Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotto: Belgia - tekstiiliala ja Irlanti - Dell - Yritysten uudelleensijoittaminen EU:ssa ja EU:n rahoitusvälineiden rooli (keskustelu) 
Puhemies
- (HU) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu
Reimer Bögen budjettivaliokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin globalisaatioon mukautumista tukevan eurooppalaisen rahaston varojen käyttöönotosta, talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja moitteettomasta varainhoidosta 17 päivänä toukokuuta 2006 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen 28 kohdan mukaisesti
Pervenche Berèsin työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä yritysten uudelleensijoittamisesta EU:ssa ja EU:n rahoitusvälineiden roolista - B7-0226/2009)
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kuulijat, budjettivaliokunnan esittelijänä esittelen tänään ehdotusta Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta kahdessa erityistapauksessa: toinen perustuu Belgian hakemukseen ja toinen Irlannin hakemukseen. Aluksi haluaisin kuitenkin todeta jälleen kerran, että budjettivaliokunnan tehtävänä on arvioida, täyttyvätkö globalisaatiorahaston varojen käyttöönoton edellytykset. Haluaisin myös tässä yhteydessä korostaa, että viime kuukausien aikana budjettivaliokunta ja työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta ovat tehneet erinomaista yhteistyötä vastaavissa tapauksissa. Olemme myös tehneet paljon ottaaksemme asianmukaisesti huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan huomiot ja kriittiset ehdotukset. On myös oikein, että käsittelemme työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan suullista kysymystä ottaen huomioon asiaa koskevien kysymysten kiireellisyyden.
Tietänette, että globalisaatiorahastosta myönnettävän rahoituksen enimmäismäärä on 500 miljoonaa euroa vuodessa ja että sen ainoana tavoitteena on antaa lisätukea globalisaation kielteisten vaikutusten kohteiksi joutuneille työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa ja jotka kärsivät maailmankaupassa tapahtuneiden laajamittaisten rakennemuutosten seurauksista. Päätöslauselmassa teemme jälleen kerran selväksi, että vastustamme yhä globalisaatiorahaston jatkuvaa rahoittamista Euroopan sosiaalirahaston varoista. Vaadin, arvoisa komission jäsen, että tänään vakuutatte jälleen kerran, ettei tämä vaaranna Euroopan sosiaalirahastosta myönnetyn rahoituksen maksamista.
Haluaisin jälleen kerran pyytää komissiota toistamaan budjettivaliokunnan jäsenille annetun lupauksen siitä, ettei rahaston varojen käyttöönottoa koskevia hakemuksia esitettäisi useita yhdellä kertaa, vaan että hakemukset esitettäisiin erikseen. Tapausten taustat ovat nimittäin jossain määrin erilaiset, eikä monimutkaisen tapauksen käsittely saisi lykätä jonkin toisen tapauksen hyväksymistä. Toivon, että voitte jälleen kerran vahvistaa tämän.
Näissä kahdessa käsiteltävänä olevassa tapauksessa puhumme yhteensä noin 24 miljoonasta eurosta, vaikkakin säännöt ovat muuttuneet - kumpikin hakemus on jätetty 1. toukokuuta 2009 jälkeen. Summalla on tarkoitus avustaa Belgiassa irtisanottuja tekstiilialan työntekijöitä sekä Irlannissa irtisanottuja tietokoneteollisuuden työntekijöitä. Belgiassa on irtisanottu 46:sta tekstiilialan yrityksestä kaikkiaan 2 199 työntekijää. Kaikki asianosaiset yritykset sijaitsevat kahdella vierekkäisellä NUTS II -tason alueella, tässä tapauksessa Itä-Flanderissa ja Länsi-Flanderissa, sekä yksittäisellä NUTS II -tason alueella Limburgissa. Belgian viranomaiset ovat hakeneet tätä varten 9,2 miljoonan euron tukea globalisaatiorahastosta. Irlannin hakemuksesta työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnalla puolestaan oli perustellusti muutama lisäkysymys, joista keskustellaan parhaillaan tai joihin on jo osittain saatu selvyys toimitettujen lisätietojen avulla. Hakemus koskee 2 840:tä irtisanottua Dellin työntekijää Limerickin, Claren ja North Tipperaryn kreivikunnassa sekä Limerickin kaupungissa. Tukea haettiin 2 400:lle heistä. Rahoitustarpeeksi arvioidaan tässä tapauksessa 14,8 miljoonaa euroa. Budjettivaliokunta kävi asioista tiukan keskustelun, jonka päätteeksi varojen käyttöönotolle päätettiin näyttää vihreää valoa kummassakin tapauksessa. Haluaisin kuitenkin muistuttaa teitä siitä, mitä sanoin puheenvuoroni aluksi, kun pyysin komissiota jälleen kerran selventämään kantaansa tähän. Olen myös erittäin tyytyväinen siihen, että budjettivaliokunta sai unionin talousarviosta rahoitettavien välineiden käyttöönottoa koskevat perustavanlaatuiset kysymykset tämänpäiväisen istunnon esityslistalle.
Lopuksi pyydän täysistuntoa tukemaan tätä mietintöä.
Pervenche Berès
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta halusi liittää suullisen kysymyksen etenkin monikansallisten yritysten uudelleensijoittamisesta näiden kahden globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevan hakemuksen käsittelyyn. Havaitsimme nimittäin Irlannin tapauksessa joitakin ongelmia ja ristiriitoja, joita rahaston varojen käytöstä saattaisi seurata. Yksikään työllisyyden ja sosiaaliasioiden jäsen ei missään vaiheessa halunnut ottaa panttivangiksi tai uhata tuen epäämisellä irlantilaisia työntekijöitä, jotka ovat tällä hetkellä erittäin vaikeassa tilanteessa Dellin tuotantostrategian ja tuotannon uudelleensijoittamisen takia.
Halusimme vain huomauttaa kyseiseen tapaukseen liittyen, että samana päivänä, eli 19. syyskuuta, kun puheenjohtaja Barroso ilmoitti 19 miljoonan euron suuruisen tukipaketin myöntämisestä - mistä keskustelemme tänä iltana - Dellille, tai oikeastaan sen irtisanotuille työntekijöille, jotta nämä pääsisivät aloittamaan heitä odottavan uudelleenkoulutuksen, Dell osti New Yorkissa Perot Systems -yhtiön, minkä ansiosta Dellin osakekurssi nousi. Muutama päivä myöhemmin, 23. syyskuuta, komission jäsen Neelie Kroes hyväksyi yli 54 miljoonan euron suuruisen valtiontuen, joka koski Dellin tehtaan rakentamista Puolaan.
Olemme tiedustelleet asiasta sekä komission jäsen Vladimir Špidlalta että komission jäsen Neelie Kroesilta. He kertoivat meille pitkässä kirjeessä ajatelleensa, että Dellillä olisi jatkossa kaksi tuotantolaitosta Euroopan markkinoille suunnattuja tuotteita varten. Minusta näyttää kuitenkin siltä, että vaikka Dell luopui toisesta tuotantolaitoksesta, emme muuttaneet millään tavalla yleistä arviotamme yhtiön strategiasta.
