Jadrová bezpečnosť 25 rokov po černobyľskej havárii (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o jadrovej bezpečnosti 25 rokov po černobyľskej havárii, ktorú Komisii predložil pán Bogusław Sonik v mene Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín - B7-0312/2011).
Bogusław Sonik
autor. - (PL) Chcel by som vyjadriť spokojnosť so skutočnosťou, že si toto zasadnutie Európskeho parlamentu pripomína obete a všetkých, ktorí utrpeli ujmu v černobyľskej katastrofe - v najväčšej jadrovej havárii v dejinách. Najmä v kontexte nedávnych udalostí v Japonsku sa toto výročie stalo tragickým dôvodom na hodnotenia a úvahy o jadrovej bezpečnosti. Černobyľská tragédia tiež odhalila bezmocnosť a neuváženosť vtedajších komunistických orgánov na Ukrajine, ktoré sa pred svetom snažili zakryť haváriu a jej rozsah.
Pripomeňme si len niektoré skutočnosti, ktoré nám naznačia veľkosť, dosah a dimenzie tragédie. Výbuch reaktora v černobyľskej jadrovej elektrárni spôsobil zamorenie približne 100 000 km2 pôdy, z ktorej 70 % bolo v Bielorusku. Rádioaktívne látky zasiahli aj Škandináviu a strednú Európu vrátane Poľska, ako aj Grécko a Taliansko na juhu Európy. Približne 115 000 ľudí evakuovali z oblastí v blízkosti reaktora a približne 220 000 ľudí po roku 1986 presídlili z Bieloruska, Ruskej federácie a Ukrajiny.
Veľmi ťažko sa dajú posúdiť ničivé účinky katastrofy z hľadiska zdravia i životného prostredia. Odborníkom sa dodnes nepodarilo určiť počet smrteľných obetí katastrofy. Podľa Svetovej zdravotníckej organizácie môže počet ľudí usmrtených rakovinou spôsobenou zamorením po výbuchu v jadrovej elektrárni dosiahnuť až 9 000. Iné zdroje odhadujú, že na následky chorôb súvisiacich s ožiarením už zomrelo približne 200 000 ľudí a že ďalších 100 000 ľudí ešte v budúcnosti môže zomrieť na rakovinu spôsobenú černobyľskou katastrofou. Podľa najnovších výskumov obyvatelia prinajmenšom dvoch ukrajinských okresov naďalej konzumujú kontaminovanú potravu.
Nezabudnime, že Európska únia, ktorá založila Fond pre černobyľský kryt, z finančného hľadiska najviac prispela k boju za zmiernenie účinkov černobyľskej katastrofy. V deň 25. výročia havárie Európska komisia oznámila, že vyčlení 110 miliónov EUR na stabilizáciu situácie a ochranu životného prostredia v okolí černobyľskej jadrovej elektrárne.
V tejto súvislosti nemôžeme zabúdať, že otázka postoja k jadrovej bezpečnosti je relevantná na celom svete bez ohľadu na hranice. Preto by sme sa nad ňou mali zamýšľať v duchu solidarity a cezhraničnej zodpovednosti. Z tohto dôvodu žiadam i vyzývam Európsku komisiu, aby zrealizovala dlhodobý a komplexný výskum následkov černobyľskej katastrofy v zdravotnej oblasti. Je Komisia pripravená realizovať a podporovať dlhodobý výskum v trvaní celého ľudského života, ktorý sa zameria na vplyvy černobyľskej katastrofy na zdravie Európanov vo všetkých oblastiach, ktoré trpeli pod rádioaktívnym spadom? Má Európska komisia údaje o zamorení životného prostredia v oblastiach, ktoré najviac postihol výbuch? Povzbudí pri príležitosti výročia katastrofy Komisia vlády, aby sa verejne zaviazali poskytnúť nové finančné prostriedky na boj za zmierenie účinkov tejto jadrovej katastrofy?
S ohľadom na počet jadrových elektrární na území Európskej únie a súčasnú úroveň koordinácie v rámci Európskej únie, aké možné scenáre si uvedomuje Komisia, pokiaľ ide o účinky vážnej havárie v jadrovej elektrárni na obyvateľstvo jednotlivých členských štátov? Má Európska komisia plány koordinácie pozícií jednotlivých krajín v prípade jadrovej katastrofy? Jadrové katastrofy vždy prichádzajú prekvapujúco a vždy majú medzinárodné a celosvetové následky. Preto je lepšie mať vopred pripravený súbor nevyhnutných reakcií, ktoré umožnia zminimalizovať riziko a predísť ďalším katastrofám.
Günther Oettinger
Počas 25 rokov od jadrovej havárie v Černobyli zohrávala Komisia významnú úlohu v celosvetových snahách zmierniť následky tragédie. Rozsah úlohy znamenal, že bola potrebná jednotná snaha. Z tohto dôvodu Komisia spolupracovala s partnermi v členských štátoch, so skupinou G7 i so samotnou Ukrajinou, aby zaistila náležitú stabilizáciu oblasti a jej bezpečnosť environmentálne primeraným spôsobom.
EÚ zaujala aktívnu úlohu pri mobilizovaní väčšieho objemu zdrojov z medzinárodného spoločenstva, ktoré umožnili vykonanie vynikajúcej práce na území Černobyľa. V tomto smere pokračujeme vo svojich snahách pomocou našich vlastných príspevkov. Komisia je najväčším prispievateľom do Fondu pre černobyľský kryt a na konferencii darcov, ktorá sa teraz v apríli konala v Kyjeve a zabezpečila ďalších 550 miliónov EUR, sme prisľúbili ďalších 110 miliónov EUR z nášho rozpočtu.
Činili sme sa na diplomatickom poli a aj vďaka tomu sme presvedčili 32 krajín vrátane 13 nových darcov, aby sa zaviazali prispieť do fondu. Naším úmyslom je pokračovať v našich aktivitách medzi ďalšími darcami vrátane Európskej banky pre obnovu a rozvoj, aby sa zaistili finančné zdroje, ktoré sú naďalej potrebné na ukončenie všetkých projektov do roku 2015. Spolupracujeme tiež s ukrajinskou vládou, aby sa mohol bezo zvyšku zrealizovať plán opláštenia reaktorového jadra v Černobyli. To zahŕňa zahalenie poškodeného reaktorového bloku IV do nového ochranného plášťa a kroky potrebné na odstavenie ostatných reaktorových blokov. Všetky práce by sa mali ukončiť do roku 2015.
Ďalej sa zameriavame na výskumné projekty pod záštitou rámcového programu spoločenstva Euratom, ktoré sa venujú následkom havárie a tomu, ako sa dajú prekonávať. V súčasnosti je výskum nízkych dávok žiarenia predmetom rozsiahlej iniciatívy ako súčasti spoločného programu naplánovaného európskou platformou MELODI.
V rámci mechanizmu spolupráce v oblasti jadrovej bezpečnosti uvažujeme o projekte zameranom na pomoc najviac postihnutým skupinám obyvateľstva v okolí uzavretej zóny v Černobyli. Naším zámerom je pritom hlbšie sa zaoberať súvislosťami medzi zdravím a výživou. Ak sa ukáže užitočnou realizácia cielených aktivít pri vyhodnocovaní vplyvov na ľudské zdravie vo všetkých oblastiach postihnutých rádioaktívnym spadom z Černobyľa, Komisia bude pripravená konať a preniesť zodpovednosť za koordináciu príslušných opatrení na Výbor pre zdravotnú bezpečnosť EÚ.
