Ura za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je ura za vprašanja predsedniku Komisije.
Joseph Daul
Gospod predsednik, predsednik Barroso, če so moja skupina in večina prisotnih neumorno delali dolga leta v interesu Lizbonske pogodbe in če je začela veljati - in zdaj velja že več kot tri mesece -, so to storili zato, da bi Evropa lahko imela politiko, vredno svojega imena na mednarodnem prizorišču.
Smo v zvezi s tem na pravi poti? To je vprašanje, ki vam ga zastavljam, gospod predsednik. Kako lahko zagotovimo, da se bo glasove 500 milijonov ljudi slišalo jasno in glasno? Za to so prosili dolga leta in za Evropo je skrajni čas, da svoje ideale in vrednote uveljavi na najvišji ravni.
Evropska služba za zunanjepolitično delovanje, ki je določena v Lizbonski pogodbi, bi morala začeti delovati v prihodnjih tednih in mesecih, ta parlament pa namerava biti globoko vključen v njeno vzpostavitev.
Kot proračunski organ z enakimi pravicami kot Svet bo imel Evropski parlament v vsakem primeru skupne pristojnosti za odločanje, ki zadevajo spremembo kadrovskih predpisov zadevnih uradnikov in tudi finančno uredbo.
Gospod predsednik, moja skupina pripisuje poseben pomen zahtevi, da mora imeti Evropska služba za zunanjepolitično delovanje polno politično in proračunsko odgovornost. Pozdravil bi vaše mnenje o tej zadevi.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospod Daul, kot veste, je oblikovanje Evropske službe za zunanjepolitično delovanje zelo pomembna novost v Lizbonski pogodbi. Ta služba bo igrala pomembno vlogo pri podpiranju visoke predstavnice pri njeni nalogi zagotavljanja skladnosti naše skupne zunanje in varnostne politike (SZVP). Cilj je krepitev Unije s tem, da se državam članicam omogoči večjo udeležbo in vse večje združevanje njihovih trenutno ločenih prizadevanj v zvezi s SZVP. Zato ne gre za vprašanje evropskih pristojnosti v medvladnem okviru, prav nasprotno.
Kot veste, se mora Komisija strinjati s sklepom Sveta o vzpostavitvi te službe. V četrtek bomo imeli posebno zasedanje kolegija o tem vprašanju. Sam sem za močno službo, resnično evropsko službo, ki bo predstavljala instrument strateškega usklajevanja in pomembno povezavo med državami članicami in evropskimi institucijami na področju zunanje politike.
Da bi izpolnila svoj namen, mora služba najti svoje pravo mesto v arhitekturi Evropske unije pod vodstvom visoke predstavnice, ki je kot podpredsednica Komisije v celoti odgovorna temu parlamentu in ki je odgovorna za usklajevanje drugih vidikov zunanjepolitične dejavnosti EU znotraj Komisije.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, krizo evra so sprožile nepravilne številke, ki jih je podala Grčija. Vprašal bi vas, ali lahko potrdite, da ne vi ne službe Komisije nikoli niste poznali dejanskih številk, preden je grška vlada predložila najnovejše številke v zvezi z njenim proračunskim primanjkljajem.
Drugič, ali lahko potrdite, da je generalni direktor Eurostata gospod Rademacher izrazil globok dvom glede podatkov, ki so jih predložile Atene že leta 2004 in 2005? Kaj ste storili, da bi Eurostatu pomagali zbrati podatke?
Tretjič, ali je res, da so vas revizorji Eurostata obvestili, da resno dvomijo glede podatkov, ki so jih predložile Atene?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Schulz, prav zaradi dvomov v zvezi z grškimi številkami - komisar Almunia je ta dokument v zadnjih petih letih obravnaval zelo sposobno, zelo nepristransko in zelo objektivno - smo pri grških organih večkrat načeli to vprašanje, vendar pa smo v Svetu res predložili uredbo s predlogom, da se Eurostatu da revizijska pooblastila. Žal so države članice to zavrnile. Eurostatu in Evropski komisiji niso hotele dati večjih pristojnosti, da bi natančno preiskale grške nacionalne račune.
Zelo sem vesel, da vam lahko povem, da je bila prva odločitev nove Komisije ponovno predložiti to uredbo, in povem vam lahko, da mi je vsaj nekaj držav, ki so glasovale proti uredbi, povedalo, da bodo tokrat glasovale za večjo preglednost.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Razumem. Gospod Almunia je bil pristojni komisar. Vendar pa sem spraševal o vaših posredovanjih, zato bi prosil, da nam še enkrat poveste, kaj ste sami storili.
Sem vas prav razumel, gospod Barroso, da so za grško krizo krive države članice, ker niso hotele poslušati vašega predloga? Nam lahko prosim poveste, o katerem voditelju vlade katere države članice govorimo?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej, če me sprašujete o krivdi - nisem uporabil te besede -, jo je treba najprej pripisati grškim organom, ki niso spoštovali Pakta za stabilnost in rast. Zato je nastal velik problem.
V zvezi s Komisijo je komisar Almunia z mojo polno podporo in podporo kolegija opravil svoje delo izjemno dobro. To vprašanje o grških računih je bilo večkrat načeto na srečanjih evrskega območja.
Glede seznama držav članic, ki so glasovale proti temu, vam ne morem na pamet povedati, katere točno so to bile, vendar pa na primer vem, da je Nemčija glasovala proti in da mi je tudi Nemčija povedala, da bo tokrat glasovala za.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - (FR) Gospod predsednik, danes obstaja široko soglasje glede potrebe po močnem gospodarskem upravljanju v Evropski uniji. To je samo po sebi velika sprememba v zadnjih letih.
Prejšnjo nedeljo je gospod Schäuble povedal, da je v tem okviru za evropski denarni sklad in tudi druge predloge in možnosti, kot je vzpostavitev evropske dolžniške agencije, evroobveznic in celo evropska bonitetne agencije.
V skladu z izjavo predstavnika Komisije, gospod Barroso, se zadeve trenutno hitro odvijajo. Imam tri zelo natančna vprašanja. Prvič, ali je res, da Komisija trenutno dela na predlogu vzpostavitve evropskega denarnega sklada? Drugič, ali je res, kot pravi gospa Merkel - in o tem dvomim -, da to zahteva spremembo Pogodbe? Tretjič, ali se strinjate, da bi ta sklad lahko bil nič drugega kot prvi korak proti pravi evropski državni blagajni, ki jo potrebujemo v gospodarski in monetarni uniji?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej, glede predloga o vzpostavitvi EDS, je to zamisel predstavil nemški minister za finance, ne da bi podal kakršne koli podrobnosti o takšni instituciji. Vendar pa se zdi zanimiv prispevek k trenutni razpravi o evrskem območju. EDS je seveda dolgoročni predlog, ki bo morda zahteval spremembo Pogodbe.
Delamo na pripravi nekaterih pobud za krepitev usklajevanja gospodarske politike in nadzora s strani države. Ne moremo vam še povedati, kakšna bo oblika tega.
Na splošno povedano seveda, kot ste dejali, podpiramo vse, kar vodi h krepitvi gospodarskega upravljanja, vendar pa moramo počakati na točne podrobnosti in podati predlog ob pravem času.
