Komission lainsäädäntö- ja työohjelma 2007 (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana keskustelu komission lainsäädäntö- ja työohjelmasta vuodelle 2007.
José Manuel Barroso
komission puheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, hyvät kuulijat, kun valot sammuivat viime viikolla ympäri Eurooppaa, riippuvuutemme toisistamme eurooppalaisina oli kaikkien nähtävillä. Yhdessä silmänräpäyksessä laajempi yhdentyminen lakkasi olemasta vain abstrakti ajatus. Miljoonille kansalaisille siitä tuli välttämättömyys. Tapaus oli - rohkenen sanoa - valaiseva. Perustelut laajemman yhdentymisen puolesta eivät ole niinkään voittaneet vaan tulleet itsestään selviksi. Nyt kaikille on selvää, että meillä on enemmän yhteisiä haasteita kuin koskaan aiemmin - osittain kiitos globalisaation vapauttamien voimien. Yhteiset haasteet edellyttävät yhteisiä ratkaisuja, liittyivätpä ne kasvuun ja työpaikkoihin yhä voimakkaamman kilpailun maailmassa, ilmastonmuutokseen, energiavarmuuteen tai jopa kansainväliseen terrorismiin.
Voimme olla ylpeitä tähänastisesta kyvystämme reagoida nopeasti muuttuvaan maailmaan. Ensinnäkin uudistimme Lissabonin suunnitelman ja kohdensimme sen suoraan kasvuun ja työpaikkoihin. Tämän seurauksena oli mahdollista palauttaa luottamus vakaus- ja kasvusopimukseen sekä saada se entistä realistisemmille ja toimivammille raiteille.
Euroopan unionin johtajat päättivät asettaa globalisaation unionin poliittisen asialistan keskiöön, ja komissio on ahkeroinut tarjotakseen unionille sen tarvitsemat välineet ja käyttääkseen näitä välineitä kaikkiin Euroopan kansalaisten yhteisiin huolenaiheisiin. Yhteisön toimielimet ovat jatkaneet työtä yhtenäismarkkinoiden koko potentiaalin vapauttamiseksi edistääkseen kasvua ja uusien työpaikkojen syntymistä. Samalla olemme vahvistaneet uudelleen sitoumuksemme sosiaaliseen solidaarisuuteen, myös Euroopan globalisaatiorahaston perustamiseen. Rahasto on hyödyllinen iskunvaimennin globalisaation voimakasta moottoria vastaan.
Sen varmistamiseksi, että yhteisö kukoistaa tulevissa tietotalouksissa, innovaatiosta tehtiin keskeinen osa taloudellisia ja sosiaalisia strategioitamme, ja innovaatio on nyt Euroopan unionin johtajien huolenaiheiden keskipisteenä. Euroopan teknologiainstituutin perustaminen auttaa kääntämään päinvastaiseksi tutkimuksen, koulutuksen ja innovoinnin hajanaisuuden, joka on tähän asti hidastanut edistystä.
Asiakirjassa "Euroopan unioni maailmassa" käsitellään tarvetta käyttää maailmassa niin voimakasta ääntä, että se vastaa taloudellista painoarvoamme. Tämä tukee myös toimiamme niillä aloilla, joilla olemme jo johtoasemassa, erityisesti keskustelussa tulevaisuuden kansainvälisestä ilmastonmuutosjärjestelmästä.
Olemme myös ohjanneet menestyksekkäästi Romaniaa ja Bulgariaa kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Olemme ehdottaneet kahta uutta komission jäsentä ja osoittaneet heille heidän salkkunsa. Toinen komission jäsen tulee vastaamaan kuluttaja-asioista ja toinen monikielisyydestä Euroopan kulttuurisen moninaisuuden ja erilaisuuden turvaamiseksi ja vahvistamiseksi. Kulttuurien väliset näkökohdat ovat yhä merkittävämpiä nykypäivän yhteisössä. Olen hyvin ylpeä siitä, että tämä lisäaskel - Romanian ja Bulgarian liittyminen unioniin - on toteutunut ja että johtamani komissio on antanut siihen merkittävän panoksensa. Minusta meidän kaikkien olisi oltava hyvin ylpeitä siitä, mitä peräkkäisillä laajentumisilla on saavutettu. Ei ole epäilystäkään siitä, että tulevina vuosisatoina historioitsijat sanovat laajentumisen olleen sukupolvemme merkittävin rauhan, vaurauden ja vakauden väline.
(Suosionosoituksia)
Tässä yhteydessä haluan todeta, että meidän on aika lakata puhumasta "vanhoista" ja "uusista" jäsenvaltioista. Olemme nyt enemmän kuin koskaan yksi Eurooppa, erilaisuudessaan yhdistynyt, ja tätä meidän olisi juhlittava.
Olemme myös luoneet perustan monilla muilla meille merkittävillä aloilla - kestävän kehityksen, meripolitiikan ja energiatehokkuuden aloilla, vain joitakin mainitakseni.
Voimme saada vielä paljon aikaan ennen tämän vuoden loppua. Toivon, että Eurooppa-neuvosto hyväksyy viime viikolla hyväksymämme laajentumispaketin. Meidän on edistyttävä maahanmuutto- ja innovaatiopolitiikassa, ja meillä on vielä merkittäviä ehdotuksia hyväksyttävänä työlainsäädännön, tekijänoikeuspalkkioiden, naapuruuspolitiikan, ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjen ja päästökaupan kaltaisilla aloilla.
Parlamentin kanssa kumppanuushengessä työskentelevän nykyisen komission ensimmäiset vuodet ovat siis merkinneet uudistamista, uudelleen suuntaamista ja uusien välineiden käyttöönottoa, jotta voitaisiin kehittää tulosten Eurooppaa, Eurooppaa, joka on valmis ottamaan vastaan 2000-luvun yhteiset haasteet. Työmme kantaa jo hedelmää: kasvuennusteita on tarkistettu ylöspäin korkeimmalle tasolle kuuteen vuoteen, ja työttömyys on vähentynyt alimmilleen sen jälkeen, kun aloimme vuonna 1998 kerätä tietoja 25 jäsenvaltiosta.
Vuosi 2007 - jolloin juhlitaan yhteisön rakentamisen 50:tä vuotta - merkitsee käännekohtaa. Se on hetki, jona 27 jäsenvaltion yhteisö ottaa huolellisten valmistelujen jälkeen käyttöön unionin uudelleen viritetyn koneiston koko voiman tarjotakseen ratkaisuja kansalaisten yhteisiin huoliin. Se on hetki, jona uudessa talousarviokehyksessä käynnistetään nykyaikaiset rahoitusohjelmat, joilla edistetään yhteisön uutta asialistaa.
Tämä on siis vuoden 2007 työohjelmamme konteksti. Kyseessä on uudenlainen ohjelma, jonka laatimisessa parlamentin, neuvoston ja muiden toimielinten panoksella on ollut suuri merkitys: tämä merkittävä panos saa jatkoa tässä keskustelussa ja hyväksymässänne päätöslauselmassa.
Työohjelmassa tarkastellaan monia parlamentin minulle ja komissiolle ilmaisemia huolia. Uusi työohjelma on entistä poliittisempi. Siinä keskitytään suppeaan, 21 strategisen aloitteen luetteloon. Komissio on sitoutunut näiden kaikkien toteuttamiseen ensi vuonna, eikä niiden osalta toteuteta välivaiheen tarkistusta. Toinen, ensisijaisten aloitteiden luettelo kattaa työmme muilla merkittävillä aloilla.
Lisäksi olemme parlamentin pyynnöstä sisällyttäneet työohjelmaan luettelon yksinkertaistamistoimenpiteistä ja perutuista lainsäädäntöehdotuksista. Tällä korostetaan sitä, että sääntelyn parantaminen on nyt olennainen osa komission päivittäisiä tehtäviä. Hyväksyimme tänään kollegion kokouksessa strategisen katsauksen sääntelyn parantamisesta Euroopan unionissa. Siinä arvioidaan tähänastista edistymistä ja esitetään kunnianhimoinen uusien aloitteiden ohjelma. Tämä kattaa uusia toimia seuraavilla aloilla: vaikutustenarviointi, jonka osalta perustamme vaikutustenarvioinneista vastaavan riippumattoman lautakunnan; yksinkertaistaminen, jonka yhteydessä meneillään olevaan ohjelmaan lisätään merkittäviä uusia aloitteita, sekä hallinnollisen taakan keventäminen, jonka osalta komissio ehdottaa, että keväällä 2007 kokoontuva Eurooppa-neuvosto asettaa yhteiseksi tavoitteeksi hallinnollisen taakan keventämisen 25 prosentilla vuoteen 2012 mennessä. Esitämme vastaavasti kahden kuukauden kuluessa toimintasuunnitelman, jossa määritetään ensisijaiset toimialat.
Jatkamme myös vireillä olevien ehdotusten seulomista ja monissa tapauksissa niiden perumista. Suosittelemme, että tulevat komissiot tekevät samoin virkakautensa alussa uuden komission muuttuneen poliittisen kokoonpanon ilmaisuna ja osoittavat näin poliittisen legitiimiyden ja poliittisen johtajuuden merkityksen. Tarkastelu vastaa laajasti Euroopan parlamentin useissa mietinnöissään aiemmin tänä vuonna esittämiä ensisijaisia tavoitteita. Toivon teidän antavan kaiken tukenne tälle paketille, myös sen käytännön täytäntöönpanolle.
Mitä vuoden 2007 työohjelmaan siis sisältyy? Korostan joitakin keskeisiä aloja, jotka katson poliittisesti hyvin arkaluonteisiksi.
Ensinnäkin kyseeseen tulee energia. Vihreän kirjamme ja aiemmin tänä vuonna toteutettujen suurempaa energiatehokkuutta edistävien toimenpiteiden pohjalta esitämme kaikkien aikojen ensimmäisen Euroopan strategisen energiakatsauksen. Se sisältää Euroopan unionin yhdennetyn energiapolitiikan ainekset, esimerkiksi toimenpiteitä sähkön ja kaasun sisämarkkinoiden loppuunsaattamiseksi, hiilidioksidipäästöiltään vähäisten teknologioiden käytön nopeuttamiseksi sekä niin yhteisön sisäisten kuin sen ulkopuolistenkin energialähteiden moninaistamiseksi ja toimitusvarmuuden takaamiseksi. Tavoitteena on yhteinen eurooppalainen energiapolitiikka, jolla turvataan energiavarmuus mutta säilytetään samalla yhteisön kilpailukyky ja turvataan ympäristötavoitteemme.
Tiiviisti tähän kysymykseen liittyy toiminta ilmastonmuutoksen torjumiseksi: itse asiassa voisin sanoa niiden olevan saman asialistan kaksi puolta. Teemme esityksen ilmastonmuutospolitiikan vaihtoehdoista ja kansainvälisen yhteistyön suuntaviivoista vuoden 2012 jälkeen. EU:n päästökauppajärjestelmää on määrä tarkistaa, jotta voidaan taata investointien vakaus ja nopeuttaa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä.
Väestönkehitykseen liittyvät paineet ovat lisänneet Euroopan työvoimamarkkinoiden tarvetta houkutella erityisesti ammattitaitoisia taloudellisista syistä tulevia maahanmuuttajia. Taloudellisiin syihin perustuvaa maahanmuuttoa koskeva eurooppalainen järjestely tarjoaisi maahanmuuttajille turvatun oikeusaseman selkeyttämällä maahantuloa koskevia sääntöjä ja muuttajille myönnettäviä oikeuksia. Laittoman maahanmuuton ja työntekijöiden hyväksikäytön vähentämiseksi tähän liittyy entistä tiukempia toimenpiteitä sellaisia työnantajia kohtaan, jotka ottavat töihin Eurooppaan laittomasti saapuneita kolmansien maiden kansalaisia.
Yhteisön julkisella politiikalla voi olla merkittävä vaikutus siihen, kuinka ihmiset elävät elämäänsä. Jotta politiikka olisi tehokasta, se on sovitettava nykyaikaisen yhteiskunnan tarpeisiin. Komissio aikoo toteuttaa eurooppalaisen yhteiskunnan todellisuutta koskevan perusteellisen kartoituksen, joka toimii perustana yhteisön politiikan valmistelulle tulevan vuosikymmenen aikana. Kuten olen moneen kertaan todennut, yhteisö on enemmän kuin markkinat. Ilman solidaarisuuden käsitettä Eurooppa ei ole todellinen Euroopan unioni.
(Suosionosoituksia)
Emme unohda myöskään perussopimuksissa määritetyn toimivaltamme mukaista ydintehtäväämme. Komissio puolustaa, laajentaa ja nykyaikaistaa edelleen yhtenäismarkkinoita. Vuonna 2007 keskeisenä kohteenamme ovat puolustusteollisuuden osa-alueet ja markkinat, jotka ovat olleet pirstaleiset aivan liian pitkään. Tulevina viikkoina viitoitamme myös tietä yleishyödyllisille palveluille.
Viimeinen, kaikkia kansalaisia huolettava ala on turvallisuus. Komissio ottaa käyttöön lisätoimenpiteitä terrorismin torjumiseksi keskittyen erityisesti terroristipropagandan ja - esimerkiksi räjähteitä koskevan - asiantuntemuksen jakamisen torjuntaan.
Vuosi 2007 on ratkaiseva myös toimielinten välisen toimivallanjaon määrittelyn kannalta. Valtioiden ja hallitusten päämiehet antavat Rooman sopimuksen 50-vuotisjuhlallisuuksien kunniaksi Berliinin julistuksen, jossa he vahvistavat lupauksensa edistää Euroopan asiaa ja sitoutuvat tukemaan laajentunutta, avointa ja kilpailukykyistä unionia, jossa solidaarisuus on keskeinen periaate. Minusta kyseessä olisi oltava lyhyt ja ytimekäs poliittinen julistus, jossa vahvistetaan se, mikä meitä yhdistää, ja tehdään ennen kaikkea selväksi se, mihin pyrimme ja millaisen haluamme yhteisön olevan seuraavat 50 vuotta. Alkuperäisen ehdotukseni jälkeen olen iloinen havaitessani kaiken etenevän nyt kohti yhteistä julistusta, jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja Euroopan parlamentin yhteistä julistusta. Tämä osoittaa, että sitoutuminen Euroopan unioniin on nykyisin unionimme keskeisten poliittisten toimielinten yhteinen sitoumus.
Olen iloinen havaitessani, että toimielinten välisen toimivallanjaon määrittely kuuluu myös puheenjohtajavaltio Saksan ensisijaisiin tavoitteisiin. Luotankin siihen, että merkittävän edistymisen edellytykset ovat olemassa. Tämä on tärkeää, sillä yhteisössä tarvitaan toimivallanjaon määrittelyä. Perustuslakisopimuksen puutteesta seuraa todellakin merkittäviä kustannuksia. Tarvitsemme perustuslakisopimusta, koska Euroopan unionina meidän on oltava tehokkaampia päätöksenteossa, entistä johdonmukaisempia ulkoisissa toimissamme ja entistä avoimempia ja demokraattisempia toiminnassamme. Olkoon tämä nyt selvää: komissio pyrkii aktiivisesti löytämään ratkaisuja tässä asiassa.
Nykyisen komission aloittaessa virkakautensa käsiteltäviä ja uudistettavia asioita oli kesken. Parlamentin ja neuvoston avulla näitä asioita on käsitelty, saatettu päätökseen tai muutettu. Meillä on nyt rahoituskehys, meillä on tarkistettu vakaus- ja kasvusopimus. Itse asiassa toivon, että voimme huomenna sanoa myös, että meillä on tarkistettu palveludirektiivi, jonka parlamentti voi hyväksyä äänestyksessä. Tämä osoittaa, että olemme ratkaisemassa joitakin suunnitteluongelmia ja ehdotuksia.
Tehty työ on ollut rankkaa, mutta se tuottaa jo hedelmää. Vuoden 2007 työohjelma rakentuu näille uusille perustuksille.
Voimme siis saattaa päätökseen työn niiden päätösten osalta, jotka olivat jo valmisteilla, mutta myös käynnistää uusia yhteisön kannalta hyvin merkittäviä hankkeita, kuten energiapolitiikan. Meillä on ensimmäistä kertaa mahdollisuus todelliseen yhteiseen energiapolitiikkaa koskevaan lähestymistapaan, entistä kunnianhimoisempaan taisteluun ilmastonmuutoksen torjumiseksi, koko oikeusalueen tarkasteluun sekä laittoman maahanmuuton torjuntaan. Tämä on uusi alue yhteisölle, ja me tarvitsemme yhteisön lähestymistapaa. Voimme siis havaita, että Euroopan unioni edistyy. Ongelmia on kyllä. Tunnemme olemassa olevat ongelmat, mutta mahdollisuudet ovat hyvät, ja vahvan yhteisön tarve on suurempi kuin koskaan ennen.
Viettäessämme ensi vuonna yhteisön 50-vuotisjuhlia voimme siis olla hyvin luottavaisia. Totean vielä kerran, että uskon Euroopan unionin kykenevän osoittamaan merkityksensä uusiutumalla 2000-lukua varten.
Se, että osoitamme sitoutumisemme käytännön tuloksiin sekä kovaan työhön entistä vahvemman unionin luomiseksi, voi olla sopiva syntymäpäivälahja 50-vuotiaalle yhteisölle, syntymäpäivälahja Euroopan unionille ja sen kansalaisille.
(Suosionosoituksia)
- Politiikan laajat suuntaviivat
Françoise Grossetête
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, aluksi haluan onnitella Euroopan komissiota, joka tänään esittelee meille paljon aiempaa poliittisemman ohjelman ja joka ensimmäistä kertaa ryhtyy perusteelliseen yksinkertaistamiseen esitellessään rajoitetun määrän ensisijaisia aloja lainsäädäntö- ja työohjelmassaan vuodelle 2007. Tämä on hyödyllistä vuonna, josta tulee ratkaiseva Euroopan unionille, sillä vietämme Rooman sopimuksen 50-vuotisjuhlia. On todellakin tarpeen saada uutta eloa Euroopan yhdentymiseen luomalla uudet yhteydet kansalaisiin.
Esittelette siis meille 21 strategista aloitetta - joidenkin mielestä kenties liian monta - jotka ovat vuonna 2007 keskeisessä asemassa komission toiminnassa, sekä ensisijaisia aloitteita, jotka on määrä hyväksyä seuraavien 12 tai 18 kuukauden aikana.
Tähän perusteltuun joustovaatimukseen vaikuttaa ainakin meille Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmässä liittyvän kaksi mahdollista epäkohtaa. Ensinnäkin kahden rinnakkaisen ensisijaisten tavoitteiden luettelon laatiminen herättää väistämättä jonkin verran sekaannusta, mitä tulee minkäkin tyyppisen tavoitteen suhteelliseen merkitykseen sekä näiden kahden luokan välisiin yhteyksiin. Toiseksi ohjelman jakaminen seuraavalle puolelletoista vuodelle merkitsee, että komission työ on vaarassa hidastua. Tämän vuoksi ryhmämme katsoo, että olisi parempi jatkaa vuotuisen, 12 kuukauden rakenteen soveltamista ja ennen kaikkea vaadittava määräaikojen noudattamista, mitä ei nykyisin aina tapahdu.
Meidän on myös pysyttävä valppaina sen suhteen, että monissa Euroopan komission ilmoittamissa kunnianhimoisissa tavoitteissa on otettava huomioon voimassa olevat budjettisäännökset. Ei myöskään pidä luoda jatkuvasti tarpeettomia rakenteita. Tarkoitan esimerkiksi uusien virastojen perustamista yhden tai toisen ongelman ratkaisemiseksi. Lopulta syntyy vaikutelma siitä, että kun ongelmaan ei löydetä ratkaisua, päätetään perustaa virasto. Tosin monet virastot ovat selvästikin hyvin tehokkaita, kuten esimerkiksi Euroopan lääkevirasto.
Ennen uusien rakenteiden perustamista meidän on kuitenkin tarkasteltava nykyisiä rakenteita. Muuten vaarana on, että yhtenä päivänä ehdotetaan sellaisen uuden viraston perustamista, jonka on määrä jakaa virastot kaikkien jäsenvaltioiden kesken ja valvoa niitä. Tarvitsemmeko todella 27 virastoa, koska meillä tulee olemaan 27 jäsenvaltiota? Kulujen on pysyttävä kohtuullisina ja tuotettava niin kutsuttua lisäarvoa. Toisin sanoen kustannus-hyötysuhteen on oltava järkevä.
Komission työohjelmassa korostetaan myös vaikutustenarvioinnin merkitystä ja toistetaan komission aikomus perustaa uusi elin tällaisten tutkimusten tukemiseksi ja niiden laadun seuraamiseksi. Parlamentti seuraa tarkkaan vaikutustenarviointeja ja korostaa objektiivisuuden tarvetta, jotta vaikutustenarvioinnit toteutetaan mahdollisimman avoimesti.
Euroopan kilpailukyvyn parantamiseksi varmistamme, että kaikenlaista byrokratiaa vähennetään ja että kaikki ylimääräinen lainsäädäntö kumotaan. Tässä on tärkeää ottaa Euroopan parlamentti entistä laajemmin mukaan ja parantaa hyväksyttyjen toimenpiteiden jälkiarviointia.
Arvoisa puhemies, tämän vuoksi ryhmämme katsoo, että strategisten aloitteiden määrää on vähennettävä, jotta vältetään liian useiden aloitteiden salakari. On olemassa vaara, että ajaudutaan etäämmälle käytännön työohjelmasta - tällainen kehitys olisi haitallista Euroopan unionille.
Ryhmämme on joka tapauksessa hyvin tyytyväinen komission vuodelle 2007 määrittämiin kuuteen ensisijaiseen alaan. En palaa tähän enkä luettele näitä ensisijaisia aloja, mutta haluan korostaa useita seikkoja, muun muassa energia-alaa. Euroopan unionin kasvava riippuvuus energiasta on seikka, johon on kiinnitettävä vastedes entistä enemmän huomiota, varsinkin viimeviikkoisen sähkökatkon jälkeen. EU:n on etsittävä muita keinoja vähentää energiariippuvuuden haitallisia vaikutuksia. Ryhmämme katsoo, että tämä tavoite voidaan saavuttaa energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden yhä laajemman käytön avulla sekä pitämällä yllä rakenteellista vuoropuhelua tuottajavaltioiden ja kuluttajien kanssa.
Monien tutkimusten mukaan Euroopan unioni voisi luoda välittömästi ja välillisesti miljoona uutta työpaikkaa energiatehokkuuden alalla. Näin pyrkimys entistä suurempaan tehokkuuteen ei pelkästään auttaisi Euroopan unionin taloutta säästämään huomattavia summia. Se voisi myös olla merkittävä panos kilpailukykyyn ja työllisyyteen, jotka ovat Lissabonin toimintasuunnitelman keskeisiä tavoitteita.
Pyydämme komissiota myös jatkamaan toimintaansa keskeisenä toimijana maapallon lämpenemisen torjunnassa. Lämpenemisellä on vaikutuksia niin taloudelliselta ja sosiaaliselta kuin puhtaasti ympäristönkin kannalta. Euroopan unionin on vaadittava koko painoarvollaan tiettyjen ekologisesti tehokkaampien tuotteiden käyttöä.
