Jednominútové vystúpenia (článok 150 rokovacieho poriadku) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu sú jednominútové vystúpenia k otázkam politického významu.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Vážená pani predsedajúca, rád by som vyslovil znepokojenie nad prílišnou politizáciou vstupu Rumunska do schengenského priestoru, ktorú som nedávno zaregistroval.
Podľa mňa je nespravodlivé miešať kritériá, ktoré sú charakteristické pre reformu systému justície, s kritériami vstupu do schengenského priestoru. Rumunsko je pripravené a spĺňa všetky technické podmienky, čo musia byť vlastne jediné kritériá predstavujúce základ pre vykonanie hodnotenia.
Rumunsko nie je a ani nebude vývozcom trestnej činnosti. Nemôže súhlasiť s tým, že niektoré otázky ovplyvňujúce výhradne komunity prisťahovalcov rumunského pôvodu, by sa mali vzťahovať na všetkých Rumunov. Sme si vedomí toho, že hlasovanie vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ktoré sa uskutoční budúci rok na jar, bude politickým hlasovaním. Domnievame sa však, že toto hlasovanie sa musí zakladať na objektívnom a spravodlivom hodnotení, v žiadnom prípade nie na kritériách, ktoré majú volebný podtón.
Maria Eleni Koppa
(EL) Vážená pani predsedajúca, nová strategická doktrína Organizácie Severoatlantickej zmluvy (NATO), ktorá bola schválená na samite v Lisabone, uvádza novú éru v úsilí NATO čeliť novým problémom. V tomto kontexte je dôležité uznať jedinečné partnerstvo medzi NATO a Európskou úniou a nutnosť prijať súdržnejší prístup k všetkým aspektom európskej bezpečnosti. Tak či onak sa musí spolupráca medzi týmito dvomi organizáciami zakladať na transparentnosti, vzájomnom dopĺňaní a rešpektovaní nezávislosti toho druhého.
Podstatné je, aby sme pracovali vo vzájomnej súčinnosti a nerobili identické kroky, najmä pokiaľ ide o politické misie, lebo pre členské štáty EÚ aj NATO to znamená plytvanie ľudskými zdrojmi a energiou. Je to absolútne nevyhnutné, ak máme pracovať efektívne a zároveň šetriť.
Spôsob, akým je spolupráca medzi inštitúciami týchto dvoch organizácií zorganizovaná, a zriadenie spoľahlivého mechanizmu konzultácií, pomocou ktorého sa rýchlo definujú spôsoby a prostriedky spoločného konania, sú veľmi dôležitými otázkami. Žiadam, aby sa o tejto téme viedla dôkladná rozprava.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Vážená pani predsedajúca, 28. novembra sa v Moldavskej republike uskutočnia predčasné parlamentné voľby.
Už viac ako rok je pri moci Aliancia za európsku integráciu a za ten čas došlo k značnému pokroku, pokiaľ ide o reformu spoločnosti a hospodárstva Moldavskej republiky.
Aliancia za európsku integráciu takisto prejavuje úprimnú túžbu po tom, aby sa Moldavská republika pustila cestou smerom k Európe bez možnosti návratu.
Európska únia podporuje vzhľadom na toto úsilie a tento pokrok Moldavskú republiku politicky aj finančne.
Úprimne dúfam, že nedeľné voľby raz a navždy potvrdia smerovanie Moldavskej republiky k úplnej demokracii, právnemu štátu, účinnému trhovému hospodárstvu a napokon aj k európskej rodine, ktorej rovnocenným členom sa, ako dúfam, Moldavská republika čoskoro stane.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Vážená pani predsedajúca, chcem sa sťažovať na zlé správanie sekretariátu Výboru regiónov v súvislosti s výstavou fotografií zorganizovanej exilovým úradom mesta Kyrenia, ktoré v súčasnosti okupujú turecké mestské jednotky na Cypre.
