Euroopan ympäristötilinpito (keskustelu) 
Puhemies
(PL) Esityslistalla on seuraavana Jo Leinenin ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan ympäristötilinpidosta - C7-0092/2010 -.
Jo Leinen
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, keskustelemme tänään EU:n lainsäädännöstä, ja huomenna hyväksymme sen, lainsäädännöstä, joka ensi silmäyksellä näyttää sangen merkityksettömältä, mutta tällä Euroopan ympäristötilinpitoa koskevalla lainsäädännöllä avaamme luultavasti uuden luvun edistyksen ja hyvinvoinnin mittaamisessa.
Olemme tienneet jo kauan, että bruttokansantuote ei riitä. Pelkästään määrällinen näkemys taloudellisesta toiminnasta ei kerro mitään ympäristötaseesta eikä yhteiskunnallisesta taseesta, ja siksi meidän on korkea aika mitata vuosittain, pärjäämmekö hyvin vai huonosti toimenpiteissämme ja ponnistuksissamme.
Meillä on työmarkkinalukuihin liittyvät kuukausitilastot ja meillä on talouslukuihin liittyvät vuositilastot. Tiedämme siksi tarkalleen, mitä näillä aloilla tapahtuu. Ympäristövaikutuksista meillä on kuitenkin epätäydellisiä ja monenkirjavia tietoja. Tällä ympäristötilinpitoa koskevalla lailla pyritään auttamaan meitä laatimaan tarkka tase 27 jäsenvaltiossa ja päättelemään, edistymmekö vai, kuten usein käy, otammeko takapakkia.
Parlamentti kehotti jo vuonna 2002 keräämään luotettavaa tietoa ympäristön tilasta ja ympäristönmuutoksen tärkeimmistä suuntauksista, vaikutuksista ja syistä ja tiedottamaan näistä asioista kansalaisille. Haluamme tieteellisesti vankan käsitteen luonnonvarojen kuluttamisen mittaamiseen, jotta voidaan tehdä asianmukaisia poliittisia päätöksiä.
Olemme tyytyväisiä, että komissio teki tämän lainsäädäntöaloitteen huhtikuussa 2010, mutta meidän mielestämme sen toimintatapa oli liian epäröivä. Me parlamentissa ja kaikissa ryhmissä olemme kehottaneet tekemään tämän paljon nopeammin, koska taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD ja Yhdistyneet Kansakunnat ovat jo keskustelleet näistä asioista 15 vuotta. Tämä vie liian kauan. Olemme siksi saaneet huomattavaa edistystä aikaan neuvotteluissa neuvoston kanssa.
Tilanne neuvostossa oli erittäin vaikea, koska jotkin jäsenvaltiot eivät tuota ympäristötasetta, ja ensiksi meidän on luotava perustat kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Komissio ehdotti kolmen moduulin sisällyttämistä. Nämä moduulit ovat ilmapäästöt - sen osalta tiedämme erittäin hyvin, mitä kaasuja pääsee ilmaan. Sitten on ympäristöveroista ja ympäristömaksuista johtuvat rahoitusmenot. Kolmantena on vuosittaiset kansalliset materiaalivirrat, tulo ja meno, jotka mitataan täysin määrällisesti. Tämä on ehkä alku, mutta se on liian yksinkertainen alku, ja parlamentti on kehottanut meitä tuottamaan myös vettä, energiaa ja jätettä koskevat taseet ja selvittämään metsiemme tilaa. Nämä moduulit haluamme saada kiireellisesti aikaan hyvin lähitulevaisuudessa.
Tilastojen tuottamisesta meriympäristöä varten, toisin sanoen kalakantoja koskevien tilastojen tuottamisesta oli erimielisyyksiä. Sen osalta menetelmiämme on luultavasti vielä parannettava. Olemme siis saaneet tällä alalla aikaan parannuksia. Kahden vuoden kuluessa - viimeistään vuoteen 2013 mennessä - komission on määrä antaa kertomus ja mahdollisuuksien mukaan myös ehdottaa tämän direktiivin tarkistamista. Toivon, että tämän vuosikymmenen loppuun mennessä meillä on bruttokansantuotteen lisäksi vihreä kansantuote. Tämä on tavoitteemme.
Olli Rehn
Arvoisa puhemies, kuten esittelijä Jo Leinen sanoi, komission ehdotuksen tarkoituksena todellakin on laatia yhteiset oikeudelliset puitteet Euroopan ympäristötilien keräämiselle, kokoamiselle, välittämiselle ja arvioinnille, jotta voidaan edistää aiempaa tasapainoisempaa päätöksentekoa kestävän kehityksen aikaansaamiseksi.
Antamalla tämän ehdotuksen komissio on esittänyt ensimmäisen kohdan etenemissuunnitelmaan "BKT ja muut indikaattori". Kun pyrimme EU:ssa saamaan aikaan resurssitehokkaan ja kestävän talouden, pystymme näiden tietojen avulla yhdistämään ympäristötekijät taloudellisiin tekijöihin ja siten tarjoamaan mahdollisuuden entistä kattavampaan ja paremmin tietoihin perustuvaan päätöksentekoon.
Kolmen toimielimen erittäin tuloksekkaan yhteistyön ansiosta uskon, että olemme saavuttaneet yhteisen tavoitteemme, eli laatineet tämän Euroopan ympäristötilinpitoa koskevan puiteasetuksen ja sen ensimmäiset kolme moduulia, jotka kattavat ilmapäästötilit, ympäristöön liittyvät verot tai maksut ja materiaalivirtatilit.
Tällä hetkellä tätä tietoa kerätään vapaaehtoisesti suuressa osassa jäsenvaltioita. Tietojen keruu ei siksi suurimmalta osaltaan aiheuta lisärasitetta vastaajille, koska kyseisten jäsenvaltioiden pitäisi kyetä kokoamaan tiedot käyttämällä olemassa olevia tietolähteitä. Tällä asetuksella olemme laatineet tärkeän perustan tilastotiedoille talouden ja ympäristön välisestä vuorovaikutuksesta, ja toivomme laajentavamme sitä tulevaisuudessa uusilla moduuleilla, kuten mietinnössä ja päätöslauselmaesityksessä todetaan.
Koska muiden mahdollisten moduulien menetelmät ovat eri kehitysvaiheessa, muun muassa esimerkiksi puutavara ja kala sekä käyttämätön talteenotto, asetusta varten on otettu käyttöön moduulirakenne, jotta tulevaisuudessa voidaan mahdollisesti ottaa uusia moduuleja käyttöön ydintekstin liitteinä.
