Predstavitev programa švedskega predsedstva (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava predsednika Sveta o predstavitvi programa švedskega predsedstva.
Fredrik Reinfeldt
predsednik Sveta. - (SV) Gospod predsednik, poslanci, dovolite mi, da vam najprej čestitam za izvolitev vašega novega predsednika. Veselim se dela z Jerzyjem Buzekom med švedskim predsedovanjem - in seveda tudi potem.
V čast mi je, da lahko nagovorim Evropski parlament kot predsednik Evropskega sveta. Vem, da vas je bila skoraj polovica prvič izvoljenih v to skupščino. Skupaj ste glas 500 milijonov Evropejcev. Veliko se pričakuje od vas.
Nagovarjam vas v težkih časih. Redko je bilo sodelovanje EU pred zahtevnejšimi in tako raznovrstnimi preskusi. Kratkoročno nameravamo zagotoviti gladek prehod na novo pogodbo - Lizbonsko pogodbo. Zdaj in na daljši rok moramo še naprej reševati gospodarsko in finančno krizo. Pod površjem je nevarnost čedalje večje podnebne krize, ki je dolgoročno največji izziv, s katerim se soočamo.
Nekaj je jasno. Če naj bo švedsko predsedstvo uspešno pri številnih izzivih, ki so pred njim, moramo delati skupaj z vami - vami, ki delate v osrčju evropske demokracije. Upamo na vašo podporo in sodelovanje in upamo, da ste se pripravljeni skupaj z nami spoprijeti z izzivi.
Kadar govorimo o zgodovini EU, običajno poudarjamo, da je sodelovanje ustvarilo temelj za mir v Evropi, ki jo je tako pogosto zaznamovalo ravno nasprotno. Naj vam povem, da je bil moj stari oče švedski vojak na meji z Norveško med drugo svetovno vojno - vojno, v kateri je bila Švedska nevtralna. Moj stari oče se je vojni najbolj približal, ko je občasno ujel bežen pogled nanjo - z varne razdalje. Dolgo časa je bil to odnos Švedske do Evrope: opazovanje od daleč.
Medtem ko je bila Evropa po drugi svetovni vojni v ruševinah, je bila Švedska nedotaknjena. Gospodarsko smo bili bogatejši - a prikrajšani za Evropsko skupnost. Pred dvajsetimi leti je bila prerezana bodeča žica med Avstrijo in Madžarsko. Porušen je bil berlinski zid, Evropa pa se je spremenila skoraj čez noč. Številne države so se nato podale na potovanje, ki se je končalo s tem, da predstavniki 27 držav danes sedijo v tej dvorani. Švedska je bila ena teh držav.
Če začnete pozno, potrebujete čas, da nadoknadite zamujeno. Konec osemdesetih let prejšnjega stoletja je na Švedskem začela zoreti politična zaveza Evropi. Počasi se je Švedska začela približevati Evropi in postajala čedalje bolj odvisna od nje. Švedski zunanji minister Carl Bildt je imel odločilno vlogo pri delu za vstop Švedske v Evropsko skupnost - z drugimi besedami, za sprejetje odprtosti, globalizacije in proste trgovine. Vodilo ga je trdno prepričanje, da Švedska spada v Evropo.
Pred osemnajstimi leti smo vložili prošnjo za članstvo v Evropski uniji. Naše prepričanje, da bi bila za življenja prebivalcev in našo prihodnost najboljša sodelovanje in skupnost z drugimi, da lahko nekaj prispevamo - in da se lahko veliko naučimo, je končno dozorelo. Nismo se več bali sodelovanja. Upali smo si biti del Evrope.
Ta leta od srede osemdesetih let prejšnjega stoletja naprej, ki so bila za Švedsko prelomna, so tekla vzporedno s poglabljanjem moje vključenosti v politiko. Močno sem hrepenel po Evropi, tako kot mnogi švedski politiki iz moje generacije. Spominjam se, kako sem bil kot mlad, novo izvoljen poslanec švedskega parlamenta povabljen, naj obiščem Evropski parlament. To je bil znak odprtosti in dostopnosti Parlamenta - kljub temu, da Švedska takrat ni bila članica Unije.
Nekaj let pozneje, leta 1997, potem ko se je Švedska pridružila Uniji, sem bil vključen v sestavljanje mladinske organizacije skupine PPE, Mladi Evropske ljudske stranke, sam pa sem postal njen prvi predsednik. Tako sem lahko videl, kako evropsko sodelovanje deluje v praksi. Skupaj smo iskali evropske rešitve evropskih težav. Ne samo, da smo se seznanili drug z drugim, temveč smo se seznanili tudi z zgodovino in kulturo drug drugega. To mi je omogočilo, da sem se seznanil s prestolnicami Evrope - in komaj lahko preštejem cerkve, ki sem jih obiskal med tem procesom.
V 20 letih je Švedska prišla od opazovanja z razdalje do tega, da je dejaven del evropskega sodelovanja. To je posledično vplivalo na švedske prebivalce. Pred desetimi leti je eden od treh Švedov menil, da je članstvo v EU dobro za državo, vendar jih je ravno toliko menilo nasprotno. Danes se je mnenje obrnilo. Skoraj dva od treh Švedov menita, da je članstvo v EU dobro za Švedsko. Junija je na volitvah v Evropski parlament glasovalo več kot 45 odstotkov Švedov. To je osem odstotkov več kot leta 2004 in je nad evropskim povprečjem. Danes je Švedska država, ki ceni in ima pozitivno mnenje o članstvu v EU. Tega smo se ovedeli nekoliko pozno, vendar smo trdo delali, da smo nadoknadili zamujeno. To je zmaga za vse nas, ki verjamemo v evropsko sodelovanje.
(Aplavz)
Gospod predsednik, poslanci, pred nami je vprašanje usode naše generacije - družbeni problem, ki za razliko od mnogih drugih počasi narašča - in samo v napačno smer. Naš planet ima vročino. Njegova temperatura narašča - in mi moramo ukrepati. Grenlandska ledena plošča se vsako leto stanjša za več kot 100 kubičnih kilometrov. Ledena plošča na Zahodni Antarktiki se čedalje hitreje taja. Vemo, da bi se samo zaradi odtajanega grenlandskega leda gladina morja lahko dvignila celo za dva metra. Posledice bodo zelo hude. Če bi se gladina morja po vsem svetu dvignila samo za en meter, bi svoje domove zgolj v Aziji moralo zapustiti sto milijonov ljudi. Najranljivejši so ljudje v Bangladešu, na vzhodu Kitajske in v Vietnamu.
Bile pa bi tudi druge hude posledice. Vreme se bo spremenilo, zaradi česar grozi izumrtje mnogih rastlinskih in živalskih vrst. To se bo zgodilo tudi, če ostanemo pod ciljno vrednostjo 2 °C, ki so jo določili Združeni narodi, kar sta prejšnji teden v Aquili potrdila tako skupina G8 kot forum gospodarskih velesil. Naše podnebje ogrožata tako naša uporaba fosilnih goriv kot naša odvisnost od njih. To je slaba novica. Kaj je torej dobra novica?
Čeprav se čas izteka, je še vedno na naši strani. A ukrepati moramo zdaj. Na voljo imamo že vse potrebno, da razširimo obnovljivo energijo in tehnologijo za izboljšanje energetske učinkovitosti. Po mnenju Mednarodne agencije za energijo (MAE) je več kot polovico ukrepov, potrebnih za to, da ciljna vrednost 2 °C ne bo presežena, mogoče izvesti z uporabo tehnologije, ki jo že imamo.
Poleg tega imajo ukrepi proti podnebnim spremembam zelo koristne stranske učinke - učinke, ki sami po sebi upravičujejo ukrepe. Če bomo porabili manj energije, bomo privarčevali denar. Izboljšali bomo javne finance, obenem pa bodo gospodinjstva imela več sredstev. Če bomo vlagali v obnovljivo energijo in energetsko učinkovitost, bomo izboljšali našo varnost preskrbe z energijo. Manj odvisni bomo od uvoza iz držav, ki so včasih politično in gospodarsko nestabilne. Naše naložbe v zeleno gospodarstvo bodo ustvarile nove možnosti zaposlitve in poganjale rast v prihodnjih desetletjih.
Naj navedem poseben primer. Januarja je veliko držav EU prizadela plinska kriza v Ukrajini. Prejšnji teden sem s predsednikom Juščenkom govoril o tem, kako bi se lahko izognili temu, da bi se kaj podobnega ponovilo. Hkrati je pomembno, da lahko pogledamo tudi z drugega vidika. Če bi Ukrajina vlagala v energetsko učinkovitost, tako da bi dosegla enako raven kot Češka republika ali Slovenija, bi bila količina privarčevane energije enaka celotnemu uvozu plina te države za lastne potrebe iz Rusije. Ukrajina bi potem lahko postala povsem neodvisna od uvoza plina iz Rusije, poleg tega pa bi privarčevala veliko denarja - zgolj z izboljšanjem lastne energetske učinkovitosti. Tu moramo iskati odgovore, ki zadevajo podnebje.
(Aplavz)
Pred dvanajstimi leti je bila v Kjotu ustanovljena koalicija voljnih. Vendar prostovoljni sporazumi ne zadostujejo. Če naj nam uspe doseči mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, potem se mora potovanje iz Kjota do Köbenhavna premakniti od koalicije voljnih do odgovornosti vseh.
Torej kako naj to dosežemo? Evropa mora ukrepati skupaj in kolektivno. Prevzeti moramo vodilno vlogo in držati svoje obljube. Evropa je ključna pri prepričevanju drugih, naj se pridružijo mednarodnemu sporazumu. Po vsem svetu moramo določiti ceno za emisije. Začeti moramo uporabljati nacionalne davke na ogljik in trgovanje z emisijami. Potem se bodo pojavile okolju prijazne alternative. Če se pri določanju cene za uporabo fosilnih goriv ne bo upošteval vpliv na podnebje, se bo globalno segrevanje nadaljevalo. Alternative se ne bodo pojavile. Ukrepi za povečanje energetske učinkovitosti ne bodo postali ekonomsko upravičeni.
Vendar to ni dovolj. Potrebujemo obširnejši odgovor na vprašanje "kako". Ni dovolj, da se emisije omejijo v skupini držav, ki prostovoljno pristanejo na zmanjšanje, a skupaj prispevajo samo 30 odstotkov emisij. Prav tako ne zadostujejo rešitve, ki temeljijo zgolj na omejitvah v večini razvitih držav. Čeprav bi tako imenovane države iz Priloge I zmanjšale svoje emisije na nič, bi zaradi hitro naraščajočih emisij držav v razvoju še vedno presegli ciljno vrednost 2 °C.
Zato moramo razpravljati o financiranju naložb v države v razvoju. Zagotoviti moramo hiter prenos tehnologije in zagotoviti moramo, da se tudi države v razvoju obvežejo, da bodo obrzdale razvoj, v katerega so trenutno usmerjene. Poleg tega bomo potrebovali jasne srednjeročne zaveze tudi za države zunaj Evrope. Odgovornost nekaterih mora zdaj postati odgovornost vseh.
Vem, da bo Evropski parlament sprejel svojo odgovornost. Švedsko predsedstvo vas šteje za naše zaveznike. Zdaj bi radi napisali zgodbo o tem, kako so bile preprečene podnebne grožnje, in želimo jo napisati skupaj z vami.
Gospod predsednik, poslanci, gospodarska in finančna kriza se je v nekaj tednih razširila po svetu kot požar. Nekateri so nanjo opozarjali, vendar je bila za večino presenečenje - zlasti njena obseg in silovitost. V globaliziranem svetu se težave hitro razširijo tudi na druge. Padec je tako močan, da nihče nima čudežnega zdravila, s katerim bi se iz njega hitro izvili. Usklajeno ukrepanje s strani EU je najboljše orodje, ki ga imamo za spoprijemanje z izzivi krize. Poleg tega gre lahko še veliko stvari narobe. V teh okoliščinah je EU uspelo prevzeti vodilno vlogo v teh časih preskušnje. Dogovorili smo se o garancijah in predpisih za podpiranje bank. Dogovorili smo se o skupnem načrtu za oživitev, da bi spodbudili gospodarstvo.
Predsednik Sarkozy in francosko predsedstvo sta imela pomembno vlogo pri tem delu, poudarim pa naj tudi, da je bil Evropski parlament gonilna sila. Zdaj moramo jesen nameniti razpravi o nadaljnjih ukrepih, ki nas bodo peljali skozi krizo. Gospodarski položaj ostaja težak, javne finance pa so obremenjene v vseh državah članicah.
Po napovedih Komisije bo primanjkljaj znotraj EU naslednje leto presegel 80 odstotkov BDP. Ne moremo si zatiskati oči in se pretvarjati, da to ni težava. Sredi vsega tega prav tako ne smemo pozabiti, da so za temi številkami ljudje, ki jih skrbi za delovna mesta in ki se sprašujejo, kako jim bo uspelo odplačati domove in ohraniti življenjski standard. Naša naloga je, da jim odgovorimo.
Če bodo milijoni Evropejcev izgubili svoja delovna mesta in bodo izključeni, bo ogrožena vsa naša blaginja in to v času, ko je naša blaginja že tako pod velikim pritiskom. Živimo dlje, obenem pa delamo manj in imamo manj otrok. Če se bo ta trend nadaljeval, bo čez 50 let v Evropi dvakrat več ostarelih oseb kot otrok. Kaj lahko torej naredimo?
Povrniti moramo zaupanje v finančne trge. Hitro moramo vzpostaviti učinkovit nadzor, da se v prihodnosti preprečijo podobne krize. Švedsko predsedstvo si bo prizadevalo, da bo do konca leta v Svetu dosežen sporazum o tem. Upamo, da nam boste pomagali, da bomo to dosegli hitro in prepričljivo. Naši državljani ne bodo sprejeli ponovne uporabe davčnih prihodkov za reševanje finančnih institucij, ki so ravnale neodgovorno.
Hitro se moramo izviti iz naraščajočih javnih primanjkljajev z usklajeno strategijo za izhod iz krize in postopno vrnitvijo k pravilom Pakta za stabilnost. Sicer bodo kratkoročnim neravnovesjem sledili kronični primanjkljaji. Čakala nas bodo velika zmanjševanja, ki so bila ponekod po Evropi že izvedena; in na Švedskem smo to že doživeli. Potem nas čakajo množična brezposelnost, socialni nemiri in naraščajoči davčni pritisk.
Zagotoviti moramo socialno razsežnost evropske politike, ki temelji na zdravih javnih financah in na vključevanju več ljudi na trg dela. To je daleč najboljši način za zaščito našega socialnega sistema. Vem, da je to precej pomembna zadeva tukaj v Evropskem parlamentu.
Nevzdržno je, da so trije od desetih delovno sposobnih Evropejcev izključeni iz trga dela. Naš cilj mora biti aktivna politika trga dela, ki lahko skupaj z dobro delujočimi sistemi socialne varnosti učinkovito obravnava spremembo. Okrepiti moramo zaposljivost posameznika in njegovo sposobnost, da se uveljavi na trgu dela. Poleg tega moramo aktivirati in ponovno aktivirati brezposelne. Zaradi večjega števila zaposlenih bo na voljo več podpore za tiste, ki niso zaposleni. Prav tako se moramo osredotočiti na reforme, posodobitev in prilagoditev novi stvarnosti. Svet zunaj EU ne miruje. Z velikansko hitrostjo se premika naprej. To je nekaj, kar moramo priznati in sprejeti.
Pregled lizbonske strategije EU bi lahko prispeval k potrebnemu programu reform. To razpravo bomo sprožili jeseni.
Med posledicami gospodarske krize lahko opazimo zamisli o povečanem protekcionizmu. STO potrjuje, da se je število ukrepov, ki omejujejo trgovino, v zadnjih treh mesecih precej povečalo. Zato pozdravljam dogovor iz Aquile o ponovnem začetku kroga pogajanj v Dohi - da se zagotovi, da države sveta ponovno stopijo na pot, ki je ugodna za prosto trgovino in za katero vemo, da dolgoročno koristi vsem nam. Cilj mora biti EU, ki bo iz te krize prišla močnejša.
Gospod predsednik, poslanci, ko potujem po Švedski in govorim o sodelovanju EU, dobim malo vprašanj o institucijah EU. Namesto tega vprašanja običajno zadevajo ukrivljene kumare, tobak za njuhanje in druge vsakdanje zadeve.
Vendar je institucionalni okvir pomemben, ker opredeljuje, kaj lahko naredimo in na katerih področjih. Zato je ratifikacija Lizbonske pogodbe tako pomembna. Zaradi Pogodbe bo EU bolj demokratična, preglednejša, učinkovitejša in vplivnejša na mednarodnem prizorišču. Vendar je od vsega najpomembnejše to, da se bo z uveljavitvijo Lizbonske pogodbe zaprlo poglavje o vase zazrti stopnji sodelovanja EU. Zdaj je čas, da EU pogleda ven in naprej. Švedsko predsedstvo je pripravljeno, da opravi vse pripravljalno delo, da se zagotovi gladek prehod na novo pogodbo, vendar je za to seveda potrebna ratifikacija Pogodbe s strani vseh držav članic. Upajmo, da se bo to uresničilo v naslednjih mesecih.
Mednarodni kriminal je čedalje močnejši. Za kriminalne združbe državne meje niso več omejitev za njihove dejavnosti. Opažamo lahko širitev trgovine z drogami in trgovanja z ljudmi. To je grožnja našim demokratičnim vrednotam in grožnja našim državljanom. Obenem je svoboda prostega prehoda mej temeljna za našo skupnost - za študij, delo in življenje v drugi državi EU. Vendar so za nove čase potrebni novi odgovori. Zato bomo jeseni pripravili osnutek novega programa na tem področju, ki ga bomo poimenovali stockholmski program. Stockholmski program bo naostril instrumente, ki vzpostavljajo varnost v EU in se borijo proti organiziranemu kriminalu in terorizmu.
