Kilpailupolitiikka 2005 (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Elisa Ferreiran laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö kilpailupolitiikasta 2005.
Minulle on ilmoitettu, että esittelijällä on ollut matkustusongelmia ja että hän saapuu paikalle myöhässä. Ehdotankin siksi, että aloitamme komissiosta ja jatkamme sen jälkeen muilla puheenvuoroilla. Heti kun esittelijä saapuu paikalle, annamme puheenvuoron hänelle.
Neelie Kroes
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Ferreiraa ja valiokuntaa tästä erinomaisesta mietinnöstä. Jälleen kerran tämä vuotuinen mietintö on osoitus parlamentin kilpailupolitiikan kehitykseen tuomasta lisäarvosta, ja olen siitä kiitollinen.
Kuten mietinnössä aivan oikein korostetaan, tehokkaalla kilpailupolitiikalla on avainrooli Lissabonin strategian tavoitteiden saavuttamisessa. Säilyttääkseen tehonsa kilpailupolitiikan on pysyttävä ympäröivän maailman vauhdissa. Olen hyvin tyytyväinen siihen, että parlamentti tukee komission työtä kilpailupolitiikan nykyaikaistamiseksi ja erityisesti vuonna 2005 tekemäämme työtä tarkennetun taloudellisen lähestymistavan toteuttamiseksi.
Olen yhtä mieltä mietinnön kanssa hyvin monista asioista, joten käsittelen ainoastaan kolmea kohtaa, joissa mietintönne teki todella vaikutuksen minuun.
Totean aluksi teidän tapaanne, että valtiontuen valvonta on ehdottoman tärkeää, jotta sisämarkkinoiden toimintaympäristö säilyy lähtökohdiltaan kaikille tasavertaisena. Meneillään olevan uudistuksemme myötä muotoilemme sääntöjä uudelleen ja muokkaamme ne entistä yksinkertaisemmiksi, avoimemmiksi, helppokäyttöisemmiksi, johdonmukaisemmiksi ja ennustettavammiksi. Säännöissämme keskitytään aloihin, joilla rajallisella määrällä tukea saadaan aikaan eniten lisäarvoa - kilpailukykyyn, ympäristöalaan, ammatilliseen koulutukseen, alueelliseen yhteenkuuluvuuteen, tutkimukseen, kehitykseen ja innovointiin. Uudistuksemme on edistynyt hyvin, mutta myös jäsenvaltioiden on tehtävä oma osansa, kuten itsekin toteatte, erityisesti kielletyn valtiontuen perimiseksi takaisin nopeasti ja tehokkaasti.
Toinen silmään pistänyt seikka oli, että vuonna 2005 käynnistimme kaksi merkittävää toimialakohtaista selvitystä. Olen yhtä mieltä kanssanne näiden työkalujen arvosta kauaskantoisen politiikan kehittämisessä. Energia-alan osalta olette aivan oikein huolissanne siitä, että tosiasiat kertovat vakavista kilpailun esteistä. Komissio valvoo vastakin yksittäisiä kilpailutapauksia ja tekee yhteistyötä kansallisten kilpailuviranomaisten kollegojen kanssa. Alan sääntelyä on tehostettava tekemällä omistuksen eriyttämisestä ensisijainen vaatimus.
Kolmanneksi totean, että olette oikeassa siinä, että tämän päivän globaalistuneessa maailmassa kilpailuviranomaisten on tehtävä entistä enemmän yhteistyötä. Euroopan unioni on keskeisessä asemassa vahvan kilpailukulttuurin edistämisessä muualla maailmassa. Samaan aikaan Euroopan unionin on kyettävä vastaamaan epärehellisiin ulkomaisiin tukiin. Yhteinen kauppapolitiikka on oikea väline puuttua asiaan - ei niinkään ongelmaan kohdistettu tuki. Tukikilpailu heikentää Euroopan unionin koheesiota, luo sisämarkkinoillemme vahingollista tukikilpailua ja lisää vakavia riskejä WTO:n riita-asioissa.
