Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Elena Băsescu
(RO) Vi välkomnar undertecknandet av avtalet om Nabucco-projektet den 13 juli i Ankara. Gas är dock inte den enda tillgängliga energikällan för EU:s stater. Vi måste använda samma tillvägagångssätt när det gäller att förse Europa med råolja genom att främja en sydlig korridor.
Vi har ett förslag framför oss som kan få lika stor strategisk betydelse som Nabucco. Jag talar då om oljeledningen mellan Constanţa och Trieste. Denna ledning ska användas för att transportera olja från oljefälten i kaspiska havet via den georgiska terminalen i Supsa, och fortsätta med en ledning via Constanţas hamn direkt till Trieste.
Enda sättet att garantera en tryggad energiförsörjning för våra stater och medborgare är att diversifiera försörjningskällorna och transportvägarna för olja och gas. Med detta i åtanke har Rumänien börjat utveckla en hamnterminal i Constanţa som ska kunna ta emot flytande naturgas som sedan ska distribueras till andra konsumenter i EU.
Marc Tarabella
(FR) Herr talman! Jag vill utnyttja den minut i talarstolen vi fått oss tilldelade för att fästa er uppmärksamhet på de positiva konsekvenserna av det irländska folkets ja till konstitutionsfördraget, som alla här i kammaren väl känner till. Denna omröstning innebär att vi kommer att få medbestämmande, framför allt i ett utskott som jordbruksutskottet, men även i parlamentet och i plenum. Parlamentet kommer därmed på jämställd fot med rådet, vilket naturligtvis innebär ett stort framsteg för demokratin.
Jag vill ta tillfället i akt och påpeka att eftersom en överväldigande majoritet av våra irländska vänner i dag sagt ja till konstitutionsfördraget och Polens president - enligt vad talmannen just sade - också är på väg att underteckna fördraget behövs det nu bara ett ja från Tjeckiens president. Jag skulle därför vilja att alla kollegor från de olika politiska grupperna med utgångspunkt från sina respektive kompetensområden med förenade krafter försöker förmedla budskapet till sina tjeckiska motparter att detta fördrag verkligen måste undertecknas, särskilt som det tjeckiska parlamentet redan har sagt ja. Det enda presidenten nu behöver göra är att underteckna dokumentet och på så sätt bana väg för demokratin i landet, och på samma gång föra demokratin framåt i Europa.
Luigi de Magistris
(IT) Herr talman! Jag vill ta upp tragedin i Messina - som Europaparlamentets talman redan har påmint oss om i dag - och det dussin dödsoffer som krävts. Så har alltså ännu en tragedi rapporterats i Italien. Premiärministern har till och med förklarat att tragedin var förutsägbar. Det är möjligt att den var förutsägbar, men inget gjordes för att förhindra den. Inget gjordes eftersom området styrs av cement, av cementmaffian, av skogsmaffian och deras skogsbränder.
Det som Europaparlamentet framförallt borde fokusera på är hur offentliga medel och det stöd som beviljas av Europeiska unionen kan investeras i en annan typ av regional utveckling för att se till att återuppbyggnadsarbetet genomförs på ett korrekt sätt och att den omfattande miljöförstöringen åtgärdas. Alltför ofta hamnar dessa offentliga medel i fickorna på kriminella organisationer, korrupta politiker och maffian.
Under denna mandatperiod måste vi därför fokusera på vad som händer med de offentliga medlen, som verkligen bör användas till att återställa naturen, skydda naturtillgångarna, generera en miljövänlig ekonomisk utveckling och skapa sysselsättning. Det får inte bli fler fruktansvärda tragedier som den i Messina.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Jag vill tala för den polska minoriteten i Litauen, som på den senaste tiden utsatts för diskriminering. Det är en plågsam paradox att Litauens polacker, som i vissa regioner utgör en majoritet av medborgarna, hade det bättre innan Litauen gick med i EU än nu, när Litauen är en EU-medlemsstat.
