Pk-yritysten rahoitusta seuraavalla ohjelmakaudella tukevien EU:n välineiden tarkistamista koskevat käytännön seikat (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma pk-yritysten rahoitusta seuraavalla ohjelmakaudella tukevien EU:n välineiden tarkistamista koskevista käytännön seikoista.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, meiltä on kysytty, miten komissio aikoo auttaa pienyrityksiä löytämään niiden kasvun edellyttämän rahoituksen. Komissio lupasi Eurooppa 2020 -strategiassa keskittyä osaamiseen ja innovaatioihin perustuvaan kasvuun. Yrittäjät, jotka käynnistävät uusia yrityksiä ja tuovat käyttöön uusia ideoita, tuottavat työpaikkoja ja luovat kasvua. Meidän on sen mukaisesti suunnattava toimintamme niin, että yrityksillä on käytettävissään tarvittavat voimavarat, luonnollisesti myös rahoitus, ja erityisesti tämä tarkoittaa innovointia. Toistan tätä toistamiseni jälkeen: ei ole kasvua, eikä ole kilpailukykyä, jos ei ole innovointia.
Komissio aikoo ehdotuksessaan painottaa ennen kaikkea tutkimusta ja innovointia. Kuten Euroopan komission viime viikolla antamasta tutkimusta ja innovointia koskevasta vihreästä kirjasta ilmenee, komissio pyrkii yksinkertaistamaan näiden ohjelmien hallinnointia hyödyntämällä integroituja välineitä. Tällaiset yhdennetyt välineet yksinkertaistavat hallinnointia ja suhteita kumppaneihimme ja takaavat myös suuremman avoimuuden markkinoilla. Yksinkertaistaminen ja joustavoittaminen ovat siksi avainsanat tulevassa työssämme, jossa huomio kohdistetaan kasvun edistämiseen ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) tukemiseen.
Yhteisön ohjelmien ja rahoituksen tulee olla kaikkien eurooppalaisten yritysten helposti saatavissa ja ennen muuta kasvupotentiaalia omaavien yritysten saatavissa. Olen vahvasti sitä mieltä, että tämän tavoitteen saavuttamiseksi pk-yritysten ohjelmat on muutettava yhdeksi yhteiseksi kasvun ja kilpailukyvyn ohjelmaksi, jossa otetaan huomioon tähän mennessä saadut kokemukset ja osataan varautua tarvittavaan joustavuuteen, kun on vastattava markkinoiden ja talouden muutoksiin seuraavan ohjelmakauden aikana.
Toiseksi komissio aikoo ehdotuksissaan painottaa rahoitusvälineitä, toisin sanoen siirtyä tukiin perustuvasta kulttuurista enemmän yritysten luotottamisen kulttuuriin. On selvää, että tämä lähestymistapa suosii niitä, jotka pystyvät tuottamaan hyvin perustellun liiketoimintasuunnitelman. Yksi saavutus, jonka voimme pitää lähtökohtanamme, ovat varmasti kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa mahdollistetut takuut ja investoinnit riskipääomaan. Nämä välineet ovat olleet hyvin onnistuneita. Tähän mennessä meiltä apua saaneita pk-yrityksiä on ollut yli 100 000, ja ohjelman loppuun mennessä niitä on yli 300 000.
Lisäksi haluaisin korostaa, että unionin riskipääomaan investointien ensimmäinen sukupolvi on 98-prosenttisesti pääomainvestointeja, mikä on sitäkin merkittävämpää, kun otetaan huomioon, että hädin tuskin 2 prosentin rahoituksella olemme pystyneet auttamaan monia Euroopan pk-yrityksiä kasvuun. Toinen tärkeä seikka on myös se, ettei ole kyse byrokraattisista välineistä, vaan että tässä käytetään todella pankkeja ja riskipääomarahastoja. Ei siis ole tarvetta kysyä niitä Brysselistä. Tiedämme, että pk-yritykset arvostavat näiden välineiden joustavuutta ja sitä, että ne ovat helposti käytettävissä.
Haluaisin myös korostaa, että muutama päivä sitten Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota ottamaan käyttöön EU:n laajuisen riskipääomajärjestelmän. Komissio aikoo niin tehdäkin. Jaamme todella neuvoston huolen aukoista riskipääomamarkkinoilla. Olemme lisäksi täysin tietoisia lainatakuujärjestelmien hyödyllisyydestä, sillä ne auttavat suurta määrä pienyrityksiä. Voin vakuuttaa teille, että komissio on vakuuttunut siitä, että lainatakuut ovat välttämättömiä niin Euroopan tasolla kuin alueellisella tasolla. Tämän vuoksi komissio aikoo esittää yhtenäisen kokonaisuuden pk-yrityksille tarkoitettuja välineitä. Siksi pyydämme niitä jäsenvaltioita, jotka ovat mukana päättämässä rakennerahastojen käytöstä, tukemaan meitä tässä tehtävässä. Tällaista työtä on siis tehty tulevan ohjelmakauden suhteen.
Haluaisin kuitenkin täsmentää, ettei komissio ole tällä välin ollut toimettomana. Käynnistin 28. lokakuuta viime vuonna pk-yritysten rahoitusfoorumin. Tarkoituksena on valvoa pk-yritysten rahoituksen kehitystä, edistää parhaita käytäntöjä ja kannustaa uusiin ratkaisuihin. Tämä pysyvä foorumi tuo säännöllisesti yhteen pk-yrityksiä ja luottolaitoksia. Siellä tarkastellaan markkinatilannetta ja oikeudellisia puitteita ja sitä, missä määrin rahoitusta on pk-yritysten saatavilla. Siellä on myös käyty keskusteluja tavoista kehittää välirahoituksen eurooppalaisia markkinoita, ja olen iloinen, että voin kertoa teille, että olemme tässä suhteessa edistymässä.
Lopuksi on tärkeää miettiä vielä myös sääntelykehystä. Tässä haluaisin sanoa erityiskiitokset kollegalleni Michel Barnierille, jonka tiedonannossa "Kohti kilpailukykyistä sosiaalista markkinataloutta" ehdotetaan tärkeitä aloitteita, jotka tehostavat lainsäädäntöämme, myös riskipääomaa koskevaa sisämarkkinalainsäädäntöämme. Yhteinen tavoitteemmehan on edistää sisämarkkinoita ja saada aikaan parhaat mahdolliset olosuhteet kasvulle, kilpailukyvylle ja yrittäjyydelle.
Pankkien pääomavaatimuksista eli niin sanotusta Basel III:sta, joka myös kuuluu komission jäsen Barnierin vastuualueeseen, voi todeta, että komissio aikoo tehdä lainsäädäntöehdotuksen kesäkuussa 2011. Komission ehdotuksessa on tarkoitus olla mukana perusteellinen arvio näiden toimenpiteiden mikro- ja makrotaloudellisista vaikutuksista. Näin taataan, että ehdotuksemme ovat perusteellisesti harkittuja sekä aikataulunsa että vaikutustensa puolesta ja että niissä otetaan huomioon myös se, mitä muualla maailmassa tapahtuu.
