Jednominútové vystúpenia (článok 150)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) V poslednom čase sa v tomto Parlamente veľa diskutovalo o nedostatočnom fungovaní potravinového reťazca v Európe a dokonca bola o tejto veci schválená správa. Uvediem niektoré príklady dovozných cien tovarov dovážaných v rámci Spoločenstva v porovnaní s ich cenami v obchodoch, ktoré dnes uverejnili v Rumunsku.
Zemiaky sa dovážajú za priemernú cenu 15 eurocentov za kilogram a v našich obchodoch stoja 80 centov. Cukor sa nakupuje za 50 eurocentov a v obchode stojí 1,15 EUR. Hydinové mäso sa nakupuje za 1,25 EUR a v obchodoch sa predáva za priemernú cenu 2,10 EUR za kilogram.
Rovnaké noviny, ktoré uverejnili tieto štatistiky, uvádzajú, že minulý rok cena zemiakov vzrástla o 45 %, zatiaľ čo cena zlata vzrástla len o 40 %. Musíme zastaviť túto absurdnú situáciu a domnievam sa, že Európska komisia a Európsky parlament musia na to hľadať riešenia.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Počet oblastí vo svete, ktoré ovplyvňujú klimatické zmeny a postihujú prírodné katastrofy, neustále rastie. Najnovším príkladom je tragická situácia v Japonsku.
Spoločná poľnohospodárska politika Európskej únie musí reagovať na tieto závažné problémy, a to ani nehovorím o zaručení potravinovej bezpečnosti ako globálneho strategického problému.
Rast počtu obyvateľov vytvára potrebu väčšieho objemu potravín, no sledujeme ich rastúci nedostatok, ktorý vychádza z dostupnej ponuky. Keďže právo na výživu je základným právom, potravinová bezpečnosť je a musí zostať jednou z priorít Európskej únie. Stratégie zavedené ako časť spoločnej poľnohospodárskej politiky musia byť podložené primeraným rozpočtom, ktorý pomôže plniť tieto úlohy.
Myslím si, že rozpočet pridelený spoločnej poľnohospodárskej politike musí prinajmenšom zostať na svojej súčasnej úrovni alebo sa musí dokonca upraviť, aby vyhovoval novým zvýšeným potrebám vyplývajúcim z týchto prírodných katastrof, ktoré neberú ohľad na hranice ani národnosť, azda len na geografické územia.
Cristian Silviu Buşoi
Rád by som využil túto príležitosť a zdôraznil význam prevencie srdcovo-cievnych ochorení, pretože spôsobujú takmer 2 milióny úmrtí za rok vo všetkých 27 členských štátoch. V niektorých krajinách, napríklad v Rumunsku, odkiaľ pochádzam, zapríčiňujú až 50 % všetkých úmrtí. Liečba takýchto chronických ochorení zároveň predstavuje významnú finančnú záťaž pre systémy zdravotnej starostlivosti a odhaduje sa približne na 92 miliárd EUR za rok za celú EÚ.
Musíme naďalej vynakladať úsilie na podporu zdravého životného štýlu a na zvýšenie informovanosti o srdcovo-cievnych ochoreniach. Ako poslanci Európskeho parlamentu by sme mali občanov lepšie informovať o škodlivosti nadmerného požívania alkoholu, nezdravého stravovania a nedostatku telesnej aktivity. Len tak sa nám podarí znížiť výskyt srdcovo-cievnych ochorení u občanov EÚ, a teda znížiť negatívny dosah na výdavky na zdravotníctvo z vnútroštátnych rozpočtov.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Vážna nehoda v jadrovej elektrárni vo Fukušime spochybnila očakávanú renesanciu jadrovej energie.
Rozsiahla mediálna kampaň sa už roky snaží presadzovať názor, že jadrová energia je jediným riešením dodávok energie a problémov spôsobených zmenou klímy, ktoré ohrozujú našu budúcnosť. To však vôbec nie je pravda.
V súčasnosti ešte musíme uspokojivo vyriešiť štyri základné problémy s jadrovou energiou - vysoké náklady, bezpečnosť, odpad a riziko šírenia jadrových zbraní -, ktoré už viedli k jej zlyhaniu v 80. rokoch.
Pre všetky uvedené dôvody je nevyhnutné začať fázu postupného odstavenia a demontáže jadrových elektrární a začať s tými, v ktorých sa už stali vážne havárie, ako je elektráreň Vandellós II v Katalánsku, a s tými, ktorých životnosť sa pomaly končí. Zároveň musíme zvýšiť energetickú účinnosť, zodpovednosť za spotrebu energie a investície do obnoviteľných zdrojov energie.