De lokala myndigheterna i Šalčininkairegionen har fått en tidfrist fram till den 14 oktober för att ta bort gatuskyltar på polska, vilket strider mot EU-normer och den europeiska konventionen om kommunalt självstyrelse. I mars 2008 begränsades det polska undervisningssystemets verksamhetsfrihet genom litauisk lag. På bara ett och ett halvt år har fyra skolor med sammanlagt 45 klasser stängts, och ytterligare 107 klasser hotas av nedläggning. Personer med polska efternamn tvingas ändra dem så att de blir mer lika litauiska. Dessutom har många polacker fortfarande inte återfått egendom som beslagtagits av kommunisterna, av Sovjetunionen, efter 1939 eller efter 1944.
Jag vädjar till Europaparlamentet att försvara polackerna i Litauen i enlighet med EU:s normer för mänskliga rättigheter och minoriteternas rättigheter.
João Ferreira
(PT) Herr talman! Optimistiska deklarationer hörs nu om att slutet på krisen börjar närma sig. Tyvärr motsägs detta av verkligheten varje dag. Situationen i norra Portugal är ett exempel. Bara i Bragadistriktet har minst tio företag lagts ned under de senaste veckorna, och över 300 arbetstagare har blivit arbetslösa. Många fler hotas av nedläggning.
Situationen är särskilt allvarlig i textil- och beklädnadsbranschen, en av de sektorer i EU som drabbats värst av världshandelns ökande liberalisering. I detta tragiska läge är det bråttom att hitta lösningar som skiljer sig från de politiska riktlinjer som orsakat problemen.
Skyddsåtgärder måste införas inom framför allt de branscher som medlemsstaterna anger, för att vi ska kunna bevara och främja sysselsättningen och företagens överlevnad. Sedan måste vi gå vidare genom att inrätta ett gemenskapsprogram till stöd för textilbranschen med adekvata resurser som särskilt inriktas på de minst gynnade regionerna som är beroende av denna bransch - en fråga som redan behandlats i en resolution här i parlamentet.
Paul Nuttall
(EN) Herr talman! Jag vill ta upp frågan om att glödlampan har förbjudits i Europeiska unionen med hjälp av smussel och odemokratiska metoder. Genom det ursprungliga direktivet överlämnades genomförandeåtgärderna till Europeiska kommissionen, vilket i praktiken betydde att regelverket gick igenom utan att den här parodiska församlingen eller mitt riktiga parlament i Westminster samtyckte. Förbudet snickrades ihop av den politiska eliten och med en tyst överenskommelse.
Folket blev förbigånget, men Europeiska unionen är ju mycket bra på att förbigå folket. Titta bara på vad som hände med Lissabonfördraget. Det tilläts hända, tyvärr med bistånd från det brittiska konservativa partiet, som är doktor Jekyll och mister Hyde i brittisk politik när det handlar om EU. De säger en sak i Storbritannien och reser sedan hit och gör raka motsatsen i utskotten.
Avslutningsvis vill jag säga att den brittiske utrikesministern Sir Edward Grey inför första världskrigets utbrott var rädd att alla ljus skulle släckas i Europa. Gratulerar, Europeiska unionen! Med din fixering vid den ovetenskapliga kulten om av människan framkallade klimatförändringar bevisar du att Sir Edwards olycksaliga profetia var korrekt.
Krisztina Morvai
(EN) Herr talman! Det har talats en hel del om Lissabonfördraget och hur det ökar solidariteten mellan européerna i dag. På det ungerska folkets vägnar vill jag nu påkalla er solidaritet, för enligt tillförlitlig information från högt uppsatta källor inom den ungerska polisen som bryr sig om människorättsfrågor kommer den ungerska polisen återigen att använda massivt våld mot det ungerska folket i samband med demonstrationer och minnesstunder på den tredje årsdagen av den så kallade blodiga måndagen 2006 (den 23 oktober).
Jag vill uppmana Europaparlamentets ledamöter att hjälpa oss och komma till Budapest den dagen som människorättsobservatörer. Jag hoppas att era väljare också ber er att göra det. Läs på om brott mot mänskliga rättigheter och brutala massinsatser från polisens sida på Internet, och se till att det aldrig kan hända igen. Kom och visa den solidaritet som har nämnts så ofta i dag.
György Schöpflin
(HU) Jag vill ta upp frågan om den slovakiska språklagen, som lett till allvarliga diskussioner ända sedan den antogs. Under de senaste veckorna har farhågorna visat sig berättigade, även om de påföljder som lagen föreskriver ännu inte har tillämpats. Landets regeringstjänstemän har fått order om att endast tala slovakiska. Detta innebär att posttjänstemän, brandmän och poliser som har ungerska som modersmål inte längre får använda sitt eget språk på arbetstid.
