Työllisyyteen, työolosuhteisiin ja koulutukseen liittyvien EU:n virastojen tehokkuus (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma työllisyyteen, työolosuhteisiin ja koulutukseen liittyvien EU:n virastojen tehokkuudesta.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää Euroopan parlamenttia siitä, että se on nostanut EU:n virastot esityslistalle.
Komissio pitää Euroopan unionin virastojen toiminnan tehokkuutta erittäin tärkeänä. Tämä liittyy osittain niitä kaikkia koskeviin hallintojärjestelyihin. Kuten tiedätte, virastojen toiminnasta ja hallintotavasta keskustellaan parhaillaan komission, parlamentin ja neuvoston muodostamassa toimielinten välisessä työryhmässä muun muassa komissiolle vuonna 2009 tehdyn useita virastoja kattavan arvioinnin perusteella. On tullut todellakin aika luoda uudenlainen lähestymistapa EU:n virastoihin sekä kohentaa niiden johdonmukaisuutta, tehokkuutta, tilivelvollisuutta ja avoimuutta.
Toimielinten välisen työryhmän päätavoitteena on laatia asteittain edeten kolmen toimielimen välinen yleinen sopimus käsiteltävistä kysymyksistä. Me toivomme, että tähän päästään tämän vuoden loppuun mennessä tai ensi vuoden alussa. Yhteistyö parlamentin kanssa on tähän mennessä ollut myönteistä, ja uskon, että voimme luottaa parlamentin tukeen myös seuraavissa vaiheissa.
Kuten tiedätte, EU:n virastot ovat oikeudellisesti riippumattomia elimiä, joiden hallintotapaa koskevat säännöt asetetaan perustamisasetuksissa. Virastoja valvoo yleensä tarkastusvaliokunta, jonka koostumus vaihtelee viraston luonteen mukaan. Esimerkiksi kolmessa työllisyyden ja koulutuksen alaan erikoistuneessa virastossa - Eurofoundissa, OSHA:ssa ja Cedefopissa - on kolmiosaiset hallintoelimet, joihin kuuluu alan edustajia molemmilta puolin sekä myös jäsenvaltioiden ja komission edustajia.
Vakuutan teille, että Euroopan parlamentti saa käyttöönsä paljon tietoa, koska monet tiedot ovat julkisia ja koska budjettivallan käyttäjänä parlamentti järjestää lisäksi työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa virastojen johtajien kuulemisia vuotuisista työohjelmista ja vastuuvapauden myöntämisestä.
Kullakin virastolla - Eurofoundilla, OSHA:lla, Euroopan koulutussäätiöllä ja Cedefopilla - on hoidettavanaan tiettyjä tehtäviä. Esimerkiksi vaikka sekä Euroopan koulutussäätiö että Cedefop molemmat toimivat ammatillisen koulutuksen alalla, niiden maantieteellinen suuntautuminen poikkeaa toisistaan. Säätiö toimii EU:n ulkopuolella ja Cedefop EU:n sisäpuolella, ja niiden tavoitteet ovat erilaiset. Euroopan koulutussäätiö tukee pääasiassa naapurivaltioita koulutusjärjestelmien uudistuksissa, kun taas Cedefop edistää tiedonkeruuta ja tutkimusta jäsenvaltioiden ammattikoulutuspolitiikoista. Komissio pyrkii edistämään näiden kahden viraston välisiä synergioita erityisesti tiedonvaihdon, yhteisten työohjelmien, yhteisten konferenssien ja seminaarien järjestämisen ja yhteisten hankkeiden kautta.
Ingeborg Gräßle
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Andor, hyvät parlamentin jäsenet, haluan ensin toivottaa lämpimästi tervetulleeksi Weselin aluevaltuuston kristillisdemokraattien (CDU) ryhmän jäsenet, jotka ovat lehterillä. Haluan sanoa komission jäsen Andorille, että olemme ilahtuneita hänen kiitoksistaan hyvästä yhteistyöstämme virastoasiassa. On kuitenkin sekä surullista että valitettavaa, että neuvoston edustaja on jälleen poistunut istuntosalista. Se, että virastoja tarkastelevan toimielinten välisen työryhmän työ on edistynyt niin hitaasti, on ennen kaikkea neuvoston syytä, sillä se jarruttelee yhteistyötään parannusten tekemiseksi tässä asiassa. Komission pitäisi olla siis tietoinen, että me olemme tässä asiassa sen puolella.