Vystavené fotografie živo dokumentujú zničenie cirkevných a iných pamätihodností, ktoré patria do tritisícročnej histórie mesta Kyrenia. Účel tejto deštrukcie bol zrejmý: zničiť každý dôkaz svedčiaci o tom, že toto mesto obývali ľudia s gréckou kultúrou a kresťanskou vierou. O 36 rokov sa ľuďom, ktorých vyhnali z domova, podarilo usadiť sa v meste Kyrenia, hoci boli utečencami.
Túto výstavu mal otvoriť generálny tajomník Výboru regiónov, ktorý však pod nátlakom tureckých okupantských síl napokon neprišiel, lebo témou výstavy bol turecký vpád na územie Cypru v roku 1974 a zničenie cyperského kultúrneho dedičstva týmito jednotkami. Sekretariát Výboru regiónov v skutočnosti požiadal o zrušenie tejto výstavy. Odsudzujem takéto neprijateľné správanie.
John Bufton
Vážená pani predsedajúca, opatrenia na pomoc Írsku nie sú pravdepodobne poslednými v eurozóne napriek tvrdeniam, že budú. Napriek dlhovej kríze, ktorá sužuje hospodársku a menovú úniu, úradníci horlivo zdôrazňujú, že problém Írska sa líši od toho, ktorý malo Grécko pred siedmimi mesiacmi.
Kým v Aténach išlo o fiškálnu nezodpovednosť a korupciu verejného sektora, Dublin sa zadlžil pre ľahkomyseľné bankovníctvo. Zdá sa, že Portugalsko netrpí ani jedným z týchto problémov, no napriek tomu bojuje o prežitie svojich financií, ako aj Španielsko.
Čo majú tieto krajiny spoločné? Jednotnú menu, ktorá nie je súca na daný účel a ktorá sa zakladá na idealistickom svetonázore, nie na ekonomických dôvodoch. V tomto prípade platí stará povrávka o postavení všetkého na jednu kartu.
Ktoré krajiny Európy najviac prosperujú? Nórsko a Švajčiarsko. Majú kontrolu nad vlastnými zdrojmi a hospodárstvom, ale aj tak obchodujú so svojimi susedmi v EÚ, pričom vedia, že môžu rozhodiť siete inde, ak EÚ zavlečie celý projekt do zabudnutia.
Záchrana Portugalska by posunula spoločný účet na úroveň 300 miliárd EUR, čo by vyčerpalo celý kapitál eurozóny. Jedinou rozumnou možnosťou je určite EÚ-tanázia.
Martin Ehrenhauser
(DE) Vážená pani predsedajúca, aj ja by som chcel povedať niekoľko slov o Írsku. V novinách Spiegel Online sa píše, že keltského tigra vzali do intenzívnej starostlivosti. Treba sa pýtať, prečo to tak je? Niet takmer žiadnych pochýb, že dôvod vzniku finančnej krízy spočíva v našom peňažnom systéme, inými slovami, v spôsobe, akým tvoríme peniaze. Súkromné komerčné banky vkladajú do systému neuveriteľne veľa peňazí. To podporuje špekulácie, poháňa infláciu a v konečnom dôsledku vedie k vzniku obrovského dlhu medzi zainteresovanými stranami. Následne čelíme kríze systému, ktorá sa nedá vyriešiť investovaním miliárd do vratkého bankového systému, hoci by sme to urobili presmerovaním finančných prostriedkov do írskeho hospodárstva. Potrebujeme skutočný spôsob tvorby peňazí. Tvorbu peňazí musíme vrátiť verejnému sektoru. Umožnilo by nám to naliať stovky miliárd naspäť do európskych hospodárstiev. Navyše verejné vytváranie peňazí by bolo zlučiteľné s trhovým hospodárstvom. Takéto ďalekosiahle rozhodnutia si však od našich politikov vyžadujú odvahu a silu. Je samozrejmé, že nemôžeme dovoliť, aby banky ďalej zavádzali Parlament.
