Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kava (lühiettekanne)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on transpordi- ja turismikomisjoni nimel Luís Queiró koostatud raporti "Üld- ja teenistusliku lennunduse säästvat tulevikku hõlmav kava” lühiettekanne.
Luís Queiró
raportöör. - (PT) Härra juhataja, volinik, seni ei ole üld- ja teenistusliku lennunduse sektorit Euroopa tasandil eraldi käsitletud. Selle raporti poliitiline tähtsus tuleneb seega asjaolust, et komisjon ja Euroopa Parlament uurivad kõnealust tegevusala esimest korda ajal, mil see kasvab nii mahu kui ka majandusliku tähtsuse mõttes aina kiiremini.
Numbrid räägivad iseenda eest: ainuüksi teenistusliku lennunduse valdkonnas kasvab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete arv kordades, lennukite arv suureneb eelseisval kümnendil eeldatavasti kaks korda ja jõuab 3500 lennukini ning aastakäive ületab 25 miljardit eurot. See sektor annab otseselt või kaudselt tööd 154 000 inimesele kogu Euroopas. Üldlennunduse sektoris on kasutusel hinnanguliselt 30 000-50 000 lennukit ning üld- ja teenistusliku lennunduse sektoris tehakse kokku umbes 9% kõigist registreeritud lendudest ja see sektor kasvab Euroopas kõige kiiremini - kaks korda kiiremini kui kõik teised transpordisektorid.
Teenistuslik lennundus toob suurt sotsiaalset ja majanduslikku kasu; võimaldades paindlikku otsetransporti, suurendab see sektor kodanike liikuvust, ettevõtete tootlikkust ja piirkondlikku ühtekuuluvust.
Üldlennunduse sektor osutab olulisi teenuseid väga erinevates valdkondades, alates otsingu- ja päästeoperatsioonidest ning lõpetades tuletõrje, liikluse reguleerimise, kartograafia ja harrastus- ja sportlennundusega. Samuti on see terve lennundussektori jaoks oluline professionaalsete oskuste allikas.
Ma pean mainima ka selle sektori Euroopa haru, mille turuosa on maailmas järjepidevalt kasvanud, moodustades nüüd ligikaudu 16%, ja mida tuleb seetõttu toetada.
Raportist endast rääkides olen mina kui raportöör nõus sellega, mida komisjon oma teatises rõhutas: on vaja uurida selle sektori erivajadusi ja määrata kindlaks selle kesksed teemad. See eeldab andmete kogumist; poliitiliste otsuste tegijatele tuleb võimaldada piisavalt andmeid ja statistilist teavet, et aidata neil seda sektorit paremini mõista ja seda asjakohaselt reguleerida. Teine teema on seotud proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamisega selle sektori reguleerimisel. Peamine küsimus on see, kas kommertslennukite käitamise reguleerimiseks mõeldud eeskirjad sobivad lihtsamate ja väiksemate, sageli ühe mootoriga õhusõidukite käitamise reguleerimiseks.
Me toetame komisjoni kavatsust kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet nii eeskirjade koostamisel kui ka nende rakendamisel, pidades alati silmas, et see ei või kahjustada üldist ohutust. Üks näide selle kohta on Euroopa Lennundusohutusameti poolt juba vastu võetud teatud lennukõlblikkuseeskirjade kohandamine muude kui kommertslennukite käitamise jaoks või võimalik lihtsustatud julgeolekutoimingute ja reisijate kontrollimisega seotud erieeskirjade kohaldamine teenistuslikus lennunduses.
Kolmas teema puudutab lennujaamadele ja õhuruumile juurdepääsu probleemi. Üks on kindel: neil lennukitel on tavaliselt raskusi juurdepääsul suurtele lennujaamadele ning samasugused probleemid on hakanud tekkima ka piirkondlike ja teisejärguliste lennujaamade puhul. Lahendused võivad ulatuda olemasoleva läbilaskevõime optimeerimisest teenindusaegasid käsitlevate eeskirjade muutmiseni. Samuti on vaja ergutada investeeringuid väikestesse ja keskmise suurusega lennujaamadesse, et suurendada Euroopa eri piirkondade ja linnade vaheliste lennuühenduste arvu.
