- Bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA) įgyvendinimas (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Pervenche Berès klausimas į kurį atsakoma žodžiu Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu dėl bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. SEPA).
Pervenche Berès
Pone pirmininke, aš kalbėsiu Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto vardu. Komisijos nare, vadovaujant pranešėjui Jeanui-Paului Gauzès Europos Parlamentas siekpriimti teisines priemones, būtinas bendros mokėjimų eurais erdvės (angl. - SEPA) projekto įgyvendinimui.
Rengdami papildomą teisės aktą - direktyvą dėl mokėjimo paslaugų - mes bandėme atsakyti į keletą klausimų. Dabar mes manome, kad šie klausimai galbūt buvo pagrįsti.
Mums kelia susirūpinimą keletas klausimų: pradedant įgyvendinti šį projektą, susidaro įspūdis, kad nebuvo pasiekta tokios, kokios reikėtų mobilizacijos, ir tai neturi nieko bendra su ekonomikos krizės iššūkiais.
Esama pavojaus, kad šis projektas, kuris sulaukdidelės sektoriaus ir įstatymų leidėjų paramos ir kuris visų pirma yra veiksminga šiuolaikinmokėjimų priemonė, labai tinkanti mūsų vieningos valiutos - euro sąlygomis - negalės veiksmingai veikti, nes nepavyks laiku, kaip planuota, pereiti prie minėtų atsiskaitymų.
Ypač didelį susirūpinimą kelia tai, kad kyla sunkumų įgyvendinant SEPA tiesioginio debeto sistemą, kuri neabejotinai yra vienas originaliausių šio projekto aspektų.
Mes manome, kad atsižvelgiant į Komisijos atsakomybę, reikėtų užduoti jai porą klausimų. Pirmiausia kaip Komisija ketina skatinti ir remti perėjimą prie SEPA mokėjimo priemonių? Terminai nustatyti, tačiau aišku, kad juos nustatant nebuvo atsižvelgiama į praktinius klausimo įgyvendinimo aspektus. Antra, ar Komisija mano, kad perėjimas prie SEPA priemonių turėtų įvykti iki 2010 m., ir, jeigu taip, ką reikėtų padaryti tam, kad to pasiekti?
Priimdami šį teisės aktą, mes nenumatėme aiškios ir teisiškai privalomos galutinės perėjimo prie SEPA datos. Mes manome, kad neabejotinai atėjo laikas tai padaryti. Mes suprantame, kad išlieka kai kurių klausimų dėl nacionalinių sistemų suderinamumo su SEPA ir klausimų dėl galutinio perėjimo, ir manome, kad už atsakymus į šiuos klausimus turėtų būti atsakinga Komisija.
Kitas klausimas yra tarpbankiniai mokesčiai, kuris buvo ignoruojamas ir kurio nebuvo paisoma, tačiau kuris daugeliui projekto SEPA dalyvių yra labai svarbus arba pats svarbiausias. Kartais atrodo, kad daugelis kompetentingų tarnybų bankų sektoriuje, Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniame direktorate arba konkurencijos generaliniame direktorate paprasčiausiai vengia atsakomybės.
Galbūt iš dalies dėl to atsakingi teisės aktų leidėjai, kurie privalo tartis su suinteresuotais dalyviais ir reikalauti iš jų tam tikros atsakomybės. Mes manome, kad šiame etape mes negalime svarstyti teisės aktų, neremdami rinkos operatorių pastangų sukurti alternatyvią sistemą. Būtent su šiais sunkumais mes susiduriame sprendžiant tarpbankinių mokesčių klausimą.
Konkurencijos generalinis direktoratas keletu atvejų nurodė, kad šis teisės aktas prieštarauja konkurencijos taisyklėms, ir mano, kad sprendimus turėtų teikti patys sektoriaus atstovai. Iš tikrųjų konkurencijos generalinis direktoratas niekada neišbandalternatyvų, veikiančių valstybėse narėse, todėl nėra galimybių sužinoti, ar Konkurencijos generalinis direktoratas jiems pritaria ir ar jie yra tinkami problemoms su kuriomis susiduriama, spręsti.
Pvz., įsivaizduokite, kad tarpbankinių mokesčių finansavimas priklauso nuo baudų, kurios taikomos pagal įstatymus, kitaip tariant, nuo padarytų klaidų. Praktiškai tai reiškia, kad moka pažeidžiamiausi žmonės, ir ši politika nėra nei teisinga, nei socialiniu požiūriu atsakinga.
