Kyselytunti (kysymykset komissiolle)
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0138/2007).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa
Puhemies

Aihe: Pakkotyövoima Euroopassa
Ihmisillä käytävä kauppa pakkotyövoiman hyväksikäytön tarkoituksessa on lisääntynyt viime vuosina Euroopan unionissa. Uhrit ovat joko Euroopan unionin kansalaisia tai maahanmuuttajia ja kärsivät orjuuden uusista muodoista. Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä saadakseen tämän ilmiön loppumaan? Koska jäsenvaltioiden kyvyttömyys varmistaa, että työnantajat noudattavat työntekijöitä ja heidän oikeuksiaan koskevaan lainsäädäntöä, helpottaa tätä kaupankäyntiä, mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä puuttuakseen tähän ongelmaan?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, pakkotyövoima ja työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuva ihmiskauppa ovat törkeitä perusoikeuksien loukkauksia, ja olemme täysin sitoutuneet ehkäisemään tällaisia rikoksia ja taistelemaan niitä vastaan.
Kansainvälisten työjärjestöjen arvioiden mukaan pakkotyötä teki maailmassa ainakin 12,3 miljoonaa ihmistä vuonna 2005. Noin viidesosa heistä oli ihmiskaupan uhreja.
Työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuva ihmiskauppa on useimmiten järjestäytynyttä rikollista toimintaa, jonka tuotot ovat noin 12 miljardia dollaria vuodessa. Tiedämme myös, että ihmiskauppa on edelleen alhaisen riskin rikollista toimintaa.
EU:n strategian tavoitteena on muuttaa se alhaisen riskin ja korkean tuoton toiminnasta korkean riskin ja alhaisen tuoton toiminnaksi. Tarvitaan työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvan ihmiskaupan vastainen yhdennetty strategia, joka kattaa ennaltaehkäisyn, syytteeseenpanon sekä uhrien suojelun ja heille tarjottavan avun.
Komissio toimii tässä yhteyshenkilönä, joka auttaa muodostamaan verkoston kaikkien ennaltaehkäisevään strategiaan osallistuvien sidosryhmien ja instituutioiden välille. Siihen kuuluisi ensinnäkin ammattientarkastusviranomaisia, työnantajajärjestöjä ja ammattiliittoja.
Ennaltaehkäisyssä tärkeimpänä päämääränä on varmistaa työlainsäädännön noudattaminen kaikilla työpaikoilla ja taistella siten laitonta työvoimaa vastaan varsinkin kaikkein riskialtteimmilla aloilla, kuten maataloudessa, rakennus- ja elintarviketeollisuudessa sekä kotitaloustyössä.
Olen myös sitoutunut kehittämään uutta lainsäädäntöä ihmiskaupan vastaisesta toiminnasta ja siirtotyöläisten hyväksikäytöstä työvoimatarkoituksessa. Esimerkkinä mainittakoon hiljattain annettu direktiiviehdotus maassa laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten työnantajiin kohdistettavien seuraamusten säätämisestä. Tämän ehdotuksen tavoitteena on tehostaa siirtotyöläisten hyväksikäytön torjuntaa varoittavilla hallinnollisilla seuraamuksilla ja rikosoikeudellisilla seuraamuksilla vakavimmissa tapauksissa, kuten ihmiskaupassa ja silloin, kun työolot osoittavat erityistä hyväksikäyttöä.
Tutkintaa ja syytteeseenpanoa on tehostettava. Lainvalvonnasta vastaavien virkamiesten on sovellettava täysimääräisesti työvoiman hyväksikäyttötarkoituksessa tapahtuvaa ihmiskauppaa koskevaa lainsäädäntöä ja myös lainsäädäntöä, joka on annettu ihmiskauppaa koskevan puitepäätöksen sekä lyhytaikaisten oleskelulupien myöntämistä ihmiskaupan uhreille koskevan direktiivin noudattamiseksi.
Kuten hyvät kansalliset käytännöt osoittavat, ihmiskaupan uhrien avustustoimenpiteet ovat keskeisen tärkeitä heidän perusoikeuksiensa suojaamiseksi, ja ne lisäävät samalla syytteeseenpanon tuloksellisuutta. Avun, oleskeluluvan ja tuen antaminen paremman työskentely- ja elämäntapavaihtoehdon löytämiseksi varmistaa ihmiskaupan uhrien halukkuuden tehdä yhteistyötä rikosoikeudenkäynneissä ja helpottaa rikoksentekijöiden rankaisemista.
Mainittakoon vielä, että lokakuun 18. päivänä vietettävän ihmiskaupan vastaisen ensimmäisen teemapäivän yhteydessä komissio laatii jäsenvaltioiden kanssa ja niitä varten suosituksia uhrien - ennen kaikkea muita heikommassa olevien ihmisryhmien, kuten lasten - tunnistamisesta ja tukemisesta. Suositukset perustuvat poliisitoimen, syyttäjävirastojen ja kansalaisjärjestöjen sekä muiden palveluntarjoajien kanssa tehtävään tiiviiseen yhteistyöhön.
Silvia Ciornei
(RO) Arvoisa puhemies, saanen kiittää komission jäsentä Frattinia hänen vastauksestaan. Sen jälkeen kun olin kysymykseni esittänyt, tapasin komission jäsenen, ja me keskustelimme ihmiskauppaan liittyvistä näkökohdista. Arvostan syvästi Euroopan komission ja itse komission jäsenen osallistumista tämän ilmiön vastaiseen toimintaan, ja olen iloinen, että Euroopan komissio käynnistää ilmiön lopettamiseksi 18. lokakuuta konkreettisia toimia, kuten komission jäsenen mainitsemat toimet eli rikosoikeudellisten seuraamusten käyttöönotto vakavissa kuutamourakointitapauksissa.
Haluaisin kysyä, aikooko komission jäsen pyytää Euroopan komission puolesta neuvostolta valtuutusta allekirjoittaa Euroopan yhteisöjen puolesta ihmiskaupan vastainen Euroopan neuvoston yleissopimus, joka on erittäin tehokas säädös ihmiskaupan torjunnassa.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, vastaus on tietenkin kyllä. Me olemme sitoutuneet, ja olen itse myös henkilökohtaisesti sitoutunut varmistamaan, että EU on kaikissa kansainvälisissä säädöksissä aktiivinen toimija ja kannattaa niitä innokkaasti.
Hyvät parlamentin jäsenet, komissio ei tietenkään pysty tekemään mainitsemanne säädöksen sekä muiden konkreettisten aloitteiden osalta kaikkea itse. Haluaisin esittää direktiiviehdotuksen, joka koskee ihmiskaupan uhreja hyväksikäyttävien ja pahoinpitelevien keinottelijoiden tai pikemminkin orjakauppiaiden rikosoikeudellista rankaisemista, mutta elleivät jäsenvaltiot anna lupaa, ellemme saa tukea EU:n pienten, suurten ja keskisuurten yritysten verkostolta, tällaiset säädökset jäävät paljon tehottomammiksi. Pyydän siis, että tekisimme yhteistyötä.
Reinhard Rack
(DE) Jalkapallon vuoden 2008 Euroopan mestaruuskisat järjestetään Itävallassa ja Sveitsissä ensi vuonna. Ihmis- ja naiskauppiaat ovat jo valmistautuneet siihen. Onko myös komissio valmistautunut siihen?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Se on erittäin tärkeä kysymys. Saimme melkoisen hyviä kokemuksia vuoden 2006 jalkapallon maailmanmestaruuskisojen aikana Saksassa. Teimme tiivistä yhteistyötä kaikkien jäsenvaltioiden, poliisiviranomaisten ja Saksan viranomaisten kanssa. Pystyimme estämään ainakin 3 000-4 000 nuoren uhrin kauppaamisen Saksaan kyseisenä ajanjaksona. Olemme valmiit tekemään saman.
Olemme laatimassa kertomusta niistä erittäin merkittävistä tuloksista, joita eurooppalaisesta yhteistyöstä on saatu. Kertomus julkaistaan piakkoin. Ehkä tiedättekin, että ainakin 12 jäsenvaltiota on yhteistyössä hyväksynyt toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on pysäyttää rajoille ja tarkkailla epäilyttäviä ihmisiä, jotka yrittävät tuoda laittomasti maahan nuoria uhreja tässä ihmiskaupassa. Olemme valmiit tekemään samoin ensi vuonna yhteistyössä Saksan, Itävallan ja mestaruuskisoja isännöivän Sveitsin kanssa. Saksa teki erittäin hyvää työtä tässä asiassa.
DanutBudreikait
(LT) Se, että ihmisiä siepataan ja otetaan pakkotyöhön, jossa heiltä riistetään liikkumisvapaus ja kaikki toiminnan vapaus, jolloin he eivät pysty lähtemään työstään vaan ovat kuin vankilassa, on hyvin vanha ilmiö. Olemme tutustuneet siihen tiedotusvälineiden ja erilaisten tutkimusten välityksellä. Onko komissiolla mitään yleisluonteista tilastotietoa maista, joissa näin on tapahtunut, ja eikö tämä olekin teidän mielestänne rikosoikeudellinen asia? Jäsenvaltiolla ei ole oikeutta jättää rankaisematta rikoksentekijöitä, jotka riistävät toisilta heidän vapautensa.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, huolestuttavimmat tapahtumat ovat tietenkin tiedossamme. Olemme myös tietoisia siitä, että eräät jäsenvaltiot tiivistävät ennaltaehkäisyä ja rankaisutoimia koskevaa yhteistyötään. Se, miten tällaiset rikokset määritellään, on kuitenkin mielestäni koko Euroopan laajuinen ongelma.
Kun, kuten kerroitte, ihmisiä pakotetaan työskentelemään julmissa olosuhteissa, heitä pidetään panttivankeina, emmekä voi rankaista syyllisiä pelkästään laitonta työntekoa koskevien sääntöjen nojalla, koska tuollaisia rikoksia on myös pidettävä muiden ihmisten orjuuttamisena. Vain sillä tavoin voimme saada tilanteeseen parannusta. Mainitsenpa yhden esimerkin: pystymme soveltamaan eurooppalaista pidätysmääräystä vain, jos määrittelemme kyseiset rikokset niin vakavalla tavalla kuin mitä ne minun mielestäni ansaitsevat.
Tuo on vain yksi esimerkki, mutta kuten tiedätte, eurooppalaista pidätysmääräystä sovelletaan tietynlaisiin rikoksiin, vain törkeisiin rikoksiin. Tämä osoittaa, että jäsenvaltiot, joihin nyt vetoan, haluavat tiukentaa kansallisia rikoslakejaan, jotta kyseiset rikokset voidaan lopultakin määritellä todella törkeiksi rikoksiksi ja jotta vihdoinkin voitaisiin käyttää yhdessä vahvistamiamme eurooppalaisia yhteistyövälineitä. Joissakin jäsenvaltioissa näin on jo tapahtumassa. Tämä on toimintamme tärkeä ennakkoedellytys.
Puhemies
(EN)
Aihe: Kansainvälisen rikollisuuden torjunta ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin
Euroopan unionin kehityksen perustana on ollut oikeussääntöjen soveltaminen. Viimeaikainen huoli kansainvälisestä rikollisuudesta on kuitenkin johtanut siihen, että päätöksiä on hyväksytty kolmannen pilarin yhteydessä eli hallitustenvälisessä yhteistyössä, jolloin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen valvontavalta ei ole ulottunut niihin. Voidaanko kolmannen pilarin yhteydessä toteutettavien toimien tuomioistuinvalvontaa komission mielestä vahvistaa, jotta Euroopan unionin sisäinen oikeusturva paranisi?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on tärkeä tehtävä varmistaa kolmanteen pilariin kuuluvien säädösten lainmukaisuus, täytäntöönpano ja soveltaminen.
Yhteisöjen tuomioistuimella on Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 35 artiklan nojalla toimivalta antaa tietyn jäsenvaltion tuomioistuimen pyynnöstä ennakkoratkaisuja puitepäätösten ja päätösten pätevyydestä ja tulkinnasta, sopimuksen VI osaston nojalla tehtyjen yleissopimusten tulkinnasta sekä niitä koskevien täytäntöönpanotoimenpiteiden pätevyydestä ja tulkinnasta.
Tämä toimivalta on kuitenkin olemassa vain niiden jäsenvaltioiden osalta, jotka ovat ilmoittaneet hyväksyvänsä yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan. Lisäksi toimivallan hyväksyneet jäsenvaltiot voivat rajoittaa sen ylimpiin kansallisiin tuomioistuimiin. Tällä hetkellä valitettavasti vain 16 jäsenvaltiota on hyväksynyt Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan antaa ennakkoratkaisuja kolmanteen pilariin kuuluvista säädöksistä, ja kaksi niistä on antanut rajoittavan lausuman. Tämä on mielestäni todellakin riittämätöntä eikä tarjoa mahdollisuutta käydä asiaankuuluvaa vuoropuhelua yhteisöjen tuomioistuimen ja EU:n lainsäädäntöä päivittäin soveltavien kansallisten tuomioistuinten välillä.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella on lisäksi toimivalta tarkistaa puitepäätösten ja päätösten laillisuus. Sekä jäsenvaltiot että komissio voivat nostaa Euroopan yhteisöjen tuomioistuimessa kanteen, jossa riitautetaan tällaisten säädösten pätevyys. Komissio on käyttänyt tätä mahdollisuutta käytännössä kaksi kertaa. Viittaan tässä asioihin, jotka koskevat pyyntöä kumota rikosoikeuden soveltamisesta ympäristönsuojeluun ja alusten aiheuttamaan ympäristön pilaantumiseen tehty neuvoston puitepäätös. Mutta tällaisia säännöksiä pitäisi mielestäni myös parantaa. Nykyisessä perustamissopimuksessa ei ole määräyksiä varsinkaan yhteisön lainsäädännön rikkomisesta johtuvien menettelyjen kaltaisista mekanismeista, joiden avulla voitaisiin valvoa säädösten täytäntöönpanoa jäsenvaltioiden lainsäädännössä.