Ďalšou oblasťou zodpovednosti Komisie je boj proti zamoreniu životného prostredia. Po havárii sme prispeli k spoločným výskumným projektom so Spoločenstvom nezávislých štátov na podporu zberu rozsiahlych údajov a tvorbu stratégií riešenia katastrof v jadrovom priemysle a v príslušných regiónoch Bieloruska, Ruska a Ukrajiny. Zbierali sme údaje o šírení rádioaktívneho cézia v celej EÚ v období po havárii. Tieto sme v roku 1998 zverejnili v podobe atlasu vytvoreného v spolupráci s Ukrajinou, Ruskom a Bieloruskom.
V súčasnosti pod záštitou 7. rámcového programu spoločenstva Euratom podporujeme sieť excelentnosti zameranú na rádioekológiu s cieľom financovať integráciu, prepojenia a vedeckú excelentnosť v záujme ochrany ľudí a životného prostredia pred žiarením.
Pokiaľ ide o civilnú ochranu, v posledných deviatich rokoch sme podporovali spoluprácu medzi členskými štátmi v oblasti cvičení civilnej obrany. Do cvičení sa zapojili aj účastníci z tretích krajín. Tri cvičenia spolufinancované prostriedkami z nášho finančného nástroja civilnej ochrany mali rádiologickú zložku, konkrétne cvičenie TORCH, ktoré sa zaoberalo haváriou s následkom masových obetí a jej simuláciou, cvičenie CREMEX, ktoré zahŕňalo masové zamorenie v podobe špinavej bomby, a cvičenie SISMICAEX zrealizované pred rokom, ktoré sa zaoberalo jadrovou haváriou spôsobenou zemetrasením.
V najbližších rokoch budeme v duchu európskej solidarity naďalej poskytovať pomoc a urobíme všetko, čo bude v našich silách, na zníženie škôd a prevenciu ďalších škôd z Černobyľa.
Herbert Reul
Myslím si, že je vždy užitočné zhodnotiť si vlastné aktivity. Preto som vďačný Komisii za to, ako podrobne vysvetlila všetko, čo vykonala Európa po katastrofe, bezprostredne po nej, ale aj zo strednodobého a dlhodobého hľadiska až po dnešný deň.
Nech vnímame tento problém akokoľvek, oplatí sa poukázať na to, že tieto opatrenia na obmedzenie škôd by sa v tomto rozsahu nikdy nemohli odohrať bez zapojenia Európskej únie. Za veľmi užitočné považujem aj poukázanie na to, že Komisia nielen poskytla bezprostrednú priamu pomoc, ale v mene Európy ako celku sa tiež intenzívne zaoberala otázkou, aké závery treba vyvodiť z katastrofy, pokiaľ ide o opatrenia civilnej ochrany, systémy výmeny informácií, ako aj výskum a súvisiace štúdie. Nie som si celkom istý, že je úplne nevyhnutné predkladať nové štúdie. Možno by sme skôr mali vyhodnotiť materiál, ktorý už máme k dispozícii, aby sme zistili, či spĺňa naše potreby. Myslím si, že toto sa vyjasní v priebehu diferencovanej rozpravy. Niekedy ani prístup k obrovskému množstvu informácií nezaručí, že budeme môcť pokročiť ďalej.
Chcel by som vyjadriť svoju vďaku a povedať, že Komisia i Európa môžu cítiť spokojnosť s tým, čo v tomto prípade dosiahli. Preukázali, že dokážu nielen rečniť, ale vedia aj poskytnúť praktickú pomoc.
Jo Leinen
Na úvod ďakujem pánovi Sonikovi za podnietenie tejto rozpravy a prípravu otázky na ústne zodpovedanie.
Súhlasím s tým, že by sme nikdy nemali zabudnúť na černobyľskú katastrofu. Dobre si uvedomujeme, že aj po celom štvrťstoročí stále cítiť dlhodobé následky tejto katastrofy. Stále je tu veľké neobývateľné územie, ktoré znemožňuje ľuďom návrat do ich domovov. A potom je tu dlhodobý vplyv na zdravie. V televízii sme videli, že ženy majú spontánne potraty ešte aj 25 rokov po katastrofe.
Európa nesie časť zodpovednosti, lebo otázka jadrovej bezpečnosti nie je záležitosť národnej zvrchovanosti, ale skôr európskej zodpovednosti. Na tomto husto obývanom kontinente má každá jadrová elektráreň následky pre susedné krajiny. Z tohto dôvodu nesiete, pán komisár, osobitnú zodpovednosť za to, že k tejto téme aj na základe skúseností z Fukušimy zaujmeme ten správny postoj. Neskôr s vami budeme hovoriť o záťažových testoch, teda o bezpečnostných analýzach našich 143 jadrových elektrární. Prosím vás, aby ste zostali neoblomný. V Európe chceme mať čo najprísnejšie bezpečnostné normy, nielen vyšetrovania v súvislosti s prírodnými katastrofami. To znamená, že musíme skúmať aj iné riziká, napríklad pády lietadiel, teroristické útoky, počítačové útoky, inými slovami kombináciu útokov na jadrové elektrárne. Musíte zaručiť, že sa toto všetko nestane len formálnym gestom.
V Černobyli ešte stále treba urobiť veľa. Sarkofág zatiaľ nie je bezpečný, treba teda nové finančné zdroje, aby sa to dalo do poriadku. Ešte som nepočul nič na tému odvozu atómového odpadu, ktorý leží na mieste; zatiaľ nie je zaistená jeho likvidácia. Z tohto dôvodu si myslím, pán Reul, že výskumné štúdie sú potrebné, lebo nemáme dosť skúseností s dlhodobými účinkami rádioaktívneho žiarenia. Chcel by som Komisiu povzbudiť, aby takéto štúdie iniciovala.
V konečnom dôsledku nám najväčšiu bezpečnosť ponúka vystúp z atómovej energie. Pri všetkej spolupráci s dotknutými krajinami by som si tiež želal, aby sme v nich založili dielne budúcnosti a poskytovali aj poradenstvo na tému úspor energie a budovania alternatívnych zdrojov energie. Práve toto potrebujeme 25 rokov po Černobyli.
(V súlade s článkom 149 ods. 8 rokovacieho poriadku rečník súhlasil, že prijme otázku iného poslanca.)
Paul Rübig
(DE) Ďakujem pánovi Leinenovi. Zmienil sa o záťažových testoch. Moja otázka znie: záťažové testy predsa musia mať aj dôsledky. Myslíte si, že je možné založiť pre túto oblasť stály európsky regulačný orgán, ktorý by zodpovedal za riešenie týchto otázok a ktorý by mal právomoc odpojiť zo siete nebezpečné jadrové elektrárne?
Jo Leinen
(DE) Ďakujem kolegovi za túto otázku. Cieľom musí byť zavedenie európskej kompetencie monitorovať jadrové elektrárne. Ak má niektorá problematika dosah prekračujúci štátne hranice, potom zahŕňa európsky rozmer, ktorý si tiež vyžaduje európsku kompetenciu. Pán komisár, túto kompetenciu ešte nemáme, no musíte robiť všetko, čo je vo vašich silách, aby sme dostali východisko na nezávislé a objektívne monitorovanie jadrových elektrární z európskeho hľadiska, čo nám umožní vyvodiť si svoje vlastné závery, keď sa podarí odhaliť slabiny. Ak záťažový test ukáže, že niektorá jadrová elektráreň nie je bezpečná, treba ju zavrieť alebo - ak to bude možné - zmodernizovať.
Antonyia Parvanova
v mene skupiny ALDE. - Kým sa v súčasnosti v príslušných členských štátoch diskutuje o realizácii našej energetickej stratégie, s jadrovou energiou či bez nej, mali by sme pamätať na to, že nech prijmeme akékoľvek rozhodnutie, jadrová bezpečnosť zostane dlhodobým problémom pre viaceré generácie. Je zrejmé, že by sme mali vyvíjať a vynucovať spoločné normy jadrovej bezpečnosti na medzinárodnej úrovni, pretože rádioaktívne zamorenie nepozná hranice, ako to odhalila černobyľská katastrofa a ako to potvrdzuje to, čo sa naďalej odohráva vo Fukušime.
