Bendra Europos imigracijos politika (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - trumpas S. Busuttilo pranešimo pristatymas Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu dėl Bendros Europos imigracijos politikos: principų, veiksmų ir priemonių (2008/2331)(INI)).
Simon Busuttil
Jei turėčiau apibendrinti savo pranešimą dviem eilutėm, pasakyčiau, pirma, Europos Parlamentas labai pritaria bendrai politikai dėl imigracijos ir, antra, Parlamentas daugiau nebenori susiskaldžiusios imigracijos politikos. Jis labiau nori nuoseklios imigracijos politikos todėl, kad tik nuosekli politika gali būti veiksminga.
Dabar tai sakau dar labiau įsitikinęs atsižvelgdamas į pastarąjį atvejį, įvykusį per pastarąsias kelias dienas, kuomet laivas "Pinar" išgelbėjo 154 imigrantus, surastus tarptautiniuose vandenyse. Šis atvejis pabrėžia bendros politikos poreikį. Iš tiesų, tai akcentuoja kainą, kurią esame verčiami mokėti nesant tvirtos bendros politikos. Kokią kainą? Kaina - tai, kad visi numoja ranka į atsakomybę ir uždeda ją ant kitų pečių, ir kol mes rodome vieni į kitus pirštais, kiekvieną dieną žmonės skęsta ir miršta tiesiai prieš mūsų akis.
Tai negarbė, kad šalis, turinti 60 mln. gyventojų naudoja savo įstatymus, stengdamasi permesti savo atsakomybę šaliai, turinčios mažiau nei pusę milijono gyventojų. Tikiu, kad tai buvo tiesiog pavienis atvejis ir, kad Italijos ministras iš "Lega Nord" vaidino savo auditorijai likus kelioms savaitėms iki Europos Parlamento rinkimų. Šiuos politinius triukus lengva atpažinti, bet dėl to jie nėra priimtini. Norėčiau pagirti konstruktyvią dvasią, kurią Maltos ir Italijos ministrai palaikė, įsikišę, kad išspręstų laivo "Pinar" situaciją. Dėl jų įsikišimo protas nugalėjo dramatišką groteską. Sveikas protas įveiknesutaikomumą, ir pagarba viešpataujančiai teisei paėmviršų prieš džiunglių įstatymą.
Tikiuosi, kad dėl laivo "Pinar" incidento visi suprasime, kad nors ir lengva permesti savo atsakomybę kitiems ir kaltinti vienas kitą neteisingais poelgiais, lengvasis kelias neveda į sprendimus. Tik kelias į tikrą Europos politiką veda į sprendimą, net jei jis gali būti sunkesnis.
Mano pranešime yra šeši pagrindiniai momentai. Pirma, kad vieną kartą ir visiems laikams turime padaryti galą žmonių tragedijai, su kuria susiduriame dėl nelegalios imigracijos; antra, kad naštos pasidalijimo mechanizmas, nustatytas imigracijos pakte, turi būti nedelsiant įgyvendintas ir kad jis turi būti paverstas privaloma teisine priemone; trečia, daugiau dėmesio turi būti skiriama imigrantų sugrįžimui, kurie neturi teisės likti Europos teritorijoje; ketvirta, kad kiekviename susitarime, sudarytame tarp Europos Sąjungos ir trečiosios šalies, turi būti įtrauktas imigracijos klausimas; penkta, kad turi būti sustiprinta FRONTEX agentūra, ne tik finansiškai, bet kas dar svarbiau - ištekliais; ir galiausiai, privalome būti tvirtesni kovodami su organizuotu nusikalstamumu.
Reziumuojant, mums pavyko pasiekti kompromisus dėl kelių dalykų šiame pranešime. Deja, vis dar yra vienas neišspręstas dalykas, kuris buvo įrašytas dėl daugumos, susiformavusios Socialistų frakcijoje, dėl imigrantų teisės balsuoti. Šitam dalykui negalėjau pritarti. Todėl pranešime pateikiau alternatyvų sprendimą; t. y. pakeisti nuorodą į teisę balsuoti kompromisu, kurį sudaro formuluotės pakeitimas.
Joe Borg
Europos Komisijos vardu norėčiau padėkoti S. Busuttilui už reikšmingą pranešimą, kurį jis parengė. Šiame pranešime aptariamas pagrindinis klausimas, susijęs su nuolatiniu Europos Sąjungos vystymusi; t. y. bendra imigracijos politika. Kaip pranešime nurodyta, Imigracijos paktas, kurį pernai priėmEuropos Vadovų Taryba, pasitarnavo kaip pradžios taškas bendros politikos prieglobsčio ir imigracijos srityje link.
