Pogoji za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina - Notranji trg z zemeljskim plinom - Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o
poročilu Atanasa Paparizova v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1775/2005 o pogojih za dostop do prenosnih omrežij zemeljskega plina - C6-0319/2007 -,
poročilu Romana Marie La Russa v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko o predlogu Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 2003/55/ES o skupnih pravilih notranjega trga z zemeljskim plinom - C6-0317/2007 -, in
poročilu Jerzyja Buzeka v imenu odbora za industrijo, raziskave in energetiko o evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.
Nathalie Kosciusko-Morizet
predsedujoča Svetu. - (FR) Gospod predsednik, komisar, poročevalci, gospe in gospodje, v energetski prihodnosti Evrope se moramo soočiti z dvema izzivoma. Prvi izziv je zagotavljanje varne, trajnostne in konkurenčne oskrbe prek učinkovite, delujoče in povezane mreže. Drugi je transformacija, ki je potrebna za boj proti emisijam toplogrednih plinov in podnebnim spremembam.
Zlasti v zvezi s prvo točko in s celotnim področjem izpostavljam napredek slovenskega predsedstva, zaradi katerega je bil na junijskem zasedanju Sveta sprejet splošni zakonodajni okvir za "notranji energetski trg". Najpomembnejši del doseženega kompromisa je povezan z učinkovito ločitvijo dejavnosti proizvodnje in dobave od delovanja omrežja, pri čemer poudarjam besedo "učinkovito". Tu bom omenila rešitev, ki jo je Svet sprejel s potrebnimi spremembami za sektorja plina in elektrike.
Čeprav so številne države članice in Komisija podpirale popolno ločevanje lastništva, so države članice želel ohraniti nekaj prožnosti, zato je Svet podprl možnost določitve neodvisnega upravljavca omrežja. Ta možnost je dostopna tistim državam članicam, v katerih je na dan začetka veljavnosti direktive prenosni sistem v lasti podjetja, ki je del vertikalno integriranega podjetja. Zaradi te možnosti je zagotovljena neodvisnost upravljavcev omrežij v smislu odločanja in tudi financiranja.
Zdi se, da je zaradi sprejetja te možnosti mogoče preprečiti konflikte interesov med različnimi deli integriranega podjetja in je mogoče vzpostaviti ravnotežje med neodvisnostjo upravljavca omrežij, njegovih razvojnih načrtov in naložbenih potreb na eni ter finančnimi interesi matičnega podjetja na drugi strani.
V zvezi s tem je posebna pozornost namenjena razvoju sistema in zagotavljanju kompromisa, ki ne ustvarja razlik med upravljavci sistemov. Dejavnosti teh upravljavcev bo spremljal regulativni organ. Vloga in dejavnost regulativnega organa se bo okrepila z ustanovitvijo Agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev, ki jo pričakujemo že dolgo in jo je Evropski parlament odobril prejšnji mesec.
Naj izpostavim še nekaj drugih pomembnih delov tega zakonodajnega svežnja za liberalizacijo notranjega trga. Najprej je tu pomembno vprašanje infrastrukture s poudarkom na vseevropskem desetletnem investicijskem programu. Ta ključni novi element bi moral spodbujati povezovanje in modernizacijo.
Vendar so še ena ključna novost vlaganja tretjih držav v prenosna omrežja, ki so zelo povezana z vprašanji varnosti preskrbe z energijo. Najti moramo preudarno rešitev, ki je ustrezna v vsakem posameznem primeru. Zdaj potekajo razprave v Svetu in prepričana sem, da bo oblikovan kompromisni predlog, ki bo sprejemljiv za vse države članice.
Gospe in gospodje, naslednja faza bo potrditev teh splošnih elementov s sprejetjem političnega sporazuma 10. oktobra v Energetskem svetu in zatem sprejetje skupnega stališča v novembru in decembru. Tako se bodo lahko začele razprave med našimi institucijami v okviru druge obravnave.
Naj zdaj nadaljujem z drugo točko. Po mojem mnenju je treba oblikovati gospodarstvo z nižjimi emisijami ogljika, v katerem lahko seveda vsaka država članica svobodno izbere energetske vire, ki jih želi uporabljati. Cilji te svetovne transformacije gospodarstva in naložbe vanjo morajo biti usmerjeni dolgoročno, zaradi njih pa nas v prihodnjih desetih letih čakajo številni tehnološki izzivi.
Naj jih omenim nekaj, na primer gospodarsko izkoriščanje zajema in shranjevanja ogljika, podvojitev proizvodnih zmogljivosti največjih polj vetrnih elektrarn, gospodarsko izkoriščanje fotonapetostne ali termodinamične sončne energije, trajnostna proizvodnja biogoriv druge generacije, uvedba mehanizmov na javnem trgu za bolj učinkovito končno porabo energije na področju gradbeništva, prometa in industrije, ključen napredek na področjih energetske učinkovitosti materialov, bioznanosti in informacijske tehnologije.
Februarja je Svet na podlagi smernic Komisije sprejel sklepe, ki vključujejo številne operativne elemente, ki jih bom zdaj omenila. Prvi med njimi je uvedba in zagon šestih industrijskih pobud, ki jih je predlagala Komisija, tj. energija vetra in biomase ter sončna energija, zajem, prevoz in shranjevanje CO2, elektroenergetska omrežja in končno trajnostna jedrska fisija. Z ukrepi se tudi podpira in spodbuja raziskave zlasti na področju energetske učinkovitosti ter sklepanje strateških partnerstev med javnimi organi, industrijo in raziskovalci za uresničevanje ciljev iz strateškega načrta.
Končno se zahvaljujem Komisiji in poročevalcu za do zdaj opravljeno delo in upam, da bomo v drugi obravnavi uskladili stališča o notranjem energetskem trgu.
Andris Piebalgs
komisar. - Gospod predsednik, zelo sem zadovoljen, da lahko danes ponovno razpravljam o drugem delu svežnja za notranji energetski trg, torej o zemeljskem plinu.
Prejšnji mesec je ta parlament razpravljal o elektriki in o ustanovitvi agencije. Številni predlogi sprememb v zvezi s plinom so podobni, zato vseh točk, ki smo jih obravnavali v razpravi o elektriki, ne bom obravnaval.
Najprej čestitam poročevalcema gospodu La Russi in gospodu Paparizovu za njuni odlični poročili ter vsem poročevalcem v senci in članom odborov, ki so sodelovali. Z ozirom na zelo kratke roke za sprejem razmeroma zapletene zakonodaje je ostala vaša razprava ves čas na zelo visoki ravni.
Naj pojasnim, zakaj je liberalizacija trga zemeljskega plina ravno tako kot liberalizacija trga z elektriko tako pomembna za konkurenčno, trajnostno in varno oskrbo z energijo v Evropski uniji. Poudaril bom tudi, da so na obeh področjih potrebni enaki zakonski ukrepi.
Plin je eden od glavnih virov energije v industriji in gospodinjstvih v EU. Cene energije strmo naraščajo, zato potrebujejo potrošniki v EU zdaj bolj kot kadar koli konkurenčen trg z zemeljskim plinom, da bodo plačevali le stroške učinkovite oskrbe.
Poleg tega trg z elektriko ne bo deloval pravilno, če ne bo pravilno deloval tudi trg z zemeljskim plinom. Navajam del poročila Mednarodne agencije za energijo: "V številnih regijah ceno električne energije veliko časa določa plinska elektrarna. Torej je zaradi dragega plina draga tudi elektrika. ... Oblikovalci politik morajo upoštevati povezanost plinske in električne industrije in oblikovati ustrezne trge in regulatorne sisteme."
To v času, ko potrebujemo več obnovljive energije, velja še bolj. Ker veter in sonce ne delujeta vedno po naših željah, je proizvodnjo elektrike težko predvideti. Zato potrebujemo nadomestni vir energije, katerega proizvodnja je predvidljiva in zelo prožna, in to je zemeljski plin.
Plin je med vsemi fosilnimi gorivi tudi najčistejši. Če želimo zmanjšati emisije ogljika in se boriti proti podnebnim spremembam, je to eden od zelo učinkovitih načinov, vendar moramo zagotoviti konkurenčnost oskrbe z zemeljskim plinom.
Pomembna je tudi varnost oskrbe. Najboljši način za zagotavljanje varne oskrbe s plinom v EU je vzpostavitev enega notranjega trga za 500 milijonov prebivalcev. Če EU deluje enotno, so njeni cilji jasno izraženi. Če hkrati govori 27 glasov, je zelo nerazumljiva. Na skupnem trgu moramo sodelovati, ker imamo en skupni interes.
Vsi ti argumenti dokazujejo pomembnost ukrepov, o katerih bomo danes glasovali. Vesel sem, da je mogoče z njimi utemeljiti tudi večino vaših predlogov sprememb.
Dejanska neodvisnost upravljavcev omrežij je potrebna za zagotavljanje naložb in najboljšo rabo omrežij.
Po mnenju Komisije je najučinkovitejši način za doseganje te neodvisnosti ločevanje lastništva. Vendar se s tem ne strinjajo vsi in kot veste, je Svet dosegel sporazum o možnosti neodvisnih upravljavcev omrežij. Menim, da moramo poleg ločevanja lastništva dovoliti še drugo možnost, pri čemer je bil ta pristop postopnih ukrepov uporabljen tudi pri oblikovanju Evropske unije.
Zahtevali ste močnejšo agencijo. Načelno se z vami strinjam, vendar moramo delovati v skladu s pooblastili iz ustanovnih pogodb. Zavezujeta nas Pogodba o Evropski uniji in sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti v primeru Meroni. Zlasti potrebujemo postopek komitologije, da predpisi postanejo obvezujoči. Potem lahko agencija nadzoruje postopek in izvajanje. Močna agencija ni v nasprotju s postopkom komitologije. Nasprotno: brez smernic za omejitev svojih pristojnosti Agencija ne bi mogla podati posameznih odločitev o udeležencih na trgu.
Dostop do skladišč in utekočinjenega zemeljskega plina je enako pomemben kot dostop do omrežij. Podpiramo vaša prizadevanja za zagotavljanje boljše dostopnosti skladišč v direktivi. Za učinkovito izvajanje teh pravil za dostop je potrebno pravno ločevanje upravljavcev skladišč.
Ključni del naših predlogov, ki ste ga poudarili v prejšnjih postopkih glasovanja, je tudi preglednost. Preglednost mora biti pravilo in zaupnost izjema ne le v zvezi z uporabo omrežij, ampak tudi uravnoteženjem, shranjevanjem in utekočinjenim zemeljskim plinom.
Vesel sem, da so številne skrbi v zvezi z zaščito ranljivih kupcev in bojem proti energetski revščini omenjene tudi v poročilu o plinu. Ti vidiki so ključni v procesu odpiranja trga in jih je treba poudariti. Komisija bo natančno pregledala besedilo, da bi spoštovala načelo subsidiarnosti. Ponovno je treba poudariti, da naše politike ne smejo ovirati ustreznih naložb in vstopa na trg.
Po mojem mnenju je želja Sveta, da bi v drugi obravnavi našli rešitev, jasno izražena. Zagotavljam vam, da bo Komisija prevzela konstruktivno vlogo pri iskanju rešitve, ki je ugodna za vse državljane, in pri oblikovanju skupnega notranjega trga, ki nam koristi.
V zvezi z drugim poročilom čestitam gospodu Buzeku in se zahvaljujem odboru za industrijo, raziskave in energetiko za podporo, ki jo je izrazil pobudi za strateški načrt za energetsko tehnologijo.
Zdi se, da sem že močno prekoračil časovno omejitev. Tesno smo sodelovali s kolegom Janezom Potočnikom, zato se strinjam z njegovim mnenjem o tem zelo pomembnem predlogu, ker cenim delo gospoda Buzeka in ker smo tudi v Komisiji dobro sodelovali pri pripravi tega dokumenta.
Janez Potočnik
komisar. - Gospod predsednik, zdaj bom povedal nekaj o našem skupnem projektu, tj. o strateškem načrtu za energetsko tehnologijo.
Vsi vemo, da se na področju energije in podnebnih sprememb soočamo z velikim izzivom. To je morda odločilni izziv 21. stoletja. Ne smemo se slepiti, da bo preprosto. Cilji, ki smo jih določili za leto 2020 v Evropi, so pomemben mejnik, vendar niso nič drugega. Dolgoročno bo potrebna veliko večja sprememba, tj. celovit pregled energetskih sistemov, zaradi katerih smo ustvarili obstoječo blaginjo in bogastvo.
Za uresničitev svojih obljub bomo potrebovali novo znanje in nova orodja. Uresničili jih bomo z raziskavami in inovacijami na področju energetske tehnologije. Zato je strateški načrt za energetsko tehnologijo za Evropo tako pomemben. Zbuditi se moramo iz mrtvila, ki je v zadnjih desetletjih značilno za inovacije na področju energetske tehnologije. Naše naložbe morajo biti večje in boljše. Potrebujemo novo razmišljanje o sodelovanju v Evropi z na področju razvoja in uporabe takih tehnologij.
Zelo podpiram poročilo Parlamenta o strateškem načrtu za energetsko tehnologijo. Je dokaz, da obstaja na ravni EU trdno soglasje o učinkovitem delovanju na tem področju. Seveda se ne strinjamo vsi o tem, katere vrste tehnologije potrebujemo, vendar se lahko glede na najljubši vir energije, razpoložljive domače vire in možnosti izrabljanja teh virov vsaka država odloči po svoje.
Vendar je zame bolj kot to, o čemer se ne strinjamo, pomembno to, o čemer soglašamo. Strinjamo se o pomembnosti varčevanja z energijo in učinkovite izrabe energije.
Strinjamo se, da je treba povečati, izboljšati in sprostiti zmogljivosti evropske raziskovalne baze, da bodo raziskovalci sodelovali v bolj dinamičnem in transnacionalnem okolju. Strinjamo se, da potrebujemo več javnih in zasebnih virov financiranja. In strinjamo se, da se lahko s svetovnim izzivom soočimo le v pogojih okrepljenega mednarodnega sodelovanja.
Moje ambicije za politiko v zvezi z raziskavami na ravni EU in za razvoj evropskega območja raziskav poznate.
Strateški načrt za energetsko tehnologijo je skladen z razvojem skupne politike na področju raziskav. Po mojem mnenju utira mnogo poti, vključno s pobudami v zvezi z evropskim območjem raziskav, na primer za skupno načrtovanje programov. Po mojem mnenju se bo s strateškim načrtom za energetsko tehnologijo začel proces, ki bo zgled organiziranju raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti v Evropi ter bo spremenil način izvajanja raziskav v Evropi, tako pa se bo končno spremenila tudi Evropa.
Prejšnji teden sem se udeležil letnega srečanja Nemškega sveta za raziskave (DFG). Predsednik Matthias Kleiner je povedal nekaj, kar si je vredno zapomniti: Vizija brez ukrepanja je sanjarjenje; ukrepanje brez vizije je nočna mora. Strateški načrt za energetsko tehnologijo je verjetno najboljši dokaz, da ta izjava drži. Potrebujemo jasno vizijo in takoj moramo ukrepati.
Atanas Paparizov
poročevalec. - (BG) Gospod predsednik, razprava o tretjem energetskem svežnju se končala na julijskem plenarnem zasedanju z razpravo in glasovanjem o uredbi o dostopu do prenosnih omrežij ter s poročilom gospoda La Russa.