Olen ilmaissut kantani yhteisöjen tuomioistuimen toimivallan puutteellisuudesta vapauteen, turvallisuuteen ja oikeuteen perustuvalla alueella kahdessa tiedonannossa, jotka esitin komissiolle vuosina 2006 ja 2007 ja jotka koskivat Haagin ohjelman toteuttamista. Komissio onkin tyytyväinen jäsenvaltioiden hyväksymään toimeksiantoon järjestää hallitustenvälinen konferenssi uudistussopimuksen yksityiskohtien viimeistelystä. Odotan, että uudistussopimus antaa yhteisöjen tuomioistuimelle täyden vastuun kaikissa oikeuteen, vapauteen ja turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä. Tämä on tärkeää, jotta aiemmin sovittujen toimenpiteiden huono täytäntöönpano jäsenvaltioissa voidaan korjata.
Manuel Medina Ortega
(ES) Arvoisa puhemies, komission jäsen on vastannut odotusteni mukaisesti, sillä tiedän, miten paljon hän arvostaa oikeusvaltion instituutioita.
Ongelmana on se, että perustuslaillinen sopimus on edelleen keskeneräisessä vaiheessa: emme tiedä, saammeko sen tehtyä, ja siihen saakka meidän on toimittava tämän yhteisön puitteissa selvitellen terroristirikoksia yhtäällä ja turvaten oikeusvarmuutta toisaalla.
Kysymys, jonka haluaisin ottaa komission jäsenen kanssa esiin, kuuluu seuraavasti: koska eräät valtiot ovat haluttomia antamaan sitoumuksia yhteisöjen tuomioistuimelle, pitääkö hän asianmukaisena sitä, että jatkamme terrorisminvastaisten säädösten vahvistamista, jos samaan aikaan ei vahvisteta tuomioistuimia. Toisin sanoen, joka kerta, kun tämäntyyppinen säädös vahvistetaan, jäsenvaltioiden pitäisi sitoutua hyväksymään yhteisöjen tuomioistuimen toimivalta. Muutoin tilanne tarjoaa mahdollisuuden autoritaaristen tai pakkomenetelmien vahvistamiseen ilman, että niihin voi hakea muutosta tuomioistuimesta.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä on erittäin arkaluonteinen kysymys. Olen toisaalta sitä mieltä, että jäsenvaltioiden on kannettava vastuunsa, ja minun näkemykseni mukaan niiden ensisijainen vastuu on hyväksyä lokakuussa Portugalin puheenjohtajakauden aikana se ehdotus, jonka hallitustenvälinen konferenssi on saanut Eurooppa-neuvostolta. Se on hyvin selkeä toimeksianto, johon sisältyy yhteisöjen tuomioistuimelle myönnettäviä uusia toimivaltuuksia.
Tällöin otamme epäilemättä suunnattoman askeleen eteenpäin varsinkin kaikkein arkaluonteisimmissa kysymyksissä, arkaluonteisemmilla - eli kolmanteen pilariin kuuluvilla - osa-alueilla, joiden osalta yhteisöjen tuomioistuin saa vihdoin toimivallan. Saamme vihdoinkin mahdollisuuden siihen, että nämä asiat saatetaan täysimääräisesti yhteisöjen tuomioistuimen käsiteltäväksi.
Huomautan, että joissakin tapauksissa jäsenvaltiot ovat haluttomia jopa noudattamaan yhteisöjen tuomioistuimen suuntaviivoja; yhteisöjen tuomioistuin on kertonut meille, että joillakin osa-alueilla rikosoikeudellinen säädös voi olla myös EU:n säädös; yhteisöjen tuomioistuin on todennut näin esimerkiksi saastuttamisesta, joka on arkaluonteinen kysymys. Eräät jäsenvaltiot vastustavat jatkuvasti kaikkia tällaisia sopimuksia, joiden on valitettavasti oltava yksimielisiä ja jotka ovat yksinkertaisesti seurausta yhteisöjen tuomioistuimen päätöksestä; tästä huolimatta ne vastustavat niitä jatkuvasti.
Tämä ongelma voidaan ratkaista selvästikin vain, jos puheenjohtajavaltio Portugali onnistuu saamaan lokakuussa aikaan sopimuksen. Se olisi menestyksekäs saavutus ja merkitsisi juuri sitä harppausta eteenpäin, jonka mainitsitte ja jolle annan täyden tukeni.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, on julkinen salaisuus, että järjestäytyneen rikollisuuden taustavoimat ovat joissakin EU:n uusista jäsenvaltioista mitä parhaimmissa väleissä korkeimpien poliittisten piirien kanssa. Missä määrin ja millaisin keinoin unioni aikoo auttaa noita Itä- ja Kaakkois-Euroopan maita, joilla on suunnattomia rahallisia ja taloudellisia vaikeuksia itsellään, torjumaan tuota politiikan ja järjestäytyneen rikollisuuden välistä vuorovaikutusta?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, tämä kysymys ei yleisenä tavoitteena koske mielestäni ainoastaan itäeurooppalaisia maita, koska yleisenä tavoitteena on edistää voimakasta ja jatkuvaa kovan linjan taistelua korruptiota vastaan.
Korruption vastainen taistelu ei voi päättyä esimerkiksi silloin, kun tietystä maasta tule Euroopan unionin jäsen. Olemme tehneet yhteistyötä monien ehdokasmaiden kanssa, joista on tullut Euroopan unionin jäsenvaltioita. Kyseiset maat ovat saaneet aikaan oikein hyviä tuloksia, ja meitä kiinnostaa tällä hetkellä esimerkiksi yhteistyö niiden maiden kanssa, jotka eivät ole vielä ehdokkaina vaan ainoastaan naapureinamme: Länsi-Balkanin maat, Ukraina ja muut tärkeät kumppanit, joiden kanssa meillä on merkittävä yhteistyökumppanuus. Mielestäni on aina meidän etumme mukaista auttaa noita maita kitkemään korruptio juurineen, ja yritykset ja politiikka ovat aina kietoutuneina korruptioon.
Vastaukseni kysymykseen on tietenkin kyllä. Euroopan unioni on kiinnostunut, ja se on mielestämme omien etujemme mukaista, ja myös noiden maiden kansalaisten etujen mukaista, koska ihmisiltä, jotka kärsivät politiikkaan liittyvästä korruptiosta, evätään oikeuksia päivittäin. Olemme tämän velkaa Euroopalle ja noiden maiden asukkaille.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, laittoman maahanmuuton ja ihmiskaupan järjestäminen ovat tärkeitä järjestäytyneen rikollisuuden muotoja. Me Euroopan unionissa perustimme teidän aloitteestanne Frontexin, joka on hyvä ajatus mutta jonka toteuttamiseen liittyy suuria ongelmia: jäsenvaltiot eivät saa aikaan tuloksia, toimet keskeytetään heinäkuussa, ja niitä jatketaan vasta syyskuussa. Mitä aiotte tehdä saadaksenne Frontex-välineen toimimaan tehokkaasti ja tarjotaksenne jäsenvaltioille niiden tarvitsemaa tukea kautta vuoden, jotta meillä olisi käsissämme tehokas väline järjestäytyneen laittoman maahanmuuton torjumiseksi, jota tekin toivotte?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olemme mielestäni saaneet jo aikaan hyvinkin huomattavia tuloksia. Jos joku teistä haluaisi verrata vuoden 2006 tilastoja vuoden 2007 kahdeksan ensimmäisen kuukauden - tammikuun ja elokuun lopun välisiin - tilastoihin, hän havaitsisi virallisista tilastoista, että keskiselle Välimerelle saapuvien laittomien maahanmuuttajien lukumäärä on jopa 40 prosenttia pienempi kuin vuonna 2006, ja Kanariansaarten tapauksessa vuonna 2007 yli 60 prosenttia pienempi kuin vuonna 2006. Tämä osoittaa, että Frontex alkaa tuottaa hyviä tuloksia.
Keskisellä Välimerellä aloitetaan myöhemmin tällä viikolla toinen Frontex-operaatio nimeltään Nautilus II; olen myös ehdottanut kolmatta Frontex-operaatiota läntiselle Välimerelle Baleaarien, Espanjan, Marokon ja Sardinian välille. Nämä operaatiot edellyttävät henkilöstön, alusten, helikopterien ja lentokoneiden osalta lisää yhteistyötä.
Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö lisääntyy päivä päivältä, koska ne näkevät sen tuloksia. Frontexin henkilöstömäärää on kuitenkin lisättävä, koska - kuten kaiketi jo tiedättekin - Frontex toimii tällä hetkellä alle 90 henkilön voimin, ja heidän tehtävänään on koordinoida operaatioita koko ulkorajojen kattamalla alueella. Ensimmäisten tulosten kannalta tämä on epäilemättä ennätyksellisen tehokasta toimintaa.
Luotamme saavamme parlamentilta tukea, jotta Frontexia voidaan tukea taloudellisesti ja siinä jo työskentelevien ihmisten ammattitaidon kannalta, vaikkakin toimet eivät ilmeisesti ole vielä olleet riittäviä.
Puhemies
(EN)
Aihe: EU-tutkimuksen rooli Euroopan elintarvikepolitiikassa
Koska EU:ssa vallitsee ristiriitaisia näkemyksiä muuntogeenisistä elintarvikkeista, voiko komissio kertoa, miten merkittävänä se pitää tutkimuksen asemaa tällä saralla.
Voiko komissio ilmoittaa tieteellisin perustein, voiko jokin EU:n jäsenvaltio julistautua muuntogeenittömäksi vyöhykkeeksi? Olisiko tällainen nimitys siinä tapauksessa yhdenmukainen alalla annetun EU-lainsäädännön kanssa, ja kuinka tällainen nimitys voitaisiin varmentaa eläinperäisten tuotteiden yhteydessä?
Antavatko komission suorittamat tutkimukset aihetta olettaa, että EU:n kannattaisi hyväksyä muuntogeenittömyyttä koskeva asema, ja mitkä olisivat siinä tapauksessa mahdolliset seuraukset?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Haluan kiittää arvoisaa parlamentin jäsentä Mairead McGuinnessiä hänen kysymyksestään. Haluan aluksi vastata kysymykseenne, joka koskee muuntogeenistä tutkimusta yleensä. Komissio rahoitti muuntogeenisiä elintarvikkeita koskevia tutkimushankkeita aiemmin viidennestä puiteohjelmasta ja myös kuudennesta puiteohjelmasta. Niissä oli useita hankkeita, jotka ovat lisänneet tietoa muuntogeenisten elintarvikkeiden turvallisuusarvioinneista.
Rahoitusta myönnettiin myös tutkimushankkeille, joissa tarkasteltiin muuntogeenisten organismien ja tavanomaisten viljelykasvien rinnakkaiskäyttöä ja joissa käsiteltiin myös jäljitettävyystoimenpiteitä. Näiden hankkeiden avulla saadaan lopulta vähennettyä kustannuksia ja varmistettua se, että kuluttajat voivat perustaa valintansa laajapohjaiseen tietoon yhteisön lainsäädännön mukaisesti. Komissio pyysi tänä vuonna seitsemännen puiteohjelman ensimmäisessä ehdotuspyynnössä tekemään ehdotuksia tutkimuksista, joissa arvioidaan muuntogeenisten organismien lyhyt- ja pitkäaikaisia vaikutuksia ihmisten ja eläinten terveyteen. Tavoitteena on tukea parempien tekniikoiden kehittämistä markkinoille saattamisen jälkeen toteutettavaa seurantaa ja organismien mahdollisten rajoitteiden analysointia varten. Rahoitusehdotusten arviointivaihe on saatu päätökseen, mutta niiden valintaprosessi on yhä kesken.
Ympäristöasioista vastaava komission pääosasto on lisäksi aloittanut täydentävän tutkimuksen muuntogeenisten viljelykasvien pitkäaikaisista vaikutuksista terveyteen, biologiseen monimuotoisuuteen ja ympäristöön. Tämän tutkimuksen keskeisenä tavoitteena on panna tärkeysjärjestykseen maailmanlaajuisesti viljeltävien viljelykasvien tärkeimpiin kauppayhdistelmiin liittyvät mahdolliset riskit keräämällä ja analysoimalla tietoja, jotka on saatu vertaisarvioinnilla läpikäydystä kirjallisuudesta ja sekä Euroopan unionissa että sen ulkopuolella sijaitsevilta organisaatioilta. Tulosten odotetaan valmistuvan ensi keväänä, kun tutkimukseen ja muuntogeenisten viljelykasvien viljelyyn tarvittava asiantuntemus on saatu kokoon.
Komission rahoittama tutkimustoiminta voisi tulevaisuudessa kohdistua turvallisuusarvioinnin työkaluihin, riskin/hyödyn arviointeihin - riskeistä tiedottaminen ja niiden havaitseminen mukaan luettuina - jäljitysmenetelmiin, jäljitettävyyden varmistuskeinoihin ja muuntogeenisten ja tavanomaisten organismien rinnakkaiskäyttöön.
Toiseen osaan kysymystänne, joka koskee rinnakkaiskäyttöä, haluan lisätä seuraavat asiat. On huomattava, että luvallisia muuntogeenisiä organismeja voidaan kaupata ja käyttää vapaasti EU:n alueella niiden osalta myönnetyissä luvissa olevien ehtojen mukaisesti. Lainsäädäntökehyksessä, joka koskee lupaa muuntogeenisten organismien markkinoille saattamiseen ja niiden tarkoitukselliseen levittämiseen ympäristöön EU:ssa, ei säädetä mahdollisuudesta perustaa vyöhykkeitä, joissa muuntogeenisten organismien viljely tai markkinoille saattaminen on yleisesti kielletty. Yleinen kielto olisi vastoin yhteisön lainsäädäntöä ja varsinkin geneettisesti muunnettujen organismien tarkoituksellisesta levittämisestä ympäristöön annettua direktiiviä 2001/18/EY.
Itse asiassa lupa markkinoille saattamiseen myönnetään ainoastaan niille muuntogeenisille organismeille, jotka on tieteellisessä arvioinnissa todettu ympäristön sekä eläinten ja ihmisten terveyden kannalta turvallisiksi. Tiettyä tuotetta koskeva erityiskielto on asianomaisen direktiivin 23 artiklan - niin kutsutun suojalausekeartiklan - mukaan tieteellisesti perusteltava.
