Situationen i Republiken Moldavien (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett uttalande från rådet och kommissionen om situationen i Republiken Moldavien. Först av allt tror jag att Graham Watson vill göra parlamentet uppmärksamt på att vi har besök av framstående offentliga personer från Moldavien.
Graham Watson
(EN) Herr talman! Jag vill göra kollegerna uppmärksamma på att ledarna från de tre oppositionspartier som finns representerade i Moldaviens parlament finns med oss på åhörarläktaren i dag, och de är här för denna debatt: Dorin Chirtoacă (borgmästare i Chisinau och vice ordförande för Moldaviens liberala parti), Vladimir Filat (ordförande för det liberaldemokratiska partiet) och Serafim Urechean (ordförande för alliansen ”Vårt Moldavien”).
(Applåder)
Petr Nečas
rådets ordförande. - (CS) Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Både rådet och parlamentet följer med stor oro händelseutvecklingen i Moldavien i samband med parlamentsvalet den 5 april. En stor politisk kris har uppstått i vår omedelbara närhet som utgör en stor utmaning för EU:s politik gentemot Moldavien och hela regionen. Det här är särskilt oroande, eftersom EU för närvarande håller på att förbereda lanseringen av det östliga partnerskapet. Det ligger i allas intresse att se till att situationen i Moldavien inte undergräver genomförandet av det östliga partnerskapet. Vi måste dra en tydlig skiljelinje mellan president Vladimir Voronins uttalanden och de politiska representanternas agerande å ena sidan och de moldaviska medborgarnas intressen å andra sidan.
Direkt efter det att våldsamma protester utbröt i Chisinau den 7 april skickade EU sin särskilda representant Kalman Mizsei till Moldavien. Sedan dess har Kalman Mizsei försökt att inleda politiska samtal mellan de olika moldaviska partierna. De partier som får en plats i det nya parlamentet måste gå med på en realistisk lösning och respektera demokratiska principer. Under hela krisen har den särskilda representanten haft nära kontakt med ordförandeskapet och med EU:s höge representant Javier Solana.
Som ni kanske vet besökte den tjeckiske premiärministern Mirek Topolánek också Chisinau i går. Han uppmanade eftertryckligen de moldaviska myndigheterna och oppositionen att inleda en politisk dialog. Han träffade president Vladimir Voronin, premiärminister Zinaida Greceanii och företrädare för oppositionen. Ordförandeskapets huvudbudskap överensstämde helt och hållet med Kalman Mizseis långsiktiga insatser. De medborgerliga rättigheterna måste stärkas i det moldaviska samhället. Regeringen måste skapa förutsättningar för det civila samhället att fungera och den måste garantera yttrandefriheten och andra grundläggande mänskliga rättigheter. Dessutom är det viktigt att den moldaviska oppositionen får tillträde till de stora medierna för att kunna framföra sina åsikter och delta i politiska debatter på lika villkor. Å andra sidan måste företrädarna för oppositionen samarbeta konstruktivt med det styrande partiet och respektera valresultatet. Rådets ordförande, premiärminister Mirek Topolánek, betonade för alla representanterna hur viktigt det är att alltid ha ett europeiskt perspektiv i åtanke. Moldavien får inte avvika från vägen mot demokrati. Deltagandet i det östliga partnerskapsprojektet bör hjälpa Moldavien på vägen.
Jag vill påminna er om att det officiella valresultatet, som kungjordes den 8 april, var en seger för det moldaviska kommunistpartiet, som fick nästan 50 procent av rösterna. De resterande rösterna var uppdelade mellan de tre oppositionspartierna. Utifrån detta skulle kommunisterna få 60 av de 101 platserna i det nya parlamentet. De internationella valobservatörernas preliminära bedömning var att valet var giltigt, även om man hänvisade till flera problem som inträffade under valkampanjen.
Oppositionen och ett antal icke-statliga organisationer förklarade dock att valet hade kantats av fusk. Förra veckan räknade den centrala valmyndigheten om rösterna och konstaterade att det styrande kommunistpartiet faktiskt hade vunnit 60 av de 101 platserna i parlamentet, vilket därmed bekräftade resultatet av den första rösträkningen. Oppositionen menade att det största problemet inte låg i rösträkningen utan i röstlängderna som de påstår innehåller flera hundratusen avlidna personer eller personer som inte finns. Oppositionen kontrollerar röstlängderna för att hitta bevis för påståendet. Enligt en talesman för valmyndigheten upptäcktes inga tecken på fusk vid omräkningen. Oppositionen pekade också på att regeringspartiet utnyttjat stora administrativa resurser under valkampanjen. De internationella valobservatörerna kritiserade de moldaviska myndigheterna för detta. EU hade varnat myndigheterna för det här problemet flera gånger före valet. Man hänvisade framför allt till bristen på pressfrihet och till repressiva myndigheters förföljelse av oppositionen.