Ilda Figueiredo
(PT) Politiky Európskej únie ohrozujú sociálne a pracovné práva a vedú k protestom a konfliktom. Presne to sa udialo minulý víkend v Portugalsku. Okolo 300 000 pracovníkov sa zúčastnilo demonštrácie, ktorú zorganizovala generálna konfederácia portugalských zamestnancov (CGTP). More ľudí, rozhorčené a búriace sa, zaplavilo ulice Lisabonu, valiac sa zo všetkých kútov Portugalska. Bola to národná forma organizovaného boja, ktorá ukázala, že pracovníci, ženy, mladí ľudia a dôchodcovia sú už unavení z toho, že sú obeťami politík, ktoré diktujú záujmy veľkých vnútroštátnych a európskych hospodárskych a finančných skupín.
Sú odhodlaní bojovať za inú politiku, v ktorej kríza nie je zámienkou na väčšiu nezamestnanosť, menšiu istotu pracovných miest, viac zmrazených platov a dôchodkov, ďalšie znižovanie nízkych platov a dávok ani na zvyšovanie cien a daní pre tých, ktorí žijú z plodov svojej práce.
Bolo to "nie" pre Pakt stability a rastu a kapitalistické politiky, ktoré Európska únia a vlády jej členských štátov presadzujú bez toho, aby niekedy siahli na čokoľvek z kapitálu, zatiaľ čo napomáhajú rast svojich príjmov a ziskov. Je to zápas, s ktorým cítime aktívnu a hlbokú solidaritu.
Oreste Rossi
(IT) Myslím si, že nikto z nás nepochybuje, že už toho máme dosť. Pokiaľ ide o Turecko, Európska únia musí prestať rozprávať a musí konať.
Zatknutie patriarchu pravoslávnych kresťanov, ktoré sa uskutočnilo v prvý sviatok vianočný, pretože slúžil omšu v kostole v okupovanej časti Cypru, nestačilo a rovnako nestačilo ani zatknutie deviatich novinárov 3. marca na presvedčenie barónky Ashtonovej, aby po dohode s pánom predsedom Van Rompuyom začala konať v otázke Turecka. Teraz si však myslím, že po zatknutí štyroch členov Európskeho parlamentu a biskupa pravoslávnych kresťanov v Európskej únii tureckými bezpečnostnými silami v okupovanej časti Cypru už o tom nepochybujú ani oni. Turecku jednoznačne nemôžeme naďalej trpieť tieto rany pod pás. Pozastavenie postupov na získanie členstva v EÚ jednoducho nie je dostatočným protiopatrením.
Musíme mať odvahu a silu raz a navždy jasne vysvetliť tamojšej vláde, že buď musí plniť dodržiavanie zmlúv, ľudských a občianskych práv a slobôd, alebo Európska únia musí mať odvahu prerušiť všetky diplomatické a obchodné väzby.
Csanád Szegedi
(HU) Pred necelými dvomi týždňami 11. a 12.marca prezídium Hnutia za lepšie Maďarsko - Jobbik prechodne zasadalo v Transylvánii, Sikulsku a Târgu Mureşi. Okrem toho, že sme vyjadrili naše presvedčenie o význame územnej autonómie Sikulska, oznámili sme stredoeurópsku, európsku platformu, ktorá by predstavovala významný krok k rumunsko-maďarskému zmiereniu. Pokiaľ ide o mňa, po rokovaní prezídia som navštívil región Érmellék v oblasti Partium. Mal som prednášku v meste Valea lui Mihai, kde sa živelnou silou prejavuje túžba približne 300 000 až 400 000 Maďarov, ktorí žijú v oblasti Partium, po zachovaní si maďarskej identity a vzdelávaní svojich detí v maďarskom jazyku. Chcú autonómiu. Týka sa to takého vysokého počtu ľudí, že chcem požiadať Parlament, aby našiel vhodnú dobu, kedy by sme mohli naplánovať rokovanie, bod programu, kde by sme mohli diskutovať o otázke autonómie ako Sikulska, tak aj Érmelléku.