Om jag alltså skulle tilltala en polis i Slovakien på ungerska måste han svara mig på slovakiska, även om ungerska är hans modersmål och oavsett det faktum att jag inte kommer att förstå vad han säger. Detsamma händer förresten om jag försöker tala engelska. Jag föreslår att den slovakiska besöksnäringen skaffar sig en ny slogan: Vi välkomnar utländska turister i Slovakien, om de bara ser till att lära sig slovakiska innan de sätter sin fot i landet. Välkommen till Absurdistan!
Monika Flašíková Beňová
(SK) Jag förväntade mig nästan fler av den här typen av påhopp på Slovakien, eftersom möjligheten till anföranden på en minut ger våra kolleger från Ungern och med ungerskt medborgarskap ett ypperligt tillfälle att attackera Slovakien.
Jag måste säga att detta verkligen oroar mig, eftersom jag förväntar mig Europaparlamentet faktiskt ska lösa problemen i Europeiska unionen. Vi har flera gånger sträckt ut en vänskapens hand till parlamentsledamöter från Fidesz och andra partier under plenarsammanträdena här i parlamentet och velat diskutera olösta problem och frågor med dem. Det gjorde vi också när det gällde frågan om språklagen, och jag måste säga att jag är mycket besviken på att ingen av våra parlamentskolleger från Ungern eller av ungersk härkomst har svarat på erbjudandet, och att mina kolleger från Ungerska koalitionspartiet (SMK) (ett slovakiskt parti) till och med valde att lämna plenisalen när vi tog upp frågan.
Jag har också gått in på det slovakiska parlamentets webbplats, där lagen kan läsas i fulltext, och den hotar inte på något sätt de etniska minoriteternas rättigheter att använda sina egna språk.
Ramon Tremosa i Balcells
(EN) Herr talman! Den spanska regeringen har beslutat att höghastighetståget mellan Barcelona och Perpignan ska gå under katedralen Sagrada Família, och därmed äventyra ett monument som betecknades som världskulturarv av Unesco 1984 och hade tre miljoner besökare förra året. Om en ny tunnel byggs så nära grunden till katedralen kan följden bli irreparabla skador på byggnaden.
Den spanska regeringen säger att det inte är något problem, men i år har de tunnelborrmaskiner som används för att bygga en ny tunnelbanesträckning i Barcelona varit inblandade i flera incidenter vid liknande markförhållanden. En tunnelborrmaskin blockerades i närheten av Llobregatfloden i några månader utan att någon visste hur man skulle reda upp situationen. Jag vill rapportera till EU:s institutioner att Sagrada Família riskerar att kollapsa. Jag ber er att undersöka saken, stoppa de arbeten som utförs av den spanska regeringen och ändra tunnelsträckningen för att bevara detta europeiska mästerverk av allmänintresse.
Oldřich Vlasák
(CS) Herr talman, mina damer och herrar! Jag vill uppmärksamma problemet med att den sammanslutning som företräder olika oberoende fackföreningar av lokförare i Europa, ALE, fortfarande inte har bjudits in till järnvägssektionen i kommittén för den sociala dialogen. Sammanslutningen har sedan 2005 samlat över 100 000 medlemmar från 16 europeiska medlemsorganisationer för lokförare och försökt bli erkänd som fullvärdig arbetsmarknadspart i den del av den sociala dialogen som rör järnvägar. Trots utdragna förhandlingar med Europeiska transportarbetarfederationen som för närvarande är den enda organisationen som företräder arbetstagarna i denna kommitté, har man ännu inte lyckats hitta någon kompromiss som skulle ge ALE möjlighet att försvara sina medlemmars intressen direkt. Jag anser att detta är en mycket olycklig situation. Den sociala dialog som Europaparlamentet godkänner bör tillåta pluralism. Ingen organisation, inte ens en som företräder 80 procent av EU:s järnvägssektor, ska ha rätt att ha monopol, och jag uppmanar därför alla parter, inklusive Europeiska kommissionen, att bana väg för fortsatta förhandlingar.