Menim, da se lahko na osnovi tega zahvalim vsem poročevalcem v senci, s katerimi sem sodeloval med pripravo tega poročila, in poročevalcem v zvezi z drugima dvema uredbama, s katerimi smo oblikovali skupen pristop k reševanju problemov v zvezi s tretjim energetskim svežnjem. Poudariti želim predvsem, da smo v okviru delovanja sprejeli predloge Komisije o ustanovitvi mreže upravljavcev prenosnih omrežij, vendar smo natančno omejili njihove funkcije glede na njihovo odgovornost za izvajanje tehničnih nalog in razvoj omrežja, ne pa za določanje pravil trgovanja.
V naših predlogih ima pomembno vlogo za sodelovanje med nacionalnimi regulatorji agencija, ki bo ustanovljena v prihodnosti. Prav ta agencija je po našem mnenju pomemben organ, ki bi moral pod vodstvom Komisije določati glavne trende in smernice za razvoj energetskega trga vključno s trgom zemeljskega plina. V tem smislu agencija ne bo izvajala le funkcij v zvezi s sprejemom predpisov, ki so v tej fazi prostovoljni, ampak bo lahko v skladu z našimi zadnjimi predlogi prek Komisije v postopku komitologije tudi predlagala, da nekateri predpisi postanejo obvezujoči.
Menim, da so besedila v zvezi z regionalnimi pobudami zelo pomembna za razvoj trga. Zaradi tega regionalnega investicijskega programa, ki naj bi se razvil na osnovi desetletnega investicijskega programa, bodo lahko države članice dejansko sodelovale na regionalni ravni, kar bo nova faza v oblikovanju skupnega energetskega trga v prihodnosti. V poročilu so obravnavane tudi številne druge pomembne zadeve v zvezi s preglednostjo in spodbujanjem vzajemnega delovanja med udeleženci na trgu.
Izjava komisarja Piebalgsa o njegovem mnenju o naših predlogih o Agenciji je spodbudna in menim, da lahko v okviru načel iz primera Meroni in predlogov Parlamenta oblikujemo učinkovito agencijo, ki bo skladna s prizadevanji Komisije za razvoj trga.
Hkrati je po mojem mnenju zelo spodbudno tudi dogajanje v Svetu 6. junija in menim, da smo našli dobro osnovo za oblikovanje kompromisa. Veseli me, da je komisar Piebalgs danes omenil to možnost kompromisa, ki na prejšnji seji, ko smo razpravljali o elektriki, ni bila omenjena. Menim, da bomo ob podpori Komisije in seveda s pogovorom med vsemi tremi stranmi, v katerem se bo ta kompromis oblikoval, rešitev morda našli še pred koncem leta.
Nekoliko me skrbi odlašanje francoskega predsedstva. Lahko bi delovali hitreje in uresničili željo prejšnjega Evropskega sveta, da se delo zaključi pred koncem tega leta in ne pred koncem tega mandata, kar bi pomenilo sredi prihodnjega leta.
Romano Maria La Russa
poročevalec. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po več mesecih dela smo končno na cilju. Ni bilo lahko. Kljub nekaterim pomislekom menim, da bodo zaradi predlogov odbora odpravljeni obstoječi monopoli. Ti so poleg preprečevanja vstopa novih udeležencev na trg dolgo omejevali naložbe in zmožnosti povezovanja omrežij.
Kdor je slišal moje govore v odboru, ve, da je bila zame od vsega začetka najpomembnejša pravica ločevanje lastništva, zaradi katerega se zagotovi popolna neodvisnost podjetij, ki prevažajo zemeljski plin, od podjetij, ki ga proizvajajo, čeprav ločevanje lastništva seveda ni čudežno zdravilo za vse težave. Jasno je, da je treba, kadar lahko vertikalno integrirano podjetje postane lastnik transportnega sistema, čeprav le začasno, vzpostaviti učinkovite urejevalne nadzorne mehanizme, ki niso niti preveč zahtevni niti preveč moteči.
Očitno bodo ukrepi za izvajanje direktive za zemeljski plin nujno drugačni od tistih za izvajanje direktive za elektriko. Ta razlika je nastala zaradi odločitve v odboru za industrijo, da kot nadomestno možnost za ločevanje lastništva uveljavi sistem neodvisnih upravljavcev omrežij. To je kompromisni predlog, ki zagotovo ni moja najljubša izbira, vendar omogoča večjo liberalizacijo. Dejansko bodo neodvisni upravljavci omrežij odgovarjali posebnemu organu, ki bo imel resnične pristojnosti za nadzor. Upam, da bo Svet sprejel predlog o neodvisnih upravljavcih omrežij v obliki, ki jo je odobril odbor za industrijo. Poudariti je treba ključno vlogo, ki jo ima v okviru prihodnje zakonodaje agencija: ta nima le posvetovalne vloge, kar na žalost morda načrtuje Svet, ampak so v prihodnosti predvidene širše pristojnosti agencije.
Če želimo zmanjšati našo odvisnost od energije, potrebujemo skupni energetski trg in skupno povezano omrežje. Zato kolege pozivam, da podprejo predloge sprememb, ki sem jih vložil sam in drugi kolegi iz različnih političnih skupin ter zadevajo možnost združevanja različnih prevoznikov v eno evropsko omrežno podjetje, da se zagotovi enoten zakonodajni okvir in dostop do trga za vse prevoznike; s tem bi odpravili tudi pomisleke tistih, ki so za ločevanje, ampak proti ločevanju lastništva.
Drug zelo pomemben vidik mojega poročila je ključna vloga potrošnikov. Zelo kratek bom. Določanje tarif mora biti zelo pregledno in razumljivo, da lahko potrošniki kadar koli pridobijo podatke o porabi in po želji izberejo drugega dobavitelja. V zvezi s postopkom komitologije me veseli, da je Komisija sprejela moje stališče: po mojem mnenju morajo smernice določiti države članice in ne odbor, ki upošteva le mnenje Komisije.
Končno želim omeniti sporazum med političnimi skupinami v zvezi s pristojnostmi in vlogo nacionalnih regulatorjev, ki ga omenjam v svojem poročilu. Po mojem mnenju je to pomemben sporazum, zlasti ker omogoča uvedbo sankcij. Gospe in gospodje, mi odločamo, ali bo oblikovan enotni energetski trg, ki ga Evropa potrebuje, da se lahko sooči z izzivi naslednjega tisočletja, ali pa bo zaradi plašnih reform, ki bodo dejansko izvedene šele v naslednjem zakonodajnem obdobju, Evropa znatno nazadovala. Poleg tega upam, da bo Svet ustrezno upošteval sklepe Parlamenta. Ni vedno tako.
Jerzy Buzek
poročevalec. - Gospod predsednik, presenečen sem, da bomo v istem sklopu obravnavali strateški načrt za energetsko tehnologijo in naš energetski sveženj. To je, kot bi v istem sklopu razpravljali o človekovih pravicah in človeški boleznih, ker sta obe temi povezani s človekom; to ni ravno dobra zamisel. Podobno tudi energetske tehnologije in energetskega svežnja ni mogoče preprosto povezati samo zaradi dejstva, da sta obe temi povezani z energijo.
Vendar sem zaradi prisotnosti obeh komisarjev zadovoljen, ker je strateški načrt za energetsko tehnologijo zelo pomemben za Evropsko unijo in ga morajo podpreti nekateri komisarji in celotna Komisija. Glede na glasovanje v odboru za industrijo, raziskave in energetiko je jasno, da ga podpira Evropski parlament.
Zdaj bom govoril o vsebini strateškega načrta za energetsko tehnologijo. Vendar bom raje govoril v maternem jeziku, ker bo tako lažje.
(PL) Evropska unija se je odločila uvesti plačilo za emisije ogljikovega dioksida. Ta odločitev je ključna. Sporočamo, da se bomo borili proti podnebnim spremembam. Sporočamo, da bomo vodili ta boj. Po drugi strani se moramo zavedati, da plačila za emisije ogljikovega dioksida obremenjujejo gospodarstvo in da se zaradi njih v skoraj vsakem sektorju povišajo proizvodni stroški. Poudarjam, da bo najbolj prizadet energetski sektor, zlasti v državah, kjer za proizvodnjo elektrike in toplotne energije uporabljajo premog.
Predlog Evropske komisije v zvezi s strateškim energetskim programom je po mojem mnenju odličen odziv na grožnje, s katerimi se sooča evropsko gospodarstvo. Bistveno je zniževanje stroškov energije. Evropska komisija podpira tehnologije z nič ali malo emisijami v postopkih proizvajanja in predelovanja energije. Prvič so v enem dokumentu predstavljene vse metode za boj proti podnebnim spremembam in zagotavljanje varnosti oskrbe z energijo. To pomeni, da je vključena tudi jedrska energija. Dejansko so v njem obravnavane vse skrbi naših kolegov zlasti iz skupine Zelenih v vezi z vsemi tveganji, povezanimi s proizvodnjo jedrske energije. Vendar je danes tretja generacija jedrskih elektrarn popolnoma drugačna od elektrarn v Černobilu.
Zdi se, da se v celoti strinjamo glede drugega velikega izziva in vprašanja, tj. zajema in shranjevanja ogljikovega dioksida. To je nova tehnologija, zato je kot v primeru vsake nove in obetavne tehnologije potrebna spodbuda. Glede podpore trajnostni tehnologiji v sektorju proizvodnje energije ni Parlament nikoli dvomil. Za Parlament sta vprašanji energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo najpomembnejši temi. Morda bo zaradi povečanja energetske učinkovitosti in varčevanja z energijo treba zgraditi nekaj jedrskih elektrarn manj.
Naj zaključim z omembo dveh točk. Organizacija raziskav na evropski ravni je zelo dobra zamisel in jo podpiramo. To bi lahko bilo prvo področje, na katerem jo bo Evropska unija uresničila. To je začetek razvoja skupnega energetskega trga in tudi svobodnega pretoka znanja na tem področju. V tem poročilu sem predlagal določene zneske za financiranje novih tehnologij. To je ključno, če želimo pomagati naši industriji in energetskemu sektorju ter uresničiti lizbonsko strategijo.
Christian Ehler
pripravljalec mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (DE) Gospod predsednik, komisarja, razprava o trgu zemeljskega plina in omrežjem za dobavo plina, ki je potekala v odboru za ekonomske in monetarne zadeve, ni bila tako ideološka. V odboru za ekonomske in monetarne zadeve smo bili zelo usklajeni in smo odločitev sprejeli z veliko večino. Kompromisa o ločevanju omrežij dejansko ni treba obravnavati tako ideološko.
Naše poročilo veliko podrobneje obravnava vprašanje, kako ustrezni so dejansko nacionalni postopki za odobritev, ko gre za zagotavljanje napredka na področju razvoja čezmejnih omrežij in vlaganja v njih. Menimo, da bo v zvezi s tem potrebnega še veliko dela, in obžalujemo, da je v stališču s plenarnega zasedanja potrebi za pospešitev postopka odobritve na nacionalni ravni namenjene tako malo pozornosti.
Po našem mnenju je drug pomemben vidik vprašanje regulatorjev. Države bi brez težav sprejele regulatorja, če bi bil ta v veliki meri neodvisen. Glede tega so bile izražene skrbi v zvezi s pogodbami. Vendar je z vidika zakonodaje se je z ustanovitvijo takega regulatorja mogoče strinjati le, če bi imel tak organ tudi ustrezna pooblastila za posredovanje.
Kljub temu se v zvezi s to temo kolegu gospodu Buzeku ponovno iskreno zahvaljujem. Med nami poteka povezana razprava o energetski politiki in gospod Buzek je v okviru strateškega načrta za energetsko tehnologijo pripravil nekaj zelo konstruktivnih predlogov. Kot poročevalec za predstavitev v zvezi z zajemom in shranjevanjem ogljika bom tudi sam podprl te razumne predloge za financiranje.
Menim, da se moramo po tako ostri in ideološki razpravi zdaj osredotočiti na vprašanje, kakšni naj bodo ti konkretni ukrepi. To pomeni, da smo zdaj v prehodnem obdobju, v katerem moramo tudi preveriti, ali predlagani ukrepi dejansko delujejo. To je po mojem mnenju veliko bolj pomembno kot ideološke razprave o lastništvu omrežij.
Inés Ayala Sender
pripravljalka mnenja odbora za industrijo, raziskave in energetiko. - (ES) Gospod predsednik, gospod komisar, gospa predsedujoča Svetu, odbor za okolje, javno zdravje in varnost hrane načeloma podpira evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ker omogoča oblikovanje skupnega energetskega trga, prispeva k uresničevanju lizbonske strategije in zlasti k boju proti podnebnim spremembam.
Poleg tega smo zelo zadovoljni tudi s posvetovalnim postopkom, ki bi se moral po našem mnenju nadaljevati.
Vendar obžalujemo, da se strateški načrt za energetsko tehnologijo osredotoča predvsem na ukrepe na strani ponudbe namesto na ukrepe za zmanjšanje porabe energije, zlasti varčevanje z energijo in povečanje energetske učinkovitosti, pri čemer pozivamo, naj se tema vidikoma nameni več pozornosti. Zato želimo, da se vzpostavi hierarhija med evropskimi okoljskimi naložbami glede na zmožnost kratkoročnega zmanjšanja emisij za 20 % do leta 2020, pri čemer seveda ne smemo zanemariti dolgoročnejših prizadevanj za uresničevanje ciljev, ki smo si jih zastavili za leto 2050.
V zvezi s temi prednostnimi nalogami menimo tudi, da je treba upoštevati tudi življenjski cikel vsake tehnologije in njen vpliv na okolje v proizvodnem procesu ter da je treba razmisliti o prenosu teh tehnologij v države v razvoju, da se zmanjša tehnološka vrzel v teh državah. Po našem mnenju je treba tudi razširiti evropske okoljske naložbe v sektorje, v katerih je mogoče znatno zmanjšati emisije, na primer na področju soproizvodnje toplote in električne energije, vodika, v gradbenem in stanovanjskem sektorju, na področju sistemov ogrevanja in hlajenja ter boljšega skladiščenja energije in distribucijske infrastrukture.
Končno menimo, da bi morali o financiranju teh tehnologij razpravljati v okviru prihodnjega financiranja politik EU, zato bi si morale države članice v zvezi s tem prizadevati vsaj v tolikšni meri, kot so si zaradi energetske krize v 80. letih prejšnjega stoletja.
Bernhard Rapkay
pripravljalec mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (DE) Gospod predsednik, predstavil bom sklep odbora za ekonomske in monetarne zadeve, kar je nekoliko noro početje in vsaj tako noro kot nekatere naše razprave. Zato imam eno pripombo, ker za kaj drugega nimam dovolj časa.
Komisar je poudaril, da je po mnenju Komisije ločevanje lastništva najučinkovitejša rešitev, če uporabim njegove besede. O tem dvomimo, ker ni niti teoretično niti empirično preverljivo; zlasti se tega ne da dokazati empirično, saj obstaja veliko dokazov, da tudi po ločevanju lastništva delovanje podjetij ne poteka nemoteno. Tudi teoretično tega ni mogoče preveriti. To je še naprej monopol, naravni monopol, ki nima dosti opraviti s svobodno konkurenco.
Zato ključna zadeva ni lastništvo, ampak urejanje. Sektor je treba strogo urediti, pri čemer morajo predpisi veljati za ločene in povezane upravljavce omrežij. S tem namenom smo v odboru za ekonomske in monetarne zadeve pripravili veliko predlogov in upamo, da bodo ti predlogi prav tako vključeni.
Emmanouil Angelakas
pripravljavec osnutka mnenja odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (EL) Gospod predsednik, kot pripravljavec osnutka mnenja odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov imam nekaj pripomb v zvezi s pogoji za dostop do transportnih omrežij za zemeljski plin, želim pa tudi čestitati gospodu Paparizovu za odlično delo pri obravnavi svežnja predlogov, ki smo ga obravnavali v našem odboru.