Obenem bomo vzpostavili boljše ravnotežje med temi instrumenti in ukrepi, ki zagotavljajo pravno varnost in varujejo pravice posameznikov. Prav tako bo zagotovil, da bo za prosilce za azil v EU veljal skupen, pravno varen sistem - z bolj doslednim načinom sprejemanja teh prosilcev in obravnavanja njihovih prošenj za azil ter bolj dosledno politiko vračanja v domovino.
Mnogi si močno želijo prihodnost v Evropi. Obenem se prebivalstvo Evrope čedalje bolj stara. Prožen sistem za priseljevanje delavcev bi lahko združil ti dve dejstvi.
Gospod predsednik, poslanci, pred malo več kot 50 leti je šest držav položilo temelj za evropsko sodelovanje. Zdaj nas je 27. Povečala sta se naša moč in vpliv in povečali sta se naši blaginja in raznolikost. Evropa je postala boljša. Zaradi tega smo tudi bolje opremljeni za izkoriščanje priložnosti globalizacije in spoprijemanje z njenimi izzivi. Skupaj smo močni.
Govorimo o "pogajanjih" o članstvu. Vendar gre pri članstvu kvečjemu za to, da imamo skupne vrednote in upoštevamo skupna pravila. O tem zdaj razmišljajo tisti, ki so še zunaj - od Reykjavika prek Zahodnega Balkana do Ankare. Voditelja na Cipru imata zgodovinsko priložnost za dogovor o rešitvi, ki bo ponovno združila otok, ki je že odločno predolgo razdeljen.
Tisti znotraj so v skušnjavi, da bi dopustili, da postopek za članstvo postane priložnost za reševanje dolgotrajnih sporov. V takih primerih moramo najti rešitve, ki so v prid obema stranema in odpirajo pot naprej. Sicer ogrožamo naš napredek proti našemu cilju nadaljnjega evropskega združevanja. Švedsko predsedstvo si bo prizadevalo za nadaljevanje postopka širitve v skladu z zavezami EU in zgolj na podlagi meril, ki se uporabljajo. Delovali bomo kot "nepristranski posrednik".
Gospod predsednik, poslanci, z močjo in vplivom je povezana mednarodna odgovornost, ki se jo še vedno trudimo prevzeti. S tem je povezana dolžnost, da se ta odgovornost uporablja v korist vseh. EU si mora prizadevati za mir, svobodo, demokracijo in človekove pravice. Naša odgovornost je, da podpremo najrevnejše in najranljivejše države sveta, da izpolnimo razvojne cilje tisočletja ZN. Naša odgovornost je tudi, da podpremo delo ZN na drugih področjih, da sodelujemo z našimi strateškimi partnerji, da se ukvarjamo s kriznimi žarišči po svetu - naj gre za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, v Iranu, Afganistanu, Pakistanu, Severni Koreji ali velike izzive na afriški celini.
Vendar smo odgovorni tudi za regionalne pobude, kot sta Unija za Sredozemlje in vzhodno partnerstvo, ki vzpostavljajo stabilnost in sodelovanje med sosednjimi državami z različnimi okoliščinami.
Posebej sem hvaležen za to, da je bil Evropski parlament gonilna sila v povezavi s sodelovanjem v regiji Baltskega morja. Parlament je leta 2005 predložil osnutek strategije za regijo. Zdaj upamo, da se bo ta pobuda uspešno končala s sprejetjem strategije za regijo Baltskega morja na oktobrskem zasedanju Evropskega sveta.
Konflikti na Balkanu v devetdesetih letih prejšnjega stoletja so postali izhodišče za vključevanje EU kot kriznega upravitelja - vključevanje, ki zdaj nenehno narašča. Danes je EU vključena v približno 10 pobud za reševanje krize po svetu.
Dandanes svetovni problemi trkajo na vrata EU. Po vsem svetu - in v veliki meri tudi na območjih, ki so nam najbližja - je upanje mnogih ljudi, da bi se lahko samostojno razvijali, povezano z našim sodelovanjem. Skupaj izpolnimo njihova pričakovanja.
(Aplavz)
Gospod predsednik, poslanci, zaradi evropskega sodelovanja naša celina danes živi v miru in blaginji, v svobodi in stabilnosti. Imamo odprte meje in socialni model, ki tržno gospodarstvo združuje z medsebojnim spoštovanjem. To je naša skupna Evropa. Vendar želijo naši državljani vedeti tudi, da so Evropo ustvarile zamisli za prihodnost in da naše sodelovanje nima le zgodovinskega namena, temveč je usmerjeno tudi naprej. Zato imamo mi kot njihovi izvoljeni predstavniki odgovornost, da povemo, kaj želimo narediti z Evropo. Naj vam povem, kako vidim Evropo prihodnosti.
Želim si Evropo, ki si na mednarodnem prizorišču učinkovito prizadeva za demokracijo, mir, svobodo in človekove pravice ter si na zunanjepolitičnem področju upa ukrepati. Kajti med nami so ljudje, ki so izkusili, kako je živeti brez demokracije in svobode, kar nam daje verodostojnost za ukrepanje.
Želim si Evropo, ki je na čelu boja proti podnebnim grožnjam, ki zavrača skušnjavo, da bi konkurirala na podlagi industrije, ki ne plačuje za emisije, ki uničujejo naše podnebje, in ki zagotavlja spodbude, zaradi katerih se zelena tehnologija izplača, tako da bodo naši otroci in otroci naših otrok lahko doživeli naravo, kakršno poznamo mi.
Želim si Evropo, ki prevzame odgovornost za gospodarstvo. "Posojanje za zapravljanje" ne more biti edino geslo. Prav tako ne morejo biti "dobički zasebni in izgube državne". Ponovno vzpostavimo naše javne finance, uredimo zdrave finančne trge in zagotovimo gospodarske reforme, ki jih potrebujemo za rast in industrijo, ki bo konkurenčna tudi v prihodnje.
Želim si Evropo, ki bo še naprej razvijala svoj socialni model, Evropo, ki dobro delujoč socialni sistem združuje z rastjo - s socialno kohezijo, Evropo, ki z delom, podjetnostjo in zdravimi javnimi financami ustvarja prostor za vzdrževanje in razvijanje naših socialnih modelov v korist vseh naših državljanov.
Želim si Evropo, ki si ne dopusti, da bi jo premamili kratkoročni pohodi protekcionizma, Evropo, ki ščiti notranji trg, ki je bil podlaga našega sodelovanja v EU in omogoča prost pretok blaga in storitev prek naših meja v našo korist in korist preostalega sveta.
Želim si Evropo, ki sprejema neenakosti, ki je odprta za argumente drugih in je trdno odločena, da bo našla kompromise, vse z namenom, da bi služila skupnemu interesu. Takšna Evropa bo vedno močna.
(Aplavz)
Gospod predsednik, poslanci, v čast mi je, da sem tukaj z vami in predstavljam evropsko demokracijo. Veliko ljudi mi je reklo, da bo to najtežje predsedovanje v zadnjih letih. Veliko je izzivov in pripraviti se moramo na nepričakovano. Mnogi sprašujejo, ali država v velikosti Švedske lahko prevzame to odgovornost. Sama ne - a skupaj se lahko spoprimemo s temi izzivi. Naredimo to z vizijo in zagonom, s pobudo in pogumom. Evropa to potrebuje. Prebivalci Evrope to potrebujejo. Pri evropskem projektu gre za sanje o skupnem reševanju težav ljudi. Zaradi teh sanj je Evropa močna. To leto, leto 2009, je prelomno leto za evropsko sodelovanje. Imamo možnost narediti naslednji korak. Švedsko predsedstvo je pripravljeno, da se spoprime z izzivom. Spoprimimo se z njim skupaj!
(Glasen aplavz)
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, to niso običajni časi in to ne bo običajno predsedovanje. Poleg ustaljenega zakonodajnega dela bo švedsko predsedstvo moralo obravnavati tudi druge vrste zelo političnih izzivov in za reševanje teh izzivov ni nikogar primernejšega od predsednika vlade Reinfeldta in skupine švedskega predsedstva.
Danes želim poudariti dva od največjih političnih izzivov za Evropsko unijo v naslednjih šestih mesecih: reševanje gospodarske krize in ambiciozen mednarodni sporazum o podnebnih spremembah, ki ga je treba doseči na pogajanjih v Köbenhavnu.
Najhujša finančna in gospodarska kriza, kar jih pomnimo, še naprej uničujoče vpliva na naše skupnosti in družine, predvsem zaradi nadaljnjega naraščanja brezposelnosti. Glavna prednostna naloga ostaja to, da se gospodarstvo spravi nazaj na pravo pot. Skupno delovanje Evropske unije je vodilo do edinstvenega prizadevanja davčne politike, ki ima konkretne rezultate.
Prav tako smo pokazali solidarnost med državami članicami, na primer s podvojitvijo zgornje meje za plačilnobilančno podporo za države članice zunaj evrskega območja na 50 milijard EUR. Zdaj moramo v celoti izvajati sveženj za oživitev gospodarstva v vseh njegovih vidikih in zagotoviti, da se pretvori v ustvarjanje delovnih mest in spodbujanje gospodarske dejavnosti v praksi.
Menim, da je zelo pomembno, da se da prednost ukrepom, ki omejujejo brezposelnost in zaradi katerih bodo ljudje spet imeli delo. Tukaj lahko gradimo na rezultatih vrha o zaposlenosti, ki je potekal maja v okviru pobude Komisije s češkim, švedskim in španskim predsedstvom. Uresničiti moramo skupne zaveze do mladih in zaposlenosti.
Seveda so za politike trga dela odgovorne države članice, vendar za pomoč državam članicam pri ohranjanju zaposlenosti ljudi in njihovem usposabljanju za delovna mesta prihodnosti lahko uporabimo in moramo uporabiti obstoječe evropske instrumente. Zato bo Evropska Komisija v kratkem predlagala poenostavitev postopkov strukturnih skladov in odstopila od potrebe po nacionalnem sofinanciranju iz Evropskega socialnega sklada za leti 2009 in 2010. Prav tako bomo prerazporedili sredstva, tako da bomo financirali novi mikrokredit za zaposlovanje in socialno vključevanje. Upam da bo ta parlament podprl te predloge.
Predlogi Komisije na podlagi de Larosièrovega poročila, ki sem ga naročil oktobra lani, bodo osnova za okrepljeni nadzor in ureditev finančnih trgov. Z že predloženimi predlogi - od katerih sta jih že veliko sprejela ta parlament in Svet, nekateri pa so še v našem postopku odločanja - dejansko prevzemamo vodilno vlogo v svetu pri reformi mednarodnega finančnega sistema. Prepričan sem, da bomo to vlogo imeli tudi na vrhu G20 septembra v Pittsburghu.
Nadaljnji razvoj pri teh vprašanjih v naslednjih šestih mesecih je bistven za vzpostavitev novega gospodarstva, ker - bodimo si na jasnem - gospodarstvo po krizi ne more biti in ne bo tako kot pred krizo.
Preurediti moramo naš gospodarski model in vrniti vrednote v osrčje našega socialnega tržnega gospodarstva, kamor sodijo. Zgraditi moramo gospodarstvo in družbo, ki temeljita na priložnosti, odgovornosti in solidarnosti, gospodarstvo, ki bo moralo ponovno iznajti nove vire rasti, ker se ne moremo večno zanašati na denarno in davčno spodbujanje; Evropo odprtih in dobro delujočih trgov; Evropo pametne, zelene rasti; Evropo z učinkovitejšima ureditvijo in nadzorom finančnih trgov; Evropo, ki poglablja svoj enotni trg in v celoti izkorišča njegov potencial; Evropo, ki zavrača težnje po drobljenju ali protekcionizmu.
Glede podnebnih sprememb je Evropa že prva regija na svetu, ki izvaja daljnosežne, pravno zavezujoče podnebne in energetske cilje. Ponosen sem na to, kako je Komisija sodelovala s prejšnjima Parlamentom in Svetom pri sprejemanju te zakonodaje, in želim tesno sodelovati z vami in predsedstvom pri pripravah na Köbenhavn.
Naša vodilna vloga je bila zelo cenjena na srečanjih skupine G8 in foruma gospodarskih velesil prejšnji teden v Aquili. Najbrž ste slišali za napredek, ki je bil dosežen na teh srečanjih. Prvič so se vsi udeleženci zavezali, da bodo omejili naraščanje temperature na 2 °C in tako upoštevali znanstvene izsledke o podnebju. To je vsekakor dobrodošel korak naprej, vendar se ne smemo slepiti: ambicije in zaveze drugih se še ne morejo meriti z našo ambicijo in našo zavezo. Evropa je veliko bolj daljnovidna od preostalega sveta in to me 145 dni pred Köbenhavnom, odkrito povedano, skrbi.
V naslednjih tednih bomo okrepili naše delo z mednarodnimi partnerji, da bomo v Köbenhavnu zagotovili jasne zaveze. Prav tako moramo doseči napredek pri potrebnih sredstvih za podpiranje držav v razvoju in spodbujanje prenosa tehnologije. Septembra bo Komisija predložila svoje predloge za financiranje, tako da bomo lahko oblikovali evropsko soglasje in se pogajali z drugimi.
Program za podnebne spremembe je seveda tesno povezan z drugo prednostno nalogo: varnostjo preskrbe z energijo. Danes bo Komisija sprejela predloge za okrepitev naših predpisov, ki urejajo varnost oskrbe s plinom in krepijo solidarnost med državami članicami, in prepričan sem, da bo švedsko predsedstvo ob vaši podpori nadaljevalo s tem.
To so najpomembnejše prednostne naloge - in to upravičeno. Vendar je še veliko drugega pomembnega dela, ki ga je treba opraviti v naslednjih šestih mesecih. Naj poudarim samo stockholmski program, v zvezi s katerim je Komisija nedavno predložila ambiciozno vizijo, da se v jedro naše politike na področju pravosodja, svobode in varnosti postavi državljan, da se varnost uravnoteži z varstvom državljanskih svoboščin in temeljnih pravic.
Evropska unija se je v tem desetletju večino časa ukvarjala z razpravami o notranji institucionalni ureditvi. Našo Pogodbo o ureditvi je nujno treba spremeniti, da se razširjena Evropska unija opremi za demokratično in učinkovito delo. Upam, da bo Lizbonska pogodba ratificirana v naslednjih mesecih, tako da bodo začele veljati njene določbe in se bomo s programom politike, ki sem ga pravkar omenil, lahko premaknili naprej.
Razprava o postopku je pomembna, vendar menim, da je razprava o vsebini še pomembnejša. Švedsko predsedstvo bo tako kot naslednje špansko predsedstvo moralo nadzirati - upajmo - zapleten prehod na novo Pogodbo, pri čemer bosta Komisija in Parlament morala v celoti odigrati svojo vlogo.
Evropska unija je vedno znova opredeljevala samo sebe, od začetnega poslanstva, da pozdravi od vojne razrušeno celino, prek vzpostavitve notranjega trga do ponovne združitve Evrope. V teh zadnjih 50 letih je Evropa vedno znova presegala pričakovanja in preganjala dvome. Prepričan sem, da se bomo spoprijeli tudi z novim izzivom, ki je pred nami: polaganjem temeljev za pametno, zeleno gospodarstvo prihodnosti. Uspelo nam bo, če bomo upoštevali najpomembnejši nauk polstoletnega evropskega združevanja: Evropska unija napreduje, kadar vsi njeni deli sodelujejo v duhu odprtosti, zaupanja in partnerstva. Program švedskega predsedstva to priznava; Evropska komisija je pripravljena odigrati svojo vlogo in prepričan sem, da je tudi ta parlament pripravljen odigrati svojo.
(Aplavz)
Joseph Daul
Gospod predsednik, običajno se ne obračam na vas, vendar vam bom danes prvič namenil eno minuto.
Prvič, gospod Buzek, klanjam se vam kot članu odporniškega gibanja in enemu od ustanoviteljev Solidarnosti, kot človeku iz Šlezije, ki ni nikoli pozabil svojih korenin, svoje zgodovine ali svojih vrednot. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) je ponosna tudi na to, da je prepričala veliko večino poslancev vseh političnih usmeritev - vključno z gospodom Schulzom -, da vas je izvolila za predstavnika 500 milijonov državljanov. Da, gospod predsednik, vaša izvolitev je simbol te odprte Evrope, te strpne Evrope, te politične Evrope, ki jo zagovarjata skupina PPE in večina kolegov poslancev, ki so prisotni tukaj.
Predsednik Sveta, predsednik Komisije, od vas pričakujemo, da bo švedsko predsedstvo v naslednjih šestih mesecih zaznamovalo predvsem ukrepanje - z drugimi besedami, ob soočanju z izzivoma na področju gospodarstva in podnebnih sprememb pravimo, da je treba narediti več in delati hitreje, da bomo prišli iz krize s tem, da bomo v celoti vzpostavili delovanje našega modela socialnega tržnega gospodarstva. Trdno sem prepričan, da nam bo samo vitalnost gospodarstva omogočala izvajati resnično socialno politiko, ki jo potrebujemo.
Če si želimo oživitve gospodarstva in če si želimo, da ta pride iz Evrope in ne iz Azije, kakor se pričakuje, potem moramo vsekakor pospešiti stvari danes. Ko se bo kriza končala, bodo zmagovalci tisti, ki so stavili na inovacije, usposabljanje - na kratko, ukrepanje.
