Kroatian vuoden 2006 edistymiskertomus (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Swobodan laatima ulkoasiainvaliokunnan mietintö Kroatian vuoden 2006 edistymiskertomuksesta.
Hannes Swoboda 
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi kiittää kollegojani ja erityisesti kollegojani ulkoasiainvaliokunnassa erittäin hyvästä ja tuloksellisesta yhteistyöstä.
Haluan niin ikään kiittää kaikkia Kroatian edustajia, jotka ovat auttaneet erittäin suuresti maansa valmistautumista siirtymiseen lähemmäs Euroopan unionia: pääneuvottelijana toiminutta maan EU-suurlähettilästä, maan ulkoministeriä ja ennen kaikkea pääministeri Sanaderia, joka on vienyt virkakautensa viime vuosina neuvotteluja huomattavasti eteenpäin. Haluan kiittää myös edellistä pääministeriä Račania. Hän on henkilökohtainen ystäväni ja valitettavasti erittäin vakavasti sairas. Nimenomaan hän pani alulle välttämättömät valmistelut Kroatian siirtymiseksi kohti Euroopan unionia. Mainitsemani henkilöt eivät ole pelkästään kroatialaisia vaan myös eurooppalaisia merkkihenkilöitä, sillä he edistävät koko Kaakkois-Euroopan alueen mahdollisuuksia päästä Euroopan unioniin asiaa koskevien kriteerien täytyttyä.
Minulta on tiedusteltu, olenko mahdollisesti liiankin ystävällinen Kroatiaa kohtaan. Minulla on tosiaan hyvin vahvat tunnesiteet maahan, mutta näen siellä myös arvostelunaihetta ja vielä järjestämättömiä asioita. Vastustan näin ollen ajatusta siitä, että osa tämän mietinnön arvostelevista kohdista olisi muitta mutkitta poistettava. Meidän on oltava rehellisiä Kroatialle. Peittely ei edistä sen asiaa, mutta huomion keskittäminen ratkaisemattomiin aiheisiin edistää.
Vaikka paljon on saatu aikaan, kaikkia uudistuksia ei ole vielä pantu täytäntöön. Tarkoitan tällä oikeuslaitoksessa tarvittavien uudistusten ohella taloudellisia uudistuksia. Toivon niiden edistyvän nyt pidettävistä vaaleista huolimatta, ja olen tyytyväinen Kroatian yhteistyöhön Haagin kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa. Tähän tilanteeseen pääsy oli suuri edistysaskel, ja toivon naapurivaltio Serbian tekevän samoin. Työtä on kuitenkin jatkettava aivan lähitulevaisuudessa.
Toinen asia, joka on vielä saatava päätökseen, on pakolaisten paluu. Kun kuulee, että osassa kylistä ei vieläkään ole vettä tai sähköä, ymmärtää, miksei kotiinpaluu houkuta pakolaisia erityisesti tulevaisuudensuunnitelmana. Tehtävää siis on tälläkin saralla.
Rajat ovat edelleen ongelmallisia. Ei ole yllättävää, ettei rajoja määritelty 100-prosenttisen tarkasti Jugoslavian romahdettua. Nämä ongelmat ratkaistaan parhaiten kahdenvälisesti. Toisin sanoen Kroatian ratkaisut voivat vaihdella maakohtaisesti eri naapurimaiden yhteydessä, mutta jolleivät asiat järjesty yksittäisen maan kanssa, avuksi on otettava kolmannet osapuolet, jotka pystyvät sovittelemaan, toimimaan erätuomareina ja ratkaisemaan kysymykset eurooppalaiseen tapaan - käsittelemään niitä käytännöllisinä, taloudellisina ja poliittisina aiheina eikä ratkaisevina periaatteellisina kysymyksinä.
Totean mietinnössäni aivan tarkoituksellisesti, että Kroatian olisi tehtävä kaikkensa neuvottelujen saattamiseksi päätökseen vuoteen 2008 mennessä, jotta nykyinen parlamentti voi antaa hyväksyntänsä ennen seuraavia, vuoden 2009 kesäkuussa pidettäviä Euroopan parlamentin vaaleja. Se, onko meidän mahdollista antaa hyväksyntämme vakuuttuneina asiasta, riippuu ensisijaisesti Kroatiasta.
Sekä Kroatian hallituksen että opposition poliitikot tietävät, että nykyään on entistä vaikeampi päästä yksimielisyyteen Euroopan unionin laajentumisesta uusiin jäsenvaltioihin, koska eräänlainen laajentumisväsymys on osin päässyt vallalle. Meidän on silti oltava rehellisiä ja suoraselkäisiä tässä asiassa, sillä Thessalonikin prosessin aikana totesimme, että Kööpenhaminan kriteerit täyttäneet ja kansainvälisen rikostuomioistuimen kanssa yhteistyötä tekevät maat ovat oikeutettuja jäsenyyteen. Kroatian jäsenyys voisi olla merkki muille maille - ei tietenkään merkki siitä, että ne pääsevät jäseniksi automaattisesti tai aiempaa helpommin, vaan maat näkisivät, että Euroopan unionin jäseneksi pääsee, kun tekee omat läksynsä. Kenellekään meistä ei ole hyötyä mustan aukon syntymisestä alueelle.