Sopimuksen mukaan komissio tiedottaa parlamentille ja neuvostolle joka kolmas vuosi uusien moduulien kehittämisestä ja tarvittaessa komissio voi myös esittää uusia lainsäädäntöehdotuksia uusista moduuleista.
Haluan päättää puheenvuoroni kiittämällä esittelijää Jo Leineniä, varjoesittelijää Hans-Peter Martinia ja kaikkia ympäristövaliokunnan ja talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäseniä rakentavasta lähestymistavasta ja erittäin arvokkaasta panoksesta.
Hans-Peter Martin
Arvoisa puhemies, kun Jo Leinen ja minä palaamme viime vuosituhannen poliittisiin kantoihin, olemme useimmiten yksimielisiä, ja niin kävi myös tässä mietinnössä. Se on hyvä, järkevä ja tärkeä. Tilastothan voivat olla seksikkäitä, erityisesti nyt, kun Euroopan unionilla on valtava uskottavuusongelma EU:n kansalaisten kanssa. Sanoisin, että se on erittäin perusteetonta, jos tarkastellaan suuria kysymyksiä eikä muita asioita, joista Jo Leinen ja minä olemme eri mieltä.
Minusta on erittäin hyvä pystyä seisomaan tässä, ei vain sitoutumattomana jäsenenä, mutta myös henkilönä, joka voi tällä talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laaditulla lausunnolla - se ei ollut varjomietintö vaan täydentävä lausunto, joka on jopa kattavampi kuin asiasta vastaavan valiokunnan, ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan lausunto - esitellä nämä kannat, joista äänestimme luvuin 37-0. Täsmällisesti sanottuna se tarkoittaa, että haluamme - kuten sen ilmaisen - edetä kohti Euroopan kestävyystilastojen järjestelmää, joka on näppärästi lyhennetty ESS:ksi sanoista European sustainability statistics. Silloin meillä olisi jotakin, minkä kanssa työskennellä, erityisesti, kun kyseessä ovat nuoret ihmiset ja ne, jotka tietävät, että tarvitsemme tulevaisuudessa yhteisiä tavoitteita koskevia uusia sopimuksia, jotta saamme EU:n pois varjojen mailta eturintamaan tässä julmassa kilpailussa Yhdysvaltojen, Kiinan ja monien muiden mahtien kanssa.
Se tarkoittaa selkeästi myös - kuten Jo Leinen on jo maininnut - että tarvitsemme kiireellisesti lisää moduuleja. Sen osalta voimme katsoa taaksepäin 1970- ja 1980-lukuihin, jolloin kaikki tämä oli jo selvitetty. Olisi todella mukavaa, jos komissio voisi edetä tässä ripeämmin. Minun mielestäni on erittäin hyvä, että Eurostatissa on tapahtunut liikettä tiedonkeruun osalta, vaikka sen olosuhteet ovatkin vaikeat Kreikan osalta. Äänestämällä 37-0 katsomme, että komissio tarvitsee tällä alalla selkeästi lisää rahaa ESS:ää, tätä Euroopan kestävyystilastojärjestelmää varten. Pystymme kuitenkin saamaan sen aikaan vain jakamalla varoja uudelleen: käyttämällä viimeinkin laajentumisosinkoja. Otetaan virkamiehet, jotka olivat niin kiireisiä suurten valtioiden laajentumisvaiheessa ja pannaan heidät sinne, missä heitä kiireellisesti tarvitaan, missä he voivat auttaa EU:n hankkeen toiminnassa.
Horst Schnellhardt
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kuin luin komission ensimmäisen ehdotuksen, suhtauduin erittäin epäilevästi tapaan, jolla siinä käsiteltiin tätä asiaa. Esittelijä, varjoesittelijä ja edeltäjäni Eva Joly ovat nyt kuitenkin esittäneet jotakin, jonka voimme hyväksyä ja jota voimme tukea.
Useimmissa maissa ympäristöön liittyviä taloustietoja - riippumatta siitä, liittyvätkö ne näihin kolmeen moduuliin - kerätään jo vapaaehtoisesti. Tarvitsemme selkeän katsauksen tuloksista, joita yksittäisissä jäsenvaltioissa on saavutettu ilmapäästöjen, ympäristöverojen ja materiaalivirtojen osalta. Tämä on erittäin tärkeää. Sen avulla voimme ymmärtää paremmin ympäristön ja talouden välistä suhdetta. Voimme myös selvittää, miten Euroopan kestävä talouskehitys etenee ja miten voimme parantaa ympäristöpolitiikkaamme. Se on erittäin tärkeä kohta, joka meidän pitäisi ottaa tässä huomioon.
Haluaisin kuitenkin ilmaista varoituksen sanan: puhumme juhlapuheissamme aina byrokratian vähentämisestä. Haluaisin vedota komissioon, että tällä alalla ei luotaisi lisää byrokratiaa. Se olisi väärä lähestymistapa. Haluaisin siksi kysyä komissiolta aikooko se perustaa komissiossa uusia toimia tiedonkeruuta varten vai aikooko se pärjätä nykyisellä henkilöstöllä, koska minun mielestäni on erittäin tärkeää, että näiden tietojen kerääminen ei aiheuta uusia rasituksia. Vasta sitten, kun meillä on ensimmäinen täytäntöönpanokertomus vuonna 2013, me voimme ja meidän pitäisi päättää, mitä muita moduuleja otetaan mukaan, koska meidän on nähtävä, miten tämä uusi järjestelmä kehittyy ja miten se vaikuttaa lainsäädäntöön.
Olin erittäin järkyttynyt, kun huomasin, että tästä ei aiottu tänään keskustella parlamentissa. Se olisi ollut suuri virhe, koska, kuten esittelijä sanoi, tämä on jonkin aivan uuden alku.
Marita Ulvskog
Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä edellisten puhujien kanssa. On erittäin tärkeää, että meillä on tosiasioihin perustuva ilmasto- ja ympäristöpolitiikka. Meidän on saatava tälle alalle aiempaa selkeämpiä ja luotettavampia indikaattoreita. Ympäristöpolitiikkaan sovelletaan samoja ehtoja kuin talous-, uudelleenjako-, kehitys- ja teollisuuspolitiikkaan. Emme pysty tekemään järkeviä päätöksiä ja saamaan aikaan tarvittavia muutoksia ja sopeutuksia yhteiskunnassa, jos emme saa käyttöömme tosiasioita.
