Kõrbestumise vastu võitlemise konventsioon (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu teemal
suuliselt vastatav küsimus (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=OQ&reference=O-2007-0049&language=ET" - B6-0140/2007), mille esitas Miroslav Ouzký keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel nõukogule: Madridis 3.-14. septembril 2007. aastal peetava kõrbestumise tõkestamise konventsiooni osaliste konverentsi eesmärkide kohta ja
suuliselt vastatav küsimus (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=OQ&reference=O-2007-0049&language=ET" - B6-0312/2007), mille esitas Miroslav Ouzký keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel nõukogule: Madridis 3.-14. septembril 2007. aastal peetava kõrbestumise tõkestamise konventsiooni osaliste konverentsi eesmärkide kohta.
Miroslav Ouzký  
autor. - (CS) Austatud juhataja, esmalt soovin vabandada tõlkide ees, kuna ma ei ole midagi kirjalikult ette valmistanud ja seetõttu ei ole mul olnud võimalik esitada neile eelnevalt oma ettekande kirjalikku teksti. Sellegipoolest annan oma parima, et rääkida aeglaselt ja lühidalt, sest teema, millest kõnelen, on oma iseloomult arusaadav.
Keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni esimehena sooviksin tunnustada Portugali eesistujariigina selle eest, et ta on oma programmis seadnud üheks tähtsamaks eesmärgiks tegelemise kõrbestumise ja veepuuduse probleemidega. See on üks põhjuseid, miks ma eriliselt tervitan eelmainitud saabuvat konverentsi.
Te olete hästi teadlikud asjaolust, et parlament ja EL tervikuna peab kliimamuutust eelseisva perioodi peamiseks väljakutseks ning samuti on hästi teada, et veepuudus ja jätkuv kõrbestumine on kliimamuutuse pöördumatud tagajärjed.
Ma kuulun nende hulka, kes on veendunud selles, et me peame ette valmistuma kliimamuutuse mõju suhtes, selle asemel, et püüda seda meeleheitlikult ohjeldada, sest tõenäoliselt meie jõupingutused selles suunas on määratud luhtuma. Tänapäeval teame kindla tõsiasjana, et Euroopa ja eriti selle lõunapoolsed piirkonnad peavad hakkama toime tulema veepuuduse ja pinnase degradatsiooniga.
Aruteludest kliimateemadel selgub, et atmosfääriõhu kuivus põhjustab jätkuvat kõrbestumist, mis omakorda toob kaasa edasise kliima soojenemise. Sellest nõiaringist väljamurdmine osutub väga raskeks. Minu küsimus oma komisjoni nimel komisjonile ja nõukogule on järgmine: milliseid praktilisi samme kavatsevad astuda komisjon ja nõukogu? Kas tänasel päeval on selge, mida on võimalik ette võtta liikmesriikide tasemel ja mida saab teha Euroopa tasemel?
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistujal. - (PT) Austatud juhataja, daamid ja härrad, esmalt soovin tänada härra Ouzkýt viitamise eest Portugali eesistumisperioodi keskkonnaprogrammile, iseäranis selle põua ja kõrbestumisega seotud probleemidele. Tegelikult on see Portugali eesistumisperioodi üks prioriteete ja sooviksin nüüd välja tuua hiljuti Portugalis toimunud mitteametliku keskkonnaministrite nõukogu kohtumisel selles valdkonnas saavutatud tulemused.
Ma ei hakka ette lugema kõiki eesistujariigi järeldusi antud teema kohta. Siiski pean neid väga huvitavateks ja seetõttu palun teid neile järeldustele tähelepanu pöörata, eriti neile, mis puudutavad võitlust põuaga ning põua ja keskkonna vahelisi seoseid, samuti meetmetele, mida me saame ja peame rakendama selle üha kasvava probleemiga tegelemiseks.
Sooviksin ka üksikasjalikumalt rääkida ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni osaliste konverentsist, mis on samuti käesoleva istungjärgu oluline osa; nagu te teate, toimub see konverents nüüd Madridis 3. kuni 14. septembrini.
23. juulil kinnitas nõukogu järeldused, milles on välja toodud need prioriteedid, mida EL peab toetama osapoolte konverentsil, mis on konventsiooni kinnitamisest alates järjekorras kaheksas konverents. Teile saab teatavaks, et komisjon toetab istungjärkude vahelisel ajal tegutseva valitsustevahelise töögrupi poolt välja töötatud 10aastase strateegilise plaani ja ÜRO konventsiooni tõhusama elluviimise raamistiku vastu võtmist kaheksanda osaliste konverentsi poolt, ja me ootame innukalt selle rakendamist.
Me oleme teadlikud kodanikuühiskonna rolli tähtsusest selles kontekstis, eriti kohalikul tasandil ning me toetame seda; seetõttu peame julgustama kõigi kodanikuühiskonna osalejate aktiivsemat osavõttu ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni elluviimisest ja osalemist selles protsessis.