Naše merilo je varstvo potrošnikov in sprejetje ustreznih in preglednih ukrepov za varstvo potrošnikov.
To poročilo ni sprožilo nasprotovanja ali kakih negativnih odzivov in so ga parlamentarni odbori, v katerih je bilo obravnavano, sprejeli, za razliko od preostanka energetskega svežnja, kjer se je razprava osredotočila na ločevanje lastništva.
Naš odbor se je osredotočil na zadeve, povezane s potrošniki, pri čemer je največ pozornosti namenil varstvu potrošnikov ter predlogom za spodbujanje in varovanje resničnega skupnega evropskega trga za zemeljski plin.
Naše stališče o spodbujanju učinkovitega regionalnega sodelovanja med državami članicami je zelo pomemben vidik zagotavljanja dejanskega notranjega čezmejnega trga. Zato je treba vzpostaviti evropsko mrežo upravljavcev transportnih sistemov, v kateri bo sodelovanje temeljilo na zagotavljanju učinkovitega, reprezentativnega in preglednega evropskega trga z zemeljskim plinom.
Na tem mestu poudarjam, da za sodelovanje na področju transportnih sistemov ni treba ločevati dejavnosti omrežja od proizvodnje in dobave. Transportno omrežje lahko v vseh državah članicah zlahka postane učinkovito brez kakršnega koli ločevanja lastništva.
Menimo, da se mora evropska mreža upravljavcev transportnih sistemov pogovarjati z vpletenimi stranmi ter zlasti s potrošniki in zvezami potrošnikov, ker so ti kot končni domači uporabniki zelo pomembni.
Zagovarjamo preglednost informacij in zmogljivosti za skladiščenje zemeljskega plina, da bodo zagotovljene poštene cene in resnično odprt trg, ki bo koristil potrošnikom.
Toine Manders
pripravljavec osnutka mnenja odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov. - (NL) Tudi sam menim, da je ena minuta zelo malo časa, vendar se zahvaljujem komisarju, ministru, spoštovanim poslancem in gospodu La Russi za pripravljalna dela.
Kratek bom. Energetski trg mora biti sposoben delovati na evropski ravni zlasti zato, da se končnim uporabnikom zagotovi oskrba z energijo po tržnih cenah. To je naš cilj. Ločevanje ni cilj sam po sebi, vendar menimo, da je morda to način za oblikovanje delujočega trga. Če je mogoče to doseči tudi po t. i. tretji ali četrti poti, ki jo predlaga Svet, se seveda strinjamo tudi s tem.
Vendar smo že pripravili predlog za primer, če ta tretja ali četrta pot ne bo uspešna; kot možno nadomestno rešitev predlagamo vzpostavitev "evropskega upravljavca omrežij", ki ga bo vodila in nadzirala Evropska unija, pri čemer upam, da bo ta predlog jutri sprejet. Upam, da lahko Komisija in Svet ta predlog podpreta, da bomo imeli čez nekaj let pripravljeno vsaj kakšno nadomestno možnost. Gospod predsednik, oktobra želimo organizirati okroglo mizo, na kateri bodo sodelovale vse zainteresirane strani, in upamo, da bo tudi ta zamisel deležna splošne podpore.
Herbert Reul
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, to razpravo o energetskem svežnju si bom zapomnil po tem, da ni bila pravilno izvedena, ker smo preveč hiteli. Nismo ji vedno namenili časa, ki je bil potreben. To želim zdaj poudariti. Upam, da ne bomo zaradi tega v prihodnosti kaznovani.
Ponovno ugotavljam, da obstaja v politiki nevarnost, da se nekdo zanaša na čudežno zdravilo, ki ga skuša nato čim prej spraviti skozi hitri zakonodajni postopek, pri tem pa ljudem zagotavlja, da bo rešilo vse njihove težave. Upam, da bomo na koncu res našli rešitev za probleme, s katerimi se soočamo, tj. kako zagotoviti več vlaganj, bolj razumne cene in varnost oskrbe z energijo v evropskem energetskem sektorju. Nenehno beremo in poslušamo o skrbeh, povezanih s tem sektorjem po vsem svetu. Ali smo v dosedanjih razpravah res našli rešitev? Dvomim.
Zato sem zadovoljen, da smo nekoliko napredovali v zvezi z direktivo o zemeljskem plinu, da smo nekoliko bližje kompromisu, da smo bolj razločevali med področjem elektrike in zemeljskega plina, ki sta različni, in da ne iščemo več ene univerzalne rešitve. Dobro je, da zdaj iščemo tretjo pot in ne sprejemamo ločevanja kot edine možnosti ter da smo vložili nekaj predlogov sprememb k večini predlogov Komisije. Čas bo pokazal, če je to dovolj.
Zadovoljen sem, da je Svet z novim predlogom junija dokazal, da smo sposobni tudi v tako težavnih okoliščinah preseči nacionalne meje in različna mnenja, da bi našli rešitev. Upam, da bomo jutri nekoliko popravili naš današnji dogovor v zvezi s plinom in se tako približali kompromisu, ki je bil že dosežen v Svetu. Če želimo hitro najti rešitev, moramo doseči sporazum med Komisijo, Svetom in Parlamentom. Po mojem mnenju je predlog Sveta zelo podoben temu, kar smo se v zvezi s plinom odločili danes. Morda moramo skušati to doseči tudi na področju trga z elektriko.
Hannes Swoboda
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, najprej iskreno čestitam vsem trem poročevalcem za odlično opravljeno delo. Oprostite mi, ker se bom osredotočil predvsem na poročilo kolega gospoda La Russa o direktivi o zemeljskem plinu. Poročevalec gospod La Russa je z različnimi poročevalci v senci zelo dobro sodeloval.
O ločevanju lastništva in omrežij ter o oskrbi z energijo smo že razpravljali. To ni eno od najpomembnejših ali ključnih vprašanj. Zadovoljen sem s kompromisom, ki smo ga dosegli, čeprav je zelo nedorečen, ker po eni strani še vedno omogoča, da se ne odločimo za popolno ločevanje (sicer le pod zelo strogimi pogoji), po drugi strani pa lahko Komisija v vsakem primeru uporabi klavzulo o pregledu za izvajanje znatnega pritiska, da zagotovi obstoj konkurence in vzdrževanje pogojev zanjo.
Seveda moramo razmišljati tudi malo bolj dolgoročno. V zvezi s tem se v celoti strinjamo s stališčem kolega gospoda Mandersa, da moramo preučiti, ali je mogoče vzpostaviti zadovoljivo skupno evropsko infrastrukturo. Vendar je to možna nadomestna možnost v prihodnosti, ki je zdaj še ne moremo podrobneje obravnavati.
Pomembno je tudi, da dovolimo odstopanja v primeru, ko je vpleten kak velik vlagatelj z veliko kapitala in še ne moremo zagotovo reči, da bo zaradi tega dosežena rešitev, kot recimo v primeru Nabucco. Tudi tu moramo biti dovolj prožni. Tovrstne naložbe so dolgoročne in ne vemo natančno, kdaj bodo pogodbena določila v celoti uresničena. To je posebej pomembno.
Upam, da bo večina poslancev v tem parlamentu jutri podprla naše predloge sprememb. Drugače bomo v zvezi s preglednostjo, varstvom potrošnikov, energijo in revščino sprejeli obstoječe poročilo. Glede na zadnje besede Komisije in predsednika Komisije o teh temah menim, da je pomembno, da na tem področju sprejmemo jasno deklaracijo o zagotavljanju preglednih informacij potrošnikom, ki niso vedno na voljo, o vzpostavitvi linije za pomoč uporabnikom omrežij, da lahko tudi oni zahtevajo informacije, o neodvisni instanci za pritožbe, ki vedno obstajajo, ter o varstvu ranljivih skupin potrošnikov, kot so upokojenci, invalidi in drugi.
Vse te skrbi so utemeljene, zlasti z ozirom na rast cen energije. Glede na to, da konservativci in konec koncev tudi predsednik Barroso nenehno poudarjajo, da moramo pomagati potrošnikom, zlasti najbolj ranljivim, ne razumem, zakaj odbor predvsem v zvezi z zemeljskim plinom teh tem na žalost ni obravnaval. Ne bom ugibal, ali govorimo v tem kontekstu o subvencioniranih cenah energije ali o kaki drugi možnosti. Tudi o tem bi odločale posamezne države. Države članice ne smejo vedno prelagati odgovornosti na Komisijo, ampak morajo odločitve sprejemati tudi same. Vendar morata Evropska komisija in Parlament prevzeti vodilno vlogo in opozoriti, da takšna možnost obstaja in je verjetno tudi koristna, če želimo v dobi tako visokih cen energije zaščititi tudi socialne interese potrošnikov.
DanutBudreikaitė
v imenu skupine ALDE. - (LT) EU nima skupnega trga s plinom, saj je zelo razdrobljen in večinoma regionalen. Vendar nekatera območja v EU nimajo niti regionalnega trga s plinom. To so baltske države, tj. Litva, Latvija, Estonija in Finska, ki na splošno niso vključene in nimajo povezav s plinskim omrežjem EU.
Odvisnost od enega samega dobavitelja, ki je naklonjen k uporabi oskrbe z energijo za politične namene, je precej nevarna za varnost oskrbe z energijo in splošno varnost EU.
Odprava energetskih otokov in vzpostavitev povezav med državami in regijami morata biti glavni prednostni nalogi energetske politike EU, pri čemer so za to potrebna tudi finančna sredstva in politična volja Unije.
Tretji energetski sveženj za trg s plinom se lahko izvaja le s pomočjo EU in predstavlja instrument, ki bi lahko izboljšal varnost Evropske unije.
Tretji način je petletno obdobje, v katerem države članice EU morajo poiskati politično voljo in finančna sredstva za odpravo energetskih otokov na trgu s plinom.
Roberts Zīle
v imenu skupine UEN. - (LV) Hvala, gospod predsednik. Najprej čestitam gospodu komisarju Piebalgsu in poročevalcu gospodu La Russi za njegov znaten, čeprav nepopoln prispevek k liberalizaciji trga s plinom. Tako kot prejšnja govornica tudi jaz vidim težavo v zvezi z otoki na evropskem trgu s plinom ter baltskimi državami in Finsko. Res nisem prepričan, da zaradi sporazuma, doseženega 6. julija v Svetu, obstoječi lastniki, zlasti Gazprom in podjetja, povezana z njim, ne bodo morali ločiti svoja premoženjska upravičenja, dokler ne bo drugih povezav v teh državah. Zelo verjetno je, da novih povezav ne bo, dokler ne bo mogoče skleniti predhodnega dogovora in jasno opredeliti dostop do obstoječih omrežij. Zato je mogoče, da bomo morali v takšnih monopolnih razmerah določiti poseben rok in uvesti neodvisne upravljavce prenosnega omrežja.
Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, danes razpravljamo o vprašanju trga s plinom. V zvezi s plinom je treba razlikovati dva trga. Prvič, upoštevati je treba dejstvo, da Evropi moramo zagotoviti oskrbo s plinom. Da bi to storili, potrebujemo stabilno naložbeno politiko, ki upošteva tudi države dobaviteljice plina. Za to potrebujemo dolgoročne pogodbe, poleg tega pa moramo evropskim podjetjem omogočiti naložbe v plinovode za prenos tega plina v Evropo. Potrebujemo enotno evropsko politiko v zvezi s plinom, ki bi zagotovila skladnost med vsemi 27 državami članicami na mednarodni ravni, kar je mogoče doseči z okrepljenim prizadevanjem nas vseh, zlasti nacionalnih vlad. To je najverjetneje boljša opredelitev tega, kar potrebujemo.
V primeru izgradnje plinovoda Nord Stream bomo imeli dostop do plina na mejnem prehodu Greifswald in tudi povsod drugje v Evropi. Poleg tega bomo imeli tudi dostop do trga za utekočinjeni zemeljski plin, tj. evropskega trga s plinom. Vprašanje je, ali v je treba v tem primeru oblikovati politike za potrošnike ali za podjetja, ki so dejavna na tem evropskem trgu s plinom.
Kaj potrebuje podjetje za ustanovitev kartela? Prvič, nadzor nad plinovodi, tako da je konkurentom onemogočen dostop do njihovega domačega trga. Drugič, nadzor nad objekti za skladiščenje plina, tako da v primeru zmanjšanja oskrbe podjetje nima težav z dobavo. Tretjič, prevlado na trgu, kot na primer družba E.ON, ki ima trenutno v lasti od 60 % do 70 % nemškega trga, medtem ko ima Gaz de France v lasti od 70 % do 80 % francoskega trga, pri čemer ni na voljo nobenih mehanizmov, s katerimi bi lahko te razmere spremenili. Četrtič, šibak evropski regulativni sistem, tj. večnacionalne koncerne in nacionalne regulativne organe, ki vedno zaostajajo za en korak. In petič, pomanjkanje preglednosti.
Kaj predlagajo gospod Reul in drugi? Prav to, kar sem naštel. Politike torej oblikujemo za podjetja in ne za potrošnike. Zato poslanci skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze podpiramo dva osnovna pristopa. Evropi je treba zagotoviti oskrbo s plinom, pri čemer je po vstopu tega plina na evropski enotni trg treba zagotoviti tudi konkurenco, kar vključuje ločevanje omrežij, boljši dostop do objektov za skladiščenje in programe za sprostitev plina.
Spoštovani konzervativci in liberalci, ne smemo več dopuščati razmer, v katerih imamo v lasti 70 %, 80 % ali 90% nacionalnih trgov, medtem ko je sprostitev plina edini mehanizem proti temu. Predložili smo predlog spremembe v zvezi s ponovno uvedbo programa za sprostitev plina, ki ga tudi potrebujemo. V zvezi s šibkim evropskim regulativnim sistemom potrebujemo seveda evropski regulativni organ. To pomeni, da je jutrišnji dan za poslance strank FDP in CDU/CSU dan odločitve o oblikovanju politik za potrošnike ali za podjetja.
Esko Seppänen
v imenu skupine GUE/NGL. - (FI) Gospod predsednik, gospoda komisarja, cilj poročila, o katerem razpravljamo, je liberalizacija energetskih trgov, pri čemer tokrat gre za trge s plinom.
Večina Parlamenta poziva k ločevanju proizvodnje od lastništva nad omrežji v zvezi z liberalizacijo trgov z električno energijo. Vendar Svet ni upošteval mnenja Parlamenta, kar je tudi prav.
Ločevanje lastništva nikakor ne zagotavlja zmanjšanja porabniških cen. Ne glede na to, kaj se bo zgodilo s plinom, imajo države članice še vedno možnost ločiti lastništvo ali nadaljevati kot do zdaj.
Gradnja in vzdrževanje omrežnih infrastruktur nista dobičkonosni poslovni dejavnosti, kar trenutni lastniki morajo dojeti, če želijo z njima prenehati. Dobiček podjetij se kopiči s povečanjem električne energije in plina, medtem ko predlog Komisije tega ne preprečuje ter ne zagotavlja varstva potrošnikov pred pomanjkanjem energije.
V zvezi z liberalizacijo trgov vas ponovno opozarjam na razmere v Združenih državah. Po izračunih nevladne organizacije Public Citizen je v 14 državah, v katerih cena električne energije ni urejena, ta cena za 52 % višja kot v 36 državah, v katerih je urejena. Liberalizacija, konkurenca in ločevanje lastništva ne bodo samodejno zmanjšali cen.
