Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Sverige/Volvo - Österrike/Steiermark - Nederländerna/Heijmans (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Reimer Böge, för budgetutskottet, om utnyttjande av europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: Sverige/Volvo - Österrike/Steiermark - Nederländerna /Heijmans - C7-0254/2009 -.
Reimer Böge
Herr talman, mina damer och herrar! I dag debatterar vi återigen ett förslag om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Perioderna mellan dessa rapporter blir kortare och kortare. Den här gången handlar det om ansökningar från Sverige och Österrike som hänför sig till uppsägningar inom bilindustrin och från Nederländerna relaterat till uppsägningar inom byggnadssektorn.
Jag vill återigen påminna er om att syftet med denna fond, med ett årligt tak på 500 miljoner euro, endast är till för arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av större strukturella förändringar i världshandelsmönstren och att genom utbildningsåtgärder hjälpa dem att återintegrera sig på arbetsmarknaden.
Här är det viktigt att betona att i framtiden ska endast separata förslag lämnas in i stället för, som i det här fallet, gemensamma ansökningar för utnyttjande av europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Det är förhoppningsvis sista gången detta inträffar.
Vi vill återigen betona att stödet från fonden för justering för globaliseringseffekter inte ska ersätta omstruktureringsåtgärder för vilka företag eller sektorer är ansvariga för enligt nationell lagstiftning eller kollektivavtal eller åtgärder för omstrukturering av företag eller sektorer. Här har vi kritik på en punkt som utskottet för sysselsättning och sociala frågor säkert inte ger efter på, och det är att betalningsbemyndiganden tydligen överförs systematiskt från Europeiska socialfonden, men Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter inrättades som ett enskilt och specifikt instrument med egna mål och tidsfrister.
Summan för de tre ansökningar som vi diskuterar i dag, och om vilka vi måste fatta beslut denna vecka, är 15,9 miljoner euro. Sveriges och Nederländernas ansökningar baseras på artikel 2a i den rättsliga grunden, det vill säga att minst 500 arbetstagare sägs upp på ett företag i en medlemsstat under en period på fyra månader. Den österrikiska ansökan baseras på artikel 2b, det vill säga att minst 500 arbetstagare sägs upp under en period på nio månader, särskilt på små och medelstora företag. Som jag sade, den svenska ansökan hänför sig till sammanlagt 4 687 uppsägningar från biltillverkaren Volvo och 23 av dess underleverantörer och producenter i efterföljande produktionsled. Sverige har ansökt om 9,8 miljoner euro från fonden.
Den österrikiska ansökan hänför sig till 744 uppsägningar i nio företag, av vilka 400 är aktuella för stöd. Österrike har ansökt om 5,7 miljoner euro. Den aktuella nederländska ansökan hänför sig till 570 uppsägningar inom ett företag, Heijmans N.V., av dessa är 435 aktuella för stöd av ett sammanlagt belopp på 386 000 euro.
I enlighet med kommissionens utlåtande, som vi efter noggrann genomgång också stöder, uppfyller ansökningarna kriterierna för berättigande till stöd. Utan att vilja förekomma mina kolleger i utskottet för sysselsättning och sociala frågor vill jag framhålla att detta utskott, enligt en tidigare överenskommelse, kommer att göra ett utlåtande före budgetutskottets beslut och även gå igenom detaljerna mycket noggrant. Utskottet har t.ex. påpekat att i fråga om den svenska ansökan är stöd aktuellt endast för 1 500 av de 4 687 uppsägningar som nämnts.
När det gäller Heijmans går det att fastställa att fler än 400 av uppsägningarna berörde främst anställda med tidsbegränsade anställningsavtal som inte ingår i ansökan. I detta avseende är det med rätta befogat att ställa individuella frågor, men det ska inte ska hindra oss från att generellt godkänna sökta medel.
Vladimír Špidla
Herr talman, mina damer och herrar i Europaparlamentet! Jag skulle vilja tacka föredraganden för att han stöder det förslag som kommissionen har lagt fram för att frigöra tillgångar från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som svar på uppsägningarna inom bilindustrin i Sverige och Österrike och inom byggnadssektorn i Nederländerna.
Reimer Böge! Ert stöd åtföljdes av ett antal kommentarer, särskilt två punkter av budgetmässig karaktär som jag redan i föregående debatt hade möjlighet att diskutera och som jag vill återkomma till i dag.
