Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas yra Klausimų valanda (B7-0207/2010/rev. 1). Komisijai adresuojami šie klausimai.
Pirma dalis:
Tema: Europos kredito reitingų institucijos steigimas
Ar Komisija ketina pateikti pasiūlymą steigti Europos kredito reitingų instituciją, kuri vertintų euro zonos valstybių narių ir (arba) jų finansų įstaigų kredito riziką?
Michel Barnier
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti ponui G. Papastamkos už klausimą tema, kurią, eidamas dabartines savo pareigas, laikau labai svarbiu tinkamam ekonomikos ir finansų rinkų veikimui.
Kredito reitingų agentūros atlieka labai svarbų vaidmenį vertinant riziką, susijusią su bendrovių ir tuo pačiu su valstybių narių padėtimi, ir krizparod- ir tai tik švelniai tariant - kad jų veikimo metodas kėlir toliau kelia problemas, kartais turinčias labai rimtų padarinių. Todėl G20 visiškai pagrįstai priėmgriežtus sprendimus įdiegti priežiūrą ir naujas valdymo taisykles.
Ponios ir ponai, norėčiau jums priminti, kad krizės metu Komisija labai greitai prisiėmsavo atsakomybę šioje srityje, pastaruosius dvejus metus prioritetą teikdama kredito reitingų agentūrų veiklos reguliavimui. 2009 m. rugsėjo mėn., kitaip tariant, praėjus vieniems metams nuo banko "Lehman Brothers" žlugimo, Parlamentui pritarus buvo priimtas reglamentas dėl kredito reitingų agentūrų; norėčiau ypatingai padėkoti už jūsų pranešėjo pono J. Gauzès darbą sprendžiant problemas, atsiradusius dėl šių agentūrų veiklos metodų, kurie ženkliai prisidėjo prie finansų krizės.
Reglamentu, apie kurį kalbu, įvedama visų kredito reitingų agentūrų, įsisteigusių Europos Sąjungos teritorijoje, privalomos registracijos sistema. Juo nustatomi griežti reikalavimai: pirma, užtikrinti, kad būtų nutraukti galimi interesų konfliktai; antra, patikslinti ir pagerinti reitingų ir taikomos metodikos kokybę; ir galiausiai užtikrinti, kad šios reitingų agentūros veiktų skaidriai.
Ponios ir ponai, esu įsitikinęs, kad naujos kredito reitingų agentūroms skirtos taisyklės, apie kurias ką tik kalbėjau, neabejotinai padidins reitingų nustatymo proceso nepriklausomumą ir vientisumą, kredito reitingavimo veiklos skaidrumą ir pagerins tokių reitingų kokybę, įskaitant ir susijusius su valstybių narių - Europos Sąjungos šalių - valstybės skola ir su ES finansų institucijomis. Kaip tik šiame etape ir esame.
Pone G. Papastamkai, tokios Europos viešųjų reitingų agentūros, kokios reikalaujate, steigimas yra idėja, kuri tampa diskusijos dėl galimų kredito reitingų agentūrų dabartinio ekonominio modelio, žinomo kaip "emitentas moka" modelis, alternatyvų dalimi. Tokios idėjos poveikis turi būti kruopščiai įvertintas, ypač kalbant apie atsakomybę.
Be abejo, pone G. Papastamkai, man šiuo metu svarbiausia užtikrinti, kad 2009 m. reglamentas būtų tinkamai įgyvendintas ir kad dabartinė, reformuota sistema veiktų. Vis dėlto aš neatmetu šios jūsų palaikomos idėjos įsteigti Europos agentūrą. Ji turi būti apsvarstyta atsižvelgiant į 2009 m. reglamento ir jo poveikio kredito reitingų agentūroms įvertinimą. Be to, šis įvertinimas numatytas reglamente, ir Komisija turi pateikti jį Europos Parlamentui bei Tarybai laikotarpiu nuo šiandien iki 2012 m. gruodžio mėn.
Galiu patvirtinti tai, kad Komisija netrukus pasiūlys kredito reitingų agentūrų reglamento pakeitimą, pagal kurį naujajai Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA) tektų visa atsakomybuž šių agentūrų priežiūrą. Parlamentas prašto per derybas dėl reglamento, ir valstybių vadovai ar vyriausybės susitardėl šio principo. Todėl norime parengti šį pakeitimą. Esu įsitikinęs, kad naujajai institucijai perdavus kredito reitingų agentūrų priežiūrą bus sustiprinta ir pagerinta mūsų Europos Sąjungoje turima reguliavimo sistema.
Georgios Papastamkos
(EL) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijos nariui M. Barnier už atsakymą ir pasakyti, pone Komisijos nary, kad nuo 2006 m., kitaip tariant, nuo tada, kai tarptautinekonomikos kriznebuvo prasidėjusi, šiuo klausimu nuolat vykdau parlamentinę kontrolę.
Mano nuomone, susidūrėme su dviem paradoksais: veikia tarptautinės reitingų įmonės, vis dėlto joms netaikoma priežiūra tarptautiniu lygmeniu. Antrasis paradoksas - tai, kad privačios sistemos ir interesai už Europos ribų kryptingai veikia prieš Europos institucijas ir valstybes nares.
Norėčiau (ir reikalauju, pone Komisijos nary), kad Europa žengtų tvirčiau ir sparčiau, ir galų gale norėčiau žinoti, kur bus geografinbūstinir kaip bus padalyta šių kredito įmonių apyvarta?
Michel Barnier
Pone pirmininke, pone G. Papastamkai, žinau apie jūsų ilgalaikį pasišventimą ir todėl džiaugiuosi šiuo dialogu, kurį šiandien pirmą kartą pradedate tarp mūsų, nes aš asmeniškai einu savo pareigas tik kelias savaites.
Esu gerai informuotas apie šį naują reglamentą, kurį pasiūlankstesnioji Komisija, vadovaujama J. M. Barroso ir kuriame pagerinami atitinkami dalykai. Minėjau naujus reikalavimus, kurie bus nustatyti kredito reitingų agentūroms, ir kalbėjau apie naujausią pažangą, susijusią su pasiūlymu, kurį pateiksiu jums remdamasis jūsų pageidavimais, dėl Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai (ESMA) priežiūros.
Tai, ką pasakėte, yra teisinga: tai nėra vienintelsritis, kurioje, šiuo metu esant labai integruotai bendrai rinkai, matome, jog yra įmonių, ypač finansų įmonių, kurios nebėra šalies lygmens nuosavybė. Norėčiau priminti jums, pone G. Papastamkai, kad pusėje Europos Sąjungos šalių 50 proc. bankų pramonės priklauso grupėms iš kitų šalių.
Taigi mūsų integruotoje rinkoje veikia įmonės, kurios didžia dalimi yra tarptautinės, bet priežiūra tebevykdoma valstybių narių lygmeniu. Todėl mūsų uždavinys - užtikrinti integraciją, ir tai esame pasiryžę daryti. Suteikus ESMA naujus tarptautinės - sakykime, Europos - priežiūros įgaliojimus, kurių reikalaujate, tai tikrai taps realybe.
Taigi, kalbant apie jūsų šalį, patyrusią šį sukrėtimą, turime būti labai budrūs. Neketinu pereiti prie išvadų apie tai, kas atsitiko. Turime būti budrūs visais atvejais, kuriais kredito reitingų agentūros priima sprendimus dėl valstybių narių, ir įvertinti jų ekonominę padėtį bei jų visuomeninį vaidmenį. Kodėl? Kadangi tokiu atveju faktiškai ant kortos pastatoma suvereni valstybė, jos skolos išlaidos ir, galiausiai, jos mokesčio mokėtojų, kurie, manau, pernelyg dažnai priverčiami prisiimti su sunkumais susijusią naštą, padėtis. Tai, beje, buvo pasiūlymų dėl būsimų krizių numatymo, prevencijos ir valdymo, kuriuos pateikiau Ekonomikos ir finansų tarybai (ECOFIN) Madride šeštadienį, tema (kad mokesčių mokėtojams ne visada tektų prisiimti sunkumų naštą).
Labai gerai suprantu kredito reitingų agentūrų priimtų sprendimų padarinius ir poveikį, kurį šie sprendimai turi investuotojų elgesiui. Todėl mums reikia griežtų, reikalavimais pagrįstų teisės aktų, o šios agentūros turi įvertinti visus savo įsipareigojimus. Be to, jas reikia prižiūrėti, kad tai padarytų. Jų priežiūrą vykdys Europos institucijos remdamosi pasiūlymais, kuriuos pateiksiu šių metų pabaigoje.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, dėkoju jums už puikų pranešimą. Jis nuteikia mane gana optimistiškai, nes įsteigus Europos kredito reitingų instituciją pagaliau taptume nepriklausomi nuo privačių JAV agentūrų. Vis dėlto tokiomis aplinkybėmis mane domina ne tik buveinės vieta, bet ir šios Europos kredito reitingų institucijos funkcijos bei struktūra. Galiausiai, svarbu, kad tokio pobūdžio organizacija turėtų ir galią. Mane, žinoma, taip pat domina, kokios yra numatomos procedūrų padariniai ir kokių padarinių turėtų blogas euro zonos narės kreditingumo įvertinimas.
Michel Barnier
Pone F. Obermayri, G. Papastamkos man uždavklausimą dėl galimybės, kurią jis palaiko, įsteigti Europos kredito reitingų agentūrą. Jei teisingai supratau jo mintį, tai turėtų būti viešoji agentūra.