Meidän on painostettava virastoja nykyistä enemmän. Me tarkastelemme tällä hetkellä neljää virastoa, jotka kuvastavat kaikkien virastojen perusongelmia, kuten esimerkiksi vastuualueiden päällekkäisyyttä Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston (OSHA) ja Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) välillä sekä OSHA:n ja Meriturvallisuusviraston (EMSA), Euroopan rautatieviraston (ERA) ja Euroopan lentoturvallisuusviraston (EASA) välillä. Huomattavia päällekkäisyyksiä on myös Euroopan koulutussäätiön (ETF) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen (Cedefop) välillä. Euroopan talousongelmat huomioon ottaen on kummallista, että emme ole pystyneet toteuttamaan tällä alalla ratkaisevia toimenpiteitä ja yhdistämään virastoja, joiden vastuualueet ovat hyvin samankaltaisia, kuten ammatillisesta koulutuksesta toisaalta Euroopan alueella ja toisaalta sen ulkopuolella vastaavia virastoja.
Yhdistämiselle on monia hyviä perusteita. Virastojen koko ja sitä kautta niiden tehokkuus aiheuttaa ongelmia. Meillä on valvontaelimiä, joissa on enemmän jäseniä kuin virastoissa on työntekijöitä. Tällaiset asiat nakertavat Euroopan unionin mainetta päivittäin, sillä jokainen, joka näkee tämän tilanteen voi vain puistella päätään ihmetyksestä. Mikä tärkeintä, osa virastoista ei ole saavuttanut kriittistä massaa, jonka ne tarvitsisivat toimiakseen tehokkaasti. Lisäksi Euroopan parlamentti on antanut virastojen käyttöön liikaa rahaa ja liikaa henkilökuntaa. Joissain virastoissa, kuten OSHA:ssa, talousarvio on paisunut 105 prosenttia ja henkilöstön määrä 69 prosenttia 10 vuoden aikana. Eurofoundin talousarvio on kasvanut 39 prosenttia ja henkilöstö 46 prosenttia. Kehotan siis parlamentin jäseniä toteuttamaan muutoksia seuraavan talousarviokeskustelun yhteydessä.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, edellinen puhuja puhui toimivaltuuksien ja vastuualueiden päällekkäisyyksistä Dublinissa toimivan Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön ja Kreikan Thessalonikissa toimivan Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen välillä. Jos muistan oikein, molemmat virastot perustettiin vuonna 1975. Ihmettelenkin, onko mahdollista, että samaan aikaan on perustettu samaa tarkoitusta varten kaksi virastoa?
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Rapti, kyllä, se on mahdollista, sillä päällekkäisyydet ovat tulleet esiin vasta myöhemmin käytännön työn yhteydessä. En keksinyt tätä omasta päästäni. Tämä tuli esiin komission tarkastelussa, jossa viitataan päällekkäisyyksiin. Myös tutkimuksissa, jotka koskevat virastojen työtä hyödyntäviä tahoja, viitataan useasti päällekkäisyyksiin. Tietoni ovat peräisin näistä tutkimuksista. Toimitan nämä asiakirjat teille mielihyvin.
Alejandro Cercas
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, olen seurannut virastojemme toimintaa viime vuosina erityisesti Bilbaon ja Dublinin osalta ja mielestäni ne tekevät työtä, joka on paitsi hyvin arvokasta kustannushyötyjen kannalta, myös erittäin tehokasta. Samaan aikaan me hyödymme huomattavasta avoimuudesta ja on selvää, että virastot tekevät tiivistä yhteistyötä parlamentin kanssa.
Tästä syystä olen yllättynyt siitä, että niiden olemassaolon ja työn ylle on muodostunut epäilyksen varjoja, ja olen järkyttynyt siitä, että osa sen jäsenistä - kuten aina - ei ole kiinnostunut poliittisesta visiosta, vaan yksinomaan tileistä. On totta, että tilit ovat hyvin tärkeitä. On tärkeää tuntea kustannukset, mutta meidän on tunnettava myös hyödyt; meidän on tunnettava työtapaturmien ehkäisemisen kustannukset, mutta myös niiden ehkäisemisen laiminlyönnistä aiheutuvat kustannukset. Meidän on tunnettava koulutuksen kustannukset, mutta myös kouluttamatta jättämisen kustannukset tai kustannukset, joita aiheutuu, jos emme osaa ennakoida työntekijöitä ja teollisuuden aloja koskettavia muutoksia.
