Äänestysselitykset
Ilda Figueiredo  
kirjallinen.-(PT) Tämän yleissopimuksen - jonka yhteisö ja sen jäsenvaltiot allekirjoittivat 26. helmikuuta 1991 ja jonka yhteisö hyväksyi 27. kesäkuuta 1997 - tarkoituksena on vahvistaa sopimuspuolten velvoitteet ympäristövaikutusten arvioinnin suorittamisesta tiettyjen toimien suunnittelun alkuvaiheessa ja yleisesti velvoittaa valtiot ilmoittamaan muille sopimuspuolille suurista hankkeista, joilla todennäköisesti on merkittäviä rajat ylittäviä kielteisiä ympäristövaikutuksia, sekä kuulemaan niitä asiasta.
Parlamentti hyväksyi joitakin tarkistuksia ja etenkin yhden tarkistuksen, jossa selvennetään yleissopimuksen 1 artiklan x kohdassa olevaa ”kansalaisten” määritelmää. Sen mukaan kansalaisiin, jotka voivat osallistua yleissopimukseen perustuviin menettelyihin, kuuluvat kansalaisyhteiskunta ja erityisesti valtioista riippumattomat järjestöt. Toisessa sen hyväksymässä tarkistuksessa annetaan YK:n Euroopan talouskomissioon kuulumattomille maille mahdollisuus liittyä sopimukseen sopimuspuolten kokouksessaan antamalla suostumuksella. Tuemme jälkimmäistä tarkistusta.
Muilla tarkistuksilla on meille vähemmän merkitystä. Periaatteessa ne eivät mielestäni aiheuta ongelmia.
Siksi olimme yksimielisiä esittelijän kanssa ja äänestimme mietinnön puolesta.
Diamanto Manolakou  
kirjallinen. - (EL) Lyhyessä mietinnössä on vakavia puutteita, joissa vähätellään asian merkitystä.
Ympäristönsuojelua koskevat säädökset ovat kompromissi ympäristön suojelutarpeen ja niiden vaatimusten välillä, joita suuryritykset esittävät kohtuuttomien voittojensa maksimoimiseksi seurauksista välittämättä. Voitontavoittelu asettaa EU:n monikansallisten yritysten kilpailukyvyn tärkeysjärjestyksessä kaiken muun edelle. Tästä ovat osoituksena seuraavat seikat:
i. Kioton pöytäkirja, jossa päästökaupalla on merkittävä osuus
ii. koko säännöstö, jolla edistetään muuntogeenisten organismien (GMO) käyttöä ja leviämistä
iii. kulutushyödykkeissä käytettävien kemikaalien sallitun tason valvontaa koskeva lainsäädäntö. Kyseisen lainsäädännön valmiiksi saaminen kesti peräti 40 vuotta, vaikka siinä on tietenkin paljon poikkeuksia alkaen vuodesta 1967 (direktiivi 67/458/ETY) vuoteen 2007, jolloin REACH-asetus tuli voimaan
iv. radioaktiivisen jätteen yhdennettyä hallintaa koskeva, edelleen hyvin puutteellinen säännöstö
v. biopolttoaineiden vinoutunut kehitys ravintona käytettävien viljelykasvien kustannuksella.
Monikansallisilla yhtiöillä on silti lupa toimia ympäristöä vahingoittavalla tavalla. Ne joutuvat ainoastaan maksamaan hieman sakkoja, joiden osuus ympäristön tuhoamisen tuottamista lisävoitoista on häviävän pieni. Tämä osoittaa todeksi sananparren, jonka mukaan tahdin määrää se, joka maksaa viulut.
Mielestämme nämä ovat vakavia puutteita. Tarvitaan lyhyt mutta hyvin ytimekäs ja järkevä viittaus näihin kysymyksiin.
Carlos Coelho  
kirjallinen. -(PT) Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen suojaamisesta tehty yleissopimus ja sen pöytäkirjat on mainittu oikeus- ja sisäasioiden alalla tehtyjen yleissopimusten ja pöytäkirjojen luettelossa, joka on liittymisasiakirjan liitteessä I.
Vuonna 1996 hyväksytyn yleissopimuksen ja sen pöytäkirjojen tarkoituksena on luoda yhteinen perusta EY:n taloudellisten etujen rikosoikeudelliseksi suojaamiseksi, ja kyseiset asiakirjat tulivat voimaan vuonna 2002 sen jälkeen, kun silloiset 15 jäsenvaltiota olivat ratifioineet ne.
Jotta aikaa ja vaivaa ei hukattaisi työläisiin neuvotteluihin, jotka koskevat kyseisten yleissopimusten erillisiä liittymispöytäkirjoja sekä niiden tekemistä ja ratifiointia (27 jäsenvaltiossa), Bulgarian ja Romanian liittymisasiakirjassa otettiin käyttöön yksinkertaistettu menettely, jota sovelletaan liityttäessä yleissopimuksiin ja pöytäkirjoihin, jotka jäsenvaltiot ovat tehneet Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan tai Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella.
Näin ollen kannatan tätä ehdotusta neuvoston päätökseksi, jolla yksinkertaistetaan Romaniaa ja Bulgariaa koskevan yleissopimuksen voimaantulopäivästä tehtävää päätöstä.
Laima Liucija Andrikien 
Käytän puheenvuoron kahden asiakirjan paketista - Schengenin tietojärjestelmäinfrastruktuuria sekä sen käyttöönottoa ja hallinnointia koskevasta komission ehdotuksesta ja neuvoston päätöksestä. Äänestin molempien päätöslauselmien puolesta, ja mielestäni ne ovat erittäin tärkeitä EU:n lainsäädäntöasiakirjoja.
On valitettavaa, että SIS II:n käyttöönottoa lykätään edelleen. Olemme niin paljon jäljessä aikataulusta, että tilanteeseen on välttämätöntä löytää ratkaisu, jonka avulla pystymme käyttämään SIS 1+ -verkkoa13. marraskuuta 2008 jälkeen, toisin sanoen jatkamaan SISNET-verkon tarjoamia palveluita ja laatimaan varasuunnitelman s-TESTA-verkon avulla.