Efter protesterna ökade trycket kraftigt på de oberoende medierna. Journalister greps och förföljdes. En del utländska journalister utvisades eller hindrades från att resa in i landet. Det finns ytterligare ett allvarligt skäl till oro. Under krisen begick de moldaviska myndigheterna allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Nästan 250 människor rapporteras ha gripits efter de våldsamma protesterna den 7 april. Många av dem, främst ungdomar, misshandlades av polisen, utsattes för omänsklig behandling och tortyr, nekades rättslig hjälp och fick inte informera sina familjer. Tre unga demonstranter dog.
Vi gjorde det mycket klart för de moldaviska myndigheterna att sådana kränkningar av de mänskliga rättigheterna och pressfriheten är oacceptabla i EU. De våldsamheter som ägde rum i Chisinau rättfärdigar inte de statliga myndigheternas grymma åtgärder. Moldavien har antagit europeiska normer och värden genom åtgärder som handlingsplanen EU-Moldavien. EU har uppmanat de moldaviska myndigheterna att omedelbart följa principerna om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter.
Den 15 april tog Moldaviens president Vladimir Voronin ett steg i rätt riktning när han beviljade amnesti för alla personer som greps under protesterna, med undantag för dem som sedan tidigare fanns med i belastningsregistret. Han krävde även en öppen och ordentlig utredning av händelserna. Utredningen måste bedrivas i samarbete med berörda europeiska och internationella institutioner. EU, Europarådet, OSSE och FN övervakar också de mänskliga rättigheterna på plats. Det är viktigt att samordna verksamheten. Internationella representanter måste delta i utredningen i Moldavien om den ska anses tillförlitlig och rättvis. De skarpa konflikterna och det misstroende som har präglat det moldaviska samhället de senaste veckorna kan endast överbryggas genom en öppen process.
Det är viktigt att hitta en politisk lösning på krisen. Moldavien har allvarliga ekonomiska problem till följd av den globala finanskrisen. Fortsatt politisk turbulens skulle göra det omöjligt för landet att ta itu med dessa ekonomiska problem. Det finns ett trängande behov av en fungerande regering. Det kommer också att behövas extern hjälp, bland annat från IMF. I det här läget är det mycket viktigt att söka en framtid bortom de omedelbara konsekvenserna av den rådande krisen och fundera över vilken politik vi bör bedriva gentemot Moldavien. Krisen har tydligt visat att det behövs konsekventa och ambitiösa åtgärder för att stärka de demokratiska normerna och institutionerna i Moldavien. Det kommer att krävas ett ökat stöd från EU. Detta måste inriktas på institutionsbyggande genom att reformera polis och rättssystem och garantera pressfrihet och mångfald. Överenskommelsen mellan de moldaviska politiska partierna om att övervinna den rådande krisen bör omfatta ett åtagande om genomgripande reformer på nämnda områden.
Jag vill avsluta med att betona att Moldavien i många år har varit ett av de mest framstående länderna i Östeuropa när det gäller landets beslutsamhet att upprätthålla demokratiska normer och vilja att närma sig EU. Det ligger i vårt intresse att hjälpa Moldavien att övervinna den rådande krisen och fortsätta i denna riktning. Det östliga partnerskapet kommer att innebära en ny och ambitiös ram för att främja EU:s stöd till politiska och ekonomiska reformer i Moldavien och andra länder i regionen. Det ligger i allas intresse att se till att demokratin stärks i Moldavien och att Moldavien fortsätter att närma sig EU.
Olli Rehn
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Med hänvisning till Graham Watsons meddelande vill jag först och främst varmt välkomna våra gäster från Moldavien.
Situationen i Republiken Moldavien är definitivt oroande. Vi följer utvecklingen på nära håll och söker vägar för att främja dialog och förlikning mellan landets olika politiska krafter.
När det gäller genomförandet av det senaste valet välkomnade min kollega Benita Ferrero-Waldner den preliminära bedömningen från den OSSE-ledda internationella valobservatörsdelegationen. Delegationen kom fram till att valet hade ägt rum i en pluralistisk miljö, att ett tydligt politiskt alternativ hade erbjudits väljarna och att ett antal internationella standarder för demokratiska val hade uppfyllts.
