Röstförklaringar
Ilda Figueiredo
skriftlig. - (PT) Denna konvention - som syftar till att fastställa åtaganden för parterna i bedömningen av miljöpåverkan av viss verksamhet i ett tidigt planeringsskede och påtvingar stater det allmänna åtagandet för tillkännagivande och rådfrågning om alla större projekt som troligen kommer att påverka miljön på betydande ogynnsamt sätt över gränser - undertecknades av gemenskapen och dess medlemsstater den 26 februari 1991 och godkändes av gemenskapen den 27 juni 1997.
Parlamentet godkände vissa ändringsförslag, särskilt ett om utvidgning av definitionen av ”allmänheten” i artikel 1X i konvention i syfte att klargöra att den allmänhet som får delta i förfaranden enligt konventionen innefattar civilsamhället och i synnerhet icke-statliga organisationer, och ett som gör det möjligt för medlemsländer som inte är anslutna till FN:s ekonomiska kommission för Europa (ECE) att ansluta sig till konventionen efter godkännande av parternas möte, som förtjänar vårt stöd.
De andra ändringsförslagen verkar mindre betydelsefulla för oss. I princip anser jag inte att de skapar några problem.
Vi instämde därför med föredraganden och röstade för betänkandet.
Diamanto Manolakou  
skriftlig. - (EL) Det korta betänkandet innehåller allvarliga brister, som bagatelliserar frågans betydelse.
De lagstiftande bestämmelser för miljöskyddet är en kompromiss mellan behovet at skydda det och krav från stora företag att maximera dess orimliga vinster vad som än händer. Vinstintresset gör konkurrenskraften till den främsta prioriteringen i EU:s multinationella företag. Följande kännetecknar detta:
i. Kyotoprotokollet, i vilket handeln med föroreningar är iögonfallande,
ii. hela ramlagstiftningen, som underlättar användningen och utvidgningen av genetiskt modifierade organismer,
iii. lagstiftning om övervakning av användningen av kemiska ämnen i konsumentprodukter till en tillåten nivå. Det tog så lång tid som 40 år att fullborda denna lagstiftning, även om den naturligtvis innehåller många undantag, från 1967 (direktiv 67/458/ΕEG) till 2007, när Reach-förordningen trädde i kraft,
iv. en fortfarande högst bristfällig ramlagstiftning för den integrerade förvaltningen av radioaktivt avfall,
v. den snedvridna utvecklingen av biobränslen, på bekostnad av livsmedelsgrödor.
De multinationellt företagen får trots detta agera omiljövänligt. De drabbas bara av lite böter, som utgör en mycket liten del av de extra intäkter som härrör från miljöförstöringen. Detta bevisar också ordspråket: den som betalar bestämmer.
Vi anser att detta är allvarliga försummelser. Det som krävs är en kort, men mycket meningsfull och användbar, hänvisning till dessa frågor.
Carlos Coelho  
skriftlig. - (PT) Konventionen om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen och dess protokoll står på förteckningen över konventioner och protokoll på området rättvisliga och inrikes frågor som ingår i bilaga I till anslutningsfördragen.
Denna konvention och dess protokoll antogs 1996 i syfte att upprätta en gemensam grund för straffrättslagstiftningsskydd av EG:s finansiella intressen, och trädde i kraft 2002 efter ratificeringen av de då 15 medlemsstaterna.
För att undvika att tid och ansträngningar slösas bort på de mödosamma förhandlingarna, slutsatserna och ratificeringen (av 27 medlemsstater) av särskilda anslutningsprotokoll till varje konvention, infördes det tillsammans med anslutningsfördraget för Rumänien och Bulgarien ett förenklat system för anslutning till konventionerna och protokollen, som fullbordades av medlemsstaterna på grundval av artikel 34 i fördraget om Europeiska unionen eller artikel 293 i EG-fördraget.
Jag stöder därför detta förslag om ett rådsbeslut som förenklar fastställandet av datumet för ikraftträdandet av denna konvention om Rumänien och Bulgarien.
Laima Liucija Andrikien 
Jag skulle vilja tala om paketet med två dokument - kommissionens förslag och rådets beslut om utvecklingen av infrastrukturen för Schengens informationssystem samt dess genomförande och förvaltning. Jag röstade för de båda resolutionerna och anser att de är mycket viktiga europeiska rättsakter.
Det är synd av lanseringen av SIS II ständigt skjuts upp. Vi ligger så långt efter i tidsschemat att det är nödvändigt att finna en väg ut ur den situation som skulle kunna göra det möjligt för oss att använda nätverket SIS 1+ efter den 13 november 2008, det vill säga att utvidga den tjänst som tillhandahålls av nätverket Sisnet och skapa en reservlösning med nätverket s-Testa.
Det står nu klart att de mänskliga och finansiella resurser som anslagits för genomförandet av SIS II måste fördelas mellan de tre projekt som utvecklas parallellt. SIS II, SIS One4all och installering, drift och förvaltning av en kommunikationsinfrastruktur. Detta kommer att påverka genomförandet av SIS II negativt.