Den första budgetfrågan som ni tar upp gäller finansiering. Ni säger att Europeiska socialfonden inte kan vara den enda källan till finansiering. Ur ett budgetperspektiv är Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter ett specifikt instrument utan egna tillgångar. Tillgångar måste överföras innan de kan frigöras, vilket innebär att kommissionen efter en positiv bedömning av en ansökan lägger fram ett förslag till budgetmyndigheten om att utnyttja fonden, och sedan gör en begäran om överföring av de fastställda belopp genom en budgetändring. Bedömningar görs i varje enskilt fall efter behov.
Det stämmer att Europeiska socialfonden hittills har stått för den huvudsakliga finansieringen. Det beror inte bara på att fonderna är av liknande karaktär. Huvudorsaken är att fonden har betydande tillgångar till sitt förfogande. Europeiska socialfonden har nästan 11 miljarder euro disponibelt för utbetalningar under 2009. I slutet av november hade 6 miljarder euro av den summan använts. Det totala summan utbetalningar till Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter var 59 miljoner euro 2009, det vill säga 0,5 procent av Europeiska socialfondens tilldelade budgettillgångar. Hittills har metoden som vi valde, och som från en visst perspektiv var logisk och enklare än andra metoder, varken försenat eller äventyrat uppfyllandet av Europeiska socialfondens mål. Men trots det håller jag med om att det är nödvändigt att ha fler finansieringskällor och jag kan försäkra er att om att kommissionen arbetar med den frågan. Jag hoppas därför att vi kommer kunna presentera ett antal tänkbara scenarion för er nästa gång.
Den andra frågan som ni tog upp är inte helt budgetrelaterad utan avser beslutsfattande, eftersom ni uppmanar kommissionen att i framtiden lämna in separata dokument för att frigöra tillgångar från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Kommissionen är medveten om fördelarna med att göra bedömningar i varje enskilt fall, det skulle t.ex. helt eliminera risken för hemliga överenskommelser eller garantier. Det stämmer att den ursprungliga metoden var ett vanligt tillvägagångssätt som i viss grad underlättade den administrativa hanteringen av problemen, men jag anser att de pragmatiska och politiska grundprinciperna talar mycket starkt för bedömning i varje enskilt fall och kommissionen kommer från och med nu att använda denna metod.
Lambert van Nistelrooij
Herr talman! Ovanliga tider kräver ovanliga åtgärder. Med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som är ett mycket specifikt måttbeställt instrument går EU från ord till handling. De kollektiva uppsägningarna vid det nederländska företaget Heijmans N.V. av mer än 700 arbetstagare kräver riktade åtgärder liksom uppsägningar i till exempel Belgien och Förenade kungariket. Byggnadssektorn fyller en viktig funktion i Brabant, som även är min hemtrakt, och effekterna av den här sortens kollektiva uppsägningar är kännbara långt utanför själva regionen.
EU:s åtgärder är med rätta riktade mot bevarandet av expertis och kunskap. Krisen har inneburit att människor nu förlorar jobb trots att det råder stor brist på kvalificerad yrkeskraft, särskilt inom byggbranschen. Därför är ett rörlighetscentrum kombinerat med bevarandet av expertis och arbetstillfällen där så är möjligt, ett bra redskap för Heijmans. De nederländska ministerierna och även de regionala myndigheterna i t.ex. provinsen norra Brabant arbetar nu för att skynda på specifikt riktade investeringar i projekt, infrastruktur och byggindustri. Vi vill på så sätt visa de som förlorar sina jobb att vi bistår med aktivt stöd, och även ekonomiskt sådant.
Jag vill återigen påpeka, och särskilt den här veckan mot bakgrund av Köpenhamn, att vi är i brådskande behov av energiförsörjning och energimedel inom byggindustrin men även inom transportindustrin. Vi har gjort ändringar i parlamentets regler på andra områden, här vill jag uppmärksamma er på påskyndandet av utbetalningar och förskott från regionala fonder, på samma sätt måste ett aktivt bidrag från parlamentet stödjas. Ett företag som Heijmans som alltid fokuserar på kontinuitet och kvalitet skulle också tjäna på detta. Det är i denna anda som vi ger dessa tre ansökningar vårt helhjärtade stöd, och särskilt den som avser Heijmans.
Frédéric Daerden
Herr talman, mina damer och herrar! Ansökningar till den här fonden blir allt vanligare. Huvudorsaken till detta är den ekonomiska krisen på vår kontinent.
