Predstavitev letnega poročila Računskega sodišča - Leto 2008 (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je predstavitev letnega poročila Računskega sodišča.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predsednik Računskega sodišča. - Gospod predsednik, spoštovani poslanci, gospe in gospodje, v čast mi je, da lahko sodelujem v vaši današnji razpravi o letnem poročilu Evropskega računskega sodišča o izvrševanju proračuna za proračunsko leto 2008, ki sem ga vam, gospod predsednik, in Odboru za proračunski nadzor že predstavil 10. novembra 2009.
Letošnje letno poročilo vsebuje štiri ključna sporočila.
Prvič, Sodišče že drugo leto zapored za računovodske izkaze podaja mnenje brez pridržka. Prišlo je do sklepa, da računovodski izkazi v vseh pomembnih vidikih pošteno predstavljajo finančno stanje, rezultate in denarne tokove Evropske unije. Z drugimi besedami, čeprav končni računovodski izkazi za leto 2008 dajejo resnično in pošteno sliko, pa so bile v sistemih številnih generalnih direktoratov Komisije vseeno ugotovljene določene slabosti, ki jim je treba posvetiti ustrezno pozornost.
Kar zadeva zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij, drugo ključno sporočilo pravi, da se je stopnja nepravilnosti v zadnjih letih na splošno znižala. Vendar je na nekaterih področjih še vedno previsoka.
Sodišče za leto 2008 enako kot v preteklih letih podaja mnenje brez pridržka za prihodke in prevzete obveznosti. Vendar pri plačilih podoba ostaja mešana.
Za področje "upravni in drugi odhodki" Sodišče tako kot v prejšnjih letih izraža mnenje brez pridržka. Mnenje brez pridržka podaja tudi za "izobraževanje in državljanstvo", saj ocenjuje, da se je stopnja napak znižala pod 2 %. V veliki meri je tako zaradi velikega deleža predujmov v letu 2008, pri katerih je tveganje napak manjše kot pri vmesnih in končnih plačilih. Vendar so sistemi na tem področju še vedno ocenjeni kot le delno uspešni.
Sodišče je za področje "kmetijstvo in naravni viri" prišlo do sklepa, da so bila plačila z izjemo razvoja podeželja v vseh pomembnih vidikih zakonita in pravilna. Za to področje namesto negativnega mnenja prvič podaja mnenje s pridržkom. Skupna stopnja napak za to skupino politik je pod 2 %, kar je manj kot v prejšnjih letih. Pomanjkljivosti v nadzornih in kontrolnih sistemih, povezanih z razvojem podeželja, so močno prispevale k temu, da je Sodišče sisteme skupno ocenilo kot le delno uspešne.
Sodišče podaja mnenje s pridržkom tudi za skupino politik "gospodarske in finančne zadeve", kar je posledica napak, ugotovljenih v transakcijah, povezanih s šestim okvirnim programom za raziskave in tehnološki razvoj.
Glede skupin politik "kohezija", "raziskave, energetika in promet" ter "zunanja pomoč, razvoj in širitev" Sodišče znova podaja negativna mnenja, saj je prišlo do sklepa, da nanje vplivajo pomembne napake, čeprav v različni meri.
Kohezija ostaja področje, na katerega najbolj vplivajo napake. Po oceni Sodišča leta 2008 ne bi smelo biti izplačanih vsaj 11 % od skupno 24,8 milijarde EUR, ki je bila povrnjena za programsko obdobje 2000-2006.
Komisija je zatrdila, da mehanizmi za popravke in izterjave blažijo učinke napak. Vendar Sodišče meni, da države članice ne zagotavljajo dovolj celovitih in zanesljivih informacij o finančnih popravkih, da bi bilo mogoče podkrepiti to trditev. Poleg tega je Sodišče ugotovilo primere, ko so države članice nadomestile neupravičene stroške, ki jih je Komisija zavrnila, z novimi odhodki, ki so bili prav tako neupravičeni.
Skoraj vsa plačila v programskem obdobju 2007-2013 so predfinanciranje, za katerega velja relativno malo pogojev. Zato je še prezgodaj, da bi lahko ugotovili, ali so spremembe pravil ali sistemov zmanjšale stopnjo napak. Vendar so zamude pri odobritvah opisov sistemov držav članic, ocen skladnosti in revizijskih strategij upočasnile izvrševanje proračuna in lahko povečajo tveganje, da kontrolni sistemi ne preprečijo ali zaznajo napak v začetni fazi.
Stopnja napak na področju "raziskave, energetika in promet" je še vedno pomembna, vendar so popravni ukrepi Komisije pripomogli k njenemu znižanju. Kljub temu pa pravne zahteve ostajajo zapletene in kontrolni sistemi so še naprej le delno uspešni.
Tudi na plačila na področju "zunanja pomoč, razvoj in širitev" še vedno pomembno vplivajo napake, slabosti v sistemih za zunanjo in razvojno pomoč pa so predvsem na ravni izvajalskih organov in delegacij.
Na splošno se zdi, da se stopnje napak znižujejo, vendar so pravni okviri še naprej zapleteni, v nekaterih kontrolnih sistemih pa so še vedno prisotne težave. Zato bo za nadaljnje znižanje stopnje nepravilnih plačil treba še naprej izboljševati nadzorne in kontrolne sisteme in, kjer je ustrezno, poenostaviti pravila in predpise.
Tretje ključno sporočilo letnega poročila je, da priporočila o izboljšanju nadzornih in kontrolnih sistemov, ki jih je Sodišče podalo v preteklih letih, ostajajo tehtna, saj so zadevni ukrepi del tekočega procesa in jih bo šele sčasoma mogoče šteti za uspešne.
Prednostna naloga ostaja odprava specifičnih slabosti, ki jih je Sodišče odkrilo na področjih, na katerih je bilo ugotovljenih največ težav. Številne izmed njih sem pravkar opisal.
V pričakovanju zaključka programskega obdobja 2000-2006 bi bilo treba posebno pozornost še naprej namenjati nadaljnjemu izboljševanju mehanizmov za finančne popravke in izterjave.
Poleg tega bi morala Komisija še naprej spremljati uspešnost sistemov in ugotoviti, kje bi bilo z obstoječimi odhodki za kontrole mogoče doseči več ali kje bi bilo primerno premisliti o spremembi zadevnih programov ali shem.
Glede na takšne spremembe bi morali zakonodajni organi in Komisija premisliti o tem, da se poskusi določiti stopnja preostalega tveganja nepravilnosti, ki jo mora doseči sistem, torej dopustno tveganje napak, namesto določanja števila pregledov, ki bodo opravljeni, kot se počne zdaj.
Vendar je z izboljšanjem uspešnosti nadzornih in kontrolnih sistemov mogoče doseči le omejeno zmanjšanje stopnje nepravilnosti.
S tem smo prišli do četrtega in zadnjega ključnega sporočila v tem letnem poročilu. Če naj se dosežejo nadaljnja bistvena in trajna znižanja stopnje nepravilnih plačil, ostaja poenostavitev prednostna naloga. Sodišče ugotavlja previsoke stopnje napak na tistih področjih, na katerih obstajajo zapletene in nejasne pravne zahteve, kot so pravila za upravičenost. Primer že opravljenih resnih prizadevanj za poenostavitev shem odhodkov je področje kmetijstva, na katerem je Sodišče ugotovilo glavne izboljšave.
Sodišče tudi ostaja pri stališču, da dobro zasnovana pravila in predpisi, ki jih je lahko razumeti in preprosto uporabljati, zmanjšujejo tveganje napak, obenem pa lahko znižajo stroške kontrole.
Vendar je treba poenostavitev uvesti previdno, da se vzpostavi pravilno ravnovesje med poenostavitvijo in določanjem ciljev politik ter se izogne nenačrtovanim stranskim učinkom, kot je slabše usmerjena poraba.
Poleg tega je Sodišče poudarilo tudi, da bi bilo treba pri spremembah ali reformi ureditev za porabo Evropske unije uvesti poenostavitev ob upoštevanju načel jasnosti ciljev, stvarnosti, preglednosti in odgovornosti. Priložnosti za to bodo med mandatom nove Komisije nudili načrtovani predlogi za spremembo finančne uredbe, nov finančni okvir in reformiran proračun.
Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe bo pomenil tudi spremembe upravljanja sredstev Evropske unije in pregledovanja njihove uporabe, s čimer se bo okrepila vloga Parlamenta. Te spremembe bodo pomembno vplivale na delo Sodišča in bi morale krepiti odgovornost in preglednost, s tem pa pomagati graditi vero in zaupanje državljanov v institucije Evropske unije.
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, to je pomemben trenutek za prenovo Evropske unije, načrtovane reforme pa nudijo veliko priložnost za nadaljnje izboljšanje finančnega poslovodenja Evropske unije. Vendar se je v časih prenove in reforme pomembno tudi spomniti naukov iz preteklosti. Prepričan sem, da Sodišče v teh razmerah igra zelo pomembno vlogo, ko zagotavlja poročila in mnenja, v katerih niso le navedeni obstoječi problemi, temveč so podana tudi priporočila za prihodnost. Zato nas veseli, da bo Sodišče še naprej sodelovalo s partnerskimi institucijami pri čim boljšem izkoriščanju sedanjih priložnosti za nadaljnje izboljšanje finančnega poslovodenja Evropske unije.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja letno poročilo Sodišča za leto 2008. Imel sem že priložnost, da se Sodišču zahvalim za zelo dobro sodelovanje tudi to leto. Naš dialog je bil zelo ploden, poročilo pa je zelo konstruktivno.
Kot je ravnokar povedal predsednik Caldeira, se je stopnja nepravilnosti v zadnjih letih na splošno zmanjšala. Zadeve so se zares začele izboljševati pred petimi leti in od leta 2004 se je "rdeče področje", kjer Sodišče najde največ napak in za katere da "rdeči karton", zmanjšalo za polovico.
Poročilo za leto 2008 izkazuje mnenje o računovodskih izkazih brez pridržkov že drugo leto zapored, kar je posledica velikega dosežka temeljite reforme in prehoda na računovodenje na podlagi poslovnih dogodkov.
Drugič, kmetijstvo kot celota je prvič postalo "čisto in zeleno". To je vsekakor mogoče pripisati znatnim prizadevanjem za poenostavitev v zadnjih letih. Tretjič, tudi skupina politik "izobraževanje in državljanstvo" je postala zelena.
Zadeve se izboljšujejo za raziskave na splošno, Sodišče pa poudarja, da so nepravilnosti v osnovi povezane s šestim okvirnim programom, ki daje upanje, da bodo izboljšana in poenostavljena pravila sedmega okvirnega programa prinesla boljši rezultat.
Kot lani Sodišče tudi letos ni prižgalo nobene rdeče luči za sisteme upravljanja in kontrole. Poleg tega po mnenju Sodišča vsa letna poročila služb Komisije o dejavnostih dajejo razumno zagotovilo, s pridržkom ali brez njega, da sistemi notranjih kontrol zagotavljajo zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ob tem poročilo jasno začrtava delo, ki ga je treba še opraviti.
"Rdeče področje" zdaj znaša okoli 30 %, kar ustreza odhodkom za kohezijo, ki je edino področje, kjer Sodišče še vedno ni ugotovilo bistvenega napredka v zvezi s stopnjo nepravilnosti. To je bilo morda pričakovano glede na to, da Sodišče leta 2008 ni revidiralo plačil po izboljšanih sistemih, vzpostavljenih za novo programsko obdobje 2007-2013. V zvezi s tem Komisija ugotavlja, da se ugotovitve Sodišča glede kohezije v veliki meri skladajo z našo splošno oceno.
Glede strukturnih skladov je imela Komisija leta 2008 zadržke zaradi pomanjkljivosti kontrolnih sistemov za Belgijo, Nemčijo, Italijo, Španijo, Bolgarijo, Združeno kraljestvo, Francijo, Poljsko in Luksemburg. Komisija odkrito navaja, kje so sistemske težave v zvezi s preglednostjo. Imena teh držav so bila objavljena junija v zbirnem poročilu Komisije.
Sodišče nas opominja tudi, kako bistvene so popolne in zanesljive informacije od vseh držav članic o finančnih popravkih. To potrebujemo v dokaz, da večletni kontrolni sistemi delujejo, in za omilitev učinkov odkritih napak.
Sodišče tudi priporoča, naj si Komisija še naprej prizadeva, da bi pridobila zagotovilo iz letnih povzetkov vseh držav članic kot tudi iz prostovoljnih pobud nekaterih držav članic v obliki nacionalnih izjav ali od vrhovnih revizijskih institucij.
Komisija se strinja, da nam mora očitno biti omogočeno, da se zanesemo na kakovostne prispevke držav članic. Opažamo izboljšave, vendar razmišljamo tudi o krepitvi pravne podlage, da bi pospešili proces.
Končno pa Sodišče poudarja pomen jasnih ciljev, preglednih in lahko razumljivih pravil ter učinkovitega nadzora. S tem se zmanjša tveganje napak in stroški kontrole. Vendar tega ne moremo doseči z danes na jutri, bližajoči se pregledi proračuna, finančnega okvira in finančne uredbe pa predstavljajo priložnosti, ki jih ne smemo zamuditi.