Millaisia johtopäätöksiä voimme tästä tehdä? Voimme tehdä sen johtopäätöksen, ettei Dell noudata mitään niistä työntekijöiden tai ammattiliittojen oikeuksia koskevista unionin säädöksistä, joista me puhumme päivittäin. Näin ollen on melko vaikeaa katsella, kuinka päädymme Euroopan unionin talousarvion varojen käytössä - ottaen huomioon talousarviomenettelyyn ja elvytyssuunnitelmaan liittyvät vaikeudet - ristiriitaiseen tilanteeseen, jossa autamme amerikkalaisia osakkeenomistajia saamaan investoinnilleen suuremman tuoton mutta asetamme unionin sisällä irlantilaisten ja puolalaisten työntekijöiden kohtalot vastakkain. Emme varmasti tukeneet tällaista ajattelutapaa, kun hyväksyimme globalisaatiorahaston perustamisen.
Komission jäsen Vladimir Špidla ei varmasti ole ainut syyllinen tilanteeseen. Mielestäni meidän on kuitenkin tämän tapauksen johdosta arvioitava tarkasti, millä ehdoin yhteisön talousarviosta myönnetään varoja suurten yritysten strategioiden tukemiseen. Näin on etenkin sen vuoksi, että yksi komission tämänhetkisen puheenjohtajan johdolla laaditun elvytyssuunnitelman tärkeimmistä toimenpiteistä työllisyyden alalla oli ensisijaisesti sen varmistaminen, että työntekijät saisivat pitää työpaikkansa.
Komissio sai tiedon Dellin strategiasta noiden kahden tuotantolaitoksen osalta siinä vaiheessa, kun suunnitelma toisen tuotantolaitoksen sulkemisesta tuli ilmi. Näin ollen katson, että komission olisi pitänyt toimia ennakoivammin ja neuvotella Dellin kanssa Irlannin tuotantolaitoksen muuttamisesta. Yhtiön strategiana on nimittäin ollut muuttaa pöytäkoneiden tuotantolaitos, jollainen toimi aiemmin Irlannissa, kannettavien tietokoneiden tuotantolaitokseksi, jollainen sillä on nykyään Puolassa. Olemme sitä mieltä, että jos komissio tukee monikansallisia yrityksiä tällaisissa toimenpiteissä, meillä pitäisi olla enemmän sananvaltaa asiassa.
Mielestäni näiden huomioiden pitäisi kaiken kaikkiaan johtaa siihen, että seuraava komissio - ja aivan erityisesti Mario Monti hänelle uskotussa tehtävässä - laatii ennakoivammin ehdotuksia tavasta, jolla käytämme yhteisön varoja. Tämä koskee erityisesti aikoja, joina joudumme käsittelemään uudelleensijoittamisia, joissa yhden jäsenvaltion työntekijät asetetaan toisen jäsenvaltion työntekijöitä vastaan. Lisäksi tämä kaikki liittyy monikansallisen yrityksen strategiaan, jossa ei noudateta sosiaalilainsäädännön henkeä sellaisena kuin me haluaisimme sitä toteuttaa sosiaalisen markkinatalouden rinnalla.
Vladimír Špidla
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, aivan ensiksi kiitän esittelijää siitä, että hän tukee komission ehdotusta Euroopan globalisaatiorahaston varojen käytöstä Belgian tekstiilialan ja Irlannin tietokoneteollisuuden irtisanottujen tukemiseksi. Esittelijän osoittaman tuen lisäksi mietinnössä esitetään useita huomioita. Haluaisin kuitenkin puhua tässä yhteydessä vain talousarvioon liittyvistä kysymyksistä, koska meillä on mahdollisuus keskustella muista mietinnössä esitetyistä huomioista myöhemmin.
Ensimmäinen talousarviota koskeva huomionne liittyy rahoituksen lähteisiin. Sanotte, ettei Euroopan sosiaalirahasto voi olla ainoa rahoituksen lähde. Talousarvion näkökulmasta Euroopan globalisaatiorahasto on erityisväline, koska sillä ei ole omia varoja. Globalisaatiorahaston varoja käytetään useiden tilinpitojaksojen aikana, ja varat otetaan useimmiten käytettävissä olevista alamomenteista tai toissijaisesti tarkistamalla talousarviota budjettivallan käyttäjälle osoitetun ehdotuksen perusteella. Toimenpiteet toteutetaan tapauskohtaisesti ja tarpeen mukaan. On totta, että tähän asti rahoituksen pääasiallisena lähteenä on teknisesti katsottuna käytetty Euroopan sosiaalirahastoa. Korostan sanaa "teknisesti", koska Euroopan sosiaalirahastossa ei ole tämän takia yhtään vähempää rahaa tilinpitokauden lopussa. Tämä on tärkein asia.
Toinen esittämänne huomio ei liity pelkästään talousarvioon. Se koskee ennemminkin päätöksentekoa, koska pyysitte komissiota esittämään Euroopan globalisaatiorahastoa koskevat ehdotukset erillisinä asiakirjoina. Komissio on tietoinen siitä, että ehdotusten esittämisellä erikseen on etuja, koska siten voidaan estää mahdolliset konfliktit sekä rahaston käyttäminen takuutarkoituksiin.
On kuitenkin muistettava uudet tukikelpoisuusperusteet, joista keskustelimme aiemmin tänä vuonna ja jotka hyväksyitte. Uusien perusteiden tultua voimaan hakemusten määrän uskotaan kasvavan merkittävästi tulevina kuukausina. Ei ole siis varmaa, että tärkeiden asiakirjojen esittäminen yksittäin nopeuttaisi niitä koskevia neuvotteluja. Komissio on joka tapauksessa sitä mieltä, että tapauskohtainen lähestymistapa on laadukkaampi ja siten parempi, koska sen avulla työskentelyssä voidaan välttää tietyt tekniset ongelmat. Näin ollen komissio panee merkille ehdotuksenne ja hyväksyy täysin sen soveltamisen menettelyissään tulevilla tilinpitojaksoilla. Olen mielestäni näin esittänyt selvän näkemykseni kummastakin tapauksesta.
Toisen kysymyksen osalta komissio on iloinen siitä, että parlamentti on hyväksynyt päätöksen tukea Euroopan globalisaatiorahaston varoista työntekijöitä, jotka on irtisanottu ylitarjonnan vuoksi tekstiilialalla Belgiassa ja tietokoneteollisuudessa Irlannissa. Tähän liittyen kysyttiin, ovatko yritysten uudelleensijoittaminen EU:n alueella, EU:n rahoitusvälineiden rooli sekä komission valtiontukiin kohdistama valvonta mahdollisesti jotenkin yhteydessä toisiinsa.
