Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Odprta vprašanja
Corien Wortmann-Kool
v imenu skupine PPE. - (NL) Gospod predsednik, pričakovanja glede EU 2020 so zelo velika, ne samo v naši skupini, ampak tudi med evropskimi državljani. Do leta 2020 pričakujejo napredek, delovna mesta in trajnostno, inovativno socialno tržno gospodarstvo, pa tudi posebne predloge za močna mala in srednje velika podjetja ter odprt evropski enotni trg, vključno na področju kapitala in razvoja znanja. Pričakujejo strategijo 2020 s stabilno, pregledno strukturo evropskega vodenja, kjer za države članice ne bo vse brezplačno.
Gospod predsednik, Parlament po dogodku ne želi biti le seznanjen s predlogi Komisije in Sveta; želi aktivno sodelovati pri razvoju in izvajanju strategije 2020. Kako boste to zagotovili in za kakšen časovni razpored si prizadevate? Predsednik Sveta je najavil namero, da naj bi sklepe dosegli že v marcu. Ali boste sprejeli pobudo? Ali lahko v bližnji prihodnosti pričakujemo poseben okvir, ki bo vseboval izhodišča in cilje, na podlagi katerih bo v tej razpravi lahko sodeloval Parlament? Ali nam lahko poveste, za kakšen časovni razpored si prizadevate in kdo je zanj odgovoren? Ali ste gospod 2020?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot predsednik Komisije bom sam odgovoren za to, ob usklajevanju z mojimi kolegi v Komisiji, saj bo to za naslednjo Komisijo osrednja naloga, kar je bilo tudi predstavljeno v mojih političnih smernicah. Glede časovne razporeditve upamo, da bomo imeli pripravljeno uradno obvestilo do spomladanskega Sveta, vendar menim, da bi bilo bolje, če bi imeli uradne sklepe pripravljene do junijskega Sveta. To bom predlagal Evropskemu svetu, da bomo lahko - kar si močno želim - imeli popolno sodelovanje in lastništvo Parlamenta nad strategijo.
Na ravni Evropskega sveta je prav tako potekala zanimiva predhodna razprava o gospodarstvu in Evropski svet sem pozval, da prevzame popolno lastništvo tudi na strani Sveta in da okrepi mehanizme vodenja. Kot veste, pred petimi leti, ko smo ponovno začeli z izvajanjem lizbonske strategije, nekatere države članice niso hotele upoštevati nekaterih priporočil iz poročila gospoda Koka. Tokrat v tej strategiji obstajajo pogoji za okrepljen sistem vodenja.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, gospod Barroso, leto 2009 se končuje v zelo težkih razmerah, z veliko brezposelnostjo ter gospodarskimi in proračunskimi težavami. Istočasno se končuje pet letno obdobje Komisije gospoda Barrosa. Do kakšnih zaključkov ste prišli na podlagi prvih petih let glede naslednjih petih let, če bo Komisija potrjena, predvsem v zvezi s temi gospodarskimi in socialnimi vprašanji? Kaj boste povedali našim državljanom, pa tudi vašim komisarjem glede zadev, ki bi v tem novem obdobju morale biti drugačne?
Sodelovati bi morali pri določevanju novih prednostnih nalog v zvezi z našimi gospodarskimi in socialno-političnimi cilji, hkrati pa bi se morali izogniti okoliščinam, v katerih smo trenutno. Zato vas želim ponovno vprašati, do kakšnih zaključkov ste prišli na podlagi prvih petih let in kaj želite storiti drugače, bolje in jasneje v naslednjih petih letih, da bi izpolnili želje državljanov Evrope.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Glede na to, da je Parlament ponovno glasoval za moj mandat, misli, da obstaja podpora za ukrepe, ki smo jih izvedli. Kljub temu pa obstajajo zadeve, ki jih moramo spremeniti in izboljšati.
Danes so drugačne razmere. Obstaja veliko močnejši občutek socialne nuje, kot prej. Kot sem že večkrat povedal, je najpomembnejša težava, s katero se soočamo danes v Evropi - in s katero se bomo zelo verjetno srečevali še nekaj časa - brezposelnost. Ne samo, da moramo najti nove vire rasti, ampak moramo tudi preučiti, kaj je bilo narobe v prejšnjem modelu rasti.
Očitno je, da je prejšnji model rasti razpadel. Čeprav je povzročil umetne balone - ne samo v finančnem sektorju, ampak tudi v drugih sektorjih - ni bil vzdržen, vključno z energetskega in podnebnega vidika. Svojo strategijo sem osredotočil na to - strategijo, ki sem jo predstavil Parlamentu in za katero upam, da jo bom razvil z naslednjo Komisijo, seveda ob zelo tesnem sodelovanju s Parlamentom.
Hannes Swoboda
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod Barroso, rad bi vam zastavil kratko dodatno vprašanje. Če bomo med zaslišanjem v Parlamentu mnenja, da razporeditev portfeljev ne ustreza popolnoma s temi cilji in če bomo predlagali spremembo teh portfeljev, ali ste pripravljeni obravnavati naše ugovore in izvesti spremembe? Ali bi načeloma zavrnili kakršen koli ugovor ali pa ste jih pripravljeni sprejeti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V Lizbonski pogodbi je jasno navedeno, da je notranja organizacija kolegija in služb Komisija odgovornost Komisije.
Vedno sem pripravljen prisluhniti vašim pripombam in predlogom. Nekatere izboljšave so bile dejansko posledica razprav z vašo in ostalimi skupinami. Računam na vašo podporo pri doslednem spoštovanju pristojnosti Komisije, hkrati pa bom tudi jaz vedno spoštoval pristojnosti Parlamenta.
Vedno sem pripravljen prisluhniti vašim predlogom, vendar menim, da se moramo bolj osredotočiti na zadeve politike, na vsebino. V zvezi z organizacijo Komisije sem prepričan, da sem po petih letih vsakodnevnega dela v Komisiji, precej dobro seznanjen z najboljšimi načini razporejanja virov znotraj nje.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, moje vprašanje se nanaša na razmere v Grčiji. Razmere so seveda zelo zaskrbljujoče, z državnim primanjkljajem v višini 12,7 % in javnim dolgom, ki bo presegel 130 %. Točno takšne razmere, kot so vladale v Belgiji, ko sem leta 1985, veliko mlajši, postal minister za proračun. Številke so bile popolnoma enake - nikoli jih ne bom pozabil - 12,7 % državni primanjkljaj. Grčija bo morala vsekakor trdo delati in izvesti reforme, ki jih do sedaj še ni. Vendar pa lahko nekaj naredimo tudi mi, gospod Barroso. Omogočimo lahko, da se bodo stroški, povezani z javnim dolgom različnih držav članic, znižali in sicer z vzpostavitvijo evropskega trga obveznic, ki bi pokrival velik delež tega javnega dolga. Trenutno plačujemo nekaj sto milijard evrov preveč za obresti na naš javni dolg, kar gre pripisati dejstvu, da evropski trg obveznic ne obstaja in da so vsi trgi obveznic še vedno razdrobljeni in z izjemno nizko likvidnostjo. Moje vprašanje se glasi ali boste sprejeli pobudo v zvezi s to zadevo in končno vzpostavili takšen evropski trg obveznic. Zaradi tega se bo morala Grčija sicer prav tako potruditi, ji je pa lahko v pomoč.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Včerajšnje zaveze predsednika vlade Papandreouja glede zmanjšanja javnega primanjkljaja in zmanjšanja državnega dolga s pomočjo trajnega zmanjšanja stroškov in povečanja prihodkov so me pomirile. Verjamemo, da so trenutni proračun za 2010, o katerem sedaj poteka razprava v grškem parlamentu in izjave predsednika vlade Papandreouja korak v pravo smer. Zelo pozorno spremljam razmere s to vlado in prejšnjo vlado, se pravi vprašanje javnih financ.