Rinnakkaiskäyttöä koskevassa yhteisön tutkimustoiminnassa tutkitaan toimenpiteitä, joilla luvalliset muuntogeeniset viljelykasvit voidaan erottaa tavanomaisista ja luonnonmukaisista viljelykasveista toteuttamiskelpoisella ja käytännöllisellä tavalla. Tutkimustulokset osoittavat, että riittävä erottelu on mahdollista tärkeimmille tähän mennessä tutkituille viljelykasveille - maissille ja sokerijuurikkaalle. Koska kaupallinen viljely ja muuntogeeniset viljelykasvit sekä muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen tuonti EU:hun ovat jatkuvasti lisääntymässä, satunnaisesta esiintymisestä geenivirran ja sekoittumisen välityksellä tulee kuitenkin väistämätöntä.
Kysymyksessänne siitä, voidaanko muuntogeenittömyyden nimitys varmentaa eläinperäisten tuotteiden yhteydessä, haluan kiinnittää huomionne Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen lausuntoon, joka julkistettiin hiljattain 20. heinäkuuta 2007. Siinä todettiin, että tällä hetkellä ei ole käytettävissä mitään tekniikkaa, jonka avulla voitaisiin jäljittää varmasti ja luotettavasti lihasta, maidosta, munista tai muista eläinperäisistä tuotteista, onko eläimiä ruokittu ravinnolla, johon sisältyy muuntogeenisiä kasveja. Toisin sanoen nykyisin käytettävissä olevilla tekniikoilla ei ole löydetty tuotantoeläimistä valmistetuista ravintotuotteista muuntogeenisistä kasveista peräisin olevia DNA-fragmentteja tai proteiineja.
Lisätäkseni vielä joitakin asioita kollegoideni vastuualueelta totean, että komissio arvioi edelleenkin rinnakkaiskäyttöä koskevia toimenpiteitä, joita jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet toteuttaneensa noudattaakseen yhteisön lainsäädäntöä. Neuvosto on pyytänyt komissiota laatimaan jäsenvaltioiden kanssa suuntaviivoja rinnakkaiskäyttöä koskevista kasvikohtaisista toimenpiteistä teknisellä tasolla.
Komissiossa ollaan parhaillaan perustamassa rinnakkaiskäyttöön erikoistunutta eurooppalaista virastoa, joka suorittaa tämän teknisen työn yhdessä kansallisten asiantuntijoiden ja sidosryhmien kanssa. Työn on määrä suunnitelmien mukaan alkaa vuoden 2007 loppuun mennessä. Ensimmäinen käsiteltäväksi otettava viljelykasvi on maissi.
Yhdenmukaistamisen eteenpäin viemisen osalta komissio aikoo laatia jäsenvaltioiden sääntelyjärjestelmien kehittämisen ja muuntogeenisten viljelykasvien monimuotoisen viljelyn tilanteesta yhteenvedon, joka sisällytetään vuodelle 2008 kaavailtuun kertomukseen. Sen perusteella tehdään päätös siitä, mitä toimia tämän asian osalta tulevaisuudessa toteutetaan.
Kysymyksen viimeisestä osasta, jossa kysytään muuntogeenittömyyttä koskevan aseman aiheuttamista mahdollisista seurauksista, haluan mainita seuraavat seikat. Maanviljelijät voivat vapaasti päättää keskenään olla viljelemättä muuntogeenisiä organismeja tai perustaa vapaaehtoisesti vyöhykkeitä, joilla muuntogeenisiä viljelykasveja ei viljellä. Tällaisia vyöhykkeitä voidaan perustaa ainoastaan asianomaisilla alueilla toimivien kaikkien viljelijöiden vapaaehtoisella ja yksimielisellä päätöksellä, ja jokaisen viljelijän on voitava perua sopimus ja alkaa viljellä luvallisia muuntogeenisiä organismeja niin halutessaan.
Ne alueet tai viljelijät, jotka eivät halua viljellä muuntogeenisiä organismeja tai vahvistaa muuntogeenittömyyttä koskevaa asemaa, voivat varmastikin hyötyä tutkimuksen puiteohjelmien yhteydessä saaduista tutkimustuloksista. Tutkimushankkeistamme tähän mennessä saadut tulokset eivät anna mitään syytä olettaa, että muuntogeenittömyyttä koskevasta asemasta olisi hyötyä kansanterveydelle tai ympäristölle.
Muiden kysymyksiinne liittyvien seikkojen osalta, kuten sen osalta, mitä taloudellisia seurauksia voi olla vapaaehtoisesta pidättäytymisestä muuntogeenisten viljelykasvien viljelystä, seuraukset riippuvat lukuisista tekijöistä, kuten muuntogeenisten viljelykasvien tai muuntogeenittömien viljelykasvien hinnoista, muuntogeenisten ja muuntogeenittömien viljelykasvien viljelyeroista, satoeroista, siementen hintaeroista ja niin edelleen. Ne riippuvat myös paikallisista tekijöistä, tuholaispaineista, ilmasto-oloista, maataloustuotannon rakenteesta ja niin edelleen sekä sääntelyoloista, joilla varmistetaan muuntogeenisten viljelykasvien rinnakkaiskäyttö tavanomaisen ja luonnonmukaisen tuotannon kanssa.
Taloudellinen vaikutus todennäköisesti vaihtelee eri alueilla ja eri jäsenvaltioissa. Tällaiset erot aiheuttavat myös eroja siinä, miten muuntogeenisiä viljelykasveja otetaan käyttöön EU:n eri alueilla.
EU:n kotieläintuotanto on suuresti riippuvainen soijapavusta, maissista ja muista viljelykasveista valmistettujen rehujen tuonnista. Useimmat maissista ja soijapavusta valmistetut elintarvikkeet on merkitty muuntogeenisiksi. Muuntogeenittömäksi varmennettua soijapapujauhoa on saatavilla tällä hetkellä ainoastaan pienellä markkinasegmentillä. Koska muuntogeenisten soijapapujen tuotannon osuus on maailmalla kasvussa, sitä voidaan laajentaa, mutta tietenkin korkeammin kustannuksin.
Puhemies
Arvoisa komission jäsen, kiitos. Kiitän teitä vastauksestanne, mutta se oli melko pitkällinen, ja siitä minun on mielestäni huomautettava - se kesti lähes yhdeksän minuuttia.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, esitän asiani lyhyesti. Nuhtelette komission jäsentä, mutta saanen esittää hänelle kiitokset, koska emme useinkaan saa tietoa, ja annan suuren arvon selkeydellenne. Minun on perehdyttävä yksityiskohtiin. Minulla on kaksi kommenttia ja yksi kysymys, ja varon ylittämästä aikaa.
Pitäisikö tietyn maan päättää vapaaehtoisesti olla käyttämättä muuntogeenisiä organismeja? Sitä ehdotetaan Irlannissa; se on osa hallituksen ohjelmaa, ja sitä tutkitaan parhaillaan. Voisimmeko me maana päättää, että emme halua tuoda maahan elintarvikkeita, jotka on valmistettu esimerkiksi sellaisten eläinten lihasta, jotka ovat syöneet muuntogeenisiä tuotteita, tai että emme halua tuoda maahan mitään tiettyä elintarviketta, koska haluamme pitää itsemme muuntogeenittöminä? Oletteko lainkaan huolestunut siitä, mitä vaikutusta tällaisella politiikalla olisi viljan hintaan?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Sanon teille suoraan, että minun on hieman vaikeaa vastata tähän kysymykseen. Tällaisessa politiikassa on tietenkin ehdottomasti noudatettava voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä. Se olisi yksinkertaisin vastaus. Jos kysymys liittyisi tutkimukseen ja kehittämiseen, se olisi minulle helpompi, mutta luulen, että vastaus on täysin yksinkertainen: toimien on oltava voimassa olevan yhteisön lainsäädännön mukaisia.
Jim Allister
(EN) Eikö olekin niin, että komission viivyttelevä suhtautuminen muuntogeenisten johdannaisten hyväksymiseen auttaa osaltaan kasvattamaan EU:n karjarehun hintoja? Esimerkiksi liiallinen viivyttely maissin sivutuotteen Herculeksen käytön hyväksymisessä heikentää vakavasti viljakauppasektorimme kilpailukykyä, ja kuitenkin argentiinalainen muuntogeeninen tuote GA 21 on hyväksytty EU:ssa ihmisten ravinnossa mutta ei rehuissa. Eikö olekin jo aika saada jotain järkeä tähän tilanteeseen ja sanoutua irti joistakin teennäisen poliittisen korrektiuden muodoista, jotka ajavat meitä tähän tilanteeseen?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Haluan ainoastaan korostaa, että minun mielestäni yritämme erittäin huolellisesti toteuttaa kaikki mahdolliset toimenpiteet, jotka auttavat meitä ymmärtämään mahdollisimman hyvin muuntogeenisten organismien käyttöön tai niiden käyttämättömyyteen liittyvän tilanteen.
Komissiossa tehdyt päätökset perustuvat aina olemassa olevaan tietoon. Otamme tämän aina huomioon ja yritämme pitäytyä tässä lähestymistavassa. Mainitsemanne poliittiset seuraukset eivät ole koskaan olleet huomiomme keskipisteenä.
John Purvis
(EN) Myös minä haluan yhtyä Mairead McGuinnessin mielipiteeseen ja kiittää komission jäsentä tämän erinomaisesta ja kiinnostavasta vastauksesta. Se on mielestäni oikein hyödyllinen ennakkoasiakirja, johon voimme perehtyä, koska minusta näyttää siltä, että hän tukee vankasti tieteellisiä perusteita muuntogeenisten viljelykasvien käytössä EU:ssa, silloin kun ne ovat tieteellisesti hyväksyttyjä ja luvallisia.
Hän mainitsi suojalausekkeen. Milloin komissio aikoo perustaa kaikki päätöksensä hänen osastonsa harjoittamaan tieteelliseen tutkimukseen ja vastustaa julkista mielipidettä, joka hankaloittaa muuntogeenien käyttöä, joka on haitallinen viljelijäyhteisöllemme ja todellakin elintarvikkeiden hinnoille ja vaikuttaa kielteisesti Euroopan talouteen?
Janez Potočnik
komission jäsen. - (EN) Kuten tiedätte, kysymys on monimutkainen, ja onkin tärkeää ymmärtää, että eräillä ihmisillä on varovaisuudesta kumpuavia pelkoja. Siksi onkin tärkeää, että lisäämme mahdollisimman paljon tietoisuutta ja tietoa, koska meidän on ensiarvoisen tärkeää perustaa päätöksemme käytössämme oleviin tietoihin. Yritän parhaani mukaan varmistaa, että tämä tiedon taso saavutetaan tulevaisuudessa mahdollisimman hyvin.
Puhemies
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos. En halunnut olla liian ankara, mutta meidän on saatava puheenvuorot ja aika tasapainoon, mikä on vaikeaa.
Toinen osa
Puhemies
(EN)
Aihe: EU:n talousarvion täytäntöönpano
Voiko komissio antaa lausunnon, jossa se selittää, miten se uskoo, että menettelyjä, joilla EU:n budjettivarojen käyttö vuosittain hyväksytään, voitaisiin yksinkertaistaa ja virtaviivaistaa tulevaisuudessa?
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. - (EN) Haluan vastata kysymykseen ja toistaa vastaukseni, jonka jo lähetin Brian Crowleylle vuosittaisista menettelyistä ja talousarviomenettelyistä yleensä sekä siitä, miten niitä voidaan ja voitaisiin parantaa. Antaisin mielelläni vastaukseni kahdessa osassa. Ensimmäinen koskee tämänhetkistä käsittelyä, mitä sen osalta voidaan vielä tehdä, miten voimme käyttää varoja tehokkaammin ja tietenkin mitä ovat ne tulevat ehdotuksemme tarkistetussa perustamissopimuksessa, jotka saivat alkunsa kesäkuisesta neuvoston kokouksesta tänä vuonna.
Voimme todeta olevamme ylipäätään tyytyväisiä nykyisissä perustamissopimuksen mukaisissa menettelyissä saavutettuihin tuloksiin, koska meillä on nykyisen perustamissopimuksen nojalla mahdollisuus tehdä parannuksia ja löytää nopeita ratkaisuja, mikäli kiireellinen tilanne ilmenee. Tuoreina esimerkkeinä ovat viime vuoden tsunami ja tänä vuonna Palestiina ja osittain Kosovo. Pystyimme löytämään ratkaisun nopeasti yhdessä käsittelyssä - mutta se vie jonkin verran aikaa ja riippuu kovin paljon kahden budjettivallan käyttäjän ja komission välisistä yhteisistä kolmenvälisistä neuvotteluista.
Mutta arvoisa jäsen on tietenkin oikeassa todetessaan, että nykyisessä perustamissopimuksessa voi olla jo paljon tilaa parannuksiin, ja yksi esimerkeistä koskee vuotuisen talousarviomenettelyn käytännön aikataulua - jota on noudatettu vuodesta 1975. Me, me kaikki yhdessä - tarkoitan kaikkia budjettivallan käyttäjiä ja komissiota - sovimme tuolloin perustamissopimusta koskevan pyynnön lisäksi, että lisäämme kaksi ja puoli kuukautta menettelyyn lähinnä siksi, että tuohon aikaan ei ollut sähköpostia. Nykyään emme enää tarvitse tätä aikataulua, mutta silti olemme jämähtäneet siihen, ja se on työpöydillämme, eikä kukaan yritä ratkaista tätä kysymystä. Tuottavuutta voidaan tietenkin lisätä jo tämän esimerkin perusteella.
Toinen hyvin mielenkiintoinen seikka on kuitenkin uusi varainhoitoasetus ja sen soveltamissäännöt, jotka olemme hyväksyneet yhteisneuvotteluissa parlamentin ja neuvoston kanssa ja jotka neuvosto on vihdoin vahvistanut. Ne ovat olleet voimassa tämän vuoden (2007) toukokuusta lähtien. Niissä on jo hieman yksinkertaistettu ja virtaviivaistettu EU:n talousarvion vuotuista täytäntöönpanoa.
