Antibioottiresistenssi (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Paolo De Castron maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puolesta komissiolle esittämästä suullisesta kysymyksestä, jonka aiheena on antibioottiresistenssi - B7-0304/2011).
Paolo De Castro
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, meillä on tänään tärkeä tilaisuus tarttua vastuullisesti ja sitoutuneesti yhä kasvavaan ongelmaan, joka koskee eläinten antibioottiresistenssiä. Tämä on strateginen kysymys maataloussektorille ja etenkin Euroopan kotieläinjalostuksen tulevaisuutta ajatellen.
Asiaa koskevista tiedoista käy ilmi, että noin 50 prosenttia antibiooteista määrätään Euroopassa eläimille. Asianmukaisesti käytettynä antibiootit ovat hyödyllinen väline, jolla viljelijät voivat pitää karjansa terveenä ja tuottavana sekä varmistaa sen hyvinvointi. Emme ole siten täällä tuomitsemassa antibioottien käyttöä eläintenhoidossa vaan haluamme pyytää komissiolta konkreettista ratkaisua antibioottien käytön tehostamiseksi ja eläinten resistenssin vähentämiseksi.
Eläinten hyvinvointia koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 5. toukokuuta 2010 antamassamme päätöslauselmassa parlamentti korosti eläinten hyvinvoinnin, eläinten terveyden ja ihmisten terveyden välistä yhteyttä, sekä kehotti komissiota ja jäsenvaltioita ratkaisemaan vastuullisesti vaikeaksi ongelmaksi muodostuneen eläinten antibioottiresistenssin. Kehotimme komissiota etenkin keräämään ja analysoimaan tietoja kaikkien eläinlääkintätuotteiden käytöstä, myös antibiooteista, ja pyrkimään siten varmistamaan näiden tuotteiden tehokkaan käytön. Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta, jonka puheenjohtajana minulla on kunnia toimia, on nyt vuotta myöhemmin täällä pyytämässä komissiota panemaan täytäntöön kaikki asiaa koskevat aloitteet tämän pitkään kestäneen ja mahdollisesti myös ihmisten terveyteen vaikuttavan ongelman ratkaisemiseksi.
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, nyt tarvitaan komission konkreettista sitoutumista siihen, että se hyödyntää kerättyjä tietoja toteuttaakseen saavutetut tulokset myös käytännössä niin, että edistetään tutkimus- ja valvontatoimintaa sekä varmistetaan antibioottien käytön tehostaminen tärkeänä osana eläintautien torjuntaa.
Muistuttaisin tältä osin, että jotkin tutkimukset osoittavat, että vähän energiaa sisältävä eläinravinto saattaa lisätä tautien esiintymistä ja siten antibioottien käyttöä. Siksi olisi suotavaa tarkistaa eläinjauhojen käytön kieltoa muiden kuin märehtijöiden ravintona Euroopan eläinlääkintäkomitean lausunnon mukaisesti. Nämä pyynnöt sisältyvät maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 12. huhtikuuta 2011 antamaan päätöslauselmaan, ja niistä äänestetään täällä parlamentissa huomenna.
Viime kuukausina on tehty lujasti työtä, ja kiittäisinkin henkilökohtaisesti Marit Paulsenia, varjoesittelijöitä sekä kaikkia parlamenttiryhmiä heidän korvaamattomista panoksistaan tätä aihetta koskevan yhteisen tekstin laatimisessa. Euroopan karjatalouden kilpailukyky tulevaisuudessa saattaa riippua siitä, miten tätä ongelmaa hoidetaan, ja sen monialainen luonne vaatii sitoutumista ja vastuunottoa koordinoidun lähestymistavan ja yhteisen poliittisen tahdon avulla.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi tuoda esille, että komissio on täysin tietoinen ja siten huolissaan mikrobilääkeresistenssin kansanterveydelle aiheuttamasta uhkasta.