Det är därför som beslutet om att finansiera SIS 1+ och därefter SIS One4all kommer att vara av stor vikt: kommer det att finansieras av alla deltagande parter, eller kommer Sisnet till exempel få anslag från EU:s budget? En korrekt fördelning av EU:s och medlemsstaternas resurser kommer att vara av stor vikt. Men mot bakgrund av projektets betydelse för EU:s säkerhet, är det uppenbart att SIS II är den främsta prioriteringen. Vi måste anslå medel för EU:s säkerhet och till utvecklingen av kommunikationsinfrastruktur.
Roberta Alma Anastase  
skriftlig. - (RO) Bara ett år efter dess upprättande, 2006, är Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter redan efterfrågad. Jag välkomnar omröstningen om beslutet att mobilisera fonden, som är ett första försök att stödja medborgare som upplever globaliseringens utmaningar.
Globaliseringen är ett fenomen som erbjuder oss otaliga möjligheter, men också skapar svårigheter när det gäller anpassning till dess effekter. Det är därför oerhört viktigt att Europeiska unionen är i stånd att båda svara på sådana utmaningar och att närma sig dem på ett effektivt sätt genom en snabb mobilisering av de nödvändiga finansiella instrumenten. EU-medborgarnas säkerhet och tilltro till framtiden ligger till grund för våra åtgärder och initiativ.
Det är en stor glädje att få välkomna denna fonds inriktning mot området arbete och arbetssäkerhet, men jag betonar också vikten av utbildning på detta område och behovet att beakta detta område, samt mobilisering av fonder i framtiden. När allt kommer omkring hoppas jag att varje EU-medlemsstat, om det behövs, kommer att gynnas av mobiliseringen av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i framtiden, vars mindre positiva effekter påverkar oss alla, även i de nya medlemsstaterna. Detta är det enda sättet för oss att kunna skapa en verkligt hållbar utveckling på hela EU:s territorium.
Proinsias De Rossa  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta allra första utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Fonden inrättades efter en framgångsrik kampanj från PSE-gruppens sida för att mildra globaliseringens effekter för europeiska arbetstagare.
I detta fall används fonden för att bistå omkring 900 friställda arbetstagare inom den franska bilindustrin.
Pedro Guerreiro  
skriftlig. - (PT) I mars 2007 begärde Frankrike medel från globaliseringsfonden med tanke på att 1 345 arbetstagare från Renault SA och 1 057 arbetstagare från Peugeot SA och dess underleverantörer skulle bli övertaliga.
På grund av budgetrestriktionerna för denna fond (500 miljoner euro om året), de begränsade kriterierna för att få medel från fonden och antalet berörda arbetstagare beviljade gemenskapen 3 816 280 euro. Vi kan konstatera att detta blir 1 902 euro för varje Renaultanställd som friställts och 1 190 euro för varje Peugotanställd som friställts.
Europeiska kommissionen beräknade att mellan 35 000 och 50 000 arbetstagare skulle beviljas medel från globaliseringsfonden, men EU-statistiken visar att antalet arbetstagare som blivit arbetslösa på grund av ”omstrukturering” vida överstiger en halv miljon. Situationen förvärras av att de flesta av dessa arbetstagare blivit arbetslösa på grund av en ”omstrukturering” som anses ha skett ”inom” EU och därför inte kan komma ifråga för medel från fonden.
Det som verkligen krävs är att man sätter stopp för den liberaliserings- och vinstmaximeringspolitik som är orsaken till utlokaliseringar och ”omstrukturering” och i stället vidtar åtgärder för att bevara jobben.
Janusz Lewandowski  
skriftlig. - (PL) Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades 2006 under betydande påverkan av nederlaget i den konstitutionella folkomröstningen i Frankrike. Redan från början gavs intrycket att detta var en kompensationsformel, som i högre grad var knuten till det överdrivna problemet med ”omlokalisering” av jobb till nya medlemsstater än till globaliseringsproblemet. Som sådan är fonden ett svar på den oro som förknippas med utvidgningen av Europeiska unionen, och den bidrar huvudsakligen till att förstärka den och skymma de fördelar för nya och gamla medlemsstater som följer av enandet av Europa 2004.
Det är ingen överraskning att vi inleder med en ansökan från Frankrike, som är kopplad till de svårigheter som leverantörer av Peugeot och Renault upplevt, om ett belopp på 3,8 miljoner euro. Ansökan är välgrundad och har fått fullt stöd från Europaparlamentets budgetutskott.
Jag hoppas att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inte kommer att bli en metod för typisk vinststrävan på andras bekostnad (rent-seeking), med andra ord en metod för företag som befinner sig i svårigheter att lätt kunna erhålla EU-stöd, som tilldelas utifrån luddiga kriterier. Det är alltför många europeiska företag som står inför problemet med omstrukturering i konkurrenskraftens namn inom den globala ekonomin för att en fond med ett årligt tak på 500 miljoner euro ska kunna uppfylla alla behov.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande, som innebär att parlamentet ställer sig bakom den första utbetalningen av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, som inrättades med starkt stöd från PSE i syfte att mildra globaliseringens effekter för arbetstagarna.