Zdaj moramo izboljšati zagotovila, ki smo jih prejeli od držav članic za strukturne sklade, in si prizadevati za večjo poenostavitev, ki bo terjala vse več sprememb zakonodaje, ki ureja različne programe. Trenutno poteka posvetovanje o revidiranju finančne uredbe, Komisija pa bo podala predloge spomladi leta 2010. Poleg tega moramo skupaj opredeliti sprejemljivo razmerje med stroški in tveganjem - tako imenovano "sprejemljivo tveganje napak".
Evropski parlament je v preteklosti močno podpiral prizadevanja Komisije, da bi dosegla pozitivno izjavo o zanesljivosti. Zdaj ko je naša prizadevanja mogoče izmeriti, upam, da se lahko zanesemo na njeno neprekinjeno podporo napredka.
Postopek podelitve razrešnice za leto 2008 se začne v zadnjih dneh mandata te Komisije in naj bi se zaključil v prvih mesecih mandata naslednje Komisije. Čeprav gre za lanski proračun, naj bo postopek usmerjen v prihodnost.
Ingeborg Gräßle
Gospod predsednik, predsednik Računskega sodišča, komisar, danes je uspešen dan za Računsko sodišče, pa tudi za Odbor za proračunski nadzor, Komisijo in predvsem za vas, gospod Kallas. Za vami so izjemno uspešni rezultati, s čimer se ne morejo pohvaliti vsi vaši kolegi.
V zadnjih letih smo bili priča očitnemu izboljšanju pri upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju, in sicer zaradi nasvetov in svetovanj Računskega sodišča. Zato bi se rada iz srca zahvalila Računskemu sodišču in mu čestitala za poročila, ki so vse bolj razumljiva. Sistem semaforja je dobra rešitev, ker pošilja jasna sporočila. Z uporabo tega sistema smo uspeli okrepiti prizadevanja vseh vpletenih. Zahvalila bi se rada tudi zadevnim službam Komisije za dobro delo in za to, ker so spoznale, da je treba na teh področjih nekaj narediti. Toda 31 % proračuna je še vedno rdeče barve. V prihodnjih letih se bomo nedvomno osredotočili na to.
Glede na razvrstitev Računskega sodišča so nekatera področja v boljšem položaju, na primer zunanja pomoč. Vemo pa tudi, seveda, da je zunanja pomoč v boljšem položaju samo zato, ker ni mogoče nadzorovati proračunske pomoči in ker si poraba sredstev, na primer prek Združenih narodov, zasluži pritožbe ustreznega generalnega direktorja, a niti zadržka v njegovem letnem poročilu. Osredotočili se bomo na prihajajoči postopek podelitve razrešnice za leto 2008 za strukturne sklade in zunanjo pomoč. V delegacijah imamo več kot 5 000 zaposlenih na področju zunanje pomoči, v Generalnem direktoratu za zunanje odnose in v oddelku za razvojno pomoč v Bruslju pa več kot 2 000. O tem bi se bilo dobro pogovoriti z novo komisarko za zunanje odnose.
V primeru strukturnih skladov smo precej napredovali s tem, ko smo poimenovali in osramotili vpletene, toda nismo še prišli do konca. Težav na tem področju se moramo lotiti pri viru. Omenili ste nekatere izmed držav članic in jaz verjamem, da mora Komisija znatno okrepiti svoja prizadevanja glede naših dveh najnovejših članic, Romunije in Bolgarije, sicer bomo imeli tam trajne težave. Dejstvo, da Komisija nima strategije za ti dve državi, povzroča precejšnjo zaskrbljenost. Potrebujeta več podpore, sicer obstaja tveganje, da bo EU kot skupnost, ki temelji na načelu pravne države, prenehala obstajati.
Rada bi vam čestitala in vam povedala, da se lahko zanesete na solidarnost in izjemno tvorno sodelovanje skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) v postopku podelitve razrešnice za proračun.
(Aplavz)
Bogusław Rogalski
Gospod predsednik, dovolite mi, da začnem zelo podobno kot gospa Gräßle, namreč tako, da izrazim veliko spoštovanje do gospoda Kallasa in Računskega sodišča zaradi njunega neprekinjenega sodelovanja, zaradi katerega smo leto za letom na podlagi statistike videli jasno izboljšanje pri upravljanju proračuna, poročanju, letnih poročilih in ocenah. Opažamo tudi prizadevanja na teh področjih, namenjena zagotavljanju pravilnih proračunskih postopkov v vseh pogledih. Drugič, vidimo prizadevanja, da bi se dogovorili o področjih, kjer so potrebne izboljšave, in vidimo, da se ta področja posledično izboljšujejo, najprej postopki in na koncu upravljanje, spremljanje, nadzor in oblika končnega poročila.
Zelo smo zaskrbljeni zaradi tistih področij, kjer ni zaznati nobenega bistvenega izboljšanja. Gospod Caldeira je ta področja omenil v svojem govoru. Dovolite mi, da se vrnem k dvema izmed njih, ki sta še posebej pomembni. Prvo je področje kohezijskih skladov in skladov, povezanih z regionalno politiko. Z našega stališča je izjemno pomembno, da dobimo odgovora na spodnji dve vprašanji. Prvič, zakaj ni nobenega napredka pri programih, ki jih je načrtovala in razglasila Komisija za izterjavo sredstev, ki so bila nepravilno porabljena, ali vsaj za pojasnilo glede teh situacij? Drugič, napovedano je bilo, da bo leto 2008 nedvomno boljše. Toda leto 2008 je bilo enako kot 2007, tako da se te napovedi niso uresničile.
Imamo vprašanje, ki bi ga radi zastavili med zaslišanjem komisarjev: ali so bili predvideni ukrepi pravilno predvideni in ali so bile dane izjave pravilne in še vedno veljajo?
Pozdravljamo vsako poenostavitev, vendar ne, če to pomeni, da moramo sprejeti primitivne določbe. Pozdravljamo formulo predplačil, ker tako države prejemnice lažje uporabljajo sredstva. Konec koncev je bil cilj povsem preprost - uporabniku zagotoviti sredstva, doseči nameravane koristi, in to pravočasno. Vendar se zdi, da so države prejemnice, zlasti zadnji dve leti, nekatera sredstva uporabile za izboljšanje tekočega rezultata na proračunski strani, vendar ne za izvajanje v skladu s področjem, za katerega je predvidena finančna podpora.
Zato sicer dobro ocenjujemo smer, v kateri se gibljemo, vendar imamo nekatere zadržke glede določenih področij, o katerih bomo z velikim zadovoljstvom razpravljali med zaslišanjem komisarjev.
Luigi de Magistris
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi izrazil dobrodošlico in se zahvalil predsedniku Računskega sodišča, s katerim smo v tem obdobju produktivno sodelovali.
Kot predsednik Odbora za proračunski nadzor sem vedno trdil, da je vloga Računskega sodišča bistvena. Bistvena je, ker Sodišče deluje v zelo občutljivem sektorju, ki ga ljudje v celotni Evropski uniji spremljajo z velikim zanimanjem in kritičnim pogledom, kar zadeva preglednost, točnost in zakonitost odhodkov ter upravljanje javnih sredstev.
Mislim, da je treba danes ponovno povedati, da je treba Sodišču pri opravljanju njegovega dela vedno zagotavljati neodvisnost in avtonomnost, saj je to ključno, če želimo ustrezno ocenjevati in sprejemati dobre odločitve. Prav tako Sodišče naprošamo, da postavi Parlament in Odbor za proračunski nadzor v položaj, ki jima bo omogočal kar se da učinkovito opravljanje njunega dela.
Najti moramo pravo ravnovesje, ki bo omogočalo učinkovito in uspešno porabo javnih sredstev, saj so ta sredstva namenjena pomembnim ciljem, kot so gospodarski razvoj in ustvarjanje delovnih mest. Obenem morajo veljati hude kazni za resne nepravilnosti in napake, ki jih je Sodišče odkrilo tudi v zadnjem proračunskem letu, izogibati pa se je treba nepotrebnim formalnostim in birokraciji. Kot je dejal tudi gospod Kallas, si mora Parlament prizadevati za ravnovesje pri sprejemljivem tveganju napak.
Poročilo, ki smo ga prebrali z velikim zanimanjem, nudi nek vpogled, vendar vsebuje tudi veliko sivih področij. Prizadevati si moramo za najboljše rezultate glede teh sivih področij.
Kot so že omenili moji kolegi poslanci, glavne težave zadevajo predvsem strukturne sklade in Kohezijski sklad. Res je, da Sodišče pri opravljanju svojega dela opozarja na napake in nepravilnosti v zvezi s temi skladi. Toda tisti, ki lahko podrobneje pogledajo in analizirajo zadeve, lahko vidijo, da so za vsemi izpostavljenimi napakami še resnejša vprašanja, kar kažejo sodne izkušnje več držav v zadnjih letih. Prisotna je lahko goljufija ali prevara. Govorim o eni ali dveh odkritih napakah, na primer o kršitvi pravil o javnih naročilih, prekomernem zaračunavanju in tako naprej. Na tem področju si moramo prizadevati za izboljšanje.
Mislim, da bi morala Komisija spodbujati države članice, ki se vedejo krepostno, ter kaznovati in sankcionirati države članice, ki ne spoštujejo pravil. Poleg tega mislim, da je zelo pomembno za OLAF, da uporabi predloge Računskega sodišča kot izhodišče in dodatno izboljša svoje delo, saj je to v interesu vseh. Menim, da bomo samo s sodelovanjem med različnimi institucijami, namreč Parlamentom, Računskim sodiščem in OLAF, uspeli zaščititi finančne interese vseh državljanov EU.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Danes lahko vsekakor povemo veliko pozitivnega. Omenimo lahko drugo zaporedno mnenje brez pridržka o računovodskih izkazih. Stopnja nepravilnosti se manjša. Sistem semaforja, katerega vse luči so bile nekoč rdeče, vse pogosteje kaže jantarjevo, rumeno in zlasti zeleno. Vse to so pozitivni vidiki.
Drug pozitiven vidik je kmetijstvo, ki je včasih res povzročalo skrbi. Leta in leta smo menili, da je IAKS - sistem, ki zagotavlja skupno upravljanje kmetijskih odhodkov - dober sistem. Bili smo priča, ko države članice, na primer Grčija, niso sodelovale. Vse te stvari se jasno premikajo v pravo smer.
Kljub temu obstajajo razlogi za zaskrbljenost. Mednje sodijo kohezija, raziskave in razvoj, energetika, promet in celotno poglavje o zunanji pomoči, razvoju in širitvi. Po mojem mnenju se moramo zato truditi, da bi v okviru razrešnice, o kateri govorimo danes, izbrali nekaj vidikov, ki si zaslužijo pozornost. Kohezija bo eden izmed njih. Naj opomnim Parlament glede razvpitega komentarja v odstavku 6.17, da do 11 % odhodkov v zvezi s strukturnimi skladi, Evropskim skladom za regionalni razvoj in Evropskim socialnim skladom ne bi smelo biti povrnjenih. Mislim, da moramo o tem zastaviti pristojnim komisarjem veliko vprašanj in pogledati, kakšno je dejansko stanje.
Potem so tu še zunanja pomoč, razvoj in širitev; celoten sveženj sredstev, ki jih usmerjamo k Združenim narodom. V letnem poročilu Računskega sodišča sem ponovno prebral, da Sodišče - kot druge organizacije - nima zadostnega ali sploh nobenega dostopa do izkazov Združenih narodov, kar pomeni, da dejansko ni mogoče ustrezno nadzirati velikih zneskov evropskih sredstev, ki se namenjajo tej organizaciji.
Tretje vprašanje, ki ga je treba zastaviti, je celoten sistem soupravljanja. Kot je poudaril splošni poročevalec, države članice in Komisija dejansko 80 % vseh evropskih sredstev porabijo v okviru soupravljanja. Ponovno moramo vršiti pritisk na finančne ministre držav članic, zlasti da zagotovimo, da prevzamejo svojo odgovornost in dajo izjavo, da so ustrezno opravili svojo nalogo, da je njihova administracija sredstva porabila pravilno in da je bilo to kontrolirano.
Jaz sem odgovoren za lastna sredstva v okviru Odbora za proračunski nadzor. Zaskrbljen sem zaradi celotne dokumentacije o DDV. O tej temi smo objavili različna poročila, tudi v prejšnjem parlamentarnem mandatu. Po ocenah znašajo goljufije na področju DDV v celi Evropi 80-100 milijard EUR. Računsko sodišče je podalo veliko ugotovitev tudi o tem. Zato bi pri razrešnici rad tej zadevi posvetil posebno pozornost.
