Príprava Európskej rady (Brusel, 13. a 14. marca 2008) (rozprava) 
Predseda
Ďalším bodom sú vyhlásenia Rady a Komisie o príprave Európskej rady v Bruseli, ktorá sa bude konať 13. a 14. marca 2008.
V mene Rady bude hovoriť pán Janez Lenarčič.
Janez Lenarčič
úradujúci predseda. - (SL) Veľmi ma teší, že vám môžem predstaviť hlavné témy zasadnutia Európskej rady, ktoré sa zajtra začína. V súlade s tradíciou jarných samitov, aj toto zasadnutie bude venované hospodárskym otázkam, najmä lisabonskej stratégii, a tiež klimatickým zmenám, energii a finančnej stabilite.
Predsedníctvo sa teší na túto výmenu názorov s Európskym parlamentom, môžem vás uistiť, že názory Parlamentu o témach, ktoré sú zajtra na programe, budú zohľadnené.
Všetci si uvedomujeme skutočnosť, že Európska únia musí čeliť novým výzvam, a že globalizácia so sebou prináša nové príležitosti, a to nielen v hospodárskej sfére, ale aj v sociálnej a kultúrnej sfére. Európska únia už tieto príležitosti využíva. Uvedomujeme si aj skutočnosť, že v dôsledku globalizácie je nutné, aby sa Európska únia a členské štáty prispôsobili, a aby sa usilovali nájsť skutočné odpovede. Rada zameria svoju pozornosť práve na tento aspekt.
V súčasnosti prechádza svetové hospodárske prostredie skúškou. Na finančných trhoch sme boli svedkami búrlivých udalostí. Nedávno sme zaznamenali zníženie hospodárskej činnosti, ktoré nastalo v dôsledku hospodárskej recesie v Spojených štátoch amerických a v dôsledku vyšších cien ropy a komodít. Napriek tomu sú hospodárske základy Európskej únie aj naďalej pevné, za týchto okolností sa však nesmieme zastaviť a ustať v našej činnosti, naopak, musíme pokračovať vo vykonávaní reforiem.
V tejto súvislosti Európska rada zhodnotí stav vykonávania lisabonskej stratégie pre rast a zamestnanosť. Uvíta priaznivé výsledky a potvrdí, že stratégia funguje dobre. Rada tiež zdôrazní, že teraz sa musíme sústrediť na vykonávanie, a že v tomto duchu je potrebné odštartovať novú fázu revidovanej lisabonskej stratégie.
V oblasti informácií a inovácií poskytne Európska rada nový podnet nášmu úsiliu o zavedenie takzvanej piatej slobody. Tým by sa mali odstrániť existujúce prekážky, mal by sa uvoľniť tok informácií prostredníctvom zvýšenia cezhraničnej mobility výskumníkov, študentov, vedcov a univerzitných pedagógov. Podľa nášho názoru by piata sloboda mala urýchliť transformáciu Európskej únie na inovatívne a tvorivé hospodárstvo založené na informáciách.
S cieľom posilniť konkurencieschopnosť obchodných spoločností, najmä malých a stredných podnikov, plánuje Európska rada zaviesť opatrenia, ktoré im umožnia rozvíjať sa a fungovať uspokojivejšie. Mali by získať jednoduchší prístup k zdrojom financovania a zlepšia sa aj stimuly v oblasti inovácií. Osobitnú prioritu bude mať realizácia plánu lepších právnych predpisov. Veľká pozornosť sa bude venovať sociálnemu dosahu lisabonskej stratégie, úsiliu riešiť demografické výzvy, nedostatku kvalifikácií a budúcim politickým opatreniam na zvýšenie sociálnej súdržnosti.
Jarný samit poverí členské štáty postupným vykonávaním spoločných zásad flexiistoty prostredníctvom vnútroštátnych predpisov, aby bolo možné dosiahnuť rovnováhu medzi flexibilitou a istotou na trhu práce.
Dovoľte mi, aby som prešiel na ďalšiu dôležitú tému, o ktorej bude diskutovať Európska rada. Mám na mysli výzvy spojené s klimatickými zmenami a energiou. Minulého roku sme boli svedkami historických záväzkov v oblasti environmentálnej a energetickej politiky. Tohto roku sa musíme zamerať na ich vykonanie. Tento cieľ predstavuje dlhodobú mimoriadne dôležitú hospodársku a environmentálnu výzvu. Ak na ňu odpovieme smelo, budeme môcť zaznamenať úspech nielen z hospodárskeho hľadiska, ale aj z hľadiska environmentálneho.
Rada sa v súčasnosti zaoberá legislatívnym balíkom, ktorý navrhla Komisia. Prvé diskusie znova potvrdili záväzok všetkých členských štátov odpovedať smelo. Napriek tomu je priskoro, aby sme mohli očakávať, že na tomto samite bude dosiahnutá dohoda o všetkých aspektoch tohto balíka. Očakávame však, že by malo byť možné dosiahnuť dohodu o zásadách a usmerneniach pre ďalšie posudzovanie tohto balíka. Predpokladáme, že lídri vyjadria vôľu zachovať všeobecnú rovnováhu, pričom je potrebné venovať pozornosť komplexnosti balíka z hľadiska jeho hospodárskych a finančných následkov.
Zámerom je prijať balík čo najskôr v roku 2009, v každom prípade skôr, než sa skončí súčasné volebné obdobie Európskeho parlamentu. Naše úsilie bude úspešné, ak všetci kľúčoví partneri začnú bojovať s výzvou, ktorú predstavuje zmena klímy. Na kodanskom zasadnutí konferencie o klimatických zmenách na konci roka 2009 by mala byť Európa vedúcou silou v rokovaniach o ambicióznej a komplexnej dohode platnej pre obdobie po skončení platnosti Kjótskeho protokolu, čo je ďalší dôvod na to, aby sme dohodu prijali v roku 2009 čo najskôr.
Dovoľte mi, aby som sa stručne vyjadril aj k ďalším otázkam, ktoré sa týkajú energie. Účinný vnútorný trh s energiou je základným predpokladom pre spoľahlivé, trvácne a konkurencieschopné dodávky energie v Európe. Očakávame, že Európska rada vyzve na urýchlené prijatie dohody o treťom balíku pre vnútorný trh s elektrickou energiou a plynom. Tento balík bude venovať osobitnú pozornosť ďalším opatreniam týkajúcim sa spoľahlivosti dodávok a vonkajšej energetickej politiky.
Európska rada zasadí úsilie vzťahujúce sa na politiku v oblasti klímy a na energetickú politiku do kontextu rozvoja nových technológií, pričom zvýši investície do týchto technológií. Táto skutočnosť bola nedávno ustanovená v Strategickom pláne pre energetické technológie, mala by ešte viac prispieť ku konkurencieschopnosti našich podnikov.
Hlavy štátov a vlád budú rokovať o záveroch spoločnej správy generálneho tajomníka, vysokého predstaviteľa, pána Solanu, a Komisie o vplyve klimatických zmien na medzinárodnú bezpečnosť. Zložitosť klimatických zmien vyžaduje komplexnejšiu harmonizáciu politiky a Európska rada vyzve na ďalšie podrobné skúmanie tejto správy.
Vážený pán predseda, dámy a páni, dovoľte mi vyjadriť sa k tretiemu hlavnému bodu programu Európskej rady. Týka sa rozpravy o nedávnej situácii na medzinárodných finančných trhoch.
Situácia v medzinárodnom finančnom systéme je stále neistá. Ak chceme riadiť riziká vyplývajúce z dosahu tejto situácie na skutočné hospodárstvo, musíme nasmerovať hospodársku a finančnú politiku Európskej únie smerom k zabezpečeniu makroekonomickej stability a k vykonaniu plánu štrukturálnych reforiem. Odpoveď Únie pripravili ministri financií a od minuloročnej jesene prebiehajú na finančných trhoch niektoré úpravy. Európska centrálna banka, vnútroštátne orgány, inštitúcie Európskej únie a finančné inštitúcie prijali viacero opatrení s cieľom stabilizovať situáciu. Napriek tomu je však zodpovednosť za riadenie rizík predovšetkým na jednotlivých finančných inštitúciách a investoroch.
Súčasná situácia odhalila potrebu ďalšieho posilňovania rámca finančnej stability prostredníctvom väčšieho dohľadu nad úvermi a prostredníctvom vylepšených nástrojov riadenia finančných kríz.
Očakávame, že Európska rada vyzve na prijatie opatrení v štyroch hlavných oblastiach: zvýšenie transparentnosti pre investorov, trhy a regulačné orgány, zlepšenie noriem oceňovania, posilnenie úverového statusu a oživenie riadenia rizika vo finančnom sektore a v neposlednom rade aj na zlepšenie fungovania trhu a úlohy agentúr hodnotiacich úverovú spoľahlivosť.
Dovoľte mi povedať niekoľko slov o fondoch štátnych aktív. Ich dlhodobé stratégie plnia prospešnú úlohu ako poskytovatelia kapitálu, ktorí zaručujú likviditu. Na trhu sa však objavili noví aktéri, ktorých investičné stratégie a zámery nie sú vždy úplne transparentné, čo vedie k určitým pochybnostiam o nehospodárnych postupoch. Nedávno zverejnená správa Komisie o fondoch štátnych aktív predstavuje obzvlášť hodnotný príspevok k tejto diskusii. Európska rada bude pravdepodobne súhlasiť s tým, že je potrebné, aby Európska únia zvolila spoločný prístup v súlade so zásadami, ktoré sú navrhnuté v správe.
Dovoľte mi opätovne zdôrazniť dôležitosť spolupráce s Európskym parlamentom.
Moje úvodné vystúpenie by som rád zakončil myšlienkou, že jarné zasadnutie Európskej rady, ktoré sa začne zajtra, bude zamerané najmä na realizáciu prijatých záväzkov. Predsedníctvo by rado urýchlilo prácu na premene Európy na najkonkurencieschopnejšie hospodárstvo. Čelíme tiež dôležitej úlohe zabezpečiť väčšiu stabilitu pomocou našej politiky v oblasti klímy a energie.
Vzhľadom na všetky spomínané výzvy, ktoré nás v budúcnosti čakajú, dúfame, že naša spolupráca s Európskym parlamentom bude skutočne tvorivá. Ak sa nám spoločne podarí dosiahnuť pokrok, európski občania budú mať možnosť vidieť, že Európska únia existuje, aby zabezpečila ich budúcnosť.
Naša dnešná rozprava a diskusia s predsedom Európskeho parlamentu počas zasadnutia Európskej rady nepochybne predstavujú dva dôležité faktory z hľadiska dosiahnutia tohto cieľa. Ďakujem za vašu pozornosť.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Vážený pán predseda, počas jarného zasadnutia Európskej rady vždy zvykneme prehodnocovať Lisabonskú stratégiu pre rast a zamestnanosť. Nadchádzajúce zasadnutie bude ešte dôležitejšie ako zvyčajne. Na úvod mi dovoľte, aby som sa poďakoval slovinskému predsedníctvu za veľmi dôkladnú prípravu tohto jarného samitu.
Nech už zo zasadnutia Európskej rady, ktoré sa koná tento týždeň, vzídu akékoľvek signály, jedno by malo byť jasné: lisabonská stratégia funguje. Za posledné dva roky bolo v Európskej únii vytvorených až 6,5 milióna nových pracovných miest. Nezamestnanosť sa nachádza na najnižšej úrovni za posledných 25 rokov. Miera zamestnanosti je 66 %, blíži sa k cieľovej hodnote lisabonskej stratégie, ktorá je 70 %. Ba čo viac, vytváranie nových pracovných miest išlo ruka v ruke so zvyšovaním produktivity. Produktivita v súčasnosti rastie rýchlejšie v Európskej únii ako v Spojených štátoch amerických. To nie sú zlé výsledky.
Samozrejme, lisabonský proces nás nemôže ochrániť pred nepriaznivým hospodárskym vývojom, ktorého príčiny sa nachádzajú mimo Európy. V dnešnom vzájomne prepojenom hospodárstve to nie je možné. Museli sme mierne okresať naše predpovede očakávaného rastu na tento rok, no stále predpokladáme rast vo výške 2 %, čo je veľmi slušná výkonnosť.
Vďaka už vykonaným reformám sú naše hospodárstva pružnejšie a flexibilnejšie. V dôsledku toho sme schopní lepšie sa vysporiadať s vonkajšími otrasmi.
Samozrejme, pri zhoršení podmienok je ešte dôležitejšie, aby sme mohli ubezpečiť tých, ktorí sa cítia ohrození hospodárskym poklesom. Európa sa musí chrániť, no musí odolať pokušeniu zaviesť protekcionistické opatrenia.
Uchýliť sa k protekcionizmu by bolo bláznovstvom. Európa vďaka globalizácii veľmi veľa získala. V Európe žije len 7 % svetového obyvateľstva, no tvorí sa tu až 30 % svetovej produkcie. Sedem z desiatich najkonkurencieschopnejších krajín sveta sú členmi Európskej únie a napriek rozmachu Číny a Indie je Európa aj naďalej najväčšou obchodnou mocnosťou na svete.
Európa má teda všetky dôvody na to, aby k budúcnosti pristupovala s dôverou. Zároveň však musíme byť aj naďalej ostražití a obozretní, pokiaľ ide o ďalší vývoj. No našou všeobecnou líniou, by mala byť viera v budúcnosť. Pesimistickým postojom sa nám nepodarí zvíťaziť v nasledujúcich hospodárskych bitkách.
Týmto prístupom bola inšpirovaná naša reakcia na finančnú krízu a tiež naše politické dokumenty týkajúce sa finančnej situácie a štátnych investičných fondov, ktoré sú tiež predmetom rokovaní Európskej rady. Dúfame, že Európska rada podporí naše návrhy na spoločnú európsku odpoveď na tieto výzvy.
Keď som povedal, že lisabonská stratégia funguje (čo je, samozrejme, pravda), neznamená to, že všetko je ružové a že môžeme pokojne spať na vavrínoch. Aj ja, aj Komisia, neustále opakujeme, že v súčasnosti nesmieme podľahnúť prehnanému sebauspokojeniu, najmä vzhľadom na to, že sa zdá, že svetová hospodárska situácia sa zhoršuje. Veľa sme toho už urobili. V mnohých regiónoch Európy však nezamestnanosť ešte stále predstavuje vážny problém. Existujú osobitné sociálne kategórie, na ktoré má súčasný vývoj veľmi veľký dosah. V dôsledku stúpajúcich cien energií a potravín narastá inflácia, čo znamená, že kúpna sila sa znižuje, najmä u ľudí, ktorých príjem závisí od mzdy alebo dôchodku. Preto je potrebné, aby sme v našom úsilí pokračovali.
Lisabonská stratégia však ani zďaleka nie je statickým procesom. Strategická správa Komisie ustanovuje súbor nových politických iniciatív, vďaka ktorým by sa mala Európa stať ešte odolnejšou voči hospodárskym krízam, a ktoré by mali posilniť európske úsilie tvarovať proces globalizácie a naplno z neho čerpať výhody.
V prvom rade hovorme o tej najdôležitejšej oblasti. Najdôležitejšou oblasťou sú ľudia. Kľúčom k prekonaniu chudoby a nerovnosti je zvýšenie úrovne vzdelávania a odbornej prípravy v celej Európskej únii, pričom je potrebné zabezpečiť, aby boli dostupné pre všetkých. Rozhodli sme sa zamerať na jednu z najzraniteľnejších skupín, na žiakov, ktorí predčasne opúšťajú školu bez jej dokončenia. V súčasnosti v Európe ešte stále jedna šestina mladých ľudí opúšťa školu bez jej dokončenia. Jedna pätina detí vo veku 15 rokov nedokáže primerane čítať. Nemôžeme si dovoliť, aby ich talent vyšiel navnivoč. Musíme poskytnúť mladým ľuďom zručnosti, ktoré potrebujú, aby dokázali realizovať svoj potenciál.
Ďalším kľúčovým pilierom lisabonskej stratégie, ku ktorému sme sa vrátili, je výskum a inovácie. Aby do Európy prúdili investície, musí zvýšiť svoju pomernú príťažlivosť. V Európe potrebujeme piatu slobodu, voľný pohyb poznatkov, ktorá doplní ďalšie štyri slobody, na ktorých je postavený vnútorný trh. Je potrebné, aby sme podporovali otvorené inovácie, no zároveň je potrebné zabezpečiť, aby boli poznatky primerane chránené európskymi patentmi a autorskými právami.
Na tomto mieste by som chcel privítať skutočnosť, že včera tento Parlament schválil Európsky inovačný a technologický inštitút. Z hľadiska Európy ide o kľúčové rozhodnutie. Dovoľte mi poblahoželať Európskemu parlamentu k tomuto úspechu. Chcem sa vám tiež poďakovať za to, že ste podporili môj návrh, ktorý, ako si spomínam, sa pred troma rokmi stretol s veľkým odporom. No vďaka dobrej spolupráci medzi Parlamentom, Komisiou a členskými štátmi sa nám napokon podarilo dosiahnuť túto dohodu.
Treťou prioritou, ktorú sme skúmali, je podnikateľské prostredie. Je potrebné vybudovať jednotný trh, ktorý bude fungovať v prospech Európy a najmä v prospech malých a stredných podnikov, ktoré tvoria základ nášho hospodárstva, a v ktorých sa vytvára najviac nových pracovných miest. Preto zajtra požiadam Európsku radu, aby presadila myšlienku zákona o malých podnikoch, ktorým by sa odstránili prekážky vzniku a rastu malých a stredných podnikov. Musíme mať na pamäti, že to najdôležitejšie, čo môžeme malým a stredným podnikom poskytnúť, je skutočný vnútorný trh. Práve v tom spočíva najväčší rozdiel medzi Európou a Spojenými štátmi americkými z hľadiska malých a stredných podnikov, nejde o konkrétne právne predpisy. Malý podnik v Spojených štátoch amerických môže začať v jednom štáte, no okamžite má dosah na celý vnútorný trh Spojených štátov amerických. V Európe to tak ešte stále nie je. V Európe existuje z hľadiska praxe veľa prekážok, ak chce podnik rozšíriť svoju činnosť na územie ďalšieho štátu. Preto je naozaj potrebné, aby sme dokončili vnútorný trh, ak chceme, aby sa malé a stredné podniky rozvíjali, a ak chceme, aby bol v Európe vyšší rast a väčšia zamestnanosť.
(potlesk)
Posledným pilierom lisabonskej stratégie, ku ktorému sme sa vrátili v našej strategickej správe, je energia a zmena klímy, ktoré predstavujú hlavnú výzvu, ktorej musí čeliť naša generácia. Možno je na prijatie balíka o energii a klíme priskoro, no, ako poslanci Parlamentu dobre vedia, nemôžeme si dovoliť stratiť tempo. Načasovanie dohody je z hľadiska jej úspešnosti kľúčové. Čím skôr ju dosiahneme, tým nižšie budú náklady na prispôsobenie, a tým väčší prínos bude mať pre tých, ktorí ju včasne zaviedli. Ide tiež o kľúčový moment z hľadiska dosiahnutia nášho prvoradého cieľa, ktorým je dosiahnutie komplexnej medzinárodnej dohody na budúci rok v Kodani. Čím viac krajín sa zapojí, a čím bližšie budú ich predstavy k našim, tým viac bude možné zabezpečiť rovnaké podmienky pre všetkých. Nič k tomuto procesu nemôže prispieť viac ako to, že by Európska únia dosiahnutím dohody do konca tohto roka ukázala, že myslí svoje zámery skutočne vážne.
Som teda naozaj odhodlaný, Komisia je naozaj odhodlaná, spolupracovať s členskými štátmi na dosiahnutí základnej politickej dohody o vnútornom trhu s energiou a o ochrane klímy a o balíku o obnoviteľných zdrojoch do konca tohto roka. Samozrejme, chceli by sme tiež, aby sa s Európskym parlamentom uzavrel konečný legislatívny proces na začiatku budúceho roka.
Je, samozrejme, dôležité prepojiť stratégiu ochrany podnebia s vnútorným trhom s energiou. Všetci vieme, že je to nevyhnutné, ak chceme dosiahnuť našu víziu konkurencieschopnej, bezpečnej a udržateľnej energie v Európe. Mám radosť, keď vidím, ako spracovanie tejto dokumentácie v posledných týždňoch naberá na rýchlosti. Sme rozhodnutí nájsť spôsoby ako zabezpečiť, aby sa uskutočnilo skutočné otvorenie trhu, ktoré sme si stanovili ako cieľ v našich pôvodných návrhoch. Komisia je aj naďalej pevne rozhodnutá uskutočniť oddelenie vlastníctva alebo jemu zodpovedajúci funkčný ekvivalent. Hlavné je, aby bol tento Parlament najneskôr v júni pripravený na prvé čítanie.
Reforma neznamená, že je potrebné odstrániť hodnotné sociálne pokroky alebo naše sociálne trhové hospodárstvo, naopak, vďaka reforme vyzbrojíme ľudí tak, aby v časoch zmien uspeli, a dáme im možnosť prevziať kontrolu nad vlastným životom.
Reforma sa týka modernizácie našich sociálnych systémov a zabezpečenia ich udržateľnosti. Našimi heslami musia byť dostupnosť, príležitosť a solidarita, ktoré sú tiež ústrednými prvkami nového sociálneho programu, ktorý Komisia predstaví pred začiatkom leta.
Reforma tiež znamená vytvorenie dynamického podnikateľského prostredia, v ktorom podnikatelia investujú svoj čas a zdroje do výroby vysokokvalitných výrobkov a poskytovania vysokokvalitných služieb, ktoré si chcú kúpiť ľudia z celého sveta, pričom nie je potrebné, aby podnikatelia investovali svoj čas a zdroje do vypĺňania nepotrebných formulárov a do každodenného boja s byrokraciou.
Náplňou reformy je tiež transformácia Európy na nízkouhlíkové hospodárstvo, ktoré je výhodné z hľadiska životného prostredia i z hľadiska podnikania. Prostredníctvom takéhoto hospodárstva sa zvýši životná úroveň, no nebude to mať nepriaznivé následky pre prírodu.
Teší ma, keď vidím, že množstvo úsilia, ktoré sme v posledných rokoch venovali prepracovanej lisabonskej agende, pomohlo dosiahnuť široký konsenzus v otázkach kde sa nachádzame a kam chceme ísť. Tento Parlament je stálym zdrojom kritickej podpory, za čo sa vám chcem poďakovať.
S potešením som zaznamenal veľkú mieru podpory lisabonskej stratégie, ktorú Európsky parlament vyjadril prostredníctvom svojho uznesenia z 20. februára o príspevku k jarnému zasadnutiu Európskej rady v roku 2008 vo vzťahu k Lisabonskej stratégii.
Videl som aj pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré sa týkali všeobecných usmernení pre hospodársku politiku, o ktorých tento Parlament v rovnaký deň hlasoval. Súhlasím s otázkami, na ktoré poukazujete, v súčasnosti už sú neoddeliteľnou súčasťou politík Európskej únie na základe návrhov Európskej komisie, ide o sociálne začlenenie, udržateľnosť verejných financií, potrebu bojovať proti inflácii, výskum a vývoj, lepšiu koordináciu hospodárskej politiky, podporu podnikania a inovácií, vonkajší rozmer vnútorného trhu a o zmenu klímy a energiu. Takže povedzme si to jasne: Komisia súhlasí s týmito prioritami.
Po konzultáciách s rôznymi zúčastnenými stranami, vrátane členských štátov, v decembri Komisia navrhla zachovať pôvodné znenie usmernení stratégie, vzhľadom na to, že je v nich zabudovaná flexibilita, vďaka ktorej je možné prispôsobiť sa vývoju okolností a zamerať sa na priority, ktoré som práve vymenoval, a s ktorými Komisia súhlasí.
Zachovanie usmernení vyslalo prepotrebný signál stability a predvídateľnosti členským štátom a tiež hospodárskym subjektom, čím sa zvýšila pravdepodobnosť, že sa zámery podarí realizovať. Ako pred chvíľou uviedol pán úradujúci predseda Rady, práve realizácia je v súčasnosti prioritou. Musíme dosiahnuť konkrétne výsledky a musíme byť dôslední. Preto po komunikácii s Výborom pre hospodárske a menové veci Európskeho parlamentu sa Komisia usilovala s Radou dohodnúť na kompromise, podľa ktorého by sa upravil popisný dokument priložený k usmerneniam tak, aby odrážal otázky zdôraznené Parlamentom. Napriek úsiliu Komisie sa Rada rozhodla nepostupovať podľa nášho kompromisného odporúčania týkajúceho sa všeobecných usmernení pre hospodársku politiku.