László Tőkés
(HU) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, podľa mňa Európsky parlament nemôže nespomenúť 95. výročie arménskej genocídy v Turecku. Ak má Európsky parlament dodržať svoje rozhodnutie z 18. júna 1987, musí si pripomenúť masakru 1,5 až 2,75 milióna nevinných civilistov a bezvýhradne odsúdiť masové zločiny proti ľudskosti spáchané Osmanskou ríšou v roku 1915 na arménskej menšine a kresťanskej komunite, a to podľa tých istých kritérií, podľa ktorých odsúdil fašistický holokaust a komunistickú genocídu.
Dodnes celkom 22 štátov uznalo historický fakt protiarménskeho holokaustu. Je poľutovaniahodné, že tohtoročnej písomnej správe pána Mortena Messerschmidta o tejto otázke sa nakoniec nedostalo potrebnej podpory. Navrhujem, aby pán predseda Jerzy Buzek prevzal iniciatívu za jednomyseľné uznanie arménskej genocídy všetkými členskými štátmi EÚ a zabezpečil, že popieranie tohto faktu bude trestným činom, a aby bola táto otázka povinným bodom programu prístupových rokovaní s Tureckom.
Rovana Plumb
(RO) Vážená pani predsedajúca, deväťdesiatjeden percent mladých ľudí vo veku 18 až 27 rokov si myslí, že hospodárska situácia našej krajiny sa zmenila k horšiemu. Len 33 % mladých ľudí nechce odísť z Rumunska. Súčasná vláda v Bukurešti podnecuje svojou politikou škrtov únik mozgov do zahraničia.
Každý mesiac sa dozvedáme, že mladých ľudí, ktorých rumunská vláda poslala na odbornú prípravu v rámci programu otvoreného sociálnymi demokratmi v roku 2004, buď prepúšťa administratíva, alebo si nemôžu nájsť prácu, hoci všetci majú chuť a skúsenosti, vďaka ktorým by mohli byť účinným prínosom pre systém.
Podporujem mobilitu pracovného trhu, ale vláda v Bukurešti musí vytvoriť nové pracovné miesta, na ktorých by títo mladí ľudia mohli zužitkovať svoje odborné znalosti.
Chcela by som vyjadriť našu absolútnu podporu rumunským študentom a študentským združeniam, ako je napríklad Liga rumunských študentov v zahraničí.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Vážená pani predsedajúca, rybárske lode, ktoré lovia v Indickom oceáne, sú terčom vlny pirátskych útokov. Za posledné dva týždne došlo k desiatim útokom na lode Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai a Playa de Aritzatxu.
K útokom dochádza čoraz ďalej od pobrežia, lebo piráti používajú plavidlá, ktoré uniesli, ako zásobovacie lode, aby mohli zlepšiť svoju logistiku. Aj so súkromnou bezpečnostnou službou sú tieto lode veľmi zraniteľné. Nahlasujú svoje pozície a nikto ich nepočúva.
Koordinácia sa musí zlepšiť, keďže námorné sily pod vedením Európskej únie nezakročili ani pri jednom z týchto útokov. Nevieme, ako reagujú na takúto pohotovosť.
Uznesenie, ktoré sme prijali v Parlamente v novembri minulého roka, treba splniť a Organizácia Spojených národov by sa mala viac angažovať. Do operácie Atalanta treba zapojiť viac krajín a prideliť jej viac zdrojov, pričom zároveň treba vytvoriť účinnejšie blokády na somálskom pobreží a s pobrežnými štátmi podpísať viac dohôd o stíhaní pirátov.
Pirátstvo zasahuje naše rybárske a obchodné flotily, ako aj krajiny, s ktorými podpisujeme dohody a ktorých rozvoj alebo úpadok závisí aj od bezpečnosti rybolovu v danej oblasti.