Luís Queiró  
skriftlig. - (PT) Beslutet att använda den nya Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter och svaret på kravet från den franska regeringen är en möjlighet som vi borde övervaka noggrant för att se om denna fond verkligen ger önskat resultat.
Enligt vad som framkommit av den debatt som fördes den dag då den upprättades syftar denna fond till att vara en institutionell reform för solidaritet beträffande globaliseringsprocessens oförutsedda och negativa följder. En fri marknadsanpassning kommer alltid att vara ett bättre alternativ än ett ingripande av staten eller motsvarande. Denna fond existerar hur som helst mot bakgrund av Europeiska unionen och av de lösningar som majoriteten av dess medlemsstater antar för att avhjälpa sociala kriser, och utmaningen är därför för det första att se till att resultatet av mobiliseringen är som förväntat och för det andra att ett ingripande av detta slag inte sänder fel signaler till marknaden och på så sätt omedvetet förespråkar lösningar som i slutändan medför ännu större skada. Eftersom jag tror och hoppas att detta inte kommer att bli fallet så röstade jag för detta betänkande.
Christa Klaß
. - (DE) Herr talman! Jag vill tacka mina kolleger i parlamentet för omröstningsresultatet. Det baseras på resultatet av betänkandet om en hållbar användning av bekämpningsmedel. Vi har röstat bort toppnivåerna här. Vi har emellertid fokuserat på utbildning och information för både användare och säljare. Hållbarhet kan bara garanteras med experthantering av bekämpningsmedel. Naturligtvis tillämpas den senaste tekniken och de mest aktuella kunskaperna här.
Vi stöder det integrerade växtskyddet. Kommissionen kräver att det integrerade växtskyddet ska bli obligatoriskt för jordbruket som helhet från 2014. Vi behöver gemensamma normer för detta. Vi kan inte pressa in det integrerade växtskyddet i redan fastställda kriterier, och verkligen inte över hela Europa.
Det integrerade växtskyddet måste alltid utvecklas på ett flexibelt sätt. Det kräver uppmuntran av en god teknisk praxis och det kräver satsning - och denna satsning måste upprätthållas. Därför måste vi diskutera detta igen före andra behandlingen. Vi har fortfarande möjlighet att tillsammans med rådet och kommissionen slutföra detta på ett bra sätt, så att vi kan fortsätta i Europaparlamentet att faktiskt möjliggöra växtskydd.
Caroline Lucas
(EN) Herr talman! Jag är mycket besviken över att parlamentet inte har gjort mer i dag när det gäller bekämpningsmedelspaketet. I många av de mer radikala och progressiva frågorna hade vi kunnat gå mycket längre. Men det område som jag skulle vilja koncentrera mig på just nu är de boende i närområdet. De bör betraktas som en extra utsatt grupp, en separat exponeringsgrupp, och ett litet steg har tagits i dag för att göra detta, genom den omröstning som vi precis har haft här i parlamentet.
Människor som bor nära skolor där de närbelägna fälten sprutas och människor som arbetar eller bor nära besprutade fält är oerhört exponerade för bekämpningsmedel. De exponeras under lång tid för blandningar eller cocktails av bekämpningsmedel som sprutas i deras närområde under hela året och i många fall i decennier.
Hittills har de boende inte fått något skydd som specifik exponeringsgrupp. Detta är en stor och allvarlig hälsofråga. Jordbrukarna kan inte kontrollera bekämpningsmedlen när de väl befinner sig i luften, och studier har visat att bekämpningsmedel kan förflytta sig många kilometer i luften. Jag önskar att vi hade gått längre i vårt förbud mot all flygbesprutning.
Under decenniernas lopp har det kommit många rapporter om akut och kronisk ohälsa på landsbygden. Parlamentet borde ha gjort mer i dagens omröstning för att skydda människor från cancer, leukemi, non-Hodgkin's lymfom och en rad andra sjukdomar. Jag är väldigt besviken att vi inte använde oss av det alternativ som lagts fram i miljöutskottet. Många av dessa mer positiva åtgärder omintetgjordes tyvärr av andra grupper.
Jag hoppas att folk ser på parlamentet i dag och sätter press på sina företrädare så att vi kan göra ett bättre jobb för människors hälsa när vi kommer tillbaka till andra behandlingen. De förväntar sig att vi gör ett bättre jobb. Vi borde ha gjort ett bättre jobb och jag är ledsen att de andra grupperna inte stödde oss i dag.
Péter Olajos
. - (HU) I egenskap av en ledamot som företräder ungerskt demokratiskt forum (Magyar Demokrata Fórum - MDF), ska jag använda min röst till att stödja båda dessa förslag till lagstiftningstexter som föreskriver strängare regler och större kontroll beträffande användning av växtskyddsprodukter. Jag anser att dessa bestämmelser utgör en milstolpe på vägen mot en säkrare och hälsosammare livsmedelsproduktion.
