Jocurile de noroc on-line în contextul unor hotărâri recente ale Curţii de Justiţie (dezbatere)
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea privind întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind jocurile de noroc online în raport cu hotărârile recente ale CEJ, de Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardt, Cristian Silviu Buşoi şi Heide Rühle, în numele Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor - B7-0235/2009).
Malcolm Harbour
autor. - Dle preşedinte, în primul rând, este un privilegiu, în numele Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor, să îi urăm bun-venit noului nostru comisar Michel Barnier pentru prima dată la ceea ce, sunt sigur, va fi o dezbatere care va cuprinde numeroase schimburi în acest Parlament, şi în special deoarece acesta a trecut, în mod consecvent, de la locul din spate la locul din faţă în două zile. Dle comisar, suntem încântaţi că vă aflaţi aici.
În al doilea rând, în numele comisiei, suntem încântaţi să avem ocazia de a înregistra, prin această întrebare, preocuparea privind evoluţia jocurilor de noroc online şi sectorul jocurilor de noroc în general, precum şi unele din numeroasele incertitudini legate de întregul regim legislativ al jocurilor de noroc în cadrul pieţei interne.
Ştiu că aveţi deja numeroase aspecte pe ordinea de zi, dle comisar, însă sperăm că această problemă va constitui o prioritate, întrucât este un domeniu care a reprezentat o preocupare serioasă pentru comisia mea în ultimii cinci ani. Am realizat o serie de studii şi întrebări din proprie iniţiativă în acest domeniu, iar autoarea ultimului nostru raport important, dna Schaldemose, va lua cuvântul mai târziu, aşa că există un interes susţinut pentru acest subiect.
După cum ştiţi cu toţii, statele membre s-au reunit, de asemenea, în mod periodic la nivel de Consiliu în diferite grupuri de reflecţie privind modul de soluţionare a problemei intensificării jocurilor de noroc online în raport cu activităţile legate de jocuri de noroc ale propriilor noastre ţări. Consider că, în primul rând, trebuie să clarificăm faptul că această problemă nu presupune în niciun caz o nouă liberalizare a pieţelor jocurilor de noroc sau o nouă iniţiativă în această direcţie. După cum ştiţi, popularitatea intensă şi în creştere a jocurilor de noroc online conduce la presiuni asupra multor monopoluri naţionale şi scheme existente care pot fi deţinute sau controlate de stat, care strâng un venit foarte mare, dar sunt o preocupare pentru statele membre.
Dorim să vă transmitem mesajul că, alături de aceste eforturi care au fost depuse, au existat unele trimiteri la Curtea Europeană de Justiţie; cunoaşteţi detaliile, iar colegii pot aminti mai târziu aceste lucruri. Nu le voi menţiona, dar din perspectiva noastră, observăm că lipsa de consecvenţă a unora dintre abordările Curţii de Justiţie nu ajută, ci determină ca situaţia să devină mai complexă şi mai opacă decât înainte. De asemenea, ştim că serviciile dvs. au emis o serie de cauze privind încălcarea dreptului comunitar în ceea ce priveşte jocurile de noroc, nu toate online, dar multe dintre ele sunt legate, de asemenea, de problema libertăţii operatorilor de a circula şi de a se stabili în alte ţări.
Toate aceste lucruri presupun acum că este timpul pentru Comisie de a compara aceste informaţii, analizând derularea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar, examinând aspectele ridicate de hotărârile Curţii de Justiţie şi iniţiind, în primul rând, o strategie clară de clarificare privind următorii paşi şi abordarea unora dintre inconsecvenţe.
Din punct de vedere al protecţiei consumatorului, organismele de reglementare trebuie să ştie, de asemenea, care este situaţia în ceea ce priveşte jocurile de noroc online. În mod clar, acest sector poate şi trebuie să fie reglementat - şi, într-adevăr, există numeroase exemple bune în care furnizorii de jocuri de noroc online se angajează să ofere instrumentele şi mijloacele de control pentru a soluţiona problema dependenţei de jocurile de noroc şi altele - şi, desigur, există problema fraudei şi alte aspecte pe care le-am dezbătut intens în comisia noastră. Aceasta este o problemă legată de protecţia consumatorului, ca şi de consecvenţa pieţei interne.
În cele din urmă, consider că trebuie, de asemenea, să ne respectăm cetăţenii şi faptul că mulţi dintre ei doresc să aibă acces la jocurile de noroc online. Nu consider că există intenţia de a le interzice - ar fi practic imposibil - dar există aici inconsecvenţe majore. De exemplu, în unele ţări, se pare că este ilegală participarea la un concurs de jocuri de noroc online cu o întreprindere din afara propriei ţări. Acest lucru nu este corect.
O altă inconsecvenţă subliniată de unul dintre alegătorii mei este că dacă un cetăţean britanic accesează loteria naţională britanică online din Spania şi câştigă un premiu, este ilegal ca loteria să îl plătească în Spania. Trebuie să soluţionăm aceste inconsecvenţe pentru binele cetăţenilor şi al consumatorilor.
Dle comisar, aceste lucruri se situează în contextul întrebării de faţă. Veţi auzi numeroase contribuţii bune şi opinii interesante din partea colegilor mei, dar sper ca acest domeniu să devină una dintre cele mai importante priorităţi în noul dvs. rol.
Michel Barnier
membru al Comisiei. - (FR) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, vă puteţi imagina deosebita plăcere cu care mă reîntorc aici la numai 48 de ore de la învestirea Colegiului - fapt pentru care vă mulţumesc - şi de a continua să lucrez cu dvs., dle Harbour - şi mă adresez în primul rând membrilor Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor - în mod diferit, şi probabil într-un loc diferit, dar în acelaşi spirit.
În această etapă, ca răspuns, aş dori să subliniez trei aspecte, înainte de a vă asculta cu atenţie opiniile. Să încep cu prima întrebare a dvs. După cum afirmaţi, Comisia a iniţiat proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva unor state membre în domeniul furnizării de servicii de pariuri sportive transfrontaliere. Comisia notează că, în patru din cele nouă cauze privind încălcarea dreptului comunitar - şi anume Danemarca, Franţa, Italia şi Ungaria - au fost propuse modificări ale legislaţiei naţionale ca răspuns la procedurile privind încălcarea dreptului comunitar. Comisia va continua să lucreze împreună cu toate statele membre în cauză pentru a soluţiona problemele identificate în aceste proceduri privind încălcarea dreptului comunitar. În general, aceste proceduri rămân deschise, dar este la latitudinea Comisiei să stabilească măsurile viitoare privind aceste întrebări.
Al doilea punct, dle Harbour, este hotărârea recentă a Curţii Europene de Justiţie în cazul Portugaliei, unde un monopol de stat consacrat exercită un control strict asupra jocurilor de noroc. Potrivit analizei realizate de serviciul juridic al Comisiei, această decizie nu va modifica fundamental nici evoluţia, nici evaluarea procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar în acest domeniu. Fiecare cauză a fost evaluată conform probelor prezentate de fiecare stat membru.
În urma hotărârilor recente ale Curţii, Comisia observă că aceasta dintâi solicită întotdeauna, în conformitate cu jurisprudenţa consacrată, ca orice posibile restricţii să fie mai întâi justificate de analiza validă a interesului public şi, în al doilea rând, trebuie să fie necesare şi proporţionale. Aceasta implică necesitatea ca restricţiile să fie corespunzătoare, coerente şi sistematice.
Prin urmare, din cauza Santa Casa nu rezultă faptul că Curtea a oferit statelor membre mai mult spaţiu de manevră pentru a impune restricţii. Curtea a făcut o trimitere foarte precisă la metodele de funcţionare ale monopolului portughez, la istoria îndelungată a acestuia şi la circumstanţele foarte specifice ale acestei ţări.
La punctul trei din discursul meu, aş dori să subliniez, doamnelor şi domnilor, faptul că nu au fost excluse, de către Comisie, alternative la procedurile privind încălcarea dreptului comunitar. Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să iniţiez o dezbatere constructivă privind această întrebare cu Parlamentul European, dar şi cu statele membre şi părţile interesate.
Iau act de faptul că statele membre nu au fost consultate în această privinţă de când acestea au ales, în 2006, să retragă jocurile de noroc din domeniul de aplicare a Directivei privind serviciile. Prin urmare, voi asculta opiniile statelor membre şi am hotărât să urmăresc îndeaproape lucrările grupului de lucru al Consiliului. Ştiu că, la iniţiativa dnei Schaldemose, Parlamentul a adoptat un raport la 10 martie, chiar dacă o serie de deputaţi au susţinut o rezoluţie contrară.
În ceea ce mă priveşte, munca Parlamentului este un bun punct de plecare pentru deschiderea unei dezbateri autentice privind o posibilă soluţie europeană la această problemă complexă. Trebuie să examinăm mai atent motivele pentru care statele membre restricţionează serviciile de jocuri de noroc online. Bineînţeles, în acest context, trebuie să ne ocupăm de aspectele sociale, în special problema dependenţei de jocurile de noroc şi am hotărât să fac acest lucru.
Doamnelor şi domnilor, Colegiul şi-a început mandatul de numai două zile şi încă nu am adoptat programul de lucru. Începând de astăzi, doresc să realizez acest exerciţiu de consultare, ascultând foarte atent tot ceea ce are de spus fiecare dintre dvs. Consultarea este un exerciţiu pentru care există, desigur, mai multe posibilităţi. În special, o astfel de posibilitate pe care sunt pregătit să o am în vedere este o carte verde privind această problemă.
Aş dori să vă mulţumesc din nou pentru interesul faţă de acest subiect important şi pentru contribuţia pe care o veţi aduce eforturilor Comisiei pe care le voi întreprinde.
Andreas Schwab
în numele Grupului PPE. - (DE) Dle preşedinte, dle comisar, mai întâi, în numele Grupului Partidului Popular European (Creştin Democrat), aş dori să îmi exprim încântarea că dvs., dle comisar, tocmai aţi afirmat că doriţi nu numai să aveţi în vedere o analiză specifică a jurisprudenţei în cauza Liga Portuguesa, dar şi să ridicaţi problema modului în care grupul de lucru al Consiliului ar putea răspunde în mod corespunzător la intensificarea jocurilor de noroc online. În contextul acestei întrebări cu solicitare de răspuns oral, ne concentrăm numai asupra jocurilor de noroc online. În cauza Santa Casa, înţeleg că, deşi Curtea Europeană de Justiţie a amintit statelor membre că piaţa jocurilor de noroc este cu totul diferită faţă de celelalte pieţe, statelor membre li s-a solicitat, totuşi, să accepte norme care vor fi uniforme în întreaga Uniune Europeană. Până în prezent, nu a existat nicio încercare constructivă de a face acest lucru în Consiliu, deşi Consiliul a fost, de fapt, hotărât că va aborda chiar el problema. De aceea, Comisia şi Parlamentul trebuie să lucreze împreună pentru a progresa în acest domeniu şi pentru a adresa întrebări esenţiale.
În al doilea rând, aş dori să adaug că nu sunt convins de argumentele avansate de statele membre privind asigurarea protecţiei consumatorului pe piaţa jocurilor de noroc. Statele membre susţin că, în ceea ce priveşte jocurile de noroc online (şi aceasta se aplică şi cauzelor Liga Portuguesa şi Santa Casa), sunt capabile să pună în aplicare obiectivele de protecţie a consumatorului şi să soluţioneze singure, în mod eficient, orice infracţiuni conexe, fără implicare la nivel european. Totuşi, dacă inversăm acest argument, concluzia logică ar fi că ne aflăm într-o situaţie în care Europa este mult mai puţin capabilă decât statele membre individuale să găsească soluţii corespunzătoare la infracţiunile care se petrec pe internet şi la alte lucruri care se petrec online. Consider că aceasta este o concluzie oarecum bizară şi nu cred că aşa stau lucrurile. Consider că vom putea găsi o soluţie la jocurile de noroc online numai dacă adoptăm reglementări transfrontaliere uniforme, care să protejeze interesele statelor membre, pe baza structurilor parţial istorice, dar care, după cum a subliniat preşedintele comisiei, situează interesele consumatorilor în centrul eforturilor noastre.