Olemme vakaasti sitoutuneet ajatukseen, jonka mukaan myös Euroopan unionin on tehtävä omat läksynsä ja saatava käyntiin tarvittavat institutionaaliset uudistukset perustuslakiprosessin saamiseksi päätökseen. Voin ainoastaan toistaa saman, minkä kollega Schulz kertoi liittokansleri Merkelille viime puheessaan Brysselissä: neuvoston ja komission on tehtävä kaikkensa omien valtaoikeuksiensa puitteissa, jotta prosessi päättyy samaan aikaan ja saman suuntaisesti kuin Kroatian kanssa käytävät neuvottelut, jotta Kroatia pystyy liittymään Euroopan unionin jäseneksi eikä ovea paukauteta kiinni sen edestä. Emme saa sivuuttaa noin vain Euroopan unionin syventämistä, sen toimielinuudistusta. Nämä kaksi asiaa on ratkaistava yhdessä, jotta voimme toivottaa Kroatian tervetulleeksi entistä vahvemman Euroopan unionin uudeksi jäsenvaltioksi.
(Suosionosoituksia)
Günter Gloser
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tahdon kiittää neuvoston puheenjohtajavaltion Saksan puolesta teitä ja erityisesti jäsen Swobodaa tasapainoisesta parlamentin päätöslauselmaesityksestä koskien komission uusinta Kroatian edistymiskertomusta ja todeta, että esityksessä todellakin mielestäni erotellaan - kuten huomioissanne totesitte - yö ja päivä yhtä selkeästi kuin komission omassa kertomuksessa ja samalla rohjetaan ottaa nimenomaisesti poliittista kantaa varsinkin Kööpenhaminan poliittisten kriteerien nykyiseen saavuttamisasteeseen. Tähän on suhtauduttava myönteisesti.
Parlamentti tekee tärkeää työtä laajentumisprosessin aikana; parlamentin aktiivinen ja kriittinen seuranta edistää selvästi prosessin avoimuutta ja vahvistaa tukea sille Euroopan unionin kansalaisten keskuudessa. Tiedämme, että Euroopan parlamentti aika ajoin arvostelee esimerkiksi laajentumisen nopeutta, mutta on tärkeää, että parlamentti seuraa prosessia.
Olen iloinen voidessani panna merkille, että parlamentin ja neuvoston näkemykset asiasta ovat näin yhteneväiset, sillä se on suunnattoman tärkeää laajentumisprosessin jatkumiseksi Eurooppa-neuvoston päätelmien mukaisesti. Kuten totesitte, Euroopan parlamentin ja Kroatian Saborin parlamentaarisella sekavaliokunnalla on huomattava tehtävä yhtenä välineenä ajatusten viemiseksi eteenpäin vuoropuhelun avulla.
Kroatia etenee hyvin matkallaan kohti EU:ta, ja liittymisneuvottelut edistyvät. Silti on sanomattakin selvää, että neuvottelujen edistyminen on vastedes kiinni siitä, kuinka nopeasti Kroatia saavuttaa seurantaprosessiin ja neuvotteluihin perustuvat vaatimukset.
Komission 8. marraskuuta 2006 annetussa edistymiskertomuksessa osoitetaan selkeästi, että etenemisestään huolimatta Kroatialla on edelleen paljon tehtävää ja että sen on kirittävä tietyillä aloilla. Jäsen Swoboda totesi, että tämä koskee erityisesti oikeusjärjestelmää ja julkishallintoa, korruption torjuntaa sekä talousuudistusta, jossa tarvitaan suuria ponnistuksia. Saanen käsitellä seuraavassa lyhyesti yksittäisiä aloja.
Huomaamme, että vaikka oikeuslaitoksen uudistuksessa on jossain määrin edistytty, monia ongelmia on vielä ratkaistavana. Tässä kohdin on korostettava, että itsenäisen, puolueettoman, avoimen ja tehokkaan oikeusjärjestelmän luominen on ratkaisevan tärkeää ja ennakkoedellytys oikeusvaltion toiminnan tehostamiselle ja yhteisön säännöstön asianmukaiselle soveltamiselle. Edistyminen tällä alalla on tärkeää arvioitaessa Kroatian valmiutta mahdolliseen EU-jäsenyyteen.
Sama pätee korruptioon, joka on yhä vakava ongelma. Senkin yhteydessä korostamme korruption ennaltaehkäisyn, paljastamisen ja tehokkaan torjumisen tarvetta.
Säännöstön onnistunut soveltaminen riippuu suuresti ammattitaitoisesta, vastuuvelvollisesta, avoimesta ja riippumattomasta julkishallinnosta, joka on niin ikään hyvin tärkeä kansalaisille ja viime kädessä myös maan tarvitsemille sijoittajille. Sen me olemme oppineet aiemmin liittyneiden maiden kokemuksista.
Juuri tästä syystä Kroatian olisi panostettava entistäkin enemmän hyvien naapuruussuhteiden aikaansaamiseen, ja samasta syystä kehotamme sitä erityisesti etsimään lopulliset ratkaisut vielä ratkaisemattomiin kahdenvälisiin kysymyksiin naapurivaltioiden kanssa, varsinkin rajojen suhteen. Ratkaisujen on oltava aina kummankin osapuolen hyväksyttävissä.