Oreste Rossi
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, chcel by som oznámiť Parlamentu, čo sa stalo, pokiaľ ide o výstavu s názvom Podpora kultúrnych hodnôt prostredníctvom ochrany kultúrneho dedičstva okupovaného Cypru, ktorá sa koná od 17. do 26. novembra prostredníctvom Výboru regiónov.
Po otvorení 17. novembra nariadil vedúci oddelenia pre komunikáciu Wolfgang Petzold vystavovateľom okamžite prerušiť výstavu z toho dôvodu, že na paneloch sa uvádzala iná legenda, než aká bola dohodnutá.
Nechal som si poslať korešpondenciu vrátane žiadosti o povolenie a overil som si, že medzi tým, čo samotný úrad povolil, a tým, čo sa vystavovalo, nebol žiadny rozdiel. Tiež sa ukázalo, že kurátorovi výstavy ten istý vedúci prikázal, aby odstránil výrazy "okupácia" a "turecká invázia". Telefonoval som vedúcemu oddelenia niekoľkokrát, aby som si ujasnil, čo sa vlastne stalo, ale on ani jeho personál so mnou nechceli hovoriť. O niekoľko hodín po tom, čo som nahlásil tieto podrobnosti, bola výstava obnovená.
Dámy a páni, domnievam sa, že to, čo sa stalo vo Výbore regiónov, bolo vážnym a škodlivým porušením práv členského štátu EÚ.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Vážená pani predsedajúca, Rumunsko sa, žiaľ, stalo divokým pohraničím Európy. Situácia bola pod komunistickou diktatúrou zlá, ale pod mafiánskou diktatúrou je neporovnateľne horšia.
Najväčšími chápadlami mafiánskej "chobotnice" sú justícia a polícia, ktoré ničí korupčná rakovina.
Páchatelia viac ako 5 000 trestných činov spáchaných v Rumunsku od januára 1990 sú ešte vždy neznámi. Rumunsko je rajom miestnych zločineckých skupín podsvetia, ktoré sú chránencami justície a polície. Je však tiež stredobodom záujmu pedofilov, podvodníkov a najprostejších zahraničných agentov.
To, že Berlínsky múr padol, je dobré, ale zlé je, že nám ľuďom vo východnej Európe spadol na hlavu.
V decembri 1989 niekoľko významných ľudí hľadajúcich vzrušenie prebudilo Drakulu. Teraz nevieme, ako sa ho zbaviť.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Vážená pani predsedajúca, nad Európou sa nedávno rozprestrel čierny mrak, ktorý neustále hustne. Vzostup extrémnych pravicových fanatických, xenofóbnych a často rasistických frakcií a politických strán, ku ktorému došlo po voľbách, poznačil politické udalosti v mnohých členských štátoch, dokonca aj vo Švédsku. Tento signál nemôžeme ignorovať.
Bezprecedentná hospodárska kríza a problém narastajúceho prisťahovalectva sa zmiešali do jedovatého koktailu, ktorý živí extrémizmus a výstrednosti. Nepochybne ide o mimoriadne zložitý problém, ktorý bude ťažké vyriešiť.
Preto majú európske stredopravé a sociálno-demokratické politické strany v Európskom parlamente, Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a socialisti dôležitú zodpovednosť a poslanie: rozptýliť tento mrak, než sa z neho spustí búrka. Musia naplno využiť potenciál dohody a koordinácie, aby sme mohli postupovať účinnejšie pri riešení konkrétnych problémov ako prisťahovalectvo, ktoré si vyžadujú tímovú prácu. Tu v Európskom parlamente sa musíme podujať na silnú a novú spoločnú iniciatívu proti xenofóbii a rasizmu v Európe zmietanej krízou.
Alan Kelly
Vážená pani predsedajúca, ako írsky poslanec Európskeho parlamentu som si plne vedomý toho, že pohľad Európy sa teraz obracia k hospodárskym ťažkostiam našej krajiny. Krízu v našej krajine spôsobila nenásytnosť - obyčajná nenásytnosť - politických a veľkých podnikateľských elít. Títo ľudia premrhali bohatstvo, ktoré vytvorilo energické a novátorské obyvateľstvo, a musia sa za to zodpovedať.