Glede na povedano vprašanje EDS ne more rešiti nujnega vprašanja Grčije. To je ločeno vprašanje, ki zahteva natančnejšo analizo, in sicer dolgoročno.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - (FR) Najprej bi se rad zahvalil predsedniku Komisije za njegov odgovor. Strinjam se z njim, ko pravi, da sklad sam po sebi ne more takoj rešiti vseh problemov. Zato pozivam, naj se različne možnosti predstavi med posvetovanjem Komisije.
Imamo idejo o evropskem denarnem skladu, ki je dolgoročni projekt; idejo o evroobveznicah, ki je še ena ideja, ki lahko pomaga pri reševanju grškega problema; idejo o bonitetni agenciji predsednika Evroskupine, ki je vsekakor ključnega pomena, če nočemo biti vedno odvisni od tujih bonitetnih agencij; in nato še idejo o evropski dolžniški agenciji.
Pozivam, da združimo vse te ideje, da bi dobili celovito idejo, ki jo podaja Komisija namesto ena ali druga država članica.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Razlog, da ne želimo hiteti, je prav ta, da se želimo izogniti temu, kar se trenutno dogaja - ko ima vsak drugačno idejo, ko sta znotraj iste vlade dve različni ideji. Hočemo se pripraviti, in kot je komisar Rehn že javno izjavil, smo v procesu priprave sporočila o okrepljenem usklajevanju gospodarske politike in nadzoru s strani države na ravni evrskega območja in verjetno tudi na splošni ravni Evropske unije.
Smo v procesu pripravljanja tega in ne moremo vsak dan podati novega predloga. Na tem vprašanju delamo objektivno in odgovorno in na ta način je mogoče doseči najboljše rezultate.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Glede na dejstvo, da trenutno ni pravega trga v Evropski uniji in nobene potrebe po gensko spremenjenemu škrobnemu krompirju - na voljo so alternative temu -, bi vas vprašala, zakaj ste izvajali tako močan pritisk, da bi se gensko spremenjeni krompir Amflora odobrilo v zelo hitrem in kratkem postopku. Ker ni potrebe po tem, želim obrazložitev, zakaj ste novega komisarja za zdravje spodbujali, naj enostavno prezre pomisleke Svetovne zdravstvene organizacije v zvezi z raziskavo pitanja in zakaj niste počakali, da bi Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) predložila nove smernice, ki jih je oblikovala z namenom ocene skupnih tveganj za biotsko raznovrstnost in biosfero, ki jih predstavljajo GSO, in zakaj ste mimogrede povišali tudi zgornjo mejo onesnaženja za krompir za prehrano in krmo na 0,9 %. Menim, da je to tvegana strategija, ki se našim državljanom ne bo zdela sprejemljiva.
Predsednik
Tudi sam bi se rad zahvalil kolegom poslancem. Opazili smo vaš protest. Najlepša hvala.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Komisija se je soglasno odločila nadaljevati z odobritvijo tega GSO v skladu z določbami evropskega prava. Imamo institucionalne podlage, ki jih moramo upoštevati, in odločiti smo se morali: "da" ali "ne".
Preteklo je veliko časa, odkar je bila vložena prošnja, in to zato, ker je to odobritev natančno preučila Evropska agencija za varnost hrane (EFSA), naša neodvisna agencija v smislu varnosti hrane. Hoteli smo, da se natančno preuči vse pomisleke v zvezi z morebitno prisotnostjo označevalnih genov za odpornost na antibiotike.
Po obsežnem in celovitem pregledu teh dokumentov je bilo jasno, da na podlagi mnenja naše pristojne agencije - torej neodvisne od Komisije - ni bilo novih znanstvenih vprašanj, zaradi katerih bi bila potrebna nadaljnja presoja.
Zato menimo, da so bila vsa znanstvena vprašanja v celoti obravnavana.
Pravzaprav sem od vas pričakoval čestitke...
(Nasprotovanja)
... ker sem napovedal, da ima Komisija namen predlagati, da se državam članicam prepusti izbiro glede tega, ali želijo gojiti GSO ali ne.
To je po mojem mnenju razumno stališče glede na to, da so razlike med našimi državami članicami velike - nekatere so vsekakor za in nekatere zelo proti.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Najprej, gospod Barroso, še vedno nisem prejela odgovora na vprašanje o potrebi po tem gensko spremenjenem krompirju, ki so namenjeni zgolj proizvodnji industrijskega škroba. Na voljo imamo druge možnosti, zakaj bi torej tvegali?
Drugič, imamo zgornjo mejo za onesnaženje. Zakaj bi jo nenadoma spremenili na 0,9 %? Doslej smo v zvezi s tem govorili o mejnih vrednostih, predvsem za živila in krmo, v primeru krompirja, odpornega na antibiotike, pa se mi to zdi zelo tvegan pristop. Nič niste povedali o tem.
Vedeti želim tudi, ali v bližnji prihodnosti načrtujete izdajo nadaljnjih odobritev brez smernic in priporočil EFSA - na primer za uvožen riž ali koruzo.
(Aplavz)
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ko vidim navdušenje vaše skupine - in želim vam čestitati za to -, imate močno stališče proti GSO. To je jasno. Imate pravico do tega. Nimam stališča v prid ali proti. Odvisno je od mnenja, ki mi ga podajo strokovnjaki EFSA. Nimam vnaprej oblikovanega mnenja v prid ali proti GSO.
Komisija ima stališče, ki ga je treba v teh zadevah upoštevati. Nisem še videl, da bi Komisija imela ideološke razprave o vsakem GSO in kaj mora storiti v zvezi z vsakim. Komisija zavzame stališče na podlagi neodvisne presoje, ki se nam poda, ne zato, ker je GSO potreben, toda če ni dokaza, da predstavlja tveganje za javno zdravje ali okolje, smo ga dolžni odobriti, tudi v skladu z obveznostmi, ki jih imamo v zvezi s STO, če nam nič ne preprečuje - znanstveno -, da bi to storili.
(Nasprotovanja)
Glede na povedano zelo spoštujemo načelo subsidiarnosti v Evropski uniji.
(Predsednik je prekinil govornika)
Ivo Strejček
Gospod predsednik, rad bi vam zagotovil, da bom načel enostavnejšo temo kot so gensko spremenjeni organizmi. Menim, da je prav, da se o trenutni gospodarski krizi razpravlja v Evropskem parlamentu, in prepričan sem, da državljane Evropske unije in držav članic vsekakor precej bolj zanima zaposlovanje in delo kot gensko spremenjeni organizmi.
Po eni strani govorniki v tej dvorani zagovarjajo obstoj obsežne, centralne, močne vlade, po drugi strani - in tu govorim kot evropski konzervativec - pa menimo, da močne vlade ne ustvarjajo zaposlitvenih priložnosti. Podjetja so tista, ki ustvarjajo zaposlitvene priložnosti.
Postavil bi vam tri vprašanja: prvič, kakšno stopnjo neodvisnosti Evropska unija dopušča posameznim državam članicam za reševanje gospodarskih problemov? Drugič, ali lahko zagotovite znatno zmanjšanje evropske zakonodaje, ki precej zavira gospodarsko rast? Tretjič, ali se strinjate z nami, da je manj obsežno urejanje, manj centraliziran nadzor in manjše usklajevanje trenutno najboljši pristop k reševanju gospodarskih problemov Evropske unije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Najprej naj povem, da popolnoma spoštujemo raznolikost naših držav članic. Zato to zelo jasno poudarjamo v strategiji EU 2020 in to vprašanje raznolikosti zelo natančno obravnavamo z instrumenti kot sta socialna in gospodarska kohezijska politika.