Luultavasti parhaimmat viestit, jotka voin teille tänään välittää, koskevat kuitenkin tarkistettuun perustamissopimukseen sisältyviä ehdotuksia. Niiden osalta haluan tuoda esiin neljä seikkaa, joilla voidaan parantaa demokraattista valvontaa, vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta talousarviomenettelyssä.
Ensimmäinen innovatiivinen ehdotus tarkistetussa perustamissopimuksessa on se, että pakollisten ja ei-pakollisten menojen välillä tehtävä ero ehdotetaan poistettavaksi, jolloin budjettivallan käyttäjät vahvistavat vuotuisen talousarvion vain yhdessä menettelyssä.
Toinen ehdotus koskee niin kutsuttua menojen enimmäiskorotusta, joka mainitaan EY:n perustamissopimuksen 27 artiklassa ja joka aiheuttaa yleensä ristiriitoja vuotuisessa neuvotteluprosessissa. Enimmäiskorotusta ei enää käytetä tai se ei ole tarpeellinen, koska menojen enimmäiskorotuksen korvaa käytännössä monivuotinen rahoituskehys, joka vahvistetaan perussopimuksissa, toisin kuin nykyään.
Lisäksi hyväksymisprosessi on erilainen tulevissa varainhoitoasetuksissa. Hyväksyntä tapahtuu yhteispäätöksellä parlamentin kanssa. Vuoteen 2007 saakka päätös tehtiin yksimielisesti vain neuvostossa - jäsenvaltioiden toimesta. Tämä on suunnattoman suuri ero, joka meillä on suunnitteilla.
Kaikki nämä ehdotukset sekä mahdollisuus tehdä vuotuisia ja päivittäisiä parannuksia antavat enemmän valtuuksia demokraattisesti valitulle Euroopan parlamentille ja lisäävät päätöksentekoprosessin demokraattisuutta.
Brian Crowley
(EN) Kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan ja siitä, että hän helpotti lisäkysymyksen esittämistä.
Se koskee kysymystä siitä, mitä uusi uudistussopimus antaa meille monivuotisen rahoituksen ja talousarvion toimivuuden osalta. Kuten tiedätte, kiistelemme joka vuosi samoista asioista, jotka liittyvät tiettyihin käyttöön asetettaviin omiin varoihin sekä muihin käyttöön asettamiimme varoihin sekä siihen, miten nuo rahat on jaettu eri budjettikohtiin, onko ne osoitettu maatalouteen, yhteiskunnalliseen rakenteeseen, rakennerahoitukseen, aluerahoitukseen ja niin edelleen.
Yksi suurimmista parlamentille alinomaa esitetyistä valituksista koskee sitä, että ihmiset eivät tiedä, mihin EU:n rahat käytetään. He eivät tiedä, miten - heidän mielestään - heidän itsensä antama rahoitus tarkalleen jaetaan eri maiden kesken. Tiedän kyllä, että sen selittäminen on jäsenvaltioiden itsensä vastuulla, mutta onko olemassa jonkinlainen mekanismi, jonka avulla komissio voisi tuoda eri menoalat esiin avoimemmin?
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. - (EN) Haluan ilmoittaa, että saimme avoimuusaloitteemme yhteydessä neuvoston kanssa aikaan sopimuksen juuri uudesta varainhoitoasetuksesta, ja sopimuksen mukaan jäsenvaltiot ovat suostuneet raportoimaan ja julkistamaan kaikki tiedot kaikista rahoituksen saajista - ei ainoastaan maatalousvarojen vaan kaikkien varojen osalta. Maatalouden osalta tehty sopimus tulee voimaan vuodesta 2009 alkaen ja muiden alojen osalta tehdyt sopimukset vuodesta 2008, 2009 ja 2010 alkaen.
Tämä on suunnaton edistysaskel selkeyden, vastuullisuuden, avoimuuden ja kansalaisviestinnän kannalta. Kansalaiset saavat tietää jok'ikisen sentin saajan ja syyt rahoituksen saantiin, joten myös jäsenvaltioiden on paljon helpompi vastata kysymyksiin.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa komission jäsen, kysymykseni koskee maksuviivästysdirektiiviä. Monet pienet ja keskisuuret yritykset ja myös monet tutkijat valittavat jatkuvasti siitä, että hankkeen hyväksymisen ja tosiasiallisen maksun välillä kuluu liian pitkä aika. Ennakkorahoituksen saanti on aivan liian vaikeaa monille pienille ja keskisuurille yrityksille. Voisiko myös Euroopan komissio teidän mielestänne mukauttaa maksuehtonsa maksuviivästysdirektiiviin, jota sovelletaan koko EU:ssa ja josta olemme kaikki päässeet yksimielisyyteen?
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. - (EN) Ongelma on tiedossamme, ja olemme soveltaneet näihin kysymyksiin uusia asetuksia ja soveltamissääntöjä. Toivomme, että uudet säädökset, jotka ovat olleet käytössä ja voimassa tämän vuoden toukokuusta lähtien, yksinkertaistavat menettelyä ja auttavat tietenkin komissiota myös antamaan ongelmiin vastuuntuntoisemman ratkaisun. Ymmärrämme hyvin, että sääntöjen on oltava samat kaikille - ei ainoastaan jäsenvaltioille ja rahoituksen saajille vaan myös komissiolle.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa komission jäsen, mainitsitte poliittiset kriisit. Meillä on ollut tänä vuonna lukemattomia luonnonkatastrofeja Kreikassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja muuallakin. Tuollaisissa tapauksissa on tärkeintä, että budjettivarat saadaan käyttöön nopeasti. Ovatko nykyisin käytössämme olevat välineet riittäviä vai voitaisiinko niitä ehkä parantaa? Onko olemassa keinoja lisätä rahoituksen kokonaisvolyymiä, koska tämän kesän luvut osoittavat, että nykyiset varamme eivät varmasti tule riittämään?
Dalia Grybauskaitė
komission jäsen. - (EN) Varsinkin Kreikan osalta tutkimme parhaillaan ainakin kolmea rahoituslähdettä, joilla varoja voitaisiin kartuttaa. Meillä on aluepolitiikan varoissa vuosittain yli miljardin euron erityisrahasto, jota voimme käyttää. Tarkastelemme parhaillaan myös mahdollisuutta kohdentaa rahoitusta uudelleen - suunnata ohjelmarahoitus uudelleen aiempien suunnitelmien mukaisesti, ja Kreikan hallitus neuvottelee ensi viikolla teknisen henkilöstömme kanssa siitä, mihin ohjelmiin se haluaa muutoksia tai mitkä ohjelmat se haluaa korvata toisilla ja mihin painopiste asetetaan.
Lisäksi maatalousvaroilla voidaan kunnostaa maa-alueita, ja varsinkin sellaisia maa-alueita, joita käytettiin Kreikan niemimaalla maatalousmaana. Voimme siis tarkastella kolmea tai neljää mahdollista rahoituslähdettä ja kartuttaa varoja.
Menettelyn osalta viittaan pääkysyjän esittämään kysymykseen todetakseni, että menettely kestää toisinaan - vilpittömästi ja pelottomasti sanottuna - pitkään. Saamme tietenkin lopullisen, konkreettisen pyynnön Kreikan hallitukselta noin kymmenen päivää sen jälkeen, kun kaikki laskelmat on tehty, mutta vastaus ja menettelyt kestävät pitkään. Suoritamme maksun yleensä keskimäärin 6-8 kuukautta tapahtuman jälkeen, ja se ei tietenkään ole paras ratkaisu jäsenvaltioiden eikä tilanteen ratkaisemisen kannalta. Nykyisen perustamissopimuksen mukaiset menettelyt tarjoavat meille mahdollisuuden toimia nopeammin, mutta siihen tarvitaan poliittista tahtoa kaikilta budjettivallan käyttäjiltä. Uutta perustamissopimusta koskeva ehdotus nopeuttaa tietenkin myös menettelyjä. Yleisesti ottaen rahoituksen määrä on kuitenkin aivan toinen kysymys. Meitä pyydetään koko ajan käyttämään talousarviota joustavammin. Meillä on esimerkiksi joitakin uusia menokohtia ja joitakin varauksia, joiden varat palautetaan vuoden loppuun mennessä. Neuvosto ja parlamentti eivät kuitenkaan vielä ole suostuneet tähän joustavuuteen. Minusta tällainen joustavuus olisi hyvä asia, ja olen varma, että kollegani komissiossa haluaisivat sitä myös, koska toisinaan tämä talousarvion jäykkyys sitoo tosiaankin meidän kätemme.
Joitakin keinoja meillä siis on: joustavuus, yleismäärärahat sekä nopeus ja nopeat tulokset kaikista talousarviomenettelyistä. Nämä ovat kolme keinoa, joiden avulla lopulliseen tulokseen päästään mielestäni tehokkaammin.
Puhemies
(EN)
Aihe: Tiede- ja oppialojen suunnittelu Koulutus 2010 -ohjelman puitteissa
On mahdollista, että koulutuksen alalla ja Koulutus 2010 -ohjelman puitteissa luodaan kattavampi perusta yhteistyölle ja koulutuksen tukemiselle siten, että elinikäisen oppimisen strategiaan kiinnitetään enemmän huomiota. Näin ollen pyydän komissiolta tietoja siitä, mikä asema suunnitelman yleisessä hahmottelussa on sellaisilla tieteen ja opintojen aloilla, kuten klassillisella filologialla, historiatieteillä ja arkeologialla sekä kielitieteellä, joilla ei ole suoranaista yhteyttä työmarkkinoihin? Miten Euroopan unionin kansalaiset saadaan vakuutetuksi siitä, että on merkityksellistä jatkaa tällaisen tiedon, erityisesti klassillisten kielten ja klassillisen filologian sekä historiatieteiden perinnön, siirtämistä ja levittämistä, vaikka kyseistä tietoa ei voida arvioida hyötynäkökulmasta?
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Kuten kaikki tiedämme, koulutuksen suunnittelu on EY:n perustamissopimuksen 149 artiklan mukaisesti jäsenvaltioiden vastuulla, mikä tarkoittaa, että oppilaitoksissa noudatettavien opetussuunnitelmien muotoilua ja oppilaitoksissa opetettavia aineita koskevat päätökset tehdään yksinomaan jäsenvaltioissa.
Komission tehtävänä on tukea jäsenvaltioita näiden kehittäessä laadukasta koulutusta. Koulutus 2010 -työohjelmassamme komission keskeisenä tehtävänä on helpottaa parhaita toimintatapoja koskevaa tiedonvaihtoa jäsenvaltioiden välillä. Näin autetaan varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmät kykenevät vastaamaan 2000-luvun haasteisiin.
Koska työmarkkinakysymykset ovat tärkeä osa Lissabonin strategiaa, on selvää, että työmarkkinoihin ja yleensäkin kilpailukykyyn liittyvät koulutuspoliittiset näkökohdat ovat tältä osin tärkeässä asemassa.
Tästä ei kuitenkaan seuraa, että esimerkiksi klassillisten kielten, historiatieteiden, arkeologian ja kielitieteen kaltaisilla aineilla ei olisi yhteyttä työmarkkinoihin. Sen lisäksi, että monet näistä oppialoista tarjoavat suoria työllistymismahdollisuuksia, kyseisten aineiden opiskeluun sisältyy analysoinnin, päättelyn ja monien muiden yleistaitojen kehittämistä ja välittämistä.
Yhdessä työohjelmaa koskevassa viiteasiakirjassa, joka sisältyy elinikäisen oppimisen avaintaidoista 18. joulukuuta 2006 annettuun parlamentin ja neuvoston suositukseen, tällaisiin taitoihin luetaan ”viestintä vierailla kielillä” sekä ”tietoisuus kulttuurista ja kulttuurin ilmaisumuodot”. Viimeksi mainitulla tarkoitetaan tietoa paikallisesta, kansallisesta ja eurooppalaisesta kulttuuriperinnöstä ja niiden merkityksestä maailmassa. Kansalaisuuteen liittyviin taitoihin kuuluu päätöslauselman mukaan tieto ajankohtaisista tapahtumista samoin kuin tieto Euroopan ja maailmanhistorian keskeisistä tapahtumista ja suuntauksista. Tämä on siis mielestäni erittäin suoraa ja selkeää myötävaikuttamista siihen suuntaan, jota kysymyksessä pyydetään ja jolle Marie Panayotopoulos-Cassiotou sekä uskoakseni myös monet muut tämän parlamentin jäsenet antavat tukensa.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Olette vakuuttanut minut jatkuvasta mielenkiinnostanne. Kysyisin kuitenkin, kuinka paljon rahoituksesta kohdennetaan Koulutus 2010 -ohjelman edistämiseen?
Olette kulttuurista vastaava komission jäsen. Mikä osa seitsemännen ohjelman puitteissa tehtävästä tutkimuksesta kohdistetaan mainitsemillenne osa-alueille - eli tiedon lisäämiseen kieli-, kulttuuri-, historia- ja kielitieteiden aloilla?
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Mitään erityistä jaottelua ei vielä ole, mutta kuten tiedätte, ohjelman oikeusperustan mukaan ohjelma on jaettu neljään elinikäistä oppimista koskevaan pääpilariin: Erasmus, Comenius, Leonardo da Vinci ja Grundtvig sekä laaja-alaisiin toimiin eli siirtovalikoimiin. Tutkimus- ja kehittämistoiminnasta sekä yhteistyöstä voidaan sanoa suurin piirtein samaa, mutta on erittäin tärkeää, että kumppanit - laitokset - sitoutuvat osa-alueisiin, jotka ovat lähellä humanistisia tieteitä, kulttuuritietoutta, arvojen vaalimista. Tuemme elinikäistä oppimista koskevasta ohjelmasta siis konkreettisesti esimerkiksi Euroopan historianopettajien yhdistystä (European Standing Conference of History Teachers' Association, EUROCLIO), ja on tärkeää, että tällainen yhdistys on olemassa, että se noudattaa sääntöjä ja että se täyttää tuen myöntämisedellytykset, sillä silloin voimme tarjota sille tukea.
