Lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatav õigus (Rooma I) (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on õiguskomisjoni nimel härra Dumitrescu koostatud raport lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I).
Franco Frattini
komisjoni liige. - (FR) Härra juhataja, mul on hea meel, et läbirääkimised on viinud sellise suurepärase tulemuseni. Me toetame praegu päevakorras olevat kompromissi. Kui te oma nõusoleku annate, daamid ja härrad, lõpetame me kaks aastat kestnud arutelu, mis on selgelt näidanud, kui oluline see teema Euroopa õigusruumi ja ühisturu jaoks on. Sooviksin eriti õnnitleda raportööri härra Dumitrescut, kelle tõhus lähenemisviis on palju kaasa aidanud eduka tulemuse saavutamisele siin, ning samuti variraportööre kõigist fraktsioonidest.
2007 on minu arvates olnud tähtis aasta rahvusvahelise eraõiguse ühenduse poolsele ühtlustamisele tsiviil- ja kaubanduslike kohustuste valdkonnas. Kohtualluvust käsitlevat Brüsseli I määrust, mis hõlmab nii lepinguid kui kahju õigusvastast tekitamist, täiendatakse nüüd Rooma II määrusega kahju õigusvastase tekitamise suhtes kohaldatava õiguse kohta, mis viis esimese lepitusmenetluseni õiguse ja turvalisuse valdkonnas selle aasta mais, ning Rooma I määrusega.
Artikli 5 üle saavutatud kompromiss on tarbijate jaoks sammuks edasi. Artikkel on samuti kooskõlas Brüsseli I määrusega, mille kohaselt ei tohi tarbijat kaevata muusse kohtusse kui tema elukohariigi kohtusse. Ma kinnitaksin lisaks, et komisjon on võtnud ülesande esitada kaasseadusandjale Rooma I määruse rakendamist käsitleva raporti osana uurimused kahe olulise küsimuse kohta, mille puhul kompromiss ei suutnud eeskirju ühenduse tasandil ühtlustada: nõuete ja kindlustuslepingute loovutamine. Siin tuleb sobivad meetmed võtta hiljem, juhul kui need osutuvad vajalikuks. Üldraportis käsitletakse samuti artiklit 5 tarbijalepingute kohta ning eriti seda, kas see on kooskõlas rahvusvahelise eraõiguse normidega seoses tarbijalepingutega. Ma rõhutaksin siiski, et raportis ei käsitleta tarbijaõiguse sisulist poolt.
Mis puutub kindlustuslepingutesse, siis nii komisjon kui nõukogu on pidanud vajalikuks teha avaldus, kus rõhutatakse, et konkreetsete normide lisamine Rooma I määrusesse ei tohi venitada tööd Solvency II ettepaneku kallal. Ka parlament võib soovi korral kõnealust avaldust toetada.
Selleks et tõsta esile oma algatusõigust välispädevuse valdkonnas, on komisjon, nagu te teate, väljastanud teise avalduse põhjenduse 16 b kohta. Ma juhiksin tähelepanu sellele, et kavatseme teha ettepaneku horisontaalse mehhanismi kohta, mis võimaldab liikmesriikidel sõlmida kahepoolseid lepinguid kolmandate riikidega valdkondades, kus ühendusel on kohustused. Komisjon on sellele vaatamata kiitnud heaks põhjenduse 16 b eesmärgiga vältida kokkuleppe saavutamise takistamist esimesel lugemisel.
Lõpetuseks sooviksin juhtida tähelepanu sellele, et me jagame parlamendi seisukohta interneti teel sõlmitud lepinguid käsitlevate vaidluste lahendamise alternatiivsete meetodite tähtsuse kohta. Sellepärast oleme ka aktiivselt toetanud selliste meetodite väljatöötamist vahendusdirektiivi kaudu ja rajades Euroopa võrgustiku tarbijate aitamiseks, kes soovivad algatada kohtuväliseid menetlusi teises liikmesriigis.
Seetõttu loodan, et parlament kinnitab kokkulepet, mis nõukoguga saavutati, võimaldades nõukogul oma kohtumisel järgmisel nädalal 6. ja 7. detsembril 2007 vastu võtta parlamendi muudatusettepanekud.
Cristian Dumitrescu
raportöör. - (FR) Härra juhataja, härra asepresident, volinik, daamid ja härrad, täna hääletame me peagi teise rahvusvahelise eraõiguse vahendi, tulevase määruse üle, mis käsitleb lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatavat õigust, mis on ühenduse õiguses haruldaseks asjaks: puhtalt juriidilist küsimust käsitlev dokument.