Krízu však spôsobila aj slabá regulácia bankovníctva. Toto zlyhanie sa týka aj Európy. Nemali by sme zabúdať na stresové testovanie bánk, ktoré sa uskutočnilo v júli, kedy Komisia vlastne schválila budúcnosť tých bánk v Írsku, ktoré sú jadrom krízy. Ako sa to mohlo stať? Veľmi ma hnevá, že naša krajina sa dostala do takej situácie - naozaj veľmi.
Veľmi ma teší solidarita, ktorú nám preukázali kolegovia v celej Európe, najmä to, že nám poskytli financie, aby sme stabilizovali naše hospodárstvo. Domnievam sa však, že sme na križovatke ciest vedúcich do budúcnosti EÚ. Írsko je skutočne zvrchovaným národným štátom, a ak by Európa akokoľvek diktovala Írsku jeho daňovú politiku, podľa mňa by tým prekročila nebezpečnú hranicu, pokiaľ ide o zaobchádzanie s menšími národnými štátmi v Únii.
Marian Harkin
Vážená pani predsedajúca, aj ja by som chcela hovoriť o súčasnej hospodárskej kríze, ale z iného uhla pohľadu. Dnes sme si vypočuli Jeana-Clauda Tricheta a Olliho Rehna, ktorí hovorili o nutnosti fiškálnej poctivosti a vyzvali Írsko, Portugalsko a ďalšie krajiny, aby dodržiavali Pakt stability a rastu.
Ale v rámci prieskumu Eurobarometer, ktorého výsledky sú oddnes k dispozícii, malo viac ako 27 000 občanov v celej EÚ a 1 000 občanov v Írsku vyjadriť svoj názor na to, ako by sme sa mali dostať z krízy.
Chcem sa venovať len dvom otázkam. V rámci jednej otázky mali občania zoradiť možnosti, ako by sme sa mohli rýchlo dostať z krízy, a to podľa miery, do akej dané možnosti uprednostňujú. Kým 29 % občanov EÚ a jedna tretina írskych občanov uprednostňovali znižovanie verejných výdavkov, dve tretiny občanov EÚ a 57 % írskych občanov uprednostňovali v prvom rade podporu hospodárstva, prípadne kombináciu týchto dvoch možností.
Otázka o politických prioritách ukázala, že viac ako 50 % občanov EÚ aj Írska si myslí, že najprv by sme mali vyriešiť chudobu a sociálne vylúčenie. Takže medzi týmito dvomi názormi sú skutočné rozdiely. Nereagujeme na obavy občanov primerane a myslím si, že by sme mali prehodnotiť naše priority.
Gerard Batten
Vážená pani predsedajúca, zajtra 23. novembra to budú štyri roky od smrti Alexandra Litvinenka, občana z môjho volebného obvodu. Pána Litvinenka zavraždili zločinecké živly ruského štátu, išlo o akt terorizmu sponzorovaného štátom. Traja hlavní podozriví, ktorých hľadá Metropolitná polícia - Andrej Lugovoj, Dimitrij Kovtun a Vjačeslav Sokolenko -, sú ešte vždy na slobode v Rusku. Vdova po pánovi Litvinenkovi Marina sa zatiaľ nedočkala spravodlivosti. Doteraz sa nezišiel žiadny koronerov súd, ktorý by vyšetril smrť pána Litvinenka, ako sa to bežne robí v prípade takej násilnej smrti.
Preto chcem využiť túto príležitosť a vyzvať britské úrady, aby ustanovili koronerov súd čo najskôr, nech zistí a verejnosti oznámi okolnosti a príčinu smrti a formálne identifikuje tých, ktorých polícia hľadá v súvislosti s vyšetrovaním tejto vraždy.