Ämnen som utgör en hälsorisk måste dras in, och den totala mängd bekämpningsmedel som vi använder måste minskas. I Ungern är till exempel den mängd kemikalier som används 15 gånger lägre än i Nederländerna, och ändå var Europeiska unionens interventionslager sprängfyllda med ungersk majs då de fortfarande fanns. Därför kan och måste vi gå mot att producera frukt, grönsaker och andra livsmedel genom att använda hållbara nivåer av växtskydd. I de fall där en medlemsstat skulle vilja tillämpa hårdare bestämmelser bör den fortsatt ha möjlighet att göra det. Tack så mycket.
Zuzana Roithová
. - (CS) Herr kommissionsledamot! Jag ogillar att människors hälsa utsätts för risker, t.ex. vid flygbesprutning, och att användningen av bekämpningsmedel ständigt ökar till följd av växande motståndskraft mot växtskydd.
Det råder ingen tvekan om att vi måste modernisera bestämmelserna om en säker användning av bekämpningsmedel i Europa. Det är dock beklagligt att det i parlamentet, genom De gröna och parlamentsledamöter på vänsterkanten, gavs företräde för populistiska förslag som exempelvis endera ett totalförbud eller ett förbud på lokalnivå mot användning av bekämpningsmedel. Det anser jag vara oansvarigt. Vi talar om växtmediciner, och att förbjuda dem skulle vara likvärdigt med att förbjuda användning av läkemedel inom humanmedicin. Båda delarna är naturligtvis giftiga om de används felaktigt: därför måste vi anstränga oss för att främja normer och sprida information snarare än att vidta vetenskapligt ogrundade, omdömeslösa och överdrivet byråkratiska åtgärder.
Mina damer och herrar! Jag stödde inte majoriteten av förslagen i paketet, på grund av sunt förnuft. Jag anser inte att Klaßbetänkandet är så lyckat i den form som det har godkänts.
Ryszard Czarnecki
. - (PL) Herr talman! Jag vill tala om att jag röstade för Christa Klaß' betänkande, och en anledning till att jag gjorde det var att detta betänkande hänvisar till en skärpning av de förslag som Europeiska kommissionen har lagt fram. Nationella handlingsplaner nämns särskilt i samband med en minskad användningsfrekvens i fråga om bekämpningsmedel med 25 procent på 5 år och med hälften - med 50 procent - på 10 år. Det är mycket viktigt att Europaparlamentet är hårdare i denna fråga och har en mer miljövänlig strategi än Europeiska kommissionen.
Jag vill också starkt betona att mitt beslut påverkats av att det finns ett yttrande i det betänkande som lades fram för omröstning om att alla medlemsstater ska inrätta buffertzoner för att hindra att bekämpningsmedel hamnar i vattenförekomster och dricksvatten.
Bernadette Bourzai  
skriftlig. - (FR) I egenskap av föredragande för yttrandet om vattenkvalitet har jag sett att bekämpningsmedel påverkar miljön, och framför allt yt- och kustvatten, negativt, eftersom de är beständiga, kan transporteras långa sträckor och utgör en diffus form av förorening som är svår att lokalisera på grund av avdrift, direkta förluster i marken och luften, avsköljning av växter vid regn och så vidare. Mer allmänt kan den nuvarande användningen av bekämpningsmedel inom jordbruket få skadliga följder för vår hälsa. Jag har därför sett fram emot kommissionens lagstiftningsförslag om användning av bekämpningsmedel och förfaranden för tillstånd och utsläppande på marknaden.
Jag anser dock att målsättningarna är otillräckliga, och det är anledningen till att jag, vid parlamentets plenarsammanträde, utan framgång stödde den ståndpunkt som antogs av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet som krävde en målsättning för EU på en minskning med 25 procent i användningsfrekvens för bekämpningsmedel inom 5 år och en minskning med 50 procent inom 10 år, och buffertzoner på 10 meter mellan fält och vattendrag. Jag beklagar särskilt att detta är en första behandling och att texten förmodligen kommer att urvattnas ännu mer.
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jag röstade för betänkandet av Christa Klaß om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel, för det eftersträvar målet att minska användningen av växtskyddsmedel och bidrar till höga säkerhetsnormer för människor, djur och miljö.
Jag anser dock att det är nödvändigt att möjligheten till flygbesprutning upprätthålls i situationer där det inte finns något hållbart alternativ eller där markbesprutning innebär en större risk. I Natura 2000-områden borde det också, utöver möjligheten att förbjuda bekämpningsmedel, vara möjligt att begränsa bruket av dem eller minimera de risker de medför, vilket förutsätter en särskild riskbedömning.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) När gemenskapens sjätte miljöhandlingsprogram antogs erkändes att växtskyddsmedlens påverkan på människors hälsa och på miljö måste minskas. Behovet av att uppnå en mer hållbar användning av bekämpningsmedel underströks, en dubbel strategi angavs med ett fullständigt genomförande och en lämplig revidering av den relevanta rättsliga ramen och en temainriktad strategi för hållbar användning av bekämpningsmedel utvecklades.