Za konec bi rad omenil razrešnico za druge institucije. Sam sem poročevalec za razrešnico Parlamenta. Po mojem mnenju bi morala ključna vprašanja v zvezi s tem zajemati postopke javnih naročil, kjer so težave očitne. Za konec naj v zvezi z razrešnico Sveta povem, da smo jo podelili na začetku tega tedna. Tudi to poročilo Računskega sodišča vsebuje nekaj zelo negativnih točk o Svetu. Mislim, da moramo nenehno vršiti pritisk na Svet, da odobri dostop do svojih izkazov, kar bi Parlamentu omogočalo, da ustrezno nadzira tudi to vrsto ... (govornik se je odmaknil od mikrofona).
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, današnja razprava je ena izmed najpomembnejših razprav v Evropskem parlamentu, saj naše volivce, davkoplačevalce in državljane držav članic EU zelo zanima preglednost delovanja evropskih institucij in zlasti Evropske komisije. Po eni strani je to argument za evroskeptike, po drugi strani pa vemo, da je bilo na tem področju v zadnjih letih veliko nepravilnosti. Opomnil vas bom na razmere konec leta 1999 in v začetku leta 2000, ko je Računsko sodišče objavilo porazno kritiko na račun Evropske komisije, ki je bila takrat povsem utemeljena. Danes smo priča jasnemu napredku na tem področju, vendar opozarjam na pomen te razprave, kajti če iščemo vire večje veljave za Evropsko unijo in institucije EU, so ta načela preglednosti izjemno pomembna. Prejšnji teden se je ta veljava morda res zmanjšala zaradi načina, na katerega je bila izvoljena večina pomembnih voditeljev Evropske unije, vendar je bila ponovno pridobljena s prav takimi razpravami, kakršna poteka danes.
Rad bi poudaril, da bi bilo nedvomno dobro, če bi gospod Caldeira lahko povedal kaj več o nečem. Omenil je šest držav, ki napačno posredujejo nazaj informacije, in dve veliki državi, Poljsko in Veliko Britanijo. Gotovo smo upravičeni do podrobnosti o teh nepravilnostih.
Želim poudariti, da predstavljajo predplačila zelo pozitiven napredek, vendar imajo tudi določeno pomanjkljivost, saj vlade dejansko ta sredstva pogosto uporabijo za namene volitev.
Søren Bo Søndergaard
v imenu skupine GUE/NGL. - (DA) Gospod predsednik, najprej bi rad izrazil svoje zadovoljstvo nad napredkom v zvezi z nepravilnimi plačili iz proračuna EU. To je seveda dobro. Vendar je bilo obenem ugotovljeno, da obstajajo ogromne težave pri koheziji - kohezija pa je drugo največje področje proračuna, ki je leta 2008 znašalo 36,6 milijard EUR. Za navadne davkoplačevalce EU predstavlja izjemno velik problem, da se najmanj 11 % od skupnega odobrenega zneska ne bi smelo izplačati. To je ogromen problem. Kako lahko pojasnimo, da se leto za letom - in na tem področju resnično leto za letom - milijarde kron plačujejo v nasprotju s predpisi ali morda celo naravnost goljufivo?
V svojih priporočilih se je Računsko sodišče osredotočilo na izboljšanje nadzornih mehanizmov in poenostavitev pravil, kar je dobro. Toda vprašanje je, ali je to masovno tratenje res mogoče zmanjšati samo s spremljanjem in poenostavitvijo pravil ali imamo dejansko opravka z osnovnimi strukturnimi napakami. Naša skupina verjame v solidarnost. Podpiramo prerazporeditev sredstev od najbogatejših k najrevnejšim regijam in državam, tako znotraj EU kot zunaj nje, toda če preberete poročilo, se porodi vprašanje, ali je EU našla pravi način za to. Ali je učinkovit način, ko vsaka država vplača v sistem, iz katerega se nato dodeljuje subvencije najbolj nepomembnim elementom v posameznih državah, vključno z dejstvom, da to plačujejo najbogatejše? Vsi vedo, da čim daljša je vrsta, tem večje je tveganje izgube nekje spotoma. Zato moramo imeti temeljno razpravo o celotnem vprašanju denarnih tokov v EU.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, žal mi je, ker se ne strinjam, toda kot izkušena računovodkinja ne delim optimizma mojih kolegov o mnenju revizorjev.
Letno poročilo Računskega sodišča za leto 2008 ne kaže bistvenega izboljšanja. Deset let po odstopu Santerjeve komisije in številnih obljubljenih reformah sredstva EU še vedno niso pod nadzorom. Revizorji pravijo, da so izkazi pošteni, vendar ne navajajo, ali so točni, in dejansko je težko reči, da so točni, ko pa izražajo zaskrbljenost glede kakovosti finančnih informacij.
Poročilo navaja, da deset let po uvedbi upravne reforme Evropska komisija ne upravlja integriranega računovodskega sistema in da direktorati v svoje lokalne sisteme uvajajo transakcije, od katerih nekaterih ni odobril niti glavni računovodja Evropske komisije. Poleg tega, kar zadeva zakonitost in pravilnost odhodkov EU, so revizorji potrdili samo 9 % odhodkov za leto 2008, kar predstavlja podoben odstotek kot v preteklosti. Negativno mnenje so dali za 43 % proračuna, za del, ki se nanaša na Kohezijski sklad, raziskave, energetiko in promet, zunanjo pomoč, razvoj in širitev. Za preostalih 48 % so dali mnenje s pridržkom.
Na podlagi takega poročila bi moral odstopiti revizijski svet katerega koli podjetja, slednje bi moralo iti v likvidacijo, v našem primeru pa ni nihče zaskrbljen. Po navedbah revizorjev pa so slednji celo ugotovili, da znesek v višini 1,5 milijarde EUR ne bi smel biti izplačan.
Prva trditev, ki jo boste slišali, je, da revizorji o tem ne govorijo kot o goljufiji, temveč samo napakah. Rekli bodo, da je za goljufijo potreben naklep, kar pa moramo dokazati in nato poklicati policijo.
Druga trditev, ki jo boste slišali, je, da so pravila prezapletena. To govorijo že leta, toda pravila se niso spremenila, moramo torej kriviti Evropsko komisijo, ker ohranja zapletena pravila, ki spodbujajo napake?
Tretja trditev pravi, da bi morali za napake okriviti države članice. Toda pogodbe jasno opredeljujejo, da je Evropska komisija odgovorna za upravljanje sredstev Evropske unije in je dejansko edini organ, pooblaščen za zaustavitev plačil, če ne prejme zadostnih dokazov, da se sredstva ustrezno porabljajo.
Dejstvo je, da te napake kažejo, da se denar davkoplačevalcev zlorablja. Toda, če smo iskreni, za to ni nikomur mar. Saj gre samo za denar davkoplačevalcev. Saj gre samo za denar ljudi, ki se trudijo odplačati hipoteko in zagotoviti izobrazbo svojim otrokom. Toda vse to ni dovolj. Poleg 116 milijard EUR plačil za leto 2008, ki jih je revidiralo Računsko sodišče, je šlo dodatnih 40 milijard EUR iz blagajne Evropske unije. Petintrideset odstotkov proračuna je zdaj skritega pod kontom bilance pod imenom "predfinanciranje" in zanje revizorji ne vedo povedati evropskim davkoplačevalcem, ali so bili ustrezno porabljeni.
Ta dodatna predplačila so bila izvedena točno na področjih, kjer je Računsko sodišče našlo največ napak. Kako dolgo bo ta Parlament dovolil, da se zlorablja denar davkoplačevalcev?
Daniël van der Stoep
(NL) Gospod predsednik, v imenu nizozemske Stranke za svobodo bi se rad zahvalil predsedniku Računskega sodišča za letno poročilo institucije za leto 2008.
Konec koncev smo zaradi tega sporočila spoznali, da približno 11 % iz Kohezijskega sklada za leto 2008 ne bi smelo biti porabljenih. To predstavlja 4 milijarde EUR, ki so bile pomedene pod preprogo. Svet, Komisija in - z maloštevilnimi izjemami - tudi Parlament ne želijo spregovoriti. Moja stranka meni, da je to podlo.
Zanima me, kaj namerava Komisija storiti glede tega. Kako se bo prepričala, da se vrnejo tiste 4 milijarde EUR? Na primer, ali je pripravljena reči državam, ki denarja ne bile smele porabiti, naj ga vrnejo? Če ne, zakaj?
Od Evropskega računskega sodišča bi rad tudi slišal, ali zaradi preglednosti odhodkov Komisije Sodišče pregleduje tudi vse izjave, ki so jih dali člani Evropske komisije. Če da, jih lahko Sodišče pošlje Parlamentu, in če ne, zakaj ne? O tem bi rad prejel odgovor Evropskega računskega sodišča.
Jan Olbrycht
(PL) Gospod predsednik, razprava o potrditvi z glasovanjem je vsako leto bolj zanimiva, saj poslanci kopljejo vse globlje v podrobnosti. V tej razpravi je pomembno, da se, prvič, ugotovijo dejstva, drugič, pojasnijo vzroki zanje, in tretjič, potegnejo zaključki.
Kar zadeva dejstva, je za nas poslance zelo zanimivo opazovati metode, ki jih uporablja Računsko sodišče. Še bolj zanimivo pa je, da se pri poglavju o rezultatih Evropska komisija ne strinja z diagnozo Računskega sodišča. Med razpravo bi radi razjasnili razlike v mnenjih med Komisijo in Računskim sodiščem. Drugič, zelo pomembno je ugotoviti, ali imamo opravka z napakami, ali imamo opravka z nepravilnostmi ali imamo opravka s kaznivimi dejanji. Če zmečemo vse skupaj v en koš, dobimo nejasno sliko in zmedeno razpravo o tem, ali moramo popraviti napake ali poklicati policijo.
Kar zadeva preučitev vzrokov, bi rad pozornost vseh usmeril na dejstvo, da dokument, ki ga imamo pred seboj, kaže na zelo resne nepravilnosti v sistemu javnih naročil. S tem povezani problem ne zadeva le finančnih potez, temveč tudi pojasnjevanje in poenostavitev zadev, povezanih z javnimi naročili.
Zadnja zadeva so zaključki. Zaključki so lahko zelo različni. Prvič, zaključki glede metod kontrole, zaključki glede odgovornosti, pa tudi zaključki glede politike v prihodnje. Ti so najpreprostejši. Zelo preprosto je sklepati, da ker se denar porablja nepravilno in imamo na tem področju še vedno dvome, je najbolje zmanjšati porabo na tem področju politike. Pri takih zaključkih moramo biti zelo previdni, saj je finančno spremljanje eno, spremljanje učinkovitosti politike je drugo, odločitev o prihodnjih usmeritvah dejavnosti EU pa nekaj tretjega.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, najprej bi se rada zahvalila gospodu da Silva Caldeiri predvsem za predstavitev tega poročila Računskega sodišča, ki se je iz priložnosti za škandal in pozive k evrofobiji razvil v zares konstruktivno poročilo z jasnimi motivacijskimi sporočili glede možnosti za izboljšave tako evropskih institucij kot držav članic in ki predlaga instrumente, potrebne za te izboljšave.
Vse to se je odvilo, ne da bi se vse večja natančnost in strokovnost Računskega sodišča sploh kaj zmanjšala, poleg tega je bilo to Sodišče prvo, ki je uporabilo vsa načela, ki jih je navedel gospod da Silva Caldeira. Bila sem članica Odbora za proračunski nadzor ob ključnem času in zahvaljujem se vam za spremembe, ki ste jih uvedli, ker so nam v veliko pomoč.
Seveda bi se rada zahvalila tudi gospodu Kallasu, ker je modro prisluhnil zahtevam Evropskega parlamenta, izraženim na Odboru za proračunski nadzor, kar ni bila enostavna naloga. Sistem kontrole upravljanja napreduje in upamo, da se bo razširil in poglobil.
Podpiram nedavno izjavo, da je bila pridobljena najboljša izjava o zanesljivosti, in čeprav je to zgodba o uspehu za tri obstoječe institucije, Računsko sodišče, Komisijo in Parlament, nas čaka še dolga pot.
Na primer, še vedno smo zaskrbljeni zaradi očitnih nasprotij v poročilu med Računskim sodiščem in Komisijo, in sicer na pomembnem področju proračunske podpore in prilagajanja nacionalnim načrtom reform.
Zelo zaskrbljujoč letos je tudi nadzor nad tretjim stebrom Evropskega razvojnega sklada, skupno upravljanje z organizacijami. Moji kolegi iz Združenih narodov, Afriške unije in drugih organizacij so o tem že govorili. Predstavlja med 6 % in 7 % ERS in seveda je treba uporabiti ali najti učinkovite formule, da se konča to nesprejemljivo pomanjkanje preglednosti.
Kar zadeva osebje, se ponovno preveč menjava in začasno osebje je preštevilno, kar pomeni, da se izgublja smisel kontinuitete, ki je tako nujna za tak program. Prav tako ni sistemizacije nazora s strani delegacij. Poleg tega Računsko sodišče pravi, da obstajajo pomembne napake in velika pogostost neizmerljivih napak, kar je treba izboljšati.