V zvezi s tem skupina PPE med drugim predlaga, da se poveča podpora za mala in srednje velika podjetja, ki so ključnega pomena za ohranjanje in ustvarjanje delovnih mest. Nadalje, gospodarska kriza - pri tem vztrajam - ne zahteva nacionalnega odziva, temveč evropski odziv. Še več, naši sodržavljani so prepričani o tem, treba je le pogledati javnomnenjske raziskave v različnih državah: prepričanih je več kot 66 % Nemcev in več kot 70 % Evropejcev.
Gospod Reinfeldt, gospod Barroso, skupina PPE od vas pričakuje, da boste naredili več in delali hitreje tudi v zvezi z bojem proti globalnemu segrevanju. Odgovornost Evrope, ki jo vodite, je, da vodi svet pri teh ukrepih, za katere vsi priznavajo, da so nujni in prednostni. In ni boljše priložnosti za ukrepanje in pospešitev stvari, kot je konferenca o podnebnih spremembah, ki bo decembra v Köbenhavnu, z drugimi besedami, na našem terenu!
Pri vprašanju o podnebnih spremembah je Evropa brez vsakršnega dvoma dokazala, da lahko ukrepa, kadar to želi. Zdaj je treba to unovčiti, da se nam bodo druge svetovne sile pridružile. Seveda mislim na Združene države, ki morajo svoje besede spremeniti v dejanja, a v mislih imam tudi države v gospodarskem vzponu, najsi bo to Kitajska, Indija ali Brazilija, ki ne morejo več ignorirati dejstva, da so precej odgovorne za globalno segrevanje. Zato bomo švedsko predsedstvo ocenjevali po tem, kako bo obvladovalo krizo, in ob upoštevanju njegovih rezultatov na področju okolja.
Za konec naj povem, da mora biti Evropa za odločno ukrepanje na teh dveh frontah opremljena z ustreznimi institucijami. Zadnje leto nam je pokazalo, da je bilo z enako pogodbo in enakim zastarelim načelom soglasja mogoče doseči napredek Evrope, da pa je bilo mogoče doseči tudi zastoj. Gre za vprašanje politične volje, gospod Reinfeldt, gospod Barroso. Pospešite stvari: to je tisto, kar od vas v naslednjih šestih mesecih zahtevamo v skupini PPE, v kateri verjamemo v švedsko predsedstvo. Pospešite stvari: to je tisto, kar so Evropejci zahtevali s tem, ko so izvolili ta parlament, in to je tisto, kar jim moramo zagotoviti, če želimo, da jih bo čez pet let na volitve prišlo več.
(Aplavz)
Martin Schulz
Gospod predsednik, predsednik vlade Reinfeldt, gospe in gospodje, švedsko predsedovanje prihaja v času novih začetkov za institucije. Na novo ne začenja le ta parlament; Evropa je v obdobju prehoda med Pogodbo iz Nice in Lizbonsko pogodbo in - kakor vsi vemo - je to čas negotovosti, v katerem vseeno potrebujemo jasnost glede odločitev v Evropski uniji in njenih državah članicah na področju gospodarske politike, finančne politike, politike trga dela in podnebne politike.
O tem ste govorili in strinjam se z veliko tega, kar ste povedali. Podnebne spremembe so seveda najpomembnejše vprašanje in dali ste jim ustrezno prednost. Seveda je tudi tako, da je za krizo zaposlovanja potrebna takojšnja in ustrezna rešitev. Zato od vas zahtevamo, da med predsedovanjem spodbujate države članice k temu, da bodo naložbene načrte in načrte za oživitev gospodarstva jemale bolj resno kot doslej.
Pred vsem potrebujemo zaščito delovnih mest - zdaj, ne naslednje leto, saj je nevarnost za obstoj delovnih mest prisotna tukaj in zdaj. Varnost zaposlitve je ključnega pomena za notranjo stabilnost družbe. Zato pričakujemo, da boste poglavitno prednost dali delovnim mestom in varnosti zaposlitve v kakršni koli obliki, na primer z združevanjem politike varstva okolja in industrijske politike, kar je zelo inteligentna rešitev.
V zvezi z varnostjo zaposlitve bi vam rad povedal naslednje, gospod Reinfeldt: tisto, kar resno ogroža delovna mesta v Evropi in je celo še večja grožnja socialni koheziji, je sodna praksa Sodišča Evropskih skupnosti. Kakor ste pravkar povedali, veliko potujete po Švedski in Evropi. Mi tudi in od naših državljanov slišimo, da si ne želijo Evrope, v kateri se podjetja selijo iz države v državo in nižajo ravni plač. Zato potrebujemo pobude Evropske unije.
(Aplavz)
Te pobude potrebujemo zaradi odločb Sodišča Evropskih skupnosti v zadevah Laval, Viking, Rüffert in Luksemburg. To so ukrepi, ki jih morate - predvsem vi, ker ta napačna politika, ta napačna sodna praksa zadeva Švedsko - obravnavati med svojim predsedovanjem.
Obravnavati morate tudi drugo institucionalno vprašanje, namreč vprašanje o načinu imenovanja naslednje Komisije. V zvezi s tem moram povedati, da imam do neke mere vtis, da novi institucionalni začetki in negotovost glede tega, katero pogodbo bi pravzaprav morali uporabljati kot podlago za naše delovanje, ne vplivajo samo na vas, temveč tudi na vse vaše kolege v Svetu, in da nihče zares ne ve, kje smo. Nekako tako je kot pri Astrid Lindgren v vili Čira-Čara od Pike Nogavičke - Naredila si bom svet, kakršnega hočem. Čudovito!
Če predsednika Komisije imenujemo na podlagi Pogodbe iz Nice, bomo imeli 20 komisarjev. V tem primeru bi rad vedel, katera država ne bo imela nobenega komisarja. V zvezi s tem bo Svet seveda rekel: "Ne, nikakor ne želimo spodbuditi prelivanja krvi za zaprtimi vrati. Zato imamo čudovito rešitev - zaenkrat bomo komisarja predlagali na podlagi Pogodbe iz Nice. Komisija ne bo sestavljena prej kot v nekaj mesecih, do takrat pa bodo Irci opravili glasovanje in imeli bomo Lizbonsko pogodbo. Potem lahko o vsem drugem glasujemo na podlagi Lizbonske pogodbe. Odlično!"
Smo skupnost, ki temelji na pravu - vsaj tako sem mislil do zdaj - in v kateri je podlaga veljavno pravo. Veljavno pravo je Pogodba iz Nice. Sicer pa obstaja nekdo, ki mora kot varuh pogodb najprej pojasniti, katera pravna podlaga naj se uporablja. To je predsednik Komisije, vendar od njega nisem slišal niti besede o tem.
Zato bi rad natančno pojasnil, kaj pričakujemo. Moj predlog, predsednik vlade, je bil, da odločitve o formalizaciji ne sprejmete takoj, temveč najprej pošljete svojega kandidata v Parlament, da nam pove, kaj namerava narediti za oživitev gospodarstva, zaščito delovnih mest, boj proti podnebnim spremembam, uvedbo pakta o zaposlovanju, pobudo za direktivo o javnih storitvah in pobudo za izboljšanje direktive o napotitvi delavcev na delo ter vzpostavitev jamstva med Komisijo in Parlamentom glede ocenjevanja družbenih posledic pobud Komisije. O vsem tem bi s kandidatom lahko razpravljali že pred tedni, da bi ugotovili, ali bi na podlagi svojih predlogov prejel večino glasov v tem parlamentu. Potem bi vi lahko sprejeli odločitev o formalizaciji.
Vendar ste ubrali drugo pot. Rekli ste: "Ne, najprej bomo sprejeli odločitev o formalizaciji, potem pa bomo poslali kandidata." Bojim se, da je bila to še ena napaka, in bojim se tudi, da ta kandidat ne bo prejel večine glasov v tem parlamentu, če se ne bo zelo potrudil.
(Aplavz)
To bi rad natančno pojasnil, tako da si bomo že od začetka popolnoma na jasnem o tem, kar bo verjetno najbolj sporno vprašanje med vašim predsedovanjem. Pričakujemo institucionalno jasnost, pričakujemo družbenopolitično zavezo in menim, da bomo z vami, kar zadeva podnebno politiko.
Gospod predsednik, vam na čast sem natančno upošteval svoj čas za govor. Videli boste, da se bo čez nekaj sekund mojih šest minut izteklo. Ne bo potrebe, da bi me grajali - vedel sem, da to nameravate, in nisem vam privoščil tega veselja.
(Aplavz)
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, najprej bi gospodu Reinfeldtu rad povedal, da bo naša Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo v celoti podprla prednostne naloge švedskega predsedstva, namreč ratifikacijo Lizbonske pogodbe, za katero seveda pričakujemo, da bo izvedena hitro in v celoti; priprave na vrh o podnebnih spremembah v Köbenhavnu, ki je že bil omenjen in je prednostna naloga, ki jo v celoti podpiramo; in na koncu stockholmski program.
Poleg tega, in to je tema mojega govora, gospod Reinfeldt, bi rad opomnil na vprašanje, ki se omenja v vseh govorih v tem parlamentu - boj proti gospodarski in finančni krizi -, da bi vam povedal, da vodenje Evropskega sveta prevzemate v zelo določenem trenutku. Dobro je, da Svetu predseduje Švedska, ker imate posebne izkušnje na tem področju. V devetdesetih letih prejšnjega stoletja je Švedska doživela povsem enako gospodarsko krizo, kot jo doživljamo zdaj po vsej Evropi in po svetu. Doživeli ste krizo v nepremičninskem sektorju. V devetdesetih letih prejšnjega stoletja ste doživeli tudi finančno krizo in vse te težave ste rešili tako, da ste se neposredno lotili težav v finančnem sektorju.
Moje sporočilo vam je, da morate danes na evropski ravni ukrepati na povsem enak način, ker nam to manjka. Proti gospodarski krizi in finančni krizi se poskušamo bojevati s 27 različnimi pristopi v različnih državah in to ne bo nikoli delovalo.
Gospod Reinfeldt, od vas pričakujemo, da boste uporabili izkušnje, ki ste jih pridobili na Švedskem, ker ste bili za razliko od Japonske, ki je dolgo časa gospodarsko stagnirala, uspešni. Švedska se je izvila iz krize, ker ste se takoj lotili težav v finančnem sektorju, to pa se v Evropi za zdaj ne počne. Prevladuje miselnost, da lahko Združeno kraljestvo banke nacionalizira, medtem ko jih lahko drugi - zlasti Francija - dokapitalizirajo. V Nemčiji poteka ustvarjanje "slabih bank"; v državah Beneluksa se istočasno dela vse po malem. Zaradi tega ni enotnega pristopa. Združene države stabilizirajo svoje banke in odstranjujejo okužene naložbe, medtem ko imamo mi še naprej težave.
Zato od vas zahtevam, da izkoristite svoje izkušnje in predložite enoten načrt za reševanje finančnega sektorja Evrope, ki bo podlaga za oživitev gospodarstva. Brez tega načrta gospodarstvo nikoli ne bo oživelo; banke ne bodo začele ponovno posojati denarja in tako naprej. To mora biti vaša glavna prednostna naloga.
v imenu skupine ALDE. - Druga točka je, da upamo, da lahko skupaj s Komisijo predložite tudi nov načrt za oživitev gospodarstva, ker 27 različnih načrtov za oživitev gospodarstva v naslednjih letih ne bo doseglo potrebnih rezultatov. Absolutno nujno je, da Svet in Komisija skupaj prevzameta vodenje tega. Vem, da zdaj obstaja 27 načrtov za oživitev gospodarstva na državni ravni, vendar znotraj teh državnih načrtov opažamo številne protekcionistične ukrepe. Vaša odgovornost, gospod Reinfeldt, je, da svojim kolegom poveste, da je to bolje reševati tako, da se skupaj s Komisijo razvije en enoten načrt za oživitev gospodarstva in da se vlaga v trajnostno energijo in novo gospodarstvo.
Menim, da ste s svojimi izkušnjami na Švedskem iz devetdesetih let prejšnjega stoletja pravi človek na pravem mestu za to, da naredite, česar do zdaj še nismo: razvijete enotno strategijo v Evropski uniji za boj proti tej gospodarski in finančni krizi.
(Aplavz)
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospod Reinfeldt, gospod Barroso, moj kolega poslanec gospod Schulz je povedal vse, kar je za povedati o institucionalnih pomislekih, ki jih ima moja skupina glede prihodnjih volitev predsednika Komisije že dolgo časa. Strinjamo se s tem, kar je povedal. Želimo, da se celotna Komisija in vsi najvišji uradniki Evropske unije volijo v skladu s pogoji Lizbonske pogodbe, in pri tem ne bomo popustili niti za las. Vseeno, gospod Barroso, bi rada izkoristila priložnost, da pojasnim politične razloge za dvome moje skupine in njeno prepričanje, da s političnega vidika niste sposobni narediti tega, kar je po našem mnenju v sedanjih razmerah v Evropi nujno.
Vzemimo na primer pogosto omenjeno potrebo po novi ureditvi finančnih trgov. Imeli smo vrhe G8, vrhe G20, razširjene vrhe G8, evropske vrhe. Kako daleč smo prišli? Če si sliko ogledamo danes in naredimo primerjavo z igro monopolija, ki jo vsi poznamo, so se banke obnovile, šle so mimo mesta "pojdi naprej" in niso šle v zapor, z javnim odobravanjem so vzele več sto milijonov in potem preprosto začele novo igro. Mislim, da ljudje nikakor ne pretiravajo, ko pravijo, da je zaradi tega naslednji zlom neizogiben. Gospod Barroso, kaj se je zgodilo z vašim učinkovitim posredovanjem? Kje so vaši pravi rezultati? Ne vidimo dokazov zanje.
(Aplavz)
Kar zadeva podnebno politiko, veste, da smo v Skupini Zelenih/Evropske svobodne zveze ves čas naše evropske kampanje zagovarjali zeleni New Deal. Trdno smo prepričani, da je popolnoma napačno početi to, kar ste v zadnjih petih letih vedno znova počeli vi, gospod Barroso, namreč izigravali gospodarske strategije proti okoljskim in podnebnim strategijam. Menimo, da to sodi v preteklost in se mora nehati. O gospodarskem razvoju moramo razmišljati na trajnostni način, cilje varstva podnebja pa moramo uskladiti z okoljskimi cilji. To bo v prid gospodarstvu in bo ustvarilo na sto tisoče ali celo na milijone delovnih mest. Gospod Piebalgs je v svoji študiji ponovno potrdil, da to v zadnjih mesecih velja za energetski sektor. Po naših izkušnjah, gospod Barroso, niste v položaju, da bi nadaljevali ta zeleni New Deal.
Če povzamem, lahko povem samo, da so Evropejci v zvezi z varstvom podnebja na mednarodnem prizorišču v zadnjih mesecih blesteli zaradi svoje ponovno odkrite obotavljivosti - kako daleč res želimo iti s cilji zmanjšanja? - in nove skoposti in slednje na žalost velja tudi za Švedsko. Ustanovitev mednarodnega sklada za varstvo podnebja za revnejše države je potekala izjemno slabo. Dejstvo, da je še vedno skrivnost, da želijo Švedi vzeti denar iz na primer vreče za razvoj in ga dati v to vrečo za varstvo podnebja, je igra ničelne vsote in z vidika revnejših držav je to popolnoma nesprejemljivo. Hitro moramo prenehati s to novo skopostjo in novo obotavljivostjo v Evropski uniji.
(Aplavz)
Za konec, gospod Reinfeldt, lahko povem nekaj pozitivnega. Pripravljeni smo se prepirati z vami o novi opredelitvi Lizbonske pogodbe in z vami delati na tem. Rekli ste, da boste to naredili do konca leta. Pri tem vam bomo pomagali. Prav tako vas bomo podprli, če boste želeli narediti več v zvezi z vzhodno Evropo in Rusijo, vendar osredotočenost na pristno podnebno politiko ne sme biti izpostavljena zgolj v naslovu, treba jo je vnesti tudi v drobni tisk švedskega programa.
(Aplavz)
Michał Tomasz Kamiński
Gospod predsednik, najprej bi vam rad iskreno čestital za včerajšnjo izvolitev, izvolitev sijajnega predsednika - novega vodje Parlamenta. Čestitam vam, kakor dobro veste, gospod predsednik, kot poljski politik pa tudi kot človek. Veste, da sem po vaši zaslugi spoznal svojo ženo, in to je še vedno največji dosežek v mojem življenju. Čestitke in želim vam veliko uspeha pri vašem delu.
Skupina Evropskih konzervativcev in reformistov je pozorno poslušala vaš govor, predsednik vlade, in vesel sem, da lahko rečem, da imamo o zelo veliko zadevah enako mnenje kot vi. Menim, da je vaša napoved dejavnega ukrepanja za reševanje krize še posebej pomembna. Gospodarska kriza, ki je najhujša kriza, kar jih je po tridesetih letih prejšnjega stoletja doživela naša civilizacija, povzroča neutemeljeno zaskrbljenost po vsej Evropi - v revnejših in bogatejših državah, v državah na severu in na jugu. Vesel sem, da ste napovedali dejaven boj proti tej krizi, in vesel sem, da podpirate enake prednostne naloge kot mi - več svobode za trg, nižja raven ureditve, več gospodarske svobode, večja odprtost za prosto trgovino. To je recept za gospodarsko rast naše celine, naše Evropske unije.