Ensinnäkin on todettava, että komissio on tietoinen kielteisistä vaikutuksista, joita yritysten uudelleensijoittaminen aiheuttaa työntekijöille ja heidän perheilleen sekä asianomaisille alueille. Komissio kiinnittää näihin asioihin paljon huomiota. Komission tehtävänä ei kuitenkaan ole puuttua yritysten päätöksentekoon, jos yhteisön lainsäädäntöä ei ole rikottu. Komissio huomauttaa myös, ettei komissiolla ole valtaa estää yksittäisten yritysten päätöksiä tai lykätä niitä, eikä yrityksillä ole mitään yleistä velvollisuutta tiedottaa komissiolle tekemiensä päätösten laillisuudesta. Komissio on tähän liittyen tietoinen myös huolista, jotka koskevat valtiontukien ja mahdollisesti myös rakennerahastojen varojen käyttöä investointien houkuttelemiseksi muilta alueilta omalle alueelle.
Komissio toteaa, että valtiontukia koskevien unionin asetusten tavoitteena on muun muassa varmistaa, että sellaisia tukia, joilla pyritään vaikuttamaan yritysten päätöksiin investointien sijainnista, käytetään ainoastaan muita heikommassa asemassa olevilla alueilla ja että noiden tukien käyttö ei aiheuta vahinkoa muilla alueilla. Ongelmaa käsitellään myös asetuksessa rakennerahastoja ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä alueellisen tuen suuntaviivoissa kaudeksi 2007-2013. Niiden tavoitteena on varmistaa, että kyseiset investoinnit todella edistävät kestävästi alueellista kehitystä.
Rakennerahastoista annetun yleisasetuksen 57 artiklan mukaan jäsenvaltioiden on varmistettava, että hankkeen myöntämisperusteena olleisiin investointeihin ei tehdä muutoksia viiden vuoden ajan hankkeen toteutusajan päätyttyä, tai kolmen vuoden ajan hankkeen toteutusajan päätyttyä, jos kyseessä on pieni tai keskisuuri yritys. Jos hankkeen sisältö muuttuu esimerkiksi infrastruktuurin omistajan vaihtumisen tai tuotannon loppumisen vuoksi ja kyseinen muutos vaikuttaa hankkeen luonteeseen tai toteutusehtoihin tai tuottaa yritykselle tai julkiselle laitokselle perusteetonta etua, tuki on palautettava. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle olennaisista muutoksista toimenpideohjelmien toteuttamista koskevissa vuotuisissa raporteissaan. Komission on ilmoitettava niistä muille jäsenvaltioille.
Lisäksi ohjelmakaudella 2007-2013 otettiin käyttöön erityissäännös. Sen avulla pyritään varmistamaan, että sellainen yritys, jota vaaditaan maksamaan takaisin tuki, jota sille on maksettu väärin perustein sen siirrettyä tuotantoaan yhdestä jäsenvaltiosta toiseen, ei voi enää saada tukea kyseisistä rahastoista. Myös alueellista tukea koskevien suuntaviivojen kohdan 40 mukaan tuen ehtona on tiettyjen investointitoimen jatkaminen asianomaisella alueella vähintään viiden vuoden ajan hankkeen toteutusajan päätyttyä. Jos tuki on myönnetty palkkakustannusten perusteella, kyseiset työpaikat on säilytettävä kolmen vuoden ajan hankkeen toteutusajan päätyttyä. Kaikki kyseessä olevan investoinnin avulla luodut työpaikat on säilytettävä alueella viiden vuoden ajan siitä päivästä, jona työpaikka perustettiin alun perin. Jäsenvaltiot voivat soveltaa pienten ja keskisuurten yritysten osalta kolmen vuoden määräaikaa.
Säännöksen tavoitteena on estää tukien käytön vääristyminen sekä tehtaiden sulkeminen vain sillä perusteella, että valtiontuet ovat suuremmat jossain muualla. On kuitenkin huomioitava, että valtiontuki on vain yksi niistä tekijöistä, jotka vaikuttavat yritysten päätöksiin tuotantonsa siirtämisestä. Muut tekijät, kuten palkat, työvoiman osaaminen, verot ja maantieteellinen sijainti, merkitsevät usein sitäkin enemmän.
Hyvät kuulijat, minun mielestäni on oikein ja luonnollista käydä strategista keskustelua unionin varojen käytöstä; se on itsestään selvää. Lopuksi haluaisin todeta, että Euroopan globalisaatiorahastosta tähän saakka käytetyt ja jatkossa käytettävät varat on tarkoitettu henkilöille, joihin kohdistuvat vaikutukset ovat erityisen epäsuotuisia, toisin sanoen yksittäisille työntekijöille Belgiassa, Irlannissa tai missä tahansa muussa jäsenvaltioissa. Niitä ei ole missään nimessä tarkoitettu yrityksille. Näillä varoilla on tarkoitus tukea ihmisiä, eli yksittäisiä henkilöitä, ei yrityksiä.
Elisabeth Morin-Chartier
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kuulijat, haluaisin puhua tapauksista, joihin aiomme käyttää globalisaatiorahaston varoja. Tässä yhteydessä pyrimme tietenkin toimimaan työntekijöiden edun mukaisesti eli parantamaan sellaisten alojen työntekijöiden työllistyvyyttä, jotka kärsivät työttömyydestä.
Haluan kuitenkin vielä palata Dellin tapaukseen, josta Pervenche Berèskin puhui. Irlannin tehdas on keskittynyt pöytätietokoneiden tuotantoon. Samalla kun komissio tuki kyseistä yhtiötä kannettavien tietokoneiden valmistamiseen keskittyvän tuotantolaitoksen perustamisessa Puolaan, Irlannin tuotantolaitos kaatui. Tämä johtui siitä, että markkinat toimivat näin ja kannettavien tietokoneiden kysyntä on suurempaa.
Näiden kahden tuotantolaitoksen välillä tehty valinta on merkki vaikeuksista, joihin meidän olisi reagoitava irlantilaisten työntekijöiden puolesta. Tutkittuamme kummankin tapauksen globalisaatiorahastoa käsittelevässä työryhmässämme pyysimme komissiota valvomaan tarkasti kaikille tuotantolaitoksille myönnettyjä tukia, olipa sitten kyse unionin tasolla tai alueellisesti maksetuista tuista. Unionin tukipolitiikkaa ei saa käyttää epäsuhtaisesti eikä työntekijöiden edun vastaisesti.
Haluamme myös, että näihin ongelmiin kiinnitetään huomiota nopeammin, jotta työntekijöiden ei tarvitse kohdata niitä.
Alan Kelly
Arvoisa puhemies, 8. tammikuuta 2009 Irlannin keskilännessä ja erityisesti Limerickin, Tipperaryn ja Pohjois-Kerryn alueilla koettiin talouden alalla järkytys, jollaista siellä ei ollut ennen nähty. Ilmoitus 2 000 työntekijän irtisanomisesta Dellissä sekä tuhannen siitä riippuvaisen työpaikan häviämisestä oli historiallisen suuri menetys.