Betydande brister kunde emellertid fastställas, vilket har vållat allvarlig oro. Dessa brister påtalade kommissionen emellertid redan långt före valet. Det handlar om olämplig administrativ inblandning, otillräcklig respekt för yttrandefriheten och alla partiers tillträde till medierna, samt en övergripande brist på förtroende för den demokratiska valprocessen från allmänhetens sida. Dessa brister måste åtgärdas som ett brådskande ärende, och i synnerhet efter händelserna den 7 april.
Desto mer oroande är rapporterna om de grova människorättsbrott som ägt rum i kölvattnet av demonstrationerna efter valdagen. Efter det kaos som följde på demonstrationerna den 7 april fördömde kommissionen kraftfullt den omåttliga maktutövningen, och uppmanade alla inblandade att upphöra med den provocerande retoriken och våldet.
Vi fortsätter att observera denna fråga mycket noga. Respekten för de mänskliga rättigheterna förblir en nyckelförutsättning för att våra förbindelser med Moldavien ska kunna utvecklas ytterligare. Det är avgörande att påståendena om säkerhetsstyrkornas allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna utreds grundligt och snabbt. I de fall där påståendena kan styrkas måste myndigheterna agera för att se till att de som är skyldiga till dessa brott verkligen ställs inför rätta.
President Vladimir Voronins löfte om att besöka Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Thomas Hammarberg, och om ett samarbete med EU:s särskilde representant i dessa frågor, är välkommet. Likaledes är det moldaviska intresset i ett eventuellt undersökningsuppdrag från EU positivt.
Även om dessa uppdrag inte kan ersätta statens ansvar att utreda och beivra brott mot de mänskliga rättigheterna bör de bidra till att sprida ljus över det senaste valet och dess efterdyningar. De bör också i någon mån bidra till att underlätta politisk dialog för att återupprätta allmänhetens förtroende.
Dagens situation i Moldavien är mycket bräcklig. Landet har konsekvent uttryckt en önskan om att fördjupa förbindelserna med EU. Den nuvarande krisen är en prövning av Moldaviens beslut i detta avseende.
Vi välkomnar att Rumänien har avstått från att vidta motåtgärder till följd av att man återinfört viseringskrav för rumänska medborgare och förklarat Rumäniens ambassadör för persona non grata. Vi bör uppmuntra alla parter att gå vidare med stor försiktighet och att hela tiden betänka det övergripande målet om att stabilisera landet.
Den nuvarande situationen är mycket oroande, men vi får inte förlora oss i det allmänna perspektivet. Nyckeln till framtida stabilitet och välstånd för Moldavien är fördjupade förbindelser med EU. Strax före inledningen av det östliga partnerskapet bör vi visa att vi verkligen är redo att hjälpa Moldavien med att övervinna de nuvarande svårigheterna, i synnerhet genom att lösa upp spända förhållanden, främja dialog och stärka förbindelserna med oss.
Moldavien är vårt grannland. Vi har arbetat nära och haft ett förtroendefullt förhållande med de moldaviska invånarna under de senaste 15 åren. Vi är fullständigt medvetna om Moldaviens europeiska strävanden. Det är avgörande att vi fortsätter att engagera oss för det moldaviska folket i dag, och att vi tillsammans strävar efter att övervinna inte bara de utmaningar som har uppkommit under valperioden, utan också de som har dykt upp till följd av den globala finansiella och ekonomiska nedgången. Med andra ord bryr vi oss om Moldavien och dess invånare.
Marian-Jean Marinescu
Republiken Moldavien har internationella skyldigheter och åtaganden som innebär att landet har åtagit sig ett ansvar att respektera demokratin, rättssäkerheten och mänskliga rättigheter. De senaste händelserna har dock visat hur man kraftigt avvikit från alla dessa åtaganden. Godtyckliga gripanden, människorov, försvinnanden, uppenbara kränkningar av de gripnas rättigheter, inhuman och förnedrande behandling, terrorisering av medborgare och vapenhot är beklagansvärda handlingar som äventyrar landets framtid i EU.
Den kampanj som inletts mot representanter för massmedierna och oppositionspartierna, samt gripanden och utvisningar av journalister är allvarliga, bedrövliga handlingar. Jag fördömer trakasserierna, de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter och de olagliga åtgärder som vidtagits av Republiken Moldaviens regering.
EU:s planerade stöd under 2007-2010 för att främja den demokratiska utvecklingen och en god samhällsstyrning i Moldavien uppgår till över 50 miljoner euro. Jag hoppas att pengarna inte har använts för att utbilda polisen i hur man använder våld mot befolkningen. Jag vill be kommissionen att lägga fram en rapport för Europaparlamentet om hur alla EU-medlen har använts i Republiken Moldavien.