Lisäksi vuosi 2007 on uuden, merkittävän vaiheen vuosi Euroopan unionin historiallisessa laajentumisprosessissa, sillä bulgarialaiset ja romanialaiset ystävämme liittyvät unioniin. Arvoisa komission puheenjohtaja, lisäksi kerroitte meille juuri itse, että EU:n laajentuminen on viimeisten 50 vuoden merkittävin rauhan väline.
Tämän vuoksi on hyvin tärkeää, että nämä ensisijaiset alat nähdään haasteina, joihin on vastattava. On kyse kuitenkin myös entistä laajemmasta viestinnästä kaikkien eurooppalaisten kesken. Lisäksi ryhmämme on tyytyväinen komission aloitteeseen tehdä viestinnästä yksi sen strategisista tavoitteista.
Lopuksi haluan korostaa sitä, että virkakautemme puolivälissä me melkeinpä haluamme sanoa: lakatkaamme puhumasta ohjelmista, sillä kansalaiset inhoavat lupausten luetteloja. Tunnussanat ovat toimintaa, lisää toimintaa ja vielä vähän lisää toimintaa. Arvoisa komission puheenjohtaja, olemme valmiit tukemaan teitä tällä tiellä.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, jos olette lukeneet komission työohjelman vuodelle 2007 yhtä huolellisesti kuin minä, voitte todellakin tyytyväisinä todeta, että tämä on hyvä ohjelma. Jos kaikki tämä toteutuu, voimme olla tyytyväisiä, ylpeitä ja iloisia.
Kaikesta huolimatta ohjelmaa lukiessa tulee kuitenkin tuttuuden tunne, aivan kuin olisi lukenut saman ennenkin. Kysyin itseltäni missä, joten tutkin arkistojani ja kaivoin esiin vuoden 2006 lainsäädäntö- ja työohjelman. No niin, olin oikeassa, olin lukenut kaiken tämän ennenkin!
Sitten totesin, ettei kyse ole argumentista vuoden 2007 työohjelmaa vastaan vaan pikemminkin päinvastoin, sehän todistaa komission meille nyt esittelemien ajatusten jatkuvuuden, eikä siinä ole mitään väärää. Ei se ole paha asia, sillä työohjelmassa asetetut tavoitteet ovat hyviä. Kyllä, ilmastonmuutos on todellakin suurin haaste, ja energiapolitiikan on tulevina vuosina epäilemättä oltava keskeisessä asemassa.
Arvoisa komission puheenjohtaja, koska kaikki komissioonne kuuluvat ovat paikalla, sanon teille kaikille isällisesti, että lasten leikkikalujen turvallisuus on todellakin hyvin tärkeää. Verkkovierailumaksuista pääseminen olisi upea juttu. Paljon puhelinta käyttävänä tuen teitä tässä kaikin tavoin. Byrokratian vähentäminen on ratkaisevan tärkeää., jos haluamme tehdä EU:sta entistä tehokkaamman. Kaikki nämä asiat ovat tärkeitä, ja voin kääntyä teidän ja kaikkien komissionne jäsenten puoleen ja todeta: "sinun salkkusi on kaikkein merkittävin!"
Kysyn kuitenkin itseltäni, miksemme tavoita ihmisiä, vaikka teemme näitä hyviä, oikeita ja merkittäviä asioita. Miksi kaikista näistä asioista huolimatta kansalaiset eivät ole innostuneet Eurooppa-hankkeesta? Minusta tuntuu, että olen keksinyt selityksen tälle. Jo vuosia radikaalit vapaiden markkinoiden puoltajat, eikä vähiten komissiossa, ovat kertoneet meille, että tarvitaan vain sääntelyn purkamista, säännöistä ja säännöksistä pääsemistä, ja että markkinat kyllä järjestävät asiat. He ovat kertoneet meille, että sisämarkkinat tuottavat sitä taloudellista dynaamisuutta, jota tarvitsemme uusien työpaikkojen luomiseksi ja taataksemme palkat, joilla ihmiset voivat elää turvallisesti, mutta todellisuus onkin toisenlainen! Kyllä, taputtakaa vain!
Purkamalla Euroopan sisämarkkinoiden sääntelyn te radikaalit vapaiden markkinoiden kannattajat olette antaneet meille mahdollisuuden saavuttaa Euroopan kaikkien aikojen korkeimmat työttömyysluvut. Sitä on nyt sisämarkkinoiden todellisuus.
(Suosionosoituksia)
Arvoisa komission puheenjohtaja, tämän vuoksi eräs tässä keskustelussa sanomanne asia, ensimmäistä kertaa pitkään aikaan sanomanne asia, voi olla merkittävämpi kuin koko työohjelmanne. Tärkeä sanomanne oli, etteivät sisämarkkinat toteudu ilman solidaarisuutta, ilman sosiaalista vastuuta. Jos tämä on komission linja, jos tämä on työohjelmanne henki, saatte kaiken tukemme.
Jäsen Poetteringin spontaanit suosionosoitukset osoittavat, että hän on sekä kristitty että sosiaalinen, ja minusta lausuntonne on tärkein täällä pitkään aikaan esittämistänne. Tämän vuoksi meille tänään esittämänne lähestymistapa on hyvä.
(Välihuuto: "CDU, ei CSU!")
Tästä strategisesta työohjelmasta puhuessamme voin kenties sanoa komission puheenjohtajalle jotakin muutakin hänen uudesta komissiostaan, sillä täällä on läsnä vanha komissio, johon liittyy kaksi uutta komission jäsentä. Arvoisa komission puheenjohtaja, olen lukenut, että haluatte antaa romanialaiselle jäsenehdokkaalle monikielisyydestä vastaavan komission jäsenen paikan. Saan varmasti kuulemismenettelyssä enemmän tietoa siitä, mitä tällä tarkoitetaan, mutta minun on sanottava, että se vaikuttaa melko heiveröiseltä. Monikielisyyssalkku ei ole jäsenehdokas Orbanin arvoinen, eikä se ole riittävän vaativa komission jäsenelle, joten en ymmärrä, miksi hänelle annetaan niin köykäinen salkku.
Arvelen ratkaisun heijastavan näkemystä, jonka mukaan meidän on pidettävä silmällä Euroopan erilaisuutta, että meidän on turvattava ja säilytettävä Euroopan unionin monikielisyys. Katsomme, että tämä on täysin oikea tapa toimia, joten miksemme luo tätä varten asianmukaista salkkua?
Asia, josta parlamentti on joutunut keskustelemaan yhä uudelleen ja uudelleen viimeisimmissä täysistunnoissa, ovat Euroopan unionin vähemmistöihin kohdistuvat uhat, muun muassa ääriliikkeiden syntyminen, varsinkin oikeistolaisten sellaisten, muukalaisvihan ja antisemitismin nousu, sillä jopa Euroopan unionissa vähemmistöihin kohdistuu yhä enemmän uhkia ja hyökkäyksiä ja ne tarvitsevat suojelua. Vähemmistöt ja esimerkiksi vähemmistökielet ovat merkki siitä erilaisuudesta, joka tekee Euroopasta niin vahvan.
Tästä syystä suosittelen, että harkitsette salkun laajentamista siten, ettei se koskisi pelkästään monikielisyyttä vaan myös vähemmistöjen suojelua yleensä. Näin selvennettäisiin sitä, mitä haluatte sillä saavuttaa, ja näin - ainakin voin kuvitella - saisitte yhä laajempaa tukea ehdotuksellenne parlamentissa.
Yleisesti ottaen olisin ollut iloinen, jos neuvoston puheenjohtajavaltio olisi ollut edustettuna kuulemassa komission strategisesta työohjelmasta, sillä todella monet niistä asioista, joita komission puheenjohtaja ja hänen komissionsa jäsenet ovat meille täällä esitelleet, voidaan toteuttaa vain, jos EU:n yksittäisten jäsenvaltioiden hallitusten jäsenet, joita neuvosto edustaa, panevat täytäntöön niitä asioita, joita komissio ehdottaa ja joista me säädämme. Heidän poissaolonsa tästä keskustelusta on selvä merkki heidän asenteestaan Euroopan unionia kohtaan.
(Suosionosoituksia)
Silvana Koch-Mehrin
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, ajan tutkijat totesivat viime viikolla, että elämän toinen puolisko kuluu paljon nopeammin kuin ensimmäinen, ja se, mikä on totta elämän kannalta, pätee luonnollisesti myös virkakausiin, joten koska komissiollanne ei ole enää paljon aikaa jäljellä, sen olisi oltava sitäkin kunnianhimoisempi omaa toimintaansa koskevassa lähestymistavassaan. Työohjelman kannalta tämä tarkoittaa, että ohjelman olisi pitänyt olla alkusoittoa viimeiselle rutistukselle, tähdätä korkealle ja kovaa. Voidaanko näin sanoa tästä asiakirjasta? Liberaalit ja demokraatit katsovat, ettei voida, sillä siihen ei sisälly mitään tällaista.
Aloitan kuitenkin puhumalla hyvistä asioista, joita olemme löytäneet ohjelmastanne. Tarkoitan esimerkiksi keskittymistä byrokratian vähentämiseen, lainsäädännöstä seuraavien kustannusten arvioimista, yksinkertaistamista, toisin sanoen paremman lainsäädäntötyön korostamista - ja varsinkin lainsäädännön vähentämistä. Se on mainio tavoite, ja tässä asiassa tuemme teitä koko sydämestämme. Niiden eduksi, jotka pelkäävät EU:n muuttuvan uusliberalistiseksi, täysin sääntelemättömäksi markkinataloudeksi, haluan sanoa - ja viitata samalla jäsen Poetteringin spontaaneihin suosionosoituksiin sille, mitä jäsen Schulz mainitsi esimerkkinä siitä, mistä suuressa koalitiossa on kyse - että ne, jotka pitävät EU:ta uusliberalistisena markkinataloutena, todennäköisesti pitävät Kuubaa demokratiana.
Toinen seikka on seuraava: katsotte viestinnän kansalaisten kanssa ensisijaiseksi, ja sekin on asia, jota pidämme hyvänä. Olemme iloisia siitä, sillä jos EU menettää perustansa eikä onnistu rakentamaan kansalaisten Eurooppaa, se ei saavuta muutakaan mainittavaa. EU tarvitsee kansalaisia pysyvänä keskustelukumppanina; yhtenäinen Euroopan unioni perustuu kansalaisiin.
Asiakirjan rakenteesta haluan sanoa - ja jäsen Schulzin olisi luettava se huolellisemmin - että se poikkeaa viimevuotisesta siinä, että on selvää, kuinka teksti ja sen liite sopivat toisiinsa, kun taas viime vuonna kritisoimme tekstiä juuri tämän yhteensopivuuden puutteesta. Pyysimme teitä tekemään selväksi näiden kahden välisen yhteyden, ja te onnistuitte siinä, joten kiitämme siitä. Asiakirjassa jopa eritellään jokaisen lainsäädäntöaloitteen oikeusperusta, ja tämäkin on suuri asia. Esitätte myös selitykset, joten kokonaisuudessaan asia on paljon helpommin hallittavissa. Mutta miksi nykyisiä lainsäädäntötoimia, niitä, jotka jatkuvat vuonna 2007, ei luetella? Miksi rakenteessa ei myöskään erotella tarkemmin sitä, mikä koskee lainsäädäntöä ja mikä ei? Miksi te siis - pohjimmiltaan - muutatte kuvaa?
Haluan vielä lisätä jotain monikielisyyskysymykseen. Arvoisa puheenjohtaja Barroso, olen kuullut täällä parlamentissa spekulaatioita, joiden mukaan tämä oli teidän hyvin hienovarainen tapanne korostaa sitä, että komission jäseniä on kenties liian monta, ja joiden mukaan tämän salkun oli määrä osoittaa se tavallaan symbolisesti.
Tässä keskustelussa kollegani puhuvat erilaisista politiikan aloista, muun muassa energiasta, ilmastonmuutoksesta ja oikeudellisesta politiikasta, mutta haluan käyttää tätä tilaisuutta esittääkseni teille ajatuksen siitä, minkälaisen yleisvaikutelman ohjelmanne antoi ryhmällemme. Katsomme hyvin määrätietoisesti tehtäväksemme auttaa teitä työssänne rakentavan kritiikin hengessä, ja tämä tarkoittaa luonnollisesti yhteistyötä kanssanne, mutta korostaen rakentavaa kritiikkiä.
Katsomme ohjelman olevan palapeli monine yksittäisine paloineen, palapeli, jonka kokoaminen ei todellisuudessa onnistu siten, että kokonaiskuva pidetään näkyvissä. Emme löydä siitä mitään selviä poliittisia suuntaviivoja, mitään vastauksia tai edes pyrkimyksiä vastata EU:ta kohtaaviin suuriin kysymyksiin, jotka koskevat laajentumista ja perustuslakisopimusta. Emme myöskään ymmärrä, miksei koko asiakirjassa mainita humanitaarista apua tai kehitysyhteistyötä, aloja, joilla EU on maailman merkittävin toimija. Miksei niitä mainita? Vaikkei komissionne kauniisti sanottuna olekaan saanut aikaan kovin paljoa sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen alalla, te jatkatte samalla tiellä, emmekä me näe merkkejä holistisesta ja kattavasta lähestymistavasta.
Myös innovaatio - joka Lissabonin strategian keskeisenä ydinalana on Euroopan kannalta aivan ratkaisevaa - mainitaan niin sanoakseni ohimennen Euroopan teknologiainstituutin ja tutkimuksen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä. Näkemyksemme mukaan innovaatio tarvitsee kaikkein eniten vapautta ja oikeita olosuhteita toimielinten ja yhä uusien tukitoimien sijaan, sillä ne tuntuvat vievän meitä väärään suuntaan.
Tämän vuoden työohjelmalla ei itse asiassa ole otsikkoa. Miksi ei? Se antaa jotenkin vaikutelman, että palapelin kokoamisen vaikeuden lisäksi joitakin palasia voi puuttua.
Pierre Jonckheer
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, arvoisat komission jäsenet, valmistellessani näitä harvoja kommentteja työohjelmastanne halusin käytettävissäni olevan lyhyen ajan rajoissa kiinnittää huomiota perustuslakisopimuksen tunnuslauseeseen "erilaisuudessaan yhdistynyt", sillä katson, että nykyisessä kansainvälisessä ja eurooppalaisessa poliittisessa tilanteessa tarvitsemme Euroopan unionissa enemmän yhdistymistä kuin erilaisuutta. Tarvitsemme yhdistymistä, ja erityisesti komission on valvottava tämän yhdistymisen normeja. Katson myös, että tällä jakautuneen neuvoston heikkouden hetkellä - tarkoitan esimerkiksi työaikadirektiivin epäonnistumista - emme odota komission ennakoivan neuvoston jakautumista vaan esittävän meille sinnikkäästi ehdotuksiaan.
Kun tavoitteita ei saavuteta eikä itse asetettuja tulosten tuottamista koskevia velvoitteita voida täyttää, ei voida laskea vaatimustasoa tai heikentää tavoitteita. On pikemminkin pyydettävä lisäresursseja, ja näissä oloissa katson, että teillä on parlamentin tuki. Monista aloista, joita yhteiset strategiset ensisijaiset tavoitteemme koskevat, haluan erityisesti mainita esimerkkinä aiheen, jonka parissa ryhmäni on tehnyt kenties eniten töitä viimeisten kahden ja puolen vuoden aikana, nimittäin ilmaston, energian ja liikenteen alan. Olemme lähettäneet osastoillenne ja kollegojenne osastoille yksityiskohtaista tietoa sellaisesta energiapoliittisesta strategiasta, jonka avulla saavuttaisimme hiilidioksidien ja kasvihuonekaasujen 30 prosentin päästöasteen vuoteen 2020 mennessä.
Arvoisa komission puheenjohtaja Barroso, Euroopan unionin on täytettävä Kioton pöytäkirjan mukaiset sitoumuksensa, mutta näin ei tapahdu tällä hetkellä. Tämän vuoksi katsomme, että on tarpeen ottaa käyttöön rajoittavia järjestelyjä, samanlaisia kuin mihin olemme tottuneet budjettikurin yhteydessä. Tarkoitan, ettei Euroopan unionin pidä pelkästään omaksua tuloksiin liittyviä velvoitteita vaan että sen on myös annettava itselleen riittävät resurssit. Tämän vuoksi katsomme, että komission on parannettava ja koordinoitava päästökauppajärjestelmää ja että järjestelmässä on voitava asettaa sanktioita jäsenvaltioille, jotka eivät saavuta omia tavoitteitaan.
Uusiutuvien energialähteiden alalla katsomme, että komission on ehdotettava alakohtaisia tavoitteita eikä pelkästään yleisiä tavoitteita. Energiatehokkuuden alalla odotamme komission ehdottavan rakennusten energiatehokkuutta koskevan direktiivin tarkistusta. Kuten jäsen Grossetête totesi, myös rakennusala lisää taloudellista toimintaa, kuten hyvin tiedätte.
Ilmaston, energian ja liikenteen alalla meidän on toisin sanoen vähennettävä päästöjä, vähennettävä riippuvuutta energian tuonnista ja vähennettävä riskejä. Viimeksi mainitun huolenaiheen vuoksi vastustamme edelleen ydinvoimaa. Nairobissa meidän on lopultakin valmisteltava vakavissamme Kioton toista sopimusta.
Haluan esittää toisenkin esimerkin siitä, missä Euroopan yhtenäisyydellä on merkitystä: tarkoitan välttämätöntä tarvetta ottaa käyttöön yhteisiä sosiaalisia vähimmäisvaatimuksia yhteisön tasolla. Emme voi antaa periksi tämän sitoumuksen osalta. Tämän vuoksi haluamme komission ehdottavan yleishyödyllisiä palveluja koskevaa puitedirektiiviä.
Gabriele Zimmer
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, vaikken epäilekään sitä, että laatiessaan vuoden 2007 työohjelmaa komission henkilöstö on tehnyt työnsä tarkkaan ja huolella, minun on sanottava, etten katso sen paremmin tehtävän työn ensisijaisten tavoitteiden kuin korostettujen suuntaustenkaan todella vastaavan tämän hetken tarpeita.
Ensisijaiset tavoitteet koskevat ongelma-aloja, joilla EU:lla on vastuuta mutta joilla sen toimivalta ei riitä. Tarkoitan nyt sellaisia ensisijaisia aloja kuin köyhyys, sosiaalinen syrjäytyminen, lisääntyvä eriarvoisuus ja yhteiskunnan jakautuminen tai jopa sosiaalisen elämän kaupallistuminen, luonnon ja kulttuurin tuhoutuminen sekä demokratian häviö, sorto, sota ja militarisoituminen tai yleisemmin tapa, jolla globaaleja ongelmia käsitellään, sekä sitoutuminen vuosituhattavoitteiden saavuttamiseen - asia, josta meidän olisi erityisesti huolehdittava, koska YK on jälleen todennut, että nälkäänäkevien määrä kasvaa edelleen.
Nämä ongelmat ja konfliktit eivät ole työohjelman ytimessä, eikä komissio kohdenna pyrkimyksiään niihin. Huolimatta työohjelman hyvistä puolista, joita varmasti kannatamme, katson, että sen täytäntöönpano saa aikaan näiden ongelmien pahentumisen entisestään. Komission toiminnassa on nimittäin edelleen keskeistä Lissabonin strategian täytäntöönpano, jossa tavoitteena on kilpailukyky, ja uskon sen johtavan yhä akuutimpiin maailmanlaajuisiin sosiaalisiin ja taloudellisiin ongelmiin.
Kaikessa tässä ei ole tilaa kysymykselle sosiaalimalleista, joista olemme niin pitkään keskustelleet parlamentissa. Viime kädessä kyse on komission työn entistä suuremmasta joustavuudesta, ja minun on kerrottava komission puheenjohtajalle Barrosolle, ettei tällainen suppea näkemys mielestäni mahdollista hänen esittämänsä Euroopan unionin sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista.
Haluan käsitellä myös toista ensisijaista alaa. Ohjelmassa todetaan, että talouselämä vaatii pikemminkin enemmän sisämarkkinoita kuin enemmän sääntelyä, ja ohjelmassa korostetaan puolustustarviketeollisuuden eurooppalaisten sisämarkkinoiden luomista ja kehittämistä. Uskallan kenties kuitenkin kysyä, voisiko joku mainita minulle yhdenkin Euroopan unionin puutteen, jonka näin luodut ja takaoven kautta esiin tuodut eurooppalaiset aseiden sisämarkkinat voisivat todella korjata. Haluaisin myös tietää, kuka on itse asiassa valtuuttanut komission kehittämään tällaisia markkinoita.
Loppujen lopuksi luonnos perustuslakisopimukseksi hylättiin juuri jonkin tämän kaltaisen vuoksi. Minusta tämä on vastuutonta, ja katson, että tarvitaan pikaisia mukautuksia, jos haluamme todella kehittää Euroopan unionin politiikkaa sen sijaan, että vain heittelemme iskulauseita ilmaan. Mukautusten on johdettava siihen, että ihmiset voivat samastua jälleen voimakkaasti Euroopan unioniin.
Yleiset toteamukset siitä, kuinka ihmiset pelkäävät sosiaalipalvelujen purkamista, eivät hyödytä meitä: meidän on toimittava aktiivisesti sen torjumiseksi. Ihmiset tarvitsevat todellisia hankkeita ja aloitteita; meidän on siis tarkasteltava todellisia asioita. Vaihtoehtoja on, ja katsonkin, että ne voidaan yhdistää kolmeen hankkeeseen: EU:sta on tehtävä demokraattinen, siitä on tehtävä sosiaalisesti ja ympäristöllisesti kestävä ja siitä on tehtävä rauhaa edistävä voima, joka pyrkii ratkaisemaan maailmanlaajuisia ongelmia demokraattisesti ja solidaarisesti.
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, toivotan komission puheenjohtajan Barroson sekä komission jäsenet tervetulleiksi parlamenttiin.
Aiemmin kuulemissani puheenvuoroissa ja huomautuksissa kiinnitin välittömästi huomioni kahteen asiaan. Ensinnäkin: milloin radikaalisuudesta on tullut synti, milloin säädettiin, ettei meidän pidä pyrkiä luomaan jotain uutta ja erilaista sekä oikaisemaan virheitä, kun sellaisia havaitsemme? Erityisesti se tosiseikka, että elämme innovaatioon ja teknologiaan perustuvassa nopeasti muuttuvassa maailmassa, edellyttää Euroopan unionilta nopeaa reagointia sen varmistamiseksi, että voimme mahdollisimman hyvin suojata kaikkien EU:n kansalaisten etuja.
Toiseksi on luonnollista, että asioita siirtyy vuodelta toiselle, jos sopimukseen ei ole päästy. Olemme kokeneet tämän jo käsitellessämme palveludirektiiviä viimeisten kuuden vuoden ajan, ja nytkin ollaan vasta toisessa käsittelyssä. Tällaisia asioita tulee paljon lisää.