Predsednik vlade, strinjamo se tudi z vašim prepričanjem, da je obravnavanje podnebnih sprememb pomembna zadeva. Vem, da imate drzne poglede na to temo, in želim vas spodbuditi k drznosti na tem področju. Vprašanje podnebnih sprememb zelo jasno kaže na to, da danes ne živimo samo v eni Evropi, temveč da živimo na enem svetu, kjer grožnje zadevajo vse in jih je treba rešiti učinkovito.
Zelo sem vesel, da ste boj proti kriminalu omenili kot resno težavo naše Evropske unije. Prepričan sem, da bomo zato, ker je Švedska močna na področju kriminalnih romanov, pod vašim vodstvom uspešni tudi na področju boja proti kriminalu.
Izjemno pomembno je, in vesel sem, da ste tako vi kot vaš minister za zunanje zadeve to nedavno omenila, da si nameravate pozorno ogledati naše sosede in sprejeti, upam, naklonjeno stališče do zamisli o širitvi EU. Ne smemo pozabiti, da so za vzhodnimi mejami EU države, ki so upravičene do tega, da so del demokracije in blaginje, v katerih živimo mi danes.
Žal moram reči, da se moja skupina v eni točki ne strinja z vami. To je vprašanje ratifikacije Lizbonske pogodbe. V povezavi z Lizbonsko pogodbo ste govorili o demokraciji - in prav je, da ste. Ne smemo pozabiti, da so prebivalci Irske zavrnili Lizbonsko pogodbo na demokratičnem referendumu. Ker spoštujemo demokracijo, bi morali spoštovati tudi glas Ircev.
Predsednik vlade, upam, da se bodo vaše prednostne naloge, s katerimi se skupina ECR v zelo veliki meri strinja, izkazale za priložnost, ki vam bo omogočila učinkovito vodenje Evropske unije in učinkovit boj proti krizi, ki je danes naša največja težava.
(Aplavz)
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospod predsednik, predsednik vlade Reinfeldt, gospe in gospodje, švedsko predsedstvo je predstavilo ambiciozen program, ki vključuje predlog za več preglednosti. Preglednost je potrebna zlasti v boju proti krizi, ki jo trenutno doživljamo.
Mnogi menijo, da je bila kriza povzročena daleč stran v ZDA in da jo je povzročilo nekaj bankirjev, za katere se govori, da naj bi bili pohlepni. Zdi se, da voditelji vlad v državah članicah EU niso imeli nič s krizo. So nedolžni. Tisti, ki se sončijo v nedolžnosti, ne naredijo ničesar za boj proti krizi. Menim, da bi preglednost morala vključevati tudi razpravo o pomanjkljivostih politike, ki so prispevale h krizi, in seveda tudi o bankirjih. Preglednost je v igralniškem kapitalizmu priljubljena.
Napeto pričakujemo, kaj se bo zgodilo s strategijo za regijo Baltskega morja, in podprl bi predsednika Sveta, če bi se ta osredotočil na dialog z Rusijo. Prav tako si želimo, da bi Evropska unija podprla zaveze predsednika Obame in predsednika Medvedeva glede zmanjšanja jedrskega orožja. Evropska unija bi morala izkoristiti to novo priložnost za razorožitev.
Švedsko predsedstvo si prizadeva, da bi se azilno pravo nadalje uskladilo in da bi Evropska unija postala privlačnejša za delavce migrante. Azilna politika naj bi bila tesno povezana z razvojno politiko. To je po našem mnenju dobro, vendar na strogo varovanih zunanjih mejah Evropske unije, predvsem v Sredozemlju, vsako leto med iskanjem zatočišča pred pregonom, revščino, naravnimi nesrečami in vojnami umre na tisoče ljudi. Kljub dragim sistemom za kontrolo mej, nadzor in zbiranje podatkov, s katerimi se preprečuje nezakonito priseljevanje, Konfederalna skupina Evropske združene levice/Zelene nordijske levice poziva k človeškemu ravnanju z begunci in priseljenci ter k spremembi gospodarske in trgovinske politike, da se zagotovi učinkovit boj proti vzrokom, zaradi katerih ljudje sploh postanejo begunci.
Švedsko predsedstvo se osredotoča na bolj vključujoče trge dela, da bi zagotovilo polno zaposlenost, zato se želi lotiti reform trga dela in ukrepov za enakost spolov. Tudi mi smo naklonjeni strategiji za dobre delovne prakse, ki bo podprla zvišanje plač in uvedla splošno zakonsko določeno minimalno plačo v vseh 27 državah. Želimo, da se EU dogovori o ciljih za minimalno plačo, katere raven znaša najmanj 60 % povprečne nacionalne plače, da se prepreči, da bi ljudje kljub redni zaposlitvi postali revni.
Še posebej pozdravljam tisto, kar ste rekli o Cipru, in želim vam veliko uspeha pri izvajanju vaših ambicioznih podnebnih ciljev.
Francesco Enrico Speroni
Gospod predsednik, gospe in gospodje, cenim dejstvo, da je švedsko predsedstvo poudarilo vprašanja, ki zadevajo naše sodržavljane, naše volivce, namreč spremembe okolja in podnebja, finančno krizo, zaščito delovnih mest in boj proti kriminalu, ker moramo biti za to, da bomo dobro opravili delo, usklajeni s tistimi, ki so nas izglasovali. Nič boljši ali slabši nismo od naših volivcev, vendar sem prepričan, da je pomembno, da delujemo v skladu s tem, kar od nas zahtevajo, in zdi se mi, da so te točke v skladu z usmeritvami, ki sem jih omenil.
Nadalje, predloge moramo seveda pretvoriti v konkretno ukrepanje in tu se bomo sporekli drug z drugim predvsem v postopku soodločanja, saj bomo mi kot Parlament in vi kot Svet določili predpise, ki bodo urejali življenja, zadeve in interese naših volivcev, in menim, da je to temeljna naloga nas zakonodajalcev.
Premagati moramo krizo zaupanja, ki nedvomno obstaja. Na to kaže slaba udeležba na volitvah za ta parlament in da bi to premagali, moramo delovati povsem v skladu z voljo naših volivcev. Morda bi se celo morali izogibati primerjavam: vaša država meji na Norveško; jaz živim blizu Švice. Ti državi sta zunaj Evropske unije, pa vseeno dobro živita; imata enake težave, vendar jima ne gre slabše kot nam, in tu je pomembno, da se opazi in pokaže, da se splača imeti Evropsko unijo.
Menim, da je to velik izziv, vendar menim tudi, da lahko s pomočjo vseh pokažemo, da naj Evropa ne bi bila breme, temveč priložnost za tiste, ki živijo v njej in so njeni državljani.
Barry Madlener
(NL) Nizozemska Stranka za svobodo je prišla v ta parlament, da bi zastopala nizozemske državljane in izterjala nazaj denar, ki ga je Nizozemska preplačala tej potratni in birokratski Evropi. Nizozemski volivci so Stranko za svobodo izvolili v ta parlament, da bi pojasnila, da nizozemski državljani menijo, da je šla širitev Evropske unije že odločno predaleč.
Gospod predsednik, ta parlament zapravlja svoj čas z urejanjem zadev, ki bi jih morale določati države članice same. Kar zadeva našo stranko, bi se smela Evropska unija ukvarjati le z zadevami, ki so povezane z gospodarskim in monetarnim sodelovanjem. Predvsem zaradi nizozemskih interesov bomo spremljali, kako švedsko predsedstvo ne dela nič za nizozemske državljane. Preprosto želite nadaljevati z Evropsko ustavo, ki so jo nizozemski volivci zavrnili in je v 99 % enaka Lizbonski pogodbi. Prav tako vam ne uspe narediti ničesar v zvezi s silno drago vsakomesečno selitvijo iz Bruslja v Strasbourg. Še več, te zadeve sploh niste uvrstili na dnevni red. Zakaj ne? To stane na milijone evrov in edina, ki ji je ta zamisel všeč, je morda Ikea, ki ima možnost prodajati selitvene škatle in dodatne omare.
Prav tako želimo, da se pogajanja s Turčijo takoj prekinejo. Turčija je islamska država in islamska ideologija je popolnoma v nasprotju z našo zahodno kulturo. Poleg tega Turčija nikakor ni evropska, ampak azijska država, turško članstvo pa bi nizozemske državljane spet stalo na kupe denarja. Turčija je lahko dobra soseda, vendar ne sodi v evropsko družino. Stranka za svobodo se zavzema za Evropo samostojnih držav, pod švedskim predsedstvom pa se nadaljuje gradnja zvezne naddržave, v kateri lahko države članice v čedalje manjši meri odločajo o svojih lastnih zadevah. Zato upamo, da bodo Irci dovolj pogumni, da bodo ponovno glasovali proti Lizbonski pogodbi. Prebivalci Irske imajo pri tem priložnost biti glas prebivalcev Evrope in v imenu Stranke za svobodo bi vas rad vprašal, kakšni bodo sklepi švedskega predsedstva v zvezi z rezultatom irskega referenduma.
Fredrik Reinfeldt
predsednik Sveta. - (SV) Gospod predsednik, dovolite mi, da vam vsem skupaj najprej čestitam za to, da ste bili izvoljeni za vodje skupin. Vem, da ste bili mnogi izvoljeni z zelo veliko podporo. Vem na primer, da je bil Martin Schulz ponovno izvoljen z zelo veliko podporo v skupini socialdemokratov. Pomembno je, da lahko odločno predstavljate svoje zadevne skupine.
Toplo sem pozdravil dialog, ki smo ga imeli, in posvetovanja, h katerim me je junija pozval Evropski svet. S tem se je ukvarjala ministrica za evropske zadeve Cecilia Malmström. Tudi sam sem se ukvarjal s tem prek telefonskih stikov in na srečanju, ki smo ga imeli na ladji za prevoze med otoki, medtem ko smo pluli po vodah pred Stockholmom in sedeli in razpravljali o nastalem položaju. Pozvali ste me, naj preučim možnost izvolitve Joséja Manuela Barrosa, ki ga je imenoval Evropski svet, za predsednika Komisije v drugem mandatu.
Številne zadeve, ki ste se jih dotaknili, so glavna vprašanja, ki jih želim obravnavati med švedskim predsedovanjem. Naj povem, da so za nas delovna mesta najpomembnejša. Želimo si Evropo, v kateri ima delo več ljudi. Razprava se mora začeti z vprašanjem, kako naj to dosežemo. Kakor je poudaril Joseph Daul, menim, da prek inovacij in usposabljanja; z drugimi besedami, stvari, ki v bistvu poganjajo podjetja in zaradi katerih so ljudje zaposljivi. Menim, da ima Martin Schulz prav, da moramo paziti, da se ne znajdemo v Evropi, v kateri bi konkurirali na podlagi slabih pogojev. To razpravo imamo na Švedskem, poteka pa tudi drugod po Evropi. Imeti nizko plačo ali je sploh ne imeti, to ni dobro izhodišče za spoprijemanje s konkurenco; nasprotno, samo z dobrimi pogoji se lahko spoprimemo s konkurenco prihodnosti.
Dovolite mi , da omenim nekatere druge stvari, ki so po mojem mnenju zelo pomembne za vodenje Evrope v krizi. Videl sem, kako je Komisiji - in sam menim, da je to pomembno - uspelo ubraniti načelo notranjega trga v času, ko ga številni poskušajo ogroziti in vpeljati protekcionizem. Zelo lahko je poslušati tiste, ki govorijo: "Zakaj niste rešili delovnih mest v tej državi?", ne da bi se zavedali, kaj bi se zgodilo, če bi vsi ravnali tako. Če bi jih rešili, bi v bistvu odpravili prosto trgovino in možnost za čezmejno trgovino. Tisto, kar je v osnovi ustvarilo bogastvo in blaginjo, bi se zelo hitro izgubilo, če se ne bi uprli pozivu k protekcionizmu. Menim, da sta zaščita notranjega trga in prosti pretok pomembno izhodišče za zaščito delovnih mest.
Trdno verjamem tudi v druge stvari, ki ste jih nekateri omenili, kot sta vlaganje v spretnosti in znanja ljudi in zagotavljanje mobilnosti na trgu dela. Menim, da je na primer eden od načinov, da se to doseže, ravno prosti pretok - tudi čez meje.
Kakor so omenili Martin Schultz, Rebecca Harms in Joseph Daul, menim, da je to tudi priložnost, da se proti temu borimo z zelenim trendom, da uvedemo gospodarstva z nizkimi emisijami, o katerih po vsem svetu govorimo kot o drugi poti za izhod iz krize. Pomembno je, kako upravljamo financiranje in kako vlagamo. Prav tako želim povedati - v tej točki se strinjam z Guyjem Verhofstadtom -, da je po švedskih izkušnjah z obvladovanjem krize v devetdesetih letih prejšnjega stoletja to mogoče le z obvladovanjem javnih financ. Izučilo me je, da se, kadar so primanjkljaji veliki in se poziva k racionalizaciji, zapostavijo ljudje z majhnimi prihodki in tisti, ki so najbolj odvisni od socialnih instituciji. Zato je politika, ki previdno ravna z javnimi financami, dobra za ljudi, ki so revni ali živijo z majhnimi prihodki.
V zvezi z vprašanjem podnebja - kar bo glavno vprašanje, ki ga bomo obravnavali pred vrhom v Köbenhavnu - bi rad povedal, da je res treba še veliko narediti. Čas se izteka.
Rebecci Harms bi rad povedal, da je za nas na Švedskem nenavadno, da se nas kritizira zaradi naših zavez pomoči. Povprečna vsota, porabljena za take zaveze v Evropi, znaša 0,4 odstotka bruto domačega proizvoda. Švedska je precej edinstvena, saj razvojni pomoči namenjamo en odstotek našega bruto domačega proizvoda. Zame sta ti zadevi povezani. Pod vodstvom našega ministra za pomoč smo opravili svojo revizijo v okviru pobud ZN. Med revizijo smo natančno analizirali, kako moramo pri našem razvojnem delu upoštevati podnebne spremembe. Z razvojnim delom ne morete nadaljevati, ne da bi obenem spremljali podnebne spremembe in njihovo vplivanje na revne predele zemlje. Zato teh vprašanj ne moremo ločiti in reči, da je to razvojna politika, tisto pa podnebna politika - nasprotno, ti vprašanji sta povezani in morata delovati skupaj.
V zvezi s Pogodbo bi Martinu Schulzu rad povedal, da je moja vloga zagotoviti učinkovito evropsko vodenje v težavnem obdobju. Državljanom, ki od nas zahtevajo ukrepanje v boju proti finančni krizi in v zvezi s podnebnimi vprašanji, moramo biti sposobni dati odgovore. Vsi smo politično dejavni in vemo, da je na področju politike tako, da naši državljani, kadar se zazremo vase in razpravljamo o imenih in vodenju, to dojamejo tako, kot da smo jim obrnili hrbet. Zazrti smo vase.
Zato bom naredil, kar v svoji vlogi lahko naredim. Evropski svet me je zadolžil, da dosežem jasen dogovor o našem sodelovanju in našem spoštovanju celovitosti Evropskega parlamenta - v skladu s Pogodbo iz Nice ali Lizbonsko pogodbo - pri našem predlaganju kandidata za mesto predsednika Komisije. V zvezi s Joséjem Manuelom Barrosom je treba povedati, da je bil v Evropskem svetu soglasno podprt, da je bil splošno znan kot kandidat in se je volivcem predstavil že pred volitvami. Seveda je to olajšalo moje delo - seveda ob upoštevanju dejstva, da bo Evropski parlament, ko boste pripravljeni sprejeti odločitev, imel priložnost, da podpre ali zavrne kandidata, ki ga je predlagal Evropski svet. Do takrat je čas za razprave, kar je, kakor vem, rekel tudi José Manuel Barroso, in za tovrsten dialog glede tega, kako naj se evropska politika razvija v prihodnjih letih. Upam, da se je o tem zdaj mogoče dogovoriti v skladu z doseženim dogovorom. To zdaj pričakujejo volivci Evrope in to nam bo omogočilo, da bomo učinkovito delovali skupaj.
José Manuel Barroso
Gospod predsednik, zastavljenih je bilo nekaj pomembnih vprašanj; poskusil bom zelo na kratko odgovoriti nanje.
Prvič, pomembno vprašanje gospoda Schulza glede pogodb. Posebej je omenil vlogo Komisije kot varuha pogodb. V Komisiji menimo, da je treba spoštovati veljavne pogodbe. Veljavna pogodba je Pogodba iz Nice. Vsi, ki tukaj sedite, ste bili izvoljeni v skladu s Pogodbo iz Nice. Če se predsednik Komisije izvoli zdaj, bo seveda izvoljen tako, kot ste bili izvoljeni vi, v skladu s Pogodbo iz Nice.
Vendar upam, da bomo imeli Lizbonsko pogodbo. Treba bo opraviti potrebne prilagoditve v zvezi s sestavo Parlamenta, ki po uvedbi Lizbonske pogodbe ne bo več enaka, saj bodo določene spremembe, in enako bo treba opraviti pri Komisiji. Vendar je Evropski svet upošteval vse vidike vašega poročila - poročila gospoda Dehaena -, ki je bilo sprejeto z veliko večino. Kar zadeva Evropski svet, je Svet pred formalizacijo svoje odločitve opravil posvetovanja, pri katerih se je upošteval tudi - in to dejansko prvič - rezultat evropskih volitev, da ne omenjam dejstva, da je obstajal kandidat, ki ga je podpirala politična sila.
Zdaj je treba pridobiti odobritev Evropskega parlamenta. Naj danes ponovim, kar sem povedal že v pismu, ki sem ga poslal predsedniku Evropskega parlamenta: o vsebini smernic za naslednjo Komisijo sem pripravljen razpravljati s katero koli skupino, ki želi o njih razpravljati. Kakor koli že, to je moje stališče do institucionalnih zadev.