Rumänien bedriver och kommer att fortsätta att bedriva en proaktiv politik för att stödja Moldaviens integrering i europeiska strukturer. Skälet till detta är inte bara de historiska banden till medborgarna i Moldavien utan framför allt den fasta övertygelsen om att Moldaviens framtid ligger i Europa, som en modern, demokratisk stat som bygger på respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. De moldaviska myndigheternas anklagelser mot Rumänien är struntprat. Införandet av visumkrav för rumänska medborgare är också en otillbörlig och oacceptabel åtgärd. Statschefen ändras men medborgarna är desamma.
Jag anser att det ligger i EU:s intresse att Republiken Moldavien följer Europas väg i enlighet med medborgarnas strävan att leva i en stabil och säker demokratisk stat. I det avseendet är det östliga partnerskapet ett effektivt instrument och ett utlopp för de moldaviska medborgarnas strävan mot Europa.
Marianne Mikko
Mina damer och herrar! Jag har alltid varit en stark försvarare av Moldavien men den nuvarande krisen gör mig mycket oroad. Även om Moldavien är ett litet land som är beroende av utländskt stöd kan vi inte se mellan fingrarna när rättsstatsprinciperna överträds.
Förbindelserna mellan EU och Moldavien är fortfarande mycket viktiga för oss. Man ska dock inte hoppas för mycket på att EU består av blåögda, naiva personer som tror på allt som de moldaviska myndigheterna säger. Europaparlamentets kommande tillfälliga uppdrag i Moldavien är mycket viktigt. Ingen fråga kommer att vara tabu. Vi vill veta hur polisen behandlade demonstranterna efter valet. Det är oerhört viktigt för EU och för folkets direktvalda representanter att iaktta de mänskliga rättigheterna, inte bara i ord utan även i handling. Tyvärr visade Republiken Moldavien vid gårdagens möte mellan utrikesutskottet och den moldaviska delegationen att EU måste vara berett på monologer i Chisinau. Det kan vi inte acceptera, eftersom europeisk integration betyder öppen dialog. Partner diskuterar således allt. Jag tror på det östliga partnerskapet och även på möjligheten till demokrati i Moldavien. Låt oss därför hjälpa Moldavien.
Graham Watson
för ALDE-gruppen. - (EN) Fru talman! Den moldaviska staten återuppväcker miserabla minnen från Europas olyckliga förflutna: en kommunistisk regering som förklarar seger på sina egna villkor, motståndare som blir misshandlade och dödade, anklagelser om att grannländer iscensätter oroligheter. Om det finns några verkliga bevis för att den rumänska säkerhetstjänsten har underblåst våld bör detta i så fall granskas av Världssamfundet.
Parlamentets delegation i nästa vecka måste söka belägg för påståendena om att 200 000 extra röstsedlar skulle ha tryckts upp, att 400 000 väljare skulle ha registrerat sig på valdagen med oriktiga id-handlingar, och att en stor mängd väljare i Transnistrien skulle ha berövats rösträtten. Tills dessa påståenden har undersökts och OSSE avgett rapport kommer många människor helt enkelt att tvivla på resultatet, oavsett vad de moldaviska domstolarna kommer fram till. Det kan hända att kommissionsledamot Benita Ferrero-Waldners instinktiva optimism visar sig vara missriktad.
President Vladimir Voronin bör också fördöma interneringen, misshandeln och det utomrättsliga dödandet av de unga människor som slumpmässigt ringats in efter protesterna. Inga fler hinder för advokater eller icke-statliga organisationer, inga fler undanhållanden av namn och nummer på dem som internerats. Jag vill att kommissionen bekräftar huruvida Moldaviens utvisning av Rumäniens ambassadör och viseringskravet för resenärer bryter mot de avtal EU har med Moldavien. Om så är fallet, vilka åtgärder tänker kommissionen vidta?
President Traian Băsescus tillkännagivande om pass har också ökat spänningarna. Vi måste visa oss mottagliga för bilaterala förbindelser, men inte desto mindre kräva att överenskommelser infrias.
Våra moldaviska besökare har i dag beskrivit ett land där frihet och demokrati i flera avseenden förvägras, där Internet på ett mystiskt sätt krånglar, där TV-kanaler försvinner från etern, där det statliga TV-bolaget hellre sänder magdans än rapporterar om våldet på gatorna.
