója és az imperialista intervenció, és javul az EU képessége arra, hogy a világban katonailag beavatkozzon.
Az embereknek ellentámadással kell válaszolniuk az EU agressziójára. Ellenállás, engedetlenség és az EU reakciós politikájából, magából az EU-ból való kitörés jelenti az emberek számára a kiutat.
Maria Petre  
Felszólalásomat azzal kezdeném, hogy megismétlem azt a gondolatot, amelyről már hétfőn, a plenáris ülés megnyitásakor is beszéltem. Számunkra különös jelentőséggel bíró időszakban töltik be az elnöki tisztséget. Idén van a vasfüggöny leomlásának 20 éves évfordulója. Hétfőn elmondtam, hogy számunkra, de különösen a minket ideküldő polgárok milliói számára ez a 20 év egyfelől a várakozás, másfelől az elfogadás időszaka volt. Talán semmi rendkívüli nincsen abban, hogy nem tudtuk gyorsabban lerázni annak az 50 évnek a terhét, ami elválasztott minket Európa többi részétől.
Szerettem volna felszólalni, hogy gratuláljak Önöknek a harmadik prioritás, az "Európa a világban” kijelöléséhez, és különösen ahhoz, hogy kiemelten kezelik a keleti partnerségi kapcsolatot. A két ország, Románia és a Cseh Köztársaság történelme két erőteljes közös vonást mutat: 1968, majd a prágai tavasz, ami számunkra, a legkegyetlenebb kommunista diktatúrát megélt románok számára olyan fénysugár volt, ami végigvezetett bennünket a szabadság ösvényén.
Román európai parlamenti képviselőként arra kérem, hogy a keleti partnerségi kapcsolatnak adjon megfelelő, sajátos tartalmat. Polgárok milliói élnek ebben a régióban, akiknek újra fel kell éleszteniük a reményt azzal, hogy az elkövetkező hónapokban jelképesen újra végigélik a prágai tavasz eseményeit. Ön is és én is lehetőséget kaptunk arra, hogy tökéletesen megértsük ennek a várakozásnak a súlyát.
Czesław Adam Siekierski  
írásban. - (PL) Az Európai Unió hat hónapos cseh elnöksége előtt állunk, egy olyan elnökség előtt, ami - mint az mostanra világossá vált - nem lesz könnyű. A két komolyabb válság, amelyeket az elmúlt hetekben kezelnünk kellett azt mutatják, hogy aki jól akarja vezetni az Európai Uniót, annak nemcsak gondosan megtervezett programokkal kell rendelkeznie, hanem mindenekelőtt azzal a képességgel, hogy gyorsan és megfelelően reagáljon nehéz problémákra. Ezt egyetlen tagállamnak sem szabad elfelejtenie, ha arra készül, hogy átvegye az EU elnökségét.
A cseh elnökség egy igen dinamikus és ambiciózus francia elnökség nyomdokaiba lép. Nem valószínű, hogy a két elnökséget nem fogják majd összehasonlítgatni. Nézetem szerint azonban a cseh hatóságok jól felkészültek a feladatra, és a cseh elnökség jó példaként szolgál majd arra, hogy még egy, a Közösséghez csak nemrégiben csatlakozott kis ország is képes megfelelően ellátni a vezető szerepet. És ebben még a nemzeti porondon tapasztalható politikai megosztottság sem akadályozhatja meg őket.
Kérném az elnökséget, hogy figyelme egy részét szentelje a mindennapi problémáknak. Fontos és szükséges, hogy rendelkezzünk nagyszabású, ambiciózus tervekkel, de ezek igen gyakran kívül esnek az átlagpolgár látókörén. Fontos ugyanakkor, hogy most, a parlamenti választások küszöbén az Európai Unió népei érezzék, hogy a Közösség értük, a polgárokért jött létre, hogy az a célja, hogy az ő mindennapi életüket jobbá tegye. Kellenek tehát a nagyszabású jövőképek, de a mindennapi élet prizmáján keresztül kell azokat megmutatni.