Todėl aš raginu Komisiją įgyvendinti veiksmus dviejose pagrindinėse srityse: nustatyti galutinį perėjimo prie SEPA terminą ir padėti kurti alternatyvią sistemą arba sistemą, kuri būtų priimtina Sutarties straipsnių tarpbankinių mokesčių požiūriu.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pone pirmininke, pirmiausia leiskite man pareikšti apgailestavimą dėl to, kad diskusijoje negali dalyvauti Komisijos narys C. McCreevy.
Iš tikrųjų šis klausimas yra sudėtingas, tačiau aš manau, kad klausimas ir rezoliucijos projektas dėl SEPA įgyvendinimo tinkamai apibūdina pagrindinius aspektus, į kuriuos būtina atsižvelgti įgyvendinant projektą SEPA.
Pirmasis klausimas yra toks: kaip Komisija siekia skatinti ir supaprastinti perėjimą prie SEPA?
SEPA pirmiausia yra rinkos sąlygomis veikiantis projektas, tačiau atsižvelgiant į didelę naudą ekonomikai, Komisija turėtų paskatinti skubesnį perėjimą prie SEPA, pvz., pabrėžiant politinę projekto reikšmę per SEPA pažangos ataskaitą arba skatinant ankstyvą visuomeninių valdžios institucijų perėjimą. Kaip ir pati anksti pereidama prie SEPA. Ir galų gale, kaip nurodyta praėjusios savaitės Komisijos pasiūlyme "Europos ekonomikos atkūrimo skatinimas", teikdama pasiūlymus užtikrinant, kad būtų pasinaudota visais SEPA teikiamais pranašumais.
Antrasis klausimas yra toks: ar iki 2010 m. pabaigos pavyks pereiti prie didžiosios dalies mokėjimų naudojant šią sistemą. Aišku, mes teikiame pirmenybę skubiam perėjimui tam, kad būtų iki minimumo sumažintos perėjimo išlaidos. Nors sėkmingai pereita prie SEPA kredito pervedimų (angl. SCT) schemos, vis dėlto ją naudojant vykdoma mažiau negu 2 proc. mokėjimų. Be to, SEPA tiesioginis debetas bus pradėtas naudoti tik šių metų pabaigoje. Todėl galima teigti, kad dabartinis perėjimas vyksta pernelyg lėtai ir iki 2010 m. prie šios sistemos pereiti nepavyks.
Trečiasis klausimas yra susijęs su aiškių ir teisiškai įpareigojančių galutinių perėjimo terminų nustatymu. Mes manome, kad būtų naudinga nustatyti galutines datas ir, žinoma, 2012 m. tam atrodo tinkama data. Vis dėlto šis klausimas gali būti gana opus daugeliui valstybių narių. Todėl mes norime nustatyti aiškų procesą, kaip turėtų būti renkama informacija nustatant galutinius terminus ir jų galimą poveikį suinteresuotiems dalyviams ir pradėti su jais diskusiją.
Tai padėtų siekti tam tikro politinio pritarimo ir, jei reikia, metų pabaigoje priimti teisėkūros pasiūlymą šiuo klausimu.
Ketvirtasis klausimas: kaip sustiprinti SEPA tiesioginio debeto teisinį apibrėžtumą daugiašalių tarpbankinių mokesčių ir esamų įgaliojimų požiūriu.
Siekiant užtikrinti teisinį apibrėžtumą ir pereiti prie SEPA tiesioginio debeto būtina priimti laikiną sprendimą dėl verslo modelio. Todėl Komisija visiškai pritaria Europos Parlamento ir Tarybos pastangoms dėl laikino sprendimo persvarstant reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų.
Komisija taip pat pritaria tolesniam teisiniam esamų nacionalinių tiesioginio debeto įgaliojimų pereinant prie SEPA patvirtinimui. Vis dėlto šis klausimas yra teisinis, ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų jį spręsti, pasinaudodamos galimybėmis, kurias teikia, pvz., mokėjimo paslaugų direktyva.
Penktasis klausimas yra susijęs su tuo, kaip Komisija sprendžia klausimą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių kortelių mokėjimams.
Šis darbas pirmiausia vyksta per Komisijos atliekamą dviejų pagrindinių tarptautinių kredito kortelių sistemų - MasterCard ir Visa Europe - vertinimą konkurencijos reikalavimų požiūriu.
2007 m. gruodžio 19 d. Komisija nustatė, kad MasterCard daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai tarptautiniams mokėjimams, naudojant MasterCard ir Maestro vartojamojo kredito ir debeto korteles yra nesuderinami su konkurencijos taisyklėmis. MasterCard apskundKomisijos sprendimą.