Prav tako smo bili navdušeni nad iskreno predstavitvijo predsednika grške vlade na zadnjem Evropskem svetu. Popolnoma se zaveda težave in pokazal nam je svojo odločnost, da jo razreši. V januarju bo Grčija Komisiji predložila posodobljen program stabilnosti, kot je predvideno v Paktu stabilnosti in rasti. Verjamem, da bo ta program vključeval konkretne ukrepe za krepitev fiskalnega prilagajanja v 2010 in zagotavljal trajno konsolidacijo javnih financ. Seveda bo Komisija še naprej zelo pozorno spremljala makroekonomske in fiskalne razmere ter izvajanje ukrepov v Grčiji.
Zaradi tega menim, da v tem trenutku ni primerno razpravljati o možnih scenarijih. Menimo, da Grčija sedaj izvaja ustrezne ukrepe in pri tem jo moramo podpreti.
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, če se vrnem na to, kar sem pravkar povedal, evropski trg obveznic bi bil Grčiji v pomoč. Država bi zaradi tega še vedno morala izvesti reforme, vendar bi pomagal tudi vsem drugim državam članicam EU, saj bi omogočal plačevanje veliko nižjih obrestnih mer na dolg. Primerjajmo obrestne mere, ki se plačujejo v Nemčiji in Združenih državah Amerike. Američani plačujejo 0,4 % manj obresti na zakladne menice, kot Nemci, čeprav so nemške javne finance v veliko boljšem stanju. To dokazuje, da moramo to vsekakor izvesti. Pričakujem, da bo to storila tudi Komisija.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Trenutno ne razmišljamo o tovrstnih predlaganih ukrepih. Osebno menim, da tovrstnega predloga ni primerno povezovati s posebnimi razmerami, ki danes vladajo v Grčiji; dejansko bi lahko s tem dali napačno sporočilo.
Bodimo odkriti. Grčija in države v evrskem območji imajo posebne obveznosti glede izvajanja pogojev Pakta stabilnosti in rasti. To je zanje zelo pomembno, predvsem pa za njihova gospodarstva, hkrati pa je pomembno tudi za ostale. Menim, da izpostavljanje tega vprašanja v tem trenutku in namigovanje, da obstaja rešitev, ki ne zahteva naporov s strani Grčije, ni najboljši način zagotavljanja pomoči našim grškim prijateljem pri odločnem izvajanju ukrepov, ki jih je najavil predsednik vlade Papandreou.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Zastaviti vam želim vprašanje o sestavi naslednje Komisije. Odgovornosti portfelja, ki ste jih predstavili, imajo po našem mnenju zelo predsedniški prizvok. Prav tako menimo, da oblikujete to strukturo na takšen način, ki vam bo osebno, kot predsedniku Komisije, dajala zelo veliko pristojnosti. Presenečeni smo, da želite odpraviti delovne skupine, v katerih sodelujejo člani Komisije. Po našem mnenju so te skupine v prejšnjem parlamentarnem mandatu dale dobre rezultate. Prav tako nas preseneča, da so bile odgovornosti na nekaterih področjih razdrobljene na takšne način, ki je za nas nerazumljiv. Še vedno ne vemo, kako boste izvedli porazdelitev odgovornosti med gospoda Redinga in gospo Malmström. Zdi se nam, da bo gospa Malmström ustanovila neke vrste urad za domovinsko varnost. Nikakor ne nasprotujem razdelitvi podnebja na ločene odgovornosti. Če pa bo imenovana komisarka za podnebje, morate prav tako dokazati, da ima resnične pristojnosti in da bo imela dostop do področij, kot so energetika, industrija, promet, okolje in kmetijstvo. Ne verjamemo, da to drži.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Dve različni vprašanji: eno v zvezi s portfelji glede pravosodja in varnosti, drugo v zvezi s podnebjem. V zvezi s pravosodjem in varnostjo sem posredoval naprej pripombe, ki ste jih podali številni izmed vas v Parlamentu glede posebnega portfelja, ki bolj temelji na temeljnih pravicah. Torej bo komisar Reding, če se s tem strinjate, komisar za pravosodje, temeljne pravice in državljanstvo.
Prav tako bo komisar za notranje zadeve, ki v osnovi pokriva vse, kar se dogaja v večini, če že ne vseh državah članicah v Evropi - obstaja minister za notranje zadeve in minister za pravosodje. Po mojem mnenju je to veliko bolj učinkovito, tako da bodo lahko sodelovali s kolegi v ustreznih svetih. Prav tako bo veliko bolje glede obsega dela, saj smo, kot veste, pravkar odobrili stockholmski program. Gre za zelo ambiciozen program, v katerem ima sedaj Parlament veliko pomembnih pristojnosti, tako da je imenovanje dveh različnih komisarjev povsem upravičeno. V tem primeru to ni povezano z vlogo predsednika. Nobene povezave nima z vlogo predsednika Komisije. Nanaša se na potrebo po nekakšni obliki delitve dela na tako pomembnem področju. Želim, da bi komisarka za temeljne pravice imela nadzor nad varnostjo, prav tako pa želim, da bi komisar za varnost opravljal svoje delo in spoštoval temeljne pravice in duh svoboščin v Evropski uniji.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Želim ponoviti moje prejšnje vprašanje. Kako je lahko komisarka za podnebje pomembna sila in kako se lahko uveljavi, če se to na podlagi druge možnosti ne odraža v strukturah? Drugič, obstaja še ena podrobna zadeva, ki se nam zdi popolnoma nerazumna in sicer, da zeleno gensko inženirstvo, ki ste mu vi, gospod Barroso, naklonjeni, sedaj predstavlja del zdravstvenega portfelja in ni več vključeno v portfelj okolja ali kmetijstva. To morate pojasniti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Veseli me, da ste zadovoljni z imenovanjem nove komisarke za podnebne spremembe. Imela bo veliko dela, saj kot lahko sedaj vidimo, Københaven ne predstavlja konec poti. Po Københavnu bo treba opraviti še veliko dela.
Njena glavna naloga bo postavljat v ospredje podnebne spremembe v vseh sektorjih Komisije - ne samo v tistih, ki ste jih omenili, ampak tudi v številnih drugih. V Evropski uniji skoraj ni politike, ki ne bi vplivala na ukrepanje na področju podnebja: od kmetijstva do raziskav, od podjetništva in industrije, do pomorskih zadev. To je naloga.