Haluan kuitenkin tuoda esiin kolme seikkaa. Ensinnäkin, Lissabonin toimintasuunnitelmasta puuttuu vielä hyvin paljon välttämättömästä lainsäädäntökehyksestä, jota tarvitaan sen toteuttamiseksi. Koko innovoinnin, tutkimuksen ja kehittämisen ala on jatkuvasti puheenaiheena, mutta konkreettiset toimet muotoilun, patenttien ja tekijänoikeuksien suojaamiseksi ja tutkimukseen ja kehittämiseen suunnattavien asianmukaisten investointien mahdollistamiseksi puuttuvat edelleen.
Olen monesti puhunut täällä parlamentissa Euroopan teknologiainstituutista ja sen edustamista loistavasta edistyksestä ja huippuosaamisen keskuksesta. Siinä on kyse kuitenkin asioiden myönteisestä puolesta, ja muilla aloilla me taannumme selvästi.
Komissio puhuu yhdenmukaistetusta verotusjärjestelmästä, mutta toteutuessaan yhdenmukaistettu verotus on aina ollut hyvän kilpailun, talouskasvun ja työllisyyden kasvun vastaista. Verokilpailu Euroopan unionissa on ollut terveellistä kasvulle, hyödyllistä ja tarpeellista. Tarvitaan luonnollisesti yhtäläiset mahdollisuudet valtiontukeen ja muihin vastaaviin, ja se meillä toteutuu. Voimme perustellusti saattaa jäsenvaltiot valvontaan, kun ne ylittävät sen, mikä on hyväksyttävää teollisuudenalojen tukemisessa tai uusien työpaikkojen luomisen tukemisessa. Verotus on kuitenkin puhtaasti kansallinen asia. Se edellyttää edelleen yksimielistä sopimusta, ja nähdäkseni meidän kannattaa todeta ääneen, etteivät perussopimukset takaa komissiolle oikeutta esittää verotuksen yhdenmukaistamista koskevaa ehdotusta. Perussopimukset eivät anna sille oikeutta pakottaa valtioita nostamaan tai laskemaan verojaan.
Lopuksi, YUTP on ollut yksi Euroopan unionin keskeisistä menestyksistä. Esimerkiksi Kosovossa, Afrikassa ja muualla ympäri maailmaa kehitys perustuu siihen, että Euroopan unioni on reagoinut myönteisesti tuomalla paikan päälle rauhanturvaajia ja poliisijoukkoja ja edistänyt muuta rakentavaa kehitystä paikan päällä. Tätä tehtävää meidän on edelleen laajennettava.
Jens-Peter Bonde
Arvoisa puhemies, arvoisa komission puheenjohtaja, on hyvä, ettei komission jäsenillä ole äänioikeutta. Muuten meidät voitaisiin pian äänestää kumoon täällä parlamentissa. On myös hyvä, että komissio ehdottaa lisää vapaaehtoista koordinointia tiedonantojen kautta sitovien sääntöjen sijaan, mutta pelkään, että vapaaehtoisuutta koskeva ulottuvuus on pikemminkin seurausta yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännöstä ja komission omista kilpailua ja valtiontukea koskevista säännöistä. Näinhän komissio tietenkin on toiminut esimerkiksi tiedonannossa musiikkiin liittyvistä oikeuksista. Parlamentti esitti kantansa, josta komissio ei pitänyt. Komissio ryhtyi sitten tarkastelemaan monopolien väärinkäyttöä ja antoi tiedonannon sääntöjen sijaan, joita se ei kenties olisi koskaan voinut antaa. Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien olisi vaadittava kaikkien tiedonantoluonnosten toimittamista nähtäväksi. Näin voisimme tehdä tiettäväksi, haluammeko sitovia sääntöjä vaiko tiedonantojen ja yhteisöjen tuomioistuimen päätösten yhdistelmän.
Kiitän komissiota siitä, että se on 15. syyskuuta alkaen lähettänyt jäsenvaltioille viikoittain ehdotuksensa arvioitavaksi paikan päällä ja välttämättömyyskriteerin kannalta. Tietääkseni parlamentit eivät kuitenkaan ole vastanneet kertaakaan. Kuinka laiskoja kansanedustajat voivat olla? Maanantaina ja tiistaina kansalliset parlamentit kokoontuvat Helsingissä yhteisöasioita käsittelevien elinten kokoukseen (COSAC), jossa niiden on hyödynnettävä mahdollisuus saada aikaan jotain järjestystä Brysselin lakiviidakkoon. Kaikki asiantuntijakomiteat ja Eurooppa-asioiden komiteat merkitkööt jokaisen ehdotuksen värikoodilla: mustalla, jos kansallinen parlamentti haluaa sitovaa EU-lainsäädäntöä, vihreällä, jos halutaan vähimmäissäännöksiä, jotka mahdollistavat paremman kansallisen suojelun hyvinvoinnin, terveydenhoidon, ympäristön, työympäristön, turvallisuuden, kuluttajansuojan ja eläinten hyvinvoinnin aloilla, keltaisella, jos sitovan lainsäädännön sijaan toivotaan lähinnä vapaaehtoista koordinointia, ja punaisella, jos EU:n halutan välttävän koko asian. Tällaisten värikoodien avulla komission olisi hyvin helppo nähdä heti, mitä siltä halutaan. Näin olisi mahdollista saada aikaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa eurooppalaista yhteistyötä nykyisen keskusjohtoisuuden sijaan.
Frank Vanhecke
(NL) Arvoisa puhemies, ymmärrän työohjelmasta, että komissio - tämä on lainaus - haluaa kuulla enemmän kansalaisia, jotta kansalaiset voivat osallistua päätöksentekomenettelyyn. Kuten alankomaalainen kabareetaiteilija Wim Sonneveld olisi voinut sanoa: nou breekt m'n klomp, "tämä on kaiken huippu" - tai ainakin jotain vastaavaa. Saan kenties muistuttaa komissiota siitä, että Euroopan unionin kansalaiset, joihin komissio viittaa, ovat jo tehneet kantansa täysin selväksi esimerkiksi niin kutsutun Euroopan perustuslakisopimuksen suhteen, että he ovat Alankomaiden ja Ranskan kansanäänestyksissä tuominneet hankkeen roskakoriin ja että komissio kaikesta huolimatta toisti vain muutama viikko sitten, ettei perustuslakisopimuksen henkeen pidä missään tapauksessa puuttua - olivatpa kansalaiset mitä mieltä tahansa. Kuunnelkaa, mitä sanon kansalaisten osallistamisesta, mutta älkää missään tapauksessa tuomitko minua toimistani.
Asiakirjassa ei muuten viitata miljoonan Euroopan kansalaisen vetoomukseen, joka koskee Euroopan parlamentin miljoonia maksavaa matkustussirkusta. Tiedän kyllä, että tästä olisi tarkkaan ottaen puhuttava neuvostolle, mutta komissio - joka puuttuu joka tapauksessa luoja ties mihin ja kenen talousarvion puitteissa milloinkin, teilataan vuosi toisensa jälkeen tilintarkastustuomioistuimessa - olisi voinut lähettää viestin siitä, että Euroopan kansalaiset ovat kurkkuaan myöten täynnä eurokraattien rahantuhlausta ja erioikeuksia. Meidän ei pidä enää vaieta tästä asiasta.
On tarkasteltava julkista mielipidettä. On kiistatonta, että Euroopan kansalaiset tuomitsevat laajasti liittymisneuvottelut Turkin kanssa - joka ei ole eurooppalainen valtio - ja silti neuvotteluja vain jatketaan, epäilemättä myös joulukuun jälkeen. Tämä osoittaa, että neuvottelujen niin kutsuttu "avoin lopputulos" on todellakin pelkkää puppua ja että eurokraatit, komissio mukaan lukien, päättivät jo kauan sitten, että Turkin liittyminen on, tapahtuipa mitä tahansa, pakkosyötettävä näille Euroopan unionin kansalaisille, joita on - näin ainakin sanotaan - kuultu hyvin tarkkaan.
Lopuksi haluan esittää viimeisen huomautuksen hyvin tärkeästä asiasta, nimittäin siitä, mitä kutsutaan taloudellisista syistä tapahtuvaksi maahanmuutoksi, sekä ajatuksesta, että on houkuteltava uusia maahanmuuttajia, jotka, jos komissio saisi päättää, eivät todellakaan olisi pelkästään muutamia korkeasti koulutettuja yksilöitä. Komission puheenjohtaja itse vahvisti juuri tämän näkemyksen. Jo aiemmin on osoitettu, kuinka absurdi on ajatus, jonka mukaan muiden kuin eurooppalaisten massiivinen maahanmuutto olisi taloudellisesti kannattavaa Euroopan väestötilanteen vaikutusten lieventämiseksi.
Ensi käden kokemuksemme maahanmuutosta on ollut luku- ja kirjoitustaidottomien ihmisten maahanmuuttoa. Siihen on yhdistynyt uskontoja ja kulttuureja, jotka eivät sulaudu yhteisöön. Suoraan sanottuna tuomme yhä lisää työttömyyttä ja yhä enemmän juurettomuutta kaikkine seurauksineen, joita ovat muun muassa rikokset, rappeutuvat alueet ja todellinen rotusorto. Tähän liittyy myös valtavia taloudellisia kustannuksia.
Näistä ja monista muistakin syistä totean, ettemme voi muuta kuin ilmaista, ettemme hyväksy työohjelmaa, joka on täynnä latteuksia ja hyviä aikomuksia, joita ei voida täyttää, ja jossa sivuutetaan täysin Euroopan unionin kansalaisten keskeiset huolenaiheet.
Manuel Barroso
Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää arvoisia parlamentin jäseniä heidän huomioistaan. Parlamentin jäsenet vahvistavat, että tämä on entistä poliittisempi työohjelma, kuten jäsen Grossetête totesi, ja kiitän häntä hänen yleisestä tuestaan ohjelmalle. Tavoitteenamme on todellakin yhdessä muiden toimielinten, erityisesti parlamentin, kanssa kohdentaa ensisijaiset tavoitteet vuosittain entistä paremmin ja asettaa ne unionin yleisen toiminnan yhteyteen.
Koska en voi vastata kaikkiin yksittäisiin kysymyksiin, vastaan ainakin niihin, joiden katson olevan hyvin merkittäviä, ja aloitan vuotuisuusperiaatteesta. Periaatetta ei kyseenalaisteta. Pikemminkin päinvastoin. Vahvistamme hyvin selvästi ensi vuodelle 21 strategista aloitetta ja sitoudumme olemaan perumatta niistä yhtäkään, kun ne on käynnistetty. Samalla tarjoamme kuitenkin parlamentille ja muille elimille mahdollisuuden perehtyä seuraavan puolen vuoden aikana ohjelmamme sisältöön ja annamme mahdollisuuden tehdä päätelmiä ennakkoon, jos työ on saatettu päätökseen.
Tämä on hyvä esimerkki joustavuuden ja varmuuden yhdistelmästä. Varmoina siitä, mitä voidaan tehdä seuraavan vuoden aikana, saatte lisää joustavuutta, mikä puolestaan merkitsee sitä, että parlamentti voi paremmin laatia ohjelmansa. Tähän me pyrimme, ja toivon sen olevan myös yhdenmukaista sen kanssa, mitä tarvitsette omassa työssänne.
Jäsen Schulz tunnisti useita seikkoja muista ohjelmista. Totta, tietynlaista jatkuvuutta on. Haluamme säilyttää jonkinlaisen johdonmukaisuuden. Komission ja muiden yhteisön toimielinten työ ei voi olla sitä, että pyörä keksitään vuosittain uudelleen. Eräs kotimaani suuri ajattelija sanoi, että puhuessaan totta ei voi olla kovin omaperäinen joka päivä. Siinä on jotain perää. Me pidämme kiinni näistä tavoitteista. Meidän on pidettävä yllä painetta ja osoitettava määrätietoisuutta. Näistä tavoitteista monien saavuttaminen ei riipu pelkästään komissiosta ja parlamentista. Se riippuu myös jäsenvaltioista. Tämän vuoksi meidän on oltava jatkuvasti johdonmukaisia, nimenomaan johdonmukaisia sellaisen Euroopan eduksi, joka ei ole pelkästään entistä kilpailukykyisempi vaan jolle on ominaista myös entistä vankempi solidaarisuus ja entistä vankempi päättäväisyys maailmannäyttämöllä. Tämän osalta on todellakin olemassa jatkuvuus, joka sisältyy myös tunnuslauseeseen "erilaisuudessaan yhdistynyt", johon jäsen Jonckheer ja muut viittasivat.
Erityisesti jäsen Schulzin kysymykseen vastatakseni totean, kuten olen jo vastannut Orbanille, että ajatukseni romanialaiselle komission jäsenelle osoitettavasta tehtävästä kattaa sekä Euroopan monikielisyyden että kulttuurienvälisyyden, joka näin täydentää Eurooppa-politiikan neuvonantajien toimiston minun johdollani tekemää työtä. Toimisto järjestää tätä aihetta käsitteleviä kokouksia. Tätä myös komission jäsen Figel' tekee koulutuksen ja kulttuurin alalla.
Kun toimielimet vahvistavat Orbanin nimityksen, hän vastaa monikielisyydestä, joka on Euroopassa hyvin merkittävä asia. Kyse ei missään tapauksessa ole toisen luokan salkusta. Kun ajatellaan, kuinka montaa kieltä EU:ssa käytetään, sekä monikielisyyttä että kulttuurienvälisyyttä koskeva politiikka vaikuttaa yhä merkittävämmältä, jos todella haluamme kunnioittaa erilaisuutta EU:ssa. On käynnistettävä eri kulttuurien välinen vuoropuhelu ja pyrittävä yhdentämään eri yhteisöjä lyömättä tietenkään laimin EU:n vähemmistöyhteisöjä.
Tämän vuoksi katson, että Orbanille heti hänen ehdokkuutensa hyväksymisen jälkeen osoitettava salkku on hyvin merkittävä.
Jäsen Koch-Mehrinin esittämään kysymykseen vastaan, että olen samaa mieltä ennen kaikkea asiasta, josta suurin osa meistä on samaa mieltä, nimittäin byrokratian vähentämisestä ja entistä suuremmasta tehokkuudesta. Kyse ei ole pelkästään tämän lausumisesta ääneen. Juuri tänään komissio hyväksyi kollegion kokouksessa eurooppalaisille pk-yrityksille määrättyjen tilastojen toimittamista koskevien vaatimusten vähentämisen. Sen sijaan, että pyytäisimme niitä tekemään selvityksiä tilastotarkoituksiin, pyydämme tietoja otantaperusteella ja keskitymme pyytämään vain tietyn osan muutoin saatavilla olevista tiedoista. Katson, että tämä on käytännön toimenpide yritysten hallinnollisen taakan keventämiseksi, ja tämä koskee erityisesti pk-yrityksiä.
Tutkimme tietenkin ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat ehdotukset, jotka jäsen Jonckheer esitti Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta. Voitte luottaa siihen, että haluamme todellakin jatkossakin olla maailmassa johtoasemassa, ja olemme Euroopan komissiossa erityisesti sitoutuneet päästökauppajärjestelmän vahvistamiseen, kiinnittämään entistä enemmän huomiota uusiutuviin energialähteisiin sekä tekemään työtä paremman energiatehokkuustason saavuttamiseksi. Käytännön tavoitteissa tulee kenties olemaan joitakin eroavuuksia, mutta uskon, että toimielinten näkemykset toteutettavista toimista ja kunnianhimoisista tavoitteista ovat yhteneväisiä.
Ilmastonmuutoksesta haluan todeta, että se liittyy nähdäksemme tiiviisti energiakysymykseen. Tällä alalla näemme selkeän mahdollisuuden sovittaa yhteen niiden huolet, jotka meidän tapaamme ovat kunnianhimoisempia ympäristön suhteen, sekä niiden huolet, joiden kunnianhimo kohdistuu enemmän kilpailukykyyn. Nämä huolet eivät sulje toisiaan pois, päinvastoin. Tähän sisältyy tulevaisuuden Euroopan kannalta mahtavia taloudellisia mahdollisuuksia.
Samoin katson, että innovoinnin alalla on olemassa mahdollisuus, johon tarttua, ja tässä yhteydessä kiitän erityisesti jäsen Crowleya hänen tuestaan Euroopan teknologiainstituutille, josta uskon tulevan tulevaisuuden eurooppalaisen työpajan. Tehtävämme liittyvät yhä useammin ilmastonmuutoksen torjuntaan sekä johdonmukaisen energiapolitiikan noudattamiseen. Tarvitaan Eurooppaa, joka on sekä kilpailukykyinen että saa vahvuutensa kestävästä taloudesta, jota leimaa solidaarisuus - ja kaikki tämä luonnollisesti edellyttää suurempia investointeja innovointiin.
Lopuksi yritän vastata jäsen Koch-Mehrinin minulle esittämään kysymykseen. Hän pohti sitä, mikä on tärkein teema, joka yhdistää nämä aiheet. Ensi näkemältä voi olla vaikeaa nähdä näin erilaisten alojen välisiä yhteyksiä. Yleisenä teemana on kuitenkin tavoitteemme valmistaa eurooppalaisia globalisaation ajan kohtaamiseen. Sille ei pidä antautua, se on kohdattava. Sitä ei pidä nähdä yhteisön loppuna, vaan pikemminkin on rohkeasti vahvistettava meidän arvojamme ja etuamme, samalla kun autamme - omien demokratiaa, vapautta ja varsinkin solidaarisuutta koskevien käsitystemme ja arvojemme kautta - muokkaamaan globalisaatiota ja 2000-luvun tulevaisuutta. Juuri tässä on yhteinen teema, jossa yhdistyvät niin energian ja ilmastonmuutoksen alat kuin myös oikeus- ja sisäasiat sekä innovointi ja koulutus. Siitä ohjelmassamme on kysymys.
- Kasvu - Työllisyys - Kilpailukyky
Ria Oomen-Ruijten
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, minäkin arvostan suuresti komission puheenjohtajan Barroson poliittista julkilausumaa, ja olen iloinen siitä, että hän osaa nyt hieman hollantia. Hän ymmärtää hollantia. Komission puheenjohtaja ymmärtää hollantia. Haluan esittää viisi huomiota tästä julkilausumasta.
Olen iloinen komission puheenjohtajan toteamuksesta, jonka mukaan Euroopan unioni on muutakin kuin markkinat. Kun sanotte näin, teidän on kuitenkin mentävä loppuun asti. Meille se tarkoittaa - ja tämän vaatimuksen sisällytämme päätöslauselmaan - että teidän on määritettävä sisämarkkinoiden seuraukset Euroopan kansalaisten kannalta. Kun seuraukset on kartoitettu, on mahdollista toimia niiden mukaisesti.
Toinen huomautukseni on hyvin merkittävä. Työn ja perheen yhteensovittaminen, ihmisten lisääminen näillä työmarkkinoilla, on myös yksi Lissabonin menettelyn ensisijaisista tavoitteista. Toivoisimme näkevämme enemmän toimia tällä alalla.
Kolmanneksi valmisteilla on vihreä kirja työlainsäädännöstä. Siitä on puhuttu jo kauan, mutta koska se varsinaisesti annetaan?
Neljänneksi komission puheenjohtaja Barroso mainitsi maahanmuuttajien houkuttelemisen. Tämän kuullessani mietin, kuinka minun olisi perusteltava tämä puolalaisille, bulgarialaisille ja romanialaisille kollegoille, jotka pian lähestyvät meitä, koska tämä työntekijöiden vapaa liikkuvuus ei ole vielä toteutunut. Tahtoisin saada tähän vastauksen.
Viidenneksi haluaisin, että sosiaaliasioista vastaava komission jäsen puuttuisi enemmän neuvostossa edelleen keskeneräisiin asioihin, nimittäin työntekijöiden lähettämiseen toiseen valtioon, työaikalainsäädäntöön sekä eläkkeiden liikkuvuuteen, jonka sattumalta tiedän johtavan suuriin ongelmiin ja johon nyt myös komission tasolla on tehty monia parannuksia. Parlamenttiryhmämme keskustelee mielellään kanssanne näistä asioista.
Hannes Swoboda
Arvoisa puhemies, olemme panneet merkille, mitä komission puheenjohtajalla oli sanottavana uudesta komissiosta, erityisesti uudesta komission jäsenestä Orbanista, ja minun on todettava hänelle, että vielä tarvitaan jonkin verran selvennystä, varsinkin komission jäsen Figel'in kuulemista muun muassa siitä, kuka vastaisuudessa vastaa kulttuurien ja uskontojen välisestä vuoropuhelusta, vaikka onkin sanottava, että tällainen laajentuminen on jossain määrin meidän sosialidemokraattien odotusten mukaista.
Toiseksi totean vielä samasta aiheesta, että me luonnollisesti kysymme uusilta komission jäseniltä heidän sitoutumisestaan sosiaalista Eurooppaa koskevaan ohjelmaan sekä solidaarisuuteen, joihin viittasitte. Koska komissio on kollegiaalinen elin, kysymme kaikilta uusilta komission jäseniltä heidän sitoutumisestaan tähän sosiaaliseen Eurooppaan.
Arvoisa komission puheenjohtaja, kolmanneksi on kasvu ja sosiaaliturva. Kuvasitte aivan oikein tätä poliittiseksi ohjelmaksi, ja merkittäviä askelia tähän suuntaan on todellakin otettu, mutta mainitsen kaksi esimerkkiä aloista, joilla mielestämme edistystä kaivataan. Esimerkiksi energia-ala - komission jäsen Piebalgs ei näytä olevan paikalla - on kasvun ja uusien työpaikkojen luomisen kannalta merkittävä tekijä, mutta kun jonkun hallituksen päämies kysyy, kuinka meidän on määrä toteuttaa yhtenäistä eurooppalaista energiapolitiikkaa, kun kaikkea ohjataan pelkästään kohti vapauttamista, komission on kyettävä laatimaan eurooppalaisen energiapolitiikan poliittinen kehys.
Tarkastelen vielä Euroopan laajuisia verkkoja. Täällä on tänään esitetty epäsuoria viittauksia siihen, että kannatitte tiettyyn aikaan kovasti yksittäisten valtioiden toteuttamien toimenpiteiden käyttämistä koordinoinnin painostuskeinona, ja juuri tätä koordinointitehtävää toivoisin teidän jatkavan. Korostan vielä kerran, että meistä solidaarisuus on Euroopan unionin ensisijainen tavoite.
Lena Ek
ALDE-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, hyvät kuulijat, aion omistaa puheaikani kolmelle komission työohjelman osatekijälle, nimittäin maailmanlaajuiselle kilpailukyvylle, vihreälle kasvulle ja energialle. Kaikki nämä kolme seikkaa ovat ratkaisevia ulottuvuuksia kilpailukykyisen Euroopan kannalta.
