Kohti uudistettua Maailman kauppajärjestöä (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana Cristiana Muscardinin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatima mietintö Maailman kauppajärjestön uudistamisesta.
Cristiana Muscardini
esittelijä. - (IT) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, haluaisin aloittaa kiittämällä vilpittömästi sihteeristöä, joka on ollut erittäin aktiivinen ja avulias kaikille valiokunnan jäsenille tämän tekstin laatimisen aikana. Esitämme tänään komissiolle useita ajatuksia, jotka ovat syntyneet syvällisistä keskusteluista, joita koko kansainvälisen kaupan valiokunta kävi rakentavassa hengessä.
Valiokunta haluaa tehokkaamman ja demokraattisemman Maailman kauppajärjestön, WTO:n, jolla on institutionaalisen toimintansa kannalta välineet tärkeään tehtävään eli kansainvälisen kaupan sääntelyyn. Tämä aikaansaamiseksi uudistus on välttämätön.
Maailman kauppajärjestöön liittyi vastikään useita uusia jäseniä, joista voitaisiin mainita Kiina ja pian myös Venäjä. Tämä korostaa nyt 152 valtion järjestön menestystä. Kuitenkin juuri järjestön koon kasvun takia on WTO:n uudelleenjärjestelyä pohdittava.
Korostamme mietinnössä tärkeimpiä syitä siihen, miksi WTO:ssa ja kaupan monenvälisyydessä tarvitaan uutta, vahvempaa, dynaamisempaa ja demokraattisempaa rakennetta. Esityslistallamme toistuu usein Dohan neuvottelukierros. Tiedämme, että sopimus on jo aivan hyppysissämme, mutta karkaa silti käsistämme. Kansainvälisen kaupan valiokunta tietää tämän ongelman ja toistaa tämän takia tukevansa neuvotteluita, jotka johtaisivat tasapainoisempaan ja oikeudenmukaisempaan kauppaan. Uskomme kuitenkin myös, että on tullut aika valmistautua rohkeasti ja kunnianhimoisesti Dohan neuvotteluiden jälkeiseen kauteen.
Esittäessämme tänään komissiolle ajatuksiamme pyydämme yhteisön täytäntöönpanoelintä toimimaan myös rohkeasti ja kunnianhimoisesti ja esittämään poliittisen aloitteen Genevessä. Aloite voisi viitoittaa tien kohti tiettyjen mekanismien toiminnan tarkastelua. Nämä mekanismit eivät selvästikään toimi kunnolla tällä hetkellä.
WTO:n toimielinrakennetta voitaisiin parantaa erottamalla uusien, kansainvälisten sääntöjen neuvotteluja ja sitoumuksia koskevat toimet niistä toimista, jotka liittyvät nykyisten sopimusten toimeenpanoon. Yksimielisyyden periaate on - ja sen pitäisi tulevaisuussakin olla - sääntönä ministeritason konferensseissa. Yksimielisyyden lisäksi olisi kuitenkin kenties mahdollista ottaa käyttöön muitakin menetelmiä menettelyihin, jotka johtavat lopullisiin päätöksiin järjestössä, joka laajentumisen jälkeen tarvitsee uusia välineitä. Tällaisia välineitä on suunniteltu Euroopalle, ja nyt niitä on suunniteltava myös Maailman kauppajärjestölle!
Dohan neuvottelukierroksen toimintaperiaatteena on ollut, että kaikki jäsenmaat osallistuvat kaikkia eri asioita koskeviin neuvotteluihin. Näin laaja-alaisessa järjestössä pitäisi kuitenkin pyrkiä kehittämään monenvälinen toimintamalli, jossa käytettäisiin eräänlaista vaihtelevaa geometriaa. Olemme puhuneet tästä aiemmin Euroopan tapauksessa, nyt tätä tarvitaan WTO:ssa!
Kehitys on tärkeä aihe, ja viime vuosina kehitysmaiden joukosta on tullut jatkuvasti suurempi ja moninaisempi. Joukkoon kuuluvat nousevan talouden maat sekä maat, jotka ovat jo teollistuneet, esimerkiksi Kiina, Intia, Brasilia ja Etelä-Afrikka. Olisikin tärkeää jakaa kehitysmaat entistä selkeämmin yhtenäisempiin ryhmiin niiden taloudellisen kehityksen mukaan ja vaatia kaikilta mailta niiden taloudellista kykyä vastaavia velvollisuuksia.
WTO:n sihteeristön ammattitaitoa ja pätevyyttä arvostetaan - käännyimme sen puoleen useita kertoja työskentelykuukausiemme aikana - mutta sihteeristön resurssit ovat varsin rajatut. Sihteeristön roolia olisi vahvistettava, ja sille olisi annettava mahdollisuus tehdä aloitteita ja esittää kompromissiratkaisuja. Sihteeristön vahvistaminen tarkoittaa, että siitä tulee maantieteellisesti edustavampi. Tällöin se kokee olevansa keskipiste ja järjestön toiminnan liikkeelle paneva voima ja toimivansa kaikkien jäsenten parhaaksi, myös ja ennen kaikkea niiden kehitysmaiden, joihin tällä hetkellä ei kiinnitetä riittävästi huomiota, jotta ne voisivat päästä todelliseen kasvuun.
WTO:n avoimuuden ja parlamentaarisen ulottuvuuden osalta kansainvälisten kauppariitojen ratkaisumenettelyn avoimuutta on parannettava samoin kuin WTO:n julkisuuskuvaa. Parlamentaarisen ulottuvuuden edistämiseksi olisi käytettävä hyväksi WTO:ta käsittelevää parlamentaarista konferenssia ja laajennettava sitä täysimittaiseksi parlamentaariseksi neuvoa-antavaksi yleiskokoukseksi, mikä antaisi oikeutuksen sen menettelyille.
Tämän yleiskokouksen olisi tärkeää olla yhdenmukainen ja koordinoitu muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. Onkin vahvistettava suhteita Kansainväliseen työjärjestöön ja joihinkin YK:n virastoihin, sillä tärkeimmät kansainväliset sosiaali- ja ympäristökysymykset eivät saa jäädä WTO:n toiminnan ulkopuolelle.
Kaiken muun lisäksi emme saa unohtaa, että kauppariitojen ratkaisumenettely on WTO:n ainutlaatuinen ominaisuus. Jos näiden menettelyjen ajantasaistamiseen ja nopeuttamiseen ei löydetä ratkaisua, on vaarana, että riidat jatkuvat vuosia ja vaikuttavat haitallisesti yhteiskuntaan, jäsenmaihin ja kuluttajiin. Tämän takia vetoammekin komissioon syvästi, jotta se olisi yhtä rohkea kuin parlamentin valiokunta oli määrittäessään uusia sääntöjä, joilla Maailman kauppajärjestö modernisoidaan tulevaisuutta varten.
Androula Vassiliou
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio on kiitollinen parlamentille tästä oivaltavasta ja hyvin ajoitetusta mietinnöstä.
Euroopan unionin olisi tärkeää varmistaa, että Maailman kauppajärjestö pystyy vastaamaan nopeasti muuttuvan maailmantalouden haasteisiin. Kun lisäksi otetaan huomioon monien WTO:n jäsenien tämänhetkiset talousvaikeudet, on vahva, monenvälinen järjestö tarpeellisempi kuin koskaan, jotta voidaan vastustaa politiikkaa, jossa oman maan hyvinvointia lisätään toisen maan kustannuksella.
Mietinnössä korostetaan Dohan kehitysohjelman keskeisyyttä. Komissio haluaa toistaa, että kaikki WTO:n tulevaisuutta koskevat aloitteet Genevessä on sopeutettava ja perustettava siihen, minkä toivomme olevan Dohan kehitysohjelman menestyksekäs tulos.