On käynyt ilmi, että SIS II:n käyttöönottoon myönnetyt henkilöstövoimavarat ja taloudelliset voimavarat on jaettava kolmen samanaikaisesti kehitettävän hankkeen kesken: SIS II:n, SISone4all-järjestelmän sekä tietoliikenneinfrastruktuurin perustamisen, käytön ja hallinnoinnin kesken. Tämä haittaa SIS II:n käyttöönottoa.
Tästä syystä SIS 1+ -järjestelmän ja myöhemmin SISone4all-järjestelmän rahoituspäätöksellä on suuri merkitys: rahoittavatko sitä kaikki mukana olevat osapuolet vai käytetäänkö SISNET:n rahoittamiseen esimerkiksi EU:n talousarviovaroja? On hyvin tärkeää, että EU:n ja jäsenvaltioiden varat jaetaan oikein. Kun otetaan huomioon hankkeen merkitys EU:n turvallisuuden kannalta, on kuitenkin ilmeistä, että SIS II on tärkein painopisteala. EU:n turvallisuuteen ja tietoliikenneinfrastruktuurin kehittämiseen on myönnettävä varoja.
Roberta Alma Anastase  
kirjallinen. -(RO)On kulunut vain vuosi siitä, kun Euroopan globalisaatiorahasto perustettiin vuonna 2006, ja jo nyt siitä pyydetään varoja. Olen tyytyväinen äänestykseen, jossa päätettiin rahaston käyttöönotosta. Tämä on ensimmäinen yritys tukea niitä Euroopan kansalaisia, jotka joutuvat vastaamaan globalisaation asettamiin haasteisiin.
Ilmiönä globalisaatio tarjoaa lukuisia haasteita ja mahdollisuuksia, mutta sen seurauksiin mukautuminen tuottaa myös ongelmia. Siksi on erittäin tärkeää, että Euroopan unioni pystyy sekä reagoimaan tällaisiin haasteisiin että ratkaisemaan ne tehokkaasti ottamalla nopeasti käyttöön tarvittavat rahoitusvälineet. Toimiemme ja aloitteidemme lähtökohta on Euroopan kansalaisten turvallisuus ja luottamus tulevaisuuteen.
Kannatan mielihyvin rahaston suuntaamista työvoiman ja työturvallisuuden aloille, mutta korostan myös koulutuksen merkitystä tällä alalla ja sitä, että tämä ala on otettava huomioon tulevaisuudessakin varojen käyttöönoton yhteydessä. Lopuksi toivon, että tulevaisuudessa kaikki jäsenvaltiot hyötyvät tarvittaessa Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta, sillä globalisaation kielteisemmät vaikutukset koskevat meitä kaikkia myös uusissa jäsenvaltioissa. Tämä on ainoa tapa edistää aitoa kestävää kehitystä koko EU:n alueella.
Proinsias De Rossa  
kirjallinen. -(EN) Äänestin tämän kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönoton puolesta. Rahasto perustettiin PSE-ryhmän onnistuneen kampanjan jälkeen lievittämään globalisaation vaikutuksia EU:n työntekijöihin.
Tässä tapauksessa rahastosta annetaan apua noin 900:lle Ranskan autoteollisuudesta irtisanotulle työntekijälle.
Pedro Guerreiro  
Maaliskuussa 2007 Ranska pyysi Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa tapauksissa, jotka koskivat 1 345:n Renault SA:n työntekijän ja 1 057:n Peugeot SA:n työntekijän sekä kyseisten yhtiöiden alihankkijoiden irtisanomisia.
Rahaston niukkojen määrärahojen (500 miljoonaa euroa vuodessa), tukikelpoisuutta koskevien rajoitusten ja irtisanottujen työntekijöiden lukumäärän takia yhteisön myöntämä tuki oli suuruudeltaan 3 816 280 euroa. Näin ollen kunkin Renaultin palveluksesta irtisanotun työntekijän osuus on 1 902 euroa ja kunkin Peugeotin palveluksesta irtisanotun työntekijän osuus 1 190 euroa.
Euroopan komissio arvioi, että noin 35 000-50 000 työntekijää voisi saada tukea globalisaatiorahastosta, mutta EU:n tietojen mukaan ”rakenneuudistusten” takia irtisanottujen työntekijöiden määrä ylittää reilusti puoli miljoonaa. Tilannetta pahentaa vielä se, että useimmat näistä työntekijöistä irtisanottiin EU:n sisäisinä pidettyjen rakenneuudistusten takia, eivätkä he näin ollen täytä rahaston tukikelpoisuusehtoja.
Itse asiassa tämä edellyttää, että lopetetaan markkinoiden vapauttaminen ja voittojen maksimointi, joista tuotannon siirrot ja ”rakenneuudistukset” johtuvat, ja toteutetaan toimenpiteitä työpaikkojen säilyttämiseksi.
Janusz Lewandowski  
Euroopan globalisaatiorahaston perustamiseen vuonna 2006 vaikutti merkittävästi perustuslain kärsimä tappio Ranskassa järjestetyssä kansanäänestyksessä. Alusta lähtien luotiin sellainen vaikutelma, että kyseessä oli korvaava malli, joka liittyi pikemminkin uusiin jäsenvaltioihin ”siirrettyjä” työpaikkoja koskevaan suurenneltuun ongelmaan kuin globalisaation aiheuttamiin vaikeuksiin. Oikeastaan rahasto on siis ratkaisu Euroopan unionin laajentumiseen liittyviin pelkoihin, joita se pohjimmiltaan pahentaa estäen uusia ja vanhoja jäsenvaltioita hyödyntämästä Euroopan yhdentymisestä vuonna 2004 syntyneitä etuja.
Ei ole mikään yllätys, että Ranska esittää ensimmäisenä 3,8 miljoonan euron suuruisen hakemuksen, joka liittyy Peugeot'n ja Renault'n alihankkijoiden kohtaamiin vaikeuksiin. Hakemukselle on asianmukaiset perusteet, ja se on saanut varauksettoman tuen Euroopan parlamentin budjettivaliokunnassa.
Toivon, ettei Euroopan globalisaatiorahastosta tule tavanomaista eduntavoittelumenetelmää, toisin sanoen helppoa keinoa saada vaikeuksissa oleville yrityksille EU:n tukia, joita myönnetään melko summittaisin perustein. Globaalitalouden kilpailukyvyn nimissä tehtyjen rakenneuudistusten takia vaikeuksiin joutuneita EU:n yrityksiä on liian paljon, jotta kaikkien niiden tarpeet voitaisiin täyttää rahastosta, jonka vuotuinen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa.