Tarkastelen ensin maailmanlaajuista kilpailukykyä. Euroopan tulevaisuus perustuu laadukkaan ja taitavan huippututkimuksen kilpailuun. Vain sen avulla pystymme säilyttämään eurooppalaisen mallin. Tämän vuoksi seitsemäs puiteohjelma on teollisuuspolitiikan kannalta merkittävin asiakirja tulevina vuosina. Pelkäänpä, että minun on todettava, että tästä työohjelmasta puuttuu jonkin verran nostetta. Avaruustutkimuksen käynnistäminen on hieno ja tärkeä asia, mutta entäpä lääketeollisuutta koskeva kunnianhimo? Miksi tietotekniikka mainitaan vain tietotekniikka-alan rikosten yhteydessä? Jos saisin esittää yhden toivomuksen, toivoisin aiempaa yhtenäisempää strategista suunnitelmaa, joka auttaisi meitä ylläpitämään kilpailukykyämme 2000-luvulla.
Toiseksi tarkastelen ympäristöä ja kasvua. Aivan liian usein tällaisia asiakirjoja esiteltäessä syntyy vaikutelma, että ympäristö ja kasvu olisivat jotenkin toisilleen vastakkaisia. Olen vakuuttunut siitä, ettei näin ole, ja mielestäni Reach-ohjelman toiminta on todistanut tämän. Muutaman seuraavan vuosikymmenen aikana maailman on pakko tehdä jotain ilmasto-ongelmalle. Tähän liittyvät uusi energiasäästötekniikka, uusi polttoainetekniikka ja niin edelleen. Ympäristöystävällisen tekniikan ja energiatehokkaiden tuotteiden markkinat tulevat olemaan valtavat. Näille markkinoille eurooppalaisten yritysten olisi päästävä. Tämän vuoksi toivon, että komissio uhraisi ensi vuoden aikana aiempaa enemmän energiaa ympäristöön perustuvan kasvun aikaansaamiseen.
Kolmas ala on energia. Euroopan kilpailukyky lisääntyy tai romahtaa sen mukaan, ovatko energiatoimitukset varmoja ja onko energiahuolto taloudellisesti kannattavaa.
On helpompi taistella periaatteidensa puolesta kuin noudattaa niitä, mutta toivon komission onnistuvan myös viimeksi mainitussa tehtävässä kansainvälisen kilpailukyvyn, vihreän kasvun sekä varman ja kestävän energiahuollon aloilla.
Jean Lambert
Verts/ALE-yhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan korostaa komission jäsenelle, että meidän on puhuttava uusista ja vanhoista jäsenvaltioista niin kauan kuin siirtymäajanjaksot, joihin kollegani Oomen-Ruijten viittasi, jatkuvat.
Olin kuitenkin myös hyvin iloinen kuullessani komission puheenjohtajan Barroson puhuvan siitä, kuinka on toimittava häikäilemättömien työnantajien tapauksessa. Oletan hänen tarkoittavan työnantajia, jotka pitävät ihmisiä orjuutta muistuttavissa oloissa, maksavat näille kurjaa palkkaa ja käyttävät heitä hyväkseen, eikä tämä tietenkään koske pelkästään niitä, jotka palkkaavat kolmansien maiden kansalaisten lisäksi myös EU:n kansalaisia, kuten olemme viime aikoina kuulleet. Oletan toimenpiteen olevan osa työpaikkojen laadun parantamista, josta olemme niin usein puhuneet, että sen yhteydessä poistetaan huonolaatuiset, heikkopalkkaiset työpaikat. Toivon näkeväni tämän selkeämmin esitettynä komission ohjelmassa.
Kuten muut ovat todenneet, olemme iloisia myös siitä, että kestävä kehitys ja sen yhteys ilmastonmuutokseen mainitaan edelleen, sillä olemme vaatineet sitä jo pitkään, ja olen täysin samaa mieltä siitä, mitä jäsen Ek totesi ympäristöön perustuvasta kasvusta. Odotammekin ensi vuonna esitettävää kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevaa toimintasuunnitelmaa, ja oletamme sen olevan askel eteenpäin ympäristötehokkuuden kannalta ja sen määrittämiseksi, kuinka ympäristöhaitat ovat erotettavissa kasvusta.
Odotamme myös yhteiskunnallisen todellisuuden kartoittamisesta laadittavaa asiakirjaa, joka on hyvin merkittävä hyvinvoinnin mittapuiden kannalta. Oletamme, että se kattaa myös ympäristötekijät, koska tiedämme, että köyhimmät ihmiset asuvat yleensä köyhimmillä ja rappeutuneilla alueilla sekä köyhimmissä ja rappeutuneimmissa taloissa, millä on vaikutusta mielenterveyteen.
Olisimme toivoneet sosiaalipalveluja koskevaa puitedirektiiviä, mutta toivomme, että nyt esitetyissä ehdotuksissa otetaan huomioon myös nykyisen yhteisön lainsäädännön vaikutus palvelujen tulevaisuuteen.
Lopuksi olisimme toivoneet jotakin, jossa olisi palattu kestävän kehityksen strategiaan sen osalta, kuinka ammatillinen koulutus voidaan kohdentaa vastaamaan ilmastonmuutoksen vaatimuksiin. Jos aurinkopaneeleja ei osata asentaa tai energiajärjestelmiä korjata, ilmastonmuutosta koskevia tavoitteita ei voida saavuttaa.
(Suosionosoituksia)
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, luettuaan lainsäädäntöohjelman ja kuultuaan komission vuoden 2007 työohjelman esittelyn voi vain todeta, että olemme entisessä tilanteessa. Yhä vain samaa uusliberalismia, joka vaarantaa sosiaaliset ja työntekijöiden oikeudet, joka tekee työstä entistä epävakaampaa, jossa palataan vanhoihin hyväksikäyttömenetelmiin, jolla edistetään palvelujen, myös julkisten palvelujen, vapauttamista ja jossa kenellekään ei jää epäselväksi, mitä niin kutsutun Lissabonin strategian taustalla olevat aikeet ovat.
Työsopimukset poljetaan jalkoihin joustavuuden, sisämarkkinoiden loppuunsaattamisen ja globalisaation nimissä, ja vaarana ovat toiminnan siirrot yhä useammassa kansainvälisessä yrityksessä, kuten on käynyt GM Opelille Azambujassa, Johnson Controlsille Nelasissa ja Portalegresa ja Learille Valongossa. Nämä ovat vain esimerkkejä vakavimmista tapauksista, jotka tällä hetkellä uhkaavat tuhansia työntekijöitä Portugalissa, jossa työttömyys on jo hyvin korkea tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuuden irtisanomisten vuoksi.
Nyt nämä työttömät ovat tilapäistä työtä tarjoavien toimistojen ja muiden häikäilemättömien johtajien armoilla, kuten tapauksissa, joista olemme hiljattain kuulleet mediassa ja jotka liittyvät nälkäisiin ja rahattomiin portugalilaisiin työntekijöihin Alankomaiden eteläosissa. Onko tämä yritystoiminnan sosiaalista vastuuta todellisuudessa? Samaan aikaan Euroopan keskuspankki nostaa korkoja säännöllisesti yhtenäisvaluutan ja hintavakauden nimissä ja hallitukset turvautuvat vakaus- ja kasvusopimukseen heikentääkseen valmistusteollisuutta, haitatakseen sosiaalista kehitystä, vaarantaakseen mikro- ja pienyritykset sekä luodakseen kulttuurin, joka edistää maahanmuuttajien ja maastamuuttajien sekä heidän perheidensä häpeällistä hyväksikäyttöä.
Tämän vuoksi meidän on korostettava tarvetta siirtyä pois näistä uusliberalistisista toimista. On aika asettaa sosiaalinen kehitys ja hyvinvointipolitiikka ensisijaisiksi tavoitteiksi, ja vetoankin solidaarisuuteen nälkäisiä, hyväksikäytettyjä portugalilaisia työntekijöitä kohtaan esimerkiksi juuri paljastuneissa tapauksissa Alankomaiden eteläosissa.
Konrad Szymański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Euroopan yhdentyminen on vain osa ratkaisua Euroopan talouskasvun osalta. Myös itse jäsenvaltioilla, jotka tekevät omia päätöksiään julkisesta taloudesta ja talousuudistuksesta, on tässä keskeinen asema.
Tällä alalla meillä on paljon esimerkkejä hyvistä käytännöistä. Joissakin valtioissa uudistusten onnistuminen on antanut mahdollisuuden mukautua nopeasti vuoden 2004 laajentumiseen ja soveltamaan yhteismarkkinoiden periaatteita kaikilla aloilla. Irlannin, Suomen ja Yhdistyneen kuningaskunnan menestys on antanut niille mahdollisuuden suhtautua maailmanlaajuiseen kilpailuun rauhallisesti.
Toisaalta sosiaalimalli, joka perustuu tiukkoihin ja lyhyisiin työaikoihin ja kilpailun välttämiseen sekä maailmanlaajuisella että yhteismarkkinoiden tasolla, johtaa sosiaaliseen ja taloudelliseen kriisiin.
Tämä Euroopan voimien poliittinen ja taloudellinen ryhmittyminen saa minut epäilemään vakavasti sitä, onko usein mainittu perustuslakisopimus hyvä ratkaisu taloustuskiimme. Se antaa niille valtioille, jotka ovat vähemmän taitavia ratkaisemaan omia sisäisiä ongelmiaan, yhä enemmän vaikutusvaltaa EU:n asioihin. Menetämme eri mallien välisen tasapainon ja rajoitamme järjestelmien välistä kilpailua. Tämä voimien ryhmittämistä koskeva diagnoosi perustuu keskusteluihimme palveluista, työajoista ja työntekijöiden lähettämisestä. Kuvaannollisesti sanoen olen huolissani sopimuksesta, joka antaa meille lainsäädäntö- ja sääntelyasioissa vähemmän Yhdistynyttä kuningaskuntaa ja enemmän Saksaa ja Ranskaa.
Kaikista komission vuodelle 2007 suunnittelemista toimista tärkeimpiä ovat mielestäni sääntelyn parantamista koskevat toimet. On häpeällistä, että organisaatio, joka on 50 vuoden ajan tuonut julki neljää perussopimuksissa vaalittua perusvapautta, maksaa nykyisin yrityksille 600 miljardia euroa vuodessa. Vielä häpeällisempää on, ettei byrokratian vähentäminen ja yhteisön lainsäädännön parantaminen ole ollut mahdollista viime vuonna tehdyistä sopimuksista huolimatta.
Toivon, että tällä alalla tapahtuu läpimurto vuonna 2007. Se ei kuitenkaan ole mahdollinen, jos emme kykene vastaamaan rehellisesti kysymyksiin, jotka koskevat vuoden 2006 epäonnistumisen syitä. Miksi yhteisön lainsäädännön rationalisointia, kodifiointia ja yhdentämistä koskevat ehdotukset kohtaavat vastustusta? Ja kuka niitä vastustaa? Missä ovat solmut, joita emme ole onnistuneet aukaisemaan?
Olisin iloinen, jos voisin saada tänään vastauksen näihin kysymyksiin.
Nils Lundgren
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (SV) Arvoisa puhemies, oikeusvarmuus merkitsee, että oikeudenkäyttö ja oikeushallinto ovat ennakoitavissa oikeudellisten sääntöjen perusteella. Komission lainsäädäntö- ja työohjelmasta vuodelle 2007 käy selvästi ilmi, että komissio olettaa perustuslakisopimusluonnoksen tulevan täytäntöönpanovaiheeseen. Se olettaa näin siitä huolimatta, että suuri enemmistö on hylännyt luonnoksen Alankomaissa ja Ranskassa. Poliittisen järjestelmän ja Euroopan unionin kansalaisten välinen taistelu jatkuu siis kiivaana.
Eurooppa-hanke on vaarallisella tiellä. Yhteisöjen tuomioistuin menettää legitimiteettiään, koska se suhtautuu ylimielisesti jäsenvaltioiden vaaleilla valittuihin hallituksiin. Todellisuudessa yhteisöjen tuomioistuin on itse antanut itselleen toimivallan Euroopassa. Se päätti julistautua vallanjakoperiaatteen vartijaksi jo ennen vuonna 1998 pidettyä Amsterdamin huippukokousta. Näin se teki ilman minkäänlaista demokraattista tai poliittista perustaa. Yhteisöjen tuomioistuin on myös tehnyt kansallisille tuomioistuimille selväksi, etteivät ne voi pitää itseään riippumattomina vaan että ne pikemminkin edustavat yhteisöjen tuomioistuimen jatkeita, joiden kautta se harjoittaa oikeudellista toimintaansa.
Kehotan tämän vuoksi parlamentin jäseniä ajattelemaan asioita, ennen kuin on liian myöhäistä. EU ei tarvitse enempää toimivallan keskittymistä ilman demokraattisia perusteita. EU tarvitsee kilpailua, sekä yritysten välillä markkinoilla parempien tuotteiden aikaansaamiseksi että valtioiden välillä järkevien poliittisten ratkaisujen löytämiseksi tämän hetken ongelmiin.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, komissio aikoo tarkistaa yhtenäismarkkinoiden toimintaa, ja on jo aikakin. Toivon komission lukevan pääministeri Dominique de Villepinin johtaman Ranskan hallituksen korkea-arvoisen talousvaliokunnan, Conseil d'Analyse Economiquen, raportin. Siinä todetaan: "taloudellinen yhdentyminen on taantunut, eikä se enää edistä kasvua". Siinä todetaan, ettei euron luominen ole tuonut mukanaan odotettuja lumipallovaikutuksia. Sitten siinä todetaan vakavasti: "Olemme vakuuttuneita siitä, että kuvaamamme tilanne on vaarallinen." Siinä kerrotaan, että heikko taloudellinen suoriutuminen karkottaa investointeja ja on haitallista työllisyyden ja sosiaalipalvelujen kannalta. Siinä mainitaan "ilmeinen uupumus yhteisön menettelyihin, joka uhkaa johtaa yhteisön säännöstön purkamisen noidankehään".
Toivon komission panevan merkille oman varapuheenjohtajansa Günter Verheugenin arviot, kun hän sanoo, että yhtenäismarkkinoiden liiallisen sääntelyn kustannukset ovat vuosittain noin 600 miljardia euroa. Tämä on lähes nelinkertainen määrä suhteessa komission omaan arvioon yhtenäismarkkinoiden kaupallisista eduista.
Yhdistyneessä kuningaskunnassa tehtiin hiljattain yli tuhannen toimitusjohtajan parissa selvitys, jonka tilasi asiantuntijaryhmä Open Europe ja jossa selvä enemmistö koki, että EU:sta on enemmän haittaa kuin hyötyä ja että Yhdistyneen kuningaskunnan olisi neuvoteltava uusiksi suhteensa yhteisöön siten, että se muistuttaisi enemmän vapaakauppasopimusta. Kanta on täysin selvä: Euroopan unionin osuus maailmakaupasta vähenee nopeasti. Jäsenyys on paljon kalliimpi kuin siitä seuraavat edut. EU:n sääntely ja EU:n sosiaalimalli saavat aikaan valtavaa taloudellista haittaa. EU tekee meistä entistä köyhempiä, vähemmän demokraattisia ja vähemmän vapaita - ja me olemme saaneet siitä tarpeeksemme!
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, olen varma, että jäsen Helmer haluaa puolustaa Yhdistyneen kuningaskunnan maantieteellisesti rajallisiksi katsomiaan sisämarkkinoita tahtomatta vaarantaa markkinatalousperiaatetta.
Arvoisa jäsen Schulz, meillä saattaa olla tässä semanttinen ongelma. Minulle markkinat tarkoittavat asiakkaiden tarpeisiin vastaamista ja sellaisten palvelujen ja tuotteiden tarjoamista, joita ihmiset todella ostavat. Näin minä ymmärrän markkinat. Tämän vuoksi luulen teidän saaneen niin paljon suosionosoituksia. Me emme voi suunnitella Euroopan yhtenäismarkkinoita ja määrittää, mitä niillä tarjotaan, ottamatta huomioon kansalaisten tarpeita.
Toinen asia - ja minusta hyvin tärkeä sellainen - on energia. Energia - ja maatalous - tulevat kerta kaikkiaan olemaan aloista merkittävimpiä. Tarvitaan enemmän aloitteita uusiutuvan energian alalla sekä elintarvikkeiden alalla, kun otetaan huomioon se, kuinka vauraus lisääntyy Kiinassa, Intiassa ja monissa muissa maissa ympäri maailmaa. Tarvitsemme paljon energiaa uusia ja hyvälaatuisia elintarvikkeita varten. Katsomme markkinoiden avautumisen kansainvälisellä tasolla todella ensisijaiseksi tavoitteeksi. Meidän olisi luotava uusia markkinoita, joilla maanviljelijämme ja elintarvikkeiden tuottajat voivat myydä tuotteitaan tulevaisuudessa.
Hiilidioksidikeskustelun osalta haluan kysyä, mitä meidän pitäisi tehdä, kun Venäjällä myydään raakaöljyä kahdeksalla dollarilla tynnyriltä - myös raskaalle teollisuudelle - kun taas täällä siitä joudutaan pulittamaan jopa 80 dollaria, ja kun päästökauppa merkitsee, että meidän on myös maksettava hiilidioksidimaksu, minkä vuoksi energia-alaamme - ja näin myös raaka-aineteollisuuteemme - kohdistuu kaksoisverotus? Kuinka meidän on tällaisessa tilanteessa määrä säilyttää työpaikat Euroopassa?
Tarvitaan kiireesti keskustelua näistä eroavuuksista markkinoilla ja myös ulkopolitiikan alalla. Tulemme todellakin näkemään, antaako Venäjä naapureidensa maksaa samat hinnat kuin mitä se veloittaa kotimaassa; tästä seuraa jännittäviä keskusteluja.

Stephen Hughes
(EN) Työllisyys- ja sosiaaliasioiden kannalta olen hyvin pettynyt tähän työohjelmaan. Meille ei taaskaan luvata juuri enempää kuin kasapäin vihreitä ja valkoisia kirjoja ja tiedonantoja, joissa kierrätetään vanhaa tavaraa. Olemme saamassa vihreän kirjan työlainsäädännöstä, ja siinä esitetään kysymysluettelo, jonka komission työllisyyden pääosaston pääjohtaja Allan Larsson esitti jo kymmenen vuotta sitten ja joihin hän myös vastasi.
Tiedonannossa ylistetään työelämän joustoturvaa keinona hyödyntää Euroopan työmarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia. Todellisuudessa on osoitettu, ettei sillä ole myönteistä merkitystä työntekijöiden kannalta. Miljoonille ihmisille työelämän joustoturva on kiero sanonta, salasana, joka merkitsee hyväksikäyttöä, turvattomuutta ja epävarmuutta. Tarvitaan EU:n lainsäädäntökehys epäreilujen ja hyväksikäytöksi tulkittavien niin sanottujen työpaikkojen poistamiseksi. Kaikkien alueiden kaikilla työntekijöillä on oltava saatavillaan kunnollista työtä, joka takaa heille ja heidän perheilleen mahdollisuuden hyvään elämään.
Samaan aikaan sosiaalinen Eurooppa on pysähdyksissä. EU:n sosiaalialan lainsäädäntöä on annettu viimeksi yli kolme vuotta sitten. Komission kunnianhimon puute heijastaa sen omaa epätasapainoista poliittista näkemystä. Sosiaalialalla parempi lainsäädäntö merkitsee lainsäädännön puuttumista, mutta se heijastaa myös työllisyysasioiden neuvoston mahdollisten ehdotusten heikkoja näkymiä. Työllisyysministerien olisi otettava myönteinen rooli, ja he voisivat aloittaa tekemällä jotain myönteistä työajan ja väliaikaista työtä tarjoavien toimistojen alalla. Lissabonissa luvattiin enemmän ja parempia työpaikkoja. Mitä on tehty tämän työntekijöille annetun lupauksen täyttämiseksi? Hyvin vähän.
Viestini komissiolle ja neuvostolle onkin tämä: on aika lopettaa puheet ja ryhtyä toimiin.
(Suosionosoituksia)
Elizabeth Lynne
(EN) Väestötieteellinen muutos on yksi Euroopan kilpailukyvyn suurimmista haasteista. Tahdomme ensisijaiseksi tavoitteeksi työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ihmisten saattamisen työmarkkinoille, ikääntyneet ja vammaiset mukaan luettuina. Tämän vuoksi vuoden 2000 työllisyysdirektiivi olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön. Meidän on kuitenkin tehtävä vielä enemmän, varsinkin koska vuosi 2007 on Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi.
Olen kuitenkin tyytyväinen komission sitoumukseen vähentää tarpeetonta lainsäädäntöä. Tämän vuoksi pyydän komissiota vahvistamaan uudelleen aikomuksensa perua vuokratyöntekijöitä koskeva direktiivi sekä harkitsemaan mahdollisuutta, että sen laskeminen, mikä katsotaan työajaksi päivystystilanteessa, erotettaisiin työaikadirektiivin henkilökohtaisesta opt-out-mahdollisuudesta.
Jos todella haluamme saada aikaan kasvua ja kilpailukykyä, lainsäädäntöä on ehdotettava työllisyysalalla vain, jos sitä ei voida menestyksekkäästi toteuttaa paikallisella tai kansallisella tasolla. Terveyden ja turvallisuuden alalla sitä tarvitaan vain, jos tieteellinen ja lääketieteellinen näyttö osoittavat sen tarpeelliseksi. Näin tapahtui käsiteltäessä biologisille tekijöille altistumista koskevaa vuoden 2000 direktiiviä työntekijöiden suojaamiseksi neulavahingoilta ja hepatiitti- tai hiv-tartunnoilta. Voiko komissio kertoa, koska se aikoo tuoda esiin tarkistuksen biologisille tekijöille altistumista koskevaan direktiiviin Euroopan parlamentin hyväksymän valiokunta-aloitteisen mietinnön mukaisesti?
Adamos Adamou
(EL) Arvoisa puhemies, haluan kommentoida kolmea kohtaa Euroopan komission työllisyysohjelmassa. Ensimmäinen huomautukseni koskee sitä, että komissio aikoo esittää ehdotuksia joustoturvan kehittämistä koskevien yhteisten periaatteiden kehittämiseksi. Komissio jopa huomauttaa, että työelämän joustoturva on todettu välttämättömäksi. Kuka sellaista on todennut? Todennäköisesti työnantajat, jotka hyväksyvät puhtaat markkinakehykset. Kenenkään ei kuitenkaan pidä viitata työntekijöihin, sillä juuri he kärsivät vähimmäistyöajoista, työaikarikkomuksista ja markkinoiden joustavuudesta.
Toinen huomautukseni koskee maahanmuuttoa. Komission mukaan markkinoiden tarpeiden kasvaessa maahanmuuttajia on houkuteltava. Juuri tätä viestiä hyväksikäyttäjät odottavat voidakseen tuoda halpaa työvoimaa ja käyttää sitä kotimaisten markkinoiden polkemiseen ja palkkojen alentamiseen. Maahanmuuttajia ei pidä käyttää muurinmurtajina vaan ihmisinä, joilla on samat oikeudet kuin paikallisilla työntekijöillä.