Tällä hetkellä Dohan kehitysohjelman mahdollisesti viimeisessä neuvotteluvaiheessa yhdelläkään WTO:n jäsenistä ei olisi poliittista tahtoa ja/tai hallinnollisia voimavaroja ryhtyä pohtimaan mielekkäästi WTO:n uudistusta. Uskomme ja toivomme, että tilanne kehittyy kohti lopullista Dohan kehitysohjelmaa, joka olisi määrä allekirjoittaa ennen vuoden 2008 loppua. Näin avataan myös keskustelu WTO:n tulevaisuudesta. Se riippuu merkittävästi siitä, saadaanko Dohan kehitysohjelma päätökseen menestyksekkäästi vai ei.
Komissio on useimmista mietinnössä esitetyistä ajatuksista periaatteessa samaa mieltä, vaikka onkin selvää, että jotkut WTO:n jäsenet vastustavat vahvasti joitakin päätöslauselmaesityksen ehdotuksia.
Institutionaalisten kysymysten osalta komissio tukee edelleen WTO:n parlamentaarisen ulottuvuuden laajentamista ja muita ajatuksia, esimerkiksi WTO:n sihteeristölle annettavia lisäresursseja ja -tehtäviä ja WTO:n aktiivisten avoimuusjärjestelmien vahvistamista ja sääntöjen soveltamisen tehokasta valvomista ja tarkkailua.
Panemme merkille, että riitojen ratkaisumenetelmään pyydetään avoimuutta, ja haluaisimme korostaa, että tämä perustui aloitteeseemme siitä, että jotkut WTO:n käsittelyt Euroopan unionia koskevissa tapauksissa ovat olleet avoimia yleisölle.
Mietinnön varsinaisissa ehdotuksissa esitetään, että myös kauppaan liittymättömät näkökohdat on yhdistettävä WTO:n sääntöihin. Tämä on Euroopan unionin politiikan perusperiaate jatkossakin monenvälisessä kehyksessä, EU:n kahdenvälisissä neuvotteluissa, jotka on aloitettu äskettäin globaalista Euroopasta annetun tiedonannon pohjalta, ja yksipuolisissa aloitteissa kehitysmaiden eduksi. Esimerkki tästä on yleisen tullietuusjärjestelmän uusi, yksipuolinen tariffimyönnytysjärjestelmä kehitysmaiden eduksi.
Kauppapolitiikan, työn ja ympäristön väliset suhteet ovat tietenkin tärkeitä, ja muitakin kauppa-asioita voi tulla esityslistalle.
Uuden monenvälisen politiikan muodostaminen Dohan kierroksen päätyttyä on yksi Euroopan kauppapolitiikan innostavimmista ja vaikeimmista haasteista. Parlamentin asema kasvaa entisestään tällaisen politiikan suunnittelussa ja ohjaamisessa erityisesti sitten, kun Lissabonin sopimus tulee voimaan.
Komissio ja erityisesti kollegani Peter Mandelson odottavat avoimen ja rakentavan keskustelun aloittamista kanssanne. Keskustelemalla voitaisiin päästä yksimielisiin ja rakentaviin päätöksiin, joilla tähdättäisiin WTO:n ja koko monenvälisen kauppajärjestelmän vahvistamiseen.
Johan Van Hecke
kehitysyhteistyövaliokunnan lausunnon valmistelija. - (NL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, kehitysyhteistyövaliokunta tukee täysin esittelijä Muscardinin perusteluja, joilla puolustetaan Maailman kauppajärjestön radikaalia uudistusta. Vuonna 2001 Sutherlandin raportista käynnistyi WTO:n sisällä vilkas keskustelu järjestön institutionaalisesta uudistuksesta. Valitettavasti keskustelu loppui kuitenkin liian lyhyeen. Joidenkin mielestä uudistuskeskustelu ei ole tällä hetkellä paikallaan. Jotkut haluavat odottaa Dohan kehitysohjelman tuloksia ennen perustavanlaatuisen institutionaalisen keskustelun aloittamista. Mielestämme nämä kaksi asiaa eivät kuitenkaan sulje toisiaan pois.
Kehityksen näkökulmasta katsottuna haluaisimme kehitysmaiden välille uuden erottelun WTO:ssa. Erottelun olisi perustuttava kunkin maan kehitystarpeisiin maaryhmitysten sijaan. Cristiana Muscardini selitti jo, miksi tämä on tarpeen. WTO:ssa ei tarvita pelkästään lisää avoimuutta, vaan olennaista on myös parempi yhteistyö muiden kansainvälisten järjestöjen, esimerkiksi Kansainvälisen työjärjestön ja YK:n kauppa- ja kehityskonferenssin, kanssa. Valiokuntamme mielestä olennainen on myös Sutherlandin raportissa esitelty ehdotus vähemmän kehittyneille maille tarjottavan teknisen avun rahoitusjärjestelyistä, jota voitaisiin pitää sopimusoikeutena, jotta kyseiset maat voisivat osallistua täysin monenväliseen kauppajärjestelmään. Riitojenratkaisumenettelyä, jossa kehitysmaat - tunnetuista syistä - usein selviävät huonoimmin, olisi myös tarkasteltava Sutherlandin suositusten mukaisesti.
Lyhyesti sanottuna WTO:n uudistuminen on erittäin tärkeää siksi, että se parantaa WTO:n oikeutusta sen jäsenten, myös kaikkein köyhimpien, parissa, mutta myös mielestäni siksi, että näin turvataan monenvälisyys.
Gunnar Hökmark
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää esittelijää ja kansainvälisen kaupan valiokuntaa tästä mietinnöstä. Kun keskustelemme WTO:sta, on mielestäni hyödyllistä muistuttaa, että globalisaatio ja vapaa kauppa ovat antaneet miljoonille ja taas miljoonille ihmisille uusia mahdollisuuksia. Viimeisten kahden vuosikymmenen aikana on köyhyyden torjumisessa edistytty enemmän kuin koskaan aiemmin maapallolla.
Tämän takia on tarpeellista turvata vakaat puitteet vapaan kaupan oikeudenmukaisille ja monenvälisille säännöille. Tämä on WTO:n tärkein tehtävä ja myös syy siihen, miksi WTO:n on oltava vahva ja vahvistettu. Meidän on varmistettava, että kansainvälinen kauppa ja kilpailu voivat kasvaa vääristymättä. Tämän takia talous- ja raha-asioiden valtiokunta osoitti, että valtionapua on vähennettävä, muiden kuin tullien kauppaesteet on poistettava ja kehitysmaita on autettava parempaan asemaan neuvotteluissa monenvälisestä kehyksestä ja vapaan kaupan säännöistä.
Tämä korostaa jälleen kerran sitä, miksi tarvitsemme vahvaa WTO:ta ja vahvaa sihteeristöä. Tarvitsemme niitä päätöksentekoon ja sääntöjen ylläpitoon, mutta myös monenvälisen kauppajärjestelmän kehittämiseen.
Jos pystymme luomaan vahvan WTO:n ja vahvan sihteeristön, olemme onnistuneet tärkeässä tehtävässä ja takaamme maailmanlaajuiselle kaupalle mahdollisuuden kehittyä vapaiden ja oikeudenmukaisten sääntöjen nojalla. Tämä on tehtävämme - ei sen enempää eikä sen vähempää.
Tässä yhteydessä onkin tärkeää korostaa joitakin tehtäviä. Meidän on lisättävä palveluiden vapaata kauppaa ja parannettava rahoituspalvelujen avoimuutta ja meidän on varmistettava, että saamme lisää vapaata kauppaa maatalouteen. Kun puhumme elintarvikkeiden hintojen noususta, huomaamme, kuinka tärkeää markkinoiden avautuminen on.
Emme saa avoimempia markkinoita kuitenkaan koskaan ilman vahvaa WTO:ta ja ilman mahdollisuutta pitää yllä vahvaa kehystä, joka on hyvä kehitysmaille; jolla voidaan antaa köyhille uusia ja parempia mahdollisuuksia ja joka voi myös auttaa meitä kaikkia hyötymään vapaan kaupan mahdollisuuksista.
Georgios Papastamkos
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, ensisilmäyksellä näyttää omituiselta, että meidän pitäisi keskustella WTO:n uudistuksesta, kun Dohan neuvottelukierroksen lukkotilanne vain pahenee. WTO:n toiminta ja tulevaisuus ovat kuitenkin keskustelun arvoisia, koska lukkotilanne johtuu rakenteellisista ja institutionaalisista ongelmista ja maailmankauppajärjestelmän puutteista. Tämä osoitetaan myös Cristiana Muscardinin mietinnössä.