Krisen påverkar grundläggande sektorer av EU:s industri, vilket de tre senaste förfrågningarna från bil- och byggnadssektorn har fått positiva svar visar.
Jag vill påminna er om att utan den senaste översynen av fondens bestämmelser, då den ekonomiska krisen lades till som kriterium för berättigande till stöd, hade flertalet av de aktuella ansökningarna inte rättsligen kunnat få positiva svar.
Detta visar att mitt i krisen, när det finns politisk goodwill i parlamentet, ger vi våra medborgare tillgång till högkvalitativa politiska verktyg. Politisk goodwill kan fortfarande få saker att hända eftersom jag efter att ha läst betänkandet av Reimer Böge anser att de viktigaste punkterna för att förbättra fondens verksamhet är inkluderade; påskyndande av hanteringen av ansökningar i respons till krisen, användandet av andra medel än de från Europeiska socialfonden och upphörandet av kollektiva ansökningar.
När det gäller den sista punkten skulle den bästa lösningen vara att, liksom för andra fonder, låta fonden utföra sina egna betalningsbemyndiganden, men vi känner till rådets ståndpunkt i den här frågan och jag förstår vad kommissionsledamoten menade.
Jag är glädjer mig att notera sammanstrålandet av goodwill. I detta avseende hyser jag ingen tvivel om att den obestridliga nyttan av den här fonden, kombinerad med parlamentets vilja, gör att vi klarar av att uppnå våra målsättningar med att stärka den här fonden.
Marian Harkin
för ALDE-gruppen. - (EN) Herr talman! Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter är ett påtagligt uttryck för solidaritet med arbetstagare som har förlorat sina jobb på grund av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln.
Som parlamentsledamöter kan det kännas bra att vi kan bidra till att mildra några av arbetslöshetens omedelbara effekter för dessa arbetstagare och faktiskt ge dem hopp inför framtiden.
Men vår roll bör inte bara vara att godkänna denna fond. Det är vårt ansvar att göra vårt bästa för att se till att alla kriterier först och främst har uppfyllts, men även att göra allt som står i vår makt för att se till att globaliseringsfonden tillför mervärde.
En av de relevanta frågor som lagts fram av utskottet för sysselsättning är att de åtgärder som medlemsstaterna föreslår kompletterar andra åtgärder som samfinansieras av strukturfonderna och vi behöver verkligen mer än en enkel bekräftelse på att det förhåller sig så. Vi måste visa att det är så, eftersom det kan hjälpa oss att säkra det mervärde jag nämnde tidigare.
Mervärdet uppstår även genom att globaliseringsfonden inte ersätter åtgärder som ligger inom företagens ansvarsområde, utan i stället utgör ett värdefullt komplement till de åtgärder som vidtas på nationell nivå.
Utvärderingen av fondens mervärde i samband med budgetöversynen av den fleråriga budgetramen 2007-2013 bör enligt min mening vara en pågående process, och på det området måste vi vara vaksamma.
En annan fråga som har viss betydelse för mig är genomförandet av jämställdhet mellan män och kvinnor och likabehandling inom ramen för fonden.
Jag har snabbt granskat könsfördelningen i de tre program som omfattas av stödet och de består till 91, 72 och 79 procent av män. Jag har tittat på några av de övriga program vi har finansierat tidigare och det verkar som om en mycket högre procentsats av finansieringen går till permitterade manliga arbetstagare. Detta kan antingen vara en statistisk avvikelse eller en situation där ett stort antal av ansökningarna av någon anledning gäller manliga arbetstagare.
Slutligen måste vi noga utvärdera alla ansökningar, eftersom det är viktigt att stödet görs tillgängligt så snabbt och effektivt som möjligt.
Marije Cornelissen
Herr talman! Jag vill klargöra redan från början att vi stöder användningen av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för dessa tre ansökningar. Ansökningarna uppfyller kriterierna och därför har de permitterade arbetstagarna rätt till stöd från fonden.
Men jag vill ändå ta tillfället i akt att rikta uppmärksamhet mot en stor brist i fonden. Vi håller just nu på att utveckla en gemensam vision för den framtida ekonomin och arbetsmarknaden i EU. De olika politiska grupperna i parlamentet är inte helt överens om exakt hur vi ska göra det eller om hur långt vi ska gå i det här avseendet, men vi är någorlunda eniga om de stora dragen. Vi behöver mer hållbarhet och mer inkludering. Om vi ska uppnå dessa mål, måste vi ta vara på de möjligheter vi har nu. Just nu när vi hanterar krisen måste vi vidta åtgärder som tar oss i riktning mot en sådan hållbar ekonomi.