Komissio kehotti vuonna 2009 antamassaan vastauksessa ensimmäiseen kysymykseen Euroopan lääkevirastoa (EMA) ottamaan johtoaseman mikrobilääkkeiden käyttöä eläimillä koskevien vertailukelpoisten tietojen keruussa. Hanke, eurooppalainen eläinten mikrobilääkkeiden käytön seurantajärjestelmä (ESVAC), käynnistettiin vuoden 2009 kolmannella vuosineljänneksellä. EMA on tehnyt yhteistyötä jäsenvaltioiden, EU:n virastojen ja toimivaltaisten sidosryhmien kanssa järjestelmän kehittämiseksi. Kymmenestä jäsenvaltiosta saatujen tietojen tulokset julkistetaan mahdollisimman pian. Kaksitoista muuta jäsenvaltiota aloittaa tietojen keruun vapaaehtoiselta pohjalta. Tavoitteena on ulottaa järjestelmä kattamaan kaikki EU:n jäsenvaltiot. Tavoitteena on myös saada yksityiskohtaista tietoa esimerkiksi eläinlajeista.
Mihin me tarvitsemme näitä tietoja? Tarvitsemme niitä tieteeseen perustuvan lähestymistavan omaksumiseksi: vain tällaisten tietojen pohjalta tutkijat voivat arvioida kunnolla antibioottien käytöstä eläimillä johtuvan mikrobilääkeresistenssin todellisia riskejä.
Toiseen kysymykseen palatakseni voin vakuuttaa arvoisille jäsenille, että komissio on tietoinen siitä, että mikrobilääkeresistenssin valvonta edellyttää monialaista lähestymistapaa. Sen vuoksi komissio konsultoi säännöllisesti omia yksiköitään, jäsenvaltioiden toimivaltaisia virastoja sekä muita sidosryhmiä esimerkiksi kokouksissa ja julkisissa kuulemisissa. Komissio työskentelee mikrobilääkeresistenssin parissa tiiviissä yhteistyössä toimivaltaisten virastojensa, kuten erityisesti tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen, EMAn sekä mikrobilääkeresistenssiasiassa Euroopan unionin vertailulaboratorion kanssa.
Vastauksena kolmanteen ja viimeiseen kysymykseen haluan ilmoittaa, että komissio kehittää parhaillaan mikrobilääkeresistenssin viisivuotisstrategiaa. Strategiassa omaksutaan kokonaisvaltainen lähestymistapa ja se sisältää konkreettisia ehdotuksia tuleviksi toimenpiteiksi mikrobilääkeresistenssiongelman käsittelemiseksi suhteessa kansanterveyteen ja eläinten terveyteen. Strategia perustetaan mikrobilääkeresistenssiä koskeviin neuvoston päätelmiin ja suosituksiin sekä mainitsemieni kuulemisten tuloksiin.
Eläinlääkkeitä ja lääkerehua koskevien EU:n sääntöjen tarkistamistyö on käynnissä. Uusia työkaluja ja välineitä mikrobilääkeresistenssiongelmaan tarttumiseksi harkitaan niin ikään, kuten esimerkiksi vaikutustenarvioinnin optioita.
Komissio päättää kootun näyteaineiston pohjalta lainsäädäntöehdotuksensa yksityiskohdista. Tavoitteenamme on esitellä komission strategia 18. marraskuuta 2011, jolloin vietetään Euroopan antibioottivalistuksen päivää.
Elisabeth Jeggle
PPE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen László Andor, haluan aluksi kiittää maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puheenjohtajaa Paolo De Castroa hänen aloitteestaan ja komissiolle esittämästään kysymyksestä tästä tärkeästä aiheesta. Arvoisa komission jäsen Andor, kuunneltuani puhettanne haluaisin ensinnäkin kehottaa teitä siirtymään sanoista tekoihin, sillä tarvitsemme konkreettisia toimenpiteitä.
Antibioottiresistenssi on ongelma, joka meidän on syytä ottaa vakavasti ja johon on toistaiseksi kiinnitetty liian vähän huomiota karjankasvatuksen yhteydessä. Mikrobilääkkeet ovat epäilemättä hyvin hyödyllisiä asianmukaisessa käytössä. Niiden avulla viljelijät voivat pitää karjansa terveenä ja tuottavana sekä varmistaa korkeatasoisen eläinten hyvinvoinnin. Jotta voimme varmistaa, että antibiootit säilyttävät tehokkuutensa eläinten ja ihmisten sairauksien torjunnassa, meidän on omaksuttava koordinoitu lähestymistapa EU:ssa.