Aš nesu užėmęs pozicijos šiuo klausimu. Galiu pridurti, kad tai ne ta kryptis, kuria pasuko Komisija, nes jos pasiūlyme daugiausia dėmesio skiriama - remiantis reglamentu, kurį patvirtino šie rūmai - dabartinės agentūrų, kurios yra privačios, sistemos reformai ir labai griežtam skaidrumo reikalavimų stiprinimui siekiant išvengti interesų konfliktų ir užtikrinti sąžiningą darbą joms nustatant kredito reitingus. Tokia mūsų padėtis šiuo metu. Šis reglamentas dabar svarstomas, jis įsigalios kaip galima greičiau, neatidėliojant - sakiau tai tarp kitko - ir tada užbaigsime šį planą pavesdami priežiūros funkcijas Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijai.
Kalbant apie šią naują agentūrą, kurios taip trokšta G. Papastamkos, aš jos neatmetu. Nepaisant to, mums iš tikrųjų reikia laiko įvertinti verslo modelio pasikeitimą, su kuriuo susijusi Europos kredito reitingų agentūros idėja. Manau, ši mintis įdomi, bet ji turi būti kruopščiai įvertinta. Taigi nesiimsiu sakyti, koks būtų agentūros vaidmuo arba kaip ji turėtų veikti, nes nežinau. Taip pat kiltų klausimas dėl valdžios institucijų kišimosi į tokios agentūros darbą. Griežtos sąlygos, taikomos privačioms kredito reitingų agentūroms, turėtų būti taikomos ir Europos viešajai agentūrai, ypač taisyklės dėl interesų konfliktų.
Šie klausimai iškiltų, jei steigtume naują Europos viešąją agentūrą. Atvirai kalbant, jei norime dirbti šiuo klausimu rimtai, ne paskubomis, mums reikėtų, pirma, skirti laiko ir priimti sprendimus, būtinus įgyvendinti reformuotą sistemą, kurią nustatėte šiame reglamente, ir, antra, skirti laiko rimtai apsvarstyti kiekvieną klausimą ir ypač tuos, kuriuos ką tik minėjau.
Pirmininkas
Pagal taisyklę tuo atveju, jei autorius nedalyvauja, klausimas praleidžiamas. Vis dėlto, atsižvelgiant į išskirtines šio plenarinio posėdžio aplinkybes, perskaitysiu nedalyvaujančių narių pavardes; jie gaus rašytinį atsakymą į savo klausimus. Vis dėlto susijusi diskusija plenariniame posėdyje surengta nebus.
Taigi nariai, kurie nedalyvauja, bet gaus rašytinį atsakymą, ta pačia tvarka, kuria buvo pateikti klausimai, yra Z. Balčytis ir R. Morkūnaitė-Mikulėnienė.
Antra dalis:

Tema: Vartotojų pasirinkimas ir išmaniųjų telefonų technologija
Dėl didėjančio išmaniųjų telefonų populiarumo susikūrnauja technologijos, programinės įrangos ir programų rinka. Kai kurie išmaniųjų telefonų ir išmaniųjų prietaisų operatoriai apriboja vartotojų galimybes rinktis ir organizavo rinką taip, kad jie visiškai kontroliuoja vartotojų prieigą prie programinės įrangos, naršyklių ir programų. Atrodytų, kad tokiomis aplinkybėmis ribojamas vartotojų pasirinkimas. Ar Komisija ketina užtikrinti vartotojų teises ir pasirinkimą šioje besiplečiančioje skaitmeninėje rinkoje ir galbūt gali patarti, ar išmaniųjų telefonų vartotojams nereikėtų naudotis atviromis operacinėmis sistemomis?
Joaquín Almunia
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Komisija atidžiai stebi įvykius, susijusius su išmaniaisiais telefonais ir atitinkamomis rinkomis. Kaip savo klausime nurodo gerbiamas Parlamento narys, tam tikrais atvejais susikuria naujos rinkos.
Komisija yra visiškai įsipareigojusi užtikrinti, kad būtų laikomasi bendrų ES konkurencingumo taisyklių ir principų, kartu atsižvelgiant į dinamiškas ir sparčiai kintančias aplinkybes rinkoje. Kaip neseniai parodė, pvz., "Microsoft" ir "Intel" atvejai, Komisija imsis veiksmų siekdama užtikrinti, kad konkurencija iš esmės suteiktų galimybes prireikus vartotojams rinktis iš skirtingų alternatyvų ir taip gauti naudos iš techninės pažangos ir naujovių. Komisija, pripažindama, kad patentuota technologija lemia Europos antrosios ir trečiosios kartos judriojo ryšio technologijos sėkmę, tuo pat metu yra informuota ir apie puikią techninę plėtrą, kurią skatina ne pelno technologijos.
Nors leidome pramonei savo nuožiūra spręsti, kokį konkretų verslo modelį ji pageidauja taikyti, o rinkai rinkti nugalėtoją, Komisija pabrėžia funkcinio suderinamumo svarbą skatinant skirtingų bendrovių sukurtų technologijų konkurenciją ir padedant užkirsti kelią "prisirišimui" prie vienos iš jų. Todėl Komisija palankiai vertina atvirumo specifikacijų taikymą, nes tai gali užkirsti kelią nesąžiningam vyraujančių pozicijų perdavimui tarp gretimų rinkų. Šiuo atžvilgiu Komisija palankiai vertina tai, jog taikomas viešumo principas, galintis užkirsti kelią nesąžiningam dominuojančios padėties perleidimui gretimose rinkose. Šiam tikslui tarnauja atviros platformos, nes jos suteikia galimybę kurti konkurencingas rinkas naudojant programinės įrangos sistemas.
Liam Aylward
Dėkoju Komisijos nariui už atsakymą. Tik šiek tiek pakeičiant temą, neseniai buvo paskelbta nemažai naujienų pranešimų apie turinio cenzūrą naudojant šią technologiją. Operatoriai ir programinės įrangos gamintojai atsisakkeleto taikomųjų programų dėl jų politinio turinio.
Ką gali nuveikti Komisija, siekdama užtikrinti, kad didėtų su prieiga prie informacijos naudojantis naujomis technologijomis susijusi konkurencija ir kad nebūtų pažeista teisį saviraiškos laisvę?
Joaquín Almunia
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Suprantu, kad dalykai, kuriuos paminėjote savo antrajame klausime, gali sukelti rinkoje su konkurencija susijusių problemų.
Mes visą laiką atidžiai stebime šią problemą, bet negaliu komentuoti konkrečių tyrimų, kurie dabar vyksta arba yra rengiami. Vis dėlto esu visiškai įsitikinęs, kad klausimai, kuriuos iškėlėte, ir jūsų susirūpinimas, su kuriuo supažindinote Parlamentą, yra realūs. Taigi mano bei konkurencijos institucijos funkcija yra stebėti padėtį ir išvengti vyraujančios padėties, susijusios su uždara rinka, kliūtimis naujiems rinkos dalyviams ir galiausiai problemomis vartotojams bei šių naujų technologijų naudotojams, kuriems technologijų kūrimas ir tobulinimas turėtų būti naudingas, o ne kelti sunkumų.
Paul Rübig
(DE) Pone M. Barnier'io, pirmame tarptinklinio ryšio reglamente dėl duomenų mainų ir telefonijos nustatėme privalomo transliavimo įpareigojimą, o tai reiškia, kad kiekvienas Europos operatorius turi turėti galimybę pasiekti kiekvieną klientą. Dabar staiga kyla konfliktai dėl to, kad operatoriai pašalina šias paslaugas iš tinklų ir nėra pasirengę suteikti reikiamos paramos. Ar manote, kad nacionalinėms reguliavimo institucijoms būtina šiuo atveju imtis veiksmų?
Franz Obermayr
(DE) Džiaugiuosi, kad Komisija nagrinėja šį klausimą konkurencijos požiūriu. Mano klausimas: ar Europos Sąjungos Teisingumo Teismas yra priėmęs sprendimų panašiais atvejais ir ar juo galėtų tais atvejais būti remiamasi ir esant tokio pobūdžio apribojimams? Ar yra išmaniųjų telefonų naudotojų, jau bandžiusių imtis teisinių veiksmų prieš savo paslaugų teikėjus?
Joaquín Almunia
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Kalbant apie šį klausimą, manau, turėtume derinti, kai tinka, reguliavimo ir konkurencijos priemones.
Kalbant apie kai kuriuos aspektus, iškeltus klausimuose ir jūsų kalboje, konkurencijos teisės aktai buvo ir tebebus naudingi, vis dėlto neatmetu galimybės, kad bet kuriuo metu Komisija prireikus pasinaudos reguliavimo įgaliojimais, kuriuos turime. Esame tai darę anksčiau ir galime vėl daryti ateityje.
Manau, kad geriausias sprendimas būtų tinkamai derinti konkurencijos ir reguliavimo priemones, ir ne kaip alternatyvias priemones, bet kaip papildomas. Ir dėl jūsų klausimo, atleiskite, gerbiamas nary, bet nesu teisininkas; aš visiškai nieko nežinau apie atskirų piliečių skundus teismuose. Bet kokiu atveju, gauname tam tikros informacijos, o kartais ir skundų, ir kiekvieną kartą turime veikti, jei manome, kad informacija, kurią gavome, ar skundai, kurie buvo pateikti Komisijai, verti, kad reaguotume - jūs susipažinote su mūsų priemone - kaip tik tai ir darome.
Kaip sakiau savo ankstesniame atsakyme, šioje srityje, šiuo klausimu ir esant šioms problemoms dabar užsiimame tam tikrais tyrimais, bet negaliu viešai apie tai kalbėti, nes turiu būti apdairus.
Pirmininkas
Kitas autorius, G. Toussas, kurio nėra, ir Z. Ziobro gaus atsakymus raštu, kaip paaiškinta anksčiau.