Lopuksi totean, että palvelujen vapauttamista koskevaan direktiiviin pätee sama kuin komission ohjelmaan: työntekijät ja kansalaiset eivät kärsi alentuneesta käsityskyvystä, kuten jotkut sanovat. He ovat yksinkertaisesti eri mieltä, eikä kenenkään pidä tulkita tätä väärin.
Alessandro Battilocchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, puhun Italian uuden sosialistipuolueen puolesta. Komission tiedonanto kilpailukyvystä on tarpeellinen vaihe matkalla kohti sellaisen politiikan täytäntöönpanoa, jolla pyritään parantamaan unionin taloudellista suorituskykyä maailmanlaajuisessa kontekstissa ja Lissabonin strategian puitteissa. On tärkeää, että ehdotuksen mukaisesti luodaan edellytykset teknologisen kehityksen, innovoinnin ja tuen edistämiselle teollisuudessa, joka tutkimuksen ja kehittämisen kautta kykenee laajentamaan EU:n kilpailukykyä innovatiivisimmilla aloilla.
Tämän vuoksi kannatan globalisaatiorahastoa, uuden sukupolven koheesio-ohjelmia koskevia ehdotuksia sekä komission jäsen Hübnerin ehdottamaa innovointiopasta, sillä niiden avulla kannustetaan alueita keskittymään tiiviimmin kehittämiseen ja tarjotaan toivoakseni riittävästi tietoa ja tukea, joiden avulla pienimmät ja haavoittuvimmat yrityksemme voivat vastata kansainvälisen ympäristön uusiin energiaa koskeviin ja kaupallisiin haasteisiin. Itse asiassa katson, että on ratkaisevaa tukea Euroopan talouden keskeistä osatekijää, pk-yrityksiä, varsinkin valmistusteollisuudessa, sillä ne ovat luonnostaan vähemmän taipuvaisia innovointiin ja enemmän haavoittuvia talouden globalisoituessa.
Vaikka olenkin iloinen hyvien sisäisten käytäntöjen käyttöönotosta, katson myös, että pienten ja keskisuurten yritysten kannalta on olennaista, että niitä suojellaan asianmukaisesti ennen kaikkea kansainvälisen kaupan alalla, erityisesti mitä tulee epäreilua kauppaa hyödyntäviin markkinoihin. Näillä markkinoilla ei useinkaan tuomita käytäntöjä, joilla rikotaan työntekijöiden oikeuksia ja toisinaan jopa lasten oikeutta lapsuuteen.
Amalia Sartori,
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluan esittää komissiolle joitakin ajatuksia ja ehdotuksia. Koska Euroopassa on vallalla halu lisätä Euroopan painoarvoa, katson, että ihmiset odottavat vastaukseksi vahvaa Euroopan unionia, joka kykenee turvaamaan, johtamaan ja esittämään ehdotuksia. Tämä on pääasiallinen syy siihen, miksi katson, että meidän on esitettävä aiempaa selkeämpi yhteenveto todella merkittävistä ehdotuksista ohjelmissamme. Lisäksi katson, että komissio, parlamentti ja neuvosto ovat edistyneet varsin hyvin onnistuttuaan viime vuosina antamaan lukuisia direktiivejä ja asetuksia, jotka tarjoavat vastauksen ympäristön laatua, elämän laatua ja laajempaa yhdentymistä koskeviin vaatimuksiin.
On kuitenkin merkittäviä eurooppalaisen ja kansainvälisen politiikan aloja, joilla meidän on oltava entistä seikkailunhaluisempia. Nämä alat on mainittu monissa tämänpäiväisissä puheenvuoroissa: ympäristö, energia, työllisyys, turvallisuus ja maahanmuutto. Kaikilla näillä aloilla on yksi yhteinen piirre: ne edellyttävät kaikille yhtäläisiä mahdollisuuksia - yhtäläisiä mahdollisuuksia työelämään siirtyville nuorille, joiden koulutustaso poikkeaa liian paljon toisistaan eri jäsenvaltioissa, sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia naisille, jotka täällä vanhassa Euroopassa eivät vielä ole saavuttaneet sitä tasa-arvoa, joihin heillä on oikeus, edes työelämässä.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komission puheenjohtaja Barrosolle olisi sanottava, että hänen kunnianhimoisista puheistaan huolimatta me odotamme hänen sanojensa muuttumista teoiksi ja että jos haluamme voittaa uudelleen kansalaisten luottamuksen, tarvitsemme tämän vuoksi parempaa lainsäädäntöä, joka ei välttämättä tarkoita lainsäädännön vähentämistä, ja sitä, mitä englannin kielessä kutsutaan valmiuksiksi (capacity to deliver).
Ekologia- ja energia-alan kumppanuudessa, jonka komissio niin kovasti toivoo käynnistyvän ja jota parlamentti aivan varmasti tukee, meidän on ajateltava etukäteen tämän toteuttamisen edellyttämiä resursseja. Ne eivät liity pelkästään niihin toimivaltaan liittyviin valmiuksiin, joita perustuslakisopimus olisi oletettavasti antanut, vaan myös valmiuksiin talousarvion ja verotuksen kannalta. Komission ei siis pidä hukata aikaa ryhtyessään tarkistamaan rahoituskehystä, jottei tästä tule pelkästään kompensoiva toimi vaan jotta sille olisi leimallista kunnianhimo, joka vastaa 2000-luvun Euroopan unionin haasteita.
Esitetyistä 21 strategisesta aloitteesta vain yksi kuuluu talous- ja raha-asioiden valiokunnan toimialaan: ajatus - jälleen yhdestä - yleishyödyllisiä sosiaalipalveluja koskevasta tiedonannosta. Ehdotuksesta, jonka peruitte komission työohjelmasta, ei mainita sanaakaan. Parlamentti tuomitsi tämän perumisen yksimielisesti. Tarkoitan vastavuoroisuutta koskeneen ehdotuksen perumista. Kysykää komission puheenjohtaja Barrosolta, mitä tälle aloitteelle on tapahtunut. Parlamentti odottaa ehdotusta.
Rahoitusmarkkinoilla osallistumme toimielinten väliseen vuoropuheluun. Esitimme joitakin selviä ja käytännöllisiä vaatimuksia, jotka koskivat mikroluottoja, vaihtoehtoisia rahastoja ja luokituslaitoksia. Komission ehdotuksissa ei sanota mitään näistä aiheista.
Lopuksi pyydän teitä toteuttamaan asianmukaisia toimia kirjanpidon alalla, jotta Euroopan unioni olisi kannattamiemme kunnianhimoisten tavoitteiden tasolla.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa komission varapuheenjohtaja, arvoisat komission jäsenet, arvoisa komission jäsen Almunia, yhä parempi lainsäädäntö edellyttää yhä parempaa budjetointia. Uutta lainsäädäntöä tai uusia aloitteita ei tule ensi vuonna, jolleivät yhteisön toimielimet ja erityisesti komissio toteuta täysimääräistä arviointia käytettävissä olevista varoista sekä siitä, kuinka varat on jaettava unionin kansalaisten toivomalla tavalla.
Toisin sanoen unioni ja Euroopan komissio tarvitsevat ensisijaisia lainsäädännöllisiä tavoitteita ja talousarviota koskevia ensisijaisia tavoitteita, jotka ovat sopusoinnussa keskenään. Nyt komission työohjelma ei vastaa Euroopan parlamentin antamaa päätöslauselmaa vuotuisesta poliittisesta strategiasta eikä Euroopan parlamentin ensimmäistä käsittelyä vuonna 2007.
Palautan mieliinne vuotuista poliittista strategiaa koskevan päätöslauselmamme 47 kohdan, jossa vaadimme, että yhteisön toimielinten on päästävä sopimukseen lainsäädäntöohjelmasta joulukuussa 2006, kun vuoden 2007 talousarviomenettely saadaan päätökseen.
Lopuksi mainitsen Euroopan parlamentin talousarvioperiaatteet varannon vapauttamisen edellytyksistä Euroopan komission henkilöstön virkoja varten vuonna 2007. Tässä Euroopan komission liittolaisena on pikemminkin parlamentti kuin neuvosto. Pyydämme erityisesti komission sitoumusta Euroopan parlamentille esitettävää lainsäädäntö- ja työohjelmaa koskevan toimitusmenettelyn parantamiseen, jotta helmikuussa 2007 voidaan esittää sellainen kyseistä vuotta koskeva lainsäädännöllinen työohjelma, jossa otetaan huomioon joulukuun budjettiäänestyksemme.
Te ja erityisesti talousarviosta vastaava komission jäsen olette täysin tietoisia tilanteesta, joten toivomme, että 21. päivän sovittelumenettelyssä päästään sopimukseen.
Enrique Barón Crespo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, komission puheenjohtaja, joka epäkohteliaasti ei osallistu tähän keskusteluun, perusteli ohjelmansa korjaamista poikkeuksellisesti lainaamalla maanmiestään, totuutta puolustanutta tuntematonta filosofia. Koska komission erehtymättömyydestä ei säädetä perussopimuksissa, katson, että olisi viisaampaa mainita vanha sananparsi "rectificar es de sabios" (korjaaminen on viisautta).
Komissio on korjannut kaksi kohtaa, jotka ovat tärkeitä ensi vuonna. Ensinnäkin komission puheenjohtaja puhui perustuslakisopimuksesta en nyt sanoisi intohimoisesti mutta ainakin tietyllä innostuksella. Olen iloinen tästä. Toiseksi komissio on ottanut mukaan maahanmuuton kiireellisenä asiana.
Haluan kuitenkin erityisesti viitata hyvin tärkeään asiaan, joka koskee kaikkea sitä, mistä täällä puhumme, ja jota komission puheenjohtaja ei maininnut. Kyseessä on tarve aloittaa uudelleen Dohan kierroksen kehitystä koskevat neuvottelut. Tämä on ratkaisevan tärkeä asia, jolla on aivan suora vaikutus yhteisön globalisaatiota koskevaan politiikkaan, eikä siitä ole lausuttu sanaakaan.
Jatkammeko me komission jäsenen Mandelsonin ehdottamilla linjoilla? Nostetaanko kahdenväliset neuvottelut etusijalle monenkeskisten neuvottelujen sijaan? Kuinka tätä asiaa koordinoidaan ympäristö- ja ihmisoikeuspolitiikan kanssa?
Minusta tämä on kysymys, joka komission on otettava huomioon, eikä se ole maininnut sitä tänään.
José Javier Pomés Ruiz
(ES) Arvoisa puhemies, minäkin pahoittelen sitä, ettei neuvosto ole täällä edustettuna. Neuvoston poisjääminen näistä keskusteluista on aivan liian yleistä, ja minusta olisi hyvä muistuttaa sitä siitä, että sen kuuluisi olla paikalla ja että sen olisi painettava tämä mieleensä.
Neuvosto ei ollut edustettuna myöskään aamulla tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen esittelyssä. Vaikka tilintarkastustuomioistuimen presidentti Weber on tavannut Ecofin-neuvoston, poliittinen keskustelu kansalaisten edustajien kanssa tapahtuu täällä parlamentissa. Tuomitsen tämän vuoksi puheenjohtajavaltio Suomen poissaolon.
Tänä aamuna luimme Yhdistyneen kuningaskunnan ylähuoneen raportin, jossa meitä röykytettiin kunnolla: siinä todetaan, että toimimme huonosti, ettemme valvo kulujamme. Lisäksi meille on jälleen kerran esitetty tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomus: vuosikertomukset ovat olleet kielteisiä aina siitä lähtien kun tulin parlamenttiin vuonna 1994. Viimeisten kahdentoista vuoden ajan tilintarkastustuomioistuin on todennut, että komissio ja neuvosto kyllä pyrkivät edistymään, mutta ei ole antanut hyväksyntäänsä.
Kuten Françoise Grossetête sanoi, komission ohjelma on poliittinen ohjelma, joten katson, että komissio tähtää perustellusti korkealle, mutta menojen valvonnassa se ei tee tarpeeksi.
Haluan sanoa komissiolle, joka on täällä edustettuna - pahoittelen sitä, ettei talousarvion valvontavaliokuntamme varapuheenjohtaja ole täällä, ja kiitän komission jäsen Almuniaa siitä, että hän kuuntelee meitä - että jos emme käytä määrärahoja asianmukaisesti, neuvosto jatkaa talousarvion pienentämistä eikä meillä ole lopulta minkäänlaista yhteisön politiikkaa.
Jos työohjelmassanne ei sanota mitään eurooppalaisten rahojen valvonnasta, mitä lopulta tapahtuu? Emme saavuta edes yhden prosentin kynnystä. Seuraavana vuonna saamme 0,9 prosentin talousarvion eikä meillä ole enää eurooppalaista yhteisön politiikkaa.
Olkaa hyvät ja järjestäkää asianne. Todetkaa, että haluamme käyttää varat hyvin, paremmin kuin jäsenvaltiot, että haluamme asettaa jäsenvaltiot asemaan, jossa niiden on todettava hyväksyvänsä varojen käytön. Kansalaisten on oltava tietoisia siitä, että jos rahat käytetään huonosti, se ei ole vain komission vaan myös jäsenvaltioiden syy.
Järjestäkäämme asiat yhdessä, tehkäämme jotain, ei pelkästään avoimuuden vuoksi vaan myös varojen hyvän käytön vuoksi.
Evelyne Gebhardt
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, aluksi haluan noudattaa ryhmäni puheenjohtajan Schulzin esimerkkiä ja korostaa jotain, mitä puheenjohtaja Barroso sanoi, nimittäin sitä, että sisämarkkinat eivät onnistu ilman solidaarisuutta. Hän on aivan oikeassa, ja sama todetaan jälleen myös työohjelman tekstissä, jossa komissio sitoutuu - kyseessä on lainaus - "kansalaisten odotuksiin ja tarpeisiin perustuvan aktiivisen toimintaohjelman toteuttamiseen." Juuri tätä tarvitaan.
Ei kuitenkaan riitä, että tätä toistellaan, vaan se on myös toteutettava. Minulle on toimenpiteiden tarkastelun perusteella selvää, että sisämarkkinoilla todellista merkitystä on toimenpiteillä, jotka puuttuvat luettelosta, erityisesti kuluttajansuojan kannalta tarvittavilla toimenpiteillä. Termiä "kuluttajansuoja" ei löydy mistään. Nyt haluatte nimittää uuden komission jäsenen vastaamaan siitä. Tarkoittaako tämä, että haluatte harkita asiaa uudelleen tai tarkastella sitä lähemmin ja huolehtia siitä, että kuluttajansuoja asetetaan todella politiikan keskiöön? Jos näin on, se on jotain, joka varmasti tavoittaa Euroopan kansalaiset.
Panin merkille myös sen, ettei yhteisön politiikan yhdenmukaistaminen ole edennyt lainkaan asian jakamisessa jäsenvaltioiden kanssa, mikä merkitsisi rajojen avautumista palvelumarkkinoilla ja muutenkin. Näitä asioita on käsiteltävä tarmokkaammin kuin tähän mennessä, ja vielä on paljon tehtävää.
Lopuksi: kaikkein merkittävin seikka on se, että ensisijaisen toimivallan on oltava poliittinen. Puhutte aina vaikutustenarvioinnista, mutta minkälainen vaikutustenarviointi olisi toteutettava? Vaikutustenarvioinnissa on joka tapauksessa otettava huomioon sosiaalinen elämä, tasa-arvopolitiikka ja myös muita aloja.
- Yhteenkuuluvuus - luonnonvarojen säilyttäminen
Konstantinos Hatzidakis
Arvoisa puhemies, kaikilla puhujilla on tapana katsoa oma puheenaiheensa tärkeimmäksi tässä keskustelussa. Tarkastellessamme Euroopan komission lainsäädäntö- ja työohjelmaa haluan sanoa - koska viittaan myöhemmin aluekehitykseen - ettei meillä ole ensi vuonna kovinkaan mielenkiintoisia keskusteluaiheita.
Lainsäädäntö hyväksyttiin tänä vuonna, ja Euroopan komission suurin haaste on tämän lainsäädännön asianmukainen soveltaminen. Ohjelmien soveltaminen on aloitettava pikaisesti, jotta määrärahat saadaan käyttöön ja, mikä vieläkin tärkeämpää, jotta eurooppalaisten veronmaksajien rahat voidaan käyttää sosiaalisen ja taloudellisen koheesion hyödyksi. Tämä on tärkein pyrkimys, johon parlamenttikin haluaa osallistua aktiivisesti, ja se on toteutettava yhdessä jäsenvaltioiden ja alueiden kanssa. Aiomme näin ollen olla valppaina valvomaan, mitä Euroopan komissio tekee. Tässä yhteydessä luonnollisesti myös komission neljäs kertomus koheesiosta on hyvin tärkeä, ja me odotamme sitä.
Mitä tulee pelkästään lainsäädäntöaloitteeseen, on tarkasteltava solidaarisuusrahastoa, toisin sanoen rahastoa, josta katetaan luonnonkatastrofeista ja teknisistä onnettomuuksista seuraavien ongelmien kustannuksia. Ensimmäinen käsittely on saatettu päätökseen, mutta neuvostossa viivästys on perusteeton. Vanha asetus on vanhentunut, ja Euroopan unionin on osoitettava solidaarisuuttaan vaikutusalueilla, erityisesti kun on kyse suurista katastrofeista, sillä näin se pääsee lähemmäs kansalaisiaan. Tämän vuoksi komission on pysyttävä parlamentin rinnalla. Meidän on yhdessä vakuutettava neuvosto, joka jostain syystä - kenties siksi, että toimivaltaiset valtiovarainministerit eivät halua antaa enää yhtään rahaa - ei ymmärrä tarvetta edetä pidemmälle. Tämän vuoksi odotamme Euroopan komissiolta todellista näyttöä.
Riitta Myller
PSE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin yhteisen lainsäädännön pitää perustua analyysiin siitä, missä olemme, mitkä jo tehdyt toimet ovat olleet vaikuttavia ja mitä uusia toimia tarvitaan, jotta päästään yhteisesti asetettuihin tavoitteisiin. Ympäristöpolitiikassa tällainen lähestymistapa on välttämätön, jotta voimme keskittyä kaikkein nopeimpia toimia vaativiin asioihin.
Euroopan unionin komissio on luvannut antaa jo tänä vuonna kuudennen ympäristöohjelman tarkistusesityksen. Me emme ole sitä saaneet. Se ei sisälly myöskään seuraavan vuoden toimintaohjelmaan. Se olisi kuitenkin konkreettinen väline nimenomaan sitä arviota varten, missä olemme ja mitä tulevaisuudessa täytyisi tehdä.
Komissio ilmoittaa, että se aikoo tarkastella ympäristöteknologioita koskevaa toimintaohjelmaa ensi vuonna. Tämä on hyvä asia. Tarvitaan myös muita alueita kuin energiateknologian kehittyminen. Haasteenamme on kemikaalilainsäädäntö. Haitalliset kemikaalit on korvattava uusilla. Siihen tarvitaan teknologiaa. Ilmanlaatua koskevien asioiden ratkaisemiseen tarvitaan teknologiaa. Materiaalitehokkuuteen tarvitaan uutta teknologiaa, ja tällä tavoin voimme myös lunastaa lupauksemme paremmasta kilpailukyvystä.
(Suosionosoituksia)
Jean Marie Beaupuy
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, on sanojen aika ja on tekojen aika. Uskon, että varsin moni tänään puheenvuoron eri aiheista käyttäneistä jäsenistä on osoittanut Euroopan komission tekojen ehdottoman tarpeen.
Haluamme enemmän innovointia, enemmän turvallisuutta, enemmän solidaarisuutta ja enemmän kilpailukykyä, ja olen pettynyt havaitessani, että komission meille esittämä teksti sisältää vain muutaman rivin siitä, mikä on varmasti Euroopan unionin talousarvion tärkein otsake, koska rahoituskehyksessä ajanjaksolle 2007-2013 osoitetaan 308 miljardia euroa rakennerahastoihin. Jos kuitenkin haluamme saada itsellemme ja kansalaisille todellisia vastauksia, meidän on yhdessä jäsenvaltioiden ja eri toimijoiden kanssa hyödynnettävä asianmukaisesti rakennerahastojen rahoitustoimenpiteisiin sisältyviä välineitä, jotka, kuten jo sanoin, nousevat 308 miljardiin euroon.
Mikä on siis pääasia vuonna 2007? Aiommeko käyttää käytettävissämme olevat miljardit antaaksemme kansalaisille todellisia vastauksia täällä parlamentissa heinäkuussa hyväksyttyjen asetusten yhteydessä, vai juutummeko hallinnollisiin sokkeloihin ja moniin vaihteleviin ongelmiin? Aiommeko ehtiä 31. päivään joulukuuta 2007 ilman minkäänlaista edistystä? Minä ja kollegani aluekehitysvaliokunnassa esitimme nämä asiat komission jäsenelle Hübnerille. Olemme pettyneitä siihen, että meille tänään esitellyssä komission asiakirjassa kiinnitetään tuskin lainkaan huomiota siihen, kuinka komissio aikoo saavuttaa tavoitteensa.
Haluamme, että tavoitteissa otetaan erityisesti huomioon olosuhteet uusissa jäsenvaltioissa, jotka saavat kyllä varoja mutta joiden on myös kyettävä käyttämään varat viisaasti. Kuten komission jäsen Hübner tietää, olemme esittäneet ehdotuksia ja odotamme nyt käytännöllisiä vastauksia siihen, kuinka näitä valtioita autetaan käyttämään varat asianmukaisesti.
Urban Housing -työryhmän puheenjohtajana haluan vielä mainita toisen seikan, jota minun ei pidä väheksyä: kuinka kaupungit voivat toimia todellisina liikkeelle panevina voimina Euroopassa, jonka on oltava entistä kilpailukykyisempi ja entistä innovatiivisempi? Myös tässä asiassa odotamme komissiolta lisätoimia.
Lopuksi haluan sanoa arvoisille komission jäsenille kollegani Daviesin puolesta, joka ei päässyt tänne toisen kokouksen vuoksi, että Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä on osittain tyytyväinen ympäristöalaa koskeviin ehdotuksiin mutta että, kuten edellisessäkin asiassa rakennerahastojen yhteydessä, odotamme käytännön täytäntöönpanoa - odotamme toimintaa.
Arvoisat komission jäsenet, meillä ei ole huomautettavaa viestintätaidoistanne, mutta odotamme nyt käytännön toimia.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, on ilmeistä, että komissio kiirehtii politiikkaa, joka jakoi syvästi eurooppalaista yhteiskuntaa viime vuonna. Eivätkö pariisilaisen lähiön mellakat olleet riittävä varoitus? Niiden jälkeen emme varmasti voi jatkaa yhteisössä politiikkaa, jossa sivuutetaan jotkut yhteiskunnan jäsenet. Kuinka tällaisen kokemuksen jälkeen on mahdollista, että komissio pyrkii uudessa työohjelmassaan käsittelemään sosiaaliasioita täysin erillään kasvustrategiasta? Miksi se hylkää aiemman konsensuksen, jonka mukaan sosiaalista osallisuutta koskevat toimet ovat osa Lissabonin strategiaa ja näin sosiaalisen koheesion ilmaus?