Samuti saate te teada, et osaliste konverents asetab rõhu seosele vaesuse ja kõrbestumise vahel, et täpselt välja selgitada konventsiooni võimalused, tihedas koostöös teiste asjaomaste osalejatega maailmas ja regionaalsel tasandil, anda oma panus võitluses vaesusega. Nõukogu peab tähtsaks konsensusele jõudmist konventsiooni parendatud jälgimissüsteemi osas, mis rajaneb kuivade alade säilitamise, haldamise ja jätkusuutliku majandamise standarditel. Selline süsteem võimaldab mõõta eelnevat seisundit ja käesoleval ajal tehtavaid edusamme.
Teaduse ja tehnoloogia arengu komiteel on peamine roll konventsiooni teadmistepõhisuse parandamisel, mis võimaldab teha otsuseid ja rakendada meetmeid tugevamatele alustele tuginedes. Euroopa Liidu Nõukogu käsitleb kõrbestumise, kliimamuutuse ja bioloogilise mitmekesisuse väljakutseid üksteist vastastikku täiendavate nähtustena, millele tuleb läheneda koordineeritult, asjakohaste poliitiliste vahenditega sünergia saavutamiseks nende vahel ja seega nende tõhusamaks muutmiseks. Samuti arvab nõukogu, et muud elulise tähtsusega tegurid on piisavate rahaliste vahendite võimaldamine, kõrbestumisega võitlemise algatuste tulemuslik haldamine ja rahastamine ning samuti konventsiooni sekretariaadi aktiivne ja tulemuslik tegevus.
Põud nagu ka kõrbestumine, on väga tõsine põhjus muretsemiseks. Nõukogu on kindlalt veendunud, et nende ohtudega - põud ja kõrbestumine - on võimalik tulemuslikult tegeleda ainult tihedas rahvusvahelises koostöös. Seetõttu püüab Euroopa Liit saavutada oma eesmärke selles valdkonnas koostöös kolmandate riikidega. Selles kontekstis soovin teile meenutada, et oma iga-aastasel kohtumisel, mis toimus 25. mail käesoleval aastal, võttis AKV-EÜ ministrite nõukogu vastu ühisavalduse põua ja kõrbestumisega võitlemise kohta.
Kõnealune AKV riikide ja Euroopa Liidu ühisavaldus tunnustab ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni tähtsust vaesuse vähendamisel ja ÜRO poolt üles seatud aastatuhande arengueesmärkide saavutamisel.
Samuti toetab avaldus 10aastase strateegilise plaani vastuvõtmist osaliste konverentsi poolt ja nõuab tungivalt kõigi osaliste koostööd ÜRO konventsiooni tulemuslikkuse tõhustamiseks. Seetõttu peame väga oluliseks püstitada rakendustegevuseks kindel arv teadusuuringute andmetele tuginedes valitud prioriteete ja kasutada vastavaid näitajaid edusammude mõõtmiseks.
Teisalt, kodanikuühiskonna suurem kaasatus, kõigi osalejate parendatud suhtlemine ja omavaheline dialoog annavad meie arvates samuti oma panuse - sealjuures märkimisväärse - ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni tulemuslikumasse elluviimisesse.
Joaquín Almunia
komisjon. - (ES) Austatud juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Ühendus omistab ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsioonile alates selle allkirjastamisest 1994. aastal väga suurt tähendust vaesuse leevendamisel. Konventsioon töötati välja peamise tööriistana, mis aitab jätkusuutliku maakasutusega seotud eesmärkide saavutamist, et võidelda nälja ja vaesusega.
Komisjon peab siiani konventsiooni vaesuse ja kõrbestumise vastase võitluse otsustavaks osaks; konventsioon on siiani unikaalne foorum, millel on vajalik kompetents ja maapinna kõlbmatuks muutumise kogemustest järelduste tegemiseks ja uute lähenemiste väljatöötamiseks sellega tegelemiseks, ning konventsioon on palju saavutanud, kuid nagu me kõik hästi teame, on selles osas veel väga palju teha.
Konvendi jooksev töö on keskendunud võtmeküsimustele rakendustegevuses nagu integratsioon ja omavaheline seotus strateegilise koostööplaani raames. Mõjutatud riigid, samuti ka doonorriigid, peavad kindlustama konventsiooni arengu tiheda seotuse teiste otsustava tähtsusega arengualgatustega ja iseäranis peavad nad tagama vastava protsessi ja selle toimimise asjassepuutuvas riigis endas.
