Radijo spektro politika (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Gunnaro Hökmarko pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl radijo spektro politikos - C7-0270/2010 -.
Gunnar Hökmark
pranešėjas. - Pone pirmininke, šis pranešimas yra apie tai, kaip padaryti, kad Europa būtų numeriu vienas, todėl gana tikslinga, kad čia šįvakar apie tai diskutuojame. 1950 m., kai R. Šumanas pasiūlįsteigti šią Sąjungą, ji buvo susijusi su anglimis ir plienu; šiandien ji yra susijusi su informacinėmis technologijomis ir žiniomis, kurios bus labai svarbios Europos ateičiai.
Labai džiaugiuosi, galėdamas pasakyti, kad pranešimas, kurį čia šiandien pristatome, yra labai gero bendradarbiavimo su šešėliniais pranešėjais, C. Trautmann, J. Rohde'u, G. Chichesteriu ir P. Lamberts'u, kurie palaikpasiūlymą, rezultatas. Esu labai dėkingas už tai, nes šiandien svarstome pasiūlymą, kuris gali suteikti galimybę Europai susigrąžinti pranašumą judriojo ryšio telefonijos, judriojo ryšio interneto ir šiuolaikinių informacinių technologijų srityse.
Man ši diskusija apie įvairius šio pranešimo pasiūlymus yra susijusi su pasirinkimu, ar Europa bus numeriu vienas ar numeriu trys. Mano pasirinkimas yra paprastas. Kartais, kai kalbame apie didžiausias pasaulio ekonomikas, kalbame apie JAV ir Kiniją, visi mes pamirštame, kad Europos Sąjunga yra didžiausia ekonomika, nors neturime didžiausių rinkų. Tai mūsų reikalas šiandien aptarti, ar ketiname imtis žingsnių, kurie gali padaryti pokyčių.
Jei turime tai padaryti, tada, siekiant užtikrinti pranašumą regione po regiono, susijusiuose su telekomunikacijomis ir plačiajuosčio ryšio plėtra, noriu, kad Europa turėtų didžiausius plačiajuosčio ryšio pajėgumus ir didžiausią greitį, nes tuomet pas mus ims telktis visos naujos paslaugos, kurios itin svarbios šiandienei ekonomikai. Noriu, kad Europa taptų namais ateinančių kartų bendrovėms, panašioms į "Google", "Yahoo", "Apple" ir kitas, kurios ne tik skatina konkurenciją, bet ir kuria naujoves. Mes galime tuo būti, tačiau taip pat tikėtina, kad kitos ekonomikos, tokios kaip Amerikos, Kinijos ar Indijos, imsis iniciatyvos, todėl turime pasirinkti.
Šiame pranešime pasiūliau, kad dėl 800 MHz dažnių juostos laikytumėmės 2013 m. Be to, pasiūliau, kad būtume ambicingesni ir pasakytume, kad Europos Sąjunga turi atlaisvinti 1 200 MHz 1,5 ir 2,3 GHz dažnių juostose, ir kad mes taip pat turėtume pradėti diskusiją apie 700 MHz dažnių juostą - nes jei nepradėsime jos dabar, neturėsime galimybės ateityje priimti sprendimų - ir mes turėtume naudoti 5 GHz dažnių juostą bendram naudojimui be leidimų visiems vietos judriojo ryšio interneto ryšiams.
Štai turime pasiūlymą. Norėčiau stipriausios Parlamento paramos, nes tada galime tai aptarti su valstybėmis narėmis ir su jomis iškelti klausimą, ar visos jos nori būti numeriu vienas, ar jos patenkintos būdamos numeriu trys. Manau, kad pasirinkimas yra paprastas, ir laukiu šios diskusijos ir trečiadienio balsavimo.
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, tai yra aiškus raginimas pabusti, ir manau, kad tai tikrai ta kalba, kurios reikia Europai. Turiu padėkoti savo vardu visų pirma pranešėjui G. Hökmarkui už sunkų darbą, kurį jis atliko dėl pirmosios radijo spektro politikos programos.
Tai susiję su informacija ir technologijomis ir tai susiję su apsisprendimu, kokios pozicijos Europa turi imtis: Tolimųjų Rytų, Tolimųjų Vakarų, tarp jų, yra pora svarbių žaidėjų šiame žaidime, tačiau Europa iš tikrųjų gali būti numeriu vienas.
Programa yra labai svarbi Europos skaitmeninei darbotvarkei ir Europos ekonomikai bei mūsų visuomenei kaip visumai. Iš šio pranešimo gana aišku, kad Parlamentas pritaria Komisijos nuomonei dėl suderintos ir veiksmingos spektro politikos svarbos, kad būtų pasiekti su plačiajuosčiu ryšiu susiję tikslai.
Ir iš tikrųjų labai svarbu išlaikyti ir pagerinti Europos ekonominę ir konkurencinę padėtį ir kuo labiau padidinti jos socialinį ir kultūrinį poveikį, suteikiant galimybę teikti naujoviškas paslaugas piliečių labui. Ir norėčiau pridėti terminą "kultūrinis" poveikis, nes tai yra gana svarbu. Jei kalbame apie internetą, tai - viena iš pagrindinių priemonių siekiant suteikti daugiau galimybių Europos bendrijos nariams įgyti vidaus žinių ir suprasti vidaus požiūrį į kultūrinį poveikį.
Kas buvo teisingai paminėta, kad tai yra pasirinkimo momentas. Tai nebe gražių žodžių klausimas, dabar tai - tiesos momentas ir dabar turime prisiimti atsakomybę. Jūs negalite gauti numerio vienas pozicijos, kuri iš tikrųjų yra lyderio vaidmuo, jei nedarote pasirinkimų, kuriuos reikia padaryti.
Kalbant apie kultūrinius aspektus, tai yra kultūrinis dalykas, kurį noriu pabrėžti pirmiausia, nes žinau, kad tai buvo didžiulis jūsų Parlamento narių rūpestis.
Beje, matau daug spektro, skirto turiniui paskirstyti ir kultūrai platinti, ypač kalbant apie audiovizualinės žiniasklaidos turinį, ir belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, naudojimo sąveikų. Skaitmenintelevizija ir belaidis plačiajuostis ryšys gali būti sėkmingai plėtojami lygiagrečiai, ir neturime pamiršti, kad plačiajuosčio interneto prieiga taip pat teikia didelę kultūrinę ir socialinę vertę. Be to, belaidis ryšys yra labai svarbus tuose regionuose, kurie šiuo metu yra netekę tokios prieigos.