Olemme viime viikkoina keskustelleet intensiivisesti aiheesta maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa ja olemme tutkineet asiaa seikkaperäisesti. Valiokunta hyväksyi yhteisen päätöslauselman 12. huhtikuuta suurella enemmistöllä: 34 äänesti puolesta ja 2 vastaan. Erinomainen yhteistyö kaikkien eri puolueryhmiä edustavien varjoesittelijöiden kanssa johti sellaisen hyvin tasapuolisen ja loppuun asti mietityn tekstin syntymiseen, jota meidän on tuettava, ja kehotan teitä tekemään niin huomisessa täysistunnon äänestyksessä. Mietintö on tasapuolinen, koska siinä keskitytään eläinten hyvinvointiin, antibioottiresistenssin ongelmiin sekä kustannustehokkuuteen viljelijöiden osalta.
Haluan siten jälleen kerran kiittää kaikkia maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa mukana olleita sekä Marit Paulsenia hedelmällisestä yhteistyöstä. Haluaisin nyt nähdä komission ryhtyvän toimiin.
Luis Manuel Capoulas Santos
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, eläintautien hoidossa käytettävien antibioottien käytön seuraukset ovat hyvin tiedossa ja yhä huolestuttavampia. Alaan kohdistuu jo nyt varsin vaativia standardeja, joihin myös Euroopan parlamentti on kiinnittänyt huomiota ja joista on tehty monia myönteisiä aloitteita, kuten antibioottiresistenssiä koskevien tietojen keruuverkosto. Nämä aloitteet eivät kuitenkaan vielä riitä.
Kehotankin komissiota sekä parantamaan valvontamekanismeja sekä toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet tiedonkeruun laajentamiseksi sekä sisällyttämään asiaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoon rohkaisevat eri aloitteet valmisteilla olevaan yhteiseen maatalouspolitiikan lainsäädäntöpakettiin.
Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, jonka tärkeimmät suositukset saivat laajan tuen, kuten kollegani Elisabeth Jeggle on juuri vahvistanut, jättämä päätöslauselmateksti ansaitsee komission seikkaperäisen arvioinnin. Suositukset on ennen kaikkea muutettava konkreettisiksi toimenpiteiksi kansanterveyden suojelun tehostamiseksi sekä eläinperäisten eurooppalaisten tuotteiden laatuimagon turvaamiseksi.
Marit Paulsen
ALDE-ryhmän puolesta. - (SV)) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, minusta olemme tehneet upeaa työtä maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnassa. On harvinaista, että sekava poliittinen kokoonpano oli niin yksimielinen kuin se oli tällä kertaa.
Antibioottiresistenssi on nimittäin suurin uhka sekä eläintein että ihmisten terveydelle. Infektiotaudit olivat aikoinaan lasten, nuorten ja nuorten eläinten yleisin kuolinsyy. Tässä mielessä ei pidä unohtaa, että sekä eläimet että ihmiset ovat nisäkkäitä. Meillä on samanlainen vastustuskyky ja samanlainen herkkyys stressiin, mikä tarkoittaa, että ellemme voi hyvin, vastustuskykymme heikkenee ja joudumme turvautumaan antibiootteihin, sillä alttiutemme vakaville infektioille kasvaa.
Olemme pohtineet tätä ihmisten lääkkeiden yhteydessä. Olemme toimineet ja yrittäneet rajoittaa antibioottien käyttöä sekä ymmärtää seurauksia. Ei pidä unohtaa, että jos menetämme antibioottiaseen, palaamme isoisoäitiemme aikaan, jolloin sairauksista, joita tänään pidämme vain tavallisina infektiotauteina, kuten pikkulasten korvatulehdusta, voi jälleen tulla kohtalokkaita. Tätä ei ole kovin helppoa käsitellä tässä suhteessa, joten siihen olisi syytä suhtautua vakavasti. Kuten sanoin, olen todella iloinen.
Päätöslauselmassa on toki joitakin yksityiskohtia, joita olisi toivonut olevan enemmän tai joiden olisi halunnut olevan toisin, mutta pääasia ei ole, että kaikki pilkut ovat oikein, vaan tärkeää on, että yhteinen tahtomme aloittaa prosessin. Toivon, että komissio ottaa tämän huomioon, sillä uskon, että saamme huomenna lähes yksimielisen "kyllä"äänen. Toivon sitä ja toivon, että tämä on vahva viesti, joka teidät istumaan alas ja kuuntelemaan. Kiitos.