Tema: Kredito reitingų agentūrų veikla
Kitą dieną po to, kai buvo paskelbta apie Graikijos vyriausybės nustatytas griežtas ekonomines priemones, kredito reitingų agentūra "Moody's" pagrasino, kad sumažins penkių didžiausių Graikijos bankų kredito reitingus.
Tarptautinkredito reitingų agentūra atkreipdėmesį į tai, kad dėl didėjančio nedarbo ir mažėjančių grynųjų pajamų Graikijos bankų sistema, kuri jau susiduria su krentančio rentabilumo ir mažėjančių aktyvų problema, patirs tolesnį spaudimą.
Ką Komisija, atsižvelgdama į tai, kad tokių pareiškimų skelbimas tik skatina spėliones, mano apie padėtį Graikijos bankų sistemoje?
Kokių su kredito reitingų agentūrų veikla susijusių priemonių ji ketina imtis?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Finansų krizGraikijoje prasidėjo ne bankų, bet viešajame sektoriuje. Vis dėlto bankų sektoriaus pažeidžiamumas išaugo dėl Graikijos vyriausybės obligacijų poveikio bankams ir, dar svarbiau, dėl menko ekonomikos augimo perspektyvų.
Komisija, atlikdama savo pačios Graikijos ekonomikos ir finansų sistemos analizę, atsižvelgį keletą informacijos šaltinių, įskaitant kredito agentūrų. Tokiomis aplinkybėmis Komisija atidžiai stebi papildomų fiskalinių priemonių, kurias, siekiant 2010 m. biudžeto tikslų, Graikijos valdžios institucijos paskelb2010 m. kovo 3 d., o Graikijos parlamentas patvirtino 2010 m. kovo 5 d., įgyvendinimą.
Komisija atidžiai stebi pokyčius Graikijos bankininkystės sektoriuje. Maždaug 8 proc. bankų turto šiuo metu sudaro vyriausybės obligacijos ar paskolos, nors dėl silpnos ekonomikos nesitikima, kad 2010 m. vyriausybės ir neveiksnios paskolos viršys 8 proc.
Be to, Graikijos bankai labai priklauso nuo ECB refinansavimo operacijų, susijusių su trumpalaikiu finansavimu, nes jie yra "atskirti" nuo tarptautinių pinigų rinkų. Komisija prisiima atsakomybę už makrofinansinio stabilumo euro zonoje ir visoje ES užtikrinimą. Iš tiesų bankai ir kitose ES šalyse yra neapsaugoti nuo Graikijos krizės (daugiausia dėl jų turimų valstybės skolos aktyvų). Labiausiai tai liečia Prancūziją ir Vokietiją.
Nors šis poveikis BVP požiūriu nėra labai didelis, jis gali būti labiau pastebimas kalbant apie atskirų bankų balansą. Tuo tarpu maždaug 10 proc. Graikijos bankų turto investuota Pietų ir Rytų Europoje, o tai su kitu perdavimo kanalu.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, dėkoju Komisijos nariui už atsakymą. Žinoma, Graikijoje yra su bankais susijusių problemų. Egzistuoja likvidumo problema, kurią sukėlGraikijos viešasis sektorius, kuris, deja, žengia ne realios ekonomikos link; vis dėlto norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kad kiekvieną kartą, kai Graikija paskelbia tam tikras priemones, tam tikras skolinimosi formas, pasirodo šios gerai žinomos kredito reitingų agentūros ir sumažina Graikijos bei Graikijos bankų kredito reitingus.
Tai liūdnas vaidmuo. Diskusijos vyko anksčiau, ir aš nenoriu jų vėl pradėti. Šios kredito reitingų agentūros, privačios JAV įmonės, yra tikrai nepatikimos ir, mano nuomone, nepriimtina, kad Europos centrinis bankas bei Europos institucijos laiko jas - net ir šiandien - svarbiomis. Klausimas, kuris kyla, ir atsakymai, kurie buvo išgirsti anksčiau, leidžia teigti, kad problema gali būti išspręsta 2013 m. Ar šiuo metu Europos Sąjunga ir institucijos gali nustoti kreipti dėmesį į šių agentūrų reitingus?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Kaip ką tik sakiau, Komisija savo analizėje atsižvelgia ne tik į kredito reitingų agentūrų, bet ir į savo pačios tyrimus. Europos Komisija labai atidžiai stebi įvykius Graikijos viešajame ir bankininkystės sektoriuose, todėl patys darome savo išvadas ir teikiame pasiūlymus Tarybai remdamiesi šiomis išvadomis. Be abejo, yra dar vienas dalykas - kredito reitingų agentūrų veikla. Tai privačios įmonės, labai įtakingos finansų rinkų atžvilgiu, bet už tai, žinoma, Europos Komisijos nėra atsakinga.
Morten Messerschmidt
(DA) Pone pirmininke, mes visi esame labai susirūpinę dėl to, ką galėtume padaryti, kad sušvelnintume problemas, kylančias dėl finansų krizės. Pone Komisijos nary, anądien žiniasklaidoje mačiau jūsų siūlymą, kad ateityje valstybės narės savo biudžetų projektus, prieš juos svarstant ir patvirtinant šalių parlamentams, pateiktų Komisijai. Norėčiau, kad pateiktumėte mums daugiau informacijos apie tai, kokiu būdu Komisijai ateityje būtų suteikta galimybpateikti pastabas dėl valstybių narių biudžeto projektų prieš tai darant šalių parlamentams. Tai skamba labai įdomi. Norėčiau išgirsti apie tai daugiau.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, labai dėkoju už atsakymą. Nepaprastai atidžiai išklausiau jūsų mums pateiktą informaciją ir paaiškinimą apie Komisijos poziciją.
Bandau padaryti išvadą. Ar ir toliau eisime tuo pačiu pramintu taku, jei kuriuo nors metu artimiausioje ateityje kita euro zonos šalis susidurs su panašiomis problemomis dėl kredito reitingų agentūrų ir rinkos spaudimo? Ar renkamės "palūkėsim ir pažiūrėsim" požiūrį? Ar manome, kad laikantis iki šiol Graikijos problemai taikyto požiūrio mes apskritai sprendžiame struktūrines euro zonos problemas, kurios tam tikru metu gali kilti kitose valstybėse narėse?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Leiskite pirmiausia priminti, kad į šiuos klausimus atsakinėju vietoj Komisijos nario O. Rehno, kuris serga, todėl jie susiję ne su mano einamomis pareigomis, bet dėl iškeltų klausimų apie nacionalinį biudžetą galiu pasakyti, kad praeitą savaitę kolegijoje pirmą kartą svarstėme, kokių stebėsenos priemonių reikėtų imtis ateityje. Tai, žinoma, vienas iš klausimų, kurie bus nagrinėjami, bet, suprantama, sprendimas dėl to kol kas nepriimtas. Buvo tik svarstoma užtikrinti, kad šis klausimas būtų tinkamai aptartas kolegijoje, ir kompetentingas Komisijos narys netrukus pateiks pasiūlymus. Tada, žinoma, galėsite aptarti tai su juo tiesiogiai.
Dėl antrojo klausimo, nėra jokio pagrindo Komisijai Graikijos ar kurios kitos valstybės narės atžvilgiu užimti kitokią poziciją, todėl tikiuosi, kad šie klausimai mums daugiau pateikti nebus; o jei jie būtų vėl mums pateikti, laikytumėmės lygiai tokios pačios pozicijos.
Tema: ES plačiajuosčio ryšio strategija
Ar Komisija galėtų nurodyti, kokių priemonių imsis siekdama skatinti prieigą prie spartaus interneto Europos Sąjungoje ir ypač kaimo vietovėse?
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Pasaulyje, kuris sparčiai žengia į skaitmeninių technologijų amžių, Europa turi būti pasirengusi apsirūpinti moderniausia plačiajuosčio ryšio infrastruktūra, kuri iš tiesų skatins augimą rytoj. 2009 m. kovo mėn. Taryba nustatorientacinį tikslą iki 2013 m. pasiekti 100 proc. aprėptį. Europos 2020 m. strategijoje prisiimtas iššūkis žengti dar vieną žingsnį - nustatytas tikslas iki 2020 m. užtikrinti didelės spartos 30 megabitų per sekundę plačiajuostį ryšį visiems europiečiams, įskaitant žmones, gyvenančius kaimo vietovėse, o 100 megabitų per sekundę ryšį - 50 proc. namų ūkių, besinaudojančių internetu.
Skaitmeninėje darbotvarkėje Europai, kuri yra viena iš septynių pavyzdinių iniciatyvų pagal ES 2020 m. strategiją, nustatoma didelės spartos interneto skatinimo Europoje strategija, kurią planuojama netrukus patvirtinti. Bus priimti trys su darbotvarke susiję dokumentai dėl plačiajuosčio ryšio: pirma, komunikatas dėl plačiajuosčio ryšio, kuriame bus pateikta išsami informacija apie darbotvarkės įgyvendinimą diegiant plačiajuostį ryšį; antra, rekomendacija dėl naujos kartos prieigos tinklų (NKP), aiškiau apibrėžianti pagrindą, kuriuo remiantis būtų skatinamos investicijos į didelės spartos internetą; ir trečia, pirmoji radijo spektro politikos programa, suformuosianti Komisijos strategijos, kuria siekiama sukurti pakankamą dažnių spektrą bevieliui plačiajuosčiam ryšiui, pagrindą.