Mis puutub Euroopa Liidu eesmärkidesse Madridis toimuval konverentsil, siis esiteks valmistab komisjonile heameelt asjaolu, et konverentsil osaleb ühenduse delegatsioonis ridades neli Euroopa Parlamendi liiget. Konventsioon on astumas teise aastakümnesse ja peab end kohandama uutele väljakutsetele vastamiseks ja uute võimaluste ärakasutamiseks. See tähendab konventsiooni vahendusel rakendatavate meetmete läbivaatamist, et maksimeerida meie töö tulemuslikkust ja tõhusust võitluses maa degradatsiooni ja vaesusega.
Sel eesmärgil on ELi peamine eesmärk Madridi konverentsil konventsiooni paremaks kohaldamiseks 10aastase strateegilise plaani vastuvõtmine, mille töögrupp on välja töötanud 2005. aastal toimunud osaliste viimase konverentsi lõppjäreldusest tulenevalt. See plaan, mida Euroopa Liit tugevalt toetab, esindab osaliste ühist uuenenud visiooni kavandatavast strateegilisest tegevussuunast järgmise kümne aasta jooksul. Kui ühine visioon kinnitatakse, mida me loodame, siis peame looma hästitoimiva rakenduskava, et maksimeerida konventsiooni sekretariaadi ja selle teiste institutsioonide töö tulemuslikkust.
Lõpuks, reformipaketiga kaasneb kõigile osalistele vastuvõetav realistlik eelarve, mis näeb ette kavandatud tegevustega kooskõlas olevad kulutused, täites väga rangelt läbipaistvusele ja selgusele esitatavaid nõudeid. Nagu nõukogu eesistuja ütles, on üldasjade ja välissuhete nõukogu juulis tehtud järeldustes vastu võetud kõikehõlmav lähenemine teemale, millest kõnelesin.
Cristina Gutiérrez-Cortines
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Austatud juhataja, ma olen uhke selle üle, et parlament on suutnud välja töötada resolutsiooni esitamiseks järgmisele konverentsile, mis juba toimub ÜRO korraldusel Madridis. Olen samuti uhke selle üle, nagu ma just äsja teada sain, et Hispaania parlament on meile andnud loa, mis on täiesti erakordne, ja mille eest ma tänan Hispaania kongressi presidenti hr Marínit, sõna võtta ja me kavatseme seda teha Hispaania parlamendi plenaaristungil.
Siiski olen ma kõrbestumise teema suhtes skeptilisel seisukohal. Euroopa Komisjoni dokumendid näitavad, et viimaste aastate vältel antud abi ja rakendatud poliitika ei ole andnud nõutavaid tulemusi. Miks? Sest kõrbestumise vastane poliitika nõuab integreeritud süsteeme ja ühtset lähenemist kõigile vaatepunktidele, kuid õnnetuseks tegutsevad asjaomased võimuorganid eraldatuna: põllumajandus ei toimi koos keskkonnaga, veepoliitikaga tegeletakse eraldi ja tegelikult on kõrbestumise probleemid enneolematult suured, näiteks võib tuua Vahemere juhtumi, kus suurel maa-alal on inimtegevus lakanud ja see on hüljatud.
Sama Euroopa põllumajanduspoliitika põhjustab maa mahajätmist lõunas ja üle kogu Euroopa ning ühine põllumajanduspoliitika hakkab märkimisväärselt mõjutama kõrbestumist. Rääkimata kliimamuutusest, mis on valdkond, kus midagi ei võeta ette juba ilmnenud veepuuduse ja jääliustike sulamise probleemiga, millel on absoluutselt kindel mõju mullastiku olukorrale.
Seetõttu sooviksin juhtida riikide tähelepanu sellele, et märkuste tegemise asemel peaksid nad välja töötama asjakohased poliitikad ja rakenduskavad, sest siin on tõesti küsimus koostööprojektides, mille raames riigid peaksid tegelema aktiivse ja integreeritud poliitikaga. Ma arvan, et me teame kõike kõrbestumisest, kuid sellele on järgnenud väga vähe tegusid.
Meie sõnum on selline, et Euroopa aitab oma ühise poliitikaga.
María Sornosa Martínez
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, vastavalt ÜRO keskkonnaprogrammile ähvardab kõrbestumine veerandit maakera pindalast, samuti 250 miljonit inimest ja rohkem kui miljardi elaniku elatisvahendeid 100 riigis põllumajanduse ja karjakasvatuse tootlikkuse languse tõttu.
Vaesus, poliitiline ebastabiilsus, metsade maharaiumine, ülekarjatamine ja väärad tavad on tegurid, mis vähendavad maa tootlikkust. Seetõttu ma loodan, et Madridis, rohkem kui 13 aastat pärast ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni ellukutsumist, arutab rahvusvaheline koosseis konventsiooni enda reformimist, et kaasata meetmeid, mis võimaldavad selle nähtuse vastu tõhusamalt võidelda, eriti arutusele tulev 10aastane strateegiline plaan.