Richard Ashworth
Arvoisa puhemies, haluan kiittää maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puheenjohtajaa tämän asian esille ottamisesta.
Jaan hänen huolensa karjan bakteeri-infektioiden antibioottiresistenssin tasosta. Olen hänen kanssaan samaa mieltä siitä, että meidän olisi oltava yhä enemmän huolissamme selvästä vuotovaikutuksesta ihmisiin, sillä olemme huomanneet, että monien aiemmin luotettavien antibioottien teho on laskenut merkittävästi, mikä vaarantaa ihmisten terveyden. Kannatan siten keskustelun tavoitetta. Olen samaa mieltä myös siitä, että ensimmäisen tärkeän toimen on oltava tiivis yhteistyö eri virastojen ja lääketeollisuuden kanssa ongelman valvomiseksi ja arvioimiseksi.
Haluan kuitenkin huomauttaa, että vastoin yleistä mielipidettä tämä ei ole yksinomaan tehomaatalouden aikaan saama ongelma. Antibioottien satunnainen käyttö maataloudessa on tai on ollut yleistä kaikilla tiloilla, sekä isoilla että pienillä. Menisin jopa pidemmälle väittäessäni, että suuret tuottajat ovat nykyisin yleensä vertikaalisesti integroituneita sopimusehtojen nojalla jalostussektoriin ja että antibioottien ennaltaehkäisevä käyttö on yleensä kielletty tai sitä on rajoitettu laadunvarmistusohjelmien mukaisesti.
On kuitenkin selvää, että jonkinasteista valvontaa on oltava, ja odotan innokkaasti kuulevani aikanaan yksityiskohtia komission jäsenen strategiasta. Haluan tehdä kolme huomiota. Ensinnäkin kaikkien toimenpiteiden on perustuttava vankkaan tieteelliseen näyttöön; toiseksi toimenpiteiden on oltava oikeasuhtaisia; kolmanneksi toimenpiteillä ei pidä lisätä maatalouden ja eläinlääkinnän sääntely- ja siten kustannuspaineita.
Martin Häusling
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, aiheemme on hyvin vakava. Se on äärimmäisen tärkeä sekä karjatalouden tulevaisuuden että etenkin ihmisten terveyden kannalta. Tämä on syytä pitää mielessä. Tämä ei ole pohjimmiltaan maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan ongelma. Meillä ei ole kuitenkaan tarpeeksi tietoja, kuten on jälleen kerran tullut selväksi. Vain 10 jäsenvaltiota on toimittanut tietoja, mikä on liian vähän. Asiaa on käsiteltävä jokseenkin nopeammin, ja tarkkaa valvontaa tarvitaan.
Kiinnitämme tältä osin liian vähän huomiota yhteen asiaan, nimittäin tehoviljelyyn sekä suurilla tiloilla että joillakin alueilla. Meidän on syytä tarkastella tätä ja voimme tehdä jotakin sen estämiseksi. Voimme maatalouspolitiikkaamme uudistamalla varmistaa, että pääpaino on eläinten hyvinvoinnissa, siinä, että eläimet elävät lajityypillisissä oloissa ja ovat vankkoja ja terveitä, periaatteessa, että on parempi ennaltaehkäistä kuin hoitaa.
Tarvitsemme myös (tämä on komission tehtävä) pitkän ajan suunnitelman antibioottien käytön vähentämiseksi maataloudessa. Antibioottiresistenssin vaikutukset tuntuvat lähinnä maatalousalan työntekijöissä eli viljelijöissä ja heidän työntekijöissään. Heillä on jo nyt suuria vaikeuksia toimialallaan. Toinen syy huoleen on epäilys siitä, että antibioottiresistenssi siirtyy suoraan elintarvikkeiden välityksellä. Tätä on tarkasteltava huolellisesti Euroopan väestön terveyden nimissä. Tässä on toimittava kiireesti.
On tärkeää selventää, että noin 50 prosenttia kaikista antibiooteista käytetään karjataloudessa, mikä on aivan liian paljon. Meidän on siksi varmistettava tämän luvun aleneminen maatalouden ja kansanterveyden etujen turvaamiseksi pitkällä aikavälillä.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Arvoisa puhemies, 7. huhtikuuta vietetyn maailman terveyspäivän teemana oli tänä vuonna antibioottiresistenssi, jota pidetään maailmanlaajuisena uhkana kansanterveydelle. Euroopassa kuolee joka vuosi 25 000 ihmistä mikrobilääkeresistenssiin liittyvien syiden vuoksi. Mikrobilääkeresistenssin kehittyminen ihmisissä voi johtua eläimistä tai eläinperäisistä elintarvikkeista. Tänään käsiteltävänä oleva päätöslauselma on siten tärkeä asiakirja.