Olemmeko me tulevaisuudessa sellaisessa tilanteessa, jossa kaikilla ei enää ole mahdollisuutta riippumatta asuinpaikastaan tai yhteiskunnallisesta asemastaan saada osaansa yhteisön taloudellisesta menestyksestä ja sen vauraudesta? Ryhmämme ei hyväksy tällaista. Ryhmämme ei hyväksy sitä, ettei pariisilaislähiön asukkaiden kaltaisilla ihmisillä enää olisi mahdollisuutta hyötyä yhteisön vaurausstrategiasta, sillä yhteiskunnallisen jakautumisen politiikka maksaa meille todella paljon.
Valitettavasti tämä suuntaus vain pahenee työohjelmassa. Aivan kuten yksipuolista Lissabonin strategiaa, myös Göteborgin strategiaa tarkastellaan erillään, ja talouskasvu katsotaan kestävää kehitystä tärkeämmäksi täysin takapajuisessa politiikassa, jossa luovutaan luonnonvaroistamme, sivuutetaan maaseutualueet ja unohdetaan näin taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien tavoitteidemme keskinäiset yhteydet.
Kuinka komissio perustelee rakennerahastojen korvamerkinnät keinona siirtää rahat pois kaikkien alueiden alueellisen koheesion ja kestävän kehityksen osuudesta ja politiikan laatimisen pelkästään vauraita kaupunkeja ja houkuttelevia talouskeskuksia varten, samalla kun monia eurooppalaisia alueita, lähiöiden nuoria ja maaseutualueiden nuoria kohdellaan vähempiarvoisina?
Ei tällainen käy päinsä. Kestävä kehitys on palautettava yhteisön politiikan keskiöön.
John Bowis
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän ympäristövaliokunnan puolesta komission jäseniä yhteistyöstämme, joka on usein rakentavaa, usein suuria ajatuksia sisältävää ja johon usein liittyy myös sitä, minkä toivon olevan rakentavaa kritiikkiä. Komission jäsenille totean, että odotamme sitä, mitä he aikovat tehdä tulevana vuonna, vaikka voisinkin kenties aloittaa siitä, mitä he eivät tule tekemään tulevana vuonna. Olisi nimittäin hyödyllistä kuulla heiltä jälleen luettelo toimista, joita he eivät aio toteuttaa. Tästä saimme jo osan Lissabonin toimintasuunnitelman yhteydessä. Haluaisimme tietää hieman enemmän siitä, millä aloilla komissio vetäytyy voidakseen keskittyä todella merkittäviin asioihin.
Tiiviissä yhteydessä tähän on lainsäädännön parantaminen, jonka osalta odotamme ympäristö- ja terveysvaikutusten arvioinnin kehittämistä siten, että ne todella sisältävät riippumattoman arvioinnin. Minusta me tarvitsemme riippumattomien asiantuntijoiden paneelin, emme uutta rakennusta tai virastoa vaan ihmisiä, joilta voimme pyytää apua sen varmistamiseksi, että vaikutustenarvioinnit ovat tehokkaita. Katson, että meidän on myös huolehdittava siitä, että vastuullamme olevat virastot ovat tehokkaita ja vaikuttavia. Joitakin keskeisiä terveyden, lääkkeiden ja elintarviketurvallisuuden alojen virastoja on tuettava. Ne ovat pääosin uusia ja hyvää työtä tekeviä virastoja. Toivoisin virastojen priorisointia sekä kunnon tukea niille, joita tuemme. Haluamme myös asianmukaista toimeenpanoa. Kenties ratkaisu onkin siinä, että teemme vähemmän kuin ennen mutta teemme sen sitäkin paremmin.
Valiokuntamme tarkastelee terveysalalla tehtävää työtä. Olemme havainneet, ettei vauraus ole hyvinvoinnin vaihtoehto. Terveet ihmiset ja terve ympäristö ovat terveen talouskasvun, kilpailukyvyn ja työpaikkojen ennakkoedellytyksiä. Toivomme lisää toimia terveyden edistämisen parantamiseksi ja yhteistyötä terveyspalvelujen välillä, niin potilaiden liikkuvuuden, potilasturvallisuuden ja mielenterveysalan uusien suuntausten kuin myös nuhakuumeeseen varautuneisuuden aloilla.
Ympäristö sekä kasvu ja uudet työpaikat kulkevat käsi kädessä. Ekologinen innovointi on merkittävä tekijä maapallon lämpenemisen torjunnassa. Kehotan todellakin komissiota johtamaan Kioton jälkeisen menettelyn aloitteita Euroopan unionin ulkopuolella ja kehittämään vihreän diplomatian käsitettä.
Koska olemme hiljattain vierailleet Gazassa ja nähneet ihmisten järkytyksen sairaaloissa, kehotamme hyödyntämään palestiinalaishallinnon uuden pääministerin nimittämisestä seuraavia uusia mahdollisuuksia ja tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan unionin, palestiinalaishallinnon ja Israelin välillä Gazan tapahtumien lopettamiseksi ja todellisen sovinnon ja rauhan edistämiseksi.
Catherine Guy-Quint
(FR) Nyt tarkasteltavanamme oleva lainsäädäntöohjelma on vain aiempien vuosien ohjelmien hiljainen uusinta. Vaikka näin onkin, katson varsin huomionarvoiseksi sen, ettei komissio ole sanonut sanaakaan kahdesta suuresta uudistuksesta, joiden parissa se parhaillaan työskentelee, nimittäin rahoituskehyksen tarkistuksesta sekä yhteisen maatalouspolitiikan välivaiheen tarkistuksesta. Poliittisesti nämä ovat hyvin hankalia aiheita, mutta me emme voi vain jättää niitä huomiotta. Se, että perustuslakisopimusta, talousarviota ja maataloutta koskevat keskustelut käydään kaikki vuonna 2007, merkitsee sitä, että toimielinten on todellakin valmistauduttava niihin.
Komission esittämästä hallinnollisten kulujen vähennyksestä totean, että sen taustalla oleva näkemys yhteisön politiikasta on yleisesti ottaen hyvin pelkistetty ja kitsas - se on lyhytnäköinen näkemys, josta ensisijaiset poliittiset tavoitteemme kärsivät. Meidän olisi sen sijaan harkittava uudelleen, ovatko komission resurssit erityisesti sen henkilöstön osalta asianmukaiset niiden politiikkojen täytäntöönpanemiseksi, joita haluamme edistää.
On totta, että komission kansalaisten toimintasuunnitelmassa ehdottamat ratkaisut perustuvat ajatukseen ennakoivasta poliittisesta ohjelmasta, joka kohdennetaan eurooppalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Valitettavasti en nyt kuitenkaan löydä tästä asiakirjasta mitään erityistä tai uutta ehdotusta siitä, kuinka ohjelman tavoitteet saavutetaan. Sama koskee myös Lissabonin strategiaa, jonka uudelleen käynnistämisestä meille on kerrottu. En voi jakaa optimismianne. Lopuksi, älkäämme unohtako sitä, että yleinen talousarvio on todellakin joka vuosi ristiriidassa meille nyt esittelemänne asiakirjan kanssa ja vääristää parlamentin ilmaisemaa poliittista tahtoa, josta se on äänestänyt. Eikö tässäkin asiakirjassa ole viime kädessä kyse vain sanoista ja kauniista toiveista?
Reino Paasilinna
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kilpailukykymme ja hyvinvointimme riippuu kyvystämme kehittyä kestävästi. Tutkimus ja innovaatio ovat silloin avainasemassa. Tärkeitä ovat esimerkiksi uudet energiatehokkuutta koskevat tekniikat, kuten vety, fuusio, led-valo sekä aurinko- ja tuulivoima. Euroopan energiankulutus kasvaa, vaikka sen pitäisi vähentyä. Näinhän ei voida elää. Korkean energian hinta iskee köyhimpiin. Mielestäni komission tulisikin luoda energian saannin sosiaaliohjelma köyhimpiä kansalaisia varten.
Sanotaan, että ilman solidaarisuutta ei ole unionia. Ehdotan EU:n laajuisen solidaarisuusbarometrin käyttöönottoa. Eurostatin ja komission tulisi julkaista mielipidemittausten ja sisämarkkinoiden rikkomismenettelyjen ohella laajempi jäsenvaltioita vertaileva arvio. Meidän on saatava tietoomme julkisesti ja helposti vertailtavassa muodossa, missä määrin valtiot noudattavat antamiaan lupauksia eli miten solidaarisia olemme keskenämme. Välistävetäjiä tulisi rangaista. Olisiko solidaarisuusbarometrin julkistaminen sopivaa ja tarpeellista? Mitä mieltä on komission varapuheenjohtaja Wallström? Se ainakin saattaisi lisätä kansalaisten ymmärrystä. On tärkeää, että saamme läpi tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelman ja eräitä muita ohjelmia kaiken tämän lisäksi.
(Suosionosoituksia)
Carmen Fraga Estévez
(ES) Arvoisa puhemies, haluan korostaa pitäväni outona, ettei asiakirjaan sisälly mitään konkreettisia lainsäädäntöehdotuksia, jotka koskisivat yhteisen kalastuspolitiikan kaltaisia yhteisiä toimintalinjoja. Sitä, että ensisijaiset tavoitteet esitetään komission asiakirjassa hyvin laajasti, ei voida käyttää tekosyynä sille, ettei sitouduta politiikkaan, joka vieläpä on ratkaisevassa vaiheessa niin sisäisesti kuin kansainvälisesti.
Kalastuksenhoitoon tulevat vaikuttaman - ja vaikuttavat jo nyt - lukuisat toimenpiteet, ohjelmat ja politiikat, jotka vastaavat unionin hyvin erilaisiin sitoumuksiin muun muassa kansainvälisen merioikeuden, Johannesburgin huippukokouksen, kestävän kehityksen, ympäristöstrategioiden, ilmastonmuutoksen ja luonnon monimuotoisuuden yhteydessä. Tässä yhteydessä komission yleiselle asenteelle kalastuspolitiikkaa kohtaan on leimallista yllättävä lainsäädäntötoiminnan puute, poliittisen tahdon puute sekä kunnianhimoin ja sitoumusten puute näiden haasteiden edessä.
Kalastusalan lainsäädäntötoiminta keskittyy yhä enemmän rutiiniasioihin ja vähäisiin päivittäisiin muutoksiin, ja silloin harvoin, kun on kyse suurista ja merkittävistä asioista, niitä käsitellään pelkästään tiedonannoissa, joilla ei ole lainsäädännöllistä painoarvoa, kuten poisheitettävän saaliin yhteydessä, tai jotka saadaan varsin myöhään, kuten ympäristömerkintöjen alalla, tai joiden vaarana on, että ne jäävät sisällöttömiksi, kuten Välimerta koskenut ehdotus.
Tästä saa sellaisen vaikutelman, että mainitsemieni haasteiden edessä kalastuspolitiikassa on päätetty jäädä alhaisimmalle mahdolliselle tasolle ja muiden politiikkojen ensisijaisten tavoitteiden johdettaviksi, piittaamatta siitä, että kalastuksella on merkitystä.
Arvoisa puhemies, jotta voitaisiin käsitellä erityisesti tiettyjä ratkaisemattomia asioita, jotka ovat hyvin kiireellisiä, pyydämme komissiota esittämään välittömästi kurinalaisia ja koordinoituja lainsäädäntöehdotuksia laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä kalastuksesta.
- Sisäasiat
Martine Roure
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, tähän mennessä yhteisön toiminta on keskittynyt toimenpiteiden kehittämiseen laittoman maahanmuuton torjumiseksi. On pyritty vaalimaan kuvaa Eurooppa-linnakkeesta. Komissio aikoo esittää kaksi ratkaisevaa ehdotusta, jotka koskevat ruumiillisen työn tekijöiden ja hyvin ammattitaitoisten ihmisten maahanmuuttoa.
Vastustamme ehdottomasti rekisteröimättömien hyväksikäytettyjen työntekijöiden hyväksymistä. Tämän vuoksi meidän on tarjottava myös laillisia maahanmuuttoreittejä työtä etsiville ihmisille. Suunnitelman mukaan Euroopan parlamenttia vain kuullaan, mutta haluamme sitoumuksia siitä, että voimme osallistua toimintaan täysimääräisesti ja että äänemme kuullaan näitä kahta merkittävää direktiiviä koskevissa keskusteluissa.
Olemme tyytyväisiä myös ehdotukseenne maahanmuuttajia hyväksikäyttäville työnantajille määrättävistä vähimmäisrangaistuksista tapauksissa, joissa nämä pakottavat maahanmuuttajat tekemään työtä laittomasti.
Ryhmäni vieraili hiljattain Italiassa Puglian alueella, jolla sadat maahanmuuttajat on pakotettu orjatyöhön maatiloilla. Kuten me kaikki tiedämme, tämä ei ole pelkästään Italian ongelma: tuhansien ihmisten orjuuttaminen on ongelma kaikkialla Euroopan unionissa. Vaadimme tämän vuoksi yhteisiä säännöksiä maahanmuuttajien työoikeuksien suojaamiseksi, yhdenmukaisia rangaistuksia laittoman työvoiman hyväksikäytöstä sekä tukea työnantajille, jotka laillistavat työntekijöidensä aseman. Paljon kiitoksia.
Sophia in 't Veld
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kaksi vuotta sitten Euroopan parlamentti näytti Barroson komissiolle vihreää valoa, mutta tämä tapahtui vasta sen jälkeen, kun hän lupasi tehdä perusoikeuksien suojelusta ensisijaisen tavoitteen. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että komission puheenjohtaja Barroso - joka ei valitettavasti ole enää paikalla - unohti lupauksensa heti seuraavana päivänä, sillä perusoikeudet ovat hävinneet strategisten tavoitteiden joukosta kokonaan. Vuoden 2007 työohjelmasta puuttuu näkemystä, kunnianhimoa ja rohkeutta tällä alalla, mikä on varsin kyynistä yhtäläisten mahdollisuuksien Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna. Parempi lainsäädäntö on toki hyvä asia, mutta perusoikeuksien alalla tarvitsemme itse asiassa entistä enemmän toimia, emme vähempää.
Parlamentti on toistuvasti vaatinut laaja-alaista direktiiviä, jossa kiellettäisiin kaikki syrjinnän muodot. Vaadimme kiireisiä toimia homoseksuaaleihin kohdistuvan syrjinnän ja pahenevan homofobian torjumiseksi. Mitään tällaista ei ole työohjelmassa. Mikseivät ihmisoikeudet ole unionin ulkoasioiden keskiössä?
Turvallisuus on tietenkin ensisijainen tavoite, mutta demokratiasta ja kansalaisvapauksista luopuminen ei ole. Salaisissa sopimuksissa sovitaan toimenpiteistä, joihin ei kohdistu parlamentaarista valvontaa tai oikeudellista tarkastelua. Toimenpiteet eivät ole oikeasuhtaisia eivätkä tehokkaita, ja kansalaiset ovat entistä puolustuskyvyttömämpiä viranomaisten väärinkäytöksiä ja virheitä vastaan. Missä viipyvät komission tätä koskevat tasapainoon pyrkivät ehdotukset?
Lopuksi demokratian ja avoimuuden ala. Komissio esitti ministerien epävirallisessa tapaamisessa ehdotuksia matkustajarekisteritietojen käsittelemisestä ja myönteisestä arvioinnista. Miksei näitä ehdotuksia ole tässä virallisessa asiakirjassa? Ja miksi komissio suostuu epävirallisiin turvallisuuspolitiikkaa koskeviin tapaamisiin neuvoston kanssa, kuten esimerkiksi 16. elokuuta tai Yhdysvaltojen kanssa viime viikolla tapahtui?
Olisin hyvin kiitollinen vastauksista näihin kysymyksiin.
Kathalijne Maria Buitenweg
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, puheeni on saumatonta jatkoa jäsen in 't Veldin puheenvuorolle. Muistanette jännittävät täysistuntokeskustelut komission nimittämisen yhteydessä. Puheenvuorossa, jossa komission puheenjohtaja Barroso pyysi parlamentin luottamusta tiimilleen, hän viittasi paljon keskustelua herättäneeseen komission jäsenen Buttiglionen nimittämiseen ja sanoi:
Yksi hyvä asia tästä onnettomasta tapauksesta kuitenkin seurasi: se korosti sitä merkitystä, jonka annamme Euroopan unionin päättäväisille poliittisille toimille syrjinnän kaikkien muotojen torjumisessa. Tämän komission ensisijaisia tavoitteista ovat kansalaisoikeudet ja syrjimätön lähestymistapa.
(NL) Meille kerrottiin, että ollaan perustamassa komission jäsenten ryhmää, joka käynnistäisi yhteisiä toimia syrjintää vastaan. Haluaisin tietää, kuinka usein tämä ryhmä kokoontuu, mitä sen esityslistalla on ja mitä tähän mennessä on itse asiassa saatu aikaan. Miksette ole vielä esittäneet mitään ehdotuksia, joita täällä hetki sitten pyydettiin, yhtäläisiä mahdollisuuksia koskevan direktiivin soveltamisalan laajentamisesta rotudirektiivin tasolle riippumatta seksuaalisesta suuntautumisesta, uskonnosta tai vakaumuksesta? Rotudirektiivihän kattaa työmarkkinoiden lisäksi myös palveluiden ja tavaroiden tarjonnan.
Arvoisa puhemies, voisitteko kenties selittää minulle yhteisön suuntaviivojen mukaisesti, miksei mustaa miespuolista heteroseksuaalia voida syrjiä hänen hakiessaan pankista lainaa tai vuokratessaan asuntoa, mutta homoseksuaalia voidaan käytännöllisesti katsoen syrjiä? Komission jäsen Frattini totesi 16. tammikuuta, että hän haluaisi oikaista tämän mutta ettei komissio ehdota sitä, koska päätöksen taakse ei saataisi ministerineuvostossa tarvittavaa yksimielisyyttä.
Arvoisa puhemies, tämä ei ole johtajuutta. Aikooko komissio vastaisuudessa esittää ehdotuksia vain, kun neuvosto on jo hyväksynyt asian? Minusta tämä on nurinkurista. Lisäksi meidän olisi hyödynnettävä ministerineuvoston osoittamaa entistä suurempaa avoimuutta. Jäsenvaltioiden olisi tunnustettava, että ne vastustavat yhdenvertaista kohtelua. Käykäämme tästä rajat ylittävää julkista keskustelua, sillä minua kiinnostaa tietää, onko komission jäsen Wallström samaa mieltä kanssani siitä, että vasta silloin yhteisö voi lähentyä kansalaisia.
Vuosi 2007 on Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi, ja minusta vaikuttaakin siltä, ettei meillä ole aikaa hukattavana. Koska komissio ei ole tehnyt paljonkaan tällä alalla, haluan hieman helpottaa komission elämää. Olen jo laatinut puolestanne ehdotuksen uudeksi direktiiviksi. Tekosyitä ei näin ollen enää ole. Komission jäsenen Frattinin tehtävä on nyt muuttaa komission puheenjohtajan Barroson lokakuussa 2004 lausumat kauniit sanat toiminnaksi, ja minä annan piakkoin direktiiviehdotuksen komissiolle.
Giusto Catania
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, havaitsen, että komission strategia on muuttunut: ennen me saimme hyvin järkeviä ehdotuksia, nyt nekin ovat hävinneet. Komission puheenjohtaja Barroson puhe sai meidät huolestumaan. Mitä tulee komission esisijaisiin toimiin vuonna 2007, meistä tuntuu todellakin, että komissiolta puuttuu tarmoa varmistaa yhteisen käytännön maahanmuuttopolitiikan käynnistäminen. Pelkästään sen tunnustaminen, että turvallisuus ja solidaarisuus on yhdistettävä toisiinsa, ei minusta ole myönteinen lainsäädäntöperiaate vuodelle 2007. Se vaikuttaa jokseenkin tyhjältä lauseelta vailla varsinaista merkitystä, eikä se edistä sellaisen aidon laillista maahanmuuttoa koskevan politiikan luomista, jolla turvataan taloudellisista syistä tapahtuva maahanmuutto ja hylätään nykyinen kielteinen lähestymistapa, jonka vuoksi yhä useammat ihmiset hukkuvat Välimereen tai Atlanttiin. Pikemminkin se kannustaa yhä uusia maahanmuuttajia saapumaan alueellemme laittomasti ja oleskelemaan täällä laittomasti.
Minusta komission olisi osoitettava todellista tarmoa ja ehdotettava politiikkaa, joka koskee laillista saapumista alueellemme. Minusta ei ole riittävää todeta, että turvallisuus on ensisijainen tavoite, vaikka tämä lieneekin totta: meidän on myös päästävä yhteisymmärrykseen siitä, mitä turvallisuus merkitsee. Uskoisin eurooppalaisia rauhoittavan sen tiedon, ettei CIA:n laittomia lentoja Euroopassa enää ole, ettei Euroopan kansalaisia ja turvapaikanhakijoita enää kidnapata ja että eurooppalaisten järjestelmällisistä tarkastuksista luovutaan - viittaan tietojen vaihtoon, matkustajarekisteritietoihin ja tietojen säilyttämiseen.
Tämän vuoksi katson, että turvallisuudesta keskusteltaessa eurooppalaiset on ennen kaikkea saatava vakuuttumaan siitä, että heidän oikeuksiaan suojataan. Minusta komission pyrkimykset eivät nyt ole tämän suuntaisia.
Michael Henry Nattrass
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, tarkastellessani komission työohjelmaa vuodelle 2007 olen yllättynyt sekä uusista aloista, joilla EU pyrkii riistämään lisää toimivaltaa kotimaaltani, entisiltä EU:n orjilta ja saamattomilta henkilöiltä, jotka sitä johtavat, että perustuslakisopimuksen mainitsemisesta lyhyesti. Oletan, että vuoden 2007 salaiseen esityslistaan ja salaiseen ohjelmaan sisältyy tapetun vampyyrin, perustuslakisopimuksen, henkiin herättäminen pienen verensiirron avulla. Perustuslakisopimuksen hylänneiden valtioiden kansalaisia kehotetaan äänestämään uudelleen, koska he eivät ymmärtäneet sen olevan pakollinen.
Komissio pyrkii hämärtämään pääasian, nimittäin sen, että se haluaa oikeushenkilöyden ja EU:lle suvereniteetin. Kuitenkin joka vuosi EU riistää lisää toimivaltaa kansallisvaltioilta.
Vastustan käsitystä, jonka mukaan Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oletetaan kannattavan tätä toimivallan riistoa, ilman että he saavat äänestää asiasta. Panen merkille myös neuvoston ehdotuksen parantaa EU:n poliisi- ja turvallisuusjoukkojen välistä yhteistyötä. Tähän liittyy ehdotus tietojen jakamisesta yhteisön tasolla, muun muassa Europolin kanssa. Ehdotusta on vastustettu, ja se on kyseenalaistettu aiemmin. Se rikkoo Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisten oikeuksia - kansalaisten, joista joillakin on EU:ssa jo rikosrekisteri lentokoneiden bongaamisesta. Kotimaani kansalaiset haluavat rehellisen vastauksen siihen, mitä EU katsoo olevansa ja mitä on tapahtunut kaupan käsitteelle.