Derek Roland Clark
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, ta razprava temelji na predpostavki, da bo oskrba EU z energijo postala zelo odvisna od zemeljskega plina. Temu nasprotujem, in sicer ne samo zato, ker je treba skoraj ves zemeljski plin uvažati. Zaradi tega smo odvisni od drugih dobaviteljev, ki pa nam niso vsi naklonjeni. Ali vas moram spomniti na to, kako je Rusija pred dvema letoma v božičnem času Ukrajini prekinila oskrbo s plinom?
Kaj pa nadomestni domači viri? Zahodna Evropa je bogata s premogom, ki ga je treba prenesti le do najbližje elektrarne. Premog ni priljubljen zaradi onesnaževanja in dodatnih emisij ogljikovega dioksida, ki jih sprosti na kilovat v primerjavi s plinom.
Vendar niste v koraku s časom. Premog se lahko veliko učinkoviteje kuri kot nekdaj, pri čemer v primerjavi z dosedanjimi metodami sprosti veliko manj CO2. Osebno menim, da bi bilo premog bolje uporabiti za koks in ne za kurjavo. S pridobivanjem koksa iz premoga dobimo še en vir, ki ne sprošča emisij, tj. plin, ki pri ustrezni kurjavi skupaj s koksom proizvede več energije kot premog, iz katerega je bil pridobljen, in sicer v razmerju 5:4. Poleg tega se s temeljitim čiščenjem plina odstranijo vsa onesnaževala. Ista stranska proizvoda dobimo tudi iz nafte. Vse to lahko najdemo v naših tleh.
Poleg tega imamo na voljo jedrsko energijo za proizvodnjo električne energije. Tudi jedrska energija ni priljubljena zaradi velike nesreče v Černobilu, vendar je to bila posledica zastarelega in neustrezno zasnovanega sovjetskega obrata ter upravljavcev, ki so brez nadzora poskušali obrat zapreti, pri čemer je prišlo do napake.
Zakaj ljudje dvomijo v jedrsko energijo, zlasti tu v Franciji, kjer jedrske elektrarne proizvedejo 70 % naše električne energije? Poudarjam, da je Finska, ki je zelo okoljsko ozaveščena država, nedavno odobrila tretjo jedrsko elektrarno.
Nedavno smo bili priča podpori EU za biogoriva, ki pa zdaj vzbujajo velike dvome. Biogoriva se proizvajajo na novih zemljiščih, ki jih pridobivajo z uničevanjem deževnih gozdov, ali na spremenjenih obstoječih kmetijskih zemljiščih. Prvi način povzroča več emisij CO2, kot jih biogoriva zmanjšajo, medtem ko drugi način povzroča pomanjkanje hrane, zlasti v manj razvitih državah.
Seveda še vedno potrebujemo zemeljski plin, in sicer ne samo za domačo uporabo, vendar je cilj teh poročil ta, da dosežemo, da bo oskrbo EU s plinom nadzorovala in urejala EU sama. Če bomo priča podobnemu razvoju dogodkov kot v zvezi s skupno ribiško politiko, katere predpisi so skoraj uničili ribištvo, namesto da bi ga ohranili, se nam slabo piše. Čeprav je Komisija izjavila, da namerava zmanjšati birokracijo, bomo v zvezi s predpisi o oskrbi s plinom priča velikim birokratskim težavam. Kako bi lahko sicer ustvarili razmere, v katerih je oskrba s plinom razdeljena na dva dela, in sicer na prenos in skladiščenje? Najučinkovitejši način bi bil zagotovo ta, da bi bil skladiščnik hkrati tudi dobavitelj, vendar ste želeli to razdeliti in s tem še povečati birokracijo.
Poročilo predlaga licence za upravljavce plinovodov, medtem ko bodo hkrati nameščeni inteligentni števci za natančen nadzor potrošnikov. Kdo jih bo pravzaprav nadzoroval? Na ta način se bo povečal državni nadzor, medtem ko bo pomanjkanje energije postalo vprašanje javnega reda, s čimer bo imela policija pristojnost, da posreduje.
Ta poročila povzročajo negotovost potrošnikov v okviru nezanesljive ureditve in povečujejo pristojnost države nad posameznikom. Vse se skratka vrti okoli nadzora.
Poleg tega je treba poudariti, da je Parlament prav danes glasoval za odobritev preiskave učinka predlaganega plinovoda skozi Baltsko morje na okolje. To je enako odobritvi projekta za neposreden prenos zemeljskega plina iz Rusije v Nemčijo, ki poteka mimo Poljske, s čimer Rusija ohranja svojo oskrbo, ostali pa tako in tako nismo pomembni. Ali temu lahko rečemo solidarnost?
Luca Romagnoli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, v celoti podpiram metodo in vsebino, ki ju predlaga gospod La Russa. Končno se odločamo o ločevanju lastništva nad dejavnostjo proizvodnje zemeljskega plina od njegovega prenosa ali pa vsaj o določitvi ločenega upravljavca za redistribucijo. To je tudi cilj parlamentarnega predloga spremembe, ki uvaja koncept neodvisnega upravljavca prenosnega omrežja.
Kot je pravkar povedal gospod Zīle, je to dobrodošel poskus preprečevanja nevarnih monopolov in tako tudi reševanja navzkrižij interesov na najučinkovitejši način, kar je zelo pomembno za zagotavljanje varnosti oskrbe. Poleg tega smo priča hvalevrednemu poskusu preprečevanja geoekonomskega in geopolitičnega vmešavanja, in sicer s preprečevanjem nadzora upravljavcev iz tretjih držav nad omrežji plinovodov, ki so strateškega pomena za Unijo, čeprav se ta nadzor poskuša preprečiti z odvzemi, za katere upam, da bodo kratkoročni.
Če je res, da je cilj notranjega trga s plinom v celotni Skupnosti vsem potrošnikom EU omogočiti svobodno izbiro dobavitelja in hkrati ustvarjati nove poslovne priložnosti, moramo pričakovati zagotavljanje učinkovitejših storitev, ki se bodo kazale tudi v konkurenčnih cenah, pri čemer to upravičeno poudarja tudi poročilo gospoda La Russe. Jasno je, da bi to tudi prispevalo k varnosti oskrbe. Nazadnje, še eden od vidikov, ki jih je treba poudariti zaradi velikega socialnega pomena, je krepitev varstva potrošnikov na nacionalni ravni, zlasti bolj ranljivih potrošnikov ter tistih, ki živijo na prikrajšanih ali bolj oddaljenih območjih in regijah. Takšno varstvo je dostopno zaradi preferencialnih tarif za dobavo.
Čestitam svojemu kolegu in upam, da bo njegovo poročilo prejelo široko podporo, ki si jo zasluži.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gospod predsednik, jutri bomo glasovali o drugem in hkrati tudi zadnjem delu tretjega zakonodajnega svežnja za liberalizacijo energetskega trga, tj. o delu, ki zadeva plinski sektor.
Ta parlament je vedno trdil, da so razmere na trgu s plinom drugačne kot na trgu z električno energijo, kajti sektor, ki nadzoruje vsa področja svoje dejavnosti, in sicer od proizvodnje do končne distribucije, ni enak kot sektor, ki je med fazo ekstrakcije in proizvodnje pod velikim geopolitičnim pritiskom ter ki nadzoruje le prenos in končno prodajo.
Zato je večina poslancev Evropskega parlamenta še vedno mnenja, da je treba preučiti nadomestno možnost za ločevanje lastništva nad plinom. V zvezi s tem je odbor za industrijo, raziskave in energetiko sprejel kompromisni predlog spremembe k poročilu gospoda La Russe, s katerim smo želeli zagotoviti stališče, sprejemljivo veliki večini poslancev, ki to obravnavajo kot verodostojno nadomestno možnost za ločevanje lastništva, pri čemer ta nadomestna možnost zagotavlja učinkovito neodvisnost upravljavcev omrežja, saj se le tako lahko zagotovijo naložbe za povečanje zmogljivosti, kar po drugi strani odpravlja glavno oviro za nove udeležence ter omogoča boljšo in večjo konkurenco.
Tisti, ki podpiramo ločevanje lastništva, smo vedno trdili, da bi lahko sprejeli verodostojno nadomestno možnost, ki bi zagotovila enake izide. Menim, da smo s tem kompromisom v zvezi s plinom uspeli pripraviti ustrezen načrt.
Vendar se zavedamo, da nekateri zagovarjajo nadomestni načrt, ki ga je predlagal Svet, ki ne podpira koncepta skrbnika in namerava predlagati ločeno glasovanje. Jasno poudarjam, da nadomestna možnost, ki ne vključuje koncepta skrbnika, ni resnična nadomestna možnost za ločevanje lastništva, ampak le pravna rešitev, ki nekaterim državam članicam omogoča, da so bolj enakopravne v zvezi z odpiranjem svojih trgov. Ta možnost seveda ni tako usklajena.
Za konec v celoti podpiram poročilo gospoda Paparizova o uredbi o plinu, pri čemer se mu tudi zahvaljujem za njegovo odlično pomoč med prvo obravnavo.
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, gospoda komisarja, gospa predsedujoča Svetu, najprej izpostavljam evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo ter čestitam in se zahvaljujem gospodu Buzeku, ker je vključil predloge sprememb, ki so bili po mnenju naše skupine bistveni. Zadovoljni smo z načinom, na katerega smo skupaj obravnavali finančna sredstva, ki so v okviru tako pomembnega načrta v našem skupnem interesu. Omeniti je treba tudi človeške vire, ker jih je treba povečati ter ker načrt vključuje tudi druge vidike, kot so na primer usposabljanje, mobilnost in usklajevanje.
Dosežen je bil zelo pomemben cilj v zvezi z dodeljevanjem pomembnejše vloge tehnologijam, ki povečujejo energetsko učinkovitost, in tudi raziskavam na splošno, kar omogoča celosten razvoj možnosti evropskega raziskovalnega prostora. Poročilo spodbuja raziskave in osnovne znanosti, ki so bistvene za razvoj energetske tehnologije, ter poziva, naj zasebni sektor več vlaga v raziskave in prevzame večja tveganja, da bi EU postala vodilna v tem sektorju.
Izboljšati je treba tudi prenos tehnologije, kar je naloga novega evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo, poleg tega pa je treba tudi okrepiti sodelovanje z državami članicami in drugimi instrumenti Skupnosti, da bi podprli raziskovalne, razvojne in inovacijske zmogljivosti na teh področjih. Usklajevanje je treba razširiti na vsa področja, ki so zaradi svoje multidisciplinarnosti pomembna pri raziskavah in razvoju energetskih tehnologij, zlasti informacijskih in komunikacijskih.
V zvezi s plinom je preprosto treba povedati, da obrati za utekočinjeni zemeljski plin in infrastrukture za skladiščenje tega plina v primeru medsebojnih povezav s prenosnimi omrežji delujejo kot dopolnilni objekti, ki imajo pomembno vlogo v zvezi z zagotavljanjem dostopa novim upravljavcem in pospeševanjem ustvarjanja resničnega notranjega evropskega trga. Zato se zdi smiselno, da enako ravnamo tudi na tem področju.
V zvezi s tem je najučinkovitejša možnost skupni upravljavec neodvisnih infrastruktur, ki deluje na podlagi načela "vse na enem mestu", ki ga podpira ta parlament. Uvedba enotnega upravljavca odjemalcem omogoča dostop do plinskih infrastruktur, saj bodo naleteli na podobne pogodbe in pravila, enako raven preglednosti ter možnost urejanja storitev po skupinah.
To je glavni razlog za tri predloge sprememb, ki smo jih predložili na plenarnem zasedanju, pri čemer pozivam svoje kolege, naj za njih glasujejo.
Adina-Ioana Vălean
Gospod predsednik, kot poročevalka v senci za poročilo o strateškem načrtu za energetsko tehnologijo odločno podpiram to pobudo. Pripravljamo nov evropski program za energetske raziskave, ki je zelo potreben ob upoštevanju izzivov, s katerimi bomo soočeni v naslednjih desetletjih.
Komisija meni, da bi morala Evropa zmanjšati stroške čiste energije in postaviti industrijo v ospredje sektorja tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Čeprav se strinjam s temi cilji, moram poudariti, da se tudi najboljše namere nikoli ne izpolnijo brez ustreznega financiranja. Zato obžalujem, da Komisija ni objavila sporočila o financiranju novih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Kako Komisija namerava financirati te ukrepe? V vsakem primeru vam zagotavljam, da Parlament ne bo sprejel prerazporeditve sredstev iz sedmega okvirnega programa ali skupne kmetijske politike.
Do vprašanja financiranja prihaja tudi v zvezi z 12 projekti za zajemanje in skladiščenje ogljika. Čeprav menim, da bi lahko ta tehnologija industriji pomagala pri zmanjšanju emisij CO2, ne morem sprejeti predloga, da se denar evropskih davkoplačevalcev uporabi za financiranje infrastrukture za zajemanje in skladiščenje ogljika, ki bo na koncu nekemu podjetju predstavljala vir dobička. Kot liberalka menim, da je treba trgu omogočiti delovanje in po potrebi tudi razvoj pravičnega partnerstva z industrijo.
Dariusz Maciej Grabowski
(PL) Gospod predsednik, pristop Evropske unije k energetskim vprašanjem je poln neskladnosti. Vse več je pozivov k prijateljskemu, enotnemu in dolgoročnemu sodelovanju in strategiji, hkrati pa smo priča primerom neusklajenih ukrepov ter delnih predlogov in naložb, ki koristijo interesom ene skupine na račun drugih.
Predložena poročila poskušajo obravnavati te težave ali vsaj opozoriti na vprašanja in dileme, ki niso bile ustrezno preučene. Poročevalec si za svoje prizadevanje zasluži našo pohvalo. Nikoli v zgodovini še nismo bili priča proizvodu, katerega cene so se v tako kratkem času tako povečale, kot so se cene nafte in plina. Zato lahko jasno poudarimo, da so bile napake storjene pri predvidevanju prihodnosti.
Ni dvoma, da je treba to gospodarsko dilemo obravnavati na dva načina, in sicer s povečanjem oskrbe z viri energije, vključno z novimi in učinkovitejšimi viri, ter z zaviranjem povečanega povpraševanja z uporabo novih, gospodarnejših tehnologij. Evropska unija mora prikazati večjo učinkovitost v zvezi s tem ter ne sme dovoliti, da privilegij monopolnega dostopa do surovin ali večinski delež določa razmere na trgu. Zato so predlogi v zvezi z dostopom do omrežij za distribucijo plina, raziskavami novih tehnologij in novimi agencijami koristni.
Današnje razmere zahtevajo nujne ukrepe in izvajanje. Zato morajo znanstveniki ponovno analizirati nevarnost emisij CO2 za stabilnost podnebja, da bi preverili njeno natančnost, tako da v prihodnosti ne bomo ugotovili, da zmanjšanje emisij ne koristi potrošnikom, ampak le nekaterim izbranim skupinam, zlasti velikim podjetjem, medtem ko hkrati tudi uničuje premogovništvo.
Rebecca Harms
- (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, nedavno smo prejeli novice z Japonske, ki so poročevalca gospoda Buzeka zagotovo navdušile. Moja država, tj. Nemčija, naj bi bila v zvezi z uporabo jedrske energije na mednarodni ravni popolnoma izolirana. Včasih se sprašujem, kako so take novice sploh mogoče in ali se ljudje ne zavedajo, kako malo držav na svetu dejansko uporablja jedrsko energijo.
Če natančno preučimo današnje razmere, lahko ugotovimo, da se tri četrtine svetovne jedrske energije proizvede le v šestih državah, medtem ko sta poleg teh le še ena ali dve državi, ki imata majhen delež trga z jedrsko energijo. To pomeni, da na svetovni ravni jedrska energija do zdaj ni imela vidne vloge. Jedrska energija ima vidno vlogo le v enem delu Evrope, medtem ko je zelo pomembna v Severni Ameriki.