Na politični ravni bi rad poudaril nekaj zelo pomembnega. Menim, da je pomembno, da se volitve predsednika Komisije povežejo z demokratičnimi volitvami, ki so že bile izvedene, vašimi volitvami. Izvoljeni ste bili na podlagi Pogodbe iz Nice in menim, da bi tudi predsednik Komisije moral imeti to legitimnost, ki naj bi nekako izhajala iz teh demokratičnih volitev.
Nadalje, glede na gospodarsko in finančno krizo - in menim, da se bodo tisti, ki podpirajo močno Evropo in želijo močno Komisijo, nedvomno strinjali - vprašanja predsedstva Komisije ne smemo pustiti nerešenega zdaj, pred dokončno ratifikacijo Lizbonske pogodbe, ki si jo vsi želimo - vsaj večina si nas jo -, ko ne vemo, kdaj bo ta pogodba začela veljati. Ne zdi se mi preveč modro, da bi Evropsko komisijo in njeno predsedstvo pustili obviseti v zraku, medtem ko doživljamo gospodarsko krizo, finančno krizo in socialno krizo in ko so pred nami zelo pomembna pogajanja v Köbenhavnu. Kakor koli že, odločitev je odvisna od Evropskega parlamenta, jaz pa sem se pripravljen udeležiti demokratične razprave, kakor sem se je udeležil pred petimi leti.
predsednik Komisije. - Glede drugega vprašanja o financah in gospodarstvu ter o tem, kar je povedal gospod Verhofstadt: vsi smo lahko bolj ambiciozni in v zvezi s tem naj vam povem, da se strinjam z vašo ambicijo. Vendar ne moremo reči, da nismo sprejeli Evropskega načrta za oživitev gospodarstva, to pa je bilo največ, kar so naše države članice sprejele.
Evropska komisija je predlagala več, vendar so naše države članice sprejele to. Rad bi vas opozoril na dejstvo, da so nekatere države članice - nič manj vplivne na začetku te krize - predlagale, da ne bi imeli načrta za usklajevanje. Druge so predlagale davčno spodbudo v višini 1 % in Evropska komisija je nemudoma predlagala spodbudo v višini 1,5 %, avtomatični stabilizatorji pa so dejansko znašali približno 5 %. Poleg tega smo sprejeli tiste pomembne odločitve v zvezi s plačilnobilančno podporo za nekatere članice zunaj evrskega območja ter dali nekaj pobud na svetovni ravni.
Zato se lahko zanesete, da bo Komisija naredila vse, kar lahko naredimo za okrepitev evropske ravni in skupnega pristopa, glede tega si bodimo na jasnem. A bodimo tudi pošteni do sebe: nismo Združene države Amerike - nismo združena nacionalna država -, zato smo seveda v različnih položajih. Ne morete od Nemčije in Latvije zahtevati, da ukrepata na enak način. V Evropi so države, ki prejemajo plačilnobilančno podporo, zato seveda ne moremo imeti enega pristopa, ki bi ustrezal vsem. Imeti moramo skupen pristop, vendar s posebnimi nacionalnimi odzivi, ker je to resničnost, s katero se soočamo v Evropi in s katero se bomo soočali v bližnji prihodnosti.
V glavnem imamo državne proračune. Zato se strinjam z vašim pristopom, da bi imeli bolj usklajen evropski načrt, namreč da se izvijemo iz te krize in vzpostavimo to vrsto pametne zelene rasti, ki si jo želimo; vendar moramo obenem sprejeti, da imamo 27 državnih proračunov, da imamo 27 ministrov za finance, da imamo poleg naše Evropske centralne banke 27 nacionalnih bank, in zelo pomembno je, da okrepimo evro in da imamo gospodarske politike in finančne politike, ki so trajnostne. Sicer bomo ogrozili evro, enega velikih uspehov evropskega združevanja.
Za konec, tudi v zvezi z vprašanjem podnebnih sprememb smo vedno lahko bolj ambiciozni. Vendar je bilo zame zelo pomembno, da je bil predsednik vlade Reinfeldt nedavno z menoj v Aquili, ko je generalni sekretar Združenih narodov rekel: "Vi ste lokomotiva sveta." Vedno smo lahko bolj ambiciozni, vendar Evropska unija vodi boj proti globalnim spremembam podnebja.
Nihče ni bolj ambiciozen od nas, zato bi seveda pričakoval vsaj priznanje za delo, ki ga je opravila ta Komisija skupaj z našimi državami članicami, da bi predložila ambiciozne predloge. Poskusimo zdaj prepričati druge, ker jih potrebujemo - ker problem podnebnih sprememb ni samo evropski problem, ampak je problem za naš planet. Menim, da z vašo podporo lahko dosežemo uspeh na konferenci v Köbenhavnu.
(Aplavz)
Gunnar Hökmark
(SV) Gospod predsednik, kot Šved s ponosom prisluhnem prednostnim nalogam švedskega predsedstva, ponosen pa sem tudi, da lahko tukaj spet pozdravim predsednika vlade Švedske.
Izzivi, s katerimi se soočamo, so zelo pomembni. Za nami je 20 let sijajnih, čudovitih sprememb v Evropi, zaradi česar je eden od prvih predstavnikov gibanja za svobodo Solidarnost zdaj predsednik Evropskega parlamenta. 20 let sijajnega razvoja so nam omogočili ideali, kot so demokracija, svoboda, pravna država in tržno gospodarstvo.
Zdaj živimo v času sprememb z novo pogodbo, podnebnim vprašanjem, zaradi katerega je potrebna dosledna politika, ki je sposobna vplivati na ves svet, in gospodarsko krizo. Zato je pomembno, da imamo predsedstvo, pa tudi parlament, ki nam je sposobno zagotoviti stabilnost v zvezi z javnimi financami, stabilnost v zvezi z notranjim trgom in stabilnost v zvezi z odprtostjo za čezmejno trgovino in pretok, kar nam lahko pomaga priti iz krize.
Ta vidik bi rad premaknil še za en korak. Odločitve, za katere zdaj tlakujemo pot prek švedskega predsedstva in v tem parlamentu, bodo določile tudi obliko, ki jo bosta po krizi imeli Evropa in Evropska unija - kakšno dinamiko bomo imeli na finančnih trgih ter kakšno zaupanje in verodostojnost bodo imeli ti trgi, kakšen bo prostor za inovacije in podjetja, za naložbe in nova delovna mesta.
Če so volitve v Evropski parlament kaj pokazale, so pokazale, da si državljani Evrope želijo manj birokracije in ureditve ter več odprtosti - prek meja in proti svetu. Ta odprtost bo ključna za to, da bo Evropa lahko postala vodilna sila za vrednote, ki so pred 20 leti začele spreminjati Evropo in h katerim lahko prispevamo tudi po svetu.
(Aplavz)
Marita Ulvskog
(SV) Gospod predsednik, najprej bi se rada zahvalila švedskemu predsedniku vlade za njegovo predstavitev tega, kar on in njegova vlada nameravata narediti v prihodnjih šestih mesecih.
Vemo, da smo v težkem izhodiščnem položaju; kriza je globoka. Gre za delovna mesta, gre za dramatično naraščajoče razlike, gre za generacijo mladih ljudi, ki gredo naravnost v brezposelnost, in seveda gre za okoljsko in podnebno krizo.
To je opisal tudi predsednik vlade Reinfeldt, a presenetljivi so sklepi. Kot osrednje vprašanje za švedsko predsedstvo niso bila izpostavljena delovna mesta ali naložbe, temveč sposobnost držav članic, da ohranijo proračunsko disciplino. Medtem ko se približujemo 27 milijonom brezposelnih v EU, je najjasnejše sporočilo švedskega predsedstva: proračunska disciplina. To ni samo napačno, temveč tudi zaskrbljujoče.
Na tem področju ima stranka gospoda Reinfeldta - v nasprotju s tem, kar je bilo prej povedano tukaj - tudi nekaj črnih madežev iz notranje politike v preteklosti. Zadnja konzervativna švedska vlada je gospodarstvo na Švedskem vodila v razpad in socialdemokratska vlada je morala urejanju naših javnih financ nameniti 10 let. Vendar ne moremo dovoliti, da bi stare pomanjkljivosti v notranji politiki v času resne krize določale program za vso EU. Kar potrebujemo, je obsežno vlaganje v delovna mesta, usposabljanje in zeleno spremembo - ne pa da se s proračunsko disciplino anoreksičnim gospodarstvom predpiše dieta.
Tudi John Monks, generalni sekretar Evropske konfederacije sindikatov, je izrazil pomislek glede tega, da je socialni razsežnosti švedskega predsedstva namenjene tako malo pozornosti. Večinoma leporečje, pravi gospod Monks, zelo malo v smeri realnih načrtov. Moja skupina se strinja s temi pomisleki, ki vključujejo tudi sindikalne pravice delavcev, kakor je v svojem govoru omenil Martin Schulz. Pogoji delavcev so se po sodbi v zadevi Laval in po sodbah v zadevah Viking, Rüffert in Luksemburg poslabšali. Njihove pravice so se zmanjšale.
Jaz in moja skupina od švedskega predsedstva zahtevamo jasno zavezo, da se bodo delavcem EU vrnile vse sindikalne pravice. Sindikalne pravice morajo imeti prednost pred prostim pretokom. To mora biti zelo jasno. Nočemo živeti v Evropi, v kateri se kriza rešuje s proračunsko disciplino in konfrontacijo. Novega predsednika, predsednika vlade Reinfeldta bi rada vprašala, ali je to sploh v programu.
Marielle De Sarnez
(FR) Gospod predsednik, soočeni smo z dvema vprašanjema. Prvo vprašanje je kriza. Kakor vsi vemo, potrebujemo dosleden in skupen odziv na gospodarsko in socialno krizo, torej Evropski načrt za oživitev gospodarstva, da se poveča vlaganje in podpre zaposlovanje. Evropa mora danes res pokazati, da je bolj pozorna do naših sodržavljanov in da jim je bližje, ko gre za težave, s katerimi se ti soočajo. Bolj mora pomagati tistim, ki so prizadeti zaradi krize. S tega vidika je položaj nujen.
Drugo vprašanje je vprašanje novega razvojnega modela, ki se mora oblikovati po koncu krize. To mora biti enostavnejši, bolj pošten in bolj trajnosten model, ki zagotavlja, da finance služijo realnemu gospodarstvu, ki razvija nove oblike solidarnosti med Evropejci, ki upošteva družbene in okoljske izzive v mednarodni trgovini in ki temeljito spreminja naše odnose z najrevnejšimi državami sveta, in tu imam v mislih predvsem Afriko.
Tema dvema glavnima vprašanjema se pridružuje tudi demokratična zahteva, ki zadeva postopek, za katerega ste odgovorni vi, švedsko predsedstvo. Cecilia Malmström - ki jo danes z veseljem pozdravljam - bolje kot kdor koli ve, da je v zvezi s postopkom imenovanja nekaj zelo pomembnih razlik med Pogodbo iz Nice in Lizbonsko pogodbo: navadna večina na eni strani in kvalificirana večina na drugi; imenovanje na eni strani in predlaganje na drugi; in različno število komisarjev, odvisno od pogodbe. Kar zadeva mene, dejansko zahtevam, da zagotovite spoštovanje duha in črke pogodb. To sodi na vaše področje in je zelo pomembno za verodostojnost naših institucij. Vnaprej se vam zahvaljujem.
Carl Schlyter
(SV) Gospod predsednik, čestitke za vaše imenovanje. Najprej bi rad pohvalil vlado za njeno odkrito zavezo do regije Baltskega morja in upam, da bomo pri tem dosegli napredek. Izredno dobro tudi izbirate besede o podnebnih spremembah. Zdaj bi seveda rad videl, da se te besede uresničijo. Pogosto pravite, da Evropa in Švedska prispevata samo majhen delež k svetovnim emisijam, ampak če v državah članicah EU prebiva zgolj osem odstotkov svetovnega prebivalstva, te države pa prispevajo 30 odstotkov emisij, potem je naša odgovornost tudi to, da velik delež dela v zvezi s podnebjem vzamemo resno. Tukaj pogrešam konkretne informacije.
Kako boste ravnali v zvezi z direktivo IPPC o industrijskih emisijah? Kako boste ravnali v zvezi z nezakonito sečnjo? Kako boste ravnali v zvezi z standardi za energetsko učinkovitost stavb in kako boste ravnali v zvezi z dejstvom, da letala ne morejo nadaljevati z izpuščanjem emisij in se obenem izogibati plačevanju 14 milijard EUR davka na energijo, ki bi ga morala plačati?
Potem bi rad omenil tudi stockholmski program in sporazum Acta. V zvezi s sporazumom Acta moramo zagotoviti odprtost. Nemško ustavno sodišče je povedalo, da morajo države imeti več vpliva, da morajo parlamenti imeti več vpliva. V pogajanjih o sporazumu Acta potrebujemo odprtost. Nadzora se ne moremo lotiti enostransko. Enako velja za moj domači kraj in stockholmski program. Naj to postane ime, ki se povezuje s prehodom EU s preganjavice pred teroristi na človekove svoboščine in pravice ter s krepitvijo azilnega prava in varstva zasebnosti. Potem bomo dosegli napredek.
Vicky Ford
Gospod predsednik, rada bi čestitala švedskemu predsedstvu za to, da je dalo prednost gospodarskim izzivom. V času gospodarske negotovosti je naša sposobnost, da se soočimo s katerim koli drugim našim izzivom, očitno manjša. Prav imate, da dajete prednost potrebi po ponovni vzpostavitvi javnih financ: izredno visoke ravni javnega dolga predstavljajo velike in dolgotrajne grožnje, ki nas utegnejo spremljati še desetletja, če se z njimi ne bomo spoprijeli zdaj. Vendar je sanacija finančnih institucij ključna tudi za to, da se ponovno vzpostavi zaupanje potrošnikov in povrne gospodarska rast, kaj šele denar davkoplačevalcev.
V svojih prednostnih nalogah razpravljate o pomembnosti nadzornega okvira. Dodala bi, da je nujna regulativna jasnost. Te dejavnosti so, kakor dobro vemo, globalne dejavnosti. Kapital, nadarjenost in posamezna podjetja se z lahkoto selijo. Potrebujejo izvedljive in opredeljene zakonodajne časovne razporede, dajanje prednosti zakonodaji in ustrezno posvetovanje.
Pozdravljam vašo zavezo do dela z G20, ker če v EU ne bomo usklajeni in bomo delovali enostransko, ne tvegamo samo tega, da bomo posojilojemalce in vlagatelje postavili v slabši konkurenčni položaj, temveč tudi, da bomo povzročili selitev dejavnosti iz ...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Eva-Britt Svensson
(SV) Gospod predsednik, najprej bi vam seveda rada čestitala za vaše imenovanje za predsednika in se vam obenem zahvalila za zanimivo izmenjavo mnenj, ki smo jo imeli v volilnem obdobju. Predsednik vlade in kolegi poslanci, zahvaljujem se vam za vaše poročilo o programu predsedstva. Prepričana sem, da bo švedsko predsedovanje z organizacijskega vidika zelo uspešno in da bo usposobljena švedska državna uprava predsedovanje opravila zares odlično.
Politično se seveda strinjam z mnenjem predsedstva o dveh velikih krizah - gospodarski krizi in podnebni krizi - in seveda sta to prednostni vprašanji. Vendar, kje je analiza? Gospodarske krize in podnebne krize ni vnaprej določila usoda. Krizi izvirata iz političnih odločitev, ki so bile sprejete. To je dobro, ker pomeni, da s političnimi odločitvami krizi lahko tudi rešimo - vendar ne vidim nobenega znaka, da bi se predsedstvo odločilo za drugačne politike. To je ista gospodarska politika, ki ne upošteva družbenih ali okoljskih pomislekov.
Jaz in veliko naših državljanov v programu pogrešamo pravice delavcev, ki so se v središču pozornosti znašle po sodnih odločbah, in socialna vprašanja, na katera ne dobimo odgovorov. Prav tako nismo slišali ničesar o splošno znani napredni politiki enakosti. V zvezi s stockholmskim programom se govori, da naj bi vzpostavil varnost, vendar v praksi nastaja država "velikega brata", ki ogroža človekovo zasebnost. Nikakor ne moremo sprejeti omejitev pravic do azila ali omejitev pravic, ki jih imamo kot svobodni državljani, v tem programu. Potrebujemo človeško azilno politiko in politiko priseljevanja.
Timo Soini
(FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Švedska je vedno spoštovala človekove pravice in demokracijo.
Pred časom so Švedi glasovali proti evru in to odločitev ste spoštovali, čeprav ste sami močno podpirali uvedbo evra. Zato je dokaj nenavadno, da mora Irska zdaj nemudoma ponovno glasovati o popolnoma enaki pogodbi.
V nordijski in švedski navadi je, da se spoštuje glas ljudstva. Želim vam veliko sreče in uspeha pri izzivu, pred katerim ste. Upam, da boste spoštovali vrednote najboljše vrste nordijske demokracije: ne s prisilo, temveč prek sodelovanja.
Zelo sem zadovoljen, da ste omenili Baltsko morje, in pri tem vprašanju vas v celoti podpiram. Baltsko morje je v težavah; umira in treba ga je rešiti. Vendar pri vsem tem manjka severna dimenzija in upam, da boste naredili veliko za to, da jo boste spodbudili, čeprav je niste omenili.