Dejstvo je, da naše države članice niso vse enake. Sočasno potrebujemo - kot je bilo povedano prej - močnejše gospodarsko upravljanje, saj neusklajevanje na evrskem območju in v Evropski uniji nima nobenega smisla. Če se bodo države članice s temi politikami spopadle same, zagotovo ne bodo imele vzvodov za enakopravne razprave na primer o velikih izzivih, ki jih globalno predstavljajo ZDA ali Kitajska. Zato potrebujemo skupni pristop, vendar pa moramo sočasno oblikovati tudi posebne ukrepe za različne države članice.
Vprašanje zmanjšanja upravnega bremena je bila zelo pomembna tema v mojem programu. Menimo, da moramo nadaljevati s pragmatičnim razmišljanjem, kjer je potrebno nekaj evropske zakonodaje, in se izogniti zakonodaji, kadar enostavno ni potrebna.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod Barroso, prejšnji teden ste predstavili svoj predlog gospodarske strategije. Vključuje pomembne cilje. Svet je zdaj naložil program zmernosti Grčiji, ki po mojem mnenju onemogoča izpolnitev teh ciljev, saj ima ena država 3 % bruto domačega proizvoda EU. Vendar pa vztrajate pri neuspelem Paktu stabilnosti in rasti. Hkrati več držav članic poziva k evropskemu denarnemu skladu ali celo gospodarskemu upravljanju.
Imam naslednja vprašanja. Ali boste ponovno pregledali vaš predlog EU 2020, da bi vključili idejo o denarnem skladu in gospodarsko upravljanje, da bi spodbudili odvračanje od obdavčenja in plačnega dampinga in od prevladujoče ideologije konkurence? Ali boste skupaj z državami članicami nemudoma sprejeli ukrepe za prepoved špekulacij v zvezi z evrom s strani točno tistih bank, ki so bile pravkar rešene z uporabo denarja davkoplačevalcev?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Glede situacije Grčije menimo, da je Grčija sprejela potrebne korake za letošnje zmanjšanje vladnega primanjkljaja. Ti ukrepi kažejo odločenost grške vlade, da se spopade s svojimi strukturnimi problemi.
Sočasno delamo, kar je potrebno za zagotovitev finančne stabilnosti evrskega območja kot celote. Komisija je aktivno sodelovala z državami članicami v evrskem območju, da bi oblikovala mehanizem, ki bi ga v primeru potrebe uporabila Grčija. Takšen mehanizem bi bil skladen s trenutno Lizbonsko pogodbo, zlasti s klavzulo o prepovedi. Vključeval bi strogo pogojenost.
Komisija je pripravljena predlagati evropski okvir za usklajeno pomoč, ki bi zahteval podporo držav članic v evrskem območju. To vam lahko povem o Grčiji in o našem odzivu za stabilnost evrskega območja.
V zvezi s predlogi EU 2020 ne vidimo nobene potrebe po njihovem spreminjanju. Podali smo te predloge. Zdaj bosta o njih razpravljala Evropski svet in Parlament in upamo, da bo to zelo plodna razprava.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Nisem povsem zadovoljen. Dejstvo je, da se denar davkoplačevalcev uporablja za špekulacije proti Grčiji. Nekaj od tega denarja prihaja iz nemških bank in je so ga tudi posodile nemške banke. Da, medtem ko se nam nenehno govori, da bodo sprejeti nekakšni ukrepi, se dejansko ne zgodi nič. Zato sem precej razočaran, da je bilo storjeno tako malo za prepoved določenih stvari v EU, da bi bi enkrat za vselej ustavili takšne špekulacije in se resnično osredotočili na rast in zaposlovanje.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Glede špekulacij jasno povejmo, da trenutnih problemov v Grčiji niso povzročile špekulacije. Povzročila jih je predvsem prekomerna poraba sredstev in nespoštovanje evropskega okvira v smislu Pakta stabilnosti in rasti, namreč pretiran dolg, vendar pa se kasneje lahko zgodi, da špekulanti ukrepajo proti državnemu dolgu te države.
To kaže tudi pomembnost temeljne reforme trga izvedenih finančnih instrumentov in pomen ukrepov, ki jih je že sprejela Komisija. 20. oktobra 2009 je Komisija začela akcijski program za učinkovite, trdne trge izvedenih finančnih instrumentov. Zakonodajni predlogi, ki jih bo pred poletjem podal komisar Barnier, in tudi tisti, ki zadevajo direktivo o zlorabi trga, ki jih bo komisar Barnier predstavil pred koncem leta, bodo povečali preglednost trga in omejili tveganja.
Poleg tega sistematičnega pristopa so potrebna nova takojšnja razmišljanja o zamenjavi neplačil v zvezi z državnim dolgom, v tem okviru pa posebno pozornost potrebuje problem "nezavarovanih" praks. Ni upravičeno kupiti zavarovanja in kupiti nevidne posege za tveganje na povsem špekulativni podlagi. Kratkoročno moramo doseči potrebno usklajenost, da bi zagotovili usklajeno ukrepanje držav članic, zlasti pa glede nezavarovanih praks. V tem okviru bo Komisija natančno preučila pomen prepovedi povsem nezavarovanih prodaj zamenjave neplačil za državni dolg.
Sočasno si bomo prizadevali za mednarodno usklajenost. Ker so ti trgi nepregledni, nameravamo to vprašanje prenesti G20, nekatere izmed teh vprašanj pa moramo načeti tudi v naših dvostranskih stikih, zlasti z ZDA.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, kakšna sreča, da ste predvidevali moje vprašanje. Najprej mi dovolite, da vam kot grški poslanec Evropskega parlamenta povem, da bo Grčiji uspelo. Časi preizkušenj, ki jih trenutno preživljamo in za katere smo odgovorni, so zelo dober preskus odpornosti in discipline za Grčijo.
Veseli me, da ste omenili G20 kot skupino, s katero boste načeli vprašanje zamenjave neplačil. Poleg njenih lastnih napak so Grčijo močno prizadele tudi tržne špekulacije.
Ali nameravate, in rad bi, da to načnete tudi z G20, uvesti pobude za sprejetje jasnih pravil, ki urejajo odprte, nezavarovane prodaje in zamenjave neplačil?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot sem povedal prej, osnovni problem glede Grčije - in to je treba povedati - izhaja iz prevelikega dolga. Res je, da so bili verjetno tudi špekulativni napadi, vendar zato, ker so tam videli priložnost.
Zdaj moramo podpreti Grčijo, ki je zdaj napovedala zelo pomembne ukrepe. V celoti podpiramo te ukrepe. Hkrati se moramo ozreti na širše vprašanje. Povedal sem že, da bomo v tem okviru bo natančno preučili pomen prepovedi povsem nezavarovanih prodaj zamenjave neplačil za državni dolg. Vprašanje preglednosti med regulatorji - predvsem glede dostopa do informacij o teh praksah - je prav tako treba načeti v G20 in drugih forumih ter dvostransko.