Lopuksi toteaisin, että on budjettivallan käyttäjän, Euroopan parlamentin ja neuvoston velvollisuus päättää, miten Euroopan tason rajallisia resursseja käytetään. On selvää, että näinä rajallisten resurssien aikoina käy yhä tärkeämmäksi käyttää kyseiset resurssit entistä viisaammin. Olen vakuuttunut siitä, että nämä rahoitusvälineet edistävät Euroopan unionin tuen saantia hankkimista ja panevat liikkeelle yksityisiä investointeja.
Voitte olla varmoja, että komissio jatkaa työtä varmistaakseen sen, että ehdotuksissamme otetaan aina huomioon pk-yritysten tärkeys Euroopan tulevaisuudelle. Olemme vakuuttuneita siitä, että kaikessa siinä työssä, jota teemme tulevina kuukausina kriisistä vihdoin päästäksemme, myös tärkeiden teollisuudenalojen rakenneuudistuksessa, myös pk-yrityksillä on varmasti oma osansa. Mielestäni vain ne pystyvät luomaan uusia työpaikkoja, niin että voimme selviytyä kohtaamamme rahoituskriisin sosiaalisista vaikutuksista, ja ne luonnollisesti ovat tärkeänä ponnahduslautana talouskriisin jälkeisen uuden vaiheen aloittamisessa.
Bendt Bendtsen
Arvoisa puhemies, aivan aluksi haluaisin kiittää komission jäsentä Tajania hänen selvityksestään. Olemme päättäneet käsitellä tätä asia tänään, koska nyt on entistä tärkeämpää keskittyä järjestämään rahoitusta eurooppalaisille pienille ja keskisuurille yrityksille. Ei ole epäilystäkään siitä, että pk-yritysten rajalliset mahdollisuudet saada rahoitusta on keskeinen kasvun luomisen ja uusien yritysten käynnistämisen este, ja tämä tilanne on pahentunut nykyisen talouskriisin aikana. On käynyt paljon vaikeammaksi saada asiaankuuluvaa rahoitusta eurooppalaisilta pankeilta. Euroopan pk-yritykset ovat suuresti riippuvaisia pankkien rahoituksesta toisin kuin esimerkiksi amerikkalaiset yritykset.
Lisäksi aiotaan panna täytäntöön Basel III -säännöt. Meillä on toisin sanoen täytäntöönpantavana uusi vakavaraisuusdirektiivi. On vaara, että tämä johtaa vielä suurempiin vaikeuksiin riskipääoman hankinnassa pienille ja keskisuurille yrityksillemme. On huolestuttavaa, että yhä pääoma- ja riskiherkempi pankkisektori vaatii nyt suurempia vakuuksia ja suurempia riskipreemioita. Nämä molemmat johtavat rahoituksen riittämättömyyteen ja menetettyihin liiketoimintamahdollisuuksiin, mikä puolestaan viime kädessä merkitsee työpaikkojen menetystä.
Euroopasta on tultava kilpailukykyisempi. Siksi meidän on vahvistettava niitä EU:n välineitä, joilla voidaan auttaa lisäämään investointeja, innovointia ja kehittämään pk-yrityksiä. Haluaisinkin vaatia innovaatiotoiminnan rahoituksen ja jo käytössä olevien välineiden budjettivarojen lisäämistä. Komission on tietenkin varmistettava, että seuraavalla ohjelmakaudella pannaan paljon suurempi paino välirahoitukselle ja että pk-yritysten jo käytössä olevat tukitoimenpiteet, toisin sanoen muun muassa sellaiset ohjelmat kuin kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma, rakennerahastot tai seitsemäs tutkimuksen puiteohjelma, saadaan johdonmukaisemmiksi. Siksi voin vain sanoa, että tämä on asia, joka on parlamentissa hyvin keskeisenä tulevina kuukausina.
Edit Herczog
Arvoisa puhemies, tänä iltana minäkin haluan puhua omalla kielelläni, jotta pienet ja keskisuuret yritykset voivat seurata kannanottojani. Pk-yrityksiä koskevassa lainsäädäntöpaketissa asetettiin aikanaan kolme päätavoitetta. Ensimmäinen niistä oli pk-yritysten auttaminen pääsemään suurempiin tuloihin suuntautumalla Euroopan markkinoille ja tuomalla innovatiivisia tuotteita markkinoille. Toinen oli kustannusten alentaminen vähentämällä byrokratiaa. Erinomainen esimerkki tästä on palveludirektiivi. Kolmantena tavoitteenamme oli yksinkertaistaa ja helpottaa pk-sektorin mahdollisuuksia käyttää rahoitusvälineitä.
Pienet ja keskisuuret yritykset tuottavat EU:ssa kolmanneksen bruttokansantuotteesta. Jos laskemme tällä tavoin, pk-sektorin osuus on samalla noin kolmannes EU:n talousarviosta. Mutta jos tarkastelemme pk-yritysten osuutta Euroopan unionin talousarviosta, emme voi olla tyytyväisiä. Voimme havaita, että vuoden 2010 loppuun mennessä noin 100 000 pk-yritystä sai jonkinmuotoisia pankkitakuita kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelman puitteissa. Tämä on valtava summa, mutta 23 miljoonan yrityksen kyseessä ollen se on hyvin vähän. Luku todennäköisesti kasvaa 200 000 pk-yrityksellä, mutta silloinkin tämä on vähän 23 miljoonaan verrattuna. Olemme onnistuneet ottamaan käyttöön 1,3 miljardin verran riskipääomaa, mutta jos jälleen vertaamme tätä 23 miljoonaan yritykseen ja niiden taloudelliseen arvoon, se on hyvin, hyvin vähän. Arvoisa komission jäsen, meidän on onnistuttava laatimaan EU:hun menettelylliset säännöt, jotka mahdollistavat EIP:n myöntämien välineiden käytön paljon helpommalla ja tehokkaammalla tavalla kuin nykyisin. Toisaalta meidän on vuosittaisten raporttien keinoin varmistettava, että jäsenvaltiot itse tukevat pk-sektoria paitsi sanoin myös teoin.
Arvoisa komission jäsen, haluamme pyytää teiltä viiden poliittisen ryhmän puolesta esittämällämme pyynnöllä eli kirjeellämme, jolla käännyimme puoleenne, ettette laiminlyö tätä yrityssektoria. Se yrittää selviytyä siitä mitä vaikeimmasta tilanteesta, johon se on säästöpaketeilla saatettu. Juuri tällä alalla voidaan ensiksi odottaa sekä kasvun lisääntymistä että työllisyyden kasvua. Annamme parlamentissa tukemme tälle.
Olle Schmidt
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komissiolla on täysi syy olla kunnianhimoinen ottaen huomioon sen tosiasian, että teillä, ja myös meillä, on edessämme valtava haaste. Meillä on 20 miljoonaa pientä ja keskisuurta yritystä, jotka yhdessä muodostavat 99 prosenttia kaikista Euroopan yrityksistä. Meillä on tapana sanoa, että Euroopan pienet yritykset ovat Euroopan talouden ydin. Se on totta, mutta sen ei pidä merkitä, etteivät pienet yritykset saa kasvaa suuriksi. Siksi tarvitsemme rahoitusvälineitä, jotka kollegani mainitsivat ja joita te, komission jäsen Tajani, myös sivusitte. Meidän olisi ennen muuta hyödynnettävä jo olemassa olevia rahoitusvälineitä, ja kehottaisin hyödyntämään paremmin esimerkiksi rakennerahastoja.