EU myöntää globalisaatiorahastosta tukea, jolla voidaan auttaa suoraan taloudellisesti heikossa asemassa olevia henkilöitä kyseisellä alueella. Kun äänestämme huomenna 14,8 miljoonan euron myöntämisestä, se merkitsee pelkän rahan jakamisen sijasta todellista kädenojennusta yli 2 400 ihmiselle, jotta nämä saavat uuden alun elämälleen. Se on erittäin hyvä asia.
Rahat käytetään työntekijöiden uudelleenkouluttamiseen, tukemiseen yrityksen perustamisessa sekä työnvälityspalveluihin, jotka ovat todella tarpeellisia. Dellin työntekijöiden edustajia on tänään paikalla seuraamassa istuntoa, mikä osoittaa, miten hyvin tieto rahastosta on saavuttanut Dellin työntekijät ja miten tyytyväisiä he siihen ovat.
Korostan kuitenkin sitä, että olemme vasta puolitiessä. Meillä on nyt 18 kuukautta aikaa käyttää varat, joten pyydän paikallista ministeriä Irlannissa, yritysasioista vastaavaa ministeri Mary Coughlania hoitamaan asiaa henkilökohtaisesti sen varmistamiseksi, että varojen käyttöä varten laaditaan suunnitelma. Kyse on tavallisille työläisille maksettavasta ainutkertaisesta tuesta, eivätkä he saa tällaista tilaisuutta toiste. Hyvä ministeri Coughlan, pyydän siis todella, että valmistelette asian huolellisesti ja tuette siten tätä ainutlaatuista tilaisuutta Irlannin keskilännessä.
Haluaisin kiittää Euroopan parlamentin jäseniä, erityisesti omia kollegoitani, Dellin tapausta koskevalle hakemukselle osoitetusta tuesta. Pyydän teitä tukemaan myös hakemuksia, jotka koskevat vastaavanlaista tilannetta Waterford Crystalissa ja SR Technicsissä.
Marian Harkin
Arvoisa puhemies, ensinnäkin totean, että Euroopan globalisaatiorahasto on todellinen solidaarisuuden osoitus EU:n kansalaisten ja jäsenvaltioiden välillä. Toiseksi olen irlantilaisena Euroopan parlamentin jäsenenä erittäin tyytyväinen siihen, että Dellin irtisanotuilla työntekijöillä on nyt ainakin jonkinlainen mahdollisuus katsoa eteenpäin ja suunnitella tulevaisuutta. Mutta kuten Alan Kelly sanoi, on erittäin tärkeää varmistaa, että kaikki erilaiset ohjelmat tai kurssit suunnitellaan varta vasten työntekijöiden tarpeisiin ja että kaiken tuen tavoitteena on antaa henkilölle todellinen mahdollisuus päästä uudelleen työmarkkinoille tai perustaa oma yritys.
Lopuksi haluaisin antaa tunnustusta parlamentin toiminnalle Dellin työntekijöille myönnettävän tuen hyväksymisessä. Huolimatta joistakin erityisen vakavista asioista, joita täällä on tänä iltana tuotu esiin, emme ottaneet työntekijöitä panttivangeiksi vaan hyväksyimme 14,8 miljoonan euron tukea koskevan hakemuksen. Komission pitää kuitenkin varmistaa, että tässä noudatetaan EU:n teollisuuspolitiikkaa ja että EU:n talousarviota ei käytetä joissakin yrityksissä osakkeiden arvon nostamiseksi EU:n työntekijöiden kustannuksella.
Marije Cornelissen
Irlannin hakemus unionin tuen myöntämisestä henkilöille, jotka ovat joutuneet työttömäksi Dellin suljettua tuotantolaitoksensa Irlannissa, on herättänyt lukuisia kysymyksiä, joihin on löydettävä vastaus.
Se, että Dellin kaltainen yhtiö sulkee tuotantolaitoksen yhdessä maassa avatakseen uuden tuotantolaitoksen toisessa, on periaatteessa seurausta markkinavoimien normaalista vaikutuksesta. Tapaukseen liittyvät erilaiset valtiontuet kuitenkin muuttavat asiaa. Dell sijoittautui Irlantiin useita vuosia sitten valtion tuella. Nyt se sulkee tuotantolaitoksensa Irlannissa ja avaa uuden Puolassa, jälleen valtion tuella. Lisäksi työttömäksi jääneet irlantilaiset työntekijät joutuvat turvautumaan Euroopan globalisaatiorahastoon sen sijaan, että saisivat tukea Dellin rahoittamasta sosiaaliohjelmasta. Minun mielestäni tämä osoittaa, että teollisuus- ja työllisyyspolitiikka ovat pahasti ristiriidassa keskenään. Nyt kun kaikki on sanottu ja tehty, niin kuinka monta työpaikkaa on kaikkiaan luotu sillä rahalla, jota Irlanti, Puola ja Euroopan unioni ovat sijoittaneet Delliin?
Näin ollen kysyn, miten komissio ja jäsenvaltio aikovat yhdessä varmistaa, että niiden harjoittama politiikka on johdonmukaista? Entä miten voimme varmistaa, että globalisaatiorahastosta tuetaan toimia, joita yritys toteuttaa työntekijöidensä hyväksi, eikä toimia, joilla yritys pyrkii syrjäyttämään suuren osan työntekijöistään?
Ilda Figueiredo
Arvoisa puhemies, olemme aina olleet sitä mieltä, että EU:n pitäisi tarkistaa yhtiöiden uudelleensijoittamista koskevaa politiikkaansa. Olemme myös aina olleet sitä mieltä, että globalisaatiorahastolla vain kaunistellaan niiden työntekijöiden tilannetta, jotka joutuvat kärsimään monikansallisten yhtiöiden strategioiden tai asianmukaisen ja tuotantoa sekä oikeudenmukaisia ja hyviä työpaikkoja korostavan teollisuuspolitiikan puuttumisen takia. Näin ollen vaadimme sosiaalista kehitystä ja edistystä koskevan politiikan uudistamista.
Olemme kuitenkin myös sitä mieltä, ettei irlantilaisia työntekijöitä saa rangaista kahteen kertaan siitä voitontavoittelun ja sosiaalisen polkumyynnin strategiasta, jota monikansallinen Dell on harjoittanut sulkiessaan tehtaan Irlannissa ja sijoittaessaan valtion tuella toimintonsa Puolaan.
Näin ollen tuemme tätä mietintöä.
Haluamme kuitenkin komissiolta joitakin vastauksia tulevaisuuteen liittyen. Haluamme, että politiikkaa muutetaan radikaalisti ja että monikansallisille yrityksille myönnettyjä tukia valvotaan tehokkaasti. Haluamme todellista teollisuuspolitiikkaa sekä kunnollisia investointeja oikeudenmukaisten työpaikkojen luomiseen.