Prejšnji petek je komisar Barnier v Bruslju organiziral srečanje z nacionalnimi regulatorji, da bi ugotovili, kaj vemo o delovanju nekaterih izmed teh špekulantov proti državnemu dolgu. Nadaljevati moramo s poglobljeno analizo trgov zamenjave neplačil, da bi bolje določili, kako ti trgi delujejo in ali se na njih izvajajo dvomljive prakse. Če bo potrebno, bo Komisija v tej zadevi uporabila tudi svoje pristojnosti v zvezi s konkurenco.
Niki Tzavela
Gospod predsednik, ali obstaja časovni načrt za vse to, za mehanizem za boj proti špekulacijam? Povejte nam, ali obstaja nekakšen časovni načrt, da bom vedel, ko si bomo sposojali na mednarodnem trgu, ali bomo imeli kakšno podporo tega mehanizma.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To sem že povedal, vendar pa lahko ponovim.
Komisar Barnier bo pred poletjem predstavil nekaj zakonodajnih predlogov v zvezi z direktivo o izvedenih finančnih instrumentih, pred koncem leta pa bo predstavil tudi zakonodajni predlog v zvezi z direktivo o zlorabi trga. Menimo, da bodo ti predlogi povečali preglednost trga in omejili tveganja.
Vprašanje o zamenjavi neplačil bomo junija predložili vrhu G20.
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, predsednik Komisije Barroso, odprtost in preglednost sta temeljni vrednoti v vsaki demokraciji s samospoštovanjem. Če državljani nimajo sredstev za nadzor porabe birokratov, se lahko pojavi situacija pohlepa in samobogatenja. Primer tega smo lani videli v Združenem kraljestvu. V skladu s poročili nizozemskega tiska je predsednik Barroso za leto 2009 napovedal vsoto 730 000 EUR. To ni samo smešno velika vsota, ampak še ena pomembna spretnost: napovedati 2 000 EUR vsak dan. Klobuk dol pred predsednikom Barrosom.
Malo resneje, demokratični nadzor teh izjav je seveda zaničevanja vreden. Ena notranja revizija in nekaj predhodno odobrenih ljudi lahko potrdi vse. Zahtevam, da ta Komisija in zlasti predsednik Barroso opustijo to zaroto molka ter javno in pregledno objavijo svoje izjave na internetu, da jih bodo lahko videli vsi evropski državljani. Hvaležen bi bil na vaš odziv na to.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Nekoliko me preseneča takšna pripomba.
Tako imenovani reprezentančni stroški so pravzaprav stroški, ki nastanejo v službi Evropske unije, in sicer za moja potovanja in potovanja drugih članov Komisije.
Če primerjate te zneske z zneski, ki jih porabijo vlade ali voditelji držav ali vlad, boste ugotovili, da so ti zneski zelo majhni.
Proračun za kolegij letno določi proračunski organ. Ste del tega, ta proračun pa se pet let ni spremenil, bil je samo prilagojen inflaciji.
Glede teh odhodkov menimo, da so razumni in sorazmerni z javnim dobrim, ki mu služijo. Seveda uporabljamo popolno preglednost. Proračunskemu organu in Računskemu sodišču posredujemo vse informacije, ki jih zahtevata od nas.
Daniël van der Stoep
(NL) Predsednik Barroso trdi, da ima Parlament dostop do teh izjav, seveda pa je to nesmisel. Tu se vse odvija za zaprtimi vrati; vse se pomete pod preprogo. Če hoče biti predsednik Barroso resnično odgovoren, bo enostavno objavil te račune; če pa tega noče storiti, naj bo odkrit in to pove. Predsednik Barroso, če ste enostavno upoštevali vsa pravila, ne razumem, zakaj ne objavite svojih računov na internetu, razen če se seveda bojite, kako se bo odzvala javnost. Samo objavite jih.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V pravnem sistemu spoštujemo pravno državo, analiziranje namer ljudi pa je najmanj nepravično. Meni ali Komisiji ne morete pripisati nobene namere, ki se skriva za spoštovanjem pravne države. Če ponovim, menim, da moramo razlikovati med obveznostmi Evropske komisije - ali katerega koli javnega organa - v zvezi s pravno državo in popustiti demagoškim napadom evropskih institucij.
Evropska komisija, Evropski parlament in evropske institucije na splošno imajo najvišje standarde v smislu preglednosti. Zato ne sprejemam tovrstne lahkomiselne kritike, ki je populistična in demagoška.
Predsednik
Zaključili smo prvi krog vprašanj, ki so bila prosta vprašanja o različnih temah. Zdaj se bomo osredotočili na izvajanje nove Pogodbe in temeljnih pravic.
Alf Svensson
(SV) Gospod predsednik, upam, da se ne oddaljujem od vprašanj, ki bodo zastavljena zdaj. Povsem sem prepričan, da se z gospodom Barrosom strinjava, da je spoštovanje državljanskih svoboščin in človekovih pravic najpomembnejša zadeva znotraj EU ter v stikih med EU in drugimi državami. Dejstvo je, da EU zagotavlja pomoč Eritreji, zanjo pa je bilo v obdobju 2009-2013 namenjenih 122 milijonov EUR.
Od predsednika Komisije ne zahtevam, da ve, za kaj so bila porabljena ta sredstva, vendar pa bi radi slišali mnenje gospoda Barrosa glede stanja v Eritreji. Zelo pogosto se v pogovorih o državah s totalitarnim režimom ne omenja Eritreje; namesto nje se omenja številne druge države. Zato bi bilo morda koristno slišati mnenje gospoda Barrosa glede stanja v Eritreji.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Hvala za priznanje, da Komisija ščiti temeljne pravice. Seveda jih zagovarjamo, ne samo v Evropski uniji, ampak tudi v naših zunanjih odnosih.
To ne pomeni, da lahko vzpostavimo odnose samo z državami, ki spoštujejo temeljne pravice. Žal je na svetu veliko držav, ki ne spoštujejo temeljnih pravic, vendar pa moramo ohraniti odnose s temi državami.
Primer Eritreje vzbuja skrb v smislu spoštovanja temeljnih pravic v tej državi in tudi zaradi izredno težke situacije, v kateri se nahaja ta država. Glede na nekatere poročevalce jo je mogoče imeti za neuspešno državo - državo, v kateri zaradi državljanskega spora in razširjenega nasilja ni pravne države. Obstajajo mnoga področja v tej državi, kjer niti organi ne morajo izvrševati legitimnih demokratičnih pristojnosti.
Situacijo pozorno spremljamo v vseh državah, ki lahko predstavljajo problem glede spoštovanja temeljnih pravic.
Artur Zasada
(PL) V okviru današnje razprave bi rad pozornost pritegnil k vprašanju naprav za skeniranje telesa na evropskih letališčih.
Ena izmed najočitnejših vlog evropske politike je zaščita življenja, zdravja in temeljnih pravic državljanov Evropske unije. Zato se ne smemo v zameno za navidezen občutek varnosti z lahkoto odreči spoštovanju dostojanstva, pravici do zasebnosti in varstvu osebnih podatkov prebivalcev Skupnosti.
Občutek imam, da je situacija z napravami za skeniranje telesa zelo podobna situaciji, v kateri smo se znašli med epidemijo prašičje gripe. Pod pritiskom smo ogromne zneske vložili v cepiva, kar je bilo, kot vemo zdaj, nespametno in neupravičeno. Po mojem mnenju so naprave za skeniranje telesa precej neučinkovito zdravilo, za katerega se išče primerno bolezen.