Kuten jäsen Bendtsen mainitsi, Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten kohtaamat ongelmat ovat lisääntyneet. Parlamentti on luonut suuren määrän rahoitusmarkkinoita koskevia sääntöjä, joista useimmat ovat olleet tarpeellisia. Nämä säännöt ovat kuitenkin lisänneet pienten yritysten lainakustannuksia. Meidän pitäisi olla tietoisia tästä, ja meidän pitäisi olla harkitsevaisia ehdottaessamme erilaisia sääntöjä. Meidän pitäisi joka tapauksessa olla tietoisia siitä, mitä se lopulta maksaa.
Jäsen Bendtsen mainitsi myös Baselin kriteerit, jotka ovat meille kaikille tuttuja. Arvoisa komission jäsen Tajani, puhuitte yksinkertaisuudesta ja joustavuudesta ja katsotte, että näiden piirteiden tulisi kuvastua EU:n ohjelmista ja rahoitusvälineistä. Te haluatte meidän pääsevän eroon byrokratiasta ja monimutkaisista menettelyistä. Mutta luuletteko todella, että pienyritysten ja niiden työntekijöiden käsitys on, että Euroopan unioni juuri näin toimii? Eikö pikemminkin ole niin, että me luomme yhä enemmän byrokratiaa ja monimutkaisia menettelyjä? Tässä suhteessa tarvitsemme mielestäni täydellistä asennemuutosta.
Kuten sanoin, meillä on Euroopassa 20 miljoonaa pienyritystä, mutta meillä on Euroopassa myös yli 20 miljoonaa työtöntä. Me tiedämme, että sosiaalinen syrjäytyminen ja köyhyys lisääntyvät, ja jotta tähän asiaan voitaisiin puuttua, meidän ja myös komission on kyettävä toimimaan päättäväisellä tavalla rahoitusvälineiden järjestämiseksi pienille ja keskisuurille yrityksille, koska juuri niissä Eurooppaan luodaan työpaikkoja.
Ryszard Czarnecki
Arvoisa puhemies, puhumme talouden sektorista, joka on ehdottomasti olennaisen tärkeä, koska yhteenlaskettuna pienet ja keskisuuret yritykset ovat tosiasiassa Euroopan unionin suurin työllistäjä. Ne luovat paljon enemmän työpaikkoja kuin suuryritykset. Lisäksi talouskriisi koetteli pahiten pk-yrityksiä, jotka ovat usein perheiden ylläpitämiä yrityksiä. Menen tätäkin pidemmälle ja sanon, että tämän sektorin heikkenemisen yhteiskunnalliset kustannukset ovat erittäin merkittävät. Suurimmat yritykset ja merkittävimmät teollisuuden eturyhmät voivat tietenkin olla tehokkaampia puhumaan puolestaan, mutta meidän pitäisi suojella pk-yrityksiä, koska siinä on tosiasiassa kyse kansalaisten ja EU:n jäsenvaltioiden veronmaksajien suojelemisesta. Minulla on vielä yksi asia. Haluaisin hyvin vahvasti korostaa sitä, että EU:n jäsenvaltioiden ei pitäisi sysätä vastuuta aivan kaikesta Euroopan unionille. Niiden pitäisi huolehtia pk-yrityksistä itse, mutta niin ne eivät tätä nykyä laajalti tee. Yhdyn tässä siihen, mitä kollega Herczog sanoi.
Claudio Morganti
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, viime vuosina - ja myös maailmanlaajuisella rahoituskriisillä on ollut tässä merkitystä - pienten ja keskisuurten yritysten on ollut entistä vaikeampi saada lainoja tai saada tarpeen vaatiessa vaivattomasti luottoa.
Euroopan unionin rahoituskehyksen 2007-2013 puitteissa toistaiseksi käyttämissä välineissä on osoittautunut olevan joillain alueilla vakavia puutteita. Näitä ovat muun muassa varojen niukkuus ja kattavuuden puute, suuret hallinnolliset rasitteet, puhumattakaan siitä seikasta, että ne on hajotettu monien ja erilaisten toimintalinjojen kesken. Uuden rahoituskehyksen oloissa meidän on keskityttävä yksinkertaistamaan pk-yrityksiä koskevia sääntöjä - sääntöjä, jotka ovat olleet erityisesti pienyritysten kannalta merkittävä este - ja harkittava esimerkiksi yhden luukun periaatetta EU:n rahoitusta varten.
On välttämätöntä luoda kannustimia käyttää uusia rahoitusvälineitä, jotka helpottavat luotonsaantia, sisältävät tarkat lainavakuusjärjestelmät ja - erityisesti kun kyseessä ovat suuret innovatiiviset yritykset - ennen kaikkea antavat todellista apua kehittämisen vaikeassa alkuvaiheessa. Siksi meidän on pyrittävä konkreettisesti tekemään tie mahdollisimman helpoksi sektorille, joka työllistää yli sata miljoonaa ihmistä ja on epäilemättä voimakkain kasvun ja kehityksen moottori.
Dimitar Stoyanov
(BG) Arvoisa puhemies, yhdyn täällä parlamentissa kuultuun näkemykseen pk-yrityksistä ja tuen täysin sitä, mitä täällä juuri sanottiin. Toisin sanoen talouskriisistä ovat kärsineet eniten juuri pk-yritykset.
Olen samaa mieltä myös jäsen Czarneckin kanssa siitä, että nämä yritykset ovat useimmiten pieniä perheyrityksiä, joista perheet saavat suurimman osan tuloistaan. Kun kriisi koskettaa suuryritystä - jotka nekin kärsivät kriisistä - vain niiden voitot pienenevät. Kun kriisi koskettaa pienyritystä, yritystoiminnan varassa oleva perhe menettää elintärkeän tulonlähteen.
Näistä syistä haluaisin sanoa, että meidän olisi toimittava harkitsevasti tehdessämme muutoksia, koska sekä oikeiston että vasemmiston toimenpiteillä, riippuen siitä, mihin ne kohdistuvat, voi olla haitallinen vaikutus pk-yrityksiin.
Haluaisin sanoa, että pelkkä rahoitus- ja pankkitakuiden jakaminen ei riitä ja että tarvitsemme vahvempaa lainsäädäntöä - toisin sanoen lisää pankkisektorin sääntelyä - jotta voidaan turvata pienyritysten rahoitus ja viimeinkin lopettaa puhe tasavertaisista toimintaedellytyksistä, joita ei ole, - sillä pienyritykset eivät koskaan voi olla suuryritysten kanssa tasaveroisia - ja auttaa niitä olemaan todella kilpailukykyisiä, kun suuryritys todella tulee kuvioon mukaan.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, aluksi haluaisin kiittää jäsen Bendtseniä, koska juuri kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma on yksi yrittäjyyden ja tämän alan rahoituksen peruspilareista. Myös Jeremie- ja Jasmine-ohjelmat sekä erityisesti nuorille yrittäjille suunnattu Erasmus-ohjelma ovat äärimmäisen tärkeitä siinä, että ne edistävät markkinoiden tuntemista. Haluaisin kiittää kollega Herczogia siitä, että hän on paneutunut työhön Euroopan investointipankin ja Euroopan investointirahaston suhteen ja siis puoltanut saatavissa olevan rahoituksen kasvattamista. Pyytäisin kuitenkin komission jäsentä Tajania varmistamaan, että 2020-tavoitteiden osalta huolehdimme siitä, että toteutamme pk-yritysten osalta pakollisena 20 prosentin oman pääoman vaatimuksen. Tätähän me vaadimme jo pankeilta, joten saman pitäisi päteä myös pk-yrityksiin. Tämä olisi molemmille sektoreille hyvin tärkeää.
