Enominutni govori (člen 150 poslovnika EP) 
Predsednica
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena v skladu s členom 150 Poslovnika.
Theodoros Skylakakis
(EL) Gospa predsednica, najprej nekaj besed o Egiptu. Službo za zunanje delovanje bo treba kar najbolj aktivirati v težkih časih, ki so pred nami, da bi zaščitili evropske državljane v Egiptu, pravice manjšin v Egiptu in zgodovinske ustanove, ki jih zastopajo, kot je grški ortodoksni patriarhat v Aleksandriji.
Dovolite, da se zdaj vrnem k svoji osnovni temi o odpadkih. Čeprav imamo zakonodajni okvir na visoki ravni, se skoraj vsaka država članica srečuje s kršitvami. Mnoge poročajo o krizi odpadkov in nekateri sektorji, kot je čezmejni prevoz odpadkov, predstavljajo množično kršitev prava Skupnosti. Obenem zaradi političnih razlogov, slavne politike "ne na mojem dvorišču", države članice pri teh prizadevanjih ne sodelujejo tako učinkovito, kot bi morale.
Komisija mora zato predlagati nove dodatne instrumente, kot je povečanje obsega odgovornosti Evropske agencije za okolje, in instrument, da bo lahko Unija pošiljala misije, ki bodo potrdile informacije v državah članicah. Komisija mora o tem premisliti glede na predloge za leto 2012.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospa predsednica, rada bi izpostavila razmere v Romuniji glede očitne kršitve načel pravne države s strani sedanje vlade. Aretacija pomembnega člana opozicije, Constantina Nicolescuja, aretacija, ki je bila oznanjena pred začetkom sodnega zaslišanja in brez kakršnih koli trdnih dokazov, kaže na nedemokratično delovanje sedanje vlade. Aretacija, ki je bila izvedena po političnem naročilu, skupaj s prezirom do navadnih državljanov s protisocialnimi ukrepi, ki jih je sprejela vlada, na ulice privablja ljudi, ki so bili ponižani in obsojeni na revščino. Z namenom zadušitve nezadovoljstva ob neprimernih in protidemokratičnih ukrepih se je vlada dogovorila za nakup opreme, namenjene proti izgredom, v znesku 10 milijonov EUR.
Vse to ustvarja jasno sliko političnega diktatorstva in tega, kaj se bo zgodilo v prihodnosti, če ne bodo kaznovana ta dejanja, ki kršijo evropske vrednote. Ne ugovarjamo pravici, ampak politično vsiljenim zlorabam. Evropska unija zahteva spoštovanje demokracije v državah, kot sta Tunizija in Egipt, strogo pa se je je treba držati v državah članicah.
Metin Kazak
(BG) Gospod predsednik, gospe in gospodje, nerešeni problemi za pridelovalce tobaka v Bolgariji so pripeljali do povečanja napetosti v nekaterih regijah države in do protestov, na katerih je bilo več kot 10 tisoč udeležencev. Svoje nestrinjanje so izrazili v izjavi, sprejeti glede politike, ki se izvaja in je razlog za njihov težak finančni položaj, povezan s prekinitvijo nacionalnih dodatnih plačil za pridelavo tobaka za žetev v letu 2010.
V Evropi tobak gojijo v 17 od 27 držav članic, za vsak posamezen primer pa vlade zagotavljajo tudi subvencije. Izkazalo se je, da je Bolgarija edina država članica, ki zavlačuje s potrjenim nacionalnim načrtom dodatnih plačil, ki je bil sprejet z zakonom in priglašen pri Evropski komisiji. Določa, da se bolgarskim pridelovalcem tobaka zagotovi pomoč v znesku 76 milijonov EUR, s plačilom tega pa se zdaj odlaša. Zavlačevanje pri odobritvi te pomoči pomeni obsodbo več sto družin na lakoto in izseljevanje in ogroža državljanski mir v državi.
Michail Tremopoulos
(EL) Gospa predsednica, danes je Evropski parlament v omembe vrednem vzdušju soglasnosti sprejel poziv predsednika, gospoda Buzeka, da Evropska unija uradno prizna genocid nad Romi, ki so bili med drugo svetovno vojno žrtve nacistov. Kakor je povedal, so Romi že zelo dolgo najbolj zatirana manjšina.