Arvoisa komission jäsen, uskon, että jäsenillänne ei ole niinkään ongelmia virastojen kanssa, vaan pikemminkin Euroopan kanssa. Kuin Ithakaan palaavan Odysseuksen, teidän ei pidä kuunnella seireenien laulua, sillä ne haluavat houkutella laivan karille, jotta tämä laiva - Eurooppa - uppoaisi.
Roger Helmer
Arvoisa puhemies, me ECR-ryhmän jäsenet haluaisimme, että EU:n talousarviota hallittaisiin tehokkaammin. Me vaadimme veronmaksajien puolesta todellista lisäarvoa EU:n tasolla käytetyille rahoille. Erityisesti näinä taloudellisesti tiukkoina aikoina me haluamme tarkempaa suhtautumista varojen käyttöön yleensä ottaen: rahan käyttöä ei pidä lisätä, mutta sen laatua pitää parantaa.
Noudattaen tätä periaatetta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnassa pidän käsittelyn aiheena olevien neljän viraston - Eurofoundin, ETF:n, OSHA:n ja yllättävästi nimetyn Cedefopin - tehokkuutta kyseenalaisena. Vierailin ETF:n tiloissa Torinossa hiljattain ja kuulin siellä myös Cedefopia koskevan esittelyn. Niiden ohjelmien välillä on todella huomattavaa päällekkäisyyttä, kuten aiemmat puhujat ovat todenneet, ja uskon, että ainakin niiden hallinto ja johto voitaisiin yhdistää tuloksellisesti.
Tästä syystä haluan esittää seuraavat kysymykset. Soveltaako komissio tehokkuutta ja suorituskykyä koskevia kriteereitä näihin virastoihin? Jos soveltaa, voimmeko nähdä kriteerit? Toiseksi miten virastot suoriutuvat tehtävästään kriteereihin nähden? Voiko komissio esittää parlamentille analyysin virastojen suorituskyvystä? Kolmanneksi toiminnalliset päällekkäisyydet huomioon ottaen onko komissio harkinnut virastojen yhdistämistä? Me olemme kuulleet paljon puhetta synergioista; nyt me haluamme nähdä niitä käytännössä. Kuka asettaa virastojen tavoitteet ja strategiat? Voimmeko nähdä ne? Yleisemmin ottaen komission ja Euroopan parlamentin politiikkayksikön laatimien näitä virastoja koskevien työllisyysraporttien välillä on paljon päällekkäisyyksiä. Ovatko tällaiset päällekkäiset raportit tarpeen?
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, EU:lla on neljä virastoa, jotka ovat erikoistuneet työllisyyteen, työolosuhteisiin ja ammatilliseen koulutukseen. Nämä virastot ovat Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiö (Eurofound), Euroopan koulutussäätiö (ETF), Euroopan työterveys- ja työturvallisuusvirasto (OSHA) ja Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus (Cedefop). Niiden vuosittainen budjetti on noin 15-20 miljoonaa euroa. Olen tutustunut näiden virastojen verkkosivuihin. Pääpaino on järjestettävissä aktiviteeteissa, joita ovat muun muassa riskien ehkäisyä koskeva valokuvauskilpailu, kilpailu käytännön ratkaisuista, mitä ikinä ne sitten ovatkin, ja eurooppalaisen sukupolvien välisen yhteisvastuun päivän yhteiset järjestelyt. Nämä kaikki ovat järisyttävän merkittäviä aktiviteetteja, joilla yhdelläkään ei tunnut olevan konkreettisia tuloksia.
Virastojen vastuualueissa on päällekkäisyyksiä. Päällekkäisyyksiä on virastoissa ja myös komission pääosastoissa, parlamentin yksiköissä ja kansallisissa elimissä. Tämä tilanne ei tietenkään voi jatkua. Meidän on lopetettava kaksinkertaisen työn tekeminen sulauttamalla virastoja. Tehottomat virastot on suljettava, sillä veronmaksajat eivät varmastikaan ymmärrä, miksi miljoonia euroja tuhlataan valokuvauskilpailuihin ja virastojen määrän lisäämiseen.