David Martin  
kirjallinen. -(EN) Kannatin äänestyksessä tätä mietintöä, jossa parlamentti tukee varojen myöntämistä aivan ensimmäistä kertaa Euroopan globalisaatiorahastosta. Rahasto perustettiin PSE:n voimakkaalla tuella lievittämään työntekijöihin kohdistuvia globalisaation vaikutuksia.
Luís Queiró  
Päätös uuden Euroopan globalisaatiorahaston käyttämisestä ja vastaus Ranskan hallituksen esittämään pyyntöön on tilaisuus, joka vaatii tarkkaa seurantaa, jotta voidaan varmistaa, tuottaako rahasto tosiaankin toivottuja tuloksia.
Sen perusteella, mitä rahaston perustamispäivänä käydystä keskustelusta ilmeni, rahaston on tarkoitus olla yhteisvastuuta edistävä toimielinuudistus globalisaatioprosessin ennalta arvaamattomien ja kielteisten vaikutusten varalta. On selvää, että markkinoiden vapaa ohjailu on aina parempi vaihtoehto kuin valtion tai muun vastaavan tahon interventiotoimet. Rahasto toimii joka tapauksessa Euroopan unionin yhteydessä ja niiden ratkaisujen rajoissa, joita jäsenvaltioiden enemmistö soveltaa yhteiskunnallisten kriisien hoitamiseen. Siksi haasteena on ensinnäkin varmistaa, että rahaston käyttöönoton tulokset ovat odotusten mukaiset ja toiseksi huolehtia siitä, ettei tämäntyyppisillä toimilla anneta vääränlaista signaalia markkinoille ja siten vahingossa edistetä sellaisia ratkaisuja, joista lopulta koituu vielä suurempaa vahinkoa. Koska uskon ja toivon, ettei näin tapahdu, äänestin tämän mietinnön puolesta.
Christa Klaß
(DE) Arvoisa puhemies, kiitän kollegojani äänestystuloksesta. Tämä perustuu torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan mietinnön tuloksiin. Hylkäsimme äänestyksessä huipputasot. Olemme kuitenkin keskittyneet käyttäjille samoin kuin myyntihenkilöstölle suunnattuun koulutukseen. Kestävä kehitys voidaan varmistaa vain torjunta-aineiden asiantuntevalla ja ammattitaitoisella käsittelyllä. Tässä hyödynnetään tietenkin uusinta tekniikkaa ja kaikkein ajanmukaisimpia tietoja.
Kannatamme integroitua tuholaistorjuntaa. Komissio vaatii integroidun tuholaistorjunnan tekemistä pakolliseksi koko maatalousalalla vuoteen 2014 mennessä. Tätä varten tarvitsemme yleiset normit. Integroitu tuholaistorjunta ei voi täyttää ennalta sovittuja tiukkoja vaatimuksia varsinkaan kaikkialla Euroopassa.
Integroitua tuholaistorjuntaa on aina kehitettävä joustavasti. Se edellyttää hyvien teknisten käytäntöjen edistämistä ja ripeyttä, jota on myös pidettävä yllä. Siksi tästä on keskusteltava vielä kerran ennen toista käsittelyä. Parlamentilla on edelleen mahdollisuus saattaa tämä asia onnistuneesti päätökseen yhdessä neuvoston ja komission kanssa, jotta tuholaistorjunta olisi Euroopan unionissa jatkossakin käytännössä mahdollista.
Caroline Lucas
(EN) Arvoisa puhemies, olen hyvin pettynyt siihen, ettei parlamentti ole tänään tehnyt enempää torjunta-aineita koskevan paketin hyväksi. Se olisi voinut mennä paljon pidemmälle erittäin monissa ratkaisevissa ja edistyksellisissä kysymyksissä. Juuri nyt haluan kuitenkin kiinnittää huomiota asukkaita koskeviin kysymyksiin. Heitä on pidettävä erityisen haavoittuvana ryhmänä, joka altistuminen on ilman muuta selvää, ja tänään tässä asiassa on päästy hieman eteenpäin äänestyksessä, joka parlamentissa juuri äsken toimitettiin.
Ihmiset, jotka elävät lähellä kouluja, joiden lähistöllä olevia peltoja ruiskutetaan, ja ihmiset, jotka työskentelevät tai asuvat ruiskutettujen peltojen lähellä, altistuvat erittäin suurille torjunta-ainepitoisuuksille. He altistuvat pitkäaikaisesti torjunta-aineseoksille tai -yhdisteille, joita ruiskutetaan heidän paikkakunnallaan ympärivuotisesti ja monissa tapauksissa vuosikymmenien ajan.
Toistaiseksi asukkaita ei ole suojeltu erityisesti altistuvana ryhmänä. Tämä on merkittävä ja vakava kansanterveydellinen ongelma, sillä maanviljelijät eivät selvästikään voi hallita torjunta-aineita niiden levittyä ilmaan, ja tutkimusten mukaan torjunta-aineet voivat kulkeutua ilmassa mailienkin päähän. Toivon, että olisimme menneet pidemmälle kieltämällä lentolevityksen kokonaan.
Vuosikymmenten aikana on saatu lukuisia ilmoituksia äkillisistä sairaustapauksista ja pitkäaikaissairauksista maaseudulla. Euroopan parlamentti olisi voinut tehdä paljon enemmän tämänpäiväisessä äänestyksessä suojellakseen ihmisiä syövältä, leukemialta, non-Hodgkin-lymfoomalta ja lukuisilta muita taudeilta, ja olen todellakin hyvin pettynyt siihen, ettemme ottaneet puheeksi tätä mahdollisuutta, joka oli tuotu esiin ympäristövaliokunnassa. Muut ryhmät ovat valitettavasti hylänneet erittäin monet näistä myönteisistä toimenpiteistä.
Toivon kuitenkin, että ihmiset kääntyvät tänään parlamentin puoleen ja painostavat edustajiaan, jotta voimme toisessa käsittelyssä yrittää paremmin edistää ihmisten terveyttä. He odottavat meiltä parempia suorituksia. Meidän olisi pitänyt pystyä parempaan, ja olen todella pahoillani siitä, että muut ryhmät eivät tukeneet meitä tänään.