Mis puudutab õhuruumi läbilaskevõime küsimust, siis me rõhutame ühtse Euroopa taeva ja ühisettevõtte SESAR (ühtse Euroopa taeva lennujuhtimise uurimisprogramm) raames läbi viidavate reformide tähtsust ja toonitame taas vajadust hoiduda ebaproportsionaalsetest nõudmistest väikelennukite navigatsiooniseadmete suhtes, kuid pidada alati silmas ohutusnõudeid.
Neljas ja viimane teema on seotud selle tegevusvaldkonna keskkonnasäästlikkusega. Ehkki süsinikdioksiidi heitkogused on väikelennukite puhul väiksemad, tuleb edendada teadus- ja arendustegevust ja uuenduslikkust ning mitte üksnes algatuste "Clean Sky" ja CESAR (kulutõhusad väikeõhusõidukid) raames, vaid ka vähem saastavate mootorite ja keskkonnahoidlikumate kütuste kasutamise teel.
Härra juhataja ja proua volinik, ma tahaksin lõpetuseks avaldada lootust, et sellest raportist saab tõeline alus tulevastele õigusloomelistele ja reguleerivatele meetmetele, mida selle sektori jaoks võidakse koostada. Seda soovi silmas pidades kutsub transpordi- ja turismikomisjon Euroopa Komisjoni üles esitama 2009. aasta lõpuks aruande raportis tõstatatud küsimuste lahendamisel saavutatud edu kohta. Ma loodan, et homsel hääletusel jagab seda soovi Euroopa Parlamendi liikmete valdav enamus.
Viviane Reding
komisjoni liige. - Härra juhataja, komisjon väljendab selle raporti üle heameelt ning tänab raportööri ja parlamendikomisjoni suurepärase töö eest.
2008. aasta jaanuaris avaldas komisjon esimest korda teatise, mis käsitleb üld- ja teenistuslikku lennundust. 2008. aasta aprillis järgnesid sellele väga positiivsed nõukogu järeldused ja nüüd see Euroopa Parlamendi oluline raport.
Üld- ja teenistuslik lennundus on Euroopa Liidu lennundussektori tähtis osa, mille väärtus on umbes 2,3 miljardit eurot aastas. See sektor investeerib palju teadus- ja arendustegevusse ning kasvab kiiresti. Enam kui kaks kolmandikku kõigist Euroopa Liidu sertifitseeritud õhusõidukest on kasutusel selles sektoris.
Üld- ja teenistuslikus lennunduses tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. See sektor on ka väga mitmekesine. Eeskirju tuleb selle sektori erilise olemusega kohandada, unustamata siiski ohutust ja julgeolekut. Meil on hea meel, et Euroopa Parlament toetab oma raportis seda proportsionaalsuse põhimõtet.
On kolm peamist valdkonda, millele me peame lähitulevikus oma jõupingutused koondama: üldlennunduse Euroopa Liidu ühiste ohutusnormide väljatöötamine, mittekommertslennunduse kaasamine Euroopa lennuliikluse juhtimise uue põlvkonna süsteemidesse ja selle sektori negatiivse keskkonnamõju vähendamine.
Komisjon kavatseb järgmisel aastal teha ettepaneku mitmete Euroopa Liidu rakenduseeskirjade kohta, millega tagatakse mittekommertslennunduses ühtne ohutustase. Nagu ka teie raportis on esile tõstetud, peame tagama, et need eeskirjad sätestaksid piisava ohutustaseme ja oleksid ka proportsionaalsed ega koormaks ettevõtjaid tarbetult.