Evelyne Gebhardt
Dle preşedinte, dle comisar, vă mulţumesc foarte mult pentru informaţiile pe care ni le-aţi furnizat, însă, să fiu sinceră, nu sunt pe deplin mulţumită. Comisia precedentă a stabilit obiectivul destul de clar al liberalizării pieţei jocurilor de noroc. Parlamentul European a subliniat de mai multe ori că aceasta nu poate fi abordarea potrivită, deoarece Parlamentul European, şi nu statele membre, a fost cel care, de exemplu, a înlăturat jocurile de noroc din domeniul de aplicare a Directivei privind serviciile. Am apreciat că nu este vorba despre oricare alt serviciu, că trebuie să ne asigurăm că introducem măsuri de protecţie care îi vor proteja pe cetăţeni împotriva crimei organizate şi că impunem reguli clare în acest scop.
Cu toate acestea, Comisia Europeană continuă să aducă statele membre în faţa Curţii Europene de Justiţie şi este timpul ca această practică să ia sfârşit deoarece Comisia continuă să piardă cauze în faţa Curţii. Trebuie să recunoaştem acest lucru. Prin urmare, dle Barnier, aş saluta acţiunea de a pune în practică ceea ce tocmai aţi spus, şi anume că în acest domeniu este necesară o abordare diferită, deoarece nu putem continua dacă lucrurile nu se schimbă.
Ca răspuns la observaţia dvs., dle Harbour, aş susţine că hotărârile Curţii Europene de Justiţie au fost foarte consecvente şi deloc contradictorii. În hotărârile sale, Curtea a susţinut în mod repetat că statele membre au dreptul să introducă norme clare, pentru a putea verifica dacă cetăţenii sunt protejaţi cu adevărat împotriva infracţiunilor, şi că statele membre nu au obligaţia de a deschide această piaţă. Nu sunt obligate nici să le permită agenţilor comerciali din alte state membre să îşi desfăşoare activitatea pe teritoriul lor, atât timp cât se asigură de soliditatea şi eficienţa controalelor lor.
Dorim să vedem acest lucru din partea Comisiei Europene, că înţelege aceste aspecte şi că ia măsurile corespunzătoare. Totuşi, acest lucru înseamnă, de asemenea, că trebuie să acordăm o atenţie deosebită jocurilor de noroc online, deoarece internetul nu recunoaşte nicio barieră sau limită şi, desigur, deoarece cetăţenii noştri au acces la site-uri de jocuri de noroc. Trebuie să ne gândim la modul în care putem institui controale şi norme în acest domeniu, pentru ca cetăţenii să fie protejaţi.
Jürgen Creutzmann
în numele Grupului ALDE. - (DE) Dle preşedinte, dle comisar, dacă solicitaţi dezvoltarea şi armonizarea în continuare a pieţei interne, atunci sunt necesare o serie de norme comune. Există trei aspecte legate de jocurile de noroc online care trebuie luate în considerare în această dezbatere. Cum putem proteja cât mai bine interesele cetăţenilor şi consumatorilor noştri? Cum putem preveni cât mai bine frauda şi infracţiunile? Cum îi putem proteja cât mai bine pe cetăţeni împotriva vătămărilor? Rezoluţia Parlamentului European din 10 martie 2009 referitoare la integritatea jocurilor de noroc online a indicat metode şi mijloace de a acţiona în această privinţă. Acum, ca şi anterior, Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa aprobă principiile privind integritatea jocurilor de noroc online din cadrul rezoluţiei Parlamentului European din 10 martie 2009.
În conformitate cu o hotărâre a Curţii Europene de Justiţie, fiecare stat membru este liber, în anumite condiţii, să reglementeze el însuşi jocurile de noroc online, iar rezoluţia din 10 martie pune accent în mod deosebit pe acest fapt. Normele naţionale sunt mai potrivite pentru combaterea fraudei legate de aranjarea meciurilor, deşi acest gen de fraudă nu poate fi eliminat pe deplin, după cum au demonstrat unele exemple recente din Germania. Cu toate acestea, trebuie afirmat că pieţele jocurilor de noroc sunt reglementate mult mai bine la nivel naţional, în funcţie de tradiţia şi cultura ţării respective. Jucătorilor li se oferă o protecţie mai bună împotriva dependenţei, fraudei, spălării de bani şi aranjării meciurilor dacă pot juca prin intermediul unor mari furnizori de jocuri online care întotdeauna, prin definiţie, îşi desfăşoară activitatea în mai multe ţări. Nu putem reglementa totul potrivit conceptului pieţei interne şi mă refer în special la protecţia persoanelor minore sau la dependenţa de jocurile de noroc.
Jocurile de noroc oferă tot mai multe posibilităţi de practici corupte, precum fraudă, aranjarea meciurilor şi carteluri ilegale de pariuri, deoarece jocurile online pot fi create şi eliminate foarte rapid. În această privinţă, operatorii de pariuri ilegale "offshore” reprezintă o problemă deosebită, deoarece este aproape imposibil ca aceştia să fie reglementaţi sau controlaţi. Profiturile din jocurile de noroc ar trebui utilizate în primul rând în beneficiul societăţii, pentru a promova, printre altele, sportul destinat amatorilor. Este mai bine ca această problemă să ţină de competenţa administraţiilor naţionale. De exemplu, finanţarea continuă, pentru cultură, sport profesionist şi sport destinat amatorilor, oferă fiecărui stat membru în parte o anumită justificare pentru autorizarea jocurilor de noroc. Totuşi, o condiţie prealabilă este sublinierea şi combaterea proactivă a riscului de dependenţă.
Întrucât nu se cunoaşte încă impactul deplin al anumitor forme de jocuri de noroc online asupra consumatorilor, trebuie să luăm măsuri urgente pentru a elimina acest vid de cunoştinţe. În acest context, este esenţial ca statele membre să îşi îndeplinească în mod real atribuţiile. Supravegherea pieţei este, de asemenea, esenţială în privinţa jocurilor de noroc online. Dacă în Parlamentul European putem conveni asupra faptului că statele membre au dreptul, în temeiul principiului subsidiarităţii, să îşi reglementeze pieţele jocurilor de noroc potrivit propriilor tradiţii şi culturi, trebuie să ne asigurăm, de asemenea, că acest lucru se petrece cu adevărat, prin controlul şi supravegherea eficientă a pieţei.
Heide Rühle
Dle preşedinte, după ce i-am ascultat pe cei doi vorbitori anteriori, nu îmi rămân prea multe de spus. Aş dori doar să reiterez în mod clar că grupul nostru susţine pe deplin propunerea de rezoluţie a Parlamentului, dar că dorim, de asemenea, să punem la îndoială afirmaţia anterioară potrivit căreia hotărârile Curţii Europene de Justiţie au fost ambigue. Dimpotrivă, consider că hotărârile CEJ au fost foarte clare. De asemenea, salutăm cu căldură intenţia dvs. de a iniţia consultări cu statele membre. Poate că ar trebui să adaug că o consultare ar fi mai bună decât o procedură privind încălcarea dreptului comunitar. Consultarea este modalitatea corectă de soluţionare a acestei probleme, având în vedere specificul naţional şi găsirea unei soluţii pentru consumator.
Timothy Kirkhope
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, vorbesc în calitate de fost ministru al Regatului Unit, responsabil de măsurile de control privind jocurile de noroc şi, prin urmare, sunt pentru o Europă a liberului schimb, o Europă care se opune protecţionismului, o Europă care deschide pieţele şi elimină barierele comerciale. Unii dintre colegii noştri, care solicită o Europă mai deschisă, sunt aceleaşi persoane care susţin menţinerea structurilor de monopol pentru industria jocurilor de noroc.
Aş putea afirma - sau mai degrabă ei ar putea afirma - că monopolurile sunt mai bune pentru controlarea şi soluţionarea problemei jocurilor de noroc care a fost discutată în această dimineaţă. Acest lucru este foarte interesant, deoarece multe dintre date nu susţin acest argument. Argumentele în favoarea protecţionismului şi monopolurilor în sectorul jocurilor de noroc sunt în interes propriu; mai mult control şi ulterior mai mulţi bani pentru guvernele naţionale. Nu aceasta este Europa deschisă sau transparentă pe care mi-o doresc. Este Europa care spune "fă aşa cum spun, nu aşa cum fac”. Nu există niciun motiv pentru care furnizorii privaţi de jocuri de noroc care îşi desfăşoară activitatea conform unor niveluri înalte de protecţie reglementată într-un stat membru al UE să nu aibă dreptul să îşi desfăşoare activitatea în alte state. Nu există niciun motiv pentru care o piaţă foarte reglementată, dar deschisă să nu ofere un nivel de protecţie echivalent, dacă nu mai ridicat cetăţenilor, la fel ca orice alt monopol de stat foarte controlat.
În timp ce aşteptăm acest lucru, verdictele Curţii Europene de Justiţie se succed unul după altul. În Luxemburg, probabil s-au săturat de această problemă - sau, vorbind în calitate de avocat, poate că nu s-au săturat încă - dar, dincolo de tăcerea de până acum a Comisiei, mi se pare că acum este timpul pentru a acţiona. Trebuie să se pună capăt gradului de incertitudine juridică.
Aş dori să adaug că, în opinia mea, este important ca Parlamentul să îşi indice disponibilitatea reînnoită de a soluţiona problema şi să trimită un semnal puternic Consiliului şi Comisiei, potrivit căruia nu trebuie să neglijăm această problemă. Cu o nouă Comisie, sperăm că vom avea un impuls proaspăt. Am foarte multă încredere în dvs., dle comisar Barnier. Sper că veţi lua act de sfaturile pe care le primiţi şi veţi începe să concepeţi o strategie pentru a asigura că jocurile de noroc online devin o parte legitimă a pieţei interne, bineînţeles, cu reglementări corespunzătoare în vigoare.
Cornelis de Jong
în numele Grupului GUE/NGL. - (NL) 'Gokken is dokken' (a juca înseamnă a pierde) este o zicală foarte cunoscută în Ţările de Jos. Înseamnă că, de obicei, jucătorii pierd. În plus, jocurile de noroc creează dependenţă. Pentru tineri, în special, constituie o adevărată ameninţare.
Dacă există cineva care crede că jocurile de noroc sunt romantice, trebuie să îi dezamăgesc. În esenţă, este o afacere de miliarde de euro care este asociată, adesea, cu infracţiuni. Prin urmare, în Ţările de Jos există legislaţie în vigoare de combatere a jocurilor de noroc în locuri uşor accesibile frecventate de un număr mare de tineri. Cu toate acestea, jocurile de noroc online - de multe ori cu caracter transfrontalier - le-au făcut din nou mai accesibile.
Prin urmare, în acest caz specific, în loc să ne bazăm pe piaţa liberă, nu trebuie numai să le permitem statelor membre să ia măsuri restrictive, ci trebuie de fapt să le încurajăm să facă acest lucru. În opinia mea, întrebarea cu solicitare de răspuns oral care a declanşat această dezbatere se bazează prea mult pe forţele pieţei. În special, nu sunt convins că este posibil să vorbim despre a juca jocuri de noroc "în mod responsabil” pe internet. În opinia mea, jocurile de noroc online trebuie reduse cât mai mult.