En aio kannustaa eriyttämistä tai liian voimakasta erottelua pehmeisiin ja koviin tieteisiin. Kansalaiskasvatus sisältää perustaitojen lisäksi hyvinkin laaja-alaisia taitoja, tietoja ja asenteita, joita tarvitaan työmarkkinoilla ja joita myös eläminen yhä monimuotoisemmassa paikallisessa, alueellisessa tai eurooppalaisessa yhteisössä edellyttää.
Puhemies
(EN)
Aihe: Koulunsa keskeyttäneiden määrät
Eurostatin vuonna 2006 julkaisemien virallisten tilastojen mukaan 18-24-vuotiaista eurooppalaisista nuorista 15,3 prosenttia jättää koulunkäyntinsä kesken.
EU:n 14 jäsenvaltiossa määrä kuitenkin ylittää eurooppalaisen keskiarvon. Suurimmat koulunsa keskeyttäneiden määrät ovat Maltassa (41 %), Portugalissa (39,2 %), Espanjassa (29,9 %), Islannissa (26,3 %), Italiassa (20,8 %), Latviassa (19 %) ja Romaniassa (19 %).
Euroopan unioni on ehdottanut työllisyyden nostamista 70 prosenttiin Lissabonin strategian avulla vuoteen 2020 mennessä. Työn tuottavuuden lisäämiseksi työvoima kuitenkin tarvitsee yhä enemmän koulutusta.
Mihin toimiin komissio aikoo ryhtyä vähentääkseen koulunsa keskeyttäneiden määrää?
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, vuonna 2000, vuosituhannen vaihtuessa, 17,6 prosenttia 18-24-vuotiaasta väestöstä oli hankkinut ainoastaan alemman keskiasteen koulutuksen. Viime vuoteen - vuoteen 2006 - mennessä osuus oli supistunut 15,3 prosenttiin. Kuusi uutta jäsenvaltiota oli jo saavuttanut vuodelle 2010 asettamamme tavoitteen, joka on kymmenen prosenttia. Äsken mainitsemani 149 artiklan nojalla tämä on täysin jäsenvaltioiden vastuulla. Koulutuksen sisältö ja järjestäminen kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Meidän tehtävämme on tukea ja täydentää jäsenvaltioiden toimintaa. Näin olemme tehneetkin monin eri tavoin, joista mainitsen vain muutamia. Rahoittamalla useita tätä ongelmaa tarkastelevia tutkimuksia komissio on tukenut erityisesti sellaisen tietopohjan laatimista, johon poliittiset toimenpiteet voivat perustua.
Lisäksi komissio antoi vuonna 2006 eurooppalaisten koulutusjärjestelmien tehokkuutta ja tasapuolisuutta koskevan tiedonannon, jossa painotimme, että esiopetus, esikouluopetus, on tehokas keino supistaa koulunsa keskeyttäneiden määrää, ja huomautimme oppilaille tarjottavan opetuksen liian aikaisen eriyttämisen vaaroista.
Komissio on myös aloittanut aivan hiljattain julkisen kuulemisprosessin kouluopetuksen uudenaikaistamisesta. Sen osana sidosryhmiltä pyydetään näkemyksiä siitä, miten koulun keskeyttämisongelma voidaan parhaiten ratkaista. Lissabonin kansallisten uudistusohjelmien tarkastelun yhteydessä komissio antoi tarpeellisiksi katsomissaan tapauksissa jäsenvaltiokohtaisia suosituksia koulun keskeyttämisestä.
Se on käyttänyt Koulutus 2010 -työohjelman välityksellä avointa koordinointimenetelmää kehittääkseen hyviä toimintatapoja ja verratakseen koulun keskeyttämisestä saatuja kokemuksia.
Jäsenvaltioita on myös kannustettu hyödyntämään rakennerahastoja kohdennettuihin tukitoimiin, joiden tarkoituksena on ratkaista koulunsa keskeyttäneiden erityisen korkeita määriä ja osallistua elinikäisen oppimisen ohjelmasta rahoitettuihin hankkeisiin, joissa tätä aihetta käsitellään.
Lopuksi todettakoon, että selkeää ja arvioitavissa olevaa edistystä on saatu aikaan, joskaan ei vielä riittävästi, ja meidän on todellakin jatkettava toimiamme ja tehostettava niitä.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos vastauksestanne. Vaikka koulutus on jäsenvaltioiden vastuulla, komission pitäisi osallistua Euroopan unionin tulevaisuuden varmistamiseen. Suositukset ovat osa ei-sitovaa lainsäädäntöä. Euroopan komission on selkeästi pyydettävä jäsenvaltioita laatimaan toimintasuunnitelmia koulun keskeyttämisen estämiseksi.
Euroopan unioni tarvitsee ammattitaitoista työvoimaa. Ei voida hyväksyä, että köyhistä perheistä tai maaseudulta lähtöisin olevat nuoret joutuvat keskeyttämään koulunkäyntinsä taloudellisen tilanteensa vuoksi. EU:n väestö vanhenee, ja sosiaaliturvajärjestelmien kestävyyden varmistaminen edellyttää työn tuottavuuden lisäämistä.
Kysynkin seuraavaa: arvoisa komission jäsen, mihin toimenpiteisiin olette ryhtynyt tukeaksenne jäsenvaltioita avustamaan taloudellisesti lapsia, jotka ansaitsevat tilaisuuden jatkaa opintojaan, ja erityisesti köyhistä perheistä tai maaseudulta lähtöisin olevia lapsia? Tämä on todellinen ongelma, ja puhumme nyt Euroopan tulevaisuudesta.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Tähän voisi vastata pitkästikin, mutta lyhyesti sanottuna yritämme tehdä yhteistyötä sekä yhdistää resursseja ja toimintalinjoja, jotta voisimme edesauttaa nuorten tilanteen parantamista.
Komissio aikoo esimerkiksi huomenna vahvistaa kirjallisen menettelyn - nuorten työllisyyttä koskevan toimintapoliittisen asiakirjan. Uskomme, että tulevaisuutemme on nuorissa, ja tulevaisuus alkaa nyt. Kannustamme erityisesti uusia jäsenvaltioita käyttämään enemmän rakennerahastovaroja liikkuvuutta edistävän koulutuspolitiikan tukemiseen. Todetessamme, että perusvastuu järjestelmästä ja sisällöstä on jäsenvaltioilla, uskomme tietenkin, että jäsenvaltioiden noudattama laadukkuus tai tehokkuus ja tasapuolisuus voisivat johtaa kansalaistemme - myös nuorten - kannalta konkreettisempiin ja parempiin ratkaisuihin.
Olen varma siitä, että erityisesti koulutuksen välityksellä tehtävät investoinnit työvoimaan ovat yhteiskunnan yhteenkuuluvuuden ja tulevan kilpailukyvyn kannalta arvokkain ja tehokkain investointi. En totea näin ainoastaan näistä osa-alueista vastaavana komission jäsenenä vaan myös poliitikkona ja isänä. Meidän mielestämme siis yhteistyötä on epäilemättä lisättävä.
Kathy Sinnott
(EN) Mainitsitte rakennerahastot moneen kertaan. Mitä te komission jäsenenä voitte tehdä kannustaaksenne maita käyttämään noita varoja kansalaistemme hyväksi, sosiaalisten ohjelmien hyväksi ja niin edelleen? Tiedän varmasti, että Irlannissa suurin osa noista varoista käytettiin maanteihin ja suuriin infrastruktuurihankkeisiin. Ihmisiin varoja ei käytetty käytännössä lainkaan.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Olemme vapaita ihmisiä, vapaita yhteiskuntia, ja kehotuksena onkin olla järkeviä tässä vapaudessa. Totesin, että parasta on investoiminen inhimilliseen potentiaaliin.
En vastusta investointeja uudenaikaiseen infrastruktuuriin, liikenteeseen ja ympäristöön. Ne ovat tärkeitä. Jo alustavassa vastauksessani mainitsemassani tiedonannossa toteamme kuitenkin - ja tämä perustuu tieteelliseen näyttöön - että investoinnit, joiden tarkoituksena on saada lapset, joilla on huono sosioekonominen tausta, osallistumaan esiopetukseen, ovat tehokkain keino ratkaista heidän heikentyneet edellytyksenä kokea yhteenkuuluvuutta. Esikouluopetuksen tuottavuusprosentti on esimerkiksi korkeampi kuin tuottavuusprosentti, joka saadaan tekemällä samalla määrällä pitkän aikavälin investointeja rahoituslaitoksiin.
Kehotan siis kuitenkin ministereitä ja parlamentin jäseniä käyttäytymään järkevien isien ja äitien tavoin ja ajattelemaan tulevia sukupolvia, ei ainoastaan huomista, lähitulevaisuutta tai seuraavien vaalien äänestystuloksia. Tämänkaltainen sukupolvien välinen pitkän aikavälin lähestymistapa on mielestäni jopa talouden kannalta erittäin tarpeellinen ja tehokas, mutta toisinaan me vain toimimme lyhyen aikavälin ja ahdasmielisten lähestymistapojen mukaan.
Eurooppa on täynnä esimerkkejä; se on mosaiikki, ja eräiden jäsenvaltioiden esimerkillisen toiminnan perusteella on nykyään annettu jopa maailmanlaajuisia suosituksia. Ajatellaanpa vain PISA-tutkimusta, ja kehotan teitä tutustumaan myös seuraavaan tutkimukseen, jonka OECD julkistaa syyskuussa. Havaitsemme, missä olemme kolmen vuoden jälkeen, ja eräissä eurooppalaisissa maissa suoritukset ovat maailman parhaita. Tarvitsemme tällaisia suorituksia, ja tarvitsemme niitä vielä enemmän.
Puhemies
(EN)
Aihe: Euroopan teknologiainstituutti
Euroopan teknologiainstituutin perustamisen yhteydessä yhteisön toimielimet ovat neuvotelleet projektin rahoituksesta. Tarkoitus on saada rahoitusta myös yksityiseltä sektorilta. Kuinka komissio voi varmistaa, ettei EIT:lle käy kuin Galileo-ohjelmalle? Yksityinen sektorihan ei osallistunutkaan Galileo-projektin rahoitukseen.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kysymys koskee EIT:n yksityiseltä sektorilta saamaa rahoitusta. Meidän mielestämme julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyökumppanuus auttaa viemään eteenpäin informaatiokehitystä tietotaloudessa. Jos näin ei käy, olemme epäonnistuneet.
Yksityisen sektorin tarjoamaa lisärahoitusta tärkeämpää on se, että se auttaa tekemään muutoksia innovaatiotoiminnan strategisessa ohjauksessa. Minun mielestäni kyse ei siis ole niinkään rahasta vaan siitä, miten teemme yhteistyötä, miten luomme kumppanuuksia ja yhdistämme etunäkökohtia.
Monet EU:n jäsenvaltiot ovat ryhtyneet toimiin helpottaakseen julkisen ja yksityisen sektorin välisiä rakenteellisia yhteyksiä. Tarkoituksena on edistää korkeakoulujen ja teollisuusyritysten välistä tiedonsiirtoa. Tässä yhteydessä EIT:n toimintaa ja varsinkin tieto- ja innovaatioyhteisöjen toimintaa toteutetaan julkisen ja yksityisen sektorin innovatiivisen, rakenteellisen yhteistyön välityksellä, ja toimintaa rahoitetaan monista erilaisista julkiselta ja yksityiseltä sektorilta peräisin olevista rahoituslähteistä. Toiminnan rahoitusjärjestelyistä ei ole etukäteen tarkkaa tietoa, vaan ne selviävät varmasti ajan mittaan, mutta tavoitteena on saada mahdollisimman suuri osuus rahoituksesta yksityiseltä sektorilta.
Euroopan yhteisön rahoitusosuudeksi sovittiin 308 miljoonaa euroa seuraavien rahoitusnäkymien aikana. Sen tarkoituksena on vauhdittaa rahoituksen hankintaa yksityiseltä sektorilta. Komissio on yrittänyt erityisesti saada yksityisen sektorin osallistumaan EIT:n ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen rahoitukseen ja helpottaa niiden osallistumista.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen tärkeimpänä valintakriteerinä on esimerkiksi niiden valmius varmistaa pitkäaikainen ja kestävä rahoitus, ja tämä pitää sisällään myös yksityiseltä sektorilta saatavan merkittävän rahoitusosuuden. Instituutin hallintoelimen onkin tärkeää määritellä ne mahdollisten osaamis- ja innovaatioyhteisöjen toimintakentät, jotka houkuttelevat mahdollisimman laajalti osallistujia myös yksityiseltä sektorilta.
EIT saa lisäksi valtuudet perustaa EIT-säätiö, jonka toiminnan tarkoituksena on saada ja lisätä rahoitusta sekä yksityisiltä rahoittajilta että yrityksiltä.
Esko Seppänen
(FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komissaari, on mainittu, että yksityistä rahoitusta tulisi myös Yhdysvalloista ja Microsoft on mainittu EIT:n rahoittajana. Eikö ole huolestuttavaa, että tällaiset suuryritykset Amerikasta pyrkivät saamaan hyödyn Euroopan teknologiainstituutin tuottamista tutkimustuloksista? Samalla kysyisin, ovatko nämä yksityiset rahoittajat mahdollisesti myös asettamassa ehtoja antamalleen rahoitukselle?
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Mielestäni olisi tylsää, jos vain yhdysvaltalaiset yritykset olisivat kiinnostuneita käymään vuoropuhelua, tekemään yhteistyötä ja miettimään investointimahdollisuuksia. On muitakin yrityksiä, myös Euroopassa. Monet tällaisista eurooppalaisista, amerikkalaisista tai kansainvälisistä yrityksistä tekevät jo runsaasti investointeja Eurooppaan.