Me jätkame Euroopa lennuliikluse tulevase juhtimissüsteemi arendamist, lähtudes põhimõttest, et õhuruum on ühine vara, mis peaks olema kõikidele kasutajatele ohutul viisil kättesaadav. Üldlennunduse seisukohalt on ühtne Euroopa taevas ja SESAR õhuruumile ja lennuväljadele ohutu juurdepääsu parandamiseks ülimalt olulised. Need tehnoloogilised võimalused avavad tee uutele teenustele, mida Euroopas pole veel nähtud.
Lõpetuseks: üld- ja teenistuslik lennundus mõjutab vaatamata pidevale tehnoloogilisele arengule keskkonda ning nimetatud sektor - nagu terve lennundussektor - peab aitama seda mõju vähendada. Ka siin on oluline järgida proportsionaalsuse põhimõtet.
Komisjon ootab, et saaks Euroopa Parlamendiga selle raporti kohaselt koostööd teha, ja esitab tulemuste kohta aruande.
Juhataja
Päevakorrapunkti käsitlus on lõppenud.
Hääletus toimub homme.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bogdan Golik  
kirjalikult. - (PL) Kõigepealt soovin tänada Luís Queirót raporti eest, mis käsitleb Euroopa transpordi tuleviku jaoks nii olulist teemat.
Tahaksin rõhutada üld- ja teenistusliku lennunduse ning selle sektori lennukitööstuse arendamise tähtsust. Kuigi komisjoni pakutud lahendused ei näe ette mingeid järske õigusaktide muudatusi ja võivad praegu tunduda vähetähtsad, ei ole võimalik üle hinnata nende mõju lennunduse tulevikule, arvestades turu dereguleerimist ja lennutranspordisektori arengut Poolas.
Komisjoni eesmärk on lihtsustada selle lennundussektori arengu hõlbustamiseks olemasolevaid regulatiivmenetlusi, kohandada õigusnorme uute lennuliikluse juhtimise vormidega ja muuta neid, et tagada proportsionaalsus.
On selge, et see algatus väärib igakülgset toetust. Siiski tuleks tagada, et poliitika kujundamisel ja rakendamisel ning läbilaskevõime kavandamisel ja optimeerimisel võetakse arvesse kõikide õhuruumi ja lennunduse infrastruktuuri kasutajate vajadusi. Et hõlbustada täiendavat reformimist, tuleb luua Euroopa üld- ja teenistusliku lennunduse andmete kogumise süsteem. Samuti on vaja lihtsustada selle sektori juurdepääsu välisturgudele, toetades uute konkurentsivõimeliste tehnoloogiate arengut, kuid kandes samas hoolt looduskeskkonna kaitse põhimõtete järgimise eest.
Louis Grech  
kirjalikult. - Mul on selle raporti üle hea meel, sest selle eesmärk on ühtlustada üld- ja teenistuslikku lennundust käsitlevaid eeskirju ühenduse tasandil ning tuua neisse rohkem selgust. Üld- ja teenistuslik lennundus on kõige kiiremini kasvav segment Euroopa tsiviillennunduses ning see toob liikmesriikidele mitmesugust sotsiaalset ja majanduslikku kasu. Et seda sektorit võimalikult hästi ära kasutada, tuleb seda asjakohaselt reguleerida. Näiteks praegu puuduvad kõnealuse sektori kohta usaldusväärsed andmed ning see probleem tuleb juhtimise, ohutuse ja julgeoleku huvides kiiresti lahendada.
Komisjon peaks tegema selget vahet suuremahulisel kommertslennundusel ja eraomanduses olevate lennukite käitamisel. Õigusaktid peaksid olema proportsionaalsed riskidega, mis kaasnevad lennunduse eri liikidega, ning neis peaks võtma arvesse kulusid, mis tulenevad nende täitmisest.
Tulevased õigusaktid peaksid seda sektorit stimuleerima ja edendama, mitte piirama.
Probleeme võib tekitada asjaolu, et suurem osa üld- ja teenistuslikust lennundusest jääb komisjoni direktiivi (millega lisatakse lennutegevus kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteemi) kohaldamisalast välja. Arvestades üld- ja teenistusliku lennunduse kiiret kasvu, leian ma, et selle sektori keskkonnamõju tuleb ühel või teisel moel vähendada.
