Sporazum o prosti trgovini s Svetom za sodelovanje v Zalivu (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je razprava v zvezi z vprašanjem Komisiji za ustni odgovor, ki ga je postavil Helmuth Markov v imenu odbora za mednarodno trgovino, o nedavnem poteku pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko unijo in Svetom za sodelovanje v Zalivu - B6-0020/2008).
Androula Vassiliou
komisarka. - Gospa predsednica, nekateri bodo morda rekli, da pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z državami Sveta za sodelovanje v Zalivu potekajo 17 let. Dejansko razprava o vsebini sporazuma poteka šele od leta 2002. Komisija in predstavniki držav članic v Svetu upamo, da bomo pogajanja končali čim prej. Vemo, da bo sporazum o prosti trgovini prispeval k okrepitvi odnosov med našima regijama. Pogajanja o sporazumu o prosti trgovini so pospešeno potekala leta 2007 ter se končala z obiskom komisarja Mandelsona v Dohi decembra 2007, ki je zagotovil pomemben politični zagon. Pri vseh poglavjih smo dosegli velik napredek, pri čemer smo bliže dosegi sporazuma kot kadar koli prej.
Vendar so še vedno odprta nekatera vprašanja, ki so pomembna za zagotavljanje resničnega prednostnega dostopa EU na trg Sveta za sodelovanje v Zalivu ter nediskriminacije v primerjavi z drugimi. Ta vprašanja so izvozne dajatve, nekatere izjeme na področju energetskih storitev, predvsem Združenih arabskih emiratov, ter določene horizontalne določbe sporazuma, kot sta konkurenca in intelektualna lastnina. Krog pogajanj je bil januarja odpovedan. Od takrat od Sveta za sodelovanje v Zalivu ni bilo nobenega odziva. Zdaj upamo, da bomo lahko pogajanja nadaljevali v začetku maja, v času zasedanja skupnega odbora EU in Sveta za sodelovanje v Zalivu, ki je načrtovan za 6. maj.
Naš cilj ostaja doseči napredek v naslednjem krogu ter čim prej končati pogajanja, po možnosti v prvih mesecih francoskega predsedovanja. Namen sporazuma o prosti trgovini je vzpostaviti prednosten odnos med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu v skladu z načeli in redom STO. Tako bo omogočil liberalizacijo skoraj celotne trgovine med pogodbenicama. Namen sporazuma je tudi podpreti politike o gospodarski raznovrstnosti držav članic Sveta za sodelovanje v Zalivu, in sicer s spodbujanjem nadaljnjih gospodarskih reform, omogočanjem znatnega tujega vlaganja ter krepitvijo dinamike vhodnih naložb v regiji.
Sporazum o prosti trgovini vključuje pomembne obojestranske obveznosti o trgovini s storitvami, naložbah ter vzajemnem dostopu na trge javnih naročil, tudi v energetskem in prometnem sektorju. Zajema ambiciozne časovne načrte liberalizacije tarif, tudi v sektorju kemikalij. Nenazadnje zajema tudi netarifna področja, kot so tehnične ovire za trgovino, sanitarni in fitosanitarni standardi ali pravice intelektualne lastnine.
Ta parlament je izrazil zaskrbljenost, da sporazum o prosti trgovini, o katerem se pogajamo s Svetom za sodelovanje v Zalivu, ne vključuje klavzul o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih.
Zato naj najprej pojasnim, da so v sedanji osnutek sporazuma o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu vključene številne netrgovinske klavzule o človekovih pravicah, migraciji, boju proti terorizmu in neširjenju orožja za množično uničenje. O teh klavzulah smo se s Svetom za sodelovanje v Zalivu dogovorili pred nekaj leti. Vendar se je na zadnjem krogu pogajanj izkazalo, da ima Svet za sodelovanje v zalivu v zvezi z besedilom nekaj odprtih vprašanj glede klavzule o odložitvi, ki zadeva uporabo bistvenih političnih elementov sporazuma. Poleg teh klavzul preambula sporazuma določa, da je treba v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu okrepiti proces gospodarskega in družbenega razvoja ter hkrati zaščititi okolje. Prav tako poudarja, da zadevne strani ne bodo spodbujale neposredne tuje naložbe z zniževanjem ali omilitvijo svojih domačih okoljskih standardov in standardov označevanja. Sporazum predvideva tudi posvetovanja, če se zdi, da veljavni ali predlagani ukrep ni v skladu s temi načeli.