Morebitne spremembe teh razmer so odvisne od številnih dejavnikov, pri čemer je eden od teh dejavnikov količina javnih sredstev, ki bodo ponovno namenjena tej izumirajoči industriji. Združene države, ki so tako blestele v Hokaidu, so se zdaj po zaslugi odhajajočega predsednika Busha zavezale, da bodo namenile 18 milijonov USD za spodbujanje dveh ali treh projektov v zvezi z gradnjo jedrskega reaktorja. Kaj takšnega v Združenih državah niso zgradili že dvajset let, pri čemer jedrska industrija potrebuje veliko javnih sredstev, da bi umetno ustvarila trg.
Za Združeno kraljestvo je bilo napovedanih 6 milijard EUR. Toliko naj bi znašal strošek gradnje reaktorja v Združenem kraljestvu, če ga bo zgradilo nemško podjetje E.ON. Če preučimo razmere v drugih državah, lahko ugotovimo, da bo strošek gradnje v mestu Belene znašal manj, čeprav Bolgarija od Bruslja zahteva 600 milijonov EUR za izvajanje programa.
Res se moramo odločiti, ali bomo v prihodnjih letih javna sredstva namenjali za prihodnje tehnologije in nove trge ali pa se bomo zadovoljili s tehnologijo iz prejšnjega stoletja, ki je zelo tvegana. Zagovarjam prihodnost in nasprotujem jedrski energiji, ker sem prepričana, da ta tehnologija predstavlja tveganja, ki jih ni mogoče obvladovati. Današnja novica o ponovni nesreči v jedrski elektrarni Paks na Madžarskem le potrjuje moje mnenje. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Miloslav Ransdorf
(CS) Gospe in gospodje, gospoda komisarja, predstavniki Sveta, poudarjam, da smo danes soočeni s podobnimi razmerami, kot liki Johna Bunyana, ki v svoji knjigi z naslovom "The Pilgrim's Progress (Romarjev prehod)" obravnava razliko med besedami in dejanji. Menim, da je prišel čas za ukrepe in da evropski volivci od nas pričakujejo sprejetje ukrepov, ki bodo zagotovili pravične cene na energetskih trgih. Zaradi špekulacij so končne cene od 30 % do 40 % večje, pri čemer bi bilo dobro uvesti moratorij za cene energije, če se cene vsako leto povečajo za več kot 30 %, tako kot se zdaj. Menim, da državljani to od nas pričakujejo. Jasno je, da rešitve ni mogoče poiskati le na trgih, pri čemer lahko potrdimo star pregovor, ki pravi, da "financerji podpirajo državo tako, kot vislice podpirajo človeka". Menim, da nam liberalizacija v trenutnih razmerah ne bo pomagala. Pomagajo nam lahko le nove zmogljivosti, vključno z nepriljubljeno jedrsko energijo, in velike naložbe v nove tehnologije. V zvezi s tem bomo morda soočeni z resničnim izzivom, in sicer z ustvarjanjem podlage za novo, dolgoročno tehnološko dobo v energetskem sektorju. Iz krize, kot je na primer energetska, se je mogoče rešiti le z inovacijami.
Jana Bobošíková
(CS) Gospe in gospodje, žal ponovno rešujemo delne težave energetskih trgov, namesto da bi za trenutek temeljiteje razmislili o strateških težavah. Ali res lahko predvidimo, koliko energije bo Evropska unija potrebovala v naslednjih desetletjih in ali se to spoznanje izraža v naših predpisih in direktivah? Ali se res zavedamo, kakšne bi morale biti stabilne energetske razmere v Evropi kot celoti? Ali smo sposobni opredeliti tiste države, ki dejavno iščejo rešitve za svoje potrebe po energiji, in hkrati obsoditi tiste problematične države, ki energijo le uvažajo ter brez sramu kritizirajo proizvajalce in izvoznike energije? Ali se ob upoštevanju najnovejše študije Svetovne banke vsaj malo bolj zavedamo, kako nesmiselni so cilji Unije na področju biogoriv?
Gospe in gospodje, če je povpraševanje večje od ponudbe, noben trg ne more delovati. Morda bomo kmalu temu priča tudi na področju energije. Zato moramo podpreti raziskave in razvoj ter zlasti odpraviti vse člene energetske verige, kot so proizvodnja, prenos, distribucija in poraba. V zvezi z viri smo prisiljeni graditi nove objekte, da bi nadomestili tiste, ki se bližajo koncu tehnične življenjske dobe, s čimer bi zadostili povečanemu povpraševanju po energiji. Menim, da je treba začeti z razpravo o energetski mešanici, ki ne bo diskriminirala nobenega vira energije, vključno z jedrsko energijo, ki bo spoštovala geografske in politične meje lastnikov surovin ter ki bo temeljila na sodobnih znanstvenih spoznanjih, ki se lahko uporabijo tudi v praksi in ne le v teoriji.
Gospe in gospodje, seveda podpiram tako imenovani tretji način, v skladu s katerim bodo države članice ohranile svojo pravico do svobodne opredelitve odnosov lastništva med proizvajalci energije in prenosnimi omrežji. Poleg tega podpiram tudi večjo neodvisnost pristojnosti in obveznosti morebitnih upravljavcev prenosnega omrežja. Menim, da bomo na ta način uspeli preprečiti povečanje enostranske odvisnosti od ruske oskrbe s plinom ter hkrati vlagali v distribucijo in varnost oskrbe z zemeljskim plinom.
Paul Rübig
- (DE) Gospod predsednik, gospoda komisarja, gospe in gospodje, energija je vir prihodnosti, zato je pomembno, da med razpravo o vprašanju oskrbe Evrope z energijo to vprašanje obravnavamo z dolgoročnega vidika. Poleg tega je zelo pomembno, da ne izključimo dolgoročnih pogodb, ampak zagotovimo, da se te pogodbe upoštevajo pri načrtovanju stabilne oskrbe Evrope z energijo.
Poleg tega je treba preučiti tudi proizvodnjo in pogoje oskrbe za vseevropska omrežja. Z zagotavljanjem podpore in pobud bi lahko zahtevali, da ločevanje, med drugim tudi ločevanje lastništva, služi kot podlaga za določitev proizvodnje in pogojev oskrbe. Za zaščito prihodnjih trgov se lahko uporabijo številni modeli.
Eno od ključnih vprašanj, o katerem smo danes že razpravljali, je upravljanje jedrskih elektrarn. Skrajni čas je, da Evropska komisija prevzame dejavno vlogo na tem področju ter ustanovi agencijo ali regulativni organ, ki bi bil odgovoren za varnost in zanesljivost obratov za jedrsko energijo. Ta regulativni organ mora imeti tudi pristojnost, da nevarne jedrske elektrarne odstrani iz omrežja.
V zvezi s tem se lahko zgledujemo po francoski agenciji. Francija je odličen primer tega, kako je treba ustanoviti neodvisni regulativni organ. Koristno bi bilo, če bi se mnenje tega francoskega regulativnega organa upoštevalo pri odločitvah v zvezi z dejavnostmi regulativnih organov v preostalih 26 državah članicah. S tem bi okrepili nacionalne regulativne organe ter rešili vprašanja v zvezi z zdravjem in varnostjo v Evropi. To je naša skupna odgovornost. Preučiti moramo dolgoročno strategijo, s katero bomo lahko v prihodnjih letih zaščitili evropske državljane.
Reino Paasilinna
(FI) Gospod predsednik, gospoda komisarja, gospe in gospodje, poročevalci in poročevalci v senci, v zvezi z direktivo o plinu smo dosegli dober kompromis, ki ga je treba podpreti.
Vendar nismo posvetili dovolj pozornosti odjemalcem in potrošnikom, ki so na slabšem položaju, pri čemer to velja za revne in tiste, ki živijo na bolj oddaljenih območjih. Zato vas pozivam, da podprete naše predloge sprememb. Poleg tega je dobro, da smo dosegli kompromis s Svetom, s čimer smo zagotovili, da države, iz katerih ne potekajo plinovodi do drugih držav članic EU, ne bodo izvajale vseh pravil v zvezi z notranjim trgom, ker ne sodelujejo na notranjih trgih.
Nujno potrebujemo strateški načrt za energetsko tehnologijo, pri čemer čestitam poročevalcu, ker je v zvezi s tem vključil energetsko učinkovitost. Financiranje energetske tehnologije je bilo neustrezno. Posledica tega je neskladnost med ponudbo in povpraševanjem. Zaradi krize, ki je prisotna v vseh sektorjih energetske industrije, ta industrija nima na voljo tehnologijo, s katero bi se lahko pravočasno soočila s podnebnimi spremembami. Preprosto povedano, ni dovolj dobaviteljev sestavnih delov.
Razmere v zvezi s podnebnimi spremembami so pokazale, kako slabo smo pripravljeni. Vendar je jasna tudi sprememba odnosa državljanov, pri čemer je zdaj potrebno sodelovanje Skupnosti, Unije, njenih držav članic in hkrati tudi industrije, če želimo državam v razvoju preprečiti, da nam z onesnaževanjem slabšajo življenjske razmere.
Izboljšati je treba sodelovanje z Združenimi državami na področju okolja ter hkrati skleniti sporazum o sodelovanju na področju energije z Rusijo. Zato je pomembno upoštevati potrošnike, industrijski razvoj ter sodelovanje z Združenimi državami in Rusijo.
Anne Laperrouze
(FR) Gospod predsednik, poudarjam dve točki v zvezi s trgom s plinom. Prva točka zadeva dolgoročne pogodbe. Ta vrsta pogodbe je pomembno orodje za potrošnike, bodisi v domačem ali industrijskem sektorju. Omogoča nam dolgoročen pogled na trg ter nam na ta način zagotavlja stabilnejše in učinkovitejše delovanje trga.
Druga točka zadeva varnost sistemov, zlasti varnost oskrbe s plinom. Prenosna omrežja plina so strateško še pomembnejša od elektroenergetskih omrežij. Vprašanje lastništva je bistvenega pomena v zvezi s preoblikovanjem evropskega modela, za katerega je značilna visoka odvisnost od držav proizvajalk zunaj Evropske unije.
Zato podpiram predlog spremembe v zvezi s tretjim načinom, ki zagotavlja nediskriminatoren dostop do omrežij. Poleg tega je naša skupina tako kot v zvezi z električno energijo predlagala uvedbo enotnega evropskega upravljavca prenosnega omrežja, s čimer bi ohranili svoje strateške interese. V zvezi s tem želim pomiriti svojega kolega gospoda Clauda Turmesa. Ta direktiva o trgu s plinom ne poskuša zaščititi nacionalnih zgodovinskih upravljavcev, ampak jim omogoča, da postanejo prvaki na področju energije v Evropi.
Liam Aylward
(GA) Gospod predsednik, vlaganje v nove in čistejše tehnologije mora biti osrednji element strategij EU, s čimer bomo zagotovili dosego cilja EU, v skladu s katerim mora 25 % oskrbe z energijo izhajati iz sektorja obnovljivih virov energije. Prav tako je pomembno, da se k temu v prihodnosti zavežejo tudi drugi trgovinski bloki po svetu. Vendar so državljani trenutno bolj zaskrbljeni zaradi cen goriva. Evropska unija mora izvajati inovativne politike, s katerimi bi lahko preprečila povečanje cen nafte. Povečanje proizvodnje nafte je ključni element v zvezi s tem.
Gospod predsednik, trenutno smo priča očitni negotovosti na mednarodnih finančnih trgih. Številni špekulanti so svoje naložbene strategije preusmerili v trg z blagom, pri čemer so te špekulacije prispevale k povečanju cen nafte. Povečanje cen nafte je zadnje, kar evropska podjetja in potrošniki potrebujejo v času vedno večjih gospodarskih težav. Evropska unija mora uvesti napredno sosedsko politiko, ki bo zagotovila, da lahko zaščitimo in obvarujemo svoje potrebe po energiji v prihodnosti.
Jacky Hénin
(FR) Gospod predsednik, v zvezi s plinom in energijo na splošno se soočamo z dvema povsem nasprotnima pristopoma. Liberalni pristop temelji na obravnavanju plina in oskrbe z njim kot katerega koli drugega blaga ali storitve, kar povzroča nenadzorovano konkurenco in prekomerno odpravo integriranih podjetij za javne storitve
Posledica tega so povečanje cen, poslabšanje zagotovljenih storitev ter povečanje poslovne in tržne porabe, kar škodi raziskavam, razvoju in varnosti. Še hujša posledica pa je ustvarjanje škodljive konkurence med različnimi oblikami energije, s čimer se spodbujajo kratkoročne odločitve, ki temeljijo le na enem merilu, in sicer na ustvarjanju največjega dobička v najkrajšem času.
Ta pristop tvori podlago za poročila, ki so nam bila predstavljena. Vendar obstaja tudi drugi pristop, ki temelji na obravnavanju energije in plina ter oskrbe z njima kot javne storitve, ki jo je treba na podlagi enakopravnosti in ozemeljskemu prilagajanju zagotoviti vsem. Tako bi na področju energije ustvarili Evropo, ki temelji na sodelovanju in splošnem interesu. V središču te Evrope bi bila evropska agencija za energijo, ki bi usklajevala in združevala raziskovalno prizadevanje držav članic ter zagotavljala enak dostop do energije za vse državljane. Ta Evropa bi temeljila na gospodarskih interesnih skupinah, sestavljenih iz integriranih evropskih energetskih podjetij, bodisi javnih ali zasebnih. Te gospodarske interesne skupine bi v okviru sodelovanja izvajale velike industrijske projekte na ravni EU in omogočile združevanje naših virov.
Romana Jordan Cizelj
Na področju energetike se soočamo predvsem s tremi izzivi: z okoljskim izzivom, izzivom zagotavljanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva in izzivom varne in zanesljive dobave energije. Osnovni pogoj in potreben pogoj za ustrezen odgovor na te izzive je, da igralci igrajo na preglednem notranjem trgu po enotnih pravilih.
Seveda pa obstaja razlika med področjem elektrike in področjem plina. Na področju plina smo kar 60 % uvozno odvisni, do leta 2030 po nekaterih predikcijah 80 %. Samo iz Rusije uvozimo 40 % vsega plina, nekatere države članice pa iz Rusije uvozijo ves plin, torej so stoodstotno odvisne. Ravno zato je še toliko pomembneje, da poskrbimo, da bo enotna Evropa kompetentna in enakopravna partnerica Rusiji.
Na področju energetike uvajamo z liberalizacijo več neodvisnih igralcev. Ker je že sedaj za Evropo velik izziv zagotavljanje kritične mase usposobljenih človeških virov, bo z nadaljnjo liberalizacijo skrb za strokovnjake še toliko večja. To še posebej velja za manjše države članice z relativno šibkimi energetskimi podjetji. Tu je dodaten izziv tudi ohranjanje politične odgovornosti za blaginjo v državi kljub spremembam na energetskih trgih v Evropi.
Usposobljeni človeški viri so potrebni tudi za izkoriščanje možnosti v okviru načrta SET. Samo v zadnjih štirih letih pa smo prejeli več mehanizmov za spodbujanje raziskav in razvoja na področju energetike. Zato od Komisije pričakujem, da bo posebno pozornost namenila usklajenosti različnih pogodb.
Spoštovani, slovensko predsedstvo si je zelo prizadevalo za napredek tretjega liberalizacijskega paketa. Upam, da bo francosko predsedstvo nadaljevalo z delom enako zavzeto.