Upanje pa nam vpliva pot, na katero sta skupaj stopila Komisija in Računsko sodišče, da bi prišla do opredelitve sprejemljivega dovoljenega odstopanja, kar je po našem mnenju prava pot.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospod predsednik, gospod Kallas, gospod Caldeira, v predstavitvi letnega poročila Računskega sodišča o proračunu EU vidim tako dobre kot slabe stvari. Najprej bi se rad zahvalil Računskemu sodišču za jasnejše, drznejše in bolj politično poročilo, ki ga mi lažje razumemo.
Dobra področja zajemajo upravljanje proračuna kot celote. V nasprotju s prejšnjimi leti se je to izboljšalo. To je predvsem rezultat boljšega upravljanja sredstev na področju kmetijstva in naravnih virov, ki nam je v zadnjih nekaj letih povzročalo največ sivih las.
Gospod Caldeira, prvič v svojem poročilu niste podali negativnega mnenja, in to je dobra novica. Poročilo poudarja dejstvo, da kjer EU sama nadzira in upravlja sredstva, tam je upravljanje proračuna ustrezno. Ali je učinkovito, je nekaj drugega. V tem smislu bi rad iz srca čestital gospodu Kallasu. Do tega vidnega izboljšanja je prišlo po vaši zaslugi in med vašim mandatom. Čestitke!
Toda zdaj so v prvi vrsti države članice odgovorne za izboljšanje svojih kontrolnih sistemov. Če obstaja nenehen vzrok za kritiko upravljanja proračuna v EU, to ni na ravni EU - kot smo zdaj videli -, temveč na ravni držav članic. V tem je srž težav. Kohezijska politika, na primer, ki jo izvajajo države članice in za katero se namenja okoli tretjina sredstev, je poglavitno problematično področje. Pravite, da je 11 % nepravilnih, samostojni poslanec pa je povedal, da znesek znaša 4 milijarde EUR. To ne drži. Gre za 2,5 milijarde EUR davkoplačevalskega denarja, kot ste jasno povedali, ki ne bi smel biti porabljen. To moramo povedati povsem nedvoumno in uvesti jasen nadzor.
Toda posledično mora Evropska Komisija še naprej vršiti pritisk na države članice in na tem področju, gospod Kallas, vas bomo podprli. Izvajati moramo politiko imenovanja in sramotenja krivca. Javno moramo osramotiti potratne države članice, ki še vedno obstajajo, in situacijo jasno opisati.
Na splošno ste prišli do ugotovitve, da je treba predpise poenostaviti. Pri tem bi vas radi podprli in dodali še eno zahtevo. Večjo pozornost je treba posvetiti ne le pravilnosti, temveč tudi učinkovitosti, da se zagotovi pravilna poraba davkoplačevalskega denarja.
Reinhard Bütikofer
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, želim omeniti poglavje 7 poročila Računskega sodišča, ki zadeva raziskave, energetiko in promet.
Najprej bi rad izrazil veliko hvaležnost Računskemu sodišču za njegovo temeljito delo. Vendar je iz tega poglavja jasno razvidno, da Računsko sodišče ne more dati dobrih ocen temu področju v svojem letnem poročilu. To je področje, kjer odhodki znašajo več kot 9 milijard EUR. Po oceni Računskega sodišča je stopnja napak med 2 % in 5 %. Z drugimi besedami, ta izračun kaže, da je bilo nepravilno porabljenih med 180 milijonov EUR in 450 milijonov EUR. Računsko sodišče prišlo do sklepa, da je to "delno uspešno", kar po mojem ustreza šolski oceni največ minus tri. Po mojem mnenju je nenavadno, da se Komisiji ne zdi potrebno o tem podati svojega mnenja. Meni se zdi molk Komisije izredno zgovoren.
V priporočilu Računsko sodišče pravi, da bi morala Komisija nadaljevati s poenostavitvijo pravil financiranja. S tem se strinjam. Odgovorni odbor je razpravljal podobno. Vendar se ne strinjam, da Komisija v svojem mnenju o priporočilu Računskega sodišča le-to spreobrne. Računsko sodišče pravi, da mora biti cilj poenostavitve pravil združen s ciljem stroškovno učinkovitega nadzora, ki zadošča za zagotovilo o pravilnosti odhodkov. Nasprotno pa Komisija pravi, da si želi stroškovno učinkovitega nadzora, vendar obstaja sprejemljivo tveganje napak, ki ga je treba upoštevati od samega začetka. To ni razumno ravnanje z denarjem davkoplačevalcev. Komisija bi morala ponovno premisliti o tem, kar je dejala, Parlament pa bi moral podpreti Računsko sodišče v njegovih ključnih dejavnostih.
Kay Swinburne
Gospod predsednik, pozdravljam poročilo Računskega sodišča in jasne računovodske izkaze EU, na katere prvič ni bilo podano negativno mnenje, zlasti po tolikih letih nasprotovanja temu pomembnemu procesu in misiji, ki bi v primeru vsakega zasebnega podjetja pomenilo kršilo več direktiv EU.
Vendar se želim osredotočiti na področje, kjer se nadaljujejo precejšnje pomanjkljivosti, namreč na področje strukturnih skladov in kohezijskih skladov. Medtem ko Komisija morda meni, da je dosežek, ker je samo 11 % največjega deleža proračuna - odhodki za kohezijo - vsebovalo napake, jaz menim, da je pretresljiva njena ugotovitev, da skoraj 5 milijard EUR od skupno 46 milijard EUR proračuna ne bi smelo biti izplačanih, kot je opisalo Računsko sodišče.
Moram reči, da bi moja regija Wales, ki je prejela strukturna sredstva iz tega zneska 46 milijard EUR, z veseljem porabila in upravičila porabo dodatnih 5 milijard EUR. Walesu ni bilo treba vrniti nobenih sredstev zaradi nepravilne porabe, kljub temu, da Združeno kraljestvo kot celota ni prejelo povsem sprejemljive ocene.
Napake so, kot kaže, na ravni izvedbenih institucij, zato naprošam Evropski parlament in Komisijo, da posamezne države članice pozoveta k temeljiti reviziji prejetih sredstev. V Walesu valižanska vlada prek različnih institucij upravlja strukturne sklade in Kohezijski sklad EU, zato formalna revizija ne bi bila preveč težavna.
Toda Računsko sodišče šele zdaj izvaja finančno revizijo projektov, ki jih je EU financirala pred približno sedmimi leti. Nisem prepričana, kaj se doseže s tem. Potrebujemo redno letno potrditev, s katero lahko ugotovimo napake in zagotovimo skladnost z najvišjim standardom.
Ko gre za denar davkoplačevalcev, kot je to v EU v primeru regionalnega proračuna, standardi odgovornosti ne morejo biti previsoki.
Cornelis de Jong
(NL) Rad bi povedal nekaj stvari o odhodkih Evropske komisije v okviru zunanjih odnosov. Računsko sodišče pravi, da je bilo leta 2008 na tem področju več napak kot leta 2007; in te napake so bile ugotovljene na vseh področjih zunanje politike.
Pretresljivo se mi zdi, da prihaja do številnih napak pri naročilih projektov. Komisija budno spremlja postopke javnih naročil v državah članicah, zato od naših predstavnikov v občinah in provincah redno prejemam pozive za pomoč pri zapletenih in nepreglednih postopkih.
Strah, da bodo zadeve storjene narobe v očeh Komisije, je velik. Toda zakaj bi Komisija spremljala naše lokalne organe, ko pa sama znova in znova dela napake pri naročilih lastnih projektov? Kaj o tem meni komisar?
Komisija se rada predstavlja kot 28. donatorka. Sprašujem se, kako učinkovito je to, in obžalujem, da sicer dobro poročilo Računskega sodišča ne vsebuje podrobnih informacij o učinkovitosti in da se ta tema omenja zgolj naključno v drugih poročilih. Ali bi lahko informacije o učinkovitosti politike bile vključene v prihodnje?
Na primer, prebral sem poročilo, kjer v zvezi s proračunsko podporo piše, da se skladnost s plačilnimi pogoji ne nadzira dovolj. Z drugimi besedami, Komisija daje državam vrečo z denarjem, ne da bi izvajala zadostno kontrolo. Toda katere pogoje Komisija dejansko nalaga? In v kolikšni meri ocenjuje, ali proračunska podpora dejansko pomaga pri razvoju držav? V poročilu o tem ne najdem ničesar, prav tako pa tudi ničesar o zavzetem stališču.
Na splošno pa se, ko berem, kako nepremišljeno Komisija troši sredstva, ki so ji dodeljena, resnično sprašujem, če bi morda ne bilo bolje prepustiti odhodkov za razvoj posameznim državam članicam. Očitno je, da se Komisija malo zmeni za priporočila Računskega sodišča, zato želim vprašati predsednika Sodišča, ali mu ne vzame volje, ko se Komisija leto za letom v tem smislu ne uspe spraviti v red.
Bastiaan Belder
(NL) V zvezi s proračunskim letom 2008 je Računsko sodišče našlo številne napake glede strukturnih skladov, regionalnega razvoja in raziskovalnega programa. Razlog za to so preštevilna in prezapletena pravila o subvencijah.
Evropsko računsko sodišče upravičeno poudarja pomembnost poenostavitve pravil. Oktobra so organi štirih držav članic predsedniku Evropske komisije predložili mnenje o zmanjšanju pritiska pravil EU. Predlagali so, da se oblikuje zunanja, neodvisna komisija, ki bi zmanjšala pritisk pravil na ravni EU. To predstavlja korak v pravo smer v kontekstu boljše zakonodajne strategije. Kakšno je stališče Evropske komisije o tem?
Toda prizadevanja za izboljšanje finančnega poslovodenja ne smejo biti omejena na poenostavitev pravil. Potrebna sta tudi večji nadzor in kontrola. Evropska komisija in države članice morajo sestaviti akcijski načrt za ta namen. Najprej nacionalne izjave o upravljanju, ki morajo posledično privesti do pozitivne izjave o zanesljivosti s strani Evrope. Ali Računsko sodišče meni, da bi bil tak akcijski načrt koristen instrument za izboljšanje finančnega poslovodenja? Po mojem mnenju bi tak akcijski načrt pripomogel k temu, da bi finančno poslovodenje dobilo politično prednost, ki jo tako zelo potrebuje. Konec koncev, gospod predsednik, gospe in gospodje, je cilj zagotoviti, da odhodki EU končajo na pravem mestu ob pravem času.
Philip Claeys
(NL) Zadnje letno poročilo Evropskega računskega sodišča ponovno nudi osupljiv vpogled v način, na katerega Evropska unija ravna z denarjem evropskih davkoplačevalcev. Računsko sodišče je na podlagi realističnih vzorcev ugotovilo, da v obdobju 2000-2006 po ocenah ne bi smelo biti izplačanih 11 % skupnega zneska 36,6 milijard EUR iz Kohezijskega sklada. To pomeni, da je bilo po pomoti izplačanih več kot 4 milijarde EUR subvencij.
Glede razmer v Belgiji je Računsko sodišče dejalo tudi, da je bil velik delež sredstev, porabljenih v Valoniji - zlasti v Hainautu - porabljen nepravilno. To dejansko potrjuje, kar je eden izmed kolegov poslancev rekel v Parlamentu nekaj mesecev pred zadnjimi volitvami v Evropski parlament, namreč da evropske subvencije niso dale želenih rezultatov v Valoniji, zlasti v primerjavi z drugimi evropskimi regijami, in da ni samo Valonija, temveč tudi Evropska unija odgovorna za končno odobritev teh projektov.
Trenutno je večina finančnih transferjev zelo posrednih, gredo skozi mnoge vmesne postaje. Reševanje tega problema mora imeti prednost, obenem pa je seveda treba izboljšati obstoječe nadzorne mehanizme.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospod predsednik, predsednik Računskega sodišča, gospod podpredsednik Komisije, zahvaljujem se predsedniku Caldeiri za to zelo kakovostno poročilo ter gospodu Kallasu za vse delo, ki ga je opravil, in mu čestitam za novo imenovanje v naši Evropski komisiji. To pozdravljamo.
Kar zadeva računovodske izkaze, je Sodišče enako kot lani dalo pozitivno izjavo o zanesljivosti brez pridržka. Rad bi čestital računovodji, gospodu Tavernu, in njegovemu predhodniku, Brianu Grayju, obenem pa ponavljam, da ne razumem negativnega kapitala v višini 47 milijard EUR, ki je v osnovi posledica dejstva, da ne obračunavamo terjatev, ki jih imamo do držav članic iz naslova obveznosti, ki so jih prevzele za pokojnine zaposlenih. Rad bi vas opomnil, da je skupni znesek 31. decembra 2008 znašal 38 milijard EUR, kar predstavlja letno povečanje za 4 milijarde EUR.
Predsednik Calderia, ali bi lahko glede z izkazi povezanih transakcij pojasnili Parlamentu, ali Sodišče daje pozitivno ali negativno izjavo o zanesljivosti? Mnenje Sodišča je razdeljeno v pet odstavkov, ki naštevajo mnenja po skupinah politik, in to težko ločim od izjave o zanesljivosti iz člena 248 Pogodbe, v katerem je navedeno tudi, da lahko Sodišče predloži posebne ocene za vsako večje področje dejavnosti Skupnosti.