Nu anser föredraganden att titeln på kommissionens förslag är missvisande. Syftet med förslaget är att reglera en särskild typ av bekämpningsmedel, nämligen bekämpningsmedel i form av växtskyddsmedel. Termen ”bekämpningsmedel” borde följaktligen genomgående ersättas med ”växtskyddsmedel” i direktivet.
Direktivet syftar till att minska de risker för miljö och människors hälsa som är förknippade med användningen av växtskyddsmedel. Åtgärder som utformats med detta i åtanke måste dock vara proportionella, och vi får inte glömma att det i huvudsak ska vara medlemsstaternas uppgift att hjälpa till att minska de risker som användning av växtskyddsmedel medför genom nationella handlingsplaner. Det är det enda sätt som de olika förhållandena och situationerna på lokal nivå kan beaktas på.
Robert Goebbels  
skriftlig. - (FR) Jag röstade systematiskt mot hela växtskyddspaketet för att ge uttryck för mitt motstånd mot en akt som ännu inte är redo för ett plenarsammanträde. Det är helt enkelt ovärdigt av en lagstiftare att ställa 700 parlamentsledamöter inför 300-400 ändringsförslag, som det ska röstas om i 3-4 omgångar. Vi skulle lika gärna kunna anordna ett lotteri. Det verkar lovvärt att lagstiftaren vill bekämpa missbruk av bekämpningsmedel. Men att organisera ett system som är så byråkratiskt att det är ineffektivt innebär dålig lagstiftning. Hur som helst, om vi vill förse en ständigt växande befolkning med mat kan jorden inte klara sig utan växtskyddsmedel.
Toine Manders  
skriftlig. - (NL) I dag vägrade Europaparlamentet att gå med på krav från miljöfundamentalister på ogenomförbara bestämmelser om en hållbar användning av bekämpningsmedel. Det huvudsakliga tvistefröet var förslaget från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet om att förbjuda användningen av bekämpningsmedel inom 10 meter från vattendrag och vattenförekomster. Detta skulle få katastrofala följder för förvaltarna för offentliga utrymmen och rekreationsområden som t.ex. golfbanor i länder som Nederländerna, där mycket av ytan täcks av vatten.
Resultatet av omröstningen är en kompromiss mellan miljöskydd och genomförbara regler för myndigheter och företagare. Vi har ett gemensamt ansvar att utesluta risker, och ”ju mindre desto bättre” stämmer verkligen i fråga om bekämpningsmedel, men reglerna måste vara realistiska och genomförbara. Om det finns alternativ så måste de användas, men det är ett önsketänkande att förbjuda all användning av bekämpningsmedel enligt lag och tro att detta inte kommer att få några följder för vår ekonomi och vårt samhälle.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande i dess ändrade lydelse, som utgjorde en rimlig kompromiss mellan att skydda den allmänna säkerheten genom att begränsa användningen av bekämpningsmedel, och hjälpa jordbruksindustrier att öka sin produktion av grödor. Jag stöder starkt den försiktighetsprincip som fått en central roll.
Frédérique Ries  
skriftlig. - (FR) Vid lunch kommer Europaparlamentet att i stort ha sänt ett budskap som svarar mot medborgarnas oro när det gäller att göra jordbruket mindre beroende av bekämpningsmedel, mer hållbart och mer hänsynsfullt mot jordbrukares och andra användares hälsa.
Ett steg framåt är avsnittet om hälsoskydd, som saknades helt i förordningen från 1991 och som nu tydligt bekräftas genom erkännande av substitutionsprincipen (som liksom Reach syftar till att uppmuntra en användning av alternativ som innehåller mindre eller inga kemikalier) där betoningen ligger på skydd av de mest sårbara befolkningarna och förbudet i princip mot flygbesprutning.
Det var nödvändigt att täppa till ett rättsligt kryphål i fråga om fasen för användning för yrkesanvändare och privata användare. Detta kommer att uppnås genom ramdirektivet, i vilket en ny praxis och nya mönster inom trädgårdsarbete beaktas: bekämpningsmedel används till och med i våra hem och trädgårdar!
En sak jag dock verkligen beklagar är förkastandet i Klaßbetänkandet av kommissionens nya strategi - känd som det integrerade växtskyddet - inom vilken användning av all tillgänglig jordbruksteknik tillåts, medan miljövänlig teknik prioriteras. Jag håller fast vid min åsikt: en integrerad produktion är sunt förnuft tillämpat på 2000-talets jordbruk.