László Tőkés
(HU) Maďari na celom svete 15. marca oslavujú svoj národný sviatok ako spomienku na revolúciu a vojnu za nezávislosť v rokoch 1848 - 1849. Náš svetoznámy básnik Sándor Petőfi v roku 1849 obetoval svoj život za slobodu. V deň výročia jeho smrti 20. marca si pripomíname ďalšiu veľkú osobnosť vojny za nezávislosť, guvernéra Lajosa Kossutha, otca maďarskej parlamentnej demokracie, ktorý strávil polovicu svojho života v zahraničnom exile. Skutočnosť, že naše dve národné rozhlasové stanice nesú práve mená Lajosa Kossutha a Sándora Petőfiho, je symbolickým dôkazom lásky nášho ľudu k slobode. Náš bojovník za slobodu a básnik v jednej zo svojich skvelých básní vzdáva česť pamiatke tým hrdinom, "ktorí padli za teba, posvätná sloboda sveta!" Bol to tento revolučný duch celosvetovej slobody, ktorý v tom čase nakazil mladých Maďarov, a v tomto duchu slobodu milujúca Európa podporuje revolučnú arabskú mládež a všetky národy sveta bojujúce za slobodu.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Rumunská vláda prijala stanovením zodpovednosti nový zákonník práce, ktorý porušuje právo Rumunov na sociálnu ochranu. Dôvodom, ktorý uvádza na podporu tohto nového zákonníka, je potreba vytvoriť flexibilnejší trh a nové pracovné miesta. Nikto, ani odbory, ani zamestnávatelia však tento dodatok k pôvodnému zákonníku nežiadali. S novými opatreniami dokonca nesúhlasia.
Zákonník práce, ktorý presadzuje vláda, v skutočnosti nie je zameraný na zavedenie flexibility, ale na silnú politizáciu verejného sektora a na zasadenie silného úderu zamestnancom napríklad prostredníctvom ustanovení o zrušení kolektívnych pracovných zmlúv a odborárskych práv, ako aj o kolektívnom prepúšťaní bez akýchkoľvek kompenzačných platieb. Znamená to, že vláda neprávom postihuje práve tých ľudí, ktorí pracujú a svojou prácou podporujú zúfalé snahy o prekonanie krízy.
Stanimir Ilchev
(BG) Pred pár dňami sme vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci diskutovali o dobrej myšlienke zlepšenia mechanizmu hodnotenia krajín v schengenskom priestore z hľadiska toho, ako tieto krajiny zavádzajú schengenské acquis a aký pokrok robia krajiny žiadajúce o vstup do schengenského priestoru.
Kritériá však musia byť jasné, musia platiť pre všetkých a nesmú sa zamieňať s abstraktnými, moralistickými kritériami, ani sa politizovať. V kandidátskych krajinách sa musí monitorovať napríklad úroveň korupcie.
Je dôležité, aby sa korupcia zisťovala a odhaľovala, ale vykonať tento postup objektívne v každej jednej krajine môže byť zložité. Inými slovami, keď sa pokúšame zlepšiť hodnotiaci mechanizmus, nemali by sme pripustiť žiadnu subjektivitu. Sankcie sú stanovené aj z tohto dôvodu. Niektoré z nich môžu byť finančného charakteru. Vyžaduje si to značnú presnosť.
Kandidátske krajiny sa preto musia dôsledne pripraviť, inak im hrozí zdržanie. Tie krajiny, ktoré sú v schengenskom priestore, ale zlyhali pri hodnotení, si musia uvedomiť, že v súlade so sankciami môže byť ich členstvo zmrazené.
Jaroslav Paška
(SK) Od obdobia 2. svetovej vojny už uplynulo veľa času, ale iste nie toľko, aby sme zabudli na všetky hrôzy tohto obdobia.
Preto nemôžem pochopiť, že sa dnes v Európe nájdu ľudia, ktorí postavia pamätníky fašistickým zločincom. Dňa 14. marca odhalil akýsi občiansky klub v Košiciach bustu Jánosa Esterházyho - vojnového zločinca odsúdeného v roku 1947 za kolaboráciu s fašizmom na trest smrti. Odhalili bustu zločincovi, ktorý vítal fašistické vojská pri obsadzovaní Košíc. Otvorene sa hlásil k spolupráci s nacistami a vyhlasoval o sebe, citujem: "Od svojho najmladšieho veku som mal protižidovskú orientáciu a tú si zachovám až do smrti."
Kolegyne, kolegovia, táto nehorázna provokácia je podľa mňa o to smutnejšia, že na oslave vojenského vojnového zločinca sa prihováral aj konzul Maďarskej republiky - diplomat tej krajiny, ktorá nám dnes predsedá a na mnohých fórach vystupuje v mene nás všetkých, ako aj celej Európskej únie.
Slavi Binev
(BG) Ujímam sa slova, aby som vás upozornil na komplexný problém, ktorý, nanešťastie, ovplyvňuje každého jedného bulharského občana, a to na každodenné vydieračstvo, ktoré banky používajú proti spotrebiteľom.