Taloudellisten kriteerien osalta olemme tyytyväisiä, että talouspolitiikan keskeisistä tekijöistä on päästy yleiseen yksimielisyyteen ja että maassa on todettu positiivisia indikaattoreita, joista voidaan mainita alhainen inflaatio, vakaat vaihtokurssit ja nopeutunut kasvu. Kroatia pystynee selviytymään EU:n kilpailupaineesta ja markkinavoimista todennäköisesti keskipitkällä aikavälillä. Tämä riippuu kuitenkin siitä, pystyykö maa toteuttamaan uudistusohjelmansa määrätietoisesti ja korjaamaan siten omat, vielä jäljellä olevat heikkoutensa. Tätä silmällä pitäen olemme kehottaneet Kroatiaa nopeuttamaan rakenneuudistuksiaan, mukaan lukien yritysten rakennemuutokset.
Lopuksi voin todeta, että olemme tyytyväisiä Kroatian parantuneeseen kykyyn saattaa voimaan yhteisön säännöstö. Vaikka se on edistynyt useimmilla aloilla, tarvitaan yhä määrätietoista toimintaa lainsäädännön lähentämisessä ja hallintovalmiuksissa. Monilla aloilla edes liittymistä valmistelevan kumppanuuden lyhyen aikavälin tavoitteita ei ole vielä saavutettu.
Olemme siksi erittäin iloisia siitä, että Kroatia hyväksyi hiljattain kansallisen ohjelman Euroopan unioniin yhdentymiseksi. Se on maan ajankohtainen vastine liittymistä valmistelevan kumppanuuden aikana esitettyihin suosituksiin. Odotamme ohjelman toteutusta erittäin toiveikkaina.
Saanen tähän loppuun osoittaa teille toistamiseen sydämelliset kiitokseni yhteistyöstä laajentumisasioissa, sillä parlamentin maltillinen asenne auttaa jatkuvasti pitämään laajentumispolitiikan järkiperäisenä. Odotan innokkaana yhteistyön jatkumista tulevaisuudessa niiden erilaisten hankkeiden tiimoilta, jotka meidän on vielä yhdessä ratkaistava.
Vladimír Špidla
komission jäsen. (FR) Arvoisa puhemies, komissio suhtautuu myönteisesti jäsen Swobodan mietintöön Kroatiasta. Tasapainoisessa mietinnössä käsitellään Kroatian suurimpia haasteita Euroopan unionin jäsenyyden tiellä, varsinkin politiikan saralla. Olen varma, että Euroopan parlamentin tämän mietinnön pohjalta hyväksymä päätöslausuma edistää suuresti laajentumisprosessin kehitystä kattamaan myös Kroatian.
Kroatian liittymisneuvottelut ovat päässeet hyvään alkuun. Seurantaprosessi saatiin onnistuneeseen päätökseen lokakuussa 2006. Sen yhteydessä muodostui yleinen näkemys yhteisön säännöstön nykyisestä toteutumisasteesta Kroatiassa sekä lisätoimia edellyttävistä aiheista. Kroatian edistymisvauhti kohti liittymistä riippuu suurelta osin sen kyvystä täyttää kaikki välttämättömät kriteerit. Tehtävä ei ole helppo. Kroatian on saatettava lainsäädäntönsä vastaamaan EU:n lukemattomia säännöksiä ja varmistettava näiden saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sekä niiden noudattaminen. Maan on niin ikään jatkettava toimintaansa poliittisten ja taloudellisten kriteerien täyttämiseksi.
Neuvottelujen luvuista on tähän mennessä avattu kuusi kaikkiaan 33:sta. Kahdesta neuvottelut on tilapäisesti keskeytetty. Yhdeksän luvun tavoitteet on määritelty, ja niihin on päästävä, ennen kuin neuvottelut voidaan avata esimerkiksi kilpailupolitiikan, julkisten hankintojen ja pääomien vapaan liikkuvuuden kaltaisilla aloilla. Euroopan unioni ja Kroatia valmistelevat neuvotteluasemiaan monien muiden lukujen osalta. Toivomme voivamme avata neuvottelut muista luvuista Saksan puheenjohtajakaudella.
Yleisesti arvioiden Kroatialla on vankka pohja edistymiselle tulevaisuudessa. Työtä on silti tehtävä, erityisesti poliittisten ja taloudellisten kriteerien suhteen, sillä näillä aloilla on yhä ongelmia. Katsomme erityisesti, että Kroatian on kiireesti jatkettava työtään ja saatava konkreettisia tuloksia oikeusjärjestelmän uudistuksen, julkishallinnon ja korruptiontorjunnan aloilla.
Kroatia on ryhtynyt toteuttamaan omaa oikeusjärjestelmän uudistusstrategiaa, ja ensimmäiset tulokset alkavat jo näkyä. Se on myönteinen merkki. Kroatian oikeusjärjestelmässä on silti vakavia puutteita, ja monia parannuksia on vielä tehtävä, kuten jäsen Swoboda mietinnössään aivan oikein huomauttaa. Tuomioistuimet ovat pahoin ruuhkautuneet. Oikeudenkäynnit kestävät aivan liian pitkään. Meidän on varmistettava, että tuomioistuinten päätökset pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että tuomarien riippumattomuus ja ammattitaito kohenevat. Hallituksen on niin ikään esiteltävä suunnitelmansa oikeusjärjestelmän rationalisoimiseksi. Parannuksia tarvitaan myös sotarikosoikeudenkäyntien järjestämistapaan. Korruptio on huolestuttava ongelma. Korruptionvastaisen ohjelman puitteissa on päätetty muutamista toimista, mutta niiden täytäntöönpano on vasta aluillaan.