Pasiūlymu ne tik apsaugoma esama padėtis, bet taip pat užtikrinama būsima tų vertingų kultūrinių ir ekonominių paslaugų, kuriomis, beje, kuriamas turiningas audiovizualinis turinys ir būsimomis duomenų magistralėmis teikiami patrauklūs kultūriniai siūlymai, plėtra. Žinoma, likusios kliūtys, pvz., atmosferos arba kabelinės televizijos trukdžiai, turės būti išspręstos; dėl to nėra jokių abejonių.
Mes visi žinome, kad transliacijoms nėra sienų. Europos Sąjungos politikos kryptims reikės tinkamos paramos tarptautinėse derybose, ir valstybėms narėms taip pat gali reikėti pagalbos derantis su kaimyninėmis ES nepriklausančiomis šalimis. Tiesiog rengdama visą diskusiją, aš, žinoma, jau bendrauju su tam tikrų valstybių narių, kurios dar labiau susiduria su kaimyninių šalių aspektais, ministrais.
Kalbant apie pranešimo turinį, Komisija gali paremti, kartais atsižvelgdama į nedidelius pakeitimus, beveik visą Parlamento siūlymą. Komisija ypač palankiai vertina ir pritaria pranešime išdėstytai pozicijai dėl keleto klausimų. Pirma, spektro svarbos Europos skaitmeninei darbotvarkei siekiant teikti didelės spartos plačiajuosčio ryšio prieigą visiems piliečiams. Dėl to nėra jokių abejonių, mes visiškai jus palaikome.
Numeris du: nuolatinio papildomo spektro galimybių peržiūrėjimo, siekiant patenkinti didėjančią belaidžio plačiajuosčio ryšio paklausą tarp vartotojų. Visiškai su tuo sutinkame, net jeigu jūsų greitis galbūt yra šiek tiek didesnis, galite būti tikri, kad mes žinome, jog tai yra kitas žingsnis.
Trečia, 2013 m. kaip datos, skirtos atlaisvinti 800 MHz skaitmeninio dividendo dažnių juostą, kartu pripažįstant poreikį iki 2015 m. taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, patvirtinimo. Taigi 2013 m. yra tikslas, tačiau su galimybe iki 2015 m taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas išskirtinių techninių aplinkybių, taip pat tolesnių nukrypimų dėl derinimo klausimų su trečiosiomis šalimis atveju, apie ką užsiminiau anksčiau.
Ketvirta, kitų, be elektroninių ryšių aprėpties, svarbių Europos Sąjungos politikos krypčių: čia kalbu apie aplinką, transportą arba mokslinius tyrimus ir būtinybę suteikti didelę dalį spektro išteklių.
Penkta, dalykiško spektro naudojimo aprašo svarbos, o tai yra labai svarbi veiksmingos ir į ateitį orientuotos politikos programos kūrimo dalis.
Šešta, būtinybės koordinuoti ES politikos krypčių skatinimą tarptautiniu lygmeniu ir palaikyti valstybes nares joms vedant derybas su ne ES šalimis.
Esama kelių kitų svarbių klausimų, dėl kurių pranešime reiškiamas palaikymas arba sustiprinamas Komisijos pasiūlymas, ir tai teikia vilčių. Kalbant apie tam tikrus pakeitimus, vis dėlto Komisija turi pasižymėti šiek tiek daugiau niuansų. Kalbant apie restruktūrizavimą, principų ir tikslų pateikimas neturi sumažinti spektro efektyvaus naudojimo principo matomumo, tai turi būti kuo labiau taikoma visiems sektoriams. Kitas niuansų turintis klausimas: nors suprantu būtinybės užtikrinti pakankamą spektrą audiovizualinėms paslaugoms papildymą, tai neturėtų išskirti konkrečių pristatymo būdų.
Kitas niuansas tarp Komisijos ir pranešėjo pranešimo yra susijęs su konkurencija. Spektro saugojimas naujiems rinkos dalyviams tam tikrais atvejais gali būti tinkama priemonė, tačiau siekiant išvengti nereikalingų procedūrų; tada mes būtume arčiau vienas kito. Kitas klausimas, vėl apimantis tik niuansą: nors valstybių narių migracijos išlaidų kompensavimas yra labai svarbus klausimas (dėl to nekyla jokių abejonių), jis turi atitikti valstybės pagalbos taisykles. Manau, kad nėra jokio mūsų požiūrių skirtumo; tai yra tai, ką reikia paminėti.
Komisija susiduria su nedideliais sunkumais priimdama tik du pasiūlymus. Pirma, dėl spektro jau techniškai suderintas įsipareigojimas leisti jį naudoti iki 2012 m. neturi būti pakeistas švelnesniu įsipareigojimu padaryti, kad toks spektras būtų prieinamas. Esamos pozicijos jau reikalauja to, ir mums reikia pereiti prie veiksmingo spektro licencijavimo - eiti į priekį, o ne atgal.
Antrasis klausimas, kuris yra skirtingas ir dėl kurio susiduriame su sunkumais jį spręsdami, yra susijęs su spektru palydovinei plačiajuosčio ryšio prieigai; Komisija nori sugebėti iš tikrųjų užtikrinti jo prieinamumą. Kalbant apie abu tuos klausimus - leisti ir užtikrinti prieinamumą dėl abiejų tų klausimų - turi būti rastas sprendimas, ir esu tikra, kad jis galėtų būti rastas.
Tik kelios pastabos pabaigai. Tiek Parlamentas, tiek Komisija pripažįsta, kad pageidautina kuo greičiau priimti pasiūlymą, atsižvelgiant į laukiantį darbą siekiant įgyvendinti šią programą. Reikia aiškaus pareiškimo - kuo greičiau, tuo geriau. Komisija padarys viską, kad paremtų procesą, ir esu visiškai įsitikinusi, jog Parlamentas pradės dialogą su Taryba laiku, kad susitarimai būtų sudaryti greitai ir sėkmingai.
Laikas baigiasi. Laikas nėra mūsų sąjungininkas šiuo klausimu, ir jei dienos pabaigoje norime rasti sprendimą ir jeigu palaikome numerio vienas poziciją, kurios G. Hökmark ragina laikytis, tada mums reikia kuo greičiau judėti ta kryptimi.