A na koga se tu obračamo? Kdo bo uporabljal naše politike, ki smo jih določili skupaj? Komisija je julija 2008 naročila poročilo o evropskih politikah glede Romov v 18 državah in to poročilo ima od junija. Predložil sem vprašanje v zvezi s tem, ker menim, da ni opravičila za zamudo pri objavi tako dragocenega poročila. Dejansko se je na mednarodni ravni pozvalo k njegovi objavi. Gospa Reding je odgovorila na moje vprašanje in obljubila, da ga bo objavila do konca decembra 2010. Zdaj je že februar 2011 in poročilo še ni bilo objavljeno. Zelo rad bi vedel, zakaj.
Zbigniew Ziobro
(PL) Gospa predsednica, na razpravah v Evropskem parlamentu sem mnogokrat izrazil svoje mnenje o politiki EU na področju omejevanja emisij toplogrednih plinov, politike, ki jo zelo močno podpirata Evropski parlament in Evropska komisija. Vendar sem pozornost pritegnil k dejstvu, da ta politika povzroča tudi zelo škodljive gospodarske spremembe. V mnogih sektorjih povzroča preseljevanje industrijskih obratov v druge države zunaj Evropske unije.
Žal se Evropska komisija na to sploh ni ozirala, čeprav so številni kolegi poslanci izpostavili negativne vidike radikalnega omejevanja emisij CO2. Tako smo nedavno izvedeli za zadnje pomembne industrijske obrate, ki načrtujejo selitev proizvodnje iz Nemčije in Poljske v države nekdanje Sovjetske zveze ali celo v Afriko ali Južno Ameriko. Zaradi takšnega razvoja dogodkov so potrebni oprijemljivi ukrepi Komisije, ki še vedno nimata perspektive in vizije.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospa predsednica, kakor je bilo obljubljeno v agori državljanov, ki jo je prejšnji teden organiziral Evropski parlament, bi rada tu prenesla klice ogorčenja, ki so nam jih posredovale različne družbene organizacije, ki so se nam pridružile v razpravah o gospodarski in finančni krizi in njenih resnih posledicah povečane brezposelnosti, družbenih neenakosti in revščine kljub dejstvu, da je bilo leto 2010 razglašeno za evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti.
Podana je bila zahteva, da morajo biti dejavnosti in delo Evropskega parlamenta odraz ogorčenosti organizacij, udeleženih v boju proti revščini glede na socialne posledice krize in resnost ter obseg revščine.
Od neštetih očitnih primerov izkoriščanja, revščine, diskriminacije in socialne izključenosti in od različnih predlogov, zahtev in pobud želim izpostaviti tiste, ki so povezani z vlogo, ki bi jo moral igrati Evropski parlament pri obsodbi teh razmer. Izrecno bi moral ustvariti delovno silo, zadolženo za nadzor posledic krize na socialnem področju in ukrepov, ki jih sprejemata Svet in Komisija po odločitvah Evropskega parlamenta, kot so odločitve, povezane z minimalnim dohodkom...
(Predsednica je prekinila govornico)
Marian-Jean Marinescu
(RO) Gospa predsednica, delovna skupina za schengensko evalvacijo je sprejela vsa poročila o oceni za Romunijo. Njeni sklepi kažejo, da Romunija izpolnjuje vse zahteve schengenskega pravnega reda. Žal Evropski svet noče zagotoviti poročil Evropskemu parlamentu in tako ovira delovanje postopkov Parlamenta. Poslanci EP ne morejo glasovati, če niso seznanjeni z vsebino poročila. Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve je te dokumente zahteval, Romunija pa je predlagala njihovo razkritje. Vendar pa Svet brez dobrega razloga zavlačuje s sprejetjem odločitve.
Mislim, da je Romunija v tem položaju upravičena do tega, da Parlamentu zagotovi vsa poročila o svojem pristopu v schengensko območje. Ta poročila so edino merilo, ki ga je mogoče uporabljati kot izhodišče za odločitev glede pristopa. Zahteva, da se dodajo druga merila, ni v skladu z evropskimi pogodbami, ni evropski pristop in ne temelji na razumnih utemeljitvah. Romunija je izpolnila svojo zakonsko dolžnost, da se pripravi za varovanje zunanjih meja Unije, in na to se morajo ustrezno odzvati institucije EU.
Rovana Plumb
Gospa predsednica, rada bi vas obvestila, da se demokracija v Romuniji v zadnjih 20 letih ni nikoli zdela tako pod pritiskom. Opozorili smo vas že glede predsednika poslanske zbornice, ki je ponaredil glasove za pomemben pokojninski zakon. Nedavni primer socialnega demokrata, Constantina Nicolescuja, predsednika okrožnega sveta Argeş v Romuniji, ponovno dokazuje, da metode, ki jih uporablja vodilna stranka v Romuniji, surovo ogrožajo temeljne pravice in svoboščine državljanov.