Na pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu so bili upoštevani rezultati in sklepi študije o oceni učinka trajnosti, ki je bila izvedena med letoma 2001 in 2004. Ta študija je bila izvedena zlasti za sektorje, ki so jih svetovalci označili kot pomembne za bolj trajnosten gospodarski razvoj v državah Sveta za sodelovanje v Zalivu, in sicer so to storitveni sektor in nekateri industrijski sektorji. Poleg tega smo na zahtevo tega parlamenta februarja predložili pogajalske smernice za sporazum o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, vključno z vsemi posodobitvami, v skladu z dogovorjenimi postopki in pravili o zaupnosti.
Nazadnje naj poudarim, da smo Evropski parlament redno seznanjali s potekom pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu, pri čemer bo Evropska komisija Parlament redno obveščala še naprej.
Tokia Saïfi
v imenu skupine PPE-DE. - (FR) Gospa predsednica, pogajanja o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko skupnostjo in Svetom za sodelovanje v Zalivu potekajo od leta 1988 in zdi se, da bodo kmalu dokončno končana.
Pozdravljam najnovejši napredek, ker je za povečanje in ureditev trgovine med Evropsko unijo in Zalivskimi državami bistveno, da dosežemo sporazum. Sporazum naj bi regijama, ki sta pomembni partnerici, vendar katerih odnosi so bili brez vsebine, omogočil bolj dinamično sodelovanje.
Sporazum o prosti trgovini mora v skladu s sedanjimi pravili STO prispevati k odpravi netarifnih ovir ter vseh javnih subvencij in nadomestil, zlasti za dostop do surovin. Evropski parlament in Zalivske države morajo priložnosti in izzive, ki jih prinašajo vse pomembnejši državni skladi, podrobno preučiti ter v zvezi s tem vzpostaviti dialog in konstruktivno sodelovanje.
Namen tega je ohraniti okolje, ki je odprto za naložbe, ter hkrati zagotoviti večjo preglednost na tem področju. Zato morajo upravljavci teh skladov trgu zagotoviti dodatne informacije o virih svojih sredstev, ciljih vlaganja in strategijah. Vendar mora Evropa prav tako zagotoviti, da bo v času hude mednarodne konkurence na področju privabljanja donosnega kapitala zanimiva za te naložbe, ki ustvarjajo rast, inovacije in delovna mesta.
Sklenitev sporazuma o prosti trgovini bo Zalivske države spodbudila, da bodo dovzetnejše za stališča evropskih partnerjev, kar nam bo omogočilo povečati raznovrstnost trgovine in menjav ter ju okrepiti.
Carlos Carnero González
v imenu skupine PSE. - (ES) Gospa predsednica, najprej se zahvaljujem komisarki za obrazložitev ter poudarjam, da skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu meni, da je podpis sporazuma o prosti trgovini s Svetom za sodelovanje v Zalivu naš skupni cilj.
To moramo narediti čim prej. To bo koristilo Evropi in državam članicam Sveta za sodelovanje v Zalivu. Vendar je res, da je mandat za pogajanje o tem sporazumu precej star. Ta mandat ne zajema klavzul, ki so potrebne za obravnavanje aktualnih vprašanj, kot so človekove pravice, zaposlovanje ali okolje.
Zato sem zadovoljen z izjavo komisarke, da si bo Komisija čim bolj prizadevala za vključitev teh zadev v sporazum. Drugače bi bilo to popolnoma nerazumljivo, ker ne govorimo le o trgovini in gospodarskih izmenjavah.
Vsi se zavedamo, da so to pomembne države z enim od najpomembnejših bogastev na svetu, tj. nafto, ki je bistven sestavni del naših sodobnih družb.
Vendar te države nimajo le nafte. V teh državah živijo ljudje; moški in ženske, ki so se rodili v teh državah, ter moški in ženske, ki so prišli v te države delat, pri čemer menim, da te države človekovih pravic ne spoštujejo ustrezno, na primer v smislu svobode izražanja ali svobode združevanja. V zvezi z neenakostjo žensk nas je sram in smo ogorčeni, ko na primer v novicah, kot so poročila organizacije Human Rights Watch, preberemo, da ženske v nekaterih od teh držav za delo, potovanje, študij ali celo dostop do zdravstvenih storitev potrebujejo dovoljenje tako imenovanega "skrbnika", ki je lahko oče, mož ali celo sin. To je popolnoma nesprejemljivo.