Även om EU bör ge akt på geopolitiken måste vi förstå Moldaviens politik, att dess folk är angeläget om att få utöva demokrati och valfrihet, att landet till övervägande del handlar med länderna i väst, och att Moldavien är förbundet med EU:s medlemsstater genom sin geografi, historia och kultur. Nästa månad, då våra ledare samlas för toppmötet om det östliga partnerskapet, bör de se till att bygga partnerskapet på demokratins och de mänskliga rättigheternas grundvalar. President Vladimir Voronin och hans kamrater måste förbinda sig till detta. Det måste EU kräva.
Bastiaan Belder
(NL) Den internationella rapporteringen av oroligheterna i Moldavien i början av april och konsekvenserna av dessa väcker en lång rad frågor, frågor som EU-institutionerna måste ställa till de moldaviska och rumänska myndigheterna.
Till att börja med Chisinau. Planerar den moldaviska regeringen verkligen att i krissituationer hädanefter öppna eld mot demonstranterna? Jag hänvisar ledamöterna till premiärministerns uttalande i den statliga televisionen. Hur förklarar den moldaviska regeringen de nationella säkerhetsorganens radikala kovändning i sin attityd mot demonstranter och andra motståndare? Det här var en kovändning från en ofattbar passivitet inför vandalisering, mordbrand och plundring av regeringsbyggnader till brutalt fysiskt våld mot obeväpnade medborgare som lett till tre misstänkta dödsfall.
Hur kan Republiken Moldavien framför allt friskriva sig från ansvar för dessa överträdelser av de mest grundläggande rättigheterna? Fru talman! För att få svar på den sista och avgörande frågan måste vi definitivt beakta det öppna brev med nio rekommendationer som fjorton moldaviska försvarare av det civila samhället i går överlämnade till det tjeckiska ordförandeskapet. Jag hoppas att EU-institutionerna, kommissionsledamot Olli Rehn och det tjeckiska ordförandeskapet noterar brevet. Framstående personer i det moldaviska samhället kräver en förklaring. Vi måste konfrontera de moldaviska myndigheterna.
Dessutom måste Bryssel åtminstone be Bukarest om en förklaring när det gäller förslaget att i massiv skala öppna för att ge moldaviska medborgare med rumänska far- och morföräldrar rumänskt medborgarskap. Det är onekligen rimligt med ett europeiskt samråd om de långtgående konsekvenserna av ett sådant förhastat beslut.
Adrian Severin
(EN) Herr talman! Våldet i Moldavien var inte en revolution utan ett uppror, som utspelades i revolutionär anda i ett delat land. Detta våld skulle också kunna ses som framprovocerat för att användas som del i en strategi med målet att ändra gränserna mellan EU och Eurasien.
Därför är detta ett europeiskt problem som vi är tvungna att lösa. Det är inte bara ett internt eller en enskild medlemsstats problem. Lösningen på detta problem bör emellertid inte vara repressalier, utan snarare en ökning av insatser för att leda in Moldavien på en europeisk väg. Inte heller är lösningen att uppmuntra den moldaviska eliten att, som innehavare av utländska pass, lämna landet.
Därför bör vi stärka uppdraget för EU:s sändebud till Moldavien, både vad gäller befogenheter och resurser, samt påskynda förhandlingarna med Moldavien om förenkling av viseringsförfaranden, och fördjupa samarbetet när det gäller att förbättra den allmänna ordningen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Vi måste samarbeta med myndigheterna, oppositionen och det civila samhället, men också med Ryssland, som har en betydelsefull närvaro i regionen. Vi bör undvika att dessa händelser tas som en ursäkt för en ensidig lösning av frågan om Transnistrien.
Anna Ibrisagic
Fru talman! Det finns både de som anser att vi borde och de som anser att vi inte borde ha en resolution om Moldavien. De som inte vill se denna resolution säger ofta att OSSE har godkänt själva valet. Låt mig då säga att OSSE:s rapport inte var helt okritisk. Tvärtom innehöll den en hel del kritik. Resolutionen handlar emellertid inte bara om valet utan även om det som hände efter valet och det som nu har pågått i Moldavien ett bra tag.
Mänskliga rättigheter måste respekteras. Media måste få frihet. Misshandel av fredligt demonstrerande människor får aldrig accepteras. Att godkänna denna resolution skulle innebära att vi skickar en stark signal till människor i Moldavien att de inte är ensamma, att vi ser vad som händer där och att vi inte accepterar det. Därför uppmanar jag alla att stödja resolutionen.
