Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B6-0156/2008).
Nasledovné otázky sú určené pre Komisiu.
Prvá časť
Vec: Obchodné praktiky týkajúce sa biopalív
Aké opatrenia prijíma Komisia, aby zastavila obchodné praktiky, ktoré využívajú poľnohospodárske dotácie USA?
Tieto praktiky spočívajú v doprave bionafty z Európy do USA, kde sa pridá určité množstvo paliva, ktoré umožňuje obchodníkom požadovať v USA dotáciu vo výške 11 p na liter. Potom sa bionafta dopraví naspäť a predáva sa za ceny, ktoré sú nižšie, než domáce. Podľa odhadov tvorí súčasť tohto podvodného postupu až 10 % vývozu biopalív z USA do Európy. Nie je to nezákonný čin, ale vystavuje riziku európsky priemysel biopalív. Jeho súčasťou je tiež zbytočná doprava cez Atlantik, čo zvyšuje emisie skleníkových plynov.
Vyriešia tento problém kritériá trvalej udržateľnosti, ktoré navrhla Komisia a postavia predaj takýchto biopalív na európskom trhu mimo zákon?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Komisia sa nemôže vyjadriť k rozsahu údajných praktík spomínaných v otázke, chápe však obavy týkajúce sa dopadu daňových dotácií USA na európsky priemysel.
Zdá sa, že dotácia zvýhodňuje všetku bionaftu bez ohľadu na jej pôvod, vyvážanú z USA a vlastne predávanú v Spojených štátoch.
Podľa priemyselných údajov vzrástol vývoz USA do Európskej únie zo 100 000 ton v roku 2006 na 1 milión ton v roku 2007, čo sa predstavuje približne 15 % európskeho trhu.
Môj kolega, komisár Mandelson, na to upozornil svoju americkú partnerku, obchodnú zástupkyňu Susan Schwabovú pri viacerých príležitostiach. Ako možné riešenie tohto problému odporúčal zmenu amerických právnych predpisov, napríklad obmedzenie tejto dotácie na tovar predávaný v Spojených štátoch. Zo strany Spojených štátov nebola doposiaľ žiadna odozva a daňový dobropis zostáva v platnosti.
Komisia by mala byť pripravená zvážiť antisubvenčné vyšetrovanie po prijatí náležite zdokumentovanej sťažnosti priemyslu Európskej únie, obsahujúcej dostatočný dôkaz o napadnuteľných subvenciách a ujme.
Vážená pani poslankyňa sa pýta, či tento problém, ktorý spôsobili obchodné praktiky spomínané v otázke vyrieši plán trvalej udržateľnosti, ktorý Komisia navrhla vo svojom návrhu smernice o podpore využívania energie z obnoviteľných zdrojov a ktorý Komisia prijala v januári tohto roku.
Schéma udržateľnosti ustanovená smernicou o obnoviteľnej energii sa týka zabezpečenia udržateľnosti biopalív. Schéma má podporiť používanie udržateľne vyrábaných biopalív a zároveň zabrániť používaniu neefektívnych biopalív. Diskusiu o 35 % si budete určite pamätať. Schéma udržateľnosti preto podobné obchodné praktiky ako sa spomínajú v otázke váženej pani poslankyne nevyrieši.
Linda McAvan
Vážená pani komisárka, som rada, že sa tým zaoberáte. Myslím si, že je to škandál a výsmech celej našej práce, ktorú robíme v súvislosti s klimatickými zmenami. Ak máme kritérium na úsporu skleníkových plynov, nedostali by sa tieto druhy biopalív do konfliktu s kritériami udržateľnosti, pretože sa dopravovali po celom Atlantiku a prispeli k emisiám skleníkových plynov z dopravy, ktoré v súčasnosti tvoria 5 % svetového CO2?
Ako dlho to bude trvať, ak musíme čakať na sťažnosť priemyslu a na otvorenie konania o protiprávnych dotáciách? Obávam sa, že kým niečo urobíme európsky priemysel zbankrotuje.
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Metóda výpočtu na porovnanie emisií skleníkových plynov z biopalív s emisiami z fosílnych palív uvedená v smernici o obnoviteľnej energii postupuje podľa postupu, ktorý nazývame prístup zohľadňujúci životný cyklus, pri ktorom sa berie do úvahy aj úroveň emisií vznikajúcich počas dopravy biopalív v rámci Európskej únie aj mimo Európskej únie. V tejto súvislosti mi dovoľte znovu zopakovať, že zníženie emisií skleníkových plynov z dopravy je jedným hlavných cieľov politiky v oblasti biopalív.
Vec: Európsky program potravinovej pomoci určenej najchudobnejšiemu obyvateľstvu
Európsky parlament v roku 2005 schválil písomné vyhlásenie o udržateľnosti Európskeho programu potravinovej pomoci určenej najchudobnejšiemu obyvateľstvu. Toto vyhlásenie obhajuje program trvalej potravinovej pomoci a ročný rozpočet a vyzýva tiež na jej rozšírenie. S cieľom zabezpečiť distribúciu vyvážených potravinových dávok Európsky parlament vyzval na otvorenie programu pre nové sektory, ako sú sektory bravčového mäsa, hydiny a vajec.
Realizáciou tohto vyhlásenia bola poverená európska komisárka pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka Marianna Fischer Boelová. Skutočnosťou je, že po troch rokoch stále nie sú žiadne príznaky základu pre nové nariadenie a že sa urobili iba malé kroky. Doposiaľ je úplne nejasné, aké rozpočtové financovanie je k dispozícii.
Potravinová pomoc je vo veľkej miere problémom Európskej únie, v ktorej žije pod hranicou chudoby 16 % obyvateľstva. Môže Komisia zabezpečiť program potravinovej pomoci na európskej úrovni? Nadviaže počas tohto procesu dialóg s mimovládnymi organizáciami, ktoré sú aktívne v tejto oblasti?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Európsky program potravinovej pomoci 20 rokov významne prispieval k uspokojeniu potravinových potrieb osôb trpiacich podvýživou, žijúcich v Spoločenstve.
Tento parlament 4. apríla 2006 prijal vyhlásenie o podporu európskeho programu potravinovej pomoci určenej najchudobnejšiemu obyvateľstvu v Spoločenstve. Toto vyhlásenie vyzýva Komisiu a Radu na poskytnutie viacročných rozpočtových prostriedkov a na zavedenie série opatrení na riadenie programu. Veľký dôraz sa tiež kladie na potrebu zabezpečiť ľuďom v núdzi vyváženú stravu.
Tento program v skutočnosti začal už v roku 1987 v čase bohatých prebytkov poľnohospodárskej výroby, ako mimoriadne opatrenie. Počas prvých rokov sa program potravinovej pomoci spoliehal hlavne na dodávky z intervenčných zásob. Pretože zásoby sa v priebehu posledných rokov v dôsledku postupných reforiem spoločnej poľnohospodárskej politiky znižovali, Komisia zaviedla sériu zmien na zabezpečenie pokračovania tejto schémy a tieto zmeny umožňovali nakúpiť na trhu výrobky, ktoré nie sú dostupné z našich intervenčných zásob, výmenu výrobkov v rámci tej istej "rodiny" a kombinovať alebo zahrnúť intervenčné výrobky a výrobky kúpené na trhu.
Upravený bol aj rozpočet, najmä kvôli zohľadneniu nedávneho rozšírenia Európskej únie. Rozpočet sa zvýšil z 213 miliónov EUR v roku 2004 na 305 miliónov EUR v tomto roku 2008. Komisia preto vynaložila všetko úsilie na udržanie fungovania programu založeného na intervenčných zásobách aj napriek skutočnosti, že tieto mizli. Preto môžeme skutočne povedať, že sme sa dostali a až na hranice možností tohto programu.
Teraz nadišiel čas na premyslenie budúcnosti tohto programu, bez toho, aby sa pustil zo zreteľa jeho širší obraz. Útvary Komisie už pracujú s týmto cieľom na hodnotení vplyvu, ktoré skúma možnosti do budúcnosti. Konzultácia na internete pritiahla obrovskú účasť s viac ako 12 000 odpoveďami, ktoré potvrdzujú veľký záujem európskych občanov o túto iniciatívu.
Pri realizácii tohto programu zohrávali skutočne kľúčovú úlohu mimovládne organizácie, ktoré zostanú kľúčovým hráčom aj v budúcnosti. Na seminári, ktorý sme organizovali v apríli vyjadrili prianie udržať program potravinovej pomoci pod správou Generálneho riaditeľstva pre poľnohospodárstvo a zdôraznili tiež potrebu zaviesť určitý druh viacročného prideľovania finančných prostriedkov a dodávania širšieho sortimentu rôznych výrobkov. Teraz skúmame tieto požiadavky mimovládnych organizácií a zostaneme s nimi v úzkom kontakte.
Po ukončení hodnotenia vplyvu mám v úmysle v septembri tomuto Parlamentu predložiť návrh umožňujúci pokračovanie tohto projektu v budúcnosti, avšak na veľmi pevnom základe. Veľmi pekne vám ďakujem za váš záujem a pozornosť venovanú tomuto veľmi dôležitému projektu.
Johan Van Hecke
(NL) Vážená pani predsedajúca, v prvom rade by som chcel poďakovať pani komisárke za jej veľmi jasnú, úplnú odpoveď, ktorá tiež ponúka vyhliadky na väčšiu životnosť tohto programu potravinovej pomoci, založenú na v súčasnosti prebiehajúcom hodnotení.
Chcem sa iba spýtať, či toto hodnotenie berie tiež do úvahy skutočnosť, že veľký počet ľudí stále očividne závisí na tomto programe potravinovej pomoci a že takmer 16 % európskeho obyvateľstva žije pod hranicou chudoby a či berie tiež do úvahy súčasnú potravinovú krízu a veľký rast cien potravín.
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Berieme do úvahy všetky vstupy, ktoré dostávame z nášho veľmi otvoreného prístupu k tomuto procesu. Podľa súčasných dostupných údajov využíva osobitný program pre najchudobnejšie obyvateľstvo 13 miliónov obyvateľov Európskej únie. Podľa našich informácií dopyt v súčasnosti neklesá.