V každom prípade by som tento Parlament rád ubezpečil o tom, že Komisia pripisuje najvyššiu dôležitosť stanoveniu správneho rámca pre členské štáty, aby realizovali naše spoločné priority, pričom prioritami sú rast a zamestnanosť. Keď hovorím o raste, mám na mysli udržateľný rast z hľadiska sociálneho i environmentálneho. A pracovné miesta, ktoré sa nezvyšujú len z hľadiska ich počtu, ale aj kvality. Pretože sme si istí, že obnovená lisabonská stratégia zameriavajúca sa na zamestnanosť a hospodársky rast, so záväzkom v oblasti konkurencieschopnosti a začlenenia, je najlepšou odpoveďou Európy na výzvy globalizácie.
(potlesk)
Joseph Daul
Vážený pán predseda, vážený pán úradujúci predseda, vážený pán predseda Komisie, dámy a páni, prioritou jarného zasadnutia Európskej rady bude podnietiť európsky rast a opätovne odštartovať lisabonskú stratégiu na obdobie rokov 2008 až 2010.
Naša skupina si myslí, že je mimoriadne dôležité poskytnúť Európskej únii z hľadiska globalizácie každú príležitosť a zreformovať ju tak, ako to čo najenergickejšie navrhuje Európska komisia od roku 2005 pod vedením jej predsedu, pána Josého Manuela Barrosa. Táto stratégia predstavuje najlepší nástroj na riešenie výziev, ktorým musíme čeliť: globalizácia, obyvateľstvo a zmena klímy.
V tomto smere je tu ukryté dvojité posolstvo: je potrebné pokračovať v uskutočnených reformách, no je potrebné tiež zvýšiť účinnosť lisabonskej stratégie. Globalizácia predstavuje pre Európu príležitosť, no nikdy neprijmeme nekontrolovaný voľný trh. To je prvá výzva. Musíme chrániť záujmy najzraniteľnejších a podporovať náš sociálny model. Nie je čas na zmenu smerovania, naopak, je čas, aby sme zintenzívnili naše úsilie smerom, ktorý už bol stanovený. Lisabonská stratégia navrhuje prispôsobenú odpoveď na každú výzvu.
V konfrontácii s konkurenciou z rozvíjajúcich sa krajín, spočíva naša budúcnosť vo výskume a inováciách, v podpore podnikania, v celoživotnom vzdelávaní a v reforme trhu práce. Európa môže byť konkurencieschopná, len ak jej výrobky budú mať pridanú hodnotu z hľadiska kvality a inovácií. Preto vyzývam členské štáty, aby v čo najväčšej miere investovali do výskumu a inovácií.
Bez rozvoja malých a stredných podnikov nie je možné dosahovať rast a vytvárať nové pracovné miesta. Znížením administratívnej záťaže im musíme pomôcť pri zabezpečovaní zmlúv a pri vytváraní nových pracovných miest. Príprava zákona o malých podnikoch na európskej úrovni je krok správnym smerom. Vzdelávanie a odborná príprava sa musia prispôsobiť potrebám hospodárstva. Našu konkurenčnú výhodu si môžeme zachovať len vtedy, ak bude pre našu pracovnú silu zabezpečená správna odborná príprava. Je potrebné prehodnotiť a určite aj rozšíriť výučbu na školách a univerzitách a tiež nepretržitú odbornú prípravu. Z tohto hľadiska vítame program Celoživotné vzdelávanie na obdobie rokov 2007 až 2013. Je tiež potrebné, aby boli uskutočnené ďalekosiahle reformy trhu práce, ktorý musí byť mobilnejší, flexibilnejší a tiež bezpečnejší. Podniky musia byť schopné prispôsobiť sa požiadavkám trhu. Zamestnanci musia mať možnosť využiť príležitosti rekvalifikácie a adaptácie.
Druhá výzva, ktorej musí Európa čeliť, sa týka jej obyvateľstva. Starnutie obyvateľstva pravdepodobne spôsobí nedostatok pracovnej sily a tlak na systémy sociálneho zabezpečenia. Vnútornú pracovnú silu musíme lepšie podnecovať, musíme tiež zabezpečiť lepšiu flexibilitu a prispôsobivosť pre všetky generácie, aby si mohli ľahšie usporiadať svoje profesionálne i rodinné životy. Musíme tiež prehodnotiť našu prisťahovaleckú politiku, ktorá musí byť európska a musí priťahovať zručnosti a know-how. Je potrebné vypracovať návrh systému takzvanej modrej karty. Musíme tiež zastaviť únik mozgov. Naše investície do vzdelania vyjdú navnivoč, ak výskumníci odídu do zahraničia za lepším platom a lepšími pracovnými podmienkami.
Treťou a poslednou výzvou je zmena klímy. Musíme zaviesť politický systém, ktorý bude v súlade so životaschopným ekologickým hospodárstvom, čo znamená naplnenie cieľa 20 % zníženia emisií skleníkových plynov. Okrem ekologických výhod nám to tiež zabezpečí dobré postavenie z hľadiska trhov s čistými technológiami, čo nie je zanedbateľné. Musíme však ísť príkladom, a rovnako sa musia zachovať aj naši partneri. Ekologickú politiku musí sprevádzať zahraničná obchodná politika, ktorá nie je protekcionistická, no je pevná.
Dámy a páni, naše hodnoty a náš model spoločnosti je možné zachovať, len ak budeme mať odvahu zreformovať našu spoločnosť, a ak povieme našim spoluobčanom pravdu. Sociálny pokrok môžeme dosiahnuť, len ak sa bude zvyšovať rast. Na druhej strane rast sa bude zvyšovať, ak na to vytvoríme podmienky. Dovoľte mi poďakovať sa pánovi predsedovi Komisie, pánovi podpredsedovi Verheugenovi a tiež všetkým komisárom za odvedenú prácu. Moju vďaku, vážené dámy, vážení pani, možno vnímať v kontexte stajne, stajne pána Barrosa. Prídel ovsa predstavuje dobre odvedenú prácu, no ovos je tiež zdrojom energie pre vykonanie celej práce, ktorá je ešte pred nami.
(potlesk)
Martin Schulz
v mene skupiny PSE. - (DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, dovoľte mi začať poznámkou adresovanou pánovi predsedovi Rady. Pán predseda, boli sme informovaní, že počas zajtrajšej večere sa má diskutovať o Stredomorskej únii. S touto myšlienkou prišiel francúzsky prezident. Okrem toho, že dúfam, že bude všetkým účastníkom večera chutiť, by som vás chcel v mene našej skupiny požiadať, aby ste počas večere objasnili nasledujúce: ak ide o to, že Stredomorská únia bude vychádzať z barcelonského procesu, do ktorého smerujú veľké čiastky z rozpočtu Európskej únie, alebo tento proces vylepší, potom má táto iniciatíva našu plnú podporu. Je však potrebné zaručiť, že takáto politika sa bude presadzovať v rámci Európskej únie.
Ak má byť Stredomorská únia úspešná, musí ísť o politiku Spoločenstva v rámci súčasných inštitúcií a politík EÚ. Ak by naopak mala byť Stredomorská únia v Európskej únii faktorom, ktorý rozdeľuje, bolo by to zlým signálom. Okrem toho by došlo k izolácii Francúzska tesne predtým ako sa ujme predsedníctva, a to určite nechceme.
(potlesk)
Preto vás žiadame, aby ste túto správu tlmočili účastníkom samitu.
Na jednej strane je pravda, že sa usmernenia nezmenili. Na strane druhej, bolo v tejto sále väčšinou 515 hlasov dňa 20. februára prijaté úplne iné rozhodnutie, a to, že je potrebné ich zmeniť. No nesporme sa o tom, či tieto usmernenia bolo alebo nebolo treba zmeniť, ale hovorme o tom, či sú alebo nie sú dosiahnuteľné podstatné zmeny obsiahnuté v našej požiadavke na zmenu usmernení.
Pán Barroso, minulý týždeň som vás kritizoval za to, že nie ste dostatočne zanietený. Odvtedy som sa dopočul, že niekoľkí členovia Komisie, pravdepodobne po konzultácii s vami, si zvolili a predložili niektoré myšlienky, ktoré tu boli navrhnuté. Preto moja kritika už v tomto ohľade nie je opodstatnená. Ale po tom, čo som si vypočul váš dnešný príhovor, pán predseda, musím zopakovať myšlienku, že vy máte v Európe vedúcu úlohu. Váš zajtrajší príhovor určený hlavám štátov a predsedom vlád ich musí motivovať, aby v členských štátoch zaviedli opatrenia, na ktoré ste práve vyzvali. Veľká časť z toho, čo hovoríte, je, samozrejme, pravdivá, no musíme čeliť skutočnej situácii v Európe.
Dovoľte mi preto, aby som vymenoval päť bodov, o ktorých si myslíme, že sú kľúčové, no neboli dostatočne zdôraznené, ani zavedené do praxe. Áno, samozrejme, podarilo sa dosiahnuť pokrok, nezamestnanosť klesá a produktivita rastie, no pravdou je, že stúpa aj neistota zamestnania. Samozrejme, vytvára sa viac nových pracovných miest, no tieto novovytvorené pracovné miesta nie sú isté, ba sú čoraz neistejšie. Mzdy v Európe rastú, no rastú pomalšie ako zisky obchodných spoločností. V percentuálnom vyjadrení zisky obchodných spoločností rastú rýchlejšie ako sa zvyšuje mzda zamestnancov.
(potlesk)
Poukazuje to na sociálnu nerovnováhu. Chceme zlepšiť sociálnu súdržnosť, chceme lepšiu sociálnu ochranu. Čo z toho, že vnútorný trh rastie, čo z toho, že Únia je globálne konkurencieschopná, keď skutočnosť je takáto: výrobná továreň v určitej lokalite dosahuje zisk vo výške 4 %, no povie: "Z hľadiska akcionárov táto zisková marža nie je dostatočná, chcú zisk na úrovni 6 %, preto továreň v tejto lokalite uzatvoríme". Takýto vývoj udalostí nepriaznivo ovplyvňuje základnú istotu, ktorú Európska únia potrebuje. Naši občania potrebujú mať istotu!
Diskutujeme o oddelení v energetickom sektore, ktoré môže, ale nemusí byť potrebné. Tentoraz si povedzme niečo o oddeľovaní, ktoré prebieha v oblasti sociálnej politiky v Európe. Reálne hrozí, že hospodársky rast bude oddelený od sociálneho zabezpečenia, preto je potrebné usmernenia prehodnotiť. Musíme jasne stanoviť, že nech sa stane v oblasti sociálnej politiky v Európskej únii čokoľvek, pôjde to ruka v ruke s hospodárskym pokrokom.
Dnes popoludní budeme oslavovať 50. výročie Európskeho parlamentu. Pred 50 rokmi tu v Štrasburgu vládol duch, podľa ktorého tvorili hospodársky rozvoj a sociálne zabezpečenie základ rastu a úspechu Európskeho spoločenstva. Tento prístup je čoraz viac ohrozený.
Povedali ste, že je potrebné znížiť byrokraciu, ktorej musia čeliť malé a stredné podniky. Áno! Ak však byrokraciu znížime a tieto podniky sa začnú pohybovať po Európe a spôsobia podobné udalosti ako v prípade Laval, malo by to nepriaznivý dosah na dôveru v Európskej únii. Pretože ak môžu slobodu pohybu využiť dokonca malé a stredné podniky na potláčanie sociálneho pokroku, obchodné spoločnosti na tom možno získajú, no ich zamestnanci určite nie. Títo zamestnanci však predstavujú väčšinu občanov EÚ.
Samozrejme, investície do vzdelania, odbornej prípravy, výskumu a inovácií sú potrebné, o tom niet pochýb. Ak však pre prevažnú väčšinu ľudí závisí dostupnosť univerzity alebo školy od toho, či majú ich rodičia v peňaženke dostatok peňazí, potom nemožno hovoriť o sociálnej politike. Musíme zabezpečiť rovnaký prístup pre všetkých občanov v Európskej únii, bez ohľadu na to, odkiaľ pochádzajú a tiež na to, aká je ich rodinná situácia. Ak má Európa prežiť, musíme posilniť aj tento potenciál, nielen podnikateľský potenciál. Predovšetkým musíme posilniť potenciál mladých ľudí na tomto svetadiele, pre ktorých musíme zabezpečiť prístup k výskumu, zručnostiam a odbornej príprave.
Na sociálnu istotu má nepochybne nepriaznivé následky, ak si každý boháč v Európe môže premiestniť svoje finančné prostriedky z jednej krajiny do inej bez toho, aby musel platiť daň. To je ďalší príklad nepriaznivých následkov! Máte teda pravdu, keď hovoríte, že je potrebné regulovať finančné trhy EÚ.
Vážený pán predseda, všetky uvedené dôvody naznačujú, že usmernenia je potrebné prehodnotiť. V konečnom dôsledku málo záleží na tom, ako to nazveme. Ak túto správu zajtra sprostredkujete Rade, budeme na vašej strane, no na vašej strane budeme len vtedy, ak to urobíte!
(potlesk)
Graham Watson
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predseda, zasadnutie Rady prebiehajúce tento týždeň sa koná niekde uprostred medzi zúfalstvom a nádejou. Hoci sa zdá, že hlavné ťažkosti sa podarilo prekonať, Lisabonská zmluva ešte nie je ratifikovaná a niektoré jej ustanovenia sú stále otázne. Politické smerovanie Ruska, Turecka a niektorých našich susedov zo Stredného a Blízkeho východu je neisté. Hospodársky rast sa spomaľuje, prenasledujú ho následky, ktoré mali na HDP nedávne krízy bankového sektora vo Švédsku, Fínsku, Maďarsku, či Španielsku, o Argentíne a Japonsku ani nehovoriac. Preto sme o to viac uvítali spoločné opatrenia, ktoré prijali naše centrálne banky dnes ráno.
Okrem týchto úvah zaťažujú naďalej mysle našich politikov aj hlavné globálne výzvy, ako sú rast počtu obyvateľstva a migrácia, medzinárodná kriminalita a terorizmus, klimatické zmeny a energetická bezpečnosť. Naliehavé vykonanie návrhov Komisie v oblasti boja proti klimatickým zmenám leží na pleciach členských štátov a tohto Parlamentu. Obrysy tejto výzvy sú rozsiahle.
Správa vysokého predstaviteľa o vplyve klimatických zmien na bezpečnosť a stabilitu poukazuje na to, že existuje skutočná a bezprostredná obava, s hrozbou vojenských dôsledkov, vrátane využitia (o ktorom sa niekedy hovorí) organizácie NATO ako nástroja na zaistenie energetickej bezpečnosti. Zaslepené krátkodobým hospodárskym myslením sa už niektoré členské štáty EÚ usilujú obmedziť svoje záväzky týkajúce sa návrhov Komisie v oblasti klimatických zmien. Pozrite sa na návrh záverov Rady, odsek 18, a všimnite si niektoré vyhýbavé slová, ktoré doň boli vložené.
Tieto dvojité nebezpečia obsahujú hrozbu, že sa utiahneme do pevnosti menom Európa. Len zvýšením vnútornej solidarity sa môžeme vyhnúť pasci, do ktorej by padli členské štáty, napríklad ak by sa rozhodli pre South Stream namiesto Nabucca. Len ak rozšírime solidaritu až poza naše brehy, budeme môcť dosiahnuť mier okolo Stredozemného mora, toho Mare Nostrum, alebo okolo Kaspického mora. Einstein mal pravdu, keď povedal, že mier nie je možné zabezpečiť násilím, môže sa k nemu dospieť len porozumením.
Je potrebné, aby sme išli príkladom. Dúfam, že v záveroch Rady uvidíme záväzky národných vlád a Európskej únie znížiť spotrebu energie v našich vládnych budovách a sídlach inštitúcií a tiež pokiaľ ide o naše vozové parky, pričom sa stanovia záväzné ciele, aby to bolo možné dosiahnuť.
Zo strany Medzivládneho panela pre zmenu klímy a aj od iných organizácií prichádzajú vážne varovania týkajúce sa nákladov pri nečinnosti. My nielen musíme, ale aj môžeme konať, napriek silnému protivetru, hospodárske základy eurozóny sú silné, ako hovorí pán predseda Komisie, domáci dopyt a vývoz aj naďalej rastú, čo je znakom toho, že lisabonská stratégia funguje a je potrebné pokračovať v jej presadzovaní.
Počujeme, čo ľudia v tomto Parlamente hovoria. Skupina pána Wurtza viedla protest vo veci ohrozenia 12 tisíc pracovných miest v spoločnosti Unilever. Pán Schulz napísal list 27 hlavám štátov a predsedom vlád, v ktorom vyzval na zmenu hospodárskeho smerovania, na zavedenie záväzných sociálnych noriem a väčšej sociálnej ochrany. Tieto opatrenia však nezohľadňujú skutočnú situáciu v globálnom hospodárstve, kde s čoraz väčším počtom krajín, ktoré otvorili svoje hospodárstva, rástol globálny pomer obchodu k HDP rýchlejšie ako celkový výstup. V súčasnosti pochádza polovica našich príjmov z obchodu a dokonca aj rozvojové krajiny predstavujú jednu tretinu svetového obchodu. Integrácia svetového hospodárstva je dôkazom toho, že nejde o hru s nulovým súčtom. Hoci podiel Európy na svetovom hospodárstve klesá, jeho celkový rast znamená, že aj naďalej vytvárame nové pracovné miesta a bohatstvo. Preto sme za posledné dva roky vytvorili 6,5 milióna nových pracovných miest. Moja skupina v tomto zmysle dlho argumentovala, teší nás, že to uznali aj páni Jacques Delors a Poul Nyrup Rasmussen pri vypracovaní návrhu manifestu pre skupinu PSE, ktorý bol prijatý v Oporte približne pred 15 mesiacmi.
Pán Schulz, ak sa v tejto miestnosti nachádza pštros, ktorý schováva hlavu v piesku, nesedí v kresle č. 21 (kreslo pána Barrosa), ale v kresle č. 6 (kreslo pána Schulza). Myslím si, že sa tým vysvetľuje, prečo skupina PSE prišla o svoju pôvodnú rolu, v ktorej poháňala túto inštitúciu vpred.
Európska rada musí preukázať viac nástojčivosti pri úsilí dosiahnuť svoje ciele v oblasti výskumu a vývoja. Musí rozšíriť trh rizikového kapitálu a zvýšiť mobilitu výskumníkov s cieľom podporiť inovácie. S cieľom odvrátiť nebezpečenstvo musí tiež Európska rada zlepšiť transparentnosť a kontrolu v sektore bankovníctva. Pán Lenarčič, musíte venovať pozornosť sociálnej súdržnosti a environmentálnej stabilite, no musíte tak robiť s istotou a vedomím, že trh je najsilnejším nástrojom, ktorým môžeme zvýšiť životnú úroveň.
(potlesk)
Brian Crowley
v mene skupiny UEN. - Vážený pán predseda, dovoľte mi privítať pána úradujúceho predsedu a pána predsedu Komisie. Dnes s nami diskutujú o tom, o čom budú na nadchádzajúcom samite diskutovať naši staršinovia, mudrci, a niekto by mohol povedať, že aj tí najskúsenejší z nás, s čím ja osobne nemusím nevyhnutne súhlasiť.
Namiesto toho, aby som opakoval všetko, čo už povedali moji kolegovia, pretože možno súhlasiť s väčšinou príspevkov, povedal by som, že nejde o jedno alebo o druhé, ale skôr o kombináciu všetkých týchto vecí: ide o úsilie vybrať tie najlepšie myšlienky zo všetkých rôznych návrhov, ktoré boli predložené, a využiť ich ako jedinečný model, ktorý musí Európa nasledovať. Hovorím to, pretože naše skúsenosti za posledných 30 rokov, a najmä za posledných 20 rokov, poukazujú na to, že nejde o jedno, ani o druhé. Nie je možné dosahovať hospodársky rast bez správnej sociálnej súdržnosti a sociálnej ochrany. Nie je možné chrániť životné prostredie bez riadnych investícií do nových zdrojov, informačných technológií, výskumu a vývoja, aby bolo možné vytvoriť inovatívne spôsoby riešenia problémov, ktorým musíme v súčasnosti čeliť.
Podobne nie je možné vyriešiť nezamestnanosť tým, že si povieme, že chceme vytvoriť viac pracovných miest. Je potrebné podnietiť obchodné spoločnosti a podniky k tomu, aby vytvárali pracovné miesta, aby investovali peniaze a vytvárali bohatstvo. Pole pôsobnosti verejných služieb je obmedzené, či už ide o verejné investície do infraštruktúry, alebo o čokoľvek iné. V konečnom dôsledku ide o to, aby podnikatelia a podnikateľky v malých a stredných podnikoch, ktoré zamestnávajú 62 % všetkých ľudí, ktorí sú v rámci Európskej únie zamestnaní, investovali viac finančných prostriedkov do tvorby väčšieho počtu pracovných miest.
Na to je potrebné dosiahnuť určitý stupeň flexibility. Pojem flexibilita by však nemal predstavovať pokles úrovne alebo ochrany práv pracujúcich. Podobne nemožno na základe jedného zlého príkladu, akým je prípad Laval, ktorý je skutočne zlý, vyvodiť záver, že všetci ostatní musia byť pod čo najdôslednejšou kontrolou. Mal by to byť východzí, nie konečný bod. Pozrime sa na výzvy, ktorým musíme dnes v Európskej únii čeliť: nedostatok investícií do riadneho výskumu a vývoja. Tí najlepší a najbystrejší odchádzajú z európskych univerzít a organizácii, aby vo svojom výskume a ďalšej práci pokračovali v Amerike, Japonsku a teraz dokonca už aj v Číne. A pozrime sa aj na premiestnenie európskeho priemyslu a obchodu. Nejde už o premiestnenie do iných krajín v rámci Európy, ako tomu bolo pred 10 alebo 12 rokmi. V súčasnosti sa európsky priemysel presúva mimo Európskej únie, do Indie, Pakistanu, Malajzie a podobne.
V súčasnosti by sme sa nemali zameriavať len na krátkodobé ťažkosti, ktoré spôsobila náhla kríza rizikových hypotekárnych úverov. Ak sa obzrieme do minulosti, posledných 25 rokov sa hospodárske trhy vyvíjajú v cykloch: môžeme vidieť vrcholy i pády. Musíme zabezpečiť, aby boli základné kamene, ktoré dnes položíme, aj o 15 rokov rovnako pevné ako dnes, aby vďaka nim hospodárstvo rástlo, a aby bolo možné zaručiť bezpečnosť dodávok energie. Prezident Estónska nám v tejto rokovacej sále včera povedal, že Rusko sa v súčasnosti správa ako superveľmoc, a že využíva svoj status superveľmoci v oblasti ropy a zemného plynu na ovplyvňovanie zahraničnej politiky. Musíme zabezpečiť, aby bola v rámci Európskej únie solidarita, aby sme sa mohli postaviť a čeliť tejto výzve.
Našim najlepším a najhodnotnejším aktívom sú naši mladí ľudia. Ak nebudeme dostatočne investovať do vzdelania a odbornej prípravy, aby sme im poskytli zručnosti a príležitosti v Európskej únii, hrozí, že o nich prídeme.
Na záver mi dovoľte povedať pánovi úradujúcemu predsedovi rady, že by som chcel vzdať hold mladým ľuďom zo Slovinska za ich prácu počas slovinského predsedníctva, najmä v protokolárnom oddelení, a za to, aký príjemný obraz vytvárajú o Slovinsku ako o krajine.
Rebecca Harms
v mene skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, na úvod by som sa chcela vrátiť k tomu, čo povedal pán Schulz. Dovoľte mi znovu zdôrazniť, že nie je možné pravdivo vyhodnotiť lisabonskú stratégiu, ak nezohľadníme skutočnosť, že hoci Európa z procesu globalizácie veľmi veľa získala, tento zisk je rozdelený veľmi nerovnomerne. Okrem toho, nárast zamestnanosti v žiadnom prípade nevyriešil problém pracujúcich chudobných ľudí, naopak, napriek rastúcej zamestnanosti a zvýšenému rastu, vzrástla aj chudoba spôsobená neistotou zamestnania.
My, poslanci Európskeho parlamentu, sme vo svojom uznesení výslovne žiadali, aby Komisia a Rada riešili otázku odvetvových minimálnych miezd, a aby Komisia hodnotila výsledky lisabonskej stratégie iným spôsobom, z hľadiska problému rastúcej sociálnej marginalizácie. Tento ukazovateľ chudoby tvorí neoddeliteľnú súčasť nášho uznesenia, považujem za poľutovaniahodné, že Rada ani Komisia zatiaľ nezareagovali na tieto rozhodnutia Európskeho parlamentu.