Dvadsaťpäť rokov po udalostiach v Černobyli stále potrebujeme ďalšie výskumy a hodnotenia minulých i súčasných vplyvov zamorenia na ľudské zdravie a životné prostredie. Jadrovú bezpečnosť musíme vnímať nie ako ochranné opatrenie, ale ako dlhodobú, komplexnú stratégiu. Zaoberať by sme sa mali aj otázkou jadrového odpadu. Čo zostalo z Černobyľa, je odpad, ktorý je pre danú oblasť vážnym a hrozivým problémom. Zároveň sa stáva celoeurópskou úlohou v súvislosti s budúcnosťou jadrovej energie. V tejto oblasti potrebujeme ďalšie výskumy a musíme zaručiť dlhodobú bezpečnosť skladovania či likvidácie týchto materiálov.
Nech teraz prijmeme akékoľvek rozhodnutie, je preto nutné zaistiť možnosť zvrátenia škôd a následnej obnovy. V tejto záležitosti by som privítala zaujatie jasnej pozície Komisiou.
Konrad Szymański
V priebehu 25 rokov od tragickej katastrofy slúžil Černobyľ ako referenčný bod pre európsku politiku. Niekedy je to úplne primerané, no inokedy to nemá žiadny zmysel. Na rozdiel od Sovietskeho zväzu spred 30 rokov máme v Európskej únii veľmi kvalitné právne nástroje na presadenie našich bezpečnostných noriem. Patria medzi najprísnejšie normy na svete, a preto je zneužitím dejín argumentovať dnes Černobyľom v rámci protijadrovej propagandy založenej na čistom predsudku. Je tu ešte ďalšie hľadisko súvisiace s obmedzovaním európskeho jadrového priemyslu, a to, že pomáha udržiavať našu závislosť od dovozu fosílnych palív z tretích krajín.
Z Černobyľa sa tiež dajú vyvodiť užitočné závery. Popri našich východných hraniciach sa plánuje výstavba celého radu ruských jadrových elektrární, ktorých zámerom bude vyvážať elektrinu do členských štátov Európskej únie. Stavajú sa bez ohľadu na bezpečnostné normy EÚ. Bolo by užitočné, keby Komisia podnikla kroky na zaistenie dodržiavania jej noriem nielen v samotnej EÚ, ale aj za jej hranicami, keďže elektrárne v Kaliningradskej oblasti a v Bielorusku cielia na európsky trh. Jediná otázka je, či nájde Komisia silu a predstavivosť podniknúť v tejto oblasti úspešné kroky.
Rebecca Harms
Je pravda, že Európska únia už vykonala veľa vo vzťahu k Černobyľu a jeho následkom. Napriek tomu sa naďalej musíme pýtať, či sme toho urobili dosť, či sa vôbec dá urobiť dosť a či vždy robíme to, čo je správne.
Podľa môjho názoru sú tu stále niektoré veľké medzery, ktoré treba vyplniť v oblasti zdravotných otázok vyplývajúcich z rádioaktívneho spadu. Treba sa venovať sporu o opakovane sfalšované údaje od Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu. Myslím si, že Európska únia, ktorej územia sa dotýka - zámerne používam prítomný čas - približne polovica rádioaktívneho spadu z katastrofy, tu musí zastávať svoje vlastné záujmy. Je to veľmi dôležité. Medzinárodné následky, ktoré musíme znášať ako medzinárodné spoločenstvo, sa ani zďaleka neobmedzujú na územie bývalého Sovietskeho zväzu, Bieloruska, Ukrajiny a Ruska, pretože vyše polovica rádioaktívneho spadu po požiari a výbuchu skončila na území európskeho kontinentu. Preto vás žiadam, aby ste posúdili potrebu nového zhodnotenia zdravotného vplyvu havárie. Mnohých bývalých zamestnancov Svetovej zdravotníckej organizácie by potešilo, keby uvideli, že sa ich práca posudzuje v inom svetle.
Ďalej je tu otázka odstraňovania škôd na mieste havárie. V súčasnosti sa intenzívne diskutuje o veľkom novom kryte. Prečo dodnes nemáme analýzu rizík sarkofágu I? Prečo nie sme schopní pochopiť problém, ktorý tu existuje? Ako je možné, že projekt takéhoto rozsahu sa riadi bez transparentnej analýzy rizík? Tiež by ma zaujímalo, prečo sme sa stále nedozvedeli dôvod, pre ktorý sa dodnes nepodarilo odstrániť a uložiť použité palivové tyče z černobyľských reaktorov II a III, ktorých prevádzka sa riadne ukončila. Považujem to za veľmi vážny problém.
Po tretie: aj v Európskej únii sme sa už viackrát po Černobyli a dlho pred Fukušimou ocitli na pokraji jadrových havárií. Forsmark je tu dobrým príkladom, Paks je ďalším, podobne aj jadrová elektráreň v Brunsbütteli v Nemecku. Teraz navrhované záťažové testy vôbec nie sú schopné opísať riziko, ktoré predstavujú existujúce európske jadrové elektrárne. Preto vás veľmi prosím, pán Oettinger, aby ste sa nás nesnažili vodiť za nos. Sľúbili ste prísne bezpečnostné testy, no doterajšie návrhy sa vôbec nedajú brať vážne.
Sabine Wils
Nové prieskumy Spoločnosti pre ochranu pred radiáciou ukazujú, že po černobyľskej katastrofe spred 25 rokov na dlhodobé následky jadrovej havárie dodnes zomrelo 1,4 milióna ľudí. Dokonca aj v Nemecku sme sa obávali o bezpečnosť našich detí, lebo boli vystavené rádioaktívnym dažďovým oblakom a kontaminovaným potravinám.
EÚ musí teraz v reakcii na katastrofy v Černobyli a Fukušime urobiť tie správne kroky. Obavy, že sľúbené záťažové testy vo všetkých jadrových elektrárňach len poskytnú alibi na pokračujúcu prevádzku reaktorov, sa, žiaľ, ukázali byť oprávnenými, vzhľadom na oznámené kritériá testovania. Iné jadrové zariadenia testované nebudú. Všetky hrozby, ktoré by jadrovému priemyslu mohli spôsobiť privysoké náklady, napríklad ľudské zlyhanie či pády lietadiel, sa jednoducho ignorujú napriek tomu, že sú kľúčové pri hodnotení bezpečnosti obyvateľstva.
Požadujeme komplexné a záväzné záťažové testy, ktoré budú vykonávať nezávislí odborníci. To však môže byť len prvý krok na ceste k celoeurópskemu scenáru výstupu z jadrovej energie.
Nick Griffin
Výbuch v Černobyli bol katastrofou, no zachovajme si na veci triezvy pohľad: v priebehu 23 rokov usmrtilo černobyľské žiarenie 64 osôb a malo tiež neznámy podiel na 6 000 prípadoch rakoviny štítnej žľazy. Sú to tragické čísla, ale stávajú sa bezvýznamnými v porovnaní s počtom úmrtí v cestnej premávke. No kým nikto neargumentuje dopravnými nehodami v rámci kampane na zákaz motorových vozidiel, malá armáda ľavičiarov využíva Černobyľ na to, aby privodili koniec jadrovej energie.
