Kestävyyden huomioon ottaminen kehitysyhteistyöpolitiikassa (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana DanutBudreikaitėn kehitysyhteistyövaliokunnan puolesta laatima mietintö kestävyyden huomioon ottamisesta kehitysyhteistyöpolitiikassa.
DanutBudreikait
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää kaikkia, jotka ovat täällä läsnä näin myöhään ja osallistuvat täysistuntokeskusteluun tärkeästä aiheesta, joka koskee kestävyyden huomioon ottamista kehitysyhteistyöpolitiikassa. EU:n tärkeimmissä asiakirjoissa - Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksessa ja EU:n kestävän kehityksen strategiassa - määritellään kestävä kehitys kehitykseksi, jolla voidaan vastata yhteiskunnan ajankohtaisiin tarpeisiin vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuuksia täyttää tarpeensa. Kestävä kehitys on läpäisevä EU:n oikeusperiaate, jonka pitäisi vaikuttaa kaikkeen EU:n politiikkaan, myös kehitysyhteistyöpolitiikan kehittämiseen.
Yhteisömme tärkeimpiin tavoitteisiin kuuluu köyhyyden torjuminen koko maailmassa, vanhojen velkojen maksaminen kehitysmaille sekä niiden auttaminen muuttumaan vähiten kehittyneistä valtioista kehittyviksi valtioiksi ja lopulta kehittyneiksi valtioiksi. Kehittyneet valtiot tuntevat edistyksestä ja modernista elämästä aiheutuvat kustannukset. Viittaan ihmisen toiminnan ympäristövaikutuksiin sekä monien talouden alojen ja erityisesti teollisuuden kehitykseen. Näitä valtavia kustannuksia maksaa koko maailma, vaikkei kaikissa maissa ole tai käytetä tekniikkaa, jotka lisäävät kasvihuonekaasupäästöjä, hiilidioksidipäästöjä tai muita päästöjä. Maksajia ovat kaikki, ja kaikki haluavat vähentää päästöjä. Suuntaamme huomiomme siihen, että saamme omiin talouksiimme soveltuvat ratkaisut, mutta haluamme myös, että kehitysmaat käyttävät uusiutuvia ja päästöttömiä energiamuotoja sekä päästötöntä tekniikkaa. Asia ei kuitenkaan ole näin yksinkertainen. Mietinnössä tuodaan esiin joitakin kestävän kehityksen ongelmia ja esitetään ratkaisuehdotuksia kehitysmaille - ja muillekin, kuten EU:lle. Kestävä kehitys sisältää kolme perustekijää: vakaan talouskasvun, ympäristönsuojelun sekä sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja koheesion.
Talous-, ympäristönsuojelu- ja sosiaalikysymykset näin ollen liittyvät toisiinsa ja tukevat toisiaan. Niiden välinen kytkös olisi tiedostettava jo politiikan laadintavaiheessa. Talouskysymykset liittyvät hallintoon, ihmisoikeuksiin, demokratiaan, alueelliseen yhdentymiseen ja muihin talouselämän näkökohtiin. EU:n ja muiden maiden myöntämää rahoitustukea tarvitaan näiden kysymyksen ratkaisemiseksi, mikä edellyttää myös kehitysmaiden institutionaalisten valmiuksien vahvistamista, korruption torjuntaa sekä uusia menetelmiä, joilla autetaan yrityksiä ja markkinoita toteuttamaan kestävää kehitystä käytännössä, houkuttelemaan ulkomaisia investointeja ja niin edelleen.
Ympäristöön vaikuttavat metsien laittomat hakkuut, jotka lisäävät korruptiota ja aseellisten yhteenottojen uhkaa, juomaveden puute sekä puutteelliset hygieniaolot, saasteet ja erityisesti kasvihuoneilmiö sekä luonnonvarojen käyttö ja ehtyminen, jotka usein edeltävät konfliktitilanteita. Ympäristökysymykset ovat tärkeitä myös sosiaaliselta kannalta, kuten juomaveden saannin ja hygieniaolojen, koulutuksen ja terveydenhuoltopalvelujen saatavuuden sekä köyhyyden torjumisen kannalta. Mitä tulee kestävän kehityksen kolmen perusnäkökohdan toteutumiseen, on ilmeistä, että EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan kannalta haasteellisinta on talouskasvun edistäminen ja köyhyyden poistaminen samanaikaisesti ympäristönsuojelun varmistamisen kanssa.