Vsi ukrepi, ki jih je sprejela vlada, kažejo, da je demokratična liberalna stranka v Romuniji v vojni s celotnim romunskim prebivalstvom. Ne moremo dovoliti, da se demokratična članica Evropske unije vede nedemokratično, aretira ljudi in uporablja javne ustanove za izvajanje osebnih maščevanj. Skupaj moramo braniti svoje pravice, svoboščine in demokracijo.
Marian Harkin
Gospa predsednica, kot irska poslanka EP zahtevam od EU, da pravično rešuje nemogoče finančne razmere na Irskem.
Da, sprejeti moramo odgovornost za naše številne neuspehe, a nismo ukrepali sami. Naložbe igralniškega tipa so se gnetle v irske banke. Sesule so se kot hiša iz kart in irski davkoplačevalci nosijo neznosno breme.
Plačujemo kaznovalno obrestno mero v višini 5,8 % in naša sposobnost vračila, odobrena v štiriletnem varčevalnem načrtu EU, je predvidena na podlagi rasti, a do te rasti ne more priti. Zakaj? Brezposelnost se povečuje, kljub temu, da je izseljevanje močno poskočilo. Podjetja propadajo in že četrto zaporedno leto se naš BDP znižuje.
In ko ECB usmerja 132 milijard EUR k vhodnim vratom irskih bank, je 110 milijard EUR v letu 2010 odteklo skozi zadnja vrata teh istih bank; 40 milijard EUR decembra 2010.
Razmere hitro postajajo nevzdržne, in če je Evropa del rešitve, kot je dejal predsednik Barroso, potem so zdaj potrebni resni ukrepi.
Diane Dodds
Gospa predsednica, še prejšnji teden so v mojem volilnem okrožju Severne Irske disidentski republikanski teroristi pustili dve nevarni bombi na območju Antrim Road v Severnem Belfastu. Resnično le zaradi božje milosti danes tu ne govorimo o več smrtnih žrtvah. Več sto ljudi se je moralo umakniti iz svojih domov, ko so varnostne sile reševale nevarnost, ki je bila vsiljena tej skupnosti.
Cilj tega preprečenega napada so bili policisti v zadnji vrsti poskusov umora uslužbencev policijske službe Severne Irske.
Ti napadi ne pridejo v informativne oddaje Združenega kraljestva, kaj šele po Evropi, a kljub temu so opomnik, da imamo še vedno ljudi, ki nas želijo spraviti nazaj, čeprav je bil pri pomikanju Severne Irske naprej dosežen velik napredek.
Pred božičem se je predsednik Barroso sestal s prvim ministrom Severne Irske Petrom Robinsonom in ponovil svojo zavezo za Barossovo projektno skupino. Pozdravljam to delo in pozdravljam tudi začetno delo, opravljeno v tem parlamentu glede financiranja prek programa PEACE.
Csaba Sógor
(HU) Gospa predsednica, slišali smo mnogo pritožb in ogorčenj glede madžarskega predsedstva. Zanimivo je, da ni bilo nič od tega namenjeno programu EU tega predsedstva. Nekateri so se oglasili glede zakona o medijih. Evropska komisija je že oblikovala svoje pripombe in madžarska vlada je pokazala pripravljenost, da popravi ta zakon.
Postavilo se mi je vprašanje, zakaj ni bilo enakega mednarodnega zanimanja za državni zakon o jeziku, ki še danes velja na Slovaškem in še naprej uveljavlja globe zaradi uporabe maternega jezika. Zakaj tisti, ki so opozarjali glede zagovarjanja temeljnih pravic v zvezi z zakonom o medijih, niso pokazali skrbi, ko je bila pod vprašaj postavljena ena najbolj osnovnih človekovih pravic madžarske manjšine na Slovaškem? Druge je zmotila velika preproga, položena v stavbi Sveta, na kateri je prikazan zemljevid Madžarske pred 160 leti. Ta zemljevid predstavlja, da lahko močno Evropo zgradimo le s poznavanjem in spoštovanjem naše skupne zgodovine in nacionalnih vrednot.
Catherine Stihler
Gospa predsednica, 14. februar, valentinovo, bo zabeležen kot prvi evropski dan epilepsije. Sam sveti Valentin je znan po tem, da je trpel zaradi epilepsije.
Zdaj zaradi epilepsije trpi šest milijonov Evropejcev. Na Škotskem je to približno 39 tisoč ljudi, a le pri 20 tisoč Škotih je bila odkrita in ti svoje stanje obvladujejo z zdravili. To pomeni, da 19 tisoč ljudi vsak dan živi s strahom, da se jim bo napad ponovil. Če to prenesemo na raven EU, to pomeni več milijonov ljudi, ki živijo s tem strahom.