Bert Doorn
(NL) Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella komissiota sen aikomuksesta pienentää hallinnollista taakkaa 25 prosentilla. Tämä on hyvin tärkeä tavoite, ja toivon teidän olevan mahdollisimman käytännöllisiä siihen pyrkiessänne.
Olemme nyt onnistuneet saamaan aikaan 25 prosentin vähennyksen Alankomaissa, mutta viestinnästä yritysten ja kansalaisten kanssa on seurannut jatkuvia valituksia liiallisesta byrokratiasta. Kansalaiset ja yritykset eivät ole juurikaan havainneet vähennysten vaikutuksia, sillä ne ovat toteutuneet makrotasolla. Mikrotasolla byrokratiaa esiintyy kuitenkin edelleen. Mieleeni tulee esimerkiksi hyvin yksinkertainen tapa ratkaista tämä ongelma nostamalla julkisten tarjousten kynnystä.
Asun 25 000 asukkaan kylässä, jossa rakennetaan uutta uima-allasta. Yhteisön sääntöjen mukaan siitä olisi järjestettävä tarjouskilpailu kaikkine siihen liittyvine paperisotineen. Onko tämä todella tarpeen, vai voisimmeko vähän nostaa alarajaa siten, että sääntö koskisi vain todella merkittäviä hankkeita, joissa todellinen kansainvälinen kilpailu on tarpeen?
Vaikutustenarvioinnista totean, että olemme toistuvasti Euroopan parlamentissa vaatineet sitä ja että sen olisi oltava ymmärrettävää. Tämä koskee myös uutta lainsäädäntöä, jolla on vaikutusta kansalaisiin ja yrityksiin, sekä ei-sitovia säädöksiä. Ei-sitovin säädöksinhän säännellään yhä useampia asioita, mikä voi sellaisenaan synnyttää hallinnollista taakkaa.
Toiseksi olemme toistuvasti todenneet, että haluamme riippumattoman arvion vaikutustenarvioinnin laadusta. Toistaiseksi komissio on tehnyt paljonkin tämän eteen, mutta mikään ei ole ollut täysin tyydyttävää. Haluamme riippumattoman arvion, sillä sekin voi luoda lisää avoimuutta. On tietenkin askel oikeaan suuntaan, että tämä siirtyy Barroson puheenjohtajakaudella komission toimivaltaan, mutta koska komissio ei ole avoin, pelkään tämän johtavan asemasotaan komission puheenjohtajan Barroson toimiston ja vaikutusten arvioinnista vastaavien komission yksiköiden kesken.
Maria Berger
(DE) Arvoisa puhemies, otin vapauden toteuttaa suppea tilastoanalyysi komission lainsäädäntö- ja työohjelmasta. Tulokseksi sain 57 muuta kuin lainsäädäntötointa ja vain 37 lainsäädäntötointa, joten vaikuttaa siltä, että suurin osa toimista on muita kuin lainsäädäntötoimia. Minusta tämä vahvistaa viime aikoina hyvin näkyväksi muuttuneen suuntauksen, jonka mukaan komissio on taipuvainen pakenemaan muihin kuin lainsäädäntötoimiin, kuten vihreisiin kirjoihin, valkoisiin kirjoihin, tiedonantoihin, ja kiertämään näin lainsäädäntötehtävänsä.
Minusta on selvää, että muut kuin lainsäädäntötoimet vaikuttavat - ainakin ensi näkemältä - sopivan paremmin lainsäädännön parantamissuunnitelmaan, mutta on todettava, etteivät nämä välineet ole täytäntöönpantavissa eivätkä sitovia ja että niistä seuraa yhä enemmän pettymyksiä kansalaisille ja yrityksille.
Oman työkokemukseni perusteella haluan korostaa monia asioita, jotka mielestäni puuttuvat lainsäädäntö- ja työohjelmasta. Tarkoitan aloitteita, joita komissio on muissa yhteyksissä luvannut mutta joita ei löydy asiakirjasta, kuten yhteisön kuluttajansuojasäännöstön standardoiminen, tekijänoikeuksien suojan voimassaoloaika, patenttilainsäädännön kehittäminen edelleen sekä EU:n lainsäädännön soveltaminen urheiluun. Yhteisöjen tuomioistuin on antanut uuden tuomion, joka muuttaa perusteellisesti tilannetta tällä alalla ja saa aikaan suurta oikeudellista epävarmuutta.
Ensimmäisten peruttujen aloitteiden joukossa menivät myös keskinäisten yhtiöiden ja yhtymien eurooppalainen perussääntö sekä yhdistyslakia koskeva eurooppalainen perussääntö, ja tuolloin varapuheenjohtaja Verheugen lupasi, että asia tarkistetaan ja että samalla harkitaan mahdollisuutta antaa parempia aloitteita tällä alalla. En kuitenkaan näe niitä tässä - kenties niitä ei katsota kovin merkittäviksi. Minulle on aivan yhdentekevää, onko niitä vaiko ei, tärkeää on se, että meidän olisi tiedettävä, onko niitä odotettavissa vaiko ei.
Alexander Alvaro
(DE) Arvoisa puhemies, työohjelmassa on kaksi seikkaa, joista haluan sanoa jotakin. Toinen koskee perusvapauksia ja toinen kansalaisten osallistumista Euroopan unionissa. Tässä keskustelussa on monesti viitattu ongelmaan, joka perustuu siihen, ettei komissiolla ole ensisijaisia tavoitteita tai mieltymyksiä perusvapauksien ja kolmannen pilarin alalla. Meidän on ensinnäkin käsiteltävä tätä ongelmaa viipymättä ja toiseksi selvitettävä poliittisen tahdon puutteen syyt.
On viitattu siihen, että komission puheenjohtaja Barroso perusti lainsäädäntökauden alussa komission jäsenistä muodostuvan työryhmän käsittelemään perusvapauksia. Ihmettelen, mitä työryhmä on tehnyt viimeisten kahden vuoden ajan, koska minkäänlaista raporttia ei ole tulossa. Mitä he siis ovat tehneet? Juoneet kahvia? Kaikella vakavuudella totean, että jos haluamme suhtautua asiaan vakavasti, meidän on tiedettävä, mistä tässä yhteydessä keskustellaan.
Minusta tässä työohjelmassa on kritisoitavaa se, että - samalla kun G6-valtiot pyrkivät tekemään jotain lailliselle maahanmuutolle ja muutamat Saksan liittotasavallan ympärille ryhmittyneet valtiot ovat tehneet Prümin yleissopimuksen - vastaavia rakenteita kehittyy kolmanteen pilariin tämän pilarin ulkopuolelle ilman, että komissio - jonka tehtäviin perussopimusten vartijana kuuluu muutakin kuin lainsäädäntöä - puuttuu asiaan tai mitenkään kommentoi asiaa julkisesti. Totuus on, että jos haluamme toimia oikeudellisen yhteistyön ja poliisiyhteistyön alalla, meidän on toimittava perussopimusten mukaisesti.
Koska puheaikani on loppumassa, päätän puheenvuoroni lyhyellä huomiolla. Kansalaisosallistumista koskevan ohjelman sivulla 10 todetaan englanniksi seuraavaa:
"Tätä varten on sitouduttava kuuntelemaan kansalaisia ja tuottamaan tuloksia."
(DE) Olemme toimineet juuri näin. Olemme toimittaneet komissiolle ja neuvostolle miljoona allekirjoitusta parlamentin istuntopaikasta. Kaksi ja puoli kuukautta myöhemmin odotamme yhä vastausta. Katson, että kansalaisten kuuntelemisen ja tulosten tuottamisen suhteen pallo on nyt komissiolla.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Arvoisa puhemies, yksi vuoden 2007 tärkeimmistä toimenpiteistä on rajavalvonta. Tämä saadaan aikaan toisen sukupolven Schengenin tietojärjestelmän, viisumitietojärjestelmän, Frontexin toiminnan, biometristen tietojen laajemman käytön ja keskustietokantojen luomisen avulla.
Tekosyynä kaikkeen tähän käytetään kansalaisten turvallisuutta ja unioniin saapuvien maahanmuuttovirtojen hallintaa. Todellisuudessa on kuitenkin kyse Eurooppa-linnakkeen rakentamisesta, maahanmuuton pysäyttämispolitiikan korostamisesta suojelusta sekä samanaikaisesti poliisivaltion luomisesta. Mitä tulee ehdotettuun julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyöhön turvallisuusalalla, herää kysymys, kuka valvoo yksittäisten henkilöiden vilpitöntä toimintaa ja kuinka. Yksittäisten henkilöiden mahdollisuus puuttua - usein poliittisesti valvottujen etujen nimissä - turvallisuuspolitiikan määrittämiseen ja hallintoon on hyvin huolestuttava.
Lisäksi yksi komission ehdotuksista liittyy terroristien propagandan torjumiseen, ja kysymmekin, mihin asetetaan mielipiteenvapauden rajat ja kuka ne asettaa, poliittiselta ja ideologiselta kannalta puolueettomasti, sillä nykyään vapautusliikkeet tuomitaan ja poliittisia puolueita kutsutaan terroristijärjestöiksi.
Malcolm Harbour
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluan tarkastella sisämarkkinoita. Olen kenties myöhässä, sillä eräät kollegat käsittelivät sisämarkkinoita aikaisemmin. Haluan kuitenkin ryhmäni puolesta ilmaista tyytyväisyytemme siihen, että yhtenäismarkkinastrategiaa tarkistetaan. Olen tyytyväinen siihen, että keskitymme nyt "yhtenäismarkkinoihin", sillä nimi kuvaa paljon paremmin sitä, minkä eteen teemme työtä. Tuemme siis komissiota tässä suuresti, kuten muissakin aloitteissa, joilla pyritään parantamaan yhtenäismarkkinoiden toimintaa.
Tästä pääsen suurempaan huoleeni, joka koskee työohjelmaa ja meille esitettyjä ensisijaisia tavoitteita. Työohjelma on paljon parempi kuin viimevuotinen, johon suhtauduin hyvin kriittisesti ja johon sisältyi pitkä luettelo priorisoimattomia ehdotuksia. Nytkin meillä on pitkä luettelo ehdotuksia. Nähdäkseni aloitteita on 21, ja kuten kollegani Grosch totesi, strategisten aloitteiden ja ensisijaisten tavoitteiden välinen ero ei ole selkeä. Muistutan jälleen, ettei ensisijaisten tavoitteiden luettelo, jossa on enemmän kuin viisi ensisijaista tavoitetta, ole ensisijaisten tavoitteiden luettelo.
Haluan kuitenkin korostaa, että tulosten tuottaminen, joka ilokseni sisältyy ohjelmaan, on värikkäästi kuvattu "päivittäisten tulosten tuottamiseksi", ikään kuin kyse olisi rutiiniasiasta. Meillä on englannissa vieläkin päivittäisiä maitotoimituksia, ja ilokseni voin kertoa, että ne tulevat pintin pulloissa. Kyse ei kuitenkaan ole rutiiniasiasta vaan perustavaa laatua olevasta asiasta! Haluan todellakin tietää, mitä varoja komissio ohjaa politiikkansa täytäntöönpanoon. Tiedämme, että jäsen McCreevyn mukaan yhtenäismarkkinoita koskeva lainsäädäntö on 90-prosenttisesti valmis. Tulosten tuottaminen on ratkaisevaa. Missä esitetään, mitä varoja komissio ohjaa aloitteisiinsa? Missä esitetään, mitä varoja komissio ohjaa suunnitelmaan huomenna hyväksyttävän palveludirektiivin saattamiseksi osaksi kansallista lainsäädäntöä? On kyse perustavaa laatua olevasta työstä. Jos komissio ei ohjaa siihen varoja, tuloksia ei tuoteta.
Haluan kysyä komission jäsen Wallströmiltä, joka käsittääkseni vastaa viestinnästä, seuraavaksi koottavasta paketista. En halua, että yhtenäismarkkinoita koskevaa politiikkaa sirotellaan sinne tänne asiakirjassa: haluan, että siinä todetaan yhtenäismarkkinoiden olevan ensisijainen tavoite sekä esitetään peräkkäin niihin liittyvät toimet, tulosten tuottamisen edellyttämät varat sekä komission yksinkertaistamissuunnitelma, ja haluan että kaikki tämä niputetaan yhteen komission osoittamien varojen prosenttiosuuksien kanssa. Näin asiakirja olisi looginen ja selkeä ja edustaisi selkeää viestintää.
Lopuksi, mitä tulee palveludirektiiviin, olen iloinen siitä, että jäsen Schulz on täällä, sillä havaitsin hänen tänään antamastaan lehdistötiedotteesta, että palveludirektiivi on sosialidemokraattien ryhmän valtaisa saavutus. Arvoisat kollegat tällä puolen salia, se on valtaisa saavutus parlamentille ja meidän kaikkien yhteistyön ansiota. Toivon, että ihmisillä on nöyryyttä myöntää tämä. Huomasin kuitenkin jäsen Schulzin lopultakin liittyneen liberaalikerhoomme, sillä lehdistötiedotteessa todetaan, että hän kannattaa yritystoiminnan ja uusia työpaikkoja koskevien lupausten edellyttämää joustavuutta. Tervetuloa markkinoiden vapauttamisen kerhoon, hyvä jäsen Schulz!
Jo Leinen
(DE) Arvoisa puhemies, vuosi 2007 on varmasti ratkaiseva vuosi siinä, saadaanko kansalaiset voitettua Euroopan unionin puolelle vai etääntyvätkö he siitä entisestään.
Haluan esittää tästä kolme huomautusta. Ensimmäinen on se, että Berliinin julistus on meille hyvä mahdollisuus esitellä Eurooppa-ajatusta ja Eurooppa-hanketta. Toivon, että julistuksessa keskitytään pikemminkin tulevaisuuteen kuin menneeseen. Euroopalla on energialähteensä, ja juuri energia-ala voi tarjota tulevaisuudennäkymän, jos esimerkiksi ehdotetaan suurimittaista energiahanketta, joka täyttää kaikki esittämämme kriteerit. Ajattelen nyt aurinko-vety-taloutta, joka olisi todellinen haaste maanosallemme ja jopa kansainväliselle yhteisölle.
Toinen huomautukseni on, että meidän on edistyttävä perustuslakiprosessissa. Tämä on tietenkin puheenjohtajavaltioiden vastuulla, mutta myös muiden toimielinten vastuulla. Toivon komission todellakin tarjoavan panoksensa osoittaakseen kansalaisille, mitä he voivat menettää, jos perustuslakisopimusta ei ratifioida, ja että se esittää ehdotuksia kriisistä selviämiseksi. Heinäkuun huippukokouksessa puhuttiin "lisätekijöistä", joita on kehitettävä edelleen, ja toivon, että vuonna 2007 myös komissio esittää ajatuksia siitä, mitä tämä tarkoittaa käytännössä.
Arvoisa puhemies, kolmas huomautukseni koskee demokraattisia rakenteita. Olemme saaneet Euroopan kansalaisten aloitteita. Miljoonaa allekirjoitusta ei saa jättää huomioimatta. Minusta me tarvitsemme kehykset sille, kuinka toimielimet ottavat vastaan tällaisia joukkovetoomuksia. Nämä ovat vuoden 2007 tärkeitä tehtäviä.
Genowefa Grabowska
(PL) Arvoisa puhemies, olin hyvin iloinen esitetyn ohjelman kahden viimeisen osan kohdista, toisin sanoen osista, jotka sisälsivät strategiset aloitteet ja ensisijaiset strategiat. Siinä käsitellään erityisesti viestintää, ja haluan kiittää komission jäsen Wallströmiä tämän poikkeuksellisen merkittävän osan valmistelusta juuri vuonna 2006, sillä vuosi 2007 tulee olemaan ratkaiseva vuosi. Vuonna 2007 on toteutettava sisäisiä uudistuksia ja valmisteltava perustuslakiuudistuksia, jotka suuntautuvat ensisijaisesti Euroopan perustuslakisopimuksen käyttöönottoon.
Pelkään kuitenkin, että komission jäsen jäi tässä ilman tukea eikä komissio kiinnitä riittävästi huomiota tähän alaan tai anna riittävästi apuaan uudistusten edellyttämissä valmisteluissa, vaikka ne ovatkin komission jäsenen omia toimia. Haluan kysyä komissiolta, mitä se on tehnyt voidakseen toimia vuonna 2009 uusin edellytyksin, uuden sopimuksen mukaisesti, ja tuleeko komission jäseniä olemaan entistä enemmän vai ei.
Lopuksi haluan tarkastella Euroopan unionin sisäisiä asioita, sillä Euroopan olisi oltava kaikille kansalaisille entistä parempi ja turvallisempi paikka elää. Tätä kaikki Euroopan unionin kansalaiset odottavat, mutta uusien jäsenvaltioiden kansalaiset ovat muita heikommassa asemassa. Heillä on monilla aloilla muita vähemmän oikeuksia ja heitä syrjitään rajat ylittävän matkailun kaltaisilla aloilla varsinkin SIS:n ja Schengenin osalta. Toivoisin tämän syrjinnän poistuvan. Jos se poistetaan, meidän ei enää tarvitsisi puhua pakkotyöleireistä Euroopassa.
Ulkoasiat
Maria Martens
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, vaikka kiitänkin komissiota lämpimästi tästä tiedonannosta, minun on aloitettava joistakin huolestuttavista havainnoista. Pahoittelen syvästi, mutta minun on todettava, että komission tiedonannosta puuttuu selkeä kehitysnäkökulma. Palautan mieliinne eurooppalaisen kehitysyhteistyöpolitiikan kolme tavoitetta sellaisina kuin ne esitetään perustamissopimuksessa, nimittäin kestävän kehityksen, köyhyyden torjumisen sekä kehitysmaiden asteittaisen yhdentämisen maailmanlaajuiseen talouteen. Vaikka nämä olisi pitänyt mainita erityisesti tiedonannossa, niitä ei mainita lainkaan.
Lisäksi vetoan komissioon, jotta se käsittelisi kehitysyhteistyöpolitiikan ja muiden politiikan alojen välisten suhteiden ongelmaa entistä tehokkaammin. Tarkoitan erityisesti suhdetta kalastukseen, kauppaan ja maahanmuuttoon. Tämä on merkittävä kriteeri, jos haluamme saavuttaa kehitystavoitteemme sekä antaa oman merkittävän panoksemme kaikkien hyväksymien vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi.
Lopuksi vetoan komissioon, jotta se sisällyttäisi ensisijaisten tavoitteiden luetteloon seuraavia aiheita koskevat tiedonannot: tämänhetkinen tilanne EU:n toimissa kehitystavoitteiden hyväksi, toiseksi mahdollinen edistyminen Euroopan kehitysapupolitiikassa WTO:n kehitysapua koskevalla kierroksella ja kolmanneksi komission entistä koulutetumpia maahanmuuttajia koskevan ehdotuksen vaikutukset kehitysmaiden aivovuotoon. Lopuksi totean olevani hämmästynyt ja pettynyt, ettei luvussa, jossa kuvataan EU:ta kansainvälisenä toimijana, mainita erityisesti vuosituhattavoitteita ja köyhyyden torjumista.
Véronique De Keyser
PSE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, aivan aluksi haluan kiittää komissiota siitä, että se on kiinnittänyt erityistä huomiota viestintäpolitiikkaan, ja erityisesti siitä, että se on soveltanut tätä parlamenttiin. Voin todeta, että ulkoasioissa olemme nyt jatkuvasti rakentavassa yhteydessä komissioon.
Tämä kuitenkin vain lisää tyrmistystämme, kun tarkastelemme komission ohjelmaa ulkopolitiikan ja ihmisoikeuksien aloilla. Minusta viestintä on ollut tässä epäsuoraa, lähes ärsyttävyyteen saakka. Välimerellä vallitsee täysi hiljaisuus. Mitä siis on tapahtunut Barcelonan hengelle sekä ajatukselle sivilisaatioiden liitosta? Afrikkaa koskevasta politiikasta ei ole sanottu kehitysapupolitiikan lisäksi juuri mitään, ja olette olleet harvasanaisia myös Latinalaisen Amerikan suhteen - aikana, jona Euroopan parlamentti on mukana perustamassa Eurolat-yhteistyöelintä. Viimeisimpänä muttei vähäisimpänä seikkana totean, ettei ihmisoikeuspolitiikkaamme ole viitattu lainkaan, vaikka se on merkkituotteemme muualla maailmassa ja vaikka olemme juuri onnistuneet saamaan sitä käsittelevän erityisen välineen. Tässä yhteydessä on syytä pitää mielessä, että toimintaohjelmien loppuunsaattaminen Israelin, Moldovan ja Ukrainan kanssa johtaa vaikeisiin neuvotteluihin, joita tiedonannossa ei mainita lainkaan.
Lopuksi ulkopolitiikka sellaisena kuin se tässä esitetään vaikuttaa perustuvan pikemminkin Euroopan unionin kahdenvälisiin suhteisiin tiettyjen valtioiden kanssa kuin aluepolitiikkaan tai suurten yhteisöjen politiikkaan. Kaiken kaikkiaan siitä puuttuu kunnianhimoa, houkuttavuutta ja henkeä, ja se on suuri häpeä Euroopan kansalaisille.
Andrew Duff
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, vuosi 2007 on meille kaikille ratkaiseva vuosi pyrkiessämme eroon perustuslakikriisistä, ja olen hyvin iloinen kuullessani komission puheenjohtaja Barrosolta, että hän suunnittelee komissiolle keskeistä asemaa tässä.
Komission strategia koko poliittisen kirjon kattavan muutoksen aikaansaamiseksi on saatava perustuslakisopimuksen kehykseen. Politiikan uudistus saa käytännön merkityksen, kun se liitetään EU:n toimivaltaan, välineisiin, valtuuksiin ja menettelyihin. Mitä tulee esimerkiksi ulkoasioihin, unioni tarvitsee oikeushenkilöyden. Julkinen mielipide tukee EU:ta kansainvälisenä toimijana. Kauppaa ja kehitystä koskeva Dohan kierros on saatava menestyksekkäästi päätökseen. Meidän on vankkumatta jatkettava sinnikkäästi laajentumista huolimatta tämän hetken ongelmista, joista jotkut ovat ainakin selkeästi ennakoituja ja ennakoitavissa.
Komission ja parlamentin on sinnikkäästi tuettava huomattavien eurooppalaisten joukkojen lähettämistä toimialueille, nyt varsinkin Etelä-Libanoniin, sillä nämä toimet ovat merkittävin testi yhteisen ulkoisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikkamme kehitykselle.
Angelika Beer
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän ulko- ja turvallisuuspolitiikan koordinaattorina haluan esittää muutaman kriittisen huomautuksen.