Odotan innostuneena keskustelua.
Pervenche Berès
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten tiedätte, tämä Euroopan parlamentin ja komission tapaaminen on tärkeä tapahtuma kilpailupolitiikan kannalta, sillä sen kuluessa me arvioimme yhtä merkittävimmistä komission käsiin annetuista politiikoista. Muiden politiikan alojen yhteydessä me ainoastaan määrittelemme yleiset puitteet, joiden pohjalta te teette kulloisetkin päätöksenne.
Vaikka tänä vuonna esittelemämme mietintö onkin tasapainoinen, sitä on kyllä täydennettävä vastaamalla kysymykseen siitä, mitä oikein on "reilu ja aito kilpailu", josta perustamissopimuksessa puhutaan. Elinkeinoelämässä on nimittäin vallalla entistä vahvempi ja salakavalampi suuntaus sellaiseen työntekoon, että harjoittelijoiden työsopimukset uusitaan - epäilemättä joustavuuden takia - joka kuukausi, ja työlainsäädännön piiriin kuuluvien työntekijöiden ja harjoittelijoiden välinen ero korostuu viimeksi mainittujen ammattikoulutukseen pääsyn mahdollistamiseksi. Tämä on todellinen haaste kilpailukyvyn kannalta, ja sitä teidän on tutkittava tarkemmin.
Olemme talous- ja raha-asioiden valiokunnassa huolissamme päätelmistä, joita tekemistänne tutkimuksista voidaan tehdä, ja erityisesti niiden mahdollisesta vaikutuksesta yksittäisten markkinasegmenttien rakenteisiin. Ajattelen tässä esimerkiksi paikallisten tai keskinäisten pankkien tilannetta suhteessa vähittäispankkisektoriin. Haluaisimme teidän tutkivan myös muita sektoreita, jotka voivat olla hankalampia selvittää. Olemme erityisen huolissamme kolmesta sektorista: investointipankeista, luokituslaitoksista ja tilintarkastustoimistoista. Jos edellytämme, että kilpailu on vapaata ja vääristymätöntä, meidän on rohjettava tarkastella näitä aloja samaan tapaan kuin komissio on aika ajoin tutkinut painoarvoltaan yhtä merkittäviä toimijoita.
Jos näin tapahtuu, voitte luottaa tukeemme, joskaan teidän ei pidä missään vaiheessa unohtaa, ettei kilpailupolitiikka voi olla päämäärä sinällään, vaan sen tulee palvella Euroopan unionin strategiaa, jota ei nykyään määritellä ainoastaan Lissabonin strategiassa vaan myös 8. maaliskuuta 2007 asetetuissa tavoitteissa, joilla torjutaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja annetaan Euroopan unionille valmiudet luoda oma riippumaton energiapolitiikka.
Sophia in 't Veld
ALDE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluan aivan aluksi osoittaa kiitokseni poissa olevalle esittelijälle, joka on mielestäni laatinut erinomaisen asiakirjan. Se sai valiokunnassamme laajan tuen. Haluan kiittää myös komission jäsentä Kroesia siitä, mitä hän on tehnyt. Kuten kollega Berès juuri totesi hyvin perustellusti, kilpailupolitiikka ei ole päämäärä sinällään, ja mielestäni Euroopan komissio on juuri jäsenensä Kroesin johdolla pannut alulle uuden pragmaattisen lähestymistavan, jota arvostamme erittäin suuresti.
Toisinaan jää huomaamatta, ettei kilpailusääntöjen olemassaolon syy ole yritysten hätyyttäminen tai jäsenvaltioiden hallitusten toiminnan estäminen. Kilpailusääntöjen tarkoituksena on varmistaa samat säännöt ja tasavertaiset mahdollisuudet kaikille, jotka toimivat sisämarkkinoilla. Kilpailusääntöjen tavoitteena on siis varmistaa, että Euroopan unioni pääsee vahvaan asemaan maailmassa, maailmanlaajuisessa kilpailussa. Siksi meidän ei pitäisi kilpailla keskenämme vaan varmistaa, että luomme hyvin toimivat sisämarkkinat.