Seán Kelly
(GA) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluaisin vilpittömästi kiittää komissiota siitä, että se on myöntänyt näin suuren tuen Dellin irtisanotuille työntekijöille. Aivan erityisesti haluaisin toivottaa tervetulleiksi Gerryn ja Denisin, jotka ovat täällä tänä iltana.
(EN) Suuri kunnia Dellin työntekijöiden saamasta avusta kuuluu epäilemättä Euroopan unionille ja erityisesti komissiolle, joten haluan esittää kunnianosoitukseni niille. Esitän kunnianosoitukseni myös kollegoilleni, joista tänään paikalla ovat Marian Harkin ja Brian Crowley, sekä edeltäjälleni Colm Burkelle rahastoa koskevan aloitteen tekemisestä toukokuussa.
Komissio on tehnyt kaksi suurta muutosta, jotka ovat kannaltamme erittäin tärkeitä: Rahoitustasapainoa (50/50) on muutettu siten, että kansallisen hallituksen osuus on 35 prosenttia ja komission 65 prosenttia. Irtisanottujen työntekijöiden määrää koskeva vaatimus on lisäksi laskettu 1 000:sta 500:aan, mikä toivottavasti aikanaan edesauttaa rahoituksen saamista Waterford Crystalin ja SR Technicsin työntekijöille.
Haluaisin kuitenkin tehdä kaksi lisäehdotusta: Ensinnäkin tukijaksoa pitäisi pidentää kahden vuoden sijasta kolmeen vuoteen, koska monet osallistuvat kolmannen asteen koulutukseen, joka kestää yleensä kolme vuotta. Toiseksi alkamispäiväksi ei pitäisi katsoa hakemuksen jättöpäivää vaan päivä, jona hakemus hyväksytään parlamentissa ja neuvostossa.
Lopuksi haluaisin vielä esittää kaksi huomiota. Ihmiset ovat hyvin kiitollisia siitä, mitä olette tehneet. Olette antaneet toivoa epätoivon keskellä. Olette osoittaneet solidaarisuutta eristäytymisen sijasta ja nämä varat tulevat hyvään käyttöön. Lisäksi olen varma siitä, että tämä on paras rahasto ja paras rahoituspäätös, mitä Euroopan komissiossa on koskaan hyväksytty. Kiitoksia erittäin paljon.
Frédéric Daerden
(FR) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kuulijat, täällä on esitetty erilaisia huomioita. Minussa itsessäni Euroopan globalisaatiorahaston käyttö herättää kahdenlaisia tunteita.
Ensinnäkin olen iloinen siitä, että rahasto on olemassa. Eurooppalaisten työntekijöiden täytyy tietää, että unioni tukee heitä tällaisina vaikeina aikoina. Toiseksi olen iloinen siitä, että Belgiaa on kiitelty työmarkkinaosapuolten välisestä yhteistyöstä tätä asiaa valmisteltaessa.
Valitettavasti en ole kuitenkaan kaikilta osin tyytyväinen Euroopan globalisaatiorahaston toimintaan. Ensinnäkin sen suosio heijastaa Euroopan hankalaa taloustilannetta, jonka seuraukset yhteiskunnalle tunnetaan liiankin hyvin.
Toiseksi rahaston johdonmukaisuus muiden tukivälineiden kanssa on kyseenalaistettu Dellin tapauksessa. Tässä mielessä tuen täysin kollegani Pervenche Berèsin aiemmin esittämiä huomioita.
Lisäksi totean talousarviokysymyksistä, että rahastosta myönnettyjen tukien maksumäärärahat on otettava tällä hetkellä muista budjettikohdista, ja tietääkseni ne otetaan järjestelmällisesti Euroopan sosiaalirahastosta. Tämä on mahdollista sen takia, ettei rakennerahastojen käyttöaste ole niin hyvä kuin sen toivoisi olevan, ja rakennerahastojen varat pitäisikin käyttää alkuperäiseen tarkoitukseensa.
Lopuksi pyydän, että Euroopan globalisaatiorahaston rahoittamista pohditaan huolellisesti. Jos komissio kieltäytyy luomasta Euroopan globalisaatiorahastolle samanlaista täysimääräistä rahoituspohjaa kuin muilla rahastoilla on, sen pitäisi mielestäni ainakin varmistaa, ettei globalisaatiorahastoa enää rahoiteta pelkästään sosiaalisten rakennerahastojen varoista.
Ivo Belet
(NL) Haluaisin esittää lyhyen rakenteellisen huomion rahaston rakenteellisista vaikutuksista. Olemme luonnollisesti iloisia hankkeista, joita käsittelemme tänään ja jotka on tarkoitus hyväksyä huomenna. Kaikissa niissä on kuitenkin parantamisen varaa, mikä on tietenkin syynä lyhyeen huomiooni.
Hyvät kuulijat, joskus rahoitus ylittää suunnitellun rajan. Näin käy siitä yksinkertaisesta syystä, että menettely on liian hankala, arvoisa komission jäsen. Rahaston päätavoitteena on kuitenkin antaa työpaikkansa menettäneille työntekijöille nopeaa tukea sekä avustaa heitä uuden työpaikan löytymisessä. Tällä hetkellä tämä ei aina toteudu, koska toimintamme ei ole riittävän nopeaa, mikä on erittäin ikävää etenkin iäkkäämpien työntekijöiden kannalta. Uudelleensijoittumisohjaus ja ongelmien lievittäminen edellyttävät nopeaa ja vakaata lähestymistapaa, jollaista ei tällä hetkellä todellakaan ole.
Globalisaatiorahasto kärsii myös joustamattomuudesta: jos irtisanottu työntekijä on oikein epäonninen ja hänet on irtisanottu sellaisesta yrityksestä, joka ei ole tukikelpoisten luettelossa, hänelle ei voida myöntää tukea. Kuulemme päivittäin vastaavia tarinoita työntekijöistä, jotka ovat vaikeuksissa mutta jotka eivät ole tukikelpoisia. Meillä on suuria vaikeuksia selittää heille - koska asia on hyvin monimutkainen - miksi he eivät voi saada tukea.
Minun mielestäni tähän olisi löydettävä mahdollisimman pian käytännön ratkaisu, hyvä komission jäsen. Tarvitsemme myös nopeampaa toimintaa ja jos mahdollista mallin, jonka ansiosta voimme työskennellä tiettyjä raameja noudattaen. Mielestäni tässä on ryhdyttävä toimeen tulevien viikkojen ja kuukausien aikana.
Markus Pieper
(DE) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kuulijat, globalisaatiorahasto auttaa ihmisiä hankkimaan lisäkoulutusta ja -pätevyyttä. Tämä on unionin sosiaalinen puoli, ja se on hyvä puoli se. Komissio on kuitenkin tutkinut myös Dellin Puolassa saamat tuet ja sen, noudattavatko ne valtiontukia koskevia säännöksiä. Komissio on hyväksynyt Puolan Dellille myöntämän 54 miljoonan euron valtiontuen, koska sillä on oletettavasti tarkoitus rahoittaa alueellista taloudellista tukea.