EIT:n pitäisi lisätä kannustimia ja suotuisia toimintaedellytyksiä Euroopassa toteutettavalle innovaatiotoiminnalle. En sulkisi pois myöskään ulkopuolisia intressejä, mutta haluaisin kannustaa parlamentin, neuvoston ja komission sitoutumista lopullisen vastauksen löytämiseen ja kokonaisehdotuksesta sopimiseen, jotta eurooppalaiset investoinnit saataisiin käyttöön kansainvälisessä yhteistyössä. Kaikki myönteiset viestit sekä EU:n sisältä että sen ulkopuolelta ovat tietenkin tervetulleita.
John Purvis
(EN) Arvoisa komission jäsen, olenko havaitsevinani Esko Seppäselle juuri antamastanne vastauksesta, että teillä on todellakin merkkejä siitä, että yritykset ovat erityisen kiinnostuneita investoimaan EIT:hen? Koska jos näin ei ole, jos ette saa merkittävästi tai riittävästi rahoitusta yksityiseltä sektorilta, maltatteko silti olla hyökkäämättä EU:n talousarvion kimppuun, ja otatteko sen opiksi siitä, että ehkäpä EIT:n rahoitus ei herätä kovinkaan paljon kiinnostusta?
Haluaisin kuitenkin saada vakuutuksenne siitä, että tahdotte ehkä vilpittömästi ajaa tällaisia etunäkökohtia.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Olemme olleet ja olemme edelleenkin yhä kiinnostuneempia tästä asiasta varsinkin nyt, kun olemme päässeet itse ehdotuksessa nykyiseen vaiheeseen, koska tämä oli aluksi vain pikemminkin ajatus tai käsitys, joka on nyt saanut konkreettisen muodon tekstinä.
Tekstiä ei ole vielä virallisesti vahvistettu - ja toivomme, että se tapahtuu vuoden loppuun mennessä - mutta yksittäisiltä yrityksiltä tai yritysorganisaatioilta saamamme viestit ovat olleet koko ajan konkreettisempia ja myönteisempiä siinä mielessä, että ne ehkä osallistuvat toimintaan enemmän tulevaisuudessa.
Olemme käyneet keskusteluja Euroopan teollisuuden edustajien konferenssin (European Round Table of Industrialists, ERT) Business Europen, Eurochambersin ja monien muiden järjestöjen kanssa, kuten eurooppalaisten tutkimus- ja teknologiaorganisaatioiden yhdistyksen (European Association of Research and Technology Organisations, EARTO) kanssa. Voin todellakin todeta, että viestit ovat olleet yhä konkreettisempia. Kukaan ei tietenkään kirjoita avointa sekkiä tai anna etukäteen sitoumuksia, eivätkä meidän toimemme saa korvata joissakin keskuksissa tai kumppanuuksissa tavattua myönteistä kehitystä, mutta EIT:n pitäisi silti saada uutta vauhtia, uusia kannustimia ja luoda tilaa innovaatioystävällisemmälle Euroopan unionille. Se on aikomuksena ja meidän kaikkien yhteisenä vastuuna.
DanutBudreikait
(LT) Euroopan teknologiainstituutin ajatuksena on luoda innovaatioita, jotka osaltaan lisäävät Euroopan unionin kilpailukykyä. Jos suuret yksityisyritykset osallistuisivat instituutin toimintaan, olisivatko innovaatiot markkinoiden muiden toimijoiden saatavilla? Entä sitten jäsenvaltiot? Eikö jäsenvaltioiden ja Euroopan yhteisön pitäisi olla eurooppalaisen instituution tärkeimpinä rahoittajina?
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Meidän on määriteltävä EIT:n oma rooli. EIT on instituutio, joka vastaa kilpailun valinnasta, arvioinnista, seurannasta ja monien erilaisten tieto- ja innovaatioyhteisöjen toimintapuitteista. Innovaatioiden osalta keskeisin kumppanuus on kuitenkin tieto- ja innovaatioyhteisöjen tasolla. Sillä tasolla voidaan ajatella tehtävän merkittävää yhteistyötä pk-yritysten kanssa, ja sisäiset järjestelyt eivät ole ainoastaan niiden oikeus vaan myös niille edullista, koska niiden on rakennettava luottamusta lisätäkseen tai pannakseen alulle uutta yhteistyötä EIT:n suojissa. Teollis- ja tekijänoikeuksien alan perustavanlaatuisten suhteiden osalta ehdotuksessa viitataan seitsemännen puiteohjelman periaatteisiin.
Olen varma, että teollis- ja tekijänoikeuksien järjestämiseksi kumppanien välillä tarvitaan riittävästi vapautta ja joustavuutta, jotta niiden yhteistyö olisi hyödyllistä, jotta tieto- ja innovaatioyhteisöjen suhteesta toisiinsa tai EIT:hen olisi hyötyä ja jotta tietenkin myös innovaatioiden jatkosovelluksesta olisi hyötyä.
Meillä on Euroopassa monia malleja. Voimme mielestäni käyttää runsaasti virikkeitä saadaksemme aikaan todellista kannustusta, ja EIT voisi oikeastaan olla eräänlainen jäänmurtaja, joka avaa parempia edellytyksiä tietoystävälliselle ja myös teollis- ja tekijänoikeuksia tai yhteisöpatentteja tai -politiikkoja suosivalle Euroopalle, sillä ne ovat erityisen tarpeellisia ja tärkeitä, jotta kumppanien kesken saataisiin aikaan todellista osaamisen siirtoa.
Puhemies
(EN) Kysymyksiin nro 38 ja 39 vastataan kirjallisesti.
Aihe: Kreikan julkisen sektorin ehdoton kielto muuttaa määräaikaiset työsopimukset toistaiseksi voimassaoleviksi sopimuksiksi
On kulunut kuusi vuotta direktiivin 1999/70/EYvoimaantulosta, mutta Kreikka ei ole vieläkään pannut sitä täytäntöön. Määräaikaisilla työsopimuksilla työskentelevien työntekijöiden hyväksi annetuista lopullisista päätöksistä huolimatta Kreikan korkein oikeus on kumonnut tähänastisen oikeuskäytännön ja päättänyt kieltää ehdottomasti julkisen sektorin määräaikaisten työsopimusten muuttamisen toistaiseksi voimassaoleviksi vedoten Kreikan perustuslakiin. Tämä päätös on täysin direktiivin 1999/70/EY hengen ja kirjaimen vastainen sekä vastoin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen päätöstä (asiassa C-212/04), jossa korostetaan, että direktiivi ”estää soveltamasta sellaista kansallista lainsäädäntöä, jolla ehdottomasti kielletään vain julkisella sektorilla muuttamasta toistaiseksi voimassa oleviksi perättäisiä määräaikaisia työsopimuksia, jotka on tosiasiassa tehty työnantajan ”pysyvien ja jatkuvien” tarpeiden tyydyttämiseksi ja joilla on katsottava syyllistyttävän väärinkäytökseen”.
Miten komissio arvioi Kreikan ilmeistä kieltäytymistä panna täytäntöön direktiivi 1999/70/EY? Aikooko komissio haastaa Kreikan Euroopan yhteisöjen tuomioistuimeen?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, määräaikaista työtä koskevasta puitesopimuksesta annetussa neuvoston direktiivissä 1999/70/EY edellytetään, että jäsenvaltiot vahvistavat säädöksiä, joilla estetään perättäisten määräaikaisten työsopimusten käytöstä johtuvat väärinkäytökset. Jäsenvaltioiden ei ole kuitenkaan pakko korvata määräaikaisia työsopimuksia toistaiseksi voimassa olevilla työsopimuksilla, mikäli käytössä on muita tehokkaita toimenpiteitä, joilla tällaiset väärinkäytökset estetään tai saatetaan rankaistaviksi.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin vahvisti tämän tulkinnan 4. heinäkuuta 2006 asiassa C-212/04 (Adeneler) antamassaan tuomiossa, joka koski Kreikan lainsäädäntöä.
Euroopan yhteisöjen tuomioistuin totesi myös, että asiaan sovellettavan lainsäädännön tulkinta ei kuulu sen toimivaltaan. On Kreikan tuomioistuinten oma asia tulkita asiaan sovellettavaa Kreikan lainsäädäntöä ja päättää, täyttääkö tämä lainsäädäntö direktiivin vaatimukset sellaisten tehokkaiden toimenpiteiden käytöstä, joilla voidaan estää ja saattaa rangaistavaksi väärinkäytökset, jotka johtuvat perättäisten määräaikaisten työsopimusten käytöstä.
Kreikka on pannut edellä mainitun direktiivin täytäntöön presidentin asetuksella N:o 64/2004, joka koskee julkista sektoria. Komissio on tutkinut asetuksen tarkkaan ja tullut siihen tulokseen, että se täyttää direktiivin vaatimukset.
Koska direktiivi pantiin täytäntöön vasta myöhemmin, 19. heinäkuuta 2004, presidentin asetuksessa oli väliaikainen poikkeussäännös, jonka avulla ennen asetuksen voimaantuloa tehdyt perättäiset määräaikaiset työsopimukset voidaan tietyissä tilanteissa muuttaa toistaiseksi voimassa oleviksi työsopimuksiksi.
Olen tietoinen siitä, että oikeudellinen tilanne, joka johtuu määräaikaisten työsopimusten väärinkäytöstä Kreikan julkisella sektorilla, on aiheuttanut erimielisyyksiä viime vuosien aikana. Tämä vahvistettiin hiljattain, 11. kesäkuuta 2007 annetussa Kreikan korkeimman oikeuden tuomiossa, jossa korkein oikeus kumosi aiemman oikeuskäytäntönsä.
Kuten jo mainittiinkin, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomion mukaan kansalliset tuomioistuimet ovat vastuussa asiaan sovellettavan Kreikan lainsäädännön, myös perustuslain, tulkinnasta ja soveltamisesta niiden käsiteltäväksi annettuja asioita koskevissa tilanteissa. Tällöin tuomioistuinten on kuitenkin noudatettava asianmukaisesti asiaan sovellettavaa EU-lainsäädäntöä ja erityisesti direktiiviä 1999/70/EY.
Komissio seuraa tarkasti tilanteen kehittymistä Kreikassa. Se tutkii huolellisesti korkeimman oikeuden viimeisimmän tuomion ja seuraa, millaisia toimenpiteitä Kreikan viranomaiset ovat sen johdosta toteuttaneet.
Lopuksi haluan todeta, että komission toimittamien tietojen mukaan monet kreikkalaiset tuomioistuimet ovat jo esittäneet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle ennakkoratkaisukysymyksiä tästä asiasta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin saa näin tilaisuuden antaa lausunnon asiaan sovellettavan yhteisön lainsäädännön tulkinnasta.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa komission jäsen, tiedätte hyvin, että Kreikka on ainoa maa, joka ei ole vieläkään pannut täytäntöön direktiiviä, vaikka se on ollut voimassa jo kuusi vuotta. Kymmenet tuhannet sopijapuolet kärsivät hallituksesta, jonka teidän mielestänne pitäisi noudattaa tuomioistuinten päätöksiä mutta joka kuitenkin hyväksyy lakeja, joiden nojalla se kieltäytyy noudattamasta tuomioistuinten lopullisia päätöksiä ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntöä.
Monet Kreikan metsäpaloissa tänä vuonna kuolleet ihmiset oli palkattu palomiehiksi yli kymmenen vuoden sopimuksin, ja he tekivät työtään määräaikaisina ja ilman riittävää koulutusta. Olette jo kuukausien ajan väittänyt tutkivanne asiaa. Aiotteko EU:n lainsäädännön valvojina tehdä jotain?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Euroopan komissio on tietenkin EU:n perussopimusten ja EU:n lainsäädännön valvoja, ja tästä syystä olemme tietenkin valmiit ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin.
Komissio on havainnut ensimmäisen presidentin asetuksen osalta monia ongelmia, joita ovat muun muassa Adeneler-asiassa ilmenneet ongelmat. Komissio otti näiden ongelmien vuoksi yhteyttä Kreikan viranomaisiin vuonna 2004. Voin näin ollen vakuuttaa, että seuraamme tätä kysymystä tarkkaan. Tutkimme hyvin tarkkaan Kreikan korkeimman oikeuden viimeisimmät tuomiot, ja jos havaitsemme, että ne edellyttävät komission toimia, emme epäröi ryhtyä toimeen.
Ennen direktiivin antamispäivää tehtyjen määräaikaisten sopimusten väärinkäyttö herättää tietenkin monia kysymyksiä, ja ongelmia aiheuttavat myös sopimukset, jotka olivat jo voimassa 10. heinäkuuta 2002, jolloin direktiivi oli määrä panna täytäntöön, ellei kyseisiin sopimuksiin sovellettu väliaikaissäännöstä.
Haluan pohjimmiltani todeta, että kiinnitämme tähän asiaan riittävästi huomiota ja että ryhdymme toimiin, joita tarvitaan perussopimusten suojaamiseksi.
Aihe: Yhdenvertaiset mahdollisuudet
Katsooko komissio, että yhdenvertaisten mahdollisuuksien eurooppalaisen teemavuoden aikana eri etnistä alkuperää edustavien ihmisten yhdenvertaisuuden ja seksuaalisen suuntautumisen suhteen on tapahtunut edistystä sekä ”uusissa” että ”vanhoissa” jäsenvaltioissa?
Mihin erityisiin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä siksi, että tietyissä EU-maissa ja EU:n ulkopuolisissa eurooppalaisissa maissa toteutetaan edelleen homofobisia toimia kuten Vilnan gay pride -paraatin kieltäminen ja yritys hajottaa tasa-arvon puolesta järjestetty mielenosoitus Romaniassa?
Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä varmistaakseen, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot noudattavat rotuun perustuvan syrjinnän torjumista ja vähemmistöjen, erityisesti romanien, suojelua koskevia sitoumuksiaan ottaen huomioon, että äärisuuntauksia ja suvaitsemattomuutta kannattavat puolueet ovat hälyttävästi menestyneet vaaleissa?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, 13 artiklan sisällyttämisestä EY:n perustamissopimukseen on nyt kulunut kymmenen vuotta, ja olemme edistyneet merkittävästi sen varmistamisessa, että kaikkia Euroopan unionin kansalaisia suojellaan muun muassa rodulliseen tai etniseen alkuperään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvalta syrjinnältä. Tämä suoja ei ole kuitenkaan vielä täydellinen, emmekä ole vielä saavuttaneet arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaa ”todellista” tasa-arvoa.