Kar zadeva vsebino, so ugotovitve pozitivne, razen odhodkov za kohezijo. Pri odhodkih za kohezijo je preveč napak. Rad bi vas tudi vprašal, ali mislite, da je število pregledov - na primer 49 za socialni sklad, kar predstavlja na tisoče transakcij - zadostno, da oblikujete svoje mnenje. Toda poglavitni problem je še vedno v deljenem upravljanju z državami članicami in v dejstvu, da je preveč napak posledica zapletenega načina delovanja evropskih financ.
Za konec bi rad povedal nekaj o deljenem upravljanju in revizijski verigi ter ponovno izrazil svoj predlog, da se nacionalna računska sodišča bolj vključijo v proces, saj v skladu z odločbo Sveta ne bomo nikoli imeli nacionalnih izjav vlad. Člen 287(3) Lizbonske pogodbe vas pooblašča, da se obrnete na nacionalna računska sodišča, predsednik Caldeira. Ta predlog bi rad ponovno predložil.
Jens Geier
(DE) Gospod predsednik, gospod Kallas, gospod Caldeira, gospe in gospodje, najprej bi se rad zahvalil vam, gospod Caldeira, za vaš uvod in rad bi se zahvalil vam in članom Računskega sodišča za poročilo. Parlament bo temeljito preučil informacije, ki ste jih posredovali, in na njihovi podlagi ukrepal v naslednjih mesecih. Vesel sem, da se je stopnja napak skupne kmetijske politike, ki je bila prej nesprejemljiva, znižala. Vendar imam zdaj, ko sem prebral poročilo Računskega sodišča, vtis, da je ena država članica, in sicer Romunija, odgovorna za večino preostalih nepravilnosti. Kot kaže, bomo morali v prihodnje večji poudarek nameniti usposabljanju kadrov in pravilnemu izvajanju kontrolnih sistemov v novih državah članicah, če je mogoče pred njihovim pristopom.
Evropski strukturni skladi, ki so jih omenili že mnogi kolegi poslanci, predstavljajo drug razlog za skrb. Res je, da se je število nepravilnih plačil zmanjšalo v primerjavi s prejšnjim letom, toda še vedno se izjemno težko zagotavlja, da se pomoč financira brez nepravilnosti. Evroskeptikom v tem Parlamentu bi rad povedal, da govorimo o okoli 11 % skupnih plačil in ne o 11 % proračuna. To znaša 2,7 milijarde EUR in ne 5 milijard EUR. Res je, da je to še vedno 2,7 milijarde EUR preveč, toda moramo biti natančni zavoljo poštenosti.
Te nepravilnosti so povezane večinoma s prevelikimi plačili in nepravilno uporabo sredstev. Na primer, če se iz sredstev Evropskega socialnega sklada (ESS) plačuje plača javnega uslužbenca ali če se iz sredstev Evropskega sklada za regionalni razvoj (ESRR) kupi gradbena parcela, zadevni ljudje očitno nimajo dovolj informacij o pravilni uporabi sredstev za pomoč ali pa države članice nimajo volje ali sposobnosti, da bi pravilno uporabile sredstva, ali morda oboje od zgoraj naštetega.
Pri pregledu postopka za obravnavo vlog moramo uveljaviti jasna, pregledna pravila, ki so bolj razumljiva. Države članice morajo zagotoviti, da se uporaba skrbneje spremlja na nacionalni ravni.
Jasno je, da je vsaka potrata ali nepravilnost v zvezi z denarjem evropskih davkoplačevalcev odveč. Vendar bo vsak, ki si nepristransko pogleda EU in to poročilo Evropskega računskega sodišča, težko našel kaj, kar bi ga užalilo. Nudi številne izhodiščne točke za naše delo, ki je narediti Evropo boljšo in učinkovitejšo vsak dan. Na tej podlagi bomo izvedli postopek podelitve razrešnice Evropski komisiji.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Rad bi se zahvalil Računskemu sodišču za njegovo kristalno jasno letno poročilo in rad bi izrazil posebno zahvalo komisarju Kallasu za vloženi trud v zadnjih letih. Po mojem mnenju lahko upravičeno trdi, da je v tem času dosegel velik napredek.
Rad bi poudaril tri vidike letnega poročila. Prvi je dejstvo, da je največji problem še vedno v državah članicah. Številni moji kolegi poslanci so že navedli kot primer regionalno politiko, ki jo lahko jaz samo še dodatno izpostavim. Zato bi rad Komisiji zastavil naslednje vprašanje glede nacionalnih izjav, ki obstajajo v nekaterih državah članicah: ali lahko morda podate specifičen predlog, da bi bile te izjave obvezne za vse države članice Evropske unije?
Drugi vidik, ki ga želim poudariti, je obseg in zapletenost evropskih pravil: tudi to je zadeva, ki so jo omenili že mnogi poslanci. Ali lahko sprožimo osnovno razpravo o tem, kako želimo, da se porabijo naša sredstva, in o pravilih v zvezi s tem? Po mojem trenutno vse preveč temelji na sumničavosti in premalo na zaupanju in na koncu to privede le do še številnejših nepravilnosti.
Zadnji vidik je kmetijstvo. Seveda je odlično, da je celoten kmetijski sektor prvič dobil zeleno luč, toda ne smemo se preveč potrepljati po rami. Poglavitni problem je v razvoju podeželja, in naj bo to ravno tisto področje politike znotraj kmetijstva, kjer bomo v naslednjih letih priča veliki širitvi. Pomembna pa ni samo zakonitost, temveč tudi učinkovitost, saj na področju kmetijskih skladov še vedno zelo zaostajamo pri doseganju naših okoljskih in naravnih ciljev.
Vicky Ford
Gospod predsednik, evropske finance povzročajo precejšnjo zaskrbljenost med moji volivci in prebivalci Britanije. Konec koncev je prispevek Združenega kraljestva v evropski proračun drugi največji, zato bi drugim državam članicam morda koristilo, da med razpravo o tem denarju ne pozabijo, da velik del prihaja iz žepov britanskih davkoplačevalcev.
Če bi lahko izpostavili kak vzrok za razkol med Britanci in Brusljem, je to vtis prvih, da se z njihovim denarjem v EU ravna lahkomiselno. Enako velja tudi za druge države. Tu ne gre za razpravo o seriji izkazov, temveč o temeljni izgubi zaupanja med institucijami, ki so zastopane tu, in ljudmi doma, ki jih zastopamo.
Mnenje revizorjev moramo upoštevati. Res je boljše kot prejšnja leta, toda tako kot poslovnež dvakrat pomisli, preden se spusti v posel s podjetjem, ki je kakor koli prejelo mnenje s pridržkom, tako bodo naši državljani dvakrat premislili o svojem odnosu z EU, dokler pridržki obstajajo.
Ne moremo se pretvarjati, da je to krivda revizorjev. Revizorji ne trošijo denarja: birokracije in vlade pa, tako tu kot v naših domačih državah. Moramo poskrbeti za njihovo učinkovitost.
Vendar tudi revizijsko mnenje brez pridržkov samo po sebi ni dovolj. Od svojega 18. leta prejemam mesečne izpiske od svoje banke. Zneski se ujemajo. Revizijsko mnenje bi bilo čisto. Vendar vem, da svojega denarja nisem vedno porabila modro.
Če si želimo zaslužiti vsaj trohico spoštovanja naših davkoplačevalcev doma, moramo v teh groznih gospodarskih časih z njihovim denarjem ravnati spoštljivo. Moje sporočilo politikom v naših domačih državah in v vsej EU ter v tej nepotrebni dragi drugi dvorani v Strasbourgu je, da moramo nehati zapravljati denar davkoplačevalcev.
Hans-Peter Martin
(DE) Potrebujemo revolucijo v demokraciji! Gospod predsednik, komisar, dobrodošli v novem svetu Lizbonske pogodbe. To predstavlja priložnost za vas. Vaša poročila sem v tem Parlamentu spremljal 11 let, pred tem sem jih spremljal kot novinar in navsezadnje so vsa zelo podobna. Toda zdaj imate priložnost pogledati v prihodnost. Izkoristite strokovno usposobljenost tega Parlamenta - danes nismo zbrani tukaj zgolj naključno; vidim gospoda Søndergaarda in gospoda Chatzimarkakisa, gospoda Staesa in na naši strani mojega soborca gospoda Ehrenhauserja - in prestrukturirajte delo Računskega sodišča. Poglejte, kaj učinkuje drugje, na primer v Nemčiji, kjer je mogoče oceniti stroškovno učinkovitost in smiselnost odhodkov, ter v Avstriji, in razvijte koncept, morda kot del iniciativnega poročila Parlamenta, ki opisuje, kako je mogoče stvari, ki jih delate, narediti veliko bolje, tako da boste lahko resnično izpolnili svoje obveznosti.
Tamás Deutsch
(HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, po mojem mnenju poslanci dolgujemo vsakemu evropskemu državljanu, ki plačuje davke, da s primerno pozornostjo spremljamo, ali se njegovi davki v Evropski uniji porabljajo ustrezno, upravičeno in zakonito. To dolgujemo vsakemu evropskemu državljanu, ki plačuje davke, ne glede na njegovo državljanstvo.
Kolegi poslanci, verjamem, da je Evropsko računsko sodišče opravilo popolno in strokovno nalogo, ko je pripravilo poročilo za leto 2008. Zato bi se rad zahvalil predsedniku Caldeiri in vsem članom Računskega sodišča. Mislim tudi, da se je med Evropskim računskim sodiščem in Odborom Evropskega parlamenta za proračunski nadzor razvilo primerno tehnično sodelovanje, kar zagotavlja, da lahko Parlament ustrezno opravlja svojo nalogo spremljanja. Komisarju Kallasu gre tudi pohvala za nedvomno izboljšanje, ki ga je bilo mogoče opaziti v zadnjih nekaj letih, kar zadeva dejavnosti Evropske komisije na področju finančnega poslovodenja.
Obenem se strinjam s kolegi poslanci, ki pravijo, da poročilo Računskega sodišča ne vsebuje samo pozitivnih stvari, temveč tudi dobesedno grozne in zaskrbljujoče. Med take, ki jih moramo vsekakor omeniti, sodi dejstvo, da je moralo Računsko sodišče objaviti 11 % stopnjo napak pri uporabi kohezijskih sredstev. Če hočemo odpraviti napake, moramo po mojem mnenju nedvomno točno ugotoviti, kdo je odgovoren za katere opustitve, kdaj in kje, da lahko zajamčimo, da bomo te napake naslednjič popravili.
Edit Herczog
Gospod predsednik, ko se srečam s svojimi volivci, to institucijo pogosto opišem kot računalnik, kjer so države članice strojna oprema, Komisija programska oprema, Parlament pa je verjetno tipkovnica, ki omogoča komunikacijo, in v tem smislu je kontrola s strani Računskega sodišča nedvomno nadzorna plošča tega računalnika. Računalnika nikoli ne kupimo na podlagi kontrolne plošče, toda noben računalnik ne deluje dolgo brez ustreznega sistema nadzorne plošče.
Rada bi čestitala Računskemu sodišču, ker je ustrezna nadzorna plošča za to institucijo ter iz leta v leto izboljšuje svoje delo, obenem pa nas opominja, da naredimo našo domačo nalogo na področju izboljšanja.
Po šestih letih v Parlamentu sem iz poročil Računskega sodišča ugotovila, da pogosto delamo napake in da si moramo prizadevati, da bi kolege v državah članicah opomnili, kaj morajo narediti. Vendar je zame najpomembnejše sporočilo, da moramo ob začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe zmanjšati zapletenost, zagotoviti boljše pogoje za odhodke na lokalni ravni in pravočasno priskrbeti denar tistim v naših državah, ki so zanj zaprosili, naj so to mala in srednje velika podjetja, raziskovalci ali kmetje.
Sporočilo za nas je, da moramo izboljšati sposobnosti na lokalni ravni. Dodatno moramo zmanjšati zapletenost na evropski ravni. Prizadevati si moramo za boljše sodelovanje med revizijskimi sistemi držav članic in v prihodnosti moramo delati skupaj.
Zahvaljujem se vam za zadnjih pet let sodelovanja.
(Predsednik je prekinil govornico)
Olle Schmidt
(SV) Gospod predsednik, rad bi se zahvalil Računskemu sodišču za odličen izdelek in tudi gospodu Kallasu - dobro je, da nadaljujete. Vse lepo in prav, da so britanski poslanci izrazili kritiko, toda kolikor sem videl v časopisih, veliko britanskih politikov ni bilo povsem poštenih, kar zadeva njihov denar. To seveda ne pomeni, da se ne moremo poboljšati, vendar bomo šele videli, ali so razmere v državah članicah res toliko boljše kot v EU.