Andreas Mölzer
- (DE) V mnohých prípadoch najviac trpia nedostatkom deti. Nedostatok potravín narúša nielen fyzický rozvoj, ale aj schopnosť koncentrácie a úspech v škole. To môže mať potom vplyv aj na budúci úspech dieťaťa v živote. Aké opatrenia sa v rámci plánovaného programu potravinovej pomoci robia v tejto problémovej oblasti napríklad prostredníctvom škôl?
Jörg Leichtfried
(DE) Som presvedčený, že to bude dobrý návrh, najmä preto, lebo ste sa tiež zmienili o potrebe vyváženej stravy. Je veľmi dôležité, aby to bol kľúčový zámer. V tejto súvislosti by Komisia mohla tiež doplniť ďalší kľúčový bod, totiž sústrediť sa na čerstvé organické potraviny. Každý má právo jesť výrobky, ktoré môžu byť o niečo drahšie, ale omnoho zdravšie. Do akej miery to budete brať do úvahy?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Predovšetkým, práve teraz vyhodnocujeme všetky nápady a informácie, ktoré sme dostali.
V tejto súvislosti sa pokúšame posúdiť, či by sme naše peniaze mali nasmerovať špecifickým spôsobom. Ešte sme neukončili naše interné diskusie, čo sa však týka detí môžem povedať toto: Myslím si, že je nesmierne dôležité, aby sme dobrú výživu zabezpečili predovšetkým našim mladým ľuďom, a preto v tomto roku uverejníme tiež myšlienku (a dúfam, že pre ňu získame plnú podporu) programu školského ovocia, spolufinancovaný členským štátmi, ktorý môže deťom v určitom veku ponúknuť možnosť dostávať v škole ovocie. Myslím si, že je to vo všeobecnosti dobrý nápad, aby mladí ľudia získali dobrý návyk, ktorý si, dúfajme, zachovajú po celý život.
Čo sa týka osobitnej priority ekologickej výroby: Myslím, že si musíme vybrať medzi dvomi ohňami, pretože ak si vyberieme ekologickú výrobu získame menej potravín a myslím, bude veľmi ťažké urobiť toto rozhodnutie.
Vec: Špekulácie a potravinová kríza
Hlavným faktorom za rastúcimi cenami a svetovou potravinovou krízou sú finančné špekulácie. Rastúci záujem investičných fondov priťahuje najmä trh s komoditami.
Je Komisia pripravená akceptovať, že na prospech malej skupiny ľudí, komodity ako je ryža alebo pšenica sa stávajú predmetom špekulácie, zatiaľ čo zároveň milióny ľudí zomierajú hladom?
Plánuje Komisia podniknúť praktické kroky na ukončenie všetkých finančných špekulácií, ktoré priamo ohrozujú potravinovú bezpečnosť miliónov ľudí?
Hodlá Komisia podporiť aj realizáciu mechanizmu na medzinárodnej úrovni, ktorý by zabránil krajinám obmedzovať vývoz potravín, ktorých veľké zásoby udržiavajú a všeobecnejšie, vykonávať všetky politiky, ktorých priamym dôsledkom je zabránenie najzraniteľnejším skupinám obyvateľstva uplatňovať ich právo na potraviny?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Komisia sa skutočne veľmi obáva vplyvu súčasných vysokých cien v Európskej únii a tiež v globálnejšom kontexte. Rozvojové krajiny a najzraniteľnejšie skupiny obyvateľov boli postihnuté skutočne veľmi neprimerane a hrozí im hlad, podvýživa a sociálne nepokoje.
Oznámenie, ktoré dnes Komisia predstavila sa pokúša analyzovať základné príčiny týchto vysokých cien. Komisia predstavila sériu iniciatív proti krátkodobým vplyvom potravinového cenového šoku, na dlhodobejšie zlepšenie zásobovania poľnohospodárskymi výrobkami, na zabezpečenie potravinovej bezpečnosti a na prispenie ku globálnemu úsiliu o riešenie vplyvu nárastu cien na chudobné skupiny obyvateľov.
Čo sa týka základných príčin, svetové dodávky znižuje veľký počet faktorov pôsobiacich súčasne: nepriaznivé poveternostné podmienky v hlavných krajinách produkujúcich a vyvážajúcich obilie, hlavne Rusko a Ukrajina, ktoré sa predtým nazývali obilnicou Sovietskeho zväzu. Počas troch po sebe nasledujúcich rokov sme mali nepriaznivé poveternostné podmienky v Austrálii. Mali sme vyššie náklady na energiu. Mali sme pomalší rast výnosov a rastúcu celosvetovú spotrebu. Tieto priame vplyvy na ponuku a dopyt sú významnými prispievateľmi k cenám poľnohospodárskych komodít a nárastom, ktorého sme boli svedkami.
Na pozadí rastu cien potravín a v nadväznosti na krízu na finančnom trhu došlo k zvýšenej aktivite na finančných trhoch s komoditami na obmedzenie cenových rizík alebo diverzifikáciu investičných portfólií. Tieto aktivity mohli viesť k zvýšenému pohybu cien a nestálosti na termínovaných a spotových komoditných trhoch a prispeli k zvýšeniu základných cenových pohybov, ich vplyv na dlhodobú tvorbu cien však ostáva neistý. Komisia sa v dnešnom oznámení preto zaväzuje, že bude pozorne sledovať činnosti investorov špekulujúcich na finančných trhoch s komoditami a na ich vplyv na pohyb cien.
Oznámenie poukazuje na to, že niektoré vyvážajúce krajiny reagovali na zvýšené ceny obmedzením vývozu. India zaviedla zákaz vývozu, Vietnam a Thajsko vývozné obmedzenia na ryžu, Indonézia vývozné dane na palmový olej a Kazachstan zákaz vývozu pšenice. Takéto dane a zákazy vývozu sú zamerané na ochranu domácich trhov v krátkodobom horizonte pred výpadkami v zásobovaní a pred cenovými otrasmi. Vyvíjajú však ďalší tlak na medzinárodné poľnohospodárske trhy, najmä na úkor rozvojových krajín dovážajúcich potraviny. V strednodobom horizonte sú takéto obmedzenia nepochybne zlými trhovými signálmi, pričom nepodnecujú pestovateľov k investíciám a zvyšovaniu produkcie a prispievajú k nerovnováhe na regionálnych trhoch.
Otázka veľmi negatívneho vplyvu vývozných obmedzení by sa mala riešiť na budúcich zasadnutiach WTO a iných príslušných medzinárodných fórach Komisia je stále presvedčená, že výsledky kola rokovaní v Dauhe môžu rozvojovým krajinám priniesť významné potenciálne výhody v podobe nových trhových príležitostí, ktoré by mohli pomôcť získať dodatočné príjmy z vývozu, stimulovať poľnohospodársku produkciu a zvýšiť dostupnosť potravín, a tým zmierniť vplyv súčasného nárastu cien potravín. Komisia bude preto naďalej pracovať na komplexnej a vyváženej dauhaskej dohode.
Komisia verí, že môže počítať s podporou tohto Parlamentu pre smer politiky predstavený v dnešnom oznámení ako východiska pri riešení problémov, ktorým čelíme v tejto situácii s cenami, ktoré sa v niektorých oblastiach naozaj rapídne zvýšili.
Alain Hutchinson
(FR) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, ďakujem vám za túto pomerne dlhú a zaujímavú odpoveď. V súvislosti s jedným z prvkov, ktoré spustili túto krízu finančnej špekulácie s poľnohospodárskymi výrobkami by som sa vás však chcel spýtať, po škandalóznom správaní sa určitých európskych bánk - najmä KBC a Deutsche Bank, ktoré ako viete organizovali v spojení so špekuláciami s potravinovými výrobkami úplne "neetickú" reklamu... Chcem sa spýtať čo s tým Komisia hodlá urobiť.
Spolu s kolegyňou, pani Carlottiovou, sme 6. mája napísali list pánovi predsedovi Barrosovi a ešte som nedostal potvrdenie o jeho prijatí, dúfam však, že jedného dňa dostanem odpoveď. V liste sme požadovali a navrhli prijatie všetkých opatrení zameraných na zákaz a teraz prečítam text z listu: "ponúkania, šírenia alebo podporovania finančných nástrojov v rámci Európskej únie, vrátane investičného poistenia a najmä poistných produktov spojených s investičnými fondmi, ak sú ich výnosy priamo spojené so špekuláciou s rastom cien potravinárskych surovín".
Mohli by ste mi povedať aké zámery má v tomto smere Komisia?
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Budem veľmi stručná, pretože som sa o tom zmienila vo svojom prvom vystúpení. Možno preto bolo dosť dlhé. V oznámení, ktoré Komisia dnes predložila sa zaväzuje, že bude pozorne monitorovať aktivity investorov špekulujúcich na finančných trhoch s komoditami a vplyv týchto špekulácií na ceny.
DanutBudreikait
(LT) Ako spotrebitelia pociťujeme účinky akéhokoľvek zvýšenia ceny okamžite. V cenovom reťazci, v ktorom sa robia špekulácia sú však víťazi a porazení, pričom výrobcovia poľnohospodárskych výrobkov sú najčastejšie v pozícii porazených.
Čo by sa podľa vášho názoru mohlo urobiť, aby rast cien poľnohospodárskych surovín bol úmerný celkovému nárastu cien, inými slovami, aby sa zabezpečili spravodlivé ceny komodít a slušné životné podmienky pestovateľov?
Avril Doyle
Vážená pani predsedajúca, aj keď plne uznávam dobrý úmysel pani poslankyne, ktorá položila otázku a skutočnú zložitosť problému, ktorý pred nami stojí, mohla by pani komisárka potvrdiť, že ani ona ani jej kolegovia nemajú v úmysle v kolégiu komisárov zasahovať do fungovaniu komoditného trhu, čo by pri tomto postupe mohlo narobiť viac škody ako úžitku?
Pani poslankyni, by som na jej otázku odpovedala, že súhlasíme s cieľom, ale nie s prostriedkami na jeho dosiahnutie.
Mariann Fischer Boel
členka Komisie. - Úplne súhlasím s položenou otázkou o následkoch pre prvovýrobcov, pre pestovateľov. Situácia je skutočne taká, že sme boli svedkami rastu cien, najmä v obilninovom sektore. Keď hovoríme o týchto mimoriadne vysokých cenách, vždy sa rada pozriem kúsok dozadu na vývoj cien v minulosti a keď vezmeme posledných 30 rokov, ceny od prvovýrobcov po celý čas klesali.