Kaikkien aihetta koskevien keskustelujen tärkein sana on "varovaisuus". Antibiootit eivät ole huono asia vaan niiden varomaton ja yletön käyttö on vaarallista. Antibioottien käyttöä ei pidä tuomiota, vaan niitä on käytettävä varoen sekä ihmisillä että eläimillä. Päätöslauselmassa esitetyt toimet, jotka koskevat eläinlääkäreille ja karjankasvattajille annettavan tiedon lisäämistä, olisi siten toteutettava mahdollisimman tiukasti. Antibioottien käytön kieltäminen lisäaineina eläinrehussa on sen sijaa aihe, josta on ehdottomasti tehtävä kansainvälinen sopimus.
Eräässä tuoreessa tutkimuksessa tuodaan ilmi, että Yhdysvaloissa lähes puolet kauppojen testatusta lihasta sisälsi stafylokokki-bakteeria, ja puolet näistä lihatuotteista oli resistentti ainakin kolmelle antibioottilajille. Tämä osoittaa antibioottien laajalle levinneen käytön karjataloudessa, ja minun on sanottava, että eurooppalaiset viljelijät ovat saaneet tarpeekseen siitä, että vain heidän on omaksuttava ja noudatettava sääntöjä tulotasonsa putoamisen uhatessa.
Ulrike Rodust
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen László Andor, hyvät kollegat, meidän on tehtävä kaikkemme antibioottiresistenssin leviämisen estämiseksi. Olemme tästä täysin samaa mieltä. Tämä edellyttää antibioottien vastuullista käyttöä ihmisten lääkkeissä ja karjataloudessa. Euroopan unionin on ryhdyttävä päättäväisesti toimiin. Emme voi sallia, että yksistään Euroopan unionissa kuolee vuosittain 25 000 ihmistä resistenttien bakteerien aiheuttamiin infektioihin. Antibiootteja ei pidä käyttää rutiininomaisesti tai ennaltaehkäisyn vuoksi. Meidän on varmistettava antibioottien vastuullinen käyttö kaikissa jäsenvaltioissa.
On äärimmäisen tärkeää, että kaikki mahdollinen tehdään karjan pitämiseksi terveenä kasvatusvaiheesta eteenpäin, kunnes eläin on täysikasvuinen. Eläinten terveyden varmistaminen on paras keino välttyä infektioilta ja antibioottien käytöltä. Eläinten ruokintatavoilla on tässä suhteessa ratkaiseva merkitys, mutta myös karjankasvatus on tärkeä asia.
Meidän olisi oltava aina avoimia vaihtoehtoisten metodien, kuten homeopatian ja kasvilääkinnän, käytölle karjankasvatuksessa. Euroopassa tarvitaan enemmän tutkimusta ja tietoja näistä vaihtoehtoisista metodeista.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, kotimaani Alankomaat on maailmanmestari. Ei valitettavasti jalkapallossa (menetimme mestaruuden viime vuonna) vaan antibioottien käytössä karjankasvatuksessa. Mikään muu maailmassa ei käytä yhtä paljon antibiootteja karjankasvatuksessa kuin Alankomaat. Tällä on hyvin vakavat seuraukset, jotka eivät rajoitu vain antibioottien käyttöön Alankomaissa, sillä joka vuosi Euroopassa kuolee 25 000 ihmistä bakteeri-infektioihin, kuten muutkin jäsenet ovat todenneet. Infektiot tarttuvat lihasta. Alankomaissa 90 prosenttia kananlihasta sisältää resistenttejä ESBL-bakteereja, ja viime kuussa paljastui jopa, että kasviksista oli löytynyt resistenttejä bakteereja, jotka olivat kulkeutuneet niihin lannan ja maaperän kautta. Arvoisa puhemies, tähän on totisesti tultava muutos. Tanska esimerkiksi on osoittanut, että muutokset ovat mahdollisia ja että vankoin ja tiukoin toimenpitein voimme säilyttää vankan ja terveen karjankasvatusalan ja vähentää huomattavasti antibioottien käyttöä.