Véronique Mathieu
(FR) Arvoisa puhemies, näiden neljän viraston väliset synergiat pakottavat meidät tutkimaan tarkemmin niiden tavoitteita. Virastojen tavoitteista on sovittu paperilla, mutta vastuuvapausmenettely ei vakuuta meitä kovin hyvin niiden tehokkuudesta.
Ulkopuolinen tarkastaja on ottanut esiin talousarvion heikon suunnittelun, tavoitteiden ja talousarviovarojen välisen selkeän yhteyden puuttumisen sekä merkittävien määrärahojen siirtämisen ja peruuttamisen. Esimerkiksi Eurofoundin kohdalla tilintarkastustuomioistuin toteaa vuoden 2009 raportissaan, että Eurofoundin talousarviossa ei ollut erityisiä nimikkeitä käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista rahoitettaville ohjelmille.
Mielestäni ongelma on siinä, että me emme enää voi olla tietää, miten EU:n määrärahoja käytetään, ennen kun tutkimme viraston taseen kaksi vuotta myöhemmin. Näiden talousarvion suunnittelun puutteiden vuoksi emme siis voi olla varmoja näiden neljän viraston lisäarvosta.
Me voimme puuttua tähän tilanteeseen pyrkimällä koordinoimaan niiden toimintaa paremmin. Voisimme esimerkiksi muodostaa näille neljälle virastolle yhteisen tarkastusvaliokunnan. Toimielinten välinen työryhmä on käsitellyt näitä ongelmia jo vuosien ajan. Mitä se voi vastata meille?
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, pidän tästä aiheesta, sillä pidän arvioinnista ja pidän valvonnasta. Pidän myös tutkimuksista, jotka tarjoavat tietoja, joiden avulla voimme tehdä työtämme unionin toimielimissä tehokkaammin eurooppalaisten kansalaisten hyväksi. Kun unionin toimielimet vaativat vaikutusten arviointia heti kättelyssä, miksi meillä on ongelmia näiden kahden vuodesta 1975 lähtien toiminnassa olleen, työelämää ja koulutusta koskevaa tutkimusta harjoittavan viraston kanssa? Hyvä kysymys. Sen tarkoitus ei ole kuitenkaan taloudellinen tai rahoituksellinen, vaan poliittinen. Se on kysymys, joka nousee aina uudelleen esiin eri tavoin ja eri syistä. Se, että kysymys nousee esiin nyt, kun Eurooppa on kriisissä, kun palkansaajat kärsivät, kun koulutusala kärsii, osoittaa, että sillä on toisenlainen tavoite. Me olemme oppineet lyömään ja nyt me läpsimme kaikkia vastaantulijoita. Onko Kreikka vaikeuksissa? Hyökätkäämme siis Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskusta vastaan, sillä se sijaitsee Thessalonikissa, vaikka se onkin perustettu vuonna 1975. Lyhyesti haluan sanoa, että vastuualueiden päällekkäisyydet ja yhteistyö ovat kaksi erillistä asiaa, erityisesti sellainen yhteistyö, jota tarvitaan Euroopan asioiden laittamiseksi kuntoon.