Petra Kammerevert
Ponia pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, politinės iniciatyvos plėtoti bendrą sparčiojo interneto ryšį iš esmės yra sveikintinos. Vis dėlto spektras yra ribotas ir, svarbiausia, tai yra visuomenės gerovės objektas. Todėl Kultūros ir švietimo komitetas buvo ypač susirūpinęs, kad būtų aišku, jog spektras yra ir išlieka labai svarbus įvairioms visuomeninėms, kultūrinėms ir socialinėms funkcijoms atlikti. Dėl šios priežasties mums buvo ypač svarbu, kad telekomunikacijų paketo, skirto žiniasklaidos pliuralizmui ir kultūros įvairovei apsaugoti, reikalavimai nebūtų slapta išmesti.
Ne tik viešasis, bet ir privatusis transliavimas yra labai svarbūs žiniasklaidos pliuralizmo ir nuomonės įvairovės Europoje garantai. Turime užtikrinti, kad jie taip pat toliau ateityje be kliūčių galėtų atlikti savo gyvybiškai svarbias funkcijas. Todėl Švietimo ir kultūros komitetas pasiūlė, kad visų pirma 790 MHz dažnių juosta nebūtų atverta, tačiau deja, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas nesilaikmūsų pasiūlymo. Nors keliose vietose paminėta, jog reikia atsižvelgti į transliavimo svarbą, Švietimo ir mokslo komitetas būtų norėjęs, kad šiuo klausimu formuluotbūtų aiškesnė.
Mums buvo ypač svarbu, kad prieš skiriant spektrą būtų nustatytos aiškios taisyklės siekiant, pvz., užtikrinti, kad teatrai ir bet kas, naudojantis belaidžius mikrofonus, nebūtų apkrauti mokėjimo už dažnių pakeitimą arba naujas technologijas išlaidomis.
Mes visi toliau raginami užtikrinti tinkamą interesų pusiausvyrą visoms susijusioms šalims. Tikiuosi, kad mums taip pat pavyks tai padaryti ateityje.
Pilar del Castillo Vera
Ponia pirmininke, Komisijos nare, norėčiau pradėti pasveikindama pranešėją, mūsų kolegą, G. Hökmarką, nes jo darbas yra puikus; jis ne tik puikus, bet ir turi didelę ateities viziją, dėl to, manau, jis ypač vertingas. Tačiau prašau leiskite man taip pat padėkoti, kaip jis padarė, visiems šešėliniams pranešėjams. Viso šio darbo rezultatas buvo vieninga parama, kurios šis pranešimas sulaukPramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete.
Žinoma, prieš mus esančiame pranešime vadovaujamasi tikslu, kuris yra ne kas kita kaip būdas padaryti, kad Europos ekonomika būtų konkurencingesnglobaliame pasaulyje. Tai yra pagrindinis šio pranešimo tikslas, ir dėl to manau, kad jis yra nepaprastai tinkamas.
Neketinu leistis į smulkmenas, tačiau norėčiau sutelkti dėmesį į du arba tris aspektus, kuriuos laikau svarbiausiais. Pirmiausia susiduriame su padėtimi (ir šiame pranešime į tai atkreipiamas dėmesys), kai belaidis plačiajuostis ryšys per 800 MHz dažnių juostos skyrimą judriojo ryšio ryšiams Europoje taps tikrove. Tačiau šis pranešimas apima daug daugiau: jame galvojama daugiau apie ateitį.
Kalbame apie 700 MHz dažnių juostą, kuri taip pat išsiskiria neeiliniu judriojo telefono ryšio ir jo plėtros pajėgumu. Manau, kad štai kodėl taip pat turime peržiūrėti ir įvertinti pranešime pateiktus pasiūlymus labai teigiamai. Tai nėra nereikšmingas klausimas: spektras, susijęs su ekonomine veikla, šiuo metu sudaro 3 proc. Europos bendrojo vidaus produkto (BVP) ir tai tik pradžia.
Norėčiau paminėti proporcingai didėjančio vaizdo informacijos kiekio svarbą kaip skirtingų žmonių, skirtingų institucijų ir įmonių bendravimo klausimą. Šiuo metu vaizdo informacija sudaro 40 proc. pasaulio duomenų srauto ir tai tik pradžia: iki 2014 m. ji sudarys 91 proc. galutinio naudotojo duomenų srauto.
Šiuo atžvilgiu pranešime užimama tikroviška pozicija, susijusi su išskirtinės ateities vizija, todėl manau, kad poryt turime suteikti jam visišką savo paramą.
Catherine Trautmann
Ponia pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, ketiname pateikti savo sprendimą dėl radijo spektro politikos programos projekto per pirmąjį svarstymą, ir norėčiau padėkoti Komisijai už tai, kad palaikšį pasiūlymą, kuris pirmą kartą buvo pateiktas per mūsų diskusijas dėl telekomunikacijų paketo, ir jį pakeitė.
Taip pat norėčiau pagirti mūsų pranešėją G. Hökmarką, taip pat savo kolegas šešėlinius pranešėjus už mūsų gerą bendradarbiavimą dėl pranešimo, o tai atskleidžia kai kuriuos pagrindinius politinius klausimus, paslėptus už labai techninių jo aspektų. Turėjome daug diskusijų, kurios tikrai padėjo man suprasti, kad Parlamentas ir Komisija - o tai visai suprantama - laikosi tos pačios nuomonės ir siekio.
Laikomasi nuomonės, kad spektras yra ribotas išteklius, kuriam nėra sienų. Atrodo, kiekvienas sutinka su šiuo teiginiu. Vis dėlto šis išteklius priklauso nuo sprendimų, kuriuos reikia rasti, siekiant pagerinti jo valdymą, ir nuo bendro siekio, kad būtų galima pastebėti kai kuriuos skirtumus, ypač susijusius su valstybėmis narėmis, kurioms, neneigiu, anksčiau teko tam tikra suvereni atsakomybė.
Nors ne visi Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete pateikti ir priimti kompromisai yra taip suderinti, kaip aš asmeniškai būčiau norėjusi, labai nuoširdžiai palaikau bendrą požiūrį, kuriuo siekiama plėtoti spektro valdymo metodą, kuris būtų integruotesnis, tikroviškesnis ir labiau atitiktų mūsų piliečių socialinius, kultūrinius ir ekonominius poreikius. Tai yra bendra visų mūsų Parlamento priimtų pozicijų gija, Komisijos nare, nesvarbu, ar tai būtų mano kolegės P. Toia iniciatyva pateiktas pranešimas, ar pasiūlymai, kuriuos aš pati gyniau kaip viena iš pranešėjų telekomunikacijų paketo klausimais.