Med det nuvarande utnyttjandet av globaliseringsfonden tar vi enligt min mening inte vara på vissa möjligheter. Det är synd och skam att fonden som är ett av våra instrument för att hantera krisen inte visar vägen framåt. Vi måste våga göra verkliga val. Vi måste sträva efter framtiden i stället för att fastna i det förgångna. Vi måste se till att människor som nu förlorar sina jobb i miljöförstörande branscher såsom bilindustrin omskolas till arbeten i hållbara sektorer. Detta kommer då att visa vilken riktning vi ska gå i och det kommer att föra oss närmare en innovativ, inkluderande och hållbar ekonomi.
Hynek Fajmon
Herr talman, mina damer och herrar! I dag diskuterar vi flera fall som rör frisläppande av medel från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Det handlar om det finns disponibla medel för att tillmötesgå önskemålen från regeringarna i Sverige, Österrike och Nederländerna i samband med permitteringar på företag inom bil- och byggnadsindustrin. Vi har godkänt ett antal liknande stöd tidigare. Jag anser dock att detta är en oriktig åtgärd som EU inte bör fortsätta med. Jag skulle vilja lägga fram två argument som stöder denna hållning.
För det första är det en orättvis åtgärd. Globaliseringen eller snarare konkurrenstrycket gäller nästan alla arbetstagare och arbetsgivare i små företag i EU. Som en följd av detta går många arbetsfällen förlorade varje dag i Europa samtidigt som många nya skapas. Stöd för förlust av jobb tilldelas av EU på europeisk nivå dock endast till stora företag där jobbförlusterna är tämligen stora. Människor som permitteras från små företag har inte tillgång till detta stöd och det är därför en selektiv och i slutändan orättvis åtgärd.
För det andra är detta en fråga som enligt min mening bör lösas på nationell nivå, eftersom det där finns tillräckliga resurser, information och program.
Miguel Portas
Herr talman! Vi kommer att rösta för stödet till de arbetstagare som har permitterats i Sverige, Österrike och Nederländerna. Men för varje begäran om att frigöra medel från fonden blir jag allt mer förbryllad över dess rättvisa och effektivitet.
För det första när det handlar om effektivitet stödde fonden 16 000 arbetstagare 2009, vilket är en droppe i havet av alla permitteringar, och fonden använde 53 miljoner euro av totalt 500 miljoner euro. För det andra när det gäller rättvisa undrar jag varför en svensk bilarbetare får 6 500 euro, när en österrikisk bilarbetare får 14 300 euro?
Hur kan jag förklara för en portugisisk textilarbetare som bara fick 524 euro att hennes katalanska kollega kunde få 2 000 euro? Och varför fick visstidsarbetarna i den nederländska begäran inget stöd alls, när de drabbats allra hårdast? Fonden kan inte fortsätta att användas för att öka arbetslöshetsskillnaderna eller för att förstärka ojämlikheterna mellan rika och marginaliserade länder.
Marta Andreasen
Herr talman! EU har infört budgetinstrument för att ge stöd till arbetstagare som permitterats som en följd av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln, av vilka många har påverkats direkt eller indirekt av EU.
Men denna hållning liknar ett lappverk. Att subventionera utbildning för personer som har förlorat sina jobb i vissa branschen löser inte problemet för dessa branscher. Det bidrar inte heller till att skapa en alternativ bransch som kan fånga upp arbetsstyrkan. Det är bara slöseri med skattebetalarnas pengar. Om EU verkligen ville hjälpa Europa ur krisen borde man undersöka och arbeta med krisens orsaker, men EU föredrar att uppfattas som en välgörenhetsinrättning som kommer för att rädda de fattiga.
Självklart kommer detta handlande till att börja med att innebära att de berörda ger EU sitt stöd. För övrigt framgår det inte av det betänkande och det resolutionsförslag som lagts fram för omröstning vilken omfattning stödet kommer att få, det vill säga hur många branscher och hur många företag inom varje bransch det kommer att omfatta. Det mest oroväckande är att betänkandet betonar behovet av att påskynda utbetalningarna av stödet utan att nämna behovet av att ta fram bevis för att fonderna når rätt människor i rätt syfte. Än värre är att betänkandet inte kräver en regelrätt övervakning av stödets effekter, utan överlåter denna utvärdering till den allmänna bedömningen av programmen inom den fleråriga ekonomiska ramen 2007-2013.