Je absurdné, že niektoré banky v Bulharsku účtujú poplatky, keď sa peniaze vkladajú, aj keď sa vyberajú. Nedávno som sa stal obeťou šialeného tlaku, ktorý vyvíjajú banky, a na mojom účte mi nezákonne zmrazili finančné prostriedky. Pritom sa ukázalo, že neexistuje žiadny právny základ, na základe ktorého sa proti tomu môžem odvolať.
Právne predpisy nie sú prísne regulované. Ukázalo sa, že v dôsledku silného lobovania zo strany bankového sektora alebo nedostatočného prejavu politickej vôle vláda nevstupuje do bilaterálneho zmluvného vzťahu medzi spotrebiteľom a bankou. Takisto všetci jasne vidíme nedostatok rovnosti medzi partnermi v tejto zmluve.
Problém je podľa mňa v tom, že hospodárska súťaž nevytvorila prijateľné trhové podmienky, a myslím si, že je potrebné, aby sa vláda angažovala. Vyzývam na rýchlejšie zavedenie jednotnej oblasti platieb v eurách (SEPA) a na vytvorenie jasného rámca na kontrolu bánk. Dúfam, že banky potom budú venovať väčšiu pozornosť svojim zákazníkom a budú sa o nich starať lepšie, pretože v súčasnosti sú zákazníci jednoducho každodenným cieľom vydierania.
Seán Kelly
O právach spotrebiteľov sme už diskutovali. Jedno právo, na ktoré majú spotrebitelia EÚ nárok, je potravinová bezpečnosť. Očakávajú, že potraviny, ktoré sa dovážajú do Európskej únie, sa budú vyrábať podľa rovnako prísnych noriem ako potraviny vyrábané v Únii. Žiaľ, toto nemôžeme zaručiť. Nie menšia autorita ako Európsky dvor audítorov nedávno vyhlásil, že isté normy, najmä v oblasti životných podmienok zvierat, ktoré sme zaviedli pre poľnohospodárov EÚ, nemožno zaviesť pre výrobcov dovážaného mäsa. To je presvedčivý dôkaz, zvlášť keď to zároveň ukazuje, že len 2 % dovážaných potravín možno skutočne testovať, čo je v ostrom rozpore so situáciou vnútri Európy, kde je každé zviera vysledovateľné od farmy až po jeho konzumáciu.
Z tohto pohľadu sa zdá, že je riskantné pokračovať v dohode s krajinami zoskupenia Mercosur, zvlášť keď švédsky Ústav pre potraviny a technológie poukázal na to, že uhlíková stopa brazílskeho hovädzieho mäsa môže byť 35-krát vyššia ako írskeho.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Mnohí odborníci hovoria, že ďalšia kríza môže byť energetická a že navyše nerobíme, čo je potrebné na jej odvrátenie, ani nekonáme dostatočne rýchlo, aby sme jej predišli.
Svetový fond na ochranu prírody vyzýva, aby túto sobotu každý z nás urobil malé gesto pre udržateľnosť životného prostredia. Mnohí Európania a aj mnohé verejné správy na hodinu vypnú svetlá. To však nestačí.
Európa nemôže zostať závislá od energetických zdrojov, ktoré jej nepatria a nachádzajú sa veľmi ďaleko, alebo od neistých energetických zdrojov. Musíme pomôcť členským štátom vytvoriť energetický model, v ktorom budú obnoviteľné zdroje energie tvoriť základ nového súboru energetických zdrojov.
Musíme tiež pomôcť zvýšiť informovanosť o nových modeloch spotreby, pretože obnoviteľná energia a účinnosť sú nepochybne kľúčom k budúcej udržateľnosti.
Na záver by som chcel vyzvať všetky členské štáty Únie, aby sa pridali k výzve, túžbe piatich členských štátov vrátane Španielska, aby sa emisie CO2 znížili o ďalších 30 %. Týmto spôsobom by sme dali najavo, že Európa je lídrom nielen v oblasti slobody a práv, ale aj svojím záväzkom voči udržateľnosti našej planéty.
Kristiina Ojuland
Vážený pán predsedajúci, je mi ľúto, že vás musím v túto neskorú hodinu informovať, že dnes popoludní bola skupina estónskych cyklistov unesená ozbrojenými mužmi vo východnej časti údolia Bekaa v Libanone. Títo Estónci prešli dnes v skorších hodinách do Libanonu zo Sýrie a okolo 17.30 hod. boli zadržaní ozbrojenými mužmi v troch vozidlách bez poznávacích značiek. V tomto momente nemáme žiadne informácie o tom, kto uniesol cyklistov, ani či bol tento incident politicky motivovaný. Údolie Bekaa je však baštou islamistického hnutia Hizballáh.