Šarūnas Birutis
(LT) Edini način, da dosežemo neoviran in varen trg s plinom, je, da se odločimo za vertikalno ločevanje monopolov. Med trgom z električno energijo in trgom s plinom je nedvomno velika razlika, pri čemer moramo ta dva trga v svojih dokumentih ločevati, kot je to upravičeno storil odbor za industrijo, razvoj in energetiko. Žal imamo le malo dobaviteljev plina, zato si moramo čim bolj prizadevati za zmanjšanje odvisnosti, saj bomo v nasprotnem primeru v prihodnosti od njih še bolj odvisni. Zmanjšanje naše odvisnosti je ključnega pomena, pri čemer bodo v zvezi s tem pomembno vlogo imeli dokumenti, ki jih preučujemo.
Bodimo realistični in izberimo tretji način. Preučiti je treba razmere na trgih s plinom v državah članicah. Litva je na primer skupaj s preostalimi baltskimi državami odvisna od enega samega dobavitelja plina, tj. od Gazproma. Nobenega dvoma ni, da je Kremelj pripravljen ohraniti in povečati svojo avtoriteto v sektorju oskrbe s plinom v EU. Finančna sredstva niso vprašanje. Vsi smo bili priča obsegu lobiranja v zvezi s projektom Nord Stream in drugimi projekti. To ni gospodarstvo, temveč agresivna politika.
Tej diktaturi se lahko upremo le s solidarnimi ukrepi, vzpostavitvijo skupnega energetskega sistema ter spodbujanjem in izvajanjem nadomestnih možnosti in projektov v zvezi z jedrsko energijo. Za to bomo potrebovali politično voljo in skupna finančna sredstva.
Guntars Krasts
Hvala, gospod predsednik. Evropska unija se mora na povečanje cen plina odzvati z liberalizacijo trga, saj je to edini instrument, ki natančno izraža odnos med ponudbo in povpraševanjem. Žal smo še vedno priča razmeram, v katerih je energetski sektor v rokah evropskih energetskih podjetij, ki so vertikalno integrirana in delujejo na ravni državne politike. Zato se v imenu Parlamenta zahvaljujem zadevnemu odboru za njegovo prizadevanje za preusmeritev reform v liberalizacijo trga. Vendar se strinjam z izjavo gospoda Piebalgsa, da je treba ponuditi možnost distribuciji premoženjskih upravičenj. To izjavo podpira tudi dejstvo, da je že sedem držav članic to dejansko storilo. Svet je določil izvzetja iz direktive za male in izolirane trge s plinom. Latvija, država, ki jo zastopam v Evropskem parlamentu, v nobenem primeru ne more govoriti o popolni izolaciji, saj ima skupni trg s plinom, ki si ga deli še z dvema državama članicama, in objekt za skladiščenje plina, ki oskrbuje regijo. To so zadostni predpogoji za oblikovanje trga v regiji. Zato vas pozivam, da ne podprete predloga Sveta v zvezi s tem, vsaj ne za tri baltske države, temveč da odobrite izvzetje iz direktive. Te države so morajo pripraviti na vključitev trga s plinom EU.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, temeljna točka, o kateri danes razpravljamo, je liberalizacija trga z zemeljskim plinom z izvajanjem pritiska na države članice, da bi pospešile proces privatizacije tistih področij, ki so še vedno javna. Da bi to čim prej dosegli, zagovorniki predloga vztrajajo pri ločevanju lastništva nad omrežji brez upoštevanja varnosti oskrbe z energijo.
Dejstvo je, da potrjeni izidi liberalizacije trga z električno energijo dokazujejo, da liberalizacija ne koristi niti delavcem niti potrošnikom. Ravno nasprotno, zaradi liberalizacije se je zmanjšalo zaposlovanje s pravicami, medtem ko so se cene, ki jih plačujejo potrošniki, povečale. Jasno je, da se je dobiček gospodarskih skupin v sektorju električne energije povečal, vendar se je s tem povečalo tudi pomanjkanje goriva, kar pomeni, da je vedno več ljudem in družinam onemogočen dostop do energije. Zato obžalujemo, da se enako dogaja tudi v zvezi z zemeljskim plinom. Čeprav sta to različna sektorja, bodo gospodarske in socialne posledice enake, zato temu nasprotujemo.
Gunnar Hökmark
Gospod predsednik, energetski trgi in njihovo delovanje v prihodnosti so zelo pomembni, ne glede na to, ali govorimo o okoljskih ali varnostnih vprašanjih, podnebnih spremembah ali evropski konkurenčnosti. To velja tudi za razpravo o naslednji fazi naše zakonodaje v zvezi z emisijami ogljikovega dioksida, tj. kako je treba razdeliti obremenitve in razviti evropski sistem trgovanja z emisijami.
Zato pozivam predsedstvo, da po današnji razpravi in jutrišnjem glasovanju o drugem delu energetskega svežnja čim prej začne razpravo med Parlamentom in Svetom. Ne smemo več oklevati, kajti potrebujemo čimprejšnje delovanje teh trgov v okviru nove zakonodaje. Lahko se vprašamo, ali evropski energetski trgi delujejo tako dobro, kot bi morali. Odgovor je zelo preprost: ne.
Obstaja razlika med trgom z električno energijo in trgom s plinom. Električna energija je odvisna od več različnih virov energije in proizvajalcev, medtem ko je plin običajno bolj odvisen od dobaviteljev. Zato je razlika med zakonodajo, o kateri govorimo, tj. o popolnem ločevanju lastništva nad električno energijo, ter tem sistemom, ki ga je odbor za industrijo, raziskave in energetiko predložil Parlamentu, sprejemljiva. Vendar je pomembno, da se v zvezi s tem čim prej zagotovijo razprave in pogajanja. Zagotoviti je treba tudi to, da zakonodaja o plinu dopušča ločevanje med proizvodnjo in distribucijo, s čimer bo imela klavzula o tretjih državah iz energetskega svežnja resnično pravno moč.
Ponovno opozarjam predsedstvo, da je treba čim prej začeti pogajanja. Ne čakajte do oktobra. Začeti moramo zdaj.
Catherine Trautmann
(FR) Gospod predsednik, čeprav govorim za svojim kolegom gospodom Hökmarkom, se ne strinjam s stališčem, ki ga je pravkar opisal. Menim, da moramo tik pred sprejetjem tega energetskega svežnja upoštevati tri izzive.
Prvi je izziv v zvezi z energijo ali podnebjem, ki poudarja, v kolikšnem obsegu je treba zemeljski plin upoštevati kot vir in z njim na poseben način ravnati. Drugi je izziv v zvezi s ceno, na katero nas opozarjajo naši državljani. Cena nafte vpliva na njihovo kupno moč, zato želijo imeti dostop do visokokakovostnega, zanesljivega in trajnega vira ter zlasti zagotovljeno zaščito svojih interesov. Zadnji je seveda izziv v zvezi s podjetji in zaposlenimi. Trenutno smo priča veliki zaskrbljenosti, pri čemer so potrošniki zaskrbljeni zaradi dostopa do energije, zaposleni pa zaradi morebitne odprave plinskih družb. Gospod predsednik, zato menim, da moramo posvečati veliko pozornost predlaganim rešitvam.
Izpostavljam vprašanje v zvezi s tretjim načinom, saj je pomembno, da o njem razpravljamo. Najprej se zahvaljujem svojim kolegom iz odbora za industrijo, raziskave in energetiko, ki so prejšnji mesec pametno sprejeli kompromis gospoda Vidal-Quadrasa in gospe Laperrouze. Odločno menim, da bo ta soglasni pristop, ki vsem državam članicam omogoča, da v skladu s svojo tradicijo izvedejo potrebne izboljšave svojih trgov s plinom, predstavljal koristno podlago za razpravo s Svetom, pri čemer pozivam svoje kolege, da to tudi potrdijo.
Seveda je v primeru večjih cen povečana tudi ozaveščenost glede občutljivosti vprašanja v zvezi s podnebnimi spremembami. Vendar moramo te tri izzive, vključno z ekološko razsežnostjo in razsežnostjo varnosti oskrbe, ustrezno obravnavati, pri čemer moramo zato izbrati najboljši način, tj. tretji.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Pozivam Komisijo, da pri razvoju in uporabi novih energetskih tehnologij upošteva možnosti novih držav članic, vključno z Bolgarijo. Komisija mora uvesti mehanizme, s katerimi bi podprla raziskave ter prispevala k doseganju ciljev za leto 2020 in zmanjšanju emisij toplogrednih plinov od 60 % do 80 % do leta 2050. V zvezi s proizvodnjo električne in toplotne energije je treba dati na trg tehnologije z nizkimi emisijami ogljika in tehnologije za dekarbonizacijo.
Te cilje, vključno s cilji v zvezi z obnovljivimi viri energije, je mogoče doseči le z usklajeno uporabo celotnih možnosti za inovacije Evropske unije. Pozivam k večjemu sodelovanju med državami članici pri razvoju novih energetskih tehnologij. Različna nacionalna pravila in tehnične specifikacije delijo trg in ovirajo industrijske naložbe v tehnologije tveganj. Zato ponovno pozivam Komisijo, da pri razvoju in uporabi novih energetskih tehnologij upošteva možnosti novih držav članic, vključno z Bolgarijo.
Nathalie Kosciusko-Morizet
predsedujoča Svetu. - (FR) Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za besedo, ker vas zaradi številnih obveznosti moram zapustiti, da bi ujela vlak, za kar se opravičujem temu parlamentu.
Najprej se zahvaljujem Evropski komisiji in poslancem za to zanimivo razpravo in za opravljeno delo v zvezi s svežnjem za "notranji energetski trg".
Kot ste nekateri že povedali, bo sprejetje tega svežnja imelo neposredne posledice za življenja naših državljanov. Soočamo se s temo, ki izraža pričakovanja državljanov Evrope. Menim, da izboljšave, ki jih naši državljani pričakujejo, temeljijo na dveh vidikih. Prvič, na potrebi po usklajenih pravilih in mehanizmih po vsej Evropski uniji, k čemur bo ta sveženj tudi prispeval.
Drugič, na potrebi po jasnosti in preglednosti za udeležence na trgu ter za potrošnike. V zvezi s potrošniki je pomembno zlasti to, da države članice prenesejo priloge A k direktivam, kajti te priloge zagotavljajo boljše informacije ter bolj upoštevajo zaskrbljenost državljanov in položaj ranljivih potrošnikov.
Vendar s tem delo še ni končano. Še vedno je treba doseči soglasje glede številnih točk, kot so zlasti uporaba učinkovitega ločevanja v zvezi s plinom in elektriko, pri čemer so si naša stališča glede plina že precej podobna. Francosko predsedstvo bo 10. oktobra okrepilo splošni okvir, ki je bil sprejet 6. junija na zasedanju energetskega sveta. Do takrat v Svetu ne bomo imeli skupnega stališča. Obravnavati je treba zlasti klavzulo o tretjih državah, da bi upoštevali zaskrbljenost držav članic.
Predsedstvo bo nato svoje skupno stališče predložilo Evropskemu parlamentu, tako da se lahko sveženj za notranji trg sprejme do konca parlamentarnega mandata, kar je vsekakor naš namen. Upam, da se bodo na naše skupno prizadevanje v konstruktivnem duhu in v želji po kompromisu odzvale vse naše institucije.
Jan Březina
(CS) Gospod predsednik, gospoda komisarja, najprej se zahvaljujem vsem poročevalcem za njihovo prizadevanje v zvezi z našo razpravo. Dve poročili o trgu z zemeljskim plinom podpirata liberalizacijo tega trga v Evropi. Zakonodaja ponuja nadomestno možnost za popolno ločevanje lastništva, in sicer z uporabo modela neodvisnih upravljavcev omrežja. Pozitivne značilnosti te nadomestne možnosti vključujejo zlasti dolžnosti nacionalnih organov, v skladu s katerimi morajo obnovljive vire energije vključiti v prenosna omrežja, smernice za dostop tretjih strank, vzpostavitev tarif za dostop do omrežij ter uvedbo sankcij za diskriminatorno vedenje. Zelo pomembna je tudi vzpostavitev evropskega omrežja upravljavcev prenosnega omrežja plina, tj, organa, dejavnega na področju sodelovanja, ter agencije za sodelovanje energetskih regulatorjev. Te institucije so predpogoj za oblikovanje integriranega trga z zemeljskim plinom.
Vendar je treba dodati, da so prednosti liberalizacije trga lahko uspešne le v primeru, da že danes obstaja raznovrsten trg dobaviteljev, kar velja za večino držav Zahodne Evrope. V nasprotju s tem imajo dobavitelji zemeljskega plina v večini novih držav članic skoraj monopol. Liberalizacija trga bo tem državam morda celo škodila, saj bo predlagana zakonodaja oslabila položaj upravljavcev prenosnega omrežja, ki imajo pogodbe z monopolnimi proizvajalci. Za ta model gospodarskih odnosov je najustreznejši tako imenovani tretji način. Podpiram liberalizacijo trga, vendar je treba v zvezi z zemeljskim plinom v večini novih držav članic najprej odpraviti tržni monopol ter uvesti več dobaviteljev, saj le tako lahko brez kakršnih koli tveganj nadaljujemo, na primer z ločevanjem lastništva.
Za konec imam še nekaj pripomb v zvezi z evropskim strateškim načrtom za energetsko tehnologijo. Ta načrt je tesno povezan s porabo energije v Uniji, zmanjšanjem emisij CO2 in odvisnostjo Evrope od energije. Vendar se, kot je izpostavil poročevalec, premalo pozornosti posveča gospodarski proizvodnji, kogeneraciji ali poligeneraciji ter varčevanju z energijo in energetski učinkovitosti, poleg tega pa je proračun za zastavljene cilje zelo majhen. Finančnih sredstev primanjkuje tudi za predstavitev tehnologij, kot je na primer tehnologija zajemanja in skladiščenja ogljika. Lepo bi bilo, če bi bile obsežne evropske geste in izjave o energetskih raziskavah podprte z ustreznimi proračunskimi sredstvi.
Adam Gierek
(PL) Gospod predsednik, vsak načrt mora vključevati odločitve, ki upoštevajo trenutne razmere, vendar trenutne odločitve Komisije ovirajo izvajanje prejšnjih načrtov, kot so na primer načrti za kogeneracijske naložbe, ki jih ovira trg, saj se obratov za proizvodnjo toplotne energije ne izplača pretvarjati v učinkovite obrate za proizvodnjo toplotne in električne energije, ki jih bremenijo dajatve za emisije in težave z omrežjem. Poleg tega je Komisija države EU razdelila na boljše, ki lahko povečajo emisije, in slabše, ki morajo emisije zmanjšati. Slednje so seveda večinoma države Srednje in Vzhodne Evrope. V skladu s kjotskim protokolom bi moralo biti referenčno leto za izračun emisij v okviru sistema trgovanja z emisijami leto 1990 in ne leto 2005, kot je to določila Komisija. To bi bilo bolj pošteno in solidarno. Vodilno vlogo na področju vprašljivega učinka emisij na podnebne spremembe ne smemo prevzeti na račun revnejših držav. Vendar morata biti energetska učinkovitost in varčevanje z energijo prednostni nalogi, medtem ko mora biti obnovljiva energija dopolnilo in ne nadomestna možnost. Čista energija iz premoga je srednjeročna rešitev za prihodnost, medtem ko je dolgoročna rešitev seveda jedrska energija.
Lena Ek
(SV) Gospod predsednik, evropski energetski trg je v velikih težavah. Soočeni smo z zahtevo v zvezi z uvozom, ki se bo do leta 2030 povečal na 65 %. Soočeni smo s potrošniki, ki ne morejo izbirati vrste energije ter ki trpijo zaradi povečanja cen energije in učinkov toplogrednih plinov na podnebne spremembe.