14. februarja moramo povečati ozaveščenost o epilepsiji. Prav tako moramo poskusiti poskrbeti, da bo bolezen pri tistih, ki jo imajo, ustrezno odkrita in pozvati države članice, naj poskrbijo za večje število nevrologov, specializiranih za epilepsijo. 15. februarja bodo v Parlamentu potekali številni dogodki in kolege spodbujam k sodelovanju. Mnogi vaši volivci bodo prisotni.
Rada bi izkoristila tudi priložnost, da pozdravim Joanne Hill, medicinsko sestro specialistko za epilepsijo, in Fiono Nicholson, upraviteljico storitev škotskega centra za epilepsijo.
Csanád Szegedi
(HU) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dovolite mi, da posvetim čas, ki mi je dodeljen, primeru prebivalcev pokrajine Székely. V preteklih nekaj dneh je predsednik Romunije žal ponovno izjavil, da ne podpira teritorialne avtonomije pokrajine Székely. Vesel bi bil, če bi tu v Evropskem parlamentu enkrat za vselej razjasnili stvari in razglasili, da imajo prebivalci pokrajine Székely pravico do teritorialne avtonomije . To ni vprašanje dobre volje Traiana Băsescuja; prebivalci pokrajine Székely imajo pravico do avtonomije. Vse bi rad spomnil, da je avtonomija mednarodno priznana in zavezujoča pravica in da niso sprejemljiva dvojna merila, ki jih Evropska unija uporablja, ko pravi, da nekatere etnične skupine imajo pravico do avtonomije, druge pa ne. Baski in Katalonci so upravičeni do avtonomije, prebivalci pokrajine Székely pa ne. Glede te logike moram s popolno gotovostjo povedati, da tisti, ki ne podpirajo prizadevanj prebivalcev pokrajine Székely za avtonomijo, niso Evropejci.
Seán Kelly
(GA) Gospa predsednica, rad bi opozoril, da je svoboda eden temeljnih namenov Evropske skupnosti: svobodno potovanje, svobodna trgovina in svobodno delo. Svobodnega dela nimamo zato, ker nimamo medsebojnega priznavanja kvalifikacij.
Danes sem izvedel za zdravnika, ki je delal v Italiji in je potreboval devet mesecev, da je dobil delovno dovoljenje na Irskem. To nima nikakršnega smisla. Ogledati bi si morali sistem UPMC v Združenih državah; za nas je to koristen primer. Zlasti, če so naš cilj zdravstvene e-storitve, moramo vzpostaviti to priznavanje kvalifikacij. Drugače ne bomo napredovali.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Gospa predsednica, ponavljajoče se zlorabe moči tistih, ki ta trenutek vodijo Romunijo, so državo potisnile v najtemnejše obdobje v zgodovini po letu 1989. Čeprav ima Romunija demokratično ustavo, se njeni členi pogosto očitno kršijo. Čeprav so državna pooblastila teoretično deljena v skladu z demokratičnimi načeli, pa v praktičnem smislu en človek, predsednik Traian Băsescu, nadzira vso oblast v Romuniji in diktira svoje zahteve, kot mu ustreza, ter vsakodnevno zlorablja svojo moč, vse to z namenom uničiti politično opozicijo in utišati vse glasove, ki se oglasijo z obetajočo alternativo porazni administraciji Băsescu-Boc.
Z usodo Romunije kot države članice Evropske unije ne bi smeli ravnati ravnodušno niti institucije EU niti predstavniki drugih držav članic, ki bi morali glede tega vprašanja zavzeti stališče. Ne dovolite si, da vas prevzamejo neusklajene razlage in včasih sramotni izgovori, ki jih dajejo tisti, ki vodijo Romunijo, ali tisti, ki jih odprto podpirajo zaradi strahu ali pa skrbijo za svoje lastne drobne interese. Njihova dejanja zadostujejo, da se tistim, ki to želijo videti, pokaže, kakšna je žalostna realnost moje domače države.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) Gospa predsednica, odločila sem se, da bom redno spominjala gospoda Buzeka na napredovanje demokracije v Romuniji. Bil je v romunskem parlamentu in podprl je vlado gospoda Boca in Traiana Băsescuja. Gospodu Buzeku želim povedati, da romunski parlament nima nobene moči in da vse zakone sprejema in izvaja vlada. Tudi romunska vlada nima nobene moči, ker je Traian Băsescu tisti, ki imenuje ministre, jih graja in razglaša vse pomembne izvedene ukrepe. V Romuniji se tudi nedolžne ljudi zapira v ječo za 30 dni, po tem pa se jim sodi.