Vaatamata tehnilisele iseloomule on see määrus Euroopa kodanikele äärmiselt tähtis. Lepinguline õigus asetseb kogu majandusliku ja sotsiaalse elu keskmes ning ühisturul kipuvad lepingud olema järjest sagedamini erinevates liikmesriikides resideeruvate osapoolte vahelised. Sellepärast on käesolev vahend, mis kehtestab ühtsed normid õiguse kohaldamiseks, niivõrd oluline. Hääletuseks teile esitatud muudatusettepanekutes lõpuks vastu võetud lahendused on osavõtliku, ambitsioonika ja innovatiivse koostöö tulemus variraportööride härra Gauzèsi, proua Wallise ja proua Frassoniga, ning eesistujariik Portugaliga ja fraktsioonide koordinaatoritega õiguskomisjonis, härra Medina Ortegaga ja härra Lehnega. Mul lasub ka suur tänuvõlg proua Maria Bergeri ees, kes oli eelnev raportöör.
Alguses näisid probleemid ületamatud, seda eriti parlamendiliikme jaoks, kes tuleb ühest uusimast liikmesriigist. Ma pean rõhutama, et püüdes välja vahetada Rooma konventsiooni lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse kohta, väitis Euroopa Komisjon võib-olla veidi naiivselt, et ta püüab juba olemasolevat vahendit ühendusepäraseks muuta, kuigi tegelikult tegi ta radikaalseid muudatusi. See viis laialdase kriitikani, mille kohaselt komisjon ebaõnnestus mõjuhinnangu läbiviimisel.
Enne kui ma lähen artikli 5 juurde, mis oli suurimaks meie ees seisvaks probleemiks, kirjeldan ma lühidalt peamisi saavutusi. Selle määruse tuum ei ole mitte artiklis 5 vaid artiklis 3, millega kehtestatakse juhtpõhimõte, et osapooled on sõltumatud, ning artiklis 4, mis sisaldab norme kohaldatava õiguse kohta juhtudel, kui osapooled ei ole osutanud, millist tuleks kohaldada. Nõukogu on siin järginud õiguskomisjoni võetud lähenemisviisi. Lisaks tuleb ära märkida, et parlament ja nõukogu võtsid selles kaasotsustamismenetluses juhtrolli, laiendades tulevase määruse reguleerimisala nii, et see hõlmaks kindlustus- ja kaubaveo lepinguid, ning muutes selgemaks üldist kehtivust omavaid sätteid käsitlevaid norme ja kohustuslikke norme.
Naastes nüüd vaidlusaluse artikli 5 juurde peab ütlema, et parlament sai siin selge võidu, mis kajastab tihedat ja sõbralikku koostööd raportööri ja variraportööride vahel. Probleemiks oli see, et komisjoni ettepanek lahknes Rooma konventsioonist, öeldes, et välja arvatud teatud erandid, peaks tarbijate ja kutseala esindajate vaheliste lepingute suhtes kohaldama tarbijaõigust. Probleemiks komisjoni ettepaneku niisuguse versiooniga artiklist 5 oli see, et kauplejad, ja eriti elektroonilisel teel kauplejad, peaksid koostama eraldi lepingutingimused iga ELi liikmesriigi jaoks. See oleks olnud võimatu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kellel puuduvad suurte rahvusvaheliste ettevõtetega võrdväärsed vahendid, ning tulemuseks oleks olnud tohutu barjäär VKEdele, kes tahavad siseturul elektroonilise kaubandusega tegeleda. Raportöör on liigagi hästi teadlik, et VKEd on Euroopa majanduse edasiviijad ning loovad töökohti ja innovatsiooni. Väiksemad liikmesriigid olid samuti mures, et nad jäetakse elektroonilise kaubanduse turult välja.
Lõpuks vastu võetud lahendus oli naasta lihtsustatud versiooni juurde Rooma konventsiooni artikkel 5st. Uues artiklis 5 sätestatakse põhimõte, et kehtima peaks tarbijaõigus, kuid osapooltel võimaldatakse valida kohaldatav õigus. Arvestades, et enamik tarbijate ja kutseala esindajate vahelisi lepinguid on standardsed võta-või-jäta lepingud, siis tegelikkuses tähendab see, et kõik kauplejad kohaldavad oma õigust. Kuna aga artiklis 5 sätestatakse, et õiguse valiku suhtes kohaldatakse tarbija elukohariigi kohustuslikke norme, pakub see lahenduse, mis on vägagi tarbija poolt. Uues meie poolt väljapakutud artiklis 5 esitatakse lahendus, millega võidavad mõlemad, kus tarbijale kindlustatakse maksimaalne kaitse ja VKEd võivad oma kaupu ja teenuseid vabalt internetis pakkuda, põhinedes oma õigustikule rajanevatele lepingutele.