Curtea Europeană de Justiţie a recunoscut că statele membre trebuie să aibă o sferă de acţiune, aşa că fac apel la Comisie să nu încerce să reducă nivelul de protecţie prin propuneri legislative europene, ci să încurajeze statele membre să elaboreze norme care garantează niveluri ridicate de protecţie. De asemenea, solicit Comisiei să înceteze să trimită statele membre în faţa Curţii, după cum a spus dna Gebhardt şi în schimb, să încurajeze dialogul privind cea mai bună protecţie posibilă.
Jaroslav Paška
în numele Grupului EFD. - (SK) În ceea ce priveşte problema jocurilor de noroc online, aş dori să subliniez două domenii în care consider că există mai multe probleme nerezolvate. Facem eforturi să asigurăm deschiderea cât mai mare a comunicării dintre oameni. Acest lucru presupune, de asemenea, acces liber la internet pentru copii şi tineri.
Punctul 16 din Rezoluţia Parlamentului European din 10 martie 2009 prevede că părinţii trebuie să îşi asume responsabilitatea pentru protecţia copiilor minori împotriva jocurilor de noroc online. Doamnelor şi domnilor, vă întreb, ce nonsens este acesta? Cine creează cadrul legislativ, cine creează normele pentru aceste activităţi comerciale? Părinţii sau altcineva? Noi suntem cei responsabili de acest tip de activităţi comerciale, creăm cadrul legislativ şi legile, deci guvernele şi parlamentele sunt responsabile de protecţia copiilor împotriva jocurilor de noroc.
Într-o perioadă în care pornografia şi jocurile de noroc pătrund în casele noastre în format 3D, părinţii nu îşi pot proteja copiii împotriva acestor influenţe sau a implicării în aceste activităţi. Prin urmare, consider că datoria fundamentală a Comisiei şi a Parlamentului European este să creeze un cadru juridic şi să nu îi susţină pe cei care desfăşoară aceste activităţi comerciale prin lipsă de acţiune. În schimb, trebuie să îi susţină pe cei care i-au ales şi în faţa cărora trebuie să dea socoteală..
O altă problemă pe care doresc să o menţionez este controlarea fluxului de numerar. În mai multe ţări, banii din jocurile de noroc şi activităţi similare sunt donaţi pentru a sprijini sportul, cultura şi educaţia. Dacă pierdem fluxuri de bani din fiecare ţară în favoarea Bahamas-ului şi a paradisurilor fiscale, aş dori să întreb dacă este posibil ca o parte din aceste sume să fie readuse pentru a susţine sportul în diferitele ţări. Deoarece, dacă desfăşurăm şi jucăm jocuri de noroc pe internet, atunci profiturile sunt create în altă parte, nu în ţările din care provin jucătorii. Această problemă rămâne, de asemenea, nerezolvată şi nesupravegheată corespunzător şi, în opinia mea, Comisia Europeană trebuie să se trezească şi să înceapă să lucreze la norme-cadru pentru acest gen de activitate. Trebuie să creăm condiţiile necesare pentru ca, pe de o parte, să nu punem în pericol sănătatea şi educaţia copiilor şi, în acelaşi timp, să nu pierdem resursele financiare care provin din jocurile de noroc.
Zuzana Roithová
- (CS) Dezvoltarea jocurilor de noroc online face posibilă sustragerea de la legislaţia statelor membre şi spălarea de bani aproape fără niciun control. Pentru piaţa internă, există un semn de întrebare privind poziţia de monopol a companiilor de jocuri de noroc şi un alt semn de întrebare privind finanţarea dubioasă a sportului profesionist, tocmai în ceea ce priveşte legăturile sale cu jocurile de noroc. Aceasta sporeşte riscul de dependenţă, în special pentru tineri.
Curtea Europeană de Justiţie, în vederea interesului public, a recunoscut dreptul guvernelor de a interzice sau de a restricţiona jocurile de noroc online. Deşi jocurile de noroc online nu au graniţe, reglementarea acestora diferă în fiecare stat membru în ceea ce priveşte nivelul de impozitare, accesibilitatea, controalele şi nivelul de responsabilitate legală a operatorilor. În plus, nu este suficientă monitorizarea calităţii companiilor oficiale de jocuri de noroc şi a loteriilor - trebuie monitorizată, de asemenea, circulaţia banilor.
Controalele eficiente nu mai sunt posibile fără un acord privind normele comune pentru toate cele 27 de state membre. Prin urmare, am solicitat Comisiei anul trecut să propună un cadru de reglementare europeană pentru jocurile de noroc online. Cred cu convingere că ar trebui, de asemenea, să fie interzisă publicitatea pentru jocurile de noroc online destinate tinerilor. Expunerea copiilor la influenţa publicităţii pentru jocurile de noroc este la fel cu a-i expune la stocuri nelimitate de alcool, ţigări, droguri sau alte substanţe care dau dependenţă.
Din păcate, Republica Cehă este pe ultimul loc în Uniune în ceea ce priveşte reglementările. Nu numai că nu restricţionează astfel de publicitate, însă nici nu elimină combinaţia de companii de jocuri de noroc şi case de amanet din apropierea şcolilor. Mă aştept ca acest raport să ofere Comisiei un impuls proaspăt pentru a negocia măsurile esenţiale pentru armonizarea reglementării jocurilor de noroc online în ceea ce priveşte interesul public al ţărilor UE.
Christel Schaldemose
(DA) Dle preşedinte, îi urez bun-venit în Parlament dlui Barnier şi noroc în îndeplinirea atribuţiilor.
De fapt, mă bucur că mă aflu astăzi aici şi că dezbat problema jocurilor de noroc online cu dvs. deoarece, în cadrul audierii dvs. în Parlament, aţi accentuat în mod deosebit opinia dvs.potrivit căreia piaţa internă ar trebui să fie un sprijin pentru cetăţeni şi nu invers. Avem aici ocazia de a demonstra în practică acest lucru.
Să încep prin a afirma că susţin iniţiativele pe care le-aţi menţionat. Au fost puţin cam vagi, însă mi se pare rezonabilă redactarea unei cărţi verzi, realizarea a numeroase studii, culegerea de date şi colectarea de informaţii privind acest domeniu, astfel încât să ne ofere o perspectivă asupra modului în care stau lucrurile la nivel european.
Cu toate acestea, aş dori să vă amintesc care sunt realităţile politice. În timp ce este adevărat că a existat, de asemenea, o opinie minoritară la adoptarea raportului meu în martie, majoritatea clară din Parlament l-a susţinut, după cum există o mare susţinere şi în Consiliu pentru clarificări - însă în acelaşi timp trebuie să ne asigurăm că este la latitudinea statelor membre să definească modul în care doresc să reglementeze întregul domeniu al jocurilor de noroc. Bineînţeles, în domeniul jocurilor de noroc online trebuie să aflăm cum ne putem proteja cetăţenii, să analizăm costurile sociale ale jocurilor de noroc, etc.
Cu toate acestea, aş fi dorit să aud un răspuns oarecum mai clar. Sunteţi încă nou în postul dvs., dar aş dori un răspuns puţin mai clar; aş dori să ştiu dacă strategia dvs. va fi de a renunţa la cauzele privind încălcările tratatului şi de a iniţia un dialog mult mai constructiv cu Parlamentul şi Consiliul pentru a stabili modul de abordare a acestei probleme. Prin urmare, vă sugerez să nu mai lăsaţi Curtea Europeană de Justiţie să hotărască cauzele; să luăm noi deciziile politice în acest sens. Aceasta este direcţia pe care doriţi să o urmaţi? Aş fi dorit să obţin un răspuns foarte clar în această privinţă.
Liam Aylward
(GA) Dle preşedinte, salut această dezbatere oportună privind jocurile de noroc online şi în special privind problemele legate de jocurile de noroc în rândul tinerilor şi consumatorilor vulnerabili. Este atât în interesul publicului, cât şi al consumatorilor să dăm dovadă de spirit de conducere şi de o direcţie clară şi bine definită în abordarea acestei probleme.
Am ridicat problema jocurilor de noroc în cadrul Comisiei la începutul lui noiembrie anul trecut şi, conform răspunsului pe care l-am primit, Comisia susţine Programul pentru un internet mai sigur, centrele de informare şi liniile de asistenţă telefonică din statele membre. Acestea oferă informaţii părinţilor privind pericolele cu care se pot confrunta copiii pe internet - inclusiv jocurile de noroc online.
Cu toate acestea, după cum stau lucrurile, jocurile de noroc online sunt o problemă ascunsă şi o problemă în continuă creştere.
În cazul jocurilor de noroc online în raport cu jocurile de noroc convenţionale, există problema evidentă a lipsei de supraveghere fizică. Nu există o conducere responsabilă sau imediată prezentă la faţa locului care să se asigure că jucătorul nu este minor şi acţionează în mod legal. Controalele de securitate şi procedurile de siguranţă de pe site-urile de jocuri de noroc online pot fi evitate; minorii pot utiliza cărţi de credit împrumutate sau furate, iar identităţile pot fi false. Pentru consumatorii vulnerabili, jocurile de noroc pe internet se desfăşoară, de obicei, în medii izolate, iar experţii în acest domeniu subliniază problema tot mai mare a acţionării în funcţie de impuls şi posibilitatea jocurilor de noroc necontrolate şi imprudente deoarece,în cazul jucătorilor minori, nu sunt prezente măsurile de protecţie tradiţionale ale jocurilor de noroc convenţionale.
În cazul jocurilor de noroc online, este mult mai dificil să se identifice un jucător problemă deoarece este nevoie de timp, responsabilitate şi resurse pentru a-i identifica pe cei care joacă, cei care plătesc şi cei care au o problemă. Este necesară o direcţie clară la toate nivelurile pentru a aborda această problemă, în vederea adoptării unor măsuri definitive pentru soluţionarea problemei jucătorilor minori şi pentru a asigura protecţia celor mai vulnerabili consumatori.
Peter van Dalen
(NL) Dle preşedinte, există aproximativ 120 000 de persoane dependente de jocuri de noroc în Ţările de Jos, ceea ce reprezintă aproape 1 % din populaţia noastră. Dependenţa de jocurile de noroc conduce la probleme sociale grave, precum familii destrămate, probleme financiare şi infracţiuni. Prin urmare, statele membre trebuie să depună toate eforturile în vederea combaterii eficiente şi cât mai puternice a jocurilor de noroc şi a problemelor conexe.
Dle preşedinte, este surprinzător că unele state membre au o piaţă a jocurilor de noroc complet legală. În plus, industria jocurilor de noroc aproape ne face să credem că piaţa jocurilor de noroc este un sector normal al pieţei interne şi, prin urmare, nu trebuie supusă restricţiilor. Este greu de crezut acest lucru. Statele membre nu trebuie să faciliteze nicio piaţă care promovează suferinţa socială.
Din păcate, mulţi oameni nu pot rezista atracţiei jocurilor de noroc. Din acest motiv, guvernul olandez a hotărât să preia conducerea asupra pieţei jocurilor de noroc şi să permită numai un monopol de stat asupra jocurilor de noroc. Deşi aş prefera să nu mai existe cazinouri nicăieri în Uniunea Europeană, consider că aceasta este soluţia cel mai puţin defavorabilă.
Dle preşedinte, Parlamentul European trebuie să adreseze o solicitare categorică statelor membre în care jocurile de noroc sunt permise, pentru a descuraja puternic această piaţă ori de câte ori este posibil.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Dle preşedinte, întrebarea solicită indirect o nouă legislaţie comunitară. Cu toate acestea, având în vedere că Curtea Europeană de Justiţie a stipulat limitele şi condiţiile prealabile în care statele membre, prin intermediul legislaţiei naţionale, pot să prevadă modul de reglementare a jocurilor de noroc online, nu este nevoie să solicităm legislaţie europeană.
În plus, Curtea a hotărât în cauza Schindler că jocurile de noroc au unele conotaţii morale, religioase şi culturale, implică un risc serios de infracţiuni sau fraude şi pot avea consecinţe nefaste asupra indivizilor şi societăţii. Acesta este cel mai important aspect.