Olen toimialakohtaisten selvitysten vankkumaton kannattaja, ja energiapolitiikan suhteen voitte laskea tämän parlamentin tuen varaan. Tahdon silti esittää yhden huomion. Kaikki valmistelevat jäsenvaltioissa nyt kiireisesti viikonlopun huippukokousta, jossa energiapolitiikka on jälleen kerran esityslistalla keskeisellä sijalla. Tämä on koko keskustelun harvoja hyviä puolia. Toisaalta olen pannut merkille, että vaikka kansallisten hallitusten päämiehet puhuvat yhteisen energiapolitiikan puolesta, he eivät ole valmiita lopettamaan kansallisten suosikkiensa paapomista. Ehkäpä heidän tulisi toimia sanojensa mukaan.
Julkisiin palveluihin ja innovaatioon myönnettävän valtiontuen esittelijänä voin todeta valtionavusta, että olemme keskustelleet tästä aiheesta aiemminkin. Olen itse asiassa hyvin utelias saamaan selville, onko meillä jo ensimmäinen vaikutusten arviointi näistä vapautusasetuksista, ja yleisemminkin, arvioidaanko valtiontuen tarkoituksenmukaisuutta vai ei.
Lopuksi totean, että mukautuslausekkeistakin on keskusteltu aiemmin. On toki ongelmallista, jos runsaita valtiontukia tarjotaan käyttöön Euroopan unionin ulkopuolella. Toisaalta minusta olisi parempi vahvistaa Euroopan unionin kilpailukykyä muilla keinoin. Mielestäni on täysin sopimatonta ryhtyä antamaan runsaskätistä valtionapua ja tukia, kun emme ole vielä selvittäneet muita keinoja, kuten patentteja, työmarkkinoiden joustavuuden lisäämistä, palvelumarkkinoiden avaamista ja monia muita vastaavia toimia; tällaisia erehdyksiä ei voi paikata valtionavulla.
Jeffrey Titford
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, olen aina väittänyt, että kilpailun kannustamisen sijaan EU:n tavoitteena on keinotekoisen "tasavertaisen toimintaympäristön" luomisvimmassa ollut kilpailun täydellinen lopettaminen. Tämä kertomus ei juurikaan muuta käsitystäni.
Mietinnön 13 kohdassa tuetaan yhteistä yhtenäistettyä veropohjaa, joka on yksi askel kohti pakollista koko EU:n kattavaa yritysveroa, joka pohjimmiltaan haittaa kilpailua. Ranska ja Saksa tukevat innokkaasti tätä ajatusta, onhan näissä maissa korkea yritysverotus, ja ne odottavat kieli pitkällä, että kaikkien muiden veroaste saadaan niiden tasolle.
Yksi typerimmistä koskaan kuulemistani EU-kapulakielen käsitteistä on "epäoikeudenmukainen verokilpailu", josta tässäkin lausekkeessa on kysymys. Siinä ei ole mitään epäoikeudenmukaista, että toisissa jäsenvaltioissa on yrityksille suotuisampi yritysverotusjärjestelmä kuin toisissa. Se kannustaa kilpailua. Valtionapua parjataan tässä mietinnössä, kuten odottaa sopiikin, mutta siinä tehdään virheellinen oletus, että kaikki valtionapu on pahasta. Me Yhdistyneessä kuningaskunnassa joudumme pian luopumaan Royal Mailin postipalvelusta EU:n valtionapurajoitusten vuoksi, ja kärsijöinä ovat kuluttajat varsinkin syrjäisillä alueilla.