(potlesk)
Pokiaľ ide o tému podnebia a energie, úprimne, bola som šokovaná, keď zástupca nemeckej vlády v Bruseli len pár dní pred konaním tohtoročného jarného samitu vyhlásil, že environmentálna politika by nemala zasahovať do priemyselnej a hospodárskej politiky. Toto vyhlásenie urobil štátny tajomník nemeckého ministerstva životného prostredia, pán Machnik, ktorého moji nemeckí kolegovia nepochybne poznajú. Nemecké ministerstvo životného prostredia zjavne vôbec nerozumie tomu, čo v skutočnosti znamená pojem "udržateľnosť".
Preto nie je prekvapujúce, že nemecká vláda je aj naďalej proti obmedzeniam emisií oxidu uhličitého pre vozidlá, že nepodporuje jednotný trh s energiou v podobe, v akej ho navrhuje Komisia, a že sa snaží vytvoriť spojenectvo proti "novému vymedzeniu obchodovania s emisiami".
S poľutovaním musím konštatovať, že pokiaľ ide o tieto rokovania, Nemecko čiastočne pozabudlo na to, aká dohoda bola uzavretá na minuloročnom jarnom samite. Niektoré súčasné nemecké politiky sú úplne v rozpore s výsledkami minuloročného samitu. Nie som si napríklad istá, či nová priorita, ktorá sa pripisuje obnoviteľnej energii, a ktorá sa javí byť úplne nerozporuplnou, skutočne stačí na zabezpečenie udržateľnosti v oblasti energie a podnebia.
Podľa môjho názoru sa s mnohými otázkami spája aj problematika Stredomorskej únie. Niekedy má človek dojem, že rovnako ako v prípade veľkých dohôd v oblasti zemného plynu s Ruskom (mám na mysli North Stream a South Stream), predstavuje Stredomorská únia ďalší dôkaz toho, že jednoducho nie je možné dosiahnuť jednotnú politiku EÚ v oblasti energie7 a bezpečnosti energetických dodávok. Ak sa Rade nepodarí tento problém riešiť, nedokáže splniť svoje záväzky.
(potlesk)
Gabriele Zimmer
, v mene skupiny GUE/NGL. - (DE) Vážený pán predseda, dnes slávime 50. výročie Európskeho parlamentu, čo by malo byť dostatočnou príležitosťou na to, aby nadchádzajúci samit konečne udelil tomuto Parlamentu právo iniciatívy!
Okrem toho som presvedčená, že 50. výročie Európskeho parlamentu je tou správnou príležitosťou na to, aby som spoločne so svojou skupinou jasne vyhlásila, že Rada ani Komisia nemôžu očakávať, že bude tento Parlament v budúcnosti poddajný a zhovievavý, a že im bude pochlebovať. Vždy bude našou povinnosťou zastať sa tých ľudí v Európskej únii, na ktorých sa často zabúda: 70 miliónov alebo viac ľudí v EÚ, ktorí žijú v chudobe, alebo im hrozí život v chudobe, vrátane 19 miliónov detí.
Ak (ako očakávame) Európska rada uvíta strategickú správu Komisie o obnovenej lisabonskej stratégii a poblahoželá si k svojmu vlastnému úspechu, mala by venovať viac než len pár riadkov tým občanom EÚ, tým deťom, ktoré z výdobytkov lisabonskej stratégie nemajú žiaden osoh.
Smerovanie priorít stratégie je nesprávne a rovnako nesprávne sú aj výsledné politiky! Pán Watson, nie naše protesty proti agresívnemu globálnemu správaniu spoločností Unilever, Thyssen-Krupp, Nokia a mnohých ďalších obchádzajú skutočnosť, ale neschopnosť Komisie a Rady postaviť sa agresívnym globálnym korporáciám a priradiť dostatočnú prioritu ochrane príslušných zamestnancov a osôb, ktoré sú sociálne vylúčené.
Môžem len súhlasiť so sťažnosťami Európskej siete proti chudobe, ktorá tvrdí, že proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu sa ešte stále nebojuje, neriešia sa rastúce sociálne rozdiely a toto úsilie nie je podporené transparentnosťou a odhodlaním.
Dňa 10. marca predložila spomínaná organizácia jarnému samitu štyri otázky, ktoré by mal Európsky parlament špecificky potvrdiť. Ako konkrétne navrhujete posilniť sociálny rozmer lisabonskej stratégie? Aké konkrétne opatrenia navrhujete na splnenie záväzku "mať rozhodujúci vplyv na odstránenie chudoby"? Vzhľadom na to, že 18,9 milióna ľudí z celkového počtu 78 miliónov oficiálne chudobných, je zamestnaných, aké opatrenia navrhujete na riešenie chudoby zamestnaných? Akými navrhovanými opatreniami chcete zabezpečiť, aby rastúce ceny energií neohrozili sociálnu súdržnosť a sociálne začlenenie? Som presvedčená, že tieto štyri otázky sú kľúčové, ak má byť hospodársky rast skutočne trvalo udržateľný z hľadiska sociálnej situácie i z hľadiska životného prostredia.
Jens-Peter Bonde
v mene skupiny IND/DEM. - Vážený pán predseda, vážený pán predseda Rady a vážený pán predseda Komisie, spoločne s kolegyňou z Írska, pani Kathy Sinnottovou, sme navrhli, aby bol pred konečným schválením Lisabonskej zmluvy pozmenený a doplnený jej nový protokol. Tento návrh by vyhlásil za neplatné revolučné rozhodnutie Európskeho súdneho dvora z 18. decembra 2007.
Lotyšská obchodná spoločnosť chcela vo Švédsku vybudovať školu, pričom lotyšskí zamestnanci za podobnú prácu dostávajú oveľa nižšiu plácu ako švédski zamestnanci. Švédske odbory začali s blokádou. Toto konanie bolo Európskym súdnym dvorom vyhlásené za nezákonné. Zmluvná zásada voľného pohybu tovaru a služieb môže byť obmedzená inou základnou zásadou, zásadou práva na štrajk, len ak je ohrozená verejná bezpečnosť, poriadok alebo zdravie. Normálny plat sa neráta. Neráta sa ani kolektívne vyjednávanie. Škandinávsky model flexiistoty, dobrovoľnú spoluprácu medzi odborovými organizáciami a zamestnávateľmi, možno zahodiť.
Zahraniční zamestnanci pracujúci pre zahraničné spoločnosti v Írsku môžu odteraz pracovať za írsku minimálnu mzdu 9 EUR za hodinu. Je nezákonné, aby írske odbory konali proti tomuto rozsudku Súdneho dvora, okrem prípadu, ak ide o minimálnu mzdu. V mojej vlasti je to ešte horšie, pretože v Dánsku nemáme stanovenú minimálnu mzdu.
Tento rozsudok Súdneho dvora je pohromou, je nutné zrušiť jeho platnosť novým znením zmluvy alebo právne záväzným protokolom. Náš návrh si môžete prezrieť na internetovej stránke. Dôrazne žiadam slovinské predsedníctvo a predsedu Komisie, aby sa na samite tejto otázke venovali.
Komisie a Rady sa chcem opýtať túto otázku: kedy sa dopracujeme ku konsolidovanej zmluve, ktorej obsahu by sme mohli porozumieť?
Jana Bobošíková
(CS) Dámy a páni, myslím si, že na zajtrajšom samite by sa mali hlavy štátov prebudiť a priznať si, že je utópiou znížiť európsku produkciu oxidu uhličitého o pätinu a o pätinu zvýšiť obnoviteľné energie za 12 rokov. Ak európsky priemysel zviažeme ďalšími obmedzeniami, ohrozíme konkurencieschopnosť podnikov i zamestnanosť a odoženieme investície do krajín, ktoré im klimatické prekážky nestavajú.
Okrem toho, namiesto podporovania nezmyslov, že do Európy sa z Afriky a Ázie rútia davy utečencov, ktoré odtiaľ vyháňa podnebie, sa zamyslime nad našou politikou, ktorá z Európy urobila cieľ migrácie chudobných a nie cieľ migrácie mozgov.
Som presvedčená, že by sme sa mali zamerať na inovácie, ktoré budú znižovať energetickú náročnosť výroby. Mali by sme uprednostňovať a platiť technickým mozgom, a nie zeleným mozgom. A mali by sme sa zbaviť neopodstatneného strachu z jadrových reaktorov. Ak chce Rada konať v záujme občanov, mali by krajiny investovať do výskumu, vývoja a osvety práve v oblasti jadrovej energie.
Giles Chichester
Vážený pán predseda, zasadnutie Európskej rady sa koná v ovzduší veľkej hospodárskej neistoty. Samit zváži aktualizáciu lisabonskej agendy, ktorá má pred sebou už len dva roky. Je životne dôležité, aby predsedovia vlád neskĺzli do polohy, v ktorej budú sami sebe blahoželať.
Existujú skutočné ohrozenia voľného trhu a základných zásad voľnej a otvorenej hospodárskej súťaže, ktoré musia tvoriť základ Európske únie. V súvislosti s tým mi dovoľte povedať, že som si s potešením prečítal nedávne poznámky pána predsedu Komisie vo Financial Times, v ktorých sa vyjadril k nepríjemnej otázke rastúceho protekcionizmu v Európe. Na otázku, či sa takéto postoje dostávajú do popredia, odpovedal: "Áno a obávam sa, že nárast takýchto postojov sa netýka len Európy, ale možno ho zaznamenať celosvetovo". Politické sily v Európe, ktoré boli tradične protrhovo orientované, sú dnes, povedzme to jemne, v tomto smere obozretnejšie.
Rastú teda hrozby protekcionizmu, v neposlednom rade aj keď počúvame rétoriku spoza Atlantiku od dvoch popredných kandidátov na úrad prezidenta. Povedzme si to jasne, Európa môže na procese globalizácie oveľa viac získať ako stratiť. Časopis The Economist nedávno vyjadril nespokojnosť so spôsobom vyjadrovania niektorých európskych lídrov, ktorý je namierený proti globalizácii. V článku sa píše, že skutočnosť je taká, že európski občania na procese globalizácie získali, dovoz je pre nich lacný, inflácia je nízka a nízke sú tiež úrokové miery. Napriek rozmachu Indie a Číny sa v období rokov 2000 až 2006 podiel EÚ na svetovom vývoze zvýšil, hoci len mierne.
Vo Francúzsku, kde je protekcionistická rétorika hádam najvýraznejšia, bolo v nedávnej štúdii uvedené, že len 3,4 % pracovných miest, ktoré v roku 2005 zanikli, možno pripísať premiestneniu výroby do zahraničia. Mali by sme teda zohľadniť všetky spomínané skutočnosti a mali by sme podporiť pána predsedu Komisie v jeho pevnom postoji v tejto otázke. Európa bude na medzinárodných trhoch úspešná, iba ak zlepší svoju konkurencieschopnosť, ak radikálne zreformuje svoje trhy práce, a ak výrazne obmedzí zlú reguláciu podnikania na úrovni EÚ i na vnútroštátnej úrovni.
The Economist položil otázku: nájdu v sebe niekedy súčasní politici dostatok úprimnosti, aby ľuďom povedali, že globalizácia je dobrá pre Európu i pre ľudí? Pán predseda Barroso bol úprimný, nastal čas, aby ho podporili lídri EÚ.
Robert Goebbels
(FR) Vážený pán predseda, dámy a páni, Európsku úniu dostihol skutočný svet. Na jarnom samite v roku 2007 mohla EÚ 27 ešte stále voľne snívať o ideálnom svete. Európa sa opäť uberala správnym smerom z hľadiska hospodárskeho rastu, nezamestnanosť klesala, zamestnanosť rástla, schodky verejných financií sa znižovali, Európska rada predstavila súbor vizionárskych cieľov v súvislosti s bojom proti klimatickým zmenám a na konferencii na Bali mala Európa ísť príkladom ostatným častiam sveta.
V auguste však vypukla kríza rizikových hypotekárnych úverov, ktorá aj v súčasnosti spôsobuje zmätok. Po bankách a poisťovniach sa nepokoj prenáša na investičné fondy. Tým, že centrálne banky neberú ohľad na morálne dôsledky, stali sa hasičmi požiarov špekulantov. Vedúce centrálne banky boli znova prinútené, aby vložili miliardy do obehu finančných prostriedkov s cieľom "vysporiadať sa s tlakom na likvidné aktíva", ako sa taktne hovorí vo svete vysokého finančníctva.
Zaplatiť za to však musí všeobecné hospodárstvo. Všeobecné sprísnenie udeľovania úverov spomalilo hospodársky rast. Prízrak recesie sa zväčšuje, ECB vyzýva na zdržanlivosť zamestnancov, ktorých kúpna sila sa čoraz viac znižuje v dôsledku vyšších cien energií a potravín. Na druhej strane, odmeny neúspešných géniov finančníctva a priemyslu nie sú až také zdržanlivé. Dolár je na rekordne najnižšej úrovni a barel ropy je na rekordne najvyššej úrovni. Predpovede hospodárskeho rastu sa čoraz viac upravujú smerom nadol.
Napriek meniacim sa podmienkam sa pán predseda Barroso drží súčasných integrovaných usmernení, ako keby boli vytesané do portugalského mramoru. Samit na Bali sa nestotožnil so vznešenými cieľmi, ktoré navrhovali Európania. Američania, Japonci, Kanaďania a dokonca ani Austrálčania, napriek ich novému postaveniu signatárov Kjótskeho protokolu, sa nechceli dohodnúť na žiadnych kompromisných cieľoch. Nechceli to ani Čína, India, Brazília ani Rusko. Časový plán, ktorý má viesť ku konferencii o klimatických zmenách, ktorá sa bude konať v Kodani v roku 2009, je mimoriadne chabý dokument. Komisia však nechce prispôsobiť rozhodnutia, ktoré boli prijaté na samite v roku 2007, skutočným problémom, ktoré sa v súčasnosti dostávajú do popredia.
Napriek tomu sa v rámci Komisie ozýva viacero rozumných hlasov. Pán predseda Barroso sa otvorene vyjadruje proti ilúzii Európy bez priemyslu. Pán podpredseda Verheugen trvá na tom, že je potrebné prijať jasné a pružné rozhodnutia, ktoré nebudú pomáhať deindustrializovať Európu. Zástupcovia energetického odvetvia priemyslu by, samozrejme, nemali žiadny problém s tým, keby boli osvedčenia emisií CO2 voľne predajné na dražbách. Vzhľadom na to, že plne ovládajú svojich zákazníkov, jednoducho by dodatočné náklady presunuli na nich. V oceliarskom a hliníkovom odvetví a tiež v iných priemyselných odvetviach náročných na spotrebu energie, ktoré pôsobia na svetových trhoch, sa vyššie režijné náklady nepremietnu do vyšších cien, ale určite budú mať vplyv na úpravu jedinej zostávajúcej premennej, zamestnanosti. Táto možnosť by rýchlo spôsobila presun výroby do krajín, v ktorých nie sú sociálne nariadenia a nariadenia týkajúce sa klímy až také prísne ako v Európe. Samozrejme, v takomto prípade by bol prínos pre globálnu klímu nulový, no sociálne náklady by boli pre Európanov neúnosné.
Na samite, ktorý sa konal v roku 2007, boli prijaté niektoré odvážne rozhodnutia, ktoré sa však nevysporiadali so skutočnosťami v krajinách EÚ 27. Dosiahnutie samotných cieľov v oblasti biopalív by pre životné prostredie znamenalo viac škody ako úžitku a rozhodne by to malo nepriaznivý dosah na spotrebiteľov. Nasledujúci samit musí prispôsobiť tieto rozhodnutia novým celosvetovým hospodárskym skutočnostiam a vymedziť environmentálnu politiku, ktorá nebude fungovať na základe ilúzie, že EÚ môže sama uniesť bremeno boja proti klimatickým zmenám.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Vážený pán predseda, energetická bezpečnosť by prirodzene mala byť jedným z kľúčových prvkov energetickej politiky Európskej únie. Energetickú bezpečnosť možno dosiahnuť len spoločným úsilím, spoluprácou a len ak bude Európska únia v tomto smere jednotná. V prípade plynovodu Nabucco to tak nie je, hoci ide o projekt, ktorý má pre Európu strategický význam.
Podľa môjho názoru, by sa touto otázkou malo zaoberať nadchádzajúce zasadnutie Rady, ktoré by malo zároveň zabezpečiť, že pokiaľ ide o spomínaný plynovod, bude Európska únia vystupovať ako jeden celok. Je potrebné mať na pamäti, že výstavba druhého plynovodu, ktorú podporuje niekoľko európskych krajín, môže znamenať, že z praktických príčin nebude možné pokračovať v projekte Nabucco, jednoducho nebude k dispozícii dostatočné množstvo plynu.
Preto chcem Európskej únii položiť otázku. Nebolo by možné podporiť výstavbu plynovodu z fondov Európskej únie, s cieľom zlepšiť energetickú bezpečnosť Únie? Podobné opatrenie sa prijalo v prípade projektu Galileo, ktorý sa považoval za projekt strategického významu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Vážený pán predseda, chcel by som Parlamentu pripomenúť, že lisabonská stratégia, ktorú tak nahlas velebí pán predseda Barroso, mala umožniť nášmu hospodárstvu dobehnúť hospodárstvo Spojených štátov amerických. Žiaľ, všetko, čo máme možnosť vidieť, počuť a zažiť, nás presviedča o tom, že sa nám nielen nepodarilo dobehnúť Spojené štáty americké, ale prehrávame aj v súboji s Áziou. Namiesto ohlasovania úspechu je preto potrebné jasne vyhlásiť, že v úsilí o dosiahnutie cieľov lisabonskej stratégie sa Európska únia pustila do pretekov, v ktorých nemá vôbec v úmysle zvíťaziť.
Ak by sme skutočne chceli dosiahnuť, aby bolo európske hospodárstvo dynamickejšie a účinnejšie, Európska komisia by nezaviedla prekážky, ktoré brzdia náš hospodársky rast tak, ako to urobila v posledných rokoch. Mám na mysli obmedzenia slobody poskytovať služby na území Európskej únie a obmedzenia slobody zamestnania. Buď teda budeme brať vyhlásenia vážne, alebo jednoducho budeme hrať divadielko, predstavíme slogany, slepo budeme trvať na svojej pravde o skutočnosti, zatiaľ čo v skutočnosti budeme prijímať opatrenia, ktoré budú mať opačný účinok a budú hatiť rozvoj.
Komisia je zodpovedná za to, že hospodárstvo je "preregulované", Komisia nesie zodpovednosť za nadmerné množstvo smerníc a koncesií a za všetko, čo spôsobuje, že hospodárstvo je nezdravo závislé od byrokracie, vrátane eurobyrokracie. Pokiaľ ide o boj proti klimatickým zmenám, konkrétne o otázku oxidu uhličitého, nechceme, aby náklady na toto úsilie boli pre hospodárstva nových členských krajín nadmernou záťažou. Ak by sme to pripustili, bolo by to, ako keby sme po kúpaní spoločne s vodou vyliali aj dieťa.
Claude Turmes
(DE) Vážený pán predseda, socialistická skupina má, samozrejme, pravdu, keď hovorí, že rozdelenie bohatstva v Európe v posledných rokoch veľmi dobre nefungovalo. Samozrejme, aj pán Robert Goebbels má pravdu, keď požaduje, aby sa zvolil iný prístup k špekuláciám a k mrhaniu s miliardami eur.
Napriek tomu varujem pred tým, aby sme proti sebe stavali sociálne záležitosti a environmentálne záležitosti, o čo sa znova snažia socialisti aj iní poslanci tohto Parlamentu. V súčasnosti musíme čeliť existencii lobistických skupín, napríklad lobistickej skupine barónov oceliarstva, lobistickej skupine barónov hliníkového priemyslu, či lobistickej skupine barónov chemického priemyslu.
Čo chcú títo páni? Spravidla sú to páni! Títo páni chcú podkopať zásadu "znečisťovateľ platí". Je zjavne neprijateľné, aby práve tie priemyselné odvetvia, ktoré v súčasnosti najviac znečisťujú životné prostredie, boli oslobodené od dane za znečistenie, no práve to sa dosiahne dražbou povolení CO2. Čo by nasledovalo? Nasledovalo by to, že z medzinárodného hľadiska by bola obmedzená akákoľvek modernizácia oceliarskeho, hliníkového a chemického priemyslu.
Preto je potrebné zaviesť nasledujúci model. Po prvé, dražba musí byť na 100 %. Po druhé, získané finančné prostriedky musia byť viazané, aby sa, rovnako ako v Dánsku začiatkom 90. rokov minulého storočia, výnos z dane za produkciu emisií CO2, ktorá bola uvalená na priemysel, reinvestoval do modernizácie oceliarskeho priemyslu a do ďalších európskych priemyselných odvetví, ktoré sú náročné na spotrebu energie. Po tretie, je samozrejmé, že bude potrebné zaviesť pokuty za environmentálny damping mimo jednotného trhu, na iných svetadieloch. Myslím si, že na tejto otázke budeme musieť pracovať spoločne s francúzskym predsedníctvom.
Nie je však pravda, že každá oceliareň nachádzajúca sa mimo Európy je na nižšej úrovni z hľadiska environmentálneho a energetického, ako oceliarne nachádzajúce sa v súčasnosti v Európe. Nie je to pravda, a tak by spomínané pokuty fungovali, len ak by bol systém ich udeľovania transparentný. Sociálna a environmentálna politika fungujúce ruka v ruke, to je budúcnosť.
Eva-Britt Svensson
(SV) Vážený pán predseda, obraz, ktorý nám dnes Komisia a Rada predstavujú, sprostredkúva úplne inú realitu, v porovnaní s tou, v ktorej musí žiť väčšina našich občanov, t. j. realita, v ktorej dochádza k narastaniu chudoby a rozdielov medzi jednotlivými skupinami. Hovoria nám, že si viac ľudí našlo zamestnanie, no nehovoria nám, aký druh zamestnania zaznamenal nárast. Vo väčšine prípadov ide o zamestnanie s nízkou mzdou, ktoré neumožňuje ľudom, aby sa postarali o seba a o svoje deti. Ide o príležitostné pracovné miesta s neistými podmienkami zamestnania. Toto nie je spoločenský model, ktorý by sme my, ľavica, boli ochotní prijať.
Vieme, že je potrebné vydať sa inou cestou, cestou, ktorá vedie k solidarite a spravodlivosti a k spoločnosti pre všetkých našich občanov. Rozsudky Európskeho súdneho dvora v prípadoch Vaxholm a Viking Line úplne zahatali možnosti vytvorenia sociálnej Európy. Z týchto súdnych rozhodnutí jasne vyplýva, že v Európskej únii sú voľný pohyb a požiadavky a záujmy vnútorného trhu dôležitejšie ako záujmy zamestnancov. Výsledkom týchto rozsudkov je sociálny damping. Pracujúci z rôznych krajín musia navzájom súťažiť. Serióznych zamestnávateľov, ktorí chcú vyplácať poctivé mzdy a ponúkať primerané pracovné podmienky, vytláča konkurencia z trhu. Súdny dvor nenechal žiadny priestor na pochybnosti. Prečo sú však Komisia i Rada v tejto otázke aj naďalej pasívne? Prečo schvaľujeme zmluvu, ktorá ešte viac posilňuje záujmy trhu na úkor záujmov zamestnancov?
Rozsudok v prípade Vaxholm dal tri jednoznačné odpovede: po prvé, že členské štáty nesmú rozhodovať o veciach týkajúcich sa trhu práce, po druhé, že zamestnanci sa nesmú uchyľovať k sporom, ktoré by narúšali vnútorný trh, čím Súdny dvor odobral zamestnancom jediný účinný prostriedok, ktorý mali k dispozícii, na bránenie zásady rovnakej odmeny za rovnakú prácu, a po tretie, že obchodné spoločnosti zriadené v krajinách EÚ s nižšou úrovňou miezd majú právo vysielať svojich zamestnancov pracovať do iných krajín pri rovnakých nízkych mzdových podmienkach.
Odborové organizácie, politické organizácie, mimovládne organizácie a milióny bežných ľudí už uznali možnosť vytvorenia ľudovej Európy, kedy však túto možnosť uznajú i Komisia a Rada?
Johannes Blokland
(NL) Pán predseda Barroso hovoril o inflácii. Inflácia znova predstavuje strašidlo, ktoré máta členské štáty. Súčasná miera inflácie je na úrovni 3,2 %, čo výrazne prevyšuje cieľovú hodnotu 2 %. Ide o znepokojujúci vývoj, ktorý je podnietený nárastom miezd, tak ako v Holandsku. V minuloročnej rozprave v rámci prípravy na jarný samit dominovala téma reforiem sociálneho štátu. Bolo to úplne opodstatnené. Sociálne štáty sa stali neudržateľnými. Niekoľko členských štátov sa s tým výhodne vysporiadalo a v súčasnosti sa nachádzajú v lepšom postavení
Avšak, pán predseda, vyhliadky nie sú dobré. Inflácia je privysoká, cena surovín rastie a nedávno museli centrálne banky objemnými pôžičkami odvrátiť úverovú krízu na finančných trhoch. V súčasnosti je potrebné obnoviť dôveru spotrebiteľov.