Tämä saa kysymään, onko meidän todella kilpailtava unionissa keskenämme julkisen rahoituksen alalla. Vastaus on ei. Valtiontukea koskevia säännöksiä pitäisi muuttaa siten, ettei yritysten uudelleensijoittamista varten enää makseta tukea, ei edes jäsenvaltioiden alueella.
Minulla on komissiolle myös toinen suora kysymys: sisältääkö Puolan Dellille myöntämä 54 miljoonan euron tuki Euroopan sosiaalirahaston rahaa? Hyvä komission jäsen, miksei komissio ole ilmaissut selvää kantaa tähän asiaan? Pyydän komissiota ottamaan rakennerahastoja koskevissa asetuksissa säädetyn valvontatehtävänsä vakavasti. Yritysten uudelleensijoittamista Euroopan unionin alueella ei pitäisi maksaa unionin varoilla. Tänään antamanne vastaus, hyvä komission jäsen, oli kiertelevä. Piiloudutte Puolan hallituksen raporttien taakse. Ette kuitenkaan ole suoranaisesti tutkinut, onko unionin rakennerahastoja koskevaa asetusta todella noudatettu.
Toimikaa vihdoin avoimesti ja julkistakaa kaikki rakennerahastosta myönnetyt yksittäiset tuet samalla tavalla kuin maatalouspolitiikan alalla tehdään. Tämä on ainut keino varmistaa luottamus unionin rakennepolitiikkaa kohtaan.
Csaba Őry
(HU) Muistan erittäin hyvin, kun perustimme globalisaatiorahaston. Jo silloin keskusteltiin hyvin paljon siitä, ettei olisi hyvä ajatus auttaa rahastosta maksetuilla varoilla tappioiden vaikutusten lieventämisen sijasta irtisanottuja työntekijöitä sijoittumaan uudelleen työmarkkinoille. Sillä tavoin kannustettaisiin yrityksiä hyödyntämään kätevästi uudelleensijoittamisen tukivälinettä ja häviävän osapuolen kulut katettaisiin rahastosta.
Dellin tapaus on malliesimerkki tästä. Kokemuksemme nimittäin osoittaa, että vaikutusten lieventämisen ja solidaarisuuden osoittamisen sijasta rahasto näyttää toimivan kannustimena, koska Dell saa tukea sekä irtisanomista että tuotannon uudelleensijoittamista varten. Tässä on siis yksinkertaisesti kyse koordinoinnin puuttumisesta unionin rahastojen välillä. Globalisaatiorahasto on osa kilpailupolitiikkaa ja rakennerahastoja. Ei ole mitään järkeä eikä hyötyä käyttää näitä varoja ristiriitaisesti ja ilman minkäänlaista koordinointia, ja se on lisäksi vastoin rahaston tarkoitusta. Haluaisinkin kiinnittää komission huomion siihen, että sen täytyy miettiä, miten unionin julkisia varoja voidaan käyttää koordinoidusti tämäntyyppisissä tapauksissa, jotta epäselvyydet voitaisiin välttää jatkossa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, talous- ja rahoituskriisi on vaikuttanut ja vaikuttaa jatkossa erittäin kielteisesti niin rauta- ja terästeollisuuteen kuin telakkateollisuuteen. Kotikaupungissani Galaţissa tuhannet metallurgian alan ja telakoiden työntekijät ovat menettäneet työpaikkansa.
Euroopan globalisaatiorahaston käyttäminen on lyhyen ja keskipitkän aikavälin keino tukea työläisiä, joiden tilanne on hankala irtisanomisten takia. Korostan tarvetta investoida raskasteollisuuden yritysten nykyaikaistamiseen, jotta ne voivat vähentää saastepäästöjään jatkossa. Siten voimme säilyttää työpaikkoja ja suojella työntekijöitä pitkällä aikavälillä.
Brian Crowley
(EN) Arvoisa puhemies, kollegoideni tapaan haluan kiittää komission jäsentä ja esittelijää heidän tekemästään työstä. Komission jäsen varmaankin muistaa, kun minä ja yksi entisistä kollegoistani, Colm Burke, tapasimme hänet tammikuussa tehdäksemme aloitteen globalisaatiorahaston varojen käytöstä Dellin työntekijöiden tapauksessa.
Mielestäni tämä on selvä osoitus siitä, miten kovasti pyrimme Euroopan unionissa asettamaan ihmiset etusijalle sekä varmistamaan, että ihmiset ovat politiikan ytimessä, että heidän elantonsa on turvattu ja että ongelmien ja vaikeuksien hetkellä Euroopan unioni kykenee reagoimaan nopeasti.
Haluan kiittää henkilökohtaisesti komission jäsentä aktiivisesta osallistumisesta työhön sekä täällä parlamentissa että kanssani henkilökohtaisesti. Kiitän komission jäsentä myös siitä, että hän kävi Limerickissa tapaamassa työntekijöitä.
Lisäksi haluaisin sanoa joillekin kollegoille, jotka joskus yrittävät vääristellä asioita joidenkin muiden asioiden yhteydessä, että globalisaatiorahasto on kaikkine vikoineen myönteinen asia Euroopan unionissa. Näin ollen meidän pitäisi saada se kasvamaan ja kukoistamaan sekä ennen kaikkea toteuttamaan vanhaa sanontaa: "Anna miehelle kala ja hän elää sillä päivän. Opeta mies kalastamaan ja hän elää sillä loppuelämänsä." Globalisaatiorahaston ansiosta voimme toimia juuri näin.
Elisabeth Schroedter
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin palata komission jäsen Vladimir Špidlan toiseen lausuntoon. Hän sanoi, ettemme voi vaikuttaa yritysten päätöksiin. Tämä ei yksinkertaisesti ole totta. Totta kai voimme vaikuttaa yritysten päätöksiin maksamalla tukia; myöntämällä rahoitusta Euroopan rakennerahastoista sekä maksamalla tukea.
Juuri tämän takia parlamentti keskusteli asetusta koskevien neuvottelujen yhteydessä yritysten uudelleensijoittamisesta. Lopulta parlamentti kuitenkin antoi periksi, koska Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä äänesti esityksen puolesta, hyvä Markus Pieper, ja parlamentti hyväksyi rakennerahastoja koskevassa asetuksessa säädetyksi ajanjaksoksi vain viisi vuotta, mikä ei selvästi läheskään riitä tukien suuruuden huomioon ottaen. Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä totesi tuolloin ainoana ryhmänä, että vaaditun ajan pitäisi olla vähintään kymmenen vuotta komission jäsenen mainitsemassa asetuksen kohdassa, jossa säädetään muualle siirtyviä yrityksiä koskevasta takaisinmaksusta. Voin sanoa nyt, että tämä tapaus osoittaa Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän olleen oikeassa.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Arvoisa puhemies, ottamalla käyttöön Euroopan globalisaatiorahaston varoja Euroopan unioni reagoi jälleen kerran yhteisesti taloudellisiin vaikeuksiin. Tällä kertaa ongelmat johtuvat rakennemuutoksista maailmankaupassa. Kuten rahoituskriisin yhteydessä, globalisaation vaikutuksia voidaan torjua tehokkaasti vain yhdennetyillä toimilla.