Gospod Barroso, rad bi jasno slišal vaše mnenje v zvezi s tem vprašanjem. Ste za naprave za skeniranje telesa ali proti njim?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Bom za njih, če se bodo države članice dogovorile, saj menim, da mora biti mogoče uskladiti varnost in varnostna pravila na naših letališčih.
Kar se dogaja zdaj, je, da nekatere izmed naših držav članic uvajajo naprave za skeniranje telesa na svojih letališčih. Druge pa ne. Kot veste, je Komisija nekaj časa nazaj podala predlog o napravah za skeniranje telesa, ki je bil zavrnjen.
To seveda vzbuja nekatere pomisleke, vendar pa si moramo prizadevati, če je to mogoče, za usklajeno stališče glede uporabe katere koli varnostne naprave na evropskih letališčih.
Če ne bo tako, bo pri presoji varnosti na naših letališčih prišlo do nekakšne diskriminacije.
Derek Vaughan
Pogodba spoštuje pravice lokalnih organov in regij po Evropi, to pa bo pomemben dejavnik, ko boste na primer začeli s pogovori o prihodnosti kohezijske politike. Sprašujem se, ali nam lahko zagotovite, da boste, ko boste začeli te pogovore - na primer o petem kohezijskem poročilu -, da boste te pogovore o prihodnosti kohezijske politike vodili z lokalnimi organi in regijami - in seveda s tem parlamentom.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Tu ne gre za vprašanje človekovih pravic, vendar pa bomo vsekakor o teh vprašanjih razpravljali z lokalnimi in regionalnimi organi.
Veste, kako pomembna je za nas socialna in gospodarska in ozemeljska kohezija. To zdaj priznava tudi Lizbonska pogodba kot enega izmed ciljev Evropske unije. V novi strategiji 2020, ki sem jo predstavil že pred nekaj časa, smo pojasnili, da bo kohezija ostala osrednja tema naših predlogov, in hočemo, da se kohezijo nenehno upošteva v prihodnjih politikah. To je del našega dialoga z regionalnimi in političnimi organi.
V dokumentu, ki sem ga pravkar navedel, sem na primer omenil tudi potrebo po posvetovanju z Odborom regij.
Catherine Stihler
Načeti želim vprašanje o temeljnih pravicah. Nedavno sem obiskala osnovno šolo Cairneyhill poleg Dunfermlineja na Škotskem, kjer je k meni pristopil deček Douglas, ki je hotel izpostaviti primer eritrejske deklice Rime Andmariam. To se nanaša na to, kar je o Eritreji povedal prvi govornik.
Rimina družina je bila preganjana in umorjena v Eritreji, ker so bili kristjani. Preganjanje kristjanov v Eritreji je tema, za katero vem, da ste seznanjeni z njo. Rimi je uspelo pobegniti v Italijo in nato v Glasgow na Škotskem, kjer sta jo sprejela Alison in Robert Swinfin ter skrbela zanjo in pazila nanjo kot na svojo hčer.
Rima je zdaj stara 17 let. Sooča se z izgonom nazaj v Italijo, kjer je prvič zaprosila za azil, in delamo vse, kar lahko, da z Riminim primerom seznanimo vse, ki bi ji lahko pomagali. Ostati mora v ljubeči oskrbi Alison in Roberta.
Z njenim primerom se ukvarjajo civilne družbe, organizacije za človekove pravice in cerkve po vsej Škotski. Omenjen je bil celo v oddaji "Misel dneva" na radiu Škotska. Kaj lahko stori Komisija, da bi zaščitila Rimine temeljne pravice?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Žal mi je, vendar ne poznam tega primera na Škotskem.
Rad bi povedal nekaj splošnega. V teh političnih razpravah ne morete pričakovati, da bo predsednik Komisije, čeprav je sorazmerno delaven, poznal vse primere - ki so izredno občutljivi in izredno resni -, ki se zgodijo v Evropi.
Seveda vam lahko zagotovim, da smo zaskrbljeni, in izrazim solidarnost z vsako osebo, katere človekove pravice so kršene, vendar pa glede tega primera nimam na voljo dovolj informacij. Vendar pa bom z veseljem odgovoril na vaše vprašanje, ki ste ga pravkar zastavili, v pisni obliki.
Sonia Alfano
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, govorim v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo, svoje politične skupine. 5. marca je predsednik Italijanske republike Giorgio Napolitano podpisal razlagalno uredbo z zakonsko močjo, znano tudi kot uredba z zakonsko močjo "rešilni seznam".
Ta uredba dovoljuje spremembo pravil po začetku volilne kampanje. Na spletni strani Kvirinalske palače je Giorgio Napolitano navedel, da za razliko od predloga uredbe, ki mu ga je na napetem sestanku v četrtek zvečer predlagala vlada, po njegovem mnenju besedilo, ki sta ga nato sestavila ministrstvo za notranje zadeve in predsednik vlade, ne predstavlja očitnih pomanjkljivosti neustavne narave.
Člen 87(5) italijanske ustave določa, da predsednik Italijanske republike razglaša zakone in izdaja uredbe z zakonsko močjo ter odloke. Predsednik republike ne more biti udeležen v oblikovanju postopkov in uredb z zakonsko močjo. Predhodnik predsednika republike Carlo Azeglio Ciampi meni, da je to hudo izkrivljanje našega demokratičnega sistema. Jasno je, da vlada dela, kar ustava prepoveduje. Ta uredba, gospod predsednik, je spremenila pravila volilnega boja, ki se je že začel, in tistim, ki so kršili zakon dovoljuje, da kandidirajo naprej, potem ko so bili ponovno sprejeti v volilni boj.
Sprašujem se, zakaj je Parlament vedno pripravljen zavzeti stališče proti državam, ki kršijo zakone, vendar pa ne ve, da je med 27 državami članicami tudi država, ki krši zakone.
(Predsednik je prekinil govornico)
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (FR) Gospa Alfano, ponovno vas prosim, da od mene ne zahtevate, da razpravljam o vprašanjih notranje politike države. Komisija je odgovorna za temeljne pravice, ko evropsko zakonodajo izvajajo bodisi evropske institucije bodisi države članice.
Zdi se, da v primeru, ki ste ga omenili, ne gre za uporabo zakonodaje Evropske unije. Kolikor sem razumel iz vašega govora, gre za tipičen primer, ki zadeva notranjo politično razpravo, morda z razsežnostjo, ki zadeva pravo ali pravno državo, vendar se Evropska komisija ne sme vmešavati v spore med različnimi političnimi silami ali političnimi osebnostmi v kateri koli izmed naših držav članic.
Ulrike Lunacek
(DE) Gospod predsednik, Listina o temeljnih pravicah je doslej edini mednarodni instrument, ki prepoveduje diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti. V drugih delih sveta so ponosni, da je Evropa dosegla to, in si enako želijo zase.
Znotraj EU obstaja problem, da tri države, in sicer Združeno kraljestvo, Poljska in Češka republika, Listine o temeljnih pravicah nimajo za del svojega evropskega zakonodajnega sistema. Rada bi vedela, kaj dela Komisija - kaj nameravate storiti -, da bi uveljavila temeljne pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev v vseh delih EU, da bi pojasnila, da homofobija in diskriminacija na podlagi spolne usmerjenosti nista več sprejemljivi ne samo na področju zaposlovanja, kjer seveda že imamo direktivo, ampak na vseh področjih, tako da bi ljudje lahko brez strahu živeli in izbrali svoja spolna razmerja.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Tu sta dve vprašanji. Ne vem, ali lahko nanju odgovorim v eni minuti.