Meillä on nyt tilaisuus saada nämä tosiasiat. Se on erittäin tärkeää. BKT-mittari ei toimi niin hyvin tällä erityisalalla, koska se on liian kapea. Nyt meillä on tilaisuus työskennellä laajemmassa näkökulmassa. Ympäristötilastojen yhteensovittamisessa EU:n tasolla on myös huomattavaa arvoa. Siten olisi helpompaa vertailla ympäristöpolitiikan vaikutuksia jäsenvaltioiden välillä, ja se antaa meille aiempaa paremman käsityksen siitä, mitkä poliittiset toimet todella toimivat ja mitkä eivät ja mitkä saattavat olla jopa haitallisia.
Heti, kun olemme tehneet tämän päätöksen tämän istuntojakson aikana, toivon, että pystymme varmistamaan, että siitä tulee tärkeä osa niiden päätösten perustaa, jotka parlamentti ja jäsenvaltiot tekevät tulevaisuudessa. Toivon, että tämä yhteiskunnan laadun määrittämismenetelmä katsotaan ensisijaiseksi tavoitteeksi ja että sen asianmukaiseen toimintaan osoitetaan riittävästi resursseja, jotta se ei jää vain täytäntöönpanemattomaksi ajatukseksi.
Gerben-Jan Gerbrandy
Arvoisa puhemies, kiitokseni esittelijälle, Jo Leinenille, tästä mietinnöstä. Monen painostuksen ja suostuttelun vuoden jälkeen näyttää siltä, että viimein otamme tämän askelen kohti kestäviä kansallisia tilejä, ja se on erittäin tarpeellista, koska - olkaamme täysin rehellisiä - meidän nykyinen talousjärjestelmämme ei yksinkertaisesti toimi. Tällä hetkellä on edelleen mahdollista vahingoittaa luontoa ja ympäristöä käytännöllisesti katsoen ilmaiseksi. Siksi nykyinen järjestelmä ei toimi. Nämä kustannukset, joita kukaan ei maksa, jaetaan sen sijaan yhteiskunnalle. Miksi kestävä energia on kalliimpaa kuin tavanomainen energia? Vastaus on, että kukaan ei maksa hiilen, kaasun ja öljyn polttamisen yhteiskunnallisia kustannuksia.
Tämä mietintö antaa ymmärtää, että se on kokonaan tekninen, mutta loppujen lopuksi siinä on kyse todella tärkeistä asioista. Tiedon saamiseksi on tehtävä mittauksia, kuten sanomme Alankomaissa, ja siitä me puhumme tässä. Nämä Euroopan ympäristötilit ovat välttämättömiä, jotta voidaan siirtyä todella kestävään talouteen. Kehotan kuitenkin sekä komissiota että jäsenvaltioita todella tekemään jotakin tiedoilla, joita näistä tileistä saadaan. On tehtävä mittauksia, jotta saadaan tietoa, se on hyvin tärkeää, mutta siitä saamamme tiedon käyttäminen on vielä tärkeämpää, ja se on varmasti olennaisen tärkeä seuraava vaihe. Toivon vilpittömästi, että tämän perusteella esimerkiksi poistetaan satojen miljardien tuet, joilla on tuhoisa vaikutus ympäristöön ja luontoon, jotka meillä edelleen tässä maailmassa on.
Haluan kiittää vielä kerran vilpittömästi komissiota ja esittelijäämme. Tämä on kuitenkin vasta alku. Toimitaan myös tämän mukaan ottamalla todella ne askelet, jotka ovat tämän toimenpiteen tarjoaman tiedon perusteella mahdollisia.
Michail Tremopoulos
Arvoisa puhemies, on sanomattakin selvää sekä tänään kuulemamme että mietinnön perusteella, että tarvitsemme luotettaviin tietoihin perustuvaa perusteellista arviointia Euroopan ympäristöpolitiikasta. Sellaisten tietojen keräämisen pitäisi siksi olla pakollista ja yhtenäistä.
Tavanomaisissa kansallisissa tileissä kuitenkin keskitytään pääasiassa markkinatoimiin ja indikaattoreihin, joissa otetaan huomioon hyvinvoinnin luomista koskevat merkittävät tekijät, mutta ei mitata itse hyvinvointia. Luonnonvaroissa on kuitenkin uusia puutteita. Tarvitsemme uusia kannustimia tuottavuuden ja laadun edistämiseksi. Fyysisille vastaanottajille koituu kuluja. Mikäli luonnonvarojen käytön yksityisistä ja yhteiskunnallisista kustannuksista ja ympäristölle koituvasta vahingosta ei pystytä laatimaan tilejä, tavanomaisilla tileillä saatetaan lähettää edistyksestä väärä viesti päätöksentekijöille, ja tämä voi saattaa yhteiskunnan kestämättömän kasvun tielle.
Ympäristötilinpidon käyttöönotto on siksi olennaisen tärkeää, mutta sillä ei korvata sellaisten BKT:n vaihtoehtoisten indikaattorien luomista, jotka kattavat ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät eri ulottuvuudet. Komission pitäisi ennen uuden monivuotisen rahoituskehyksen alkamista antaa ehdotuksia, jotta yhdistettyjen indikaattorien rajoitettu paketti voidaan hyväksyä ja jotta sitä voidaan käyttää täydentämään BKT:tä päätöksenteossa. Niitä pitäisi olla muun muassa rahamuodossa oleva indikaattori, kuten mukautetut nettomaksut, ja fyysinen indikaattori, kuten ympäristö- tai hiilijalanjälki, ympäristöulottuvuuden osalta, yhteiskunnallisia indikaattoreita, jotka sisältävät yhteiskunnallisen ulottuvuuden, kuten epätasa-arvon arviointi (esimerkiksi Gini-kerroin) ja sosiaalisen integraation ja inhimillisen hyvinvoinnin indeksi, kuten inhimillisen köyhyyden indeksi.
Alkuperäisessä ehdotuksessa EU:n asetukseksi säädetään vain ilmapäästöistä, eri taloudellisille toimille määrätyistä ympäristöehdoista ja makrotaloudellisesta materiaalivirtatilinpidosta kerättävistä ja koottavista tiedoista. Monia ehdotuksia ja tarkistuksia on esitetty, ja uskon, että niiden avulla pystymme hyväksymään yhtenäisen mietinnön ja saamaan edistystä aikaan ympäristöpolitiikkaa koskevassa kysymyksessä.