Irtisanotuille ihmisille tarkoitetun rahallisen avun ansiosta sekä Belgian tekstiiliteollisuuden työntekijöille että Dellin Irlannin tehtaan työntekijöille voidaan antaa välittömästi mahdollisuus uudelleenkouluttautua ja löytää uusi työpaikka. Rahaston tarkoituksena on myös edistää yrittäjyyttä ja itsenäistä ammatinharjoittamista. Tämä tietyille aloille eri jäsenvaltioissa myönnetty tuki on myös hyvä osoitus sosiaalisesta yhteisvastuusta EU:n sisällä.
On tosiasia, että Dell perusteli tuotantonsa siirtämistä Irlannista tarpeella löytää halvempien tuotantokustannusten maa. Dell onkin löytänyt sellaisen maan EU:n rajojen sisäpuolelta, koska se on löytänyt Łódźin kaupungin Puolassa. Łódźin alueen työllisyystilanne on hankala, ja Dellin tehdas on tuonut alueelle noin 2 000 uutta työpaikkaa. Tämän investoinnin ansiosta Łódźin ja sen ympäristön tilanne paranee huomattavasti, ja se vauhdittaa myös koko maakunnan kehitystä.
Pervenche Berès
Arvoisa puhemies, haluaisin rauhoitella kollegaani Brian Crowleya. Yksikään työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan jäsenistä ei ole kyseenalaistanut globalisaatiorahaston tehokkuutta tai tarpeellisuutta. Mutta sen käyttöä voitaisiin mielestäni parantaa.
Haluaisin palata myös yhteen komission jäsenen esittämään huomioon. Hän totesi hetki sitten, että rahastoetujen tavoittelu pitäisi estää. Juuri tätä ongelmaa käsittelemme tänään.
Nyt kun uskoakseni valmistaudutte luovuttamaan vastuun eteenpäin, niin mitä aiotte sanoa seuraavalle globalisaatiorahastosta vastaavalle komission jäsenelle? Dellin tapaus osoittaa selvästi, että menettely saattaa vääristyä ja yhteisön varoja sekä kilpailupolitiikan alalla myönnettyjä lupia saatetaan käyttää väärin.
Vladimír Špidla
Hyvät kuulijat, mielestäni tässä keskustelussa on periaatteessa nähtävissä kaksi keskenään rinnakkaista linjaa. Ensinnäkin ovat lausunnot siitä, että Euroopan globalisaatiorahasto toimii, mutta sen käyttöä voidaan edelleen parantaa. Myös aikaan liittyvä kysymys mainittiin, mutta minun mielestäni kyseistä asiaa on hieman liioiteltu, koska jäsenvaltiot voivat reagoida välittömästi ja periä varat takaisin. Mielestäni tästä asiasta on kuitenkin keskusteltava, ja meidän pitää myös etsiä tämänsuuntaista ratkaisua.
Myös yksittäisiä budjettikohtia koskeva kysymys otettiin esiin. On totta, että rahastoa perustettaessa se ei ollut mahdollista. Rahasto voi kuitenkin toimia näinkin. Näin ollen katson, että kaikki mahdolliset kysymykset on esitettävä ja niihin on tarvittaessa haettava parempia ratkaisuja kuin tähän mennessä olemme löytäneet. Mikään näistä seikoista ei kuitenkaan aseta kyseenalaiseksi sitä perustavanlaatuista periaatetta, että kriisin hetkellä rahasto toimii ja antaa todellista tukea.
Toinen keskustelussa esiin tuotu kysymys on paljon monimutkaisempi. Kyse on tuotannon siirtämisestä, mahdollisesta tuilla kilpailemisesta sekä lukuisista muista tähän liittyvistä hyvin monimutkaisista seikoista. Mielestäni on oikein, että käsittelemme näitä kysymyksiä, ja niin tehdessämme meidän on perusteellisesti ymmärrettävä tosiasiat. Haluaisinkin mainita joitakin Dellin tapaukseen liittyviä tosiasioita sekä joitakin ajatuksiamme tästä ongelmasta yleensä.
Ensimmäinen tosiasia on se, että vastoin vallitsevaa käsitystä palkkakustannukset tuotantoyksikköä kohden ovat OECD:n mukaan Puolassa huomattavasti suuremmat kuin Irlannissa. Tuotantokustannukset eivät siten ole Puolassa alhaisemmat kuin Irlannissa, vaan ne ovat korkeammat. Tämä kannattaa pitää mielessä, sillä suorista vertailuista ei voi vetää luotettavia johtopäätöksiä monimutkaisissa tilanteissa. Haluan korostaa sitä, että jos haluamme keskustella näistä kysymyksistä, meidän on syvennettävä huomattavasti joitakin näkemyksiämme ainakin tiettyjen seikkojen osalta.
Toinen tosiasia liittyy Dellin tapaukseen sellaisenaan. On totta, että Dell aloitti toimintansa Limerickissa vuonna 1991, eli 18vuotta sitten. Ei myöskään löydy mitään merkintää siitä, että Dell olisi saanut tätä operaatiota varten tukea jostakin unionin rahastosta. Ainakaan tällaisesta ei ole mitään tietoa. En voi kuitenkaan kokonaan sulkea pois sitä mahdollisuutta, että kyseinen yhtiö olisi saanut tukea aluekehitysrahastosta. Vuonna 1990 ei nimittäin sovellettu mitään velvoitteita tai menetelmiä, joiden ansiosta saisimme nämä tiedot. On myös tosiasia, että Dell teki päätöksensä siirtymisestä Łódźin alueelle vuonna 2007. On myös totta, että valtiontukena myönnetty raha on puolalaista rahaa ja tuesta ilmoitettiin joulukuussa 2007. Näin ollen siihen ei ole käytetty Euroopan rakennerahaston varoja. Tässä tapauksessa - näin ei tehdä kaikissa tapauksissa, vaan ainoastaan sellaisissa tapauksissa, joissa tuki on yli 50 miljoonaa euroa, kuten tässä tapauksessa - tuen myöntäminen arvioitiin hyvin yksityiskohtaisesti ja työmarkkinakysymykset huomioon ottaen. Komissio päätyi siihen johtopäätökseen, että kyseiset kaksi operaatiota, jotka ovat ajallisesti kaukana toisistaan, eivät liity toisiinsa. Tämä ei kuitenkaan poissulje eikä missään tapauksessa kyseenalaista sitä, että unionin varojen käyttöön liittyvistä kysymyksistä on keskusteltava syvällisesti ja jatkuvasti aina, kun saamme uutta tietoa. Myös johdonmukaisuus on ehdottomasti varmistettava. Minun mielestäni Dellin tapaus on hyvä lähtökohta, ja tätä keskustelua kannattaa varmasti jatkaa.