Kaikkien jäsenvaltioiden on noudatettava niin kutsuttua rotujen yhdenvertaisuusdirektiiviä ja työelämän yhdenvertaisuusdirektiiviä, ja Euroopan unionin tehtävänä on valvoa, että molemmat direktiivit saatetaan moitteettomasti osaksi jäsenvaltioiden lainsäädäntöä ja että niitä sovelletaan tehokkaasti. Komissio antoi näin ollen 27. kesäkuuta 2007 perustellut lausunnot 14 jäsenvaltiolle, jotka eivät ole saattaneet direktiiviä 2000/43/EY moitteettomasti osaksi kansallista lainsäädäntöään.
Haluan todeta, että perusteltujen lausuntojen tosiasialliset perusteet ja niiden vakavuusaste vaihtelevat maittain. Joka tapauksessa perustellun lausunnon on saanut 14 valtiota.
Vuosi 2007 on Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuosi, ja se on kannustanut julkisia viranomaisia ja kansalaisyhteiskuntaa järjestämään hankkeita ja kampanjoita, joissa keskitytään monimuotoisuuden ja syrjimättömyyden tuomiin etuihin.
Syrjinnän vastaisen toiminnan täytyy olla jatkuvasti ensisijaisena ajatuksenamme. Komissio tekee vuonna 2008 ehdotuksia Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden seurantaohjelmista. Niihin voi sisältyä toimenpiteitä, joiden tarkoituksena on saada valmiiksi syrjinnän vastainen lainsäädäntökehys. Heinäkuussa käynnistetty on-line-lausuntokierros jatkuu lokakuun puoliväliin ja on osa ohjelman vaikutuksen arvioinnin valmisteluja.
Haluan myös todeta, että komissio kieltää kaikki homofobian muodot ja suosii suvaitsevaisuuteen ja kunnioitukseen perustuvaa yhteiskuntaa. Se oli tyytyväinen 26. huhtikuuta 2007 annettuun Euroopan parlamentin päätöslauselmaan homofobiasta Euroopassa. Tässä yhteydessä komissio pitää valitettavana, että paikallisviranomaiset eivät antaneet tarvittavia lupia, jotta Euroopan monimuotoisuutta edistävä rekka olisi suunnitelmien mukaisesti voinut käydä Vilnassa 25. toukokuuta, ja että ne kielsivät siihen liittyvän Gay Pride -paraatin. Komissio pitää valitettavana myös sitä, että monimuotoisuusmarssille osallistujat joutuivat Romanian GayFest 2007 -tapahtuman yhteydessä 11. kesäkuuta ääriryhmien pelottelun kohteeksi ja tarvitsivat poliisin suojelua (festivaalilla oli kuitenkin moraalinen tuki takanaan, ja siinä käytettiin Euroopan teemavuoden logoa).
Aiemmin mainitsemani rotujen yhdenvertaisuusdirektiivi estää rodulliseen tai etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän. Haluan painottaa, että tämä koskee täysin myös romaneja.
Komissio on lisäksi sitä mieltä, että EU:n lainsäädännön moitteettomaksi soveltamiseksi on järjestettävä myös tiedotuskampanjoita, joilla romaneille kerrotaan heidän oikeuksistaan, sekä tapahtumia, joissa suurelle yleisölle kerrotaan syrjinnänvastaiseen lainsäädäntöön perustuvista oikeuksista ja velvollisuuksista. Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna 2007 järjestetään romaneihin keskittyviä tapahtumia Bulgariassa, Espanjassa, Irlannissa, Italiassa, Kreikassa, Liettuassa, Puolassa, Ranskassa, Romaniassa, Slovakiassa, Suomessa ja Tšekissä.
Romaneihin kohdistuvan syrjinnän vastaisia toimia rahoitetaan myös Euroopan sosiaalirahastosta ja PROGRESS 2007-2013 -ohjelmasta, jolla edistetään työllisyyttä ja sosiaalista yhteisvastuuta ja tuetaan romanien valmiuksien kehittämistä.
Sarah Ludford
(EN) Vaikka onkin valitettavaa, että 14 jäsenvaltiolle on jouduttu lähettämään perusteltu lausunto, olen kuitenkin iloinen siitä, että komissio on aloittanut voimaperäisiä määräysten rikkomisesta johtuvia menettelyjä, koska lain kirjaimen ja tosiasiallisten tapahtumien välillä on tähän mennessä ollut ammottava kuilu. Komission jäsen Špidla on maininnut joitakin ongelmia, jotka liittyivät siihen, että tasa-arvorekalta kiellettiin pääsy Vilnaan. Näyttääkin siltä, että puolet liettualaisista parlamentin jäsenistä pitää homoseksuaalisuutta luonnottomana. Teillä on julkisella sektorilla ja hallitussektorilla todellisia ongelmia.
Perusoikeusvirasto totesi viime viikolla, että monet jäsenvaltiot eivät ole saattaneet rotusyrjintää koskevaa lainsäädäntöä moitteettomasti voimaan, ja toivonkin, että kovaa linjaa jatketaan, koska me todella tarvitsemme sitä. Otatteko määräysten rikkomisesta johtuvissa menettelyissä huomioon ministerien ja valtion viranomaisten erilaiset lausunnot ja ääriliikkeitä suvaitsevan suhtautumisen?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) En usko, että arvoisan parlamentin jäsenen puheenvuoro sisälsi mitään kysymyksiä, mutta haluan joka tapauksessa tukea hänen näkemystään.
Molemmat syrjinnän vastaiset direktiivit ovat EU:n perussäädöksiä. Meidän on varmistettava, että ne saatetaan täysin osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja meidän on varmistettava, että syrjimättömyys, yhdenvertaiset mahdollisuudet ja suvaitsevaisuus ovat jatkossakin aktiivisesti noudatettavia perusarvoja. Juuri siksi Euroopan komissio on aloittanut määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn 14 jäsenvaltiota vastaan.
Haluan myös kuitenkin todeta, että yksittäiset jäsenvaltiot hyväksyvät yleensä tällaiset tärkeät arvot, ja suurin osa käsittelemistämme ongelmista - ongelmista, jotka edellyttävät määräysten rikkomisesta johtuvan menettelyn aloittamista - ovat lainsäädännöllisiä ja siksi myös teknisiä tai hallinnollisia. Ne eivät osoita, että jokin tietty jäsenvaltio olisi taipuvainen kiistämään perussopimukset.
Puhemies
(EN) Meillä on seuraavaksi viiden kysymyksen sarja vammaisista. Käsittääkseni kysymysten esittäjät odottivat mahdollisesti niihin yhteistä vastausta. En halua riistää keneltäkään hänen omaa vastaustaan, mutta olisin tyytyväinen, jos te, arvoisa komission jäsen, haluaisitte käsitellä kaikki kysymykset samalla kertaa. Ennen kuin siirrymme eteenpäin, haluan kuitenkin ottaa vastaan ohjeita yhdeltä kysymysten esittäjistä.
Proinsias De Rossa
(EN) Myös minä olisi tyytyväinen, jos komission jäsen vastaisi kaikkiin kysymyksiin yhtä aikaa, jos se on mahdollista. Jos ei, niin ehkä sallitte hänen lukea kaikki viisi vastausta, jos hänellä on kysymyksiin erilliset vastaukset, ja esitämme kaikki lisäkysymykset noiden viiden vastauksen jälkeen.
Puhemies
(EN) Teen niin mielelläni. Teen mielelläni sen, mikä on komission jäsenen mielestä helpointa sen varmistamiseksi, että jäsenet saavat kaikki vastauksen kysymyksiinsä, mutta totean myös painokkaasti, että kysymykset liittyvät toisiinsa ja että muutoin olemme vaarassa joutua toistamaan samoja asioita. Tyydyn kuitenkin siihen, mikä on komission jäsenen mielestä kätevin tapa vastata kysymyksiin.
Puhemies
(EN)
Aihe: European Network on Independent Living -järjestön (ENIL) toiminnan tukeminen
Vammaisten ja liikuntarajoitteisten kattojärjestön, European Network on Independent Living, edustajia vierailee tällä viikolla Strasbourgissa. Tuleeko Euroopan komissio mukaani toivottamaan nämä vakavasti vammaiset ja monivammaiset ihmiset tervetulleiksi?
Ottaen huomioon parlamentin päätöslauselman (P6_TA(2006)0527) vammaisten tilanteesta laajentuneessa Euroopan unionissa (eurooppalainen toimintasuunnitelma 2006-2007) miten komissio on edistynyt vammaisten itsenäisen elämän käsitteen edistämisessä? Siihenhän kuuluu mm. oikeus henkilökohtaisten avustajien rahoitukseen liikuttaessa EU:n jäsenvaltiosta toiseen töiden, opiskelun tai asumisen vuoksi. Onko komissio harkinnut edistävänsä henkilökohtaista avustamista koskevaa Euroopan laajuista politiikkaa?
Aihe: Vammaisten itsenäisen elämän tukeminen
Laitosasumisen vähentäminen ja itsenäisen elämän tukeminen ovat vammaisia koskevan yhteisön strategian ensisijaisia painopistealueita. Onko Euroopan komissio saavuttanut edistymistä vammaisten laitosasumisen vähentämistä koskevassa tutkimuksessa annettujen suositusten suhteen? Eikö Euroopan komissionkin mielestä kasvava joukko vammaisia joudu edelleen laitoksiin, ja mitä lisätoimia se suunnittelee tähän haasteeseen vastaamiseksi?
Aihe: Vammaisten oikeudet
Komissio on vuonna 1996 julkaisemastaan tiedonannosta lähtien sitoutunut noudattamaan ”ihmisoikeudellista” lähestymistapaa vammaisuuteen. Ottaen huomioon edellä mainitun seikan sekä sen, että vammaisjärjestö European Network for Independent Living on läsnä Strasbourgissa, hyväksyykö komissio, että vammaisten ihmisoikeuksia loukataan sekä Euroopan unionissa että muualla maailmassa? Mitä muita toimia komissio suunnittelee kyseisten loukkausten estämiseksi?
Aihe: Vammaiskysymysten valtavirtaistaminen
Panen tyytyväisenä merkille, että komissio kannattaa vammaiskysymysten valtavirtaistamista, mutta haluan kysyä, montako kertaa työllisyyden ja sosiaaliasioiden pääosaston järjestämä yksikköjen välinen ryhmä (Inter-Service Group) on kokoontunut vuoden 2007 kuluessa ja mitkä komission pääosastot eivät ole osallistuneet näihin tapaamisiin? Viitaten European Network for Independent Living -järjestön tämänviikkoiseen Strasbourgin vierailuun ja komission tervetulleeseen sitoumukseen varata kiinteä prosenttiosuus ulkomaisesta kehitysavusta koulutukseen, terveyteen sekä sosiaalisiin palveluihin, mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, että yhteisön vammaisille suunnatut kehityshankkeet saavat osansa näistä varoista?
Aihe: Vammaisten edustus
Voiko komissio kertoa, millaisin järjestelyin aiotaan taata vammaisten ja vammaisjärjestöjen osallistuminen sosiaalisen osallisuuden edistämistä koskeviin EU:n strategioihin? Ottaen huomioon komission periaatteen ”Nothing about us without us” (toisin sanoen mitään vammaisiin liittyvää ei saa käsitellä tai päättää heitä kuulematta) mitä jatkotoimia komissio on tässä suhteessa suunnitellut?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Aion yrittää antaa hyvin lyhyen vastauksen kaikkiin kysymyksiin yhteisesti, joten keskityn vain tärkeimpiin kysymyksiin.
Ohjelmaa vammaisten aktiivisesta integroimisesta yhteiskuntaan on kehitetty vuodesta 2006 alkaen osana vammaisia koskevaa eurooppalaista toimintasuunnitelmaa. Keskeisellä sijalla ohjelmassa on vammaisten oikeus itsenäiseen elämään.
Koska komissio ajaa aktiivisesti laitosasumisen vähentämistä ja koska yleinen mielipide on tästä osa-alueesta samoilla linjoilla, komissio tutkii myös vaihtoehtoja suojalaitoksissa annetulle hoidolle. Komissio kannattaa tutkimusta, jossa tarkastellaan sopivia menetelmiä niin sanotun laitosasumisen vähentämiseen. Vammaisten itsenäistä elämää on tuettava tarjoamalla heille laadukkaita lähipalveluja. Kyse ei ole pelkästään fyysisistä palveluista vaan myös ihmisarvon kunnioittamisesta.
Voin omasta kokemuksestani kertoa, että ihmisten kouluttaminen tarjoamaan tällaisia palveluja heistä riippuvaisille henkilöille on sosiaalipalvelujen yhdenvertaisuuden kannalta erittäin tärkeää. Keinot vammaisten perusoikeuksien kunnioittamiseksi ja heidän elämänlaatunsa riippuvat paljolti koulutuksesta.
Kuten olen jo maininnutkin, komissio käyttää oikeuttaan tukea aktiivisesti lähipalvelujen kehittämistä, ja haluan todeta, että tässä prosessissa komissio keskittyy aina yksilöiden elämänlaatuun. Laitosasumisen vähentäminen ei todellakaan sinänsä automaattisesti takaa parempaa elämänlaatua ja itsenäisyyttä: ne voidaan taata vain, jos laitosasuminen korvataan vastaavanlaatuisilla ja -tasoisilla lähipalveluilla. Komissio on tässä yhteydessä tilannut yhteiskuntaan integroitumista koskevan tutkimuksen, jonka tarkoituksena on arvioida suurissa suojalaitoksissa asuvien vammaisten tilannetta. Kuten tiedätte, tällaisissa laitoksissa elämänlaatu ja -tapa eivät monesti ole niin laadukkaita ja korkeatasoisia kuin ihmiset epäilemättä ansaitsisivat. Meidän onkin seurattava tilannetta voidaksemme varmistaa, että siihen tulee parannus.