Paul Nuttall
Arvoisa puhemies, Euroopan ympäristötilinpitoa koskeva asetus kuulostaa hyvin tylsältä, mutta kokemukseni mukaan sellainen on vaarallisinta EU:n lainsäädäntöä, koska ajatellaan, että veronmaksajat ja tiedotusvälineet eivät vaivaudu lukemaan sitä.
Puhun nyt aivan suoraan. Tässä on kyse - ja lainaan - "ilmapäästöistä ja ympäristöveroista", aivan kuten edellinen puhuja sanoi. EU:n sovjetisointi siis jatkuu. Eurostatin muistiomiehet ja tilastonikkarit haluavat entistä enemmän tietoja ja - sanotaan suoraan - te haluatte nämä tiedot verotusta ja valvontaa varten, mikä selittää teidän kasvavan tilastojen janonne.
Tässä kaikessa on pahinta se, että se on asetus, ei direktiivi. Asetukset ovat paljon pahempia kuin direktiivit, koska ne saatetaan osaksi Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöä ja ne ohittavat Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin. Se on hyvin vaarallista ja, ystäväni, niin demokratia kuolee.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, meidät on valittu Euroopan parlamentin jäseniksi. Jäsen Nuttall, jos näette itsenne Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin jäsenenä, pystytte ehkä vastaamaan kysymykseeni Yhdistyneen kuningaskunnan näkökulmasta. Puhuitte tilastojen osalta sovjetisoinnista. Niinkö te todella näette sen? Tarkoittavatko tilastot teille sovjetisointia? Ettekö kannata sitä, että elintasosta ja inflaatiosta tarjotaan tarkkoja lukuja tilastojen avulla - vaikka se liittyy pankkien valvontaan - ja että kansalaiset ja päätöksentekijät saavat myös kyseistä tietoa, jonka avulla voidaan tehdä asianmukaisia päätöksiä. Vai kuuluuko sekin teidän mielestänne Yhdistyneen kuningaskunnan sovjetisointiin?
Paul Nuttall
(EN) Arvoisa puhemies, haluan tehdä ensimmäisen asian selväksi. On totta, että tässä paikassa halutaan valvoa asioita keskuksesta käsin. Haluan tehdä selväksi myös toisen asian, eli sen, että kansa ei ole valinnut itse asiassa yhtään komission jäsentä. Demokratia on tärkeää koko Euroopalle, joten kyllä, minun mielestäni tämä on Euroopan sovjetisointia. On totta, että nämä päätökset pitäisi tehdä jäsenvaltioiden tasolla. Se, että asetuksilla voidaan ohittaa oma parlamenttini, että niillä voidaan ohittaa ihmiset, jotka Yhdistyneen kuningaskunnan kansa valitsi, on suuri häpeä, ja kyllä, se on Euroopan sovjetisointia.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, Paul Nuttal valittaa sellaisesta asiasta, mitä Yhdistynyt kuningaskunta on monien muiden valtioiden tavoin tehnyt vuodesta 2006 alkaen. Tässä prosessissa, jonka parlamentin tasolla päätämme huomenna - Jo Leinen on tehnyt tämän osalta erinomaista työtä - vahvistetaan lailla sellaista, jota on käytännössä harjoitettu jo kauan. Miksi me tarvitsemme näitä tietoja? Sillä ei ole mitään tekemistä sovjetisoinnin kanssa. Tiedot ovat vain niin hyviä kuin niiden vertailtavuus, ja tämä vertailtavuus on olennainen tekijä.
Siksi meillä on tämä Euroopan ympäristötilinpito ja siksi olemme käyttäneet tätä järjestelmää yleisesti 1930-luvulta alkaen - myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Se on niin hyvä järjestelmä, koska se perustuu yhtenäisiin normeihin, ja siksi voimme vertailla yksittäisten valtioiden hyvinvointia ja niiden taloudellista ja yhteiskunnallista menestystä. Yhdysvaltain dollaria käytetään tavallisesti vertailuvaluuttana. Nyt meillä on loistava tilaisuus nostaa euro vertailuvaluutan asemaan. Mielestäni se on toinen tekijä.
Tiedämme kuitenkin myös, että näissä tileissä on monia puutteita. Otetaan esimerkiksi Fukushima. Fukushimalla on nyt myönteinen vaikutus Japanin bruttokansantuotteeseen, koska sen osalta tehdään monia investointeja. Ne ovat pikemmin virtatilejä kuin varastotilejä. Meidän on korvattava nämä asiat, ja siksi komissio esitti ehdotuksensa "BKT ja muut indikaattorit".
Nämä kestävyystilit, jotka hyväksymme tänään ja huomenna, ovat ensimmäinen askel. Miksikö? Siksi, että esimerkiksi energiatehokkuuteen investoimisella ja energiankulutuksen vähentämisellä on kielteinen vaikutus bruttokansantuotteeseen. Edes kukaan Paul Nuttallin kaltainen henkilö ei voi olla eri mieltä siitä.
Tässä ei ole niinkään kyse suurista toimista, kyse on yksinkertaisesti siitä, että toimistamme halutaan tehdä testauskelpoisia: mitä veroja tällä alalla kannetaan, miten paljon materiaalia käytämme. Haluamme siis parantaa lainsäädäntömenettelyä, ja jos ette olisi unionissa, teidän pitäisi käyttää samaa järjestelmää, muuten tietonne olisivat arvottomia. Sanoisin siksi, että tämä on myönteinen ensimmäinen askel. Haluan kiittää komissiota ja esittelijää.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Jo Leineniä erinomaisesta mietinnöstä. Meidän on todella edettävä ympäristötilinpidon osalta. Emme voi enää käsitellä taloutta ja ympäristöä erikseen. Meitä koettelevat kaksinkertainen kriisi - sekä ympäristöön että talouteen liittyvä - ei jätä meille mahdollisuuksia siihen. Menneisyyden virheistä on päästävä eroon.
Richard Seeber otti esimerkiksi Fukushiman. Toinen yksinkertaisempi ja jokapäiväinen esimerkki on tulipalot. Tulipaloa, joka tuhoaa metsää ja luonnon monimuotoisuutta ja metsän tarjoamia ekosysteemipalveluja, joilla tarkoitan puhdasta vettä, puhdasta ilmaa ja elintarvikkeiden tuotantopuitteita, joka tuhoaa paikan kulttuuriperinnön, joka tuhoaa maataloustuotannon, arvioidaan myönteisesti BKT:n nojalla, koska vahingon korjaamiseksi tehdään investointeja, huolimatta siitä, että maa, alue ja paikka joutuvat kärsimään pitkään. Pitkällä aikavälillä se on köyhempi kuin aiemmin.