Na področjih, kjer je EU neposredno odgovorna za proračun, je napak malo. Pomanjkljivosti so prisotne v državah članicah. Vsekakor je 2,7 milijarde EUR zelo velik znesek. Gre za nerazumno velik znesek, ki je povsem nesprejemljiv. Predstavlja velik delež proračuna EU in države članice imajo v tem smislu jasno odgovornost. Kot je dejalo že več mojih kolegov poslancev, mislim, da bi morala Komisija zagotoviti, da države, ki nočejo izdati računovodskih izkazov in predložiti revizijskega poročila, to dejansko storijo. Kot komisar ali Komisija - seveda ne morete vedeti, kakšno odgovornost boste imeli v prihodnosti - bi morali zagotoviti, da se te države dejansko poboljšajo, tako da se zberejo informacije in da se lahko spremlja nadzor. To terjajo evropski davkoplačevalci. Potreben je tudi boljši in učinkovitejši sistem za nadziranje, prek katerega je mogoče poudariti primere dobre prakse.
Gospod Søndergaard je na koncu svojega govora predlagal nekaj, kar bi lahko bila pot naprej, in sicer da se oblikuje povsem nov proračunski sistem, ki državam članicam omogoča boljšo kontrolo nad denarnimi tokovi.
(Aplavz)
Esther de Lange
(NL) Gospod predsednik, ali poznate film Svižčev dan o moškem, ki se vsak dan znova in znova zbudi v isti dan? Čeprav sem šele tretje leto poslanka Parlamenta, se mi že zdi, da sem protagonistka tega filma. Vsako leto nam Računsko sodišče tu pove, da nam žal ne more dati izjave o zanesljivosti, in vsako leto si Evropska komisija po svojih najboljših močeh prizadeva poudariti vsak žarek upanja.
Napredka ni mogoče zanikati - na primer na področju kmetijstva -, vendar osnovni problemi ostajajo. Seveda bi lahko povečali dovoljeno stopnjo napak, kot predlaga Evropska komisija, toda to spominja na premikanje vratnic. Če igralci ne zadenejo gola, njihov trener ne poveča gola, marveč poskrbi, da igrajo bolje. Za to pa je potrebno skupinsko delo. Dejansko je mogoče pozitivno izjavo pridobiti samo s skupinskim delom - evropskih in nacionalnih revizorjev - in z nacionalnimi izjavami o upravljanju, kot je že bilo rečeno.
Žal nekatere države še vedno bolj svobodno ravnajo z evropskim denarjem kot s svojimi nacionalnimi sredstvi; lažje je kupovati s tujo kreditno kartico kot z lastno. Toda prejeli boste račun, komisar. Če vi in vaš naslednik ne uspeta urediti kontrolnih dejavnosti, to ne bo slabo samo za proračunski nadzor v Evropski uniji in za vas, Evropsko komisijo, temveč tudi za legitimnost vseh nas in našega dela.
Zato ste lahko prepričani, komisar, da bo Parlament v tem pogledu vas in vašega naslednika pozorno opazoval.
Barbara Weiler
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospod Caldeira, gospe in gospodje, naj začnem z zahvalo gospodu Caldeiri in njegovi ekipi. Njegovo poročilo nam bo v veliko pomoč pri razpravah, ki vodijo do podelitve razrešnice.
Imam občutek déjà vu, kajti kolikor vem, odsotnost Sveta ponovno bode v oči, kot lansko leto. Tako kritična sem, ker Svet kot ena izmed glavnih institucij Skupnosti ne more in ne sme izostati iz te razprave.
Upravičeno pričakujemo, da bodo vse države članice zagotovile kontrolo in preglednost, vendar to pričakujemo tudi od lastnih institucij, Svet pa nosi skupno odgovornost za to, kar se zgodi ali se ne zgodi v državah članicah.
Seveda nepravilnosti v proračunih ne vplivajo na proračun Sveta tako zelo kot na kmetijski sektor, toda kljub temu bomo imeli vprašanja o javnih naročilih, zamudah pri plačilih ali neplačilih in ponavljajočem se precenjevanju. O tem bomo govorili s Svetom v naslednjih tednih.
Res je, da napake niso enako kot goljufija in da je izterjava plačil uporabno orodje. Dobro orodje je tudi postopek imenovanja in sramotenja krivca na področju kmetijske politike, ki se je dokazal na Bavarskem in v preostali Nemčiji. Verjamem, da moramo to metodo še naprej uporabljati, saj je postalo jasno, da se države članice in vpletena podjetja nanjo odzivajo.
Pričakujemo, da se bo švedsko predsedstvo pripravljeno pogovarjati o tem v naslednjih nekaj dneh in tudi ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Gospod predsednik, gospod Caldeira, komisar, rada bi se zahvalila Evropskemu računskemu sodišču za njegovo občudovanja vredno delo v korist evropskih davkoplačevalcev.
V računovodskih izkazih EU je dovoljeno 2 % napak. Rekla bi, da je treba natančneje obravnavati plače in zlasti druge upravne stroške. Pri teh ne smemo dopustiti nobenih negotovosti.
Obstajajo pa tudi druge stroškovne skupine, kjer se zdi težko ali celo nemogoče doseči 2 % odstopanje. Računsko sodišče pravi, da kar 11 % skupnega zneska, porabljenega za kohezijsko politiko, ne bi smelo biti porabljenih. Razmere so bile enake tudi v zadnjih dveh letih.
Ker je situacija takšna, da ni mogoče doseči 2 % praga, bi rada vprašala, ali je Komisija ali Računsko sodišče pomislilo o spremembi teh 2 %, da nam ne bo treba leto za letom praviti, da letos nikakor ne bomo dosegli praga in da nam tudi naslednje leto ne bo uspelo. V prihodnje bomo morali biti pazljivejših in delovati bolj stroškovno učinkovito kot zdaj, postopek za obravnavo vlog pa bo treba poenostaviti.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, analiza letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna za leto 2008 nas pripelje do zaključka, da je stanje boljše kot v prejšnjih letih. Še zlasti zadovoljivo je dejstvo, da je bilo mogoče razširiti znatno pravilno upravljanje proračuna. Ugotovili smo izjemno opazno izboljšanje v primeru odhodkov za kmetijstvo in razvoj podeželja, ki predstavljajo več kot 40 % proračuna EU. To je ključna sprememba v primerjavi s prejšnjimi poročili. Je rezultat reforme in poenostavitve SKP. Zdaj plačila temeljijo na preprostih tehničnih zahtevah.
Po drugi strani so revizorji prikazali nekatera sporna področja, saj so ugotovili, da je 11 % vlog za sredstva, ki so jih podale države članice na področju kohezijske politike, vsebovalo napake. Poudarjam, da govorim o vlogah. Mnogim ljudem se morda zdi, da so ti neugodni podatki posledica nepremišljenosti Komisije ali držav članic. V tem je zagotovo lahko nekaj resnice, toda mislim, da je problem drugje. Poglavitni razlog za tako številne finančne pomanjkljivosti na področju kohezijske politike in politike regionalnega razvoja je obstoj prezapletenih in kompleksnih pravnih predpisov, kar so v svojem poročilu priznali tudi revizorji.
Spodbujam Računsko sodišče, da še okrepi sodelovanje z računskimi sodišči v državah članicah. Na koncu bi rad povedal, da moramo več pozornosti posvetiti problemu izobraževanja in boljšega obveščanja upravičencev politik EU in institucionalnih politik, ki izvajajo in upravljajo določene programe.
V zaključek, po mojem mnenju bi si morala Komisija na vso moč prizadevati, da predvsem poenostavi finančne predpise, obenem pa ohrani osnovne mehanizme za spremljanje, ki preprečujejo zlorabo. Vendar se zelo pogosto upravičenci posameznih evropskih skladov spopadajo z množico predpisov, ki niso povsem jasni in ki v praksi onemogočajo izdelavo računovodskih izkazov, ki bi v celoti zadovoljili revizorje. To bi bilo treba spremeniti in poudarjam: poenostavite in obveščajte, a tudi nadzorujte.
Georgios Stavrakakis
(EL) Gospod predsednik, tudi jaz bi rad čestital Računskemu sodišču za njegovo odlično delo, pa tudi Evropski komisiji, in rad bi povedal, da sem zelo zadovoljen, ker vidim, da se je stanje na splošno izboljšalo. Zlasti želim poudariti, da je tokrat prvič, da kmetijska poraba ni v rdečih številkah. Na splošno so stvari boljše, vendar še vedno obstajajo težave z odhodki za kohezijsko politiko, ki jih je omenilo že več mojih cenjenih kolegov. Kljub temu sem precej optimističen glede prihodnosti.
Upoštevati moramo tudi dobre novice. Sistem za izterjavo sredstev EU deluje: leta 2008 je bilo izterjane 1,6 milijarde EUR in izterjave še potekajo, kar je dokaz, da sistem deluje ustrezno. Odstotek odkritih goljufij je izjemno nizek in predstavlja samo nekaj osamljenih primerov. Težave so le v nekaj državah članicah, kar dokazuje, da sistem kot celota deluje dobro ter da se izpolnjujejo cilji kohezijske politike.
Dolgoročno je treba preučiti sistem skupnega upravljanja in večji delež končne odgovornosti prenesti na države članice, kar bi pripomoglo k poenostavitvi pravil. Lizbonska pogodba to predvideva v členu 310, na podlagi katerega je dovoljeno sodelovanje pri izvrševanju proračuna med Evropsko unijo in državami članicami, v nasprotju z izključno odgovornostjo Komisije do sedaj.
Na koncu bi rad poudaril, da je sporočilo Računskega sodišča o potrebni poenostavitvi pravil prispelo do Sveta in Komisije ter resnično upam, da spremembe ...
(Predsednik je prekinil govornika)
Lambert van Nistelrooij
(NL) Poročilo za leto 2008 ponovno ponuja vzrok za prodorno analizo in ukrepanje, tudi s strani Evropskega parlamenta. Zahvaljujem se vam za to poročilo. Ta pristop - to sodelovanje - je privedel do očitnih izboljšanj v zadnjih letih.
Kljub temu želim kot koordinator Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) podati nekaj komentarjev predvsem o regionalni politiki. Ali je res, da 11 % stopnja napak v regionalni politiki temelji na tistih treh državah članicah in kako se to nanaša na vaše napovedi? Ali je res, da je bila večina pomanjkljivosti ugotovljenih v postopkih javnih naročil? Ali je res, da je bilo prezgodaj, da bi poročilo odražalo izboljšanja odhodkov po novi, obstoječi uredbi za obdobje 2007-2013? Kot veste, so bile v zadnjem letu na tem področju uvedene številne izboljšave. Če je tako, in glede na te spremembe - te izboljšave v obstoječi zakonodaji - lahko nadaljujemo z delom v enakem smislu izboljšav v obdobju do leta 2013.
Pomembno je tudi, da se te izboljšave pri prenosu evropske zakonodaje izvedejo mnogo bolj odločno v pravilih o javnih naročilih, da se izboljša sposobnost premagovanja ovir in da se izboljša uveljavljanje, zlasti v državah članicah. Konec koncev je v odnosu med organi na evropski in nacionalni ravni prisotno močno trenje. Zato moramo poimenovati zadevne države.
Teh 11 % se bo nato lahko spremenilo iz rdeče, kar je nesprejemljivo, v rumeno in končno v zeleno. Za to so nas izvolili državljani, namreč da dosežejo več rezultatov in večjo jasnost na tem področju. Z veseljem tudi sprejmem predloge za poenostavitev, ki jih vsebuje vaše poročilo.
Christel Schaldemose
(DA) Gospod predsednik, Računskemu sodišču se srčno zahvaljujem za temeljito in zelo koristno poročilo. Ob poslušanju današnje razprave sem se spomnila na danski pregovor o tem, ali je kozarec na pol poln ali na pol prazen. Z drugimi besedami, ali ste optimist ali pesimist. Zdi se mi, da je danes tukaj morda veliko preveč ljudi, ki so bili veliko preveč optimistični. Tudi komisar je bil preveč optimističen. Preprosto menim, da to ni dovolj dobro. Če bi bil danski finančni minister odgovoren za ta proračun, od katerega je manj kot polovico mogoče sprejeti kot brez napak in katerega manj kot polovica - 47 % - je v zelenih številkah, bi bil ta minister brez službe.
Zdi se mi nadvse obžalovanja vredno, da je še vedno treba narediti toliko stvari, in zdi se mi nadvse obžalovanja vredno, da se stvari premikajo tako počasi. Zavedam se, da je težko, in vem, da so lahko pravila zelo zapletena. Vem tudi, da je bil dosežen napredek, toda to ni dovolj dobro. Če pogledamo, kako hitro smo izboljšali zeleni del proračuna, lahko vidite, da se stvari premikajo prepočasi. Komisijo pozivam, da prevzame svoj delež odgovornosti. Vi imate orodja. Vi morate ukrepati hitreje.
Monika Hohlmeier
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, do zdaj smo bili osredotočeni na Kohezijski sklad, kar je zagotovo upravičeno zaradi velikosti proračuna. Vendar bi rada zdaj vašo pozornost usmerila na področje, kjer smo lani porabili samo 2,7 milijarde EUR, vendar povzroča pomembne težave.