Pinnase erosioon, kontrollimatu linnastumine, viljaka maa kaotamine, tulekahjud, metsade raadamine ja veevarude ülemäärane kasutamine on mõned põhjused, mis selgitavad suure osa maapinna väljakurnatust kuivades, poolkuivades ja alaniiskete alade kuivades osades ning need põhjused viivad meid halastamatult planeedi jätkuva kõrbestumise suunas, mida me peame püüdma kõikvõimalike vahenditega peatada.
Samuti peame meeles pidama, nagu ka eelnevad kõnelejad on öelnud, et kõrbestumine annab oma panuse kliimamuutusesse, kuna põhjustab pinnase degradatsiooni ja taimestiku hävimist, mille tagajärjel suureneb saaste, seetõttu oleks suureks abiks taasmetsastamise poliitika toetamine, et taastada ja muuta põuaste piirkondade tingimusi.
Mis puutub Euroopa Liitu, siis siin pean põhiliseks Euroopa Põuavaatluskeskuse loomist kiiremas korras, teema, mida oleme täiskogul korduvalt arutanud, keskus, kus kogutaks teadmust, pakutaks leevendavaid abinõusid ja jälgitaks põua kohutavaid mõjusid, eriti Euroopa lõunapoolses osas. Õnnetuseks on meile Hispaania kaguosas see probleem väga tuntud, seetõttu teen ettepaneku vaatluskeskuse asutamiseks Euroopa Keskkonnaagentuuri Maakasutuse teemakeskuse juurde Barcelonas, nagu soovitas keskkonnaminister Cristina Narbona, või Keskkonnauuringute Vahemere Keskuse või Kõrbestumise Uuringute Keskuse juurde, mis mõlemad asuvad Valencias ning on oma multidistsiplinaarse töö keskendanud kõrbestumisega seotud valdkondadele ning neil on suur rahvusvaheline kogemus.
Ma arvan, et on hädavajalik ühenduse institutsioonide suurem kaasamine kõrbestumise teemaga tegelemisesse, et Euroopa Liidul oleks selles valdkonnas samasugune teednäitav roll nagu tal see on võitluses kliimamuutusega.
Sooviksin sõnavõtu kokku võtta öeldes, et selle probleemiga võitlemine on peamine väljakutse, mitte ainult keskkonnakaitselisest vaatepunktist, vaid ka inimeste ja inimõiguste seisukohalt, sest paljud inimesed põgenevad oma maadelt suuresti kõrbestumisest põhjustatud nälja ja vaesuse tõttu.
Satu Hassi
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja, daamid ja härrad, minu tänusõnad härra Ouzkýle ja teistele suurepärase resolutsiooni ettepaneku eest.
ÜRO uuringutele tuginedes mõjutab kõrbestumine praegu otseselt 100 kuni 200 miljonit inimest. On potentsiaalne oht rohkem kui miljardile inimesele ja võimalik isegi kuni kahele miljardile inimesele. see ei ole ainult Sahaara laienemise või muu sarnase nähtuse küsimus. Kõrbestumine, pinnase viljakandvate kihtide ja taimestiku kadumine leiab aset kogu maailmas, alates Hispaania rannikust kuni Hiina tasandikeni. Peaaegu kolmandikku maakera maismaaosast ähvardab kõrbestumine. Koguni 40 % haritavast maast on praegu väga halvas seisukorras. Olukord on kõige halvem Kesk-Aasias, kus kolmveerand maast on viljatu.
Kliimamuutus soodustab kõrbestumist, kuigi siiani on seda põhjustanud peamiselt kohalik tegevus nagu metsaraie ja ebakohane majandamine, niisutus ja loomakasvatusmeetodid. Kui kliimamuutus soodustab kõrbestumist, siis kõrbestumine süvendab kliimamuutust, sest pinnase süsiniku sidumise võime vähenemise tagajärjel suureneb lõpptulemusena süsinikuheide atmosfääri. Kui me ei tegutse mõistlikult, järjekindlalt ja koheselt, siis võime tekitada nõiaringi.
Kõrbestumisega võitlemine toob kaasa nälja ennetamise ning sellest tulenevalt konflikti ennetamise. Eelmise aasta juunis andis ÜRO hoiatuse, et järgmise 10 aasta jooksul võib kõrbestumine sundida 50 miljonit inimest oma kodusid maha jätma, peamiselt alam-Sahaaras Aafrikas ja Kesk-Aasias. See tähendab samuti, et üha rohkem inimesi proovib tulla Euroopasse ebaseaduslikult.
Darfuri kriisi kirjeldatakse esimese kliimamuutusest tingitud konfliktina. Vee nappus on vaid selle kriisi üks aspekt. Rohkem tunnistatakse, et pikaajaline veepuudus ja maa tootlikkuse langus on aidanud konflikti õhutada.