Lõpetuseks pean ma teie tähelepanu juhtima lühikesele põhjendusele, millega sätestatakse, et ühendus võib tulevikus võtta vastu standardseid tingimusi elektrooniliste lepingute kohta tarbijate ja kutseala esindajate vahel. Viimaseks suureks edusammuks on kindlustuslepingute lisamine, mis on olnud liikmesriikide vaheliste pikkade arutelude teemaks - volinik Frattini viitas sellele - ning kaubaveo lepingute lisamine.
Viimaseks asjaks, mida ma kindlasti mainima pean, on see, et Ühendkuningriik, kes oli algselt pärast oma reservatsioone Rooma konventsiooni suhtes otsustanud mitte osaleda määruse vastuvõtmises, on nüüd siiski otsustanud läbirääkimistel koostatud uue sõnastuse valguses osaleda.
Sellepärast soovitame me parlamendile seda teksti. Meie arvates on see tarbijate ja ettevõtete jaoks väga positiivne tulemus ning on kõnekaks näiteks äärmiselt tõhusast panusest, mille parlament kaasotsustamismenetluses isegi nii keeruliste küsimuste puhul nagu need, anda võib.
Nõukogu esimees on meile kinnitanud, et kui hääletuse järjekorras esimeses plokis olevad muudatusettepanekud vastu võetakse, saavutame me esimesel lugemisel kokkuleppe. See oleks väljapaistvaks ja ootamatuks eduks parlamendile ja eesistujale, ning uuest liikmesriigist Rumeeniast pärit raportöörina on mul hea meel oma väikese panuse üle. Oma ametiaja lõpusirgel Rumeenia parlamendiliikmena pean ma ütlema, et olen väga uhke.
Juhataja
Sooviksin kasutada võimalust, härra Dumitrescu, soovida teile edu ja õnne teie püüdlustes, kui te lõpuks lahkute kohalt, mida te olete kõigi nende kuude jooksul sellise auga täitnud.
Klaus-Heiner Lehne
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, fraktsioon PPE-DE on selle protsessi tulemusega rahul. See on peamiselt tingitud tõsiasjast, et raportööril õnnestus tänu peenele läbirääkimisoskusele, suurele kannatlikkusele ja visale järjekindlusele kaubelda välja ja kindlustada kompromiss, mida kogu õiguskomisjon lõpuks toetada sai. Lubage mul seetõttu väljendada raportöörile erilist tänu.
Tulemusest oli selgelt näha, et kannatlikkus oli parim poliitika. Kiirete otsuste asemel ühelainsal lugemisel oli õigem otsustada edasiste läbirääkimiste kasuks nõukogu ja komisjoniga, kuna see oli just niisuguseks küsimuseks, mida võis käsitleda ühel lugemisel eesmärgiga lahendada kõik keerukad küsimused, selle asemel et hoida kaks aastat öösiti lampi põlemas ehk lepituskomisjoni kohtumistel, kus oleks tulnud arutada samu küsimusi, mida me täna uurime.
Minu nägemuses on artikkel 5 selle määruse tuum ning meil on hea meel, et meil on õnnestunud muuta artikli 5 sisu kajastamaks Rooma konventsiooni algset kavatsust, milleks on nimelt tarbijate huvide tasakaalustamine teenusepakkujate omadega. Kui komisjoni ettepanek oleks vastu võetud, teame me, et sellel oleks olnud küllaltki tõsised tagasilöögid elektroonilisele kaubandusele ja väikestele ning keskmise suurusega ettevõtetele ning see oleks avaldanud negatiivset mõju toodete ja teenuste pakkumisele tarbijatele.
Oleme jätkuvalt kritiseerinud tõsiasja, et komisjon ei ole vaatamata 2003. aasta detsembri institutsioonidevahelisele kokkuleppele viinud läbi mõjuhinnangut selle juhtumi kohta. Me eeldame aga kindlalt, et see on viimane niisugune tegematajätmine ja et sama viga ei korrata komisjoni tulevaste õigusakti ettepanekute puhul.
Lõpetuseks soovin vaid ära märkida, et kogu tarbijalepinguid, sihtriigi põhimõtet ja päritoluriigi põhimõtet ning teenusepakkujate või tarnijate ja tarbijate vahelist suhet käsitlev arutelu on vaid kinnitanud parlamendi korduvat sõnumit, et pikas perspektiivis vajame me vabatahtlikku dokumenti piiriülest kaubandust käsitleva lepinguõiguse jaoks ning meil on hea meel, et see nõudmine meie ees oleva määruse ettepaneku põhjendustes esitatakse.