José Manuel García-Margallo y Marfil
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aion käyttää puheenvuorossani niin sanottua case-menetelmää eli tehdä yhdestä yksittäisestä tapauksesta johtopäätöksiä, joita voidaan soveltaa yleisesti.
Kuten kollegani tietää, olen ollut useita kertoja huolissani Espanjassa Endesa-sähköyhtiön valtausyrityksistä. Kollegani Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmästä viittasi johtaviin kansallisiin yhtiöihin, ja mielestäni tämä tapaus sopii erinomaisesti nyt käsiteltävään yhteyteen.
Kuten tiedätte, Espanjan nykyinen hallitus teki kaiken voitavansa estääkseen saksalaista E.ONia saamasta osuutta Endesasta, ja tällainen käytös on saanut komission jo käynnistämään kaksi menettelyä. Toinen niistä koskee yleistä päätöstä, jolla yksittäiselle elimelle annetaan oikeus asettaa erityisehtoja, ja toinen koskee kyseisiä erityisehtoja. Komission jäsen on erinomaisesti perillä siitä, mistä puhun.
Sen jälkeen sattumoisin osin valtio-omisteinen italialainen yhtiö hankki osuuden Endesasta. Tiedustellessani asiaa komission jäseneltä tänään sain vastauksen, jonka mukaan Espanjan hallituksen asettamia äänestysoikeuden rajoituksia tutkitaan parhaillaan.
Kolmas luku tässä asiassa on, että vastaava henkilö, eli sosialistihallituksen nimittämä Espanjan sääntelyviranomaisen, Comisión nacional de la energían, puheenjohtaja on jättänyt irtisanoutumisilmoituksensa samaiselle hallitukselle protestina toiminnalle, jota hän pitää oman riippumattomuutensa loukkauksena. Näin hän selitti asian Espanjan parlamentille. Valitettavasti emme ole saaneet häntä selvittämään asiaa tänne parlamenttiin, mutta en ole vielä luopunut toivosta saada tännekin täydellistä ja rajoittamatonta avoimuutta. Haluaisin tietää, ovatko komission jäsen ja komissio huolestuneita tästä asiasta, joka vaikuttaa koko Euroopan unionin markkinoiden asianmukaiseen toimintaan ja on koko Euroopan unionia koskettava asia ja liittyy, saanen sanoa, myös oikeusturvaan, oman maani maineeseen ja luotettavuuteen kansainvälisillä markkinoilla. Arvoisa komission jäsen, juuri tästä olen eniten huolissani.
Haluaisin, että komission jäsen kertoisi, onko hän tehnyt tutkimuksia, aikooko hän tehdä niitä, aikooko hän puuttua tähän ongelmaan sosialistihallituksen kanssa ja aikooko hän viedä läpi uudistuksia ongelman torjumiseksi.
Arvoisa puhemies, kiitän teitä. Olen jossain määrin ylittänyt puheaikani, koska ryhmämme yhteisen kannan esittäjä, jäsen Evans, ei ole paikalla ja ajattelin, että voin käyttää hänen puheaikaansa. Joka tapauksessa kiitokset teille.
Neelie Kroes
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, olen vaikuttunut tästä mietinnöstä, kuten jokainen täällä jo puheenvuoronsa esittänyt. Arvostan suuresti mietintöä sinällään, mutta arvostan sitäkin enemmän jokavuotisia keskusteluja erityisesti täällä istunnossa läsnä olevien parlamentin jäsenten kanssa.
Mietintö on elintärkeä panos tämän politiikan kehitykselle vastaisuudessa. Vakuutan teille, etten pelkästään kuuntele teitä vaan otan todella huomioon monet huomautuksistanne - onhan niissä paljon järkeä. Jos kilpailupolitiikan tarkoituksena on todellakin tuoda kasvua ja työpaikkoja Euroopan unioniin, meidän on jatkettava yhteistyötämme. Se tarkoittaa kaikkien sidosryhmien - parlamentin ja ulkomaailman - mukaan ottamista sekä Sophia in 't Veldin esiin ottaman seikan huomioimista. Tarkoituksena ei ole naruttaa ketään vaan luoda yhtäläiset toimintaedellytykset, joissa kaikki, niin kuluttaja kuin elinkeinoelämäkin, lopulta saavat osansa hyödystä.