Imela bo poseben namenski generalni direktorat za podnebne spremembe. Želim, da bodo komisarki za podnebne spremembe na voljo nekateri instrumenti, s katerimi bo lahko izvajala politiko, vendar pa mora to početi v sodelovanju z drugimi komisarji - in sicer s komisarjem za okolje, komisarjem za energetiko in z drugimi - saj gre za tako pomembno politiko, ki ima tudi zelo pomemben zunanji vidik.
Michał Tomasz Kamiński
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, prosil bi vas za oceno srečanja na vrhu EU-Ukrajina, ki je potekalo pred skoraj štirinajstimi dnevi. Istočasno želim izpostaviti dve zadevi. Ko sem bil v Kijevu, sem spoznal, da Evropska stran ni želela sprejeti sklicevanja v končnem poročilu o evropski identiteti Ukrajine. Ne bom skrival dejstva, da me to močno preseneča, saj se mi zdi, da vprašanje evropske identitete Ukrajine ne bi smelo biti predmet spora. Drugič, v Kijevu sem prav tako izvedel, da naša evropska delegacija ni želela položiti vencev na spomenik žrtvam lakote v Ukrajini, kar običajno storijo vsi diplomati, ki obiščejo Ukrajino in povedati moram, da me ti dve dejstvi močno presenečata.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Menim, da je bilo srečanje, ki smo ga imeli v Ukrajini, uspešno. Če sem odkrit z vami, morajo naši ukrajinski prijatelji storiti več, če želijo, da jim še bolj pomagamo.
Več časa sem porabil za delo pri vprašanjih Ukrajine, kot na večini ostalih držav članic Evropske unije, kar kaže na pozornost, ki jo namenjamo Ukrajini. Gre za državo, ki nam je zelo blizu in za državo, za katero želimo, da je še bližje. Zaradi tega smo jim ponudili celovit in inovativen pridružitveni sporazum Evropska unija-Ukrajina. Gre za najbolj napreden status, ki ga lahko damo državi, razen pridružitve, ki pa zaradi trenutnih razmer ni mogoča.
Potekale so nekatere razprave, vendar če pogledate dokončne sklepe, iz njih jasno izhaja, da je Ukrajina evropska država, Ukrajina je zavezana istim evropskim vrednotam in želimo biti bližje Ukrajini. Želimo jim pomagati, da bi nam bili bližje. Verjamem, da je šlo za produktivno srečanje, vendar ne moremo pričakovati, da bomo Ukrajini dodeli nov status po vsakem srečanju na vrhu.
Zadnje srečanje na vrhu pred tem je potekalo v Parizu. Ukrajini smo podelili to možnost združevanja, vendar ne moremo preiti na nov status ob vsakem srečanju na vrhu, opravili pa smo zelo iskreno, odprto in prijateljsko razpravo s predsednikom Juščenkom in drugimi soudeleženci.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, za vas imam vprašanje v zvezi s Tobinovim davkom. Ta davek je dober predlog, vendar ga do sedaj še nihče ni uvedel. Vsi pravijo, da ne bo nikoli uveden, če ga ne bodo istočasno uvedle vse države članice. Bojim se, da bo po sklepu na evropskem vrhunskem srečanju, ki ga pozdravljam, ponovno preložen, saj ne bomo vsi začeli istočasno.
Rad bi slišal vaše mnenje o tem in kakšne so po vašem mnenju možnosti, da bo Tobinov davek uveden.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Če obstaja celovit globalni davek za finančne transakcije, ga moramo podpreti. To sem tudi osebno podprl na razpravah v Evropskem svetu. Evropski svet je zaprosil Komisijo, naj pripravi nekaj idej o tem in to tudi pripravljamo.
Osebno sem v zvezi z vprašanjem inovativnega financiranja mnenja, da če želimo izpolniti naše obveznosti glede boja proti podnebnim spremembam, tega ne bomo mogli storiti le z denarjem iz naših proračunov. Jasno je, da so naši proračuni tako obremenjeni, da le z nacionalnimi proračuni v naslednjih nekaj letih ne bomo mogli zagotoviti virov za boj proti podnebnim spremembam. Najti moramo inovativne načine financiranja. Globalni davek na finančne transakcije se mi zdi zelo dobra zamisel in delamo na tem, da bi pravočasno pripravili predloge. Upam, da bo nova Komisija na tem področju pripravila nekaj predlogov.
Paul Nuttall
v imenu skupine EFD. - Gospod Barroso, nedavno smo slišali, da bo zaprta jeklarna Corus na območju Teesside v severni Angliji. Do tega naj bi prišlo zaradi 20 % ciljnega zmanjšanja EU emisij ogljika. Zahvaljujoč dobropisu za ogljik, si Corus ne more več privoščiti, da bi zaposlovalo več kot 5000 jeklarjev, vključno z dobavitelji. Tu je še britanska vlada, ki priznava, da v zvezi s tem vprašanjem ne more ukrepati zaradi kaznovalnega konkurenčnega prava EU.
Pravi dobiček podjetju Corus zaradi zaustavitve proizvodnje na območju Teesside pa predstavljajo prihranki, ki jih bo ustvarilo s svojimi dovoljeni za izpust ogljika, ki mu jih je dovolila EU v skladu s sistemom za trgovanje z emisijami, ki bo v naslednjih treh letih znašali do 600 milijonov GBP. Vendar pa gre za presenečenje - veste kaj: šef IPCC, Medvladnega foruma o podnebnih spremembah, Rajendra Pachauri, je prav tako šef fundacije Tata, torej se moramo vprašati dobro za koga? Saj ima Tata v lasti podjetje Corus.
(Nasprotovanje iz dvorane)
Vprašanje, ki vam bi ga rad zastavil, se glasi: ali je sedaj uradna politika EU, da podjetjem ponuja pobude za zapiranje obratov, kot na območju Teesside, da jih lahko prenesejo v države, kot je Indija, ali pa so za vsem tem bolj osebni interesi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Vaših namigovanj resnično ne morem komentirati. Če bi bil v to vpleten, bi dal zadevo na sodišče.
Povedali ste, da je v zvezi s tem vprašanjem britanska vlada zatrdila, da je to stališče Evropske unije. O tej izjavi ne vem ničesar, vendar pa vam lahko povem, da je ravno vlada vaše države pritiskala na Evropsko unijo glede ambicioznih ciljev v boju proti podnebnim spremembam, pa če vam je to prav ali ne.
Danes je v Evropski uniji skupni program, namenjen zmanjšanju globalnih emisij toplogrednih plinov. To ima nekaj posledic z vidika prilagajanja naše industrije. Želimo si, da bi industrija ostala v Evropi, vendar si želimo drugačno industrijo, ki je energetsko manj potratna in prijaznejša do okolja.
Paul Nuttall
Niste odgovorila na moje vprašanje, ki se je glasilo: ali je uradna politika EU, da podjetjem ponuja pobude, da zaprejo obrate, kot je na območju Teesside in prenesejo poslovanje v države, kot je Indija? Niste odgovorili na vprašanje. Ali bi prosim odgovorili?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odgovoril bom z "ne".