Gospod Paparizov v svojem poročilu, o katerem danes razpravljamo, ugotavlja potrebo po večjem sodelovanju med upravljavci omrežja in večjih naložbah na trgu s plinom. To je sicer dobro, vendar ni dovolj. Gospod Buzek v svojem poročilu o raziskavah in inovacijah ugotavlja, da premalo vlagamo. Naj vas spomnim, da je tudi Parlament želel povečati naložbe v raziskave in da bomo kmalu začeli nova pogajanja o proračunu. Poročilo gospoda La Russe zajema ločevanje monopolov in izboljšanje delovanja trga s plinom. Tisti, ki temu nasprotujejo, menijo, da se bodo zaradi ločevanja monopolov nad lastništvom in distribucijo cene energije povečale. Zato me zanima naslednje: ali bomo težave v zvezi s povečanjem cen energije in vplivom podnebnih sprememb rešili s še večjim številom monopolov? Nikakor ne. Izidi glasovanja v odboru so bili koristni, vendar je treba še veliko storiti, da bi ustvarili funkcionalno učinkovit in okolju prijazen energetski trg v Evropi.
Roberta Alma Anastase   -
(RO) Zahvaljujem se poročevalcem za dolgoročni strateški pristop k vprašanju v zvezi z zemeljskim plinom v Evropski uniji in za raziskave na področju energije.
Uvoz plina v Evropsko unijo je leta 2006 znašal 62 %, pri čemer se bosta povpraševanje po plinu in odvisnost Evropske unije od plina do leta 2030 povečala na 80 %. Zato je pomembno, da poiščemo konkretne odgovore na vprašanja v zvezi z zagotavljanjem varnosti oskrbe Evropske unije z energijo in učinkovitega delovanja energetskega trga.
Menim, da predlogi poročevalcev vsebujejo tri bistvene elemente. Prvič, kot poročevalka o sinergiji Črnega morja poudarjam pomen uspešnega razvoja regionalnega sodelovanja in čezmejnega povezovanja. Regionalna razsežnost je ustrezen okvir za oblikovanje skupnih pravil in načel ter zagotavljanje usklajenosti in preglednosti plinskega sektorja.
Drugič, pomembno je razširiti izvajanje takšnih norm na podjetja iz tretjih držav, ki delujejo na področju energije v Evropski uniji.
In zadnjič, v celoti podpiram predlog o utrjevanju sektorja znanstvenih raziskav na področju energije, saj je to ključni element predlagane dolgoročne politike.
Giovanna Corda
(FR) Gospod predsednik, gospoda komisarja, gospe in gospodje, naš cilj mora biti oblikovanje nediskriminatornih pravil v zvezi z določevanjem pogojev za dostop do prenosnih omrežij plina ter objektov za utekočinjanje in skladiščenje.
Zato morajo ta pravila povečati preglednost odnosov med podjetji z usklajevanjem tarif, metod za izračun teh tarif in delovanja prenosnih omrežij plina. Poleg tega je treba vse upravljavce omrežja vključiti v evropsko omrežje, ki lahko zagotavlja naložbe za ohranjanje optimalnega prenosa plina po vsej Evropi.
Elementi te nove evropske zakonodaje so temeljnega pomena za državljane v času, ko se soočamo s povečanjem cen energije. Kot poročevalka v senci najbolj poudarjam pravice potrošnikov. Konkurenca mora dejansko koristiti potrošnikom, pri čemer potrebujemo ukrepe za ureditev trga in nadzor cen, zlasti za najbolj ranljive ljudi.
Anni Podimata
(EL) Gospod predsednik, gospod komisar, čeprav se današnja razprava osredotoča na notranji energetski trg, v interesu ohranjanja ravnovesja opozarjam na velik pomen evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo v zvezi z zmogljivostjo odzivanja Evrope na velike izzive, s katerimi se trenutno sooča na področju energije in okolja.
Pregledati moramo svoje prednostne naloge in preoblikovati svoj trenutni razvojni model za tehnologije z nizkimi emisijami ogljika ali brez emisij ter hkrati ustvarjati razvojne možnosti za evropsko industrijo, ki je sposobna prevzeti vodilno vlogo v hitro razvijajočem se sektorju tehnologij z nizkimi emisijami ogljika ali brez emisij.
Povečanje proračuna EU za raziskave v energetskem sektorju ter spodbujanje inovacij v sektorjih, kot so obnovljivi viri energije in inteligentna omrežja, je nujno potrebno za obravnavanje današnjih izzivov.
(Ploskanje.)
Pierre Pribetich
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, najprej se zahvaljujem vsem svojim kolegom, zlasti gospodu Jerzyju Buzeku za njegovo poročilo.
"Dober začetek je pol dela", kot je dejal Aristotel. Zato bo dejansko izvajanje in ne le spodbujanje koristnih ciljev bistven korak k postaviti temeljev za obveznost, ki je pomembna v boju proti podnebnim spremembam.
Ta nujen izziv zahteva novo opredelitev evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo, ki temelji na dveh ponovno opredeljenih stebrih, in sicer na zagotavljanju boljše in čistejše proizvodnje v zvezi z emisijami CO2 z inovativnimi tehnologijami ter na zmanjšanju porabe vseh oblik energije s spodbujanjem vseh rešitev. Žal zdrav razum ni dovolj priznan v naših glavnih politikah, ukrepi za zmanjšanje porabe energije pa niso ustrezno podprti v evropskem strateškem načrtu za energetsko tehnologijo ali v glavnih strukturnih politikah EU.
Eden od bistvenih elementov je tudi nujna potreba po povečanju človeških in finančnih virov, ki so potrebni za dejansko doseganje naših evropskih ciljev. Kdaj bomo končno zagotovili konkreten odziv na povečano povpraševanje ali na pomemben izziv v zvezi s podnebnimi spremembami? V zvezi s financiranjem raziskav tehnologij z nizkimi emisijami ogljika smo v zaostanku. Gospod predsednik, če ponovno uporabim Aristotelove besede, bomo s tem, ko zagotovimo večja finančna sredstva za raziskave teh tehnologij, že opravili pol dela. Dosegli bomo popolno energetsko učinkovitost, zelo hitro pa še izjemno energetsko učinkovitost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Unija potrebuje skupno energetsko politiko.
Prednostni projekti, kot je Nabucco, ki jih priznava tudi Evropski svet, bodo zagotovili raznovrstnost virov oskrbe Evropske unije z zemeljskim plinom, zato jih je treba uspešno izvajati.
Regionalno sodelovanje je bistveno za zagotavljanje oskrbe Unije z energijo. Zato sem predložila predlog spremembe, v katerem zahtevam, da Komisija geografsko območje, ki je zajeto v posamezno strukturo regionalnega sodelovanja, opredeli šele po posvetovanju z državo članico na zadevnem geografskem območju.
V ta namen sem predložila tudi predlog spremembe, v katerem zahtevam, da Komisija in zadevne države članice za vsak projekt plinovoda skozi morja, ki mejijo na Unijo, izvedejo oceno učinka na okolje.
Menim, da je bistveno še bolj okrepiti obveznosti glede javnih storitev in minimalne skupne standarde, ki iz njih izhajajo, da se zagotovi dostopnost storitev na področju plina za državljane ter mala in srednja podjetja.
Dragoş Florin David
(RO) Danes razpravljamo o treh poročilih, ki so pomembna za energetsko politiko Evropske unije ter ki energetsko tehnologijo, varnost oskrbe z energijo in boj proti pomanjkanju energije obravnavajo kot bistvene dejavnike za doseganje ciljev v zvezi z energijo in podnebnimi spremembami.
Poročilo gospoda Paparizova opredeljuje nov koncept dostopa do prenosnih omrežij zemeljskega plina, poročilo gospoda La Russe predstavlja znaten prispevek k opredelitvi kratkoročne in dolgoročne strategije za notranji trg z zemeljskim plinom, medtem ko poročilo gospoda Buzeka poudarja potrebo po razvoju strateških energetskih tehnologij.
Hitro izvajanje teh poročil bo prispevalo k razvoju učinkovitejšega in preglednejšega notranjega trga ter povečanju konkurenčnosti, preglednosti cen za končne uporabnike in varstva pravic potrošnikov.
Danes je čas, da Komisija in Svet izrecno in odločno spodbudita diverzifikacijo virov oskrbe ter razvoj novih objektov za skladiščenje plina, da bi zagotovila energetsko neodvisnost Unije in varnost njene oskrbe z energijo.
Za konec čestitam našim trem kolegom za uspešno pripravo poročil.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Gospod predsednik, cilj uredbe, o kateri danes razpravljamo, je lažje vključevanje trgov za plin posameznih trgov in povečanje izvršilnega spremljanja na evropski ravni. Trg s plinom bi morali obravnavati ločeno od trga z električno energijo zaradi velike odvisnosti Evropske unije od uvoza. Ločevanje lastništva bi lahko bil zelo uporaben instrument za zagotavljanje ustanovitve enotnega trga s plinom v Evropski uniji in za ustanovitev dejanske konkurence na energetskem trgu EU, pri čemer bi lahko to v praksi povzročilo zmanjšanje ali vsaj stabilizacijo cen energije.
Vendar moramo biti previdni. Proces liberalizacije zahteva konkretne strukturalne spremembe, na katere niso pripravljene vse države Evropske unije. Liberalizacija trga in ločevanje lastništva samo na Poljskem, pri čemer se to ne bi zgodilo vsem glavnim proizvajalcem energije v EU, bi lahko dala prednost zahodnoevropskim podjetjem pred Poljsko. Evropa potrebuje energetski model, ki ne bo le zagotavljal konkurenčnosti na regionalnih trgih in na skupnem evropskem trgu, ampak bo poleg tega zagotavljal zaščito za končnega uporabnika ter predvsem varnost oskrbe z energijo.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, dovolite mi, da postavim zadevno vprašanje v širšem političnem vidiku. Zdaj je energija skoraj sinonim za zunanjo politiko, pri čemer se nagiba celo k prelaganju podnebnih sprememb na drugo mesto. Očitno je, da so sedanje razmere ujele Evropo nepripravljeno. Naši nacionalni energetski sistemi so omejeni, monopolni, zapleteni in zapostavljeni. Zato je težnja za posamezno ureditev sedanjih izzivov neustavljiva. Tako se prizadevanja za vzpostavitev enotnega integriranega energetskega trga vse bolj upirajo, pri čemer postaja evropski cilj za zmanjševanje svoje odvisnosti od tujih virov oskrbe skoraj nedosegljiv. Prav tako bi poskus vključevanja novih rešitev v stare okvire našo nalogo samo še bolj otežil. Zato je nujno, da Evropa natančno pregleda sedanje dogovore, si odločno prizadeva za enoten energetski trg, poleg tega mora začeti obsežno financirati raziskave za alternativne vire energije. Za Evropo je to preprosto stvar preživetja.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Čestitam vsem trem poročevalcem, pri čemer bom hkrati povedal, da je Romunija ukrepala skladno z zahtevami enotnega trga z zemeljskim plinom, tako da je v celoti ločila, vključno z vidika lastništva, prevozno dejavnost od proizvodnje zemeljskega plina in dejavnosti distribucije.
Na žalost v Evropski uniji še nimamo konkurenčnega enotnega trga z zemeljskim plinom, pri čemer so nekatere države članice zelo nenaklonjene ločevanju proizvodne dejavnosti od dejavnosti distribucije.
Pomanjkanje enotnega trga z zemeljskim plinom dopušča pomembnim dobaviteljem zemeljskega plina, da obravnavajo pogajanje o dobavnih pogodbah z vsako državo članico drugače, pri čemer včasih vsiljujejo ali poskušajo vplivati na politične odločitve.
Zato menim, da je treba čim prej sprejeti te direktive in jih v celoti izvajati.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, eno od temeljnih vprašanj, ki ga moramo upoštevati, je zagotavljanje zanesljivosti oskrbe z energijo. Energetska politika mora upoštevati dejstvo, da obstajajo velike razlike v potencialu različnih držav za spreminjanje virov uvoženega plina Obstajajo različne zmožnosti za pridobivanje in kupovanje te surovine. Večkrat sem poudaril, da je treba pripraviti enotno energetsko politiko, ki bo posameznim državam članicam zagotovila varnost oskrbe z energijo. Ukrepi za ločevanje lastništva na trgu z zemeljskim plinom bodo zagotovo izboljšali konkurenčnost in kakovost opravljenih storitev. Zato bom, zaradi velikih razlik na trgu s plinom in energijo, podprl predlog poročevalca, da se te sektorje ureja posebej. Trg s plinom bo dejansko konkurenčen takrat, ko bodo odjemalci imeli popoln dostop do informacij o količini zemeljskega plina, ki ga uporabljajo in možnost zamenjave dobavitelja.
Inés Ayala Sender
pripravljalka mnenja odbora za ekonomske in monetarne zadeve. - (ES) Gospod predsednik, zaradi pomanjkanja časa se nisem mogla zahvaliti poročevalcu gospodu Buzeku za njegovo velikodušnost, ker je vključil predloge odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, zlasti vprašanja v zvezi z energetsko učinkovitostjo, življenjskim ciklusom različnih oblik energije, predvsem vidikov človeških virov, usposabljanja in sodelovanja z državami v razvoju.
Zato se zdaj iskreno zahvaljujem gospodu Buzeku, ker mi časovni dejavnik ni pustil, da bi to storila že prej.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kar zadeva oskrbo s plinom je zelo pomembno zagotoviti, da se te operacije vključijo v primerno konkurenčno okolje. Po eni strani imajo obnovljive energije tukaj pomembno vlogo, po drugi strani pa zemeljski plin zagotovo predstavlja konkurenčnost za obnovljive vire energije. Menim, da nam prav ta konkurenčnost daje možnost, da usmerimo cene v pravo smer, pri čemer lahko s podpiranjem ukrepov učinkovitosti dosežemo tudi ustrezno zmanjšanje cen.
V naslednjih letih bo imela ustrezna distribucija energije v Evropi še večjo vlogo, pri čemer bodo morala zlasti naša mala in srednje velika podjetja znatno prispevati k energetski učinkovitosti, zato ker ima opremljanje zgradb in obnova starih posestev pomembno vlogo pri vsem tem, poleg tega bo na gospodinjskem trgu tudi precejšnja raven konkurenčnosti za oskrbo s plinom.
Andris Piebalgs
komisar. - Gospod predsednik, zelo očitno je, da se zelo strinjamo glede teh treh poročil. Ponovno se zahvaljujem poročevalcem gospodu Buzeku, gospodu La Russiju in gospodu Paparizovu, ker so razvili takšno vrsto soglasja. Vemo, da si želimo varne, trajnostne in dostopne oskrbe z energijo, pri čemer se hkrati zdaj zavedamo, da je prišla sprememba v energetskem sektorju nekoliko prej kot smo predvideli. To zahteva, da ukrepamo hitreje, in da smo odločnejši.
Omenil bi eno izjemno sinergijo, ki sem jo videl in je zelo pomembna. Včeraj sem obiskal inštitut za tehnično termodinamiko v Stuttgartu. Tam imajo raziskovalni projekt o tem, kako povečati učinkovitost oskrbe z energijo z združevanjem kroga plinskih turbin in gorivnih celic, tako se zanašajo na obstoječe vire energije in povečujejo njihovo učinkovitost z novo tehnologijo. Napredujejo razmeroma dobro, vendar obstaja veliko tehničnih izzivov. Da bi zares naredili korak naprej, potrebujemo večjo podporo za tovrstne projekte. Vendar se hkrati tudi zavedamo, da bodo ti projekti vedno ostali v laboratorijih, če ne bo nobene konkurenčnosti na trgu. Zato moramo za nadaljevanje ukrepati v obeh smereh.