Seveda bi lahko govorili tudi o prej omenjenem položaju priseljencev, ki delajo v teh državah in so pomembna delovna sila. Ali so jim zagotovljene njihove pravice ali ne? Poleg tega, ali največje proizvajalke nafte, kot so države Sveta za sodelovanje v Zalivu, namenjajo pozornost okoljskim vprašanjem? Ali jih zanimajo podnebne spremembe ali cena surove nafte?
To je treba povedati prijazno, ampak odločno. Zato smo zadovoljni, da resolucija, o kateri bomo glasovali jutri, končno vključuje pomembne odstavke, kot sta odstavek 17 in odstavek 19, ki smo ju pomagali sestaviti. Odstavka določata, da je treba človekove pravice v obliki klavzule vključiti v sporazum o prosti trgovini, ki ga bomo podpisali s Svetom za sodelovanje v Zalivu, ter da morajo pogodbenice ratificirati konvencije Mednarodne organizacije dela.
Predložili smo tudi dodatne predloge sprememb, za katere upamo, da jih bodo skupine podprle ter s tem okrepile ta vprašanja. Vendar moramo biti previdni, da zaveznikom ne bomo poslali napačnega sporočila: človekove pravice je treba braniti kljub nafti.
Ramona Nicole Mănescu
v imenu skupine ALDE. - (RO) Razprava o poteku pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med Evropsko skupnostjo in Svetom za sodelovanje v Zalivu je pritegnila mojo pozornost, ker sem pred kratkim obiskala regijo kot članica delegacije Evropskega parlamenta za odnose z Zalivskimi državami.
Na medparlamentarnih srečanjih smo razpravljali tudi o pogajanjih o tem sporazumu.
Predstavniki Sveta za sodelovanje v Zalivu so izjavili, da se Evropejci zavzemajo za neomejen dostop do številnih naložbenih priložnosti, medtem ko se Svet za sodelovanje v Zalivu ne zavzema le za pridobitev kapitala, ampak tudi tehnologijo ter vodstveno znanje in izkušnje.
Po eni strani bi se morala pogajanja končati leta 2006, vendar se nadaljujejo, za kar sta odgovorni obe strani.
Evropska unija meni, da članice Sveta za sodelovanje v Zalivu niso zagotovile usklajenosti in reform, medtem ko se slednje pritožujejo nad neskončnim seznamom zahtev, ki jih morajo Zalivske države izpolniti.
Najpomembnejše je izpostavil komisar za trgovino Peter Mandelson: dostop na trg, označevanje porekla proizvodov, vladna dovoljenja, ukrepi za zaščito naložb in merila za njihovo zagotavljanje v Svetu za sodelovanje v Zalivu.
Zato menim, da bi se s sklenitvijo sporazuma o prosti trgovini obe pogodbenici uradno zavezali h gospodarskemu sodelovanju z enakovrednimi obojestranskimi koristmi: razvoj sodelovanja na področju energetike, gospodarski in tehnološki razvoj regije ter posredno večji vpliv na varstvo okolja, oblikovanje skupnega trga in povečanje evropskih naložb so le nekatere od njih.
Po drugi strani občutljiva razprava v regiji zadeva vprašanje spoštovanja človekovih pravic. Unija ima zelo pomembno vlogo v mednarodnem gospodarstvu, vendar je hkrati eden od glavnih zagovornikov spoštovanja temeljnih človekovih pravic.
Pogovori z najbolj dejavnimi nevladnimi organizacijami so jasno pokazali, da so pogajanja o sporazumu o prosti trgovini priložnost, da Zalivske države odločno pozovemo k zagotavljanju večjih državljanskih in političnih svoboščin državljanom.
Zato je treba pri pogajanjih o gospodarskih vprašanjih večjo pozornost nameniti zakonom v zvezi s spoštovanjem pravic delavcev priseljencev in žensk.
Caroline Lucas
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, moja skupina odločno podpira poziv Komisiji, da Parlamentu zagotovi več informacij o teh pogajanjih o sporazumu o prosti trgovini ter predloži zlasti dejanski pogajalski mandat in posodobljeno oceno učinka trajnosti.