Haluan vastata muutamiin tämäniltaisessa keskustelussamme esille tuotuihin kysymyksiin. Jäsen Berèsillä oli mielenkiintoisia ajatuksia uusiksi toimialakohtaisiksi selvityksiksi, ja minun onkin todella aiheellista pohtia hänen mainitsemiaan aiheita: luokituslaitoksia, tilintarkastustoimistoja ja suuria investointipankkeja. Emme ole vielä tehneet päätöksiä, vaan asiasta keskustellaan edelleen, joten merkitsen nämä muistiin. Toimialakohtaisten selvitysten käynnistämisessä on enemmänkin kyse resursseista kuin sopivien sektoreiden puutteesta. Komissiolla ei ole nykyisellään perusteita laaja-alaisiin kilpailuselvityksiin näillä erityisaloilla, mutta se ei merkitse, ettemmekö voisi hieman pohtia asian herättämiä ajatuksia. Keskustelen vastakin mielelläni parlamentin kanssa näistä asioista. Komissio on luonnollisesti aina valmis arvioimaan huolellisesti kaikkia merkkejä kilpailua estävästä käyttäytymisestä, josta meille ilmoitetaan yksittäistapauksissa.
Jäsen Berès puhui myös kilpailusta muilla kuin perinteisillä aloilla, esimerkiksi palkoissa. Mietinnössä mainitaan myös verot. Panin merkille, että monet teistä ovat huolissanne niin sanotusta verokilpailusta jäsenvaltioiden välillä. On oikein, että komissiolla on valtuudet arvioida kilpailuun vaikuttavia verotustoimenpiteitä. Haluan kuitenkin tehdä ehdottoman selväksi, että näin tehdään ainoastaan silloin, kun nämä toimenpiteet katsotaan valtionavuksi ja nimenomaan silloin, kun ne ovat luonteeltaan selektiivisiä eli kun ne eivät ole yleisesti sovellettavia.
Näin pääsenkin Sophia in 't Veldin esiin ottamaan asiaan. Komissio on arvioinut kymmenen viime vuoden ajan mahdollisesti haitallisia verojärjestelmiä. Olemme puuttuneet sellaisiin kansallisiin toimenpiteisiin, joiden kohteena on ollut muun muassa konsernin sisäinen veroparatiisitoiminta.
Palkkakilpailun suhteen vastaukseni on varsin selkeä: jos palkkoja koskevat toimet voidaan katsoa valtiontueksi, komissio käyttää toimivaltuuksiaan.
Seuraavaksi käsittelen valtionapukysymyksiä erityisesti vastineena Sophia in 't Veldin puheenvuoroon. Kuten kaikki tiedämme, valtionapu on periaatteessa kielletty perustamissopimuksessa, jotta vältämme kilpailun vääristymät omilla sisämarkkinoillamme. Valtionapu voi toki olla laillinen keino päästä yleisen edun mukaisiin tuloksiin, esimerkiksi saada aikaan alueellista koheesiota, kehittää tutkimus- ja kehitystyötä sekä innovaatiota ja laadukkaita julkisia palveluja, joita markkinat eivät sellaisenaan tuottaisi. Siksi tavoitteenamme on uuden valtionapusääntöjen kokoelman suunnittelu, johon kävimme käsiksi tarkistuksen yhteydessä. Säännöissä käytettävä lähestymistapa perustuu entistä enemmän talouteen, ja sen avulla arvioidaan, missä markkinapuutteita esiintyy ja miten niihin kohdennetaan vaikuttavia ja asianmukaisia tukitoimia. Tämä on tasapainoinen ja todenmukainen näkemys. Se on seurausta tarpeesta auttaa jäsenvaltioita saamaan paras tuotto veronmaksajien rahoille - valtiontukihan on loppujen lopuksi veronmaksajien rahaa.