Predsednik
Kolegi, postopek modrega kartončka sedaj ne velja, ker gre za razpravo med dvema osebama. Zelo težko je uporabljati moder kartonček za dodatna vprašanja, saj ne vem, kateremu izmed obeh govorcev je namenjen. Žal mi je za to. Seveda bo kartonček veljal pri drugih razpravah.
Marine Le Pen
(FR) Gospod predsednik, Evropska komisija se je na referendum v Švici o minaretih odzvala z izjavo, ki je milo rečeno moteča in dvoumna. Ponovno moram potrditi, v dobro tistih držav, ki jih mogoče premami, da bi sprejele podobne odločitve, potrebo po "spoštovanju temeljnih pravic, kot je verska svoboda". To slabo prikrito grožnjo boste morali nekoliko pojasniti, saj javnomnenjske raziskave kažejo, da bi se velika večina Evropejcev udeležila takšnega referenduma, če bi jim bil na voljo v njihovih ustreznih državah.
Gospod Barroso, ali imajo države članice EU pravico, da izvedejo referendum za svoje ljudi, ki je v vsakem pogledu enak referendumu, izvedenem 29. novembra v Švici ali ne? Ali bi Komisija nasprotovala suvereni odločitvi teh ljudi, če bi se odločili tako, kot so se v Švici ali ne? Če je Evropska unija danes bolj totalitarna, kot pa demokratična, v kar smo prepričani, je skrajni čas, da se to tudi prizna.
José Manuel Barroso
Suverena pravica držav članic je, da se v skladu s svojimi ustavnimi pravili odločijo, kako se želijo neposredno posvetovati s svojimi ljudmi. Ne bom dajal hipotetičnih izjav glede hipotetičnih referendumov. Povem vam lahko, da države članice same sprejemajo odločitve v zvezi s to zadevo. Zato ne bom vnaprej obsojal referenduma v državi ali odzive na referendum, ki ga je organizirala Komisija.
V pristojnosti Komisije je, da preveri ukrepe in odločitve, ki jih sprejmejo države članice v zvezi z izvajanjem evropskega prava. V tem primeru Komisija nima le pravice, ampak je tudi dolžna izraziti svoje mnenje.
Marine Le Pen
(FR) Gospod Barroso, vprašanje je bilo zelo jasno. Nisem vam zastavila vprašanja glede hipotetičnega referenduma, ampak glede referenduma, ki je v vsakem pogledu enak referendumu, ki ga je za ljudi izvedla Švica.
Če bi ena izmed držav članic EU na popolnoma enakem referendumu zastavila vprašanje, ki je bilo zastavljeno Švicarjem, kako bi se odzvala Komisija? Ali imajo pravico to storiti? In ali bi Komisija nasprotovala odločitvi suverenih ljudi, če bi se odločili glasovati tako, kot so se Švicarji? Vprašanje je jasno.
José Manuel Barroso
Gospa Le Pen, postavljate hipotetično vprašanje. Moja francoščina ni tako dobra kot vaša, vendar kadar uporabite "če", gre za hipotetično vprašanje. "Če bi bil referendum", to je hipotetično vprašanje.
(Aplavz)
Običajno ne odgovarjam na hipotetična vprašanja. Že realnost je dovolj zapletena. Zato vam lahko povem, da Komisija nasprotuje vsem oblikam diskriminacije, vključno z vsemi oblikami verske diskriminacije. To je naše stališče, ki je jasno. Ne gre le za stališče komisije, gre za stališče vseh demokratičnih držav članic Evropske unije.
Zaradi tega ne bom izražal mnenja glede hipotetičnega vprašanja.
David Casa
(MT) Na predsednika Komisije sem nameraval nasloviti vprašanje v zvezi s Komisijo. Vendar pa je danes socialistična stranka posredovala v zvezi z zaslišanjem, ki smo ga opravili s komisarji. Upam, da se socialistična stranka ne bo začela poigravati s portfelji, ki so bili dodeljeni imenovanim komisarjem. Nimamo pristojnosti, da bi spreminjali portfelje komisarjev, saj to spada izključno v pristojnost predsednika Komisije. Izbrani posamezniki iz naše stranke, Liberalne in socialistične stranke, so vsi zelo primerne osebe in nimamo pristojnosti, da bi sedaj začeli z razpravo, še pred zaslišanjem, ali lahko spremenimo portfelje komisarjev. Vem, da to ni ustrezna tema, vendar sem se po posredovanju socialistične stranke moral oglasiti.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ni šlo za vprašanje, torej mi ni treba odgovarjati, ker pa imam priložnost, bi rad povedal naslednje.
Načelo zvestobe je med različnimi institucijami zelo pomembno. Sedaj ko imamo novo pogodbo, moramo spoštovati pristojnosti vsake posamezne institucije. Povedal sem, kako pomemben je poseben odnos med Komisijo in Parlamentom, in za to si bom tudi prizadeval. To seveda pomeni spoštovanje pristojnosti vsake institucije na njenem področju v skladu s pogodbami.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Gospod predsednik, v uvodu govora se je predsednik Komisije skliceval na napake prejšnjih modelov. Prav zagotovo je narobe to, da je imela Komisija nekaj dobrih programov, vendar države članice počnejo le to, kar jim je všeč. Povedano z drugimi besedami pristop palice in korenčka ne zadostuje za usmerjanje držav članic.
Prav tako sem opazila, da dokument 2020 ne vsebuje inovativnih idej glede tega, kako bi bilo mogoče države članice usmerjati. Vprašati želim, ali namerava Komisija uporabiti opozorila, ki izhajajo iz člena 121 Lizbonske pogodbe, če države članice ne upoštevajo ali celo nočejo upoštevati idej Strategije 2020.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Zahvaljujem se za vaše vprašanje in za namen, ki stoji za njim.
Državam članicam nameravam predlagati, da okrepijo ekonomsko vladanje. Sedaj imamo priložnost, da to tudi storimo. V preteklosti je bilo že večkrat zavrnjeno. Verjetno ste brali nedavni intervju z enim od mojih predhodnikov, gospodom Delorsom, ki je povedal, da je bil njegov predlog o krepitvi usklajevanja pri socialnih zadevah leta 1993 zavrnjen. Zavrnile so ga države članice.
Intervju je bil zanimiv in preveril sem, kaj sem takrat, kot zunanji minister moje države, povedal. Bil sem eden tistih, ki so podprli okrepljeno sodelovanje držav članic na tem področju. Na žalost to ni bilo mogoče.
Pri ponovnem pregledu Lizbonske pogodbe smo pripravili predlog, ki je temeljil na poročilu gospoda Wima Koka, a so ga države članice zavrnile. Menim, da v času te krize obstaja večja ozaveščenost glede potrebe po resničnem usklajevanju pri odzivih na to krizo. Seveda si bom prizadeval za to, vendar pa za uspeh potrebujemo podporo držav članic. Potrebujemo jih, saj se nekatere politike sprejemajo na nacionalni ravni, nekatere pa na ravni Skupnosti.