Podpiramo tudi poudarek, da je treba glede na slabe razmere na področju socialnih in okoljskih standardov v Zalivskih državah v sporazum o prosti trgovini vključiti poglavje o trajnostnem razvoju. Zato smo zaskrbljeni zaradi mnenja generalnega direktorata za razvoj, da je zdaj prepozno, da bi v pogajanja vključili nova vprašanja, kot so klavzule o človekovih pravicah, ker so se pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Zalivskimi državami začela pred veliko leti, ko vprašanja v zvezi s trajnostnim razvojem očitno še niso bila tako pomembna.
Menimo, da je to politično nesprejemljivo, ter upamo, da generalni direktorat za trgovino ne bo pozabil, da mora Parlament k rezultatom pogajanj dati svojo privolitev.
Poleg zaskrbljenosti glede socialnih in okoljskih standardov trgovine v zalivski regiji moramo natančneje določiti, katero vrsto trgovine namerava sporazum o prosti trgovini z Zalivskimi državami liberalizirati. Seveda vemo, da se EU zavzema za neomejen dostop do energetskih virov, odpravo vseh ovir za trgovino, kot so izvozni davki ali količinske omejitve. Seveda vemo, da EU pri zagotavljanju najboljših pogojev za dostop na trg poskuša prehiteti druga industrializirana gospodarstva in gospodarstva, ki se uveljavljajo, ter da želi glede na vedno višje cene energije povečati prodajo v regiji, da bi izboljšala svojo trgovinsko bilanco. To je seveda popolnoma v nasprotju z navedenimi cilji EU v zvezi s politiko o podnebnih spremembah.
Predstavljajmo si drugačen scenarij: da si EU ne bi prizadevala uravnotežiti trgovinskih odnosov s popolno liberalizacijo, ampak bi izkoristila spodbudo neuravnoteženosti v trgovini za pospeševanje razvoja in uporabo obnovljive energije; da EU ne bi sodelovala v mednarodnem tekmovanju za zagotovitev dostopa do nafte, ampak bi vztrajala na večstranskih sporazumih, ki bi vsem državam omogočali pošten delež izginjajočih svetovnih virov.
V primerjavi s tem ambicioznim scenarijem, ki bi si ga želeli, je vztrajanje Parlamenta pri tem, da mora sporazum o prosti trgovini vključevati trdno poglavje o trajnostnem razvoju, minimalna zahteva, ki jo potrebujemo, da bo lahko ta parlament odločal o dodelitvi privolitve k prihodnjemu sporazumu.
Avril Doyle
Gospa predsednica, pomembnost sprejetja ustrezno delujočega sporazuma o prosti trgovini ne more biti precenjena. Izvoz EU v države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu je od osemdesetih let prejšnjega stoletja vedno večji. Svet za sodelovanje v Zalivu je zdaj šesti največji izvozni trg EU, pri čemer je EU prvi trgovski partner Sveta za sodelovanje v Zalivu. Izvoz EU v države Sveta za sodelovanje v Zalivu je leta 2005 znašal približno 50 milijard EUR, medtem ko je izvoz EU iz držav Sveta za sodelovanje v Zalivu znašal približno 37 milijard EUR.
Komisija pričakuje, da se bo obseg menjave kmalu po podpisu sporazuma podvojil. Poleg tega je po mojem mnenju prvič, da vključuje predlagani sporazum določbe o človekovih pravicah, neširjenje terorizma in boj proti njemu, kar je treba zagotovo pozdraviti.
Na žalost je prišlo do velike zamude pri sprejemanju sporazuma, pri čemer je obisk gospoda Mandelsona v tej regiji februarja leta 2007 v skladu z izjavo gospe komisarke spodbudil sporazum o prosti trgovini, če sem vas pravilno razumel.
Vendar vem, da je na svojem obisku uradno izjavil, da je vzrok za zamudo pri podpisovanju sporazuma o prosti trgovini protekcionizem arabskih zalivskih držav. Ali Komisija še vedno meni, da je to res in da takšne izjave spodbujajo mednarodne sporazume?
Kljub oviram pri sprejemanju trgovinskega sporazuma sodelujejo države članice Sveta za sodelovanje v Zalivu s Komisijo v zvezi z uskladitvijo predpisov za varnost na letališčih pozitivno. Potnikom, ki zdaj kupujejo carine proste izdelke in jih prevažajo v Zalivu ali Evropski uniji, je mogoče blago zaseči zaradi sedanjih varnostnih omejitev na letališčih glede vnosa tekočin.