Koko ohjelman täytäntöönpano on välttämätöntä, samoin vahva poliittinen tahto toiminnan tehostamiseksi. Julkishallinnon alan monet heikkoudet eivät ainakaan helpota korruption torjuntaa. Kroatian on kiireesti nopeutettava alan uudistamista. Kroatian suunta on oikea vähemmistöjen oikeuksien suhteen. Maan on silti tulevaisuudessa vastattava pakolaisten paluuta koskeviin useisiin yksittäisiin haasteisiin. Kaikkia ongelmia ei ole edelleenkään ratkaistu, kuten asuntojen osoittamista sellaisille pakolaisille, joilla oli asuin- ja vuokraoikeudet ennen Kroatiasta lähtöään.
Mietinnössä tähdennetään oikeutetusti Kroatian myönteistä vaikutusta alueella, varsinkin sen toimintaa Kaakkois-Euroopan yhteistyöprosessin puheenjohtajana. Tämä puolestaan lisää tarvetta Kroatian rohkaisuun sen tulevissa pyrkimyksissä hyviin naapuruussuhteisiin ennen muuta tehostamalla vielä ratkaisemattomien kahdenvälisten kysymysten, erityisesti rajojen määrittelyä koskevien kysymysten, ratkaisuun tähtäävää työtä.
Taloudellisissa kriteereissä on edistytty kaiken kaikkiaan tyydyttävästi. Kroatiassa voidaan todellakin katsoa olevan toimiva markkinatalous. Maan edun mukaista on jatkaa kohti avointa ja kilpailukykyistä taloutta, jotta se pystyy aikanaan selviytymään Euroopan unionin kilpailupaineista. Sen on jatkettava taloudellisia uudistuksia ja tehtävä vaikeita päätöksiä, ennen muuta teollisuuden rakennemuutoksesta teräs- ja laivanrakennusalalla.
Edistytäänkö neuvotteluissa vai ei, riippuu Kroatiasta. Vain tulevaisuus näyttää, milloin Kroatia on valmis liittymään. Komission kantaa ei ole kytketty mihinkään tavoitepäivämäärään, ennen kuin liittymisneuvottelut ovat loppuvaiheessaan. Kroatialla on vielä paljon tehtävää, ja neuvottelujen edistyminen riippuu maan kyvystä vastata liittymisvaatimuksiin. Komissio tekee tulevaisuudessakin kaiken mahdollisen auttaaksensa Kroatiaa saavuttamaan tämän tavoitteen.
Bernd Posselt
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, jos historiassa olisi oikeudenmukaisuutta, kroaatit - jotka ovat eurooppalainen kansa - olisivat olleet Euroopan unionin perustajien joukossa. Kommunismi ja eteläslaavien liitto estivät sen. Jos historia olisi edes jollain tavoin kohtuullista, Kroatia olisi liittynyt Euroopan unioniin viimeistään kolme vuotta sitten Unkarin, Slovenian, Tšekin tasavallan ja niiden muiden maiden kera, joiden kanssa sillä on yhteinen historia ja kulttuuri ja joiden kanssa se on aina ollut yhdessä. Tämän esti se, että kolmannes maan alueesta oli ollut vuosia naapurivaltion valloittamana.
Kroatia on nyt vihdoin matkalla kohti Euroopan unioniin liittymistä. Meidän on tehtävä oma osamme ja korjattava historia oikeudenmukaiseksi antamalla sille mahdollisuus liittyä ennen tämän vuosikymmenen loppua, sillä Kroatia on ainut Euroopan maa, joka siihen pystyy - ja meidän on sallittava sen tehdä se. Tämä ei tarkoita, ettemme näkisi maassa asioita, jotka antavat aihetta arvosteluun. Tahdon kiittää hyvästä yhteistyöstä kollega Swobodaa, ja näihin arvostelukohtiin on puututtava.
Arvoisa komission jäsen, meidän on tehtävä kaikki voitavamme estääksemme keinotekoisten esteiden kasaaminen Kroatian teille - sellaisten esteiden, joita muiden ehdokasmaiden ei ole tarvinnut voittaa. Meidän on pidettävä selvästi mielessä, ettei Kroatiaan saa kohdistaa sitä turhautumista laajentumiseen, joka on ilmennyt viimeisen yrityskerran yhteydessä. Kroatiaa ei voi niputtaa yhteen muun Kaakkois-Euroopan tai Turkinkaan kanssa. Joistakin puutteista huolimatta Kroatia on aivan varmasti edistynyt monessa suhteessa paremmin jäsenyysvalmisteluissaan kuin eräät jäsenvaltiot, ja siksi meidän on siivottava oma pesämme ja saatettava Euroopan unioni sellaiseen kuntoon, että se voi toivottaa Kroatian tervetulleeksi viipymättä.
Haluan tehdä selväksi, että selvästikään Kroatia - sen neljä ja puoli miljoonaa asukasta ja sen saavuttama vaihe liittymisneuvotteluissa - ei vaaranna Euroopan unionin yhdentymiskykyä liiaksi vaan muodostaa sitä vastoin merkittävän voiman tämän ongelmien koetteleman alueen vakauttamiseksi ja tekee Euroopan unionista entistä vahvemman.
