Metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel Kriston Arsenise raport komisjoni rohelise raamatu "Metsade kaitse ja metsateave ELis: metsade ettevalmistamine kliimamuutusteks” kohta.
Kriton Arsenis
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Metsad on meie kõigi jaoks väga tähtsad, kõigi jaoks siin täiskogul ja iga eurooplase jaoks Euroopa igas nurgas. Metsad on osa meie identiteedist. Kasutame neid puhkamiseks ja töö jaoks, kuid meie kõigi jaoks kõigis Euroopa piirkondades on metsad nii erinevad. Kui põhjaeurooplane satub Vahemere metsadesse, siis arvab ta, et paljud alad, mida meie Vahemere ääres kutsume metsadeks, on savannid või pargid, sest need ei toeta tootmist. Või vastupidi - Vahemere piirkonnast pärit isik, kes reisib Põhja-Euroopas, arvab, et selle piirkonna metsad on inimeste, mitte looduse kätetöö, sest need toetavad ulatuslikku tootmistegevust.
Need metsad, mis iga inimese jaoks Euroopas on nii erinevad, seisavad silmitsi ühise ohuga: kliimamuutus. Euroopa metsi ohustab kliimamuutus, mis toob kaasa rohkem metsatulekahjusid, terveid liike ohtu seadvate haiguste leviku ühest riigist teise ja äärmuslike ilmastikutingimuste põhjustatud katastroofid. Mõju on eri geograafilistes piirkondades erinev, kuid tegemist on piiriülese mõjuga, millele lahenduse leidmiseks on vaja Euroopa abi.
Täna arutame parlamendi raportit metsade kaitse kohta ja kahe päeva pärast hääletame selle üle. Sellele raportile andsid kuju kõigist riikidest ja fraktsioonidest pärit parlamendiliikmed, kes tegid algusest peale koostööd konsensuse alusel. Kui raport esitati parlamendikomisjoni arutamiseks, siis vormisid seda edasi 50 kompromissettepanekut kõigist fraktsioonidest ja kõigist esindatud Euroopa piirkondadest. Olen niisiis kindel, et raport esindab parlamendi arvamust selle kohta, kuidas saame aidata metsi, kuidas saame aidata oma kogukondadel kohanduda kliimamuutusega.
Mida me raportis palume? Palume seda, et komisjon jätkaks ELi valge raamatu koostamist metsade kliimamuutusega kohanemise ja nende selle eest kaitsmise kohta; palume, et vana määrus metsatulekahjude ennetamise kohta asendataks uue määrusega; palume, et vana määrus, mis käsitleb teavet metsade seisundi kohta, asendataks uue määrusega; ja viimaseks palume suurendada metsade rahastamist ühise põllumajanduspoliitika teise samba alusel.
Metsade osakaal maapiirkondades on 42%, kuid ainult 1% ÜPPist. Me palume vahendit riigiasutuste rahastamiseks, energia saamiseks kasutatava puidumassi säästvuskriteeriumit ning viimaseks kliimamuutusega kohanenud metsade proaktiivset ja elujõulist majandamist.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Selle raporti roll on taasavada arutelu metsade kaitse üle Euroopa tasandil. Nii metsakaitsega seotud tegevus kui ka metsade kohta teabe andmine põhineb Euroopa institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutuste koostööl.
Tahaksin esile tõsta raporti artiklit 23 ebaseadusliku metsaraie likvideerimise kohta. Tahaksin mainida, et metsade säästva majandamise rakendamine on Euroopa bioloogilise mitmekesisuse säilitamise jaoks eluliselt tähtis. Selle protsessi lõpetamiseks on vaja suurendada finantsvahendeid ja eemaldada seadusandlikud tõkked. Julgustada tuleb teadusuuringuid kliimamuutuse kohta ja seda eriti rahvusvaheliste projektide osana. Tunnen heameelt algatuse üle, mille eesmärk on korraldada töötajatele koolitusprogramme.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja! Lubage mul selle oma olemuselt väga ulatusliku teema kohta teha vaid kaks lühimärkust. Esiteks tahan juhtida tähelepanu sellele, mis praegu ohustab loendamatuid metsaökosüsteeme. Tõstataksin muu seas esile invasiivsete võõrliikide, kahjurite ja metsatulekahjude leviku. On tõendeid selle kohta, et osa neist teguritest on uuesti ilmnenud, eelkõige lähenemispiirkondades. Nende mõju on vaja põhjalikult uurida, samuti on vaja uurida, kuidas oleks võimalik kõige paremini metsi seda tüüpi biootilistele ja abiootilistele ohtudele vastupidavaks teha. Selleks tuleks liidu programmide ja toetusmeetmete kaudu eraldada piisavad rahalised vahendid, et hinnata metsade ökoloogilist seisundit ja nende taimestiku tervist ning et metsad ümber klassifitseerida, sealhulgas on metsade uuendamine, mis soodustab indigeenseid liike ja segametsi ning nende vastupidavust ja bioloogilist mitmekesisust.