Nagu resolutsioonis märgitud, on säästvaks maakasutuseks vajalik teha investeeringuid. Kõrbestumise tõkestamise meetmed on oluliselt odavamad kui selle tagajärjed. Väikese ulatusega hoiatav näide on Lihavõttesaared. Kunagi oli seal õitsev kultuur, kuid pärast metsade maharaiumist halvenes ka pinnas ja saared muutusid kuivadeks rohumaadeks, ja hästi edenenud kultuur varises kokku lühikese ajavahemiku jooksul. Kui me tegutseme mõistlikult, järjekindlalt ja sihipäraselt, siis võime päästa kogu inimkonna samast saatusest.
Roberto Musacchio
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad, eelseisev kaheksas kõrbestumist käsitlev konverents on erakordselt tähtis võimalus arutleda teemat asjakohasel ÜRO foorumil, kuid see nõuab samuti asjakohaseid vastuseid tekkinud dramaatilisele olukorrale.
Kliimamuutus kiirendab juba käimasolevaid protsesse, mis mõjutab väga haavatavaid piirkondi nagu Aafrika, kuid mis pole levinud veel meie kontinendile. Nälg ja haigused, piibellikus mastaabis toimuv migratsioon ja tulekahjud on meie tulevik, kuid ka juba olevik.
Seetõttu peame tegema jõulised ja selged valikud. Esiteks on loomulikult vaja rakendada Kyoto protokolli mehhanisme ja lõpuks allkirjastada Kyoto-järgne kokkulepe, mitmepoolne kokkulepe, milles sisaldub tegevusjuhiste kava teistsuguse tuleviku jaoks. Edasised valikud on vajalikud ka selleks, et kohanduda elutegevuse kaitsemiseks. Eksisteerib reaalne tragöödia ja selle nimi on vesi. Vee kättesaadavus on takistatud või tõenäoliselt muutub selle kättesaadavus olematuks üha rohkematele miljonitele inimestele.
Sel põhjusel peaksime vastu seisma selle elutähtsa ressursi erastamise protsessile. Vee kättesaadavus peab olema tagatud ja sellest peaks saama tõeliselt ühine kogu inimkonnale kuuluv väärtus, sealhulgas kasutades ÜRO pühalikku tõotust, millest tulenevalt on võimalik kehtestada selle õiguse tagamine avaliku korra eeskirjadega.
Kõrbestumise vastu võitlemiseks on vaja arendada kliimaga seotud rahastamispoliitikat. Näiteks tuleks edendada ja julgustada kõiki häid kogemusi, mis võimaldavad CO2 neeldumist põllumajandusliku tegevuse ja metsanduse abil. See võiks viia ka ühise põllumajanduspoliitika poolt pakutavate valikute läbivaatamisele, mis on julgustanud hajutama kõrbestumise ja tulekahjude riskiga seotud tootmistegevust. Tuleks uuesti läbi vaadata valikud nagu energiatootmiseks mõeldud biomassi intensiivne kasvatamine.
Ka Euroopas on vajalik asjaomane ja tugev pinnase, vee ja õhuga seotud poliitika. Sellel põhjusel ei pea me püstitama tõkkeid, nagu seda on parlamendis teinud Euroopa Rahvapartei esindus, vaid selle asemel tuleks tervitada komisjoni poolt päevakorrale tõstetud pinnasekaitse raamdirektiivi. Kõrbestumist on samuti põhjustanud poliitiline suundumus. Me peame sellega võitlema hea poliitika abil.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Austatud juhataja, Euroopa Liidu piires on alasid, mis langevad pikaajaliste põuaperioodide ja selle hävitava mõju ohvriks igal aastal või paari aasta tagant, seetõttu oleks hea seda arvesse võtta poliitilises tegevuses. Tegelikult on kõrbestumisel kaks põhjust: üks on looduslik ja teine on inimtegevus. Põud on loodusnähtus, mis halvendab mullastikutingimusi, eriti koosmõjus inimtekkeliste põhjustega nagu põllumajandusmaa, metsade ja veevarude halb majandamine. Siis suureneb kõrbestumise risk kiiresti ja jätkuvalt eriti Euroopa Vahemere piirkondades. Praegu, kui paljud kliimateadlased prognoosivad temperatuuri tõusu koos erakorralise põua suurenenud riskiga, on hea kasutusele võtta ennetavad meetmed põua, sealhulgas ka kõrbestumise mõju piiramiseks.
Minu arvates peab poliitika olema suunatud nii looduslikele kui inimtekkelistele kõrbestumise põhjustele. Mis puudutab looduslikke põhjuseid, siis on oluline kasutada olemasolevaid veevarusid nii otstarbekalt kui võimalik. Kus võimalik, tuleb vett varuks hoida ja vältida mulla läbikuivamist. Viimase saavutamiseks on üks võimalus tagada korralik metsamajandus. Veevarude hea majandamine on samuti oluline.