Tocmai din acest motiv al interesului public, acest sector trebuie să rămână sub controlul statelor membre, care cunosc mai multe referitor la specificităţile sale şi modul de abordare a acestora. În plus, acest aspect este aprobat atât de studiul elaborat pentru Comisie de Institutul elveţian de drept comparat, cât şi în raportul din 2009 al dnei Schaldemose, adoptat de Parlament.
Acest raport concluzionează că o abordare exclusiv în cadrul pieţei interne nu este corespunzătoare în acest sector extrem de sensibil şi solicită Comisiei să acorde o atenţie deosebită opiniilor Curţii Europene de Justiţie în această privinţă.
Lara Comi
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori să încep cu hotărârea Curţii Europene de Justiţie, deoarece posibilitatea ca un stat membru să le interzică operatorilor privaţi să ofere servicii de jocuri de noroc online subliniază necesitatea de a standardiza o piaţă care este foarte profitabilă, dar şi foarte riscantă pentru consumatori.
Prin urmare, în lipsa unei armonizări la nivel european a jocurilor de noroc, fiecare ţară are libertatea de a alege propriul nivel de protecţie. De multe ori, este imposibil să se identifice unde începe şi unde se termină aplicarea unei astfel de restricţii. De fapt, în timp ce Comisia a lansat o serie de proceduri privind încălcarea dreptului comunitar împotriva unor ţări - printre care se numără şi Italia - pentru că au încălcat principiul liberei circulaţii a serviciilor, Curtea Europeană, dimpotrivă, a susţinut decizia restrictivă a Portugaliei.
În acest context, instituţiile europene au atribuţia fundamentală de a orienta sectorul jocurilor de noroc printr-un proces de reglementare care este pe deplin armonizat în toate statele membre la nivelul UE. Prin urmare, este necesară depăşirea intereselor economice individuale şi asigurarea unui nivel semnificativ de protecţie a consumatorilor, în special a copiilor, care sunt principalele victime ale infracţiunilor şi fraudei în astfel de situaţii.
António Fernando Correia De Campos
- (PT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, ne aflăm în mijlocul unui conflict între două politici preţuite de Uniunea Europeană: pe de o parte, protecţia consumatorului şi ordinea publică şi, pe de altă parte, libertatea circulaţiei şi a furnizării serviciilor.
În conformitate cu jurisprudenţa Curţii de Justiţie în această privinţă, statele membre ar trebui să îşi menţină autonomia şi legitimitatea în ceea ce priveşte reglementarea activităţii furnizorilor de jocuri de noroc convenţionale şi online. Acesta este un domeniu sensibil care afectează valorile sociale privind devierile de comportament legate de jocurile de noroc şi, de asemenea, afectează tradiţiile naţionale de direcţionare a sumelor primite din cadrul acestei pieţe către finanţarea domeniilor sociale.
În ultimii câţiva ani, jurisprudenţa de la Luxemburg a formulat o linie coerentă şi consecventă de gândire judiciară, care ar trebui să determine instituţiile europene şi în special Comisia Europeană, să adopte o poziţie mai explicită. Acest lucru presupune crearea unui cadru de reglementare, care ţine cont de preocupările universale ale tuturor statelor membre în ceea ce priveşte prevenirea crimei organizate transfrontaliere, care utilizează aceste jocuri ca modalitate de extindere, precum şi în ceea ce priveşte asigurarea unei protecţii corespunzătoare a consumatorilor vulnerabili faţă de acest tip de jocuri de noroc online.
Dle comisar Barnier, aşteptăm ca noua Comisie, care îşi începe acum mandatul, să se ocupe de această problemă în mod prioritar pe ordinea de zi.
Oldřich Vlasák
- (CS) Doamnelor şi domnilor, după cum ştim cu toţii, jocurile de noroc au fost în mod tradiţional reglementate strict în majoritatea ţărilor UE. Bineînţeles, situaţia s-a schimbat de când internetul a devenit cea mai mare reţea de jocuri de noroc din lume. Este o realitate că evoluţiile tehnice legate de jocurile de noroc au avansat foarte rapid în întreaga lume, iar între timp, dispoziţiile juridice corespunzătoare nu pot reacţiona suficient de rapid.
Cauzele privind jocurile de noroc online sunt trimise în mod frecvent în faţa Curţii Europene de Justiţie, ceea ce arată în mod clar că interpretarea şi aplicarea legislaţiei comunitare în domeniul jocurilor de noroc sunt ambigue. În plus, jocurile de noroc pe internet sunt privite ca "un domeniu gri” al legislaţiei.
Consider că trebuie să respectăm faptul că fiecare stat a emis autorizaţii de jocuri de noroc în cadrul propriei jurisdicţii. În acelaşi timp, suntem de acord, la nivel general, că legislaţia naţională nu trebuie să încalce principiile UE privind activităţile comerciale şi furnizarea de servicii în cadrul UE. Totuşi, acest lucru presupune, în mod paradoxal, că, de exemplu, legislaţia cehă nu trebuie să le permită firmelor cehe să obţină o autorizaţie pentru a desfăşura jocuri de noroc online, însă Republica Cehă nu poate interzice firmelor de jocuri de noroc să îşi desfăşoare activitatea pe teritoriul său. Nu putem accepta o astfel de situaţie, la care se adaugă riscurile sociale, privind sănătatea şi siguranţa aferente jocurilor de noroc online sau aspectele fiscale conexe.
Sari Essayah
(FI) Dle preşedinte, după cum vă amintiţi foarte bine, dle comisar Barnier, Parlamentul European a fost consecvent în politica sa când s-a opus includerii jocurilor de noroc în Directiva privind serviciile, întrucât jocurile de noroc nu sunt servicii ca atare: acestea sunt asociate cu riscul de dependenţă şi cu costurile sociale aferente acesteia.
Integritatea sporturilor este, de asemenea, un aspect care, în opinia Parlamentului European, trebuie protejat, în special acum, după adoptarea Tratatului de la Lisabona, când avem competenţa de a aborda această problemă. Cu cât jocurile de noroc sunt mai puţin reglementate, cu atât mai mult sportul devine un mijloc de a acumula profituri şi devine predispus, de exemplu, la infracţiuni sub forma spălării de bani.
Comisia trebuie să propună o soluţie care să ţină cont de politica consecventă a Parlamentului de a menţine jocurile de noroc în cadrul competenţei statelor membre, datorită naturii lor speciale. Cel puţin 12 cauze s-au prezentat în faţa Curţii de Justiţie a Uniunii Europene, ultima fiind cauza Liga Portuguesa. Cu toate acestea, nu este corect ca aceste cauze să avanseze numai sub formă de hotărâri ale Curţii sau ca urmare a procedurilor privind încălcarea dreptului comunitar. Este necesară o decizie politică privind aceste probleme, dar una care nu produce armonizare, deoarece în orice caz, statele membre sunt responsabile de costurile sociale şi de alte consecinţe adverse ale jocurilor de noroc.
Trebuie să existe o politică logică şi cuprinzătoare privind jocurile de noroc, deoarece jocurile de noroc online reprezintă numai o facilitate şi nu presupun în sine că orice politică privind jocurile de noroc este o politică transfrontalieră. Dezvoltarea domeniului jocurilor de noroc online nu reprezintă o forţă a naturii care avansează în mod inexorabil. Există numeroase produse pe care magazinele online nu le pot vinde dincolo de graniţe, deci companiile de jocuri de noroc online trebuie, de asemenea, să respecte legislaţia din diferitele state membre.
Dle comisar, aş dori să vă încurajez să redactaţi o carte verde privind jocurile de noroc. Aceasta ne-ar oferi, fără îndoială, mijloacele de combatere a jocurilor de noroc online care provin din afara Europei şi a problemelor provocate de jocurile de noroc.
Catherine Stihler
Dle preşedinte, aş dori să le mulţumesc vorbitorilor anteriori pentru contribuţiile lor şi colegei mele, Christel Schaldemose, pentru eforturile depuse în acest domeniu.
După cum s-a menţionat anterior, jocurile de noroc nu sunt ca orice serviciu normal. Nu se exagerează subliniind consecinţele negative ale jocurilor de noroc, după cum au spus numeroşi colegi în această dimineaţă. Există două scale recunoscute la nivel internaţional care pot măsura un comportament problematic privind jocurile de noroc. Una se numeşte Scala gravităţii diagnostice statistice şi cealaltă Scala canadiană a gravităţii problemelor jocurilor de noroc. Aceasta a fost utilizată în regatul Unit şi se estimează că numai în Regatul Unit - un coleg olandez a spus că 1 % din populaţie este afectată - există între 236 000 şi 284 000 de adulţi care au probleme legate de jocurile de noroc.
Care ar fi cifra în întreaga Uniune Europeană? Când ne gândim la acest lucru, dacă se redactează cartea verde, aş dori ca Comisia să obţină statistici corespunzătoare - un studiu privind efectele jocurilor de noroc şi ale jocurilor de noroc online asupra cetăţenilor UE. Consider că acestea ar reprezenta date utile, care ar aduce mai multe informaţii dezbaterii şi pe care le-am avea la îndemână.
În ceea ce priveşte hotărârile CEJ, când analizăm cuvintele, "pentru a preveni desfăşurarea de jocuri de noroc pe internet în scopuri frauduloase sau de comitere de infracţiuni” şi predominanţa cartelurilor pe piaţa unică, subliniate de raportul privind concurenţa, trebuie să ne asigurăm că societăţile de jocuri de noroc online nu se înregistrează în altă ţară decât cea în care îşi desfăşoară activitatea pentru a ascunde practicile ilegale.
Aştept cu nerăbdare să aflu noutăţi din partea dlui comisar Barnier. Dle comisar, vă urez noroc în noul rol.
Mairead McGuinness
Dle preşedinte, doresc, de asemenea, să îl felicit pe dl comisar Barnier. Dle comisar, acesta nu este cel mai uşor subiect cu care să vă începeţi cariera în Comisie, dar aş îndrăzni să spun că predecesorul dvs., dl McCreevy, nu s-ar supăra dacă spun că îi plăcea agitaţia. Îi plăceau cursele şi este o persoană care poate paria.
În mod evident, în această privinţă există două teorii diferite. Cu toate acestea, opinia Parlamentului este destul de clară în rezoluţia sa din 10 martie 2009 şi consider că merită să citez trei rânduri din această rezoluţie, care prevede că "statele membre au interesul şi dreptul de să-şi reglementeze şi să-şi controleze pieţele jocurilor de noroc”. De asemenea, prevede foarte clar că "operatorii de jocuri de noroc online trebuie să respecte legislaţia statelor membre în care prestează aceste servicii” şi că "o abordare exclusiv din perspectiva pieţei interne nu este adecvată în acest domeniu extrem de sensibil”.
Problema pentru noi, în calitate de legiuitori, şi pentru statele membre, este că piaţa este cu mult înaintea noastră: evoluţiile din acest domeniu au depăşit legislaţia în vigoare şi vor continua să facă acest lucru. Indiferent dacă ne place sau nu, oamenilor le plac jocurile de noroc. Personal, aş prefera să cumpăr pantofi, dar altor persoane le plac alte lucruri.
Sunt absolut de acord cu cei care au vorbit foarte clar despre problemele jocurilor de noroc, indiferent dacă sunt online sau nu. Intervin aspecte sociale foarte importante în momentul în care persoanele dependente merg prea departe. Dar să ne amintim, de asemenea, că statele membre promovează loteriile şi poate acest lucru este o formă legalizată de promovare a unei posibile dependenţe.
Aşadar, acest aspect nu este clarificat dar, încă o dată, problema Parlamentului European şi a UE în general este că nu există consecvenţă între statele membre şi totuşi, cetăţenii noştri accesează servicii din afara ţării lor şi doresc să facă acest lucru.