Tänään esittämämme ympäristötilinpito ei ole täydellinen. Se on kuitenkin tärkeä askel oikeaan suuntaan. Se on askel kohti aiempaa parempia toimia, jotka perustuvat täydellisempään ja puolueettomampaan näkemykseen todellisuudesta. Se on askel, jonka ansiosta voimme varmistaa, että toimemme ovat johdonmukaisia ja jonka ansiosta voimme täyttää kansainväliset sitoumukset ja EU:n talouden vihertymistä koskevan tavoitteen.
Riikka Manner
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, ensiksikin haluan onnitella Jo Leinenia erinomaisesta ja tärkeästä työstä, jota hän on tämän mietinnön osalta tehnyt. Tämä ympäristötilinpitoasetus on erittäin tärkeä, niin kuin täällä on jo todettu useampaan kertaan, koska se muodostaa vihdoin lakisääteisen pohjan ympäristöpolitiikan ja laajemminkin yhteiskuntapolitiikan kannalta keskeisille ympäristö- ja taloustilastoja integroivalle tilinpitojärjestelmälle.
Mitä tulee soveltamisalaan, on erittäin tärkeää, että ensivaiheen kohdentaminen kohdistuu nimenomaan ilmapäästöihin, materiaalivirtoihin ja ympäristöveroihin. Tämä on hyvin perusteltua. Näiden osalta tilinpidon käynnistäminen lienee myös jäsenvaltioiden valmiudet huomioon ottaen hyvin realistista. Toki täytyy ottaa huomioon, että eri valtioissa olemme jo tilastojärjestelmien osalta eri tasolla ja on tärkeää, että tämä ei tuo lisäbyrokratiaa, aivan niin kuin komission jäsen sanoikin.
Mitä tulee uusiin moduuleihin, on tärkeää, että niissä painottuvat vahvasti nämä Eurooppa 2020 -strategian toimeenpanoa tukevat teemat.
Oreste Rossi
(IT) Arvoisa puhemies, tämä asetus on osa toimenpidekehystä, jonka tarkoituksena on laatia entistä kattavammat indikaattorit täydentämään BKT:tä. Euroopan ympäristötilinpidon pitäisi edistää toimien arviointia ja tarjota tieto ympäristö- ja taloustekijöiden välisestä vuorovaikutuksesta. Komission ehdotus on kiitettävä, vaikka siinä luodaankin uusia ja monimutkaisia byrokraattisia menetelmiä, jotta jäsenvaltioiden tällä hetkellä laatimaa ympäristöpolitiikkaa voidaan valvoa. Siksi äänestämme tyhjää.
Vastustamme mietintöä kuitenkin vain sen osalta, että esittelijä haluaa lisätä uusia tilinpitomoduuleja. Neuvostossa saatiin aikaan ensimmäisen käsittelyn sopimus sillä perusteella, että esittelijän ehdottamien uusien moduulien käyttöönottoon sovellettaisiin tarkistuslausekkeen mukaista arviointia, jotta tarvittaessa voidaan tehdä muutoksia tai parannuksia tietojen laatuun ja niiden keräämismenetelmiin.
Meidän mielestämme kaikki tämä on uusi ja kallis jäsenvaltioille sälytetyn byrokratian muoto.
Sophie Auconie
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minun näkemykseni mukaan politiikassa on kyse mahdollisimman hyvän ratkaisun löytämisestä olemassa olevaan ongelmaan. Miten se kuitenkaan voidaan saavuttaa, jos ongelmia ja niiden mahdollisia ratkaisuja ei täysin ymmärretä? Tämä on peruskysymys, eikä se koske vain ympäristöpolitiikkaa.
Poliitikoilla on tästä syystä oltava käytössään modernia maailmaa ja ympäristön tilaa koskevaa tietoa, joka on paitsi luotettavaa, myös mahdollisimman kattavaa. Tämä oli Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2006 aikaansaama johtopäätös, kun se kehotti Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita laajentamaan kansantalouden tilinpidon käsittämään kestävän kehityksen tärkeimmät näkökohdat. Suhtaudun myönteisesti tähän aloitteeseen ja Euroopan komission ehdotukseen, koska tämä auttaa lisäämään tietämystämme ilmapäästöistä, ympäristöveroista ja materiaalivirroista taloudessa.
Tätä ehdotusta on kuitenkin tarkistettava huomisen äänestyksen aikana, jotta voidaan varmistaa, että kerätyt tiedot ovat luotettavia ja keskustelua edistäviä, ja myös ennen kaikkea varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot osallistuvat tähän malliin. Miten tosiaan voimmekaan laatia EU:n politiikkaa, jos meillä ei ole tietoa kunkin jäsenvaltion tilanteesta?
Lopuksi haluan ilmaista tukeni kahdelle Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) tukemalle mahtavalle ajatukselle: Euroopan komissiolle siirrettyjä valtuuksia hyväksyä delegoituja säädöksiä pitäisi tarkistaa viiden vuoden välein ja tarkistuslauseke pitäisi ottaa käyttöön - tarkistuslauseke on tämän asetuksen toinen mahtava ajatus. Tarvitsemme uusia tietoja muutaman vuoden päästä, mutta kaikki ajallaan. Tämä asetusluonnos on todellinen edistysaskel: jatketaan tähän suuntaan.
Karin Kadenbach
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, minäkin haluan kiittää vilpittömästi Jo Leineniä asetuksesta, joka olisi pitänyt antaa jo kauan sitten. Ennen kuin meidät valittiin Euroopan parlamenttiin, monet meistä yksinkertaisesti olettivat, että tämän parlamentin tekemät päätökset, nämä päätökset, joilla määritetään tulevaisuus, itse asiassa perustuivat näihin tietoihin, ja olemme huomanneet lieväksi tyrmistykseksemme, että vaikka useimmissa jäsenvaltioissa on nämä tilastot ja tiedot, todellisuudessa niitä ei ole vielä liitetty yhteiseen kehykseen, ja se on siksi aiheuttanut jonkin verran uskottavuuden puutetta suuren yleisön silmissä.