Atsižvelgdami į radijo spektro politikos programą, mano frakcija ir aš savo pakeitimuose ypač daug dėmesio skyrėme keliems klausimams. Taigi jie apima skaidrumo įdiegimą siekiant suprasti, kaip spektras šiuo metu yra skirstomas ir valdomas, - tai yra aprašo principas - ir taip pat naujoviškų ir originalių sprendimų, skirtų didėjančiai elektroninių ryšių sektoriaus dažnių naudojimo paklausai, paiešką. Tai turi būti kokybiniai, ne tik kiekybiniai sprendimai. Pabrėždami spektro efektyvumą, ištaisysime šią padėtį neribodami su spektru susijusių prieinamų paslaugų įvairovės.
Taip darydami mes taip pat naudojamės spektru kaip priemone, skirta skaitmeninei atskirčiai panaikinti ir naujoms paslaugoms, kurios pasiekiamos ne tik didelėms telekomunikacijų įmonėms, bet taip pat mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei pradedančiosioms įmonėms, kurioms jų reikės, plėtoti. Manau, kad šis ekonominis aspektas yra labai svarbus.
Baigdama norėčiau pasakyti keletą žodžių apie kitą etapą. Kaip jūs sakėte, nuo pat pradžių buvo aišku, kad susitarimas per pirmąjį svarstymą nebuvo svarstomas, tačiau būtina, kad susitarimą pasiektume iki metų galo. Tai svarbu mūsų viešosioms paslaugoms, siekiant patenkinti vartotojų lūkesčius ir plėtoti internetą nepriklausomai nuo esamos infrastruktūros. Tai taip pat svarbu planuojant Europos Sąjungos ekonomikos atsigavimą panaudojant šį išteklių.
Jens Rohde
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, geresnis ir pigesnis duomenų perdavimas didelės spartos plačiajuosčiu ryšiu visiems 2020 m. - tai, turiu pasakyti, plačių užmojų politikos tikslas ir aš visiškai jį palaikau. Tačiau pripažinkime tai, kad jį pasiekti nebus lengva. Nepaisant to, manau, kad su Parlamento pirmojo svarstymo pozicija galėsime žengti pirmąjį didžiulį žingsnį šio tikslo link.
Ir kalbėkime aiškiai: plačiajuostis ryšys visiems reiškia ne tik garantiją, kad kiekvienas turėtų "Facebook" profilį. Tai reiškia užtikrinti Europos, kaip pirmaujančios žiniomis pagrįstos ekonomikos, vietą pasaulyje. Jei sugebėsime sujungti 500 mln. žmonių, mūsų piliečiai ir įmonės galės pasinaudoti visais skaitmeninės ekonomikos teikiamais pranašumais ir galimybėmis. Jei Europa turi ten patekti, reikia, kad pasikeistų ypač du dalykai.
Pirma, mums reikia Europos lygmeniu gerai veikiančios konkurencingos telekomunikacijų rinkos. Štai kodėl pateikėme konkurencijos koregavimo taisykles. Valstybėms narėms neturi būti leidžiama skirti naujai atlaisvinto spektro konkrečiam rinkos veikėjui, jei tai sumažintų arba iškraipytų konkurenciją rinkoje.
Antra, mums reikia efektyvesnio spektro skirstymo - skirstymo, kuris taip pat labiau atspindėtų įvairius šiandienos poreikius ir spektro poreikius. Štai kodėl įgyvendiname šios politikos programą siekdami iki 2015 m. ne tik atlaisvinti 800 MHz dažnių juostą, bet ir papildomas dažnių juostas, kurios sudaro ne mažiau kaip 1 200 MHz.
Leiskite man baigti padėkojant Komisijai, Komisijos narei, pranešėjui ir mano kolegoms šešėliniams pranešėjams už jų nepaprastai gerą bendradarbiavimą; be jo tokie platūs užmojai nebūtų buvę įmanomi.
Giles Chichester
ECR frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, pirmiausia leiskite pasveikinti pranešėją G. Hökmarką už meistrišką gebėjimą gauti pritarimą šiam pranešimui per komitetą ir pasiekti labai didelį sutarimą. Prisidedu prie kitų šešėlinių pranešėjų dėkodamas jam už jo darbą.
Labai palankiai vertinu jo norą priimti teisės aktus siekiant išsiaiškinti, ar Europa priima technologinius iššūkius šiam sektoriui ir išlaiko pirmaujančią poziciją pasaulyje. Tai pažangiausios technologijos, ir tai yra labai svarbu. Svarbiausia pasiekti tinkamą įvairių susijusių interesų pusiausvyrą - įsitvirtinusių transliuotojų, judriojo ryšio operatorių, plačiajuosčio ryšio teikėjų ir oficialių naudotojų, įskaitant karines ir civilines avarines tarnybas.
Tik noriu pareikšti įspėjamojo pobūdžio pastabą, kad turime gerbti subsidiarumą ir nacionalinę kompetenciją šioje srityje ir šiame procese. Teisėkūra šioje politikos srityje yra ypač sudėtinga, nes susijusios technologijos keičiasi ir tobulėja taip greitai ir tiek daug, o tai reiškia, kad mes visada vejamės, o ne leidžiame teisės aktus prieš pradedant joms veikti. Nepaisant to, manau, turime imtis veiksmų siekiant praskinti kelią naujoms technologijoms, jų naudojimui ir spektro panaudojimui, ir tikiuosi, kad šiuo pasiūlymu ir šiuo pranešimu tik tai ir bus daroma.
Philippe Lamberts
Ponia pirmininke, norėčiau tęsti atsakydamas į keletą dalykų, kurie buvo pasakyti, ir pradėsiu nuo to, ką C. Trautmann pasakė. Mums buvo pasakyta (ir tai yra tiesa), kad radijo spektras yra robotas išteklius.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad tai yra bendras turtas. Tai yra turtas, kurio išimtinės nuosavybės teisės niekas negali reikalauti. Kiek tai yra susiję su mumis, tada ne viena suinteresuotoji šalis, kad ir kas ji būtų, gali reikalauti turėti ką nors panašaus į pasirašymo teisę, įtvirtintą teisę dėl spektro, ir manau, kad tai yra kai kas, kas nustatyta šiame pranešime.
Kadangi tai ne tik bendras, bet ir retas turtas, pirma, mums reikia gerai suprasti, kaip spektras naudojamas šiandien, vadinasi, šią visapusiško ir išsamaus tyrimo dėl to, kaip spektras šiandien naudojamas visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant tas, kurias G. Chichester nurodė, būtent civilinės saugos ir, pvz., netgi karinės tarnybos, mintį. Svarbu suprasti, kaip šis ribotas išteklius iš tikrųjų yra naudojamas šiandien, nes nemanome, kad jis naudojamas optimaliai - toli gražu ne. Antra, mums reikia skaidraus proceso šiam ribotam ištekliui skirti, tačiau jis taip pat turi būti pakankamai dinamiškas, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam vėl kylančiam įgytų teisių sumanymui.