Teiseks tahaksin juhtida tähelepanu loodustingimuste ja seega ka Euroopas esinevate metsaökosüsteemide äärmisele mitmekesisusele. Neid tuleb tunnustada ja hinnata: nende mitmeotstarbelisust tuleb hinnata, nagu tuleb hinnata ka nende potentsiaali töökohtade loomise ja maaelu arenguga seoses.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Praegustest uurimustest kliimamuutuse mõju kohta Euroopa metsades nähtub, et metsaökosüsteemid reageerivad sellele sõltuvalt piirkonnast väga erinevalt.
Oodatavate probleemide laadi ja ulatusega toimetulemisvõime sõltub piirkonna loodustingimustest (näiteks mägiseid piirkondi ohustavad teistsugused probleemid kui madalaid piirkondi), metsataimestiku füsioloogilisest tundlikkusest, sellest kui kaugele on individuaalsed ökosüsteemid arendanud oma kohanemispotentsiaali, oodatava kliimamuutuse intensiivsusest (näiteks Kesk- ja Ida-Euroopas prognoositakse, et muutus on poolteist korda kõrgem globaalsest keskmisest) ja metsanduse käsutuses olevatest tehnilistest võimalustest rakendada kohandamismeetmeid, näiteks muuta liikide koosseisu vastupidavate puude kasuks. Kaitse- ja kohanemismeetmete väljatöötamisel on seetõttu väga tähtis arvestada konkreetseid kohalikke ja piirkondlikke tunnuseid ning austada kaitstud elupaikadele spetsiifilisi tegureid.
Seán Kelly
Austatud juhataja! On rõõm siin täna pärastlõunal olla! Täna võtsin koos enda kolleegidega esimest korda sõna Iiri Rahvusassambleel - Dáil - Euroopa päeval, nii et selles mõttes on tegemist ajaloolise päevaga.
Arutluse all olev teema on absoluutselt elutähtis, sest metsad mängivad ülisuurt rolli, eelkõige kliimamuutusevastases võitluses. Kuuleme palju sellistest üldise tähelepanu all olevatest küsimustest nagu taastuvad energiaallikad jne, mis on loomulikult tähtsad, kuid metsad väärivad märksa rohkem tähelepanu, sest metsade kasvatamine võtab kaua aega ning seega tuleb neid kaitsta ja soodustada.
Vaja on teadusuuringuid, eriti selle kohta, kuidas piirata metsatulekahjude arvu. On kibe tõdeda, et ühe tuletiku läitmisega võib hävitada tuhandeid hektareid head metsa. Nõustun raportööriga ka selles, et metsandusele ei piisa 1%st ÜPPi kuludest. Meie parlament tahab lähiaastatel Iirimaal suurendada metsaga kaetud hektarite hulka ja ÜPPi rahastamise suurendamine oleks kindlasti mõistlik ja tänuväärt.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahaksin sel hilisel kellaajal alustada sellest, et tänan raportöör Arsenist pühendumuse ja töö eest metsade kaitset ning metsateavet käsitleva raporti ettevalmistamisel!
Suur tänu ka väärtusliku panuse eest neile parlamendikomisjoni liikmetele, kes esitasid oma seisukohad. Komisjon teatas kavatsusest esitada roheline raamat metsade kaitse ja metsateabe kohta 2009. aasta kliimamuutusega kohanemist käsitleva valge raamatu kontekstis. See võeti vastu 2010. aasta märtsis.