Neznamená to, že ceny v maloobchodnom sektore nerástli. Ak však porovnáte ceny obilnín v roku 1975 a dnes a pozriete sa na pevné ceny, ceny v roku 1975 boli v porovnaní s dnešnými dvojnásobné. Vidíme situáciu, keď si ľudia zvykli na skutočnosť, že v Európe sa na potraviny vynaloží v priemere, myslím že to je iba 14 % príjmu a že tento podiel tiež počas celého obdobia klesal.
Keď sa v oznámení hovorí o tom, čo bude treba urobiť, tak je jasné, že sa musíme pozrieť na celý reťazec. Preskúmaním situácie je poverený komisár pre konkurencieschopnosť a v tejto etape nevieme, či bude výsledok pozitívny alebo negatívny. Budeme však pozorne sledovať všetky príčiny zvyšovania cien, ktoré vidíme od konca augusta minulého roku.
Druhá časť
Vec: Komunikácia a Lisabonská zmluva
Mohla by Komisia v kontexte plánu D a nedávno zverejneného oznámenia Debate Europe - využitie skúseností získaných v rámci Plánu D pre demokraciu, dialóg a diskusiu informovať o svojej komunikačnej stratégii vo vzťahu k ratifikačnému procesu Lisabonskej zmluvy? Aké konkrétne opatrenia Komisia prijala na zabezpečenie hladkej ratifikácie Lisabonskej zmluvy?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Na otázku o Pláne D a oznámení o Debate Europe mi dovoľte povedať, že komunikáciu s občanmi o všetkých našich politikách a stanoviskách vnímam ako našu povinnosť a tiež povinnosť členských štátov a ďalších inštitúcií EÚ. Aj keď hlavnú zodpovednosť v súvislosti so zmluvou majú samozrejme členské štáty, informovať a vysvetľovať musí byť pripravená aj Komisia.
Naše nedávne oznámenie Debate Europe sa zameriava na podporenie aktívneho dialógu medzi občanmi a činiteľmi s rozhodovacou právomocou a aj keď sa nevzťahuje osobitne na Lisabonskú zmluvu alebo iba na Lisabonskú zmluvu samotnú, opatrenia prijaté v rámci Debate Europe môžu byť spojené s komunikáciou o zmluve.
Zmluva je jednou z našich komunikačných priorít na rok 2008. Naše aktivity sa decentralizovali a diferencovali, aby zodpovedali národným realitám v každom našom členskom štáte a to je priblíženie sa občanom uskutočňované v praxi.
Naši zástupcovia pracovali s informačnými kanceláriami členských štátov a Parlamentu na vytvorení národných komunikačných plánov reagujúcich na rôzne potreby a tieto aktivity zahŕňali kontakt so zainteresovanými stranami z jednotlivých členských štátov, vzdelávanie novinárov, informačné miesta a mienkotvorné subjekty, diskusie s občianskou spoločnosťou a podujatia na školách a univerzitách.
Pripravili sme široké spektrum podporných materiálov, vrátane prezentácií v PowerPointe, podkladov pre prejavy, otázok a odpovedí, prehľadov údajov o rôznych oblastiach, všetky s cieľom pomôcť komunikátorom poskytovať fakty o týchto otázkach.
A ako viete, v Bruseli zriadila Komisia tiež webovú stránku v 23 úradných jazykoch, venovanú zmluve a navyše sa pred nedávnom obnovilo naše vlastné on-line fórum Debate Europe s diskusiami o zmluve, ktoré sa ukazuje ako jedna z najpopulárnejších oblastí s mnohými tisíckami príspevkov.
Avril Doyle
Ďakujem vám, pani komisárka. Prečo teda Debate Europe nefunguje? V Írsku sa takmer celý čas strávil vysvetľovaním nekonečného množstva otázok, často samých osebe dôležitých, ale úplne nepodstatných vzhľadom na obsah Lisabonskej zmluvy, čo vytvára zámerne alebo z iných dôvodov strach a zmätok a vážne znižuje hodnotu pozitívnej správy z Lisabonu. A pri referendách EÚ je informovanosť dôležitá. Pre úspešný výsledok tohto referenda je rozhodujúce, aby voliči dôverovali svojim vlastným poznatkom o záležitostiach, ktoré obsahuje Lisabonská zmluva, aby potom, ako sa v prvom rade rozhodnú vôbec hlasovať, hlasovali "áno".
"Ako naznačuje verejná mienka [v Írsku], úroveň vedomostí o zmluve zodpovedá skôr Nice 1 ako Nice 2", to nie sú moje slová, ale slová profesora Richarda Sinnotta. Pani komisárka, keďže napriek Debate Europe Komisia a členské štáty v súčasnosti priepastne zlyhali pri komunikovaní o Európe a spôsobe jej fungovania a pochopenia jej súčasných zmlúv viac ako 90 % našich občanov, ako nám teraz radíte komunikovať o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k týmto istým zmluvám, pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k Európe, aby sa zabezpečil potrebný stupeň poznatkov na ratifikáciu Lisabonskej zmluvy? Zlyhali sme pri komunikovaní o Európe, ako budeme komunikovať o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch k Európe, ktorej nikto nerozumie?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Predovšetkým, kľúčovým slovom je partnerstvo. Nemôžeme to robiť iba z Bruselu, nemôžeme to robiť zo iba zo strany Komisie samotnej: pri komunikovaní o rozhodnutiach, ktoré sme prijali spoločne musíme pracovať spoločne. Myslím si, že Komisia a inštitúcie majú pridelené odlišné úlohy, napríklad v porovnaní s ministrami, ktorí samozrejme tiež musia byť všade v Írsku, ako aj vo všetkých ostatných členských štátoch vonku, aby pomáhali, vysvetľovali, počúvali a komunikovali o čom to všetko je.
Domnievam sa, že ak začnete komunikovať o pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, obávam sa, že v tej chvíli ste už prišli o poslucháčov. Mám skúsenosť, že omnoho ľahšie je to vtedy, keď komunikujete jasne o základných otázkach a presne toto sa pokúša náš zastupiteľský úrad v Írsku robiť: komunikovať o rôznych základných otázkach. Viem, že po výzve na predkladanie ponúk sa zúčastnili myslím na 20 rôznych miestnych stretnutiach, do ktorých zapojili tiež politikov, írskych politikov, aby sa pokúsili šíriť informácie a zapojiť ich do rôznych základných problémov. Možno to nebude stačiť, ale musíme pokračovať týmto spôsobom. Samozrejme si myslím, že jednou z najdôležitejších vecí je zaangažovanie médií. Zároveň je dôležité rešpektovať veľmi osobitné zákony a nariadenia týkajúce sa diskusií pred referendom, ktoré v Írsku máte a my sa samozrejme snažíme tiež to tak robiť.
My však máme povinnosť komunikovať a zapájať občanov do politík a stanovísk, ktoré prijímajú inštitúcie a dúfam, že v tom budeme môcť pokračovať.
Paul Rübig
- (DE) Existujú nejaké výsledky prieskumu trhu a prieskumov verejnej mienky, ktoré by ukazovali, aké informácie o reformnej zmluve európski občania skutočne potrebujú? Zameriavajú sa tieto činnosti aj na európskych politikov od úrovne miestnej samosprávy po európsku úroveň? Aké informácie sa tu požadujú a čo urobíte na zlepšenie ponuky informačných kancelárií v hlavných mestách?
Justas Vincas Paleckis
Pani komisárka, zmienili ste sa o referende v Írsku a o tri týždne budú mať v tejto krajine veľmi dôležité, možno rozhodujúce hlasovanie. Všetci si pamätáme na výsledok referenda v tejto proeurópskej krajine o Zmluve z Nice približne pred 10 rokmi
Aké poučenie sa vyvodilo z tejto nešťastnej skúsenosti a ako sa Komisia zúčastňuje na predreferendových diskusiách v Írsku?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Ďakujem vám veľmi pekne za tieto dôležité otázky. Čo vieme o verejnej mienke? Nuž, veľa užitočných usmernení získavame z prieskumov verejnej mienky uskutočnených prostredníctvom Eurobarometra, z ktorým môžeme tiež zistiť niektoré požiadavky na informácie. Samozrejme, že okrem toho sa uskutočňujú rôzne prieskumy verejnej mienky v každom členskom štáte, ktoré umožňujú získať podrobnejšie informácie a prispôsobiť tieto prieskumy špecifikám jednotlivých krajín. Preto sa domnievam, že máme celkom dobré základné poznatky očakávaniach a potrebách našich občanov, pokiaľ ide o informácie, i keď si tiež myslím, že sa to medzi jednotlivými členskými štátmi môže trochu meniť.
Myslím, že jedným z ponaučení z Írska bolo zistenie, že je potrebné veľmi široké zapojenie, a preto bolo vytvorené národné fórum, myslím, že po mojej návšteve a nedávnej návšteve pána predsedu Barossa sme sa pokúsili zapojiť a vypočuť národné fórum a jeho potreby a pokúšame sa reagovať na tieto potreby prostredníctvom nášho zastupiteľského úradu, pričom tiež rešpektujeme, že referendum vždy predstavuje veľmi osobitnú situáciu: napríklad musíte rešpektovať tiež legislatívu McKenna, ktorá platí v Írsku. To samozrejme obmedzuje alebo stanovuje veľmi jasné obmedzenia vzťahujúce sa na to, čo ministri, alebo vláda môžu robiť.
Zároveň máme všeobecnú povinnosť angažovať a poskytovať informácie, ktorá sa nám nedá odňať a myslím, že takto sme sa naučili zaangažovať národné fórum a tiež robiť viac využitím médií a najmä s mladými ľuďmi, ale tiež so ženami, pretože podľa našej skúsenosti sú to práve ženy, ktoré sa často cítia odcudzené a vylúčené z diskusie. Toto je tiež oblasť, kde musíme používať moderné komunikačné nástroje ako je internet: ďalším ponaučením je, že sa musíme angažovať cez internet.
Vec: Užšia spolupráca medzi zástupcami Európskej komisie a Európskeho parlamentu.