Be to, norėčiau, kad atkreiptume dėmesį į spektro skyrimo ir pardavimo aukcione principus, nes jis nebūtinai kiekvienu atveju naudojamas komercinėms reikmėms, vadinasi, pelnui nešti. Žinoma, turiu omenyje ne tik kultūrinį aspektą, į kurį buvo atkreiptas dėmesys, bet taip pat spektro naudojimą viešųjų paslaugų reikmėms - mes turėtume iš tikrųjų diskutuoti apie civilinės saugos paslaugas - ir tikrai karinėms reikmėms.
Jei remsimės tiktai rinkos dėsniais pagrįstu požiūriu, tada mums neabejotinai kils pavojus atiduoti pirmenybę - arba bet kuriuo atveju per dideles teises - rinkos dalyviams, kurie, kaip žinome, gali iškraipyti rinką atsižvelgiant į jų dydį; kitaip tariant, žinome, kad smulkieji operatoriai negali visada su jais konkuruoti.
Pagaliau norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad proporcingai didėjantis radijo spektro naudojimas taip pat daro poveikį visuomenės sveikatai. Žinau, kad tai nėra šio pranešimo tema, tačiau tikiuosi, kad turėsime labai atidžiai stebėti šį klausimą, nes jis turi įtakos mūsų piliečiams.
Sabine Verheyen
(DE) Ponia pirmininke, N. Kroes, spektras yra vertingas ir ribotas išteklius, kurį reikia valdyti rūpestingai ir įžvalgiai, atsižvelgiant į visuomenę kaip visumą. Todėl radijo spektro politikos programa yra ypač svarbi. Spektrą reikia išnaudoti efektyviai, atsižvelgiant į ekonominius, socialinius ir kultūrinius aspektus. Siekdami šio tikslo turime visiškai išnaudoti mums prieinamas technines priemones visose dažnių juostose tam, kad pasiektume kuo didesnį efektyvumą.
Praėjusiais metais priimtas telekomunikacijų paketas turi sudaryti radijo spektro politikos pagrindą, nes juo taip pat nustatoma, kad ES ir jos valstybių narių spektro valdymu turi būti vienodai atsižvelgta į kultūrinius, socialinius ir ekonominius interesus. Turi būti į tai atsižvelgta, visų pirma į spektro naudojimo ES derinimo klausimą.
Šiuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti, kad pirmo skaitmeninio dividendo politikos įgyvendinimas valstybėse narėse judėjo į priekį labai skirtingais tempais. Todėl tolesnis ultraaukštų dažnių (UHF) juostos atidarymas, visų pirma žemiau 800 MHz, turi būti svarstomas tik atsižvelgus į mūsų patirtį, susijusią su atviromis erdvėmis šioje dažnių juostoje.
Yra daug techninių ir finansinių klausimų, kuriuos dar reikia galutinai išspręsti. Visų pirma trukdžių problema ir kultūros įstaigų ir vietos valdžios institucijų išlaidų kompensavimo klausimas, susijęs su techniniu modifikavimu, kalbant, pvz., apie radijo mikrofonus, nebuvo išspręsti patenkinamai.
Skiriant dažnių juostas reikia atsakingai tarpusavyje palyginti įvairius interesus. Viena vertus, judriojo ryšio plačiajuosčių tinklų teikimas visiems yra pagrindinis Europos piliečių reikalavimas, susijęs su jų interesais, tačiau, kita vertus, reikia atsižvelgti į viešojo ir privačiojo transliavimo plėtrą kaip į svarbią kultūrų įvairovės ir informacijos teikimo priemonę. Turime nustatyti teisingą techninės plėtros ir Europos pozicijos kryptį skaitmeninės informacijos technologijų ir kultūrų įvairovės srityje.
Teresa Riera Madurell
(ES) Ponia pirmininke, Komisijos nare, neabejotinai šiandien turime save pasveikinti surengus šią diskusiją.
Pernelyg dažnai girdėjome, kad spektro planavimas ir valdymas yra techninis klausimas, kuris yra išimtinvalstybių narių kompetencija. Šiandien dėl Parlamento pasiryžimo per telekomunikacijų paketo derybas, puikiai vestas mūsų kolegės narės C. Trautmann, ši diskusija dėl spektro vyksta, kur turi vykti - Europos Sąjungos politikos srityje.
Mūsų, kaip ES teisės aktų leidėjų, įsikišimas yra vertingas dėl to, kad tai yra nedidelis viešasis išteklius, ir dėl jo tarpvalstybinio masto, tačiau neturime formuluoti šio proceso kaip skirtingų panaudojimo būdų, kuriuos skiriame dažnių juostoms, sugretinimo.
Nenutrūkstama technologinpažanga reiškia, kad turime vis daugiau galimybių perduoti daugiau duomenų naudodami mažiau spektro ir susidurdami su mažiau trukdžių. Mūsų tikslas turi būti nustatyti dinamiško planavimo, pagrįsto technologine pažanga, pagrindus siekiant padaryti, kad įvairios vartotojų grupės būtų suderinamesnės, taip iš šio vertingo ištekliaus gaunant geresnius ekonominius ir socialinius rezultatus.
Norime, kad būtų ne šio proceso nugalėtojai arba pralaimėtojai, o verčiau operatoriai, įsipareigoję nuolat gerinti spektro naudojimą ir skirstymą, ir už tai, kad jis visų pirma būtų nukreiptas į visuomenės socialinę ir ekonominę plėtrą.
Jean-Pierre Audy
(FR) Ponia pirmininke, N. Kroes, G. Hökmarkai, ponios ir ponai, norėčiau pradėti pasveikindamas savo draugą G. Hökmarką už jo puikų pranešimą ir už atvirumo dvasią, kurią jis parodper šias diskusijas.
Šiuo pranešimo projektu iš esmės palaikomas Europos Komisijos pasiūlymas, visų pirma dėl būtinybės iki 2013 m. sausio 1 d. atlaisvinti 800 MHz dažnių juostą pereinant prie skaitmeninės televizijos ir nutraukiant analoginės televizijos transliavimą.
Dėl antžeminės televizijos transliavimo skaitmeninimo daug dažnių, vadinamųjų skaitmeninių dividendų, tampa prieinami. Savybės, kuriomis šie dažniai pasižymi aprėpties ir skverbties pro statinius požiūriu, yra visuotinai pripažinti - jie yra vadinami auksiniais dažniais.