Vendar sodelujejo na srečo številne države za sodelovanje v Zalivu za uvedbo priznanja o varnosti v skladu z Uredbo (ES) št. 915/2007 s Komisijo. Kot razumem, bo potnikom tako dovoljeno, da potujejo iz tretjih držav s svojimi carin prostimi izdelki, če je bila ta država obravnavana kot varna. Z uvedbo tega je bilo uspešno vzpostavljeno tehnično in praktično sodelovanje z EU, pri čemer je treba pohvaliti Komisijo, ker je na tem področju ukrepala.
Takšen primer praktičnega sodelovanja je spodbuden za kateri koli splošnejši sporazum o prosti trgovini, ki lahko začne veljati pozneje. Vendar želim, da se takšno sodelovanje in sklepanje takšnih sporazumov pospešita in razširita.
Sporazum o prosti trgovini bi moral biti tudi način za spodbujanje znanstvenega sodelovanja z zalivskimi državami in zato podpora trajnostnemu razvoju v navedeni regiji. Zdaj je znanstvenega sodelovanja med Evropo in Zalivskimi državami zelo malo, čeprav obstajajo možnosti za večje sodelovanje.
Sodelovanje na področju znanosti je pomembno zlasti v zvezi s podnebnimi spremembami in energetsko politiko. Evropska unija uvaža zdaj 50 % energije, ki je potrebuje, od česar jo 20 % izvira v Zalivu.
Sporazum o prosti trgovini je treba okrepiti na področjih boja proti podnebnim spremembam in zato se strinjam z načrtovano študijo Komisije o izvedljivosti na tem področju.
David Martin
Gospa predsednica, začel bom s pozitivnimi zadevami. Najprej se uradno zahvaljujem generalnemu direktorju za trgovino gospodu O'Sullivanu, ki je se je hitro odzval in ugodil naši zahtevi za pogajalske mandate. Dobili smo jih v približno enem tednu po vložitvi zahtevka za dodelitev navedenih mandatov v odboru.
Vesel sem zaradi znatnega napredka, ki je bil dosežen v teh pogajanjih, pri čemer priznavam, kot so priznali že drugi, da bo to omogočilo trgovino zalivskih držav z EU in bo dobro za podjetja EU.
Prav tako iskreno sprejemam mnenje, da bo zaradi sprejetja katerega koli sporazuma o prosti trgovini, o katerem se bomo pogodili, dosežen napredek v primerjavi s sporazumom o sodelovanju iz leta 1989, pri čemer se strinjam z gospo komisarko in gospo Doyle, da vsebuje sporazum o prosti trgovini številne netrgovinske določbe o vprašanjih, kot so človekove pravice, priseljevanje, boj proti terorizmu in neširjenje orožja za množično uničenje.
Vendar obžalujem, da so socialne in okoljske določbe ter določbe o delovni sili, o katerih se pogajamo z zalivskimi državami, znatno šibkejše kot določbe držav, s katerimi se pogajamo v zvezi s sporazumi o prosti trgovini zdaj. Standardov, ki smo jih pripravljeni sprejeti za zalivske države, ne bi sprejeli na primer v pogajanjih s Korejo ali Združenjem držav jugovzhodne Azije.
Komisija je že pojasnila, kar bi lahko že pričakovali, da obstaja taka razlika, ker se pogajamo na podlagi starega pogajalskega mandata, tj. mandata, ki ni bil posodobljen od leta 2001. Nihče iz Komisije, tj. pristojni komisar, predstavniki generalnega direktorata za trgovino ali tukaj prisotna komisarka, ni navedel razloga, zakaj se še vedno pogajamo na podlagi starega mandata. Sumim, da se je Komisiji verjetno zdelo, da bo pogajanje o sodobnih določbah v zvezi s trajnostjo in razvojem ter določbah v zvezi z delovno silo z zalivskimi državami pretežko. Prav tako me zanima, zakaj ni bila ocena učinka trajnosti posodobljena od leta 2004? Ponavljam, da prepričljivih razlogov za to še nisem slišal.