Lisäksi esittäisin, että veroa liikevoitosta määrättäisiin vain, jos tuottoa otetaan ulos yrityksestä. Toisin sanoen liikevoittojen pitäisi olla käytettävissä omaan pääomaan. Jos yrittäjä tai palkansaaja ottaa rahaa yrityksestä, tätä kuitenkin tulisi verottaa normaalilla tavalla.
Viimeinen minulle erityisen tärkeä asia on poistomahdollisuus, kun kyseessä on alle 5 000 euroa. Mielestämme poisto-oikeus pitäisi sallia enintään 5 000 euron voitoista. Tämä antaisi parhaan perustan saada lainarahoitukseen asianmukaisella tavalla sekä riskipääomaa että omaa pääomaa.
George Sabin Cutaş
(RO) Arvoisa puhemies, "pienet ensin" -periaate eli Euroopan komission yrittäjyyttä koskevan politiikan perusta on tärkeä. Me emme saa unohtaa, että kaksi kolmannesta Euroopan unionin työpaikoista on pk-yrityksissä. Nykyisessä kriisissä pk-yritysten on kuitenkin vaikea saada lainoja, koska pankit eivät suhtaudu niihin kovinkaan avokätisesti. Rahoitusta koskevien rajoitusten lieventämiseksi on todellakin tarpeen tarkkailla, että jäsenvaltioissa edistetään julkisia takuujärjestelmiä, ja että järjestetään mahdollisuus Euroopan investointipankkiryhmän tarjoamien takuiden käyttöön.
Olemme havainneet vaikeuksia myös varojen myöntämisen ehtoja koskevan tiedon tarjoamisessa. Joissain tapauksissa puuttuvat myös paikallisesti tarvittavat hallinnolliset valmiudet lainansaantimahdollisuuksista neuvottelemiseksi.
Kaudella 2014-2020 Euroopan komission on kohdistettava huomio avoimuuden lisäämiseen rahoittajien ja yritysten välisissä suhteissa samoin kuin mahdollisuuteen saada neuvontapalveluja, joilla tarjotaan tietoa lainaohjelmista ja pk-yritysten käytettävissä olevista ehdoista. Samalla on Euroopan investointipankin, EU:n politiikan puolustajan, velvollisuus tarjota teknistä apua kansallisen ja paikallisen tason hallinnoille ja helpottaa siten yritysten mahdollisuuksia saada käyttöönsä rahoitusta.
Elisabetta Gardini
(IT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, on äärimmäisen tärkeää lujittaa Euroopan laajuista sitoutumista pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen, koska - kuten täällä on jo sanottu - niillä on ratkaiseva merkitys ja tehtävä unionin sosiaalisessa rakenteessa ja ne ovat todellisia talouden elvyttäjiä. Tässä yhteydessä haluaisin muistuttaa, että vuosien 2002 ja 2008 välisenä aikana ne loivat voimakkaalla kasvullaan 27 maassa 9 400 000 uutta työpaikkaa ja olivat siten todellisia työllisyyden moottoreita. Nyt, kriisin seurauksena, ne ovat menettäneet kolmanneksen luoduista työpaikoista.
Siksi on välttämätöntä miettiä konkreettisia välineitä, joilla palautetaan pk-yrityksille niiden kyky tuottaa ja luoda uusia työpaikkoja. Siitä hyötyy koko yhteiskunta. Luotonsaanti on todella yksi keskeisistä asioista, ja sitä yrittäjät arvostavat eniten. Vuoden 2010 ensimmäisellä puoliskolla 18 prosenttia pk-yrityksistä oli saanut kielteisen pankkilainapäätöksen. Edellisenä vuonna vastaava osuus oli 12 prosenttia. Tiedot perustuvat Euroopan keskuspankin tekemään tutkimukseen.
Juuri luotonsaantimahdollisuudet, samoin kuin markkinoille pääsyn hallinnollinen yksinkertaistaminen kuuluvat keskeisin tavoitteisiin pk-yrityksiä tukevassa Small Business Act -aloitteessa, jonka komission jäsen Tajani esittelee Roomassa ensi viikolla. Me olemme aloitteeseen hyvin tyytyväisiä. Lopuksi haluaisin mainita, että olen kotoisin sellaisesta osasta Italiaa - maan koillisosasta - jossa on tapahtunut valtavaa kehitystä ja huomattavaa kasvua. Tämä on saatu aikaan nimenomaan älykkäällä luotonantojärjestelmällä, joka on käynyt käsi kädessä pk-yritysten kasvun kanssa. Noudattakaamme tätä esimerkkiä.
Zoran Thaler
(SL) Arvoisa puhemies, kollegojeni tavoin haluaisin ehdottaa, että poliitikot, jäsenvaltiot ja Euroopan unioni tuovat pk-yritykset talouden elvytyspyrkimystensä keskiöön.
Euroopan unionin yrityksistä 99 prosenttia kuuluu tähän luokkaan, ja ne luovat yli sata miljoonaa työpaikkaa. Mikä sitten on Euroopan unionin alueella olevan pk-yrityksen suurin huoli? Älkäämme unohtako tämän päivän keskustelussa tätä kysymystä.
Nämä yritykset ovat huolissaan ennen kaikkea maksamatta jäävien laskujen vuoksi, maksukurin heikkouden vuoksi. Yritykset saavat maksun laskuistaan vasta 90 tai 100 päivän kuluttua, tai eivät saa sitä lainkaan. Rahoitus- ja talouskriisi on merkittävästi pahentanut tätä ongelmaa, ja pk-yritykset ovat näiden vaikeuksien edessä täysin avuttomia.
Olemme Euroopan unionissa ottaneet käyttöön uutta lainsäädäntöä. Siksi jäsenvaltioiden on nyt aika parantaa käytäntöjään, maksukuriaan. Siitä kaikki alkaa ja siirtyy sitten ketjua alaspäin.
Toiseksi nämä yritykset, pk-yritykset, ovat huolissaan raha-asioista. Monilla ei olisi taloudellisia ongelmia, jos niiden laskut maksettaisiin. Pankit ovat vetäytyneet kuoreensa eivätkä toimi niin kuin niiden pitäisi. Tästä syystä Euroopan unionin talouskasvu on paljon vähäisempää kuin se voisi olla. Kannatan komission jäsen Tajanin ajamia toimenpiteitä, ja vaadin komissiota nostamaan pk-yritykset toimenpiteidensä keskiöön. Meidän on nyt tullut aika panna yhdessä täytäntöön Small Business Act -aloitteen suositukset.