Hyvät kuulijat, kiitän teitä tästä keskustelusta sekä mahdollisuudesta käsitellä kanssanne joitakin Euroopan globalisaatiorahaston käyttöön liittyviä kysymyksiä. Lopuksi haluaisin vain todeta, että politiikkaamme liittyy se riski, että varoja käytetään epäasianmukaisesti tai ei ainakaan parhaalla mahdollisella tavalla. Tämä riski säilyy politiikkaamme jatkossakin, kun politiikka kehittyy. Meidän on pidettävä tämä asia mielessämme, ja meidän on rohkeasti tarkasteltava joitakin hyvin vakiintuneita periaatteita uusin silmin sekä muutettava noita vanhoja, vakiintuneita ja mahdollisesti vanhentuneita menettelytapoja aina kun löydämme älykkäitä teknisiä ratkaisuja ja pääsemme niistä poliittisesti yhteisymmärrykseen.
Reimer Böge
Arvoisa puhemies, haluaisin toistaa, että olemme nähneet viime kuukausien aikana paljon vaivaa budjettivaliokunnassa ja työllisyyden sekä sosiaaliasioiden valiokunnassa viedäksemme menettelyn läpi ja loppuun mahdollisimman nopeasti jälkimmäisen valiokunnan - joka jopa perusti erityisen työryhmän käsittelemään tätä kysymystä - laatiman lausunnon pohjalta. Tavoitteena oli saada huolellisen tarkastelun jälkeen varat mahdollisimman nopeasti käyttöön työntekijöiden ja heidän lähiomaistensa hyödyksi.
Toiseksi haluaisin todeta, että monivuotisen rahoituskehyksen ja uusien välineiden käsittelyn yhteydessä sekä talousarvion käsittelyn ja tarkistamisen yhteydessä meidän on arvioitava myös Euroopan globalisaatiorahaston toimivuutta ja sen tuomaa lisäarvoa, kuten teemme muiden välineiden kohdalla. Erityisesti on arvioitava rahaston hallintaa sekä eri toimielinten ja elinten vuorovaikutusta niin kansallisesti kuin EU:n tasolla. Meidän on mietittävä sitä, miten vuorovaikutusta Euroopan sosiaalirahaston (ESR) kanssa voitaisiin parantaa. Näin ollen meidän pitäisi olla avoimia kaikelle keskustelulle, joiden avulla voimme edistyä näissä asioissa.
Rahoituksen lähteiden osalta, arvoisa komission jäsen, olitte puhtaasti teknisesti katsottuna tietenkin täysin oikeassa siinä, mitä sanoitte ESR:n maksumäärärahoista. Haluaisin kuitenkin, että monivuotiseen rahoituskehykseen liittyvät velvollisuudet ja maksut vastaavat yleisesti sekä rakennerahastojen että ESR:n osalta aiemmin hyväksymiämme lukuja. Ei saa olla niin, että kyseisten rahastojen varoja jää puutteellisen täytäntöönpanon, valvontaa ja hallintajärjestelmiä koskevien ongelmien tai rahastojen varojen myöhäisen käytön takia käyttämättä, minkä seurauksena ohjaamme sitten joka vuosi osan niistä globalisaatiorahaston kaltaisten lisäohjelmien rahoittamiseen. Tämä ei ollut aloitteen alullepanijan tarkoitus.
Panemme merkille, mitä sanoitte valtiontukia koskevista säännöistä. Esitimme toki vastaavanlaisia kysymyksiä tapauksessa, joka koski Nokian Bochumin tehdasta ja sen siirtämistä Romaniaan. Kaikesta huolimatta haluan sanoa, että tässä tapauksessa on tutkittava hyvin tarkasti komission ja jäsenvaltioiden tiedonantovelvollisuuksien välistä yhteyttä. Joskus vaikuttaa siltä, että asiat muistuttavat näissä tapauksissa kalastuskiintiöiden valvontaa: kumpikin osapuoli painostaa hieman toista, eikä järjestelmä voi lopulta toimia tehokkaasti. Aiomme valvoa tilannetta sekä seurata tiiviisti näitä kysymyksiä vastaavanlaisissa tilanteissa. Vaadimme komissiota myös toimimaan vuonna 2007 hyväksymiemme asetusten ja sääntöjen mukaisesti.
Lopuksi esitän teille kaikille pyynnön: olkaa niin ystävällisiä ja äänestäkää huomenna globalisaatiorahaston varojen käyttöönoton puolesta.
Puhemies
(HU) Keskustelu on päättynyt. Äänestys toimitetaan keskiviikkona 25. marraskuuta 2009.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Iosif Matula  
kirjallinen. - (RO) Arvoisa puhemies, tuen kollegani Reimer Bögen mietintöä, koska lukuisat työpaikkansa menettäneet eurooppalaiset työntekijät tarvitsevat mielestäni tukea myös EU:n rahastoista. Vuonna 2009 kaikkiaan 10 275:tä työntekijää tuettiin yli 37 miljoonalla eurolla, mikä ei ole lähelläkään tälle unionin rahastolle asetettua 500 miljoonan vuosittaista enimmäismäärää. Korostan, että tämä tuki on tarkoitettu irtisanotuille työntekijöille, ei yrityksille. EU ei saa tukea rahallisesti sellaisten yritysten strategioita, jotka uudelleensijoittavat tuotantoaan ja irtisanovat työntekijöitä, etenkään jos yritys siirtää tuotantoaan EU:n ulkopuolelle tai saa samanaikaisesti tukea joltain toiselta jäsenvaltiolta.
Meidän on ehdottomasti valvottava hyvin tarkasti tapaa, jolla yritysten uudelleensijoittamiset toteutetaan. Tehtaiden sulkemisesta tai uudelleensijoittamisesta koituvia sosiaalikuluja ei saa siirtää eurooppalaisten veronmaksajien kannettavaksi. Emme saa unohtaa, että rahasto perustettiin alun perin lisätuen antamiseksi työntekijöille, jotka on irtisanottu liike-elämässä tapahtuneiden suurten ja maailmanlaajuisten rakennemuutosten takia. Tukea on voitu myöntää 1. toukokuuta 2009 lähtien myös maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin takia irtisanotuille. Uskon, että mahdollisuus saada tukea unionin rahastoista auttaa myös merkittävästi uusia jäsenvaltioita, kun ne pyrkivät ratkaisemaan talouskriisin aiheuttamia ongelmia ja yrittävät mukautua unionin yhtenäismarkkinoiden kilpailurakenteeseen.