Prva izmenjava pogledov z Evropskim svetom me navdaja z optimizmom. Nov predsednik Sveta, predsednik Van Rompuy, je že najavil, da v začetku februarja želi neuradno izmenjavo stališč. Upam, da bo to priložnost za večjo zavezanost Evropskega sveta h krepitvi mehanizmov vodenja Strategije 2020 Evropske unije.
Frédérique Ries
(FR) Gospod Barroso, lizbonska strategija je že preteklost. Zaradi tega Evropska unija od 1. januarja ne bo najbolj konkurenčno gospodarstvo. Oprostite mojih ostrim besedam, vendar lahko govorimo skoraj o iluziji. Sedaj moramo zagotoviti, da bo v prihodnjih letih, v 2010, EU bolj spominjala na oazo miru za evropske podjetnike in državljane.
V tem kontekstu v sporočilu, ki ste ga nam predstavili, opažam, da govorite o internacionalizaciji malih in srednje velikih podjetij, glavnih ustvarjalcev delovnih mest v EU. Ali ni danes nujna zahteva, da umirimo razmere, da pomirimo ljudi, gospod Barroso? Ali lahko jamčite, da bo Komisija nasprotovala regulativni histeriji in da bo vsakodnevno in v vseh svojih politikah uporabljala načelo, strategijo "misli najprej na male"?
José Manuel Barroso
Hvala, gospa Ries. To je bila ena izmed prednostnih nalog moje Komisije, je pa tudi prednostna naloga trenutne Komisije in bo prav gotovo prednostna naloga naslednje Komisije. Mala in srednje velika podjetja ustvarjajo delovna mesta. Obrtni zakon smo pripravili ravno na podlagi načela - "misli najprej na male" -, ki ste ga omenili, prav tako pa smo se lotili programa za zmanjšanje upravnih bremen, predvsem za mala in srednje velika podjetja. Ravno zaradi tega smo v samo središče prednostnih nalog postavili dokončno vzpostavitev notranjega trga, saj obstaja potencial, izkoristiti pa je mogoče tudi mednarodni vidik, saj se v resnici naša mala in srednje velika podjetja še vedno soočajo s številnimi ovirami, ko želijo poslovati z drugimi trgi. Verjamem, da je to ena izmed prednostnih nalog nove strategije, strategije 2020. Gre za strategijo, ki je tesno povezana z mednarodnim vidikom, saj danes občutimo posledice globalizacije in le z zavzetjem agresivnega, proaktivnega stališča bomo lahko zmagali v boju za konkurenčnost.
Predsednik
Gospe in gospodje, rad bi dal pojasnilo na zelo pomembno vprašanje gospe Ries. Seznam govornikov smo začeli pripravljati ob 15.00, ko smo začelo s to točko. Na seznamu imam 30 ljudi v zaporedju, kot so uporabili modre kartončke. Seveda lahko na seznam dodamo druge govornike, vendar v sklopu te točke ne bodo mogli spregovoriti.
Če želite, lahko za sedaj obdržite svoje kartončke, v naslednji minuti pa bo spregovoril gospa Durant. Na seznam lahko poskusimo dodati še ostale poslance, ki želijo spregovoriti, vendar vam odkrito povem, da ne bomo mogli imeti toliko govornikov; imam jih okoli 30.
Seznam smo začeli obravnavati ob 15.00 Če bi radi svoja imena dodali drugi poslanci, naj se omejijo na eno minuto.
Isabelle Durant
(FR) Gospod predsednik, predsednik Komisije, v zvezi s to strategijo 2020, predvsem pa v zvezi s sistemom razširjenega vodenja, vas želim vprašati, kako nameravate rešiti vprašanje lobijev. Vsi vemo, da bo prišlo do močnega lobiranja, če bo pripravljen osnutek strategije 2020. Lobiranje je prisotno povsod; lobiranje poteka pri Komisiji, Parlamentu in pri Svetu.
Kot veste, danes poteka medinstitucionalna razprava o vprašanju lobijev. V prejšnji komisiji je bil za to vprašanje zadolžen gospod Kallas. Ali lahko poveste, kdo v Komisiji bo zadolžen za vprašanje lobijev in kašne bodo njegove pristojnosti? Ali si prizadevate - kar skupaj z drugimi člani te medinstitucionalne skupine upam tudi jaz - za sistem obvezne registracije lobijev?
To je pogoj za zagotavljanje preglednosti, po mojem mnenju pa je tudi pogoj za zagotavljanje podpore s strani državljanov. Razumeti morajo, kako Komisija, Svet in Parlament sprejemajo odločitve na evropski ravni.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, gre za dobro poznan problem, zelo pomemben problem in ponosen sem, da smo v času mandata te Komisije dosegli napredek. Kot ste omenili, je komisar in podpredsednik Kallas opravil veliko dela na tem področju, prav tako pa smo dosegli napredek pri sistemu registracije lobijev.
Treba pa je priznati, da je preglednost najboljši način za reševanje tega problema in ne sme prihajati do skrivanja informacij. To je povsem normalno! V odprti družbi in odprtem gospodarstvu je povsem normalno, da včasih prihaja do različnih, včasih nasprotujočih si interesov.
Komisija bo svoje delo izvajala v skladu s temu smernicami: njeni odnosi s predstavniki različnih interesov - interesi podjetij, sindikatov, včasih posebnih vzrokov - bodo postali preglednejši.
Oseba, ki bo v Komisiji odgovorna za te zadeve, če jo boste podprli, bo komisar in podpredsednik Maroš Šefčovič. Uprava bo za izvajanje teh nalog v novi komisiji imenovala njega.
Vicky Ford
Predsednik Barroso, pozdravljam vašo vizijo za 2020. Pokazali ste, da lahko tudi v temnih časih recesije sanjamo o Utopiji. Pozdravljam vaše pripombe o evropskih raziskovalnih prostorih. Zastopam Cambridge, kjer deluje vodilni raziskovalni grozd, ki je že dosegel velike uspehe na področjih visoke, zelene in bio tehnologije. Če želimo vaše sanje spremeniti v realnost, potem lahko to storimo tako, da prisluhnemo in se učimo na izkušnjah Cambridgea. Za raziskave so potrebna sredstva, inovativna podjetja potrebujejo sredstva; inovacije na svetovni ravni zahtevajo financiranje na svetovni ravni.
Prejšnji teden sem se sestala s predstavniki sklada Wellcome Trust, ki je največja dobrodelna organizacija v Združenem kraljestvu in je v preteklem letu namenilo 750 milijonov EUR za raziskave v zdravstvu. Prišli so v Bruselj , da bi Parlamentu sporočili, da če bomo sprejeli zakonodajo o alternativnih naložbah, kot je trenutno zapisano v osnutku, bomo oklestili financiranje organizacije za dve tretjini. Ne govorite enega in delajte drugega.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Čestitke Cambridgeu. Menim, da je Cambridge ena najboljših univerz v Evropi in v svetu. Ravno zaradi tega, ker v Evropi nimamo veliko Cambridgeov, si prizadevamo za oblikovanje resničnega evropskega raziskovalnega prostora, saj so Cambridge in druge pomembne univerze v Evropi precej mednarodne. Pridobijo lahko zelo pomembna sredstva, vendar pa v drugih državah, predvsem v malih državah in nekaterih najrevnejših državah, takšnih virov nimajo na voljo. Zaradi tega ne potrebujemo samo lastne udeležbe, kot ste jo omenili in vsekakor pozdravljam delo v takšnih fundacijah, kot ste jih omenili, vendar pa potrebujemo tudi javno financiranje s strani držav in proračuna Evropske unije. Gre za eno izmed postavk, ki jih nameravam vključiti v naslednji proračun Evropske unije.