Hans-Peter Martin
(DE) Gospod predsednik, potrebujemo revolucijo v demokraciji. Potrebujemo drzne demokrate in v tem novem obdobju nujno potrebujemo vznemirljivo, demokratično in resnično učinkovito Evropo.
Ustvarjalni umetniki in zlasti svobodni pisatelji bodo imeli vlogo pri opredeljevanju vrednot te nove Evrope. Njihova necenzurirana domišljija bo sposobna zapreti birokratskega duha, ki namerava uničiti demokracijo, nazaj v njegovo steklenico. Konec koncev, ob rojstvu družbene spremembe so prisotne vznemirljive zamisli. Tisti, ki lahko ponudijo vizije upanja, s katerimi lahko prodrejo v misli ljudi - Švedi so bili v preteklosti pri tem še posebej dobri in v zvezi s tem popolnoma zaupam moji nekdanji kolegici Cecilii Malmström -, lahko tudi spodbudijo zanimanje ljudi za družbenopolitične zadeve.
Tako sem se namerno izrazil v zadnjem odstavku svoje nove knjige na začetku te zadnje volilne kampanje, ki je s seboj prinesla velike spremembe in je povezana s precejšnjo mero upanja, da boste predvsem vi s Švedske s svojo čudovito demokratično tradicijo in preglednostjo zdaj prepoznali znamenja časa. Ne samo, da se soočamo z gospodarsko krizo - in tu so se Švedi izkazali za preudarne s tem, da so jo v veliki meri preprečili -, temveč imamo opraviti tudi z dokaj zloveščim premikom v desno. Zato sem trdno prepričan, da se moramo demokrati družno zavzeti za resnično preglednost in da moramo zlasti držati skupaj v boju proti skrajni desnici.
Corien Wortmann-Kool
(NL) Prisrčna hvala za ambiciozne načrte, ki ste jih pripravili za naslednjih šest mesecev. Lahko vam povem, da veliko pričakujemo od vas, saj že od samega začetka slovite po tem, da se zavzemate za evropsko združevanje in naše evropske vrednote. Pomembno je, da rešitve, ki jih za izhod iz te gospodarske krize predložimo mi in na katerih delate vi, krepijo naše socialno tržno gospodarstvo.
Pomembno je tudi, da te rešitve niso v prid našim državljanom samo danes in jutri, temveč da zagotavljajo tudi prihodnost naših otrok. Zato je tako zelo pomembno, da še naprej gradimo na trajnostnem gospodarstvu in preprečevanju sprememb podnebja. Dobro je, da temu dajete tolikšno prednost v svojem programu. Iskreno upam, da bodo vaša prizadevanja na teh področjih pomagala zbližati države članice in da vam bo pri pripravah na konferenco v Köbenhavnu uspelo prepričati tudi največje akterje na svetovnem prizorišču, da dejansko prevzamejo svojo vlogo pri iskanju rešitve za spremembe podnebja.
Gospod predsednik, socialno tržno gospodarstvo je pomembno tudi v zvezi s trajnostnimi javnimi financami, saj so javnofinančni primanjkljaji breme za naslednje generacije. Zato je pomembno, da se upošteva Pakt za stabilnost in rast, dobro pa je tudi, da ste to izrecno omenili.
Gospod predsednik, sicer je ironično, ampak finančna kriza je Islandijo približala Evropski uniji. Upam, da je švedsko predsedstvo naklonjeno Islandiji, da pa je tudi strogo pri zagotavljanju, da Islandija izpolnjuje pristopne zahteve ter obveznosti v zvezi z evropsko zakonodajo in obveznosti do držav članic.
Hannes Swoboda
(DE) Gospod predsednik, predsednik vlade, upam, da mi dovolite, da se v zvezi s tem obrnem predvsem na Carla Bildta, ker bi se najprej rad dotaknil vprašanja širitve, predvsem na Balkanu.
Omenili ste, da bo ta postopek širitve počasnejši, kot bi si številni na obeh straneh želeli. Vendar je zelo pomembno, da se dajo jasni znaki. Od švedskega predsedstva pričakujem predvsem pomoč ljudem v jugovzhodni Evropi pri odpravljanju težav, s katerimi se soočajo tam - vključno z medvladnimi težavami -, tako da bodo ti ljudje imeli upanje, da pot v Evropo ne bo prekinjena, temveč da je še naprej mogoče napredovati, čeprav utegne trajati nekoliko dlje. Vendar morajo te države seveda opraviti ustrezne priprave.
Drugič, rad bi se dotaknil še ene teme, ki ste jo omenili, namreč vprašanja prestrukturiranja gospodarstva ter povezovanja gospodarske politike in okolja. Povedano je že bilo, da vas pri tem v celoti podpiramo. Menim, da je to pomembna naloga za Evropo. Res je, da smo v zvezi s tem daleč spredaj, vendar moramo še veliko narediti. Obenem narašča tudi brezposelnost. Raven brezposelnosti, ki jo vidimo danes v Evropi, še ni dosegla svojega vrhunca. Na žalost bo še slabše.
Zato je izjemno pomembno, da se omeni druga razsežnost, socialna razsežnost, saj bomo široko podporo zelenemu prestrukturiranju gospodarstva dobili samo, če bodo ljudje menili, da se resno jemljejo tudi njihove socialne potrebe in zahteve.
Predvsem nordijske države imajo veliko dobrih primerov aktivne politike trga dela. Ne kot EU ne kot posamezne države članice ne moremo ustvarjati delovnih mest, lahko pa pomagamo ljudem, ki so izgubili svoja delovna mesta, da čim prej ponovno najdejo delo. To je tisto, kar razumemo pod socialno Evropo - ta aktivna politika trga dela, ki jo potrebujemo v posameznih državah članicah in o kateri morata Evropska unija in zlasti Svet poslati jasno sporočilo. Končni rezultat zelenega prestrukturiranja gospodarstva bo nižja, ne višja brezposelnost. To je tisto, kar zahtevamo.
Olle Schmidt
(SV) Gospod predsednik, predsednik Sveta, lepo vas je videti tukaj! V teh nemirnih časih je veliko izzivov: huda gospodarska recesija, negotovost glede Lizbonske pogodbe in pogajanja pred konferenco o podnebju v Köbenhavnu. Veliko dela imate.
Predsednik sveta, nekaj pomembnih točk. Tudi svoje kolege v Svetu morate prepričati, da je protekcionizem vreden zgražanja. Moč EU je v njenih odprtih mejah in prosti trgovini. Državne subvencije za reševanje avtomobilske industrije niso rešitev. Finančna kriza zahteva nov svetovni red, vendar morajo biti predpisi uravnoteženi in ne smejo biti prekomerni. To jesen mora EU, kakor so omenili nekateri tukaj, priti nekoliko bližje spodobni azilni politiki. Energetska politika zahteva, kakor so povedali nekateri, tako realizem kot solidarnost. Nobenih novih plinskih kriz, nobene enostranske odvisnosti. Internet je bil pomembna tema v volilni kampanji. Tukaj ima Švedska veliko odgovornost, da uspešno dokonča tako imenovani telekomunikacijski sveženj. Pravna država mora veljati tudi v virtualnem svetu.
Upal sem, da bo Parlament med tem zasedanjem odobril imenovanje Joséja Manuela Barrosa za predsednika Komisije v novem petletnem obdobju. Vendar ga ne bo in to obžalujem. Zdaj ni primeren čas, da bi se EU zapletala v boje za oblast v institucijah. Zdaj je čas za politično vodenje in ukrepanje.
Evro je dokazal svojo moč. Kdaj bomo po mnenju predsednika vlade tudi na Švedskem pripravljeni postati polnopravni člani EU in imeti evre v svojih žepih? Hvala, in kakor pravimo v moji stranki: vso srečo!
Satu Hassi
(FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, Švedska ima zdaj veliko odgovornost za prihodnost človeštva. Predsednik vlade Reinfeldt, povsem upravičeno ste govorili o podnebni krizi.
Vemo, da tehnologija, ki jo potrebujemo v naslednjih desetletjih, obstaja in da je na voljo po zmerni ceni, vendar je najbolj težavno to, da je varstvo podnebja velikanski izziv za sodelovanje ljudi. Žal so pogajanja, ki trenutno potekajo, bolj podobna kombinaciji skrivalnic in tekmovanja v samohvali.
Evropska unija mora biti dovolj pogumna za to, da predloži predlog ne samo o zmanjšanju emisij v EU, temveč tudi o načelu porazdelitve bremena, v skladu s katerim morajo vse industrijske države zmanjšati emisije v skladu s smernicami Medvladnega foruma o podnebnih spremembah (IPCC). Najpomembnejše je, da dosežemo cilje zmanjšanja emisij za leto 2020. Drugič, treba je spoznati, da se države v razvoju ne bodo mogle prilagoditi sistemu ustreznih mejnih vrednosti emisij, če jim ne bomo finančno pomagali na povsem novi ravni, EU pa bi morala imeti možnost, da predlaga tudi to.
Ryszard Antoni Legutko
(PL) Predsednik vlade, zelo pozorno smo poslušali vaš govor in radi bi izrazili upanje, da bodo najpomembnejše točke programa uspešno uresničene.
Vseeno bi rad opozoril na tri izzive. Prvi od njih je evropska solidarnost, ki je še posebej pomembna v času finančne krize. Ne moremo dopustiti razmer, v katerih se določene evropske države obravnavajo neenako. Ne moremo sprejeti položaja, v katerem je nekaterim dovoljeno subvencionirati bančni sektor, drugi pa so obsojeni za poskus krepitve ladjedelniškega sektorja. To ni solidarnost, to je hinavščina.
Drugič, veseli nas, da je strategija za regijo Baltskega morja ena od prednostnih nalog švedskega predsedstva. To je pomembno področje makroregionalnega sodelovanja. Baltski ekosistem je treba zaščititi pred nevarnostmi, kot je zelo nevaren in tudi finančno nesmiseln projekt Severni tok. Omeniti je treba tudi potrebo po povečanju raznolikosti virov energije.
Tretjič, ne pozabimo, da se Moskva ne omejuje na zapiranje pipe, o čemer se je prepričala Gruzija. Upam, da bo Švedska, ki prevzema krmilo Evropske unije za naslednjih šest mesecev, tako odločna, kot je bil minister Carl Bildt, ki je obsodil rusko agresijo proti Gruziji. Prepričan sem, da bo švedsko predsedstvo kos tem izzivom. Lahko se zanese na našo podporo.
Morten Messerschmidt
(DA) Gospod predsednik, pri branju programa švedskega predsedstva sta mojo pozornost vzbudili dve stvari. Prva stvar so vse obljube o tem, da bo EU uporabljena za to, da se bo ustvarilo boljše gospodarstvo za reševanje podnebnih in drugih težav, ni pa niti ene same besede o težavah, ki jih ustvarja EU - težavah, ki jih je EU povzročila na naših trgih dela, težavah, ki jih je EU povzročila v našem ribiškem sektorju, v našem gospodarstvu, v povezavi z bojem proti kriminalu in še bi lahko našteval. To je prva pomembna ugotovitev, do katere lahko pridemo med branjem programa švedskega predsedstva - da EU predstavlja samo rešitve in da EU ni težava. To pove več o švedskem predsedstvu kot o EU. Druga stvar je, da ni nikjer omenjeno, da bo 2. oktober eden najpomembnejših dni v vsej zgodovini EU in da bo to v času švedskega predsedovanja. Seveda mislim na drugi referendum. Niti besede ni o tem, kako bo švedsko predsedstvo zagotovilo, da se bodo tako imenovana jamstva, dana Ircem, tudi obravnavala kot taka. Že pred tem smo videli, kako so bili ljudje prevarani - prevarani v zvezi z referendumi in prevarani v zvezi z demokracijo. Kako bo švedsko predsedstvo zagotovilo, da se to ne bo ponovilo?
Werner Langen
(DE) Gospod predsednik, predsednik Sveta, predsednik Komisije, rad bi pozdravil Švede in jim tudi čestital, da so - kakor je rekel predsednik vlade - po dolgem postopku končno našli svojo pot v Evropo. Zelo smo veseli, da so Švedi danes med najboljšimi Evropejci.
Predstavili ste svoj program, ki je zelo ambiciozen. Vendar bi vas rad pozval k premisleku, ali bi bila Švedska dovolj pogumna, da bi se, predvsem po izkušnji s krizo na finančnih trgih, odločila za prevzem evra - še posebej, ker ste rekli, da je treba upoštevati Pakt za stabilnost in rast. Vi seveda nimate klavzule o izvzetju kot na primer Združeno kraljestvo in Danska in vse pogoje izpolnjujete že zdaj. Ali boste med svojim predsedovanjem dovolj pogumni, da boste nadalje stabilizirali Evropo in postali članica evrskega območja?
Predsednik vlade, strinjam se z vašim dajanjem prednosti podnebni politiki in strategiji za regijo Baltskega morja, vendar imam v zvezi z vašim programom v pisni obliki prošnjo: prosim, boju proti krizi na finančnih trgih namenite več pozornosti, kot je predlagate. Noben od drugih projektov ne bo imel možnosti, če kriza na finančnih trgih in v gospodarstvu ne bo čim prej rešena. Za to potrebujemo jasna pravila. Ne zadostuje, če londonski City ponovno določi smer. V socialnem tržnem gospodarstvu potrebujemo jasna pravila, ker tržno gospodarstvo brez pravil ne more delovati in ne bo prejelo večinske podpore. Zato bi morali ponovno premisliti - čeprav v celoti podpiramo vaš program -, ali premagovanju krize na finančnih trgih ne bi dali več prednosti, kot ste je do zdaj. Najlepša hvala in vso srečo v težkih prelomnih časih.
(Aplavz)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Gospod predsednik, predsednik Sveta, vsi smo z velikim zanimanjem in spoštovanjem prisluhnili programu švedskega predsedstva. Jasni prednostni nalogi predsedstva sta gospodarstvo in energetika, ker je prednostna naloga Evropske unije pomagati, da se ponovno zažene gospodarstvo in spodbudi zaposlovanje, obrzda nezaposlenost in zagotovi, da bo srečanje v Köbenhavnu decembra 2009 uspešno.
Vendar bi rad opozoril na politični, civilni in demokratični cilj, ki je nadomestitev haaškega programa s programom, ki bo poimenovan po švedskem glavnem mestu: Stockholmu. Program združuje dosežke območja svobode, varnosti in pravice v zadnjih petih letih, ki so bili zelo pomembni za usklajevanje, vzajemno priznavanje in načelo zaupanja v povezavi s temeljnimi pravicami in pravnim varstvom pa tudi v povezavi z aktivnim sodelovanjem.
Pozivam vas, da bodite ambiciozni na tem področju: prvič, z vsebinskega vidika se tako kot na vseh področjih, povezanih z upravljanjem zunanjih mej, priseljevanjem, azilom, begunci in bojem proti nezakonitemu trgovanju, organiziranim kriminalom in terorizmom, zlahka zdrsne proti nazadnjaškim stališčem, ki so v nasprotju s pravnim redom temeljnih pravic, po katerem naj bi se odlikovala Evropska unija in s katerim se Švedska kot država, ki spoštuje preglednost in demokratična načela, tako zelo identificira.
Drugič, pozivam vas, da bodite ambiciozni tudi glede oblike, ker bo švedsko predsedstvo najverjetneje utrlo pot za Lizbono, kar pomeni predvsem to, da ne bo več tistega dvojnega postopkovnega okvira tretjega in prvega stebra, ki je pogosto nejasen. Vendar, in to je najpomembnejše, bo to pomenilo tudi, da bo imel Parlament več možnosti za spremljanje zakonodajnih pobud, ki jih švedsko predsedstvo izvaja kot del stockholmskega programa.
To pomeni, da bo za tisto, kar se je do zdaj pogosto štelo za pomanjkljivost Bruslja ali Sveta, odgovoren tudi Parlament.
Lena Ek
(SV) Gospod predsednik, seveda sem zelo vesela in ponosna, da je moja vlada v švedskem predsedstvu, menim pa tudi, da program vsebuje veliko dobrega, kar zadeva rešitve za podnebje, delovna mesta, finančno krizo, konferenco v Köbenhavnu, strategijo za regijo Baltskega morja, politiko Skupnosti, širitev, Islandijo, Hrvaško, Turčijo itd. Vendar vidim še eno zadevo, ki je pomembna za prihodnost: namreč odprto Evropo, zasebnost in svobodo izražanja.
Danes poteka srečanje ministrov v Stockholmu, na katerem ministri razpravljajo o stockholmskem programu. Dobro je to, da je to strategija za zakonodajo, ki naj bi se zdaj pripravila. Dele predloga smo dolgo pričakovali. Upam, da se bo končno ratificirala Evropska konvencija o človekovih pravicah - otrokovih pravicah in pravicah žrtev kaznivih dejanj. Iz tega lahko naredimo nekaj resnično dobrega, vendar ima to tudi slabe strani; namreč grožnjo odprti družbi, ki jo vsebuje stockholmski program.
Pred grožnjami naši odprti družbi se je treba ubraniti z metodami odprte družbe. Del vsebine stockholmskega programa ni liberalen in ni človeški ali daljnoviden. Evidentiranje naših potovanj, množično shranjevanje osebnih podatkov in sistematično spremljanje gospodarskih transakcij, to ni liberalno in ni strpno ali daljnovidno. Naj Stockholm pomeni odprtost, svobodo in strpnost, ne pa evidentiranje, nadzor in nestrpnost. Sicer pa menim, da moramo prenehati opravljati naše delo v Strasbourgu.