Komissio on ilmoittanut aiemmin ja ilmoitti jälleen tänä iltana aikovansa esittää kauaskantoisia toimenpiteitä marraskuussa. Toimenpiteet pannaan täytäntöön vuonna 2012. Haluan kehottaa komissiota todella antamaan tälle asialle ensisijaisen aseman eikä jätä sitä jäsenvaltioiden varaan, koska ne toteuttavat oikeita toimenpiteitä liian hitaasti.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, on täysin selvää, että antibioottiresistenssistä ollaan huolissaan yli puoluerajojen. Kun otetaan kuitenkin huomioon komission äskeiset sanat siitä, että meillä on 10 jäsenvaltion tiedot, jotka eivät ole vielä käytössämme, on todella kyse huolenaiheista, joista meillä ei ole yksityiskohtaisia tietoja. Tarvitsemme nyt noita tietoja.
Haluaisin nähdä tulostaulun siitä, miten paljon jäsenvaltioissa käytetään lääkkeitä eläintä kohti, jotta voisimme tarkastella maita, joilla on parhaat käytännöt, ja vertailla niitä muihin maihin, joilta ne puuttuvat. En halua osoitella sormella, vaan pikemminkin antaa antibiootteja mahdollisesti liikaa käyttäville jäsenvaltioille mahdollisuuden parantaa käytäntöjään karjataloudessa.
On myös perusteltua sanoa, etteivät viljelijät käytä antibiootteja miten sattuu vaan silloin, kun eläimet sairastuvat. Antibiootit ovat kalliita, joten viljelijät eivät käytä niitä niin kuin antaisivat eläimille vain vettä juotavaksi.
Meidän pitäisi olla tasapuolisia tässä keskustelussa. Hankkikaamme tietoa. Odotamme innokkaasti marraskuussa esiteltävää strategiaa, jolla pyritään torjumaan tätä Euroopan unionille sekä eläimille että ihmisille yhä suurempaa ongelmaa.
Peter Jahr
(DE) Arvoisa puhemies, olen hyvin kiitollinen kysymyksen laatijalle ja valiokuntamme puheenjohtajalle siitä, että hän otti tämän kysymyksen asialistalle. Antibioottien käyttö eläimillä pitää sisällään toisiin läheisesti liittyviä hyviä ja huonoja puolia. Eläinten terveyden ylläpitämistä auttavien lääkkeiden varomaton käyttö voi olla suuri terveysriski ihmisille. Sen vuoksi meidän on omaksuttava koordinoitu, integroitu ja ennen kaikkea tieteellinen lähestymistapa, sillä meidän on edelleen käytettävä antibiootteja eläinten hoidossa tulevaisuudessa. Meidän on toisaalta myös vähennettävä ihmisten terveysriskejä.
Mietintö täyttää juuri nämä vaatimukset. Toivon, että komissio hyväksyy parlamentin ehdotukset, toiveet ja vaatimukset. Kuten monet edelliset puhujat ovat todenneet, tärkeintä on saada analyysi nykytilanteesta kaikilta jäsenvaltioilta eläinten, Euroopan maatalouden sekä etenkin Euroopan unionin kansalaisten hyväksi.
Miroslav Mikolášik
(SK) Arvoisa puhemies, haluan ottaa esille yhden tosiasian, joka yhdistää eläinlääkkeet ja ihmislääkkeet toisiinsa. Mikrobiologit puhuivat kaikissa muissa Euroopan kongresseissa niin sanotuista metisilliiniresistenteistä stafylokokki-bakteereista puhuessaan ihmisten antibioottiresistenssistä. Tämä on ongelma, johon ihmislääketiede ei enää tarjoa tehokasta antibioottia: emme tiedä, miten sitä hoidetaan. Jopa 25 000 ihmistä vuosittain kuolee resistenttien bakteerien aiheuttamiin infektioihin.
Tiedättekö, miten tähän on tultu? Yksinkertaisesti siksi, että eläinlääkkeissä käytetään vastuuttomasti antibiootteja. Eläimille syötetään käytännöllisesti katsoen tonneittain antibiootteja. Eläimille niitä syötetään ennaltaehkäisevästi, niitä lisätään eläinten ruokaan, ja tällä tavoin ne heikentävät myös ihmisten kykyä vastustaa infektioita, joita he saavat jopa sairaalassa sairaalabakteereista.