Mielestäni uudistusyrityksessä on kolme päähaastetta. Ensinnäkin markkinoiden vapauttamisen on oltava mahdollisimman suurta ja molemmin puolin tuottoisaa, sillä tämä johtaa varmaan talouskasvuun. Tavoitteena on edelleen tietenkin etujen tasapuolinen jakaminen WTO:n jäsenten välillä ja kehitysmaiden tasapainoinen osallistuminen maailmankaupan järjestelmään.
Toiseksi haasteita on institutionaalisissa järjestelyissä, joita tarvitaan, jotta voidaan taata suostumus ja yhteinen sitoumus järjestäytyneeseen maailmankaupan hoitoon sekä sen demokraattinen oikeutus, avoimuus ja tehokkuus. Kolmanneksi on löydettävä sopiva tasapaino kaupallisten ja ei-kaupallisten seikkojen välille.
WTO:n jäsenmailla on täydet oikeudet käyttää kaupparajoituksia ympäristön, kansanterveyden ja kuluttajien suojelemiseksi. Tyypillisiä esimerkkejä ovat tapaukset, joita EU:n kauppakumppanit esittävät WTO:n tuomittavaksi EU:ta vastaan muuntogeenisistä organismeista tai hormoneita sisältävän naudanlihan tuontikiellosta Yhdysvalloista ja Kanadasta. Olisi kuitenkin ymmärrettävä, että ratkaisuna ei voi olla WTO:n ylikuormittaminen uusilla tehtävillä. Sen sijaan molemminpuolinen tuki ja samanlaiset tavoitteet ja toimet olisi liitettävä toisiinsa sekä WTO:ssa että muissa kansainvälisissä järjestöissä.
Hyvät naiset ja herrat, WTO:n tehtävänä ei ole täyttää toiminnan aukkoja, jotka ovat jääneet muilta YK:n järjestelmän erityiselimiltä. Maailmanlaajuinen yhteisö kärsii huolestuttavasta rahoitus- ja talouskriisistä ja epävirallisesti elintarvikekatastrofista. Näiden kahden vitsauksen kohdalla eivät kosmeettiset muutokset, esimerkiksi esteiden poistaminen, riitä. Globaaleissa haasteissa tarvitaan globaalia ymmärrystä, järjestelmällistä lähentymistä ja yhtenäistä sääntelyä. Tämä koskee sosiaalista vastuuta, ympäristönsuojelua ja taloudellista kilpailukykyä.
Harlem Désir
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, on tärkeää saada Dohan kierros päätökseen, mutta on myös tärkeää tarkastella WTO:n toimintaa jälleen kerran. Voimme havaita päivittäin WTO:ta vaivaavat ongelmat, jotka koskevat sen tehokkuutta, oikeutusta ja toimintaa monenvälisen järjestelmän muiden elinten kanssa.
Oli tietenkin jokseenkin ennalta arvattavaa, että kymmenen vuotta sitten perustetun WTO:n toimintatapoja on tarkastettava. Kun siirryttiin GATTista WTO:hon, monenvälinen kauppajärjestelmä ei muuttunut vain laajuudeltaan, vaan joissakin asioissa myös luonteeltaan. Kauppasääntöjä laajennettiin useille uusille aloille: palveluihin, teollis- ja tekijänoikeuksiin ja muihin kuin tullia koskeviin esteisiin. Uusia jäsenmaita liittyi vanhojen rinnalle, ja laajentuminen aiheutti moninaisuutta sekä tilanteiden ja jäsenmaiden erilaisuutta, koska jäsenmailla oli erilaiset resurssit ja erilaisia ongelmia. Kaikki tämä tarkoittaa tietenkin sitä, että kehityskierroksen neuvottelujen päättämisen lisäksi on tarkasteltava tarpeellisia uudistuksia.
Olen tyytyväinen esittelijämme Cristiana Muscardinin työhän ja siihen, että pystyimme yhteistyöhön hänen ja muiden ryhmien kanssa. Haluaisin painottaa useita seikkoja tästä erittäin tärkeästä mietinnöstä, joka toivottavasti hyväksytään suurella enemmistöllä huomenna täällä parlamentissa.
Ensimmäinen asia ovat tasapaino kansainvälisten sääntöjen kannalta ja uusien suhteiden luominen WTO:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen välille. Havaitsette mietinnöstä, että korostamme vuorovaikutusta ympäristöasioissa ja terveyskysymyksissä - tämä onkin aivan olennaista, mikä on huomattu geneeristen lääkkeiden ja teollis- ja tekijänoikeuksien tapauksessa - mutta myös yhteiskunnallisissa kysymyksissä. Emme voi jättää tätä aihetta keskusteluiden ulkopuolelle WTO:ssa.
ILO:n ja WTO:n välisen yhteistyön, jonka näiden järjestöjen pääjohtajat aloittivat uudelleen, on jatkuttava pidemmälle, ja Euroopan unionin on toimittava tässä liikkeelle panevana voimana. Esitämme kaksi täsmällistä ehdotusta. Ensimmäiseksi ILO:lle olisi taattava WTO:ssa samanlainen tarkkailijan asema kuin Kansainvälisellä valuuttarahastolla on. Toiseksi WTO:n olisi perustettava - ja unionin olisi ehdotettava tätä - kaupan ja ihmisarvoisen työn komitea. Sen mallina olisi WTO:n kauppa- ja ympäristökomitea, jonka ansiosta vuorovaikutus ympäristön ja kaupan alan sääntöjen välillä on parantunut huomattavasti.
Toiseksi haluaisin korostaa mietinnön niitä seikkoja, jotka kannustavat WTO:ta myöntämään paremmat resurssit heikommille jäsenille, vähiten kehittyneille maille, jotta voidaan taata niiden tasa-arvoinen, tehokas ja toimiva osallistuminen kaikkiin neuvotteluihin ja kaikkiin komiteoihin, joissa tulevia sopimuksia ja kauppapolitiikkaa laaditaan.
Kolmanneksi korostamme myös ulkoisen avoimuuden tärkeyttä, kansalaisyhteiskunnan ja parlamentaarikkojen mahdollisuuksia ja oikeasti dynaamisen parlamentaarisen ulottuvuuden suurempaa asemaa WTO:ssa. Haluamme aidosti parlamentaarisen yleiskokouksen. Tällä hetkellä parlamentaarinen konferenssi tapaa WTO:n ohella. Pääjohtaja kääntyi äskettäin sen ja kauppa-asioista vastaavien ministerienkin puoleen, mutta haluamme, että konferenssin arvo tunnustetaan, ja tämän takia esitämme erittäin täsmällisiä ehdotuksia esimerkiksi muutoksenhakuelimestä ja riitojenratkaisumenetelmistä. Koska nämä järjestelyt ovat samanlaisia kuin tuomioistuimessa, niiden olisi tapahduttava julkisesti ja myös asiakirjojen olisi oltava saatavilla julkisesti. Uskon, että näin voitaisiin myös poistaa tiettyjä harhaluuloja ja tehdä järjestöstä avoimempi.
Lopuksi muistutan, että sihteeristön resurssit ovat myös tärkeä kysymys, jota on korostettu. WTO:n talousarvio on tällä hetkellä 135 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria, mikä on kuusi kertaa vähemmän kuin Kansainvälisellä valuuttarahastolla ja lähes 10 kertaa vähemmän kuin Maailmanpankilla. WTO työllistää noin 600 henkeä, mikä on jälleen vähemmän kuin muilla monenvälisillä järjestöillä. Tästä seuraa, että tiiviimmin monenvälisten järjestöjen järjestelmään yhdistettävä ja paremmat resurssit saava WTO on mielestäni yksi ehto paremmille ja kehitystä edistäville kauppasäännöille.