Predsednik
Preden predam besedo gospodu Stolojanu bi rad pozdravil našega gosta, otroka, ki sedi na sedežu 505. Zelo sem zadovoljen, da otroke zanimajo evropska vprašanja in naše institucije, ker je pomembno, da že od mladih let odraščajo kot Evropejci.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Švedskemu predsedstvu želim veliko uspeha in menim, da so določene prednostne naloge tiste, ki smo jih pričakovali. Naslednjih šest mesecev je ključnih za državljane Evrope in Evropsko unijo. Ključnih za to, ali se bodo naše države naslednje leto izvile iz gospodarske krize ali pa bo po drugi strani gospodarstvo še eno leto v negotovem položaju.
Predloženih je veliko predlogov in novih programov. Vendar menim, da je prišel čas, da ocenimo učinek, ki ga ima, če ga sploh ima, program za oživitev gospodarstva, ki ga je Evropska komisija začela izvajati na začetku leta, in da pozorno preučimo letošnji proračun Evropske unije, da ugotovimo, katere dejavnosti so se prenehale izvajati in katera sredstva lahko še naprej uporabljamo za uvedbo novih ukrepov.
Prav tako načrtujemo naložbene projekte za energetski sektor, ki so že bili odobreni iz te vsote približno 3 milijard EUR. Za izvajanje teh projektov bomo morali sprejeti posebne ukrepe. Predsedniku Barrosu bi se rad zahvalil za njegov prispevek k zagonu projekta Nabucco.
Na koncu bi vas rad pozval, da ne pozabite na zavezo Evropske unije, da se bodo Evropski uniji uspešno pridružile tudi druge države.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, te globoke finančne in gospodarske krize in krize zaposlovanja - ali sprememb podnebja - ne bomo odpravili kot neodvisne, protekcionistične nacionalne države. Brez Evrope in evra bomo propadli kot celina, prav tako pa ne moremo nadaljevati kot unija, kot da ni bilo narobe nič drugega kot nekaj pohlepnih bankirjev: proračunska disciplina ne bo rešila težave.
Sistem je razpadel in treba ga je temeljito reformirati. Finančne institucije že zavračajo predpise, ki jih potrebujemo za to, da preprečimo zlom v prihodnosti. Potrebujemo več združevanja naših socialnih in gospodarskih, podnebnih in energetskih politik z namenom, da se ohranijo in ustvarijo delovna mesta in zagotovijo dostojni življenjski in delovni pogoji. Potrebujemo napredek na decembrskem vrhu o podnebnih spremembah. Potrebujemo, zdaj bolj kot kdaj koli prej, ponovno zavezo razvojnim ciljem tisočletja in, še bolj neodložljivo, gospod predsednik Sveta, obžalujem, da niste pozvali k takojšnjemu prenehanju obleganja Gaze ali pokazali nobene želje, da bi ponovno okrepili prizadevanja za mir skupaj s predsednikom Obamo.
Kot poslanec z Irske bi Parlament rad opomnil, da je politična ironija lastnost, ki se na Irskem zelo ceni. Jonathan Swift, avtor Guliverjevih potovanj, je britanski vladi nekoč predlagal, naj revščino na Irskem odpravi tako, da nas spodbudi k temu, da jemo lastne otroke. No, mislim, da Irci zgodovinske ironije Stranke za neodvisnost Združenega kraljestva, ki predlaga, da bi prišla na Irsko podpret kampanjo za neodvisnost Združenega kraljestva od Evropske unije, ne bodo dojeli kot nekaj, čemur bi se ravno krohotali. To bo prizor, gospod Nigel Farage, oblečen v svojo zastavo Združenega kraljestva in s škratovskim klobukom, z roko v roki z Gerryjem Adamsom, nekdanjim voditeljem IRE, in Joem Higginsom, mojim kolegom nekje tu zadaj, bodo skupaj pozivali, naj glasujemo proti Lizbonski pogodbi, vsak s svojim spornim programom, ki so ga prepisali drug od drugega. Prepričan sem, da bodo Irci temu cirkusu povedali isto, kot so Libertas: poberite se!
(Aplavz)
Marietta Giannakou
(EL) Gospod predsednik, program švedskega predsedstva resnično vključuje vsa pomembna vprašanja, ki zadevajo naš čas, tako sedanji kot prihodnji.
Začela bom z recesijo. Domnevam, da se bo švedsko predsedstvo moralo bolj poglobiti v to vprašanje. Socialno tržno gospodarstvo potrebuje naložbe v realno gospodarstvo in ne zgolj v finančne produkte, kot so tisti, zaradi katerih smo se znašli v položaju, v katerem smo danes.
Vprašanje podnebja in trajnostnega razvoja, ki vključuje tudi družbeni razvoj, in vprašanje dela sta očitno zelo pomembni vprašanji. Vendar je tudi tu potrebno realno vlaganje v gospodarstvo, vključno z več nadzora. Tržnega gospodarstva, ki se poskuša približati pristopu laisser faire - laisser passer, v Evropi ne potrebujemo.
Vprašanja kriminala, notranjih zadev in pravosodja dejansko zadevajo vse nas. Organizirani kriminal gotovo ni več tisto, kar je bil nekoč, in je nedvomno povezan s terorizmom in vsemi oblikami nezakonite dejavnosti. Zato je potreben drugačen pristop.
Menim, da je najpomembnejše, da v povezavi z velikim številom priseljencev iz tretjih držav preučimo tudi, ali je bila razvojna politika Evropske unije res uspešna in pri katerih točkah; z drugimi besedami, potrebujemo realno oceno in preučiti moramo, kaj bi lahko spremenili ali morali spremeniti, da bi se nezakonito priseljevanje lahko obravnavalo na pravi način, saj imamo dejansko opraviti z ljudmi in ne samo političnimi ali upravnimi akti.
Program švedskega predsedstva je resnično zelo ambiciozen, med drugim še posebej v zvezi s čezatlantskim dialogom. Vendar moramo tudi pri tem vprašanju preučiti, ali je koristno, da se Evropska unija ukvarja zgolj z razvojem, Združene države pa zgolj z varnostjo.
Ivari Padar
(ET) Gospe in gospodje, kot predstavnik Estonije, ene od sosed Švedske, s katero je Estonija povezana prek Baltskega morja, bi rad opozoril na eno od prednostnih nalog predsedstva, namreč strategijo za regijo Baltskega morja. Strategija, ki se je začela ob dejavnem sodelovanju mojega kolega socialnega demokrata iz prejšnjega parlamenta, sedanjega estonskega predsednika Toomasa Hendrika Ilvesa, je zelo pomembna za vso Evropo in rad bi se zahvalil predsedstvu za to, da jo je vključil med prednostne naloge.
To je tudi dober primer za to, kako lahko pobude, ki jih predlagajo poslanci Parlamenta, dosežejo konkretne rezultate. Švedsko predsedstvo bi rad pozval k izvajanju strategije za regijo Baltskega morja, za kar je zdaj redka priložnost. V ta namen moramo zagotoviti sredstva za trenutno prazno proračunsko vrstico v proračunu EU. Upam, da bo strategija potrjena v Evropskem svetu med švedskim predsedovanjem. Zame sta pomembni še dve drugi področji: kot nekdanji minister za finance menim, da sta reševanje gospodarske krize in izvajanje preglednosti v finančnem sektorju zelo pomembna ... (Govor je bil prekinjen)
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospod predsednik, gospod Barroso, gospod Reinfeldt, najprej bi rad čestital švedski vladi za cilje, ki jih je določila za svoje predsedstvo. To ni enostavno obdobje za Evropo; polno je izzivov. Od številnih pomembnih prednostnih nalog, ki jih je Švedska določila za svoje predsedstvo, bi rad opozoril na strategijo Evropske unije za regijo Baltskega morja in zlasti na tisti del strategije, ki je povezan z varnostjo na energetskem trgu. Skupna varnost za energetski trg v Evropi ne bo mogoča, dokler v Evropi obstajajo razdeljeni in med seboj ločeni trgi tako z električno energijo kot s plinom. Iz zgodovinskih razlogov je ta težava še posebej izrazita v regiji Baltskega morja. Za rešitev te težave in razpršitev tveganja, povezanega z oskrbo z energijo, potrebujemo skupno energetsko politiko Evropske unije. Taka politika ne sme temeljiti samo na energetski učinkovitosti in obnovljivih virih, temveč tudi na vzpostavitvi skupnega trga z električno energijo in plinom z delujočimi medsebojnimi povezavami. Strategija Evropske unije za regijo Baltskega morja je korak v pravo smer. Njen cilj je postopno povezati energetske trge v regiji, odpraviti pomanjkljivosti v medsebojnih povezavah in vzpostaviti skupne tržne mehanizme. Zapuščina zasedbe Sovjetske unije v regiji Baltskega morja je razdeljen in delno ločen trg, ki povečuje naše tveganje pri oskrbi z energijo. Naš izziv za prihodnost je spremeniti te razmere in s tem spodbuditi našo skupno varnost preskrbe z energijo. Švedskemu predsedstvu želim vso srečo pri odločnem začetku opravljanja te pomembne naloge. Zahvaljujem se vam za pozornost.
Åsa Westlund
(SV) Gospod predsednik, predsednik vlade, če naj dosežemo dober mednarodni sporazum o podnebju, moramo prisluhniti tudi drugim državam. Če jim bomo prisluhnili, bomo ugotovili, prvič, da morajo EU in druge države prevzeti večjo odgovornost za zmanjšanje naših emisij doma in, drugič, da morajo EU in druge industrijske države natančno navesti, kako bomo gospodarsko prispevali k delu revnejših držav na področju podnebja.
Dejstvo, da je švedska vlada do zdaj delala proti temu, je žal spodkopalo priložnosti, da bi dosegli dober sporazum v Köbenhavnu. Tudi Svet ministrov se mora tega zavedeti, zato bom zastavila dve vprašanji. Ali je švedsko predsedstvo pripravljeno prispevati k dobremu mednarodnemu sporazumu o podnebju s tem, da poveča delež zmanjšanja emisij EU na domačih tleh? Kdaj namerava predstaviti konkretne predloge za financiranje dela revnejših držav na področju podnebja?
Tunne Kelam
Gospod predsednik, rad bi čestital švedskemu predsedstvu za zgodovinsko priložnost, da vodi EU proti izvajanju Lizbonske pogodbe.
Izpostaviti bi želel tri točke. Prvič, izjemno pomembno je, da nova Komisija začne čim prej delovati. Institucionalna negotovost ne more biti izgovor za to, da se odlaša z oblikovanjem nove Komisije. Ti argumenti zvenijo resnično hinavsko. Za to, da bi prišli iz krize in ustvarili nova delovna mesta, bolj kot kdaj koli potrebujemo močno, neodvisno in inovativno Komisijo.
Drugič, rad bi pohvalil švedsko predsedstvo za to, da je prevzelo pobudo pri izvajanju strategije za regijo Baltskega morja, ki jo je začel Evropski parlament. Vendar za to strategijo obstaja tudi posebna proračunska vrstica, ki je še vedno prazna. Ne moremo pričakovati pozitivne spremembe v okoljskih razmerah v Baltskem morju, če se zanašamo zgolj na ad hoc projekte. Vsekakor potrebujemo tudi usklajeno podporo iz proračuna EU.
Tretjič, za Estonijo je stockholmski program pomemben. Vključevati bi moral tudi program za uporabo sodobne informacijske tehnologije. Sprašujem se, ali bi ustanovitev agencije za operativno upravljanje velikih sistemov informacijske tehnologije na območju svobode, varnosti in pravice pripomogla k izvajanju te strategije.
Alf Svensson
(SV) Gospod predsednik, čestitke za vaše imenovanje. Prav tako bi se rad zahvalil Fredriku Reinfeldtu za odličen pregled in poročilo. Zdaj vsi pričakujemo velike dosežke v Köbenhavnu, čeprav je treba poudariti tudi to, da naj bi bil to mednarodni dogodek. Pričakovanja so resnično velika, vendar si upam reči, da ne bo konec sveta, če vse skupine ne bodo zadovoljne z rezultatom.
Seveda je bila tukaj izpostavljena gospodarska kriza. Velike poslovne skupine, velike družbe vedno dobijo pozornost. Rad bi poudaril, da se je treba med razpravljanjem o finančnih zadevah spomniti tudi na majhne zveste izvajalce. Prav tako bi rad izpostavil posebne vrednote strategije za regijo Baltskega morja. Menim, da bi strategija za regijo Baltskega morja lahko povečala legitimnost celotne EU. Največje celinsko morje v Evropi je mogoče rešiti in ga je treba rešiti. Strategija za regijo Baltskega morja lahko pomaga tudi pri preverjanju trendov na področju kriminala in trgovanja. Tudi to je pomembno okoljsko vprašanje, za katerega bi lahko rekli, da zahteva svojo konferenco v Köbenhavnu.
Vesel sem, da je v program vključeno delo za rešitev mejnega vprašanja med Hrvaško in Slovenijo in da se rešuje tudi vprašanje Cipra. Vsi napeto pričakujemo to. Menim, da se bo tudi nordijska regija tu v EU postopoma povečala in bo vključevala Islandijo in, predpostavljam, v ne preveč daljni prihodnosti tudi Norveško.
Predsednik Barack Obama je imel pred kratkim v Afriki odličen govor o Afriki. Imam razlog za to, da poudarim, da je Švedska lahko ponosna na svoje delo, in upam, da bomo tudi v prihodnosti lahko nosili zastavo solidarnosti.
Ivo Belet
(NL) Menim, da smo mi in evropski projekt na pravih razpotjih. Lizbonska pogodba, konferenca o podnebju v Köbenhavnu in odločen pristop k reševanju finančne in gospodarske krize so tri velika vprašanja, ki jih boste morali obravnavati v naslednjih šestih mesecih, in če jih bomo lahko uspešno končali, bo Evropa dejansko lahko naredila velikanski korak naprej.
Nedvomno se zavedate, da je velika večina poslancev pripravljena podpreti to pot, in malce zbadljivo bi vas rad pozval, da pustite kritike in lajajoče pse razgrajati na stranskih tirih. Ne dovolite jim, da bi vas odvrnili od vaše naloge, vašega cilja. Menim, da se moramo osredotočiti na bistvo.
Dovolite mi, da poudarim samo eno zadevo, predsednik vlade Reinfeldt. Nujno se moramo osredotočiti na eno od glavnih prednostnih nalog, namreč na agresiven načrt za prihodnost avtomobilske industrije v Evropski uniji. Po mojem mnenju takšnega načrta do zdaj nismo imeli ali pa vsaj ni zadostoval in menim, da se boste o tem strinjali z nami. Vsekakor ni prepozno. Načrt za reševanje Opla je v polnem teku, svet in celo Evropa pa se nista znebila demonov protekcionizma. Demoni dremajo pod površjem in švedska družba je prav toliko prizadeta, kot smo mi v Belgiji, prav toliko kot so v Franciji, Nemčiji in na Slovaškem. Vsi smo v istem čolnu.
K temu moramo pristopiti s solidarnostjo drug do drugega, usklajeno in ne vsak zase ter brez poskusov, da bi drug drugemu pristrigli peruti. Gospod predsednik, menim, da imate tukaj edinstveno priložnost za sodelovanje s predsednikom Komisije - to je tudi jasen signal za Komisijo - pri pripravi skupnega načrta, skupnega načrta, gospod Barroso, za prihodnost naših tovarn avtomobilov, s katerim boste te tovarne pripeljali v 21. stoletje.
Menimo, da je v obstoječih evropskih tovarnah, ki sestavljajo avtomobile, mogoče izdelati energetsko učinkovit in okolju prijazen avtomobil, in zanašamo se na to, da bosta, gospod Barroso in gospod Reinfeldt, na naši strani.
Csaba Sógor
(HU) Naše mnenje je, da je Švedska sopomenka za Evropo. Ta država je dom blaginje, varnosti in svobode, kjer so vprašanja človekovih pravic in svoboščin prav toliko pomembna kot gospodarska vprašanja in vprašanja sprememb podnebja. Potem pa imamo parlament države članice EU, ki je 30. junija 2009 sprejel zakon o jeziku, ki določa, da bo kdor koli, vključno z vsemi vami, najverjetneje plačal globo v višini 5 000 EUR, če glavnega mesta te države ne bo imenoval z njegovim imenom v uradnem jeziku te države, Bratislava, ampak bo uporabil njegovo nemško ime, Presburg, ali madžarsko ime, Pozsony. V obrazložitvenem memorandumu k spremembi zakona o jeziku je navedeno, da ima varstvo nacionalnega jezika v določenih primerih prednost pred svobodo govora in pravico do zasebnosti. Evropska unija, ki sprejme tak zakon, ni več Evropa svobode. Švedsko predsedstvo pozivam, naj naredi vse, kar je v njegovi moči, da zagotovi, da se ta zakon razveljavi in da ga slovaški voditelj države ne podpiše.
Kinga Göncz
(HU) Rada bi vas opozorila na dve prednostni nalogi švedskega predsedstva, za kateri sem vesela, da sta na tem seznamu. Prva od teh prednostnih nalog je jasno nasprotovanje diskriminaciji, rasizmu, antisemitizmu, ksenofobiji in homofobiji. Menim, da pomen tega vprašanja še posebej poudarja dejstvo, da smo videli, kako očitna je bila raven podpore skrajni desnici v več evropskih državah med volitvami v Evropski parlament. Zaradi tega je odgovornost vsakega od nas, vključno s Parlamentom in sedanjim predsedstvom, da zagotovi, da se najranljivejši ne znajdejo v negotovem položaju. Predvsem moramo narediti vse, da zagotovimo, da ne bo sodelovanja med strankami, ki se izrekajo za demokratične, in strankami skrajnežev. Zelo dober primer tega je danes že večkrat omenjeni slovaški zakon o jeziku, ki je skrajno diskriminatoren, kakor je bilo opisano. Druga prednostna naloga, ki bi jo rada pozdravila, je niz evropskih ukrepov, ki naj bi se sprejeli in so namenjeni vključevanju romskih skupnosti.