EU:n on tämän vuoksi kannustettava kehitysyhteistyöpolitiikassaan myös muita merkittäviä taloudellisia toimijoita, kuten Yhdysvaltoja, Kiinaa ja Intiaa, osallistumaan maailmanlaajuisen kestävän kehityksen toteuttamiseen. Talouskasvun vauhdittamisen yhteydessä on hyvin tärkeää toteuttaa kestävää kehitystä kaikilla aloilla, investoida päästöttömään tekniikkaan, ottaa käyttöön vaihtoehtoisia energiantuotantotekniikoita ja etenkin soveltaa yrityskäyttäytymistä koskevia vaatimuksia. Ympäristön kannalta on tärkeää korostaa, että kehitysmaissa toimivien kansainvälisten yritysten on suojeltava ympäristöä. Aluksi olisi pantava täytäntöön kehitysmaissa toimivien eurooppalaisten yritysten käytännesäännöt.
Torjuessaan ympäristönsuojelun heikentymistä kehitysmaissa EU:n olisi tehtävä tiiviimpää yhteistyötä pienten ja keskisuurten yritysten kanssa ja lisättävä niiden kiinnostusta ympäristöä kohtaan. Biologisen monimuotoisuuden suojelu, ympäristön ekologisen tilanteen seuraaminen ja asianmukaiset toimet tämän tukemiseksi ovat osa kollektiivista velkaamme tuleville sukupolville. Sosiaalisten kysymysten alalla meidän on pyrittävä saavuttamaan vuosituhannen kehitystavoitteet, edistettävä kestäviä kulutustottumuksia, torjuttava sairauksia ja osoitettava entistä enemmän virallista kehitysapua terveys- ja ympäristökysymyksiä käsittelevään koulutukseen.
On myös erittäin tärkeää ottaa kansalaisyhteiskunta, kansalaisjärjestöt ja naiset mukaan etsimään ratkaisuja kestävän kehityksen ongelmiin ja sosiaalisen vuoropuhelun elävöittämiseen. Näiden kolmen kestävän kehityksen alan ohella haluan mainita myös institutionaalisten valmiuksien vahvistamisen, jonka on oltava ensisijaista kaikilla aloilla. Institutionaalisiin, hallinnollisiin ja oikeudellisiin uudistuksiin sekä infrastruktuurijärjestelmien laajentamiseen ja kansalliseen varainhoitoon myönnettävän avun yhteydessä on arvioitava ympäristöön ja talouteen kohdistuvia vaikutuksia sekä sosiaalisia vaikutuksia.
Kyse on pitkän aikavälin toimintaohjelmista, joiden avulla varmistetaan kehitysyhteistyöpolitiikan kestävyys. EU voi kuitenkin jo nyt ryhtyä toimiin kestävyyden edistämiseksi, maatalouden vientitukiasian ratkaisemiseksi ja sellaisten tuotteiden tuonnin edistämiseksi, jotka on tuotettu kestävän kehityksen periaatteiden ja kansainvälisten sopimusten mukaisesti. Lisäksi se voi soveltaa sellaista maahanmuuttopolitiikkaa, jolla estetään aivovuoto kehitysmaista, edistää investointeja kehitysmaihin sekä noudattaa uskollisesti periaatetta, jonka mukaan BKT:sta osoitetaan 0,7 prosenttia kehitysapuun.
Ján Figel'
Arvoisa puhemies, pyrin pysymään minulle varatussa puheajassa, jotta voimme päättää istunnon ennen puoltayötä.
Komissio on luonnollisesti tyytyväinen mietintöön, jossa käsitellään kestävyyden huomioon ottamista kehitysyhteistyöpolitiikassa. Panin iloisena merkille, että mietintö on hyvin samankaltainen aiheesta tekemämme oman analyysimme kanssa. Komissio on täysin sitoutunut ottamaan kestävyyden huomioon kehitysyhteistyössä. Kehitysyhteistyön laajana tavoitteena on köyhyyden poistaminen kestävän kehityksen näkökohdat huomioon ottaen. Työskentelemme useimpien mietinnössä esitettyjen suositusten mukaisesti. Kiitän esittelijä Budreikaitėa. Havainnollistan aihetta muutamalla esimerkillä.
Parannamme ympäristökysymysten huomioon ottamista kehitysyhteistyöpolitiikassa monin tavoin, esimerkiksi kouluttamalla henkilöstöä, perustamalla ympäristöasioita koskevan palvelupisteen, laatimalla järjestelmällisesti maa- ja aluekohtaisia ympäristökatsauksia sekä tekemällä tarvittaessa strategisia ympäristöarvioita ja arvioimalla ympäristövaikutuksia.
Toiseksi lisäämme kehitysmaille osoitettua tukea, jonka avulla ne voivat mukautua ilmastonmuutokseen. Pyrimme vahvistamaan liittoutumistamme kehitysmaiden kanssa ilmastonmuutokseen sopeutumisen ja sen lieventämisen alalla. Koska ilmastonmuutoksen välitön vaikutus näkyy kehitysmaissa äärimmäisinä sääoloina, valmistelemme myös uutta katastrofiriskin vähentämistä koskevaa strategiaa.