Mieczysław Edmund Janowski  
Ajal, mil me kuuleme pidevalt sõna "kriis", ei ole kerge rääkida üld- ja teenistusliku lennunduse stabiilsest tulevikust. Seetõttu tänan Luís Queirót, kes võttis vaevaks koostada sel teemal raporti. Palju õnne! Olen kindel, et õhutransport võib olla liikumapanev jõud, mis lükkab maailma ja Euroopa majanduse käima. See oli kõigest 106 aastat tagasi, kui vennad Wrightid tegid maailma esimese mehitatud lennu mootorlennukiga (ehkki nad tõusid vaevalt 40 meetri kõrgusele). See oli tõelise lennunduse algus.
Tänapäeval on lennundus hästi arenenud majandusharu, kus toodetakse lennumasinaid, mis on aina paremini varustatud mitmesuguste aparaatidega. Lennundus hõlmab ka keerukaid navigeerimis- ja juhtimissüsteeme, lennujaamade maapealse infrastruktuuri ehitamist, julgeolekusüsteemi jne. Me peaksime teadma, et Euroopa üld- ja teenistusliku lennunduse sektoris on kasutusel ligikaudu 50 000 lennukit ning peaaegu neli korda rohkem väike- ja purilennukeid kasutatakse sportimiseks ja harrastustegevuseks. Need numbrid räägivad iseenda eest.
Eeltoodut arvestades on Euroopa õhuruumi ja lennujaamade vajaliku läbilaskevõime tagamine väga tähtis küsimus. Tahaksin juhtida tähelepanu asjaolule, et piirkondlikud lennujaamad on ühendusepidamise järjepidevuse tagamisel Euroopa Liidus väga olulised. Loomulikult ei või õhutranspordi arendamisest rääkides unustada ka looduskeskkonnaga seotud probleeme.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, arutelu lennunduse üle on sageli moonutatud: kaldutakse rääkima rohkem lennuliikluse tõttu tekkivatest heitkogustest, kuid ei olda valmis nägema selle sektori potentsiaali. On selge, et lennunduses ja lennuliikluses tekib heitkoguseid, ent sama selge on, et need on tulevikualad. See kehtib nii kommertslennunduse kui ka üld- ja teenistusliku lennunduse kohta.
Kuigi Euroopa Liidu siseturgu käsitlevad õigusaktid on seni keskendunud peamiselt kommertslennundusele, väärib märkimist, et üld- ja teenistusliku lennundusega seonduvad küsimused kerkivad aina sagedamini esile sellistes valdkondades nagu kliimapoliitika, keskkonnakaitse ja lennundusohutus. Arvestades muu hulgas teenistusliku lennunduse üha kasvavat tähtsust, peame kindlasti nendele sektoritele tähelepanu pöörama ja tagama nende konkurentsivõime.
Soovin väljendada oma muret seoses lennunduses valitsevate äritingimustega. Väikesed ja keskmise suurusega lennujaamad on üld- ja teenistuslikus lennunduses väga olulised. Tuleks edendada nende rajamist ja ajakohastamist ning liikmesriike tuleks ergutada neisse investeerima. Jätkuvalt kasvav teenistuslik lennundus ummistab kasutatavaid lennujaamu aina enam.
Kliima kaitse seisukohalt võib öelda, et ehkki väiksemad lennukid ei ole tulevasse heitkogustega kauplemise süsteemi kaasatud, töötatakse selles sektoris välja vabatahtlikku süsinikdioksiidi korvamise mehhanismi. See on märk lennuliikluse kui terviku arengupotentsiaalist. Ühendus peaks tegema kõik endast oleneva, et ergutada teadusuuringuid uuenduslikumate ning energiatõhusamate ja keskkonnahoidlike õhusõidukite väljatöötamiseks. Eesmärk peab olema ei midagi vähemat kui heitkogustevaba lennuliiklus.