Péter Olajos
(HU) Unkarin demokraattista foorumia (Magyar Demokrata Fórum- MDF) edustavana parlamentin jäsenenä annan ääneni näille molemmille säädösluonnoksille, joissa tiukennetaan kasvinsuojeluaineiden käyttöä koskevia määräyksiä ja lisätään valvontaa. Mielestäni nämä säännökset ovat välitavoite turvallisemman ja terveellisemmän elintarviketuotannon kehittämisessä.
Terveydelle vaaralliset aineet on poistettava käytöstä, ja käyttämiemme torjunta-aineiden kokonaismäärää on vähennettävä. Esimerkiksi Unkarissa käytetään 15 kertaa vähemmän kemikaaleja kuin vaikkapa Alankomaissa, ja silloin kun Euroopan unionissa oli interventiovarastoja, ne olivat täpösen täynnä unkarilaista maissia. Näin ollen EU:ssa voidaan - ja siellä täytyykin - edistää kasvinsuojeluaineiden kohtuullista käyttöä hedelmien, vihannesten ja muiden elintarvikkeiden tuotannossa. Jos jäsenvaltiot haluavat soveltaa tiukempia säännöksiä, niillä olisi jatkossakin oltava mahdollisuus tähän.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa komission jäsen, minäkin paheksun ihmisten terveyden vaarantamista esimerkiksi lentolevityksen aikana sekä jatkuvasti lisääntyvää torjunta-aineiden käyttöä kasvinsuojeluaineita kohtaan kehittyvän vastustuskyvyn takia.
On täysin selvää, että torjunta-aineiden turvallista käyttöä koskevia EU:n sääntöjä on uudistettava. Pahoittelen kuitenkin sitä, että parlamentissa vihreät ja vasemmistoryhmien jäsenet asettivat etusijalle populistiset ehdotukset kuten torjunta-aineiden täydellisen tai paikallisen käyttökiellon. Mielestäni tämä on vastuutonta. Tässä on kyse kasveilla käytettävistä lääkkeistä, ja niiden kieltämisen voisi rinnastaa lääkkeiden käytön kieltämiseen ihmislääketieteessä. Molemmat ovat tietenkin myrkyllisiä väärin käytettyinä, ja siksi meidän on pyrittävä keskittymään normien edistämiseen ja tiedottamiseen sen sijaan, että toteuttaisimme toimenpiteitä, joilla ei ole tieteellistä perustaa ja jotka ovat sattumanvaraisia ja tarpeettoman byrokraattisia.
Hyvät kollegat, käytin tervettä järkeä enkä kannattanut suurinta osaa pakettiin kuuluvista ehdotuksista. Näin ollen en pidä Christa Klaßin mietintöä hyväksytyssä muodossaan kovinkaan onnistuneena.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, toteaisin, että äänestin Christa Klaßin mietinnön puolesta, ja yhtenä syynä tähän on se, että mietinnössä viitataan Euroopan komission esittämien ehdotusten tiukentamiseen. Mietinnössä mainitaan nimenomaan kansalliset toimintasuunnitelmat ja niiden yhteydessä torjunta-aineiden käyttötiheyden vähentäminen 25 prosenttia viiden vuoden aikana ja puoleen - 50 prosenttia - 10 vuoden aikana. Euroopan parlamentin on erittäin tärkeää olla tiukempi tässä asiassa ja soveltaa ympäristöystävällisempää toimintamallia kuin Euroopan komissio.
Painotan voimakkaasti yhtä päätökseeni vaikuttanutta seikkaa: mietinnössä, josta äänestimme, todettiin kaikkien jäsenvaltioiden perustavan puskurivyöhykkeitä estääkseen torjunta-aineiden kulkeutumisen vesialtaisiin ja juomaveteen.
Bernadette Bourzai  
kirjallinen. - (FR) Veden laatua koskevaa lausuntoa valmistellessani havaitsin, että torjunta-aineet olivat syynä ympäristön ja ennen kaikkea pinta- ja rannikkovesien pilaantumiseen, koska torjunta-aineet säilyvät pitkiä aikoja, voivat kulkeutua pitkiä matkoja ja ovat leviävä saaste, jota on vaikea paikantaa silloin, kun ne ovat peräisin valumista tai ovat päässeet suoraan maaperään ja ilmaan taikka huuhtoutuneet sateen mukana kasveista ja niin edelleen. Yleisesti ottaen torjunta-aineiden nykyisenlainen käyttö maataloudessa voi vahingoittaa terveyttämme. Torjunta-aineiden käyttöä koskevia komission säädösehdotuksia, lupamenettelyjä ja markkinoille saattamista koskevia menettelyjä odotettiin siis erittäin innokkaasti.
Mielestäni tavoitteet ovat kuitenkin riittämättömiä, ja siksi kannatin Euroopan parlamentin täysistunnossa tuloksetta ympäristövaliokunnan kantaa, jossa vaadittiin asettamaan EU:ssa tavoitteeksi torjunta-aineiden käyttötiheyden vähentäminen 25 prosenttia viiden vuoden sisällä ja 50 prosenttia 10 vuoden sisällä sekä perustamaan 10 metrin puskurivyöhykkeet peltojen ja vesistöjen välille. Olen erityisen pahoillani siitä, että tämä on ensimmäinen käsittely ja että teksti todennäköisesti vesittyy vielä pahemmin.
Edite Estrela  
kirjallinen. - (PT)Äänestin mietinnön puolesta, jonka Christa Klaß on laatinut ehdotuksesta torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaksi Euroopan parlamentin ja neuvoston puitedirektiiviksi, koska mietinnön tavoitteena on vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöä, ja sillä edistetään ihmisiä, eläimiä ja ympäristöä koskevia tiukkoja tuvallisuusvaatimuksia.
Mielestäni on kuitenkin oleellista säilyttää mahdollisuus lentolevitykseen silloin, kun käyttökelpoista vaihtoehtoa ei ole tai kun käyttö maaperässä aiheuttaa suurempaa vaaraa. Natura 2000 -alueilla on kuitenkin torjunta-aineiden käytön kieltämisen lisäksi voitava vähentää niiden käyttöä tai minimoida siihen liittyvät riskit, mikä edellyttää erityistä riskinarviointia.