Seán Kelly
(EN) Arvoisa puhemies, tämä on Euroopan parlamentille ja Euroopan unionille hyvä iltapäivä, koska keskustelemme parhaillaan aiheesta, jolla on todellinen vaikutus reaalitalouteen. Olemme keskustelleet palveludirektiivistä, patenttisuojasta, ja nyt keskustelemme uusista välineistä pk-yritysten tukemiseksi. On sanottu, että pk-yritykset ovat ehdottoman tärkeitä ja että jos jokainen pk-yritys loisi yhden uuden työpaikan, työttömyys Euroopassa lakkaisi. Monille niistä yhden uuden työpaikan luominen ei olisi liian vaikeaa, erityisesti jos ne saisivat luottoa. Käytännössä usein niille ei kuitenkaan myönnetä luottoa.
Tapaan joka viikonloppu ihmisiä yrityksistä, jotka eivät saa luottoa, eivät ainakaan minun kotimaassani. Tapasin viime viikonloppuna henkilön, joka halusi 4 000 euroa kassavirtansa ylläpitoon, muttei saanut sitä. Tilanne maassani on siis krooninen. Euroopan keskuspankki on pääomittanut pankkeja, mutta tätä ei ole kuitenkaan realisoitu eteenpäin. Tähän on todella puututtava. Näin ei saa olla.
Olemme kuulleet hokeman lailla sitä, että pankit ovat liian suuria kaatumaan. Meidän pitäisi muuttaa tämä hokemaksi, että pk-yritykset ovat liian tärkeitä kaatumaan. Jos luotottaisimme ja tukisimme niitä, jokainen niistä pystyisi varmasti luomaan yhden uuden työpaikan, ja yksi uusi työpaikka johtaisi meidät ulos talouden nykyisestä taantumasta. Se ei ole paljon pyydetty, ja tänä iltana, kun keskustelemme uusista välineistä pk-yritysten tukemiseksi, voimme varmasti päästä tässä asiassa pitkän matkaa eteenpäin.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, tuen järjestäminen pk-yrityksille ja yrittäjille tarjoaa tien rahoituskriisistä selviämiseksi. Sekä kansallisella että EU:n tasolla on keskityttävä sisämarkkinoille pääsyn varmistamiseen ja pk-yrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen täytäntöönpanon parantamiseen. Haluan mainita, että nykyisin toimenpitein ei ole vielä voitettu niitä vaikeuksia, jotka estävät pk-yritysten kehittämisen. Euroopassa 23 miljoonaa pk-yritystä todellakin odottaa myönteisiä toimia komissiolta.
Toinen tärkeä näkökohta on myös vaihtoehtoisten rahoituslähteiden kehittäminen. On tehtävä aloitteita, joilla pyritään lisäämään pääsyä pääomamarkkinoille ja luomaan parempia verokannustimia sijoittajille. Erityinen huomio on kohdistettava innovatiivisten yritysten laajamittaiseen rahoittamiseen. Romanian hallituksen on määrä hyväksyä ohjelma nuorten yrittäjien kannustamiseksi käynnistämään ja kehittämään mikroyrityksiä. Tämä on konkreettinen uusi toimenpide hallituksen aloitepaketissa yrityssektorin vahvistamiseksi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Arvoisa puhemies, pk-yritysten rahoitus on edelleen merkittävä ongelma. Jo toteutetuista toimenpiteistä huolimatta tilanne tällä tärkeällä sektorilla on yhä kriittinen.
Oletan teidän tuntevan kansainvälisen Bankwatch-järjestön analyyttisen raportin, jossa analysoidaan Euroopan investointipankin lainanannon epäonnistumista neljässä jäsenvaltiossa. Raportti osoittaa myös, että Euroopan investointipankin tähän saakka antamat lainat hyödyttivät olennaisesti vain pankkeja itseään. Niille myönnettiin 15 miljardia euroa ja annettiin määräaika löytää tätä tukea tarvitsevat yritykset.
Huolta aiheuttaa se, että vaikka raha saatiin Euroopan investointipankilta, kaupalliset pankit tiukensivat pienten yritysten pankkiluottoja, ja raha käytettiin pääasiassa suurten ja menestyvien yritysten rahoittamiseen.
Mielestäni tilanne osoittaa, että tällä alalla tarvitaan kaupallisten pankkien paljon tiukempaa seurantaa ja valvontaa. Myös Euroopan komission on otettava merkittävämpi rooli, niin ettei tätä apua väärinkäytetä.
Pat the Cope Gallagher
(EN) Arvoisa puhemies, olen hyvin tyytyväinen komission julkilausumaan pk-yritysten tukemista koskevien välineiden tarkistamisesta. On varsin selvää, että luottokustannukset ja varsinkin luoton saatavuus ovat edelleen pk-sektorin suurin yksittäinen haaste Euroopassa ja erityisesti kotimaassani Irlannissa.
Monilla toimintakykyisillä yrityksillä on edelleen vaikeuksia saada pankeilta kohtuuhintaista luottoa. Sitä on mahdoton hyväksyä. Voin puhua vain oman maani puolesta, mutta kun pidetään mielessä pk-sektorin Irlannin veronmaksajilta saama tuki, pk-sektori on talouden kasvun moottori. Työpaikkoja luo nimenomaan yksityinen sektori. Kaiken sen tarkoituksena, mitä me komissiossa, parlamentissa ja neuvostossa teemme, on luoda sellainen taloudellinen ilmapiiri, joka edistää investointeja. Meidän tulee jatkaa sitä.
Olen iloinen, että komission jäsen viittasi joustavuuteen ja sanoi, että mahdollisuudet saada pääomaa eivät saisi olla byrokraattisia, mutta hän sanoo ainoastaan noudattavansa ilmoitusta, jonka komission puheenjohtaja on tehnyt unionin tilaa koskevassa puheessaan. Meidän on tiiviisti seurattava, mitä tapahtuu, koska puheenjohtaja sanoi, että saisimme eurooppalaisilta yrityksiltä 38 miljardin euron vuotuiset säästöt. Meidän on varmistettava, että autamme noita pienyrityksiä, koska ne auttavat luomaan työpaikkoja ja vähentämään työttömyyttä.
Ilda Figueiredo
(PT) Arvoisa puhemies, mikro- ja pienyritysten tilanne monissa Euroopan unionin maissa on kriittinen, koska talouskriisi ja uusliberalistinen politiikka on vaikuttanut niihin pahiten. Portugalissa kymmenettuhannet pienet perheyritykset, toisin sanoen pk-yritykset lukuisilla aloilla, kuten teollisuuden, kaupan, palvelujen ja maatalouden alalla, lopettavat toimintansa lisäten siten työttömyyttä ja köyhyyttä.