Komissio julkaisee valtionapua koskevan tulostaulunsa kahdesti vuodessa. Kuten tiedätte, siinä esitetään tiedot ja analyysi jäsenvaltioiden valtionaputoimiin käyttämistä varoista. Siinä painotetaan jäsenvaltioiden edistymistä kohti Lissabonin tavoitteita eli valtionavun vähentämistä ja entistä tarkempaa kohdentamista. Seuraavassa painoksessa kiinnitetään erityistä huomiota takaisinperinnän kysymyksiin. Lisäksi Europa-verkkosivustollamme esitetyt indikaattorit ja tilastolliset taulukot antavat pohjaa jatkokeskustelulle. Sophia in 't Veld on silti oikeassa: meidän on entistä tehokkaammin arvioitava valtionavun vaikutuksia ja sitä, onko se järkevää ja jos on, niin miten. Tällä tavoin uusi, talouteen pohjaava lähestymistapa voi auttaa meitä eteenpäin.
Voin vastata lyhyesti jäsen García-Margallo y Marfilille: olemme keskustelleet asiasta aiemmin ja tiedän tarkasti, mistä siinä on kysymys. Olemme haastaneet kyseisen jäsenvaltion yhteisön tuomioistuimeen sillä perusteella, ettei se noudata kahta 21 artiklan nojalla tekemäämme yrityssulautuma-asetuksen alaan kuuluvaa päätöstä. Kollegani Charlie McCreevy toteuttaa sisämarkkinasääntöjen mukaisia rinnakkaistoimia.
Olen aina avoin ehdotuksillenne siitä, millä tavoin voimme parantaa kilpailupolitiikan valmiuksia auttaa sisämarkkinoiden moitteetonta toimintaa. Tarvitsen kovasti ideoitanne ja luovuuttanne. Teemme parhaamme tämän prosessin saamiseksi päätökseensä, ja olen kiitollinen jatkuvasta tuestanne ja arvokkaasta panoksestanne. Emme ole vielä perillä mutta ainakin oikealla tiellä.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna 19. kesäkuuta 2007.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Elisa Ferreira 
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, parlamentin mietinnössä vuoden 2005 kilpailupolitiikasta annamme tunnustuksen komission työlle kilpailupolitiikan nykyaikaistamiseksi.
Haluan ottaa esiin mietinnön tärkeimmät suositukset.
Keskeisellä energia-alalla tuemme komission toimia omistuksen eriyttämiseksi.
Toistamme komissiolle kehotuksemme selventää yhteisön tasolla julkisia palveluja koskevia velvoitteita, joiden noudattaminen olisi määrättävä pakolliseksi yleistä taloudellista etua koskevien palvelujen tuottajille strategiseen turvallisuuteen ja yleiseen kattavuuteen liittyvissä asioissa.
Mielestämme on myös tärkeää varmistaa, että EU:n ulkoinen ulottuvuus otetaan johdonmukaisesti huomioon kilpailupolitiikassa kahdenvälisistä kauppasopimuksista käytävien neuvottelujen yhteydessä.
Vaikka komissio pyrkiikin harmonisoimaan käytännöt ja takaamaan avoimuuden, on tosiasia, että EU:n alueiden ja jäsenvaltioiden kesken vallitsee kannustinkilpailu, joka harmonisoidun verotuksen puutteen vuoksi lietsoo keinotekoista yritysten siirtymistä.
Nämä ja muutkin haasteet osoittavat, että meidän on vahvistettava EU:n valmiutta saada voimaan tehokkaat kilpailusäännöt ja kohentaa joustavuuttaan uusien haasteiden edessä. Siksi Euroopan unionin kilpailuviranomaiselle on vastedeskin annettava sen tarvitsemat resurssit.