Cartea verde ar fi bine-venită: este o mare provocare să reuniţi toate informaţiile legate de acest subiect. Consider că problema constă imensul decalaj de informaţie şi cunoaştere şi este la latitudinea Comisiei să înainteze un document pentru a aborda această problemă.
Mitro Repo
(FI) Dle preşedinte, dle comisar, se spune că politica este un joc, uneori chiar un joc de noroc, dar jocurile de noroc nu sunt de fapt o activitate comercială sau un serviciu ca atare. Sunt asociate cu o întreagă serie de efecte negative la nivel social care atrag infracţiuni.
Dependenţa de jocurile de noroc poate cauza, prea des şi prea uşor, situaţii dificile la nivel financiar, ceea ce poate provoca, de asemenea, probleme mentale foarte grave. Reiterând mesajul colegei mele, dna Stihler, aş dori să menţionez că se estimează că în 2008, în Finlanda, existau 400 000 de persoane care aveau o problemă legată de jocurile de noroc. Dacă la nivelul UE ar exista, în mod proporţional, acelaşi număr de persoane, ar însemna că în Europa ar exista în prezent peste 35 de milioane de persoane cu o problemă legată de jocurile de noroc, ceea ce este o cifră imensă. Prin urmare, consider că, pe viitor, statele membre au dreptul să decidă singure modul de organizare a jocurilor de noroc pentru a reduce la minimum orice efect negativ la nivel psihologic şi financiar. Avem nevoie de norme stricte, de reglementarea pieţei şi de monitorizare din partea agenţiilor publice.
În cele din urmă, aş dori să subliniez cât de important este pentru noi să ţinem cont de protecţia acelor consumatori care sunt în mod special vulnerabili şi de pericolele dependenţei de jocurile de noroc şi comportamentului vicios şi să depunem un efort real în vederea combaterii crimei organizate, care încearcă să profite de acest sector.
Salvatore Iacolino
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, felicitări domnule comisar şi bine aţi venit.
Toată lumea a observat cum a explodat piaţa jocurilor de noroc în ultimii ani, captând atenţia din punct de vedere economic şi mediatic. Este vorba de un fenomen care implică noi grupuri sociale şi se caracterizează prin policonsum. Tehnologia facilitează accesul şi permite implicarea unui număr crescând de consumatori, de cele mai multe ori tineri, care sunt mai familiarizaţi cu instrumentele informatice şi cu internet-ul.
Visul de a-şi schimba propria viaţă cu ajutorul jocurilor de noroc conduce de cele mai multe ori la consecinţe dezastruoase şi multe familii sunt adesea târâte într-un tunel fără nici o cale de ieşire. Mai mult decât atât, nu pot fi subestimate daunele grave cauzate jucătorilor online de lipsa contactului şi a interacţiunii sociale. Singurătatea şi invizibilitatea substanţială a jucătorilor caracterizează în general o dependenţă de neacceptat. Jocurile de noroc sunt un viciu care pare încă în mare măsură ascuns.
În poziţia mea anterioară de director general al unei instituţii de sănătate publică am inaugurat o clinică de specialitate pentru persoanele dependente de jocurile de noroc. Modelul propus de intervenţie s-a dovedit unul de succes deoarece tratamentul combină aspectul terapeutic cu cel de prevenire, cercetare şi reabilitare.
Trebuie să intervenim prin adoptarea unei poziţii comune asigurându-ne că toate formele de dependenţă fac obiectul unei guvernări riguroase. Nu a fost astfel cazul: mă refer acum la abuzul de droguri, alcool, tutun, dependenţele alimentare şi de internet.
Îmi pare rău că întrebarea adresată de mine împreună cu alţi 42 de deputaţi nu a fost încă supusă în plen atenţiei Parlamentului din cauza refuzului din partea stângii. Mă întreb astfel care sunt cu adevărat interesele Comisiei în ceea ce îi priveşte pe cei care au o problemă legată de dependenţa de droguri sau de o altă dependenţă dovedită şi cât de important este rolul luptei împotriva traficului de droguri în cadrul programului Comisiei.
Sylvana Rapti
(EL) Doamnă preşedintă, motivul pentru care ne simţim în siguranţă în Europa, motivul pentru care Europa funcţionează de atâta vreme este, in opinia mea, deoarece a respectat întotdeauna sensibilităţile naţionale. Veşnica dilemă care se naşte, aceea dacă primul şi ultimul cuvânt aparţin Europei sau statelor membre, este o problemă majoră iar un exemplu perfect îl reprezintă jocurile de noroc, cele de tip online în mod special. Internet-ul este un loc fascinant, dar în acelaşi timp conţine riscuri care sunt foarte greu de controlat. Mai mult, principiul concurenţei, care este pilonul pieţei interne, nu poate ignora probleme fundamentale de respectare a intereselor publice naţionale. Cred că scopul acestui echilibru este în mod clar reflectat în ambele hotărâri ale Curţii care, pe de o parte, înţelege şi apără conceptul de interes public, aşa cum este garantat de tradiţiile naţionale iar, pe de altă parte, formulează obiecţii aduse măsurilor disproporţionate care acţionează în cele din urmă împotriva cetăţeanului.
Având cunoştinţă de consultările desfăşurate la acest moment în cadrul Consiliului, aşteptăm să auzim cum va acţiona Comisia în vederea garantării autonomiei naţionale de acţiune şi a creării unei baze eficiente de cooperare, astfel încât problema de obicei şi problema de fraudă să poată fi combătute. În încheiere, permiteţi să vă felicit domnule comisar şi să vă spun că eu cred în tot ceea ce aţi spus în acest Parlament. Ascultându-vă spunând că sunteţi momentan în dezacord cu textul dar nu şi în spirit este un lucru pe care voi aştepta să-l văd pus în practică. Mult noroc!
Othmar Karas
(DE) Doamnă preşedintă, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, mai înainte de toate, bine aţi venit domnule comisar. Mă bucur să vă văd aici, aşezat pe acel scaun în mod special. În acest domeniu avem de-a face de facto, printre alte lucruri, cu punerea în aplicare a cadrului de reglementare a economiei sociale de piaţă.
Ne aflăm într-o relaţie tensionată. Pe de o parte, trebuie să înaintăm pe drumul de piaţă trebuind să punem în aplicare principiile pieţei interne. Pe de altă parte, nu putem să renunţăm la simţul nostru de răspundere. Tocmai de aceea trebuie să stabilim unele limite în domeniul pieţei jocurilor de noroc. Trebuie să ne asumăm responsabilitatea noastră. Nu putem permite oricui să facă ceea ce doreşte pe piaţa jocurilor de noroc mai mult decât putem pe piaţa financiară, după care să plătească societatea nota de plată. Avem de-a face de fapt cu probleme de educaţie, spălare de bani, infracţionalitate şi libertate în domeniul jocurilor de noroc. Aceste lucruri trebuie să ne unească.
Nici nu avem vreo definiţie clară. Tot vorbim despre jocuri de noroc, însă există mai multe jocuri de noroc diferite pentru care avem definiţii diferite. Prin urmare, salut anunţarea cărţii verzi, deoarece aceasta ne va permite să abordăm, în acelaşi timp, problematica definirii, problemele şi varietatea obiceiurilor naţionale individuale.
O abordare simplă din perspectiva pieţei interne nu este eficace în acest domeniu. Cu toate acestea, nu ar trebui să folosim o abordare pentru a o exclude pe cealaltă. Ne trebuie un cadru de reglementare la nivelul UE, pentru a nu ajunge să discutăm despre acest aspect în fiecare an. Statele membre şi diferiţii operatori sunt implicaţi împreună. Lucrând împreună, nu ar trebui să subminăm legislaţia statelor membre, ci să asigurăm siguranţa juridică pe piaţa europeană.
Pier Antonio Panzeri
(IT) Doamnă preşedintă, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, cunoaştem diferenţele dintre cadrele de reglementare din fiecare ţară, şi cunoaştem de asemenea că diversele interpretări ale jurisprundeţei europene şi naţionale conduc la un număr ridicat de infracţiuni şi dezbateri în cadrul statelor membre.
Lipsa unei politici la nivelul Uniunii Europene nu mai poate fi susţinută în perspectiva provocărilor aduse de natura transfrontalieră a serviciilor de jocuri de noroc online. În plus, răspândirea rapidă a internet-ului şi a comerţului electronic din ultimii ani a determinat creşterea în furnizarea de jocuri electronice precum şi apariţia ulterioară a problematicii transfrontaliere care rămâne nerezolvată.
Din acest motiv, am convingerea că instituţiile europene trebuie să răspundă la provocările comune, cum ar fi protecţia consumatorilor, în special a copiilor, şi de prevenire a infracţionalităţii şi a fraudei, dar şi la provocările legate de lupta împotriva furnizării ilegale şi neautorizate de servicii, împotriva cărora guvernele naţionale nu pot face faţă singure.
Prin urmare, Comisia trebuie să răspundă la cererile Parlamentului European şi să facă eforturi pentru a obţine un cadru normativ european. Trebuie să facă astfel prin a demonstra determinarea necesară. Domnule comisar, nu se pune la îndoială buna dumneavoastră intenţie şi de aceea vă spun că această consultare este o idee bună, ca şi cartea verde, cu condiţia să fie folosită pentru identificarea cadrului legislativ corect şi să nu fie doar un scop în sine. De cele mai multe ori, vechea comisie propunea prea multe cărţi verzi şi cărţi albe fără a se lua nicio decizie. În schimb, cred că v-aţi dat seama, domnule comisar, că avem nevoie de decizii şi nu doar de cuvinte.
Eija-Riitta Korhola
Doamnă preşedintă, analizând poziţiile pe care Curtea Europeană de Justiţie, Consiliul, Comisia şi Parlamentul le-au adoptat până acum cu privire la jocurile de noroc şi pariuri, eu aş trage următoarele concluzii. Practic, toate statele membre şi Parlamentul resping aplicarea principiilor ţării de origine şi de recunoaştere reciprocă în acest domeniu aparte şi sensibil. Curtea acceptă acest lucru, aşa cum s-a exprimat în mod explicit prin hotărârea sa din septembrie, anul trecut. Prin această sentinţă, Comisia pierde unul dintre argumentele principale pe care le-a folosit în toate cazurile de încălcare a dreptului comunitar.
Statele membre sunt libere să-şi stabilească propriile obiective de politică în ceea ce priveşte pariurile şi jocurile de noroc şi să definească în detaliu nivelul de protecţie pe care îl consideră corespunzător pentru cetăţenii lor. Consiliul şi Parlamentul cooperează de foarte mulţi ani. În 2006 şi 2007 ambele au căzut de acord asupra excluderii jocurilor de noroc şi a pariurilor din Directiva privind serviciile şi din Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale.
Raportul Schaldemose a dezvoltat anul trecut activitatea Consiliului desfăşurată sub Preşedinţia franceză iar regula a continuat şi sub Preşedinţia suedeză şi cea spaniolă. Am fost responsabilă, în cadrul raportului Schaldemose, de linia PPE şi personal împărtăşesc viziunea doamnei deputat.
Domnule comisar, doresc să vă întreb următoarele: sunteţi de acord cu părerea conform căreia Comisia ar trebui, până la urmă, să înceapă să ajute statele membre în lupta acestora împotriva tuturor ofertelor ilegale - altfel spus neautorizate, de jocuri de noroc, decât să consume timpul cu întrebări la care s-a răspuns deja? Dacă da, care va fi modul de abordare?