Būtent atsižvelgdama į tai Europos Komisija siūlo pirmąją programą, skirtą 2011-2015 m. metodui, susijusiam su strateginiais radijo spektro klausimais, su kuriais susiduria Europos Sąjunga, plėtoti.
Nepaisant to, norėčiau pabrėžti du aspektus, kurie, C. Kroes, G. Hökmarkai, manau, yra svarbūs. Pirma, manau, kad turime sukurti aprašą, pasiūlytą 8 straipsnyje; pageidautina remtis tiksliu, meistriškai parengtu aprašu, kad būtų nustatytos naujos dažnių juostos prieš aiškiai nurodant suderintas dažnių juostas. Jei tikslas rasti daugiau belaidžio plačiajuosčio ryšio dažnių turi būti tęsiamas ir skatinamas, būtų tikslinga tęsti šį aprašą - nenumatant rezultato - be jokių išankstinių techninių žinių atrenkant vieną arba daugiau konkrečių dažnių juostų.
Paskutinis dalykas, kurį norėčiau aptarti, yra susijęs su dažnių juostų, kurios šiuo metu naudojamos karinėms reikmėms, naudojimu. Komisija, žinoma, neturi įgaliojimų ištirti spektro dalijimosi karinėms reikmėms taikymo sritį. Todėl nepritariu 7 straipsnio 3 dalies, kuri susijusi su konkrečių ES politikos krypčių radijo dažnių poreikiais ir kurioje siūloma naudotis civiliniais dažniais karinėms reikmėms, pakeitimui.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ponia pirmininke, šiandien aptariamas sprendimas žymi pirmosios Europos radijo spektro politikos programos pradžią. Jos tikslas yra strateginis planavimas ir radijo spektro naudojimo derinimas siekiant užtikrinti vidaus rinkos veikimą. Praktiniu požiūriu programa palengvins spektro prieinamumą, maksimaliai padidins lankstumą ir pagerins jo naudojimo efektyvumą remiantis bendrais leidimais, padės išvengti konkurencijos iškraipymo ir žalingųjų trukdžių ir trikdžių, taip pat padės suderinti technines sąlygas ir apsaugoti sveikatą.
Laikydamasi sprendimo Komisija kartu su valstybėmis narėmis parengs esamų spektro naudojimo ir galimų būsimų spektro reikalavimų Europos Sąjungoje, visų pirma diapazonu nuo 300 MHz iki 3 GHz, aprašą.
Mes naudojomės pateiktais pakeitimais prašydami mažinti skaitmeninę atskirtį, kad iki 2020 m. visi ES piliečiai turėtų prieigą prie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros ne mažiau kaip 30 Mbps ir kad tos galimybės būtų užtikrintos ne tik komerciniam sektoriui, bet ir viešosioms paslaugoms, naudojantis didesniais plačiajuosčio ryšio pajėgumais. Mes taip pat reikalavome užtikrinti, kad būtų prieinami nauji plataus vartojimo prietaisai ir technologijos, kad būtų užtikrintas pritarimas vartotojams pereinant prie skaitmeninių technologijų ir efektyvaus skaitmeninių dividendų naudojimo. Palankiai vertinu užtikrinimui, kad būtų prieinamas atmosferai ir žemės paviršiui stebėti reikalingas radijo spektras, suteiktą svarbą. Tai padeda plėtoti ir panaudoti kosminės erdvės taikomąsias programas ir pagerinti transporto sistemas, ypač "Galileo" ir GSM sistemų, taip pat transporto sektoriaus išmaniųjų saugos ir valdymo sistemų.
Patrizia Toia
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, manau, kad vienas dalykas, dėl kurio šiandien sutarsime ir kurį jau nustatėme, yra tai, kad ši dažnių derinimo ir suderinto spektro naudojimo programa gali būti dvejopos paskirties.
Manau, kad tai yra svarbiausias dalykas, kurį reikia prisiminti visą laiką; kitaip tariant, programa galime sukurti didelį telekomunikacijų sektoriaus, audiovizualinio sektoriaus ir naujų paslaugų potencialą išnaudoti šią sritį ekonominiu požiūriu, kartu suteikiant postūmį ekonomikos plėtrai ir kitiems sektoriams, susijusiems su telekomunikacijų sektoriumi. Mes taip pat galime plėtoti kultūrinio ir socialinio vystymosi potencialą, ką šis dvejopas tikslas leidžia ir ko reikalauja.
Komisijos nare, mano nuomone, ši programa taip pat turi būti vertinama kaip galimybė, kad rinkdamiesi gerbtume ir laikytumėmės tam tikrų pagrindinių principų.
Pirma, žiniasklaidos pliuralizmo principo. Sistemos, skirtos radijo dažniams valdyti Europos lygmeniu, peržiūrėjimas yra labai svarbus, ir manau, kad neabejotinai turime užkirsti kelią kaupti dažnių teises ir kurti monopolijas ir oligopolijas, kurios, deja, egzistuoja kai kuriose Europos šalyse ir kurios tampa stipresnės ir įsitvirtina transliavimo sektoriuje.
Antra, pusiausvyros tarp rinkos liberalizavimo ir atvėrimo naujiems operatoriams ir sąžiningumo principo, kad su tais operatoriais, kurie daug investavo, prisiimti įsipareigojimai taip pat galėtų būti skatinami, remiami ir išlaikomi rinkoje.
Galiausiai skaidrumo ir gerai valdomų ir administruojamų dažnių skirstymo garantijos. Kalbame apie aukcionus ne tik siekdami sutelkti dėmesį į rinkos, kuri turi būti suderinta su visais galimais socialiniais spektro panaudojimo atvejais, aspektą, bet taip pat norėdami pasakyti, kad neturi būti taikoma veiksmų laisvir neturi būti naudojamasi nesąžiningais pranašumais, susijusiais su radijo dažniais. Šis klausimas taip pat vertas didžiulio dėmesio.
Baigdama, deja, neturiu laiko plačiau pakalbėti apie socialinius aspektus, tačiau jie labai išsamiai buvo aptarti visų mano frakcijos narių.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Ponia pirmininke, N. Kroes, šiandien švenčiame Europos dieną. Europa nekantriai ieško konkrečių dalykų, kurie svarbūs mūsų piliečiams ir kurie suteikia Europos bendrijai klestėjimą ir gerovę. Ši tema, šis G. Hökmarko pranešimas puikiai tai atitinka. Jis yra labai specifinis ir suteikia mums informacijos apie socialinius ir ekonominius aspektus. Visuomeninės oro linijos, kurių trūksta, bus atlaisvintos, ir tai labai reikalinga, jei mes turime patenkinti, vis daugiau ir greičiau turime patenkinti, belaidžio interneto ryšio paklausą.