Mariela Velichkova Baeva
ALDE-ryhmän puolesta. - (BG) Taloudellisen ja rahoituksellisen yhdentymisen jatkuva eteneminen maailmanlaajuisessa mittakaavassa on ratkaiseva tekijä vaativalle, kansainväliselle talousympäristölle. Johtavien maailmanjärjestöjen analyysit makrotalouspolitiikasta ja maailmanlaajuisista suuntauksista osoittavat, että seuraavina kymmenenä vuotena poliittinen ja taloudellinen epävarmuus kasvaa merkittävästi. Tällä hetkellä jotkut riskit ovat hyvin todennäköisiä, esimerkiksi energian nousevat hinnat, joiden jatkuva liikehdintä vaikuttaa maataloustuotteiden hintoihin. Kun nämä tekijät lasketaan yhteen, muodostuu inflaatiopainetta, elintarvike-epävarmuutta, rajallista infrastruktuuria kansainväliselle kaupalle elintärkeiden tavaroiden kuljetukseen ja taloudellista myllerrystä. Kiinnitän huomionne näihin riskeihin ja epävarmuuteen, mutta syynä ei ole se, että haluaisin aiheuttaa teille unettomia öitä. Sen sijaan haluan painottaa joitakin kansainvälisen talousympäristön tekijöitä ja tarvetta ottaa käyttöön politiikka, jolla sopeudutaan epätasapainoon ja tuetaan haavoittuvaisia talouksia. Haluaisin muistuttaa, että alat, joihin kaupan vapauttaminen vaikuttaa eniten, ovat tuotanto ja maatalous, ja elintarvikkeiden hintojen nousu on aiheuttanut väkivaltaisia mielenosoituksia useilla alueilla ympäri maailmaa.
Vastatakseen taloudelliseen ja poliittiseen todellisuuteen Maailman kauppajärjestön, joka on kansainvälisessä kaupassa sitovine sääntöineen kauppajärjestelmä, olisi parannettava toimintasääntöjään, järjestörakennettaan ja päätöksentekomenettelyjään ja osoitettava käytännöllisempää institutionaalista joustavuutta ja sopeutuvuutta. Tässä sen olisi tietenkin otettava huomioon, että on melkoisen haastavaa yrittää neuvotella 150 maan kesken, jotka ovat kehitykseltään eri tasoilla, joilla on erilaiset talousrakenteet ja jotka toteuttavat erilaisia uudistuksia talousaloillaan. Kuitenkin jos Sofia, Cotonou, Santiago ja Bryssel esittävät vaihtoehtoja, keskustelut Genevessä ovat väline päästä sopimuksiin, joilla vuorostaan poistetaan esteitä entistä enemmän.
Seán Ó Neachtain
UEN-ryhmän puolesta. - (GA) Arvoisa puhemies, maatalous ei saisi jäädä häviölle Maailman kauppajärjestön sopimuksessa. Komission jäsen Mandelson neuvottelee parhaillaan erittäin epätasaisesta sopimuksesta, joka olisi erittäin haitallinen eurooppalaisille maanviljelijöille ja koko EU:n maatalouselintarvikealalle.
Minusta näyttää, että Yhdysvaltain vaaliaikataulu sanelee aikataulun WTO:n neuvotteluille. Tällaista järjettömyyttä ei voi suvaita. Sopimuksen sisältö ja olemus ovat paljon tärkeämpiä kuin mitkään vaalit.
Vaikka Irlanti on maailman neljänneksi suurin naudanlihan viejä, tämä sopimus iskisi siihen pahasti. Irlannin kotimaan naudan- ja lampaanlihan markkinat, joiden arvoksi arvioidaan tällä hetkellä yli 2,5 miljardia euroa, heikentyvät WTO:n sopimuksilla. Peter Mandelsonin esittämä, jopa 70 prosentin tuontitullien vähennys naudan- ja lampaanlihatuotteisiin on yksinkertaisesti liikaa.
Viime viikolla Dublinin kaduilla marssi 10 000 maanviljelijää protestoimassa puheenjohtaja Barroson vierailua vastaan. Puheenjohtaja Barroso tuntee irlantilaisten maanviljelijöiden täyden raivon, ja hänen on aika hillitä komission jäsentä Mandelsonia.
Meidän on päästävä sopimukseen Maailman kauppajärjestössä - sopimukseen, joka on tyydyttävä kaikille, sopimukseen, joka hyödyttää Eurooppaa, maanviljelijöitä ja maataloutta, ja sopimukseen, jolla turvataan elintarvikkeiden saatavuus.
Caroline Lucas
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, vihreiden ryhmä tukee ehdottomasti mietinnössä esitettyjä yleisiä suuntaviivoja ja varsinkin vaatimusta parempaan johdonmukaisuuteen WTO:n sääntöjen, YK:n virastojen työn ja nykyisten yhteiskunta-, ympäristö- ja ihmisoikeussopimusten välillä. Mielestämme tähän on kuuluttava tarkkailijan aseman myöntäminen ILO:lle ja toimenpiteet sosiaalista ja ekologista polkumyyntiä vastaan.
Tuemme myös parlamentaarisen valvonnan asemaa, jotta voidaan vähentää WTO:n vastuunkannon ja legitimiteetin puutetta ja kehittää WTO:n riidanratkaisumenettelyä kansainvälisen ympäristö- ja sosiaalilainsäädännön perusteella varmistaen, että sillä on todelliset sanktiomahdollisuudet.
Minua kuitenkin huolettaa, että mietinnössä ei myönnetä, että Dohan neuvottelukierroksen epäonnistuminen johtuu nimenomaan WTO:n puutteista järjestönä. Näitä kahta asiaa ei voi erottaa. Dohan kierroksen pysähtyminen liittyy selvästi WTO:n päätöksentekomenettelyn järjestelmällisiin väärinkäytöksiin, joihin jotkut vahvat maat syyllistyivät, mikä taas johti heikompien maiden etääntymiseen.
Mielestäni mietinnössä ei myöskään tunnusteta, että tarvittiin suorastaan vallankumous joidenkin kehitysmaiden osalta Cancúnissa vuonna 2003 ja joidenkin kehittyvien talouksien osalta ennen Hongkongia, jotta voitiin aloittaa vanhan, WTO:ssa aivan liian kauan käytössä olleen feodaalijärjestelmän purkaminen. Mielestäni on selvää, että meidän ei pitäisi odottaa siihen saakka, että Dohan kierroksen tulokset saadaan, vaan WTO:n uudistustoimiin olisi ryhdyttävä heti. Sekä WTO:n menettelytapoja että politiikkaa on uudistettava, koska pelkän prosessin uudistaminen ei riitä. Meidän on tarkasteltava kokonaista joukkoa sääntöjä, jotka ovat nyt 2000-luvulla aivan vanhanaikaisia, ja lisäksi huomioon on otettava esimerkiksi ilmastonmuutoksen tuomat haasteet.
Meidän on pohdittava siis esimerkiksi PPM-lukua koskevia sääntöjä eli kieltoa erotella tuotteita sen mukaan, miten ne on tuotettu. Tällainen erottelu on ratkaisevan tärkeää, jos pystymme tukemaan ja suosimaan esimerkiksi energiatehokkuutta ja pienempiä päästöjä.
Haluamme myös kohdistaa huomion uudelleen riidanratkaisumenettelyyn, ja suosittelisin kollegoilleni tarkistusta, jonka vihreät esittivät ja jossa pyydetään nimenomaisesti uutta katsantokantaa riidanratkaisumenettelyyn varmistaen, että se perustuu YK:n perusoikeuskirjan periaatteisiin ja että se erotetaan nykyisestä WTO:n rakenteesta.
Jacky Hénin
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, olemme samaa mieltä ainoastaan siitä, että WTO:ta on uudistettava kiireellisesti.
Maailman kauppajärjestö on Kansainvälisen valuuttarahaston tavoin laiton, epädemokraattinen ja vaarallinen järjestö, kun ihmisten edut ovat kyseessä. WTO perustettiin alun perin turvaamaan Yhdysvaltojen ja tärkeimpien kansainvälisten ryhmien taloudellista ja teollista johtoasemaa.