Victor Boştinaru
(RO) Händelserna i Republiken Moldavien hade varit på gång länge. Jagsyftar då på att man 2008 i dialogen mellan EU och Republiken Moldavien tog upp minst tre viktiga frågor: a) fritt tillträde för oppositionen till de offentliga massmedierna, något som Vladimir Voronins regim systematiskt vägrat och institutionaliserat, b) underlåtenheten att följa uppmaningen i Venedigkommissionen om att inte ändra lagstiftningen om parlamentsval, något som regimen i Chisinau och dess allierade blankt vägrade, c) oppositionens deltagande i viktiga beslut om landets politik, särskilt politiken om europeisk integration, något som de också blankt vägrade.
Våra partner i Chisinau har ignorerat eller systematiskt avvisat dessa tre viktiga frågor, vilket faktiskt visar att Moldavien blankt har avvisat EU i frågor som är avgörande för landets framtid. Händelserna på valdagen var ett väntat slut på en händelseutveckling som EU och Europaparlamentet kanske hade viss skuld i.
Maria Petre
(RO) Fru talman, mina damer och herrar! Vi har tre typer av allvarliga problem med Republiken Moldavien. Utifrån dessa kan vi tänka oss tre tillvägagångssätt. Den första typen handlar om mänskliga rättigheter. Vi har hundratals ungdomar som har häktats, ibland till och med torterats. Nästa typ handlar om pressfrihet. Vi har journalister som har hotats och gripits på öppen gata mitt på ljusa dagen. Den sista typen handlar om hur valet genomfördes. Vi har mängder av specifika uppgifter som tyder på valfusk. Vi måste också vara lika tydliga när vi tar ställning till den sista aspekten. Oppositionspartierna menar att valfusket har påverkat resultatet med 10-15 procent. Republiken Moldaviens medborgare ser fortfarande mycket hoppfullt på våra beslut och våra åtgärder. Det är deras enda utväg ur denna tragiska situation som nästan saknar motstycke i Europa och som de har varit tvungna att uthärda.
Alexandru Nazare
(RO) Fru talman! I Chisinau har man numera rätt att tiga, man har rätt att göra vad man blir tillsagd och man har rätt att betala skatt till en elit som inte svarar inför någon. Man har även rätt att emigrera, rätta in sig i ledet och vid behov hata på beställning. Man har inte någon yttrandefrihet eller föreningsfrihet. Man har inte rätt att delta i den offentliga debatten och man har inte ens rätt att bestämma över sin egen identitet. Herr kommissionsledamot! Detta är förutsättningarna för att stabilisera Republiken Moldavien men de utgör inte några skäl till optimism.
När man nu har slagit in på den här vägen är Moldaviens enda öde, i bästa fall, att hamna i samma situation som Vitryssland. Långt före valet lyckades kommunistpartiet skaffa sig och befästa fullkomlig kontroll över alla massmediernas kanaler. Dessa åtgärder har gjort den demokratiska processen innehållslös och tvingat en fjärdedel av landets befolkning att emigrera. Mot bakgrund av detta hade valet inte kunnat äga rum utan tvivel. Myndigheternas tvångsåtgärder har nu blivit ett sätt att kommunicera med befolkningen.
Hädanefter har EU därför inte råd att ha en släpphänt, ambivalent attityd till regimen i Chisinau. Hädanefter kommer vår tystnad eller dessa ambivalenta uttalanden att tolkas som om vi godkänner och deltar i föraktet av grundläggande friheter och det demokratiska rättssystemet, samt i våldshandlingar och förtryck. Sist men inte minst visar krisen i Chisinau att vi måste förbättra våra metoder för att observera och övervaka val och se över den ständige representantens roll där.
Charles Tannock
(EN) Fru talman! Moldavien fortsätter att vara ett av Europas fattigaste länder, med en bräcklig demokrati ledd av president Vladimir Voronin, som är en reaktionär Homo Sovieticus, och som fortfarande stolt kallar sig själv kommunist. Tyvärr är han dessutom kluven gentemot EU, till och med när det gäller det östliga partnerskapet.
Han behåller inte desto mindre sin popularitet, i synnerhet på landsbygden och bland den äldre generationen som i denna osäkra ekonomiska tid längtar tillbaka till Sovjetunionens trygghet.
OSSE:s trojka, som omfattade vår egen delegation från Europaparlamentet, har i grunden godkänt hans seger, så vi är tvungna att acceptera detta faktum. Vi bör emellertid protestera kraftfullt mot de repressiva kraftåtgärder som vidtagits mot oppositionens demonstranter som anklagat regeringen för att ha monopoliserat medierna under valkampanjen, använt sig av ett föråldrat och opålitligt väljarregister - däribland många människor som antas vara döda - och berövat rösträtten för en stor diaspora utomlands som inte har haft möjlighet att rösta.