Komisia sa usiluje o väčšie zapojenie občanov do diskusií o záležitostiach EÚ. Začiatkom apríla tohto roku oznámila Komisia iniciatívu Debate Europe. Zámerom je ďalšie rozšírenie aktivít uskutočňovaných na úrovni členských štátov EÚ: konzultácie s občanmi, výmena informácií, poznatkov a predstáv o EÚ a ponúkanie možnosti voličom stretávať sa s úradníkmi EÚ.
V niektorých hlavných mestách EÚ sa hovorí, že zástupcovia Komisie a Európskeho parlamentu slabo spolupracujú, keď ide o poskytnutie lepšej predstavy o tom, čo sa deje v EÚ a ich oboznámení s jej agendou, inštitúciami a členskými štátmi. Zástupcovia Komisie a Parlamentu často pracujú oddelene, pričom vzájomne kopírujú svoje činnosti a neuskutočňujú veľké spoločné projekty.
Vynakladá sa, vzhľadom na blížiace sa voľby do Európskeho parlamentu v roku 2009 úsilie na zlepšenie spolupráce medzi zástupcami Komisie a Parlamentu v rôznych krajinách? Ak áno, čo sa urobí konkrétne?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Rok 2008 je kľúčovým rokom na prípravu všetkých inštitúcií na európske voľby v budúcom roku. V našom záujme je pracovať spoločne, aby sme v júni 2009 dosiahli čo najväčšiu účasť voličov. Mala by k tomu prispieť práca spustená nedávnym oznámením Debate Europe, ktoré podporuje aktívny dialóg o európskych záležitostiach medzi občanmi a činiteľmi s rozhodovacou právomocou.
Komisia a Parlament však v týchto oblastiach už úzko spolupracujú. V Bruseli aj na úrovni našich zástupcov a informačných kancelárií v členských štátoch. Minulý mesiac naše služby vytvorili novú pracovnú skupinu zameranú na maximálne zvýšenie spoločného vplyvu našich činností a tiež v snahe o bližšiu spoluprácu medzi zástupcami Komisie a Parlamentu a úradmi. Chceme upraviť Kódex správania z roku 2001 o pracovných vzťahoch, čo nám otvorí nové spôsoby spoločnej práce a uľahčí spoločné využívanie zdrojov, ako sú audiovizuálne nástroje alebo nástroje na monitorovanie tlače.
Zaviazali sme sa tiež, že našim cieľom budú spoločné priestory v členských štátoch, takzvané Domy Európskej únie a už v 25 z 27 členských štátov majú naše úrady spoločné priestory v tej istej budove. Ako viete, sme v pilotnom projekte troch týchto Európskych domov v Madride, Dubline a Talline so spoločným priestorom, ktorý nazývame európsky priestor pre verejnosť. Dokázali sme rozšíriť rozsah našich aktivít a zapojiť sa do kultúrnych činnosti a vedeckých podujatí, ako aj podujatí týkajúcich sa mládeže. Máme teraz prvú správu o tomto pilotnom projekte s európskymi priestormi pre verejnosť. Správa vyzerá veľmi pozitívna a budeme pokračovať podľa tohto vzoru.
Justas Vincas Paleckis
Pani komisárka, ďakujem vám za vyčerpávajúcu a jasnú odpoveď. Som presvedčený, že ste od prírody optimistka. Na druhej strane vaša pozícia v Komisii si optimizmus tiež vyžaduje. Som presvedčený, že počítate s ratifikáciou Lisabonskej zmluvy vo všetkých krajinách v tomto roku.
Chcem sa spýtať, aký by bol podľa vášho názoru rozdiel medzi volebnou kampaňou do Európskeho parlamentu v roku 2004 a v budúcom roku, keď zohľadníme, že to bude pravdepodobne po ratifikácii Lisabonskej zmluvy?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Budem veľmi úprimná. Myslím si, že aby sme zabezpečili vyššiu účasť voličov musíme sa omnoho viacej zapojiť do mobilizácie voličov aj zo strany Komisie, prostredníctvom našich zastupiteľských úradov. Nemôžeme byť príliš opatrní. Myslím, že všetci musíme povedať, že chceme aby európski občania uplatnili svoje volebné právo a týmto spôsobom zapojíme členské štáty znova do partnerstva, nie zaujatím politického stanoviska, ale skutočne iba mobilizovaním voličov.
Spolu s Európskym parlamentom skúmame prostredníctvom Medziinštitucionálnej skupiny pre informácie a komunikáciu ako by sme to mohli urobiť. Parlament už predstavil dobre a podrobne vypracovaný plán na voľby do Európskeho parlamentu a my k nemu prispejeme najlepším možným spôsobom, využitím všetkých našich nástrojov a najmä našich zastupiteľských úradov. Spoločne s Parlamentom môžeme uistiť, že zvýšime účasť voličov.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Chcela by som zdôrazniť, že pre informačnú spoločnosť je veľmi dôležité, aby mala pripravené materiály vo všetkých jazykoch EÚ. Veľmi dúfam...
- Budem hovoriť po anglicky. Možno ma nepočujete, pretože vidím, že pani komisárka je zaneprázdnená.
Práve som chcela povedať, že je ťažké dostať informácie v litovčine, pretože ja tu zastupujem Litvu. Ak skúsite zavolať bezplatné telefónne číslo Europe Direct a položíte otázku v litovčine, oznámia vám, aby ste polhodinu počkali. Knihy v litovčine je ťažké nájsť dokonca aj tu v Parlamente v kancelárii pre návštevníkov, pretože brožúry sú tu k dispozícii iba v hlavných jazykoch.
Chápem, že tu je veľký problém s tlmočením a finančný problém, ale možno by ste mali stanoviť určité priority. Boli by ste taká láskavá a skontrolovali by ste, ako strediská Europe Direct pracujú v rôznych jazykoch, ako to robí napríklad pani komisárka Kuneva?
Mairead McGuinness
Myslím, že situácia je celkom jasná, že ak máte občanom čo povedať priamo, budú počúvať. Dnes sme mali rozpravu o spoločnosti European City Guides, ale z hľadiska reakcie zo strany Rady sme dostali veľmi málo a myslím si, že musíme občanom prinášať jasnejšie správy o tom, čo tu v Európskej únii robíme, že sme tu skutočne pre nich a nie na to, aby sme o nich iba hovorili.
Bola by som síce radšej, keby sa na úrovni členského štátu postavili do čela namiesto zástupcov Komisie zástupcovia Parlamentu, ale samozrejme poviem a budem naliehavo vyzývať na rešpekt a pozornosť ratifikačnému proces v Írsku. Toto sú nepokojné časy a správy prichádzajúce z WTO nám v tomto smere odvahu nedodávajú. Myslím, že musíme mať na pamäti skutočné obavy našich voličov.
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Áno, je to samozrejme neustály zápas uistiť sa, že dokážeme poskytovať informácie, že dokážme zabezpečiť tlmočenie a preklad vo všetkých 23 úradných jazykoch. Niekedy nedokážme úplne reagovať, napríklad kvôli nedostatku tlmočníkov alebo keď ešte nemáme kompletný personál, ktorý by na túto požiadavku dokázal reagovať, ale vašu poznámku beriem na vedomie a tiež sa na to pozrieme.
Čoskoro tiež navštívim Litvu a som si istá, že budem o tomto počuť viac, nie je to však spôsobené nedostatkom vôle Komisie. Základom každej komunikácie je, aby ste mohli komunikovať vo vašom vlastnom jazyku a rozumieť tomu čo sa hovorí tiež vo vašom vlastnom jazyku. Preto sa budeme naďalej snažiť uistiť, že na to poskytujeme všetky potrebné zdroje, preto plne rešpektujem vašu otázku a myslím si, že je veľmi vážna.
Ďalším bodom bola samozrejme poznámka a my musíme skutočne začať tam, kde sú občania. Musíme odpovedať na otázky občanov a samozrejme pravdou je, že veľmi zriedka sa začnú pýtať na ustanovenia zmluvy alebo pozmeňujúce a doplňujúce návrhy. Začnú otázkou "Čo robíte s prisťahovalectvom? Čo robíte s klimatickými zmenami? Ako bojujete proti problémom, ktoré vnímame ako cezhraničné problémy a ako ich riešite?
A na tieto otázky musíme odpovedať a v bežnom jazyku. Myslím na to, čo skutočne pomohlo a k čomu sa hlásim, že sme teraz začali s týmito zhrnutiami pre občanov, stručnými zhrnutiami všetkých predkladaných návrhov. V našom pracovnom programe budeme mať tiež sprievodné zhrnutia pre občanov a vidím, že to je veľmi užitočné a týmto smerom musíme pokračovať.
Vec: Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu a Debate Europe
Plán D pre demokraciu, dialóg a diskusiu, ktorý Komisia predložila v októbri 2005 bol reakciou na obdobie reflexie EÚ po zápornom výsledku referend o ústave. Domnieva sa Komisia dva a pol roka neskôr, že efektívne dosiahla ciele svojho plánu? Ak nie, prečo? Aké boli prekážky? Čo sa týka nedávneho oznámenia Komisie o projekte Debate Europe (apríl 2008) na priblíženie občanov k Únii a jej inštitúciám, môže Komisia poskytnúť podrobné informácie týkajúce sa oprávnených výdavkov, čiastok, ktoré budú mať k dispozícii jednotlivé členské štáty a organizácie a príjemcovia, ktorí budú vykonávať celoeurópske konzultačné projekty s občanmi? Akým spôsobom projekt poskytne rámec pre spoluprácu medzi inštitúciami EÚ a najmä s Európskym parlamentom? Akým spôsobom prispeje k vytvoreniu elektronických sietí, na ktorých budú mať účasť poslanci EP a poslanci národných a regionálnych parlamentov? Akým spôsobom vytvorí európske priestory pre verejnosť v hlavných mestách členských štátov? Ako sa stane aktívnejším na miestnej úrovni?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Môžem povedať, že Plán D zohrával kľúčovú úlohu pri skúšaní nových metód pre organizácie občianskej spoločnosti na zapojenie občanov zo všetkých spoločenských vrstiev do diskusií o budúcnosti Európy.
Pozvaním náhodne vybraných občanov zo všetkých členských štátov, aby si spoločne sadli a diskutovali o agende Európskej únie nám poskytol príklady diskusií, aké sme nikdy predtým nemali. Bola to skutočne vzrušujúca skúsenosť. Jedným z hlavných poučení z tejto skúsenosti bolo, že musíme posilniť rozhranie medzi občanmi a činiteľmi s rozhodovacou právomocou, pretože, ak sľúbime, že budeme lepšie počúvať, čo urobíme s tým, čo budeme počuť? Toto chcú občania vedieť.