Veiksmai, kuriais įgyvendinant Skaitmeninę darbotvarkę siekiama skatinti didelės spartos plačiajuostį ryšį, apima ne tik Komisijos įsipareigojimą, bet ir pasiūlymus valstybėms narėms. Šiuose pasiūlymuose pagrindinis dėmesys bus skiriamas valstybių narių plačiajuosčio ryšio strategijoms, apimančioms privačių investicijų skatinimą taikant miestų plėtros taisykles, infrastruktūros planavimą ir naudojimo teisių išaiškinimą; ir tai darydamos valstybės narės gali iš esmės sumažinti investicijų sąnaudas ir padidinti jų veiksmingumą. Juose dėmesys taip pat bus sutelktas į pereinamojo laikotarpio finansavimo stokos įveikimą visiškai panaudojant turimas struktūrinių fondų lėšas didelės spartos plačiajuosčiam ryšio finansuoti ir, kadangi nėra privataus finansavimo paskatų, tiesioginį valstybės finansavimą.
Komisija savo ruožtu ieško galimybių didinti privataus ir viešojo sektoriaus investicijas į naujos kartos prieigos tinklus siekdama įgyvendinti sutartus tikslus. Finansinis projektavimas bus svarstomas kaip viena iš galimybių sumažinti atotrūkiui tarp to, kas reikalinga ir to, į ką pasirengusi investuoti rinka.
Liam Aylward
pavaduojantis autorių. - Atsižvelgiant į tai, kad pasaulis, kuriame gyvename, tampa, kaip pripažinote, vis labiau skaitmeninis, ir tiek daug mūsų kasdienių reikalų tvarkoma internetu, viena grupė, mano nuomone, buvo pamiršta; tai - vyresnio amžiaus žmonės, turintys ribotą prieigą prie interneto arba neturintys jokios. Kaip galime užtikrinti, kad jie nebus atskirti nuo visuomenės, ir kaip galime jiems padėti?
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Ne tik Komisija, bet ir Taryba priėmišmintingą sprendimą užsibrėžti orientacinį tikslą iki 2013 m. pasiekti 100 proc. aprėptį. 100 proc. yra 100 proc., taigi kas, jūsų manymu, turėtų sudaryti tą 100 proc.?
Malcolm Harbour
Labai džiaugiuosi šiuo pono B. Crowley užduotu klausimu ir esu tikrai suinteresuotas, kad Airijoje būtų diegiamas naujas bevielis plačiajuostis ryšys siekiant užtikrinti pirmosios kartos prieigą kaimo bendruomenėms; manau, tai įdomi iniciatyva.
Norėjau paklausti jūsų konkrečiai apie problemą, iškilusią man dirbant, dėl valstybės pagalbos kriterijų siekiant remti vietos plačiajuosčio ryšio iniciatyvas. Kai kurios man žinomos vietos valdžios institucijos bandbendradarbiauti su valstybės institucijomis siekdamos padidinti paklausą ir kartu parengti perspektyvų paketą investuotojui.
Bet, matyt, tam tikrais atvejais buvo manoma, kad pažeidžiami valstybės pagalbos kriterijai. Taigi gal galėčiau paklausti, ar jūsų tarnybos galėtų paremti kai kuriuos iš šių bendruomenių projektų pateikdamos aiškias gaires dėl valstybės pagalbos kriterijų, kad būtų suteikta pagalba toms viešojo ir privačiojo sektorių partnerystėms, kurios, pritariu, būtų labai svarbios siekiant universalaus plačiajuosčio ryšio.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia Komisijos nare, Europos ekonomikos atkūrimo plane numatyta 1 mlrd. EUR suma, kuri padengtų beveik 100 proc. plačiajuosčio ryšio infrastruktūrai skirtų išlaidų. Turint mintyje šios infrastruktūros sukūrimo svarbą, norėčiau paklausti, kokiame etape yra šis projektas.
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Esu dėkinga už pirmąjį klausimą, nes iš tikrųjų kalbant apie plačiajuostį ryšį kalbama ne tik kabelių pluoštą, bet ir apie bevielį ryšį, palydovinį ryšį ir pan. Taigi kai atsakydama gerbiamam nariui sakau, kad tinklo aprėptis sieks 100 proc., neužsimenu, kaip problema bus tvarkoma ar sprendžiama.
Tačiau labai teigiamai vertinu Airiją bei jos investicijų lygį. Kai buvo galimybnaudoti struktūrinius fondus, ypač sutelkiant dėmesį ir investuojant į tokio pobūdžio dalykus, Airija labiausiai pasinaudojo šia proga. Buvo panaudota šiek tiek mažiau nei 50 proc. lėšų. Dėl kitų valstybių narių buvau sunerimusi, nes kartais buvo panaudotas trečdalis lėšų arba išvis nepasinaudota šia galimybe. Investicijos į šios rūšies infrastruktūrą tikrai svarbios ateičiai ir ekonomikos atgaivinimui bei darbo vietų kūrimui.
Tačiau kartais prisimenu savo patirtį. Eidama ankstesnes pareigas turėjau garbės persvarstyti valstybės pagalbos taisykles. Viena iš tokių persvarstytų valstybės pagalbos taisyklių buvo susijusi su, pvz., plačiajuosčiu ryšiu. Persvarstydami taisykles pateikėme daugiau gairių apie tai, kaip, kada ir kokiu būdu jis galėtų būti tvarkomas.
Beje, kartu su Europos investicijų banku taip pat tiriami galimi jo lėšų panaudojimo būdai ir parama civilinės inžinerijos finansavimui. Manau, kad šiuo metu, galiojant neseniai persvarstytoms valstybės pagalbos taisyklėms, visiškai aišku, kas galima ir kas nepriimtina. Jūs visada galite paprašyti Joaquín Almunia darbuotojų suteikti jums konsultaciją, tad nedvejokite, jei yra neaiškumų.
Apskritai turime suprasti, kad būtent viešojo ir privataus sektoriaus partnerystturi didelę reikšmę sprendžiant tokius klausimus. Žinoma, tai priklauso nuo valstybės narės ir klausimo svarbos suvokimo, bet apskritai manau, kad numatydami 100 proc. aprėptį - pasikartosiu - mes padedame įgyvendinti puikų tikslą dėl 50 proc. Žinau, kas yra 100 megabaitų, bet kaip tai galiu įsivaizduoti? Akies mirktelėjimas yra mažesnis nei 100 megabaitų, taigi kalbame apie milžinišką žingsnį pirmyn. Tokiu būdu plačiajuosčio ryšio priemones ir tai, kas rūpi mums šioje diskusijoje, tikrai planuojama pradėti įgyvendinti anksčiau nei 2011 m.
Tema: Didžioji Britanija, Švedija ir euras
Kaip Komisija vertina riziką, kuri kyla ES, kaip bendrai ekonomikos erdvei, dėl to, kad kai kurios valstybės narės, pvz., Didžioji Britanija ir Švedija, vis dar neįsiveda euro, ir kokių priemonių ir iniciatyvų savo naujuoju tarnybos laikotarpiu Komisija ketina imtis šiuo klausimu?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Euro įvedimas duoda ekonominės naudos ir valstybėms narėms, prisijungiančioms prie euro zonos, ir visai euro zonai. Išsamią analizę ir argumentus šiuo klausimu galima rasti, pvz., 2008 m. Komisijos ataskaitoje dėl EPS@10.
Pagal Sutarčių nuostatas visos ES valstybės narės yra įpareigotos prisijungti prie euro zonos, kai tik įvykdys būtinas sąlygas. Vis dėlto Danija ir JungtinKaralystsusitardėl atsisakymo išlygos, kuri leidžia joms nestoti į euro zoną.
Jeigu Danija ir JungtinKaralystnuspręstų pateikti prašymą dėl narystės euro zonoje, joms būtų taikomas toks pats konvergencijos vertinimas, kaip ir bet kuriai kitai kandidatei, kaip tai buvo daroma kitų valstybių narių, kurios jau prisijungprie euro zonos, atveju. Komisija visiškai remtų jų rengimąsi, įskaitant pasiruošimą faktiniam grynųjų pinigų pakeitimui.
Švedija nėra susiderėjusi dėl atsisakymo išlygos. Šiuo metu Švedija neatitinka visų euro įvedimo kriterijų. Visų pirma, ji nėra valiutos kurso mechanizmo priemonės narė, be to, tam tikri jos centrinio banko teisės aktų elementai turėtų būti suderinti su naryste euro zonoje. Vis dėlto Komisija mano, kad šiuo metu šios valstybės narės nėra pajėgios įvykdyti visų konvergencijos kriterijų, nustatytų euro įvedimui, ir turėtų siekti atitikti šiuos reikalavimus.
Bernd Posselt
(DE) Pone K. De Gucht, turiu tik du papildomus klausimus. Pirma, ar Komisija bandys paskatinti Švediją vykdyti savo įsipareigojimus? Švedija įpareigota pagal Sutartis ir tai negali būti laisvai interpretuojama.
Antra, kokia padėtis, susijusi su Estija? Ar manote, kad Estija taps nare artimoje ateityje, galbūt dar šiais metais?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Kaip teisingai užsiminiau, Švedija neatitinka tam tikrų kriterijų. Kalbėjau apie du kriterijus: ji nėra valiutos kurso mechanizmo priemonės narir tam tikri jos centrinio banko teisės aktų elementai turėtų būti suderinti su naryste euro zonoje. Man atrodo, kad šiuos kriterijus, sakykime, įmanoma įvykdyti. Tai nėra ekonominiai kriterijai, susiję su skola arba biudžeto deficitu. Klausimą, ar Komisija imsis dėl to veiksmų, turėtumėte pateikti Komisijos nariui, kurio kompetencijai tai priklauso, t. y. ponui O. Rehnui; deja, šiuo metu jis serga.