Minulý týždeň pán Trichet povedal, že v súlade s prístupom menovej politiky sa bude Európska centrálna banka aj naďalej usilovať dosahovať cieľ zachovávania stability, pričom je potrebné, aby tak Európska centrálna banka konala nezávisle, čo tvrdí aj nový francúzsky šéf Medzinárodného menového fondu. Je však na slobodnom rozhodnutí členských štátov, či túto politiku podporia tým, že zabezpečia kontrolu nad rastom miezd.
Môže pán predseda Rady uviesť, aké ďalšie opatrenia Rada prijme s cieľom zvrátiť tento vývoj? Môžeme očakávať prijatie opatrení, ktoré budú kontrolovať už aj tak príliš rýchly nárast miezd? Veľmi pekne vám ďakujem.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predseda, zdá sa, že jednou z tém jarného samitu bude Stredomorská únia, ktorej štruktúra, rámec a dokonca ani financovanie ešte neboli vyjasnené. Táto diskusia by sa hádam mohla pridružiť k iným hospodárskym otázkam, medzi ktoré patrí napríklad vykonávanie lisabonskej stratégie, alebo stanovenie opatrení na povzbudenie hospodárstva, ktoré musí čeliť medzinárodnej finančnej kríze.
Najprv sme mali Radu baltských štátov, potom euro-stredomorské partnerstvo. Prímorské regióny teda spolupracujú rôznymi spôsobmi. Podľa môjho názoru je však argument, že Stredomorská únia posilní vládnu spoluprácu v oblasti boja proti nezákonnému prisťahovalectvu, neopodstatnený.
Bolo by tiež nesprávne poskytovať ďalšiu finančnú podporu africkým štátom pod zámienkou podporovania susedských vzťahov bez stanovenia podmienok. Africké krajiny, ktoré sú krajinami pôvodu alebo tranzitu nespočetného množstva hospodárskych utečencov, napokon, prijímajú obrovské množstvá rozvojovej pomoci, často bez toho, aby preukázali čo i len najmenšiu ochotu prijať naspäť svojich vlastných občanov. Vo všeobecnosti je preto nutné, aby bola finančná pomoc spojená s uzatvorením dohody o spätnom prevzatí nezákonných utečencov alebo s prijatím balíkov opatrení na zabránenie nezákonnej migrácii.
Marianne Thyssen
(NL) Vážený pán úradujúci predseda, vážený pán predseda Komisie, vážený pán predseda Parlamentu, dámy a páni, pri pohľade na program jarného samitu môžeme vidieť takmer úplný zoznam sociálno-hospodárskych a ekologických výziev, ktorým musí naša generácia čeliť, ak chceme prebrať zodpovednosť za tých, ktorí prídu po nás, v čase globalizácie, klimatických zmien, technologického pokroku a starnutia obyvateľstva.
Niet pochýb o tom, že zodpovedáme za ciele a prístupy, ktoré sú potrebné na to, aby sme tieto zámery dosiahli, a samozrejme očakávame, že každý urobí to, k čomu sa zaviazal, a že na všetkých politických úrovniach sa vyvinie dostatočný tlak, aby sa dosiahli výsledky.
Ako koordinátorka skupiny pre lisabonskú stratégiu by som rada povedala, že si veľmi cením skutočnosť, že Komisia predstavila lisabonský program Spoločenstva. Každý z desiatich bodov má našu plnú podporu, to isté platí aj pre ohlásenie zákona o malých podnikoch. Na ten sa však vzťahuje podmienka, že musí malým a stredným podnikom priniesť viac než len falošné prísľuby. Preto, pán predseda, musí mať tento zákon väčší prínos ako Charta malých podnikov, ktorá bola pred niekoľkými rokmi schválená v Santa Maria da Feira. Ak má zákon o malých podnikoch plniť svoju úlohu, musí zabezpečiť vytvorenie čo najlepšieho prostredia pre malé a stredné podniky, a to platí pre veľmi malé, malé a stredné podniky.
V tejto súvislosti je absolútne nevyhnutné dodržiavať jednu podmienku, ktorá musí platiť na všetkých úrovniach, či ide o podstatné opatrenia, alebo len o obyčajné zjednodušenia: "najprv mysli v malom". Považujme malé a stredné podniky za východiskový bod, nie za výnimku, a prijmime túto podmienku ako záväzné kritérium, aby sa konečne stala viac než len heslom. Len týmto spôsobom sa budeme môcť úspešne prepracovať k firmám, ktoré tvoria prevažnú časť nášho podnikateľského prostredia, no čo je ešte dôležitejšie, ide o firmy, ktoré poskytujú najväčší počet pracovných miest a vytvárajú najviac nových pracovných miest
Vážení členovia Komisie a Rady, bolo by veľmi dobré, keby sa podarilo zajtra na jarnom zasadnutí Rady dohodnúť na tejto záväznej zásade raz a navždy. Ďakujem za vašu pozornosť.
Harlem Désir
(FR) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Komisie, dámy a páni, v predvečer jarného samitu sa hospodárstvo nachádza v kríze, trhy sú deregulované, akciové trhy sa rúcajú, hospodársky rast klesá. To je podľa vás medzinárodný kapitalizmus, tvorba bohatstva alebo ničenie hodnoty podľa svojvôle trhov, špekulatívne bubliny, finančné deriváty a zbláznení obchodníci, ktorí, mimochodom, len robia to, o čo ich žiadajú, t. j. snažia sa vytvoriť čo najväčší zisk v čo najkratšom čase.
No hoci majú trhy takýto charakter, žiadna ľudská spoločnosť nemôže takto žiť. V každom prípade, práve tento úkaz môže poskytnúť Európe jej samotný zmysel na tomto globalizovanom trhu: Európa, ktorá, samozrejme, nemôže úplne uniknúť tejto kríze, Európa, ktorá samotná je jedným z hlavných aktérov v procese globalizácie, často v jej prospech, ktorá však vo veľkej miere nachádza v globalizácii svoj zmysel a svoju úlohu vyvažovať pobláznený kapitalizmus prostredníctvom verejnej regulácie, hospodárskej stabilizácie, aktívnych verejných politík na podporu rastu v reálnom hospodárstve, na podporu verejných a súkromných investícií do výskumu, inovácií a európskej infraštruktúry. Napríklad menová politika by mala chrániť stabilitu a túto úlohu aj plní, no mala by tiež podnecovať rast a upravovať paritu tým najlepším možným spôsobom s cieľom chrániť náš vývoz a zo súčasnej situácie vyplýva, že tieto úlohy, žiaľ, ešte neplní.
Napokon, no predovšetkým, naša skupina zdôrazňuje, že EÚ musí vyvažovať toto destabilizované hospodárstvo v sektore vysokého finančníctva účinnou sociálnou ochranou, spoľahlivými verejnými službami a zaručenými sociálnymi právami pre zamestnancov.
Vážený pán predseda, Európa musí v súčasnosti oveľa viac konať s cieľom predchádzať a chrániť, nestačí, aby sa správala len ako vnútorný trh v rámci obrovského celkového trhu. Musí viac dbať na sociálne povedomie. Týmto spôsobom tiež opätovne získa podporu a dôveru svojich občanov.
V súčasnosti podporujeme lisabonskú stratégiu, stratégiu, ktorej základ je postavený na troch pilieroch, ktoré ste tu už spomínali, no vaše slová je potrebné podporiť skutkami, skutočnými politikami EÚ, inak vaše sociálne zámery ostanú slovami bez skutkov.
Preto sme žiadali o prehodnotenie usmernení, pretože ich možno využiť na riadenie projektu. Konkrétne vás však žiadame, keďže dôležitá je podstata, aby ste opätovne spustili európsku sociálnu agendu. Napríklad je potrebné, aby Komisia zareagovala na prípad Laval. Komisia musí využiť svoje právomoci iniciatívy na to, aby navrhla prehodnotenie smernice o vysielaní pracovníkov. Je potrebné vykonať skutočne smelé prehodnotenie smernice o zriaďovaní Európskej zamestnaneckej rady s cieľom umožniť, aby sa účinne a včasne využíval sociálny dialóg v hlavných skupinách, ktoré čelia reštrukturalizácii. Je potrebné prehodnotiť a skutočne upraviť smernicu o pracovnom čase s cieľom bojovať proti výnimkám a zneužívaniu nadmerného pracovného času. Aby bolo možné bojovať proti príležitostnej práci, je potrebné prijať smernicu o dočasnej práci. Musíte spustiť ambiciózny program celoživotného vzdelávania, aby tento piaty pilier, táto piata sloboda, nebola vyhradená len pre elitu, ale aby ľuďom umožnila účinne naplniť ich potenciál v úlohe zamestnancov, a aby im umožnila prispôsobiť sa zmenám v hospodárstve a na trhu práce.
Vážený pán predseda Komisie, náš odkaz je takýto: využite svoju právomoc iniciatívy na to, aby ste pomohli Rade prijať ambiciózny program pre sociálnu Európu.
Lena Ek
(SV) Vážený pán predseda, je ťažké prevziať zodpovednosť za budúcnosť Európy. Musíme sa vysporiadať s globalizáciou a tiež s konkurenciou, ktorá vzniká v dôsledku globalizácie. Do roku 2020 sa musíme vysporiadať so zložitými demografickými otázkami, s nárastom poberateľov dôchodkov a klesajúcim počtom obyvateľov. Do roku 2020 chceme tiež dosiahnuť ciele v oblasti životného prostredia a klímy, ktoré sme si stanovili, t. j. ciele 20-20-20. V Európe musíme zabezpečiť hospodársky udržateľný rozvoj. Keď diskutujeme o problematike lisabonskej stratégie, teší ma, že predstavuje komplexný prístup k udržateľnému hospodárskemu rozvoju, hospodárskemu rastu, zodpovednosti v oblasti životného prostredia a k sociálne zodpovednej politike.
Máme možnosť vidieť, že spoločné úsilie prináša výsledky. To je dobré. Máme tiež možnosť vidieť, že najdôležitejšia je spoločná stratégia. Spolupráca, ktorá bola nadviazaná medzi Európskym parlamentom a národnými parlamentmi je nesmierne dôležitá.
Dovoľte mi upriamiť vašu pozornosť na novú oblasť, ktorá bola zahrnutá do tohtoročného uznesenia, konkrétne na dopravnú politiku, ktorá je veľmi dôležitá z hľadiska plnenia cieľov v oblasti klímy a rastu. Nachádzame sa v situácii, v ktorej budeme môcť v Európe vytvoriť viac pracovných miest prostredníctvom účinnej, udržateľnej a environmentálne zlučiteľnej dopravnej politiky.
Pravdou je, že rôzne politické oblasti spolu súvisia. Nemalo by zmysel robiť vyhlásenia o cieľoch 20-20-20 v klimatickej politike, ak by tieto ciele neboli zohľadnené aj v uznesení Rady o lisabonskej stratégii. Preto dúfam, že výsledkom jarného samitu bude komplexná politika, ktorá bude odpoveďou na hospodársky rast a zároveň na klimatickú politiku. Priatelia, to je výzva, ktorej musíme čeliť!
Mario Borghezio
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, nadchádzajúce zasadnutie Európskej rady sa musí vážne zaoberať globálnymi finančnými výkyvmi.
Zdá sa, že eurozóna sa otriasa pod nátlakom vĺn peňazí unikajúcich z talianskych, gréckych, španielskych a francúzskych dlhopisov, hľadajúcich útočisko v nemeckých dlhopisoch. Rozpätie medzi talianskymi a nemeckými dlhopismi vzrástlo na viac ako 63 základných bodov, rovnako ako v roku 1999, keď sa zdalo, že Taliansko nebude schopné presne dodržať maastrichtské kritériá.
Včera bolo pri predaji štátnych dlhopisov v Taliansku veľmi málo záujemcov. Dňa 6. marca Telegraph informoval o tom, že jedna z hlavných investičných bánk, ktorá špekulovala formou arbitráže medzi nákupnými a predajnými kurzami talianskych dlhopisov, bola nútená zlikvidovať všetky svoje dlhopisy. Talianska štátna pokladnica musela zasiahnuť v prospech hodnoty dlhopisov.
Už nejaký čas vo svete vysokého finančníctva kolujú chýry o tom, že Taliansko vystúpi z menovej únie. Je táto informácia aspoň sčasti pravdivá? Európa je slabá, národné vlády musia zdvojnásobiť svoje úsilie v snahe riešiť takéto vážne problémy, namiesto neúčinných, nezmyselných opatrení, ktoré navrhujú bruselskí technokrati, musia vlády zasahovať tak, ako je to potrebné, nestačí uchýliť sa k zastaralým riešeniam, medzi ktoré patrí napríklad znižovanie daní, či uskutočňovanie vkladov likvidných aktív.
Namiesto toho by ste mali vypočuť hlas ľudu a miestnych spoločenstiev! Vráťme sa k reálnemu hospodárstvu a dajme pracovníkom podiel na podielovom vlastníctve ich spoločností!
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Vážený pán predseda, vážený pán úradujúci predseda, po jarných samitoch ostáva v mojich ústach pachuť. Je pravda, že oslavujeme 50 výročie Európy a je správne si tieto veci pripomenúť. Vážení páni, ja si však spomínam aj na samit v Göteborgu, ktorý predstavoval výrazné ekologické víťazstvo, pretože hlavy štátov a predsedovia vlád sa dohodli, že sa jarný samit bude zaoberať udržateľným rozvojom politík EÚ v oblasti hygieny životného prostredia, zdravia a sociálneho začlenenia.
Napríklad v Európe plánuje spoločnosť Mittal-Arcelor, energeticky náročná organizácia par excellence, napriek ozrutným ziskom znížiť počet pracovných miest o 600. EÚ je pripravená udeliť tejto spoločnosti bezodplatné kvóty emisií skleníkových plynov. Naši občania sú zmätení a naši mladí ľudia pociťujú úzkosť z dedičstva, ktoré im zanechávame.
Vážení páni, tvárite sa, že oznamujete revolúciu, keď navrhujete, že napríklad emisie skleníkových plynov by sa mali znížiť o 20 %. Vieme, že je to úplne nepostačujúce. Napríklad pánom Lesterom Brownom, ktorý nás minulý týždeň navštívil, otriasali emócie, keď nám hovoril, že do roku 2020 je potrebné emisie znížiť až o 80 %, ak si chceme zachovať aspoň nejakú nádej, že sa nám podarí zvrátiť nepriaznivý trend. Preto, vážení páni, vášmu projektu neverím. Zďaleka nedosahuje potrebné rozmery a je úplne neprimeraný environmentálnej kríze, ktorá ohrozuje celú planétu.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Vážený pán predseda, očakával som, že vo chvíli, keď Európsky parlament oslavuje 50. výročie, tu predstúpia zástupcovia Komisie a Rady s väčšou úprimnosťou a skromnosťou. Namiesto vyslovovania vzájomných gratulácií, pochvál a prikrášľovania skutočnosti by som bol rád, keby hovorili o svojich zlyhaniach a problémoch, ktoré zaujímajú európskych občanov.
V posledných rokoch sa prehĺbili sociálne nerovnosti a rozšírila sa chudoba. Pokiaľ ide o lisabonské ciele, stanovili ste ich vy, pán Barroso, ale nepočúvate ma, pretože sa rozprávate so svojím kolegom, zabudli ste na sociálnu súdržnosť a ciele týkajúce sa ochrany životného prostredia, pán Barroso! V Kosove zase zabúdate na OSN a na medzinárodné právo!
A čo sa týka vás, vážení zástupcovia Rady, namiesto toho, aby ste smelo podporovali Barrosov balík o klimatických zmenách, snažíte sa ho zničiť. Toto som očakával že poviete, namiesto vzájomných gratulácií.
Philip Claeys
(NL) Veľmi ma prekvapilo, že na prvom mieste programu na tento týždeň sa nenachádza situácia v Turecku. Až doposiaľ sa vždy hovorilo, že proces rokovaní s Tureckom bude prebiehať súbežne s procesom tureckých reforiem.
No opak sa ukázal byť pravdou. Reformný proces sa takmer úplne zastavil, no rokovania jednoducho pokračujú ďalej. Jednoznačne však možno povedať, že Turecko kopí provokácie. Ustanovenia článku 301 tureckého trestného zákonníka formálne bránia slobode prejavu. Turecká vláda súhlasila s tým, že do konca roka zruší, alebo aspoň zmení tento článok, no nič sa nestalo. Dala tiež lakonicky na vedomie, že bolo potrebné zaoberať sa dôležitejšou záležitosťou, konkrétne potlačením zákazu nosiť šatky na hlavu na univerzitách. Islamizácia a kradmé postupné ukončovanie súčasného stavu je zjavne dôležitejšie.
Potom turecký predseda vlády, pán Erdogan, išiel do Nemecka, aby pripomenul Turkom, ktorí tam žijú, že by sa nemali príliš prispôsobovať, a že by mali požadovať zriadenie tureckých univerzít v Európe. Pán Erdogan sa správal ako víťazný veliteľ, ktorý prišiel skontrolovať svojich vojakov na obsadenom území.
Okrem toho, Turecko už niekoľko týždňov bombarduje severný Irak. Do krajiny vstúpilo približne 10 tisíc vojakov. Je to skoro rovnaká situácia, ako keby Chorvátsko, ďalšia kandidátska krajina, napadlo Čiernu Horu. Samozrejme, bolo by to absurdné a nikto v Európskej únii by to nebol ochotný prijať, no na druhej strane Turecko si zjavne môže robiť, čo sa mu zachce.
Moja otázka teda, pán predseda, znie: ako dlho sa ešte bude Európska únia pri rokovaniach s Tureckom správať ako plachá srnka?
Joăo de Deus Pinheiro
(PT) Vážený pán úradujúci predseda Rady, vážený pán predseda Komisie, je potrebné uviesť, že od roku 2005 sa vďaka súčasnej Komisii lisabonská stratégia dokázala otriasť z predchádzajúceho stavu apatie. Musím preto pánovi úradujúcemu predsedovi Rady povedať, že je nevyhnutné, aby sa, rovnako ako v prípade jednotnej meny a vnútorného trhu, presunula väčšia zodpovednosť na Komisiu, aby mohla byť ústredným prvkom lisabonskej stratégie, namiesto pokračovania v myšlienke medzivládnej spolupráce, ktorá k ničomu nevedie.
Pokiaľ ide o trojuholník vzdelávanie - výskum - inovácie, je potrebné vyhnúť sa zjednodušenému riešeniu nekritického vkladania peňazí do výskumu. Namiesto vedeckých článkov či fantastických nápadov potrebujeme lepšie inovácie, čo je niečo celkom iné. Pre inovácie je potrebná existencia kultúry, ktorá si váži podnikanie a jednotlivcov, ktorí sú pripravení podstúpiť riziko, pretože práve oni vedia ako premeniť poznatky na peniaze a nie naopak, inak povedané, že budeme nekriticky rozhadzovať peniaze a uvidíme, či to bude viesť k nadobudnutiu nejakých poznatkov.
Pokiaľ ide o vzdelávanie, je dôležité vytvoriť kultúru súťaživosti a riadenej tvorivosti. Mali by sme zásadne odmietnuť jednoduché riešenia, ktoré bránia budúcemu úspechu jednotlivcov i obchodných spoločností.
Preto, pán predseda, vítam návrhy Komisie, ktorých cieľom je podporiť podnikanie, riadený výskum, väzby medzi školami a podnikmi, tvorivosť v systéme vzdelávania, dopyt a konkurencieschopnosť. Navyše by som však povedal, že úsilie dopracovať sa k inováciám a k napĺňaniu lisabonskej stratégie možno zhrnúť dvomi slovami: to, čo Európa, podniky a univerzity musia spraviť, je vytvoriť hodnotu.
Udo Bullmann
(DE) Vážený pán predseda Komisie, pred týmto Parlamentom ste vyhlásili, že ste sa priblížili k spôsobu myslenia Európskeho parlamentu. Moja konkrétna otázka znie: v akom smere viedlo toho priblíženie k stanovisku Parlamentu k akémukoľvek novému dôrazu, alebo k stanoveniu aspoň jednej novej priority v usmerneniach hospodárskej a sociálnej politiky, ktoré má v nasledujúcich dňoch prijať Rada?
Mám na túto problematiku iný názor. Myslím si, že používate Radu, ktorá nebola pripravená prijať rôzne myšlienky, ako výhovorku. Myslím si, že Rada používa ako výhovorku vyhlásenia, ktoré vy, pán Barroso, vydávate už niekoľko mesiacov, a to, že nie je potrebné robiť akékoľvek zmeny. Som presvedčený, že výsledkom tohto skupinového úsilia je vytvorenie kartelu, ktorý blokuje politiky, a ktorý má spoločnú mantru: len žiadne zmeny. To však nie je v záujme ľudí žijúcich v Európe, nie je to v záujme európskych firiem a nie je to ani v záujme Európskeho parlamentu, ktorý vydal mnoho uznesení, v ktorých vyzýva na to, aby sa väčšia pozornosť venovala hospodárskej, sociálnej a environmentálnej situácii v Európskej únii.
Podľa našich vlastných štúdií zaostávame v oblasti výskumu a vývoja. Zostali sme na úrovni poriadne ďaleko za Spojenými štátmi americkými. Nachádzame sa na rovnakej úrovni ako v 80. rokoch minulého storočia, medzitým nás predstihlo nielen Japonsko, ale predbieha nás aj Čína, kde sú v súčasnosti výdavky na výskum a vývoj v hospodárskom sektore vyššie ako v prípade obchodných spoločností v Európskej únii. Kedy sa už zobudíte? Kedy zaujmete pozitívny prístup ku kvalite financií a investícií v Európskej únii v prospech obyvateľov žijúcich v EÚ? Je najvyšší čas!
Fiona Hall
Vážený pán predseda, na minuloročnom jarnom zasadnutí Rady sa lídri EÚ vo vzťahu k energetickej účinnosti upísali cieľu "20 % do roku 2020", no uskutočňovanie tohto cieľa je aj naďalej zdĺhavé. Správa Parlamentu o akčnom pláne energetickej účinnosti odhalila výrazné nedostatky vo vykonávaní právnych predpisov týkajúcich sa energetickej účinnosti. V januári Komisia vo svojom prvom vyhodnotení vnútroštátnych akčných plánov energetickej účinnosti hovorí o rozdiele medzi politickým záväzkom v oblasti energetickej účinnosti a jeho skutočným uplatňovaním. Energetická účinnosť tvorí základ všetkých cieľov EÚ v oblasti emisií CO2, v oblasti obnoviteľných zdrojov energie, v oblasti bezpečnosti dodávok a tiež pokiaľ ide o Lisabonskú agendu, o všetkých týchto veciach dnes ráno diskutujeme.
Preto by som bol vďačný, keby pán úradujúci predseda Rady a pán predseda Komisie uviedli, čo zamýšľajú urobiť na tohtoročnom jarnom zasadnutí Rady preto, aby sa zlepšila výkonnosť v oblasti energetickej účinnosti.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Vážený pán predseda, ciele lisabonskej stratégie boli stanovené pred ôsmimi rokmi. Prioritou lisabonskej stratégie bolo zabezpečiť, aby sa Európa rozvíjala rýchlejšie ako Spojené štáty americké, pri súčasnom zvyšovaní udržateľnej zamestnanosti. V oboch prípadoch bol oficiálne zaznamenaný neúspech. Jasný nedostatok súdržnosti je viditeľný, napríklad, medzi lisabonskou stratégiou a skutočným vykonávaním spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Jedným z príkladov je reforma trhu s cukrom. V mnohých prípadoch Európska komisia presadzovala reformy bez toho, aby zvážila príslušný sociálny kontext. Ako príklad uvediem prípad cukrovaru v Lubline v Poľsku. Dokonca v rozpore s ustanoveniami EÚ plánuje továreň prepustiť všetkých svojich zamestnancov, zbúrať budovy a vyradiť z prevádzky moderné zariadenia. V dôsledku toho prídu aj pestovatelia v celom regióne o svoje živobytie. Jednorázová kompenzácia nevyrieši problém s nezamestnanosťou. Takéto opatrenia idú proti stanoveným cieľom lisabonskej stratégie. Podobné nezmyselné opatrenia nás určite nepriblížia k dosiahnutiu cieľov tejto stratégie.