Manuel Medina Ortega
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Härra juhataja, ma leian, et see on hea näide Euroopa institutsioonide korralikust toimimisest. Vaatamata meie institutsioonide keerukusele töötavad parlament, komisjon ja nõukogu selle küsimuse kallal hästi ning ma loodan, et koos rahuldava hääletusega sellel parlamendi istungil suudame me jõuda määruseni esimesel lugemisel ilma edasiste viivitusteta.
Ma olen tänulik härra Frattinile tulemusele kaasa aitamise eest ning raportöörile kogu tema raske töö eest kokkuleppe saavutamisel.
Nagu on rohkem kui korra öeldud, on meie arutelu keskmeks olnud artikkel 5, mis on seotud tarbijaõiguste kaitsega. Lepingulistes küsimustes ei ole tarbija võrdses olukorras - tavaliselt on tema ebasoodsamas positsioonis. Lihtsa näitena võtke inimene, kes peab lennujaamas allkirjastama autorendilepingu: tarbija ei saa läbi lugeda lepingu sisu, ta ei ole teadlik sellest, millist õigust lepingu suhtes kohaldatakse ning juhul kui tal puudub õiguskaitse, on ta täielikult lepingut pakkuva inimese võimuses.
Käesoleva määruse ettepaneku eesmärk on ilma kohaldatava õiguse valiku põhimõtteid ohvriks toomata kindlustada tarbijale kaitsesüsteem ja see kajastub nüüd nõukogu pakutud formuleeringus, mille kohaselt õiguse valik ei tohi tähendada tarbija jaoks kaitse kaotamist, mida pakutakse sellest õigusest võõrandamatute lepinguliste sätetega, mida oleks valiku puudumisel lõike 1 kohaselt kohaldatud.
Üldiselt rääkides on Euroopa Liidu peamine probleem materiaalõiguse ühtlustamise puudumine. Vaidluste lahendamist käsitlevate õigusaktide rakendamise normid on kõigest abinormid ning me loodame, et komisjon teostab oma õigusloome alast tegevust esitades õigusakti ettepanekuid, mis pakuvad tarbijale materiaalset kaitset, mis on ühtne kogu Euroopa Liidu ulatuses, kõrvaldades sellega vajaduse tugineda nendele keerukatele rahvusvahelise eraõiguse normidele.
Katalin Lévai
(HU) Suur tänu, härra juhataja. Volinik, daamid ja härrad, käesolev dokument meie ees omab majanduslikust, sotsiaalsest ja poliitilisest vaatevinklist suurt tähtsust ning selle peamiseks eesmärgiks oli ühtlustada Brüsseli I määruse sisu ja Rooma II seotud õigusloome töö, luues nende kahe vahel õige tasakaalu. Esile on tõusnud hea kompromisslahendus, nagu me oleme ka oma kaasparlamendiliikmete märkustest kuulnud, ning see on tõepoolest tingitud tõsiasjast, et nõukogu, komisjoni ja parlamendi vaheline koostöö on olnud eeskujulik. Liit on endale eesmärgiks võtnud vabadusel, turvalisusel ja õigusriigi põhimõttel rajaneva ala loomise ja see nõuab kompromisslahendusi, nagu me siin näeme, ning see tähistab olulist edasiminekut tarbijatele. Tarbijat võib kohtusse kaevata vaid tema koduriigis, seega näitab niisugune lepinguõiguse lahendus, mis on niivõrd tähtis majanduselule, kõigest olenemata edasist suunda. Tänan teid väga.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Härra president, lubage mul alustada tänades raportööri tema panuse eest määruse koostamisse, mis on Euroopa Liidu tulevikule niivõrd oluline. Me peame meeles pidama, et Rooma konventsioon on ainus ühenduse tasandi õigusakt rahvusvahelise eraõiguse alal, mis eksisteerib praegu rahvusvahelise lepingu kujul.
Konventsioon vajab muutmist võtmaks arvesse Euroopa Liidu siseturu praegusi ja tulevasi vajadusi. Samal põhjusel on määruse ettepanek poliitiliselt väga tundlik, seda eriti tarbijakaitse ja väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate võimaluse osas pakkuda tooteid ja teenuseid interneti kaudu.
Meie ees olevas raportis saavutatakse kompromiss tarbijakaitse võimaluste pakkumise ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ELi ühisturul tegutsemise hõlbustamise vahel. Samuti seatakse selles arutluse alla interneti kaudu teostatud tehinguid käsitlevate lepingute tingimuste standardiseerimise tähtis teema. Ma olen nõus, et Euroopa Komisjon pidi selles valdkonnas asjakohased meetmed võtma. Ta on seda teinud ja ma tervitan saavutatud kompromissi. Ma soovin raportööri veel kord õnnitleda ning toetan määruse vastuvõtmist.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kell 11.
(Istung katkestati kell 10.50 ja jätkus kell 11).