Plán D sme sa rozhodli predĺžiť až do európskych parlamentných volieb v júni budúceho roku. Táto nová etapa sa nazýva Debate Europe (diskutujeme o Európe). Na Debate Europe sme vyčlenili 7,2 milióna EUR, z toho 2 milióny EUR na spolufinancovanie nadnárodných projektov a 5,2 milióna EUR na spolufinancovanie decentralizovaných výziev a činností podporujúcich miestne projekty spravované zastupiteľstvami.
O tom, koľko finančných prostriedkov majú k dispozícii jednotlivé členské štáty, alebo ktorí príjemcovia sa zúčastnia na týchto celoeurópskych konzultačných projektoch nerozhodujeme vopred. Závisí to na výsledkoch výziev na predkladanie návrhov, ktoré v súčasnosti Komisia rozbieha centrálne aj prostredníctvom našich zastupiteľstiev.
Domnievame sa, že Debate Europe by mala tiež poskytnúť účinný rámec pre medziinštitucionálnu spoluprácu. Jedným z modelov bola záverečná konferencia, ktorá sa uskutočnila v prvej etape Plánu D v decembri minulého roku. Okrem Parlamentu a Komisie sa na nej zúčastnil aj Výbor regiónov a Európsky hospodársky a sociálny výbor. Myslím si, že sa vhodne dopĺňali pri riešení špecifických problémov občanov a že tento druh spolupráce by sa mal v rámci Debate Europe stať pravidlom aj na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni.
Dúfame tiež, že do týchto miestnych a regionálnych aktivít môžeme zapojiť omnoho viac poslancov Európskeho parlamentu. Práve som informovala túto Medziinštitucionálnu skupinu pre informácie (tzv. IGI) o požiadavke Parlamentu na zapojenie do pilotnej informačnej siete. Pripravili sme a čoskoro predstavíme Európskemu parlamentu výsledok nášho projektu: príprava na takúto sieť, prepojenie poslancov národných parlamentov a Európskeho parlamentu a dúfame tiež, že prizveme aj novinárov, aby sa zapojili do diskusie o európskych otázkach.
V pilotnom projekte som už spomenula verejné sféry, európske priestory pre verejnosť. Podľa tohto vzoru môžeme pokračovať v Pláne D, učiť sa z doterajšej skúsenosti a zapájať občanov do viacerých projektov a modelov, ktoré dúfame dokážeme zriadiť natrvalo, nielen ako niečo, čo beží počas šiestich mesiacov alebo podobne a zabezpečiť, aby sme týmto spôsobom mohli zainteresovať činiteľov s rozhodovacími právomocami spolu s európskymi občanmi.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, problém nás všetkých spočíva v skutočnosti, že Európa je odrezaná od obyčajných ľudí. Napriek všetkým dobrým snahám Komisie a nás poslancov Európskeho parlamentu jasne vidíme, že informácie sa nedostávajú k bežným občanom.
Chcel by som sa opýtať, ktoré agentúry priblížia občanov k Európe, ako sa to predpokladá v pláne Debate Europe.
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Samozrejme, jednou z nových iniciatív je, že potrebujeme európsku politickú kultúru a to, ako viete, sme predložili. A Parlament to prijal, ako aj zapojenie politických nadácií, ktoré môžu prispieť k diskusii. Preto sa tým musíme zaoberať v pravidelných politických diskusiách na všetkých úrovniach. Záležitosti EÚ sa musia lepšie integrovať. Domnievam sa, že pomôže táto iniciatíva na podporenie európskych politických nadácií.
Myslím, že to musíme robiť prostredníctvom médií, musíme mať európske médiá prinášajúce spravodajstvo o záležitostiach EÚ, a to je dôvod, prečo máme novú internetovú stratégiu, novú audiovizuálnu stratégiu, budeme lepšie vybavení, aby sme mohli európske záležitosti dávať do médií prinášajúcich spravodajstvo do celej Európy.
A myslím si, že musíme zabezpečiť miesta na zhromaždenia, verejné priestory a v tejto oblasti máme niekoľko pilotných projektov, ktoré by to mali umožniť. Myslím si, že tieto nadnárodné projekty, v rámci ktorých sme sa zapojili do diskusií s občanmi nám môžu dať užitočné ponaučenia a skúsenosti, ktoré snáď jedného dňa budeme schopní zaviesť do praxe natrvalo.
Musíme však využiť všetky tieto kanály, aby sme boli efektívni nie v izolovaní, ale v zapájaní občanov: ich počúvaním, vysvetľovaním a obhajovaním toho, čo robíme na úrovni EÚ.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážená pani predsedajúca, pred programom vnútorného trhu v roku 1992 bola predložená Cecchiniho správa o cene za nejednotnú Európu.
Plánuje Európska komisia vypracovať osobitné oznámenie o cene za neprijatie Lisabonskej zmluvy? Akú cenu zaplatí Európa, ak sa neschváli Lisabonská zmluva?
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Najťažšou vecou je vždy: povedať, čo sa stane, ak neurobíme toto alebo tamto. Chceli by sme aktívne predstaviť výhody, prečo si myslíme, že je potrebná nová zmluva. Ako môžeme byť efektívnejší? Za Komisiu sme sa pokúsili vybrať a formulovať otázky a odpovede, naše rôzne podklady a čo sme dali na internet v takej forme, aby sme aktívne a ofenzívne argumentovali prečo potrebujeme novú zmluva a aké problémy je potrebné riešiť.
To bol náš východiskový bod, za Komisiu sme sa angažovali tiež v pokusoch vysvetliť, akú cenu by malo neodsúhlasenie, pretože si myslím, že to tiež ovplyvní presvedčenie a dôveru občanov, či skutočne dokážeme riešiť veľké problémy a výzvy, ktoré sú pred nami.
Predsedajúca
Otázky č. 35 až 39 budú zodpovedané písomne.
Vec: Obmedzenia konkurencie športovými federáciami
Športové federácie niektorých krajín EÚ sa snažia zaviesť pre svojich členov pravidlá, ktoré obmedzujú možnosti športovcov a športov a žien vzhľadom na uzatváranie zmlúv a slobodu pohybu s jasným ohrozením právnych predpisov EÚ, skúmala Komisia dôsledky týchto postupov z hľadiska voľnej súťaže?
Neelie Kroes
členka Komisie. - Možnosť uplatnenia pravidiel ES na športové odvetvie potvrdilo mnoho prípadov prichádzajúcich pred súdy Spoločenstva.
Napríklad v rozsudkoch vo veci Walrave a Donŕ Európsky súdny dvor potvrdil, že pravidlá založené na štátnej príslušnosti, ktoré obmedzujú pohyb športovcov nezodpovedajú zásade voľného pohybu osôb.
V rozsudku vo veci Bosman Súdny dvor preskúmal dva druhy obmedzení, pri ktorých zistil, že nie sú zlučiteľné s voľným pohybom osôb. Po prvé, z dôvodu diskriminácie na základe štátnej príslušnosti zakazuje pravidlo UEFA, ktoré obmedzilo viacerým zahraničným hráčom z členských štátov EÚ možnosť účasti na národných futbalových šampionátoch.
Po druhé, odsúdil ako prekážku voľnému pohybu osôb pravidlo FIFA o prestupe hráčov, ktoré požaduje v súvislosti s prestupmi hráčov v rámci EÚ vyplácanie odškodnenia pri prestupe po skončení platnosti zmluvy za hráčov, ktorí sú štátnymi príslušníkmi členského štátu EÚ.
Prípady Piau a Meca Medina boli prvými rozsudkami Súdneho dvora, pri ktorých sa na tento sektor uplatnili pravidlá hospodárskej súťaže ES. Komisia odvtedy pri posudzovaní, či pravidlo prijaté športovou federáciou, alebo asociáciou porušuje články 81 a 82 postupovala podľa metodického prístupu tejto judikatúry. Preto sa každé športové pravidlo, ktoré by mohlo mať reštriktívne účinky na súťaž musí preskúmať individuálne, aby sa určilo či presadzuje legitímny cieľ.
Komisia musí byť zároveň presvedčená, že akékoľvek účinky narúšajúce súťaž vyplývajúce z takéhoto pravidla sú obsiahnuté v úsilí o ochranu tohto cieľa a sú primerané jeho dosiahnutiu.
Komisia sa zaoberala otázkou medzinárodných futbalových prestupov, keď skúmala legálnosť pravidiel FIFA o odškodnení pri prestupe hráčov pred ukončením platnosti zmluvy. Toto vyšetrovanie bolo ukončené v roku 2002, potom ako sa FIFA zaviazala, že upraví svoje pravidlá prestupov na základu určitých zásad zameraných na uľahčenie prestupov.
Biela kniha o športe, ktorú Komisia prijala 11. júla 2007 sa tiež podrobne zaoberala otázkami, ako je voľný pohyb športovcov, najmä v sprievodnom dokumente s názvom EÚ a šport: Pozadie a súvislosti.
V tom istom legislatívnom balíku Komisia prijala akčný plán Pierra de Coubertina, ktorý odporúča, aby sa opatrenia súvisiace so športom prijímali na úrovni EÚ a obsahuje veľa návrhov, ktoré by Komisia mala zaviesť a/alebo podporiť v mnohých oblastiach športu.
Jedna takáto oblasť sa týka voľného pohybu osôb s cieľom bojovať proti diskriminácii na základe štátnej príslušnosti vo všetkých športoch. Tento cieľ sa musí dosiahnuť prostredníctvom politického dialógu, prostredníctvom odporúčaní, štruktúrovaného dialógu so zainteresovanými stranami a v prípade potreby prostredníctvom konaní o porušení, ktoré iniciuje Komisia proti členským štátom.
Komisia okrem toho uplatňuje predpisy ES o hospodárskej súťaži na športové organizácie, ktoré riadia hospodárske činnosti. Komisia pritom berie do úvahy osobitosť športu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, veľmi pekne vám ďakujem za vašu rozsiahlu a veľmi podrobnú odpoveď na moju otázku.