Vi talar här om skattebetalarnas pengar och många av dem har också förlorat sina jobb utan att få stöd och många av dem har också allvarliga ekonomiska problem. Hur kan vi behandla deras pengar med sådant förakt? Jag kommer att rösta nej till resolutionen och jag uppmanar er att göra samma sak.
Angelika Werthmann
(DE) Herr talman, mina damer och herrar! I fonden för justering för globaliseringseffekterna har EU ett budgetinstrument som ger ekonomiskt stöd till arbetstagare som påverkats av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln. Nu ger fonden för justering för globaliseringseffekterna även direkt stöd till människor som påverkats i mitt eget hemland. Jag har flera gånger påpekat att denna fond inte felaktigt får uppfattas som en reservlösning för multinationella företag, utan att den måste gå direkt till de berörda medborgarna. Av den anledningen stöder jag tillsynsmekanismerna och jag skulle vilja se regelbundna lägesrapporter från Steiermark. Fonden används just där samhället behöver den som mest, nämligen för att hjälpa de berörda människorna själva. Det är en positiv sak som EU gör för sina medborgare.
Paul Rübig
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag är glad över att vi i dag diskuterar hur vi kan hantera den globala krisen och arbetslösheten i synnerhet. Den påverkar förstås väldigt många oskyldiga företag som helt enkelt har för få inkommande beställningar och alltså inte har någon omsättning. De drabbas då även av likviditetsbrist och förlorar därmed sin kreditvärdighet.
Jag är tacksam för att fokus här i synnerhet ligger på små och medelstora företag. Jag tror att övergångsstöd är särskilt viktigt, så att de kan fortsätta arbeta och dra fördel av nya lämpliga möjligheter på marknaderna. Vi bör analysera fondens resultat noga för att se var vi har använt bästa metoder och var vi faktiskt har kunnat bidra till att säkra jobben och framför allt var vi har lyckats återföra permitterade arbetstagare till arbetsmarknaden så snabbt och effektivt som möjligt.
Nu handlar det om att ge snabb hjälp och därför stöder jag utnyttjandet av fonden så snabbt som möjligt i Steiermark i Österrike, där en hel region som varit engagerad i biltillverkning är berörd och där det finns många leverantörer involverade som självklart är särskilt viktiga för infrastrukturen. Jag anser att det är bra att dessa 5,7 miljoner euro delas ut. Men i detta hänseende skulle jag vilja att vi under alla omständigheter fattar ett positivt beslut om detta i dag. Vi måste även göra en utvärdering så att pengarna inte bara får flöda ut. Vi måste i stället se till att finns bevis för att fonden medverkar till att arbetstagarna återförs till arbetsmarknaden eller att nya företag startas, och att en aktiv ekonomisk aktivitet i framtiden gör det möjligt för denna region att återfå den kraft den har haft hittills. Tack, herr kommissionsledamot.
Evelyn Regner
(DE) Herr talman! Den österrikiska ansökan om stöd från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter berör tidigare anställda hos totalt nio billeverantörer i Steiermark. Om vi tittar närmare på det här fallet kan vi genast se att det är ett klassiskt fall för fonden, nämligen tillhandahållande av ersättningsstöd. Fonden kan ge just detta och det är därför den etablerades, med andra ord för att ge stöd åt dem som direkt berörs av globaliseringens negativa effekter och som genom den plötsliga förlusten av sina jobb har drabbats av följderna av spekulanternas oansvarighet på finansmarknaden.
Steiermark kännetecknas tyvärr av sitt stora beroende av efterfrågan inom bilindustrin. Det innebär att hela regionen har drabbats hårt av den nuvarande nedgången på marknaden och i synnerhet av efterfrågan på bilar. Bilförsäljningen har minskat med 59,4 procent. I det sammanhanget utgör 5,7 miljoner euro en utmärkt investering för att återföra permitterade arbetstagare till arbetsmarknaden. Med andra ord kan denna investering göra det möjligt för arbetstagarna att delta i lokala anställningsfonder specifikt för bilsektorn samtidigt som den även underlättar genomförandet av åtgärder riktade mot att rusta och kvalificera arbetstagarna.
Milan Cabrnoch
(CS) Mina damer och herrar! Den här veckan ska vi framföra vår åsikt om ett förslag från Europeiska kommissionen om att utnyttja ekonomiska resurser från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i tre fall: Sverige, Nederländerna och Österrike. Tyvärr måste vi än en gång besluta om tre fall som inte har något samband med varandra och som är mycket olika.