Just nu måste vi koncentrera oss på brotten mot de mänskliga rättigheterna, som till fullo måste utredas av en EU-delegation om Moldavien vill fortsätta ta emot stöd inom ramen för landets europeisk-atlantiska strävanden.
Paul Rübig
(DE) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Jag är ytterst tacksam över dagens debatt, eftersom den visar att ett EU med 27 medlemsstater och 500 miljoner medborgare faktiskt har stort inflytande utanför EU:s gränser. Många medborgare i Moldavien har insett hur viktigt det är att ha en maktfördelning, utveckla en grundläggande demokratisk förståelse och kämpa för det.
I dag är det inte självklart att människor kan försvara demokratin eller att människor kan säga sina åsikter offentligt eller att de inte fängslas eller förtrycks för att de gör det. Därför anser jag - och jag stöder kommissionsledamoten helt och hållet här - att vi i Europa nu bör göra allt vi kan för att hjälpa enskilda medborgares kamp för frihet, för pressfrihet och för en väletablerad demokrati.
Petr Nečas
rådets ordförande. - (CS) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Situationen i Moldavien är fortfarande bräcklig och EU måste fortsätta sina intensiva insatser för att föra parterna till förhandlingsbordet. EU måste också arbeta med dem för att hitta en gemensam lösning som är heltäckande, balanserad och realistisk och som bidrar till att stärka den demokratiska processen och de demokratiska institutionerna i Moldavien. Jag håller helt och hållet med Graham Watson om att Vladimir Voronin måste följa de demokratiska principerna och att han måste fördöma tortyren och våldet mot demonstranterna. Jag tycker att alla också bör fördöma gripandet av journalister och de massiva kränkningarna av yttrandefriheten. I det avseendet är det också viktigt att helt och hållet stödja EU:s särskilda representant i Moldavien.
Det borde inte råda några tvivel om att EU och rådet är mycket oroade över kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Moldavien under krisen. Vi uppmanar de moldaviska myndigheterna att inleda en öppen process i samarbete med berörda europeiska och internationella institutioner och utreda och fördöma kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Krisen har visat att EU behöver öka sitt stöd till fortsatta politiska och ekonomiska reformer i Moldavien för att öka landets engagemang för demokratiska normer och värden och i enlighet med EU:s stöd i frågan om Moldaviens självständighet och territoriella integritet. EU är berett att samarbeta och föra Moldavien närmare EU. Detta förutsätter dock ett demokratiskt Moldavien, ett Moldavien där mänskliga rättigheter respekteras, där det råder yttrandefrihet och där grundläggande demokratiska institutioner fungerar.
Olli Rehn
ledamot av kommissionen. - (EN) Fru talman! Jag vill använda min talartid till att svara på några av era frågor och kommentarer från den, enligt min mening, mycket grundliga diskussion som vi haft i dag.
Jag ska börja med Graham Watsons yttrande om visum och mänskliga rättigheter, men först måste jag kommentera hans anmärkningar beträffande min kollega Benita Ferrero-Waldner, som är ansvarig för våra förbindelser med Moldavien. Ni sa att Benita är en instinktiv optimist. Jag vill försvara hennes och kommissionens ståndpunkt genom att, för det första, påpeka att denna ståndpunkt är mycket realistisk och balanserad. För det andra måste man vara en professionell optimist för att vara en europeisk kommissionsledamot, åtminstone om man är ansvarig för EU:s utvidgning och förbindelserna med sydöstra Europa.
När det gäller frågan om visum är vi verkligen upprörda över Moldaviens beslut att införa ett visumkrav för rumänska medborgare. Det är inte acceptabelt. Vi håller på att undersöka huruvida denna åtgärd är laglig eller inte. Vi kommer att gå vidare med denna fråga den 30 april, dagen före Arbetarrörelsens dag den 1 maj, tillsammans med de moldaviska myndigheterna inom ramen för den gemensamma förvaltningskommitté mellan kommissionen och Moldavien som har inrättats i enlighet med avtalet om förenkling av viseringsförfaranden.
På det hela taget när det gäller valet, dess efterdyningar och brotten mot de mänskliga rättigheterna fördömer kommissionen kraftfullt det våld som utbröt på gatorna i Chisinau den 7 april, samt den massiva och överdrivna våldsanvändning som utövades av de brottsbekämpande myndigheternas styrkor och, enligt vad som påstås, av privat milis i dess efterdyningar. Rapporterna om vittomfattande brott mot de mänskliga rättigheterna gentemot de internerade, samt om bortföranden, är mycket oroande.