Jan Marinus Wiersma
PSE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi kiittää hyvää ystävääni ja kollegaani Swobodaa hänen esittelijänä tekemästään työstä sekä tästä mietinnöstä, joka osoittaa, että esittelijä seuraa tiiviisti kehitystä Kroatiassa. Ehdokasvaltio on edistynyt valtavasti ja lähestynyt merkittävästi Euroopan unionia, mitä esittelijä aivan oikein korostaa mietinnössään. Samalla esittelijä mainitsee rehellisesti ja avoimesti vielä kesken olevat seikat sekä uudistukset, jotka odotamme Kroatian hallituksen panevan täytäntöön piakkoin.
Ryhmäni pitää kiinni Länsi-Balkanin maiden eurooppalaisesta tulevaisuudesta ja, kuten aiemmin sanoin, tukee Kroatian ehdokkuutta voimakkaasti ja yksimielisesti. Ryhmässäni ei näin ollen vallitse epäilyksiä Eurooppa-neuvoston sitoumuksista eikä kysymyksestä, voiko Kroatia päästä EU:n jäseneksi. On kuitenkin huomattava, että johtotähtenämme ovat liittymiskriteerit ja uudistettu laajentumisstrategia, joista pääsimme täällä parlamentissa laajaan yksimielisyyteen viime joulukuussa ja joita myös komissio ja neuvosto tukevat. Tämä ei missään nimessä tarkoita, että Kroatiaan sovellettaisiin edellisistä ehdokasmaista poikkeavia kriteereitä vaan että odotamme Kroatian hallituksen jatkavan samalta pohjalta, jonka edellinen, pääministerin Racanin hallitus suurelta osin rakensi.
Meille jää siis enää yksi, yhteinen haaste: etenemissuunnitelmien synkronointi, jotta saamme neuvottelut Kroatian kanssa ja toisaalta tarpeelliset toimielinuudistukset EU:n sisällä päätökseen. Kumpaakaan prosessia emme voi pakottaa, mutta koska tähtäimessämme on perustuslaillisen tulevaisuuden ratkaisu vuoden 2009 puoleenväliin mennessä, minä ja ryhmäni katsomme, ettei Kroatian tiellä ole voittamattomia esteitä, jotka estäisivät Kroatian liittymisprosessin viemisen loppuun ilman tarpeetonta viivästystä.
István Szent-Iványi
ALDE-ryhmän puolesta. - (HU) Kroatia ansaitsee tunnustusta viime vuosina saavuttamistaan tuloksista. Sisäiset uudistukset ovat alkaneet, lainsäädännön harmonisointi etenee hyvin ja yhteistyö ICTY:n kanssa on täysimääräistä. Kroatialla on silti paljon työtä edessään, ennen kuin se pääsee jäseneksi. Hallinnon uudistukset on vasta aloitettu, ja vaikka oikeusjärjestelmän uudistusta on lähestytty merkittävästi, lisää työtä tarvitaan. Korruption vastainen taistelu on tähän mennessä tuottanut vähän tuloksia, pakolaisten paluuta on tuettava voimakkaammin ja paljon on tehtävää myös ympäristönsuojelun alalla. Kroatian hallituksella on siis kädet täynnä työtä.
Kummankin osapuolen aiempien odotusten vastaisesti neuvottelut ovat jäljessä aikataulustaan, ja se ei ole pelkästään Kroatian vika. Meidän on pyrittävä pysymään aikataulussa ja valmisteltava Kroatian ottamista lopulta mukaan EU:n toimielimiin. Pidämme erittäin tärkeänä Kroatian valmiutta ratkaista keskeneräiset kysymykset - myös rajariidat - naapurivaltioidensa kanssa mahdollisimman pian. Tähän tarvitaan rakentavaa ajattelua ja joustavuutta, eikä pelkästään Kroatian vaan myös sen kumppanien puolelta. Jollei tällaisiin tuloksiin päästä, kolmannen osapuolen puuttuminen asiaan vaikuttaa aiheelliselta. Toistaiseksi kaikki poliittiset puolueet ovat yksimielisiä EU:n jäsenyydestä, mutta kansalaismielipide on valtaosaltaan vielä epävarma.
Hallituksen on panostettava enemmän yleisen mielipiteen saamiseksi omalle kannalleen. Kroatian vaalit lähestyvät, ja vaalitaistelusta tulee pitkä. Se on jo alkanut, ja juuri siitä syystä meidän on taiten pysyttävä puolueettomina sisäisissä poliittisissa asioissa. Emme saa asettua tukemaan mitään leiriä, vaan meidän on lähetettävä viesti koko Kroatialle. Mielestäni viestin pitää olla myönteinen. Kiitän Hannes Swobodaa, koska hänen hyvin tasapainoisessa mietinnössään otetaan esiin sekä hyödyt ja haitat ja kannustetaan näin Kroatiaa jatkamaan toimiaan.
Milan Horáček
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, olen hyvin kiitollinen kollega Swobodalle hänen mietinnöstään, jossa esitellään sekä ne alueet, joilla Kroatian toiminta on puutteellista, että maan saavuttama edistys lähemmäs EU:a.