V zvezi s povezavo z upravljavci alternativnih naložb resnično ne vidim te povezave. Mislim, da ne bi smeli uporabljati ene ali druge stvari. Verjamemo, da je glede na to, kaj se je zgodilo, tudi v vaši državi, važno, da imamo razumne predpise za produkte na finančnih trgih. Ravno v vaši državi smo imeli največji primer državne pomoči v zgodovini Evropske unije, ravno zaradi težav na finančnih trgih.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, gospod Barroso, čeprav tečejo razprave o ambicioznih načrtih strategije za 2020, so tudi nekatere države, kot je Grčija, ki se bodo pridružile strategiji pod neugodnimi pogoji, z velikimi gospodarskimi problemi in visoko brezposelnostjo.
Predsednik vlade je včeraj objavil ukrepe, za katere upa, da bodo pripomogli k zmanjšanju primanjkljaja. Atene zadržujejo dih in čakajo na odziv trgov in ovrednotenje različnih družb. Poslušal sem vaš odgovor na prejšnje vprašanje, prebral sem današnjo izjavo gospoda Almunie in rad bi vam zastavil vprašanje, gospod Barroso: kako lahko Komisija pomaga pri reševanju tega vprašanja, razen z nadzorom javnega primanjkljaja v Grčiji?
In drugič, kako so obravnavane takšne nacionalne posebnosti znotraj okvira strategije za 2020, da se takšni problemi ne bi več ponovili?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V Strategiji 2020 je ideja, da bi imeli nacionalne programe, pa tudi horizontalne programe na ravni Evropske skupnosti.
Vsako državo članico bomo pozvali, da pripravi svoje posebne, poenostavljene cilje, pri tem pa upošteva drugačne okoliščine, ki zanjo veljajo. Kot ste omenili, je Grčija danes v posebnih razmerah in namenili smo jim veliko pozornost. Grčija bo še naprej deležna ugodnosti kohezijskih skladov, saj je ena izmed tistih držav, ki uživa te ugodnosti, to pa ni povezano s Strategijo 2020 Evropske unije.
Vendar pa je treba razumeti, zakaj morajo države, kot je Grčija, zmanjšati primanjkljaje in prekomerni dolg. Obresti, ki jih države plačujejo zaradi dolga, predstavljajo denar, ki ga ne morejo vložiti v bolnice ali šole za prihodnost. Državam članicam ne priporočamo, naj ne ohranjajo visokih ravni zadolženosti in dolga zaradi tega, ker bi bili navezani na idejo o strogem makroekonomskem redu, ampak zaradi tega, ker mislimo na socialne izdatke in obravnavamo pomisleke ljudi.
Ivo Belet
(NL) Gospod predsednik. Gospod Barroso, rad bi vam zastavil vprašanje v zvezi s prihodnostjo avtomobilskega sektorja, ki bo tudi po letu 2020 ostal eden izmed najpomembnejših industrijskih sektorjev. Kitajski bodo prodana nekatera izmed naših najuglednejših podjetij, kar ni dobro. Po mojem mnenju še ni prepozno, da to preprečimo, vendar pa bi morali - vi, gospod predsednik in nova Evropska komisija - kar se da hitro ukrepati. Zagotoviti moramo več sredstev za raziskave in razvoj, ki bodo bolj osredotočene na avtomobilski sektor, prav tako pa moramo zagotoviti več finančnih sredstev iz Evropske investicijske banke. Le tako bomo lahko zagotovili, da naša trenutna odvisnost od nafte ne bo na primer zamenjana s prihodnjo odvisnostjo od kitajskih električnih baterij. Zaradi tega sprašujem: ali ste vi in Evropska komisija pripravljeni kratkoročno prevzeti usklajevalno vlogo, vključno z dosjejem Opel, da se bomo lahko dokončno združili in se osredotočilo na nove, okolju prijazne tehnologije v avtomobilskem sektorju?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot veste, je Komisija v primeru Opel ohranila pomembno stališče za spodbujanje potrebnih srečanj med različnimi vključenimi državami in zadevnimi podjetji.
Glede vprašanja avtomobilske industrije v Evropi in v svetu obstaja problem presežnih zmogljivosti. Prihodnost je torej ravno takšna, kot izhaja iz vašega vprašanja, iskanje načinov in novih tehnologij in sicer razvoj čistejših avtomobilov. Podpiramo to idejo, ne samo z vidika ideje same, ampak tudi z vidika financiranja.
Evropska investicijska banka je, kot veste, ob naši popolni podpori, v ta namen vzpostavila poseben instrument. Ena izmed prednostnih nalog naslednjega mandata: razviti bolj zeleno avtomobilsko industrijo v Evropi, ki je tehnološko naprednejša. Na ta način lahko ohranimo vodilni položaj v avtomobilski industrijo v svetu.
Stephen Hughes
Predsednik Barroso, Evropska mreža za boj proti revščini je opisala vas dokument o posvetovanju glede Strategije 2020 kot korak nazaj od zavez zaporednih Evropskih svetov pri krepitvi socialnega vidika.
V vašem dokumentu sta omenjena le varna prožnost in usposabljanje. Vedeti morate, da na tej strani Parlamenta ne moremo sprejeti strategije, ki je brez socialne vsebine. 2010 bo Evropsko leto boja proti revščini in socialni izključenosti. Ali ne bi morali poskrbeti, da bi boj proti revščini in izključenosti predstavljal osrednjo točko Strategije 2020?
Ob zavedanju, da tretjina vseh delovnih mest, ki so bila ustvarjena od leta 2000 v Evropski uniji, spada na področje zdravstva, sociale in služb za zaposlovanje, kar dvojno prispeva k zmanjševanju revščine, zagotavljanja storitev in ustvarjanja delovnih mest, ali ne bi bilo dobro, če bi v Strategiji 2020 bili določeni cilji za zagotavljanje visokokakovostnih storitev socialnega skrbstva.
Predsednik
Hvala, kolegi, vendar vas prosim, da v času vašega govora vaše minute ne zastavite dveh vprašanj, saj bo predsednik Barroso le stežka odgovoril na obe vprašanji v eni minuti.
Kateremu vprašanju dajete prednost - prvemu ali drugemu?
Kolegi, to je zelo pomembno.
Stephen Hughes
Gospod predsednik, dejansko sem navedel tri točke in zadostovali bi že trije "daji"!
(Smeh)
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, hvala za vaše razumevanje. Skušal bom izbrati najboljše vprašanje!
Odkrit odgovor se glasi: gre za dokument o posvetovanju; to še ni strategija in zelo cenim vaš doprinos.