Täällä on nostettu esiin joitakin huomioita. Jäsen De Keyser ilmaisi täsmälleen sen, mitä minäkin tunnen, kysyessään tämänhetkisestä tilanteesta. Näemme kriisin kaartuvan yli Irakin, Iranin ja Libyan - koko Lähi-idän. Eurooppa on ansioitunut kansainvälisenä toimijana, mutta se esittää staattisen työohjelman, joka koostuu toisaalta latteasta ongelmien toteamisesta ilman poliittista asiasisältöä ja toisaalta välineistä, joista edes uusimpia komissio ei tunnusta edistysaskeleiksi.
Tässä vaiheessa haluan ilmaista pettymyksemme siihen, että viiteen uuteen ulkopolitiikan välineeseen, joiden on määrä tulla voimaan 1. tammikuuta ja joiden on määrä ensimmäistä kertaa tukea komission ulkopolitiikkaa, konfliktien estoa, kriisinhallintaa sekä jälleenrakennustyötä, ei kiinnitetä asianmukaista huomiota, vaan ne ovat vain yksi luetelmakohta työohjelmassa.
Tarkastelen vielä komission näkemystä "naapuruuspolitiikasta". Komission on selvennettävä poliittisin sanakääntein, mitä merkitsee se, kun puhutaan "light" naapuruuspolitiikasta. Tälle ei anneta poliittista määritelmää. Käytetään mitä tahansa vanhoja sanoja, mutta minusta tuntuu, että varsinaista poliittista määritelmää vältellään.
Lopuksi esitän myönteisen huomion. Olen iloinen siitä, että komissio tarkastelee viimeinkin puolustusvälinemarkkinoita. Ohjelmassa kuitenkin sanotaan juuri samaa kuin komissio on sanonut jo vuosia. Parlamentti on näyttänyt vihreää valoa ja odottaa viimeinkin tuloksia. Pelkään pahoin, ettemme ole tähänkään tyytyväisiä.
Konrad Szymański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on tehnyt viime vuosina paljon lisätäkseen näkyvyyttään maailmassa. Jotta tämä emansipaatioprosessi voisi edetä, meidän on kohdattava joitakin merkittäviä ongelmia. Vuoden 2004 laajentumisesta lähtien olemme naapureita hyvin levottoman Itä-Euroopan kanssa. Viime vuosina olemme nähneet Venäjän palaavan sanelupolitiikkaan naapureidensa suhteen, ja nämä valtiot ovat nyt myös Euroopan unionin naapureita. Monesti nämä valtiot, kuten Georgia ja Ukraina, kuuluvat myös naapuruuspolitiikkaamme, jota komissio perustellusti katsoo olevan aihetta vahvistaa.
Taloudellisen avun välineiden menestyksekäs uudistus ei kuitenkaan kata kaikkea. Voidakseen toimia merkittävän asemansa mukaisesti maailmassa, varsinkin jos ajattelemme Euroopan unionia pehmeän voiman käyttäjänä, unioni tarvitsee uskottavuutta. Uskottavuus on todellinen koetinkivi, eikä meistä voi tulla kansainvälistä tai edes alueellista toimijaa, jos emme suojele Valko-Venäjää Venäjään liittämiseltä, joka saattaa olla vain kuukausien kysymys.
Meistä ei tule kansainvälistä toimijaa, jos vaihdamme Venäjän ihmisoikeudet kaasuun tai jos suljemme raukkamaisesti oven Ukrainan ja Georgian eurooppalaismielisiltä, demokraattisilta ja länsimaihin suuntautuvalta politiikalta. Nämä ovat ulkopoliittisten välineidemme keskeisiä tavoitteita. Jos emme pysty käyttämään niitä menestyksekkäästi, maailma näkee kasvavan kuilun moralisoivien julistustemme ja todellisuuden välillä. Maailma ei tarvitse sellaista Euroopan unionia eikä maailma varmasti kunnioittaisi sellaista Euroopan unionia.
Georgios Karatzaferis
Arvoisa puhemies, kuinka vuosi 2006 päättyy? Minkälaista on ulkopolitiikkamme? Totesimme sen taannoin Suomessa. Kiroamme Venäjää ja hellittelemme Turkkia. Tämä on totta. Kiroamme venäjää, jonka energiatoimituksista olemme riippuvaisia, ja hellittelemme Turkkia, joka provosoivasti sanoo: "Olen Turkki ja voin vaatia Euroopalta mitä tahansa". Kuten näette, se vaatii meitä puhumaan kanssaan, vaikkei se tunnusta Euroopan unionin 25. jäsenvaltiota, Kyprosta. Tällaista on meidän politiikkamme. Me emme näe, mitä tapahtuu Gazassa. Milloin Euroopan unioni viimeinkin näkee, mitä tällä maailman alueella tapahtuu? Siellähän tapetaan lapsia päivittäin? Irakissa on kuollut noin 500 000 ihmistä. Milloin teemme lopultakin aloitteen? Sittenkö, kun siellä on kuollut miljardi ihmistä?
Mikä Eurooppa siis on? Eurooppa on Yhdysvaltojen kyydissä, ja se vie meidät minne haluaa. Selvä, olemme antaneet sen tarttua rattiin, mutta pidetään edes huolta jarruista, jotta olisimme jonkin arvoisia. Muutoin olemme vain Yhdysvaltojen ulkopolitiikan palvelijoita, ja se vie meitä kuin pässiä narussa.
Minkälaiset ovat suhteemme Kiinaan? Tiedämmekö me edes sitä? Ovatko suhteet vihamieliset vai ystävälliset? Kuinka me käsittelemme tätä asiaa? Kiinalais-venäläinen akseli kehittyy. Mikä on meidän paikkamme? Olemmeko vain kinkku tai salami voileivässä, jonka Amerikan yhdysvallat haluaa koota? Päättäkäämme itse omasta ulkopolitiikastamme. Laatikaamme oma politiikkamme. Sellaista ei ole näköpiirissä. Eurooppalaista politiikkaa ei ole näköpiirissä. Me noudatamme Yhdysvaltojen politiikkaa, enkä usko sen vievän oikeaan suuntaan, asianmukaiseen demokraattiseen kehitykseen.
(Suosionosoituksia)
Robert Sturdy
(EN) Arvoisa puhemies, PPE-DE-ryhmän koordinaattorina haluan korostaa seuraavia seikkoja.
Ymmärrämme Lissabonin toimintasuunnitelman ulkoista kilpailukykyä koskevien näkökohtien sekä sisäisten ja ulkoisten toimien koordinoinnin merkityksen, ja toistamme sitoumuksemme monenkeskiseen lähestymistapaan kauppapolitiikassa ja kannatamme WTO:ta pääasialliseksi globalisaation hallinnan foorumiksi. Tämän vuoksi pahoittelemme WTO:n neuvottelujen keskeytymistä ja kehotamme voimakkaasti komissiota astumaan esiin ja pyrkimään vahvasti ratkaisuun Dohan kierroksella vuonna 2007.
Olemme tyytyväisiä EU:n tiedonantoon "Globaali Eurooppa kilpailijana maailmassa". Korostamme kuitenkin, että kahdenvälisten suhteiden on vain täydennettävä monenkeskistä kauppajärjestelmää, kuten jo totesin. Minulla on kuitenkin todellisia huolia, ja haluan esittää erityisesti tästä komissiolle kysymyksen. Miksemme ole edistyneet Yhdysvaltojen kanssa EU:n ja Yhdysvaltojen välisissä sääntelyasioissa ja saattaneet loppuun transatlanttisia yhtenäismarkkinoita? Meidän on sitouduttava siihen ensi vuosikymmeneksi. Vapaakauppasopimus Yhdysvaltojen kanssa ei käy, sillä se vaarantaisi monenkeskisyyden. Voimme kuitenkin sopia 34 artiklan ulkopuolisista sääntelyasioista.
Lopuksi mainitsen vielä asian, joka on erityisen lähellä sydäntäni: vallalla on kasvava huoli protektionismista ja Lissabonin toimintasuunnitelman ulkopuolisten tavoitteiden asettamisesta. Jäsenvaltiot turvautuvat yhä useammin protektionistisiin menetelmiin. Jos toivomme ratkaisua, meidän on päästävä tästä eroon.
Lopuksi olen hyvin huolissani talouskumppanuussopimuksista ja talouskumppanuuksia koskevista neuvotteluista, ja tuen komission ehdotusta. Meidän on edistyttävä ja vietävä asiaa eteenpäin. Se on todellinen mahdollisuus, kenties viimeinen mahdollisuutemme tehdä jotain köyhien valtioiden auttamiseksi. On hieno asia, jos pääsemme tästä sopimukseen. Odotan sitä tulevana vuonna.
Margrietus van den Berg
(NL) Arvoisa puhemies, monet kansalaiset suhtautuvat epäilevästi nykypäivän Eurooppaan, ja sen tehtävä on ristiriitainen. Liian paljon rahaa käytetään vanhoihin ensisijaisiin tavoitteisiin, kuten maatalouteen, kun taas uudet ensisijaiset tavoitteet, tulevaisuuden Eurooppa koulutuksineen, maahanmuuttopolitiikkoineen ja reiluine kauppoineen sivuutetaan. Euroopan on oltava sosiaalinen paitsi sisäisesti myös ulospäin. Aivan kuten pehmeä vallankäyttö, myös yhtenäinen ja yhdistynyt Eurooppa voi muuttaa maailmaa.
Emme tarvitse Irakin valtaamisen kaltaisia yksipuolisia toimia vaan aktiivista sitoutumista Darfurissa turvallisuusneuvoston avulla. Emme tarvitse lipsahdusta kahdenvälisiin kauppasopimuksiin vaan sellaisen monenkeskisen kauppasopimuksen Maailman kauppajärjestössä, jossa kunnioitetaan kansallisia julkisia palveluja, kuten vesihuoltoa, koulutusta, sosiaaliturvaa ja julkisin varoin rahoitettuja asuntoja. Emme tarvitse vientitukia, jotka johtavat epäreiluun kauppaan Afrikassa. Nykyiset todella vääristävät maataloustuet ja polkumyynti on lopetettava ennen vuotta 2013. Tästä vapautuvat varat voidaan käyttää alueellisten maatalousmarkkinoiden kehittämiseen Afrikassa.
Meidän on myös avattava markkinamme näiden köyhien valtioiden lisäarvoa tuottaville tuotteille. Järkevillä johdonmukaisuutta ja koordinointia koskevilla aloitteillanne vaaditte kauppaa ja tukea. Maahanmuuton, maatalouden ja kaupan aloilla on edelleen valtavia epäjohdonmukaisuuksia. Nämä epäjohdonmukaisuudet voivat haitata vakavasti alueellisten kauppasopimusten tekoa, joista parhaillaan keskustellaan. Maahanmuuton alalla korostatte ongelman poistamista, mutta tehokasta ratkaisua aivovuodon ehkäisemiseksi ei ole esitetty. Miksei työ- ja oleskeluluvista esitetä aloitetta?
Lopuksi, olette hyväksynyt kehitysyhteistyön rahoitusvälineen, mutta Cototoun sopimusta ei ole pyritty yhdenmukaistamaan sen kanssa. Voimia tai aikaa todelliseen täytäntöönpanoon ei ole myöskään vuonna 2007. Kansalliset toiminta-asiakirjat edellyttävät kuulemisia siellä ja täällä. Tämä merkitsee työtä julkisten asiakirjojen parissa. Se merkitsee todellisen omistusoikeuden luomista kehitysmaissa paikallisten kansalaisjärjestöjen, parlamenttien ja hallitusten kanssa. Kun kehitysyhteistyön rahoitusvälinettä käytetään, parlamentilla on oltava aivan yhtä paljon todellista vaikutusvaltaa ja valvontavaltaa.
Vuosi 2007 on totuuden vuosi komissiolle. Säilyykö yleinen yksipuolinen markkina-ajattelu Euroopassa vai korvaavatko reilu kauppa ja solidaarisuus sen? Todistammeko me eurooppalaiset Afrikalle, että vuosituhattavoitteet ovat sittenkin saavutettavissa? Afrikka kulkee alamäkeen. Vuonna 2007 olisi täyskäännöksen aika.
- Keskustelun päättäminen
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. (EN) Arvoisa puhemies, ensinnäkin esitän lämpimät kiitokset koko komission puolesta kaikista merkittävistä ja rakentavista puheenvuoroistanne keskustelussa ensi vuoden työohjelmasta. Olen kuunnellut keskustelua kello kolmesta alkaen. Ensimmäinen kommenttini on poliittinen, ja sitten haluan sanoa jotain menettelystä. Olen kuitenkin kuullut yhteisen vetoomuksen kestävän kehityksen puolesta, mikä tarkoittaa, että suurin osa teistä on maininnut tarpeen luoda uusia työpaikkoja ja kasvua. Tämä on keskustelun lähtökohta, mutta meidän on kunnioitettava kaikkein tärkeintä voimavaraamme, ihmisiä, ja huolehdittava siitä, että meillä on sosiaaliturvajärjestelmä, joka saavuttaa tehokkaasti kaikki kansalaiset.
Kasvun on oltava kestävää, mikä tarkoittaa sitä, että meidän on otettava huomioon luonnonvarat, energia-asiat ja ympäristövaatimukset. Juuri tästä kestävässä kehityksessä on kyse, sen varmistamisesta, että toimimme eurooppalaisella tavalla varmistaen, että kunnianhimoinen uusia työpaikkoja ja kasvua koskeva eurooppalainen politiikka kattaa nämä kolme tekijää.
Olen kuullut vetoomukset, jotka koskevat laadukkaita työpaikkoja sekä investointeja koulutukseen, innovointiin, tutkimukseen ja kehittämiseen. Kuten tiedätte, nämä ovat kuuluneet poliittiseen toimintaohjelmaamme Barroson komission virkakauden alusta alkaen.
Ehdotamme vastausta tähän, koska se on täysin komission kunnianhimoisten poliittisten tavoitteiden mukaista, ja ehdotamme uudistuksia tässä työohjelmassa. Ehdotamme sosiaalista koheesiota, ja koska myös aluepolitiikasta keskusteltiin, minusta on tärkeää mainita tässä yhteydessä, että meillä on nyt kaikki mitä tarvitsemme - määrärahat, asetukset ja niin edelleen - aluepolitiikan tarpeisiin ajanjaksolla 2007-2013 ja että neuvottelemme nyt heti jäsenvaltioiden kanssa ohjelmista.
Toivomme täytäntöönpanovaiheessa tiivistä yhteistyötä parlamentin kanssa. Komissio suhtautuu hyvin vakavasti kaupunkiulottuvuuteen. Määrärahojen jakamisessa otetaan huomioon niin enemmän kuin vähemmänkin kehittyneiden eurooppalaisten alueiden tarpeet, sillä tässä yhteydessä on viitattu epäreiluun koheesiopolitiikkaan ja meistä kaikkiin koheesion kolmeen ulottuvuuteen on suhtauduttava vakavasti. Tämä heijastuu myös uusissa asetuksissa, joissa kumppanuus on periaatteessa pakollista, ja 82 prosenttia rakennerahastojen varoista ohjataan köyhemmille alueille. Investoiminen ihmisiin on yksi koheesiopolitiikan kolmesta tavoitteesta, ja katson, että sen on käytävä ilmi keskustelussa.
Ehdotamme myös turvallisuustoimenpiteitä. Turvallisuuteen kuuluu, että voimme elää ilman terrorismin, rikosten ja ympäristön saastumisen uhkaa. Olemme sitä mieltä, että lähestymistavan on oltava optimistinen ja että tarvitaan kaikkien sidosryhmien kumppanuutta, mutta myös jäsenvaltioiden panosta.
Tämä koskee muuta kuin sitovaa lainsäädäntöä. Monet teistä mainitsivat ei-sitovan lainsäädännön suhteessa muihin toimenpiteisiin ja säädöksiin. On tärkeää mainita, että tämä komission työohjelma vuodelle 2007 sisältää 34 lainsäädäntöehdotusta, jotka vastaavat 36:ta prosenttia kokonaismäärästä, 57 muuta kuin lainsäädäntöehdotusta sekä yhdet neuvotteluvaltuudet. Tämä on enemmän kuin viimevuotiset 24 lainsäädäntöehdotusta, 57 muuta kuin lainsäädäntöehdotusta sekä viidet neuvotteluvaltuudet. Luku osoittaa, että lainsäädännöllisten aloitteiden osuus on kasvanut 27 prosentista 36 prosenttiin. Samalla muiden kuin lainsäädäntöehdotusten osuus on hieman laskenut.
Yhä monimuotoisemmassa Euroopan unionissa meidän on investoitava myös yhteistyöhön jäsenvaltioiden kanssa ja varmistettava, että valmistaudumme hyvien ja entistä parempien sääntöjen ja lainsäädännön täytäntöönpanoon. Tarvitaan siis kattavampaa kuulemista ja entistä paremmin valmisteltuja ehdotuksia, ja tämä koskee myös työmenetelmiä.
Jäsen Harbour kysyi varoista. Joissakin tapauksissa komission olisi kenties pyydettävä Euroopan parlamentilta tarvitsemiamme varoja. Kuten tiedätte, keskustelemme tällä hetkellä siitä, kuinka saisimme tarpeeksi varoja tehdäksemme kaiken, minkä parlamentti on asettanut toivomuslistalleen. Olen kuullut niin paljon ehdotuksia asioista, jotka olisi lisättävä luetteloon ja joita ette ole siitä löytäneet, aloitteita tai lainsäädäntöehdotuksia, joiden kuuluisi olla luettelossa. Näitä ovat esimerkiksi energia-aloitteet, maahanmuuttoaloitteet, yhtenäismarkkinoiden tarkistus, yhteiskunnallisen totuuden kartoittaminen, päästökauppajärjestelmä, sosiaalipalveluja koskeva EU:n strategia, tehokkaita terveydenhuoltopalveluja koskevat yhteisön puitteet. Nämä 21 strategista tavoitetta kattavat täsmälleen kestävän kehityksen kolme pilaria. Jos meidän lisättävä aloitteita ja työtä, tarvitsemme myös lisävaroja, emmekä voi väittää muuta. Olemme huolissamme komission talousarviosta. Meidän on selitettävä tilintarkastajillemme, Euroopan parlamentille ja muille toimielimille, kuinka käytämme rahamme. Voimme kuitenkin keskustella rakenteesta loputtomiin, mutta lopulta meidän on valittava. Päätimme tehdä tästä entistä poliittisemman ohjelman ja selittää Barroson komission ensisijaiset tavoitteet.
Ehdottamassanne erilaisessa rakenteessa on paljon järkeä, mutta katson, että tällä tavoin varmistamme, että voimme käydä todellista poliittista keskustelua ensisijaisista tavoitteista. Tämä on ollut toiveemme alusta alkaen, saada Euroopan parlamentti osallistumaan työohjelmaa koskevaan keskusteluun. Tämä heijastaa keskustelua, jota olemme käyneet Euroopan parlamentin kanssa jo pitkään kaikkine yksittäisten valiokuntien panoksineen. Uskon puhuvani kollegojeni puolesta, kun sanon, että olemme tyytyväisiä siihen ja että olemme nauttineet keskustelusta ja vuorovaikutuksesta Euroopan parlamentin kanssa.
Haluan todeta myös, että kun monet teistä kysyvät asioista, jotka mielestänne puuttuvat asiakirjasta, kyseessä on tavallaan jäävuoren huippu. Komissiossa ja yksiköissämme tehdään koko ajan paljon työtä. Tässä asiakirjassa esitetään strategiset tavoitteet, ne strategiset aloitteet, jotka me valitsemme ensisijaisiksi. Samaan aikaan valmisteilla on myös monia muita asioita. Tässä olette oikeassa, hyvä jäsen Harbour: on valittava, mitkä niistä ovat ensisijaisia. Esitämme myös viestinnän ensisijaiset tavoitteet. Tämä vastauksena joihinkin hyvin tärkeisiin ihmisoikeuksia ja syrjimättömyyttä koskeviin huomioihin.
Kuten tiedätte, ensi vuosi on Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi. Kyseessä on yksi ensisijaisista tavoitteistamme viestinnän alalla, ja tähän haluamme todellakin kaikki toimielimet mukaan. Mahdollisen direktiivin tarpeesta keskustellaan jatkuvasti Euroopan parlamentin kanssa, mutta voimme ehdottaa direktiivejä vasta, kun olemme valmiita ja olosuhteet ovat oikeat. Tästä keskustellaan myöhemmin eri valiokuntien kanssa. Syrjimättömyys ja ihmisoikeudet liittyvät kaikkeen toimintaamme, ja ne ovat selvästi ensisijainen poliittinen tavoite kaikessa toimissamme.
Olemme kiitollisia puheenvuoroistanne. Löysin huomautuksistanne tukea kunnianhimoisille tavoitteille, joita komissiolla on vuodelle 2007, ja olen iloinen myös vakaasta tuestanne yhteistyölle niiden saavuttamiseksi. Olemme myös sitoutuneet kuulemaan kansalaisia ja tuottamaan tuloksia, tulemaan yhä enemmän vastuuvelvollisiksi, avoimiksi ja tehokkaiksi. Kiitämme tuestanne pyrkiessämme toteuttamaan ja parantamaan toimiamme entistä paremman viestinnän alalla.
Seuraavaksi komissio tutkii joulukuussa antamanne päätöslauselman sisällön. Komissio vastaa siihen asianmukaisesti ja nopeasti. Vuoden 2008 toimintastrategian esittely voisi olla vaihe, jossa komissio selittää, kuinka se aikoo ottaa huomioon työohjelmaa koskevan päätöslauselman.
Toistan vielä, että komissio pitää puitesopimustamme hyvin merkittävänä. Se on osoittautunut vakaaksi perustaksi kahden toimielimemme tuloksekkaalle yhteistyölle. Sen parhaan mahdollisen hyödyntämisen olisi oltava yhteinen tavoitteemme.
Hyvä jäsen Duff, tapaamme säännöllisesti perustuslakisopimusta koskevissa keskusteluissa, ja kuten jo kuulitte puheenjohtaja Barrosolta, meillä on suuria toiveita ensi vuodesta. Alamme nyt valmistella toimielinasioiden ja toivottavasti myös perustuslakisopimuksen edistämistä ensi vuonna. Meidän on tehtävä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja ryhdyttävä niiden kanssa vuoropuheluun siitä, kuinka tämä voitaisiin tehdä tasapainoisella ja tehokkaalla tavalla. On kuitenkin selvää, etteivät perustuslakisopimuksessa käsitellyt ongelmat ole poistuneet. Ne ovat yhä olemassa ja korostuvat ensi vuoden laajentumisen yhteydessä. Tämän vuoksi meidän on palattava asiaan. Meidän on käynnistettävä keskustelu. Se, että totesimme myös harkinta-ajan ja kansalaisten osallistamisen tarpeelliseksi, ei kuitenkaan ollut kiertotie. Olemme saaneet siitä paljon vastinetta. Se on ollut tarpeen, sillä keskustelun sisältö ja ilmapiiri ovat muuttuneet monissa jäsenvaltioissa. On tärkeää tietää, että voimme saada tukea pyrkiessämme löytämään ratkaisun perustuslakikysymyksessä.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan joulukuun istuntojaksolla.
(Istunto keskeytettiin klo 18.10 ja sitä jatkettiin klo 18.30.)