Geras koordinavimas Europos lygmeniu yra akivaizdus reikalavimas šiuo atžvilgiu. 2013 m. bus atlaisvinta 800 MHz, 2015 m. - 1 200 MHz dažnių juosta, ir to labai reikia, jei Europa nori išlikti tarp pasaulio lyderių. Šios paslaugos turi didžiulę finansinę vertę: 200 mln. EUR per metus, ir reikia pasakyti, kad nuo 3 iki 4 proc. ekonominio augimo priklauso nuo to, ar pakanka spektro. Ir šis procentas ir toliau didėja.
Tik pažiūrėkite, pvz., į GSM standartą, kurį kartu bendrai pasiekėme 1990 m.; tai taip pat buvo teisingas ėjimas reikiamu metu. Leiskite pasakyti, kad tie masto pranašumai yra pasiekiami. Kiekvienais metais skirtumas gali būti 80 mlrd. EUR. Nyderlandai, mano gimtoji šalis, kurios suteiktus įgaliojimus čia atstovauti turime aš ir kiti Olandijos parlamento nariai, yra tam pasirengę; mes jau atlaisvinome erdvę ketvirtosios kartos judriojo ryšio internetui.
Trumpai tariant, tiek su papildomomis paslaugomis, TV stotimis, viešųjų paslaugų transliuotojais susijusios problemos, tiek tebesitęsiančios problemos, susijusios su trukdžiais, kurių gali kilti, tai yra problemos su vietos mikrofonais, bus praeities dalykas. Todėl nuoširdžiai tikiuosi, kad, remdamiesi šiuo puikiu ir daug žadančiu pranešimu, galėsime pasiekti susitarimą su Komisija jau per pirmąjį svarstymą. Sėkmės su juo!
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau atsiprašyti už tai, kad nariai dabar palieka Parlamentą. Vis dėlto balsavimas vyksta Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitete tuo pačiu metu kaip ši diskusija, ir mes dar neišradome būdų, kaip paskirstyti žmones į dvi dalis.
G. Hökmark rado gerą kompromisą. Vis dėlto, kalbėdami apie šį klausimą, visada turime atsižvelgti į veiklos lygį, kurį norime matyti ateityje, viena vertus, skirtą pirmosios kartos tinklui ir, kita vertus, kabelinio tinklo operatoriams ir visiems kitiems, kurie turi su spektru susijusių interesų, ypač avarinėms tarnyboms.
Šis veiklos lygmuo turi būti apibrėžtas. Svarbiausias aspektas, susijęs su šiais duomenimis, yra duomenų kiekis. Kitas svarbiausias aspektas yra laikas, kurio reikia jam perduoti, pajėgumai, kuriais jį reikia perduoti, taip pat siekiant derinti įvairius taikymo būdus, ir galiausiai atsižvelgiant į programinę įrangą nustatyti prioritetai. Ateityje mums reikia išsamaus pranešimo šiuo požiūriu, siekiant gerokai padidinti GSM pirmosios kartos tinklo greitį. Kabelinio tinklo operatoriai jau pasieklabai didelius greičius iki 100 megabitų/s, o tai yra labai neblogai, ir ateityje jie gali būti toliau didinami.
Vis dėlto susiduriame su didelėmis problemomis kalbant apie kainų lygį, visų pirma susijusiomis su duomenų perdavimu tarptinkliniu ryšiu. Kai kuriose valstybėse narėse šiuo metu galima nusipirkti vieną gigabaitą už mažiau negu 1 EUR. Ką tik pažvelgiau į savo mobilųjį telefoną, kad pamatyčiau, kiek jis man kainuoja. Namuose vienas gigabaitas man kainuoja 1 EUR. Kai esu čia, vienas gigabaitas man kainuoja 9 900 EUR, o kai keliauju į kitą valstybę narę, jis gali kainuoti 14 900 EUR. Nedelsdami turime imtis veiksmų šiuo klausimu. Norėčiau jūsų, Komisijos nare, paprašyti užtikrinti, kad šiuo sprendimu būtų atsižvelgiama ne tik į veikimo diapazoną ir veikimo lygmenį, bet ir į tai, kad visų pirma sukurtume bendrą Europos rinką atsižvelgiant į kainų lygį, o tai suteiktų žmonėms galimybę naudotis duomenų paslaugomis, net kai jie yra ne savo pačių valstybėje narėje. Turime nedelsdami atkreipti dėmesį į prioritetus šiuo atžvilgiu.
Andreas Mölzer
(DE) Ponia pirmininke, Europa, kaip didžiausias ekonomikos regionas pasaulyje, tik tada sugebės apginti savo vadovaujamą vaidmenį, jei ji imsis iniciatyvos kuriant ir tobulinant naujas technologijas ir naudojantis jomis.
Plačiajuosčio ryšio technologija neabejotinai yra svarbi to dalis. Mūsų naujoji radijo spektro politika turi užtikrinti didesnius perdavimo pajėgumus ir didesnį perdavimo greitį. Per didelių užmojų dažnių planavimas ir valdymas Europos lygmeniu, be jokios abejonės, yra mažiau tinkamas siekiant šio tikslo, nes pati Komisija taip pat pabrėžia, kad tai gali būti gerai ir veiksmingai atlikta atskirose valstybėse narėse. Vis dėlto koordinavimo vaidmuo, be abejonės, būtų pageidautinas.
Nepaisant didelių sąnaudų, mano nuomone, turi būti skatinamas šviesolaidžių tinklų teikimas. Europos Sąjunga šiuo metu atsilieka nuo savo konkurenčių Jungtinių Valstijų ir Kinijos. Tai tikriausiai yra neryžtingos politikos ir per didelės biurokratijos padarinys.
Taigi sutinku su pranešėju G. Hökmarku, kad mums būtinai reikia laikytis spektrui atlaisvinti nustatyto grafiko.
Neelie Kroes
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti visiems tiems, kurie dalyvavo šioje įdomioje diskusijoje, nors klausimas gali atrodyti pernelyg techninis, dienos pabaigoje tai yra pagrindinproblema, nes radijo spektras yra kaip vanduo ar šviežias oras. Jis, kaip Catherine Trautmann minėjo, gėrybė, kurios nepakanka, tai yra viešoji gėrybė, ir taip pat tai yra svarbi gėrybė. Pranešėjui ir jo šešėliniams pranešėjams pasisekšį klausimą išdėstyti gana aiškiai, tiesiog pateikiant mums tai, ką reikia padaryti norint pasiekti teigiamų rezultatų.