Naj vam povem svoje osebno mnenje. Da, več moramo storiti v boju proti revščini in socialni izključenosti, vendar pa za to rabimo podporo naših držav članic. Povem vam lahko, da sem že večkrat predlagal konkretne predloge in deležen sem bil zelo glasnega "ne" z obrazložitvijo, da nekatere države članice gledajo na socialne zadeve, kot na nekaj svojega in ne nekaj, kar bi bilo za Evropo.
To je zanimiva razprava. Poglejmo, če se strinjamo glede tega. Pričakujem vašo podporo glede tega, saj kot veste za boj proti socialni izključenosti in revščini potrebujemo tudi nekaj instrumentov na evropski ravni, ki dopolnjujejo instrumente na nacionalni ravni. Govorim o stališču, ki ga bom zagovarjal. Upam, da bodo vse države članice pripravljene podpreti to stališče.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Komisar, izvajanje lizbonske strategije ne poteka najbolje. Kako nameravate spremeniti dokument o strategiji Evropa 2020, da bi bilo uresničiti njene cilje? Ali predvidevate pripravo nečesa, kar bi bilo podobno programu za uresničevanje strategije, ločen dokument za obdobje petletnega mandata Komisije, ki bi navajal ukrepe, ki jih je treba izvesti? Mislim, da bi to bila dobra zamisel. Spremljali bi lahko uresničevanje strategije, istočasno pa bi lahko ocenili Komisijo na podlagi tega, kar je bilo izvedeno.
Na koncu si bom dovolila dati pripombo. Menim, da je čas, ki je na voljo za posvetovanja s socialnimi partnerji, v mislih imam rok 15. januar, prekratek. Naše socialne partnerje bi morali resneje obravnavati. Prav oni bodo uresničili strategijo in na voljo bi morali imeti več časa za sodelovanje pri teh posvetovanjih.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Ta rok se nanaša na posvetovanje glede tega dokumenta, vendar pa bo še več priložnosti za posvetovanje. Posvetovanja o prihodnosti lizbonske strategije potekajo že vsaj od leta 2008. Odbor regij je pripravil zelo zanimivo poročilo, kot tudi Ekonomsko socialni odbor in to priložnost želim izkoristiti ter povedati, da sem pripravljen, če to želi Evropski parlament, izvesti razpravo o tej zadevi - ne samo v tem času za vprašanja predsedniku z enominutnimi odgovori, ampak posebno razpravo, namenjeno le temu - kadar koli to želite, saj menim, da je zelo pomembna.
(Aplavz)
Za Parlament je zelo pomembno, da ima lastništvo, pa tudi, da so v ta proces vključeni nacionalni parlamenti, saj bo v prihodnje to osrednja točka strategije. To točko bi rad izpostavil.
V zvezi z vprašanjem o mehanizmih vodenja, to ravno sedaj pripravljamo. Obstaja več idej. Ena izmed trenutni idej je zagotoviti načine merjenja in spremljanja napredka na nekaterih področjih, ki bi temeljili na kazalnikih. To sedaj pripravljamo, seveda pa za to potrebujemo tudi podporo Parlamenta in, upam tudi, da soglasje naših držav članic.
Werner Langen
(DE) Ob upoštevanju vprašanja, ki je že bilo zastavljeno, se želim vrniti na podnebno strategijo 2020. Gospod predsednik, ali je res, da začasni sistem za trgovanje z emisijami daje največji železarni v Evropi 90 milijonov ton CO2, kljub dejstvu, da je v zadnjem letu imela 68 milijonov in da bo v tem letu imela 43 milijonov? Ali je mogoče, da bo največja železarna v Evropi do 2012 zaslužila 1 milijardo GBP iz naslova emisij, ker ji je bil dodeljena prevelika količina zaradi lobiranja, med drugim tudi s strani Komisije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod Langen, ne vem točno na kaj se sklicujete, vendar če govorimo o emisijah v Evropi, bodimo odkriti: naše emisije predstavljajo približno 14 % svetovnih emisij in ta trend se še zmanjšuje, saj obstajajo velika gospodarstva, katerih emisije se povečujejo.
Vendar pa smo po emisijah na prebivalca še vedno precej nad temi gospodarstvi in bodimo pošteni glede tega: nosimo tudi nekaj zgodovinske odgovornosti. Američani proizvedejo več emisij toplogrednih plinov na prebivalca, kot mi, vendar pa jih mi proizvedemo veliko več, kot Kitajska in veliko več kot Indija, na primer, če se sklicujemo na primer Indije. Dejansko gre za problem in obravnavati ga moramo v duhu globalne pravičnosti. Če želimo rešiti problem in če verjamemo, da je naš planet ogrožen - zaradi podnebnih sprememb - potrebujemo sodelovanje z vseh strani. Da, naši pogoji so strožji, kot v nekaterih drugih delih sveta, vendar na to gledamo tudi kot na priložnost za razvoj novih tehnologij, da bomo tako lahko uresničili cilje, ne da bi s tem ogrozili naša podjetja, saj ne želimo izvažati naših podjetij in delovnih mest.
Predsednik
Kolegi, prosim, da v času za vprašanja, namenjena predsedniku Barrosu ne zastavljate dodatnih vprašanj, saj veliko ljudi čaka na prvo vprašanje. Zelo mi je žal, vendar bi rad prešel na naslednje vprašanje.
Stavros Lambrinidis
Predsednik Barroso, kot ste omenili, obrestne mere resnično vplivajo na stanje gospodarstva. Odražajo zaupanje v določeno gospodarstvo, vplivajo pa tudi na mednarodno gospodarsko skupnost. Na obrestne mere vpliva zaupanje, ki ga ima Skupnost v določeno gospodarstvo, na to zaupanje pa pogostokrat vplivajo izjave glede zaupanja, ki ga izkazuje Evropska komisija v zvezi z ukrepi držav članic. V tem smislu špekulanti vedno skušajo špekulirati o slabih gospodarskih razmerah in včasih stvari še poslabšajo.
Predsednik Barroso, ali ste danes v Parlamentu pripravljeni izraziti podporo ukrepom, ki jih je včeraj najavila grška vlada za izboljšanje gospodarskih razmer v Grčiji? Ali Komisija verjame, da gredo v pravo smer in da lahko, če bodo izvedeni, spremenijo finančne razmere, za katere ste izjavili, da so bile v preteklosti problematične?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Povedal sem že, da sem z veseljem prisluhnil včerajšnjim zavezam predsednika vlade Papandreouja glede zmanjšanja javnega primanjkljaja in zmanjšanja državnega dolga s pomočjo trajnega zmanjšanja stroškov in povečanja prihodkov. Dodal sem celo, da so proračun za 2010, o katerem trenutno poteka razprava v grškem parlamentu in izjave predsednika vlade Papandreouja korak v pravo smer. Seveda bo Komisija še naprej pozorno spremljala makroekonomske in fiskalne razmere ter izvajanje ukrepov v Grčiji. To je jasno navedeno v moji izjavi podpore najavljenim ukrepom. Verjamem, da je to najboljši način, da pomagamo Grčiji v teh zelo težkih razmerah, s katerimi se sedaj sooča v zvezi s proračunom in dolgom. Verjamem, da bodo ti ukrepi prinesli nekaj pomembnih rezultatov.