Evropsko računsko sodišče, ki bi se mu ob tej priložnosti rada toplo zahvalila, je izdelalo napol mojstrovino, saj je razdrobljeno upravljanje uspelo narediti pregledno in je jasno opredelilo težave, ki se še vedno pojavljajo. Ne želim iti tako daleč in reči, da na tem področju ni univerzalnega načela in preglednih struktur, so pa precejšnji problemi.
Prišlo je do izboljšanj, na primer pri plačilih za projekte, vendar nekaterih projektov še vedno ni mogoče revidirati, ker manjkajo računi, če sploh ne omenjam dejstva, da se nekateri računi prvotno sploh niso izdali ali da ni priložnosti za naknadno revizijo. Tema proračunske pomoči ponovno zajema določene probleme, ker ni mogoče spremljati ali slediti denarju in namenom, za katere se rabi. Po mojem mnenju bi morali temeljito razmisliti o tem, da bi Evropski razvojni sklad (ERS) končno vključili v splošni proračun zaradi razlogov preglednosti, sledljivosti in upravljivosti. Tako bi lahko združili in uskladili ERS z drugimi področji, kot so razvojna pomoč, zunanja politika, sosedska politika in druge politike na istem področju, tako da bi dobili popoln in pregleden pregled. To je moj predlog.
Andrea Cozzolino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot je bilo že rečeno, nam poročilo Evropskega računskega sodišča za leto 2008 prinaša predvsem nekatere pozitivne novice: odstotek odhodkov EU, pri katerih je bila stopnja nepravilnosti visoka, se je zmanjšal s 60 % v letu 2005 na 31 % v letu 2008. To je pomemben rezultat; kaže na pozitiven pristop, ki mu moramo slediti.
Kar zadeva strukturne sklade in natančneje kohezijske politike, še vedno obstajajo problemi in težave. Mislim, da bi se morali v naslednjih mesecih in letih osredotočiti na ta področja.
V primerjavi z analizo Sodišča za obdobje 2000-2006 so zaradi sistemov upravljanja in nadzornih sistemov za obdobje 2007-2013 v zvezi s strukturnimi skladi predpisi strožji ter zanesljivost in preglednost odhodkov večja, večja pa je tudi odgovornost držav članic.
Računsko sodišče močno poudarja potrebo po večji poenostavitvi. Zato je treba opraviti veliko dela, da bi dodatno poenostavili pravila.
Kakovostna gospodarska rast in preglednost pri uporabi sredstev Skupnosti sta dva cilja v isti bitki, na katera moramo staviti. Mislim, da moramo to storiti tudi tako, da dosežemo, da se naše razprave tičejo nas in predvsem državljanov, da so javnejše.
Kohezijske politike, strukturni skladi in regionalne politike so in bodo ostale ključen element evropskega projekta. Dale so vsebino temeljnim vrednotam Evropske unije. Sodelovati moramo, da zagotovimo učinkovitost in preglednost v prihajajočih letih.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, zahvaljujem se Računskemu sodišču zlasti zato, ker je danes zjutraj zelo jasno predstavilo vsebino obsežnega poročila, tako dobro kot slabo - in na srečo ne grdo, kajti v določeni meri smo uredili najhujše vidike naših računovodskih praks.
Rada bi se osredotočila zlasti na kmetijstvo, ki je bilo zaradi razmeroma sprejemljive ocene tako rekoč izključeno iz te razprave. S tem bi rada opozorila, da se morda vračamo v prihodnost.
To jutro ne smemo pozabiti, da se je kmetijstvo izboljšalo, ker smo v veliki meri ločili plačila od proizvodnje. Plačila dajemo neposredno aktivnim kmetom, aktivnim proizvajalcem in zato se je možnost napak precej zmanjšala.
Toda prek orodja modulacije zdaj jemljemo ta denar in ga uporabljamo na področju razvoja podeželja, o čemer je bila izražena precejšnja zaskrbljenost, zato sem komentirala, da se morda vračamo v prihodnost.
Skrbi me tudi, kako lahko prikažemo vprašanja, kot so gospodarjenje z vodami, podnebne spremembe in biotska raznovrstnost. Pomislite, kako zapletena pravila bodo spremljala vse to - in upravičeno -, če se bodo v ta namen porabljala javna sredstva, ter na težave in stroške, ki bodo nastali pri izpolnjevanju teh pravil.
Zahvaljujoč bivšemu britanskemu predsedniku vlade, Tonyju Blairu, čigar vlada tudi ni zagotovila povsem neoporečnih izkazov, nas čaka pregled proračuna.
V okviru tega pregleda bomo preučili porabo denarja na področjih, ki očitno skrbijo tudi Računsko sodišče, zlasti na področju raziskav in inovacij. Zato bodimo zelo previdni, da dobro delo, ki smo ga opravili, ne bo propadlo zaradi tega, kar nameravamo narediti.
Peter Jahr
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ko sem bil v šoli, so učitelji pogosto dejali: Zaupanje je dobro, nadzor je boljši.
(Govornik se strinja, da bo odgovoril na vprašanje drugega poslanca v skladu s členom 149(8) Poslovnika)
Ingeborg Gräßle  (PPE
). - (DE) Gospod predsednik, želela sem vas vprašati, ali ste opazili, da je med to pomembno razpravo gospod Martin, ki nam je dal veliko nasvetov, vstopil v dvorano ob 10.00, govoril ob 10.09 in dvorano zapustil ob 10.12?
Peter Jahr
(DE) Ob tem se spomnim na dve osnovni pravili iz mojega otroštva. Nekoč so mi rekli: "Če nekdo govori s tabo, ga pusti, da konča. Če postaviš vprašanje, vsaj počakaj na odgovor." Glede na to načelo bi bilo lepo, če bi ostal v Parlamentu, da bi lahko spremljal razpravo. To je moje mnenje.
Kontrole in izboljšave, ki jih predlaga Računsko sodišče, so pomemben prispevek k učinkovitejši in gospodarnejši porabi sredstev EU. Kot član, ki ima zanimanje za kmetijstvo, sem zlasti zadovoljen, da je bila poraba sredstev na področju kmetijstva pozitivno ocenjena, in da v povprečju niso bile ugotovljene bistvene nepravilnosti. Vendar je to v povprečju in točno v tem je težava. V kmetijstvu obstaja rek, da je bilo jezero v povprečju globoko en meter, toda krava se je vseeno utopila. Z drugimi besedami, ko je v povprečju vse pravilno in lahko velika večina držav uveljavlja upravne predpise ustrezno, se moramo zlasti takrat ukvarjati z državami, ki se ne uklanjajo pravilom, to je negativcem. V tem pogledu je pomembno, da jih poimenujemo. Gospod predsednik, ne popustite. Lahko ste izrecnejši in Parlament vas bo podprl.
Razmere v zvezi s stopnjo napak na področju razvoja podeželja so precej drugačne. Čeprav je stopnja napak nižja kot v prejšnjih letih, je še vedno precej višja kot pri kmetijskih odhodkih. Vendar moram v tem trenutku reči, da je večina ugotovljenih težav posledica nepravilne uporabe in nerazumevanja zapletenih predpisov EU. To ne pomeni nujno, da se z denarjem razsipava. Vsi skupaj si moramo prizadevati za spremembo in izboljšanje predpisov EU, da jih bodo lahko države članice preprosteje uporabljale.
Sophie Briard Auconie
(FR) Gospa predsednica, gospe in gospodje, poročilo Računskega sodišča za leto 2008 ugotavlja splošno izboljšanje zakonitosti in pravilnosti proračunskih transakcij Evropske unije. Kljub temu je v njem navedeno, da so odhodki, povezani s kohezijsko politiko, še vedno problematični, saj je tam največ napak.
Sredstva, ki so na voljo za kohezijsko politiko, predstavljajo skoraj tretjino evropskega proračuna. Gre za eno izmed najosnovnejših in najbolj simboličnih politik evropske integracije in za načelo solidarnosti, ki je njen srž.
Zato moramo biti zahtevni in zagotoviti, da se postopki ustrezno uporabljajo. Moramo pa upoštevati posebne značilnosti kohezijske politike, ki je zelo decentralizirana in jo zato upravljajo regionalni organi v državah članicah. Napake, ki jih je ugotovilo Računsko sodišče, niso nastale zato, ker bi predlagatelji projektov poskušali goljufati, temveč zaradi zapletenosti pogojev za upravičenost.
Po mojem mnenju rešitev torej ni narediti postopke še okornejše, temveč jih poenostaviti, tako na ravni Skupnosti kot na ravni držav članic. Na ravni Skupnosti o ukrepih za poenostavitev razpravljata Svet in Parlament. Na nacionalni ravni si jaz osebno prizadevam za poenostavitev francoskih postopkov v tesnem sodelovanju z izvoljenimi predstavniki ter nacionalnimi in lokalnimi nosilci odločanja.
V tem obdobju upočasnitve gospodarske rasti bi bilo zelo neugodno za predlagatelje projektov, ki jih je še mnogo, če bi jim bila razpoložljiva evropska sredstva težko dostopna.
Ville Itälä
(FI) Gospa predsednica, opravka imamo s pomembno zadevo in najprej bi rad povedal, da se je upravljanje proračuna precej izboljšalo. Vendar obstajajo težave in nekaj bi jih rad omenil.
Prva je politika institucij o zgradbah in zemljiščih. Ko sem pripravljal proračun za leto 2008 za Parlament in druge institucije, sem opazil, da zadeve na tem področju niso povsem pravilne. Upam, da lahko sprožimo temeljito preiskavo glede tega, zakaj je cena, ki je bila plačana za zemljišča in stavbe institucij, višja kot povprečna tržna cena. Ko bo raziskava zaključena, bomo vedeli, ali je pri tem kaj sumljivega ali je vse v redu.
Druga zadeva, na katero bi vas rad opozoril, so razmere v zvezi z Romunijo in Bolgarijo, kar je bilo tu že omenjeno. Vemo, katere težave obstajajo in najti moramo načine, da pomagamo Romuniji in Bolgariji, da se stvari lahko uredijo. To je tudi politično vprašanje. Konec koncev, v čem je smisel širitve, če sprejmemo za članice države, ki ne morejo ustrezno organizirati upravljanja svojih proračunov?
Tretja zadeva se nanaša predvsem na zunanje ukrepe, povezane z Združenimi narodi, čeprav moramo biti v vsakem primeru sposobni izvesti preverjanje, da javnost zagotovo ve, da je vse tako, kot mora biti.
Vendar bolj kot vse drugo se moramo zavedati, da je število področij brez napak večje, in za to se moramo zahvaliti komisarju Kallasu in Evropskemu računskemu sodišču. Oba sta opravila odlično delo.
(Aplavz)
Seán Kelly
Gospa predsednica, preprosto vprašanje. Rečeno je bilo, da so mnoge kršitve posledica nerazumevanja postopkov in predpisov.
Ali se s tem strinjate? Če da, kakšen odstotek kršitev je posledica te neugodne situacije in ne namerne kršitve pravil?
Ivaylo Kalfin
(BG) Tudi jaz bi rad najprej čestital predstavnikom Evropskega računskega sodišča za poročilo, ki so ga predstavili, in komisarju Kallasu za opazno veliko večja prizadevanja Evropske komisije v zvezi z odhodki evropskih skladov. Prihajam iz Bolgarije, zato lahko na lastne oči vidim, da je Komisija izredno stroga, kar zadeva porabo sredstev, njeni ukrepi pa nedvomno imajo vpliv. Rad bi izpostavil eno vprašanje, povezano z dejstvom, da je to zadnje poročilo Evropskega računskega sodišča po obstoječih pogodbah. Poročilo naslednje leto bo temeljilo na Lizbonski pogodbi. To zajema številna vprašanja, ki so bila zastavljena in na katere še niso bili podani ustrezni odgovori, vključno glede oblikovanja proračuna in postopkov za porabo proračuna. Verjamem, da bi morale vse institucije, vključno z Evropskim parlamentom in seveda Svetom in Evropsko komisijo, če sploh ne omenjam aktivnega sodelovanja Evropskega računskega sodišča, storiti vse, kar je v njihovi moči, da posredujejo odgovor na ta vprašanja, tako da bi lahko uskladili mnenje o njih.
Jean-Pierre Audy
(FR) Gospa predsednica, ne prevzemam besede po postopku "catch the eye"; želim le izraziti obžalovanje, ker je klop Sveta brezupno prazna. Svet je proračunski organ in zavedamo se, da imamo številne probleme v državah članicah. Želel sem izraziti to obžalovanje, gospa predsednica.
Bart Staes
(NL) Prisoten sem bil ves čas razprave. Eno izmed najbolj ključnih vprašanj, ki sem jih slišal - in izrecno bi prosil gospoda Caldeiro, da to skrbno pojasni -, je bilo vprašanje, kakšno je stanje, kar zadeva 11 % iz kohezijske politike, ki ne bi smeli biti izplačani? V razpravi so bile podane različne razlage za to. Nekateri so rekli 4 milijarde EUR, drugi 2 milijardi EUR in tako naprej. Mislim, da je izjemno pomembno za začetek postopka razrešnice, da nam nazorno in nedvoumno pojasnite, za kaj res gre pri tem. Rad bi se tudi posebej zahvalil komisarju Kallasu za delo, ki ga je opravil v zadnjih letih. Mislim, da je Odbor za proračunski nadzor sodelovanje z vami vedno videl kot zelo produktivno. Nismo se vedno strinjali, toda verjetno boste kmalu dobili drug mandat v novi Komisiji, novo delovno mesto, in pri tem vam želim vse najboljše.