Najprej, glede diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti veste, da je prejšnja Komisija predlagala direktivo proti vsem oblikam diskriminacije, vključno z diskriminacijo na podlagi spolne usmerjenosti na področjih, ki ne zadevajo zaposlovanja. Zavezani smo zagotavljanju, da evropska zakonodaja in izvedbeni ukrepi držav članic popolnoma upoštevajo prepoved diskriminacije na podlagi spolne usmerjenosti. Ta načela nediskriminacije so, kot veste in kot ste povedali, določena v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.
V zvezi s Poljsko in Združenim kraljestvom protokol pojasnjuje uporabo listine v zvezi z zakonodajo in prvimi tožbami Poljske in Združenega kraljestva ter njegovo pravno sposobnost znotraj teh držav članic.
Navaja predvsem, da listina ne razširja pristojnosti Sodišča Evropskih skupnosti ali katerega koli sodišča Poljske ali Združenega kraljestva na ugotavljanje, ali zakoni in uredbe ali začetne določbe, prakse ali ukrepi teh držav članic niso skladni s temeljnimi pravicami, svoboščinami in načeli, ki jih krepi.
Zato moramo počakati, kako bo Sodišče Evropskih skupnosti tolmačilo protokol teh dveh držav članic.
Ashley Fox
Predsednik Barroso, mnoge države po svetu so končno ubesedile listino temeljnih pravic v svojih ustavah. Precej manj jih resnično varstvo zagotavlja svojim državljanom. Ali se strinjate, da tisto, kar je pomembno, ni struktura pravic, ampak to, kako se te pravice izvaja v praksi?
V Združenem kraljestvu bomo v roku treh mesecev imeli splošne volitve. Če bo izvoljena, bo konzervativna stranka razveljavila zakon o človekovih pravicah in ga nadomestila s svojo listino o temeljnih pravicah. To bi pomenilo, da se Evropska konvencija o človekovih pravicah v notranjem pravu Združenega kraljestva ne bo več neposredno uporabljala.
(Vzkliki iz dvorane: "Tega ne morete storiti!")
Predsednik Barroso, ali lahko pojasnite, v kakšnem obsegu bodo načrti EU, da podpiše Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, upoštevali različna mnenja držav članic?
Moja stranka si bo prizadevala tudi za spremembo Pogodbe, da zagotovi, da Listina o temeljnih pravicah ne bo vplivala na Združeno kraljestvo. Kako boste zagotovili, da se EU ne bo vmešavala v pravico Združenega kraljestva, da odstopa od tistih struktur, v katerih ne želi sodelovati?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Delno sem na vprašanje odgovoril že v odgovoru na predhodno vprašanje.
Združeno kraljestvo in druge države imajo protokol v zvezi z Listino o temeljnih pravicah. Ima to pravico. O tem smo se pogajali in imamo medvladno pogodbo, ki to priznava.
Seveda bi mi bilo ljubše, če bi vse države članice sprejele Listino o temeljnih pravicah, ker menim, da je listina osnovni kompas za vse politike Evropske unije.
Zdaj smo pripravljeni tudi pristopiti k Evropski konvenciji o človekovih pravicah. Ta bo zaključila sistem Evropske unije za varstvo temeljnih pravic.
Seveda zelo spoštujem Združeno kraljestvo kot demokracijo in državo vladavine prava. Je ena izmed držav, ki so več stoletij najpomembneje prispevale k demokraciji. Zato resnično obžalujem, da Združeno kraljestvo noče biti v prvi vrsti s svojimi partnerji in imeti človekovih pravic ne samo na nacionalni ravni, ampak tudi kot evropski projekt.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, gospod predsednik Komisije, pravice žensk in pravica do dostojanstvenega življenja so temeljne človekove pravice, ki jih mora Evropska unija spodbujati.
Zato glede na očitne neenakosti, ki vztrajajo in se celo slabšajo, vključno z razliko v plačilu med moškimi in ženskami, revščino in negotovo zaposlitvijo - to so vse problemi, ki prizadenejo predvsem ženske -, ni dovolj izdati Listine o pravicah žensk, ki je zelo nejasna in nenatančna in pred katero ni bilo nobenih razprav z ženskimi organizacijami ali s Parlamentom.
Zato sprašujem, ali je Evropska komisija pripravljena v ospredje postaviti takšna vprašanja o varstvu pravic žensk s konkretnimi ukrepi, zlasti z razvojem nove strategije enakosti, ki jo pripravlja Parlament; poročilo, za katerega upam, da bo upoštevano.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (PT) Prejšnji petek sem s komisarko Reding predstavil Listino o pravicah žensk, ki potrjuje zavezanost Komisije enakosti spolov in prav tako potrjuje našo pripravljenost za delo in napredek na tem področju.
Septembra bo listini, ki smo jo zdaj napovedali, sledila nova strategija za enakost spolov. To nam bo zagotovilo splošen in dokaj celovit okvir za ukrepanje Komisije v zvezi z napredkom glede enakosti moških in žensk na področjih, ki jih je pravkar omenila poslanka, od zaposlovanja pa vse do drugih zadev, v katerih je pomembno zagotoviti in jamčiti takšno enakost.
Listina se ni pojavila od nikoder. Listina se je pojavila tudi pri petnajsti obletnici pekinških izhodišč za ukrepanje in je nastala po mnogih posvetovanjih, predvsem s skupino poslancev v tem parlamentu, ki je namenjena zadevi žensk. Naslednje takšno srečanje bo jutri zjutraj. Vsako leto sem se vsaj enkrat sestal s poslanci, ki so si to postavili za najpomembnejšo prednostno nalogo.
John Bufton
Predsednik Barroso, vprašanje, ki bi ga danes rad načel, zadeva finančno situacijo v Grčiji. Člen 121 Lizbonske pogodbe se prvič uporablja za uveljavitev strukturnih reform v tej državi. Grški državljani so se zdaj znašli v precepu, saj je postalo zelo jasno, da v tej državi vodite igro vi in ne izvoljena vlada.
Ali to pomeni, ker ste za rešitev grške finančne situacije odposlali svoje uradnike, da se vas zdaj lahko naslavlja ne samo kot predsednika Komisije, ampak tudi kot guvernerja Grčije? Če ukrepi, ki so jih vaši uradniki uveljavili v Grčiji, ne bodo delovali, ali imate načrt B? Če je tako, ali ta zajema odhod Grčije iz evrskega območja? Nazadnje, ali nameravate odposlati svoje uradnike v druge države, ki jih pesti finančna stiska, na primer na Portugalsko, v Španijo in Italijo?
Predsednik
Gospod Bufton, naša tema je izvajanje nove Pogodbe in spoštovanje temeljnih pravic, zato vas prosim, da se držite teme.
Predsednik Barroso, ste pripravljeni odgovoriti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, vedno se trudim biti pripravljen na vprašanja poslancev tega parlamenta.