Ilda Figueiredo  
Ympäristöä koskevan kuudennen toimintaohjelman hyväksymisen yhteydessä myönnettiin, että kasvinsuojeluaineiden vaikutusta ihmisten terveyteen ja ympäristöön on vähennettävä. Lisäksi korostettiin, että torjunta-aineiden kohtuullista käyttöä on välttämätöntä edistää ja hahmoteltiin kaksiosainen toimintamalli, johon kuuluu asiaa koskevan säännöstön täytäntöönpano kaikilta osin, sen asianmukainen tarkistaminen ja torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan teemakohtaisen strategian kehittäminen.
Esittelijä pitää kuitenkin komission ehdotuksen otsikkoa harhaanjohtavana. Ehdotuksen tarkoituksena on säännellä määrättyä torjunta-aineryhmää, toisin sanoen kasvinsuojeluaineiden muodossa olevia torjunta-aineita. Näin ollen termi ”torjunta-aineet” olisi korvattava direktiivin tekstissä kauttaaltaan termillä ”kasvinsuojeluaineet”.
Direktiivin tavoitteena on vähentää kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyviä riskejä sekä riskejä ympäristölle ja ihmisten terveydelle. Tähän tarkoitukseen suunniteltujen toimenpiteiden on kuitenkin oltava oikeasuhteisia, ja on pidettävä mielessä, että ennen kaikkea jäsenvaltioiden pitäisi huolehtia kasvinsuojeluaineiden käyttöön liittyvien riskien vähentämisestä kansallisten toimintasuunnitelmien avulla. Vain tällä tavoin erilaiset paikalliset edellytykset ja olosuhteet voidaan ottaa huomioon.
Robert Goebbels  
kirjallinen. - (FR) Äänestin järjestelmällisesti koko kasvinsuojelupakettia vastaan osoittaakseni, että vastustan asiakirjaa, joka ei vielä ollut valmis täysistuntoa ajatellen. On kerta kaikkiaan sopimatonta, että lainsäädäntöelin laittaa 700 Euroopan parlamentin jäsentä äänestämään 300-400 tarkistuksesta kolmessa tai neljässä osassa. Yhtä hyvin voisimme järjestää lottoarvonnan. Lainsäädäntöelin ansaitsee kiitoksen siitä, että se haluaa ehkäistä torjunta-aineiden väärinkäyttöä. Byrokraattisuudessaan tehottoman järjestelmän kehittäminen juontaa kuitenkin juurensa huonosta lainsäädännöstä. Jos joka tapauksessa haluamme ruokkia maapallon jatkuvasti kasvavan väestön, sitä ei pystytä tekemään ilman kasvinsuojeluaineita.
Toine Manders  
Tänään Euroopan parlamentti kieltäytyi antamasta periksi ympäristökiihkoilijoille, jotka vaativat torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevia toteuttamiskelvottomia sääntöjä. Suurin kiistakapula oli ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan ehdotus torjunta-aineiden käytön kieltämisestä 10 metrin säteellä vesistöistä. Tällä olisi tuhoisat seuraukset hallintoviranomaisille, jotka vastaavat yleisistä alueista ja virkistysalueista kuten golfkentistä esimerkiksi Alankomaissa, jossa suuri osa pinta-alasta on veden peitossa.
Äänestystulos on kompromissi ympäristönsuojelun sekä viranomaisia ja yrittäjiä koskevien käyttökelpoisten sääntöjen välillä. Olemme kollektiivisesti vastuussa riskien pois sulkemisesta, ja torjunta-aineiden käyttöön pätee tietenkin sääntö ”mitä vähemmän sen parempi”, mutta sääntöjen on oltava käyttökelpoisia ja toimivia. Jos vaihtoehtoja on saatavilla, niitä on käytettävä, mutta on toiveajattelua kieltää lainsäädännöllä kaikkien torjunta-aineiden käyttö ja kuvitella, ettei tällä ole taloudellisia ja yhteiskunnallisia seurauksia.
David Martin  
kirjallinen. -(EN) Äänestin tämän tarkistetun mietinnön puolesta. Siinä saatiin aikaan järkevä kompromissi takaamalla yleinen turvallisuus torjunta-aineiden käyttörajoituksilla ja varmistamalla maaperää hyödyntävän teollisuuden valmius lisätä viljelykasvien tuotantoa. Kannatan voimakkaasti kyseisen toimintamallin kannalta keskeistä ennalta varautumisen periaatetta.
Frédérique Ries  
Tänään lounasaikaan Euroopan parlamentti on yleisesti reagoinut kansalaisten huolenaiheisiin ottamalla kantaa maatalouden torjunta-aineriippuvuuden vähentämisen, kestävän maatalouden edistämisen sekä viljelijöiden ja muiden käyttäjien terveyden huomioon ottamisen puolesta.
Yksi edistysaskel on terveyden suojelua koskeva osa, joka puuttui kokonaan vuonna 1991 annetusta asetuksesta ja joka vahvistetaan nyt selvästi tunnustamalla korvaavuusperiaate (kuten REACH-asetuksessa, jolla pyritään edistämään vähemmän kemikaaleja sisältäviä tai muita kuin kemiallisia vaihtoehtoja), asettamalla etusijalle kaikkein eniten altistuvien väestönosien suojelu ja lentolevitystä koskeva periaatteellinen kielto.
Oli välttämätöntä tukkia lainsäädännön porsaanreikä, joka koski ammattilais- ja yksityiskäytön tasoa. Tämä tavoite saavutetaan puitedirektiivillä, jossa otetaan huomioon puutarhanhoitoa koskevat uudet tottumukset ja muotiseikat: torjunta-aineet ovat tulleet jopa koteihimme ja puutarhoihimme!
On kuitenkin hyvin valitettavaa, että Christa Klaßin mietinnössä hylättiin integroiduksi tuholaistorjunnaksi nimetty komission uusi lähestymistapa, jonka mukaan kaikkien saatavilla olevien maataloustekniikoiden käyttö on sallittua, mutta etusijalle asetetaan silti ympäristöystävälliset tekniikat. En kuitenkaan anna periksi: integroidun tuotannon soveltaminen 2000-luvun maataloudessa on terveen järjen mukaista.