Rohelises raamatus loetleti metsade mitmesugused sotsiaalsed, majanduslikud ja ökoloogilised funktsioonid ning nende ees saabuvatel aastakümnetele seisvad probleemid. Samuti vaadati selles läbi Euroopas praegu kehtivad metsateabesüsteemid. Kõige olulisem on see, et selles kutsuti parlamenti, nõukogu ja teisi huvitatud sidusrühmi üles esitama oma seisukohad metsade kaitse ja metsateabe kohta ning selle kohta, kuidas minna edasi nii, et EL saaks lisada väärtust liikmesriikide tasandil ja laiemalt Euroopas tehtavale tööle. Juhtpõhimõte on olnud austada liikmesriikide pädevusi ja subsidiaarsust, samal ajal uurides, kuidas saaks EL kõige paremini kaasa aidata sellele, et tagada, et metsade funktsioonid oleksid kaitstud ja et selle saavutamiseks vajalik teave oleks kättesaadav.
Viimane aasta on olnud arutelurikas ja komisjon kasutab juba järgmisi samme kaaludes ära nõukogu järeldusi koos sidusrühmadega konsulteerimise tulemustega. Hoolimata pikast arutelust selle üle, kas ELil on metsapoliitikat vaja või mitte, on mul hea meel, et nii sidusrühmade kui ka nõukogu arvamustes hinnati ühtmoodi metsade majanduslikke, sotsiaalseid ja ökoloogilisi funktsioone ning et sellest murest andis tunnistust ka tänane Kriton Arsenise raport.
Samuti on väga suur vajadus võrreldaval tasemel teabe järele eri metsandusega seotud küsimuste kohta, nt tööhõive, varud, biomass, tulekahjud, teave mullastiku ja metsade süsiniku kohta ja suundumused selles, metsade tervis, bioloogiline mitmekesisus ja veekaitse. Kõik institutsioonid seavad suurt rõhku sellele, kuidas leida viisid kõige selle saavutamiseks.
Parlamendi raportit oodates alustasime juba liikmesriikidega koostööd, et teha veelgi täpsemalt selgeks ELi teabevajadus. Raport aitab meil sellele tööle keskenduda.
Kui teabevajaduse hulk on selge, siis tuleb välja töötada järgmine etapp. Töötame lähiaastal mõlema aspektiga, teeme seda hoolikalt ja pingutusi muudes metsanduse valdkondades dubleerimata.
Kui meil on olemas asjakohane kasulik ja võrreldav teave, siis peaksime lähitulevikus suutma pakkuda ELi lisandväärtust metsandusega seotud sotsiomajanduslikele ja keskkonnaküsimustele, millega sillutame teed suuremaks ELi panuseks metsade aitamisel, et metsad pakuksid meile jätkuvalt kõiki oma hüvesid. Komisjon analüüsib raportit detailselt ja kaalub põhjalikult oma vastust sellele ning nõukogu järeldustele ja sidusrühmade panusele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 11. mail 2011.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Robert Dušek
Raportis metsade kaitse kohta käsitletakse metsade vähenemist raiemahu tõttu. Kuna kliimamuutuse tõttu peame arvestame veelgi suuremate kadudega, siis on Euroopa metsandus raskes ja ohtlikus olukorras. Mõnedes liikmesriikides (näiteks Saksamaal ja Austrias) tehakse tasakaalus metsanduspoliitikat. Ent suur osa riikidest - eriti uued liikmesriigid, sealhulgas Tšehhi Vabariik - lubavad oma territooriumil mittesäästvat metsandust, mida võib pidada metsade lageraieks ja kasvava metsa rüüstamiseks. Lageraie suhe istutatavasse metsa on isegi üle 100%. On absoluutselt hädavajalik metsaraiet ja lageraiet Euroopa tasandil juhtida ning reguleerida, seni kuni nendel riikidel on nii ebapädevad või korrumpeerunud poliitikud, kes ei suuda või ei taha sellele suundumusele lõppu teha. Tšehhi Vabariigis on metsamajandusest saanud äri, milles ainsana loeb firmade finantskasum. Metsahooldest ega säästvast metsamajandusest ei ole juttugi. Üsna levinud on ka see, et inimesed võtavad puid ilma loata maha, sest kütte hinna tõttu tasub see ära. Pöördun ametivõimude poole, kes selle eest ei karista ja isegi ei vaevu teemat käsitlema, sest metsade langetamisest on Tšehhi Vabariigis saanud tavaline tava. Mul on raporti üle hea meel. See on samm edasi säästva arengu suunas Euroopas ja mõnedes liikmesriikides toimuva metsade rüüstamise peatamiseks.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Raportis näidatakse õigesti, et metsapoliitika on liikmesriikide vastutusalas. Peame Euroopa tasandil siiski seda toetama kas või subsidiaarsuse põhimõtte pärast. Kliimamuutuse seisukohast on ülitähtis tagada metsade ohutus, sest metsi ähvardavad aina enam sellised loodusõnnetused nagu tulekahjud või väga erinevad puuhaigused. Me ei tohi unustada metsade erakorralist rolli bioloogilise tasakaalu ja mitmekesisuse tagamisel ega seda, et metsad on väärtuslik lüli majanduse nõuetekohases toimimises, mitte ainult puidutootmises, vaid ka seoses teiste toodete ja teenustega, mis on meie ühine vara. Niisiis usun, et väga tähtis on kehtestada Euroopas ühine metsade säästva majandamise poliitika. Pöördun komisjoni poole, et ta koostaks õiguslikult siduvad kriteeriumid puude biomassi säästvaks arenguks ning võtaks samal ajal kasutusele vahendid teabe kogumiseks metsade ja metsanduse kohta ning teeks selle teabe kättesaadavaks.