Dėl Estijos, kiek žinau, vis dar teikiami pranešimai dėl konvergencijos kriterijų ir Komisija nėra užėmusi aiškios pozicijos šiuo klausimu.
Tema: Etatų mažinimas, apimantis ir privatų sektorių
2010 m. kovo 4 d. Komisijos atstovas Amadeu Altafaj pranešė, kad itin tikėtina, jog etatų Graikijos viešajame sektoriuje mažinimas gali lemti tai, kad bus atleidžiami ir privataus sektoriaus darbuotojai.
Ekonominiu požiūriu šis procesas itin ribotų vidaus paklausą ir vartojimą ir dėl to dar labiau padidėtų ekonominis nuosmukis. Ši įvykių grandinturėtų tiesioginę įtaką valstybės pajamų mažėjimui. Iš kur Komisija semiasi optimizmo tikėdama, kad vartojimo galios mažinimas Graikijai garantuoja atsigavimą nuo recesijos? Nebūtinos išsamios ekonomikos žinios tam, kad galėtum tvirtai pasakyti, jog vartojimo galios mažinimas tik dar labiau pagilins nuosmukį.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Rodikliai rodo, kad per praėjusį dešimtmetį Graikijoje įvyko darbo užmokesčio ir produktyvumo vystymosi tendencijų atotrūkis. Dėl to smuko konkurencingumas. Tai rodo nuolatinis biudžeto deficitas ir eksporto rinkos dalies sumažėjimas. Buvo nustatyta, kad darbo rinkos nelankstumas ir darbo užmokesčio formavimas - svarbūs veiksniai, susiję su pernelyg dideliu darbo užmokesčio Graikijoje augimu ir darbo vieneto sąnaudų skirtumais jos pagrindinių prekybos partnerių atžvilgiu.
Pastaraisiais metais vidaus paklausa buvo pagrindinis ekonomikos augimo, kurį skatino didėjančios valstybės sektoriaus išlaidos ir namų ūkių pajamos, veiksnys. Asmeninio namų ūkių vartojimo išlaidos, tenkančios vienam gyventojui, per pastarąjį dešimtmetį padidėjo daugiau nei 80 proc. Šis modelis buvo aiškiai netvarus, nes dėl jo atsirado didelis mokesčių deficitas. Tai reiškia, kad išaugo bendras biudžeto deficitas ir skolos, padidėjo palūkanos ir susidarmakroekonomikos aplinka, skatinanti einamosios sąskaitos deficito augimą ir išorės skolos išmokų iš pajamų disbalansą.
Esant didesniam lėšų poreikiui vyriausybnaudojo didžiąją dalį turimų lėšų viešajam sektoriui finansuoti ir neatižvelgį privataus sektoriaus interesus, o tai neigiamai poveikekonomikos augimo perspektyvas. Dėl to, siekiant sukurti tvirtesnį pagrindą Graikijos ekonomikai, atkurti jos konkurencingumą ir pasiekti fiskalinį konsolidavimą, reikia visos ekonomikos mastu sumažinti darbo užmokestį, kad darbo užmokesčio mažinimas viešajame sektoriuje taptų svarbiu signalu privačiam sektoriui, ir įgyvendinti fiskalines taupymo priemones.
Komisija supranta, kad fiskalinės taupymo priemonės ir darbo užmokesčio augimo ribojimas trumpuoju laikotarpiu gali neigiamai paveikti paklausą. Vis dėlto atsižvelgiant į dabartinę Graikijos padėtį šios priemonės yra būtinos, kad būtų atkurtas pasitikėjimas rinka ir padėti ilgalaikio tvaresnio Graikijos ekonomikos augimo modelio pamatai.
Graikija priėmplatau užmojo programą biudžeto deficitui sumažinti ir reformuoti savo viešąjį administravimą bei ekonomiką. Konsolidavimo priemonės, kurių ėmėsi Graikija, yra svarbios siekiant padidinti fiskalinį tvarumą ir pasitikėjimą rinka. Jas labai palankiai įvertino Komisija, Euro grupė, Europos centrinis bankas ir Tarptautinis valiutos fondas.
Į stabilumo programą ir paketus, paskelbtus 2010 m. vasario ir kovo mėnesiais, įtrauktos ne tik drąsios priemonės, pagal kurias numatyta apkarpyti darbo užmokestį sumažinant išmokas, mokamas tarnautojams, taip pat Velykų, vasaros ir Kalėdų premijas, bet ir priemonės, skirtos pagerinti mokesčių surinkimo mechanizmui, išplėsti mokestinę bazę ir pagerinti mokesčių įstatymų laikymąsi.
Savo 2010 m. kovo 9 d. komunikate Komisija padarišvadą, kad Graikija įgyvendina 2010 m. vasario 16 d. Tarybos sprendimą ir kad, remiantis turima informacija, fiskalinės priemonės, kurias Graikijos valdžios institucijos paskelbkovo 3 d., yra pakankamos, siekiant užtikrinti, jog būtų įgyvendinti 2010 m. biudžeto tikslai.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, Graikijos nacionalinstatistikos tarnyba paskelbsavo naujausią (manau, kad tai buvo šiandien) pranešimą, jog nedarbas Graikijoje padidėjo iki 11,3 proc. Beveik pus(45 proc.) bedarbių - jaunimas iki 34 metų amžiaus. Nedarbas pačioje produktyviausioje amžiaus grupėje (25-34 metų) siek14,6 proc. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad ši Graikijos jaunų žmonių karta gauna itin nedidelį darbo užmokestį, gerokai mažesnį už Europos vidurkį. Tai 700 EUR algos karta, kaip jie vadinami Graikijoje, todėl mes esame susirūpinę, kad darbo užmokestis dar sumažės.
Taigi manau, kad darydami šiuos apibendrinimus turime būti labai atsargūs, ypač tokiu sunkiu (dėl nedarbo) laikotarpiu, nes, kaip jūs suprantate, tai kelia susirūpinimą Graikijos visuomenei. Ar manote, kad, tuo metu, kai Graikijoje yra toks aukštas nedarbo lygis ir visos šios problemos, galime vėl tikėtis augimo papildomai mažindami etatus ir atleisdami iš darbo?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Be abejo, esame labai susirūpinę dėl nedarbo Graikijoje (ir ne tik Graikijoje, bet ir likusioje Europos Sąjungos dalyje). Kita vertus, taip pat gana svarbu, kad būtų laikomasi ekonomikos principų, ir jeigu per tam tikrą laiką darbo užmokestis auga greičiau nei produktyvumas, atsiranda problemų. Iš esmės kaip tik tai ir nutiko Graikijoje. Suprantu, kad tai didžiulproblema, ypač jauniems žmonėms, todėl mes aktyviai stebime šią padėtį. Vis dėlto taip pat laikomės nuomonės, kad labai svarbus Europos pinigų sąjungai priklausančios valstybės narės ilgalaikis finansinis tvarumas.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, norėčiau užduoti klausimą dėl mano kolegos nario klausimo esmės ir motyvo.
Jis sakė, jog O. Rehno atstovas pasiūletatų mažinimą, apimantį Graikijos privatų sektorių. Klausimas, pone Komisijos nary, yra toks: kokią teisę turi Komisijos priežiūros pareigūnai, Komisijos atstovai spaudai ir galbūt Komisijos nariai siūlyti, prognozuoti ir daryti spaudimą Graikijai, ką ji turėtų daryti sektoriuose, nesusijusiuose su Bendrijos politika, pvz., darbo užmokesčio, pensijų, viešojo administravimo ir sveikatos sektoriuose? Kas suteikia teisę skelbti šiuos pareiškimus ir kieno kompetencija ir jurisdikcija abejoti, nagrinėti arba siūlyti tokius su Graikijos ekonomika susijusius dalykus?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Mes tikrai neprašome mažinti darbo vietų skaičiaus privačiame sektoriuje; vis dėlto matome, kad nedarbas, kaip finansų ir ekonomikos krizės padarinys, auga ne tik Graikijoje, bet ir didelėje likusios Europos Sąjungos dalyje.
Mes teigiame, jog turime sutvarkyti Graikijos ekonomiką, jei norime, kad ji ilgainiui taptų tvari. Taip pat turime išsaugoti ekonominę pinigų sąjungą, labai svarbią visai Europos ekonomikai. Tai viskas, ką sakome. Mes jokiu būdu nemanome, kad nedarbo lygis turėtų didėti. Deja, tai politikos, kuri buvo vykdoma tam tikrą laikotarpį, rezultatas.
Tema: Valstybių narių ir ES su kompetencija susijęs konfliktas sudarant susitarimus su Tarptautiniu valiutos fondu
Siekdama užkirsti kelią didesnio masto krizei Europos Komisija be kita ko laikinai pakeittaisykles, reglamentuojančias valstybės subsidijų teikimą, ir numatgana didelius supaprastinimus, susijusius su MVĮ tinkamumu gauti paramą (Europos ekonomikos atkūrimo planas). Vengrija dėl savo ekonominės politikos pastaruoju metu pateko į ypač sudėtingą finansų krizę. Dėl su TVF sudaryto susitarimo dėl maždaug 20 mlrd. EUR Vengrija priversta veikti pažeisdama jos pačios kaip ES valstybės narės svarbiausiomis pripažintas ir pagrindinėse Sutartyse įtvirtintas vertybes, t. y. aukšto užimtumo lygio ir nepalankioje padėtyje esančių grupių apsaugos principus. Kyla šie klausimai. Ar toks susitarimas gali būti teisėtas? Kam tenka atsakomybuž tai, jei vienoje ES valstybėje narėje dėl susitarimo su tarptautine organizacija, kuri nesusijusi su Europos Sąjunga, labai pablogėja užimtumo padėtis ir tai turi neigiamą poveikį ir neįgaliųjų užimtumo skatinimui?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Kai 2008 m. rudenį dėl pasaulinės finansų krizės ypač sunkiai nukentėjo Vengrija, Komisija ir Taryba labai greitai nusprendsuteikti Vengrijai 6,5 mlrd. EUR vertės pagrindinį ES paramos paketą, kurio dydis viršijo pusę tuo metu pagalbai ne euro zonos valstybėms narėms numatytų lėšų. Taigi kartu su TVF ir Pasaulio banko paskolomis paramos suma sudar20 mlrd. EUR.