Gisela Kallenbach
(DE) Vážený pán predseda, chcela by som sa vyjadriť k úplne novej téme, ktorá tu ešte nebola spomenutá, a pripomenúť rozpravu, ktorá sa v tomto Parlamente konala pred mesiacom, o budúcnosti kohéznej politiky a o jej prepojení s dvoma európskymi dokumentmi, s Chartou z Lipska a s územnou agendou. Na tejto rozprave sa žiaľ nezúčastnil zástupca Rady. Ministerské konferencie, ktoré predchádzali našej rozprave, pod vedením nemeckého a portugalského predsedníctva, vyjadrili jasné očakávanie, že sa na jarnom samite bude hovoriť o územnej agende, aby bolo možné prisúdiť väčšiu váhu územnému rozmeru.
Hlavnou príčinou je skutočnosť, že územný rozmer bol zapracovaný do Lisabonskej zmluvy ako nový cieľ Spoločenstva. No v dokumentoch, ktoré mám k dispozícii, sa táto téma nespomína. Prečo je to tak? Kohézna politika predstavuje uplatnenie zásady solidarity v praxi, preto tu bude dlhšie a budeme sa ňou aj dlhšie zaoberať ako s lisabonskou stratégiou, ktorá sa má napokon úspešne uzavrieť v roku 2010.
Kyriacos Triantaphyllides
- (EL) Vážený pán predseda, štát sa vzdáva poslednej regulovanej oblasti, ktorú má pod kontrolou. Sociálny štát sa rozplýva, súkromný sektor funguje bez prekážok, sociálne výhody sa znižujú a inštitucionálny rámec umožňuje zamestnávateľom prijímať a prepúšťať zamestnancov podľa ľubovôle. Zároveň dochádza k zhoršeniu pracovných podmienok v dôsledku pružného pracovného času, výsledkom čoho je, že zamestnanci sa stávajú obeťami konkurencieschopnosti s cieľom dosahovať obrovské zisky pre kapitál.
No ďalší samit Európskej rady sa má zaoberať lisabonskou stratégiou, ktorá sa považuje za neúspech a je potrebné, aby bola prehodnotená. Konvergenciu sa nikdy nepodarilo dosiahnuť, aspoň pokiaľ ide o pracujúcich. Lisabon a jeho satelity trvajú na podpore filozofie EÚ založenej na obchode, zatiaľ čo sociálne politiky hrajú aj naďalej druhé husle.
Je potrebné vykonať radikálnu reorganizáciu, pri ktorej sa do centra záujmov EÚ opäť dostane náš občan, potrebujeme antropocentrickú stratégiu.
Roger Helmer
Vážený pán predseda, ratifikácia premenovanej ústavy EÚ ohrozuje demokratickú legitímnosť samotného projektu Európy. Občania Francúzska a Holandska odmietli Ústavu, no teraz sa vrátila pod iným menom, pričom na nej boli urobené "kozmetické úpravy", ako ich nazvala Angela Merkelová. Inštitúcie a členské štáty, vrátane labouristickej vlády v Spojenom kráľovstve, sa teraz nečestne tvária, že tieto kozmetické úpravy sú dostatočným dôvodom na to, aby porušili svoj sľub, že vyhlásia referendum. Pravda je taká, že na to nie sú dostatočným dôvodom, a predstierať, že sú, znamená obrovské narušenie dôvery ľudí.
Vo Veľkej Británii nedávno vykonala agitačná skupina nezávisle monitorované korešpondenčné hlasovanie v desiatich westminsterských volebných obvodoch. Hlasovania sa zúčastnilo viac ako 150 tisíc voličov: 88 % voličov bolo za referendum, 89 % voličov bolo proti zmluve. V šiestich volebných obvodoch hlasovalo viac ľudí za referendum ako za svojho súčasného poslanca Parlamentu.
Ľudia prejavili svoju vôľu. Zmluva nemôže byť legitímna bez ich súhlasu. Európska rada musí občanov vypočuť. Je nutné, aby sa konalo referendum.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Rady, vážený pán predseda Komisie, na rozdiel od rečníkov zo socialistickej skupiny by som chcel pochváliť Komisiu za to, že nezmenila unáhlene svoje usmernenia hospodárskej politiky v týchto časoch globálnej neistoty, ktoré spôsobila finančná kríza. Tento proces je neoddeliteľnou súčasťou obdobia po lisabonskej stratégii. Dovoľte mi výslovne pochváliť Komisiu, pretože má pravdu.
Nedostatky v skutočnosti spočívajú vo vykonávaní členskými štátmi a predseda Rady by sa mal zamerať na tieto nedostatky v členských štátoch a nie na to, aké zmeny môže urobiť Komisia. V tom spočíva problém. Keď pán Bullmann hovorí o vytvorení "kartelu, ktorý blokuje politiky", jeho kritika je úplne neodôvodnená.
Po druhé, je potrebné využiť príležitosti, ktoré so sebou prináša globalizácia, a minimalizovať z nej vyplývajúce riziká. Pán Schulz povedal, že vzrástla chudoba. To je len mylná predstava! Európa predstavuje model prosperity! Prosperita v Európe vzrástla, jej rozdelenie sa zmenilo. Dejiny nás však poučili o tom, čo sa stane so spoločnosťami, v ktorých dochádza k prerozdeľovaniu bez rozdielov. Je nutné, aby pri prerozdeľovaní existovali rozdiely, pretože sa tým podnecuje modernizácia a dynamizmus. O tom niet pochýb.
Po tretie, pokiaľ ide o odstraňovanie byrokracie, v tomto ohľade sa urobilo málo. Existuje síce skupina na vysokej úrovni, no o jej činnosti už nepočuť. Funguje ešte? Aké sú jej priebežné zistenia? Kedy môžeme vôbec nejaké očakávať? Radi by sme na tieto otázky dostali odpovede ešte pred konaním volieb do Európskeho parlamentu.
V poslednom bode by som sa chcel vyjadriť o stabilite finančného trhu. Je, samozrejme, pravda, že na finančnom trhu je hrabivosť väčšia ako strach z narušenia, je potrebné, aby Komisia v tomto ohľade prijala potrebné opatrenia. Určité plány už oznámila.
Pokiaľ ide o tému klimatických zmien, aj v tejto oblasti je základnou úlohou Komisie presvedčiť na samite členské štáty, aby dodržiavali ciele, ktoré si pred časom samy stanovili. V určitých členských štátoch sa v skutočnosti uvoľnilo oveľa viac CO2 ako bolo kedy povolené. Je možné účinne zaviesť nové opatrenia bez toho, aby sme potrestali vinníkov súčasných i minulých období?
Jan Andersson
(SV) Vážený pán predseda, rovnako ako Komisia, aj ja sa teším, že bolo vytvorených viac pracovných miest, a že sa zvýšila produktivita. Ako však upozornili už mnohí predo mnou, je tu aj druhá strana mince. Mnohé nové pracovné miesta sú neisté a nedá sa z nich vyžiť. Možnosti odbornej prípravy sú rozdelené mimoriadne nerovnomerne. Pokiaľ ide o rozvoj, niektoré regióny zaostávajú. Preto potrebujeme sociálnu Európu, ktorá zabezpečí bezpečné pracovné miesta s dôstojnou mzdou, ktorá poskytne rovnaké možnosti odbornej prípravy pre všetkých, a ktorá tiež zabezpečí, že vo všetkých regiónoch bude priaznivý a rovnomerný rozvoj.
Už dlho diskutujeme o flexiistote. Momentálne model flexiistoty napáda Európsky súdny dvor v prípade Laval, keďže si myslí, že systém uplatňovaný vo Švédsku nie je dostatočne dobrý. Tento model je napádaný na základe predpokladu, že sloboda pohybu má prednosť pred právom na štrajk. Napádajú ho tiež na základe predpokladu, že by sa nemala uplatňovať zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu, čo otvára priestor pre sociálny damping, no znamená to tiež, že podniky, ktoré vyplácajú dôstojné mzdy v súlade s dohodami, budú mať problém odolať v boji s konkurenciou. To môže viesť k protekcionizmu. Zdieľam názor Komisie, že protekcionizmus nie je potrebný. Preto je dôležité, aby Komisia jasne stanovila, že zásada rovnakej odmeny za rovnakú prácu sa musí uplatňovať, a že je potrebné, aby sme v celej Európe mali dobré sociálne podmienky, aby sa v EÚ nešírila vlna protekcionizmu.
Margarita Starkevičiűtë
- (LT) Dovoľte mi vyjadriť sa o koordinácii hospodárskej politiky. Európska únia je v prvom rade hospodárskou úniou, ktorá je založená na morálnych hodnotách. Čeliac novým výzvam musí Európska únia nájsť nové spôsoby, ako ich riešiť rýchlo a pružne, aby nestratila dynamiku a konkurencieschopnosť.
Žiaľ, najnovší mechanizmus na koordináciu hospodárskej politiky (Lisabonská zmluva, rámec hospodárskej politiky) má mnoho fáz a zďaleka nie je účinný. Bráni rozvoju vnútorného trhu, ktorý predstavuje hlavný zdroj hospodárskeho rastu.
Preto si myslím, že by mal Európsky parlament, a hádam tiež Komisia, predstaviť návrh Európskej rade na preskúmanie tohto mechanizmu s cieľom dosiahnuť, aby bol pružnejší, čo by mu umožnilo účinne reagovať na výzvy. Bol by to najlepší spôsob ako zaručiť kontinuitu hospodárskej politiky, konsolidáciu reforiem a umožnilo by to tiež hospodárstvu Európskej únie prispôsobiť sa novým výzvam.
Príčina, prečo niektoré nové programy nefungujú správne, spočíva v tom, že ich hospodárska životaschopnosť nebola v globalizovanom svete vopred zaručená. Ak medzičasom diskutujeme o zmene klímy, energetickej stratégii a podobne, je potrebné zdôrazniť, že všetky spomínané prostriedky je nutné koordinovať a musíme tiež vyhodnotiť ich hospodárske dôsledky. Len tak možno zabezpečiť ich životaschopnosť.
Konrad Szymański
(PL) Vážený pán predseda, plány vnútorného trhu s energiou a zemným plynom sú na programe nadchádzajúceho zasadnutia Rady.
Oddelenie vlastníctva energie od distribučných sietí je kľúčovou otázkou bez ohľadu na to, kto je v Kremli pri moci. Za vlády pána prezidenta Medvedeva nedôjde k zmene ruskej politiky energetického vydierania členských štátov Európskej únie a susedných krajín. Úspora energie a zvýšenie podielu obnoviteľnej energie na spotrebe predstavujú len časť riešenia týchto problémov. Ak má dôjsť k úplnému vykonaniu energetickej politiky Európy, je potrebné zohľadniť aj politický aspekt. Musíme sa úplne jasne vyjadriť, čo na základe vzájomnosti od Ruska a od Gazpromu očakávame. Gazprom je ruský monopol, ktorý je prítomný v šestnástich členských štátoch Európskej únie buď ako dodávateľ energie alebo ako vlastník distribučných sietí. Ak na tento agresívny monopol neuvalíme žiadne obmedzenia, ustanovenia Lisabonskej zmluvy o energetickej solidarite môžeme rovno založiť medzi rozprávky.
Gunnar Hökmark
Vážený pán predseda, nie je trochu zvláštne, že keď diskutujeme o tom, ako zabezpečiť, aby bola Európa konkurencieschopnejšia, čo umožní vytvoriť viac pracovných miest, tak táto diskusia smeruje k presvedčeniu, že nové pracovné miesta je možné vytvoriť prostredníctvom nových nariadení? No nie je to tak.
Dovoľte mi, aby som dnes našim priateľom zo socialistickej skupiny prezradil tajomstvo: aby mohli byť ľudia zamestnaní, musia existovať zamestnávatelia, bez zamestnávateľov niet zamestnancov. Hlavný problém socialistov spočíva v tom, že sú horlivo presvedčení o tom, že pracovné miesta možno vytvárať prostredníctvom nariadení, zabúdajú však na to, že je potrebné vytvoriť predpoklady a príležitosti, aby vznikali nové podniky a nové pracovné miesta, pretože niet väčšieho sociálneho zlyhania ako je nezamestnanosť a niet väčšieho sociálneho úspechu ako každé nové pracovné miesto, ktoré sa podarí vytvoriť v Európe a v našich členských štátoch.
Chcel by som zdôrazniť, čo povedal pán predseda o dosahovaní výsledkov prostredníctvom lisabonskej agendy. Nezabúdajme, že svet sa hýbe rýchlejšie, a že je potrebné, aby sme boli konkurencieschopnejší, musíme sa správať viac podnikateľsky.
Prosím pána predsedu, aby počas zasadnutia Európskej rady a tiež neskôr zvážil tri veci. Po prvé, byrokracia a lepšia právna úprava. Prosím pána predsedu, aby nám raz ročne podal správu o výsledkoch úsilia znižovať byrokraciu, aby sa preukázalo, že sa podarí dosiahnuť cieľ do roku 2012 znížiť súčasnú úroveň byrokracie o 25 %.
Bol by som rád, keby pán predseda zabezpečil úplné vykonávanie smernice o službách v každom členskom štáte, a to čo najskôr. Prosím pána predsedu, aby zabezpečil podporu nových podnikov prostredníctvom výbojnejšej a aktívnejšej politiky v oblasti budovania širokopásmovej infraštruktúry.
Myslím si, že úspech v procese vytvárania konkurencieschopnejšej Európy spočíva v úsilí dosiahnuť, aby mohli malé a stredné podniky pôsobiť na celom vnútornom trhu. To je úloha, ktorú musíme vykonať. Je potrebné, aby na konci tohto týždňa podnikol pán predseda spolu so slovinským predsedníctvom prvé kroky v tomto smere.
Katerina Batzeli
- (EL) Vážený pán predseda, vážený pán komisár, ako viete, nasledujúci rok bude európskym rokom tvorivosti a inovácií. Ide o ešte väčší dôkaz toho, že EÚ si veľmi želá posilniť svoju konkurencieschopnosť a chce čeliť výzvam globalizácie. EÚ sa opiera o "znalostný trojuholník", ktorý tvoria inovácie, podpora výskumu a vzdelanie.
Týchto smelých cieľov by sa mali držať vnútroštátne politiky a politiky Spoločenstva v oblasti zamestnanosti a podpory mladých ľudí najmä v sektore vzdelávania. Mali by vynaložiť systematické a koordinované úsilie na regionálnej a národnej úrovni a tiež na úrovni Spoločenstva s cieľom uvoľniť významný potenciál EÚ v oblasti poznatkov a výskumu. V tomto rámci by som však chcela upozorniť na to, že voľný pohyb poznatkov (tzv. "piata sloboda") je nevyhnutný, aj túto skutočnosť je potrebné zdôrazniť na zasadnutí Európskej rady.
Túto významnú iniciatívu by sme v tomto rámci mali uznať aj na úrovni Spoločenstva. Kľúčovým prvkom týchto iniciatív sú programy Erasmus a Comenius. Dovoľte nám zdôrazniť, že nový program, najmä Erasmus Mundus, ktorý umožňuje mobilitu za hranicami EÚ i mobilitu študentov doktorandského štúdia, je iniciatívou, ktorá má plnú podporu Európskeho parlamentu. Je na členských štátoch, aby na základe bolonského procesu zlepšili koordináciu a umožnili zaviesť túto mobilitu aj do praxe.
Danutë Budreikaitë
- (LT) Diskusie o spoločnej energetickej politike a energetickej bezpečnosti sa začali v roku 2006 na začiatku rusko-ukrajinskej krízy týkajúcej sa zemného plynu. Dôsledky tejto krízy mali na Európu nepriaznivý dosah. Žiaľ, ešte stále nemáme ani jasne vymedzenú spoločnú energetickú politiku, ani vonkajšiu energetickú politiku.
Dúfam, že sa počas zasadnutia Európskej rady bude viesť dôsledná diskusia o otázkach energetickej bezpečnosti Európskej únie, vrátane energetickej bezpečnosti Litvy, vzhľadom na plány uzatvoriť jadrovú elektráreň Ignalina.
Uzatvorením tejto elektrárne bude Litva úplne závislá od jediného zdroja, zemného plynu dovážaného z Ruska. V dôsledku nárastu cien ropy a zemného plynu sa cena elektriny v Litve viac než zdvojnásobí, čo bude mať hrôzostrašné následky pre litovské domácnosti aj pre všeobecné hospodárstvo.
Okrem toho má Rusko sklon manipulovať s dodávkami energie s cieľom presadiť svoje politické ambície. Litva to už mala možnosť zažiť.
Na základe článku 37 a protokolu č. 4 zmluvy o pristúpení dôrazne žiadam Komisiu, aby pomohla nájsť riešenie tejto situácie. Jednou z možností je odloženie uzatvorenia bezpečnej jadrovej elektrárne Ignalina.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Komisie, dovoľte mi vrátiť sa k minuloročnému jarnému samitu. Bol to mimoriadne úspešný samit pod vedením Angely Merkelovej. Teraz ide o to, aby sa rozhodnutia zo 7. marca minulého roka pretransponovali do právnych predpisov.
Právne predpisy by však nemali trestať, naopak, mali by motivovať našich ľudí a naše firmy k inováciám a tiež k tomu, aby v konečnom dôsledku dosiahli vyššiu úroveň udržateľnosti. Z tejto rozpravy by sa mohlo zdať, že najdôležitejšou otázkou je diskusia o emisiách CO2. Som presvedčený, že skutočná podstata sa ukrýva oveľa hlbšie, ide o udržateľnosť. Ako by sme z dlhodobého hľadiska mali spravovať naše zdroje? Podľa môjho názoru je kľúčové, aby sme v budúcnosti naše hospodárstvo nastavili tak, aby spotrebovávalo menej fosílnych zdrojov.
Vážený pán komisár, je jasné, že sa musíme dostať do sporu, pretože nemôžeme prijať všetko, čo ste navrhli. Napríklad, pokiaľ ide o pravidlá pre vozidlá, nepáči sa mi skutočnosť, že už vieme, aké vysoké budú pokuty, no nevieme nič to pravidlách, ktoré je nutné dodržiavať. Moji rodičia ma to učili presne naopak, najprv musíme vedieť, aké sú pravidlá, a až potom je potrebné stanoviť tresty. Je dôležité, aby sme v budúcnosti dodržiavali tento postup.
Ak existujú cezhraničné problémy v oblasti emisií CO2 týkajúce sa systému obchodovania s emisnými kvótami, čo skutočne nespochybňujem, potom navrhujem, aby sme našli viac rúk, ktoré budú niesť toto bremeno, napríklad prostredníctvom zavedenia citlivej politiky v oblasti odpadov v celej Európe. Dovoľte mi, vážený pán Barroso, vážený pán Verheugen, aby som sa s vami podelil o jednu vec, na ktorej mi osobne veľmi záleží: vy ste ochrancovia práva! Nemá vôbec žiadny význam, že si tu podávame ruky, že sa dohodneme na tom, či na onom, ak sa to v konečnom dôsledku neuskutoční.
Namiesto toho, robme menej! No to, čo urobíme, musíme robiť lepšie. Preto, pán komisár a pán predseda Komisie, nevykonávajte svoj mandát tak, že budete trestať svedomitých, radšej podnecujte tých, ktorí sú o niečo pomalší, aby konečne splnili kjótske ciele. Krátky pohľad na internet vám ukáže presne koho mám na mysli. Veľa šťastia, budeme vašu činnosť pozorne sledovať.
Libor Rouček
(CS) Vážené dámy, vážení páni, Európska únia dosiahla v posledných rokoch obrovský pokrok. Jej hospodárstvo rastie rýchlejšie ako hospodárstvo Spojených štátov amerických či Japonska. Únia je svetovou obchodnou veľmocou, najväčším poskytovateľom rozvojovej pomoci a tiež vzorom a modelom pre usporiadanie politických, hospodárskych i sociálnych vzťahov aj pre ostatné časti sveta.
Ako tu už bolo povedané, Európskej únii sa postupne darí napĺňať aj ciele lisabonskej stratégie, či už ide o zamestnanosť, alebo o ďalšie aspekty. Potešiteľné je, že na týchto úspechoch sa rovnakým dielom podieľajú aj nové členské štáty, ako napríklad predsednícka krajina, Slovinsko.
Európska únia, samozrejme, stojí pred novými výzvami. Jednou z týchto výziev je aj prílišná závislosť od dovozu energetických zdrojov, ďalšou sú klimatické zmeny.
Som presvedčený, že kľúčom, alebo aspoň jedným z kľúčov, k riešeniu tohto problému sú úspory, nové úspornejšie technológie a samozrejme aj diverzifikácia energetických zdrojov. Čo sa týka tejto filozofie, ide Európska únia správnym smerom.
Chcel by som však vyzvať Komisiu i Radu, aby sa venovali vo väčšej miere ako doposiaľ aj otázkam využitia jadrovej energie. Ide o energiu, ktorá je bezpečná, environmentálne čistá, o energiu, ktorou znížime našu závislosť od dovozu. A ak hovoríme o konkurencieschopnosti, pozrime sa, akým smerom sa uberajú Spojené štáty americké, Rusko, Čína, India, teda aj z hľadiska nášho výskumu by sme sa mali venovať výskumom jadrovej energie oveľa intenzívnejšie ako doposiaľ.
Alexander Lambsdorff
(DE) Vážený pán predseda, každý, kto sa pozrie na návrh záverov Rady, môže vidieť, že spôsob vyjadrovania o vnútornom trhu s energiou je mimoriadne slabý. V Rade neexistuje vo veci oddelenia zhoda, o balíku Komisie sa bude kriticky diskutovať. Dovoľte mi oficiálne vyhlásiť, že považujeme za správne pokračovať v stratégii systematického oddeľovania, no len za predpokladu, že z neho budú mať prospech spotrebitelia. Výsledkom tohto procesu musia byť spravodlivé ceny a bezpečnosť dodávok.
Komisia sa v skutočnosti trochu unáhlila so svojím návrhom dokončiť oddelenie vlastníckych práv. Preto sme presvedčení, že najprv by sme sa mali pokúsiť o dosiahnutie účinného oddelenia, no oddelenie vlastníctva by malo ostať na programe do budúcnosti.
Z principiálnych dôvodov by som chcel poukázať aj na ďalšiu otázku súvisiacu so závermi Rady. Rada vyhlasuje, že sa teší na sociálny program, ktorý predstaví Komisia. Tento program zahŕňa aj témy politiky mládeže a politiky v oblasti vzdelávania. Vždy som si myslel, že za tieto záležitosti sú zodpovedné členské štáty, v mojej vlasti, v Nemecku, sú to spolkové krajiny. Chcel som sa o tom pri tejto príležitosti len zmieniť, pretože určite budú Parlament, Komisia a Európsky súdny dvor znovu podrobené kritike za to, že si privlastňujú právomoci. Rada sa teší na návrhy Komisie zamerané na politiku mládeže a na politiku v oblasti vzdelávania. Na tento dôležitý bod by sme mali upozorniť, keď budeme o týchto záležitostiach diskutovať doma, v nemeckých spolkových krajinách.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Ako koordinátora skupiny PPE-DE pre regionálnu politiku ma teší postavenie, ktoré budú zastávať regióny a mestá pri vykonávaní lisabonskej stratégie. Napokon, národné reformné programy sa realizujú na regionálnej úrovni, teda na úrovni, kde umiestňujeme väčšinu našich štrukturálnych a kohéznych fondov a tiež siedmy rámcový program.
V celej Európe máme možnosť vidieť, že 60 % verejných zdrojov sa využíva na regionálnej úrovni. Okrem toho, súčasný trend (bolo by dobré, keby sme sa na tom dohodli teraz) je taký, že investície sa presúvajú takpovediac z oblasti betónu a asfaltu do oblasti poznatkov a infraštruktúry, najväčší podiel výdavkov zo štrukturálnych fondov, až okolo 70 %, pôjde v nasledujúcich rokoch na lisabonskú stratégiu.
Uvediem ďalší príklad. Minulý týždeň sme na základe výkazov z Ľubľany mali možnosť vidieť, na aké zámery boli tieto peniaze použité: 20 miliárd EUR zo štrukturálnych fondov bolo vyčlenených na výskum a infraštruktúru. Pán komisár Potočnik hovoril o tichej revolúcii vo výdavkoch. Dokážte, že to myslíte vážne. Dodržte to, čo ste sľúbili: zabezpečte posun vo výdavkoch. Spomínaná tichá revolúcia je už v plnom prúde. Je najvyšší čas, aby sme na európskej úrovni vytvorili lepší právny rámec pre investície do výskumu a infraštruktúry. Nie je možné, aby sa v každej krajine urobili rovnaké rozsiahle, nákladné investície.
Veľmi ma teší, že Európska komisia predkladá tohto roku návrh, ktorý s tým súvisí, a tiež ďalší návrh, ktorým by sa mala zlepšiť súčinnosť vnútroštátnych zodpovedností.
Na záver mi dovoľte povedať, že onedlho budeme mať možnosť nahliadnuť do pripravovanej Bielej knihy o územnej súdržnosti, ktorá bude spájať nielen rozvoj rozsiahlych ústredných regiónov, ale aj územnú celistvosť vzdialenejších oblastí v Európe, čo tiež vítam.