Tiedotusvälineistä saamme aina kuvan, että talous ja ympäristö ovat täysin vastakkaisia toisilleen. Nämä tiedot auttaisivat meitä miettimään, onko jokin hyödyllistä ympäristölle, onko jokin hyödyllistä ympäristölle ja samalla hyödyllistä taloudelle tai onko jokin hyödyllistä taloudelle ja samalle hyödyllistä ympäristölle ja siten koko yhteiskunnalliselle ympäristöllemme. Se on tärkein tehtävä, joka meidän poliitikkoina pitäisi itsellemme asettaa. Halumme vakiinnuttaa elämänlaadun ja parantaa sitä, ei vain työpaikalla vaan myös ympäristössämme.
Voin vain olla samaa mieltä Jo Leinenin tänään ilmaisemasta halusta, kun hän sanoi, että tämän vuosikymmenen loppuun mennessä meidän pitäisi olla kauempana bruttokansantuotteesta ja lähempänä vihreää kansantuotetta. Jos teemme niin, olemme tehneet ensimmäisen elintärkeän päätöksen. Suhtaudun hyvin luottavaisesti siihen, että onnistumme vahvistamaan EU:n uskottavuutta ja ympäristöön ja talouteen liittyvien asioiden uskottavuutta tämän ympäristötilinpidon ansiosta.
Paljon kiitoksia. Jatkakaa tätä hyvää työtä.
Christa Klaß
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Rehn, hyvät kollegat, vakaat tilastot, tehokas tiedonkeruu ja -arviointi - ne muodostavat perustan, jolle tulevaisuus muokataan. On selvää, että meidän on yhtenäistettävä jäsenvaltioiden nykyisiä tilastoja, jotta koko Euroopan tulevaisuudesta voidaan tehdä asianmukaisia päätöksiä samojen tietojen perusteella. Toisiaan vastaavat ja vertailtavissa olevat tiedot kaikista jäsenvaltioista ovat tavoitteena.
Kysymys kuuluu, mitä todella voimme näistä tiedoista löytää. Mitä lisäpäätelmiä voimme tehdä kehittääksemme EU:ta tasapainoisesti sen sosiaali-, talous- ja ympäristöpolitiikan osalta? Komissio haluaa laajentaa ympäristötilinpitoa kestävän kehityksen keskeisiin näkökulmiin. Se ehdottaa sitä varten kolmea moduulia tietojen keräämiseksi taloudellisista toimista, jotka aiheuttavat ilmapäästöjä, ympäristöveron tuloista ja materiaalivirroista. Siihen kuuluvat myös kasviperäiset tuotteet, esimerkiksi viljat, palkokasvit, vihannekset, hedelmät ja puu.
Mietin, ovatko sellaiset laskelmat hyödyllisiä - mitä ne meille itse asiassa kertovat? En ole niin optimistinen kuin esittelijä ja kollegani. Jonkin asian haluaminen on yksi asia ja sen toteuttaminen käytännössä aivan toinen. Minulla on epäilyni byrokratian tehokkuudesta, ja kyseenalaistan sen aikomuksen puolueettomuuden, jonka mukaan ympäristötilinpitoa tuotetaan, materiaalivirtoja rekisteröidään ja yksittäisiä tuotteita, myös kasveja, arvioidaan hiilidioksidipäästöjen osalta. Sekä hapentuotanto että hiilidioksidipäästöt tuotannossa ja kuljetuksessa on otettava mukaan kyseisiin laskelmiin esimerkiksi kasvien osalta.
Suhtaudun myönteisesti siihen, että nyt aikaansaadussa kompromississa selvennetään, että lisätietoja koskevia vaatimuksia voidaan ottaa käyttöön vain joustavuusarvioinnin perusteella ja että jäsenvaltioiden toimivaltaan ei pidä puuttua. Kyseisiä ohjelmia on myös kehitettävä ilman uusia taloudellisia menoja ja byrokratiaa.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, kollegani Jo Leinen on laatinut erinomaisen mietinnön, joka on tärkeä kansallisen talouden, ympäristönsuojelun, yhteiskunnan, maatalouden ja myös muiden näkökohtien kannalta. Luonnonvarojen entistä tehokkaampaan käyttöön pyrkivän hankkeen, STOA-paneelin jäsenenä katson, että on erittäin tärkeää laatia luotettava tilastotietokanta. Miten voimme mitata vesien käyttöä ja energiatehokkuutta Euroopan unionin jäsenvaltioissa, jos meillä ei ole luotettavaa tilastotietoa? Maatalouden ja maaseudun kehityksen valiokunnan jäsenenä katson, että on erittäin tärkeää saada viimeinkin selkeä kuva viljelijöiden tuottamien julkisten ympäristöhyödykkeiden todellisista yhteiskunnallisista eduista yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) uudistuksen osalta. Ilman tilastotietoja emme pysty määrittämään, miten paljon viljelijät edistävät maataloustoiminnallaan ilmansuojelua, maatalousmaisemaa, viljelysmaata ja ympäristöä, ja miten viljelijät tuottavat julkisia ympäristöhyödykkeitä, joista ei vielä makseta markkinoilla eikä YMP:ssä. Tämä tilastomietintö on siksi erittäin edistyksellinen ja eteenpäin suuntautunut ympäristönsuojelun ja maatalouden kannalta.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, tilastoista keskustellaan aina paljon ja ollaan eri mieltä. Niitä ei ennen kaikkea saa avata, koska tietosuoja on myös selkeästi perusteltu. Toisaalta tarvitaan avoimuutta ja vertailukelpoisuutta. Mielestäni tämä on tärkeää. Meidän on siksi kerättävä tietoja täysin automaattisesti käyttämällä satunnaisotoksia, jotta niitä voidaan sitten vertailla. Olemme tietoisia esimerkiksi kuvantamisprosesseista, joilla on tämän osalta keskeinen asema tulevaisuudessa. Vastaavasti prosessin automatisointi yksinkertaistaa tulevaisuudessa päätöksentekoamme.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan ympäristötilinpito tarjoaa meille tärkeää tietoa, jonka avulla voimme tuoda ympäristönäkökohdat kaikenlaisiin poliittisiin päätöksiin ja siten ottaa nämä näkökulmat huomioon käsiteltäessä monenlaisia asioita. Kerätyt ja analysoidut tiedot ovat olennaisen tärkeitä, jotta taloudellisen toiminnan ympäristövaikutuksille voidaan tarjota tehokkaita vastatoimenpiteitä. Tällä hetkellä tuetaan voimakkaasti tiedostettua tarvetta kestäviin toimiin, jotta voidaan käsitellä ilmastonmuutoksen, luonnon monimuotoisuuden vähenemisen, ympäristön saastumisen lisääntymisen ja luonnonvarojemme uhkaavan ehtymisen kaltaisia haasteita. Luonnonvarojen käyttöä koskevien luotettavien tietojen ja niihin perustuvien ennusteiden ansiosta pystymme mittaamaan selkeästi kestävän talouspolitiikan onnistumista ja sen lisäksi tuomaan erittäin tärkeää lisäarvoa jäsenvaltioille.