Karin Scheele  
skriftlig. - (DE) Det föreslagna direktivet om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel är betydelsefullt, eftersom det fortfarande går att återfinna oroande mängder av vissa bekämpningsmedel trots de befintliga ramförordningarna om mark, luft och vatten. Det finns också bevis bortom de befintliga förordningarna som ger anledning till oro i fråga om jordbruksgrödor och som kräver ett politiskt initiativ. Nationella handlingsplaner med konkreta mål för att minska risker och beroenden som kommer av bekämpningsmedel är av avgörande betydelse i detta sammanhang. Det är ytterst beklagligt att vi inte har följt upp ändringsförslagen i kammaren med målet att minska oroväckande giftiga och mycket giftiga ämnen med 50 procent fram till 2013 och att minska användningen av bekämpningsmedel med 20 procent under de följande 10 åren. Detta skulle ha varit en betydelsefull politisk signal också i den specifika situationen.
Bogusław Sonik  
skriftlig. - (PL) Nyckeln till en hållbar användning av växtskyddsmedel är en rationell riskbegränsning. Vi borde nå detta mål genom att förverkliga principerna i direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel.
Varje enskilt land kommer att vara skyldigt att utarbeta sin egen plan enligt de riktlinjer som anges i direktivet. Varje enskilt land borde göra detta med vederbörlig hänsyn till lokala faktorer och med respekt för skillnader.
Den huvudsakliga skillnaden mellan oss är nivån på jordbruksutvecklingen. De länder som tillhör de nya medlemsstaterna i EU har ofta enorma underskott att inhämta, särskilt när det gäller kvaliteten och sundheten hos de livsmedel som produceras. En minskning i användning av bekämpningsmedel i dessa länder jämfört med den nuvarande användningsnivån kommer att slå tillbaka på oss konsumenter.
Våra landskap är också olika. I Polen kanske skogssträckor bara kan skyddas mot skadedjur med behandling från luften. Det är vårt ansvar gentemot den naturliga miljön att skydda skogarna, medan parlamentets uppgift är att definiera principerna för en säker användning av produkter som skyddar den naturliga miljön.
Det står mycket i direktivet om att utbildning av jordbrukare är det viktigaste sättet att genomföra en hållbar användning av bekämpningsmedel på. Det är parlamentets uppgift att stödja en sådan utbildning och att skapa de villkor som krävs för att man ska nå fram till alla jordbrukare.
Direktivets riktlinjer bör uppmuntra både medlemsstater och jordbrukare snarare än avskräcka dem.
Thomas Ulmer  
skriftlig. - (DE) Jag röstar mot direktivet eftersom det inte längre finns en tydlig linje mellan de olika ändringsförslagen, vilket jag anser är viktigt. Växtskydd gör nytta för människor och hälsa och är inte ett varningens tecken för en politik som inte har någon vetenskaplig grund.
Michl Ebner
. - (DE) Herr talman! Jag anser att vi borde sträva efter att uppnå folkhälsa och konsumentskydd och jag vill ge mitt fulla stöd till dessa ståndpunkter också. Det är helt enkelt ingen mening med att vi presenterar opraktiska lösningar och skapar situationer där livsmedelsproduktion inte längre är möjlig med godkända medel. Därför är jag övertygad om att Breyerbetänkandet inte kan bestå i denna form och att vi bör ändra det i detta avseende. Jag har röstat mot det och anser, och är glad över, att det har hittats en mycket förnuftigare och mer praktisk lösning i Klaßbetänkandet och följaktligen i de handlingsplaner som jag var föredragande för i utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling. Av den anledningen hoppas jag att vi också kan förbättra Breyerbetänkandet på ett betydande sätt vid andra behandlingen, för vi måste förbättra det.
Carl Schlyter
Det blir ett blandat budskap idag. Jag tycker att det mest bisarra inslaget idag var Heaton Harris angrepp som gick ut på att frivilliga rörelser försöker påverka parlamentet. Det stora som har hänt är att parlamentets position har försvagats genom en massiv lobbning av lobbyister betalda av industriintressen där man sätter intresset att sälja mer bekämpningsmedel framför att skydda folkhälsa och konsumenter. Som tur är lyckades de inte hela vägen. Fortfarande har vi kvar bekämpningsmedelspasset som ger konsumenterna en rimlig möjlighet att kunna se vad det är de får i sig genom att fråga sina handlare. Detta är ett viktigt skydd och det måste vi slåss för när vi förhandlar med rådet. Däremot skyddade parlamentet inte de boende på det sätt som miljöutskottet ville. De har sämre skydd och får sämre information än vad utskottet ville. Detta måste rättas till i andra behandlingen. Jag anser att vi inte kan fortsätta att tillåta de allra mest farliga kemikalierna på den nuvarande nivån. Parlamentet undvek nu att ta ett generellt minskningsmål för alla pesticider, vilket var olyckligt.
Jag vill dock säga att vi i gröna gruppen nu fått igenom ett betänkande som i huvudsak kan användas för en bra förhandling med rådet, men där benämningen blir lite fånig. Precis som att kalla konstitutionen för ett reformfördrag är det märkvärdigt att parlamentet döper om pesticider till växtskyddsmedel. Om det gällde alla växtskyddsmedel skulle vi precis lika gärna kunna lägga in staket i lagstiftningen för att de skyddar mot rådjur. Det visar hur absurt växtskyddsmedel är som benämning.