Bogusław Sonik
(PL) Doamnă preşedintă, nu există nici o îndoială că piaţa jocurilor de noroc online din Europa se dezvoltă în mod activ. Într-adevăr, mai bine de 40 % din piaţa mondială a jocurilor de noroc este concentrată în Europa, generând profituri în creştere. În ultimii patru ani, aceste venituri aproape s-au dublat: de la 6,5 miliarde de euro la 11 miliarde de euro. Aceste statistici ne permit să spunem că acest fenomen va continua să se răspândească, atât la nivel naţional, cât şi transfrontalier. Dezvoltarea pieţei serviciilor şi a internetului precum şi schimbările din atitudinea consumatorului cer o reacţie din partea Uniunii Europene. Lipsa de reglementări comunitare cu privire la jocurile de noroc online nu este decât un exemplu în care instituţiile nu numai că nu ţin pasul cu schimbările sociale, dar nici nu reacţionează la nevoile de schimbare a pieţei comune europene. Piaţa jocurilor de noroc aflată într-o dezvoltare dinamică, bazată pe contacte şi tranzacţii transfrontaliere, are nevoie de reglementări comune şi clare, pentru a minimiza riscul asociat cu frauda, spălarea de bani, aranjarea meciurilor şi dependenţa. Piaţa comună ar trebui să se bazeze pe reguli clare şi transparente, iar noi, mai presus de toate, ar trebui să protejăm consumatorii europeni împotriva acestor ameninţări.
Ar trebui să informăm consumatorii cu privire la eventualele consecinţe negative ale jocurilor de noroc online. Tinerii, aşa cum se menţionează în rezoluţia din martie, nu sunt îndeajuns de maturi pentru a face distincţia între concepte precum norocul, şansa şi probabilitatea de a câştiga. Trebuie să identificăm riscurile care duc la dependenţa faţă de jocurile de noroc care se dezvoltă la tineri. Tot mai mult, Comisia nu reuşeşte să ţină pasul, şi nu numai în acest caz, cu dezvoltarea extrem de rapidă a internetului şi a diferitelor activităţi online. Să fie oare unul din motive faptul că, în întregime, Comisia este compusă din oameni care au crescut într-un moment în care lumea electronică a afacerilor online nu făcea decât obiectul romanelor futuriste?
Comisia trebuie să înceapă să lucreze la un raport complet de analiză a tuturor aspectelor legate de corectitudine în jocurile de noroc şi toate consecinţele legale şi sociale asociate acestui fenomen. Este necesar un cod de practici clar definit la nivel european care să stabilească cele mai ridicate standarde şi să fie capabil să facă diferenţa între ceea ce este o concurenţa loială în jocurile sportive şi jocurile de noroc murdare.
Elena Oana Antonescu
Reglementarea pieţei jocurilor de noroc în Uniunea Europeană este o problemă delicată, indiferent dacă vorbim de jocurile convenţionale sau de cele on-line. Industria jocurilor de noroc on-line a luat amploare în ultimii ani, acesta fiind un domeniu în care se înregistrează profituri uriaşe. Există voci care susţin interzicerea lor şi voci care, dimpotrivă, consideră că această interzicere ar duce la sporirea acestor activităţi în contextul unei lipse de reglementare.
Atât Uniunea Europeană, cât şi statele membre au obiective comune în efortul pentru o mai bună reglementare a jocurilor de noroc: să protejeze minorii, să găsească rezolvarea problemelor de dependenţă, să instituie măsuri potrivite de supraveghere în ceea ce priveşte transparenţa şi regulile privind reclama, precum şi să prevină dependenţa şi utilizarea excesivă a jocurilor on-line.
În lipsa unei armonizări a legislaţiei, statele membre sunt libere să stabilească obiectivele politicii lor în domeniu şi să definească nivelul de protecţie urmărit. Deşi scopurile par să fie aceleaşi, rezolvarea problemei reglementării acestui domeniu nu este deloc uşoară. Nu putem nega însă realitatea - jocurile de noroc reprezintă o activitate economică importantă, care nu se supune în întregime regulilor pieţei interne. Nefiind restricţionate de bariere tehnice, acestea sunt accesibile într-un cadru transfrontalier şi înregistrează profituri de miliarde de euro.
Deciziile Curţii Europene de Justiţie nu apropie poziţiile celor cu opinii divergente asupra modalităţii potrivite de reglementare. Comisia se confruntă în continuare cu o realitate contradictorie: competenţa statelor membre de a reglementa acest domeniu şi plângerile înaintate de furnizorii de jocuri împotriva restricţiilor impuse la nivel naţional.
Nu sunt o susţinătoare a jocurilor de noroc on-line. Pot spune, mai degrabă, că sunt o oponentă a acestora, însă consider că trebuie să pornim de la realitatea existenţei acestor jocuri şi, de aceea, avem nevoie de elaborarea unei legislaţii armonizate, care să reglementeze activitatea operatorilor economici, dar mai ales să prevadă măsuri în sprijinul consumatorilor. Trebuie să ne asigurăm că jocurile de noroc on-line sunt abordate în mod responsabil, să asigurăm protecţia minorilor şi a celor vulnerabili, să prevenim dependenţa şi să evităm crima organizată
Tamás Deutsch
(HU) Urez, mai întâi, bun venit domnului comisar Barnier şi îi urez toate cele bune în eforturile sale. Doamnelor şi domnilor daţi-mi voie să rezum ceea ce am de spus în trei idei principale.
Mai întâi, în vremurile noastre, atunci când experţii spun că lumea noastră este dominată de mass media şi internet, nimeni nu poate să pună în discuţie cu adevărat jocurile de noroc şi mai ales cele de tip online, fără a ţine cont de implicaţiile relevante de natură socială, culturală, de asistenţă medicală şi sănătate mentală. Este de asemenea clar, aşa cum se precizează în decizia adoptată de către Parlament în urmă cu un an, că jocurile de noroc online au efecte dăunătoare evidente asupra societăţii. Este îndeajuns să menţionăm efectele legate de dezvoltarea de dependenţe, crima organizată şi spălarea de bani. Să nu uităm nici de efectele dăunătoare ale pariurilor sportive, deoarece chiar acum Europa este afectată de un scandal teribil legat de aranjarea de meciuri, legate din păcate de această dezbatere.
În al doilea rând, în opinia mea, ne înşelăm dacă credem că reglementarea jocurilor de noroc online reprezintă o problemă legată de piaţa liberă. Este mai degrabă o chestiune legată de protecţia consumatorului. După mine, reglementarea ar trebui să se concentreze pe probleme de protecţia consumatorului.
Şi nu în ultimul rând, permiteţi-mi să fac două propuneri. Este nevoie de o reglementare comună la nivel european, o reglementare care să se bazeze pe protecţia consumatorilor şi să se concentreze pe prevenire, pentru a împiedica dezvoltarea dependenţei, asocierea jocurilor de noroc online cu crima organizată si scandalurile legate de aranjarea de meciuri care pun în pericol activităţile sportive corecte. Nu în cele din urmă, este nevoie ca Uniunea Europeană să iniţieze o reglementare care să atingă şi chiar să depăşească graniţele Uniunii Europene, deoarece jocurile online reprezintă o problemă globală, iar eu cred că este o problemă pe care trebuie să o luăm în calcul.
Jim Higgins
Doamnă preşedintă, ca multe alte domenii de activitate, şi jocurile de noroc au beneficiat de o tehnologie avansată. Există şi avantaje şi dezavantaje. Avantajul este că îi facilitează pariorului obţinerea sau plasarea unui pariu. Acesta este practic un salariat cu venituri uriaşe pentru statele membre şi s-a deviat către zone imense. La început au fost doar cursele şi sporturile, iar acum avem un număr uriaş de alte domenii, cum ar fi previziunile politice. Aşa cum spunem în Irlanda, poţi să pariezi şi pe două muşte care se caţără pe un perete. S-a înregistrat aşadar, un avans imens în ceea ce priveşte domeniile acoperite de jocurile de noroc.
Dezavantajul este că, în acelaşi timp, avem fraudă, aranjarea meciurilor, haos social şi în familie, dependenţă de jocurile de noroc etc. S-a estimat că, numai în Marea Britanie - după spusele celor din asociaţia Pariorii Anonimi - există în jur de 600 000 de persoane dependente de jocurile de noroc, membre ai acestei asociaţii. Avem aceeaşi situaţie şi în Irlanda, iar peste tot în UE reprezintă o problemă comună.
Consider că trebuie să consultăm hotărârile CEJ care precizează că stabilirea de norme şi reglementări proprii ţine de fiecare stat membru în parte. Avem nevoie de o politică comună deoarece jocurile de noroc depăşesc graniţele. Acestea traversează întreaga Uniune Europeană. Consider că trebuie să revenim la recomandările admirabile din 10 martie 2009, deoarece merită să le mai analizăm o dată. De exemplu, deputaţii solicită statelor membre să coopereze îndeaproape pentru a rezolva problemele de ordine socială şi politică care rezultă din jocurile de noroc online transfrontaliere. În al doilea rând, trebuie să protejăm consumatorii împotriva fraudei, iar pentru aceasta este nevoie de o poziţie comună. În al treilea rând, trebuie să existe o reglementare comună cu privire la promovarea publicitară şi prevederile jocurilor de noroc online. În ultimul rând, dar în nici un caz cel din urmă, în ceea ce priveşte creditarea, ar trebui să avem o valoare maximă de credit şi, cu siguranţă, referitor la vârstă, ar trebui stabilită o restricţie de vârstă.
Dl Panzeri a menţionat mai devreme - şi are dreptate - că discutăm mult despre rezoluţii şi recomandări şi sunt cu toate lăudabile dar, la sfârşitul zilei, ceea ce trebuie să facem este să le transpunem în acţiuni. Altfel, nu sunt altceva decât aspiraţii. Vorbim aşadar despre acţiune şi despre calendar. Tocmai de aceea aştept cu nerăbdare răspunsul Comisiei.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Probabil că nimeni nu ar avea nimic de spus împotriva faptului că jocurile de noroc, ca şi alte forme de dependenţă, cauzează probleme sociale grave care afectează nu doar jucătorul, ci şi întreaga societate. Aceasta este o problemă complexă.
Datorită răspândirii rapide a accesului la internet în cadrul lumii noastre globalizate, şi-a făcut apariţia o nouă formă semnificativă de dependenţă, dependenţa de jocurile online. În cei paisprezece ani din 1996, piaţa jocurilor de noroc a crescut dramatic. Pe măsură ce se dezvoltă piaţa, cresc şi veniturile provenite din jocurile de noroc din lume. Până când nu vom stabili un sistem comun al Uniunii Europene pentru reglementarea jocurilor de noroc online, singurii care se vor bucura la vederea acestor cifre vor fi reprezentanţii societăţilor de jocuri de noroc online.
Curtea Europeană de Justiţie spune că serviciile legate de jocurile de noroc pot beneficia de libera circulaţie şi că responsabilitatea reglementării acestora aparţine statelor membre, luând în considerare valorile şi tradiţiile acestora. Lituania, de exemplu, este încă unul din acele state din Uniunea Europeană în care jocurile de noroc online sunt interzise. Cu toate acestea, libera circulaţie a serviciilor asigură oportunitatea de a juca, de a avea acces liber la jocurile de noroc online şi chiar dacă vom interzice jocurile noroc în întreaga Uniune Europeană, tot nu vom fi protejaţi de jocurile de noroc înregistrate în alte părţi ale lumii. De aceea, este necesar să stabilim un sistem comun în Uniunea Europeană care să reglementeze jocurile de noroc online, luând în considerare protejarea grupurilor de risc, cu o atenţie deosebită pentru protejarea minorilor şi controlul tranzacţiilor.
În ceea ce priveşte minorii, aceştia nu devin dependenţi doar de jocurile de noroc care implică banii, în multe cazuri fiind vorba de jocuri cu caracter şi conţinut agresive, iar acest lucru reprezintă de asemenea o mare problemă.
Situaţia este aproape identică cu problema emisiilor de CO2 pe care am dezbătut-o atât de des. Internetul nu are graniţe, aşa că dacă vom avea norme şi prevederi diferite în ceea ce priveşte jocurile de noroc, va fi la fel ca în cazul problemei legate de schimbările climatice; multe discuţii şi, din păcate, puţine rezultate.