Karin Scheele  
kirjallinen.-(DE) Ehdotus torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevaksi yhteisön puitedirektiiviksi on tärkeä, sillä määrättyjä torjunta-aineita löydetään edelleen hälyttäviä määriä huolimatta maaperää, ilmaa ja vettä koskevista nykyisistä puiteasetuksista. Nykyisten asetusten lisäksi muut näytöt antavat aihetta huolestua viljelykasveista ja edellyttävät poliittisia aloitteita. Tässä yhteydessä on ratkaisevaa laatia kansallisia toimintasuunnitelmia, joissa asetetaan konkreettisia tavoitteita torjunta-aineisiin liittyvien riskien ja riippuvuuden vähentämiseksi. On hyvin valitettavaa, että emme täysistunnossa ole pitäneet kiinni tarkistuksesta, jonka tavoitteena on vähentää huolestuttavan myrkyllisiä ja erittäin myrkyllisiä aineita 50 prosenttia vuoteen 2013 mennessä ja vähentää torjunta-aineiden käyttöä 20 prosenttia seuraavien 10 vuoden aikana. Tämä olisi ollut tärkeä poliittinen signaali jopa kyseessä olevassa tilanteessa.
Bogusław Sonik  
Kasvinsuojeluaineiden kestävässä käytössä järkevä riskinhallinta on avainasemassa. Tämä tavoite on saavutettava panemalla täytäntöön torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan direktiivin periaatteet.
Kukin maa on velvollinen laatimaan oman suunnitelmansa direktiivissä määriteltyjen suuntaviivojen mukaisesti. Kunkin maan pitäisi tehdä tämä ottamalla huomioon paikalliset määräävät tekijät ja erot.
Pääasiallinen eromme on maatalouden kehitystaso. Uusiin EU:n jäsenvaltioihin kuuluvien maiden on usein korjattava valtavia puutteita, jotka koskevat varsinkin elintarviketuotannon laatua ja tuotteiden terveellisyyttä. Torjunta-aineiden käytön vähentäminen kyseisissä maissa nykyiseen käyttötasoon verrattuna kostautuu kuluttajille.
Myös maisemat ovat erilaisia. Puolassa laajoja metsäalueita voidaan suojella tuhohyönteisiltä vain ilmasta käsin. Metsien suojelu on velvollisuutemme luonnonympäristöä kohtaan, kun taas parlamentin tehtävä on määritellä ympäristön suojeluun tarkoitettujen tuotteiden turvallista käyttöä koskevat periaatteet.
Direktiivissä on käsitelty laajasti maanviljelijöiden kouluttamista, joka on tärkein keino toteuttaa torjunta-aineiden kestävää käyttöä. Parlamentin tehtävä on tukea koulutusta ja luoda edellytykset sen tarjoamiseksi kaikille viljelijöille.
Direktiivissä annettujen suuntaviivojen pitäisi pikemminkin rohkaista sekä jäsenvaltioita että viljelijöitä kuin lannistaa heitä.
Thomas Ulmer  
kirjallinen.-(DE) Äänestän mietintöä vastaan, koska lukuisten tarkistusten välillä ei enää ole selviä rajoja, joita pidän tärkeinä. Tuholaisten torjunnalla edistetään ihmisten ja kasvien terveyttä, eikä sillä varauduta toimintalinjoihin, joilta puuttuu tieteellinen perusta.
Michl Ebner
(DE) Arvoisa puhemies, mielestäni meidän pitäisi pyrkiä suojelemaan kansanterveyttä ja kuluttajia, ja haluan ilmaista täyden tukeni myös näille kannanotoille. Ei ole yksinkertaisesti järkevää ottaa käyttöön epäkäytännöllisiä ratkaisuja ja luoda sellaisia olosuhteita, joissa elintarviketuotanto ei enää onnistu myönnetyillä varoilla. Siksi olen vakuuttunut siitä, ettei Hiltrud Breyerin mietintö voi säilyä tässä muodossa ja että sitä pitäisi tarkistaa tässä suhteessa. Olen äänestänyt sitä vastaan ja iloitsen siitä, että paljon järkevämpi ja käytännöllisempi ratkaisu on löydetty Christa Klaßin mietinnössä ja siten myös toimintasuunnitelmissa, jotka esittelin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa. Tästä syystä toivon, että pystymme parantamaan myös Hiltrud Breyerin mietintöä huomattavasti toisessa käsittelyssä, sillä sitä on parannettava.
Carl Schlyter
(SV) Tänään välitetty viesti on sekava. Mielestäni kaikkein oudointa oli tänään se, että Christopher Heaton-Harris hyökkäsi vapaaehtoisjärjestöjä vastaan väittäen niiden yrittävän vaikuttaa parlamenttiin. Olennaisinta tapahtuneessa on se, että parlamentin kantaa on lievennetty teollisuuden palveluksessa olevien lobbaajien voimakkaan edunvalvonnan takia. Teollisuus on kiinnostuneempi lisäämään torjunta-aineiden myyntiä kuin suojelemaan kansanterveyttä tai kuluttajia. Onneksi lobbaajat eivät ole onnistuneet täysin. Käytössä on edelleen torjunta-ainekuvaus, jolla annetaan kuluttajille järkevä mahdollisuus selvittää, mitä heidän ruokansa sisältää, kysymällä sitä kauppiailta. Suojelu on tärkeää, ja sitä on tuettava neuvoston kanssa käydyissä neuvotteluissa. Parlamentti ei kuitenkaan suojellut asukkaita ympäristövaliokunnan toivomalla tavalla. Heitä suojellaan huonommin ja heille tiedotetaan huonommin kuin valiokunta toivoi. Tämä asia on korjattava muissa käsittelyissä. Mielestäni emme voi jatkossa sallia vaarallisimpien kemikaalien nykyistä käyttötasoa. Parlamentti on nyt valitettavasti välttänyt kaikkia torjunta-aineita koskevat yleiset vähentämistavoitteet.