Etenkin näiden mikro- ja pienyritysten kohtaamat pankkiluotto-ongelmat, byrokratia ja EU-tukien saannin vaikeus tukahduttavat laajojen alueiden talouskehitystä ja estävät työllisyyden kasvun. Siksi näillä aloilla tarvitaan täydellinen politiikan muutos, jotta näitä pk-yrityksiä voidaan tukea tehokkaasti. On vaadittava, että rahoitusjärjestelmä tarjoaa pk-yrityksille mahdollisia luottoja, ja niiden ohella on oltava riittävästi EU:n tukea.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni ylistää aina pieniä ja keskisuuria yrityksiä talouden moottorina, tärkeimpänä työllistäjänä ja työnantajana, joka ei lamankaan aikana heti heitä työntekijöitään ulos. Samaan aikaan juuri näitä samoja yrityksiä on vuosikymmenten ajan ylikuormitettu byrokratialla ja laiminlyöty EU-tukien suhteen. Paperilla eteemme tulee pk-yrityksiä koskeva aloite toisensa jälkeen, mutta käytännössä pk-yrityksiltä katkaistaan Basel II:lla ja nyt myös Basel III:lla pääoman saanti.
Pk-yritysten tulevaisuuden kannalta innovointi on keskeisen tärkeä. Innovointiin tarvitaan kuitenkin myös rahaa ja tutkimusta. On tietenkin kiitettävää, jos julkisia hankintoja koskevissa uusissa EU-säännöissä pk-yritykset otetaan tulevaisuudessa paremmin huomioon ja helpotetaan niiden mahdollisuuksia saada EU:n tutkimusrahoitusta. Valitettavasti vain monet pk-yritykset eivät enää ole näkemässä näitä kauan keskusteltavina olleiden toimenpiteiden toteuttamista, koska niiltä loppuu rahoituksellisessa mielessä henki.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, kuten tiedätte, tämänhetkisestä vaikeasta ajasta johtuen Romanian pk-yrityksillä on melko lailla samanlaisia ongelmia kuin muillakin jäsenvaltioilla. Tärkeää on kuitenkin se, miten voidaan parantaa pk-yritysten mahdollisuuksia saada rahoitustukea; kyse on ennen muuta teknisestä avusta rahoitusvälineiden, erityisesti tutkimus- ja kehityskapasiteetin lisäämiseen suunnattujen välineiden saamiseksi käyttöön.
Mielestäni on välttämätöntä lisätä laadukkaan tiedon ja asiantuntevien palvelujen saatavuutta. Muistuttaisin teitä siitä, että viime syyskuun täysistunnossa Euroopan komission edustaja ilmoitti vuonna 2011 internetissä käynnistyvästä erityisestä pk-yritysten verkko-opiskelufoorumista. Sen tavoitteena on helpottaa pk-yritysten osallistumista tutkimus- ja kehityshankkeisiin ja hyödyntää niiden tuloksia tarjoamalla verkossa maksutonta koulutusta ja räätälöityjä tietoja sekä antamalla käyttöön viestintäfoorumi. Pk-yritysten johtajien kouluttaminen siinä, miten kyseisiä rahoitusvälineitä käytetään, voi paitsi tukea kyseisiä menettelyjä ja vähentää byrokratiaa myös johtaa paljon tehokkaampien tulosten saavuttamiseen.
Giovanni Collino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, olen hyvin tyytyväinen komission jäsen Tajanin puheenvuoroon. Hän painotti jälleen kerran ensisijaisen tärkeää asiaa, pk-yritysten ymmärtämistä ja näkemistä tuotantomallina ja siten sosiaalisena mallina, sillä ne ovat keskeinen rakennuspalikka, kun kyseessä on työllisyys.
Nyt käsillä oleva talouskriisi ei ole ohimenevä vaan rakenteellinen, se on yhteydessä markkinoiden muutoksiin, jotka myös ovat globalisaation seurausta. Koko Euroopan teollisuus rakentuu 99-prosenttisesti pk-yrityksille. Päätöslauselmaesityksessä tuodaan esiin tiettyjä väistämättömiä vaatimuksia eli esitetään tiedonsaannin parantamista, luotonsaannin helpottamista ja byrokratian vähentämistä, jotta Euroopan unionin resursseja voidaan saada helpommin käyttöön.
Kuten komission jäsen äsken vahvisti, tarvitaan yksinkertaistamista ja joustavoittamista, samoin kuin lisää resursseja innovointiin ja tutkimukseen. Euroopan komission tulee kehittää uudet suuntaviivat, ja niiden tulee olla selkeämmät ja ymmärrettävämmät, jotta pk-yritykset saavat helpommin niille hyödyllistä tietoa. Tarvitaan myös uusi näkökulma luotonantoon, sillä ei ole oikein, että kriisiaikoina vain pk-yritykset maksavat, kun pankkijärjestelmä jatkaa voittojensa tekemistä ja kasvattamista.
On tärkeää varmistaa, että Euroopan komission uudessa kehyksessä otetaan huomioon nämä vaatimukset, jotta Eurooppa 2020 -strategia ei ole vain tyhjä kuori ja jotta se todella sisältää asianmukaiset välineet siinä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Arvoisa puhemies, haluan korostaa, että niitä esteitä, joita Euroopassa on pk-yritysten kehittämisen, työpaikkojen luomisen ja innovoinnin tiellä, ei vielä ole poistettu. Siksi Euroopan komission strategioita, toimenpiteitä ja toimintasuunnitelmia on parannettava. Kaksikymmentäkolme miljoonaa pk-yritystä odottaa myönteisiä toimenpiteitä esimerkiksi julkisten hankintojen alalla, maksuviivästyksiin puuttumiseksi, ammattikoulutukseen pääsyn suhteen, yrittäjyyden tukemiseksi ja verotusta ja rahoitusta koskevien parannusten aikaansaamiseksi.
Tuen järjestäminen pk-yrityksille ja yrittäjille tarjoaa keinon selviytyä rahoituskriisistä. Säännösten ja pk-yritysten sisämarkkinoille pääsyn ja rahoituksen parantamisen samoin kuin pienyrityksiä tukevan Small Business Act -aloitteen täytäntöönpanon edistämisen on kuuluttava sekä kansallisen tason että EU:n tason ensisijaisiin tavoitteisiin.
Czesław Adam Siekierski
Arvoisa puhemies, menestyvän yrityspolitiikan, myös pk-yrityksiä koskevan politiikan, tärkein ehto on sisämarkkinoiden asianmukainen toiminta. Tavaroiden vapaa liikkuvuus merkitsee, että kaikilla yrityksillä on mahdollisuus tavoittaa suurempi määrä mahdollisia kuluttajia, vaikka niiden on samalla oltava valmiita kovempaan kilpailuun. Sisämarkkinalainsäädäntöä on jatkuvasti mukautettava takaamaan kaikkien yritysten yhdenvertainen kohtelu unionissa. On erittäin tärkeää valvoa jäsenvaltioiden taipumusta suojella omia kansallisia toimialojaan.
Meillä on tapana sanoa, että pk-yritykset ovat nykyaikaisten eurooppalaisten talouksien perusta, että ne ovat talouskasvun kannalta olennainen tekijä, että sektori työllistää kaksi kolmannesta unionin työssäkäyvästä väestöstä, ja että se luo kolmanneksen EU:n bruttokansantuotteesta. Pitäkäämme mielessä, että pk-yritysten vaikea tilanne vaikuttaa ennen kaikkea niissä työskentelevien ihmisten kohtaloon, koska pk-yritykset ovat suureksi osaksi perheyrityksiä. Nämä yritykset häviävät vasta myöhemmin; siksi useimmat niistä näyttävät reagoineen kriisiin hitaasti. Tämä ei kuitenkaan merkitse, etteikö kriisi olisi vaikuttanut niiden taloudelliseen tilanteeseen.