Piotr Borys
(PL) Doamnă preşedintă, doresc să adresez o întrebare Comisiei în contextul întrebărilor adresate de colegul meu Dl Nitras, care nu poate fi prezent, azi, din cauza unor probleme pe care le-a întâmpinat încercând să ajungă la Strasbourg. Mai întâi, aş dori să întreb Comisia dacă poate să comenteze cu privire la recentele schimbări legislative din statele membre în contextul hotărârilor comune ale Curţii Europene de Justiţie. În al doilea rând, mai are în vedere Comisia adoptarea unor măsuri legale de introducere a unor cadre comune care ar reglementa tranzacţiile legate de jocurile de noroc online, care să aibă în vedere în special protecţia consumatorilor şi combaterea dependenţei de jocurile de noroc, precum şi prezenţa crescândă a crimei organizate într-un sistem care nu este verificat şi controlat în mod corespunzător?
În această privinţă, Comisia este de acord că, în ciuda reglementărilor comune ale UE în vigoare la această dată, statele membre nu sunt încă în măsură să-şi tempereze cetăţenii în a utiliza jocurile de noroc, în ciuda folosirii interdicţiilor, de exemplu? În acest sens, se pare că reglementările legale nu sunt adaptate la situaţia actuală şi la piaţa serviciilor de internet aflată în proces de dezvoltare. Prin urmare, întrebarea mea se reduce la: ce acţiuni intenţionează Comisia Europeană să ia în acest domeniu pentru a stabili, poate, un cadru legal comun, uniform pentru toate statele membre?
Toine Manders
(NL) Doresc să-l felicit pe comisarul Barnier cu ocazia numirii sale ca membru al Comisiei şi, de asemenea, să-i urez bun venit aici, deoarece avem o agendă bogată.
Directiva privind serviciile sau "Directiva Bolkestein", care s-a discutat aici, excludea în mod expres jocurile de noroc. Personal, regret acest lucru deoarece înseamnă că nu am îndrăznit să recunoaştem că acestea reprezintă o problemă pentru consumatori, şi cred că a fost investigată de acele guverne care erau doar prea dornice să continue să le considere drept monopol pentru statele membre. Rezultatul a fost un mozaic legislativ care duce acum la o mare incertitudine juridică. Acest lucru este regretabil şi are legătură cu o lipsă de curaj, chiar şi în ceea ce ne priveşte, în a analiza problemele în profunzime. Pentru că, dacă ai o problemă dar nu o analizezi, e ca şi cum ţi-ai ascunde capul în nisip ca struţii. Şi totuşi, acestea sunt probleme reale deoarece organizaţiile care furnizează servicii de jocuri de noroc caută în mod constant noi oportunităţi.
Legislaţia noastră actuală se bazează pe frontiere fizice, în timp ce noi am ajuns de mult în era frontierelor virtuale. De aceea, consider că trebuie să adoptăm o abordare la nivel european în privinţa jocurilor de noroc online, să introducem o legislaţie mai clară, să implicăm furnizorii în această acţiune şi să ne asigurăm de protecţia consumatorilor şi de excluderea organizaţiilor infracţionale. Dar asta înseamnă, de asemenea, că trebuie să îndrăznim să renunţăm la situaţia în care guvernele menţin un monopol în baza hotărârilor Curţii Europene de Justiţie (CEJ) care stipulează că "monopolurile sunt permise atâta timp cât duceţi o politică restrictivă”; această situaţie începe să scape total de sub control.
CEJ precizează de asemenea acest lucru în mod regulat, şi consider că trebuie să avem curajul să luăm măsuri legislative severe care să elimine excesele şi folosirea abuzivă a jocurilor de noroc; nu doar pentru binele cetăţenilor noştri, ci şi pentru a exclude organizaţiile infracţionale. Sper că veţi reuşi, domnule comisar Barnier: vă aşteaptă o sarcină grea şi vă doresc mult succes.
Poate că - şi acesta este ultimul meu comentariu, doamnă preşedintă - este deja un lucru deosebit pentru dumneavoastră faptul că aţi încurajat Parlamentul prin atenţia acordată punerii în aplicare a Directivei privind serviciile; am auzit multe comentarii pozitive în această privinţă.
Franz Obermayr
(DE) Doamnă preşedintă, în cauza C-42/07, Curtea Europeană de Justiţie a examinat dacă Portugalia a încălcat sau nu legislaţia UE prin interzicerea jocurilor de noroc online. Portugalia interzisese societăţilor să mai ofere jocuri de noroc pe internet. Societăţile afectate de această interdicţie, respectiv BWin şi Liga Portuguesa de Futebol Profissional, au mers în instanţă şi şi-au apărat cauza până la CEJ. Principalul argument a fost acela că Portugalia, ca urmare a acestui fapt, a încălcat libertatea de a furniza servicii şi că, în fond, oricărui antreprenor ar trebui să i se permită să presteze servicii transfrontaliere. În plus, orice cetăţean al UE ar trebui să fie liber în a primi servicii, aceasta fiind o formă pasivă de libertate.
Totuşi, în ceea ce priveşte conţinutul său, libertatea de a furniza servicii include şi interzicerea discriminării, ceea ce înseamnă că statului nu îi este permis să pună furnizorii străini de servicii pe o poziţie mai puţin favorabilă decât pe cei interni. Pe de altă parte, libertatea de a furniza servicii conţine şi o interzicere a restricţiilor, ceea ce înseamnă că orice acţiune care nu este în sine discriminatorie, dar este menită să obstrucţioneze intrarea unor societăţi externe pe piaţă, este, bineînţeles, interzisă. În mod interesant, CEJ a respins această solicitare, argumentând că libertatea de a furniza servicii poate fi restricţionată atâta timp cât pune în pericol interesul public, deoarece este necesar să se combată frauda, să se garanteze protecţia consumatorilor şi să se prevină dependenţa de jocurile de noroc.
Dependenţa de jocurile de noroc este în acest moment o problemă majoră. Numai în Germania, 200 000 de persoane au fost în mod oficial considerate ca dependente de jocurile de noroc, iar tinerii cad pradă, din ce în ce mai mult, acestei dependenţe. Un studiu a arătat că persoanele încep să joace încă de la 13 ani. Pe de altă parte, iar noi suntem familiarizaţi cu această problemă, operatorii privaţi care se conformează cerinţelor riguroase şi folosesc proceduri corespunzătoare de protecţie a consumatorilor sunt excluşi în mod categoric de pe piaţă, în timp ce, monopolurilor de stat le este permis să evite concurenţa comunitară, ceea ce le oferă astfel un avantaj mai mare pe piaţă.
Sper ca această situaţie dificilă şi polarizată va fi luată în considerare în stabilirea unui nou cadru de reglementare, iar Comisia va include aceste chestiuni importante pe care le-am adus în discuţie.
Giovanni Collino
(IT) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, mai întâi doresc să urez comisarului Barnier o activitate cât mai bună, deoarece avem nevoie de aşa ceva.
Jocurile noroc, prin propria natură, au implicaţii psihologice pentru fiecare jucător şi afectează aspecte culturale şi de comportament ale fiecărei societăţi. Având în vedere riscurile pe care le presupun jocurile de noroc, recenta hotărâre a Curţii Europene de Justiţie, care acordă fiecărui stat membru dreptul de a-şi stabili propriile norme în materie de pariuri şi jocuri de noroc online, este una sensibilă.
Hotărârea privitoare la Liga Portuguesa confirmă faptul că Uniunea Europeană este reglementată intern de 27 de norme diferite, în baza cărora fiecare stat a decis să legifereze. Această situaţie este în contradicţie totală cu aplicarea legislaţiei privind piaţa internă, cu industria jocurilor de noroc şi cu armonizarea la nivel european.
O ofertă care nu este strict reglementată ar avea un impact negativ asupra nevoilor şi comportamentului cetăţenilor UE, iar aici mă refer în special la grupurile cele mai vulnerabile şi la tineri.
Vă solicităm dumneavoastră, domnule comisar Barnier, să luaţi măsuri pentru a crea un cadru de reglementare care să clarifice responsabilităţile operatorilor şi să stabilească principiile comune şi un cod de conduită pentru aceştia, cu scopul de a-i proteja pe toţi acei cetăţeni europeni care au o pasiune pentru jocurile de noroc online.
Milan Zver
(SL) Domnule comisar, vă urez mult succes în noua dumneavoastră activitate.
Jocurile de noroc reprezintă o formă contemporană de dependenţă. Cu toţii cunoaştem acest lucru; este o modalitate a omului modern de a fugi de realitate. Dar jocurile de noroc online sunt o realitate pe care noi, ca politicieni, trebuie să o înfruntăm şi pentru care trebuie să găsim cea mai bună soluţie posibilă. Pe de o parte, trebuie să apărăm principiile pe care se bazează Uniunea Europeană, precum libera circulaţie a serviciilor, iar pe de altă parte, trebuie să protejăm consumatorii.
Dar în ce direcţie să ne îndreptăm totuşi? Dacă lăsăm prea multă putere în mâinile administraţiilor naţionale din statele membre, nu cred că vom elimina toate dezavantajele jocurilor de noroc online. Şi nici nu vom eradica spălarea banilor sau alte activităţi infracţionale din jurul acestora.
Nu vom reuşi, în special, să eliminăm monopolurile, deoarece operatorii dedicaţi îşi vor îndeplini cu siguranţă acest rol în cadrul frontierelor naţionale. Personal, sunt împotriva protecţionismului când este vorba de jocurile de noroc şi mi-aş dori să văd că această carte verde a dumneavoastră rezolvă efectiv această problemă în beneficiul tuturor, atât al consumatorilor şi administraţiilor naţionale cât şi al principiilor de bază ale Uniunii Europene.
Ilda Figueiredo
(PT) Doamnă preşedintă, domnule comisar, iată-ne având de-a face cu o chestiune de o mare importanţă în apărarea intereselor cetăţenilor şi protejarea împotriva riscurilor de fraudă atât de comune în jocurile de noroc, inclusiv în jocurile de noroc online.
Statele membre trebuie să-şi păstreze autonomia şi totala legitimitate de a legifera în toată această zonă de control asupra jocurilor de noroc, conform tradiţiilor propriilor ţări şi să asigure un nivel de protecţie mai adecvat pentru consumatori şi interesele cetăţenilor, inclusiv investiţii în domeniul social, aşa cum se întâmplă în Portugalia.
Prin urmare, aici nu poate fi vorba de aplicarea unor reguli de concurenţă şi de libertate în a furniza servicii. Nu avem de-a face cu un tip normal de servicii, fiind vorba de un joc cu implicaţii serioase în vieţile cetăţenilor. Tocmai de aceea, domnule comisar, noi sperăm că veţi ţine cont de această poziţie în măsurile pe care le veţi pregăti, recunoscând întreaga legitimitate a statelor membre de a continua să legifereze de această dată.
Seán Kelly
(GA) Doamnă preşedintă, vă mulţumesc că îmi daţi ocazia de a spune câteva cuvinte cu privire la această problemă internaţională majoră.
Jocurile de noroc - şi jocurile de noroc online în special - reprezintă o formă de dependenţă ascunsă şi, spre deosebire de alte dependenţe importante ca abuzul de droguri şi de alcool, aici nu există manifestări fizice evidente ale bolii. În al doilea rând, jocurile de noroc online reprezintă de asemenea o nouă generaţie de dependenţă şi este prezentă în mod special în rândul tinerilor care deţin mult mai multe cunoştinţe digitale decât părinţii lor, fiind astfel dincolo de limita de detectare şi, în consecinţă, de protecţie.