Norėčiau pabrėžti, kad be šios pagalbos Vengrija būtų grėsę daug didesni ekonomikos sutrikimai nei 6 proc. smukimas, patirtas praėjusiais metais. Ekonomiką stabilizuoti tikimasi šiais metais. Be to, atsižvelgiant į tai, kad vyriausybprarado galimybę naudotis finansų rinkomis, be suteiktos paramos jos fiskalinpolitika būtų buvusi dar labiau suvaržyta nei pagal šią programą, o išlaidų apkarpymai būtų buvę dar didesni. Taigi, apribodama nuosmukio mastą, padėdama išvengti smarkesnio nedarbo didėjimo ir remdama biudžeto deficito finansavimą, tarptautinparama tiesiogiai prisidėjo prie socialinių krizės padarinių mažinimo, taip pat ir pažeidžiamiausiems visuomenės sluoksniams.
Be abejo, tam, kad ekonominprograma būtų patikima, o investuotojai būtų užtikrinti, jog laikui bėgant Vengrijos viešieji finansai vėl taps patikimi ir joje prasidės tvari plėtra, buvo svarbu, kad vyriausybįgyvendintų ekonominę strategiją, apimančią finansų konsolidavimo priemones. Pagal subsidiarumo principą valstybės narės yra atsakingos už socialinės politikos priemonių parengimą ir įgyvendinimą. Parama buvo skirta vyriausybės priemonėms, kuriomis buvo siekiama sutaupyti biudžeto lėšų ir tikslingiau paskirstyti išlaidas, visų pirma, padėti skurstantiems ir mažas pajamas gaunantiems asmenims.
Kinga Gál
Ačiū už atsakymą. Pono A. Kosa vardu norėčiau pateikti pastabą. Galų gale, priežastis, dėl kurios Vengrija negalėjo pasinaudoti kelių milijardų eurų paskata, numatyta Europos ekonomikos atkūrimo plane, kaip tik ir buvo tai, kad tokios kaip šios taisyklės nesudarprielaidų platesnio masto ekonomikos paskatoms. Be to, tuo pat metu toliau blogėjo užimtumo lygis. Pirmiausia parama negalėjo būti naudojama darbo vietoms, skirtoms žmonėms su negalia, kurti. Taigi šiuo atžvilgiu atsiranda keistas prieštaravimas. Norėčiau paklausti jūsų nuomonės apie tai.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Nesu atsakingas už šį Komisijos sprendžiamą klausimą, bet man atrodo, kad gerbiamas narys daro užuominą į 100 mlrd. EUR paketą, kuris vis dėlto buvo sudarytas pačių valstybių narių lėšomis ir kurį įgyvendinti valstybės narės buvo įgaliotos. Tai nebuvo valstybėms narėms "duoti" pinigai. Šiuos 100 mlrd. EUR rasite valstybių narių biudžetų debeto skiltyje.
Vengrijos atveju, kadangi to būtinai reikėjo, papildoma 20 mlrd. EUR pagalba buvo atiduota šalies žinion. Kitų valstybių atveju tai nebuvo padaryta. Šios valstybės narės tik buvo įgaliotos imtis priemonių, kad galėtų įveikti krizę, bet negavo jokių faktinių išmokų.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, atsakymas, kurį pateikėte, mano nuomone, neatspindi problemos ir klausimo esmės, todėl, atsižvelgdamas į padėtį Graikijoje, norėčiau paklausti: ar jums nekelia susirūpinimo Tarptautinio valiutos fondo, t. y. išorės organizacijos, kišimasis į Europos Sąjungos vidaus reikalus? Kur tik Tarptautinis valiutos fondas įsikišdavo, jis, galima sakyti, sukeldavo suirutę. Taigi klausimas toks: ar Komisijai nekelia susirūpinimo Tarptautinio valiutos fondo kišimasis į Europos Sąjungos reikalus, be to, kurioje sutartyje ir kuriame straipsnyje numatytos nuostatos dėl Tarptautinio valiutos fondo dalyvavimo tvarkant Europos Sąjungos reikalus? Kodėl ji neparengia Graikijai skirto Europos lygmens sprendimo, kaip numatyta Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Labai trumpai. Jei TVF įsikištų į Graikijos reikalus, be abejo, tai būtų padaryta Graikijoje prašymu. Jis nesikiša vienašališkai, ir, kaip gerbiami nariai žino, buvo priimtas Europos valstybių narių ir ekonominės ir pinigų sąjungos narių susitarimas dėl Europos Sąjungos valstybių narių ir TVF bendrų veiksmų. Vis dėlto tai gali įvykti valstybės, šiuo atveju Graikijos, prašymu. Kiek suprantu, šiuo metu tai ir svarstoma.
Tema: Kipro biudžeto deficitas
Visame pasaulyje siaučianti ekonomikos krizpalietir euro zonos šalis.
Ar Komisija turi duomenų apie valstybės biudžeto deficitą ir kitus Kipro ekonomikos rodiklius?
Ar Kipro ekonomikos raida ir jos rodikliai kelia nerimą? Ar, Komisijos manymu, reikia imtis priemonių dėl Kipro finansinės padėties? Jei taip, kokių priemonių ir kuriam laikotarpiui?
Ar vyko keitimasis nuomonėmis ir ar ES, ypač Komisijos, pozicijos ir rekomendacijos perduotos Kipro vyriausybei?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, norėčiau paklausti, ar šios diskusijos galėtų būti baigtos. Aš pavaduoju poną O. Rehną, o Klausimų valanda paprastai baigiama 20.00 val. Turiu kitų įsipareigojimų, todėl negaliu ilgiau čia likti. Tai man kelia tikrų problemų. Nebeturiu laiko ir negaliu ilgiau likti.
Gay Mitchell
Aš atkeliavau čia iš kitos Europos Sąjungos dalies įveikdamas didelius sunkumus, todėl man nepriimtinas Komisijos nario atsakymas, kad jis neturi laiko. Jei neturite laiko, galite tuoj pat išeiti pro šias duris. Esu Parlamento narys, pateikiau klausimą, į kurį noriu sulaukti atsakymo. Aš taip pat turiu daug įsipareigojimų. Sėdėjau čia labai ilgai laukdamas atsakymo į savo klausimą, kol buvo atsakinėjama į visokius papildomus klausimus. Aš turiu teisę sulaukti atsakymo šiuose rūmuose. Manau, elgiatės labai arogantiškai sakydamas, kad neturite laiko.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Šio klausimo sprendimas yra pirmininko rankose. Be to, reikėtų labai aiškiai pasakyti, kad šiuo metu atsakinėju ne į man adresuotus klausimus, bet pavaduoju poną O. Rehną, kuris negali dalyvauti, nes serga. Jūs turite tai pasakyti pirmininkui. Pripažįstu Parlamento pirmininko autoritetą. Tai nuo manęs nepriklauso.
Pirmininkas
Gerai, kad atkreipėte dėmesį į problemą. Jūs pavaduojate Komisijos narį O. Rehną; be abejo, labai gaila, kad taip yra, atsižvelgiant į klausimų svarbą. Nepaisant to, Klausimų valandą pagal mūsų darbotvarkę planuojama tęsti iki 20.30 val. Atsižvelgdamas į aplinkybes ir kadangi negaliu pririšti jūsų prie šios kėdės, norėčiau pasakyti, kad iš jūsų, kaip iš pavaduojančiojo Komisijos narį O. Rehną, tikimasi, jog atsakysite į visus jam skirtus klausimus.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Maniau, kad ji vyks iki 20.00 val., vis dėlto, kaip jau minėjau anksčiau, jūs esate pirmininkas ir jūs sprendžiate, ką turiu daryti, todėl tęsiu toliau.
Finansų krizė, kuri taip pat peraugo į makroekonomikos krizę, tiek pagal dydį, tiek ir pagal išplitimą - sunkiausia krizistorijoje po Antrojo pasaulinio karo. Krizskaudžiai atsilieppasaulio ekonomikai, įskaitant ES ir euro zonos šalis. Ji neišvengiamai paveikKiprą, t. y. labai mažą ir atvirą jo ekonomiką.
Remiantis preliminariais Kipro statistikos tarnybos paskelbtais vertinimais, 2009 m. Kipro bendrasis vidaus produktas, atrodo, faktiškai sumažėjo 1,7 proc. Tai pirmas kartas per pastaruosius 35 metus, kai Kipre užfiksuotas neigiamas ekonomikos augimo lygis.
Šios nepalankios ekonominės sąlygos kartu su turto bumo pabaiga ir ekspansine fiskaline politika, iš dalies susijusia su priemonėmis, priimtomis pagal Europos ekonomikos atkūrimo planą, sukėlvalstybės finansų būklės blogėjimą. Remiantis naujausiais duomenimis dėl BVP, kuriuos Kipro valdžios institucijos pateik2010 m. kovo mėn. ir kuriuos šiuo metu tikrina Eurostatas, 2009 m. valstybės sektoriaus deficitas pasiek6,1 proc. BVP, o valstybės sektoriaus bendroji skola - 56,25 proc. BVP.