Anne E. Jensen
Arvoisa puhemies, tunnen nämä neljä virastoa erittäin hyvin ja olen seurannut niiden työtä monien vuosien ajan. Mielestäni meidän pitää tarkastella tätä asiaa hyvin avoimin silmin. Kyse ei ole vain tehtävien päällekkäisyydestä. Jos me antaisimme virastojen tehdä tiiviimpää yhteistyötä, niin synergioita syntyisi paljon enemmän ja työn laatu paranisi. Kreikkalainen parlamentin jäsen, jäsen Rapti, totesi, että virastojen yhdistämishankkeiden takana on poliittisia taka-ajatuksia ja että meidän ei pidä puuttua Kreikassa sijaitsevien virastojen toimintaan. Se, että virastomme on hajautettu maantieteellisesti ja että ne sijaitsevat eri puolilla Eurooppaa, ei saa kuitenkaan estää järjestelmän tehokkuutta. Tärkeintä on, että virastot hoitavat velvollisuutensa, että ne huolehtivat tehtävistä, jotka niille on annettu, ja että ne tekevät työnsä mahdollisimman pienin kustannuksin ja tehokkaasti. Tähän teidän pitäisi pyrkiä, arvoisa komission jäsen Andor. Tarkastelkaa tätä asiaa siis avoimin silmin.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Arvoisa puhemies, työllisyysasioihin erikoistuneilla virastoilla on erityisen tärkeä rooli Eurooppaa nyt koettelevassa talouskriisissä. Tästä syystä on syytä tutkia tarkemmin niiden toiminnan tehokkuutta. Näiden virastojen pitäisi ilman muuta auttaa eurooppalaisia hankkimaan taitoja, joita he voivat käyttää nopeasti muuttuvilla ja yhä kilpailukykyisemmillä työmarkkinoilla. Näin ollen meidän pitäisi panna täytäntöön toimenpiteitä, jotka ennen kaikkea lisäävät Euroopan työmarkkinoiden joustavuutta; yksi esimerkki tästä voisi olla työntekijöiden pätevyyksien vastavuoroinen tunnustaminen jäsenvaltioissa. Toiseksi virastojen pitäisi toimia aktiivisesti luodakseen ohjelmia, joissa huomioidaan Euroopan unionia kohdanneet taloudelliset ja sosiaaliset haasteet, mukaan lukien väestörakenteen haasteet ja eläkejärjestelmän ylikuormittuminen. Kolmanneksi meidän pitäisi toteuttaa tutkimuksia tunnistaaksemme eurooppalaisten työmarkkinoiden todelliset ongelmat. Yhteenvetona työllisyysasioihin erikoistuneiden virastojen toteuttamien toimenpiteiden pitäisi olla suunnattuja ennen kaikkea auttamaan EU:n kansalaisia selviämään taloudellisen, mutta myös väestötieteellisen kriisin puristuksissa.
Jutta Steinruck
(DE) Arvoisa puhemies, on paljon puhuvaa, että kysymyksen esittänyt jäsen poistui istuntosalista keskustelun aikana. Aiempien puhujien esittämät perustelut ja kysymykset kertovat jälleen kerran hyvin populistisesta suhtautumistavasta. Me olemme keskellä kriisiä ja, kuten tavallista, säästöjä tehdään alueilla, jotka koskettavat palkansaajia. Mielestäni tämä on hyvin yksipuolinen näkökulma.
Haluan käsitellä lyhyesti Euroopan koulutussäätiötä (ETF). Euroopan koulutussäätiö on tärkeä, sillä se tekee yhteistyötä Kansainvälisen työjärjestön (ILO) kanssa EU:n kumppanivaltioissa. Sen ansiosta eurooppalaista sosiaalista mallia voidaan viedä jäsenyyttä hakeviin maihin. Se tarjoaa apua koulutuksen, ammatillisen koulutuksen ja jatkokoulutuksen kehittämiseen sekä turvallisten työpaikkojen luomiseen. Olin kaksi viikkoa sitten Belgradissa ja tavatessani koulutuksen tarjoajia vakuutuin jälleen kerran viraston tärkeydestä. Sama toistui myös Turkissa pidetyissä tapaamisissa. ETF:lla edistää merkittävällä tavalla jäsenyyttä hakevien maiden astumista EU:n työmarkkinoille.
Jos me tarkastelemme asioita pitkänäköisesti, myös arabikevät on hyvin merkittävä. Me emme halua Eurooppaan suuria määriä pakolaisia, joten meidän on tuettava ihmisiä heidän kotimaassaan. Meidän on tarjottava koulutusta ja autettava kolmansia maita kehittämään koulutusohjelmia ja -mahdollisuuksia.
Jan Kozłowski
(PL) Arvoisa puhemies, ammattikoulutuksen alalla tehtävää yhteistyötä koskevan mietinnön varjoesittelijänä olen seurannut Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskuksen toimintaa erityisen kiinnostuneesti. Ammattikoulutuksen sovittaminen kansalaisten ja työmarkkinoiden tarpeisiin on keskeinen keino kohentaa Euroopan unionin työllisyyttä ja kilpailukykyä. Tästä syystä Cedefopin roolia ei pidä aliarvioida.