Niki Tzavela
(EL) Arvoisa puhemies, haluan myös vuorostani onnitella Jo Leineniä erinomaisesta mietinnöstä. Katson, että EU on nyt saavuttanut pisteen, jossa kehityksen ja ympäristönsuojelun välillä tapahtuu vain harvoin yhteentörmäyksiä. Sitä vastoin olemme päässeet vuorovaikutuksen vaiheeseen. Eurooppalaisilla on nyt ympäristöomatunto.
Tämä mietintö auttaa entisestään varmistamaan, että saamme paremman kuvan siitä, mitä ympäristölle tapahtuu EU:ssa. Haluan korostaa kolmea kohtaa. ensinnäkin tarvitsemme täsmällistä tietoa ympäristön tilasta jäsenvaltioissa, toiseksi tarvitsemme menettelyn tuon tiedon uusimiseen viiden vuoden välein ja kolmanneksi meidän on tehtävä yhteinen edistymisarvio kaikista Euroopan unionissa toteutetuista ympäristötoimista.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, jos haluamme säilyttää ympäristömme tuleville sukupolville, emme saa käsitellä talous- ja ympäristönäkökohtia toisistaan erillään. Siksi on järkevää täydentää taloudellisia tilejä ympäristötekijöillä, ja kaikkien vakaiden taseiden perusta on asianmukainen ja luotettava tieto.
Kun EU pyytää keskeisiä tietoja jäsenvaltioiltaan, sen ei pitäisi myöskään ohittaa arkaluontoisia kysymyksiä. Ajattelen tässä ydinvoimapolitiikkaa, geenimuuntelua, elintarvikkeiden alkuperän asianmukaista merkintää ja, eikä suinkaan vähäisimpänä, tutkimusta äskettäisestä EHEC-kurkkuskandaalista.
Talouden ja ympäristön vuorovaikutus on siinä ilmiselvää. Myös siinä on selvää, mitä EU:ssa - valitettavasti - painotetaan, eli suuryrityksiä ja eturyhmiä.
Olli Rehn
Arvoisa puhemies, paljon kiitoksia erittäin perusteellisesta ja vastuullisesta keskustelusta. Uskon, että olemme kaikki samaa mieltä tämän ehdotuksen ja ympäristötilinpidon merkityksestä. Olemme myös samaa mieltä siitä, että meidän on siirryttävä seuraavaan vaiheeseen ja määritettävä toimet käyttämällä tietoja, jotta pysymme tiellä entistä kestävämpään talouteen.
Haluan esittää muutaman huomautuksen vastauksena moniin huomioihin. Tämä on ensimmäinen asetus, jossa on kolme moduulia. Se on lainsäädännön kannalta alku. Toinen moduulierä on nyt valmisteilla toista muutosasetusta varten vuoden 2012 loppuun mennessä. Olemme jo myös laatimassa kolmatta erää, joten työ on käynnissä ja se jatkuu.
Byrokratian osalta on sanottava, että tällä ei luoda uusia rasituksia yrityksille, koska käytämme nykyisiä hallinto- ja tilastotietoja. Yhdistynyt kuningaskunta on itse asiassa edelläkävijä ympäristötilinpidossa, mikä kannattaa panna merkille. Tilastojen osalta lisäksi ja sen osalta, mitä Jo Leinen, Hans-Peter Martin ja monet muut sanoivat, olemme saaneet aikaan huomattavaa edistystä EU:n tilastojärjestelmän parantamisessa viimeisen puolentoista vuoden aikana.
Nykyinen komissio antoi esimerkiksi aivan ensimmäisen lainsäädäntöehdotuksen 10. helmikuuta 2010 - päivä sen jälkeen, kun te olitte äänestäneet nykyisen komission kokoonpanon puolesta - kun hyväksyimme asetuksen Eurostatin tarkastusvaltuuksista, joiden nojalla Eurostat voi tarkastaa ja varmistaa tilastojen laadun niiden syntypaikassa, mikä on hyvin tärkeää. Olemme jo alkaneet käyttää sitä, esimerkiksi Kreikan tapauksessa.
Toiseksi, Kreikkaa koskevaa toimintasuunnitelmaa pannaan täytäntöön, ja vuoden sisällä Kreikan tilastojärjestelmästä on tehty erittäin perusteellinen tarkastus. Sen tuloksena liiallista vajetta koskevaan menettelyyn liittyvien tilastojen laatu on jo parantunut huomattavasti, ja viime kierroksella Eurostat pystyi validoimaan Kreikan tiedot.
Lopuksi resursseista; vaikka emme tarvitse resursseja tätä ympäristötilinpidon tiettyä kohtaa varten, olen Hans-Peter Martinin kanssa samaa mieltä siitä, että tarvitsemme asianmukaiset resurssit. Käytin itse asiassa hyväkseni tätä täysistuntoviikkoa piipahtaakseni Luxemburgissa tapaamassa Walter Radermacheria, Eurostatin pääjohtajaa, ja keskustellakseni resursseista vain muutama tunti sitten. Aiomme ottaa uudelleen käyttöön ja parantaa resurssejamme Eurostatissa keskittyäksemme ensisijaisiin tavoitteisiimme.
En kuitenkaan ottaisi resursseja laajentumisesta kuten Hans-Peter Martin ehdotti, enkä erityisesti Länsi-Balkanilta. Vakaus, demokratia ja rauha tuolla alueella ovat edelleen ensisijainen tavoite Euroopan unionille, komissiolle ja, luotan siihen, myös parlamentille. Muistakaa, että ilman pehmeää vallankäyttöämme ja ilman EU:n laajentumispolitiikkaa Ratko Mladić ei olisi nyt Haagissa. Muistakaa myös se.
Jo Leinen
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kiitos keskustelusta. Huomaan, että Euroopan unionin ympäristötilinpidon luomisella on laaja kannatus. Muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta sitä on kannatettu täällä.