Euroopan unioni on tietenkin orjallisesti totellut tätä järjestelmää toivoen saavansa muutaman murusen isäntä Yhdysvaltojen pöydästä. Hillitön, vapaa kauppa on nyt kääntynyt perustajiaan vastaan, ja maapallon taloudellisen painovoiman keskus on heilahtanut lännestä erityisesti Aasiaan ja aiheuttanut kauheimman talous- ja elintarvikekriisin, mitä maapallolla on koskaan koettu.
Eilen muutamia maita luokiteltiin nouseviksi talouksiksi. Niistä tulee vuorollaan riistäjiä, ja sitten ne luopuvat riistäjän asemastaan jonkun hyväntahtoisen päämäärän nimissä, ja WTO:n ympärille rakennettu koko maailmanlaajuinen kauppajärjestelmä kannustaa niitä jatkamaan valitsemallaan tiellä. Kaikkien pelaajien sääntönä on rikastua mahdollisimman nopeasti keinoja kaihtamatta, myös lääkkeillä tai peruselintarvikkeilla keinotellen.
Euroopan unionissa eriarvoisuus on räjähtänyt kasvuun, ja työväen- ja keskiluokka köyhtyvät jatkuvasti. Köyhimpiin väestönosiin vaikuttava elintarvikekriisi on suoraa seurausta WTO:n politiikasta, jolla tähdättiin kotitarvesatojen tuhoamiseen vientisatojen eduksi. Biopolttoaineet ovat pelkästään helppo syntipukki voitonhimoiselle järjestelmälle, joka on kaadettava mahdollisimman pian.
Haluan käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni ja tuomita Peter Mandelsonin vastuuttomat kommentit, joissa pyydettiin maatalousmarkkinoiden lisävapauttamista. Tämä tapahtui hetkellä, jolloin Maailman elintarvikeohjelmassa nostetaan esiin elintarvikkeiden hintojen äkillinen kasvu. Mandelson kutsui tätä hiljaiseksi tsunamiksi, joka uhkaa syöstä yli 100 miljoonaa ihmistä nälkään. Haluaako Peter Mandelson siis jäädä historiaan häpeällisesti henkilönä, joka oli vastuussa nälkiintymisestä?
WTO tarvitsee mullistusta, jolla keinottelua hillitään ja tuottajia tuetaan maailmanlaajuisista rahoitusmarkkinoista hyötyvien kiskurien vähemmistön sijaan. Näin ihmisiä kannustetaan riippumattomuuteen elintarvikkeiden ja teollisuuden aloilla ja vedotaan kansoihin, jotta ne tekisivät yhteistyötä keskinäisen kilpailun sijasta.
Derek Roland Clark
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, mietinnöstä saa sen vaikutelman, että EU vaatii kaikkia jäsenvaltioita pääsemään yksimielisyyteen WTO:n neuvotteluissa tai perustelemaan kannan kirjallisesti. Esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan on siis seurattava muuta EU:ta. Meidän on mukauduttava. Yksinkertaisesti sanottuna tämä tarkoittaa, että WTO:n uudistuksessa Yhdistyneen kuningaskunnan on käytävä tiiviimmin kauppaa niiden maiden kanssa, jotka EU hyväksyy. Me käymme kuitenkin maailmankauppaa ja olemme tehneet niin jo vuosisatoja. Meillä on paljon kokemusta maailmanlaajuisesta kaupankäynnistä. Esimerkiksi Yhdysvaltain kanssa käymme kauppaa enemmän kuin Ranska ja Saksa yhteensä. Vaikuttaa siltä, että EU:n valtiot eivät halua hyötyä kokemuksestamme, joten jo nyt jotkut EU:n kauppasopimukset rajoittavat meitä, mikä taas tuhoaa Yhdistyneen kuningaskunnan maineen kansainvälisessä kaupassa. Meidän ei sallita käyvän riittävästi kauppaa perinteisten kumppaniemme kanssa brittiläisessä kansainyhteisössä. Tämä kauppa ei ole rajoittavaa. Emme yritä estää muita eurooppalaisia maita liittymästä kaupankäyntiimme kansainyhteisön kumppaniemme kanssa. Kaupankäynti olisi kaikkien osapuolten edun mukaista. EU:n valtiot menestyisivät, ja monissa kolmannen maailman maissa elinolot kohentuisivat. WTO perustettiin edistämään kauppaa ja ystävyyttä, ja EU toistaa jatkuvasti haluavansa auttaa vähäosaisia. Yksi tapa tämän toteuttamiseen on kauppayhteyksien laajentaminen, ei niiden vähentäminen.
Irena Belohorská
(SK) Ei ole montakaan ihmistä, joka epäilisi WTO:n tärkeyttä. Mutta tuskin kukaan myöskään epäilee tarvetta järjestön uudistamiselle. Järjestön päätavoitteena on torjua köyhyyttä ja auttaa kehitysmaita.
Uudistuksen perustaksi on suunniteltu Peter Sutherlandin raporttia. Kuten tiedämme, Peter Sutherland johtaa tällä hetkellä kahta ylikansallista jättiyritystä: BP:tä ja Goldman Sachs Internationalia. Hänen ryhmänsä muut jäsenet ovat entisiä diplomaatteja, liikemiehiä ja tutkijoita; ketään heistä ei tunneta nykyisen järjestelmän arvostelusta.
Kaikella kunnioituksella näitä herrasmiehiä kohtaan haluaisin kysyä: kenen etuja heidän esittämällään WTO:n uudistuksella suojataan? Suojataanko sillä kehitysmaiden vai ylikansallisten yritysten etuja? Minkälainen viesti tällä välitetään kehitysmaille ja vähemmän kehittyneille maille?
Kuten kaikki tiedämme, luottamus on tärkeää niin taloudessa kuin politiikassa. WTO ei ole pelkästään taloudellinen vaan myös poliittinen järjestö, minkä takia jäsenten välinen luottamus on tärkeää. Uskovatko ihmiset kehitysmaissa kuitenkaan, että ylikansallisten yritysten herrasmiehille kehitysmaiden hyvinvointi on sydämen asia? Miksi pelaisimme WTO:n vastustajien pussiin ja asettaisimme panokseksi tämän järjestön maineen?
Tokia Saïfi
(FR) Arvoisa puhemies, hetkellä, jolloin Dohan neuvottelukierros on eksyksissä ja jumiutunut, kysymys WTO:n toiminnasta on olennaisempi kuin koskaan.
Eikö tästä umpikujasta päästäisi uudistamalla WTO:ta? Jos emme pääse sopimukseen sisällöstä, olisiko mahdollista parantaa menetelmää, jolla sopimukseen voitaisiin päästä? WTO:n elvyttäminen vaikuttaa mahdolliselta, ja tällöin toiminnasta ja päätöksenteosta tulisi tehokkaampaa.
Uudistuksia on suunniteltu kahdelle tasolle. Toisissa tähdätään parantamaan neuvottelumenetelmiä, ja toisissa pyritään parantamaan WTO:n oikeutusta, joka on järjestelmän keskeinen tekijä. Tämän takia on tärkeää korostaa WTO:n parlamentaarista ulottuvuutta ja käyttää meitä, kansalaisten laillisia edustajia, parhaalla mahdollisella tavalla. Näin globalisaatiokysymyksistä tulee avoimempia ja demokraattisempia.
Kansainvälisen politiikan yhtenäisyyden varmistaminen vaatii paljon työtä. Ei ole järkevää poistaa esteitä rajoilta, jos niiden takana on esteitä sijoituksille, sosiaalisten oikeuksien halveksuntaa ja ympäristönormien rikkomista. Tehokasta WTO:ta tarvitaan, jotta voidaan taata markkinoiden sääntelemä kauppa ja sen vapauttaminen. Säännöt eivät kuitenkaan tarkoita protektionismia. Itse asiassa vapauttaminen ilman suojatoimenpiteitä ei ole ratkaisu kaikkeen pahaan, varsinkaan siihen, mitä nykyään kohtaamme maatalouden raaka-aineiden hintojen nousun ja siitä johtuvan nälänhädän seurauksena.