Vuoden 2010 mietintö vahvisti näkemykseni Cedefopin tehokkuuden suhteen. Tästä on osoituksena muun muassa Cedefopin julkaisujen ja Europass-portaalin käyttäjämäärien tasainen kasvu. Mielestäni on kuitenkin ehdottoman tärkeää lisätä Cedefopin osallistumista ammattikoulutusta koskeviin rakenteellisiin toimenpiteisiin, mukaan lukien koulutuksen tehokkuuden arviointijärjestelmän käyttöönottoon. Uskon myös, että virastolla on valtavasti potentiaalia laatia tästä asiasta toimiva ehdotus.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, en pyri kyseenalaistamaan työllisyyteen, työolosuhteisiin ja koulutukseen liittyvien neljän EU:n viraston työntekijöiden ja asiantuntijoiden työtä ja ponnistuksia. Niiden toiminnan koordinointia ja synergioita on kuitenkin syytä ja mahdollista lisätä toiminnan hyötyjen selkeyttämiseksi.
Virastot toteuttavat merkittäviä tutkimuksia, jotka tarjoavat meille tarkempaa tietoa ongelmista, jotka koskevat työolosuhteita, koulutusta, työpaikkojen laatua ja jopa demokratian puutetta työpaikoilla. Euroopan komission on kuitenkin tarpeen ryhtyä toimenpiteisiin näiden ongelmien ratkaisemiseksi.
Arvoisa komission jäsen, tämä on haaste, jonka asetamme Euroopan komissiolle.
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, pyysin puheenvuoroa, sillä totesin, että en vie keneltäkään muulta puheaikaa. Halusin tuoda esiin kolme asiaa, jotka ovat uskoakseni oleellisia tämän keskustelun kannalta. Ensinnäkin haluan kysyä, onko tutkittu sitä, minkä verran säästäisimme rahaa, jos nämä neljä virastoa suljettaisiin. Tätä kysymystä ei ole tietenkään osoitettu komissiolle. Se on osoitettu poissa olevalle parlamentin jäsenelle, joka esitti kysymyksen, mutta joka poistui istuntosalista ja joka ilmeisesti ei halua vastausta. Toinen asia on se, että Kansainvälinen työjärjestö (ILO) käyttää näiden virastojen tarjoamia tietoja kyllästymispisteeseen asti. Kolmanneksi ja viimeiseksi haluan muistuttaa parlamentin jäseniä siitä, että vastuuvapaus myönnettiin näille neljälle virastolle juuri eilen. Vastuuvapautta ei kuitenkaan myönnetty Yhdistyneessä kuningaskunnassa sijaitsevalle poliisiakatemialle.
Puhemies
(EN) Hyvä jäsen Rapti, näyttää siltä, että myös muut parlamentin jäsenet haluavat käyttää puheenvuoron, nyt kun soin teille tämän poikkeuksen. Me olemme jo ylittäneet käytettävissämme olevan ajan. Jos te todella haluatte käyttää puheenvuoron, joudun nyt antamaan sen teille, mutta älkää pyytäkö puheenvuoroa vain ilmoittaaksenne olevanne tyytymättömiä menettelyyn. Jäsen Gräßle, haluatteko minuutin puheenvuoron? Jos haluatte puhua asiakysymyksistä, olkaa hyvä.
Ingeborg Gräßle
(DE) Arvoisa puhemies, jos te olisitte selittänyt jäsen Raptin saadessa puheenvuoron, minkälaisia seuraukset tulevat olemaan, olisimme voineet päästä pidemmälle.
Hyvä jäsen Rapti, tämä lähestymistapa on nimenomaan saanut aikaan tämänhetkisen tilanteen ja virastojen tehottoman toiminnan, johon meidän on puututtava viipymättä. Jos me haluamme säilyttää virastot, meidän on muutettava niitä. Voin vain pyytää teitä liittymään ponnistuksiimme. Me emme voi antaa asioiden vain jäädä nykyiselleen, koska virastot ovat niin tehottomia ja koska ne tuhlaavat rahaa sen sijaan, että tuottaisivat sitä joka päivä.