Siin saab ära kasutada ka olemasolevaid veesektori õigusakte. Minu kodumaal, Madalmaades, on olemas riiklik koordinatsioonikeskus, mis lülitub tegevusse põuaohu korral ning rakendab meetmeid kohalikul tasandil. Euroopa või ÜRO tasandil võib sätestada raamistiku, kuid tegelik elluviimine peab toimuma kohapeal riiklikul või piirkondlikul tasandil.
Vabatahtlikud partnerlused probleemsete piirkondade vahel kogemuste vahetamiseks nende küsimustega tegelemiseks tuli mulle pähe kui veel üks toimiv võimalus. Partnerlused võiksid eksisteerida teadmuspõhisel kujul sisendiga nii poliitika kui teadustegevuse poolt. Sellised algatused juba eksisteerivad seoses üleujutusriskide hindamist ja maandamist käsitleva direktiivi rakendamisega ja nende mõju on osutunud positiivseks.
Roberta Alma Anastase
(RO) Austatud juhataja, daamid ja härrad, üleilmne soojenemine on oht, mille pikaajalised mõjud on hävitavad. Käesoleval suvel olime tunnistajaks Kreekas ja teistes Euroopa riikides olnud kuumalainele, üleujutustele Suurbritannias ja erakorralisele põuale Rumeenias.
Rumeenias avalduvad üleilmse soojenemise mõjud üha selgemalt Dobrogeas, lõunapoolsel kiltmaal ja läänepoolsetel liivaväljadel. Tulenevalt üleilmsest soojenemisest on Rumeenia koos Hispaania, Kreeka ja Itaaliaga nende riikide hulgas, mis 2015. aastaks on kliimamuutusest kõige rohkem mõjutatud. Peaaegu veerand Rumeenia territooriumist muutub järgmise 20 aasta vältel põuaseks ning paljud taimeliigid kaovad.
Kõrbestumise mõjud on juba nähtavad. Rumeenia olukord ei ole Euroopa Liidus ainulaadne ja selleks peame me koos tegutsema, tuginedes solidaarsuse põhimõttele, millele Euroopa projekt on rajatud.
10 aastat pärast ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni kehtima hakkamist antavad hinnangud viitavad suurenevale kõrbestumisele, samal ajal puudub riikide reaktsioon sellele. Kui negatiivsete tegurite kõrvaldamiseks meetmeid ei võeta, siis jätkub kõrbestumine igavesti või kulutused keskkonna taastamiseks kasvavad pidurdamatult.
Kallid kolleegid, kõrbestumise ennetamine on jõukohasem kui selle kõrvaldamine. Asjatundlik maaviljelus, suurendatud tähelepanu niisutussüsteemidele ja strateegiate väljatöötamine kuivade alade elanikele töökohtade tagamiseks väljaspool põllumajandussektorit võiksid olla lahenduseks kõrbestumise ennetamisel.
Pingutuste tulemuslikkuse tagamiseks võitluses kõrbestumisega peame välja arendama integreeritud arengukavad riigi, kohalikul ja rahvusvahelisel tasandil. Samal ajal peab konventsiooni elluviimine olema tihedalt seotud jõupingutustega kliimamuutuse piiramiseks.
Ülalnimetatud seisukohti arvesse võttes soovin esitada komisjonile küsimuse: kas komisjon kavatseb Madridi konverentsil teatada strateegia muutmisest või ümbersõnastamisest ning võtta ELi nimel konventsiooni puudutavaid uusi kohustusi, võttes arvesse kõige hiljem ühinenud riike?
Edite Estrela
(PT) Roheline raamat kliimamuutuse kohta juhib tähelepanu looduslikele nähtustele, mida kliimamuutus raskendab.
Eeldatavalt põhjustab kliimamuutus vihmasadude vähenemist, kõrgemaid temperatuure ning kuumalainete ja põuaperioodide sagedasemat esinemist, mis viib laienevale kõrbestumisele. Erinevalt teistest loodusõnnetustest ei mõjuta põud infrastruktuuri, vaid toodangut ja keskkonda, samuti ka kohalike elanike elu.
Üks põua tõsisemaid tagajärgi on raskused elanikkonna varustamisel joogiveega. Uurimused näitavad, et põud ja üleujutused tapavad rohkem inimesi kui ükski teine loodusõnnetus. Enamgi veel, rohkem kui 8 miljonit inimest sureb igal aastal reostunud vee tarvitamise tagajärjel, näiteks düsenteeria, koolera ja kõhutüüfuse tõttu.
Arengumaades põhjustab joogivee nappus 80% haigustest ja surmadest. Rohkem kui 4500 last sureb iga päev veepuudusest tingitud haigustesse. Polnud juhuslik, et paar päeva tagasi Lissabonis toimunud keskkonnaministrite mitteametlik kohtumine oli pühendatud veepuuduse ja põuaga seotud probleemidele, mis on Portugali eesistumisaja keskkonnaprogrammi üks peamisi tegevusi ja prioriteete, nagu riigisekretär juba mainis. On lootus, et osaliste konverents võtab vastu asjakohased otsused võitluseks põua ja kõrbestumisega ja et Euroopa institutsioonid annavad samuti oma panuse.