Jag vill påpeka att Europaparlamentet redan en gång tidigare har uppmanat kommissionen att presentera och diskutera individuella önskemål om att utnyttja resurser separat. Dessa önskemål åtföljs än en gång av en lång rad tvetydigheter. När det t.ex. gäller Sveriges begäran framgår det inte tydligt vilken resursvolym som kommer att användas och när det gäller Österrikes förfrågan är den resursvolym som begärs för varje person som har förlorat jobbet uppseendeväckande. I tidigare projekt har man begärt summor på några hundra euro per person. Österrike begär 14 300 euro för varje arbetslös person. Vi är fortfarande inte övertygade om att förslagen motsvarar de syften som globaliseringsfonden skapades för och vi stöder inte utnyttjandet av dessa resurser.
Paul Rübig
(DE) Fru talman! Jag skulle vilja använda blåkortet för att korrigera en detalj. Stödet i Österrike beviljas inte till enbart en person.
Franz Obermayr
(DE) Fru talman! Som ni kan se är detta helt klart ett österrikiskt problem och vi är oroade för Steiermark som är en av våra hårt drabbade delstater. Å ena sidan har huvuddelen av invånarna arbetat med bilindustrin och å andra sidan har förstås en oproportionerligt stor del av dessa produkter exporterats. Den globala minskningen av efterfrågan har resulterat i totalt 744 avskedanden som vi redan har nämnt och vi är mycket nöjda med att 400 av de berörda personerna kommer att få stöd genom Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Det är mycket välkommet.
I det här fallet - och det måste klargöras med hänsyn till det som den tidigare talaren sade - handlar det inte om stöd för omstrukturering, utan det handlar om att stödja individuella arbetstagare genom att ge stöd i form av levnadskostnader och åtgärder för vidareutbildning. I detta hänseende samtycker jag med Marije Cornelissen som sade att denna vidareutbildning måste vara framtidsorienterad. Vi måste ha bättre utbildade arbetstagare i framtiden och omskolning på områdena teknik och förnybar energi är helt klart en givande åtgärd. Steiermark kommer säker att instämma i detta.
Gunnar Hökmark
Fru talman! Det kan finnas skäl att i en debatt som denna komma ihåg att det är globaliseringen som har gjort Europa rikt, som har skapat jobb och investeringar. Exporten har skapat utrymme för nya företag och stora företag att växa fram. Importen har skapat möjligheter för medborgare att leva ett bra liv med produkter och tjänster till billiga priser, och alltsammans har skapat förnyelsen.
Det är en bred förändring som ständigt äger rum, som innebär att nytt företagande, nya jobb och nya möjligheter växer fram. Det är en bred förändring som präglar hela vårt samhälle och som aldrig ska motverkas. Däremot ska omställningen underlättas för de människor som berörs. Det måste ligga på varje medlemsstats uppgifter att se till att denna omställning sker med trygghet och goda möjligheter.
Vad gäller en enskild fond kan Europeiska unionen inte erbjuda dessa möjligheter. Förändringen är så pass stor och så betydande. Det kan skapa en felaktig bild om vi tror att detta kan lösas av en globaliseringsfond. Vi har varit emot att man tillskapade denna. Men vi ser också att vi när det nu gäller bilindustrin har en speciell situation i Europa, med en mängd olika bidrag från europeisk och nationell nivå, där vi riskerar få inte bara den snedvridning som kommer av offentliga bidrag till enskilda aktörer, utan där vi nu också ser att snedvridningen riskerar att bli större om det inte finns en likvärdig möjlighet för företag och näringsliv i olika regioner att få motsvarande stöd. Det är mot den bakgrunden som vi kommer att rösta för detta förslag, för att vi har nu kommit så långt i bidragsförfarandet att resultatet annars vore att ett uteblivet stöd skulle snedvrida konkurrensen. Men vi understryker också att det inte är så här vi kan gå framåt i fortsättningen.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Fru talman! Jag skulle vilja betona att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som vi har etablerat riktar sig mot arbetstagare för att förbättra deras möjligheter att få nya jobb. Därför är det just här vi verkligen måste vidta grundläggande åtgärder. Det är denna hållning vi har valt när vi granskar fallen inom gruppen för globaliseringsfonden för att se till att arbetstagarna kan inkluderas i arbetsvärlden och bevara sin anställning, för det finns ingen social integration utan yrkesintegration.