Rareş-Lucian Niculescu
Olin põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse koostaja. Olen püüdnud rõhutada seost, mis on metsade ja maapiirkondade kogukondade vahel, lähtudes metsade majanduslikust ja sotsiaalsest rollist tähtsa sissetulekuallikana ning ka põllumajandustootmises. Arvan, et metsade roll tulevases ühises põllumajanduspoliitikas on selle oluline tahk. Eriti tõsi on see juhul, kui Euroopa meetmeid metsandussektoris rakendatakse konkreetselt ÜPPi teise samba - maaelu areng - kaudu. See tuleb säilitada kui võimas ja tõhus vahend, kuid samal ajal tuleb jätkata piisaval määral 2013. aastale järgnevate ÜPPi programmide rahastamist. Tuleb säilitada toetus metsaistanduste loomiseks programmide osana. Metsad on ka olulised avalike hüvede osutajad, mis jäävad turul tasumata. Seepärast arvan, et metsaomanikele tuleks anda otsetoetust piirkonna kohta. Metsade roll Euroopa Liidu energeetikastrateegias on samuti oluline punkt, sest praegu ei kasutata metsade potentsiaali taastuvenergia allikana piisavalt ära.
Ivari Padar
Euroopa Liidu ja ka liikmesriikide metsandusega seotud eri poliitikavaldkondade vahel puudub sidusus. Seetõttu on metsanduse, põllumajanduse, taastuvenergia, bioloogilise mitmekesisuse ja keskkonnaga seotud muid poliitikavaldkondi vaja palju sisulisemalt koordineerida. Samuti peab siinkohal arvestama tööstus- ja teaduspoliitika ning Euroopa 2020. aasta strateegiaga. Metsandus on loomulik osa integreeritud maaelu- ja regionaalpoliitikast ning diskussioonides ühtse põllumajanduspoliitika tuleviku üle pärast 2013. aastat tuleb sellega arvestada.
Rovana Plumb
kirjalikult. - Euroopa metsad annavad oma majanduslike, sotsiaalsete ja ökoloogiliste funktsioonide jätkumise kaudu väga suure panuse kliimamuutuse mõjude vähendamisse ning Euroopa ühiskondade kohanemisse. Seega on vaja ELi metsaga seotud vahendeid ajakohastada, et käsitleda uusi ohte nende säästvale majandamisele ja kaitsele. Esile on tõstetud metsade säästva majandamise keskset rolli ning metsade tähtsust konkurentsivõime ja tööhõive jaoks, et saavutada ELi kliimaeesmärgid ja osutada selliseid vajalikke ökosüsteemiteenuseid nagu bioloogilise mitmekesisuse säilitamine, kaitse loodusõnnetuste vastu ja CO2 kogumine. Esitatakse järgmised taotlused. 1. Metsanduse tegevuskavade kaudu tuleb parandada aruandlust ning metsa säästvat majandamist tuleb kogu Euroopa Liidus paremini rakendada. 2. Viivitamatult tuleb vastu võtta õigusakt metsatulekahjude ennetamise ja metsateabe kohta, võttes arvesse kliimaohte ning vajadust koguda ja levitada võrreldavaid andmeid. Lisaks kutsutakse üles koostama valge raamat metsade kaitse kohta, käsitlema finantsressursse, vahetama teadmisi ning edendama teadustegevust. 3. Tunnustatakse metsade tähtsust maaelu arengu jaoks ning vajadust eemaldada tõkked metsanduse ja bioloogilise mitmekesisuse rahastamise teelt. Kokku on lepitud üleskutses rahastada riigiasutuste ja maatootjate vastavaid meetmeid.