Lõpetuseks sooviksin lühidalt korrata ettepanekuid, mille tegin raportis loodusõnnetuste kohta, eriti Euroopa Parlamendi poolt vastu võetud ettepanekuid: Euroopa Põuavaatlus- ja kõrbestumiskeskuse loomine, et koguda teavet ja tagada asjakohane vastutegevus; ennetusmeetmete rakendamine põuariski haldamise piirkondades, sealhulgas strateegiad järelmõjude minimiseerimiseks, mis on kaasatud jõgikonna haldamise strateegiatesse.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Austatud juhatajat, see on üks elu väikeseid irooniaid, et see arutelu toimub pärast tänavusuviseid traagilisi sündmusi Euroopa lõunaosas. Sellised katastroofid hakkavad üha suuremat rolli mängima maastiku muutumisel ja keskkonnaprobleemide tekitamisel tulevikus.
Kõrbestumine ei ole tänapäevane probleem, oleme sellega kõrvuti elanud juba aastakümneid. Minevikus oli viljakandva pinnase järkjärguline halvenemine keerukas protsess. Sellel on erinevad põhjused ja kulg erineval määral, mis sõltub klimaatilistest iseärasustest.
Näiteks võib kõrbestumine intensiivistada üldist klimaatilist suundumust suurema kuivuse poole või see võib alguse saada muutusest kohalikus kliimas. On oluline rõhutada, et lähedalasuva kõrbe olemasolu ei anna põhjust kõrbestumisele. Kahjuks satub kõrbestuv piirkond avalikkuse tähelepanu alla vaid siis, kui protsess juba toimub.
Sageli ei ole piisavalt informatsiooni, mille alusel hinnata ökosüsteemi endist seisundit või kõrbestumise astet. Seetõttu peame olema eriti ettevaatlikud selles osas, mida ette võtta põlenud maadega Euroopa lõunaosas: lähitulevikus on kliimamuutuse oht, mis soodustab kõrbestumise protsessi mõjutatud piirkondades.
Teadlased tegelevad ka uuringutega, kas kõrbestumine on üleilmse muutuse püsiv tegur ning kuidas ja millal oleks võimalik kõrbestumist peatada või tagasi pöörata. See on üks arutusele tulevatest teemadest ÜRO rahvusvahelisel konverentsil.
Veevarude otstarbekam kasutamine ja sooldumise kontrollime on kuiva pinnasega piirkondades tõhusad meetmed. Leidub ka võimalusi kasutada pinnavee varusid, näiteks vihmavett.
Lisaks teadusele peaks arvestama ka poliitiliste vahendite kasutamisega võitluses kõrbestumisega. Kui me tahame peatada ja tagasi pöörata kuivade ja poolviljatute muldade degradeerumist, siis peame mõistma, kuidas ja millisel määral mõjutab neid keskkondi kliimamuutus, rahvastiku arvu kasv ja toiduainete tootmine.
Kõige tulemuslikum on sekkumine, mis põhineb parima informatsiooni ettenägelikul kasutamisel. Selle arutelu lõpetuseks, me peame ÜRO konverentsile esitama resolutsiooni Euroopa Liidu eesmärkide kohta.
Lubage mul rõhutada kahte punkti, mida ma pean väga oluliseks. Esiteks, ELil on lõpuks aeg rahakotti kergendada, kui ta soovib end nimetada "Euroopa Liiduks”; kõrbestumisega võitlemise tegevusteks peab eraldama õiguslikult siduvad rahalised vahendid. Teiseks, EL ei peaks röövima Peetrit, et maksta Paulile: ta ei saa end esitleda keskkonnakaitsjana, olles ise võimetu kehtestama kohustuslikke üldisi eeskirju jätkusuutmatult raiutud puidu illegaalse sisseveo kohta ELi.
Tõepoolest, kõrbestumine ei puuduta ainult Euroopa Liitu, vaid kogu planeeti. Kui EL soovib oma olemasolu teadvustada, siis peab ta astuma asjakohaseid samme ja mitte minema Madridi ainult vaatlejana.
Manuel Lobo Antunes
nõukogu eesistuja. - (PT) Tundub, et ma olen selle arutelu jooksul täheldanud teatavat kurbust, teatavat masendust ja võib-olla pisukest skepsist mõnede parlamendiliikmete poolt, sest nüüdsest on meil võimalik võidelda põua ja kõrbestumisega, võttes arvesse seda, mida oleme selles valdkonnas teinud tänase päevani.