Kehotankin komissiota nopeuttamaan tutkimustietojen keruuta jäsenvaltioilta sekä myös tukemaan ihmisille hyödyllisten ja ihmishenkiä mahdollisesti pelastavien antibioottien uutta tutkimusta.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, kemian- ja lääketeollisuudesta peräisin olevien tuotteiden pääsy elintarvikeketjuun on maataloustuotannon tehostumisen vääjäämätön seuraus. Ihmisorganismista tulee siten niiden ponnistelujen luonnollinen uhri, joita elintarviketuottajat tekevät tuottaakseen mahdollisimman paljon ruokaa mahdollisimman edullisesti ja tehokkaasti.
Siksi meidän on ryhdyttävä valvomaan hyvin tarkkaan nykyaikaisten kemikaalien ja lääketeollisuuden tuotteiden käyttöä maataloudessa sekä arvioimaan hyvin tarkoituksenmukaisesti, järjestelmällisesti ja jatkuvasti näiden ainoiden käytön seurauksia kansalaistemme terveyden suojelemiseksi. Elintarvikkeiden jatkuva ja korkeatasoinen valvonta on ainoa keino, jolla voimme tunnistaa jo varhain uusien tekniikoiden väestöllemme tuomat riskit tai uhkat.
Saatamme puhua tänään enemmän antibiooteista ja kasvavasta resistenssistä niille, mutta meidän on pantava ongelma merkille ja arvioitava sitä entistä kokonaisvaltaisemmin. Toivon myös, että komissio tarkastelee elintarviketurvallisuutta yhtenäisenä strategiana.
László Andor
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, mikrobilääkeresistenssiä koskeva komission strategia, jonka aiomme esitellä marraskuussa, tarjoaa lisäideoita siitä, miten komissio voi yhdessä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa tarttua mikrobilääkeresistenssin ongelmaan kaikilla asianomaisilla aloilla. Osa näistä toimista saattaa vaatia muutoksia lainsäädäntöön. Kaikki toimet eivät sitä edellytä. Tärkeintä on valita oikeat välineet käsillä olevaa tehtävää varten.
Olen täysin samaa mieltä kanssanne siitä, ettei kyse ole ainoastaan tai pääasiassa karjankasvatuksen ongelmasta. Siksi tavoitteenamme on vähentää mikrobilääkeresistenssin kehittymistä, joka johtuu mikrobilääkkeiden käytöstä eläimillä.
Välineitä on useita: koulutus, valistuskampanjat ja niin edelleen. Samaan hengenvetoon on todettava, että tietoja on mielestämme kerättävä lisäämään ongelman ymmärtämistä. Jäsenvaltiot ovat itse asiassa kiinnostuneita tietojen keruusta, mikä on rohkaisevaa.
Kyllä, meillä on aikataulu toimille. Valmistelutyöt ovat käynnissä ja pitävät sisällään myös esimerkiksi vaikutustenarvioinnin ja eläinlääkkeitä koskevien sääntöjen tarkistamisen. Lainsäädäntöehdotuksia laaditaan vuonna 2012, kuten jo mainitsin.
Komissio suhtautuu erittäin myönteisesti parlamentin hyödylliseen panokseen ja odottaa innokkaasti yhteistyön jatkamista parlamentin, jäsenvaltioiden ja eri alojen sidosryhmien kanssa, kun yhteisenä tavoitteena on varmistaa kansalaisten terveyden suojelu kaikkialla EU:ssa.