De aceea, salut publicarea iminentă a cărţii verzi, care trebuie să abordeze trei lucruri: mai întâi, să stabilească datele cu privire la răspândirea fenomenului jocurilor de noroc - spre exemplu, în oraşul meu care are 10 000 de locuitori erau doar două case de pariuri în urmă cu câţiva ani, iar acum sunt 18. În al doilea rând, odată ce vom avea datele, avem nevoie de un program educaţional pentru tineri, părinţi şi profesori, iar în al treilea rând de o legislaţie care să se aplice tuturor ţărilor.
GA Domnule comisar, vă urez mult succes în această activitate importantă.
Andreas Mölzer
(DE) Doamnă preşedintă, în cadrul discuţiilor dacă jocurile de noroc online ar trebui să fie rezervate doar monopolurilor, dacă acestea ar trebui să facă obiectul autorizării sau dacă ar trebui interzise cu totul, personal cred că nu trebuie să uităm de creşterea dramatică a cazurilor de dependenţă de jocurile de noroc. Este cunoscut faptul că în cazinouri, crupierii sunt instruiţi psihologic să identifice jucătorii cu un comportament înclinat spre dependenţă. Dacă este cazul, acestora li se poate interzice să joace. De la sporirea imensă a ofertei de jocuri de noroc online, problema legată de dependenţă s-a mutat într-adevăr treptat spre internet. Aceasta pune în pericol relaţiile dintre indivizi, activitatea şi sănătatea şi poate duce la acumularea, pe nesimţite, a unor datorii de mii de euro.
Protejarea tinerilor este o altă problemă legată de acest aspect. Totuşi, interzicând tinerilor de a mai juca nu ne va duce la nici un rezultat. Un studiu a arătat că un elev din zece din Hamburg, cu vârsta între 14 şi 18 ani, joacă ilegal, pe bani, pe internet, fie poker online, fie la pariuri sportive. Nu ar trebui să uităm că, în plus faţă de soarta tragică a celor afectaţi şi a familiilor lor, există şi un cost plătit de comunitate.
Preşedinta
Domnule comisar, permiteţi-mi mai întâi să vă urez bun venit, deoarece nu am deschis eu dezbaterile şi, în plus, să vă dau cuvântul pentru a răspunde acestor întrebări numeroase.
Michel Barnier
Doamnă preşedintă, vă mulţumesc pentru cuvintele de bun venit şi vă mulţumesc tuturor pentru urările de bine şi încurajare din partea dumneavoastră. Aşa cum aţi înţeles - şi am mai spus acest lucru în faţa Parlamentului - îmi încep această sarcină nouă pe care Preşedintele Barroso mi-a încredinţat-o cu multă determinare şi hotărâre. Voi rămâne chiar puţin idealist. Cred că idealurile creatoare există cu adevărat, mai ales atunci când vine vorba de un proiect european.
Întrebarea adresată foarte clar de domnul Harbour mai devreme, şi întrebările domnului Schwab, doamnei Gebhardt, doamnei Rühle şi domnului de Jong, în special, se contopesc în următoarea: va da Comisia Europeană, de această dată, dovadă de determinare şi iniţiativă altfel decât prin proceduri de încălcare a dreptului comunitar?
Doamnelor şi domnilor, nu vă lăsaţi înşelaţi. Bineînţeles, mă aflu în funcţie de 48 de ore. Aşa că vă rog să ne acordaţi timp, atât mie cât şi colegilor mei, să lucrăm şi să vă prezentăm lucrurile în mod serios. Dar este vorba de o nouă abordare despre care doresc să vă vorbesc, şi asta dintr-un motiv foarte important pentru mine. Mulţi dintre dumneavoastră au spus-o - inclusiv domnul Karas, doamna Gebhardt şi doamna Figueiredo puţin mai înainte - că aici nu este vorba despre un serviciu ca şi celelalte. Din acest motiv, sunteţi îndreptăţiţi să aşteptaţi această nouă abordare din partea Comisiei, începând cu această consultare pe care v-am propus-o.
La această oră, statele membre sunt libere să decidă cum abordează această chestiune, atâta timp cât se conformează Tratatului. Toate statele membre consideră că jocurile de noroc trebuie reglementate cu grijă, ţinând cont de riscurile pe care le ridică pentru societate, riscuri pe care, de altfel, raportul doamnei Schaldemose - pe care l-am citit cu multă atenţie şi interes - le descrie extrem de explicit.
Activitatea Consiliului a pus în lumină şi divergenţa semnificativă de opinii, tradiţii şi practici care există. Ceea ce eu am observat este că, de când au ales să retragă jocurile de noroc din domeniul de aplicare a Directivei privind serviciile în 2006, statele membre nu au fost consultate de către Comisie asupra unei iniţiative europene. Iată ce urmează a fi schimbat. În ceea ce mă priveşte, împreună cu echipele mele, voi urmări îndeaproape lucrările grupului de lucru al Consiliului. Ştiu, de asemenea, că multe din statele membre solicită restricţionarea domeniului de aplicare a propunerii de directivă privind drepturile consumatorilor. Confirm deschiderea Comisiei la soluţii alternative la procedurile de încălcare a dreptului comunitar.
Pentru a găsi drumul cel bun, voi prezenta un document de politică. Chiar eu am pronunţat cuvintele "carte verde”, dar pentru aceasta trebuie să verific conţinutul şi programul de lucru al Comisiei şi să discut cu colegii mei. Noi vom prezenta, totuşi, un document de politică pentru a structura viitoarele discuţii asupra acestei chestiuni. Această chestiune este, doamnelor şi domnilor, una de coordonare europeană nouă şi hotărâtă.
Bineînţeles că avem şi o dimensiune economică, dar repet că nu este singura în ceea ce mă priveşte. Mai sunt şi alte subiecte grave care ridică o provocare de interes general în egală măsură. Domnul Creutzmann, domnul Kirkhope, domnul Paška - nu pot numi pe toţi cei care au luat cuvântul, dar mi-am notat cu atenţie ceea ce au spus diferiţii coordonatori ai grupurilor în numele dumneavoastră.
Una dintre aceste întrebări, una dintre aceste provocări, este infracţionalitatea transfrontalieră. Putem combate oare această infracţionalitate fără o abordare europeană? Cred că este imposibil. În plus, dacă nu adoptăm o abordare europeană pentru jocurile de noroc online, nu vom face nici un progres spre o piaţă internă pentru e comerţul electronic.
În ceea ce priveşte jocurile online, va trebui, cel puţin, să consolidăm cooperarea dintre autorităţile naţionale care reglementează jocurile în Europa. Acesta este, de altfel, unul dintre subiectele studiate de grupul de lucru al Consiliului, şi iată de ce, asupra acestui subiect ca şi asupra celorlalte, Comisia va lucra împreună cu statele membre.
Cred că dincolo de a asculta opinia statelor membre, ceea ce voi face personal, voi continua, aşa cum am procedat şi de dimineaţă, să ascult ce se va spune în Parlament - chiar dacă am înţeles clar că există grupuri în Parlament cu opinii diferite care nu sunt tot timpul coerente, deoarece sunt conştient de linia majoritară din Parlament. Voi asculta Parlamentul şi toate părţile interesate precum şi asociaţiile din cadrul acestei consultări pentru o coordonare europeană mai bună. În orice caz, aceasta voi propune colegilor mei comisari în zilele care urmează.
Am evocat, doamnă preşedintă, provocările şi încercările şi voi încheia tot cu acestea. Bineînţeles, printre problemele cu care se confruntă societatea se numără problema dependenţei - una extrem de importantă, care a fost pusă în evidenţă de către raportul dumneavoastră - şi problema minorilor. Trebuie stabilite limite stricte pentru ca minorii să nu poată să joace; toate statele membre lucrează la această problemă, dar într-o formă dezorganizată. De aceea, referitor la această idee, cred că este nevoie de o coordonare europeană.
Pentru a face o treabă bună, trebuie mai întâi să înţelegem corect, motiv pentru care accept solicitarea multora dintre dumneavoastră pentru ca documentul de politică al Comisiei să conţină, în plus faţă de cifrele menţionate mai devreme, date şi statistici de încredere. Mă voi strădui deci - iar aceasta este ceea ce doamna Stihler sau doamna McGuinness au solicitat mai devreme în special - să mă asigur că documentul Comisiei, în plus faţă de orientările politice clare - ceea ce nu înseamnă doar cuvinte, ci şi propuneri de decizii - conţine mai presus de toate un diagnostic cât mai precis posibil cu privire la toate aceste aspecte.
Permiteţi-mi, doamnă preşedintă, un ultim cuvânt cu privire la un subiect care este de asemenea legat de această problemă a jocurilor, şi anume, finanţarea sportului. Spun acest lucru de altfel, din perspectiva unei persoane care şi-a consacrat 10 ani din viaţă organizând activităţi sportive. Suntem cu doar câteva zile înainte de deschiderea Jocurilor Olimpice de la Vancouver şi am avut onoarea de a fi copreşedinte al unui comitet de organizare a Jocurilor Olimpice. Ştiu de aceea, că organizarea marilor evenimente sportive costă bani şi că, undeva, reţelele de finanţare sunt legate de jocurile de noroc.
Tocmai din acest motiv, de altfel, multe din statele membre care finanţează sportul prin aceste jocuri doresc să păstreze practicile sau legislaţiile naţionale. În prezent, Comisia elaborează un studiu asupra finanţării în domeniul sportului pentru a înţelege mai bine toate aceste preocupări. Va avea loc şi o conferinţă săptămâna viitoare la Bruxelles şi, în documentul de politică pe care vi-l voi prezenta, ne vom referi şi la aceste reţele de finanţare a evenimentelor şi a sportului prin intermediul jocurilor.
Doamnelor şi domnilor, v-am ascultat cu mare atenţie şi vă sunt recunoscător pentru diversitatea şi calitatea discursurilor dumneavoastră. Vă voi asculta în continuare. Voi consulta, în plus şi împreună cu Parlamentul, toate părţile interesate. Prin urmare, vă dau întâlnire nu mai târziu de această toamnă, pe baza acestui document de politică, fără îndoială o carte verde, sub rezerva acordului din partea Colegiului, pentru a atinge acest scop de a avea mai multă consecvenţă şi de a stabili această formă minunată de coordonare la nivel european.
Preşedinta
Vă mulţumesc foarte mult, domnule comisar, pentru acest răspuns complet şi încurajator.
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Sławomir Witold Nitras  
Chiar la început, aş dori să vă atrag atenţia asupra importanţei jocurilor de noroc online în lumea de azi. În dezbaterea care are loc chiar acum, avem de-a face cu mai multe chestiuni care, în opinia mea, ar trebui rezolvate cât mai curând posibil, de preferinţă la nivel comunitar. În hotărârea sa, Curtea Europeană de Justiţie a precizat că reglementarea legislaţiei în domeniul jocurilor de noroc ţine de statele membre şi că acestea din urmă intensifică legislaţia în acest domeniu. Nu numai în Polonia, ci şi în alte ţări, se aud voci care spun că ar trebui să limităm semnificativ oportunităţile de a practica jocuri de noroc pe internet. În opinia mea, acesta este un pas în direcţia corectă, menit să conducă la introducerea unei legislaţii clare şi uniforme, incluzând principii de securizare a internetului. Pe de altă parte, jocurile online de noroc sunt practicate deseori în afara teritoriului unei singure ţări. Acest lucru are consecinţe grave, nu numai juridice dar şi financiare. Întrebarea referitoare la ce jurisdicţie ar trebui să se aplice şi în ce măsură ar trebui aplicată, rămâne fără răspuns. Sunt de părere că, din moment ce unul din rolurile fundamentale ale Uniunii Europene este acela de a asigura securitatea cetăţenilor săi, aceasta ar trebui să introducă reglementări la nivelul UE şi să asigure punerea în aplicare efectivă a acestora.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 11.25 şi reluată la ora 12.00)