Nepochybujem o ich dobrej vôli, no cesta do pekla je dláždená dobrými úmyslami. Tí istí ľudia to mysleli dobre, keď pomohli vytvoriť dopyt po biopalivách, čím vyhnali cenu potravín mimo dosah chudobných tohto sveta. Dnes večer si milióny detí ľahnú do postelí a pomaly budú umierať od hladu, lebo ľudia na onej strane Parlamentu mali dobré úmysly - to sú výsledky, aké v skutočnom svete dosahujú hmlisté ideály utopickej ľavice.
Vplyv zákazu jadrovej energie by bol ešte horší, pretože alternatívou jadrovej energie nie sú veterné farmy ani solárne panely. V našom svete energetickej núdze, ktorý má ropný vrchol za sebou, je alternatívou reaktorov masový hladomor.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Medzi príčinami černobyľskej katastrofy sú chyby v projektovom dizajne a neuskutočnenie testov reaktora v extrémnych podmienkach. Tragédia, ktorá sa odohrala v Japonsku o štvrťstoročie neskôr, nás núti skontrolovať bezpečnosť existujúcich jadrových zariadení záťažovými testmi. Nepochybujem o tom, že jadrové elektrárne v Európskej únii v týchto testoch obstoja alebo sa im aspoň podrobia.
Keď sa však v takýchto zariadeniach stanú havárie, škody na životnom prostredí a ľudskom zdraví sa nezastavia na hraniciach štátu. Z tohto si Európa vzala ponaučenie už pred 25 rokmi. Preto treba uskutočniť záťažové testy, no nielen v jadrových elektrárňach v Európskej únii. V súčasnosti sa plánuje výstavba dvoch elektrární v blízkosti hraníc Európskej únie - v Bielorusku a v Kaliningradskej oblasti. Žiaľ, zdá sa, že v týchto prípadoch je priskoro hovoriť o akýchkoľvek záťažových testoch. V týchto prípadoch sa nevykonalo riadne zhodnotenie vplyvu na životné prostredie, nezodpovedali sa všetky otázky a ešte len treba založiť systém nápravy škôd na životnom prostredí. Bieloruská elektráreň sa má navyše stavať v lokalite, kde sa vyskytlo najväčšie, sedemstupňové zemetrasenie v dejinách Bieloruska.
Preto by celá Európska únia, teda Komisia i členské štáty, mala konať v solidarite, aby v jadrových elektrárňach plánovaných v susedstve Európskej únie zaistila realizáciu tých istých záťažových testov, aké sa uplatňujú na elektrárne v Európskej únii. Musia tiež zaistiť, aby projektanti poskytovali medzinárodným sprostredkujúcim organizáciám, Medzinárodnej agentúre pre atómovú energiu a sekretariátu Dohovoru z Espoo, jasné a podložené odpovede, pokiaľ ide o výber lokalít stavieb, vplyv na životné prostredie, plány náprav škôd a evakuácie. Len potom získame istotu, že nebudeme musieť evakuovať 100 000 obyvateľov, ale tentoraz na území Európskej únie.
Zigmantas Balčytis
(LT) Táto rozprava je veľmi dôležitá, ale podľa môjho názoru prichádza s veľkým oneskorením. Jadrová havária v Černobyli má naďalej katastrofálny účinok na obyvateľstvo Ukrajiny i susedných krajín. Litovčania dodnes na túto haváriu doplácajú svojím zdravím a jej následky pocítia aj budúce generácie. Havária vo Fukušime, žiaľ, ukázala, že v záujme materiálnych výhod svet za 25 rokov neurobil ani minimálny pokus objektívne vyhodnotiť jadrovú hrozbu. Veľa rokov nám hovorili, že jadrová energia je najčistejšia a najbezpečnejšia forma energie, ale ako vidíme, v prípade havárie sú jej následky katastrofálne, jej účinky pocítia celé generácie a cena týchto následkov je nevyčísliteľná. Otázku jadrovej bezpečnosti treba od základu prehodnotiť. Vítam, že Komisia podnietila zavedenie záťažových testov v jadrových elektrárňach v Európskej únii, no takéto kontroly sa musia stať systematickými a priebežnými, nie náhodnými, aby čo najviac znížili riziko havárií. Skúsenosti z bankovej krízy nás naučili, že žiadna inštitúcia či odvetvie nedokáže zaručiť účinnú samoreguláciu či sebakontrolu. Mám preto pocit, pán komisár, že so mnou budete súhlasiť, ak poviem, že je naliehavo nevyhnutné sformulovať politiku jadrovej bezpečnosti a dohliadať na jej uplatňovanie.
Musíme zastávať pozíciu Európskej únie voči tretím krajinám, ktoré plánujú budovať jadrové elektrárne v bezprostrednej blízkosti vonkajších hraníc Európskej únie. Musíme vedieť, aké kroky sa podniknú, ak jadrové elektrárne nesplnia požiadavky záťažových testov, ako aj mnohé iné otázky.
Lena Ek
(SV) Ľudia a záchranári v Černobyli a okolí zažili obrovské utrpenie v dôsledku tejto havárie, ale účinky sa prejavili aj v oveľa vzdialenejších oblastiach. Dnes, 25 rokov po černobyľskej havárii, treba naďalej testovať zvieratá, ktoré sa pasú v otvorených priestoroch v niektorých oblastiach Švédska, a pred ich zabitím im treba podávať alternatívne krmivo. Dotýka sa to najmä etnickej skupiny Saamov.
Po havárii vo Fukušime majú dnes mnohí ľudia v Európe opätovné obavy z jadrovej energie. Je preto nanajvýš dôležité, aby sa kontrola a hodnotenie európskych reaktorov nestali strašiakom na papieri, ale aby šlo o skutočne náležité hodnotenie.
Vrcholnú dôležitosť má transparentnosť, preto vo mne vzbudzuje veľké obavy, keď počujem, že Spojené kráľovstvo nechce sprístupniť výsledky záťažových testov a že Francúzsko nemá záujem zapojiť sa do ambicióznych záťažových testov. Pán komisár, popri technológii a zemepisnej polohe musíte zaistiť aj to, aby sa bezpečnostná kultúra a štruktúra bezpečnostných politík zahrnuli do záťažových testov, keď bude predložený príslušný návrh. Ďakujem.
Zbigniew Ziobro
(PL) Dvadsaťpäť rokov po jadrovej havárii v Černobyli si čoraz viac uvedomujeme tragické následky katastrof v jadrových elektrárňach, pokiaľ ide o ľudské zdravie a dokonca život, ako aj životné prostredie ako celok. Vo zvýšenej miere si to uvedomujeme aj po nedávnych udalostiach vo Fukušime. Vieme naisto, že jednou z hlavných príčin černobyľskej havárie bola chybná konštrukcia reaktora. Potom sa musíme spýtať, či Európska únia monitoruje, čo sa deje s inými reaktormi zo sovietskej éry - aké kroky robí na zaistenie ich bezpečnosti?
V súčasnosti je na území Európskej únie v prevádzke vyše 140 jadrových elektrární; vyše 190 ich je na európskom kontinente. Podporujem preto rozhodnutie realizovať záťažové testy jadrových elektrární na území EÚ. Testy však nebudú povinné a nebudú ani vyvodené žiadne dôsledky proti tým, ktorí sa ich nezúčastnia. Aký bude účinok týchto testov na jadrové elektrárne, ktoré v nich neobstoja či sa ich ani len nezúčastnia? Niet pochybností o tom, že jadrovým elektrárňam musíme stanoviť prísne normy, aby sme zaistili, že ich verejnosť bude prijímať vo väčšej miere než dnes, lebo pre Európu sú jednoznačne dôležitým zdrojom energie. Mali by sme tiež rozvíjať iné možné zdroje energie, ako napríklad bridlicový plyn, ktorý poskytuje mnohé príležitosti na získavanie energie bez zbytočného rozširovania odvetvia jadrovej energetiky.