Haluan mainita jälleen kerran, että näiden neljän viraston rahoitus, josta puhumme, on suuruudeltaan noin 90 miljoonaa euroa. Se on paljon rahaa. En tiedä, ovatko virastojen tarjoamat palvelut todella 90 miljoonan euron arvoisia. Tämän asian halusin ottaa esille. Olemme tämän velkaa kansalaisillemme ja veronmaksajillemme. Minun on puolusteltava itseäni joka päivä saksalaisille veronmaksajille ja selitettävä heille, että saamme rahoillemme vastinetta. Uskon, että parantamisen varaa on paljon.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, kun tarkastelemme EU:n virastojen kehittymistä, käy vähitellen selväksi, että kärsimme "virastokuumeesta". Tämä on ainoa ala, jolla toimii neljä rinnakkaista virastoa Muilla aloilla tehtävät hoitaa yksi ainoa virasto. Kun tarkastelemme tilannetta kokonaisuutena, vaikuttaa siltä, että jokainen maa haluaa oman virastonsa. Pyydän anteeksi, mutta me emme voi antaa tämän tapahtua.
Meidän ei pidä tyytyä keskustelemaan virastojen sulauttamisen tarpeellisuudesta. Meidän pitäisi pohtia myös, mistä tehtävistä komissio voisi vastata itse ja tarvitaanko niiden hoitamiseen virastoa lainkaan. Meidän pitäisi siis vähitellen ryhtyä tutkimaan, mitä virastoja voimme lakkauttaa kokonaan. Haluaisin kysyä edelliseltä puhujalta, joka käytti kaksi puheenvuoroa: Missä ovat tarkat tehokkuusmittaukset? Kuinka monta työpaikkaa virastot ovat todellisuudessa luoneet? Missä on se liikevaihto, joka oikeuttaa nykyisen vuosittaisen 90 miljoonan euron rahoituksen?
Kun olen saanut vastaukset näihin kysymyksiin, voin antaa tukeni virastojen säilyttämiselle. Muutoin haluaisin, että ne suljetaan.
Piotr Borys
(PL) Arvoisa puhemies, mielestäni on äärimmäisen tärkeää, että meillä on virastoja, jotka toteuttavat tehokkaita työmarkkinoihin ja työllisyyteen liittyviä toimenpiteitä, ja virastojen on tietenkin oltava tilivelvollisia tuloksistaan.
Meidän ei pidä unohtaa sitä, että joka kolmannella Euroopan unionin kansalaisella ei ole minkäänlaista ammatillista pätevyyttä. Työllisyyden, työmarkkinapotentiaalin ja ammattikoulutuksen seurantaan liittyvät asiat tuottavat valtavat määrät tietoa, jota ainutkaan jäsenvaltio ei pysty enää yksin arvioimaan. Tästä syystä virastojen pitäisi olla tilivelvollisia työnsä tehokkuudesta, mutta meidän pitäisi muistaa, että tämän työn tuloksilla voi olla nyt uskomaton vaikutus työmarkkinoihin, kun ammattikoulutus liitetään työpaikkoihin ja ammatteihin, joissa tulee olemaan työvoimapulaa tulevaisuuden Euroopassa. Nykypäivänä meidän on tuotava ulkomailta suuri määrä hyvin erikoistuneita työntekijöitä, kuten lääkäreitä ja sairaanhoitajia. Tällaisten ongelmien parissa Euroopan unioni painii, ja meidän pitäisi siksi arvioida näiden virastojen toimenpiteiden tehokkuutta.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, uskon, että kaikista tämän kaltaisista aiheista pitää keskustella tabukysymyksiä kaihtamatta. Jos me havaitsemme puutteita tai tuhlausta, meidän on puututtava niihin.
On kuitenkin myös hyvin tärkeää, että emme esitä todellisuutta väärässä valossa, emmekä liioittele löytämiämme puutteita vain tukeaksemme sanomaamme.
On sääli, että osa puheenvuoron pitäneistä parlamentin jäsenistä on poistunut, mutta haluan vastata heille erityisesti. En esimerkiksi yhdy lainkaan siihen näkemykseen, että osa virastoista tekisi vain PR-työtä ja että niiden toiminta olisi luonteeltaan hyvin pinnallista. Virastot tekevät aidosti konkreettista analyyttistä ja poliittista työtä, kuten harjoittavat kokemusten vaihtoa, ja auttavat unionin politiikkojen laatimisessa käsiteltävänä olevien virastojen tapauksessa työllisyyden ja sosiaaliasioiden alalla.