Den andra frågan jag vill betona är att bilsektorn har påverkats allvarligt, och jag uppmanar de biltillverkare som har drabbats hårt av krisen att anpassa sina produkter både efter nya miljömål och efter konsumenternas nya behov. Sektorns framtid står på spel.
Slutligen vill jag uppmana alla att stödja budgetutskottets förslag - och jag tackar Reimer Böge för hans förslag. Precis som Paul Rübig vill jag även framföra att vi bör övervaka följderna av vår politik.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Förra året godkände vi ett antal liknande beloppsfördelningar från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för att ge extra stöd till arbetstagare som drabbats av följderna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln. Den ekonomiska krisen har påverkat världshandeln enormt mycket.
I den region jag kommer från sades under förra året uppskattningsvis 2 500 personer upp inom järn- och stålindustrin, omkring 700 i varvsindustrin och runt 6 000 har varslats i järnvägstransportsektorn. Därför tror jag att det är viktigt att vi under 2010 förbereder oss på att det kommer många liknande ansökningar till följd av den ekonomiska krisen. Det befintliga förfarandet måste vara enkelt så att länderna och mottagarna lätt kan få tillgång till det. Sverige ansökte i juni, Österrike i juli och Nederländerna i augusti, vilket visar att det har gått många månader sedan de lämnade in sina ansökningar. Därför anser jag att förfarandet måste vara enkelt.
Seán Kelly
(EN) Fru talman! För några veckor sedan var jag med här när parlamentet röstade för globaliseringsfinansieringen för mina egna väljare i Limerick som permitterats när Dell omlokaliserade sin verksamhet till Polen. Under våren kommer arbetstagarna från Waterford Crystal att söka om liknande stöd. Jag stöder därför självklart förslaget här i kväll för Sverige, Österrike och Nederländerna.
Några missförhållanden har nämnts och jag kommer att ta upp dem igen mycket kort. För det första anser jag att vi måste titta på startdatumet. För det andra måste tidsrymden motsvara förloppets längd och inte bara just de specifika två år som det är för närvarande. För det tredje när det gäller administrationen är det mycket viktigt att den inte uppslukas framför allt av myndigheter. För det fjärde - och vad som är viktigare - bör så mycket hjälp som möjligt ges till företagare. Trettiofem procent av alla nystartade företag i EU har etablerats av personer som har varit arbetslösa. Om de får hjälp, ger de utdelning. Nöden är uppfinningarnas moder och jag tror att det är mycket viktigt att vi ger dem allt stöd vi kan.
Andreas Mölzer
(DE) Fru talman! Om vi antar att de flesta jobb i Europa - inte bara i mitt land Österrike - är utsatta på grund av globaliseringens effekter måste vi tänka på att det framför allt är unga arbetstagare som befinner sig i riskzonen - många av dem har ännu inte registrerats som arbetslösa eftersom de just har avslutat sin utbildning eller gått ut skolan. Vi måste vara noga med att se till - och detta gäller främst Österrike - att vi använder dessa åtgärder för att stödja arbetstagare som behöver integreras på arbetsmarknaden för första gången och ge dem möjlighet att med stöd från EU komma in på den europeiska arbetsmarknaden.
Vladimír Špidla
ledamot av kommissionen. - (CS) Mina damer och herrar! Jag anser att debatten tydligt har visat att Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter fungerar och att vi kan konstatera att den nu har använts dussintals gånger och att den alltid har tillfört avsevärd nytta för de personer som har tagit del av den. Som kommissionsledamot har jag alltid försökt sätta mig in i resultaten på området - och det är förstås ingen korrekt analys av förloppet utan bara direkt erfarenhet - och det var glädjande att se vilket positivt omdöme fonden får i de områden där den har utnyttjats.
Debatten har tagit upp många viktiga frågor som kräver svar och som kräver en tydlig och realistisk ståndpunkt. Det första är uppfattningen om att fonden endast kan utnyttjas av stora företag. Erfarenheten visar som tur är att fonden kan utnyttjas av alla oavsett om det handlar om ett litet eller stort företag, och detta var vår ursprungliga avsikt. De bestämmelser som nyligen justerats ger i klartext en möjlighet att använda fonden även för anställda i små och mellanstora företag som verkar i områden som drabbats av krisen. Fonden verkar alltså utan att diskriminera eller missgynna någon.