Jean-Pierre Audy
(FR) Začnem pochvalou iniciatívy, ktorú vyvinul môj kolega a priateľ Bogusław Sonik, keď predložil túto otázku na ústne zodpovedanie o jadrovej bezpečnosti 25 rokov po černobyľskej havárii.
Černobyľ zostáva najhoršou civilnou jadrovou haváriou v dejinách. Má zásadnú dôležitosť, aby sme si vzali ponaučenia zo série havárií v oblasti jadrovej energie. Dovoľte mi, aby som vám predstavil štyri z nich.
Po prvé musíme občanom zaručiť maximálnu úroveň bezpečnosti a ochrany. Európska únia musí mať najprísnejšie normy na svete a musí vplývať na medzinárodné orgány tak, aby si v rámci globálneho riadenia, ktoré začína vznikať, ľudia na celej planéte mohli byť istí, že sa s rozvojom vedeckých poznatkov uplatňujú najprísnejšie možné bezpečnostné kritériá. Treba tiež zastaviť všetku komercializáciu nízkonákladových jadrových elektrární.
Po druhé musí verejná sféra - konkrétnejšie Európska únia a jej členské štáty - spolu so subjektmi jadrového priemyslu prijať etiku správania, ktoré prinesie úplnú transparentnosť v súvislosti s jadrovými aktivitami. Občania do určitej miery prijímajú vedecké riziko, ale iba vtedy, keď je merateľné. Len etika transparentnosti spojená s vysokými pokutami v prípade jej porušenia môže rozptýliť tieto obavy.
Po tretie by sa všetky náklady súvisiace s bezpečnosťou mali zahŕňať do nákladov na výrobu energie. Ak treba vyčleniť peniaze na pokrytie všetkých nákladov, čiže ak treba toto vyčlenenie prostriedkov urobiť povinným, musíme tiež prijať právne predpisy, ktoré určia povinnú úroveň kapitálu.
Po štvrté musíme monitorovať odbornú prípravu jadrových inžinierov a urýchliť programy vedeckého výskumu. V tomto smere chcem vyjadriť spokojnosť s tým, že sa 7. rámcový program Európskeho spoločenstva pre jadrovú energiu (Euratomu) predĺžil na roky 2012 a 2013.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Som z Rumunska, krajiny, ktorá vyrába jadrovú energiu, ktorej obyvateľstvo má ešte aj dnes obavy a stále nezodpovedané otázky o dlhodobom vplyve černobyľskej havárie. Vítam túto dôležitú diskusiu s Európskou komisiou. Myslím si, že máme povinnosť vyjadriť svoje obavy, najmä pokiaľ ide o meranie vplyvu jadrových nehôd na ľudské zdravie.
Skupina odborníkov financovaná Európskou komisiou odporučila zhotovenie medzinárodnej štúdie, ktorá by vyšetrila všetky účinky, ktoré mala černobyľská katastrofa na ľudské zdravie. Svetová zdravotnícka organizácia by bežne bola najvhodnejším kandidátom na zhotovenie tejto štúdie. Skutočnosť je však taká, že existuje konflikt medzi Svetovou zdravotníckou organizáciou a Medzinárodnou agentúrou pre atómovú energiu, a zdá sa, že záujmy jadrového priemyslu dostávajú prednosť pred ľudským zdravím. Z dohody podpísanej týmito organizáciami pred vyše polstoročím vyplýva, že agentúra môže WHO znemožniť prístup k údajom, ktoré sa považujú za dôverné, a to aj vtedy, ak majú tieto údaje zásadný význam pre monitorovanie a chápanie účinkov jadrových nehôd na ľudské zdravie. Inými slovami: organizácia, ktorá sa zaoberá propagáciou jadrovej technológie, zakazuje WHO prístup k údajom o vplyve tejto technológie na ľudské zdravie.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Pred dvomi týždňami sme si pripomenuli uplynutie štvrťstoročia od výbuchu v Černobyli, ktorého účinky boli tragické. Veľmi jasne si pamätám dni bezprostredne po tragédii, keď komunistický režim v našej krajine Poľsku zakrýval pravdu o samotnej havárii a potom o jej rozsahu. Tisícky ľudí prinútil zúčastniť sa prvomájových sprievodov bez ohľadu na ich zdravie, len päť dní po výbuchu, keď rádioaktívny oblak pokrýval veľkú časť Európy vrátane severovýchodnej časti Poľska, čo je volebný obvod, ktorý mám tú česť zastupovať v Európskom parlamente.
Náležité zabezpečenie miesta výbuchu je naďalej nevyriešeným problémom. Práce na novom kryte sa zastavili vinou nedostatku financií, a preto má pomoc zo strany EÚ zásadný význam, aby bolo možné práce dokončiť. Neutekajme však od atómovej energie, ktorá je ideálnym nástrojom na dosiahnutie energetickej nezávislosti v Európe. Ďalšie rozširovanie v tomto smere je teda nezvratné, čo dokazujú plány postaviť nové elektrárne v Poľsku, v Litve a na Slovensku. Podporujem preto zavedenie záťažových testov a bezpečnostných hodnotení jadrových elektrární. Testy by mali byť povinné a mali by sa pravidelne opakovať. Mali by sme tiež aktívne podporovať medzinárodnú spoluprácu na zvyšovaní jadrovej bezpečnosti, a preto by sa podobné záťažové testy mali realizovať v jadrových elektrárňach na Ukrajine, na ruskom území a v bývalých sovietskych štátoch.
Elmar Brok
(DE) Podobne ako Fukušima nám Černobyľ ukázal, že napriek všetkým pravidlám, ktoré si môžeme určiť, treba merať zvyškové riziko v dôsledku ľudského zlyhania a že v tejto súvislosti treba jasnejšie určiť hranice jadrovej energie, pretože je zrejmé, že ani najprísnejšie predpisy nedokážu toto zvyškové riziko v dôsledku ľudského zlyhania vylúčiť.
Moja druhá poznámka sa týka nedostatku dostupných informácií vinou vtedajšieho sovietskeho systému. Socialistický systém je v pozadí vtedajších dezinformácií a nedostatku informácií, ale aj dodnes chýbajúcich údajov. Za túto dezinformáciu vo veľkej miere zodpovedá sovietsky centralistický model. Tento zdroj energie a s ním spojené zvyškové riziko sú prijateľné iba vtedy - keby aj len na dočasnej báze -, ak sa spájajú s nevyhnutnou otvorenosťou.
Po tretie by sme mali oceniť, že mnohí ľudia vrátane niektorých z môjho volebného obvodu naďalej pomáhajú zmierňovať následky havárie tým, že pozývajú deti do svojich domovov, ako aj mnohými inými iniciatívami. Tieto následky sa prejavujú dokonca aj u generácie, ktorá v danom čase ešte ani nebola na svete. Zvyškové riziko preto môžeme akceptovať iba v obmedzenej miere a jadrovú energiu musíme chápať len ako provizórnu technológiu.
Na záver by som vás, pán komisár, chcel podporiť v otázke záťažových testov. Potrebujeme európske kritériá a normy kontroly, ktoré nebudú podliehať len svojvôli jednotlivých štátov. Tieto záťažové testy musia založiť predpoklady na to, aby sa nemohli poskytovať žiadne údaje, ktoré sa neskôr nedajú preveriť. Preto vás chcem povzbudiť, aby ste sa nenechali manipulovať členmi Rady ministrov, ale aby ste určili jasné, spoločné, overiteľné normy tak, aby záťažové testy mohli plniť svoj účel.