Predsednica
Gospodu Martinu bi rada povedala, da sem videla, da je zaprosil za besedo o osebni zadevi, in da mu bom dala besedo, vendar v skladu s Poslovnikom bom to storila na koncu razprave in po Komisiji.
Edit Herczog
(HU) Gospa predsednica, povsem se strinjam z gospodom Audyjem. Odsotnost Sveta kot tudi vodij političnih strank zelo bode v oči. Kot podpredsednica Skupine naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu sem dobila občutek, da se tudi predsednikom drugih skupin ta razprava ni zdela pomembna. Vendar najbolj bode v oči odsotnost Sveta.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
predsednik Računskega sodišča. - (FR) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil vsem poslancem, ki so govorili. Njihovih komentarjev bodo zelo veseli vsi, ki delajo na Računskem sodišču in ki so sodelovali pri poročilu, ki je bilo predloženo danes.
V času, ki mi je bil namenjen v tako napeti in zanimivi razpravi, težko odgovorim na vsa vprašanja, ki so bila naslovljena neposredno name. Najprej bi se rad lotil vprašanja, ki ga je zastavil gospod de Jong, ki me je vprašal, ali sem razočaran, ker kot predsednik Računskega sodišča ne morem dati pozitivne izjave o zanesljivosti? Moj odgovor je, da bi kot revizor z veseljem dal takšno mnenje, ko pride čas za to, vendar naloga revizorjev ni, da bi bili zadovoljni z mnenji, ki jih dajejo. Njihova mnenja morajo temeljiti na trdni osnovi, ki izhaja iz obstoječih dokazov.
Če sem povsem odkrit, kot revizor raje dam mnenje, kakšno je bilo dano letos. Gospodu Audyju ne bom povedal, ali je pozitivno ali negativno, je pa realno mnenje, ki poudarja, kje je bil dosežen napredek. Videli smo, da je število napak na nekaterih področjih strmo padlo, zlasti na področju kmetijstva, obstajajo pa tudi področja, ki jim je treba posvetiti več pozornosti. Zato sem kot revizor raje realističen kot optimističen ali pesimističen.
Mislim, da bi bilo treba tako razumeti naše sporočilo o obetih za prihodnost. Več poslancev je vprašalo, kako je mogoče rešiti te težave. Računsko sodišče je s tem in prejšnjimi poročili prispevalo tako, da je izpostavilo pomen svojih priporočil v zvezi z izboljšanjem nadzornih in kontrolnih sistemov v državah članicah, in s tem, ko je glede Komisije izjavilo, da je ravno tako pomembno poenostaviti regulativni okvir, kar pomeni, da stvari ne smejo biti bolj zapletene, kot je treba. Ne moremo preiti iz stanja, ko počnemo vse, kar želimo, in vse kontroliramo - za kar so potrebne pretirane kontrole -, v stanje brez vsakršnega nadzora. Sicer ne bomo zmogli najti pravega ravnovesja, da bi izpolnili cilje politik.
Več izmed vas je dejalo, da to poročilo ne govori o tem, kako učinkovito so porabljena sredstva. Ali so maloštevilne ugotovljene napake ali nepravilnosti preprečile zaključek projektov? Očitno se od Računskega sodišča pričakuje, da bo v svojih poročilih podalo nedvoumno pozitivno mnenje o računovodskih izkazih in o transakcijah, povezanih z njimi. Tu gre za to, ali so transakcije skladne s pravili, po katerih naj bi potekale.
Vendar Računsko sodišče posreduje vam in zlasti pristojnim parlamentarnim odborom, Odboru za proračunski nadzor, vsa naša poročila glede učinkovitosti politik in glede tega, ali se sredstva na različnih področjih pravilno uporabljajo. Upam, da boste v teh poročilih našli dovolj informacij o tem, kaj bi lahko bilo narejeno bolje v okviru teh politik. Toda kot piše v našem poročilu - in to sem poudaril v svojem govoru -, je pomembno zgrabiti priložnost, ki nam jo za prihodnost ponujata reforma finančne uredbe in novi okvir za finančne perspektive, ter priložnost, ki nam jo ponuja proračunska reforma, da preučimo nekatera osnovna vprašanja.
Dovolite mi, gospa predsednica, da za konec povem, da je naša metodologija skladna z mednarodnimi revizijskimi standardi. Menimo, da so naši vzorci primerni, da na njihovi podlagi oblikujemo zaključke. Gospod Audy je postavil naslednje vprašanje: ali so naši vzorci dovolj veliki? Odgovor je da. Seveda bi lahko, če bi imeli več sredstev, morda opravili več dela, toda naša sredstva so omejena in z njimi moramo ravnati skrbno.
Na koncu še beseda o vlogi, ki jo lahko imajo Računsko sodišče in računska sodišča v državah članicah v prihodnosti. Vedno sodelujemo z računskimi sodišči v državah članicah in z nacionalnimi revizorji, tako da sodelujemo med seboj in si zaupamo. Ta pristop je opredeljen v Pogodbi - in potrjen v Lizbonski pogodbi - in s tem, ko mu sledimo, delamo vse v naši moči, da bi na splošno zagotovili naš doprinos dodane vrednosti k vlogi zunanjega revidiranja v Evropski uniji.
To so moje končne pripombe zelo na kratko, gospa predsednica, ker nisem želel porabiti preveč vašega časa.
(Aplavz)
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospa predsednica, hvala za to razpravo in za dobre besede, naslovljene na Komisijo. Omenil bi dve točki v zvezi s preteklostjo, iz leta 2008 in zadnjih let. Prvič, poudarjena je bila ena pomembna zadeva: preglednost. Rad bi vas opomnil, da smo skupaj dosegli velik preboj. Vse informacije o upravičencih skladov EU so zdaj javne in to je ena izmed poglavitnih sprememb v tem obdobju.
Drugo dejstvo iz preteklosti je, da smo med drugim razpravljali, koliko denarja je bilo izgubljenega in koliko bi ga bilo treba biti izterjanega. To bi rad ponazoril z eno številko, ki jo najdemo pod zelo zapletenim naslovom. Naveden je v Prilogi VI k našemu zbirnemu poročilu, in sicer "povzetek oprostitev izterjav", ki dejansko predstavlja znesek denarja, ki je povsem in nepreklicno izgubljen. V zbirnem poročilu za leto 2008 je znašal 18 380 363,22 EUR, kar je manj kot 0,01 % proračuna EU. To je izgubljeno. Razpravljali smo o vseh teh milijardah, s katerimi se ni ustrezno ravnalo v strukturnih skladih, vendar je končno nekaj izterjano. Proces ni popoln in na tem moramo trdo delati in včasih se napake popravijo. To je dolg proces in vzeti ga moramo zelo resno.
Zdaj pa nekaj glede prihodnosti. V zelo bližnji prihodnosti bomo začeli razpravljati o novi finančni uredbi in novih proračunskih perspektivah. S tem procesom so povezane zelo številne zadeve. Nacionalne izjave in sodelovanje držav članic potrebujejo trdnejšo pravno podlago. Očitno lahko nadaljujemo s to poenostavitvijo, o kateri smo tukaj toliko in tako pogosto razpravljali. Kot je že dejal predsednik Caldeira, cilje opredeljuje več kot 500 programov, ki so jih sprejeli Komisija, Parlament in Svet. Vsak progam ima svojo pravno podlago, svoje cilje in vse je treba izmeriti, vključno z denarjem, ki je bil porabljen skladno s temi cilji. To je ključno vprašanje.
Na zadnjem plenarnem zasedanju, ko smo razpravljali o razrešnici za leto 2007, je padla zamisel, da bi zmanjšali število programov ter uvedli večje projekte in večje programe, ki jih je mnogo preprosteje pregledovati. To je ključno vprašanje in, kot je dejal eden od poslancev glede razvoja podeželja, ciljev ni mogoče meriti - zlasti pri zunanjih ukrepih, kjer so cilji zelo politični - in reči, da so ti cilji doseženi. To je ključno vprašanje, vendar v okviru prihodnjih razprav o finančnih uredbah.
Kar zadeva dialog, ki je bil tu izpostavljen kot pomemben, moram reči, da smo se po najboljših močeh trudili za dober dialog s Parlamentom, Odborom za proračunski nadzor in Računskim sodiščem. Jaz rad razpravljam o vsem z ljudmi, ki imajo drugačna mnenja, nazore in ocene. To je normalno življenje. Ni pa mi všeč, da nekateri ljudje namenoma in nenehno uporabljajo netočna dejstva. Ne moreš imeti dialoga, če so dejstva netočna. Lahko imamo različne ocene, razlage in mnenja, dejstva pa morajo biti točna. Trdno upam, da se bo tudi to načelo upoštevalo v našem prihodnjem dialogu.
(Aplavz)
Predsednica
Gospod Martin, ali želite besedo na koncu te razprave?
Hans-Peter Martin
(DE) Gospa predsednica, žal mi je, da moram ob tej priložnosti podati osebno pripombo, za katero mi po dnevnem redu pripadajo tri minute. Vendar ne bom potreboval treh minut.
V svojem govoru sem zavzel zelo konstruktiven pristop in v razpravi sem zelo konstruktivno izpostavil, kaj bi bilo zdaj mogoče narediti na tej novi podlagi. Da bi lahko prišel do te ocene, sem zelo pozorno spremljal razpravo danes zjutraj. V dvorani sem bil veliko prej, kot je navedel moj kolega poslanec, in spet sem tukaj. Zelo obžalovanja vredno se mi zdi, da gospa Gräßle očitno meni, da so potrebni osebni napadi, ki so zares pod pasom. Rad bi, da bi bila konstruktivna in rad bi videl manj njenih neresničnih zgodb v nemškem časopisu Bild Zeitung. Raje bi slišal konstruktivne predloge o tem, kako bi lahko rešili situacijo in kako bi lahko to omogočili Računskemu sodišču. Poleg tega je res obžalovanja vredno, da je predvsem gospa Gräßle tista oseba, ki po nepotrebnem otežuje delo samostojnih poslancev, nas diskriminira, nam preprečuje dostop do informacij, nam ne omogoči priložnosti, da bi delali z zaposlenimi, zatem pa meni, da nas je vredno napasti na podlagi netočnih dejstev. Naučiti se morate o demokraciji, gospa Gräßle.
Predsednica
Tu bomo prenehali. Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Elisabeth Köstinger  
v pisni obliki. - (DE) Res je, da so na nekaterih področjih še vedno precejšnje pomanjkljivosti, zlasti v primeru kohezijske politike, toda zaradi znižanja stopnje napak na področju kmetijstva in naravnih virov pod 2 % sem optimistična glede prihodnosti. Še zlasti zato, ker to področje predstavlja večino porabe Evropske unije, lahko razmeroma nizko stopnjo napak v višini 2 % štejemo za zadovoljivo. V prihodnosti moramo vsa naša prizadevanja usmeriti v dve področji. Prvo je sodelovanje med Komisijo in državami članicami. Tu je cilj opredeliti netočne in nepravilne podatke na vseh različnih področjih porabe in popraviti napake. Drugo področje zajema izboljšanje metod EU za izplačilo sredstev EU državam članicam in njihovo izterjavo.
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Rada bi čestitala Računskemu sodišču za njegovo letno poročilo o izvrševanju proračuna EU za proračunsko leto 2008. Želim opozoriti na odstavek o agencijah Evropske unije, v katerem Računsko sodišče navaja, da je podalo mnenja brez pridržkov za vse revidirane agencije, razen za Evropsko policijsko akademijo.
Na tej stopnji se velja spomniti, da smo bili soočeni s podobno situacijo pri razrešnici za leto 2007. Računsko sodišče je objavilo poročilo, ki je vsebovalo izjavo o zanesljivosti s pridržki glede izkazov in z njimi povezanih transakcij Cepola, ki je navajala predvsem, da so bila odobrena proračunska sredstva uporabljena za financiranje zasebnih odhodkov. Poročevalec je prosil, da se podelitev razrešnice za Cepol preloži, sledil je Odbor za proračunski nadzor. Vendar je bil ta predlog na glasovanju na plenarnem zasedanju 23. aprila 2009 zavrnjen z 226 glasovi za in 230 glasovi proti, z masivno mobilizacijo skupine Socialdemokratov v Evropskem parlamentu in skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze.
Glede na to, da je Računsko sodišče danes izpostavilo dodatne težave v zvezi s Cepolom, je nujno, da priznamo očitno napako, ki je bila storjena s podelitvijo razrešnice aprila ob glasovanju v nasprotju z mnenjem poročevalca in odgovornega odbora.