Gary Titley
Vážený pán predseda, vítam, že Rada i Komisia nedávno uznali, že zmena klímy nepredstavuje len environmentálnu politiku, ale aj bezpečnostnú a humanitárnu politiku. Nie je to nič nové. Podľa Sternovej správy by mohlo byť vysídlených až okolo 200 miliónov ľudí, čo by vyvolalo obrovské migračné tlaky. Preto by sme mali mať vždy na pamäti, že globálne otepľovanie znamená, že chudobní musia trpieť v dôsledku konania bohatých.
Dúfam, že v našej diskusii o klimatických zmenách budeme schopní prepojiť naše ciele v oblasti klimatických zmien s cieľmi v oblasti rozvojovej politiky. V tejto oblasti nemôžeme konať izolovane. Samozrejme, chudobní v rámci Európskej únie vždy trpia. Preto musí každá politika týkajúca sa energie zabezpečiť, aby členské štáty mali politiku zameranú na energetickú chudobu, pretože priveľa ľudí trpí v dôsledku rastúcich cien energií. Je potrebné sa tým zaoberať.
No úplne najdôležitejšie na tomto samite je postarať o to, aby sme boli svedkami aj skutkov, nielen slov. Komisia vytýčila program v roku 2007. Dve tretiny tohto programu sa dostalo na svetlo sveta. Kde ostala posledná tretina? Členské štáty sa zaväzujú k cieľom, ktoré potom neplnia. Musíme sa zamerať na skutky.
Vítam tiež prácu, ktorá bola vykonaná v oblasti lepšej právnej úpravy a v oblasti pomoci malým podnikom. Musíme však oveľa väčšiu pozornosť venovať transpozícii a vyhodnocovaniu toho, ako boli vykonané právne predpisy, a či sa nimi dosiahlo to, čo sme si stanovili, že chceme dosiahnuť. Ak sa nepodarí dosiahnuť to, čo je potrebné, existencia takýchto právnych predpisov nemá vôbec zmysel.
Daniel Dăianu
Vážený pán predseda, nadchádzajúci európsky samit sa koná vo vážnom období. Prehlbujúca sa finančná kríza, ktorej príčiny spočívajú v cyklických a štruktúrovaných podmienkach, si vyžaduje pevné odpovede. Vzostup Ázie naznačuje vznik nového druhu konkurencie medzi kapitalizmami s výpadkom v činnosti štátnych investičných fondov a nárastom cien základných komodít. Mali by sme k tomu pridať aj znepokojujúce dôsledky zmeny klímy, potrebu zaistiť energetickú bezpečnosť a nárast celkovej neistoty.
Všetky tieto faktory majú silný dosah na vykonávanie lisabonskej agendy prostredníctvom zložitých kompromisov, ktorým sa nemožno vyhnúť. Dovoľte mi, aby som zdôraznil niekoľko politických otázok.
Po prvé, ak chceme zlepšiť priemyselnú a hospodársku výkonnosť, je nevyhnutné, aby bolo zákonodarstvo na národnej úrovni kvalitné.
Po druhé, zákonodarstvo by malo byť pragmatické, otvorené a malo by rozlišovať medzi voľným trhom a úplne deregulovaným trhom.
Po tretie, kľúčovú úlohu musia zohrávať priemyselná politika, najmä výskum a vývoj, spolu so vzdelávaním. Je veľmi dôležité, aby v členských štátoch vzrástol počet absolventov prírodných a matematických vied, všetky členské štáty by na tejto úlohe mali pracovať spoločne.
Po štvrté, je potrebné lepšie zacieliť energetickú politiku, projekt Nabucco je krok správnym smerom.
Po piate, je potrebné, aby sa pri reforme spoločnej poľnohospodárskej politiky považovala kvalitná pôda za strategické aktívum.
Na záver, no v neposlednom rade, je tiež potrebné opätovne potvrdiť morálne hodnoty a mravné správanie. Ak stratíme náš morálny kompas, diskusia o konkurencieschopnosti v sociálnej...
(Predseda prerušil rečníka.)
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Vážený pán predseda, vážené dámy, vážení páni, som presvedčený, že nová revidovaná lisabonská stratégia bola v zásade od roku 2005 úspešná. Možno to ľahko rozpoznať podľa jednej skutočnosti: keď niekto v roku 2005 verejne hovoril o Lisabone, každý vedel, že ide o hlavné mesto Portugalska, no nikto si tento pojem v tom čase nespájal s procesom. Kjóto v tom čase už bolo procesom súvisiacim s ochranou klímy.
Teraz je už rok 2008 a vďakabohu svet sa zmenil. Keď sa v súčasnosti vo verejných prejavoch spomína Lisabon, samozrejme, aj naďalej je to hlavné mesto Portugalska, no čoraz viac sa tento pojem spája aj s politickým procesom, čo podľa môjho názoru dokazuje, že sa nám v tejto oblasti podarilo dosiahnuť primeraný úspech.
Som tiež presvedčený, že bolo správe stanoviť nové priority zamerané na zvýšenie rastu a zamestnanosti, pretože ide o jeden z predpokladov na to, aby sme mohli citlivo napredovať s kvalitnou environmentálnou a sociálnou politikou, ktoré tvoria druhý a tretí pilier lisabonskej stratégie. Okrem toho som presvedčený, že bolo správne ponechať usmernenia bez zmeny, pretože ako celok boli úspešné.
Napriek tomu mi dovoľte spomenúť niekoľko nedostatkov. Napríklad, ešte stále vidím výrazné nedostatky v prebiehajúcom rozvoji vnútorného trhu, ktorý by mal vraj fungovať už od začiatku 90. rokov minulého storočia, no v mnohých oblastiach jednoducho neexistuje ani dnes. Neexistuje vnútorný trh v sektore poisťovníctva, ani pokiaľ ide o obchodné právo, obchodné spoločnosti napríklad nemôžu naplno využívať svoje právo usadiť sa v rámci Európskej únie. Ešte stále nám chýbajú práva duševného vlastníctva a Európa nemá stanovené ani pravidlá pre patenty. Neexistujú spoločné pravidlá pre alternatívne finančné nástroje a ešte stále čakáme na vytvorenie vnútorného trhu v oblasti zdravotnej starostlivosti.
Na druhej strane sme boli svedkami veľkého množstva legislatívnych návrhov v iných oblastiach, ktoré boli zamerané predovšetkým na dosiahnutie pokroku v oblasti sociálnych vecí, životného prostredia a práv spotrebiteľov, čo je správne, no je potrebné zachovať rovnováhu. Preto vyzývam Komisiu a Radu, aby venovali mimoriadnu pozornosť úsiliu vyplniť medzery v právnych predpisoch vzťahujúcich sa na vnútorný trh.
Riitta Myller
(FI) Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda Rady mal pravdu, keď vyslovil svoj názor, že zmena klímy a hospodárstvo navzájom úzko súvisia. Nemožno ich oddeliť. Bolo povedané, že zmena klímy súvisí so všetkými politikami. Táto otázka musí byť na nadchádzajúcom samite viditeľná.
Ovládanie zmeny klímy a prispôsobenie sa tejto situácii musia tvoriť základ lisabonskej stratégie EÚ. Na nadchádzajúcom samite je potrebné ustanoviť spoľahlivú politiku s cieľom podporiť rozhodnutia, ktoré boli prijaté.
Pokiaľ ide o záväzné nápravné opatrenia, energetická účinnosť a úspora energie, žiaľ, nie sú súčasťou výberu Európskej únie. Napriek tomu musíme pamätať na to, že najčistejšia, najlacnejšia a najúčinnejšia forma energie je ušetrená energia. V súčasnosti by sme vykonaním všetkých právnych predpisov EÚ mohli ušetriť 20 % energie. Inak povedané, je potrebné, aby sme si v oblasti energetickej účinnosti stanovili ešte ambicióznejšie a jasnejšie ciele. Dúfam, že nadchádzajúci samit sa touto problematikou bude zaoberať.
Kathy Sinnott
Vážený pán predseda, zajtra sa čelní predstavitelia členských štátov stretnú na samite. Viem, že na programe je veľa bodov, ale dúfam, že budete diskutovať aj o dosahu rozhodnutia v prípade Laval-Vaxholm, ktoré Európsky súdny dvor vydal len niekoľko dní po skončení posledného samitu. Toto rozhodnutie umožňuje firmám umiestňovať zamestnancov do ktoréhokoľvek členského štátu a vyplácať im minimálnu mzdu tejto krajiny, a nie mzdu, ktorá by sa v danej krajine za takéto pracovné miesto bežne vyplácala. Okrem toho, v dôsledku tohto rozsudku sú odbory bezmocné a nemôžu chrániť mzdy svojich zamestnancov, čo prinúti zamestnancov v hostiteľských členských štátoch pracovať za nižšie mzdy alebo prídu o prácu. Podľa môjho názoru ide o časovanú bombu. Rozhodnutie v prípade Laval-Vaxholm môže narušiť sociálne partnerstvo, priemyselné vzťahy, hospodársku a sociálnu stabilitu celých krajín, spoločenstiev, zodpovedných obchodných spoločností a rodín. Tento rozsudok tiež môže narušiť podporu projektu Európy v najstarších členských štátoch.
Samozrejme, v dôsledku nižších platov bude Európska únia konkurencieschopnejšia na svetovom trhu, kde musí súťažiť s krajinami, v ktorých sú nízke náklady na vstupy, napríklad s Čínou, Indiou a Brazíliou, no za akú cenu? Koľko trápenia a peňazí to bude stáť írsku rodinu, ktorá musí splácať hypotéku?
Spolu s pánom Bondem sme slovinskému predsedníctvu a predsedom vlád našich jednotlivých krajín zaslali protokol na ochranu hospodárstiev členských štátov pred prípadom Laval, aby ho zaradili do programu zajtrajšieho zasadnutia európskeho samitu. Ak sa chcete vyhnúť rozsiahlemu sociálnemu dampingu, je potrebné, aby ste brali rozhodnutie v prípade Laval-Vaxholm vážne, a aby ste tento protokol zaradili do programu rokovania.
Malcolm Harbour
Vážený pán predseda, táto rozprava o samite je príležitosťou, aby sme sa s Radou porozprávali o tom, čo robí v oblasti realizácie celku lisabonskej agendy, preto chcem svoje dnešné poznámky adresovať predovšetkým Rade. Veľmi sa teším, že môžem znova privítať slovinského ministra, s ktorým som mal to potešenie sa nedávno stretnúť v Slovinsku. Dovoľte mi tiež poďakovať sa slovinskému predsedníctvu za to, že sa podieľa na tomto procese.
Naozaj ma veľmi teší, že návrh záverov, ktorý už bol zverejnený, dokazuje, že Rada sa aj naďalej zameriava na štyri kľúčové oblasti lisabonskej stratégie. Musím však povedať, a teraz sa obraciam na pána predsedu Komisie, že hoci viem o jeho komunikácii s pánom Špidlom, jedným z problémov je, že Komisia neustále nanovo objavuje tie isté veci a komplikuje situáciu. Teraz máme k dispozícii 10 cieľov Komisie, ktoré tu sú zbežne spomenuté, no v skutočnosti je potrebné, aby sme sa sústredili na priority.
Chcem sa sústrediť na, podľa môjho názoru, kľúčový prvok celého nášho snaženia, na uvoľnenie obchodného potenciálu. Je správne, že ste to tam zahrnuli, no čo v tejto oblasti robia členské štáty? Môj kolega, pán poslanec Hökmark, nedávno hovoril o transpozícii smernice o službách. Preto chcem Rade povedať: vezmite smernicu o službách a jej vykonanie a tiež to, čo máte v úmysle urobiť, a rozšírte to na všetky oblasti, ktoré sa týkajú uvoľnenia obchodného potenciálu. Pokiaľ ide o smernicu o službách, požaduje sa, aby ste preverili všetky aspekty vašich domácich právnych predpisov, ktoré sú diskriminačné voči obchodným spoločnostiam, ktoré chcú ponúkať svoje služby na celom vnútornom trhu. Nemôžeme sa obmedziť len na obchodné spoločnosti, ktoré poskytujú služby, malo by sa to týkať všetkých obchodných spoločností bez ohľadu na ich veľkosť. Žiadam vás, aby ste na seba zobrali tento záväzok, a aby ste to vykonali.
Druhým kľúčovým prvkom smernice o službách je skutočnosť, že po prvýkrát sú jednotlivé členské štáty povinné poskytnúť informácie obchodným spoločnostiam, ktoré chcú vstúpiť na jednotný trh, a podnecovať ich, aby využili túto ohromnú príležitosť. Vytvorenie jednotného trhu je našou spoločnou zodpovednosťou. My tu veľmi tvrdo pracujeme na vytvorení rámca, no ako tvrdo pracujete v skutočnosti vy v členských štátoch na tom, aby ste zabezpečili, že túto príležitosť firmy využijú? Takýmto spôsobom môžeme zaručiť hospodársky rast a zamestnanosť. Práve takýto prístup naše hospodárstvo zúfalo potrebuje.
Proinsias De Rossa
Vážený pán predseda, som presvedčený, že jarné zasadnutie Rady musí opätovne presadiť pôvodnú lisabonskú stratégiu s cieľom integrovane sa zaoberať nezávislými politikami v oblasti hospodárstva, sociálnych vecí, zamestnanosti a udržateľného rozvoja. Inak by mohlo dôjsť k rozpadu Európy a štáty by sa mohli uchýliť k protekcionizmu.
Kľúčom k tejto stratégii sú vysokokvalitné pracovné miesta, Európu excelentnosti nie je možné vybudovať na základe nízkych platov, neistoty v zamestnaní a nerovnosti na pracovisku.
Rozsudok v prípade Laval je zvráteným výkladom legislatívnych zámerov tohto Parlamentu a jeho spoluzákonodarcu, Rady. Obe tieto inštitúcie preto musia z postavenia zákonodarcu opätovne presadzovať naše zámery prostredníctvom tvorby takých právnych predpisov, ktoré zaplnia medzery odhalené Európskym súdnym dvorom. Jednou z bezprostredných legislatívnych možností je pripojiť k smernici o vysielaní pracovníkov sociálnu doložku v štýle pána Montiho, ktorú sme už použili pri smernici o službách.
Medzičasom musí Komisia trvať na tom, aby všetky členské štáty riadne a v plnej miere transponovali smernicu o vysielaní pracovníkov do svojich vnútroštátnych právnych predpisov. Samozrejme, členské štáty musia okamžite prehodnotiť svoje domáce právne predpisy riadené prácou, aby zabezpečili, že zvrátený rozsudok v prípade Laval nepodkope ich systémy pracovnoprávnych vzťahov a kolektívneho vyjednávania.
Na záver mi dovoľte povedať, že pani Sinnottová sa pri svojom výklade, ako obyčajne, mýli. Mýli sa, ak tvrdí, že rozsudok v prípade Laval znamená len to, že v Írsku sa uplatňuje minimálna mzda, pretože v skutočnosti tento rozsudok znamená, že v Írsku sa musia uplatniť všetky právne záväzné dohody, čo je oveľa viac než len minimálna mzda. V Írsku však existujú aj dohody, ktoré nie sú právne záväzné, a to je potrebné riešiť.
Georg Jarzembowski
(DE) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Komisie, vážení páni komisári, vážený pán predseda Rady, v mene mojej skupiny naliehavo žiadam Európsku radu, aby do integrovaných usmernení zapracovala európsku dopravnú politiku, pretože obchod a zamestnanosť v Európskej únii nemôžu prekvitať bez vytvorenia udržateľnej dopravnej politiky a potrebných transeurópskych dopravných sietí. Bez účinných dopravných koridorov, bez spolupráce medzi dopravnými poskytovateľmi a bez inteligentných dopravných systémov nie je možné rozšíriť obchod ani cestovný ruch v rámci Európskej únie, ani s tretími krajinami. Práve to však potrebujeme, ak chceme zvýšiť zamestnanosť.
Vážený pán predseda Rady, keď budete na zasadnutí Rady diskutovať so svojimi kolegami, prosím majte na pamäti, že je kľúčové, aby členské štáty zahrnuli dopravnú politiku do svojich národných plánov pre rast a zamestnanosť. Žiaľ, sme svedkami toho, že členské štáty vyčleňujú čoraz menej finančných prostriedkov na údržbu a rozšírenie vnútroštátnej infraštruktúry, či už ide o železničné siete alebo o cestné siete.
To isté platí aj pre podporu a uplatnenie dopravných systémov. V súčasnej dobe si všetko môžete objednať cez internet, no doručené vám to môže byť len prostredníctvom nákladného automobilu alebo železnicou. Môžete si rezervovať akúkoľvek dovolenku, no aby ste sa na dané miesto dostali, potrebujete poriadne letisko a poriadne dopravné spojenia. Ak teda chceme dosiahnuť rast a zamestnanosť, musíme mať potrebnú infraštruktúru a poriadne dopravné systémy, ktoré, samozrejme, musia byť šetrné k životnému prostrediu. Preto si myslíme, že z dôvodov udržateľnosti musíme logistike poskytnúť všetku dostupnú podporu. Je to dôležité aj z hľadiska vnútroštátneho plánovania.
Hoci logistika patrí najmä medzi úlohy samotných obchodných spoločností, napriek tomu môžeme my, členské štáty a Európska únia, pomôcť pri podpore logistiky znižovaním byrokracie, napríklad zjednodušením colných postupov v prístavoch.
Potrebujeme politiky šetrné k životnému prostrediu. Preto vás vyzývam, aby ste z dopravnej politiky urobili ústredný bod vašej stratégie, s cieľom podporiť rast a zamestnanosť.
Dariusz Rosati
(PL) Vážený pán predseda, jarné zasadnutie Rady sa bude konať v rozhodujúcej chvíli. Hospodársky rast v rámci Európskej únie klesá, musíme sa vysporiadať s neistotou na finančných trhoch, ceny ropy rastú a narastá aj inflácia. V dôsledku všetkých týchto faktorov vzniká prostredie neistoty a narastá strach z budúcnosti.
Z tohto hľadiska považujem posúdenie situácie, ktoré nám ponúkol pán Barroso, za nemiestne optimistické. Je ťažké tešiť sa z vytvorenia šiestich miliónov pracovných miest, keď vieme, že sa to udialo počas obdobia zrýchlenia cyklického rastu počas posledných dvoch rokov. Je tiež ťažké predpovedať, či sa podarí dosiahnuť stálu vysokú účinnosť v oblasti zamestnanosti, na základe jedného alebo dvoch rokov, počas ktorých sa účinnosť zvýšila. Potenciálna miera rastu Európy je aj naďalej veľmi nízka.
Preto si myslím, že pri príležitosti nadchádzajúceho zasadnutia Rady musí Európska únia vyslať jasný signál európskym občanom, že je pripravená čeliť spomínaným hrozbám. So strachom a neistotou vyplývajúcimi zo súčasnej hospodárskej situácie musíme bojovať pomocou rozhodnutí, nie pomocou slov. Doposiaľ sa samity až príliš často končili prehláseniami, ktoré neskôr k ničomu neviedli. V situácii, v ktorej sa momentálne nachádzame, očakávame, že členské štáty a Rada prijmú špecifické rozhodnutia. Dôrazne žiadam zástupcu Rady, ktorý je dnes prítomný na zasadnutí Parlamentu, aby si, pokiaľ ide o túto problematiku, robil podrobné poznámky.
Na záver mi dovoľte povedať, že všetky tieto otázky sú mimoriadne dôležité, pretože v priebehu niekoľkých nasledujúcich mesiacov má dôjsť k ratifikácii Lisabonskej zmluvy. Táto zmluva musí Európanov inšpirovať a naplniť ich nádejou. Preto musí nadchádzajúci samit vyslať občanom Európy jasný signál, že dokáže túto situáciu zlepšiť.
Othmar Karas
(DE) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Rady, vážený pán predseda Komisie, dámy a páni, nezamestnanosť klesá, Európska únia ťaží z globalizácie, darí sa nám lepšie ako Spojeným štátom americkým a EÚ ide správnym smerom. Pokračujeme v tomto smerovaní s odhodlaním, oddanosťou a sebaistotou. Usilujme sa o to, aby členské štáty dôslednejšie dodržiavali svoje záväzky. Informujme verejnosť o našich úspechoch a cieľoch.
Po druhé, ochrana podnebia a znižovanie energetickej závislosti musia byť podnetom na oživenie výskumu, inovácií, rastu a zamestnanosti.
Po tretie, povedzme si úprimne, že výmenný kurz eura a dolára spomaľuje nárast cien energií, v eurách vzrástli ceny o 160 %, v dolároch o 340 %.
Po štvrté, euro, rozšírenie o nové členské štáty, vnútorný trh, lisabonská stratégia a Lisabonská zmluva, ktorá posilňuje sociálne trhové hospodárstvo a zachováva základné sociálne práva, všetky tieto faktory tvoria celkový balík, ktorý by mal pomôcť Európskej únii pri jej smerovaní k úspechu.
Po piate, vzdelávanie, odborná príprava, výskum, inovácie a reforma našich systémov sociálneho zabezpečenia, systémov zdravotníctva a dôchodkových systémov predstavujú najväčšie výzvy, ktoré ešte máme pred sebou.
Po šieste, vážený pán predseda Komisie, medzi závermi jarného samitu sa musí nachádzať Barrosov Európsky technologický inštitút, pričom je potrebné stanoviť aj dátum, dokedy sa rozhodne o mieste, kde bude tento inštitút sídliť. Pokiaľ ide o finančné prostriedky, Parlament dal tomuto zámeru zelenú.
Po siedme, zákon o malých podnikoch bude v tomto Parlamente nepochybne podnetom pre vznik ďalších iniciatív. Medziparlamentná skupina pre malé a stredné podniky do konca tohto mesiaca predloží zásady, ktoré máme na mysli.
Mojim posledným bodom je toto: vážený pán Schulz, predseda Komisie a Komisia samotná nie sú našimi protivníkmi. Naším protivníkom je nedostatok právomocí, politických schopností a vodcovstva v prípade niektorých vlád a parlamentov v členských štátoch. Našimi protivníkmi sú sebectvo, nacionalizmus a protekcionizmus, nie väčšia miera integrácie v Európe, a nie silná Komisia.
Pervenche Berčs
(FR) Vážený pán predseda, vážený pán predseda Komisie, keď pôjdete na zasadnutie Európskej rady, mám na vás jednu požiadavku: bráňte túto inštitúciu, keď vám bude hovoriť, že sociálna a hospodárska situácia v EÚ si vyžaduje, aby sa viac pozornosti venovalo sociálnym otázkam, že je potrebné, aby boli naše hospodárske politiky súdržné s našimi cieľmi a našou stratégiou, ktorá bola legitímne vytvorená so zámerom bojovať proti zmene klímy a za energetickú nezávislosť. Bráňte ju, keď vám bude hovoriť, že ak má byť lisabonská stratégia úspešná, potrebujeme zintenzívniť hospodársku súčinnosť, a že ak sa máme úspešne vysporiadať s americkou krízou rizikových hypotekárnych úverov, potrebujeme zaviesť lepšiu reguláciu finančných trhov. Nedovoľte, aby vám členské štáty povedali, že sa nás tieto otázky netýkajú, to je v modernej demokracii neprijateľné.
Vážený pán úradujúci predseda, na základe žiadosti niektorých hláv štátov a predsedov vlád, ktorí sú legitímne znepokojení situáciou na finančných trhoch, preskúmajte dôsledky tejto situácie na reálne hospodárstvo EÚ. Prosím vás preto, aby ste sa tejto otázky chopili, a aby ste sa neuspokojili s niekoľkými návrhmi, ktoré sa môžu zdať príťažlivé alebo obľúbené, no neriešia podstatu tohto problému. Podstatou problému je to, že máme integrovaný finančný trh a Európsku centrálnu banku, ktorá vykonáva menovú politiku v záujme európskeho hospodárstva ako celku, no nemáme žiadny európsky kontrolný orgán finančného trhu, ktorý by riešil výzvy a problémy, ktoré v tejto oblasti vznikajú.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Stalo sa už tradíciou, že prvý európsky samit v roku je zameraný na hospodárske otázky. Slovinské predsedníctvo Rady ministrov teda pripravilo na program stretnutia hláv štátov a predsedov vlád dôležitú diskusiu týkajúcu sa druhého cyklu lisabonskej stratégie, revidovanej na obdobie rokov 2008 až 2010.
Podľa môjho názoru, nesmú medzi témami, o ktorých budete v nadchádzajúcich dňoch diskutovať, chýbať niektoré aspekty týkajúce sa predovšetkým druhého cieľa lisabonskej stratégie, konkrétne miery zamestnanosti. Napriek intenzívnej podpore zásady európskej mobility pracovnej sily, ktorú vyslovuje Európsky parlament vo svojich uzneseniach, v praxi sa táto oblasť potýka s mnohými problémami.