Krišjānis Kariņš
(LV) Ak niekto býva na ulici, ktorá je príliš hlučná, vždy má možnosť odsťahovať sa niekam inde, možno len o pár blokov ďalej. Žiaľ, ako nám pripomínajú nehoda v Černobyli pred 25 rokmi a nehoda vo Fukušime pred niekoľkými týždňami, keď ide o nehody v jadrových elektrárňach, táto možnosť jednoduchého presunu o pár blokov neexistuje. Jadrová bezpečnosť nie je miestnou záležitosťou. V skutočnosti je to celosvetová záležitosť.
Bezprostrednými susedmi Európy sú Rusko a Bielorusko, ktoré v súčasnosti neuplatňujú rovnako prísne bezpečnostné normy, aké máme v Európskej únii. My v Európe však nemáme kam uniknúť pred svojimi susedmi. Musíme zaistiť, aby sa naše bezpečnostné normy uplatňovali nielen v Európe, ale aj u susedov Európy, ba dokonca na celom svete. Žiadam vás preto, pán komisár, aby ste v Európe nielen vykonali tieto záťažové testy (vykonať ich treba, a to prísne), ale mali by ste tiež pracovať v tom smere, aby sa európske normy a európske záťažové testy používali aj u našich susedov a na celom svete. V tejto súvislosti má Európa príležitosť vplývať na našich priamych susedov a prepojiť nákupy energie s otázkou jadrovej bezpečnosti. Ďakujem za pozornosť.
Thomas Mann
(DE) Vážený pán predsedajúci,
(Pán Mann začal prejav bez mikrofónu.)
.... 1986 a haváriu zastaranej jadrovej elektrárne. Báli sme sa žiarenia a celé týždne sme sa čo najviac zdržiavali doma - von sme chodili len vtedy, keď to bolo úplne nevyhnutné.
11. marca tohto roka bol vo fukušimskej jadrovej elektrárni vyhlásený atómový stav núdze. Dokonca ani v krajine na vysokej technologickej úrovni ako Japonsko sa ani zďaleka nepodarilo dodržať sľúbenú úroveň bezpečnosti. Zodpovední politici sa musia dištancovať od unáhlených riešení. Trvalá udržateľnosť zahŕňa povinné prísne záťažové testy, ktoré budú skúmať vplyv prírodných katastrof na jadrové elektrárne, ako aj vplyv havárií, teroristických útokov a ľudského zlyhania.
Krajinu, z ktorej pochádzam, obviňujú z "typickej nemeckej ustráchanosti" - v tomto prípade však celkom neprávom. Obavy našich občanov musíme brať vážne. Všetko sa musí dostať na stôl, od rôznych časových plánov a scenárov odstavovania elektrární až po kvalifikované moratóriá - bez falošného časového tlaku, polemiky a ideológie. Práca nemeckého výboru pre etiku by mala byť pre Európu žiarivým vzorom.
Zamestnanci v jadrových elektrárňach potrebujú osobitnú ochranu. Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci chce rozšíriť právny základ smernice o zneškodňovaní odpadov na Zmluvu o fungovaní Európskej únie. Potom by sa týkala aj tých zamestnancov, ktorí pracujú s rádioaktívnym odpadom a použitými palivovými tyčami. V oblastiach odbornej prípravy a bezpečnosti práce treba uplatňovať prísne kritériá a vyšetrovania musia prebiehať dôsledne.
Ešte posledná myšlienka: v otázkach bezpečnosti nikdy nesmieme robiť kompromisy. Platí to pre EÚ i našich susedov, ktorých treba presvedčiť o dôležitosti prijímania spoločných rozhodnutí.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Dnes si pripomíname obete černobyľskej katastrofy, no nezabúdame ani na obete Fukušimy a premýšľame o bezpečnosti našich občanov v Európe. To je predmetom našej rozpravy. Obavy verejnosti z jadrovej energie v poslednom čase v Európe veľmi narástli, čo vyplýva zo všetkých výskumov verejnej mienky vo všetkých členských štátoch EÚ vrátane krajiny, kde žijem, Poľska, kde podpora výstavbe jadrových elektrární klesla o 10 - 15 %. Preto je mimoriadne dôležité, aby sa spĺňali kritériá šesťbodových testov oznámené v Budapešti, lebo to dá ľuďom pocit väčšieho bezpečia. Pán komisár, nesmiete ustúpiť vôli tých členských štátov, ktoré požadujú zmiernenie kritérií. Toto je v súčasnosti predmetom nezhôd a rozhodne trváme na tom, že nemožno súhlasiť s polovičnými opatreniami ani so zmiernenými kritériami, či už ide o scenáre kríz, alebo bežných ľudských chýb. Platí to o to viac, keďže výsledky testov majú tvoriť podklad návrhov usmernení pre tie členské štáty, ktoré ešte len začínajú vyvíjať svoj jadrový program.
V rozprave sme spomenuli krajiny susediace s Európou, ktoré majú jadrové programy. Myslím si, že tieto otázky by sa mali zahrnúť do oznámenia Komisie o vonkajšom rozmere energetickej politiky EÚ. Hovoríme o energii, ktorá sa dodáva do Európy a ktorou by sa politika EÚ mala zaoberať rovnako ako plynom či inými zdrojmi energie. Zároveň musíme pracovať na europeizácii energetickej politiky.
Miroslav Mikolášik
(SK) Všetci si dobre pamätáme ešte, keď pred 25 rokmi bola strašná katastrofa v černobyľskej jadrovej elektrárni.
Státisíce ľudí prišli o život a do dnešného dňa mnohí majú dôsledky z radiácie vo forme ochorení, aj úmrtí na rakovinu. Som veľmi rád, že Európsky parlament sa dnes touto otázkou bezpečnosti jadrovej energie zaoberá, že to je to kľúčové slovo, ale ďalším kľúčovým slovom je, že bez jadrovej energie sa na nešťastie vôbec nemôžme obísť. Či v Európe, či v Amerike, či v Číne, kde v Číne, v Amerike, v Indii sú projekty na nové jadrové elektrárne, ako iste viete, aj v Európe by bolo, myslím si, prehnané zastaviť akúkoľvek úvahu o jadre do budúcna. Samozrejme ďalším kľúčovým slovom je zdravie občanov a bezpečnosť a som rád, že tie stresové testy, ktoré sú plánované, budú jednak v Európskej únii, ale tiež by mali byť tak, ako tu bolo povedané, aj v Bielorusku, aj na Ukrajine v budúcnosti, aj v Rusku, aby sme boli bezpeční občania v Európskej únii.
Edit Herczog
Chcela by som prehovoriť len o jednej veci. Dvadsaťpäť rokov po Černobyli treba prestavať sarkofág, ale vidíme, ako ťažko sa získavajú finančné prostriedky: ako ťažko sa získavajú od tých členských štátov EÚ, ktoré sa zároveň veľmi obávajú o jadrovú bezpečnosť.
Musíme zaistiť dlhodobé záväzky na takú dlhú dobu, pokým bude v jadrovom zariadení v Černobyli pretrvávať dlhodobé riziko. Verejný záväzok musí byť nielen v rovine slov, ale aj financií; potrebné sú tiež ľudské zdroje na poskytnutie zručností, po ktorých bude dlhodobý dopyt - pokým sa otázka Černobyľa nevyrieši. Možno si v tejto fáze neuvedomujeme, aké finančné prostriedky sú potrebné od členských štátov, no kým tomuto problému neporozumieme, budeme namiesto riešenia problému väčšinou len tárať do vetra.