Menim, da je za paket o notranjem trgu zdaj, po glasovanju, nujno, da se vse tri institucije premaknejo hitro naprej, povzamejo to zadevo in preidejo na fazo izvajanja.
Komisija se je zavezala, da naredi vse kar je v njeni moči za doseganje hitrega kompromisa na drugi obravnavi, in da sprejme paket.
V zvezi s strateškim pregledom energetike je na začetku procesa. Načrt za energetsko tehnologijo je le izhodišče. Še vedno bomo potrebovali veliko ukrepov, da bi zares napredovali. Eden od ukrepov, ki sem jih obljubil mojim kolegom in tudi tukaj v Parlamentu, je sporočilo o financiranju virov energije z nizko vsebnostjo ogljika, vendar to ni edini ukrep. Menimo, da potrebujemo veliko drugih ukrepov, če želimo zares napredovati. V času prve naftne krize so bile izrečene zelo modre besede. Nimamo preveč nafte, vendar imamo zamisli.
Menim, poleg tega je bilo to tudi na razpravi povedano, da moramo resnično uporabiti zamisli, ki jih imamo. Tla v Evropski uniji nimajo več veliko nafte.
Stališče Komisije o predlogih sprememb Parlamenta
Poročilo gospoda Paparizova
Komisija lahko sprejme predloge sprememb: 2, 3, 5, 6, 8, 9, 10, 12, 14, 16, 17, 25, 31, 39, 41, 43, 44.
Komisija lahko deloma sprejme predloge sprememb: 1, 11, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 26, 27, 29, 30, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 46, 47, 49, 50, 51, 53.
Komisija ne more sprejeti predloge sprememb: 4, 7, 13, 15, 23, 28, 40, 42, 45, 48, 52, 54.
Poročilo gospoda La Russa
Komisija lahko sprejme predloge sprememb: 2, 3, 7, 16, 20, 24, 27, 31, 32, 33, 34, 36, 40, 44, 50, 56, 60, 64, 73, 74, 87, 92, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 112, 120, 122, 124, 136, 140, 142.
Komisija lahko deloma sprejme predloge sprememb: 5, 6, 8, 9, 11, 12, 13, 17, 21, 23, 25, 26, 28, 29, 35, 45, 46, 48, 49, 51, 52, 53, 55, 61, 63, 64, 68, 69, 75, 76, 77, 78, 80, 81, 84, 85, 86, 88, 91, 93, 94, 95, 96, 104, 107, 111, 115, 117, 118, 119, 125, 127, 132, 135, 138, 139, 141, 143.
Komisija ne more sprejeti predloge sprememb: 1, 4, 10, 14, 15, 18, 19, 22, 30, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 47, 54, 57, 58, 59, 62, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 79, 82, 83, 89, 90, 97, 105, 106, 108, 109, 110, 113, 114, 116, 121, 123, 126, 128, 129, 130, 131, 133, 134, 137, 144, 145.
Atanas Paparizov
poročevalec. - Gospa predsednica, razprava me je zelo pomirila razprava in prav tako izjave mojih kolegov v zvezi s pravili, odločnimi zahtevami, ki lahko postanejo obvezne in močni Agenciji. Jasno je, da plin ni trg, kjer je svobodna konkurenca, 90 % pogodb je dolgoročnih, zato je zelo pomembno, da imamo močna pravila, in da ne rešujemo težav z enotnim modelom ločevanja lastništva. To se je povedalo v tem parlamentu in menim, da je to dobro sporočilo za naslednji krog pogajanj.
Zelo pomembna je bila podpora mojega predloga o desetletnem načrtu za razvoj regionalnih pobud, ki bodo postale temelj za skupen trg: ne smemo biti ideološki, kot je povedalo veliko naših kolegov, biti moramo pragmatični in razviti pregleden trg z jasnim sklopom pravil.
Prav tako je bilo zelo pomembno, kar smo povedali na razpravi o vlogi različnih udeležencev na trgih.
Res je, da lahko novi organ, Evropsko omrežje upravljavcev prenosnega omrežja za plin, razvije veliko tehničnih kodeksov, vendar je tudi res, da bi lahko Agencija na podlagi nacionalnih regulativnih pobud in njenih izkušenj razvila zelo pomembna načela za razvoj teh kodeksov, pri čemer bi skupaj s Komisijo zagotovila, da bi ta trg urejala pravila, ki bi jih vsi uporabljali.
Ne bi rad, da bi se nadzorni mehanizmi različnih podjetij preveč razvili, zato menim, da bi bil kompromis, ki se je razvil v Svetu, podlaga, ki bi jo lahko uporabili za plin in elektriko, pri čemer bi lahko omogočil hitrejšo resolucijo tretjega energetskega paketa, zato ker vsebuje veliko novih izboljšav za potrošnike in zadevno preglednost. Škoda bi bilo, da bi zaradi čisto ideoloških razlogov preložiti ta paket, ki je zelo pomemben in nujno potreben za razvoj naše energetske neodvisnosti.
Romano Maria La Russa
poročevalec. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, že od samega začetka sem vedel, da to ne bo lahka ali enostavna razprava. To direktivo se bo brez dvoma težka izvedlo, vendar menim, da smo lahko zdaj, po današnji razpravi, ki je bila zagotovo zelo intenzivna in na visoki ravni, lahko vsi nekoliko bolj samozavestni, da se bo našlo pozitivno rešitev.
Veliko kolegov je govorilo, pri čemer bi za odgovor vsakemu potrebovali vsaj še en delovni dan. Vendar nam naš časovni razpored tega ne dopušča. Poleg tega sem bil deležen veliko, mislim, da preveč, pohval. Verjamem, da mi to ne bo preveč stopilo v glavo. Menim, da bi morale biti te pohvale namenjene zlasti celotnemu odboru za industrijo, raziskave in energetiko, ki je delal zelo vestno v teh dolgih mesecih.
Zato bi se rad iskreno zahvalil mojim kolegom, gospodu Mandersu, Gospodu Swobodi, gospodu Reulu, komisarju Pibelgasu in gospodu Vidal-Quadrasu. Hvala vsem. Menim, da je bilo naše delo v tem obdobju povsem pregledno in kooperativno, pri čemer smo se z vsemi posvetovali in jih vključili v direktivo. Menim, da smo dosegli jasnost in preglednost. Nekajkrat sem prosil nekatere kolege, da se znebijo videza nacionalnega poslanca, z drugimi besedami, da opustijo svojo privrženost stranki, da bodo delovali bolj kot poslanci tega parlamenta v službi vseh državljanov EU.
Za konec bi rad pomiril gospoda Zîlo, ki je predstavil težavo Gazproma in Rusije. Seveda se vsi dobro zavedamo, da je to izredno pomembno vprašanje, ki ga moramo obravnavati, raziskati in rešiti zelo pazljivo, predvsem pa zelo premišljeno.
V zvezi s potrošniki, menim, da sem se v teh mesecih v vsakem mojem govoru in tudi poročilu zavzemal za preglednost in pomoč potrošnikom, seveda nisem pozabil na izvajalce, kateri imajo prav tako svojo dobro stran. Zato se ne smemo vdati glavnim silam ali evropskim monopolom ali drugim monopolom.
Jerzy Buzek
poročevalec. - Gospa predsednica, zahvaljujem se vsem mojim kolegom za razpravo, ki je bila zelo dobra in zelo poglobljena, zlasti se zahvaljujem poročevalcev v senci in vsem kolegom, ki so pripravili mnenja v ostalih odborih. Čestitam obema poročevalcema, gospodu Paparizovu in gospodu La Russu. V celoti podpiram vaša poročila, poleg tega podpiram tudi moje poročilo, vendar verjetno nisem zelo objektiven glede tega.
Kot je razvidno iz razprave, ni večjega nesoglasja o strateškem načrtu za energetsko tehnologijo, vendar je nekaj, na kar bi rad dobil odgovor. Adina-Iolana Vălean ne podpira naprav CCS, tržne predstavitve naprav CCS, zato ker podjetja, katera bi radi podprli, poslujejo.
Naj navedem primer. Ista podjetja dobijo velike spodbude od davkov državljanov za obnovljive vire energije. Obstajajo tudi komercialne naprave za obnovljive vire energije in podjetja poslujejo, nič drugega, pri čemer zelo podpiram te spodbude za obnovljive vire energije. Če želimo zares rešiti težavo v zvezi s podnebnimi spremembami na našem planetu, moramo rešiti vprašanje o zajemanju in skladiščenju ogljika, zato ker ne poznamo pravega odgovora na to. S tega vidika bi morali imeti spodbude tudi za prve v poslu zajemanja in skladiščenja ogljika, tako kot jih imamo za primer obnovljivih virov energije.
Obema komisarjema se zahvaljujem in jima čestitam. Opravljata veliko delo v zvezi z energetskim vprašanjem, raziskavami in razvojem ter inovacijami.
Predsednica
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 9. julija 2008.
Pisna izjava (člen 142)
Adam Bielan  
Gospa predsednica, osnovna pomanjkljivost Evrope pri njenih odnosih z Rusijo izvira iz pomanjkanja prostega in enotnega energetskega trga. Zdaj imamo v Evropi veliko energetskih centrov, katere upravljajo nacionalni regulatorji. Jasno je, da si nacionalne vlade želijo zagotoviti oskrbo s poceni energijo, prav tako kot delovna mesta v sektorju, ki ga obravnavajo prednostno. Vendar tako razdeljeni zaradi nacionalne sebičnosti, izgubljamo v evropski energetski vojni z Gazpromom. Povezan evropski trg in enotno stališče pred dobavitelji izven EU bi zagotovila, da bi imeli energetsko varnost še predenj bi uvedli spremembe oskrbe z energijo.
Rusija je brez dvoma do zdaj izkoriščala neuspeh EU, da bi ustvarila prosto tekoč in konkurenčen energetski trg. Odprtje evropskega notranjega trga s plinom konkurenci bo zagotovilo večjo učinkovitost, pri čemer bo krepilo pravice potrošnikov in nacionalnih regulatorjev. Ustanovitev sistema povezanih rezervoarjev bo olajšala odziv v primeru krize oskrbe z energijo za posamezne države članice, pri čemer bo zmanjšala nevarnost energetskega izsiljevanja.
Ustaviti moramo širjenje ruskih podjetij v Evropi in prisiliti Rusijo, da spoštuje vzajemnost pri obravnavanju naložb v energetskem sektorju.
Popolnoma se strinjam s poročevalcem, da morajo države članice podpirati povezovanje na nacionalnih trgih in sodelovanje med upravljavci omrežij na evropski in regionalni ravni.
András Gyürk  
Skok cen energije nas veliko bolj kot kadar koli prej opozarja na pomanjkanje učinkovite uredbe na energetskem trgu. Nič drugače ni v sektorju plina. Zato se lahko obravnava kot pomemben korak naprej dejstvo, da bo Evropski parlament v kratkem sprejel poročilo o trgu s plinom. Menimo, da je dokument, ki ga je pripravila Evropska komisija primeren prvi korak k učinkovitejši uredbi.
Nov zakonodajni sveženj lahko prispeva k ustvarjanju resnične konkurence na evropskem trgu. Potreba po tem je velika le zaradi tega, ker so države članice večinoma odvisne od zunanjih dobaviteljev. V zvezi z uvozom zemeljskega plina ima Evropa že 50 % odvisnost, kar se lahko še poveča v naslednjih desetletjih. Opozoril bi vas na dejstvo, da nemoč nekaterih držav članic celo presega to strogo raven. Na primer Madžarska ima 80 % odvisnost od enega samega dobavitelja, tj. Rusije. Nova uredba ne bo odpravila te odvisnosti z enim zamahom, vendar bo kljub temu ustvarila preglednejše odnose. Spodbujala bo večjo konkurenčnost in zmanjševala obremenitev potrošnikov.
Menimo, da je pomemben korak naprej, da predlagana zakonodaja krepi ukrepe za varstvo potrošnikov, ki so že v rabi. To je zlasti pomembno, če vemo, da je višanje cen energije postal eden od najpomembnejših vzrokov za revščino. Upamo, da bo nova uredba omogočila potrošnikom, da se ne bodo soočali z neznosnimi cenami v prihodnosti.
Małgorzata Handzlik
v pisni obliki. - (PL) Liberalizacija trga z zemeljskim plinom predstavlja posebej pomemben del poskusa za ustanovitev skupnega notranjega energetskega trga. Zdaj prevladujejo na trgu z zemeljskim plinom večje družbe, ki pogosto nadzirajo proizvodnjo plina in njeno distribucijo.
Učinkovit notranji energetski trg je pomemben za uresničitev ciljev lizbonske strategije in za zagotavljanje dostopnih cen za odjemalce energije. Med to razpravo ne smemo pozabiti na varnost oskrbe z energijo, katero je treba zagotoviti z diverzifikacijo oskrbe uvoženih surovin za energijo.
To ne pomeni, da je energetski trg povsod enak. Trg z zemeljskim plinom se močno razlikuje od trga z električno energijo, in zato ni mogoče, da bi se uredbe, ki temeljijo na uredbah za sektor električne energije, prenesle na sektor z zemeljskim plinom.
Prava liberalizacija sektorja za trg z zemeljskim plinom mora temeljiti na ločevanju lastništva upravljavcev prenosnih omrežij. Samo tako se lahko izognemo nepotrebnemu navzkrižju interesov, pri čemer imamo pravičen in nediskriminacijski dostop do omrežja. Za pošteno konkurenco na skupnem energetskem trgu, je treba za vlagatelje iz tretjih držav postaviti enaka merila v zvezi z ločevanjem lastništva in neodvisnostjo podjetij v državah članicah, pri čemer je to nekaj, kar moramo bolj izpostaviti.
Upam, da bo evropski trg kmalu postal odprt trg, ki bo učinkovito ločeval dejavnosti, ki zadevajo proizvodnjo energije, dobavo in upravljanje omrežij, s čimer bo zagotavljal večjo preglednost trga.
Dominique Vlasto  
v pisni obliki. - (FR) Trg s plinom ima posebne značilnosti, ki jih je treba upoštevati. Te se navezujejo na zelo pomembne omejitve z oskrbo, ki zagotavljajo dolgoročne pogodbe z državami dobaviteljicami, poleg tega se navezujejo tudi na visoke stroške naložb prenosnih in distribucijskih omrežij, katera morajo nuditi potrošniku najvišjo raven varnosti. Zato je tukaj jasen političen izziv spodbujanje naložb in inovacij za spodbujanje našega znanja in spretnosti, ter zagotavljanje varnosti za naše dobavitelje.
S tem ko se je Evropska komisija osredotočila na svoj predlog o ločevanju lastništva v skladu s svojo obsedenostjo o konkurenčnosti, ni na nikakršen način odgovorila na te izzive. Njeno besedilo je destabiliziralo poseben strateški trg: zelo smo odvisni od tujega uvoza in podjetij, s katerimi bi se morali pogajati s trdnega položaja, namesto s položaja, ki so ga oslabile možnosti industrijskega propada.
S sprejetjem predloga sprememb o učinkovitem in uspešnem ločevanju dejavnosti kot možni nadomestni možnosti popolnega ločevanja lastništva, bi morali dobiti bolj uravnoteženo, predvsem pa skladno besedilo. Zato je pomembno, da podpremo ta položaj, ki bo okrepil odlično delo, ki je bilo opravljeno tudi v zvezi z naložbami, dostopom do omrežja in delovanjem omrežja. Tako bosta lahko skupaj delovala varnost in konkurenca.