Pán Litvinenko bol britským občanom, ktorého zavraždili na britskom území. Toto je najmenej, čo môže on a jeho rodina očakávať a na čo majú nárok.
Anna Záborská
(SK) Pred týždňom boli zverejnené správy o prístupovom procese v balkánskych štátoch. Nie je fér stanoviť podmienky pre začatie rokovaní s kandidátmi na členstvo v Európskej únii a po ich splnení nezačať rokovať. Prečo neposudzujeme Macedónsko férovo?
Macedónsko je krajina reforiem s dobrými výsledkami. Viac ako 80 % absolventov stredných škôl v tejto krajine študuje na univerzite. Angličtinu sa začínajú učiť už ako šesťročné deti.
Správa Komisie hovorí o pokroku v boji proti korupcii, o stabilnej vláde a politickom dialógu. Macedónsko splnilo všetky kodanské kritériá. Zaslúži si šancu začať rokovať o svojom vstupe medzi členské štáty Európskej únie. O nevyriešených otázkach hovorme počas negociačného procesu. Inak je ohrozená dôveryhodnosť Európy.
Estelle Grelier
(FR) Vážená pani predsedajúca, v dôsledku úsporných opatrení vlády pána Camerona sa Spojené kráľovstvo rozhodlo zastaviť financovanie veľkých remorkérov, ktoré majú pomáhať lodiam v Lamanšskom prielive a zachraňovať ich. Ide o jednostranné rozhodnutie, ktoré odsúdili prístavné, námorné, obchodné a politické orgány pôsobiace v tejto oblasti.
Zastavenie financovania zo strany Spojeného kráľovstva by mohlo mať tragické následky pre námornú bezpečnosť v tejto zóne, ktorá je s 250 000 plavidlami ročne najvyťaženejšou obchodnou trasou na svete. Za ostatných 10 rokov tam bolo zaznamenaných takmer 300 incidentov a odborníci sa domnievajú, že vysoko výkonné záchranné plavidlá, ktoré tam boli vopred rozmiestnené, zabránili tomu, aby sa mnohé z týchto incidentov zmenili na veľké nehody.
Keďže námorná bezpečnosť ovplyvňuje bezpečnosť územia EÚ a ochranu životného prostredia, za odťahovanie plavidiel v prípade núdze je zodpovedný verejný orgán a finančne sa na ňom podieľajú majitelia lodí, preto sa odťahovanie nesmie sprivatizovať v prospech súkromných spoločností poskytujúcich odťahové služby.
Európska komisia je preto povinná venovať sa tejto otázke. Európa by si, samozrejme, mala dovoliť vyčleniť zdroje na zavedenie rozsiahlej integrovanej námornej politiky, ktorú oficiálne presadzuje.
Giommaria Uggias
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, chcel by som informovať vás, občanov a združenia, že sme predložili písomné vyhlásenie č. 0086/2010, ktorým žiadame o ochranu vody ako verejného majetku.
Voda nie je len spoločným majetkom, ale aj všeobecným ľudským právom, a riadenie vodohospodárskych služieb ako miestnej verejnej služby je základom pre správne konanie vlády. Sú to naše hlavné zásady a sú rovnaké ako tie, ktoré podnietili tisíce talianskych občanov podporiť všetky žiadosti o referendum s cieľom zabezpečiť, aby tento primárny majetok zostal vo verejnej sfére.
Samozrejme, nazdávame sa, že táto iniciatíva nepatrí len tým, ktorí ju navrhli, keďže v tomto boji musia bojovať všetci. Na potvrdenie toho treba povedať, že toto vyhlásenie bolo predložené spolu s kolegami poslancami z politických skupín zelených, aliancie socialistov a demokratov a európskej ľavice a získalo si širokú podporu v celom Parlamente.
Cieľom je zozbierať podpisy aspoň polovice poslancov Parlamentu, aby sa toto vyhlásenie mohlo stať oficiálnym stanoviskom Európskeho parlamentu a aby mohlo chrániť vodu viac ako právo než ako výhodu.