Edite Estrela  
skriftlig. - (PT) Jag röstade för betänkandet av Hiltrud Breyer om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden, eftersom det kommer att bidra till att säkra höga säkerhetsstandarder för människor, djur och miljö genom fastställande av stränga men förenklade förfaranden och genom rationalisering av resurser.
Det antagna betänkandet uppfyller subsidiaritetsprincipen, så att medlemsstaterna kan ta hänsyn till särskilda nationella villkor, framför allt växtskydd och klimatförhållanden, och så att lämpliga riskbegränsande åtgärder kan antas.
Ilda Figueiredo  
skriftlig. - (PT) Detta förslag borde vara i linje med orsakerna bakom unionens sjätte miljöhandlingsprogram med som syfte att tillämpa den kunskap som finns i dag om framtida och retroaktiva strategier för att bedöma riskerna och farorna för människor och miljö och för att skapa sammanhållning med andra politiska områden.
Förordningen måste följaktligen, också i linje med den temainriktade strategin för hållbar användning av bekämpningsmedel, garantera en hög skyddsnivå för människors hälsa och miljön och ge företräde till försiktighetsprincipen, men åtgärderna måste vara proportionella och ta hänsyn till subsidiaritetsprincipen.
Länkar till andra politiska områden borde framhållas tydligare. Förordningen borde exempelvis inte gå emot målen och kvalitetsnormerna i ramdirektivet om vatten (2000/60/EG) och dess dotterdirektiv. Detta måste garanteras med hjälp av regelbundna kontroller.
Varje enskild medlemsstat bör behålla alternativet att gå bortom gemenskapsstandarden i sin grundläggande skyddsstandard och att fatta beslut i fråga om produktlicensiering för att genomföra fastställda mål med nationella åtgärdsplaner för växtskyddsmedel, hälsoprogram eller åtgärder för miljöskydd, som grundas på särskilda nationella förhållanden.
David Martin  
skriftlig. - (EN) Jag röstade för detta betänkande och jag är glad att det kombinerar hållbar användning av bekämpningsmedel med effektivt hälso- och miljöskydd.
Luca Romagnoli
skriftlig. - (IT) Herr talman, mina damer och herrar! Även om jag röstade för Breyerbetänkandet som helhet ansåg jag att det var ändamålsenligt att stödja några ändringsförslag som utformats för att ändra det ursprungliga förslaget. Det är nödvändigt att bryta monopolet för stora multinationella företag på området för samutnyttjande av och tillgång till uppgifter, och öppna sektorn för en ökad och mer rättvis konkurrens. Å andra sidan påverkas denna sektor av geografiska och miljömässiga olikheter, som måste övervägas noggrant.
Det vi behöver är större flexibilitet i fråga om ömsesidigt erkännande och komparativa utvärderingar av ämnen. För närvarande nekas faktiskt små och medelstora företag, som huvudsakligen producerar hjälpämnen, handlingsutrymme på grund av just de stora företagsgruppernas överdrivna makt - och inte bara på området för hantering och utbyte av uppgifter heller. Den europeiska lagstiftningen måste absolut ta hänsyn till och stödja deras krav för att förhindra att de sakta men säkert försvinner från marknaden.
Tokia Saïfi  
skriftlig. - (FR) Efter att tidigare ha använts för att skydda växter mot olika parasiter har bekämpningsmedel förändrat jordbruket på ett betydande sätt. I dag ser vi dock att den enormt utbredda användningen av dessa bekämpningsmedel i jordbruksmiljöer och andra miljöer har en skadlig verkan på miljön (förorening av vatten, luft, mark, osv.) och på hälsan (utveckling av vissa cancerarter, fertilitetsproblem).
Med tanke på detta har EU beslutat att ändra lagstiftningen i syfte att uppmuntra till en minskad användning av bekämpningsmedel. Framför allt inom ramen för Breyerbetänkandet om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och en hållbar användning av bekämpningsmedel röstade jag för att fastställa stränga kriterier för alla giftiga ämnen (neurotoxiska, bioackumulerande, cancerframkallande osv.). Jag stödde också, på samma sätt, i överensstämmelse med Frankrikes åtgärdsplan för växtskyddsmedel och Reach, en minskning med 50 procent till 2013 av användningen av extremt oroande bekämpningsmedel och en ersättning av de farligaste ämnena med säkrare ämnen (inklusive produkter utan kemikalier) Slutligen röstade jag, i enlighet med andan i den nationella miljödebatten i Frankrike, för en skatt på bekämpningsmedel för att uppmuntra jordbrukarna att minska användningen av behandlingprodukter.