Michael Theurer
(DE) Dokonca aj po 25 rokoch v nás Černobyľ naďalej vzbudzuje obavy. Fukušima nás takisto bude ešte veľa rokov znepokojovať. Diskusie o týchto vážnych haváriách sú znamením toho, že jadrová technológia v sebe zahŕňa riziká, ktoré sa možno nedajú kontrolovať. To nás vedie k tomu, by sme začali inak rozmýšľať o energetickej politike. Zároveň je však zrejmé, že jednostranné kroky jednotlivých krajín sú chybné. Keď ide o bezpečnosť, potrebujeme medzinárodné stratégie alebo aspoň stratégie na úrovni EÚ. Preto plne podporujem pána komisára pre energetiku, ktorý v tomto smere predložil viacero dôležitých návrhov. Všetkých prítomných žiadam, aby sme spolupracovali na sformulovaní spoločných zásad, aby existujúce jadrové reaktory naozaj boli bezpečné, aby sa znemožnili výpadky energie a aby sa dali lepšie odhadnúť riziká súvisiace so zemetraseniami či inými hrozbami. Vzápätí by sme mali prejsť do ofenzívy a upozorniť medzinárodné orgány na tieto zásady.
Satu Hassi
(FI) Od katastrofy v Černobyli prešlo 25 rokov, no stále neexistuje žiadny komplexný, systematický prieskum jej účinku na zdravie. Máme len samostatné a nekoordinované štúdie, napríklad o zvýšenom výskyte rakoviny štítnej žľazy na Ukrajine a v Bielorusku. Tento nedostatok komplexných, nadväzných prieskumov je zahanbujúci. Chcem požiadať Komisiu, aby sa jasne prihlásila k opatreniam na realizáciu komplexnej, medzinárodnej štúdie tohto druhu.
V tejto rozprave zaznelo tvrdenie, že Černobyľ možno spôsobil smrť iba niekoľkých desiatok ľudí. Odhady smrteľných obetí na opačnom konci škály idú do miliónov. Takýto zmätok je možný práve preto, lebo nemáme žiadny komplexný prieskum. Prieskum tohto druhu by tiež rozšíril poznatky, ktoré má ľudstvo o účinkoch žiarenia na zdravie.
Miloslav Ransdorf
- (CS) Myslím si, že v súvislosti s 25. výročím černobyľskej katastrofy musí zaznieť poďakovanie dvom krajinám, ktoré Európsky parlament príliš nemiluje. Po prvé Bielorusku, ktoré rovnako ako Ukrajinu postihli následky tejto katastrofy a ktoré trpezlivo a bez akýchkoľvek siláckych gest financuje odstraňovanie následkov katastrofy. Veľa sa urobilo, no bez väčšej pozornosti zo strany orgánov EÚ. Po druhé patrí vďaka vláde a ľudu Kubánskej republiky, ktorá na svoje územie na liečenie prijala veľké množstvo detí z rodín, ktoré sa stali obeťami černobyľskej katastrofy. Poskytlo sa im najlepšie možné liečenie a najlepšia možná starostlivosť v dobe, keď bola Kubánska republika vo veľmi ťažkej hospodárskej situácii.
Angelika Werthmann
(DE) Všetci si dobre uvedomujeme priamy vplyv Černobyľa. Mám jednu otázku, pretože naši občania, koniec koncov, od nás očakávajú, že sa z takých udalostí poučíme. Komisia si nepochybne uvedomuje následky Černobyľa a teraz Fukušimy na obyvateľstvo Európy, pokiaľ ide o ohrozenie zdravia či finančné následky. Aké kroky sa robia na ochranu Európanov v prípade novej havárie? Veď aj tu v Európe existuje nepopierateľné riziko. Mám na mysli napríklad elektráreň Isar I, typovo rovnakú ako fukušimská elektráreň, ktorá je postavená v letovej trase mníchovského letiska, alebo elektráreň Krško, ktorá sa nachádza v oblasti ohrozenej zemetraseniami.
Seán Kelly
Vo svojej polminúte by som chcel povedať pár vecí: po prvé sme, chvalabohu, nezabudli na obete Černobyľa. V krajine, z ktorej pochádzam, obdivuhodná dáma menom Adi Rocheová a jej organizácia poskytujú obrovskú podporu a budú ju poskytovať ešte dlho, lebo účinky Černobyľa budú pretrvávať. Po druhé treba pochváliť úlohu Komisie, ako na ňu poukázal pán komisár. Po tretie považujem za veľmi rozumný návrh pána poslanca Paula Rübiga, aby nový regulačný orgán dohliadal na záťažové testy a prípadnú výstavbu ďalších jadrových elektrární.
Jaroslav Paška
(SK) Černobyľská katastrofa nám ukázala, aké dôležité je mať prepracovaný systém informovanosti. Vieme, že sovietske vedenie zatajovalo veľmi dlho účinky poškodenia jadrového reaktora a malo to vážne dôsledky pre obyvateľov okolia blízkych krajín. Aj do budúcnosti sa treba pripraviť, že rovnako ako v Černobyle aj vo Fukušime prevádzkovateľ elektrárne mal snahu zakryť poškodenia a snažil sa zmierniť informácie o týchto problémoch. Takže z hľadiska ochrany v prípade jadrovej katastrofy je veľmi dôležité dbať na to, aby informácie tak pre verejnosť, ako aj pre odborníkov prichádzali veľmi rýchlo a operatívne a aby boli presné. Čo sa týka príčin, v Černobyle to bolo zlyhanie ľudského faktora, vo Fukušime živelná pohroma. Zlyhaniu ľudského faktora vieme predchádzať, vieme školiť pracovníkov, vieme zabezpečiť dobrú automatizovanú ochranu, musíme sa usilovať preto, aby sme takéto mechanizmy zabezpečili do budúcnosti.
Günther Oettinger
Pokiaľ ide o Černobyľ, rád sľubujem, že vaše návrhy a požiadavky v otázke výskumu aj iných oblastí preskúmame a začleníme do ďalších krokov. Takisto urobíme všetko, čo bude v našich silách, na úplné financovanie nevyhnutných technických opatrení v rámci medzinárodného spoločenstva so zapojením Európskej únie.
Chcem sa vo všeobecnosti poďakovať za veľmi konštruktívnu diskusiu vrátane otázky, čo treba robiť po udalostiach vo Fukušime. Po tomto zasadnutí máme naplánované stretnutie s koordinátormi zodpovedných parlamentných výborov, kde vysvetlím terajší stav vecí.
Po prvé by som chcel poukázať na to, že záťažový test je pre nás nezmapované územie. To si dobre uvedomujete. Inšpekčná procedúra pre jadrové elektrárne zatiaľ na európskej úrovni nikdy neexistovala. Už túto samotnú skutočnosť považujem za významnú - ukazuje cestu vpred.
Po druhé: keď si prečítame Lisabonskú zmluvu, dokument, na ktorom ste všetci pracovali, bude zrejmé, že rozhodnutie o kombinácii energetických zdrojov bolo a aj zostáva záležitosťou členských štátov, teda krajín, kde žijete. Z tohto dôvodu je rozhodnutie v prospech uhlia, jadrovej energie, plynu či obnoviteľných zdrojov energie vo veľkej miere záležitosťou samotných členských štátov. Požiadavka 20 % obnoviteľných zdrojov energie je prvým prípadom, v ktorom európsky proces vplýva na rozhodnutie o kombinácii energetických zdrojov, ktoré inak prislúcha výlučne samotným členským štátom. Máme 14 členských štátov, ktoré prevádzkujú jadrové elektrárne, a 13 členských štátov, ktoré ich neprevádzkujú. Poľsko, výsostne európska krajina, sa v súčasnosti rozhoduje o dvoch jadrových elektrárňach. V Taliansku sa prerušilo hľadanie vhodných lokalít.