Euroopan maataloudessa ei voida tämän takia hyväksyä Falconerin ehdotusta tullimaksujen pienentämisestä, mikä vaikuttaisi valtavasti köyhimpien maiden maataloustuotantoon.
Jotta Dohan kierros saadaan päätökseen, on tärkeää palauttaa neuvottelutasapaino ja päästä aidosti molemminpuoliseen sopimukseen markkinoillepääsystä. Emme ole valmiita uhraamaan maatalouttamme ja asemaamme elintarvikkeiden turvallisuuden edistäjinä saadaksemme vain häpeällisesti joitakin alennuksia teollisuustuotteiden tariffeihin.
Kader Arif
(FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, olen tyytyväinen tämän illan keskusteluun Cristian Muscardinin laatimasta Maailman kauppajärjestön uudistamista koskevasta mietinnöstä.
Tällä hetkellä elintarvikekriisi iskee lujaa kehitysmaissa, ja tämä kuvaa täydellisesti kiireellistä tarvetta maailmankaupan parempaan sääntelyyn. Sääntelyn olisi lähdettävä uudistetusta WTO:sta, joka pystyy valvomaan globalisaatiohintoja ja edistämään oikeudenmukaisempia kauppasääntöjä. Kriisi on rakenteellinen eikä olosuhteista riippuva. Kriisi on merkki siitä, että vakavat ongelmat kääntävät maailmanlaajuisen kaupan pois sen päätarkoituksesta eli kehityksen takaamisesta kaikille ja varsinkin maapallon köyhimmille maille.
On esitetty useita teorioita kriisin syistä, enkä epäile niiden merkitystä. Mielestäni meidän olisi kuitenkin pohdittava yhdessä monia asioita. Olisiko kriisi päässyt näin suureksi, jos kehitysmaiden eduille olisi annettu suurempi merkitys WTO:ssa? Jos WTO:n ja muiden kansainvälisten järjestöjen, esimerkiksi YK:n kehitysohjelman ja elintarvike- ja maatalousjärjestön, koordinointi olisi ollut parempaa? Jos vapaan kaupan sopimuksemme eivät olisi kannustaneet kehitysmaita erikoistumaan vain yhteen vientikasviin, mistä on haittaa maiden perinteiselle kotitarveviljelylle ja elintarvikkeiden omavaraisuudelle? Jos olisimme kuunnelleet Afrikan maita ja tukeneet niitä WTO:ssa, kun ne pyysivät, että perustuotteiden hintaan liittyvä toiminta otettaisiin mukaan tämän hetken neuvottelukierrokseen? Tässä yhteydessä haluan muistuttaa, että GATT-sopimuksen 38 artiklassa vaaditaan, että kaikki WTO:n jäsenet vakiinnuttavat ja parantavat markkinatilannetta alkutuotteille, jotka ovat erityisen tärkeitä kehitysmaille.
Tässä mietinnössä esitellään useita toimenpiteitä, joilla voitaisiin käsitellä nykyisiä ongelmia ja parantaa WTO:n tehokkuutta ja oikeutusta. Siinä korostetaan, että jos haluamme varmistaa, että kehitysmaiden mielipiteet, näkemykset ja edut otetaan paremmin huomioon, on meidän otettava käyttöön demokraattisempi päätöksentekojärjestelmä ja parempi edustavuus WTO:n sihteeristössä, jolle on annettava paremmat taloudelliset ja inhimilliset resurssit.
Jotta voimme taata järjestön keskustelujen ja työn paremman avoimuuden, olisi taattava parempi tiedotus, järjestön ja kansalaisyhteiskunnan edustajien välinen vuoropuhelu ja julkinen pääsy tapaamisiin erityisesti riidanratkaisumenettelyissä.
WTO:n parlamentaarista ulottuvuutta, joka takaa demokraattisen oikeutuksen ja neuvottelujen avoimuuden, olisi vahvistettava. Tähän kuuluu erityisesti WTO:n parlamentaarisen, neuvoa-antavan yleiskokouksen luominen.
Näiden toimenpiteiden lisäksi monenvälisen kauppajärjestelmän varsinaisia päämääriä on arvioitava, jotta voidaan varmistaa niiden yhdenmukaisuus muiden kansainvälisten järjestöjen kanssa. Vain järkähtämättömällä uudistuksella voimme päästä Dohan kierroksessa päätökseen niin, että tosiaankin edistämme kehitystä ja vuosituhattavoitteiden saavuttamista. Haluaisinkin huomauttaa, että ensimmäinen näistä tavoitteista on köyhyyden ja nälän hävittäminen. Valitettavasti nykytilanne muistuttaa meitä siitä, että emme ole vielä täyttäneet lupauksiamme.
Daniel Dăianu
(EN) Arvoisa puhemies, haluan painottaa, että WTO:n uudistuksen olisi sisällyttävä koko institutionaalisen, globaalien haasteiden hallintaa käsittelevän rakenteen uudelleenjärjestelyyn.
Miettikää vain ilmaston lämpenemisen vaikutuksia ja talouden valtavan epätasapainon aiheuttaman kriisin vaikutuksia. Vapaan kaupan on oltava oikeudenmukaista. Se on myös liitettävä politiikkaan, jolla autetaan köyhiä maita kehittymään erityisesti maatalouden kautta. Elintarvikkeiden hintojen valtava nousu kiihdyttää protektionismia ja rajoituksia, ellemme keskity kehittämään elintarviketuotantoa kaikkialla maailmassa.
Perustarvikkeiden hintojen nousu on pahentanut yleistä tilannetta erittäin monimutkaiseksi. Elintarvikkeita pidetään yhä enemmän kansallisena turvallisuusongelmana sekä rikkaissa että köyhissä maissa. Tämän takia yhteisen maatalouspolitiikan, EU:n kehitysapupolitiikan ja energiapolitiikan uudistusta on tutkittava muistaen dramaattiset, kansainväliset muutokset.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluaisin kiinnittää huomionne kolmeen seikkaan tässä keskustelussa.
Ensinnäkin monet maat, jotka ovat WTO:n jäseniä, eivät silti täytä sosiaalisia, ympäristöllisiä ja eläinten hyvinvointiin liittyviä ehtoja. Tästä seuraa, että valmistuskustannukset ovat pienemmät näissä maissa. Tällöin on kuitenkin valitettavasti mahdotonta kilpailla kyseisissä talouksissa valmistettujen tuotteiden kanssa. Tämä on otettava huomioon, kun parannetaan kolmansien maiden tuotteiden pääsyä Euroopan markkinoille, sillä muuten monet Euroopan tuotantoalat yksinkertaisesti lakkaavat olemasta.
Toiseksi Euroopan markkinoita avataan jatkuvasti enemmän kolmansien maiden maataloustuotteille vastineeksi kyseisten maiden antamista myönnytyksistä eurooppalaisten teollisuustuotteiden ja palveluiden viennille. Tämän takia Euroopan maatalouden mahdollisuudet heikkenevät.
Kolmanneksi tuen täysin Cristiana Muscardinin ehdotuksia, jotka koskevat WTO:n parlamentaarisen yleiskokouksen luomista, muutoksia maiden luokitteluun kehittyneisiin ja kehittyviin, tarvetta tiiviimpään yhteistyöhön WTO:n ja YK:n välillä ja poikkeusta yksimielisyyden periaatteesta erityisesti työryhmien ja komiteoiden tasolla WTO:ssa.
Kartika Tamara Liotard
(NL) Arvoisa puhemies, haluaisin kovasti kertoa siitä, mitä ajattelen WTO:n uudistuksesta, mutta sen sijaan esitän komissiolle kysymyksiä, joihin haluaisin vastaukset. Kysymykset osoittavat ne asiat, jotka meidän on otettava huomioon keskustellessamme WTO:n uudistuksesta jo mainittujen menettelytapaa koskevien uudistusten, esimerkiksi avoimuuden, lisäksi.