Siiski arvan ma, et tingimuslikud tegurid ja kontekst on alates 1994. aastast märkimisväärselt muutunud, eriti viimasel ajal. Ma arvan, et valitsuste, poliitikute üldiselt, kodanikuühiskonna ja avaliku arvamuse kasvav teadlikkus kliimamuutuse probleemidest, meie eest seisvatest keskkonda puudutavatest väljakutsetest ja iseäranis kõrbestumise vastu võitlemisest, kliimamuutusest ja veepuudusest, aitab meil edasi püüelda, läheneda usalduse, optimismi ja uuenenud hooga tõsistele keskkonna valdkonda puudutavatele probleemidele, millega meil tuleb jätkuvalt silmitsi seista.
Põhjust usalduseks ja optimismiks annab ka see, et näeme Euroopa Liidu Nõukogu võtmas endale tähtsaid kohustusi, ütleksin isegi, et erakordselt tähtsaid kohustusi, võttes rahvusvahelise juhtrolli kliimamuutusega võitlemise meetmete teatavaks tegemisel ja tehes ettepaneku nende normiks muutmiseks, need eesmärgid tuleb saavutada kogu rahvusvahelise üldsuse poolt.
Portugalil Euroopa Liidu eesistujariigina on siin loomulikult tähtis roll, kuna meie juhime Euroopa Liitu ka Bali konverentsil, mis teatavasti valmistab ette otsused, mida me peaksime selles valdkonnas teostama Kyoto 2012 järgsel perioodil.
Me arvame, et ÜRO kõrbestumise tõkestamise konventsiooni osaliste Madridi konverents annab meile tegelikult võimaluse uuendada ja kaasajastada 1994. aastal võetud kohustusi. Me loodame seda. Meil on kolm või neli prioriteeti, mille saavutamist me peame kasulikuks.
Esiteks, meie arvates peavad konventsiooniosalised võitluses kõrbestumisega parendama sisemist koordinatsiooni, võttes omaks integreeritud lähenemise probleemile tervikuna. Nagu austatud parlamendiliige mainis, võtavad eri valdkondade ministrid sageli kohalikke meetmeid leppimata omavahel eelnevalt kokku püstitatud eesmärkides, nii on otsustusprotsess pigem juhuslik ning otstarbekas ainult teatavaks juhtumiks. Seetõttu tuleks selle valdkonna eest vastutavate eri ametkondade koordinatsioon riiklikul tasandil muuta tõhusamaks ja tulemuslikumaks.
Täiskogul mainiti ja ka mina ütlesin seda oma esimeses kõnes, et väga suurt tähtsust omab kodanikuühiskonna suurem kaasamine kõrbestumise vastaseks võitluseks vajalike meetmete rakendamisel. Paljud probleemid esinevad kindlalt piiritletud aladel ja on neile eriomased, mõjutades sügavalt kohalikku elanikkonda ning selles võitluses on oluline peremehetunne või kõrbestumise vastaseks võitluseks vajalike poliitikate omaksvõtmine.
Konventsiooni elluviimiseks peame samuti tõhustama institutsioonilisi mehhanisme. Me peame tähtsaks sellise piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil tehtava koostöö, samuti nagu kõrbestumise vastast võitlust puudutava koostöö jõulisemaks muutmist. Konventsiooni osalised kalduvad sageli probleeme nägema kitsalt oma riigi vaatepunktist. See on valdkond, kus meie arvates, arvestades kõnealuste probleemide tegelikku olemust, on piirkondlik ja rahvusvaheline koostöö eriti asjakohane.
Lõpetuseks, eelarveküsimus sai siin ära mainitud - eelarvelised eraldised. See on tähtis punkt; loomulikult peame me assigneerima piisavalt rahalisi vahendeid nende mehhanismide nõutavaks toimimiseks.
Euroopa Põuavaatluskeskuse loomist mainiti. See oli tegelikult üks punkt, mille üle arutleti ja vahetati mõtteid Portugalis toimunud keskkonnaministrite mitteametlikul kohtumisel ja sellest arutelust võib järeldada, et Euroopa Põuavaatluskeskuse loomist peetakse tähtsaks meetmeks nii põuaga seotud probleemide paremaks teadvustamiseks kui ka nõutavate abinõude mudeli koostamiseks, mida peab või peaks rakendama põuaga võitlemiseks. Seetõttu on see meede, nagu ma ütlesin, keskkonnaministrite poolt pälvinud huvi ja entusiastlikku lähenemist.
Loodame siis, et Madridi konverentsi tulemused vastavad meie ootustele.
Juhataja
Daamid ja härrad, see on olnud väga huvitav arutelu, mille kohta tooksin välja, et sõna võttis viis naist ja kolm meest. Arvan, et see on väga tähtis ning näitab, et meie naissoost parlamendiliikmed on eriti tundlikud sellise põhjapaneva probleemi suhtes.
Arutelu lõpetuseks - olen saanud seitse resolutsiooni ettepanekut vastavalt kodukorra artikli 108 lõikele 5.
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme kell 12.
(Istung katkestati kell 17.15 enne infotundi ja avati taas kell 17.30.)