Vi anser att det, realistiskt sett, är av största betydelse för Moldavien att leva upp till sina europeiska strävanden, att påståendena om brott mot de mänskliga rättigheterna utreds grundligt och objektivt under medverkan av samtliga politiska krafter och, vederbörligen, under internationell översyn. Misstankarna mot dem som har begått kriminella handlingar, däribland människorättsbrott, måste utredas och de som anklagas för sådana handlingar bör erbjudas rätten till en regelmässig rättegång.
Slutligen, när det gäller de troliga konsekvenserna av valets efterdyningar för förbindelserna mellan EU och Moldavien, har detta medfört förnyad uppmärksamhet på Moldaviens oavslutade interna reformer, i synnerhet vad gäller rättssäkerheten och respekten för grundläggande friheter. Vi förväntar oss att alla berörda parter i Moldavien, såväl de officiella myndigheterna som den politiska oppositionen och det civila samhället kommer att enas kring, och gå vidare mot, en lösning på den nuvarande krisen som kommer att medföra mer, och inte mindre, demokrati och frihet för det moldaviska folket.
Historien om det som har blivit Europeiska unionen är ett konkret bevis på att dialog, samarbete och rättsäkerhet kan åstadkomma en sammanhängande och hållbar blandning av respekt för grundläggande friheter, politisk stabilitet och ekonomiskt välstånd.
Talmannen
Debatten är avslutad.
Omröstningen om eventuella resolutionsförslag kommer att äga rum under nästa sammanträdesperiod.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Corina Creţu  
Vid en tidpunkt då de kommunistiska myndigheterna i Chisinau fortfarande håller sig fast vid makten genom bedrägeri och tortyr nöjer sig premiärministern för EU:s ordförandeland med att beskriva krisen vid EU:s gränser som ”oroande”. Inte ens bevisen på terror och den aggressiva hållningen mot en EU-medlemsstat har gett upphov till en sådan reaktion som förvrängningen av Rumäniens legitima beslut att påskynda processen för att låta dem som under tragiska historiska omständigheter, som västländerna bär en del av ansvaret för, ofrivilligt förlorade sitt rumänska medborgarskap återfå detta.
Jag kan inte låta bli att nämna hyckleriet bland de politiker som nu sprider panik om den miljon moldavier som är beredda att invadera västländerna, på samma sätt som de fram till 2007 pratade om ett våldsamt angrepp från rumänerna.
Vi kommer att ha möjlighet att diskutera föraktet för demokratin och de grundläggande friheterna med Aleksandr Lukasjenko och Vladimir Voronin efter lanseringen av det östliga partnerskapet. Om vi inte lyckas använda denna samarbetsmekanism för att genomföra demokratiska reformer i de inbjudna före detta Sovjetstaterna så kommer vi ingen vart med den.
Jag kan inte låta bli att dra den hårda slutsatsen att för vissa européer är Tibet närmare än Moldavien. Det sker förmodligen när vägen till Chisinau går via Moskva.
Silvia-Adriana Ţicău  
Valet den 6 april 2009 i Republiken Moldavien följdes av demonstrationer. Tyvärr fick pressen problem när de rapporterade om händelseutvecklingen. Jag anser att pressfriheten, yttrandefriheten, respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen är principer som vi alla följer, främjar och försvarar.
Jag anser att situationen i Republiken Moldavien är oerhört allvarlig. Jag anser framför allt att EU måste hantera situationen seriöst och diplomatiskt. Jag anser att de anklagelser som riktas mot Rumänien också riktas mot EU. Det är dock oacceptabelt av Republiken Moldavien att förklara Rumäniens ambassadör i Chisinau persona non grata liksom att plötsligt och ensidigt införa visumkrav för rumänska medborgare.
Republiken Moldavien är ett europeiskt land av historiska och geografiska skäl. Landet är ett av EU:s grannländer och förbindelserna mellan EU och Republiken Moldavien måste fortsätta bygga på goda grannförbindelser. Den region som jag kommer ifrån gränsar till Republiken Moldavien och Ukraina. Vi deltar i många gemensamma utvecklingsprogram och jag anser att Rumänien och EU måste fortsätta att stödja den ekonomiska och sociala utvecklingen i Republiken Moldavien genom ett partnerskap som inte bara bygger på ett gott samarbete utan framför allt på ömsesidig respekt.