Ilmastonmuutoksen yhteydessä painostetaan jatkuvasti enemmän biopolttoaineiden käyttöön. En halua aloittaa keskustelua siitä, onko tämä hyvä vai paha asia, mutta esitän seuraavat kysymykset, jotka liittyvät Euroopan unionin sitoumuksiin WTO:ssa. EU:n ilmastonmuutospakettiin kuuluu useita ympäristökriteereitä, jotka biopolttoaineiden on täytettävä. Kuitenkin minä ja monet kollegani haluaisimme, että asiaan sovellettaisiin sosiaalisia kriteerejä, esimerkiksi vähimmäispalkkaa ja lapsityövoiman estämistä. Käykö tämä yksiin WTO:n vaatimusten kanssa? Jos ei, eikö meidät tällöin pakoteta asemaan, jossa joudumme hyväksymään lapsityövoiman ja alipalkkauksen? Toinen kysymykseni koskee muuntogeenisiä organismeja sisältävien elintarvikkeiden kauppaa. Mielestäni Cartagenan pöytäkirjassa jätetään jäsenvaltioiden päätettäväksi, hyväksyvätkö ne muuntogeeniset organismit. Käykö tämä yksiin WTO:n sääntöjen kanssa, ja jos ei, miten ratkaisette tämän? Parlamentti on ilmaissut, että enemmistö sen jäsenistä vastustaa hylkeennahan kauppaa. Kanada uhkailee nyt saavansa hylkeennahan kaupan läpi WTO:ssa. Miten arvelette, että EU:n kansalaisten enemmistön toiveita voidaan puolustaa tässä kysymyksessä? Mielestäni nämä kysymykset ovat erittäin tärkeitä, ja ne on otettava huomioon, kun pohdimme uudistusta.
Patrick Louis
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kansojen välinen kaupankäynti on hyvä asia. Vapaa kauppa on toivottavaa, mutta maailma on nykyään muuttunut, eivätkä WTO:n säännöt sovi siihen enää, ja niitä olisi tarkistettava useilta kohdin.
Kansainvälisen kaupan perusolemus on muuttunut. Aiemmin kauppa perustui täydentävyyteen: hankimme sitä, mitä meillä ei ollut, ja veimme maasta ylijäämämme. Tällainen järjestely sai kansat kukoistamaan. Nykyään vallitsee kuitenkin sosiaalinen polkumyynti. Hylkäämme sen, mitä osaamme tehdä, tuodaksemme maahan sitä, mitä toiset tekevät edullisemmin. Syynä ei ole kuitenkaan se, että tällainen olisi tuottavampaa, vaan se, että näin kulut ja verot ovat pienemmät ja sosiaalisia rajoitteita on vähemmän.
Tämän WTO:n järjestelyn nojalla köyhät maat, köyhät rikkaissa maissa, tekevät rikkaista köyhissä maissa vieläkin rikkaampia. Järjestelyn perustana ovat jatkuvasti vähemmän yhteisvastuu tai molemminpuoliset sopimukset maiden välillä. Pikemminkin kyse on järjestelystä, joka aiheuttaa häiriötä kansoille ja luo ristiriitoja voittajien ja häviäjien välille.
WTO:n sääntöjä on tämän takia muutettava. Niillä on palautettava yhteisön etusija ja herätettävä uudelleen henkiin Rooman sopimus, jolla luotiin yhteinen ulkoinen tariffi. Siinä kyse ei ollut ylihuolehtivaisesta suojelusta, vaan reilusta korvauksesta sosiaalisen polkumyynnin tapauksissa. Perustajat eivät olleet aina väärässä. WTO:n on otettava arvaamattomat vaihtosuhteiden vaihtelut huomioon arvioidessaan kaupparajoitteita. On mahdotonta hyväksyä, että yuan pysyy matalalla tasolla, kun maa tekee suurta voittoa ulkomaankaupassa. On pöyristyttävää, että EADS-yhtiö menettää miljardi euroa joka kerta, kun Yhdysvaltain dollari laskee 10 senttiä käsitteellistä euroa kohden.
Yhteenvetona totean, että oikeasti vapaan kaupan tulevaisuus muistuttaa meitä siitä, että meillä on vielä paljon tehtävää, ennen kuin voimme rentoutua. Toisaalta meidän on palautettava raja politiikan ehtona ja näin myös ihmisten vapauden ehtona, mutta toisaalta meidän on jätettävä raha- ja talouspolitiikka taka-alalle ja nostettava etualalle todellinen, tuottava talous, sillä vain sen ansiosta ihmiset voivat elää täällä vapaasti.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, WTO:lla on useita heikkouksia, mutta mielettömin niistä on varmastikin se epätasa-arvoinen etuasema, jonka WTO antaa Kiinalle, Intialle ja Brasilialle myöntämällä niille edullisen aseman kehitysmaana. Kyseiset maat olivat aikanaan nousevia talouksia, mutta nykyään ne ovat jo aivan teollistuneita ja voivat kilpailla parhaiden kanssa. Maat ovat tosiaankin niin menestyneitä, että ne ovat maailmanjohtajia useilla aloilla. Kuitenkin jostakin selittämättömästä syystä annamme niille vapaalipun kehitysmaina ja hyväksymme niiltä siis alempia vaatimuksia ja sitoumuksia.
Ei ole mikään ihme, että äänestäjäni kokevat usein, että WTO ei vastaa tai palvele heidän etujaan. Tämä tunne vain vahvistuu, kun he näkevät komission jäsen Mandelsonin antavan ainutkertaisia myönnytyksiä myönnytysten perään maatalousasioissa.
Hyvä komission jäsen, oikeanlaiseen sopimukseen pääseminen on tärkeämpään kuin sopimukseen pääseminen. Sopimus ei ole oikeanlainen, jos se pyyhkii maatalouselintarviketeollisuutemme pois halpatuonnin vyöryllä, joka saapuu maista, joita kohtelemme suotuisammin kuin maiden vahva taloudellinen kyky vaatisi.
Zbigniew Zaleski
(PL) Arvoisa puhemies, järjestö, joka ei toimi kunnolla, on uudistettava, jotta voidaan varmistaa, että se palvelee kaikkia sidosryhmiä ja kuluttajia oikein. Tuemme vapaata kauppaa, mutta valitettavasti se tuo usein mukanaan houkutuksen antaa ahneudelle periksi. Vapautuneelle kaupalle on luotava valvontajärjestelmä, ja tämä on vahvan ja oikein toimivan Maailman kauppajärjestön tehtävä. Kansainvälisen kaupan mittasuhteet, nopeus ja laajuus ovat nyt sellaiset, että tarvitaan hyvää koordinointia. Euroopan parlamentti ei voi jäädä toimettomaksi. Sisimmässäni olen aivan vakuuttunut siitä, että järjestön uudistamista koskevalla Cristiana Muscardinin työllä autetaan vastaamaan näihin odotuksiin ja saadaan aikaan kansainvälinen elin, joka pystyy ohjaamaan kauppaa selvään ja hyvin määriteltyyn suuntaan.
David Martin
(EN) Arvoisa puhemies, ensimmäiseksi haluaisin onnitella Cristiana Muscardinia erinomaisesta mietinnöstä.
WTO:lla on maailmassa edelleen merkittävä asema, jota se hoitaa hyvin, mutta järjestöä on nykyaikaistettava ja uudistettava. Mielestäni yksi keskeisimmistä uudistuksista on tuoda WTO:hon parlamentaarista demokratiaa. Tarvitsemme parlamentaarista yleiskokousta, joka tapaa säännöllisesti ja valvoo työtä, jota tehdään WTO:ssa neuvottelupöydän äärellä.
Meidän on myös päivitettävä WTO:n sääntöjä varmistaaksemme, että ympäristön kestävä kehitys ja ilmastonmuutos otetaan paremmin huomioon WTO:n neuvotteluissa ja että sosiaaliset ja työhön liittyvät lausekkeet otetaan myös mukaan WTO:n neuvotteluihin. Erityisesti haluaisin, että ILO osallistuisi nykyistä enemmän WTO:n työhön.