Dabar privalome užtikrinti, kad šiame pakte nustatyti įsipareigojimai būtų įgyvendinti. Kitą mėnesį Komisija pasiūlys priemones, kuriomis gali būti stebimas šio pakto įgyvendinimas. Tai vyks per metinį pranešimą, kurį Komisija išleis. Šie pranešimai pasitarnaus kaip pagrindas metinei diskusijai Europos Vadovų Taryboje dėl imigracijos ir prieglobsčio politikos 2010 m.
Bendrųjų bendrosios politikos tikslų apibrėžimas, kaip nustatyta šiame pakte, taip pat turi būti įtrauktas į daugiametę programą, t. y. Stokholmo programą, kuri turi būti priimta vėliau šiais metais pirmininkaujant Švedijai. S. Busuttilo pranešimas suteikia Komisijai ypatingai naudingos informacijos, kuri padės įnešti planuotą indėlį komunikato, kuris turėtų būti priimtas iki šios vasaros, forma. Norėčiau pabrėžti bendrą mūsų idėjų konvergenciją.
Įvairiose S. Busuttilo pranešimo dalyse Komisija raginama imtis veiksmų. Čia norėčiau paprieštarauti pasakydamas, kad Komisija jau aktyviai įsipareigojo. To pavyzdžiai matomi laikinos ir pakaitinės imigracijos įstaigų vystymesi, pagerinimuose, atliktuose duomenų surinikimo ir analizės srityje, informacijos sklaidoje tiek dėl realių esančių galimybių imigrantams, tiek rizikos, susijusios su nelegalia imigracija, taip pat bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje.
Norėčiau pakalbėti apie konkrečią sritį, dėl kurios S. Busuttil išreišksavo susirūpinimą - solidarumą tarp valstybių narių dėl imigracijos klausimų. Kaip pranešėjas pabrėžsavo kalboje, pastarieji įvykiai Viduržemio jūroje, dar kartą pabrėžproblemas ir rimtą spaudimą, kurį patiria kai kurios valstybės narės. Norėčiau jus patikinti, gerb. S. Busuttili, kad Komisija yra visapusiškai įsipareigojusi rasti sprendimus, kaip padėti šioms valstybėms narėms, kurios išgyvena ypač intensyvų imigracijos spaudimą.
Čia norėčiau paminėti tris priemonių pavyzdžius, kurių arba jau buvo imtasi arba turi būti imtasi šiuo atžvilgiu. Dublino reglamentas turi būti pataisytas taip, kad sudarytų sąlygas sustabdyti perkėlimus į tas valstybes nares, kurios išgyvena ypatingą spaudimą. Ketinama įsteigti Europos prieglobsčio paramos tarnybą, siekiant teikti paramą šioms valstybėms narėms, ir finansavimas bus padarytas prieinamu valstybėms narėms, kurių tikslas - vidaus ir savanoriškas imigrantų perskirstymas.
Pirmininkas
Klausimas baigtas.
Balsavimas vyks 2009 m. balandžio 22 d., trečiadienį.
Raštiški pranešimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Corina Creţu  
Europos Komisijos paskaičiavimais iki 2050 m. ES reikės 60 mln. darbuotojų iš trečiųjų šalių tuo metu, kai dirbančių gyventojų sparčiai mažės. Todėl, ilgalaikėje perspektyvoje ambicingiems Lisabonos strategijos tikslams taikomas darbo indėlis iš anapus Europos.
Tačiau šiuo metu, per ekonomikos krizę, nedarbo lygis žymiai auga, daugeliui darbuotojų iš naujųjų valstybių narių praradus darbą. Dėl to ypač svarbu susieti imigracijos ir užimtumo politikos kryptis tam, kad pasiektume teisingą ir praktišką poziciją, laikydamiesi Bendrijos šalių pirmenybės principo. Manau, neteisinga būtų suteikti imigrantams teisę judėti ES viduje, kai rumunai ir bulgarai neturi visiškos judėjimo laisvės Europos darbo rinkoje.
Neetiška ir pavojinga būtų skatinti protų nutekėjimą iš besivystančių šalių, neatsižvelgiant į bumerango poveikio riziką ir visiškai nesirūpinant diskriminacija, kai daugumai imigrantų siūlomi darbai žemiau jų kvalifikacijos lygio, ypač moterims, juos visus paverčiant neigiamų stereotipų ir praktikos aukomis kilmės šalyje ir ES valstybėse narėse.