Vaše vprašanje, spoštovani poslanec, izhaja iz domneve, ki ni pravilna, in sicer, da ima Grčija nekaj problemov zato, ker je v evrskem območju. Dejansko imamo države zunaj evrskega območja, ki imajo podobne probleme - v nekaterih primerih celo resnejše -, tako znotraj Evropske unije kot zunaj nje. Vas smem na primer spomniti na resno situacijo Islandije, ki zdaj prosi za pridružitev Evropski uniji prav zato, ker upa, da se bo nekega dne lahko pridružila evrskemu območju.
Zato je dejansko popolnoma zmotno misliti, da so problemi v Grčiji posledica tega, da je ta država v evrskem območju. S težavami se sooča prav zato, ker ni spoštovala pravil Pakta stabilnosti in rasti. Seveda bo morala plačati za težko prilagoditev, ki jo mora izvesti.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod Barroso, zastavil bi vam vprašanje v zvezi s problemom shranjevanja podatkov, saj je nemško zvezno ustavno sodišče v začetku tega meseca splošno shranjevanje vseh telekomunikacijskih podatkov razglasilo za nično in neveljavno. Obseg, v katerem je neomejeno in nenadzorovano shranjevanje podatkov ali takšen dostop do podatkov skladen s temeljnimi pravicami, ostaja sporen. Tu v Parlamentu smo jasno rekli "ne" sporazumu SWIFT. Po mojem mnenju je treba tudi direktivo EU o hrambi podatkov pregledati glede na seznam temeljnih pravic, ki ga zajema Lizbonska pogodba. Ali nameravate vi ali Komisija izvesti kakršen koli pregled v zvezi s tem, da bi ugotovili, kako je seznam temeljnih pravic povezan s hranjenjem podatkov?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Varstvo osebnih podatkov je temeljna pravica, ki jo izrecno priznava člen 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
Zaradi Lizbonske pogodbe lahko zdaj vzpostavimo celovit in skladen okvir za varstvo osebnih podatkov. Ta je ključnega pomena za varstvo zasebnosti naših državljanov, za zagotavljanje skupnega pristopa k vsem dejavnostim obdelave podatkov v Evropski uniji, Parlament pa bo seveda popolnoma vključen v reformo veljavnega pravnega okvira, saj postopek soodločanja velja tudi za nekdanja področja tretjega stebra.
Zagotoviti moramo tudi, da se bo temeljne pravice evropskih državljanov varovalo tudi, ko osebni podatki zapustijo Unijo. V tem okviru bi lahko bil pomemben sporazum med Evropsko unijo in Združenimi državami Amerike o varstvu osebnih podatkov, za katerega si prizadevamo.
Trenutno potekajo posvetovanja, da se zagotovi preglednost in zberejo mnenja zainteresiranih strani in državljanov.
Komisija namerava predložiti osnutek priporočila za odobritev pogajanj z Združenimi državami.
Sarah Ludford
V zadnjem desetletju je bilo mednarodno sodelovanje glede protiterorizma oteženo zaradi pomislekov v zvezi s človekovimi pravicami, tudi v praksi administracije ZDA.
Upali smo, da se bo to z Obamovo administracijo spremenilo. Žal smo izvedeli, da se bodo nepoštene vojaške komisije in pridržanje za nedoločen čas brez sodnega procesa nadaljevali tudi, če se Guantánamo zapre.
Zaradi teh odstopanj od mednarodnih in domačih pravnih standardov so čezatlantski projekti za izmenjavo podatkov še bolj problematični kot bi bili sicer.
Kakšne pripombe posreduje Komisija administraciji ZDA, da bi podprla poštene sodne postopke in opozorila, da bo njihova odsotnost vplivala na sodelovanje? Upam, da zdaj za razliko od preteklosti ni nevarnosti, da bi EU ali njene države članice zdaj prikrito sodelovale v grobih kršitvah temeljnih pravic pri protiterorizmu.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ponosen sem na Evropsko unijo, da je prva, če se ne motim, ki je načela vprašanje s predsednikom Združenih držav - nekdanjim predsednikom - o potrebi po spoštovanju temeljnih pravic in pravne države tudi pri obravnavanju terorizma, in sicer v zvezi z vprašanjem Guantánama. Vprašanje sva načela skupaj s takratnim predsednikom Evropskega sveta gospodom Schüsslom - predsednikom avstrijske vlade. O tem vprašanju smo vedno razpravljali v dialogu z našimi ameriškimi partnerji. Prepričani ste lahko, da bo to vprašanje zelo visoko na dnevnem redu.
V zvezi z varstvom podatkov menimo, da moramo za vzpostavitev okvira sodelovati tudi z Združenimi državami. To sem omenil v prejšnjem odgovoru. Sočasno potrebujemo okvir za skupni boj proti terorizmu. Zato je treba najti pravo pot, da se odzovemo na dve pomembni potrebi: potrebo po svobodi in spoštovanju človekovih pravic, toda tudi potrebo po varnosti, saj svoboda brez varnosti ni mogoča.
Lena Kolarska-Bobińska
Gospod predsednik, ena izmed temeljnih zadev v novi Lizbonski pogodbi je večja vloga Evropske unije v svetu.
S to okrepljeno zunanjo politiko moramo kot Unija biti dejavnejši pri spodbujanju in zagovarjanju človekovih pravic in temeljnih pravic v tretjih državah.
Kaj nameravate storiti vi in gospa Ashton, da bi okrepila politiko EU o spodbujanju demokracije? Drugič, ali boste podprli večje financiranje evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice v naslednjem proračunu?
Zdi se, da so človekove pravice v naših dialogih vedno na drugem in tretjem mestu. Menim, da moramo več časa in denarja nameniti spodbujanju demokracije in zgraditi pravo evropsko konstrukcijo za demokracijo. Rada bi slišala vaše mnenje o teh vprašanjih.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Določbe Pogodbe si prizadevajo za spodbujanje človekovih pravic po vsem svetu. Evropska unija je sprejela smernice o človekovih pravicah glede vprašanj, ki zajemajo vse od smrtne kazni do preprečevanja mučenja in podporo zagovornikom človekovih pravic.
V skladu s temi smernicami Evropska unija izvaja širok nabor ukrepov, ki zajemajo vse od javnih izjav ali diplomatskih demarš do opazovanja sodnih postopkov. Sam sem vprašanje človekovih pravic načenjal na srečanjih na vrhu z voditelji držav ali vlad iz tretjih držav. Nedavno smo na vrhu prejšnji teden z Marokom načeli vprašanje temeljnih pravic.
Evropska unija je začela približno 40 dialogov o človekovih pravicah s svojimi partnerskimi državami po vsem svetu, ki služijo kot forum za podrobne razprave o tem vprašanju. V skladu z evropskim instrumentom za demokracijo in človekove pravice Komisija vsako leto nameni okoli 150 milijonov EUR za podporo nevladnim organizacijam za človekove pravice po vsem svetu. V vsak okvirni sporazum, ki ga sklenemo s tretjo državo, si prizadevamo vključiti klavzulo o človekovih pravicah.