V krátkosti, ako doplňujúca pripomienka k vysvetleniu, ktoré podala pani komisárka, usudzujem, že Komisia v súčasnosti neuvažuje o prijatí žiadnych legislatívnych opatrení, pretože si myslí, že súčasná legislatíva vrátane zmlúv a judikatúry je postačujúca, a preto treba ísť cestou neformálnych dohôd s federáciami, kódexov správania a podobne.
Komisia si nemyslí, že v súčasnosti sú potrebné nejaké ďalšie opatrenia, jednoducho treba iba uplatňovať súčasnú legislatívu.
Neelie Kroes
členka Komisie. - Správne. Vážený pán poslanec už vycítil, kam mierim. Európsky súdny dvor rozhodol v rozsudku Meca Medina, že zlučiteľnosť športových pravidiel s predpismi ES o hospodárskej súťaži sa nemôže hodnotiť takým spôsobom, že určité kategórie pravidiel sa vyhlásia a priori za vyňaté z uplatňovania predpisov ES o hospodárskej súťaži. Preto bude musieť Komisia naďalej uplatňovať pravidlá o hospodárskej súťaži podľa jednotlivých prípadov a odvolaním sa na prijaté rozhodnutia a platnú judikatúru.
Napokon rozsudok Meca Medina poskytuje v tomto ohľade jasný metodický rámec. Aby sa dalo posúdiť, či dané pravidlo porušilo pravidlá EÚ o hospodárskej súťaži musí byť jeho účinok primeraný legitímnemu skutočnému športovému záujmu, preto sa táto skúška primeranosti môže uplatňovať iba v jednotlivých prípadoch.
Manolis Mavrommatis
(EL) Vážená pani predsedajúca, pani komisárka, národné športové federácie vo všetkých členských štátoch, najmä futbalové federácie si zakaždým, keď ich činnosti skúma vláda nahlas sťažujú na základe stanov medzinárodných športových federácií (FIFA, UEFA atď.). Aj keď uznávame nezávislosť týchto federácií, súhlasí EÚ so stanovami, ktoré sú v rozpore s vnútroštátnymi právnymi predpismi a ústavou krajiny a považujú sa za nadradené?
Richard Corbett
Súhlasí Komisia s tým, že pravidlo UEFA o domácich hráčoch je zlučiteľné so zmluvou? Podporuje futbalové kluby, aby časť hráčov prechádzala cez ich juniorské tímy a ich akadémie mládeže bez ohľadu na štátnu príslušnosť, a preto na rozdiel od pravidla FIFA 5+6, ktoré sa zakladá na štátnej príslušnosti a bolo by jasne nezákonné, pravidlo UEFA je primerané, legitímne a bude kluby nútiť investovať do prípravy svojich mladých hráčov a nie sa iba spoliehať na finančné svaly na medzinárodnom trhu s prestupmi.
Neelie Kroes
členka Komisie. - Pokúsim sa tieto dve otázky zlúčiť, pretože sa týkajú rovnakej oblasti, pričom cieľom je boj proti diskriminácii na základe štátnej príslušnosti vo všetkých športoch. Domnievam sa, že to je hlavná vec a takpovediac základný princíp. Tento cieľ by sa mal dosiahnuť prostredníctvom politického dialógu, odporúčaní, štrukturálneho dialógu so zúčastnenými stranami a v prípade potreby prostredníctvom konaní o porušení.
Preto si myslím, že musíme zobrať do úvahy, že línia súťaže, ktorú som vysvetľovala predtým je celkom jasná a že by sa nemala napadať inými spôsobmi myslenia.
Vec: Zvyšovanie cien a konkurencieschopnosť.
V posledných mesiacoch sa v mnohých členských štátoch zaznamenalo väčšie zvyšovanie cien, najmä potravín, ktoré vážne znížilo kúpnu silu európskych občanov. Mnohí pozorovatelia naznačili, že okrem nárastu ceny surovín, došlo k nadmernému zvýšeniu cien distribučnými kanálmi a okrem toho k možným porušeniam slobodnej hospodárskej súťaže.
Môže Komisia uviesť, či má nejaké trvalé príznaky, ktoré môžu upozorňovať na explóziu určitých spotrebiteľských cien, a tiež či sa nedávno po náhlom zvýšení cien zaznamenanom v určitých členských štátoch uskutočnili nejaké vyšetrovania distribučných kanálov?
Neelie Kroes
členka Komisie. - Komisia je samozrejme znepokojená nedávnym nárastom veľkoobchodných a maloobchodných cien potravín a potravinárskych výrobkov. Má to dôsledky pre občanov Európy a čo je ešte vážnejšie, na miliardy ďalších na celom svete.
Inflácia v oblasti cien potravín v EÚ sa v skutočnosti zrýchlila v poslednom štvrťroku 2007. Nárast cien zaznamenaný na spotrebiteľskej úrovni odráža nedávny vývoj hodnoty výrobkov, nákladov a zisku v potravinovom dodávateľskom reťazci. Treba poznamenať, že ceny hlavných potravinárskych komodít sa zvyšovali počas niekoľkých mesiacov a trvale prekonávali rekordné úrovne. Tento vývoj bol spôsobený hlavne kombináciou štrukturálnych podnetov: neustále zvyšovanie celosvetového dopytu po potravinách, vznik trhu s biopalivami (len veľmi malý vplyv) a viacero krátkodobých faktorov, ako sú nepriaznivé klimatické podmienky, ktoré v roku 2007 spôsobili zníženie objemu produkcie obilnín vo väčšine členských štátov EÚ a reštriktívna vývozná politika niektorých kľúčových dodávateľov na svetový trh a všeobecne rastúce zapojenie investičných fondov na trhoch s poľnohospodárskymi komoditami.
Napriek tomu treba zdôrazniť, že ceny surovín netvoria presne úmernú časť cien potravín, najmä ak sú potraviny viacej spracovávané. Preto nedávny nárast cien potravín v Európskej únii ovplyvnili tiež niektoré ďalšie zložky predajnej ceny a mám na mysli cenu energie a práce. Treba poznamenať, že tieto nárasty cien nie sú nevyhnutne spojené s nedostatočným uplatňovaním pravidiel hospodárskej súťaže. Ako iste vážená páni poslankyňa vie, hlavným cieľom politiky hospodárskej súťaže ES je, aby trh fungoval lepšie na prospech spotrebiteľov v EÚ.
Ako sa spomínalo vo viacerých odpovediach na nedávne parlamentné otázky, Komisia spolu s národnými úradmi pre hospodársku súťaž tvoriacimi európsku sieť pre hospodársku súťaž monitoruje trhy, aby zabránila a sankcionovala také narušenia hospodárskej súťaže, ktoré by mohli poškodiť spotrebiteľov. Komisia koná iba vtedy, keď má lepšiu pozíciu na prijatie opatrení, ako národné úrady pre hospodársku súťaž. Prvé budú konať národné orgány pre hospodársku súťaž, ale keď to nie sú schopné urobiť, zapojíme sa my. Členské štáty majú dobrú pozíciu na riešenie problémov týkajúcich sa maloobchodného sektora, pretože rozsah týchto problémov je často vnútroštátny.
Komisia by však chcela zdôrazniť, že ak by boli konkrétne narušenia pravidiel hospodárskej súťaže potvrdené a podporené právnymi a hospodárskymi dôkazmi, nebudeme váhať prijať opatrenia. Samozrejme je dôležité zobrať do úvahy všetky významné faktory, ktoré ovplyvňujú tieto trhy a Komisia bude naďalej monitorovať spotrebiteľské ceny, koncentráciu maloobchodného trhu a všetky obvinenia z konania zameraného proti hospodárskej súťaži. Za veľmi dôležitú úlohu považuje Komisia monitorovanie trhu. V rámci preskúmania jednotného trhu bude Komisia analyzovať možné dôvody zlyhania maloobchodných služieb pri pohľade z perspektívy spotrebiteľov aj dodávateľov. Úrovne a rozdiely spotrebiteľských cien medzi členskými štátmi sa tiež monitorujú vo výročnej správe hodnotiacej tabuľky spotrebiteľských trhov. Ako viete, prvé vydanie hodnotiacej tabuľky bolo zverejnené začiatkom roka 2008 a bude sa uverejňovať každoročne.
Medzi hlavnými skríningovými ukazovateľmi sú ceny. Niektoré cenové rozdiely, najmä v prípade neobchodovateľných tovarov a služieb môžu byť samozrejme spôsobené rozdielmi v príjmoch medzi jednotlivými členskými štátmi. Napriek tomu, najmä veľké rozdiely medzi členskými štátmi môžu svedčiť o potrebe ďalšej kontroly. Okrem toho sa Komisia v rámci skupiny na vysokej úrovni pre hospodársku súťaž v poľnohospodársko-potravinárskom priemysle dotkne problému vplyvu distribučného sektoru na trh. Komisia začne túto iniciatívu s cieľom analyzovať potravinársky priemysel, ktorý v posledných rokoch čelil novým rizikám a výzvam, ktoré spochybňovali konkurencieschopnosť tohto sektora.
V nasledujúcich týždňoch Komisia tiež oficiálne zašle odpoveď na písomné vyhlásenie Európskeho parlamentu o vyšetrovaní a náprave zneužívania právomocí veľkými obchodnými domami v EÚ. Odpoveď Komisie poskytne okrem iného určité vysvetlenia v súvislosti s otázkami týkajúcimi sa právomoci kupujúceho.
Giovanna Corda
(FR) Ako viete, dnes predpoludním sa v Kehli stretli ministri Francúzska a Nemecka, aby rokovali o cenových rozdieloch medzi týmito dvomi krajinami. Pri niektorých výrobkoch vysokej spotreby môžu tieto rozdiely dosahovať 30 %.
Medzi príčinami, o ktorých diskutovali sa zmienili o rozdieloch maloobchodných štruktúr a najmä o nedokonalej hospodárskej súťaži v niektorých krajinách. Internetový predaj by mal spotrebiteľom umožniť tieto rozdiely využiť nakupovaním v krajinách, v ktorých sú najvýhodnejšie ceny. Mailová objednávka cez internet však niekedy predstavuje problém. Napríklad na niektorých nemeckých internetových stránkach francúzski občania nemôžu nakupovať.
Plánujete prijať príslušné opatrenia, aby bol európsky vnútorný trh pre občanov konečne skutočnosťou.