Mirosław Piotrowski
(PL) Gospod predsednik, nadaljevanje širitve Evropske unije in prihodnost Lizbonske pogodbe sta med cilji švedskega predsedstva. Nemško ustavno sodišče je nedavno razsodilo, da se Lizbonska pogodba lahko sprejme samo pod pogojem, da se zaščiti nadrejenost nemškega zveznega parlamenta in nemškega zveznega sveta, kar postavlja pod vprašaj zamisel o evropskem federalizmu. Lizbonska pogodba se je torej izkazala za pravno pošast, česar niso opazili samo Nemci, ampak tudi Irci na referendumu ter predsednika Češke in Poljske. V zvezi s tem bi švedsko predsedstvo moralo sprožiti vseevropsko razpravo o vlogi nacionalnih parlamentov vseh 27 držav članic in razviti nov model sodelovanja med samostojnimi evropskimi narodi.
Zato je treba upati, da bo švedsko predsedstvo, ki mu želim veliko uspeha, bolj pozorno prisluhnilo glasu državljanov.
Simon Busuttil
(MT) Tudi jaz bi se predsedniku vlade Reinfeldtu rad zahvalil, ker ostaja z nami čisto do konca te razprave. Od predsedstva pričakujemo izvajanje treh pomembnih prednostnih nalog. Prva je stockholmski program o območju pravice, svobode in varnosti. Zagotoviti moramo, da se čim prej doseže sporazum o tem programu. Druga prednostna naloga je izvajanje Pakta o priseljevanju in azilu. Od vas, predsednik vlade, pričakujemo, da boste zagotovili izvajanje Pakta, ki je bil dogovorjen lani. Tretjič, prejšnji mesec je bil med zasedanjem Evropskega sveta dosežen sporazum glede pilotnega projekta za porazdelitev bremena na področju priseljevanja. Pred vami je veliko dela, predsednik vlade, in mi, skupaj z našim predsednikom, vas bomo pozorno spremljali, da bomo zagotovili, da bo to delo opravljeno.
Ana Gomes
(PT) Že od Daga Hammarskjölda je Švedska članica Združenih narodov (ZN). Zato ve, da brez organov s splošno priznano legitimnostjo in reprezentativnostjo ne bo politične moči, da bi se sklenil Kjotski protokol 2, končal krog pogajanj v Dohi, dosegli razvojni cilji tisočletja ali uredilo svetovno gospodarstvo, da ne omenjam zaščite človekovih pravic.
Obžalovanja vredno je, da se švedsko predsedstvo umika v neformalen in sporen okvir skupine G20. Žalostno je, da je EU - ta lokomotiva sveta, kakor pravi gospod Barroso, ki je navedel generalnega sekretarja ZN - brez vodstva in da nima nobene strateške vizije na tem področju v času, ko predsednik Obama razglaša svojo zavezo globalnemu upravljanju. Namesto tega smo na naši strani slišali le papeža, ki vztraja pri tem, da je treba nujno reorganizirati Varnostni svet ZN in institucije Bretton Woods.
Gospod predsednik, zakaj švedsko predsedstvo noče voditi Evrope v to, da bi izsilila reformo Varnostnega sveta ZN s tem, da bi zahtevala sedež za mizo za Evropsko unijo z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe?
Pat the Cope Gallagher
(GA) Gospod predsednik, referendum o Lizbonski pogodbi, ki bo potekal na Irskem drugega oktobra letos, bo eden najpomembnejših dogodkov med švedskim predsedovanjem.
Irska je dobila pravna jamstva na številnih političnih področjih in to zelo pomaga pri razblinjanju pomislekov, ki so jih imeli Irci na lanskem referendumu. Zdaj je dolžnost vseh nas, ki smo prepričani, da bo glasovanje za Pogodbo koristilo Irski, da z delom dosežemo napredek pri tej novi ureditvi v moji državi.
Če bo Lizbonska pogodba dosegla uspeh - in upam, da bo potrjena na referendumu -, bodo številne države lahko predlagale člana Komisije. Tisti, ki podpiramo Pogodbo, si ne moremo privoščiti, da bi bili na kakršen koli način nezavzeti. Dati moramo vse od sebe, da zagotovimo njen uspeh.
(Predsednik je prekinil govornika)
Jacek Protasiewicz
(PL) Gospod predsednik, zelo rad bi se zahvali predsedniku vlade Reinfeldtu, ker je med svoje prednostne naloge vključil potrebo po razvoju sodelovanja z našimi vzhodnimi sosedami. Prav tako bi se mu rad zahvalil za zavzemanje Švedske pri razvoju vzhodnega partnerstva.
V zvezi s tem bi rad poudaril, da se bomo mi kot Evropska unija in Švedska kot predsedstvo v naslednjih šestih mesecih morali spoprijeti s težavami v zvezi z nespoštovanjem človekovih pravic v Belorusiji. Trije podjetniki, gospod Awtuchowicz, gospod Leonov in gospod Osipienko, so zdaj že šest mesecev pridržani in niso mogli doseči pravične sodbe. Od 12 mladih aktivistov, ki so se udeležili demonstracij januarja 2008, jih je 11 dobilo zaporne kazni, eden pa je bil pred nekaj dnevi obsojen na leto zapora. Predsednik vlade, v naslednjih šestih mesecih, prosim, namenite pozornost vprašanju kršitev človekovih pravic v Belorusiji.
Fredrik Reinfeldt
predsednik Sveta. - (SV) Gospod predsednik, upam, da lahko vrnem malo časa, ki sem si ga sposodil prej.
(Predsednik je na kratko prekinil govornika)
Vem, da čakate na glasovanje. Dovolite mi, da se vam zahvalim za to, da ste zelo dobro predstavljali svoje zadevne strankarske skupine. Seznanil sem se z vašo vnemo in pričakovanji, ki jih imate v zvezi s švedskim predsedstvom, vašo željo, da bi bilo predsedstvo večja gonilna sila pri pogajanjih v zvezi s podnebjem in da bi sprejelo ukrepe za boj proti finančni krizi in gospodarski recesiji. Vi ste se seznanili z našo strategijo za regijo Baltskega morja, našim stockholmskim programom, našimi nadaljnjimi prizadevanji, da se doseže napredek pri vprašanju širitve, in rad bi se vam vsem zahvalil za podporo, ki jo uživamo pri tem.
Vem tudi, da bo prehod na Lizbonsko pogodbo pomenil, da se bomo ponovno srečali, in da bomo skupaj imeli veliko dela to jesen. Številni ministri iz mojega kabineta so danes tukaj z menoj. Seznanili smo se z vašimi vprašanji in mnenji ter jih pozorno spremljali. Upam, da bomo tesno sodelovali, in upam, da se jeseni spet vidimo.
Predsednik
Tudi mi računamo na redne razprave in to, da bomo v stiku s predsedstvom. To je zelo pomembno za Evropski parlament. To je začetek našega mandata in veliko moramo narediti, zelo dobro izhodišče pa je: švedsko predsedstvo. Najlepša hvala, predsednik vlade.
Zahvaliti se želim tudi predsedniku Evropske komisije.
(Aplavz)
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Bairbre de Brún  
Pozdravljam predlog švedskega predsedstva, da se med svojim predsedovanjem osredotoči na vprašanja politike in ne na ustavna vprašanja.
Vendar se je Svet odločil, da ne bo upošteval demokratično izražene volje irskega ljudstva in da bo izsilil Lizbonsko pogodbo.
Na žalost je okvir politike, ki ga izvajajo, prav tisti načrt deregulacije in liberalizacije, ki je bil neuspešen. To ni primeren odziv na gospodarsko krizo. Ravno nasprotno, gre za nadaljevanje istih politik, ki so sprožile krizo, in ravno te politike se dodatno krepijo z Lizbonsko pogodbo.
Rečeno nam je bilo, da potrebujemo Lizbonsko pogodbo, ker se je pripravljala dolga leta. Toda Lizbonska pogodba je bila sestavljena in dogovorjena pred gospodarsko krizo in temelji na politikah, ki so pomagale zanetiti krizo. Izsiljeno sprejetje teh zastarelih politik bi bilo zdaj katastrofalno, saj bi krizo še poslabšalo.
Za novo obdobje so potrebne nove politike. Za novo obdobje je potrebna nova pogodba.
Kar zadeva podnebne spremembe, je pomembno, da si švedsko predsedstvo po najboljših močeh prizadeva doseči trden dogovor v Köbenhavnu.
Diane Dodds  
v pisni obliki. - Prihajajoče švedsko predsedstvo ima pred seboj številne izzive, največji pa je potreba po zagotovitvi, da EU spoštuje suverenost držav članic in da ne potepta demokratičnih pravic ljudstev Evrope.
Vse prepogosto se skrbi in interesi naših ljudstev prezrejo v nepremišljeni naglici, da bi pospešili federalistično agendo, ki jo ponazarja Lizbonska pogodba.
Če gledamo spremembe v prihodnosti, bodo priprave na reformo skupne kmetijske politike leta 2013 predmet razprave med tem predsedstvom. Med temi razpravami in v razpravi o reformi ribiške politike je treba prisluhniti glasu območij, ki so zelo odvisna od kmetijstva, kot je Severna Irska.
Naša velika dolžnost je pomagati in zaščititi naše volivce v teh izjemno nemirnih časih s finančnega stališča. EU ne sme postavljati dodatnih ovir za gospodarsko rast in stabilnost.
Ilda Figueiredo  
Protidružbeni program švedskega predsedstva Sveta Evropske unije predstavlja nevaren korak k širjenju neoliberalnih politik. Odraža, da kljub vsem dokazom voditelji kapitalizma v Evropski uniji vztrajno izvajajo te politike in pozabljajo, da so njihove politike poglavitni razlog za gospodarsko in socialno krizo.
Čeprav je švedsko predsedstvo pri predstavitvi svojega programa omenilo ljudstvo in težave brezposelnosti, ni omenilo niti enega ukrepa, s katerim bi spremenilo obstoječe politike, ki so te težave povzročile. Ravno nasprotno. Poudarilo je zlasti politiko svobodne konkurence na najširšem obsegu področij, vključno s storitvami in zunanjo trgovino. Vse je stavilo na oživitev finančnih trgov, nadaljevanje vzorcev Pakta za stabilnost in obrambo neoliberalizma, kar bo zagotovo privedlo do novih napadov na socialne pravice in pravice delavcev.
Prav tako ni pozabilo vztrajati na novem referendumu na Irskem o osnutku Lizbonske pogodbe, ki je že predviden za 2. oktober, kar predstavlja nadaljnje izsiljevanje irskega ljudstva z namenom pospešenega uničenja javnih storitev in krčenja socialnih pravic, vključno s področji socialne varnosti, zdravja, vode, socialne zaščite in pravic delavcev. Ni težko predvideti, da bo predložilo nove predloge direktiv, ki bodo skušale povzeti enaka načela kot predlogi, ki so bili zavrnjeni v prejšnjem parlamentarnem obdobju.
Lívia Járóka  
v pisni obliki. - (HU) Pozdravljam prihajajoče predsedstvo in želim izraziti upanje, da bo Švedska kot tretja članica trojke Sveta nadaljevala z delom, ki je bilo začeto med češkim in francoskim predsedstvom na področju socialnega vključevanja Romov. Delo odhajajočega češkega predsedstva so ovirali številni dejavniki, toda kar zadeva vprašanja Romov, je celotna slika kljub vsemu pozitivna. Pravzaprav se je romska platforma prvič sestala aprila v Pragi, junija pa je Evropski Svet okrepil svoje splošne cilje in Romom ponudil enake možnosti, ko je Komisijo in države članice pozval k boju proti revščini in socialni izključenosti, ki jo Romi doživljajo.
V istem dokumentu je Svet sprejel osnovna skupna načela, opredeljena v Pragi, za doseganje socialne vključenosti Romov in pozval oblikovalce javne politike, da ta načela upoštevajo in ravnajo skladno z njimi. Na podlagi rezultatov, ki jih je trojka dosegla do zdaj, upam, da bo švedsko predsedstvo vprašanjem Romov posvetilo večjo pozornost, kot so je bila deležna prej. Na primer, upam, da bosta prihajajoča konferenca o vključujočem trgu dela, ki bo oktobra, in vrh o enakih možnostih, predviden za november, obravnavala vprašanje največje manjšine v Evropi kot najbolj prednostno. Po številu prebivalcev je dejansko veliko večja kot populacija, ki živi v baltski regiji in jo to predsedstvo šteje za prednostno. Upam tudi, da bo šlo švedsko predsedstvo dlje od teoretičnih pristopov, ki so že sprejeti, in preko organizacijskih vprašanj, ki so že odločena, ter začelo uvajati konkretne ukrepe, s katerimi bo te okvire dejansko spremenilo v prakso.
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Stockholmski program, ki je prednostna naloga švedskega predsedstva, mora zagotoviti podporo krepitvi področja svobode, varnosti in pravice kot tudi spodbujati gospodarsko dejavnost med obstoječo krizo, zlasti ob upoštevanju možnosti, da stopi v veljavo Lizbonska pogodba.
Uspeh stockholmskega programa bo pripomogel k temu, da bo Evropa dostopnejša svojim državljanom. Ta uspeh se bo odražal v uveljavitvi pravice do prostega gibanja za vse evropske državljane in celovitem izvajanju načela vzajemnega priznavanja v civilnih in kazenskih zadevah na ravni EU.
Švedsko predsedstvo mora nadaljevati s prizadevanji francoskega in češkega predsedstva, katerih prednostna naloga je bila zagotoviti vsem delavcem v EU popoln dostop do trga dela Skupnosti, tj. svobodo, ki je najbolj simbolična za evropsko državljanstvo.
Da bi države članice to dosegle, morajo sodelovati skozi dejanske ukrepe za ukinitev virtualnih meja znotraj EU, ki škodijo prostemu gibanju državljanov, saj se slednji soočajo z upravnimi in pravnimi težavami, če delajo in živijo v drugi državi članici.
Prosto gibanje mora biti realnost za vse državljane EU, predvsem v času gospodarske krize, ki poudarja potrebo po spodbujanju neomejene mobilnosti delovne sile. Ta mobilnost je lahko samourejevalna in zagotavlja prožnost, obenem pa lahko zmanjša količino neprijavljenega dela in naravno stopnjo nezaposlenosti.
Silvia-Adriana Ţicău  
EU se danes sooča z ogromnimi izzivi: gospodarska in finančna kriza, zaskrbljujoče povečanje brezposelnosti in podnebne spremembe. Stopnja brezposelnosti v EU je trenutno 8,9 %, tveganju revščine pa je izpostavljenih 19 % mlajših od 16 let in 19 % starejših ljudi. Ljudje izgubljajo zaposlitev, številna podjetja gredo v stečaj, nacionalni proračuni pa beležijo ogromen primanjkljaj. Švedsko predsedstvo EU ima izjemno veliko odgovornost do svojih državljanov. Povrniti mora njihovo upanje v dostojno življenje in postaviti temelje za oživitev gospodarstva tako, da poskrbi, da napnemo sile vsi skupaj. Ukrepi, kot so povečanje energetske učinkovitosti, uporaba energije iz obnovljivih virov in izboljšanje energetske varnosti EU, sodijo med prednostne naloge švedskega predsedstva. Upam, da bo švedsko predsedstvo EU zaznamovalo dobo blaginje in zagotovilo obdobje gospodarske rasti za naslednjih 40-50 let. Verjamem, da moramo zdaj bolj kot kdaj koli prej vlagati v izobraževanje, raziskave, energetsko učinkovitost in predvsem ljudi. Švedska slovi po svojih socialnih politikah in visokem življenjskem standardu. Zato vam želim skupaj s kolegi poslanci v Evropskem parlamentu in vsemi državljani Evrope zaželeti veliko uspeha. Upamo, da bo ta mandat odskočna deska za novo prihodnost.
Georgios Toussas  
v pisni obliki. - (EL) Prednostne naloge švedskega predsedstva zaznamujejo stopnjevanje protiljudskega napada EU, katerega cilj je zavarovati neprekinjeno dobičkonosnost poenotenja kapitala na ravni EU tako, da breme kapitalistične recesije preložijo na delavski razred in običajne ljudi. Švedsko predsedstvo želi pospešiti kapitalistična prestrukturiranja v okviru Lizbonske pogodbe. V samem središču tega napada proti delavcem so zmanjšanja plač in pokojnin, popolno uničenje delovnih odnosov, pravic delavcev, socialne zaščite in zavarovalnih sistemov ter še večja komercializacija zdravja in izobraževanja.
"Zeleno gospodarstvo" se načrtuje tako, da se bodo lahko pod pretvezo boja proti podnebnim spremembam odpirali za kapital novi donosni sektorji dejavnosti.
Stockholmski program si v imenu boja proti terorizmu in organiziranemu kriminalu prizadeva še bolj okrepiti meščanski politični sistem, da se bodo lahko borili proti ljudskim reakcijam in pospešili represivne ukrepe proti priseljencem.
Strategija baltske regije je tlakovala pot za agresivnejši pristop poenotenih evromonopolov v državah na vzhodnih mejah EU s povabilom, da okrepijo svoj položaj v imperialistični konkurenci.
"Jamstva" uporabljajo kot dimno zaveso in očitno izsiljevanje, s čimer si poskušajo prisvojiti irski glas, da bi uvedli Lizbonsko pogodbo, ki je naravnana proti navadnim ljudem.