Stabilumo ir augimo paktas reikalauja, kad Komisija parengtų pranešimą, jei faktinis arba planuojamas valstybės narės biudžeto deficitas viršija 3 proc. BVP pamatinę vertę. Šiuo metu Komisija rengia tokį pranešimą dėl Kipro. Pranešimą parengus jis bus pateiktas Tarybai, kuri turėtų nuspręsti, ar deficitas yra perviršinis. Jei Taryba nuspręs, kad taip ir yra, ji pateiks Kiprui rekomendacijų ir nustatys terminus, iki kurių pabaigos turi būti imtasi veiksmingų taisomųjų veiksmų.
Šiuo metu Kipro vyriausybtaip pat pateiksavo atnaujintą stabilumo programą. Programoje išdėstyta vidutinio laikotarpio biudžeto strategija (iki 2013 m.). Šiuo metu Komisija atlieka atnaujintos programos įvertinimą ir rengia savo rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės dėl programos.
Eleni Theocharous
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, būtų labai nemalonu, jei negalėtumėte dabar atsakyti į užduotą klausimą. Kad ir kaip bebūtų, norėčiau, kad jūs man pasakytumėte, ar Kiprui kyla kontrolės pavojus ir ar jus tenkina konvergencijos programa. Be abejo, jūs jau kažką pasakėte dėl įvertinimo, bet norėčiau sužinoti, ar esate patenkinti konvergencijos programa, kurią pateikvyriausybė.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Na, galiu tik pakartoti, ką sakiau, kad visa tai bus įvertinta ir kad tai įprastinprocedūra, kurią mes taikome visoms valstybėms narėms, įskaitant Kiprą.
Jeigu Komisija padarys išvadą, kad deficitas perviršinis, ji pateiks Kiprui atitinkamų rekomendacijų.
Tema: Graikija ir dabartinbendradarbiavimo euro srityje kriz
Šiuo metu Graikija susiduria su bendradarbiavimo euro srityje neigiamais aspektais. Gerais metais ES sudarįspūdį, kad viskas klostosi kuo puikiausiai. Vis dėlto Europoje kilus finansų krizei padėtis itin pablogėjo. 2009 m. Graikijos valstybės biudžeto deficitas sudar12,7 proc. bendrojo nacionalinio produkto, vadinasi, buvo gerokai viršyta pagal stabilumo paktą euro zonos valstybėms leistina trijų procentų riba. Vyriausybei Atėnuose teko priimti taupymo planą, pagal kurį valstybės biudžetas sumažinamas 4,8 mlrd. EUR. Graikai turi susiveržti diržus ir sunkumus patirs visi: nuo valstybės tarnautojų iki pensininkų.
Visų pirma svyruojantys valiutos kursai nėra gerai. Iš jų nėra jokios naudos ir jais neišsprendžiamos esminės struktūrinės problemos. Vis dėlto turime pripažinti, kad pinigai kaip ir visa kita turi kainą. Graikijoje kaina buvo susijusi su itin aukštomis palūkanomis, todėl sustojo bet kokia ekonominveikla. Kai padėtis plėtojasi šitaip drastiškai, šaliai turėtų būti suteikta galimybįjungti "avarinį stabdį" ir sumažinti pinigų kainą. Ar Komisija su tuo nesutinka? Jei nesutinka, tai ar ji nepripažįsta, kad euras turi trūkumų?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Atrodo, gerbiamas narys mano, kad nepriklausomos pinigų politikos Graikijoje įvedimas būtų būdas palengvinti šalį paveikusią krizę. Tai nėra teisinga. Aukštos Graikijos vyriausybės palūkanų normos - ne politikos, o greičiau didelės rizikos įmokų, susijusių su rinkos susirūpinimu dėl skolos tvarumo, padarinys.
ECB palūkanų normos yra žemiausios per visą istoriją, o Vidurio Europos bankas užtikrina pakankamą euro zonos finansų sistemos, įskaitant Graikijos įstaigas, likvidumą. Be abejo, narysteuro zonoje reikalauja ekonominio prisitaikymo kitais nei valiutos keitimo kursas kanalais, kaip tai nurodyta ir daugelyje Komisijos dokumentų, pvz., išsamioje 2008 m. ataskaitoje dėl EPS@10.
Praeityje euro zonai skirtos reguliavimo priemonės nebuvo pakankamai sklandžios. Dėl to Komisija pabrėžbūtinybę sustiprinti ES lygmens daugiašalės priežiūros procedūras, susijusias su intensyviu spaudimu siekiant ankstyvuoju etapu nustatyti valstybių narių silpnąsias vietas ir jas pašalinti. Kaip jau minėjau atsakydamas į ankstesnį klausimą, dabar Komisija tuo tikslu rengia pasiūlymus.
Morten Messerschmidt
(DA) Yra daug valstybės nacionalinės valiutos reguliavimo galimybių, jei atitinkama valstybyra nepriklausoma. Vis dėlto būtent jos euro zonos narės ir neturi, nes jos atsisakdaugybės priemonių, kurios buvo anksčiau naudojamos Frankfurte. Be to, nėra teisinga teigti, kad euro zonos ribose palūkanų normos nesiskiria; joje yra labai besiskiriančių privataus kapitalo palūkanų normų, susijusių tiek su vidutinės trukmės, tiek ir su ilgalaikiu skolinimusi, be to, pvz., Graikijos obligacijų palūkanų norma yra daug didesnnei Danijos obligacijų palūkanų norma (nepaisant to, kad mes turime savo valiutą).
Norėčiau, kad Komisija dabar atsakytų arba patvirtintų, ar yra pasirengusi pripažinti teiginį, kad tuo atveju, jei Graikija nebūtų buvusi susaistyta Frankfurto nustatytos pozicijos, ji būtų devalvavusi savo valiutą ir ši devalvacija būtų pašalinusi didelę dalį problemų, su kuriomis Graikija susiduria.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Tikrai ne. Faktiškai pagrindinpinigų sąjungos idėja - tai (ir visi puikiai tai supranta tapdami Europos pinigų sąjungos nariais), kad nebegalite devalvuoti savo valiutos, nes jos paprasčiausiai nebeturite. Yra tik bendra valiuta.
Nebėra tokio dalyko kaip Graikijos valiuta. Graikų valiuta - euras. Taigi valiutos devalvacija atskiroje valstybėje visiškai prieštarauja Europos pinigų sąjungos idėjai, o Graikija tapo Europos pinigų sąjungos nare neatsitiktinai. Ji yra pinigų sąjungos narė, nes padarviską (tikrai viską), kad į ją patektų.
Tema: Europos valiutos fondas
Pastarosiomis savaitėmis abejojama, ar Europos valiutos fondo, kuris taptų priemone kovoti su krizėmis, pavyzdžiui, šių metų pradžioje Graikiją ištikusia krize, idėja pasiteisintų.
Kokia yra dabartinpadėtis dėl šio pasiūlymo? Kaip konkrečiai toks fondas galėtų veikti? Kokios pagrindinės kliūtys kuriant Europos valiutos fondą ir ar tai įmanoma padaryti pagal dabartinės Sutarties nuostatas?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Krizparodė, kad reikia parengti euro zonai skirtą krizių sprendimo programą.
Kadangi būtina atsižvelgti į visus ekonominius, teisinius ir institucinius padarinius, tai - klausimas, kurį reikėtų spręsti vidutinės trukmės laikotarpiu, o ne dabar iš karto.
2010 m. kovo 25 d. euro zonos valstybių arba vyriausybių vadovai paragino sukurti darbo grupę, kuri iki metų pabaigos parengtų euro zonai skirtą krizių sprendimo programą.
Viešoje diskusijoje dėl Europos pinigų fondo buvo paliesta keletas šiuo atžvilgiu svarbių klausimų. Visų pirma, Komisija pritaria tam, kad turi būti apibrėžtos griežtos skubios finansinės paramos, kurią teikiant atsižvelgiama į su paskatomis suderinamas palūkanų normas, sąlygos.
Vis dėlto nėra reikalo steigti jokios naujos institucijos, kuri apibrėžtų sąlygas ir stebėtų, kaip jų laikomasi. Svarbu, kad būtų užtikrintas jų suderinamumas su į stabilumą orientuoto EPS valdymo sistema. Šiuo atžvilgiu Komisija svarsto įvairius pasiūlymus. Apskritai, visų euro zonos valstybių narių tvirtas įsipareigojimas vykdyti patikimą politiką tebėra sėkmingos EPS veiklos kertinis akmuo.
Atsižvelgdama į tai, Komisija šiuo metu rengia pasiūlymą dėl griežtesnio ekonominės politikos koordinavimo ir šalių priežiūros, paremtą pasiūlymais, pateiktais neseniai paskelbtame Komisijos komunikate dėl Europos 2020 m. strategijos.
Gay Mitchell
Visų pirma norėčiau atsiprašyti Komisijos nario. Mes visi truputį susirgome uždarų patalpų sindromu, nes kai kas iš mūsų neturėjo galimybės grįžti į namus ir bando padėti kai kurių mūsų šeimoms persikelti iš vietos į vietą. Suprantu, kad Komisijos narys turi kitų reikalų ir kad jis pavaduoja savo kolegą.