2008 m. kovo mėn. Komisija pradėjo veiksmus, kuriais siekiama nustatyti, ar daugiašaliai tarpbankiniai mokesčiai naudojant Visa Europe nepažeidžia Sutarties 81 straipsnio reikalavimų. Taip pat vyksta diskusijos su Visa.
Komisija siekia sudaryti vienodas sąlygas MasterCard ir Visa Europe ir kitoms mokėjimo kortelių sistemoms, kurios galėtų atsirasti ateityje.
Jūsų priešpaskutinis klausimas: ar Komisija turėtų siūlyti konkretų sprendimą dėl daugiašalių tarpbankinių mokesčių. Rinkos ekonomikos sąlygomis atitinkamą rinkos modelį siūlo pramonės sektorius. Kalbant apie korteles, kaip jau minėjau, vyksta diskusijos su Mastercard ir Visa. SEPA tiesioginio debeto atveju Komisija gali padėti sektoriui, nustatydama gaires tvaraus dialogo su bankų sektoriumi pagrindu ir suinteresuotų rinkos dalyvių įnašu. Šios gairės turėtų būti pateiktos ne vėliau, kaip iki 2009 m. lapkričio mėn.
Galų gale paskutinis klausimas: kokias konkrečias priemones siūlo Komisija, užtikrinant, kad perėjimas prie SEPA nesukurtų brangesnių mokėjimų sistemų.
Komisijos nuomone, taip neturėtų atsitikti. Pirmiausia SEPA paskatintų konkurenciją ir didintų veiklos efektyvumą taikant masto ekonomiką - ir tai padėtų mažinti savikainą.
Antra, SEPA taip pat leistų padidinti skaidrumą, kuris leistų sumažinti sektorių subsidijas ir paslėptas sąnaudas, nors optiškai kai kuriems vartotojams tai gali atrodyti, kaip kainos padidėjimas. Čia svarbi aiški komunikacija iš bankų pusės.
Trečia, Komisija atidžiai stebi SEPA poveikį vartotojams, atlikdama tyrimus.
Mes sutinkame su tuo, kad esama susirūpinimo, kad veiksmingas nacionalines debeto kortelių sistemas gali pakeisti brangesnės alternatyvos. Vis dėlto yra iniciatyvų, kurios gali tapti naujomis Europos debeto kortelių sistemomis ir tam galėtų padėti esamos ES valdymo struktūros ir nacionalinės konkurencijos institucijos.
Apibendrinant galima pasakyti, kad SEPA įgalins sukurti veiksmingesnę mokėjimų sistemą ir tinkamas apsaugos priemones esamos ES ir nacionalinės konkurencijos politikos sąlygomis.
Todėl aš labai pritariu šiai rezoliucijai ir Europos Parlamento paramai SEPA.
Jean-Paul Gauzès
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, ką tik buvo kalbėta apie mokėjimo paslaugų direktyvą, kurią rengiant kaip Europos Parlamento pranešėjas, dalyvavau ir aš, ir kuri buvo patvirtinta 2007 m. pirmuoju svarstymu.
Šia direktyva be viso kito siekiama įvairioms bankų institucijoms susibūrusioms į Europos mokėjimų tarybą, suteikti teisines priemones, reikalingas SEPA įgyvendinimui. Todėl buvo priimtas Europos reglamentas dėl bankų kortelių, kredito perdavimų ir tiesioginio debeto.
SEPA yra integruota mokėjimų paslaugų eurais rinka, kurioje nėra skirtumo tarp tarptautinių ir nacionalinių mokėjimų. Tai naudinga bankiniam sektoriui ir vartotojams.
Kaip jūs minėjote, Komisija įsipareigojo užtikrinti, kad perėjimas prie SEPA priemonių nesukurtų brangesnės mokėjimų sistemos Europos Sąjungos piliečiams.
Nuo to laiko, kai buvo priimtas šis pranešimas, perėjimas prie SEPA vyko pernelyg lėtai. SEPA kredito perdavimo formatu iki 2008 m. spalio 1 d. buvo vykdoma tik 1,7 proc. operacijų.
Būtent todėl mes šiandien priimsime Europos Parlamento rezoliuciją, raginančią Komisiją nustatyti galutinį terminą pereinant prie SEPA produktų. Ši data neturėtų būti vėlesnė, negu 2012 m. gruodžio 31 d., ir po jos visi mokėjimai eurais turėtų atitikti SEPA standartus.
Vis dėlto prieš perėjimą reikėtų išspręsti opų daugiašalių tarpbankinių mokesčių klausimą. Šių mokesčių nereikėtų atsisakyti. Mokėjimo paslaugos yra komercinveikla. Jos dalyviai visiškai teisėtai nori padengti išlaidas ir gauti pelno maržą.