Lopuksi haluaisin sanoa, että tämä sektori vaatii erityistukea, jolla edistetään innovatiivisten menetelmien käyttöönottoa - ja tätä tukea pitäisi olla saatavissa Euroopan unionilta.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, tämäniltaisessa keskustelussa - kuten päätöslauselmaesityksen tekstistäkin jo voi päätellä - on korostettu sitä, miten täysin yksimielisesti parlamentti ja komissio haluavat asettaa reaalitalouden talouspolitiikan keskiöön kriisistä selviytymiseksi, sekä kiinnittää erityishuomion pk-yrityksiin, jotka ovat taloutemme elinehto.
Euroopan komissio on ehdottoman sitoutunut pyrkimykseen muuttaa poliittinen valinta konkreettiseksi toiminnaksi, eikä ole pelkkää sattumaa, että olemme nyt parlamentin ja neuvoston tuella hyväksyneet maksuviivästyksiä koskevan direktiivin, joka on pk-yritysten kannalta ratkaisevan tärkeä. Nyt on meidän tehtävämme patistaa jäsenvaltioita nopeuttamaan vauhtia, jolla ne siirtävät direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään (niillä on aikaa 24 kuukautta lokakuusta lähtien). Henkilökohtaisesti tosin toivon, että jäsenvaltiot toimivat tätäkin ripeämmin direktiivin siirtämisessä lainsäädäntöönsä, koska tällä on suora vaikutus mahdollisuuksiin periä velkoja, mikä hyödyttäisi investointitoimintaa. Kun direktiivi tulee voimaan, vapautuu liikkeeseen noin 180 miljardia euroa.
Tämä ei kuitenkaan riitä. Pk-yritysten tuesta totean, että komissio hyväksyy 23. helmikuuta tarkistetun Small Business Act -aloitteen, joka sisältää joukon tärkeitä toimenpiteitä, muun muassa keskitetyt asiointipisteet rahoituksen saantia koskevia asioita varten. Tämä on yksi niistä ehdotuksista, joita aiomme tehdä jäsenvaltioille. Lisäksi aiomme pyytää kaikkia jäsenvaltioita ja kaikkia paikallisviranomaisia nimittämään alueellaan parhaan pk-yrityksen.
Nimitän 16. helmikuuta Euroopan komissioon uuden vastuuhenkilön - varapääjohtaja Daniel Callejan - joka vastaa Small Business Act -aloitteen valvonnasta ja soveltamisen varmistamisesta. Hän toimii myös eurooppalaisten pk-yritysten yhteyspisteenä komission politiikan suhteen. Small Business Act -aloitteen tekstissä, jonka, huomatkaa, hyväksymme 23. päivä, pyydetään kaikkia jäsenvaltioita toimimaan samoin, ja pyydämme myös lainsäädäntövaltaisia paikallisia viranomaisia tekemään niin.
Rahoituksesta toteaisin, että perimättömiin velkoihin käsiksi pääsyn ongelma - josta olemme jo maksuviivästyksiä koskevan direktiivin yhteydessä puhuneet - ja pk-yritysten pyytämien tai haluamien lainojen saantia koskeva ongelma voidaan ratkaista vain pyrkimällä aktivoimaan yhteyksiä luottolaitosten ja yritysten kesken mutta myös Euroopan investointipankin kesken. Siksi arvostan niitä vakuutuksia, joissa ollaan yhtä mieltä siitä, että on välttämätöntä kehittää näitä suhteita. Samoin on selvitettävä ne pullonkaulat, jotka ovat aiemmin, erityisesti kriisin aikana, viivästyttäneet kuuluisan pk-yrityksille tarkoitetun 30 miljardin euron summan suorittamista ja jonka saanti pk-yrityksissä on viivästynyt, sillä siirroissa kansallisille luottolaitoksille on ollut vaikeuksia.
Minun on sanottava, että pk-yritysten rahoitusfoorumin ensimmäisessä kokouksessa kiinnitettiin huomio nimenomaan tähän pullonkaulaan, joka on olemassa Euroopan investointipankin ja kansallisten luottolaitosten välillä. Sherpat ovat jo työssä, ja seuraavassa kokouksessa esitetään joukko ehdotuksia, joilla pyritään helpottamaan pienyritysten luotonsaantia.
Me teemme luonnollisesti kaiken aikaa työtä yksinkertaistaaksemme jo tiettyjä asioita. Kerron siitä esimerkin. Olen käännättänyt kaikille Euroopan unionin kielille melko teknisen REACH-asetuksen täytäntöönpanosäännöt. Tämä on ollut vahva signaali pk-yrityksille, joiden ei näin tarvitse palkata teknisen englannin tai kemian teknologian asiantuntijaa. Itse asiassa olemme käytännössä poistaneet rekisteröintimaksun: olemme saaneet aikaan 90 prosentin vähennyksen mikroyritysten REACH-rekisteröintimaksuun ja 60 prosentin vähennyksen pienyritysten maksuun. Nämä ovat niitä konkreettisia asioita, jotka myös liittyvät yksinkertaistamiseen.
Small Business Act -aloitteen myötä luotu pk-yritysten testi on tietenkin yhä olemassa. Se meillä on edelleen, ja sovellamme sitä tarkasti. Myös kilpailukykytesti eli niin sanottu kuntotesti, jonka otimme käyttöön teollisuuspolitiikkaa koskevalla asiakirjalla - joka politiikka myös vaikuttaa kilpailukykyyn ja voimassa olevaan lainsäädäntöön - auttaa varmasti pk-yrityksiä. Minun on onniteltava jäsen Rübigiä, ja olen iloinen parlamentin pyynnöstä sekä tuesta sitoutumisessa rahoituksen lisäämiseen seuraavassa kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmassa.
Lopuksi voin vain vakuuttaa teille sitoutumistani, sillä olenhan yhtä mieltä kaikesta tähän asti sanotusta. Kuten olen vahvistanut aina silloin, kun minulla on ollut tilaisuus esittää pk-politiikkaa koskevia näkemyksiäni, voin vakuuttaa, että on ehdoton ensisijainen tavoitteeni toimia niin, että byrokraattisten esteiden hoitaminen, luotonsaanti ja pk-yrityksiä tukeva politiikka ovat teollisuus- ja yritysasioista vastaava komission jäsenen keskeisellä asialistalla seuraavina vuosina, toisin sanoen nykyisen vaalikauden loppuun saakka. Euroopan parlamentin tuki on minulle keskeisen tärkeä, koska, kuten vastaukseni alussa sanoin, teillä ja minulla on täysin samanlaiset näkemykset.