Kívánok Önöknek sok sikert!
Petya Stavreva  
A Cseh Köztársaság olyan időszakban veszi át az EU kormányrúdját, amikor Európának szembe kell néznie a globális pénzügyi válság kihívásaival, a felfüggesztett orosz gázellátással és a gázai konfliktussal.
Hiszem, hogy a cseh elnökség ambiciózus programja az Európai Parlament és az Európai Bizottság szoros együttműködése révén meg fog valósulni. Európának továbbra is aktív megközelítést kell alkalmaznia minden olyan ügyben, ami az uniós polgárok napirendjén szerepel. Jelenleg az energiabiztonság az a téma, ami különösen aktuális, és ezen a téren fokozni kell az összes tagállam erőfeszítéseit. Az energia-függetlenség gondolatát új dimenzióval bővítette az európai fogyasztók felé irányuló orosz gázszállítás felfüggesztése nulla fok alatti hőmérsékletek mellett, ami megbénította Európát. Ez a válsághelyzet rámutatott, hogy csökkenteni kell a tagállamok orosz gázszállításoktól való függőségét, és alternatívákat kell keresni.
Az egyesült Európa polgárai azt várják a cseh elnökségtől, hogy aktív hozzáállással vegyen részt a probléma megoldásában, hiszen az már régen túlnőtt egy Oroszország és Ukrajna közötti kereskedelmi vita keretein.
Sok sikert kívánok az elnökségnek.
Theodor Dumitru Stolojan  
Örömmel láttam, hogy a cseh elnökség prioritásai között az energiakérdés is szerepel.
Az elmúlt heteknek az egyes uniós tagállamokba irányuló földgázszállítás biztonságával kapcsolatos elfogadhatatlan eseményei ismét bebizonyították, hogy szükség van egy európai energiapolitikára, amelyet az európai alapokkal támogatott, világosan meghatározott európai projekteken keresztül kell végrehajtani. Az EU belső földgázpiaca csak abban az esetben működhet normálisan, ha gyors ütemben fejlesztjük a földgáztároló létesítményeket, beleértve a cseppfolyósított gáz tárolására szolgáló létesítményeket is, valamint ha felgyorsítjuk a Nabucco-projekt végrehajtását.
Margie Sudre  
írásban. - (FR) Szeretném legjobb kívánságaimat küldeni a cseh kormánynak, amely bonyolult nemzeti politikai helyzetének, és egy különösen aggasztó nemzetközi környezetnek köszönhetően kényes körülmények között elnököl az Unió felett.
A cseh elnökségnek az elmúlt hat hónap Nicolas Sarkozy által megtestesített elnökségéhez hasonlóan eltökéltnek és dinamikusnak kell lennie, hogy aktívan dolgozzon egy azonnali gázai tűzszünet érdekében, valamint hogy a Franciaországgal és Svédországgal közösen elkészített előkészítő munkaprogram alapján egy olyan erőteljes politikai lendületet tartson fenn, amely sikerre viszi a Tanács élén.
Tekintettel a gazdasági válságra, az ipar, a versenyképesség és az európai munkahelyek védelmében haladéktalanul meg kell valósítani a 27 tagállam által elfogadott, összehangolt helyreállítási tervet. A válság megoldásának kulcsa jelentős részben Európa kezében van, és a cseh elnökségnek segítenie kell abban, hogy ezt be is bizonyítsuk.
Örülök, hogy a cseh miniszterelnök elkötelezte magát amellett, hogy ennek az elnökségnek a végére ratifikáltatja hazájával a Lisszaboni Szerződést. Az Európát gyengítő gazdasági, diplomáciai és intézményi válságok közül az utóbbi az egyetlen, aminek a kimenetele kizárólag az európaiakon múlik. A cseh elnökségnek lehetővé kell tennie, hogy az Unió elérhesse ezt a sikert, és ezáltal biztosíthassa polgártársaink jövőbeli kilátásait.