Meidän on oltava erittäin varovaisia, kun mainitsemme nimeltä arvostelun aiheet, jotka liittyvät liittymiskriteerien täyttymiseen ja niiden arviointiin - toisaalta hallinnon ja elinkeinoelämän uudistuksen yhteydessä, johon liittyvät korruption torjunta ja oikeusjärjestelmän uudistus, ja toisaalta kaikilla lainsäädännön laadintaan ja noudattamisen valvontaan liittyvillä aloilla.
Annan muutaman esimerkin siitä, mitä tarkoitan. Demokratiaksi kehittymiseen liittyy myös sitoumus menneisyyteen, ja siksi olemme jättäneet tarkistuksen, joka koskee perusteellisia ja puolueettomia tutkimuksia ihmiskuntaa vastaan vihollisuuksien aikana tehdyissä rikoksissa, joista monet ovat jääneet rankaisematta. Kerrotaan, että monia kansalaisjärjestöjä ja muita aktivisteja on seurattu ja peloteltu. Toimiva kansalaisyhteiskunta ja kansalaisjärjestöjen aktiivinen osallistuminen poliittiseen elämään ovat välttämättömiä missä tahansa moniarvoisessa ja demokraattisessa yhteiskunnassa, ja ne on juurrutettava, ennen kuin liittyminen voi edetä. Seksuaalivähemmistöihin kohdistuu edelleen julkista panettelua, ja niihin kohdistuvien rikosten tutkinta on puutteellista.
Haluan kuitenkin tehdä selväksi, että Kroatia on oikealla tiellä ja voi liittyä EU:iin lähitulevaisuudessa, koska se vastaa Kööpenhaminan kriteerien muodostamiin poliittisiin, ympäristönsuojelullisiin ja taloudellisiin haasteisiin. Samalla kun kannustamme maata käymään välttämättömään työhön viipymättä ja saattamaan voimaan oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeudet, meidän on tunnollisesti ja määrätietoisesti jatkettava omia uudistuksiamme, jotta pääsemme kumpikin tavoitteisiimme ennen vuotta 2009.
Pál Schmitt
(HU) Haluan EU:n ja Kroatian parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan parlamentin valtuuskunnan puheenjohtajana tähdentää, että Kroatiaa pidetään esimerkkinä, jota kaikkien Balkanin naapurivaltioiden kannattaa seurata tavoitteessaan liittyä Euroopan unioniin. Siksi Euroopan parlamentin velvollisuus on tukea kaikin käytettävissä olevin keinoin liittolaistaan, joka on sitoutunut eurooppalaisiin arvoihin, ja lähettää sille selkeä, myönteinen viesti, joka kannustaa toteuttamaan välttämättömät uudistukset.
Sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan jäsenet, jotka olivat läsnä viime kokouksessa maaliskuussa, näkivät omin silmin, miten vakavasti Kroatian hallitus on sitoutunut valmistelemaan liittymistä. Heidän päätelmänsä oli, että kaikilla aloilla oli tapahtunut merkittävää edistymistä kohti poliittisten, oikeudellisten ja taloudellisten liittymisedellytysten täyttymistä. Neuvotteludynamiikka on tyydyttävää. Valtuuskunta tuki Kroatian kunnianhimoista tavoitetta, että sen kansalaiset voisivat osallistua seuraaviin Euroopan parlamentin vaaleihin vuonna 2009. On selvää, että hallitus toteuttaa tehokkaita toimia korruption kitkemiseksi sekä hallinto- ja oikeusrakenteidensa uudistamiseksi ja että se voi osoittaa saavuttaneensa huomattavia tuloksia pakolaisten paluun, vähemmistöjen oikeuksien suojelun ja alueellisen yhteistyön aloilla.
Kroatian liittyminen on viivästynyt liiaksi. Aiemmin syyksi esitettiin yhteistyöhaluttomuus Haagin tuomioistuimen kanssa, ja nyt vedotaan EU:n rajalliseen integrointikykyyn - sekä juridisen ja sopimuksellisen perustan puuttumiseen - joten Kroatian tilanne on yhä epävarma. Tämän vuoksi Euroopan unionin kannatus on hyvin heikko kansan parissa. Voin suhtautua pelkästään myönteisesti Kroatian hallituksen yhdessä opposition kanssa alulle panemaan uuteen viestintästrategiaan, jonka avulla ihmisille tiedotetaan jäsenyyden odotettavissa olevista hyödyistä. Suosittelen, että EU laatii johdonmukaisen pitkän aikavälin tiedotussuunnitelman, jolla pyritään vähentämään 4,5 miljoonan Kroatian kansalaisen epäilyksiä ja epäluottamusta EU:ta kohtaan.
Kollega Swobodan mietintöön palatakseni kiitän vielä esittelijää ja aion henkilökohtaisesti kannattaa mietintöä. Toivon, että myös Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän ehdottamat tarkistukset hyväksytään.
Puhemies
Toivotan onnea valtuuskuntanne työhön.
Borut Pahor
(SL) Haluan aivan aluksi osoittaa vilpittömät kiitokseni jäsenkollega Swobodalle.
Euroopan parlamentti on tähänastisissa asiakirjoissaan jatkuvasti kehottanut Kroatiaa järjestämään ratkaisemattomat rajakysymykset naapurivaltioiden kanssa kahdenvälisillä sopimuksilla. Näistä kehotuksista huolimatta mikään ei ole muuttunut. Mikään ei ole muuttunut todennäköisesti siksi, etteivät kroatialaispoliitikot halua tai osaa ottaa vastuuta ratkaisemattomien rajakysymysten järjestämisestä kahdenvälisten sopimusten avulla, vaikka jotkut Kroatian naapurivaltiot, muun muassa Slovenia, ovat tehneet kaikkensa saadakseen sopimukset tehdyiksi.