Puhemies
(EN) Olen vastaanottanut yhden työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan puolenpäivän aikaan keskiviikkona 16. helmikuuta 2011.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ioan Enciu
Euroopan unionissa katsotaan yleisesti, että pk-yritysten mahdollisuuksia hankkia rahoitusta on parannettava ja yksinkertaistettava. Kuten EU:n 2020-tiedonannossa korostetaan, finanssikriisi on puolittanut EU:n kasvupotentiaalin. Voi olettaa, että vaikutus reaalitalouteen Euroopassa on suurempi, koska pk-yritykset ovat erityisen riippuvaisia pankkilainoista. Pk-yritysten tienä ulos kriisistä olisi osakemarkkinoiden ja pienten innovatiivisten yritysten tukeminen ja kehittäminen myös jatkossa. Pk-yritysten rahoitusfoorumin perustaminen viime toukokuussa merkitsi myönteistä askelta kohti pk-yritysten talousnäkymien ja niiden tulevan toimintakyvyn parantamista Euroopassa. Vuonna 2009 yli 1,8 miljoonaa pk-yritystä hyötyi lainatakuista. Älkäämme unohtako, että pk-yritykset ovat Euroopan talouden peruselinehto. On ratkaisevan tärkeää palauttaa pankkien luotonanto mahdollisimman pian normaalille tasolle. On ensiarvoisen tärkeää, että EU:ssa tehdään työtä toimintakykyisten riskipääomamarkkinoiden luomiseksi.
Małgorzata Handzlik
Rahoitusmarkkinoiden kriisin seurauksena pienet ja keskisuuret yritykset ovat kärsineet rahoituksensaannin heikentymisestä. Erityisen vaikeaksi rahoitustuen saannin ovat kokeneet aloittavat yritykset ja innovatiiviset yritykset, joiden toimintaa pidetään riskipitoisena. Talouden elpyminen riippuu pitkälti pk-yrityksille avoinna olevista kehitysmahdollisuuksista, kun pk-yritysten osuus on kuitenkin 99 prosenttia kaikista yrityksistä. Siksi olen tyytyväinen tämänpäiväiseen aloitteeseen, joka koskee pk-yritysten rahoitusta seuraavalla ohjelmakaudella tukevien EU:n välineiden tarkistamista. Erityisesti innovatiivisia menetelmiä kehittävillä yrityksillä tulisi olla pääsy uusiin rahoitusmuotoihin. Myös minä katson, että hallinnollisten menettelyjen ja nykyisten säännösten yksinkertaistaminen edistävät pk-yrityksiä varten luotujen Euroopan tason ohjelmien tehokkuuden parantamista ja myös merkittävien säästöjen saamista säästöjä pk-yrityksille itselleen, kun ne käyttävät vähemmän aikaa hallintoon ja enemmän työn kohteina oleviin hankkeisiin.
Filip Kaczmarek
Olen hyvin tyytyväinen päätöslauselmaesitykseen ja keskusteluun pk-yritysten rahoitusta tukevien EU:n välineiden tarkistamisesta. Pk-yritysten tukeminen on tärkeää, koska nämä yritykset ovat tärkeitä niin Euroopan nykyhetkelle kuin tulevaisuudelle. Pk-yritykset ovat äärimmäisen tärkeitä kilpailukykymme ylläpitämiseksi, kriisistä toipumiseksi, uusien työpaikkojen luomiseksi ja Euroopan talouden innovatiivisuuden lisäämiseksi. Meidän on todella tuettava pk-yritysten rahoitusta, mutta Euroopan unioni voi ja sen pitää toteuttaa myös muita toimia tämän sektorin tukemiseksi. Tarkoitan sitä, että on pienennettävä hallinnollista ja byrokratian aiheuttamaa taakkaa. Pk-yritysten tulee voida työskennellä esteittä ja toimia nopeasti. Yhdysvalloissa on paikkoja, joissa yrityksen aloittaminen vie kymmenen minuuttia. Jos haluamme käyttää Euroopan yrittäjäpotentiaalia, meidän on tehtävä niille liiketoiminnan hoito helpommaksi ja vapautettava Euroopan markkinat rajoituksista, jotka nykyisellään merkitsevät, ettemme hyödynnä kaikkia kehittämisen mahdollisuuksia. Pk-yritykset edustavat talouden mallia, joka on sosiaalisen kehityksen kannalta hyvin tehokas ja sille hyödyllinen. Useimmilla köyhillä mailla ja kehitysmailla ei ole tätä sektoria, tai se on niissä hyvin heikko. Tämä on epäsuora todiste tämän sektorin tärkeydestä koko taloudelle ja elämänlaadulle tietyissä maissa. Kiitos.
Vilja Savisaar-Toomast
On hyvä nähdä, että Euroopan komissio nyt tarkistaa niitä EU:n välineitä, joilla tuetaan pk-yritysten rahoitusta erityisesti seuraavalla ohjelmakaudella. On kuitenkin sanottava, että pk-yritykset ovat tarvinneet lisäapua erityisesti kuluneiden kahden ja puolen vuoden aikana, koska monilla niistä on ollut taantuman takia maksuvalmiusongelmia. Yksinkertaisesti sanottuna pankit ovat kieltäytyneet antamasta pk-yrityksille lainoja, tai ne ovat antaneet niitä erittäin korkeilla koroilla, mikä on edelleen vaikeuttanut noiden yritysten tilannetta. Sekä Virossa että koko Euroopan unionissa pk-yritysten osuus on 99 prosenttia kaikista yrityksistä, ja mikroyritysten osuus on 83 prosenttia kaikista Viron yrityksistä ja suunnilleen 92 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä. Tästä syystä on tärkeää, että tälle nimenomaiselle enemmistölle on käytettävissä varoja, erityisesti vaikeiden kriisivuosien aikana. Toivon vilpittömästi sitä, että sekä Euroopan unioni että pk-yritykset saattavat talouden pian nousukäyrälle ja että olemme paremmin valmistautuneita kaikkiin tuleviin kriiseihin. Nykyistä talouskriisiä, jota edelsi rahoituskriisi, voimisti suuresti pk-yritysten pienentynyt maksuvalmius, joka johtui pankkien tilanteesta talouskriisissä. Yli kaksi kolmannesta liikealalla toimivista henkilöistä työskentelee pk-yrityksissä, ja kaksi kolmannesta lisätuloista syntyy näissä yrityksissä. Tätä ei pidä unohtaa, ja meidän on siksi puolustettava näiden yrittäjien hyvinvointia.
Olga Sehnalová
Pk-yrityksille tarkoitettujen EU:n tukivälineiden on ennen kaikkea oltava joustavia ja mahdollisimman vähän byrokraattisia. Pankit ovat jatkuvasti haluttomia rahoittamaan riskipitoisempia yrityssuunnitelmia, myös vastaperustettuja yrityksiä ja innovatiivisia tuotteita. Rahoituksen saatavuus on siksi yksi suurimmista ongelmista, joita pk-yritykset nykyään kohtaavat. Siksi on välttämätöntä vahvistaa yritysten mikrorahoitusta vahvistavia eri menetelmiä ja turvata jo olemassa olevien yksittäisten ohjelmien parempi koordinointi ja liittäminen yhteen. Yksi saatavuuden este ovat kuitenkin monimutkaisuus, kulutettu aika ja raha sekä kohtuuttomat hallinnolliset vaatimukset suhteessa melko pieniin summiin. Mielestäni on tärkeää myös parantaa yleistä tietämystä olemassa olevista vaihtoehdoista ja välineistä, joilla pk-yrityksiä EU:ssa tuetaan