Jag skulle även vilja betona fondens grundläggande kännetecken som är att hjälpa människor i stället för företag och sett ur det här perspektivet kan vi inte betrakta den som en respirator för företag som inte har något realistiskt hopp om att fungera ur ekonomisk synpunkt snarare tvärtom. Fonden hjälper människor som har permitterats att snabbt finna nya jobb på de områden där dessa finns. Därför genomför och underlättar fonden i princip omstrukturering.
Oro för ojämlikhet mellan könen framfördes i ett tal och jag tror det var Marian Harkins tal. Denna ojämlikhet som faktiskt påvisas i rapporter visar bara att krisen framför allt i dess första fas i utpräglad grad har drabbat mansdominerade branscher. I dag talar vi också om bilindustrin och byggnadsindustrin, med andra ord två mansdominerade branscher. De totala sifferuppgifterna visar därför att fonden har gett mer stöd till män. Krisen har förändrat strukturen på arbetsmarknaden på ett specifikt sätt och jag lade märke till att president Barack Obama i sitt uttalande förklarade att majoriteten av arbetstagarna på arbetsmarknaden i Förenta staterna vid årets slut skulle vara kvinnor. Även i Förenta staterna har krisen därmed slagit mycket hårt mot branscher som domineras av män. När det gäller den aktuella frågan finns det ingen ojämlikhet alls mellan könen i fondens princip och struktur.
I debatten tog ni förstås även upp många idéer om hur fonden kan förändras och förbättras. Jag vill påpeka att kommissionen förstås inte betraktar fonden som något oföränderligt som likt Pallas Athena har sprungit fram ur Zeus huvud. Det är en mänsklig inrättning som alltid kan göras bättre mot bakgrund av erfarenhet och debatt. Jag anser därför inte att det finns några grundläggande hinder här.
En annan fråga som togs upp var frågan om en specifik finansieringsmetod, med andra ord att integrera fonden i budgeten som oberoende budgetposter. Det är säkert en fråga som kommer att diskuteras på politisk nivå. Men ur ett ekonomiskt perspektiv har det inte varit möjligt att uppnå resultat på detta sätt och jag anser att det i sig är värdefullt att vi har utnyttjat resurserna på ett annorlunda men effektivt sätt.
Det är otvivelaktigt sant att de ändrade bestämmelserna och påfrestningarna från krisen har gett upphov till en situation där det kommer att uppstå fler individuella fall, men som jag redan har påpekat godtar kommissionen argumentens tyngd för att anta en hållning där vi tar ställning från fall till fall och vi kommer därför fortsätta arbeta efter denna metod.
Sammanfattningsvis skulle jag vilja tacka ledamöterna i budgetutskottet och alla ledamöter som har arbetat med denna fråga, eftersom det tydligt har framgått av debatten att man har övervägt alla tvistiga frågor som ligger i varje beslut av sådan invecklad beskaffenhet. Jag anser att det också framgick tydligt av debatten och av kommissionens förslag att alla dessa fall hamnar inom globaliseringsfondens tillämpningsområde. Jag är därför nöjd med att er debatt har bekräftat kommissionens ståndpunkt och jag räknar med - eller hoppas åtminstone - att omröstningen går i samma riktning.
Reimer Böge
Fru talman! Jag har inget att tillägga till det som kommissionsledamoten sade. Jag håller med honom, särskilt om hans avslutande kommentarer till frågan om den framtida utvecklingen av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter i förhållande till övriga program, i synnerhet Europeiska socialfonden, som naturligtvis ännu en gång kommer att vara föremål för en livlig gemensam debatt.
Det är helt uppenbart att följderna av strukturförändringar inte kan neutraliseras med Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter som redskap. Den kan heller inte användas till att anta och övervinna globaliseringens utmaningar, och det är ju inte heller det tänkta syftet med fonden. Men den kan säkerligen vara till hjälp för de personer som drabbats, och som hamnat i arbetslöshet efter att ha blivit övertaliga, och genom fonden kan de få tillfälle att skaffa sig bättre kvalifikationer, återigen planera för framtiden och hitta ett arbete. Trots debatten om subsidiaritet, som visserligen också har betydelse i samband med detta, bör vi stödja och välkomna denna fond som ett komplement till alla åtgärder inom ramen för Europeiska socialfonden, som vi också har.
Nu vill jag bara säga en sak till, och det är att det säkerligen finns program både i medlemsstaternas och i EU:s budgetar som ger fler skäl att ifrågasätta det meningsfulla i utgifterna än en fond som ger direkt stöd i till människor i ett svårt utgångsläge.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på onsdag.