Navrhli ste, aby som založil európsky regulačný orgán. Ak si to želáte, dajte mi právnu kompetenciu, aby som to mohol urobiť, a schváľte príslušné pracovné miesta. Prijmem všetko, čo mi ponúknete. Musím však dodržiavať zákony a právne predpisy. Pre jadrový priemysel v Európe zatiaľ neexistuje žiadny dozorný orgán. S takým orgánom neráta ani Lisabonská zmluva, ani zmluva o spoločenstve Euratom, ani plán stavu zamestnancov Komisie. Viete to tak dobre ako ja.
Na záťažovom teste mi záleží. Jeho vykonanie nariadila Európska rada a jeho kritériom majú byť najprísnejšie bezpečnostné normy. Dôležité stretnutie zástupcov európskych regulačných orgánov, skupiny ENSREG a Komisie sa koná vo štvrtok. Zatiaľ sa ani neurčili kritériá testov, no už sme si vypočuli ich odsúdenia, podľa ktorých sú záťažové testy primálo náročné, neprimerané alebo sú sklamaním. Pritom ešte žiadne záťažové testy neprebehli. Kritériá testov vypracujeme vo štvrtok.
Čo máme, je návrh od orgánu, ktorého členom Komisia nie je. Združenie západoeurópskych orgánov dozoru nad jadrovou energiou (WENRA) v apríli zverejnilo svoju prípravnú prácu, na čo malo plné oprávnenie. Je na nás, aby sme rozhodli, ako s ňou naložíme. Združenie WENRA bez pričinenia Komisie uplatnilo svoju odbornosť a cirkulárnym uvažovaním dospelo k záveru, že ľudské zlyhanie a ľudské príčiny by sa do testov zahrnúť nemali. Nemyslím si, že je to primerané.
Preto zajtra večer na základe dôkladnej prípravy v mene Komisie prednesiem svoju pozíciu všetkým 27 jadrovým dozorným orgánom a poviem im, že zohľadňovať treba všetky riziká bez ohľadu na ich pôvod. Týka sa to rovnako prírodných príčin typu zemetrasenie, záplava či extrémne teploty, ako aj ľudských príčin typu chyba, nehoda, úmysel či trestná činnosť. Sem osobne zaraďujem aj teroristické hrozby, počítačové útoky a pády lietadiel.
Myslím si, že toto je v záujme Európanov. Dnešná rozprava mi ukázala, že existuje široký záujem všetkých strán v Európskom parlamente o tento test a jeho kritériá, ktoré musia zahŕňať ľudský faktor. Za túto podporu som vďačný. Mimochodom, nie vždy sa to dá ľahko rozlíšiť: spôsobila haváriu vo Fukušime príroda alebo ľudia? Môj názor je taký, že to bola pôvodne prírodná katastrofa, zemetrasenie a záplava, no človek so svojimi silnými stránkami a slabinami sa dostal k slovu, keď bolo treba prevziať kontrolu nad rizikom, obmedziť škody a predchádzať im. Ľudské slabiny sa v Japonsku prejavujú dodnes.
Po štvrtku vám rád podám správu o tom, čo sa bude diať ďalej. Mali by ste však vedieť, že potrebujem súhlas Európskej komisie - ktorý už mám - a národných regulačných úradov, ktorý chcem získať. Potrebujem získať súhlas s kritériami záťažových testov od regulačného orgánu v každom štáte, teda aj od našich veľmi kompetentných a vážených kolegov v Paríži, Londýne, Madride a Bruseli, kde sú názory zatiaľ nevyhranené, no prevláda pocit, že presun na európsku úroveň veci príliš neprospeje.
V tejto záležitosti vám sľubujem transparentnosť. Z Černobyľa si musíme vziať ponaučenie úplnej transparentnosti. Sľubujem vám transparentnosť vo vzťahu k tomu, ako budú napredovať rokovania v Bruseli v stredu večer a vo štvrtok a aký bude ich výsledok. Oznámim vám tiež, ak sa nám nepodarí dosiahnuť dohodu medzi Komisiou a skupinou ENSREG; v takom prípade možno vrátime mandát Európskej rade. Môj podpis pod skrátenou verziou záťažového testu nenájdete.
(potlesk)
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Liam Aylward
(GA) Účinok Černobyľa na svet a dnešné udalosti vo Fukušime sú jasným dokladom devastácie, ktorú jadrové nešťastia spôsobujú miestnym spoločenstvám.
Keďže v Európe existuje značný počet jadrových zariadení a tieto sú často postavené blízko hraníc, treba prijať cezhraničný prístup k jadrovej bezpečnosti a koordinovať ho na úrovni EÚ. Členské štáty si musia pohotovo a priebežne vymieňať informácie o bezpečnostných otázkach, možných hrozbách a koordinácii civilnej ochrany so svojimi susedmi a s jadrovými zariadeniami.
Írsko je vystavené značnému jadrovému riziku vzhľadom na jadrové elektrárne na západnom pobreží Británie; najslávnejšia z nich je Sellafield. 2. mája v súlade so zákonom o boji proti terorizmu zatkli pred jadrovou elektrárňou Sellafield päť osôb a írska vláda ešte neoznámila, či jej britská vláda poskytla všetky bezpečnostné údaje súvisiace s incidentom.
Írski občania musia získať istotu, že ich vláda dostáva úplné informácie o všetkých hrozbách zo susedných krajín a o tom, čo sa robí v boji proti takýmto bezpečnostným hrozbám.
Véronique Mathieu
písomne. - (FR) Situácia v Japonsku a v jadrovej elektrárni Fukušima Daiiči po zemetrasení a cunami z 11. marca 2011 naďalej vzbudzuje obavy. To spolu s 25. výročím jadrovej katastrofy v Černobyli, ktorá postihla Ukrajinu 26. apríla 1986, pripomína európskym vedúcim predstaviteľom ich zodpovednosť za jadrovú bezpečnosť v Európe. Členské štáty preto musia prijať všetky potrebné opatrenia na zaistenie a udržanie maximálnej úrovne bezpečnosti v európskych elektrárňach a maximálnej úrovne ochrany občanov. Napriek tomu si pri riešení dnešných a budúcich úloh v oblasti energetiky treba zachovať chladnú hlavu. Jadrovú energiu ako technológiu s nízkymi emisiami CO2 teda nemôžeme prehliadať. Našou úlohou je nájsť rovnováhu medzi rozvojom jadrovej energie a rozvojom nástrojov prevencie rizík spojených s jej výrobou, ako aj nástrojov boja proti účinkom jadrových havárií.
Jarosław Leszek Wałęsa
V tomto roku si pripomíname 25. výročie jadrovej havárie v ukrajinskom meste Černobyľ. 26. apríla 1986 počas systémového testu nečakaný náraz elektrického prúdu v reaktore poškodil nádobu reaktora, čo spôsobilo sériu výbuchov. Podľa údajov OSN došlo k zamoreniu oblastí v okruhu 500 km od elektrárne. Približne 115 000 ľudí evakuovali z oblastí v blízkosti reaktora a po roku 1986 presídlili približne 220 000 ľudí z Bieloruska, Ruskej federácie a Ukrajiny.
K jadrovým haváriám prichádza bez varovania a nečakane. Havária v Černobyli sa stala pred 25 rokmi, ale len v marci tohto roka sa udiala havária vo Fukušime. Treba poukázať na to, že príčinou katastrofy bolo zlyhanie chladiaceho systému v dôsledku výpadku energie, pričom výpadky dodávok energie sú v členských štátoch častým úkazom. Nepochybne sa musíme z dejín poučiť, ale naša reakcia na katastrofu v Japonsku by nemala byť hysterická. Havária vzbudila vážne pochybnosti o bezpečnosti jadrovej energie na celom svete. Všetko poukazuje na to, že jadrová energia sa v blízkej budúcnosti stane významným zdrojom energie, a preto je v odvetví energetiky absolútne nevyhnutné zaistiť najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň bezpečnosti.