Tuen Cristiana Muscardinin kansainvälisen kaupan valiokunnassa laatimaa mietintöä kokonaisuudessaan.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, yhteismarkkinat ja rajoittamaton kauppa ovat keskeisiä edellytyksiä taloudelliselle kehitykselle. Terminä ”rajoittamaton” ei kuitenkaan tarkoita sääntelemätöntä ja periaatteetonta. Periaatteiden olisi määrättävä ehdot kaupankäynnille ja edistettävä kilpailukykyä. Kauppaa on säänneltävä asianmukaisesti maailmanlaajuisesti, ja tämä on kriittistä globalisaatiokehyksessä. Tämän takia Maailman kauppajärjestön asema on niin tärkeä. WTO on laaja-alainen elin, johon kuuluu yli 150 jäsenmaata. Se pystyy tehokkaampaan toimintaan, jos sen valtuudet määritellään selkeästi ja rajoitetaan kauppapolitiikkaan.
Selkeyden ja kilpailukyvyn takia on ennen muuta varmistettava, että tuotantomenetelmissä noudatetaan annettuja normeja ja laatuvaatimuksia, jotka koskevat esimerkiksi ympäristönsuojelua, työ- ja palkkausoloja ja eläinten hyvinvointia. Kilpailukykyä ei mitata ainoastaan tuotantokustannuksilla ja hinnoilla. Lopuksi haluan sanoa, että WTO:n uudistus on osoitus tahdosta työskennellä yhdessä kehityksen eteen ja köyhyyden torjumiseksi.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kiitokseni kaikille asianosaisille, erityisesti esittelijälle, tästä mietinnöstä.
Havaitsen - ja lainaan tässä vapaasti mietinnön perusteluja - että kansainvälisen valiokunnan suunnittelema tutkimus koko Maailman kauppajärjestöstä perustuu erittäin vahvasti päätelmiin Sutherlandin raportissa, joka on maannut vuosikausia hyllyllä keräämässä pölyä. Kun valiokunta laatii oman mietintönsä, komission tehtävänä on ryhtyä tarpeellisiin toimenpiteisiin Genevessä, jotta suositellut parannukset toteutetaan.
Onko meillä takeita siitä, että yhdelläkään uudella mietinnöllä saataisiin aikaan enemmän toimintaa kuin erinomaisella Sutherlandin raportilla? Tuleeko ympäristö- ja ilmastonmuutoskysymyksistä osa uutta WTO-pakettia? Kun muistamme - nämä seikat on jo mainittu - kehitysmaiden väliltä puuttuvan yhtenäisyyden ja Kiinan, Brasilian ja Intian aseman tällä hetkellä, erottelemmeko jatkossa kehityksen eri tasot selvemmin toisistaan?
Viimeinen kysymykseni on: onko kaikkien alueiden alueellista elintarviketurvallisuutta harkittu perustellusti?
Androula Vassiliou
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää arvoisia parlamentin jäseniä heidän huomioistaan ja ehdotuksistaan, jotka otetaan huomioon komission pohtiessa WTO:n uudistusta.
Myös komissio on huolissaan monista keskustelussa esitetyistä seikoista ja tukee monia Cristiana Muscardinin laatiman mietinnön ehdotuksia. On kuitenkin huomattava, että joitakin ehdotuksia vastustetaan vahvasti, mutta komissio aikoo tukea niitä varmasti.
Komissio tukee etenkin pyyntöä yhdenmukaistaa WTO:ta ja muita kansainvälisiä järjestöjä keskenään ja pyyntöä parempaan avoimuuteen sekä parlamenttien vahvempaan asemaan erityisesti valvonnassa ja kauppapolitiikan arvioinnissa. Komissio on samaa mieltä myös siitä, että vahva WTO on kehitysmaiden edun mukainen.
Haluaisin vastata myös Kartika Tamara Liotardin huomioihin, jotka menevät WTO:n uudistusta pidemmälle. En voi syventyä yksityiskohtiin tässä vaiheessa, mutta haluaisin vakuuttaa teille, että olemme jo yhteydessä kumppaneihimme lapsityövoimasta ja muista siihen liittyvistä asioista ja tuemme ILO:n ja WTO:n välistä yhteistyötä.
Lopuksi haluan sanoa, että välitän kommenttinne varmasti kollegalleni Peter Mandelsonille, jotta ne otetaan täysin huomioon keskusteluissa muiden WTO:n jäsenten kanssa.
Cristiana Muscardini
esittelijä. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin kiittää komissiota sen osoittamasta arvostuksesta valiokunnan työtä kohtaan. Olen kiitollinen myös avusta, jota saimme kehitysyhteistyövaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan valmistelijoilta ja monilta kollegoilta, jotka ovat puhuneet täällä parlamentissa. Käyttäisin heidän poliittista ja - tavallaan - teknistä tukeaan hyödyksi parhaalla mahdollisella tavalla tänä iltana osoittaakseni komissiolle jälleen kerran, että aikaa ei ole hukattavaksi. Voi niitä, joilla on aikaa ja jotka tuhlaavat sitä! On toisin sanoen totta, että Dohan kierroksessa voidaan lopulta päästä ratkaisuun, mutta ratkaisua on lykätty aivan liian usein viime vuosina. Kun edessämme on nyt erittäin vakava elintarvikekriisi, meidän on muistettava, että vastuu on osittain tietyillä käytännöillä - osittain Euroopan unionilla - joilla kauan sitten puututtiin toisenlaisiin maatalous- ja elintarvikealan kehittymisnäkymiin.
Jos haluamme välttää vastakkainasettelua aidosti köyhien kehitysmaiden ja jo teollistuneiden maiden välillä ja jos haluamme markkinoista oikeudenmukaiset - ja markkinat voivat olla oikeudenmukaiset ja vapaat vain sääntöihin perustuen - meidän on oltava rohkeita. Emme voi hyväksyä jälleen uutta viivytystä, jos haluamme puolustaa ihmisarvoisen työn käsitettä ja nopeuttaa riidanratkaisua.
Kansainvälisen kaupan valiokunta tietää ongelmat, jotka liittyvät WTO:n uudistukseen. WTO:n tietyt työskentelytavathan ovat kehittyneet ajan mittaan. Kuitenkin valiokunta tietää myös, että WTO voi vastata eri tahojen odotuksiin ja muuttua kolmannen vuosituhannen uudenaikaiseksi järjestöksi vain, jos se löytää jostain voimaa ja rohkeutta astua uudistusten tielle. Komission tehtävänä on nyt ottaa huomioon pohdintamme, jotka parlamentti ilmaisee muodollisesti poliittisena pyyntönä huomenna suurella enemmistöllä.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Kathy Sinnott  
kirjallinen. - (EN) Vuonna 2001 Dohan neuvottelukierroksen tavoitteena oli madaltaa kaupan esteitä kaikkialla maailmassa ja mahdollistaa näin vapaa kauppa vauraudeltaan erilaisten maiden välillä.
Vuonna 2005 EU leikkasi EU:n sokerinviljelijöille tarjoamia hintoja lähes 40 prosentilla Maailman kauppajärjestön määräyksen mukaisesti. Tämän tarkoituksena oli auttaa maailmanlaajuisilla markkinoilla köyhempiä maita, esimerkiksi Australiaa, Brasiliaa ja Thaimaata. Valitettavasti päätöksellä oli erittäin kielteinen vaikutus Euroopan unionin valtioihin, esimerkiksi Irlantiin, jonka sokerintuotanto tuhoutui, ja köyhimpiin sokerintuottajamaihin Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueella, esimerkiksi Mauritiukseen, Belizeen ja Fidžiin.
Nyt jälleen vuonna 2008 monissa näistä köyhimmistä maista, jotka kärsivät EU:n sokeriuudistuksen vaikutuksista, on kansalaislevottomuuksia peruselintarvikkeiden, esimerkiksi riisin ja maissin, hintojen takia. Kansalaisilla ei ole niihin varaa, koska heillä ei ole enää tuloja sokerista.
Ennen kuin ryhdymme uusiin hajottamistoimiin kaupan suojelemiseksi, meidän olisi tehtävä rehellinen vaikutustenarviointi siitä, miten EU voisi vaikuttaa joihinkin köyhimmistä naapureistaan, jotta kaupan muutokset eivät vaikuttaisi jälleen tuhoisasti.