Mielestäni nämä virastot auttavat Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa ja sopimiemme päätavoitteiden saavuttamisessa. Olen yhtä mieltä siitä, että osaamisen kehittäminen ja ammattikoulutus ovat merkittäviä haasteita, kuten keskustelun aikana painotettiin. Tämä on yksi työttömyyden suurimmista rakenteellisista syistä Euroopan unionissa, ja me tarvitsemme näiden virastojen panosta enemmän kuin koskaan.
On kuitenkin totta, että meidän on tarkasteltava, ovatko niiden kustannukset perusteltuja, ja tätä on tutkittava hyvin konkreettisella tasolla.
Periaatteessa kunkin viraston tehokkuutta ja suorituskykyä koskevat kriteerit - ja tavat, joilla kriteerit aiotaan täyttää - asetetaan sen vuosittaisessa työohjelmassa. Viraston vuosittaisen työohjelman hyväksyy sen tarkastusvaliokunta, ja työohjelma esitellään asianomaiselle Euroopan parlamentin valiokunnalle. Virastojen tarkastusvaliokuntiin kuuluvat komission edustajat suhtautuvat määrällisiin ja laadullisiin suorituskykykriteereihin hyvin vakavasti ja he tekevät kaikkensa, jotta kriteereitä noudatetaan.
Eräs puhuja kysyi, miten virastot suoriutuvat tehtävistään asetettuihin kriteereihin nähden. Tähän minun täytyy sanoa, että suorituskyvyn arviointi kriteereihin nähden on kunkin viraston tarkastusvaliokunnan tehtävä. Virastot teettävät yleensä työohjelmistaan säännöllisesti ulkopuolisia arviointeja, joissa suorituskyvyn indikaattorit otetaan huomioon.
Virastot raportoivat ulkopuolisen arvioinnin tuloksista yleensä johtajan vuotuisessa toimintakertomuksessa, joka toimitetaan budjettivallan käyttäjille. Toisena budjettivallan käyttäjänä parlamentti voi myös pyytää virastoja perustelemaan suorituskykynsä. Myös tilintarkastustuomioistuin arvioi virastojen toimintaa vuotuisen vastuuvapausmenettelyn yhteydessä; tämän tuloksista keskustellaan talousarvion valvontavaliokunnassa.
Virastojen tarkastusvaliokuntiin kuuluvat komission edustajat tekevät kaikkensa varmistaakseen, että ulkoisissa arvioinneissa esitettyjä suosituksia sekä tilintarkastustuomioistuimen ja komission sisäisen tarkastuksen laatimia suosituksia noudatetaan asianmukaisesti.
Käsittelin kahden viraston - ETF:n ja Cedefopin - toiminnallisia päällekkäisyyksiä avauspuheenvuorossani. Haluan kuitenkin korostaa vielä kerran, että näiden virastojen panos voi olla ratkaisevan tärkeä erityisesti työllisyyden noustessa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden mukaisesti. ETF voi vaikuttaa merkittävällä tavalla vaurauden levittämiseen Euroopan unionin lähialueille, erityisesti Välimeren alueen viimeaikaisten muutosten valossa.
Haluan vielä ottaa esiin yhden asian, joka koskee parlamentin kykyä nähdä strategioiden kehittyminen. Virastojen tavoitteet on määritelty varainhoitoasetuksessa, joka julkaistaan virallisessa lehdessä, kuten tiedätte. Kunkin viraston strategian laatii yleensä viraston johtaja yhdessä tarkastusvaliokunnan kanssa. Nämä strategiat esitellään parlamentille joka vuosi ja ne näkyvät vuotuisessa työohjelmassa.
Käsiteltävänä olevat neljä virastoa esittelivät vuotuiset työohjelmansa parlamentin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnalle tämän vuoden tammikuun lopussa.
Haluan lopuksi sanoa, että olen yhtä mieltä siitä, että neuvoston puheenjohtajan olisi hyödyllistä osallistua näihin keskusteluihin. Vakuutan teille, että aion seurata tätä asiaa heidän kanssaan, ja olen varma, että löydämme puheenjohtajavaltion kanssa yhteisen kielen myös tässä asiassa.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.25 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