Žinoma, tai yra demokratija: mes aptariame šį klausimą ir tai yra patraukli diskusija. Tačiau ne taip seniai aptarėme skaitmeninę darbotvarkę; mes visi sutariame dėl skaitmeninės darbotvarkės; ir šis klausimas yra vienas iš pagrindinių, jis susijęs su skaitmenine darbotvarke. Jei neprisiimsime atsakomybės ir neužimsime aiškios pozicijos, tada galime pamiršti, ką anksčiau sakP. Toia: turime žinoti, kad 2020 m. - ir tai išdėstėme skaitmeninėje darbotvarkėje - kiekvienam europiečiui turi būti sudarytos sąlygos siekti savo interesų pagal tai, kokios galiausiai bus spektro galimybės.
Mes taip pat kalbėjome apie skaitmeninių galimybių kūrimą kiekvienam europiečiui iki 2013 m. Jei tai yra tai, ką turime omenyje, tada turime būti nuoseklūs ir laikytis pozicijos, kad prisiimtume buvimo nuosekliais padarinius.
Norėčiau padėkoti visiems tiems nariams, kurie kalbėjo aiškiai, nurodydami prioritetus, o dienos pabaigoje sutardami tiksliai dėl to, ką turime daryti strateginio požiūrio į reglamentavimą, susijusio su radijo spektro valdymu, atžvilgiu. Vis dar yra kliūčių, kurias reikia įveikti, dėl to nėra abejonių. Atsižvelgdama į tai, kam kyla pavojus, vis dėlto esu įsitikinusi, kad šios kliūtys bus sėkmingai pašalintos.
Mes visiškai atsižvelgiame į spektro naudojimą transliavimui ir kultūrinei veiklai: tegul dėl to nekyla jokių nesusipratimų. Mes išspręsime šį klausimą, jei vis dar yra dvejonių, kurias reikia įveikti. Atsižvelgdama į papildomą spektrą plačiajuosčiam ryšiui ir antram skaitmeniniam dividendui, manau, kad kiekvienas žino, kad anksčiau ar vėliau - ir dauguma Parlamento narių tikriausiai galvos greičiau - turėsime taip pat spręsti šį klausimą. Tai abiem pusėms naudinga padėtis, ir atlaisvindami 800 MHz dažnių juostą padarėme tokį pasirinkimą, kuris paveiktų mažiausią spektro kiekį, todėl galime vertinti tai kaip pirmąjį žingsnį mūsų kelionėje.
Pažvelkime akimirkai atgal: kas prieš 15 metų galėjo įsivaizduoti, kam šiandien grės pavojus? Jei būtume laukę 15 metų dvejodami priimti sprendimus kaip politikai, mums būtų nepasisekę. Tokiu atveju tai, ką šiandien aptartume, būtų ne tai, ar norime numerio vienas ar numerio trys pozicijos, o greičiau ar norime išvengti paskutinės pozicijos.
Spektras yra nacionalinkompetencija: aš tai žinau. Komisija su tuo sutinka, ir aprašas yra valstybių narių reikalas. Vis dėlto visi sutinkame, kad spektras yra labai vertingas išteklius, ir mums reikia pripažinti, kad kalbėjimas apie bendrąją skaitmeninę rinką taip pat suteiks mums galimybę ir atsakomybę galvoti tarpvalstybiniu lygmeniu - ir jei yra viena sritis, kur turime galvoti tarpvalstybiniu lygmeniu, tai yra spektro politika.
Atsižvelgiant į terminus ir tai, kam kilo ir kyla pavojus, bent jau man aišku, kad 2013 m. yra ne per anksti. Taip pat turime žinoti, kad leidžiančios nukrypti nuostatos yra siūlomos dviem atvejais: iškilus sunkumų su kaimyninėmis šalimis ir atsiradus aplinkybių, kurių niekas negalėjo numatyti. Vis dėlto manau, kad turime laikytis pozicijos, kad laikas nėra mūsų sąjungininkas ir kad nukrypti leidžiančiomis nuostatomis neturi būti piktnaudžiaujama.
Apskritai laukiu diskusijų su Tarybos nariais, laukiu jūsų balsavimo rezultato ir į ateitį žiūriu su pasitikėjimu, tikėdamasi, kad viena iš atramų, apie kurią kalbėjome, bus baigta iki metų pabaigos.
Norėčiau baigti dar kartą dėkodama ne tik pranešėjui ir šešėliniams pranešėjams, bet ir įvairių dalyvavusių komitetų nariams už jų konstruktyvias ir labai teigiamas pastangas.
Gunnar Hökmark
pranešėjas. - Ponia pirmininke, manau, mums reikia žinoti, kad kalbame apie visuomenės dalį, kuri plėtojasi ypač greitai. Pokyčių tempas buvo ir toliau išliks ypač greitas. Mes iš tikrųjų kalbame apie tai, kaip norime, kad viskas būtų 2020 m.
Štai kodėl svarbu pastebėti, kad aptardami 700 MHz dažnių juostą mes nekalbame apie nieką daugiau kaip apie galimybę priimti sprendimus dėl geriausio jos panaudojimo vėliau. Kaip buvo minėta, spektras yra ribotas išteklius, tačiau jis taip pat yra viešoji gėrybir jaučiame atsakomybę ja naudotis kuo geriau ir veiksmingiau - klausimas, kurį taip pat minėjo C. Trautmann.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad nėra konflikto tarp kultūrinio ir komercinio naudojimo. Noriu, kad turėtume tokių ambicijų, kurios mums leistų perteikti kultūrą į šias naujas technologijas, o ne pasilikti tas technologijas komerciniam naudojimui, kas atsitiks, jei nebūsime pakankamai ambicingi. Tokiu atveju kultūra bus užmiršta, ir nemanau, kad kultūra Europoje turės geriausias galimybes, jei ji bus įkalinta senose technologijose.
Manau, kad galima ne tik užtikrinti transliavimą šiandien, bet taip pat sukurti naujų galimybių naujiems laikams. Vis dėlto mums reikia sugebėti priimti sprendimus. Turiu pasakyti (be ironijos ir su dideliu pasitenkinimu), kad niekas čia šįvakar nesuabejojo tuo, kad mums reikia būti numeriu vienas. Vienintelis būdas laimėti globaliame konkurencijos ir žinių pasaulyje yra būti numeriu vienas, ir tai turėtų būti mūsų tikslas.
Pirmininkė
Diskusija baigta.
Balsavimas vyks 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienį.