Chcela by som naliehavo požiadať pani barónku Ashtonovú, aby nám napriek svojej neustálej a nevyhnutnej angažovanosti v Líbyi pomohla vyriešiť túto situáciu. Je to úloha pre ustanovenú Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, aby umožnila menším členským štátom pomôcť občanom EÚ v alarmujúcich situáciách, ako je táto.
Ádám Kósa
(HU) V súčasnosti žije v Európe 30 miliónov nevidiacich a zrakovo postihnutých ľudí. Zamysleli ste sa niekedy nad tým, ako musia zápasiť s neriešiteľnými situáciami, hoci len pri takom bežnom nákupe? V mnohých prípadoch len tým, že vezmú do ruky obyčajnú škatuľku či fľašu, nie sú schopní určiť charakter výrobku. Ak ju vyberú z police, nevedia, čo držia v rukách, i keď nepochybne aj oni majú právo viesť nezávislý a bezpečný život.
Spolu s piatimi kolegami poslancami zo štyroch skupín by som vás preto chcel povzbudiť, aby ste naliehali na výrobcov priemyselných výrobkov, aby na báze dobrovoľnosti označovali svoje obaly etiketami v Braillovom písme. Chcel by som tiež požiadať kolegov poslancov, aby svojimi podpismi podporili vyhlásenie 14/2011, ktoré sa venuje tomuto problému.
Csaba Sógor
(HU) Pri súperení zúčastnené strany vždy našli vinníkov, ktorých označili za zodpovedných za utŕžené škody. Rád by som vás upozornil na jeden takýto prípad. Grófa Jánosa Esterházyho internovali na konci druhej svetovej vojny najprv nacisti a potom počas komunistickej okupácie aj Sovieti. V Českej republike a na Slovensku je stále považovaný za vojnového zločinca, zatiaľ čo, pán Paška, ruský najvyšší súd už v roku 1993 vyhlásil jeho rozsudok za neplatný a poľský prezident ho pred dvoma rokmi práve v tento deň vyznamenal prestížnym radom Polonia Restituta.
Esterházy pomohol pri úteku stovkám Židov, Čechov, Slovákov a Poliakov a bol jediným členom slovenského parlamentu, pán Paška, ktorý hlasoval a vyjadril sa proti protižidovským zákonom v roku 1942. Spoločné budovanie zjednotenej Európy mohlo začať po odstránení ruín druhej svetovej vojny, čo zahŕňalo rehabilitáciu osobností ako Esterházy. Je na nás, aby sme odstránili zvyšky týchto ruín.
Zbigniew Ziobro
(PL) Aby sme mohli tvrdiť, že daná krajina spĺňa požiadavky vyspelej demokracie, nestačí len povedať, že voľby do zastupiteľských orgánov vrátane a zvlášť do parlamentu sa tam konajú v súlade so zásadami všeobecnosti, tajnosti, rovnosti a spravodlivosti. Rovnako podstatné je, aby sme mohli povedať, že v tejto krajine sa dodržiavajú práva menšín. Myslím si, že táto rokovacia sála, v ktorej dnes vedieme naše rozpravy, je najvhodnejším miestom nato, aby sme pripomenuli poslancom skutočnosť, že 17. marca parlament Litovskej republiky pozmenil a doplnil svoj školský zákon. Zdá sa, že zákon vo svojej pozmenenej a doplnenej podobe používa administratívne metódy na porušenie práva menšín vrátane - v našom prípade - poľskej menšiny, a to snahou asimilovať ľudí, ktorí patria k poľskej menšine, pod nátlakom, ktorý vlastne vyvíja štát.
Stačí uviesť, že školský zákon znamená, že rovnaké učebné osnovy sa budú používať vo všetkých školách vrátane tých, ktoré navštevujú len žiaci patriaci k národnostným menšinám. Zvyšuje počet povinných predmetov vyučovaných v litovskom jazyku. Pod zámienkou optimalizácie školskej siete sa majú školy národnostných menšín vrátane poľských škôl v malých mestách zatvoriť a ostanú tam len litovské školy. Zákon porušuje medzinárodné dohovory, ktoré Litva ratifikovala.
Za zmienku stojí, že mnohí jednotlivci mnohokrát hovorili o tomto probléme. Myslím si, že Európsky parlament je vhodné fórum na prezentovanie takýchto problémov a na výzvu, aby sa dodržiavali základné práva národnostných menšín.
Predsedajúci
Týmto uzatváram tento bod rokovania.