Svojvoľné obmedzenia týkajúce sa prístupu zamestnancov z nových členských štátov prispievajú k zníženej mobilite. V tomto zmysle bude musieť Európska komisia na konci roka 2008 zhodnotiť opatrenia týkajúce sa obmedzenia mobility pracovnej sily, ktoré zaviedli niektoré členské štáty pre Rumunsko a Bulharsko.
Nedávno vypracované štatistiky sú dôkazom toho, že nedochádza k výraznému pohybu pracovnej sily z týchto dvoch krajín do iných členských štátov a žiadny z členských štátov, ktorý povolil prístup rumunských alebo bulharských pracovníkov na svoj trh práce, nezaznamenal na tomto trhu žiadne výkyvy. Podľa v súčasnosti platných právnych predpisov však môžu členské štáty aj naďalej zachovať tieto obmedzenia v platnosti, čo sa samozrejme týka krajín, ktoré do Európskej únie vstúpili v roku 2004. Vzhľadom na to, že prekážky na trhu práce sa často zavádzajú ako odpoveď na určité aktuálne politické požiadavky, som presvedčená, že jedným z opatrení, o ktorom by sa mohlo diskutovať, by malo byť prehodnotenie systému prechodných období a najmä vzorca 2+3+2.
Uvítali by sme, keby ste Európsky parlament požiadali o záväzné stanovisko týkajúce sa pokračovania alebo ukončenia platnosti týchto obmedzení po uplynutí prvých dvoch rokov nasledujúcich po vstupe novej krajiny do EÚ. Takéto zapojenie európskych inštitúcií by znížilo mieru ľubovoľnosti a svojvoľnosti, s akou sa obmedzenia zásady európskej slobody voľného pohybu často uplatňujú.
Mairead McGuinness
Vážený pán predseda, zajtra sa bude konať jarné zasadnutie Európskej rady a lídri EÚ pred sebou majú veľa tém na rozhovor, či už ide o výkyvy na finančných trhoch, o globalizáciu, či o demografické zmeny. Pokiaľ ide o globalizáciu, je potrebné, aby nám Rada oznámila, kam v skutočnosti smeruje súčasné kolo rozhovorov o svetovom obchode.
Keďže sa najnovšie dokumenty týkajú poľnohospodárstva, veľa sa o nich špekulovalo, vypracovali sa aj nejaké analýzy, no od Komisie ani Rady nemáme k tejto mimoriadne dôležitej otázke žiadne oficiálne stanovisko. Pán komisár Mandelson tu s nami včera bol, no mrzí ma, že sa nedostalo na otázky o Svetovej obchodnej organizácii, a tak tento Parlament nemá priame informácie.
Vzhľadom na uvedené skutočnosti vyzývam jarné zasadnutie Rady a írskeho premiéra, Taoiseacha Bertieho Aherna, aby na tomto dôležitom stretnutí nastolili túto otázku. Pred mesiacom pán komisár Mandelson naznačil, že pokiaľ ide o nepoľnohospodársky sektor, rozhovory sa posunuli smerom dozadu, nie dopredu. Pokiaľ ide o poľnohospodárstvo, vyjadril sa, že pre EÚ by mohli byť predložené návrhy prijateľné. Obávam sa, že ide o nesprávny názor. Z niektorých analýz, ktoré som mala k dispozícii, vyplýva, že návrh, ktorý je momentálne predmetom rokovaní, by zničil spoločnú poľnohospodársku politiku, a že zachádza priďaleko.
Dovoľte mi povedať, z írskeho hľadiska, že sa zdá, že o lisabonskej zmluve budeme hlasovať 12. júna, preto hovorím Parlamentu, že už prebieha živá diskusia, a bude ešte intenzívnejšia. Myslím si, že je veľmi dobré, že ľudia sa do tejto kampane zapájajú, a že posilní väzby Írska a Európskej únie, čo je treba uvítať. No vzhľadom na to, že ľudia predkladajú protokoly, ktoré ešte nie sú ani na ich internetových stránkach (pozrela som sa na stránku pána Bondeho a protokol som nenašla), myslím si, že by bolo, hádam, vhodné, keby sa Rada vyjadrila k rozsudku v prípade Laval. Mnohí o ňom hovoria a nesprávne ho vykladajú, no myslím si, že by bolo dobré pre nás všetkých, keby sme poznali názor Rady na túto problematiku. V skutočnosti je sociálny rozmer Lisabonskej zmluvy, podľa môjho názoru, veľmi silný. Nie je zámerom tejto zmluvy zlé zaobchádzanie ani zneužívanie zamestnancov v Európskej únii, ani v iných častiach sveta. Preto by mali obyvatelia Írska v referende podporiť túto dôležitú zmluvu.
Carlos Coelho
(PT) Dovoľte mi začať tým, že zaželám slovinskému predsedníctvu mnoho úspechov. Na úvod chcem povedať, že som silne presvedčený o tom, že nasledujúce zasadnutie Európskej rady by sa malo zamerať na otázky hospodárstva a rozvoja. Pánovi predsedovi Barrosovi musíme zablahoželať k tomu, že sa na tieto oblasti zameral od začiatku svojho funkčného obdobia. Bolo správne prehodnotiť lisabonskú stratégiu, odstrániť byrokraciu a nanovo oživiť tento proces.
Napriek zmätku, ktorý spôsobili rastúce ceny energií, najmä fosílnych palív, a medzinárodná kríza na finančných trhoch, je nepochybné, že vývoj verejného dlhu a verejných schodkov, hospodársky rast a tvorba pracovných miest boli priaznivé. Musíme vytrvať v tomto smerovaní a nesmieme podľahnúť ťažkostiam. Potrebujeme vylepšenú lisabonskú stratégiu založenú na pakte rastu a zamestnanosti, ktorá bude investovať do poznatkov a inovácií, ktorá bude podporovať udržateľný rozvoj, ktorá bude zahŕňať environmentálnu agendu, a ktorá využije potenciál malých a stredných podnikov. Hospodársky rast je nevyhnutný nielen z hľadiska zaručenia dobrej životnej úrovne pre Európanov, ale aj z hľadiska udržania politík hospodárskej a sociálnej súdržnosti, pretože spoločný záväzok tvoriaci podstatu projektu Európy je založený na logike solidarity.
Preto aj ja vyzývam predsedníctvo Rady, aby pripomenulo členským štátom, že solidarita je nevyhnutnou podmienkou pre to, aby bola naša Únia úspešná, a že presadzovanie národného ega nemôže priniesť nič dobré. Okrem hospodárskych otázok sú pred nami aj otázky týkajúce sa mobility a bezpečnosti. Preto sme pred dvomi mesiacmi s potešením uvítali dlho očakávané rozšírenie schengenského priestoru a zrušenie vnútorných hraníc. Teraz je to už spoločný priestor. Vízová politika, hraničné kontroly, zdieľanie údajov a informácií, spolupráca polície a súdnictva, to sú nástroje, ktoré zaručia našu bezpečnosť a našu slobodu. Musíme pracovať spoločne a navonok, voči našim partnerom vo svete, musíme vystupovať ako jednotný celok.
Dúfam, že na zasadnutí Európskej rady sa podarí túto solidaritu posilniť, a že Českej republike, Estónsku, Lotyšsku a všetkým ostatným krajinám bude jasné, že rokovanie o vízovej politike s našimi partnermi zo Spojených štátov amerických je európskou otázkou. Aj v tomto prípade je jednota Európy nevyhnutnou podmienkou jej úspechu a dôveryhodnosti.
Christopher Beazley
Vážený pán predseda, dovoľte mi nadviazať na pani McGuinnessovú, ktorá spomínala ratifikáciu Lisabonskej zmluvy v Írsku. Chcem poznamenať, že v mojej vlasti, v Spojenom kráľovstve, tento proces napreduje dobre v oboch komorách parlamentu. Očakáva sa, že Spojené kráľovstvo čoskoro bez problémov túto zmluvu ratifikuje. Nechcem teraz získavať politické body na úkor našich politických protivníkov, no britskí konzervatívci, ktorí podporujú ratifikáciu zmluvy, boli sklamaní zo skutočnosti, že britská Liberálna strana sa zdržala hlasovania. Som si však istý, že pán Watson by mohol vysvetliť dôvody, ktoré ich k tomu viedli.
Na tomto jarnom zasadnutí Rady sa pravdepodobne spomenie aj nedávna zmena vlády v Rusku. Je veľmi dôležité, a to zvlášť v tomto Parlamente, aby Európska únia mala spoločnú zahraničnú politiku zameranú na Ruskú federáciu a na niektoré návrhy, napríklad na plynovod Nord Stream. Opäť, nechcem predbiehať, keďže rozprava o ruských voľbách sa v tomto Parlamente uskutoční vo štvrtok. No návrh uznesenia, ktoré zjavne budeme môcť schváliť, vyjadruje znepokojenie nad zaobchádzaním s volebnými pozorovateľmi a nad tým, čo sa stalo opozičným kandidátom, ktorým nebolo umožnené zúčastniť sa na týchto voľbách. Návrh uznesenia vyzýva na okamžité prepustenie približne 50 demonštrantov, ktorí boli násilne zatknutí pracovníkmi ruského ministerstva vnútra.
Dúfam, že to Rada zoberie veľmi vážne. Samozrejme, chceme poblahoželať pánovi prezidentovi Medvedevovi a pánovi premiérovi Putinovi. Snažíme sa o dobré a harmonické vzťahy, no tie sa nám nepodarí nadviazať, ak budú Parlament a Európska únia nejednotné. Nemci, Holanďania, Briti, Poliaci, my všetci musíme mať spoločný názor na naše vzťahy s Ruskou federáciou a tiež na to, ako postupovať v otázke zabezpečenia energetických dodávok. Nemusíme schváliť plynovod Nord Stream, mohli by sme schváliť aj plynovod Amber. S veľkým záujmom sa teším na závery Rady týkajúce sa spoločnej zahraničnej politiky EÚ a spoločnej zahraničnej politiky v oblasti energie. Teším sa najmä na dobré vzťahy s Ruskou federáciou.
Tunne Kelam
. - Vážený pán predseda, rád by som sa vyjadril o troch bodoch. Po prvé, je nevyhnutné, aby sa sloboda služieb uplatňovala vo všetkých členských štátoch. Nadväzujem na vyjadrenia kolegov, pána Hökmarka a pána Harboura. Po druhé, podpora malých podnikov, aby sme im umožnili zdieľať a využívať výsledky inovácií. Je zrejmé, že zákon o malých podnikoch je veľmi potrebný. Po tretie, pokiaľ ide o lisabonskú stratégiu, chcem vás, pán predseda Barroso, požiadať, aby ste Európskej rade pripomenuli, že vykonávanie stratégie EÚ pre oblasť Baltického mora, ktorú ste láskavo podporili, by mohlo prakticky prispieť k procesu napĺňania lisabonskej stratégie, možno by sa vykonávanie stratégie EÚ pre oblasť Baltického mora mohlo stať jedným zo skutočných úspechov lisabonskej stratégie.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pán predseda, vážený pán úradujúci predseda Rady, vážený pán predseda Komisie, chcel by som počuť váš názor na menovú politiku EÚ. Vážený pán úradujúci predseda, vyhlásili ste, že sa zúčastníte výmeny názorov na tému fungovania finančných trhov. Bolo by dobré, keby hlavy štátov a predsedovia vlád usporiadali výmenu názorov na tému menovej politiky EÚ. Vážený pán predseda Európskej komisie, rád by som poznal váš názor na uplatňovanie článku 105 zmluvy, ktorý obsahuje ustanovenia na dosiahnutie cenovej stability, no tiež ustanovuje, za predpokladu, že ceny sú stabilné, že je potrebné venovať pozornosť hospodárskemu rastu. Myslíte si, že Európsky systém ústredných bank v súčasnosti funguje správne?
Zita Pleštinská
(SK) Vážený pán predseda, dovoľte mi úvodom pri príležitosti 50. výročia Európskeho parlamentu, aby som nášmu jubilantovi zaželala veľa rozumných rozhodnutí v prospech európskych občanov.
Ako odznelo v diskusii, aj ja som presvedčená, že posilňovanie konkurencieschopnosti európskej ekonomiky a vytvorenie nových pracovných miest dosiahneme zlepšovaním podnikateľského prostredia. Prijímanie efektívnej legislatívy v tejto oblasti musí prebiehať aj na základe podnetov zástupcov malých a stredných podnikov a využívaním ich skúseností z praxe.
Z tohto dôvodu vysoko vyzdvihujem prijatie balíčka týkajúceho sa uvádzania výrobkov na trh, ktoré sa Európskemu parlamentu podarilo prijať spolu so slovinským predsedníctvom za účinnej asistencie Komisie, hlavne osobnej zaangažovanosti pána komisára Verheugena.
Vážený pán predseda Komisie, Slovensko sa pripravuje na zavedenie eura, ktoré zvýši konkurencieschopnosť slovenskej ekonomiky a bude skutočným vyvrcholením integrácie Slovenska medzi vyspelé štáty. Verím, že rozhodnutie Komisie a slovinského predsedníctva bude na základe posúdenia výsledkov vynikajúcej kondície slovenskej ekonomiky v prospech Slovenska, aby sme euro mohli zaviesť v plánovanom termíne od 1. 1. 2009.
Georgs Andrejevs
- (LV) Ďakujem Vám, pán predsedajúci, za to, že môžem prehovoriť. Dúfam, že počas 50. výročia Európskej rady nezabudneme na jedno z hlavných hesiel Európskej únie: "zdravie vo všetkých politikách EÚ". Nestačí, že sa o tejto otázke zmieňujeme len na osobitných fórach, robíme vyhlásenia, no v praxi sa robí veľmi málo. Podľa štatistík sa zdravotná situácia v Európe zhoršuje. Čoraz viac odborníkov odchádza z Európskej únie, zhoršuje sa úmrtnosť v prípade mnohých chorôb. Priorite v oblasti zdravia, ku ktorej sa slovinské predsedníctvo zaviazalo, boju proti zhubným nádorom, by sa mala na zasadnutí Rady vyjadriť aspoň podpora. Ďakujem vám.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Vážený pán predseda, pán úradujúci predseda spomenul v súvislosti s finančnými politikami investičné fondy nehnuteľností. Pán predseda Komisie nespomenul tento konkrétny problém v súvislosti s bývaním. Vzhľadom na to, že Komisia predkladá rok 2010 ako európsky rok boja proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, chcem sa Komisie opýtať, či má v úmysle pristupovať k problému bývania z hľadiska investičných balíkov a finančných politík, najmä investičných fondov nehnuteľností na európskych trhoch.
Paul Rübig
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, tematické oddelenie Európskeho parlamentu vypracovalo štúdiu o problémoch, ktoré nám spôsobí zmena klímy. Odhad škôd v Európe predstavuje hodnotu v rozmedzí od 24 do 194 miliárd EUR. Odporúčam, aby sme v súlade s barcelonským cieľom vyčlenili 3 % z tejto sumy, t. j. 1 až 6 miliárd EUR, ktoré by sme využili na to, že by sme Európskemu inovačnému a technologickému inštitútu zaručili dobrý začiatok pôsobenia v oblasti zmien klímy. Inštitút by sa mal zamerať na energetickú účinnosť, najmä v oblasti produkcie a spotreby energie.
Nina Škottová
(CS) Vážený pán predseda, dámy a páni, v rámci lisabonskej stratégie je nespochybniteľné, že od kvality vzdelávania, výskumu a inovácií sa odvíjajú hospodárske úspechy, a že je potrebné podporovať zvyšovanie tejto kvality.
Siedmy rámcový program aj Európsky inovačný a technologický inštitút, ktoré sú ako projekty rozhodujúce pri rozvoji a zvyšovaní kvality, sa zameriavajú najmä na už existujúce tzv. centrá excelentnosti a počítajú s ich potenciálom. Centrá excelentnosti sa však nachádzajú predovšetkým v starých členských štátoch Európskej únie. Preto chcem upozorniť na to, že aj v nových členských štátoch sa nachádzajú kvalitné vzdelávacie a výskumné inštitúcie vrátane univerzít, ktoré je potrebné cielene povzbudiť, aby sa usilovali o dosiahnutie značky excelentnosti. Týmto spôsobom by sme dosiahli rozšírenie vysokokvalitnej vzdelávacej a výskumnej základne Európskej únie.
Predseda
Je mi ľúto, že nemôžem udeliť slovo ďalším poslancom. Nevidel som, že by o slovo žiadal niekto z predstaviteľov ľavice. Preto ma nemôžete obviniť z toho, že som nikomu z nich nepridelil slovo. Je potrebné aspoň požiadať o slovo.
(rušivé výkriky pána Martina Schulza)
Vážený pán Schulz, chcel som len zdôrazniť spomínanú skutočnosť. Dovoľte mi dodať, že skupina PPE-DE nebola veľmi nadšená zavedením systému "catch the eye", no boli to predovšetkým členovia skupiny PPE-DE, kto žiadal o slovo. Dovoľte predsedovi, aby dokončil, čo chce povedať. Aj týmto spôsobom je možné zabezpečiť lepšiu rovnováhu.
Janez Lenarčič
úradujúci predseda. - (SL) Chcel by som sa poďakovať všetkým poslancom Európskeho parlamentu, ktorí sa zúčastnili na tejto veľmi zaujímavej, veľmi dynamickej a bohatej diskusii, ktorá bude prospešná pri konečných prípravách zasadnutia Európskej rady, ktoré sa uskutoční zajtra a pozajtra.
Budeme sa snažiť zohľadniť čo najviac názorov a návrhov, ktoré boli počas tejto rozpravy predložené. Dovoľte mi, aby som sa pokúsil odpovedať aspoň na niektoré otázky.
Po prvé, chcel by som zopakovať, že zasadnutie Európskej rady, ktoré sa koná tento týždeň, bude zamerané na tri hlavné otázky: spustenie novej fázy lisabonskej stratégie, balík energetickej a klimatickej politiky a problém finančnej stability. To sú tri prvoradé témy.
Stredomorská únia nie je jednou z týchto prvoradých tém. Chcem sa poďakovať pánovi Schulzovi za otázku, ktorú mi položil. Dovoľte mi, aby som jasne vyhlásil, že počas tohto zasadnutia Európskej rady sa neplánuje hĺbková rozprava o Stredomorskej únii. Predsedníctvo však odpovie kladne na požiadavku členského štátu a umožní predstavenie návrhu Stredomorskej únie pravdepodobne počas večere hláv štátov a predsedov vlád, ktorá sa bude konať vo štvrtok večer. Neplánujeme však žiadne osobitné rozpravy na túto tému.
Teraz by som rád svoju pozornosť obrátil na hlavné témy, hoci najprv spomeniem stanovisko predsedníctva k Stredomorskej únii. Pripomeniem vám slová nášho pána premiéra a predsedu Európskej rady, pána Janeza Janšu, ktoré povedal pred týmto Parlamentom dňa 16. januára. "Privítali by sme posilnenie inštitúcií a procesov ako barcelonský a euro-stredomorský proces. To, čo nepotrebujeme, je zdvojovanie alebo inštitúcie konkurujúce inštitúciám EÚ, ktoré zastrešujú časť Európskej únie a zároveň časť susedskej oblasti. EÚ je celok a iba ako celok môže byť dostatočne efektívna pri nastoľovaní mieru, stability a pokroku v susedskej oblasti a mimo nej." Takéto je stanovisko predsedníctva a som presvedčený, že v budúcnosti bude zohľadnené.
Teraz mi dovoľte, aby som sa v krátkosti vyjadril o hlavných témach. Lisabonská stratégia: zaznelo niekoľko názorov, podľa ktorých je potrebné zmeniť štruktúru, mechanizmy, či integrované usmernenia lisabonskej stratégie. Dovoľte mi však na tomto mieste zdôrazniť, že Európska rada i Komisia zastávajú názor, že lisabonská stratégia je účinná. Rada a Komisia sa zhodujú na tom, že lisabonská stratégia prináša výsledky. Zhodujú sa tiež na tom, že reálne hospodárstvo Európskej únie je v pomerne dobrom stave v porovnaní s niektorými inými globálnymi aktérmi.
Preto by mali byť, podľa nášho názoru, súčasné mechanizmy, štruktúry a usmernenia lisabonskej stratégie zachované, viac pozornosti by sa malo sústrediť na jej vykonávanie. Je pravda, že okolnosti sa menia a že primerane by sa mali prispôsobovať aj naše opatrenia, no tieto úpravy možno vykonať zmenou textu, ktorý je priložený k usmerneniam, čo sa v skutočnosti aj stalo.
Dovoľte mi povedať niekoľko ďalších slov o sociálnom rozmere. Je jedným z kľúčových rozmerov lisabonskej stratégie. Rada si je toho plne vedomá a očakávam, že sa to v plnej miere prejaví na záveroch zasadnutia Európskej rady. O tom nemôže byť pochýb.
Bolo povedané, že po prípadnej ratifikácii Lisabonskej zmluvy dôjde k zmene rovnováhy medzi sociálnym a ostatnými rozmermi. Som presvedčený o tom, že to nie je pravda. Vykonaním Lisabonskej zmluvy nedôjde k žiadnemu poškodeniu Európskeho sociálneho modelu, práve naopak.
Chcel by som sa poďakovať pani McGuinnessovej za informáciu o dátume referenda, ktoré sa bude konať v Írsku. Želám im všetko najlepšie. Dúfam, že írski voliči sa rozhodnú podporiť Európsku úniu.
Pokiaľ ide o ďalší dôležitý súbor tém, konkrétne o klimatický a energetický balík, dovoľte mi povedať nasledujúce: áno, pán Watson, uvedomujeme si, že by bolo užitočné, keby vlády, a nielen vlády, ale hádam aj európske inštitúcie a ďalší dôležití aktéri, išli príkladom v procese dosahovania väčšej energetickej účinnosti, pri znižovaní spotreby energie, a podobne. Možno sa nám podarí dosiahnuť dohodu, a možno sa nám to nepodarí. Pravdou je, že by to bolo užitočné, pretože energetická účinnosť je a aj bude dôležitým prvkom klimatického a energetického balíka, o ktorom bude Európska rada rokovať.
Dovoľte mi znovu zopakovať, že existujú počiatočné záväzky z marca minulého roku, keď bolo predsedníckou krajinou Nemecko. Teraz musíme tieto záväzky vykonať. Vyčíslili sme ciele, ktoré musíme spoločným úsilím dosiahnuť. Musíme sa dohodnúť, ako si toto úsilie podeliť. Už som povedal, že túto dohodu sa nepodarí dosiahnuť zajtra ani pozajtra.
Môžeme sa však dohodnúť na nejakých základných zásadách rozdeľovania tohto úsilia medzi členské štáty a na určitých obmedzeniach z hľadiska časového rámca. Povedal som, že by sme boli radi, keby sa dohodu medzi členskými štátmi podarilo dosiahnuť do konca roka, a keby mohol Európsky parlament prijať spoločné rozhodnutie čo najskôr v roku 2009.
Teraz mi ešte dovoľte stručne sa vyjadriť o problematike finančnej stability, ktorá bude treťou dôležitou témou na zasadnutí Európskej rady. Na toto zasadnutie Európskej rady pripravila Rada ECOFIN priebežnú správu o situácii na finančných trhoch. Dovoľte mi, aby som sa k tejto otázke vyjadril podrobnejšie. Vytvára sa dojem, že európske organizácie a inštitúcie sa len nečinne prizerajú na to, ako na finančných trhoch zúri finančná kríza.
Musím zdôrazniť, že nie je pravda, že európske organizácie sa len nečinne prizerajú. Dovoľte mi poukázať na to, že konajú. Počas včerajšej rozpravy na túto tému, ktorú iniciovala pani Berčsová, pán komisár Almunia povedal, že predtým, než začneme konať, je potrebné s určitosťou stanoviť, aké opatrenia sú skutočne nevyhnutné, a aké by mohli spôsobiť ešte viac škody.
Rada ECOFIN sa preto bude týmto problémom aj naďalej zaoberať. Po tomto zasadnutí Európskej rady, t. j. už v apríli, je plánované stretnutie Rady ECOFIN, ktoré sa bude konať v Slovinsku. Ústrednou témou tohto stretnutia bude problém finančnej stability. Očakávame, že Európska rada v tejto oblasti ponúkne určité konkrétne usmernenia.
Vážený pán predseda, dámy a páni, na záver mi dovoľte znovu zopakovať presvedčenie, že najdôležitejšími otázkami v celom tomto procese sú spolupráca a synergia, najmä medzi troma kľúčovými inštitúciami Európskej únie, medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou. Slovinské predsedníctvo urobí maximum preto, aby bola táto synergia čo najsilnejšia.