Kita vertus, būtina vengti neaiškumų arba vienašališkumo. Todėl būtų gerai, jei Komisija nustatytų gaires dėl šių tarpbankinių mokesčių.
Siekiant didesnio teisinio apibrėžtumo, šios gairės turėtų būti žinomos prieš pereinant prie SEPA tiesioginio debeto. Nesant teisinio apibrėžtumo daug valstybių nesinaudotų tiesioginio debeto sistema, ir tai trukdytų perėjimui prie SEPA.
Atsižvelgiant į šias nuostatas Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) ir Europos demokratų frakcija ir socialistų frakcija Europos Parlamente pateikrytojaus balsavimui labai panašius pakeitimus. Mes manome, kad į juos bus atsižvelgta.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Šiuo sudėtingu laiku yra labai svarbu ekonomikoje surasti galimus augimo šaltinius. Mūsų Europos finansų rinkos plėtra kaip tik ir yra toks galimo Europos ekonomikos augimo šaltinis. Šiuo atveju mes kalbame apie mokėjimų rinką ir tenka apgailestauti, kad mūsų priimti sprendimai pakankamai lėtai įgyvendinami. Pagrindinpriežastis - bankų techninės galimybės, nes tai daugiausia techniniai sprendimai, tačiau aš norėčiau pasakyti, kad bankų techninis atnaujinimas yra bankų sektoriaus, pačių bankų rūpestis ir tokiu būdu jie gali modernizuoti savo rinką, atsiskaitymus su klientais ir uždirbti daugiau pinigų. Todėl labai svarbu, kad bendros mokėjimų erdvės įgyvendinimo planas valstybėse narėse būtų ryžtingiau įgyvendinamas.
Paul Rübig
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mes žinome, kad vieninga euro mokėjimų erdvyra tikras iššūkis mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Jos pastaruoju metu labai intensyviai dirbo su kredito kortelių sistemomis, kurių kainos ir išlaidos yra labai skirtingos. Manau, kad čia trūksta reikalingo skaidrumo.
Krizės metu mes turime suteikti atitinkamą paramą verslui. Būtina didinti įmonių kreditingumą mažinant jų išlaidas, tam, kad jos galėtų pasinaudoti kreditais. Aš manau, kad SEPA čia yra tinkama priemonė. Ją reikia kiek galima greičiau įgyvendinti. Tai leistų veiksmingai ir pigiai vykdyti ne tik mažųjų ir vidutinių įmonių, bet ir mažųjų ir didžiųjų įmonių tarpusavio atsiskaitymus.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Pone pirmininke, aš norėčiau padėkoti Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui ir jo pirmininkei Pervenche Berès už šią diskusiją. Komisija pritaria Parlamento paramai SEPA, kuri yra ne tik savireguliavimo, bet ir svarbi visuomenės politikos iniciatyva stiprinant ekonomikos ir pinigų sąjungą ir Lisabonos darbotvarkę. Europos Parlamentas ir Komisija vadovaujasi ta pačia SEPA vizija ir tikslais.
Vis dėlto leiskite man pabrėžti tris labai svarbius klausimus. Pirmiausia, kaip aš minėjau, Komisija aktyviai dalyvavo tobulinant perėjimą prie SEPA, ypač skatinant ankstyvą valdžios institucijų perėjimą prie šios sistemos. Mes ir toliau tęsime pastangas, įgyvendinant SEPA.
Antra, nors mes kaip ir Europos Parlamentas norėtume nustatyti galutinį terminą dėl SEPA, nemanome, kad dabar būtų tinkamas laikas iškalti šią datą akmenyje. Mes turime teikti pasiūlymus ir esame įsitikinę, kad privalome atlikti daug parengiamųjų darbų prieš prisiimant šiuos įsipareigojimus.
Trečia, aš galiu patvirtinti, kad Komisija teiks rekomendacijas dėl daugiašalio, tarpbankinio mokėjimų suderinamumo su konkurencijos taisyklėmis. Mes žinome, kad iki SEPA tiesioginio debeto įsigaliojimo datos liko mažai laiko, ir todėl mūsų rekomendacijos turi būti pateiktos ne vėliau, kaip iki 2009 m. lapkričio mėn. Vis dėlto leiskite man pabrėžti vieną klausimą: rengiant šias rekomendacijas sektorius turėtų mums pateikti konkrečių idėjų dėl galimų verslo modelių.
Pirmininkas
Aš gavau vieną pasiūlymą dėl rezoliucijos, remiantis Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalimi.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj, 2009 m. kovo 12 d.