Lisäksi edistämme puhdasta ja uusiutuvaa energiaa erityishankkeiden avulla. Kansainvälinen yhteisö on suhtautunut myönteisesti myös aloitteeseen, joka koskee globaalia energiatehokkuutta ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä edistävän rahaston perustamista.
Pyrimme myös voimakkaasti estämään laittomaista lähteistä peräisin olevan puun tuonnin neuvottelemalla vapaaehtoisista kumppanuussopimuksista, jotka perustuvat metsälainsäädännön soveltamisen valvontaa, metsähallintoa ja puukauppa koskevaan aloitteeseen. Neuvottelut on äskettäin aloitettu Malesian, Ghanan ja Indonesian kanssa.
Lisäksi osoitamme varoja kehitysmaiden valmiuksien vahvistamiseen, jotta voidaan ehkäistä myrkyllisten jätteiden laitonta päästämistä ympäristöön ja tyhjentää kiinteiden torjunta-aineiden varastoja.
Näiden tavoitteiden ja muiden mietinnössä esiin tuotujen asioiden parissa on ehdottomasti tehtävä vielä paljon työtä. Euroopan parlamentin tuki kehitysyhteistyövälineelle sekä ympäristöä ja luonnonvaroja koskeva ilmastostrategia ovat ratkaisevan tärkeitä, minkä vuoksi osoitan teille kiitokset sitoutumisestanne ja tuestanne.
Horst Posdorf
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, voin ainoastaan osoittaa lämpimät kiitokseni esittelijä Budreikaitėlle onnistuneesta työstä, sillä tästä tasapainoisesta mietinnöstä ei löydy moitteen sijaa.
Mietintö sisältää kehitysyhteistyövaliokunnan sanoman ytimen: ilmastonmuutoksen haasteet, luonnon monimuotoisuuden suojelun, vähiten kehittyneiden maiden velkahuojennukset, pienten ja keskisuurten yritysten edistäminen kehitysmaiden sosiaali-, ympäristö- ja talousalan yhteistyön parantamiseksi sekä suorien ulkomaisten investointien lisääminen ja viennin monipuolistaminen.
Mietinnössä kehotetaan komissiota perustamaan yhteisön kehitysyhteistyöohjelmat avoimuuden ja vastuullisuuden periaatteille, koska korruptio tekee merkittävää vahinkoa kehitysmaissa. Tämän vuoksi parlamentti kehottaa perustamaan erillisvirastoja torjumaan korruptiota ja osoittamaan asianmukaiset määrärahat niiden toiminnalle. Pyydän parlamenttia kannattamaan tätä mietintöä tulevassa äänestyksessä.
Karin Scheele
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan kiittää esittelijää. Pitkään ajateltiin, että ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys ovat ylellisyyttä, josta ei voida keskustella ja jollaista ei varsinkaan voida toteuttaa, ennen kuin yhteiskunta on saavuttanut tietyn kehitystason.
Kestävästä kehityksestä on sittemmin tehty yksi vuosituhannen kehitystavoitteista, koska heikot ympäristöolot vaikuttavat välittömästi nimenomaan köyhiin ihmisiin. Heidän elinolonsa riippuvat suurelta osin luonnonvarojen saatavuudesta - esimerkiksi 90 prosenttia absoluuttisessa köyhyydessä elävistä ihmisistä on riippuvaisia puusta elantonsa hankkimisessa. On myös niin, että ilmastonmuutoksen vaikutukset tuntuvat voimakkaammin kehitysmaissa kuin teollisuusmaissa, jotka ovat sen pääasiassa aiheuttaneet. Tämän vuoksi komission ehdotus uusien autojen hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä koko Euroopassa vuoteen 2012 mennessä on tervetullut.
Kehotamme mietinnössä jälleen Yhdysvaltoja sekä Intiaa ja Kiinaa ratifioimaan Kioton pöytäkirjan ja ottamaan yhdessä Euroopan unionin kanssa vastuun maailmanlaajuisesta kestävästä kehityksestä.
Infrastruktuurin rakentaminen on tärkeää kestävän kehityksen kannalta, mutta on myös tärkeää pitää mielessä sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat, minkä vuoksi kehotamme komissiota toteuttamaan ympäristövaikutusten arvioinnin kaikista hankkeista, joille osoitetaan EU:n tukea, ja julkaisemaan tämän arvion.
Järkytyimme jälleen raporteista, joissa kuvattiin kehitysmaiden ihmisten epäinhimillisiä työoloja. Kehitysmaissa toimivien eurooppalaisten yritysten käytännesääntöjä on ehdottomasti tehostettava. Meidän on tehtävä oma osuutemme varmistaaksemme, että Kansainvälisen työjärjestön perusluonteisia työnormeja noudatetaan.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina klo 11.30.