Neelie Kroes
členka Komisie. - Absolútne si uvedomujem dôležitosť vašej otázky a zosúladenia jednotného trhu. Môžete si byť absolútne istá, že Komisia urobí všetko čo je v jej silách, aby sa jednotný trh realizoval aj v oblasti maloobchodu.
DanutBudreikait
(LT) Z vašej správy som pochopila, že Generálne riaditeľstvo pre hospodársku súťaž spolupracuje s úradmi pre hospodársku súťaž v členských štátoch. My občania však vidíme, ako sa konajú určité dohody, ktorých výsledkom je nárast cien vo všetkých krajinách súčasne a úrady pre hospodársku súťaž zatiaľ nedokážu nájsť žiadne porušenie zákona. Čo by ste povedali na základe vlastnej skúsenosti, je to vec nedostatočnej kvalifikácie členských štátoch alebo prípad zneužitia?
Neelie Kroes
členka Komisie. - Zatiaľ je odpoveď jasné "nie", ale uvedomujme si, že si to vyžaduje našu pozornosť, a nielen pozornosť z hľadiska prebiehajúceho monitorovania. Urobili sme to, že sme to pridali do programu európskej siete pre hospodársku súťaž a zhromažďujeme informácie zo všetkých členských štátov, ktoré majú skúsenosti, niektoré robia prieskumy, iné analyzujú, ďalšie sa práve pokúšajú zistiť, čo nie je v maloobchodnej oblasti v poriadku. Francúzsko, Nemecko, Spojené kráľovstvo, Belgicko, všetky tieto štáty majú k dnešnej situácii rozdielne prístupy.
Zatiaľ nie je žiadny dôvod hovoriť, že tu existuje kartel. Môžem vás uistiť, že len čo sa dozvieme o karteli budeme konať, ale myslím si, že to nie je také zlé, pretože národné úrady pre hospodársku súťaž sú aktívne a sledujú celú situáciu v tomto sektore.
Predsedajúca
Otázky č. 35 až 39 budú zodpovedané písomne.
Vec: Prístupové rokovania s Chorvátskom
Domnieva sa Komisia, že prístupové rokovania s Chorvátskom sa ukončia do konca roka? Aký je presný časový harmonogram pre zvyšok tohto roku?
Vec: Súčasný stav postupu pristúpenia Chorvátska do Európskej únie
Mohla by Komisia poskytnúť vyhlásenie o súčasnom stave vo veci žiadosti Chorvátska o pristúpenie do Európskej únie?
Vec: Ukončenie prístupových rokovaní s Chorvátskom
Od začatia prístupových rokovaní s Chorvátskom už táto krajina urobila výrazný pokrok vedúci k otvoreniu mnohých rokovacích kapitol a je na dobrej ceste ku splneniu referenčných kritérií na otvorenie a uzatvorenie ďalších kapitol. Priaznivý vývoj bol predovšetkým v súvislosti so zosúlaďovaním chorvátskych právnych predpisov s normami EÚ, ochranou menšín a v úsilí o dosiahnutie reformy súdnictva. Chorvátsko si okrem toho nedávnym rozhodnutím nezaviesť chránené ekologické a rybolovné zóny uvoľnilo cestu k rýchlejšiemu pokroku v prístupových rokovaniach. Tieto vítané úspechy potvrdzuje správa Parlamentu o pokroku Chorvátska z roku 2007, ktorá v odsekoch 31 a 32 vyzýva na zvýšenú podporu EÚ a najmä Komisie Chorvátsku.
Ako Komisia zvýši poskytovanú podporu? Za predpokladu, že Chorvátsko splní príslušné kritériá, predloží Komisia na jeseň roku 2008 predbežný časový harmonogram na ukončenie prístupových rokovaní v roku 2009?
Olli Rehn
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, pán Posselt, pán Crowley a pán Ebner sa pýtali na súčasný stav prístupových rokovaní s Chorvátskom a môžem im odpovedať spoločne.
Tieto rokovania s Chorvátskom pokračujú celkove dobre. Zatiaľ boli otvorené rokovania o 18 kapitolách z 35 a dve z týchto kapitol sme uzavreli. Čo sa týka otváracích referenčných kritérií, stanovili sme 11 súborov referenčných kritérií. V siedmych z týchto 11 prípadov Komisia vyhodnotila referenčné kritériá ako splnené. V týchto prípadoch členské štáty teraz v Rade diskutujú o našich odporúčaniach, alebo sa pripravujú rokovacie stanoviská. V zostávajúcich kapitolách, ako je politika hospodárskej súťaže a verejné obstarávania už Únia stanovila otváracie referenčné kritériá. Chorvátsko však bolo pomalé pri prijímaní opatrení potrebných na splnenie týchto referenčných kritérií.
Chorvátsko ešte stále pracuje na otváracích referenčných kritériách pre kapitolu o súdnictve a základných právach, kde je veľa závažných problémov v oblastiach, ako sú reforma súdnictva, boj proti korupcii a návrat utečencov.
Ak keď Chorvátsko urobilo veľa dobre vykonanej práce na zosúladení so 16 kľúčovými kapitolami, kde máme uzatváracie referenčné kritériá, Chorvátsko v tejto etape v žiadnej z týchto 16 kapitol neurobilo dosť na splnenie všetkých uzatváracích referenčných kritérií. Vzhľadom na zostávajúce podmienkach, ktoré ešte musí Chorvátsko splniť nie je reálne predpokladať, že prístupové rokovania by sa mohli uzavrieť v tomto roku 2008. Napriek tomu Chorvátsko urobilo celkove dobrý pokrok, a preto by mohol byť rok 2008 rozhodujúcim rokom pri rokovaniach Chorvátska o pristúpení do EÚ. Za predpokladu, že Chorvátsko splní množstvo podmienok, Komisia v tohto jesennom rozširovacom balíku predstaví indikatívny časový rozvrh alebo podmienečný plán na ukončenie ostatných technických rokovaní počas roka 2009.
Prvá podmienka, ktorá sa musí splniť je, že Chorvátsko musí v júni tohto roku, t.j. budúci mesiac splniť všetky otváracie referenčné kritériá. Po druhé, Chorvátsko musí dodržiavať všetky právne povinnosti podľa dohody o stabilizácii a pridružení a musí aj naďalej dodržiavať všeobecné podmienky stabilizačného a prístupového procesu. A po tretie, Chorvátsko musí urýchlene zlepšiť spravovanie finančnej pomoci EÚ v rámci programov PHARE a IPA.
Predseda Komisie bude Chorvátsku naďalej poskytovať významnú finančnú a technickú pomoc, s cieľom pomôcť mu splniť požiadavky členstva v EÚ. Keď Chorvátsko urobí dostatočný pokrok pri plnení otváracích a uzatváracích referenčných kritérií, Komisia pripraví a predloží v správnom čase potrebné odporúčania členským štátom na prijatie stanovísk na medzivládnej konferencii. Teda v krátkosti, rýchlosť napredovania Chorvátska smerom k Európskej únii bude napokon určené jeho vlastnou schopnosťou splniť nevyhnutné podmienky. Teda pracovať a pokračovať môžeme na základe skutočných zásluh Chorvátska.
Bernd Posselt
- (DE) Pán komisár, poznáte moje stanovisko, že ak by zvíťazila spravodlivosť, Chorvátsko sa malo stať členom už dávno.
Nevyjadrujem tu však svoj osobný názor, ale názor tohto Parlamentu. Parlament povedal, že rokovania by sa mali ukončiť najneskôr v roku 2009. Spoločný parlamentný výbor pred niekoľkými týždňami na svojom zasadnutí v Chorvátsku povedal, že všetky kapitoly by sa mali otvoriť počas slovinského predsedníctva a uzavrieť počas francúzskeho, alebo najneskôr českého predsedníctva. Domnieva sa Komisia, že tento harmonogram je realistický a čo robí na jeho urýchlenie?
Brian Crowley
Vážená pani predsedajúca, chcel by som poďakovať pánovi komisárovi za odpoveď.
Dve veci. Predovšetkým, pokiaľ ide o kapitolu o súdnictve a základných právach, v ktorej sa v súvislosti s rokovaniami objavuje veľa problémov: ako môžeme Chorvátsku najlepšie pomôcť pokročiť v tejto oblasti?
Po druhé, v súvislosti s rozdeľovaním finančných prostriedkov z programu PHARE a spravovaním týchto finančných prostriedkov: kde sú najväčšie úskalia, ktoré musí prekonať chorvátsky systém finančného riadenia?
Po tretie, keď sa vrátim k tomu, čo povedal môj kolega, pán Bernd Posselt, mysleli sme si, že sme sa dohodli, že by sa to malo ukončiť veľmi rýchlo. Ak ešte zostáva 17 kapitol, o ktorých sa ešte ani nezačalo rokovať, ako môžeme pokračovať tempom, ktoré sme chceli?
Olli Rehn
člen Komisie. - Ďakujem za tieto veľmi výstižné a dôležité doplňujúce otázky. Komisia pracuje s Chorvátskom, ako s akoukoľvek inou kandidátskou krajinou, takže postupujeme podľa rokovacieho rámca jednomyseľne schváleného Radou a členskými štátmi.
Našou úlohou a zodpovednosťou je monitorovať pokrok pri plnení referenčných kritérií na základe našej pomerne novej metodiky referenčných kritérií, ktorá bola vytvorená s cieľom zlepšiť kvalitu procesu pristúpenia k EÚ a bola prijatá s veľmi silnou podporou Parlamentu koncom roku 2006. Znamená to, že keď je nejaká krajina schopná otvoriť jedno referenčné kritérium a potom to isté kritérium uzavrieť, táto krajina preukázala, že v príslušných témach urobila dostatočný pokrok.
Uvediem vám jeden veľmi konkrétny príklad: je to lodiarsky sektor v Chorvátsku. Očakávame, že Chorvátsko poskytne veľmi konkrétnu reštrukturalizačnú stratégiu celého sektora, ako aj pre všetky jednotlivé lodenice v tomto sektore.