Puhemies
(EN) Keskustelun päätteeksi olen vastaanottanut yhden päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 12. toukokuuta kello 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Luís Paulo Alves
Karjan ja kotieläinten antibioottiresistenssistä on tullut ongelma viime vuosina. Peräänkuulutan tämän kasvavan ongelman ratkaisemiseksi tutkimuksen lisäämistä sekä ongelman vaikutuksia ravintoketjuun koskevan valvonnan parantamista. Oikein käytettynä antibiootit ovat tehokas hoitokeino, mutta kehotan komissiota ehdottamaan konkreettisia toimenpiteitä, joilla tehostetaan niiden käyttöä eläinten antibioottiresistenssin vähentämiseksi, sillä tämä ongelma vaikuttaa koko ruokaketjuun. Se vaikuttaa etenkin antibioottiresistenssin tasoon, joten sillä on heijastuksensa myös ihmisten terveyteen. Tämän saavuttamiseksi elintarvike- ja eläinlääkintätoimiston (FVO) sekä Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen talousarviossa on oltava varat, joita tarvitaan kenttätyön lisäämiseksi ja ongelman seuraamiseksi käytännössä. Lopuksi haluan ongelman tärkeyden vuoksi kehottaa komissiota laatimaan suunnitelman, jolla tartutaan tähän ongelmaan EU:ssa ja jossa otetaan tämä antibioottiresistenssin torjuntaa koskeva kysymys huomioon koko laajuudessaan sekä erityisesti eläinten terveyden ja antibioottien käytön välinen yhteys sekä eläinten ja ihmisten terveyden välinen yhteys.
Ismail Ertug
Saamme antibiootteja ruoastamme, mikä lisää vastustuskykyämme. Tämä on yksi lääketieteen kehityksen alueista, joka on vähitellen romuttumassa, ja olemme tienneet tämän jo pitkän aikaa. Jäsen De Castro viittasi jo toteutettuihin toimiin. Kannatan päätöslauselmassa tehtyjä ehdotuksia. Haluaisin keskittyä niissä kahteen näkökohtaan.
Pelkkä sääntely ei riitä. Dioksiiniskandaali opetti, kuinka helppoa sääntelyn vesittäminen on, jos joku "musta lammas" toimii hyvin välinpitämättömästi. Sääntelyä toki tarvitaan ja on otettava käyttöön valvontajärjestelmiä, mutta se ei ole ratkaisu kaikkeen.
Keskipitkän ja pitkän aikavälin ratkaisu on tehdä antibioottien käyttö pitkälti tarpeettomaksi. Tähän pääsemme ensinnäkin panostamalla tutkimukseen ja asiantuntijatiedon verkostoimiseen, toiseksi välittämällä tämä tieto viljelijöille ja eläinlääkäreille sekä kolmanneksi kuluttajatiedotuksella.
Markkinavoimia on hyödynnettävä taitavasti, sillä juuri kuluttajat päättävät pitkällä aikavälillä siitä, miten heidän ruokansa tuotetaan.
Pavel Poc
Tautien ehkäisyn ja valvonnan eurooppalaisen keskuksen mukaan Euroopassa on 400 000 potilasta, joilla on moniresistenttien bakteerikantojen aiheuttama tartunta. Kannatan siten maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan päätöslauselmaa, jossa tuen ennen kaikkea kehotusta varmistaa vertailukelpoisten tietojen keruu ja analysointi eläinlääkinnälliseen käyttöön tarkoitettujen valmisteiden myynnistä sekä näiden valmisteiden käytöstä eläimillä. Tietojen keruun olisi oltava pakollista kaikissa EU:n jäsenvaltioissa. Jos EU toteuttaa tiukkoja toimenpiteitä antibioottien käytössä maatalouseläimillä, voimme odottaa muutoksia lainsäädäntöön myös kolmansissa maissa etenkin siksi, että lihan tuonnin rajoittaminen Eurooppaan aiheuttaisi taloudellisia tappioita noissa maissa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa kaikista käytetyistä antibiooteista 74 prosenttia käytetään eläinten hoidossa estämään tauteja tai lisäämään terveiden eläinten kasvua. Puolet kaikista tarkistetuista kaupassa myytävistä tuotteista Yhdysvalloissa sisältää vaarallisia bakteereita. Ongelma on ollut tiedossa Yhdysvalloissa vuodesta 2008, mutta toistaiseksi siihen ei ole löytynyt kunnon ratkaisua. Myös muut kuin patogeeniset moniresistenttiset bakteerikannat ovat riski siirtogeenisen välityksen mahdollisuuden osalta sekä tuoreiden tutkimusten mukaan yhteiselle resistenssille. Moniresistenttisten uusien bakteerikantojen ilmaantuminen saattaa riistää tulevilta sukupolvilta mahdollisuuden hyödyntää tehokkaasti antibiootteja. Tällaisella tulevaisuudennäkymällä saattaisi olla katastrofaaliset seuraukset ihmisten terveyteen. Antibioottiresistenssi on äärimmäisen vakava ongelma, johon olisi löydettävä välitön ja tehokas ratkaisu.