Olen myös samaa mieltä Karin Kadenbachin lausunnosta. Monet meistä ajattelivat, että tämä oli jo käytössä, ja yllätyimme huomatessamme, että paljon tietoa ei ole ollenkaan olemassa ja että lausunnoissa, joita annamme Euroopan unionin ympäristön tilasta, olemme siksi itse asiassa täysin sokeita.
Yksi jäsen, Gerben-Jan Gerbrandy, sanoi, että mittaukset antavat tietoa. Tiedämme sitten jotakin, ja tieto on perusta toimenpiteiden toteuttamiselle ja kaikille ohjelmillemme. Tarvitsemme sangen yksinkertaisesti aiempaa paremman perustan tekemillemme päätöksille. Nämä ympäristötilit voivat auttaa meitä siinä. Meillä on tietenkin Eurooppa 2020 -strategia, jossa kestävyys on suunnittelun päämäärä. Toivon, että muutamana seuraavana vuonna meillä on myös tämä perusta, jotta voimme vuonna 2020 nähdä, olemmeko onnistuneet vai emme. Tiedämme, että bruttokansantuote ei anna tietoa luonnonmaailman ja ympäristön tilasta, käyttämistämme resursseista tai koko kestävyysongelmasta. Siksi tämä on nyt tarpeen.
Käsittelemme tätä myös vaiheittain. Hyvä Christa Klaß, emme esitä liiallisia vaatimuksia; moduuleja aiotaan pikemminkin laajentaa asteittain. Komission jäsenkin sanoi, että lainsäädännön yksittäiset säädökset - vedestä, jätteestä ja puhtaasta ilmasta - sisältävät jo vaatimuksia näiden tietojen keräämisestä.
EU:lla on maailmanlaajuisia velvollisuuksia, hyvä Paul Nuttall. Jos allekirjoitamme yleissopimuksen luonnon monimuotoisuudesta, yleissopimuksen ilmastonmuutoksesta tai minkä tahansa yleissopimuksen, meidän on pystyttävä kertomaan muulle maailmalle, olemmeko pärjänneet hyvin vai huonosti.
Kaiken kaikkiaan siis haluaisin kiittää varjoesittelijöitä ja myös Eurostatia, jonka on myöhemmin tehtävä itse työ. Toivon, että Luxemburgissa on saatavilla tarvittavat resurssit, koska ilman varoja, ilman resursseja, tätä tasetta ei tietenkään voida saada aikaan. Myös parlamentin pitäisi auttaa sen osalta. Paljon kiitoksia. Tämä on merkittävä poliittinen asia - kuten jotkut ihmiset ovat aivan oikein ymmärtäneet - ja se on uusi luku käsiteltäessä sitä, mitä me EU:ssa teemme vuosi vuoden jälkeen.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Monika Flašíková Beňová
Arvoisa puhemies, haluan kiittää Jo Leineniä hänen laatimastaan mietinnöstä. Olen samaa mieltä sen komission ehdotusta koskevasta arviosta ja haluaisin esittää muutaman huomautuksen kyseisten toimien merkityksestä.
Elämänlaadun mittaaminen bruttokansantuotteen kaltaisilla indikaattoreilla ei kerro koko totuutta. Vaikka asiantuntijat ovat olleet tästä jo jonkin aikaa samaa mieltä, viesti on vasta äskettäin päässyt poliittisiin piireihin, huomattavien ponnistusten ja ajankäytön jälkeen.
Tämän osalta arvostan erittäin paljon komission ehdotusta Euroopan ympäristötilinpidosta, koska harhaanjohtavia indikaattoreita ei tarvitse torjua kokonaan. Sen sijaan, että elämänlaatua ja ympäristöä arvioidaan vaikutelmien perusteella, meidän on saatava aikaan entistä parempia tietoja ja parempia menetelmiä tiedon keräämiseen ja kokoamiseen, jotta niiden avulla voidaan saada aikaan parempaa palvelua esimerkiksi politiikan ja taloudellisen toiminnan aikaansaaman ympäristövaikutuksen arvioinnissa.
Kehotan yhdessä esittelijän kanssa korostamaan komission ehdotuksessa entistä enemmän valvonta- ja arviointikysymyksiä. Lopuksi haluaisin panna merkille, miten erittäin tärkeää on, että komission ehdotus sisällytetään ja liitetään vielä tiiviimmin strategia-asiakirjaan "BKT ja muut indikaattorit: Edistyksen mittaaminen muuttuvassa maailmassa". Johdonmukainen ja järjestelmällinen lähestymistapa on ehkä kaikkein olennaisin ponnistuksissa parantaa elämänlaadun mittaustapaa.
Rovana Plumb
Kierrätystä ja jätteiden synnyn ennaltaehkäisyä, ilmansaasteita ja ilmastonmuutosta sekä kestävää kulutusta ja tuotantoa voitaisiin valvoa paljon tehokkaammin, jos ympäristö- ja taloustekijöiden välistä vuorovaikutusta koskevia korkealaatuisia tietoja olisi saatavissa. Olennaisten tietojen keruusta, mitä tähän asti on tehty EU:n tasolla vapaaehtoispohjalta, olisi tästä syystä tehtävä pakollista. Lisäksi tällä hetkellä saatavilla olevia tietoja olisi laajennettava keskipitkällä aikavälillä, jotta helpotettaisiin Euroopan ympäristöpolitiikan välttämätöntä arviointia.
Ehdotetussa asetuksessa laaditaan sen osalta yhteiset puitteet Euroopan ympäristötilien keräämiselle, kokoamiselle, välittämiselle ja arvioimiselle tarjoamalla yhteiset Euroopan laajuiset menetelmät, yhteiset normit, määritelmät, luokittelut ja tilinpitosäännöt näiden tilien laatimiselle. Asetus koskee ainoastaan ilmapäästöjä, eri talouden sektoreilla sovellettavia ympäristöveroja ja kansantalouden materiaalivirtatilejä koskevien tietojen keräämistä ja kokoamista. Energian ja resurssien kulutusta koskevat täsmälliset ja asianmukaiset tilastotiedot ovat olennaisia, jos haluamme saada edistystä ja hyvinvointia varten muita indikaattoreita kuin BKT:n. Lisäksi perusteltu arvio Euroopan ympäristöpolitiikasta on mahdollinen ainoastaan, jos saatavissa on luotettavaa tietoa.