Gospod Carnero je omenil položaj žensk, zaradi česar sem zaskrbljen tudi sam, vendar moram povedati, da sem zaskrbljen zlasti zaradi pravic delavcev migrantov v zalivskih državah. Dejansko predstavljajo ti ljudje večino delovne sile v zalivskih državah, in ne verjamem, da so s tem sporazumom o prosti trgovini v katerem koli smislu zaščiteni. Kaj bo storila Komisija za zagotovitev, da bodo zalivske države v zvezi z delavci migranti spoštovale temeljne standarde Mednarodne organizacije dela?
Končno, gospa komisarka, se je vaša kolegica gospa Ferrero-Waldner srečala z bahrajnskih združenjem za človekove pravice in izrazila veliko zaskrbljenost glede človekovih pravic in delavcev migrantov. Njeno izjavo o podpori za sprejetje določb o človekovih pravicah v katerem koli sporazumu o prosti trgovini so navedli v časopisu Gulf Daily News. Kako bo Komisija uresničila to obljubo?
Kader Arif
(FR) Gospa predsednica, kot je že bilo navedeno, se Evropska komisija pogaja o sprejetju sporazuma o prosti trgovini s Svetom za sodelovanje v Zalivu že skoraj 20 let.
Od takrat se je pogajalski mandat Komisije spremenil zelo malo, pri čemer zagotovo ni bil ustrezno posodobljen. Rezultat tega je nekoliko presenetljiv položaj, v katerem Unija ne uporablja enakih meril za podlago v svojih pogajanjih z zalivskimi državami, kot jih uporablja z drugimi trgovinskimi partnerji, kot sta Koreja in Združenje držav jugovzhodne Azije. Pogajalski mandat ne vsebuje zlasti pogoja za vključitev določbe o socialnih standardih ali ambicioznega poglavja o trajnostnem razvoju v prihodnji sporazum. Vprašanje spoštovanja človekovih pravic skoraj ni omenjeno. Ker morajo biti te točke del prednostnih nalog delovanja EU, bi morale biti v celoti vključene ne samo v prihodnji sporazum o prosti trgovini, ampak tudi v določbe o začasnem odlogu za primere, kadar obveznosti niso izpolnjene. EU je odgovorna za zagotovitev, da jamčijo vsi trgovinski sporazumi, o katerih se pogaja, spodbujanje in spoštovanje demokratičnih načel človekovih pravic, konvencij Mednarodne organizacije dela in okoljskih standardov.
V primeru zalivskih držav je treba posebno pozornost nameniti življenjskim razmeram in pravicam delavcev migrantov, kot je to pravkar omenil gospod Martin. Zaradi zagotavljanja hitre rasti je v zadevni regiji veliko takšnih delavcev, vendar pogosto delajo v sramotnih in nesprejemljivih razmerah.
To pomeni, da morajo Evropa in države članice poleg trgovine, ki se mora razviti v okviru usklajenih trgovinskih odnosov, okrepiti svoj politični in socialni dialog. Zato moramo izvajati sporazum o prosti trgovini, ki na ljudi, ki živijo v regiji, ne vpliva negativno, ampak nasprotno okrepi njihove politične, gospodarske in socialne pravice. Zato je na primer bistveno zagotoviti, da se med pogajanji o storitvah upošteva potreba po jamčenju univerzalnih javnih storitev, ki so dostopne, trajnostne in poceni ter ki upoštevajo visoko kakovostne standarde.
Paul Rübig
(DE) Gospa predsednica, gospa komisarka, gospe in gospodje, vsi se strinjamo, da je zelo pomembno, da je prednostna naloga izboljšanje odnosov z zalivskimi državami Evropa in zalivske države imajo veliko skupnih koristi: čeprav je Evropa najmočnejši trg na svetu, nas Zaliv oskrbuje z viri, ki so edinstveni. Zato je bistveno, da okrepimo svoje odnose s temi državami, pri čemer moramo upoštevati razmere v svetu.
V Svetovni trgovinski organizaciji imamo načelo "vse razen orožja" in to načelo bi se moralo upoštevati vedno in povsod. V zvezi s tem moramo čim prej sprejeti smiselno rešitev, ker bi to koristilo obema stranema. Prav tako bi morali bolj spodbujati izmenjave v zvezi z raziskavami, znanjem in izkušnjami ter poskušati vzpostaviti tesnejše povezave v izobraževalnem sektorju. Tudi skupna sklenitev energetske listine je pomembna.