Dovoľte mi oznámiť, že predseda Rady podá Parlamentu správu o zasadnutí Európskej rady tento týždeň.
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - (FR) Vážený pán predseda, dámy a páni, mám pocit, že na konci týchto diskusií môžem povedať, že v tomto Parlamente skutočne existuje široká zhoda v tom, že je potrebné naďalej vytrvať v presadzovaní lisabonskej stratégie, že je úspešná, a že na nej musíme tvrdšie pracovať najmä z hľadiska realizácie, predovšetkým pokiaľ ide o praktickú realizáciu priorít zo strany členských štátov, ktoré boli pôvodne stanovené. Samozrejme, existuje viacero rozdielov, pokiaľ ide o to, na aké oblasti by sa mal klásť dôraz. Musím však podčiarknuť všeobecnú podporu lisabonskej stratégie a jasné závery Európskeho parlamentu, podľa ktorých táto stratégia funguje a predstavuje našu odpoveď na proces globalizácie.
Musím zdôrazniť podstatu tejto problematiky a predovšetkým postoj Európy voči globalizácii. Skutočnosť je taká, že aj v súčasnom náročnejšom hospodárskom prostredí, ktoré je spôsobené najmä finančnou nestabilitou, sa európsky vývoz zvyšuje a Európa je ešte stále s odstupom na prvom mieste z hľadiska prijímateľov priamych zahraničných investícií. Európa má k dispozícii aktíva, prostredníctvom ktorých sa môže vysporiadať s globalizáciou. Preto musíme zachovať naše smerovanie a v tejto súvislosti mi dovoľte poďakovať sa všetkým, ktorí toto stanovisko jasne podporili, najmä pánovi Daulovi, pánovi Watsonovi a mnohým ďalším.
V súčasnosti je potrebné ochrániť ochrannú Európu, na čo poukázali mnohí z vás, vrátane pána Désira. Na tomto názore sa zhodneme, otázka však znie, ako ju ochrániť. Sme presvedčení, že Európu môžeme ochrániť nie tým, že sa uzavrieme pred svetom, ale naopak, že umožníme ostatným, aby boli otvorení rovnako, ako sa svetu otvárame aj my. O to ide.
Európa, najväčšia obchodná mocnosť na svete, ktorej vývoz stabilne rastie, sa teraz nemôže upnúť na protekcionizmus. Bolo by to proti našim vlastným záujmom. Najlepším riešením je zabezpečiť, aby sa ostatní otvorili nielen z hľadiska obchodu a z hľadiska prístupu na ich trhy, ale aj z hľadiska ambicióznejšej environmentálnej politiky a z hľadiska sociálnych práv.
Z vnútorného hľadiska môžeme, samozrejme, urobiť viac, pokiaľ ide o sociálny rámec. Dovoľte mi povedať, že posolstvo, s ktorým pôjde Komisia na zasadnutie Európskej rady, bude posolstvo väčšieho sociálneho záväzku. Podporujeme predovšetkým sociálny program založený na prístupe, solidarite a príležitosti.
Niektorí z vás spomenuli prípad Laval. Musím vám znova zopakovať to, čo som vám už mnohokrát povedal, a čo som povedal aj keď som mal príhovor vo švédskom parlamente: výklad prípadu Laval, ktorý zastáva Komisia, nie je, ako mnohí z vás naznačili, rozpor medzi zásadami vnútorného trhu a zásadou ochrany práv zamestnancov.
Naopak, myslíme si, že model flexiistoty a vo všeobecnosti tzv. škandinávsky model pracovnoprávnych vzťahov predstavujú pokrokový model, ktorý v Európe dosiahol niekoľko vynikajúcich výsledkov. Taký je náš plán, ktorý sa snažíme nastoliť s cieľom bojovať proti všetkým formám sociálneho dampingu. Pokiaľ ide o túto problematiku, nemožno o stanovisku Komisie pochybovať.
Preto mi dovoľte zdôrazniť tento aspekt, pretože si myslím, že sa za každú cenu musíme vyhnúť tomu, aby sme urobili tú chybu, že budeme sociálne aspekty považovať za aspekty, ktoré sú v rozpore s konkurencieschopnosťou v Európe. Ako niektorí z vás spomenuli, medzi inými napríklad pán Crowley, potrebujeme otvorenú Európu s otvoreným hospodárstvom a otvorenou spoločnosťou, no potrebujeme aj Európu, ktorá bude priaznivo naklonená sociálnemu začleneniu. Preto potlačme túto tendenciu.
Potlačme aj tendenciu stavať proti sebe sociálne aspekty a environmentálne aspekty. Na tomto mieste by som rád zdôraznil odhodlanie Komisie. Sme úplne odhodlaní dosiahnuť záväzky, ktoré Európska rada jednomyseľne prijala v marci minulého roka. Nemecké predsedníctvo na čele s pani kancelárkou Merkelovou jednomyseľne podporovalo viacero cieľov. Môžem vyhlásiť, že v ďalšej fáze sa bude Komisia ešte odhodlanejšie usilovať o vybudovanie skutočnej európskej energetickej politiky a o boj proti klimatickým zmenám.
Ak došlo z hľadiska nedávneho vývoja k viacerým zmenám, ide len o potvrdenie toho, že situácia je naliehavá, a že naše odhodlanie je veľké. Pri tejto príležitosti by som rád zopakoval slová pána Turmesa a pani Harmsovej, ktorí okrem iného vyhlásili, že nemožno proti sebe stavať sociálne otázky a environmentálne otázky. Problém energie a priemyselných odvetví náročných na spotrebu energie si zasluhuje osobitnú odpoveď.
Chceme docieliť, aby bol európsky priemysel konkurencieschopný. Našim cieľom nie je, aby sa Európa stala priemyselnou pustatinou, v skutočnosti je to presne naopak. Našim cieľom je "ekologizácia", priemysel, ktorý je schopný zamerať sa na dosiahnutie novej zhody s našimi cieľmi, ktoré sa týkajú boja proti klimatickým zmenám. Bolo by obrovskou chybou domnievať sa, že konkurencieschopnosť európskeho priemyslu je v rozpore s bojom proti zmene klímy. Preto v našich návrhoch podporujeme osobitné záruky pre energeticky náročné priemyselné odvetvia, Komisia to dala jasne najavo. Nechceme, aby sa náš priemysel presunul do iných častí sveta.
Teraz potrebujeme vedieť, čo je v tejto fáze naším hlavným cieľom. Našim cieľom je dosiahnuť globálnu dohodu o klimatických zmenách a podieľať sa na konferencii o zmene klímy, ktorá sa bude konať v Kodani, s návrhmi, ktoré podnietia iných, aby sa pohli vpred. Ak sa však nepodarí dosiahnuť globálnu dohodu, sme pripravení prijať ochranné opatrenia, nebojím sa povedať to slovo, v prospech európskych energeticky náročných priemyselných odvetví.
Na záver mi, vážené dámy, vážení páni, dovoľte povedať, že je potrebné, aby sme sa držali nášho smerovania. Chcem sa poďakovať všetkým poslancom, ktorí poukázali na dôležitosť zachovania nášho smerovania, najmä pánovi Ferberovi, pánovi Karasovi a mnohým ďalším. Lisabonská stratégia je stratégiou do koča i do voza. Najväčším rizikom by bolo urobiť krok späť teraz, keď musíme čeliť novej globálnej hospodárskej situácii.
Naopak je potrebné, aby sme zachovali naše smerovanie v oblasti európskych hospodárskych reforiem, no musí ísť o hospodárske reformy, ktoré budú zamerané na vytvorenie otvorenej Európy, Európy s väčšou mierou sociálneho začlenia, Európy, ktorá je rozhodnejšia v oblasti životného prostredia. V týchto cieľoch nevidíme žiadny rozpor, v skutočnosti je to presne naopak. Myslíme si, že v súčasnosti sa musíme zamerať na vykonávanie stratégie. Až doposiaľ to bola kvalitná stratégia a táto stratégia bude kvalitná aj naďalej z hľadiska sociálneho, hospodárskeho a environmentálneho rozvoja v Európe.
Predseda
Ak smiem poopraviť pána predsedu Komisie, bol to pán Langen, a nie pán Ferber, kto mal príhovor.
Martin Schulz
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, rád by som využil jedno z ustanovení nášho rokovacieho poriadku a chcel by som vystúpiť s osobným vyhlásením, ktoré sa týka niekoľkých poznámok, ktoré predniesli kolegovia z iných skupín o mojom prejave, ktorý som adresoval pánovi predsedovi Komisie. Nechcem sa vracať k rozprave, myslím si, že je jasné, že existujú veci, pri ktorých panuje zhoda, a existujú aj rozdielne názory.
Ani záverečné slová pána predsedu Komisie nemôžu zakryť skutočnosť, že s jeho neústupným trvaním na lisabonskej stratégii a na nezmenených usmerneniach lisabonskej stratégie je spojené osobitné politické posolstvo. Jeho posolstvo je, že tieto usmernenia nie je potrebné vôbec nijako upravovať. Našim posolstvom je, že tieto usmernenia je nutné zmeniť tak, aby sa docielilo zlepšenie situácie v oblasti sociálneho začlenenia v Európe. V tom je ten rozdiel!
(potlesk)
Avšak, pán predseda, dve veci sú neprijateľné, dovoľte, aby som sa vyjadril úplne jasne. Ak sa pán Watson a najmä pán Karas snažia v tomto Parlamente vyvolať dojem, že aj tá najmenšia kritická poznámka adresovaná Komisii je svätokrádežou, pretože tým dochádza k rozkolu medzi európskymi inštitúciami, tak s tým nemôžeme súhlasiť. Je povinnosťou Európskeho parlamentu povedať Komisii, ktorým smerom sa má vydať.
(potlesk)
Okrem toho, je mojou povinnosťou, ako predsedu tejto politickej skupiny, poukázať na skutočnosť, že vnímame sociálnu nerovnováhu v Európe. Ak ste presvedčení o opaku, je to vaša vec. Nejde však o kritiku Komisie, keď povieme, že by sme boli radi, keby došlo k úprave usmernení. Úsilie premeniť túto kritiku na nezhody medzi inštitúciami slúži len jednému cieľu, politickému a ideologickému cieľu.
Varujem vás, že ak by ste chceli násilím dotlačiť Komisiu do polohy liberálnej a PPE-DE, ak by ste vyvolali dojem, že je to Komisia zastupujúca liberálov a PPE-DE, urobili by ste veľkú chybu, pretože by ste túto Komisiu vykreslili ideologicky, čo nechceme. Trváme na našej politike spolupráce s Komisiou. To vy tlačíte pána Barrosa do kúta pravice, nie my!
(pobúrenie a potlesk)
Chceme však docieliť politiku sociálnej spravodlivosti, to sa tu snažíme obhajovať a nenecháme sa vtiahnuť do inštitucionálnej diskusie, keď vedieme politickú diskusiu.
(potlesk)
Joseph Daul
(FR) Vážený pán predseda, budem veľmi stručný. Ak chceme z postavenia predsedu skupiny reagovať na to, čo naši kolegovia hovorili počas celého predpoludnia, musí to byť zahrnuté v rokovacom poriadku. Môžeme problematiku obchádzať alebo ju odkloniť na vedľajšiu koľaj. Ak si želáme obnoviť rozpravu, urobíme to. Vážený pán Schulz, jednoducho len poviem, že moja skupina a ja sa zaujímame o sociálne otázky rovnako ako vy, a všetci sme ...
(potlesk)
Vážené dámy, vážení páni, chcem tým povedať, že na sociálne aspekty sa možno zamerať, až keď sa nám už podarilo zarobiť aspoň nejaké peniaze, nemôžeme napodobňovať socialistov a míňať peniaze, ktoré sme nikdy nezarobili.
(potlesk zo strany pravice)
Graham Watson
Vážený pán predseda, budem veľmi stručný, no keďže pán Schulz spomenul moje meno, dovoľte mi aspoň povedať nasledujúce: vážený pán Schulz, nič z toho, čo som povedal, nebolo mienené ako útok osobne na vás. Myslím si, že tu vedieme vážnu rozpravu o tom, ako vytvoriť konkurencieschopné hospodárstva, a ako povzbudiť konkurencieschopné hospodárstva, aby boli v súlade so sociálnou súdržnosťou a environmentálnou stabilitou. Nemyslím si, že tieto hospodárstva možno vytvoriť argumentáciou, že trh nefunguje, pretože nevyrába tovar, ktorý chceme. Myslím si, že pán predseda Komisie dnes ráno povedal, že najnovšie údaje z globálneho hospodárstva dokazujú, že trh môže tento tovar vyrobiť a myslím si, že na základe toho by sme sa mohli všetci zjednotiť a začať prosperovať.
Predseda
Vážené dámy, vážení páni, rokovací poriadok umožňuje reagovať len poslancom, na adresu ktorých boli vznesené osobné pripomienky. Na adresu ostatných poslancov, ktorí žiadali o slovo, neboli vznesené osobné pripomienky.
Rozprava sa končí.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Roberta Alma Anastase  
písomne. - (RO) Vítame rozhodnutie zamerať sa počas nadchádzajúceho zasadnutia Európskej rady na lisabonskú stratégiu, je to potrebné. Som presvedčená, že je nutné, aby bola marcová diskusia zameraná na zhodnotenie konkrétnych výsledkov, ktoré boli doposiaľ dosiahnuté, a na úpravy, ktoré je potrebné urobiť s cieľom premeniť stratégiu na skutočný úspech.
Aby bolo možné zabezpečiť udržateľný hospodársky rozvoj, ktorý je spojený s dosiahnutím prosperity v EÚ, je potrebné presadiť dva kľúčové prvky. Na jednej strane, EÚ musí pokračovať v politike konsolidácie systému vzdelávania, odborného výcviku a inovácií. Rok 2009, vyhlásený za rok inovácií, je potrebné v plnej miere využiť na naplnenie tohto cieľa. Na druhej strane, ako jeden z faktorov európskeho rastu je potrebné vytvoriť európsku politiku v oblasti migrácie a začlenenia prisťahovalcov.
Zároveň je potrebné povedať, že EÚ nebude skutočne stabilná a úspešná, pokým sa jej nepodarí účinne a pevne presadzovať tieto ciele navonok, v oblastiach, ktoré sa nachádzajú v blízkosti Európy, najmä v čiernomorskom regióne. Preto som presvedčená, že sa Európska rada musí zaoberať otázkou energetickej bezpečnosti a úspešnou realizáciou projektu Nabucco, pričom je potrebné vziať na vedomie alarmujúcu situáciu v niektorých susedných krajinách, ktorá vznikla po nedávnych voľbách, ktoré sa konali v tejto oblasti.
Alexandra Dobolyi  
písomne. - (HU) Nadchádzajúce jarné zasadnutie Európskej rady odštartuje ďalší trojročný cyklus lisabonskej stratégie. Prioritami budú klimatické zmeny, výzvy vznikajúce v súvislosti s energiou a stabilita finančného trhu.
Ak chceme, aby v globalizovanom svete dosahovala Európa trvalý úspech, je nevyhnutné, aby sme sa účinne vysporiadali so všetkými troma otázkami. Je životne dôležité, aby bolo v čo najkratšom čase vytvorené spoločné stanovisko Európskej únie.
Ocenili sme pokrok, ktorý sa dosiahol pri vykonávaní lisabonskej stratégie od jari 2006 a podporujeme neustále úsilie zamerané na prijímanie smerníc o otázkach, ktoré sa týkajú celkového hospodárstva, no čo je ešte dôležitejšie, prostredníctvom týchto smerníc sa zabezpečí ich rozšírenie do všetkých členských štátov.
Je čoraz naliehavejšie, aby sme dosiahli dohodu o otázkach, ktoré sa týkajú problematiky klímy a energie. Je potrebné nájsť účinné riešenie energetickej závislosti Európy a zároveň je potrebné zabezpečiť, aby si európske výrobky zachovali svoju hospodársku konkurencieschopnosť.
Boli sme svedkami vzostupu štátnych investičných fondov, musíme zabezpečiť, aby ich činnosť bola riadená transparentne a dôveryhodne. Je potrebné prijať účinné právne predpisy vzťahujúce sa na fungovanie týchto fondov.
Nadišiel čas, aby sa Rada touto otázkou zaoberala, je potrebné, aby sme čo najskôr dospeli k vytvoreniu spoločného stanoviska, aby bolo možné odstrániť neistotu, ktorá túto problematiku už obklopuje.
Nemenej dôležité je, aby jarné zasadnutie Rady prijalo všetky možné, no nevyhnutné, opatrenia na posilnenie rámca finančnej regulácie s cieľom zabezpečiť stabilitu na finančnom trhu.
Kríza, ktorá by mohla mať dosah na európskych občanov, sa ešte neskončila, to najhoršie možno ešte len príde. Ak by toto zasadnutie Rady malo motto, muselo by znieť takto: "nesmieme strácať čas".
Ilda Figueiredo  
písomne. - (PT) V dnešných vyhláseniach, ktoré boli tomuto Parlamentu prezentované v rámci prípravy na jarné zasadnutie Európskej rady, sme znova mali možnosť počuť rovnaké prejavy hlavných osôb zodpovedných za Európsku úniu.
Znova trvali na stále viac neoliberálnom smerovaní lisabonskej stratégie, ktoré zahŕňa flexibilitu v pracovnoprávnych vzťahoch, inými slovami ide o ďalšie útoky na práva zamestnancov a o neistejšie a horšie platené pracovné miesta, pričom zisky ekonomických skupín a vo finančnom sektore aj naďalej rastú. Trvali na liberalizácii a privatizácii štrukturálnych sektorov a verejných služieb, pričom sa zdá, že im nezáleží na tom, aké dôsledky bude mať táto politika pre milióny ľudí s nízkymi príjmami.
Ešte stále nie sú ochotní zmeniť situáciu, v ktorej sa chudoba vzťahuje na takmer 78 miliónov ľudí, z ktorých 25 miliónov sú zamestnanci s nízkymi mzdami. Ešte stále umožňujú vznik nezamestnanosti mladých ľudí, ktorej miera je v porovnaní s celkovou nezamestnanosťou takmer dvojnásobná. Táto nezamestnanosť sa týka mnohých mladých ľudí s vyšším vzdelaním, ktorí si nemôžu nájsť prácu, a už vôbec sa im nedarí nájsť si prácu v odbore, ktorý vyštudovali.
Nechcú zmeniť svoje politiky, hoci by mohli zabrániť týmto účinkom na Európsku úniu, najmä na slabšie hospodárstva. Mohli by zabrániť aj zhoršeniu sociálnej situácie, preto trváme na nahradení "lisabonskej stratégie" európskou stratégiou solidarity a udržateľného rozvoja.
Ian Hudghton  
písomne. - Je nevyhnutné, aby Rada preverila záväzky prijaté v oblasti klimatickej a energetickej politiky. Zjavnou výzvou bude, aby po slovách nasledovalo aj skutočné plnenie cieľov v praxi. Z hľadiska obnoviteľných zdrojov energie môže Škótsko prispieť vo veľkej miere, vrátene energie vĺn, prílivovej energie, energie pobrežného vetra, a dokonca aj solárnej energie. Nová škótska vláda pracuje na hranici svojich prenesených právomocí s cieľom maximalizovať potenciál Škótska a podporiť pripojiteľnosť našej nadbytočnej elektriny na európske siete. Škótsko by mohlo v oveľa väčšej miere prispieť k napĺňaniu európskych cieľov v oblasti klimatických zmien, keby sme boli plnoprávnymi členmi Európskej únie ako nezávislý členský štát. Nezávislá škótska vláda by bola v Európskej únii konštruktívnym aktérom, samozrejme, usilovala sa o čo najlepšie obhajovanie škótskych záujmov, no zároveň by bola ochotná spolupracovať s európskymi partnermi pre náš vzájomný prospech.
Magda Kósáné Kovács  
písomne. - (HU) Dnešnej rozprave predchádzalo niekoľko dní vášnivých diskusií. Zdá sa, že došlo k oživeniu starého, otrepaného liberálneho hesla: "nechajme trh fungovať, tým sa vyriešia všetky problémy". Na druhej strane, som hrdá na to, že patrím do takej politickej rodiny, ktorá veľmi pevne obhajovala sociálne hodnoty Európy, a ktorá nám pripomínala skutočnosť, že ochrana ľudskej dôstojnosti predstavuje hodnotu, ktorá spája všetkých 27 členských štátov Európskej únie.
Povinnosťou Komisie a Rady je zabezpečiť, aby v dôsledku nových výziev a rastúcich rizík, ktorým musí Európa čeliť, došlo k posilneniu solidarity. Európske subjekty s rozhodovacími právomocami a Európsky parlament zložený z volených zástupcov musia medzičasom konať spoločne, aby zabránili výskytu súperenia na poli chudoby, a aby neumožnili hospodárstvu a trhovej konkurencii tyranizovať slabých - deti, prisťahovalcov, starších ľudí a rodiny. Spoločne musia tieto orgány prijať skutočnosť, že sú zodpovedné nielen za tých, ktorí si na živobytie zarábajú prácou, ale aj za tých, ktorí boli vytlačení na okraj spoločnosti.
Nová sociálna tvár Európy, ktorá sa vytvára lisabonským procesom, si nevyberá medzi hospodárskymi či trhovými hodnotami na strane jednej a ľudskými osudmi na strane druhej. V tejto Európe nie je cieľom len vo všeobecnosti zvýšiť počet a zlepšiť kvalitu pracovných miest, naopak, za spoločnú hodnotu musíme považovať aj požiadavku podporovať činnosti, ktoré povzbudia životy ľudí, a ktoré sú udržateľné z dlhodobého hľadiska. V prechodnom období poskytne ľuďom pomoc systém sociálneho zabezpečenia. Ak tieto hodnoty skutočne podnecujú túžbu mobilizovať k činnosti, potom by výsledkom volieb, ktoré sa budú konať v roku 2009, mohli byť európske inštitúcie, ktoré budú ešte lepšie integrované a humánnejšie ako predtým.
Esko Seppänen  
písomne. - (FI) Európska únia je plná veľkých slov. Dnes ráno ich znovu mnohí použili, keď hovorili o lisabonskej stratégii. Pravdou je, že pokrok v tejto oblasti bol doposiaľ pomalý, a že sa nepodarilo dosiahnuť stanovené ciele. Vôľa rozšíriť stratégiu tak, aby zahŕňala aj sociálny rozmer, ktorú vyjadrilo predsedníctvo, pravdepodobne vyplýva len z propagandy pred voľbami do Európskeho parlamentu. Nikde sa nespomína, ako konkrétne by sa mal tento zámer naplniť, preto niet dôkazu, že ide o niečo iné, než o predvolebnú propagandu. Predsedníctvo sa malo zamerať aj na malé úlohy. Jednou z nich by mala byť úloha poskytnúť členským štátom konsolidovanú verziu Lisabonskej zmluvy. Skutočnosť, že slovinský parlament Lisabonskú zmluvu ratifikoval bez toho, aby mal k dispozícii jej konsolidovanú verziu, nie je dobrým príkladom pre demokratické krajiny.
Bernard Wojciechowski  
písomne. - Zdá sa, že pri pohľade na program samitu EÚ nás musí zamraziť. Globálne otepľovanie spustí nebezpečné súperenie o energetické zdroje. Správa, ktorú vypracovali pán Solana a pani Ferrerová-Waldnerová, poukazuje na úsilie Kremľa podmaniť si Arktídu. Ľad sa topí, preto sa "boj o tieto zdroje zintenzívni". Z geostrategického hľadiska sa v dôsledku topiacej sa Arktídy otvoria nové obchodné cesty pre všetkých, teda aj pre Rusov.
Medzičasom prelomila Európska únia ľady v Kosove. Miestna situácia sa vyostrila a dosiahla vrchol. Srbsko prišlo o časť svojho územia. Islam postúpil o ďalší krok vpred. Je neskutočné, že EÚ vyslala svojich vojakov, aby bojovali proti radikálnemu islamu v Iraku a Afganistane, a zároveň kryje civilizáciu útočníkov v Európe. Čiernohorský arcibiskup sa vyjadril, že mu je ľúto, že sa Spojené štáty americké správajú ako starozákonný Achab, Veľká Británia zabudla na svoj boj o Falklandy a teraz sa odvažuje ohrozovať osud kresťanskej krajiny, zdá sa, že Nemecko si už nepamätá na hrôzy, ktoré sa udiali v rokoch 1914 a 1941 v meste Kragujevac. Zjavne sa zdá, že pán arcibiskup pozabudol na to, že nemeckej duši sú bližší Hegel, Feuerbach a Nietzsche ako Goethe či Schiller. Pán arcibiskup si však určite pamätá, že taliansky diktátor Mussolini pričlenil Kosovo k fašistickému Albánsku.