Simon Busuttil
(MT) Eno izmed temeljnih načel je svoboda gibanja. Glede na trajajoči spor med Libijo in Švico, gospod predsednik, se stotinam državljanov in delavcev Evropske unije preprečuje vstop v Libijo, da bi tam delali. Moje vprašanje se glasi: Kaj dela Evropska komisija, da bi nujno našla rešitev za ta spor? In ali se zdi predsedniku Evropske komisije sprejemljivo, da ena država, namreč Švica, sprejme enostransko odločitev, ki vpliva na vse državljane schengenskega območja, zlasti delavce, ki morajo vstopiti v Libijo, da bi zaslužili za vsakodnevno življenje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zaradi tega primera smo zelo zaskrbljeni. Komisarka Malmström je že povedala, da je začasna ustavitev vizumov za državljane iz schengenskega območja s strani Libije nesorazmeren ukrep. Poleg tega ta situacija ni v skladu s pozitivnimi težnjami odnosov med Libijo in Evropsko unijo.
Potekajo intenzivna diplomatska prizadevanja za rešitev te krize. Libijo je že zapustil eden od dveh švicarskih državljanov. To je pozitiven korak.
Ministri Evropske unije za zunanje zadeve in pravosodje so o vprašanju razpravljali 22. februarja in 25. februarja ter podprli nadaljevanje diplomatskih prizadevanj.
Menim, da je ključnega pomena ohraniti odprt dialog in si prizadevati za razumevanje stališča obeh strani, da bi čim prej našli rešitev.
Olle Ludvigsson
(SV) Gospod predsednik, ratifikacija Lizbonske pogodbe je okrepila spoštovanje osnovnih človekovih pravic in sindikalnih pravic. Vendar pa sodbe Sodišča Evropskih skupnosti v zadnjih letih kažejo, da še naprej obstaja potreba po krepitvi varstva temeljnih sindikalnih pravic. V zadevah Laval, Rüffert, Viking in Luksemburg je Sodišče Evropskih skupnosti zmanjšalo vrednost sindikalnih pravic.
Zaradi teh sodb je postalo nemogoče zagotoviti enako obravnavanje delavcev ne glede na državljanstvo. Sindikati ne morejo več zagotoviti enakega plačila in enakih delovnih pogojev za napotene delavce in domače delavce. Zato tudi sam pozdravljam obljubo, ki jo je pred svojo ponovno izvolitvijo za predsednika Komisije v tem parlamentu dal gospod Barroso.
Moje vprašanje gospodu Barrosu je naslednje: kdaj lahko pričakujemo, da bo Komisija podala zakonodajni predlog za obravnavanje problemov, ki so nastali zaradi sodb Sodišča Evropskih skupnosti? Nam lahko predsednik Komisije informacije o tem zagotovi že danes?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ko so bile te sodbe objavljene, smo zelo jasno izrazili svoje stališče. Skupaj s komisarjem Špidlo, ki je bil pristojen za zaposlovanje in socialna vprašanja, sva pojasnila, da po našem razumevanju te sodbe ne morejo postavljati pod vprašaj temeljnih pravic kot so pravica do stavke, sindikalne pravice in posebnosti nekaterih mehanizmov za delovne odnose v naših državah.
Prizadevamo si za nekatere predloge v zvezi s tem vprašanjem. Bojim se, da vam ne morem povedati konkretnega datuma, saj nisem pričakoval tega vprašanja. Vendar pa vam lahko povem, da je to, kot sem povedal prej, z izvolitvijo te Komisije - to pa je rekel tudi pristojni komisar - vprašanje, ki bo obravnavano v kratkem.
Bogusław Liberadzki
(PL) Gospod Barroso, postavil bi vprašanje o temeljnih pravicah in novi Pogodbi, vključno z zunanjepolitičnimi dejavnostmi. Glede na raziskavo odbora za proračunski nadzor je bilo 43 % finančnih transakcij nepravilnih. Ali bodo nova Pogodba in nove rešitve v okviru našega dela za dosego spoštovanja človekovih pravic po svetu pripomogle k uresničitvi radikalnega zmanjšanja stopnje napak pri pripravi in izvrševanju proračuna ter poročanju o njem? Poudaril bi, da je 43 % približna stopnja finančnih napak.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot veste, si že leta prizadevamo za zmanjšanje finančnih napak v računih Evropske unije. Za mnoge izmed teh napak so, kot veste, odgovorne države članice pri izvajanju mnogih evropskih programov.
Opogumlja me nedavno mnenje Evropskega računskega sodišča, ki priznava dosedanji napredek, vendar pa menim, da glede tega področja ne smemo biti zadovoljni. Pripravljeni smo si prizadevati za zmanjšanje napak vseh vrst pri izvrševanju proračuna Evropske unije.
David Casa
(MT) Pogodba določa načela za varstvo temeljnih človekovih pravic, tiste države, ki želijo postati članice Evropske unije, pa morajo zagotoviti skladnost z zahtevami Evropske unije, kot so storila Malta in vse druge države, ki so hkrati postale članice. Ali predsednik glede Turčije ne meni, da mora ta država še veliko storiti na področju človekovih pravic? Kaj dela Komisija, da bi zagotovila, da se, preden bo v Turčiji vzpostavljeno gospodarstvo in pred postavljanjem kakršnih koli drugih zahtev, pozornost najprej in predvsem posveti temeljnim človekovim pravicam? Menim, da so to prednostne naloge, vendar moram žal povedati, da v Turčiji ne obstajajo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ne bi rekel "obstajajo", če sem odkrit. Turčija je dosegla napredek v smislu pravne države. Vendar menimo, da še ni skladna - glede svojega standarda spoštovanja človekovih pravic in pravne države - z evropskimi standardi. Točno to je delo, ki smo ga s Turčijo razvijali nekaj let.
Ker je Turčija država kandidatka za pristop k Evropski uniji, Komisija vsako leto zelo objektivno oceni reforme v Turčiji v zvezi s pravno državo in vsemi zadevami, povezanimi s temeljnimi pravicami.
Če sem pošten, je bil na nekaterih področjih dosežen napredek. Vendar pa so še druga področja, na katerih od turških organov zahtevamo večja prizadevanja.
Menim, da je ohranjanje tega dialoga - in pravzaprav teh pogajanj - za pristop Turčije prava pot za dosego napredka v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic in splošno rečeno pravno državo ter demokratičnimi reformami v Turčiji.
Predsednik
Predsednik Barroso, najlepša hvala za zelo zanimivo razpravo. To je bila četrta ura za vprašanja na plenarnem zasedanju. Naslednja bo potekala čez en mesec na naslednjem delnem zasedanju v Strasbourgu.
S tem se točka zaključi.
David-Maria Sassoli
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, pred nekaj trenutki je bil v tem parlamentu govor proti predsedniku Italijanske republike. Menim, da predsedstvo tega parlamenta ne bi smelo dopustiti, da ljudje tu razpravljajo o nacionalnih političnih vprašanjih, zlasti kadar gre za institucionalne in politične zadeve velikega pomena.
Spomnil bi vas - in spomnil bi vse poslance -, da Italijanska republika ni naprodaj in da je predsednik republike Giorgio Napolitano varuh italijanske ustave. V imenu italijanske delegacije Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu pozivam predsedstvo Parlamenta, naj bo odločnejše glede tem, o katerih se razpravlja, in govorov.
Obžalujem, da predsednik Buzek ni posredoval in prekinil govora, ki je napadal predsednika republike, ki je pred samo enim tednom obiskal Evropski parlament.
(Aplavz)
Predsednica
Pripomba, na katero ste se odzvali, in vaše izjave bodo zabeležene v zapisniku, vaše zahteve pa bom upoštevala pri točki dnevnega reda, ki ji zdaj predsedujem. Upam, da mi bo uspelo.