Komissio ei voi kuitenkaan vahvistaa näkemystä siitä, että suojalaitoksissa asuvien ihmisten lukumäärä olisi lisääntymässä. Meillä ei ole siitä numerotietoa käytettävissämme, mutta, kuten olen jo todennut, laitosasumisen vähentäminen on periaate, jota noudatamme ja jota aiomme myös jatkossa noudattaa.
Haluan myös painottaa, että olemme tyytyväisiä aloitteisiin, joissa keskitytään sosiaalipalvelujen laadukkuuden eurooppalaisiin perusperiaatteisiin. Haluan niin ikään painottaa, että vammaisten oikeuskysymyksen nostaminen kansainväliselle tasolle vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen ansiosta on mielestäni suunnaton edistysaskel. Komissio kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimuksen ja antamaan siihen konkreettisen vastauksen mahdollisimman pikaisesti.
Komissio on luvannut ottaa vammaisten tarpeet ja oikeudet huomioon ja sisällyttää ne kaikkiin asiaankuuluviin EU:n strategioihin. Vammaisten tarpeiden täyttämistä käsitellään EU:n tasolla vammaiskysymyksiä ratkovassa komission yksikköjen välisessä ryhmässä sekä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja asianomaisten osapuolten, myös vammaisten, kanssa Euroopan unionin vammaisasioita käsittelevässä korkean tason työryhmässä.
Euroopan yhteisö on vuodesta 2000 alkaen osallistunut noin 160:n kehitysmaissa toteutettavan vammaishankkeen rahoitukseen yhteensä sadan miljoonan euron edestä. Hankkeissa tarjotaan tukea Itä-Euroopalle, Lähi-idälle ja AKT-maille, ja niissä keskitytään henkisesti ja fyysisesti vammaisiin ihmisiin, valmiuksien kehittämiseen, lähikuntoutukseen, vammaisten oikeuksiin, sosiaaliseen osallisuuteen, köyhyyden vähentämiseen, laitosasumisen vähentämiseen ja niin edelleen.
Arvoisat parlamentin jäsenet, komissio toteuttaa aktiivista vammaispolitiikkaa, ja olemme saaneet Euroopan unionissa aikaan merkittävää edistystä. Kuten edelliseen kysymykseen antamassani vastauksessa jo totesinkin, meillä on kuitenkin vielä paljon tehtävää. Olemme tehneet perustyötä, jonka tarkoituksena on tutkia mahdollisuuksia muuttaa EU:n nykylainsäädäntöä. Juuri tästä puhuin vastatessani syrjinnän vastaisia direktiivejä koskevaan kysymykseen.
Arvoisat parlamentin jäsenet, olen yrittänyt tarttua lyhyesti tärkeimpiin kysymyksiin, ja koska tämä keskustelu on luonteeltaan melko improvisoitua, olen hyvin saattanut jättää joitakin kysymyksiä käsittelemättä ja selittänyt toisia ehkä liian hämärästi. Siksi ehdotankin - jos se hyväksytään - että kuuntelen nyt lisäkysymyksenne, ja vastaan niihin. Vastaan kuitenkin jälleen kirjallisesti niihin kysymyksiin, joihin en ole vastannut suullisesti, jotta ne saisivat ansaitsemansa huomion.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää komission jäsentä hänen joustavuudestaan. Useat meistä parlamentin laajennetun vammaisasioiden työryhmän aktiivijäsenistä ovat halunneet esittää näitä kysymyksiä tuodakseen esiin sen, että Strasbourgissa vierailee parhaillaan noin 200 vaikea- ja monivammaista ihmistä, jotka asuvat laitoksissa eri puolilla Eurooppaa ja ovat osa niin kutsuttua European Network for Independent Living -verkostoa. Tiedän heidän olevan hyvin ylpeitä siitä, että parlamentti käsittelee heidän huolenaiheitaan ja tarpeitaan tällä kyselytunnilla.
Voisiko komission jäsen ja voisitteko te, arvoisa puhemies, toivottaa minun kanssani heidän edustajansa tervetulleiksi istuntosaliin? Arvoisa komission jäsen, voisitteko te vahvistaa, että European Network on Independent Living, joka on vammaisten johtama ja heidän asioitaan ajava käyttäjälähtöinen organisaatio, on erittäin merkittävä vammaisten etujärjestö Euroopassa ja että toivotte kanssani heidän saavan koordinointitukea Euroopan laajuisilta vammaisjärjestöiltä, jotka edistävät tällä hetkellä Euroopan sokeain unionin (European Blind Union), Euroopan kuurojen unionin (European Union of the Deaf) ja muiden samankaltaisten organisaatioiden tulevaa toimintaa?
Toiseksi ja viimeiseksi, arvoisa komission jäsen, lausuitte muutamia viisaita sanoja vammaisten itsenäisestä elämästä ja lähihoidosta - ja olen siitä kiitollinen. Kysymykselläni henkilökohtaista avustamista koskevasta EU:n strategiasta, joka auttaa vammaisten johtamia ja palkkaamia ammattityöntekijöitä täyttämään vammaisten tarpeita, tarkoitin sitä, että se on hyvin tärkeä tavoite tällä European Network on Independent Living -verkoston vapausmarssilla, ja toivon, että sitoudutte edistämään heidän asiaansa tältä osin.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, arvoisat parlamentin jäsenet, hyvät vammaisryhmien edustajat: vuoropuhelun käyminen ihmisten kanssa, joiden pitäisi istua neuvottelupöydän ympärillä ja joilla on suoria omia etuja, on keskeistä käytännöllisesti katsoen kaikissa EU:n strategioissa. En voi kuvitellakaan meidän kehittävän mitään strategiaa tai mitään suunnitelmaa ilman tällaista vuoropuhelua. Vuoropuhelu on laajasisältöistä ja arvokasta, mutta meidän on mielestäni etsittävä vieläkin tehokkaampia menetelmiä ja ratkaisuja.
Komissio aikoo viedä kehitystä eteenpäin tässä asiassa koordinoimalla keskinäistä mielipiteiden vaihtoa ja muita tiedonvaihtoa tukevia toimia. Se aikoo myös antaa painokkaan muistutuksen tarpeesta kehittää tärkeitä väyliä syksylle 2008 kaavailtujen, jäsenvaltioiden yhdessä hyväksymien uusien strategiaehdotusten valmistelemiseksi. Toisin sanoen, meillä on paljon yhteistä työtä.
Evangelia Tzampazi
(EL) Arvoisa komission jäsen, merkittävä määrä vammaisia pakotetaan kaikkien EU:n kansalaisten oikeuksien vastaisesti elämään laitoksissa huolimatta siitä, haluavatko he sitä. Koska vammaisten aktiivinen integroituminen talous- ja yhteiskuntaelämään riippuu heidän valmiuksistaan elää itsenäisesti, haluan kysyä, aikooko Euroopan komissio vahvistaa lainsäädännöllisiä toimenpiteitä tämän oikeuden takaamiseksi.
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, olen sitä mieltä, että EU:n nykylainsäädäntö on muuhun maailmaan verrattuna laadukasta. Vammaisten oikeuksista tehdyn Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen hyväksyminen on myös äärettömän tärkeää.
On myös selvää, että laitosasumisen vähentäminen on osa kaikkia tätä osa-aluetta koskettavia EU:n strategioita, myös niitä strategioita, joita rahoitetaan omilla rahoitusvälineillämme.
Muutos on mahdollinen. Eräät maat ovat luopuneet laitoshoidosta kokonaan vammaisten hyödyksi - tällaisia maita on ehkä vain muutama, mutta kuitenkin on - ja ne osoittavat, että päämäärän saavuttaminen on mahdollista. Se on toisaalta saavutettava asteittain ja erittäin hitaasti, koska, kuten jo totesin, laitosasumisen vähentäminen ilman vastaavia turvallisuusjärjestelyjä saattaa päinvastoin pahentaa vammaisten tilannetta - esimerkkejä löytyy monista maailman maista. Ajattelen nyt erityisesti laitosasumisen vähentämistä Yhdysvalloissa, jossa tämä keino on vastaavien turvallisuusjärjestelyjen puuttuessa osoittautunut hyvinkin kiistanalaiseksi.
Proinsias De Rossa
(EN) Arvoisa puhemies, asioissa on toki edistytty, mutta on todettava, että edistyminen on tuskallisen hidasta. Suuri osa edistyksestä olisi jäänyt saavuttamatta, elleivät vammaiset itse olisi kampanjoineet asiansa puolesta.
Arvoisa komission jäsen, haluan kysyä teiltä erityisesti mainitsemanne yhteiskuntaan integroitumista koskevan tutkimuksen osalta seuraavaa: tarkastellaanko tutkimuksessa itsenäisen elämän kysymystä? On tietenkin äärimmäisen tärkeää, että otetaan käyttöön laadukkaita lähipalveluja, joilla varmistetaan, että ihmiset voidaan siirtää pois laitoksista. Tällaisten lähihoitopalvelujen päämääränä on kuitenkin oltava vammaisten auttaminen itsenäiseen elämään, joka on vammaisten kannalta ratkaisevan tärkeä vaatimus.
Meidän onkin Euroopan unionissa tutkittava, miten esimerkiksi oikeus henkilökohtaiseen avustamiseen voitaisiin tarjota ihmisille riippumatta siitä, mihin he Euroopan unionissa matkustavat. Voinko kysyä, tarkastellaanko tutkimuksessa tätä itsenäisen elämän näkökohtaa, ja jos ei, sitoudutteko siihen, että henkilökohtaisen avustamisen saanti ja avustusjärjestelyjen yleistäminen koko Euroopan unionin alueella voitaisiin ottaa tarkasteluun ja että tällöin tarkasteltaisiin erityisesti avun siirrettävyyttä?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Arvoisat parlamentin jäsenet, olette mielestäni käsitelleet hyvin tärkeitä aiheita, jotka ovat yleisessä yhteydessä vammaisuuskysymykseen.
Haluan ensiksi todeta, että meillä ei valitettavasti vielä ole käytössämme vertailukelpoisia tietoja, jotka tarjoaisivat hyvän perustan luotettavalle EU:n strategialle. Tällaisten tietojen hankkiminen on yksi komission päämääristä. Meidän on myös ymmärrettävä, että aloittamanne keskustelu ja mainitsemanne aihe liittyvät läheisesti palveluista, yleishyödyllisistä sosiaalipalveluista käytävään keskusteluun. Siinä on jälleen yksi tähän liittyvä aihe. Haluan myös korostaa, että direktiivi lentoliikenteestä ja työntekijöiden liikkuvuudesta eli kansalaisten liikkuvuudesta Euroopan unionissa on pantu täytäntöön ja että suunnitteilla on tietenkin näiden säännösten laajentaminen koskemaan myös muita liikennemuotoja, mikä on loogista.
Sitten on myös kysymys siitä, miten sosiaalipalvelut tai erilaiset sosiaalipoliittiset toimenpiteet voidaan tuoda ja siirtää vammaisten saataville. Tätä kysymystä käsitellään sosiaaliturvajärjestelmien koordinointia koskevan asetuksen (ETY) N:o 1408/71 täytäntöönpanon yhteydessä ja lisäeläkeoikeuksien siirrettävyyttä koskevan direktiivin yhteydessä.
Kaikkien näiden työskentelymenetelmien tavoitteena on vahvistaa itsenäisen elämän arvoja ja mahdollisuuksia niin, että yhtäläinen turvataso voidaan tarjota kaikkialla Euroopan unionissa.
Kathy Sinnott
(EN) Voin esittää asiani lyhyesti, koska monet kysymyksistäni on jo kysytty.
Toiset EU:n jäsenvaltiot tunnustavat vammaisten kansalaistensa oikeudet aktiivisin toimenpitein. Toiset valitettavasti vastustavat vaatimustason nostamista ja jopa luovat esteitä tai sietävät mukisematta niiden olemassaolon. Meillä on strategioita ja toimintasuunnitelmia, jotka ovat ihan hyviä, mutta ainoastaan täytäntöönpanokelpoinen vammaisdirektiivi voi saada hairahtuneet valtiot - kuten oman kotivaltioni - samaan linjaan muiden kanssa. Arvoisa komission jäsen, milloinkohan voimme odottaa tällaista direktiiviä?
Voitteko vahvistaa, että annatte kirjalliset vastaukset kaikkiin viiteen kysymykseen?
Vladimír Špidla
komission jäsen. - (CS) Hyvät parlamentin jäsenet, syrjinnänvastaisia direktiivejä käsitelleessä ensimmäisessä vastauksessani mainitsin tutkimuksen, jota laaditaan täytäntöönpanoa ja tehokkuutta koskevan arviointiprosessin yhteydessä. Siinä tutkitaan, voidaanko asiaa koskevaa EU:n lainsäädäntöä muuttaa ja mikä olisi siihen sopivin keino. Yksi asioista, joita tässä tutkimuksessa varmasti tarkastellaan, on mahdollisuus laatia vammaisia koskeva erillinen direktiivi.
Asiasta keskustellaan parhaillaan, ja käytämme EU:n tarkoituksenmukaisia toimintavälineitä selvittääksemme, mikä menetelmä on tehokkain kyseisen päämäärän saavuttamiseksi.
Kuten aiempien kommenttieni yhteydessä mainitsin, vastaan tietenkin kaikkiin kysymyksiin kirjallisesti siltä varalta, että joihinkin niistä ei saatu riittävää vastausta tämän hieman improvisoidun istunnon vuoksi. Se on selvää. Laadin täydentävät kirjalliset vastaukset kaikkiin tämän keskustelun aikana esitettyihin kysymyksiin.
Puhemies
(EN) Arvoisa komission jäsen, kiitos, ja kiitos, että saimme hoitaa nämä viimeiset kysymykset tällä tavalla. Se oli mielestäni hyödyllistä ja toivoakseni myös riittävää.
Kysymyksiin, joihin ei voitu ajan puutteen vuoksi vastata, vastataan kirjallisesti, lukuun ottamatta kysymystä nro 58, joka on peruttu ja kysymystä nro 73, jota ei voida käsitellä (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