Monica Luisa Macovei
(RO) Vážená pani predsedajúca, v nedeľu sa v Moldavskej republike uskutočnia predčasné parlamentné voľby. Voliť sa bude medzi demokratickými a komunistickými silami.
Víťazstvo demokratických síl, ktoré sú v súčasnosti zjednotené v Aliancii pre európsku integráciu, zaručuje pokračovanie v pokroku, ku ktorému došlo v minulom roku - pokroku smerom k demokratickej vláde, právam a blahu ľudí. Demokratické sily musia držať spolu pred voľbami aj po nich.
Tieto voľby, ktoré sa uskutočnia v nedeľu, musia byť slobodné a spravodlivé a ľudia musia mať prístup k informáciám. Násilné udalosti z apríla 2009 sa nesmú opakovať. Demokratické vlády sa nezostavujú pomocou podvodov, násilia alebo strachu.
V nedeľu však budú, samozrejme, hlasovať občania Moldavskej republiky, nie my. My v tomto Parlamente však podporujeme tých, ktorí prinášajú demokratickú zmenu. Chceme im vyjadriť solidaritu a povzbudiť ich.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Vážená pani predsedajúca, došlo k útoku na kostol Panny Márie Vykupiteľky v Bagdade, pri ktorom zomrelo 58 ľudí, najmä žien a detí, a to len preto, lebo to boli kresťania. K tomuto útoku sa s hrdosťou prihlásila al-Káida. Toto nie je ojedinelý incident, ide skôr o vyvrcholenie prenasledovaní a útokov na kresťanov vo väčšine moslimských krajín. V Maroku ich vyháňajú, v Turecku sa im vyhrážajú a v Indii a Nigérii na nich útočia. V januári bolo na prahu kostola v Káhire zmasakrovaných šesť kresťanov. Ako dlho to budú západné demokracie ticho tolerovať?
Našťastie, pán predseda Buzek predniesol vyhlásenie v mene Parlamentu. Vysoká predstaviteľka barónka Ashtonová predniesla vyhlásenie, ktorým odsúdila tento útok len ako teroristický čin. Prečo nebol spomenutý motív, inými slovami, to, že boli kresťania, čo bolo jednoznačným dôvodom tohto útoku?
Nepočul som nič od pána Zapatera a ani od pána premiéra Erdogana. Aký je zmysel Aliancie civilizácií? Hanbím sa za našu prostoduchosť a zbabelosť. Nemôžem si nespomenúť na zosnulú nepochopenú Orianu Fallaciovú, ktorá ohlásila nástup Eurábie a ktorú prakticky ukameňovali za to, že mala odvahu odsúdiť to, čo sa dialo v tejto neurotickej Európe.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Vážená pani predsedajúca, vzdelanie a veda sú prvoradým cieľom hospodárskej stratégie do roku 2020. Či už tento program zostane len na papieri, alebo sa zmení na činy, závisí od nás. Ak máme byť úspešní, európske inštitúcie aj členské štáty musia za to prevziať zodpovednosť. Namiesto toho uplatňuje bulharská vláda politiku, ktorá ide nielen proti vnútroštátnej, ale aj proti európskej politike vedeckého výskumu a vzdelávania. Kým Európa vyčlenila tri percentá na výskum a vývoj do roku 2020, Bulharsko dosiahlo len skromných 0,6 percenta.
Po sérii neúspešných riešení sa má zrušiť Bulharská akadémia vied, inštitúcia, ktorá má viac ako stoštyridsaťročnú históriu, ktorá bola založená za krutých podmienok osmanskej nadvlády, ktorá uskutočňuje 55 percent vedeckého výskumu v Bulharsku a ktorú uznáva celý svet. Dostala viac ako 30 miliónov EUR na viac ako 400 úspešných európskych projektov.