Gospoda Buzeka sem prosila za uradno stališče in odgovor sem prejela preko objave v tisku od stranke PD-L in od Traiana Băsescuja. Zahtevam in pričakujem uradno stališče gospoda Buzeka.
Alexander Mirsky
(LV) Gospod predsednik, zakaj po vašem mnenju Evropski parlament sprejema resolucije? Natanko zato, da se jih lahko izvaja. Vendar pa kaže, da latvijska vlada nima namena izvajati resolucije z dne 11. marca 2004. Ta resolucija jasno navaja, da mora biti ljudem, ki so stalni prebivalci latvijskega ozemlja, zagotovljena pravica do glasovanja na lokalnih volitvah. Na vprašanje, kdaj bo Latvija izvajala to resolucijo, bomo verjetno prejeli odgovor: "Kad pūcei aste ziedēs" (v latvijščini). V ruščini bi rekli: "Kogda rak na gore svistnet", in v angleščini: "When pigs fly" (ko bodo prašiči leteli). Pridemo do tega - ali bodo začeli prašiči leteti ali pa bomo morali skupaj končati diskriminacijo do 335 tisoč ljudi, ki živijo v Latviji.
Hvala.
Ioan Enciu
(RO) Gospa predsednica, danes smo priča dogodkom, ki bodo spremenili tok zgodovine v Severni Afriki in drugod. Diktatorski režimi ne morejo biti dolgo trdni nikjer na svetu. Vendar pa bi rad vašo pozornost pritegnil k dejstvu, da se lahko pojavijo nove oblike diktature, celo v državi članici Evropske unije, ki velja za demokratično, namreč v Romuniji. V okviru pravne države se oseba šteje za nedolžno, dokler je ne obsodijo sodniki, in sodi se ji kot svobodnemu državljanu, razen če predstavlja nevarnost za družbo.
Ta vsesplošna pravna načela v Romuniji ne veljajo več, ko gre za predsednika Băsescuja in za vodilno liberalno demokratsko stranko. Jasen dokaz o političnem naročilu aretacij v Romuniji je izjava predsednika Băsescuja v Strasbourgu pet ur pred aretacijo Constantina Nicolescuja, navajam: "Pomemben član opozicije je bil aretiran", konec navedka, čeprav slednji še ni prišel do sodišča. Kakšni bolj jasni dokazi so potrebni, da dokažemo, da predsednik Băsescu odloča, kdo bo aretiran in kdaj?
Corina Creţu
(RO) Gospa predsednica, tudi jaz imam enake občutke kot kolegi, ki so pozornost pritegnili k pregonu politične opozicije v Romuniji z uporabo zakonitih instrumentov vlade, ki kaže vedno večje dokaze avtoritarnih zlorab. Glede na to, da njena priljubljenost prosto pada in da se začenjajo varčevalni ukrepi, ki so izredno resni in imajo močan vpliv na življenjske standarde, se romunska vlada zateka k vedno nasilnejšim protidemokratičnim metodam, da bi obdržala oblast.
Kakor so dejali kolegi, je neupravičena in ostra aretacija pomembnega člana opozicije, ki so ga neposredno izvolili državljani, zadnji in zaskrbljujoč primer v vrsti groženj in nadlegovanja opozicijskih skupin. Obenem državni proračun pustošijo politični podporniki vlade, katerih kaotični ukrepi poglabljajo gospodarsko in družbeno krizo in zaskrbljujoče povečujejo družbene napetosti. Zato skupaj protestiramo proti napadom, ki se izvajajo v poskusu, da bi prestrašili opozicijske politike in sindikate. Menim, da morajo forumi EU zavzeti stališče proti očitnim kršitvam demokratičnih pravic v Romuniji.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Gospa predsednica, z vsemi vami bi rad delil razlog za veliko zadovoljstvo. Med vlado, vodji sindikatov in poslovnimi vodji v Španiji je bil nedavno podpisan pomemben socialni in ekonomski pakt. Ta sporazum utrjuje Španijo kot državo, ki lahko združi sile, da premaga težave, se spopade s svojimi izzivi in okrepi socialno državo. Gospe in gospodje, v tej globalni krizi je ta sporazum edinstven primer, kako s tem, da družba sprejme odgovornost kot celota, sprejemamo sporazume z zamislijo, da bomo pridobili prihodnost in zgradili močno Španijo v Uniji, ki igra vedno pomembnejšo vlogo.
Predsednica
S tem je ta točka končana.