Ar, turėdamas mintyje Komisijos nario atsakymą, galėčiau paklausti, ką jis laikytų vidutinės trukmės laikotarpiu? Ar kalbame apie pusę šios Komisijos kadencijos laiko? Ar kalbame apie metus, apie 18 mėn.? Koks laikotarpis, jo nuomone, tinkamas rimtesnėms priemonėms šiuo klausimu įgyvendinti?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Klausimą dėl konkretaus laikotarpio turėtumėte pateikti Komisijos nariui O. Rehnui, bet pažvelgus į mūsų parengtas rekomendacijas ir ypač į susitarimą dėl paramos Graikijai, kurią sudaro dvišalių paskolų ir Tarptautinio valiutos fondo paramos derinys, yra aišku, kad Komisija laikosi nuomonės, jog to, kas dabar įvyko, jokiu būdu nėra galimybės išspręsti įsteigiant Europos valiutos fondą, nes tai tikrai užims daug daugiau laiko nei mes jo turime atsižvelgiant į padėtį Graikijoje.
Taigi tai - vidutinio laikotarpio projektas, kuriam mes pritariame, o dėl konkretaus laikotarpio tikrai rekomenduoju kreiptis į poną O. Rehną.
Tema: Valstybių narių finansų priežiūros priemonės
Už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingas Komisijos narys Olli Rehn nurodė, kad pagrindinkrizės pamoka buvo tai, jog reikia skubiai pradėti atidžiau ir platesniu mastu prižiūrėti ekonominę politiką, visų pirma laiku nustatyti pusiausvyros sutrikimus ir juos pašalinti siekiant užtikrinti euro zonos makroekonominį stabilumą. Kadangi Komisija pagal Sutarties 121 ir 126 straipsnius turi priemonių ir mechanizmų, būtinų prižiūrėti valstybių narių finansų politiką, ir atsižvelgiant į tai, kad daugumos valstybių narių biudžeto deficitas daug didesnis negu 3 proc. BVP riba, ar Komisija galėtų atsakyti į šiuos klausimus:
Ar Komisija ketina stiprinti prevencinį priežiūros aspektą? Jei taip, kokių ketinama imtis priemonių ir kokias procedūras ketinama taikyti? Ar Komisija ketina pateikti pasiūlymų, kuriais siekiama stiprinti ekonominę konvergenciją euro zonoje? Ar Komisija ketina skatinti struktūrinius pokyčius, būtinus valstybėse narėse, tokiu būdu, kad valstybės galėtų juos įgyvendinti, kai tik joms tai leis su jų viešaisiais finansais susijusi padėtis?
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Komisija jau seniai pasisako už griežtesnes ir platesnes euro zonos ekonominės priežiūros priemones. Šio dalyko svarbą pripažino ir Europos Parlamentas savo pranešime dėl 2009 m. metinės ataskaitos apie euro zoną ir viešuosius finansus.
Komisija ketina visapusiškai pasinaudoti naujosios sutarties priemonėmis, kad būtų sustiprintas politikos koordinavimas ir valdymas. Būsimame komunikate bus pateikti nauji pasiūlymai, kuriais siekiama parengti visapusišką krizių euro zonoje prevencijos ir koregavimo sistemą remiantis nauju Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 136 straipsniu. Į komunikatą gali būti įtraukti pasiūlymai dėl Stabilumo ir augimo pakto prevencinių bei korekcinių priemonių stiprinimo (pasiūlymai dėl veiksmingesnės ir visapusiškesnės euro zonos vidaus makroekonomikos disbalanso priežiūros), taip pat ištirtos krizės sprendimo mechanizmų, skirtų euro zonos šalims, sukūrimo galimybės.
Kalbant apie fiskalinę politiką, didesnis dėmesys fiskaliniam tvarumui yra pateisinamas dėl krizės poveikio skoloms bei plėtros galimybėms, taip pat demografiniams veiksniams. Reikėtų sustiprinti paskatas laikytis prevencinių ir korekcinių Stabilumo ir augimo pakto aspektų. Įsipareigojimą dėl konsolidacijos reikėtų stiprinti ekonomikos pakilimo laikotarpiais. Rengiant optimalią konsolidacijos programą, turėtų būti tinkamai atsižvelgta į viešųjų finansų pagrindines silpnąsias vietas. Atskirai daugiau dėmesio turėtų būti kreipiama į skolos dinamiką ir tvarumą bei viešųjų finansų kokybę, įskaitant nacionalinės fiskalinės sistemos pagrindus. Taip pat reikia atkreipti dėmesį į atvejus, kai taisyklės nuolat pažeidžiamos; galėtų būti įvestos labiau atgrasančios sankcijos ir stipresnės paskatos.
Konkurencingumo pokyčiai ir makroekonomikos disbalansas (kartu su fiskaliniu disbalansu) kelia susirūpinimą visoms ES valstybėms narėms. Vis dėlto makroekonomikos disbalanso ir konkurencingumo kritimo priežiūra labiau pateisinama euro zonai priklausančiose ES valstybėse narėse dėl to, kad jose kyla didesnės ekonominio ir finansinio pobūdžio šalutiniai padariniai, yra mažesnrinkos drausmė, nėra valiutos kurso rizikos ir sunkiau įgyvendinti reguliavimo priemones, kurios paprastai susijusios su didelėmis euro zonos, kaip visumos, išlaidomis.
Konkurencingumo skirtumai kelia rimtą susirūpinimą dėl Europos pinigų sąjungos veikimo. Per dešimtmetį prieš krizę skirtumus lėmnerimą keliantis įvairių vidaus ekonomikos disbalanso rūšių kaupimasis kai kuriose valstybėse narėse, įskaitant, inter alia, dideles skolas ir būsto rinkos burbulus keliose šalyse, turinčiose einamosios sąskaitos deficitą, taip pat įsigalėjusį vidaus paklausos silpnumą kai kuriose gamybos perviršio šalyse. Dėl skirtingų darbo užmokesčio ir sąnaudų raidos tendencijų, tvaraus išorės skolos kaupimosi ir užsitęsusio mitinio išteklių paskirstymo iškilo didesnio reguliavimo būtinybė, o valstybės finansai tapo labiau pažeidžiami. Tuo pačiu metu šalys, labai priklausomos nuo perteklinio prekybos balanso, ypač nukentėjo nuo smarkaus pasaulinės prekybos apimčių smukimo pasaulinės krizės pradžioje. Dėl to Komisija, papildydama fiskalinės priežiūros priemones, ketina pateikti pasiūlymus dėl platesnių euro zonai skirtų ekonominės priežiūros priemonių, kurios padėtų spręsti makroekonomikos disbalanso ir konkurencingumo pokyčių problemas. Tikslas yra sukurti euro zonos vidaus disbalanso ankstyvo nustatymo, prevencijos ir veiksmingos korekcijos sistemą.
Trečias pagrindinis Komisijos pasiūlymo elementas -galimybių parengti krizių sprendimo mechanizmą įvertinimas. Ad hoc mechanizmas, susijęs su galima finansine parama Graikijai, yra neatidėliotina priemonė. Vis dėlto būtina parengti nuolatinį krizių sprendimo mechanizmą, apimantį rimtas joms kilti trukdančias priemones. Be to, nustačius ex ante aiškias, patikimas ir nuoseklias taisykles ir procedūras dėl ypatingos ir sąlyginės paramos euro zonos šaliai rimtų sukrėtimų atveju, bus sustiprinti EPS pagrindai.
Pasiūlymai stiprinti euro zonai skirtas ekonominės priežiūros ir koordinavimo priemones svariai papildo visapusišką ES 2020 m. strategiją dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Komisija veiksmingai užtikrins šių dviejų programų suderinamumą.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Pone pirmininke, pone Komisijos nary, ačiū už pateiktą atsakymą. Norėčiau dar kartą sugrįžti prie klausimo dėl priežiūros priemonių ir pusiausvyros sutrikimų. Tikėjausi, kad iš atsakymo į mano klausimą sužinosiu, ar darbotvarkėje bus rimčiau atsižvelgta į kylančių skirtumų problemą, t. y. ne tik į finansinius, bet ir ekonominius skirtumus, ir ar bus rengiami ne tik priežiūros mechanizmai, bet ir imtasi priemonių skirtumams pašalinti. Tarptautinės krizės, Graikijos kriziškėlį paviršių visus euro zonos trūkumus.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Visų pirma taip pat norėčiau atsiprašyti vertėjų žodžiu, bet esu šiek tiek išimtinėje padėtyje. Taip pat galėtumėte išversti, kad stengiausi atsakyti į visus klausimus iki 20.30 val.
Dėl papildomo klausimo. Manau, kad jums reikėtų grįžti prie krizės priežasčių jūsų šalyje, t. y. atsižvelgti į tai, jog faktiškai šie pusiausvyros sutrikimai atsirado per tam tikrą laiką. Yra labai didelių konkurencingumo srities pusiausvyros sutrikimų. Darbo užmokestis padidėjo žymiai daugiau nei konkurencingumas, o tai, be abejo, taip pat visų pirma susiję su nacionaline politika šiuo klausimu.
Į klausimą, ar reikėtų griežtesnės kontrolės, atsakysiu - taip. Todėl ir siūlome naują sistemą. Nereikėtų pamiršti, kad 2002 m. Europos Komisija pateikpasiūlymą dėl auditorių, kuriuos sąskaitų patikrinimui galima būtų siųsti į valstybes nares, bet valstybės narės jam nepritarė. Taigi Komisija visada žinojo, kad kontrolbuvo labai svarbi nacionalinių biudžetų suderinamumo su Europos pinigų sąjunga prielaida (ypač Graikijos atveju).
Pirmininkas
Viskas, ką galiu pasakyti, yra tai, kad Olli Rehn akivaizdžiai lieka jums labai skolingas! Taigi jūs galite susitarti su juo dėl kito karto, galbūt dėl kitos Klausimų valandos, kai bus jūsų eilčia stovėti.