Bulharská vláda ani napriek svojej účasti v európskych inštitúciách na politickej a odbornej úrovni nevidí spojenie medzi vedou a prekonaním krízy. Táto otázka sa musí zaradiť do programu Rady a Komisie. Nie je to len vecou Bulharska, keďže to ohrozuje plnenie strategického programu a európske priority.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Vážená pani predsedajúca, chcela by som vás upozorniť na nedostatočné sociálne konzultácie, ktoré vedie Európska komisia o smernici o dielach neznámych autorov. Pod dielami neznámych autorov sa rozumejú diela podliehajúce autorskému právu, ktorého vlastníka nemožno zistiť.
Minulý týždeň som v Parlamente zorganizovala diskusiu na túto tému. Ukázala, že o túto oblasť je veľký záujem a že v súvislosti so smernicou, na ktorej v súčasnosti pracuje Komisia, je veľa otázok. Tento proces je však ešte vždy zahalený tajomstvom. Odborníci a orgány, ktoré sú do toho priamo zapojené, by určite mali poznať aspoň smer, ktorým sa táto práca uberá. Okolo 40 % našej umeleckej tvorby v Európe predstavujú diela neznámych autorov. Termín zverejnenia tejto smernice sa posunul na prvý štvrťrok budúceho roka, takže stále je čas na konzultácie, a musíme sa viac usilovať o zapojenie občanov aj odborníkov do procesu tvorby právnych predpisov, aby boli skutočne čo najkvalitnejšie.
Matthias Groote
(DE) Vážená pani predsedajúca, demokratická účasť zamestnancov na podnikaní je jedným zo základov sociálnej politiky v Európskej únii. Pracovníci prevádzok spoločnosti Atlas v mestách Ganderkesee, Delmenhorst a Vechta štrajkujú dňom i nocou práve za tieto práva. Pracovníci bojujú za uzavretie kolektívnej zmluvy o mzdách, ktorá umožní zachovanie dobrých, bezpečných pracovných miest. Žiaľ, vedenie rovno odmietlo rokovať s Odborovou organizáciou pracovníkov kovospracujúceho priemyslu a závodnou radou. Počas pracovnoprávneho sporu vedenie zamestnancov nesmierne zastrašovalo a vyvíjalo na nich nátlak. Chcem vyzvať vedenie tohto podniku, najmä pána Filipova, aby otvorili diskusiu a vrátili sa k rokovaciemu stolu. Nemôžeme dovoliť, aby sa demokratická účasť zastavila pred bránami tovární. Systém zamestnať a vyhodiť vyvoláva strach a rozsieva semeno sociálneho nepokoja. V Európe by nemalo byť miesto pre také systémy, keďže poškodzujú našu demokraciu.
Cristian Dan Preda
(FR) Vážená pani predsedajúca, chcel by som povedať niekoľko slov k prezidentským voľbám na Pobreží Slonoviny, keďže som vedúcim volebnej pozorovateľskej misie EÚ v tejto krajine. V skutočnosti sa na celom Pobreží Slonoviny od začiatku októbra nachádza asi 100 pozorovateľov z 26 krajín.
Prvé kolo, ktoré sa uskutočnilo 31. októbra, prebehlo celkom dobre. Nedošlo k žiadnym podvodom ani násiliu. Vyhlásenie výsledkov sa trochu omeškalo, ale vo všeobecnosti nedošlo k žiadnym väčším incidentom.
Druhé kolo je naplánované na túto nedeľu. Atmosféra bude zrejme omnoho napätejšia, keďže v uliciach už došlo ku konfliktom a kampaň sa stala agresívnejšou dokonca aj voči našim pozorovateľom. Navyše sa týmto pozorovateľom niekedy bráni vo vykonávaní ich práce, ktorá predstavuje sledovanie príprav na kampaň. Výbušnú atmosféru preto treba upokojiť, aby voľby normálne prebehli. Je mimoriadne dôležité, aby sme našich pozorovateľov chránili do nedele a aj potom.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