Haluan kuitenkin todeta, että vihreiden ryhmä on saanut läpi mietinnön, jota voidaan olennaisilta osin käyttää hyödyllisiin neuvotteluihin neuvoston kanssa, mutta tässä suhteessa mietinnön nimestä tulee hieman typerä. On huomionarvoista, että samalla tavoin kuin parlamentti kutsuu perustuslakia uudistussopimukseksi, se kutsuu torjunta-aineita kasvinsuojeluaineiksi. Jos kyseessä olisivat kaikki kasvinsuojeluaineet, voisimme aivan yhtä hyvin sisällyttää lainsäädäntöön aidat, koska niillä suojaudutaan metsäkauriilta. Tämä osoittaa, miten järjetöntä on käyttää nimeä ”kasvinsuojeluaineet”.
Edite Estrela  
kirjallinen. -(PT) Äänestin mietinnön puolesta, jonka Hiltrud Breyer on laatinut ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta. Mietinnön avulla varmistetaan ihmisiä, eläimiä ja ympäristöä koskevat korkeat turvallisuusvaatimukset vahvistamalla tiukat mutta yksinkertaistetut menettelytavat ja järkeistämällä voimavaroja.
Hyväksytyssä mietinnössä pidetään kiinni toissijaisuusperiaatteesta, jotta jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon kansalliset erityisedellytykset ja varsinkin kasvien terveyden ja ilmasto-olot ja jotta riskien vähentämiseksi voidaan toteuttaa asianmukaisia toimia.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. -(PT) Tämän ehdotuksen pitäisi olla yhdenmukainen kuudennen ympäristöä koskevan toimintaohjelman taustalla olevien perusteiden kanssa. Tavoitteena on soveltaa käytännön toimintaan niitä havaintoja, joita on tehty ihmisiin ja ympäristöön kohdistuvia riskejä ja vaaroja koskevissa ennakoivissa ja taannehtivissa arviointistrategioissa, ja lisätä johdonmukaisuutta muiden yhteisön politiikan alojen kanssa.
Torjunta-aineiden kestävän käytön teemakohtaisen strategian mukaisesti asetuksella on siis varmistettava ihmisten terveyden ja ympäristön korkeatasoinen suojelu asettamalla etusijalle varovaisuusperiaate, mutta toimenpiteiden on kuitenkin oltava oikeasuhteisia, ja niissä on otettava huomioon toissijaisuusperiaate.
Yhteydet muihin politiikan aloihin on tuotava selvemmin esiin. Asetus ei esimerkiksi saa olla ristiriidassa vesipolitiikan puitedirektiivin (2000/60/EY) ja sen johdannaisdirektiivien tavoitteiden ja laatuvaatimusten kanssa. Tämä on varmistettava säännöllisillä tarkistuksilla.
Kunkin jäsenvaltion olisi voitava asettaa yhteisön normeja tiukempia vaatimuksia soveltamiensa keskeisten suojausnormien perusteella tai tehdä tuotelupapäätöksiä voidakseen toteuttaa kansallisissa torjunta-aineiden toimintasuunnitelmissa, terveydenhuolto-ohjelmissa tai ympäristöalan toimenpiteissä asetetut tavoitteet kansallisten erityisolosuhteiden perusteella.
David Martin  
kirjallinen. -(EN) Äänestin tämän mietinnön puolesta ja olen tyytyväinen siihen, että siinä yhdistetään torjunta-aineiden kestävä käyttö terveyden ja ympäristön tehokkaaseen suojeluun.
Luca Romagnoli
kirjallinen.-(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vaikka äänestinkin Hiltrud Breyerin laatiman mietinnön puolesta kokonaisuudessaan, mielestäni oli tarkoituksenmukaista tukea muutamia tarkistuksia alkuperäisen luonnoksen muuttamiseksi. On välttämätöntä murtaa suurten monikansallisten yritysten monopoli tiedon jakamisen ja saatavuuden alalla sekä avata ala lisääntyvälle ja oikeudenmukaiselle kilpailulle. Toisaalta tähän alaan vaikuttavat maantieteelliset ja ympäristöä koskevat erot, jotka on otettava asianmukaisesti huomioon.
Vastavuoroisesta tunnustamisesta ja aineiden vertailevasta arvioinnista on tehtävä joustavampaa. Nykyisin pienille ja keskisuurille yrityksille, jotka tuottavat pääasiassa apuaineita, ei tosiasiassa jätetä toimintamahdollisuuksia juuri suurimpien teollisuusryhmittymien liiallisen vaikutusvallan takia - eikä tämä myöskään koske ainoastaan tiedonhallintaa ja tietojenvaihtoa. Pk-yritysten pyynnöt on ehdottomasti otettava huomioon EU:n lainsäädännössä, ja näitä yrityksiä on tuettava, jotta estetään niiden hidas mutta vääjäämätön häviäminen markkinoilta.
Tokia Saïfi  
kirjallinen. - (FR) Torjunta-aineet, joita on perinteisesti käytetty kasvien suojeluun erilaisilta loisilta, ovat muuttaneet maanviljelyä huomattavasti. Nykyään on kuitenkin havaittavissa, että torjunta-aineiden laajamittainen käyttö maataloudessa ja muissa yhteyksissä vahingoittaa ympäristöä (muun muassa veden, ilman ja maaperän pilaantuminen) ja myös terveyttä (jotkin syöpätyypit, hedelmällisyysongelmat).
Tätä silmällä pitäen EU on päättänyt muuttaa lainsäädäntöään edistääkseen torjunta-aineiden käytön vähentämistä. Etenkin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan Hiltrud Breyerin mietinnön yhteydessä äänestin kaikille myrkyllisille aineille (muun muassa neurotoksiset, eläviin kudoksiin kertyvät ja karsinogeeniset aineet) asetettavien tiukkojen arviointiperusteiden puolesta. Samoin kannatin Ranskan kansallisen torjunta-ainesuunnitelman ja REACH-järjestelmän mukaisesti erittäin huolestuttavien torjunta-aineiden käytön vähentämistä 50 prosenttia vuoteen 2013 mennessä ja kaikkein vaarallisimpien aineiden korvaamista turvallisemmilla korvaavilla aineilla (myös muilla kuin kemikaaleilla). Lisäksi äänestin Ranskassa käydyn kansallisen ympäristökeskustelun hengessä torjunta-aineita koskevan veron puolesta kannustaakseni viljelijöitä vähentämään käsittelyaineiden käyttöä.