Malcolm Harbour
Gospod predsednik, toplo pozdravljam priložnost, da lahko zastavim vprašanje predsedniku Barrosu, saj je bila konferenca predsednikov odborov prvič prestavljena za eno uro, tako da smo lahko predsedniki odborov tokrat prvič prisotni.
Vprašati ga želim glede politike, namenjene oblikovanju pogojev za raziskave in inovacije - kar nekoliko razočaran sem bil, ko sem videl, da ni bila vključena v prvi osnutek 2020, vendar upam, da bo v prihodnje vključena - in sicer izkoriščanje ogromnega potenciala javnih naročil v Evropski uniji, da bi bilo mogoče spodbuditi inovativne izdelke in storitve. Danes ga želim vprašati, ali bi upošteval priporočila iz mojega poročilu, ki jih je Parlament prejšnji november skoraj soglasno sprejel, iz katerega tudi izhaja, kako je to mogoče doseči. Samo da ga o tem obvestim in seznanim kolege, če bi 1 % evropskih javnih naročil zagotovili za inovativne izdelke in storitve, bi se zaradi tega naložbe v inovacije v Evropski uniji povečale za nič manj kot 15 milijard EUR.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Hvala za vaše pripombe, vendar naj vas opozorim, da prvi osnutek nove strategije ne obstaja. Obstaja delovni dokument Komisije, namenjen posvetovanju, vendar še nismo na točki, ko bi lahko predstavili osnutek. Zaradi tega so vse vaše pripombe dobrodošle.
Ne pričakujte od mene, da vam bom v eni minuti podobno odgovoril na tako pomembno vprašanje, kot je to, ki ste ga pravkar izpostavili. Poznam vaše poročilo. Poznam nekatere zanimive predloge, ki ste jih podali v zvezi z javnimi naročili in da, to je tudi moj namen, vključeno je v širše smernice. Kot se boste spomnili, sem Parlamentu to predstavil pri sklicevanju na potrebo po poglobitvi teh zavez z vidika bolj inovativnih pravil o javnem naročanju v Evropi, ki so bolj naklonjena trgu. To bo vsekakor del naše prihodnje strategije, vendar sedaj še ne morem točno povedati, kako bo vključeno.
Carl Haglund
(SV) Gospod predsednik, ena izmed največjih napak lizbonske strategije, ki je v drugih pogledih dober dokument, je, da nam do določene mere ni uspelo pripraviti držav članic k dejanskem uresničevanju ciljev, določenih v teh strategiji.
Moj kolega poslanec iz Finske je pred tem gospodu Barrosu že zastavil vprašanje, kako bi po njegovem mnenju lahko pripravili države članice do tega, da bi bolje sledile strategiji. Eden izmed ciljev, ki je bil vključen, je bil tudi koliko morajo države članice vložiti v raziskave in razvoj, izraženo v odstotku BDP. Zanima me, ali namerava Komisija postaviti podobne cilje za države članice, povedano drugače, koliko svojega bruto nacionalnega proizvoda mora vsaka država članica nameniti raziskavam in razvoju.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Sedaj preučujemo razloge, zakaj vsi ti cilji niso bili uresničeni. Z novim predlogom bomo pripravili oceno - po mojem mnenju zelo pošteno in objektivno oceno -, kaj je bilo v lizbonski strategiji dobro in kaj ne.
V tej fazi ne morem dajati obljub glede tega, kaj bomo predlagali; v tem trenutku razmišljamo o tem, kako doseči napredek. Zaradi tega, ko omenjam razprave, ki bi jih rad imel z vami, govorim o resničnih razpravah, saj je vaš doprinos zelo pomemben.
Osebno menim, da postavljanje celovitega cilja za vse države članice verjetno ni zelo realistično. Mislim, da bo morala biti naslednja faza strategije Evropske unije 2020 bolj dodelana in dovršena, s posebnimi cilji - seveda dogovorjenih z državami članicami - vendar za različne razmere.
To je moje osebno mnenje. Nismo še v fazi, da bi vam predstavili predlog. Prav tako želim, da bi nova Komisija imela popolno lastništvo nad predlogom in predstavili bomo bilanco zadnje lizbonske strategije.
William
Gospod predsednik, do naslednjega leta se bo neto prispevek Britanije podvojil v primerjavi s prispevkom v letu 2008. V 2020 bomo imeli od štiri do sedem novih držav članic. Na podlagi njihove trenutne gospodarske storilnosti, bo vsaka nova država članica prejela kohezijske sklade - kar je drugo ime za subvencije - od datuma, ko bodo postale članice, pa vse do leta 2020.
Ali lahko britanski davkoplačevalci pričakujejo nadaljnjo podvojitev neto prispevka Britanije v Evropsko unijo do 2020 in če ne, zakaj ne?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Sedaj še ne morem razpravljati o finančnih perspektivah in ne morem predvidevati, kakšen bo prispevek Britanije. Razumem zaskrbljenost, ki jo izražate, saj trenutno britanski davkoplačevalcu plačujejo največje prispevke zaradi dogodkov v finančnem sektorju v Britaniji. Nikjer drugje ni bilo tako velike državne pomoči, kot pomoč, ki smo jo videli v vaši državi.
Danes smo trenutno v naslednjem položaju: prepričani smo, da je treba določiti prednostne naloge za prihodnost, pregledati, kaj moramo porabiti na nacionalni ravni in kaj moramo porabiti na evropski ravni, potem pa opraviti razpravo o poštenem načinu, kako porazdeliti to naložbo. Verjamemo pa, da je v nekaterih primerih bolj smiselno porabiti evro na evropski ravni, kot na nacionalni ravni, ravno zaradi morebitnih prednosti, ki jih prinaša evropska razsežnost in evropski notranji trg. To razpravo bomo opravili in upam, da bomo na koncu našli sporazum.
Predsednik
Tokrat je predsednik Komisije četrtič odgovarjal na vprašanja. Hvala vam, kolegi, za vaša zastavljena vprašanja.
V Parlamentu je bilo ob koncu časa za vprašanja nekoliko več ljudi, kot na začetku ob 15.00. Žal mi je, da je tako: dobro bi bilo, če bi vas bilo prisotnih več.
Še enkrat hvala, predsednik Barroso.
John Bufton
Gospod predsednik, izpostaviti želim, da so danes tu prisotni števili ljudje, ki gospodu Barrosu niso mogli zastaviti vprašanja. Ali ne bi mogel gospod Barroso, glede na visoko plačo, ki jo prejema, z nami preživeti še dodatnih 30 minut, da bi to trajalo uro in pol?
Prvih 30 minut je bilo namenjenih drugim vodjem skupin. Tu je 750 poslancev. Mislim, da je 30 minut resnično premalo. Ali ne bi mogli imeti na razpolago uro in pol? Gospod Barroso, dovolj dobro plačo prejemate, gospod. Pridite sem za 90 minut, ne za 60.
Predsednik
Gospod Barroso se zelo vljudno smeje, vendar bomo videli. Glede tega se moramo odločiti. Hvala za vaš predlog.