Pred nedávnom sa stretli podpredseda vlády Chorvátska a môj kolega, pán Neelie Kroes, európsky komisár pre hospodársku súťaž, aby v tejto súvislosti skontrolovali situáciu. Stále čakáme na trochu presvedčivejšie úsilie chorvátskych orgánov dokazujúce, že Chorvátsko bude schopné náležite reštrukturalizovať svoj lodiarsky sektor, aby sme sa mohli pohnúť dopredu v oblasti politiky hospodárskej súťaže, kde je veľmi kritickým referenčným kritériom štátna pomoc.
Je to potrebné, aby sa potvrdilo, že splnenie týchto referenčných kritérií je skutočne v rukách chorvátskej vlády a orgánov. Vždy sme vedeli, že niektoré referenčné kritériá boli náročnejšie, ako iné a Komisia povzbudzovala Chorvátsko, aby usilovne pracovalo na splnení týchto zložitých referenčných kritérií, najmä v oblasti reformy súdnictva, ktorú spomínal pán Crowley, ako aj v ďalšej oblasti, o ktorej som sa zmienil, v lodiarskom sektore.
Pokiaľ ide o reformu súdnictva, poskytujeme Chorvátsku právnu a technickú pomoc v rámci časti nástroja predvstupovej pomoci zameranej na budovanie inštitúcií. Podporujeme budovanie partnerstiev a samozrejme poskytujeme Chorvátsku naše vlastné skúsenosti. Členské štáty poskytujú tiež posudky partnerských orgánov, ktoré sú dôležitým kritériom na posúdenie, či sa Chorvátsko v tejto oblasti zlepšuje.
Takže rozpravy prebiehajú celkovo dobre. Tempo rokovaní závisí v podstate od tempa týchto kritických reforiem, aby Chorvátsko najprv splnilo otváracie a uzatváracie referenčné kritériá.
Vec: Pokrok v postupe pristúpenia bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko (FYROM) k Európskej únii
Na tlačovej konferencii, ktorá sa konala 5. marca 2008 na samite NATO v Bruseli komisár zodpovedný za rozšírenie pán Rehn uviedol, že ak by sa Grécko a bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko (FYROM) nedohodli na jej názve, malo by to nepriaznivý vplyv na jej prístup k Európskej únii. EÚ chce podporiť pokračovanie rokovaní pod záštitou OSN s cieľom nájsť v blízkej budúcnosti vzájomne prijateľné riešenie problému názvu tejto krajiny. Aké opatrenia teda Komisia prijme, aby uľahčila obnovenie rokovaní a nájdenie vzájomne prijateľného riešenia.
Olli Rehn
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, dovoľte mi prosím vysvetliť, že 5. marca som sa nezúčastnil na samite NATO. Možno som chcel, ale na samite NATO so sa nezúčastnil, ako sa mylne uvádza v otázke. Namiesto toho som sa zúčastnil na týždennom zasadnutí Komisie a na tomto zasadnutí sme prijali oznámenie Komisie s názvom Západný Balkán: podpora európskej perspektívy.
Neskôr som sa k tejto otázke vyjadril na tlačovej konferencii a vážený pán poslanec sa odvoláva na toto vyhlásenie. V tejto súvislosti som na tlačovej konferencii poznamenal, že hlavným problémom bola veľká spotreba politickej energie. Podporil som vedúcich predstaviteľov obidvoch krajín pri hľadaní modelu, ktorý bude prijateľný pre obidve strany. Robil som to verejne aj súkromne.
V odpovedi na otázku som vysvetlil, že rozhodnutia týkajúce sa procesu pristúpenia k EÚ prijímajú členské štáty na základe jednomyseľnosti. V tejto súvislosti som vyjadril svoju obavu, že nevyriešenie hlavného problému by mohlo mať negatívny vplyv na proces pristúpenia krajiny.
Môžem vás ubezpečiť, že Komisia bude naďalej vyzývať zúčastnené strany, aby sa konštruktívne zapojili do vyriešenia hlavného problému. Komisia však nemá na takéto opatrenia žiadne kompetencie, žiadne právomoci, a preto by úsilie malo pokračovať pod záštitou Spojených národov v rámci dvoch dôležitých rezolúcií Výkonnej rady OSN z roku 1993.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, ďakujem vám za odpoveď, ktorá potvrdzuje vaše vyjadrenie v Bruseli. Poďakoval som vám aj 5. marca vo svojej otázke na tlačovej konferencii o tejto záležitosti.
Vzhľadom na to, že v uznesení o perspektívach pristúpenia bývalej Juhoslovanskej republiky Macedónsko (FYROM) Európsky parlament nedávno uznal potrebu urýchliť rokovania s cieľom dosiahnuť všeobecne uznávané riešenie, dovoľte mi spýtať sa: plánujete, spoločne s Parlamentom a uplatnením vašich právomocí, podniknúť nejaké kroky pred vypracovaním vašej správy na jeseň?
Olli Rehn
člen Komisie. - Naďalej podporujeme obidve zainteresované krajiny, aby našli riešenie tohto dlhotrvajúceho, povedal by som, že veľmi dlhotrvajúceho problému. Plne dôverujeme sprostredkovateľovi OSN pánovi Nimitzovi, ktorý má jasný mandát na uľahčenie rozhovorov medzi týmito dvomi stranami v rámci dvoch kritických rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN z roku 1993. Komisia preto nemôže zohrávať úlohu sprostredkovateľa. Nemáme žiadne právomoci, žiadne kompetencie, ale podporujeme obidve stany, aby prijali veľmi konštruktívny prístup, zaoberali sa touto záležitosťou a napokon našli riešenie.
Bernd Posselt
- (DE) Pán komisár, Komisia má zodpovednosť: Komisia je ochrankyňou zmlúv. V dočasnej dohode sa uvádza, že sa nesmie dovoliť aby sa bilaterálne problémy stali prekážkou prístupu. Chcel som vás požiadať, aby ste to potvrdili a spýtať sa, či ste pozorovali akékoľvek úsilie zo strany macedónskej vlády tieto problémy vyriešiť a či podľa vášho názoru v posledných mesiacoch dosiahlo Macedónsko pokrok.
Olli Rehn
člen Komisie. - Podľa môjho názoru máte skutočne pravdu, že krajina urobila približne za posledný polrok výrazný pokrok z hľadiska niektorých kritických reforiem, ako je reforma súdnictva a reforma verejnej správy, ako aj v uplatňovaní zákona o polícii.
Skutočne, v marcovom oznámení sme stanovili osem referenčných kritérií založených na kľúčových kritériách, kľúčových prioritách prístupového partnerstva, ktoré odzrkadľujú nevyhnutné reformy, ktoré, ako očakávame, bude bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko schopná uskutočniť, a dosiahnuť tak dostatočný pokrok, aby sme mohli v našej jesennej správe navrhnúť odporúčanie na otvorenie prístupových rokovaní.
Bude to závisieť na konkrétnych výsledkoch reformných prác a samozrejme sa to odzrkadlí v našej správe o pokroku, ktorá sa v súčasnosti pripravuje.
Chcel by som upozorniť, že na prijatie odporúčania Komisie a začatie prístupových rokovaní, platí v Rade požiadavka na jednomyseľnosť všetkých členských štátov EÚ, a preto, i keď to vnímame ako bilaterálnu záležitosť, musíme brať do úvahy politickú realitu.
Čo sa týka nášho odporúčania, to závisí výlučne na pokroku, ktorý bývalá Juhoslovanská republika Macedónsko dosiahne pri zavádzaní reforiem do praxe.
Vec: Európske finančné prostriedky poskytnuté tureckej armáde na Cypre.
Správy v médiách tvrdia, že EÚ poskytla tureckej armáde finančné prostriedky vo výške 13 miliónov EUR.
Môže Komisia potvrdiť, že turecká armáda bola skutočne financovaná z európskych finančných prostriedkov? Ak áno, ktoré fondy a projekty sa využívali a akú dlhú dobu? Koľko finančných prostriedkov turecká armáda celkovo dostala? Kto dal podnet na schválenie týchto finančných prostriedkov? Plánuje Komisia v budúcnosti pokračovať vo financovaní tureckej armády?
Olli Rehn
člen Komisie. - Veľmi rád odpoviem na túto otázku, pretože to môžem urobiť veľmi stručne. Európska únia neposkytla tureckej armáde na Cypre žiadne finančné prostriedky spomínané v názve otázky, ktorú predložil vážený pán poslanec.
Európska únia podporuje v Turecku v rámci predvstupového programu IPA projekt, ktorý sa nazýva Civilná príprava brancov a, samozrejme, prebieha v Turecku, a nie na Cypre. Účelom tohto projektu je, aby turecké ozbrojené sily vychovávali brancov, ktorí vykonávajú vojenskú službu v oblasti ľudských práv, rovnosti pohlaví, práv žien, práv detí, ochrany životného prostredia, všeobecnej zdravotnej starostlivosti a v boji proti drogovej závislosti: podľa môjho názoru všetko veľmi hodnotné ciele, na ktorých dosiahnutie sa program nazvaný Civilná príprava brancov zameriava.
Philip Claeys
(NL) Chcel by som poďakovať pánovi komisárovi za odpoveď, v tejto súvislosti však mám dve krátke otázky. Predovšetkým, ako pán komisár vysvetlí šírenie takýchto informácií tlačou? Tieto informácie prichádzajú z prehľadov tlače a domnievam sa, že boli uvedené v publikácii tureckých Cyperčanov.
Po druhé, ako môže pán komisár zaručiť, že turecké jednotky, ktoré okupujú Cyprus nejakým spôsobom nezískavajú časť týchto finančných prostriedkov a teda, že tieto finančné prostriedky nepoužívajú na svoje účely?
Olli Rehn
člen Komisie. - Je naozaj dôležité, aby sme odlíšili mýty od faktov a odstránili nedorozumenia poskytovaním konkrétnych a objektívnych faktických informácií. Preto som veľmi vďačný váženému pánovi poslancovi za položenie tejto otázky.
Potom, čo som práve odpovedal na vašu otázku, som presvedčený, že teraz môžeme poskytnúť fakty, ktoré napravia tieto nedorozumenia v médiách, na ktoré poukázal pán Claeys.
Ako som už povedal, tento projekt beží v Turecku a spravujú ho turecké ozbrojené sily, a to by mala byť jasná odpoveď na otázku predloženú váženým pánom poslancom, kde tento projekt a program prebieha.
Predsedajúca
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
(Rokovanie bolo prerušené o 19.55 hod. a pokračovalo o 21.00 hod.)