Jamila Madeira  
Pagal Eurostat gyventojų senėjimas ES taps realybe vidutinės trukmės laikotarpiu. Imigracija galėtų veikti kaip reikšmingas stimulas, siekiant užtikrinti gerus ekonominius rezultatus ES. Šiame fone turime pripažinti esminį imigracijos į ES pobūdį.
Nelegalaus darbo problemą reikia spręsti atsižvelgiant į tai, kad jis iš esmės pažeidžia migruojančių darbuotojų teises. Turime remti Europos politiką, skatinančią nelegaliai gyvenančius migruojančius darbuotojus registruotis valdžios institucijose, užtikrinant kad po to nebus imtasi neatidėliotinų sugrąžinimo procedūrų pažeidžiant jų teises. Šie darbuotojai jau yra žemesnėje padėtyje, kai jie atvyksta į Europą, ir akivaizdu, kad iš tinkamo migracijos srautų valdymo tuo pat metu naudos gali turėti ir ES, ir trečiosios šalys.
Turime kovoti su įgūdžių švaistymu, kuris nuolat matomas tarp migruojančių darbuotojų. Šie darbuotojai, ypač moterys, dažnai dirba darbus, kuriems jų kvalifikacija yra per aukšta.
Manau, kad Komisija privalo skirti ypatingą dėmesį įgūdžių pripažinimo klausimui ir skatinimui mokytis visą gyvenimą, užtikrinant, kad imigrantai turėtų galimybes mokytis priimančios šalies kalbą, siekiant užtikrinti jų socialinę, profesinę ir kultūrinę integraciją Europos Sąjungoje.
Bogusław Rogalski  
Migracija į Europą - reiškinys, kuris ilgą laiką nuolat vyksta ir jį skatina tokie veiksniai kaip žymūs materialiniai gyvenimo lygio skirtumai Europoje ir kituose pasaulio regionuose.
Europai tikrai reikia bendro požiūrio į imigraciją Europoje. Vienos valstybės narės nesugebėjimas veikti gali turėti tiesioginės įtakos kitoms valstybėms narėms. Blogas migracijos valdymas gali turėti rimtų padarinių kilmės šalims ir patiems imigrantams.
Turime suvokti, kad legali imigracija - teigiamas reiškinys, atnešantis galimybių daugeliui skirtingų grupių. Migrantai suvaidino labai reikšmingą vaidmenį Europos Sąjungos vystantis per pastaruosius dešimtmečius, ir ES vis dar reikia jų darbo. Todėl reikia bendros politinės vizijos, kuri būtų pagrįsta praeities pasiekimais ir turėtų ryšį su ateitimi. Norint pasiekti šį tikslą, reikia veiksmingiau bendradarbiauti. Daug žmonių rizikuoja savo gyvenimu ar savo sveikata, kad kirstų ypač naujas pietines ir rytines ES sienas. Tūkstančiai jų ieškodami geresnio gyvenimo miršta jūroje.
Imigracija - vienas rimčiausių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduria Europa, ir nuo mūsų priklauso, kaip mes į tai reaguosime. Galime paversti tai galimybe arba neteisingai tvarkydamiesi galime pakenkti daugeliui žmonių.
Daciana Octavia Sârbu  
Kadangi Europa yra pagrindinis imigrantų kelionės tikslas, imigracijos teisinės sistemos derinimas turi būti tarp ES prioritetų.
Jei mes, europiečiai, dabar ketiname imtis priemonių, kad paremtume bendrą imigracijos politiką, vėliau išgyvensime padarinius to, kad nepadarėme šito laiku.
Galiu įsivaizduoti tūkstančių nelegalių imigrantų gyvybių praradimo jūroje scenarijų. Manau, mūsų pareiga užkirsti kelią žmogaus gyvybei prarasti. Todėl privalome įsipareigoti aktyviai bendradarbiauti su šalimis, iš kurių atvyksta nelegalūs imigrantai.
Manau, kad bendra Europos imigracijos politika privalo įrodyti esanti politika, remianti solidarumą su valstybėmis narėmis, įsikūrusiomis prie ES sienų, kurios patiria didelius imigrantų antplūdžius.
Palaikau požiūrį, kad kova su nelegalia imigracija gali būti vykdoma tik skatinant kontroliuojamą legalią imigraciją. Kiekviena valstybnarprivalo atskirai tvirtai įsipareigoti kurti palankias sąlygas legaliai imigracijai.
Pritariu šiam pranešimui, kuris pasirodesąs gana ambicingas, ir tikiuosi, kad jis bus labai sėkmingai priimtas per plenarinės sesijos balsavimą.