Siksi on hyvä ja oikein, että esittelijä Swoboda yrittää päästä yhteisymmärrykseen mainitsemalla mahdollisen kolmannen osapuolen sovittelutyön ja sen käytön kaikissa raja-arvioissa kaikkien niiden maiden kanssa, joilla on Kroatian kanssa yhteinen raja ja jotka eivät valtaosin ole ratkaisseet rajakysymyksiään Kroatian kanssa.
On niin ikään oikein, että me suhtaudumme myönteisesti Kroatian saavuttamaan edistykseen ja että kehotamme Euroopan unionia tekemään kaikkensa, jotta saamme oikeusperustan Kroatian liittymiselle Euroopan unioniin.
Jelko Kacin
(SL) Kroatia ansaitsee onnittelut kaikista tässä mietinnössä mainituista seikoista, koska se on edistynyt selvästi monilla eri aloilla. Zagrebin on kuitenkin vahvistettava uudelleen vakaa sitoumuksensa panna täytäntöön oikeuslaitoksen uudistus ja toteuttaa syrjimätön markkinatalous, etnisten vähemmistöjen suojelu sekä pakolaisten ja siirtymään joutuneiden henkilöiden paluu.
Suhteemme naapurivaltio Kroatiaan ovat kehittyneet erittäin myönteisesti, minkä vuoksi odotankin innostuneena sitä päivää, jolloin zagrebilaiset kollegat liittyvät seuraamme täällä parlamentissa tarkkailijoina. Kahdenvälisten suhteiden vahvistamisen hengessä tuen kuitenkin Euroopan liberaalidemokraattien ryhmän kollegan Alfonso Andrian ehdottamaa tarkistusta 23. Kroatian parlamentin viime joulukuinen päätös ottaa käyttöön Kroatian ympäristön ja kalastuksen suojelualue aiheutti todella levottomuutta Italiassa ja Sloveniassa. Tämä yksipuolinen provokaatio on epäilemättä vahingoittanut Kroatian uskottavuutta ja heikentänyt alueen muilta osin hyviä suhteita. Kollega Andrian ehdottama tarkistus on tärkeä, koska siinä korostetaan Italian, Kroatian ja Slovenian Brysselissä 4. kesäkuuta 2004 tekemän kolmikantasopimuksen merkitystä.
Suhtaudun myönteisesti myös kollega Swobodan positiiviseen vastaukseen siihen aloitteeseen, joka liittyi tarkistusta 24 koskevan ehdotuksen korvaamiseen ehdotetulla suullisella tarkistuksella. Tällä tavoin hän on saanut aikaan tasapainoisen mietinnön, kun otetaan huomioon, että Kroatialla on ratkaisemattomia rajakysymyksiä myös Bosnian, Montenegron ja Serbian kanssa. Älkäämme unohtako, että myös Bosnia, Montenegro ja Serbia ansaitsevat tulevaisuuden Euroopan unionissa.
Alojz Peterle
(SL) Haluan aivan aluksi kiittää esittelijä Hannes Swobodaa ja varjoesittelijä Bernd Posseltia erinomaisesta työstä, joka on luonut perustan tämän mietinnön laaja-alaiselle kannatukselle.
Olen iloinen todetessani, että mietinnön alussa tunnustetaan Kroatian hyvä edistyminen monilla osa-alueilla. Samaten mietinnössä esitetään todenmukainen ja yksityiskohtainen kuva niistä vaativista tehtävistä, joista Kroatian on ehdokasvaltiona vielä selviydyttävä matkallaan kohti jäsenyyttä. Näistä tehtävistä mietinnössä mainitaan Kroatian ratkaisemattomat kysymykset naapurimaiden suhteen.
Oletan, että Kroatia toteuttaa tämän mietinnön hengessä kaikki sitoumukset, jotka johtuvat sen tähän mennessä Slovenian ja muiden naapurimaiden kanssa tekemistä sopimuksista. Oletan myös, että Kroatia pyrkii yhdessä näiden maiden kanssa ratkaisemaan kahdenväliset ongelmat ja luo pysyvät hyvät naapuruussuhteet erityisesti raja-alueiden asukkaiden keskuuteen. Hyvät naapuruussuhteet olisi luotava mieluummin yhteisen kuin yksipuolisen toiminnan avulla.
Suhtaudun myönteisesti päämäärään saada neuvotteluprosessi päätökseen ajoissa, sikäli kuin äsken mainitut sitoumukset toteutuvat, jotta Euroopan parlamentti voi antaa hyväksyntänsä ennen seuraavia vaaleja. Euroopan yhdentymishankkeen on jatkuttava. On oikein, että me tiedostamme, miten tärkeä jokainen Kroatian ja muiden Kaakkois-Euroopan maiden teko kohti Euroopan unionin arvoja, periaatteita ja yhteisiä pelisääntöjä on ja miten myönteisesti Euroopan unionin olisi suhtauduttava sellaiseen.