Androula Vassiliou
komisarka. - Gospa predsednica, zahvaljujem se poslancem za pripombe v zvezi s pogajanji za sporazum o prosti trgovini med EU in Svetom za sodelovanje v Zalivu. Poudarjam, da bo Komisija o poteku teh pogajanj obveščala Parlament še naprej.
Presenetilo me je zlasti zanimanje poslanca v zvezi z vključitvijo politične določbe v sporazum, o katerem se pogajamo, zato želim zagotoviti, da se te zadeve v pogajanjih dejansko obravnavajo. Potrdim lahko tudi nekaj, kar je že bilo povedano, in sicer, da so o tej točki razpravljali že prejšnji teden, ko je komisarka Ferrero-Waldner obiskala zalivsko regijo. Dejansko so zalivske države izrazile odločnost glede sklenitve sporazuma o prosti trgovini in priznale pomembnost nadaljnje prilagodljivosti v zvezi s to zadevo.
Predsednica
Gospa Doyle, ali se želite priglasiti v zvezi s vprašanji glede pravilnosti postopka?
Avril Doyle
Gospa predsednica, zdaj se ne bom vključila v razpravo, vendar je bilo običajno v drugih razpravah, kadar nismo upoštevali petminutne prijave k razpravi, da je lahko poslanec, tudi če je že govoril, postavil hitro vprašanje, ki ga je oblikoval med razpravo, tako da smo lahko v razpravi sodelovali vsi ali vsaj dobili kakšno minuto, če je bil čas.
Ob tej priložnosti ne bom izkoristila priložnosti in se vključila v razpravo, vendar sem to izpostavila, ker je bila danes samo ena prijava k razpravi. Imela sem dodatno vprašanje za komisarko, vendar ga zdaj ne bom zastavila.
Predsednica
Gospa Doyle, zastavite vprašanje, če želite. Težava je, da tega niste zahtevali.
Avril Doyle
Gospa predsednica, dejansko sem od komisarke želela samo izvedeti, ali smo glede na zamude in odpoved januarskih pogajanj in izgovore v zvezi z njimi, ter glede na malo stikov v nadaljevanju in glede na leta, ko so ti že vzpostavljeni in s katerimi potekajo srečanja enkrat ali dvakrat na leto, še vedno prepričani, da si Svet za sodelovanje v Zalivu dejansko želi skleniti sporazum o prosti trgovini?
Na to vprašanje ste delno že odgovorili, vendar me vseeno zanima, ali si dejansko želijo imeti sporazum o prosti trgovini z EU? Ali ni to upravičeno vprašanje, če upoštevamo, kako dolgo se že pogajamo?
Androula Vassiliou
komisarka. - Preprosto bi rekla, da upamo, da si to želijo storiti. Kot veste, srečanja, ki je bilo načrtovano za januar lani, ni bilo, vendar upamo, da bomo na prihodnjem srečanju maja izvedli bistven del pogajanj. Upajmo, da se bo to zgodilo.
Predsednica
Prejela sem predlog resolucije v skladu s členom 108(5) poslovnika.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 12.00.
Pisne izjave (člen 142)
Roberta Alma Anastase  
Kot članica delegacije Evropskega parlamenta za odnose z zalivskimi državami, poudarjam pomembnost čimprejšnjega podpisa sporazuma o prosti trgovini med Evropsko skupnostjo in Svetom za sodelovanje v Zalivu. Sklenitev tega sporazuma leta 2008 bi bila bistvena predpostavka za okrepitev gospodarskih odnosov med obema regijama, pri čemer izraža potreba, da se Evropski uniji zagotovi energetska varnost, pomembnost in nujnost te zadeve.
Ob upoštevanju, da se sedanja trgovina osredotoča na področje energije, je za sklenitev prihodnjega sporazuma nujno, da se k sodelovanju na tem področju pristopi jasno in natančno ter da se to sodelovanje utrdi. Tako bi bili dosežki skupnih projektov na področju energije večji in bi se še bolj spodbujali, vključno z državami članicami EU v črnomorski regiji, ki bi jim novi razvoj in možnosti sodelovanja koristili.
Zato je prednostna naloga dobro opredeliti časovni razpored za končanje sedanjih pogajanj ter določiti glavni namen skupnih prednosti, zaradi katerih bi se okrepili gospodarski odnosi med EU in zalivskimi državami ter utrdila stabilnost in trajnostni razvoj na splošno.