Karin Scheele  
skriftlig. - (DE) I går hade jag inte möjlighet att utnyttja min talartid. Omröstningen i utskottet för klimatförändringar om Hassibetänkandet, som utgör grunden för Europaparlamentets ställning inför FN:s klimatkonferens, ägde rum samtidigt. Europeiska unionens nya politik om användningen av bekämpningsmedel är ett viktigt steg mot ett bättre hälso- och miljöskydd. Parlamentets tydliga ställning mot det system med tre zoner som kommissionen föreslagit är av särskilt stor betydelse i resultatet av dagens omröstning. Det system som föreslagits är missvisande och skulle på ett grovt sätt stå i strid med målet för den hållbara användningen av bekämpningsmedel.
Thomas Ulmer  
skriftlig. - (DE) Jag röstar emot betänkandet, eftersom det inte har utformats enligt strikt vetenskapliga kriterier och eftersom jag betraktar systemet med zoner - vilken version det än rör sig om - som meningslös. Bara ett system med ett enda tillstånd är vettigt på ett gemensamt ekonomiskt område. Jag hoppas på en betydande förbättring vid andra behandlingen.
Liam Aylward och Brian Crowley  
skriftlig. - (EN) Trots gällande lagstiftning för att minska användningen av bekämpningsmedel råder det ingen tvekan om att det finns alltför mycket bekämpningsmedel i vår luft, i våra vatten och i våra livsmedel, vilket påverkar vår hälsa och miljön.
Samtidigt som jag och mina kolleger i dag klart röstade för att minska mängden bekämpningsmedel i våra dagliga liv är det viktigt att uppmärksamma jordbrukarnas och fruktodlarnas praktiska behov, särskilt i dessa tider av stigande matpriser. Vi kan inte lagstifta helt abstrakt! Jag har röstat för ett praktiskt och balanserat synsätt och mot extrema ändringsförslag som skulle minska vår livsmedelsförsörjning och göra jordbruket överdrivet tungrott och opraktiskt. Glöm inte att jordbrukarna av naturen är miljövänner! I stället för ett förbud mot bekämpningsmedel kommer medlemsstaterna att utarbeta utbildnings- och informationskampanjer, bästa praxis och integrerat växtskydd, vilket kommer gynna både medborgare, konsumenter och jordbrukare.
Jag har röstat för realistiska mål för medlemsstaterna samtidigt som jag har tagit hänsyn till de stora skillnaderna mellan de 27 medlemsstaterna. När det gäller själva användningen måste vi koncentrera oss på riskerna och ta hänsyn till skaderisker och exponering.
Astrid Lulling  
skriftlig. - (FR) Vad gäller betänkandena om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och en hållbar användning av bekämpningsmedel följde jag den mycket ansvarsfulla linje som min grupp intagit.
Produkter som klassificeras som CMR1, som enligt vetenskapliga bevis är skadliga för människors och djurs hälsa, borde inte längre godkännas.
Skyldigheten att underrätta alla grannar före besprutning skulle bara orsaka masshysteri, utöver att det skulle medföra en enorm mängd kontraproduktiv byråkrati som ändå blir föråldrad i och med borttagandet av CMR1 från marknaden.
Jag anser att subsidiaritetsprincipen borde användas i fråga om buffertzoner som inte ska behandlas, för att förhindra att det tillämpas ytterligare begränsningar på jordbruksproduktionen.
Jag motsätter mig inrättandet av en särskild skatt på godkända produkter, eftersom detta skulle leda till en helt onödig ökning av kostnaderna för jordbruksproduktionen.
Jag motsätter mig naturligtvis förbudet mot att sprida växtskyddsmedel från helikopter. Det är oacceptabelt att förbjuda denna metod som är den enda genomförbara metoden i vissa regioner, där exempelvis vinrankor odlas på bergssluttningar.
Det gläder mig mycket att mina ändringsförslag beträffande de oacceptabla effekterna av växtskyddsmedel, som bland annat skulle kunna påverka beteendet hos vissa arter, som t.ex. bin, på ett negativt sätt och som till och med skulle kunna leda till att dessa arter utrotas, har beaktats.
Robert Navarro  
skriftlig. - (FR) Jag röstade för Klaß- och Breyerbetänkandena om användning av bekämpningsmedel, eftersom de sänder signaler om framsteg mot större hänsyn till hur användning av växtskyddsmedel påverkar miljö och hälsa. Jag välkomnar särskilt antagandet av socialdemokraternas förslag att förbjuda användningen av bekämpningsmedel i bostadsområden och känsliga områden. Jag är också mycket glad över att vårt förslag om ett systematiskt främjande av icke-kemiska metoder antogs. Jag beklagar dock att den europeiska högern har motsatt sig ett införande av mål för att minska användningen av dessa produkter. Det finns många exempel som visar att en sådan minskning är möjlig, och en strategi för successiv minskning hade kunnat införas utan att industri och sysselsättning hade äventyrats. Högern har än en gång prioriterat vinster ... Men små steg räknas också, och dessa betänkanden är ett steg i rätt riktning mot morgondagens hållbara jordbruk och en hälsosammare miljö för våra barn.