Kannatan sitä, että mietinnössä korostetaan Kroatian edistymisen merkitystä kaikille muille maille, joiden odotukset Euroopan unionin täysjäsenyydestä kariutuivat Thessalonikissa tehtyihin päätöksiin. On niin ikään oikein, että me muistamme, että pian hyväksymämme mietintö koskee 1990-luvun sodassa runneltua maata. Tietyt sodan jäljet voidaan pestä pois vain aidolla sitoutumisella Euroopan unionin henkeen, mihin kuuluu myös pyrkimys sovitteluun. Tältäkin osin Kroatian saavutukset ovat tärkeitä laajemman alueen kehitykselle.
Tiedämme, ettei historia ole aina meidän puolellamme. Minun kantani muutamiin ehdotettuihin lisäyksiin on kuitenkin, ettei tässä mietinnössä voida määrätä Kroatialle, joka on demokraattinen ja kaikenlaisen totalitarismin tuominnut maa, sellaista velvoitetta, jota länsimaalaiset demokratiat eivät ole aiemmin määränneet millekään muille maille.
(Suosionosoituksia)
Pier Antonio Panzeri
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, hyväksyn Swobodan mietinnön kokonaisuudessaan.
Täyskäännös Haagin tuomioistuimen yhteistyöasiassa oli varmasti merkittävä, mutta Kroatian hallituksen ja kaikkien poliittisten puolueiden on työskenneltävä tehokkaammin yleisen mielipiteen muokkaamiseksi, jotta kansallismieliset vaatimukset saadaan kerta kaikkiaan loppumaan.
Kannatamme Kroatian tulevaa liittymistä, koska haluamme, että maa vakiinnuttaa jäsenyytensä Euroopan unionissa ja jakaa EU:n arvot ja politiikan myös Länsi-Balkanin vakauttamiseksi. Tämä on Italian mielestä perustavan tärkeää.
Tältä osin tuskallisten arpien repiminen auki ei ole järkevää. Sen sijaan me haluamme kannustaa mietinnössäkin esille otettua laajakantaista totuus- ja sovintoprosessia, jossa ovat mukana kaikki asianosaiset osapuolet, siis Kroatia ja muu Balkan. Oikeutettuihin vaatimuksiin, jotka koskevat Kroatian vähemmistöjä, kuten italiankielistä vähemmistöä, on vastattava täysin kansainvälisen lain ja yhteisön koko lainsäädännön mukaisesti, kuten meneillään olevissa neuvotteluissakin edellytetään. Vähemmistöjen täysimääräinen kotouttaminen kaikilla elämänaloilla on yhä perustava tavoite. Seuraamme neuvotteluja eritoten tämän vuoksi.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, puhun hyvin lyhyesti ja totean vain, ettei Kroatia saa joutua panttivangiksi komission ja Kroatian välisissä neuvotteluissa ensinnäkään Turkin neuvotteluissa sattuneiden tapahtumien vuoksi eikä myöskään siksi, ettei Euroopan unioni kykene uudistamaan toimielimiään riittävässä määrin ennen maan liittymistä.
Ryhmäni tukee Kroatiaa ja toivoo sen voivan liittyä Euroopan unioniin heti, kun neuvottelut on saatu päätökseen. Toistan vielä, että ryhmäni toivoo neuvottelujen sujuvan ripeästi, mikä ei tietenkään tarkoita, ettei niissä pidä olla tiukkana. On Kroatian edun mukaista valmistautua mahdollisimman hyvin, jotta se voi liittyä Euroopan unioniin mahdollisimman pian.
Puhemies
Parlamentti on kiitollinen neuvoston puheenjohtajalle Gloserille ja komission jäsenelle Špidlalle siitä, että he luopuivat puheajastaan keskustelun lopussa.
Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Alexander Stubb 
kirjallinen. - (EN) Haluan kiittää kollegaani Hannes Swobodaa hänen laatimastaan mietinnöstä, jonka aiheena on Kroatian edistyminen kohti EU:n jäsenyyttä.
Käsittelen tavanomaiseen tapaani kolmea seikkaa:
Laajentuminen on ensinnäkin EU:n tehokkainta ulkopolitiikkaa. EU-jäsenyyden muodostama kannustin on auttanut EU:n naapureita kehittämään yhteiskuntiaan ihmisoikeuksien kunnioittamisen, markkinatalouden, oikeusvaltion ja moitteettoman hallinnon periaatteiden mukaisesti. Monet entisistä naapureista ovat nyt EU:n jäsenvaltioita.
Toiseksi mietinnössä muistutetaan, ettei Nizzan sopimus tarjoa riittävää pohjaa laajentumiselle. Meidän on järjestettävä omat asiamme. Vastuu siitä on Euroopan unionin eikä ehdokasvaltioiden. Perustuslaillinen sopimus - tai mikä tahansa nimi sille annettaneenkaan -tarjoaa tähän välttämättömän ratkaisun.
Kolmanneksi muistelen lähihistoriaa, jonka perusteella toivon vilpittömästi, että Kroatian menestys on ensi askel koko Länsi-Balkanin alueen jäsenyydelle. Tämä prosessi on EU:n ytimessä, sillä koko EU pantiin alulle sovitteluhankkeena.
Kollega Swobodan mietinnössä todetaan selkeästi, että Kroatia on edistynyt huomattavasti poliittisten ja taloudellisten kriteerien perusteella arvioituna. Onnitelkaamme siis Kroatiaa.