Karin Scheele  
kirjallinen.-(DE) En pystynyt eilen käyttämään puheaikaani, koska ilmastonmuutosta käsittelevässä valiokunnassa toimitettiin samanaikaisesti äänestys Satu Hassin mietinnöstä, jonka pohjalta Euroopan parlamentti muodostaa kantansa YK:n ilmastokokousta varten. Torjunta-aineiden käyttöä koskeva Euroopan unionin uusi toimintalinja on tärkeä askel kohti terveyden- ja ympäristönsuojelun parantamista. Tänään toimitetun äänestyksen tuloksista erityisen merkittävä on parlamentin selkeä kanta komission ehdottamaa kolmen vyöhykkeen mallia vastaan. Ehdotettu järjestelmä on harhaanjohtava, ja se olisi jyrkässä ristiriidassa torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevan tavoitteen kanssa.
Thomas Ulmer  
kirjallinen.-(DE) Äänestän mietintöä vastaan, koska sitä ei ole laadittu tiukkojen tieteellisten arviointiperusteiden mukaisesti ja koska pidän vyöhykemallia - sen kaikissa muodoissa - merkityksettömänä. Vain yhden luvan järjestelmä on järkevä yhteisellä talousalueella. Toivon, että toisessa käsittelyssä tehdään huomattavia parannuksia.
Liam Aylward ja Brian Crowley  
kirjallinen. -(EN) On täysin selvää, että torjunta-aineiden vähentämistä koskevasta nykyisestä lainsäädännöstä huolimatta ilmassa, vesistöissä ja elintarvikeketjussa on kohtuuttomia määriä torjunta-aineita, jotka vaikuttavat terveyteen ja ympäristöön.
Vaikka kollegani ja minä kannatimmekin tänään äänestyksessä selvästi torjunta-aineiden käytön vähentämistä päivittäisessä elämässämme, on tärkeää myöntää viljelijöiden ja hedelmätarhureiden todelliset käytännön tarpeet etenkin elintarvikkeiden hinnannousun aikana. Lainsäädäntömme ei voi perustua teorioihin! Olen äänestänyt käytännöllisen ja tasapainoisen lähestymistavan puolesta ja vastustanut kärjistettyjä tarkistuksia, jotka vähentäisivät elintarvikkeiden saantia ja tekisivät maanviljelystä kohtuuttoman raskasta ja epäkäytännöllistä. Muistakaamme, että maanviljelijät ovat luonnostaan ympäristönsuojelijoita! Torjunta-aineiden kieltämisen sijasta jäsenvaltiot turvautuvat koulutukseen ja tiedotuskampanjoihin sekä parhaisiin käytäntöihin ja integroituun tuholaistorjuntaan, joista on hyötyä kansalaisille, kuluttajille ja viljelijöille.
Olen äänestänyt jäsenvaltioille asetettavien realististen tavoitteiden puolesta ja tunnustanut samalla 27 jäsenvaltion erilaiset ominaispiirteet. Käyttöön liittyvien riskien on oltava keskeisessä asemassa ja vaarat ja altistuminen on otettava huomioon.
Astrid Lulling  
kirjallinen. - (FR) Noudatin kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamista ja torjunta-aineiden kestävää käyttöä koskevien mietintöjen suhteen poliittisen ryhmäni erittäin vastuullista linjaa.
Syöpää aiheuttavien, perimää vaurioittavien ja lisääntymiselle vaarallisten aineiden CMR1-luokkaan kuuluvia tuotteita, joiden on tieteellisesti todistettu vahingoittavan ihmisten ja eläinten terveyttä, ei enää pitäisi hyväksyä.
Velvoite tiedottaa kaikille naapureille ennen ruiskutusta aiheuttaisi ainoastaan joukkohysteriaa, ja samalla jätettäisiin huomiotta kyseisestä velvoitteesta aiheutuva valtava määrä haitallista byrokratiaa, joka vanhentuu joka tapauksessa, kun CMR1-tuotteet poistetaan markkinoilta.
Mielestäni käsittelemättä jätettäviin suojavyöhykkeisiin olisi sovellettava toissijaisuusperiaatetta, jotta maataloustuotannolle ei määrättäisi lisärajoitteita.
Vastustan erityisen veron määräämistä luvallisille tuotteille, sillä tämä nostaisi täysin tarpeettomasti maatalouden tuotantokustannuksia.
Vastustan luonnollisesti kieltoa, joka koskee kasvinsuojeluaineiden levittämistä helikopterilla. On kohtuutonta kieltää tämä menetelmä, joka on ainoa käyttökelpoinen menetelmä määrätyillä alueilla, joissa esimerkiksi kasvatetaan viiniköynnöksiä vuorenrinteillä.
Olen ilahtunut siitä, että kasvinsuojeluaineiden kohtuuttomia haittavaikutuksia koskevat tarkistukseni on otettu huomioon. Kyseiset aineet voisivat muun muassa vaikuttaa kielteisesti tiettyjen lajien kuten mehiläisten käyttäytymiseen ja jopa tappaa kyseiset lajit sukupuuttoon.
Robert Navarro  
kirjallinen. - (FR) Äänestin torjunta-aineiden käyttöä koskevan Christa Klaßin ja Hiltrud Breyerin mietintöjen puolesta, sillä ne ovat merkki siitä, että kasvinsuojeluaineiden ympäristö- ja terveysvaikutusten huomioon ottamisessa edetään parempaan suuntaan. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että sosialidemokraattisen ryhmän ehdotus, joka koskee torjunta-aineiden käytön kieltämistä asuinalueilla ja herkillä alueilla, hyväksyttiin. Olen ilahtunut myös siitä, että muiden kuin kemiallisten tekniikoiden järjestelmällistä edistämistä koskevat ehdotuksemme hyväksyttiin. Pahoittelen kuitenkin sitä, että EU:n oikeisto on vastustanut kyseisten tuotteiden käytön vähentämiseen tähtäävien tavoitteiden asettamista. Monet esimerkit osoittavat, että vähentäminen on mahdollista, ja asteittainen vähentämisstrategia olisi voitu ottaa käyttöön alan teollisuutta ja työpaikkoja vaarantamatta. Oikeisto on jälleen kerran asettanut voitot etusijalle. Pienillä askelilla on kuitenkin merkitystä, ja nämä mietinnöt ovat askel oikeaan suuntaan, kohti kestävää maataloutta tulevaisuudessa ja terveellisempää ympäristöä lapsillemme.