Georgios Toussas  
Herr talman! Europeiska unionens direktiv och medlemsstaternas lagstiftning om åtta timmars arbetsdag och reaktionära omstruktureringar i allmänhet skapar medeltida arbetsvillkor, vilket väcker ilska och ger upphov till demonstrationer bland arbetstagarna. Protester från arga jordbrukare och indignerade arbetstagare strömmar dagligen in till Europeiska kommissionen.
I enlighet med förordning (EG) nr 1899/2006 överstiger exempelvis arbetstiderna för flygbolagens kabinpersonal och piloter 14 timmars arbete om dagen. Detta äventyrar både personalens och passagerarnas liv, vilket bevisats av ett flertal vetenskapliga studier.
Europeiska unionen vägrar beakta de vetenskapliga studierna eftersom den bara följer order från de monopolistiska koncernerna som vägrar offra en enda euro av sin vinst för arbetsmiljön och flygsäkerheten.
Vi kräver att piloternas och kabinpersonalens arbetstider ska minskas och att arbetstagarnas rättmätiga krav ska uppfyllas. Dessutom har Europeiska kommissionen förpliktelser mot både Europaparlamentet och arbetstagarna.
Martin Ehrenhauser
(DE) Herr talman! Hela processen för ratificering av Lissabonfördraget har varit en tragedi för demokratin likaväl som för Europeiska unionen. Låt mig som ny och ung parlamentsledamot få framhålla att vi genom historien haft möjlighet att utnyttja folkomröstningar för alla Europeiska unionens medborgare för att sammanjämka det mycket elitistiska skrivbordsprojektet EU med Europas folk. Ni har haft möjligheten att använda folkomröstningar för att blåsa liv och anda i det emotionella haveri som Europeiska unionen blivit. Men ni har inte utnyttjat denna möjlighet. Tvärtom har ni helt enkelt sagt nej till mer direktdemokrati och nej till medborgardeltagande.
Jag kan bara säga att detta inte är vad jag kallar demokrati. Demokrati kräver maktfördelning och en tydlig skiljelinje mellan opposition och regering. Detta är vad vi står för och vad vi kämpar för.
László Tőkés
(HU) Herr talman! Låt mig börja med att säga att det som Monika Flašíková Beňová påstår inte är sant. Fem ungerska ungdomar har redan suttit fem år i fängelse i Serbien på grund av ett fyllebråk i den sydliga staden Temerin. De har dömts till mellan tio och femton års fängelse. De dömdes till sammanlagt 61 års fängelse, och deras fall utnyttjades av nationalister som valpropaganda. Inte ens krigsförbrytarna från krigen på Balkan har fått så hårda straff. Under samma period har omkring 300 ungrare misshandlats i Serbien utan att detta fått några påföljder. Förhållandet är därmed 300 till 1.
Europaparlamentet skickade en undersökningsdelegation till Serbien i januari 2005. Sedan dess har vi väntat på att underutskottet för mänskliga rättigheter ska diskutera rapporten om undersökningen om den brutala misshandeln av ungrare. Jag uppmanar parlamentet och talmannen Jerzy Buzek att kräva att de unga männen från Temerin ska släppas ut ur fängelset. EU måste ställa som förhandskrav inför Serbiens anslutning att landets rättssystem ska vara fritt från diskriminering och att man i stället för att avkunna avskräckande och fördomsfulla domslut ägnar sig åt att ta fast de riktiga skurkarna, de serbiska krigsförbrytarna.
Zigmantas Balčytis
(EN) Herr talman! Mitt land, Litauen, är mycket likt Irland på många sätt, och det irländska folkets ja till Lissabonfördraget visade tydligt att alla våra medborgare vill ha ett starkare och effektivare EU. Det visade tydligt att vi inte kan agera ensamma i kristider eller för att skapa välstånd för folket.
Nu mer än någonsin måste gemenskapen uppträda enat, och grunden för det är solidaritet mellan medlemsstaterna. Detta är en svår tid för EU, och reformerna i Lissabonfördraget kommer att bli en drivkraft för att skapa en effektivare institutionell struktur som utan tvivel kommer att leda till att politiken blir mer konsekvent på många områden. Det är verkligen en stor framgång för både EU och var och en av oss.
Jag gratulerar än en gång det irländska folket som har beslutat sig för att skapa en bättre och mer välmående union.
Frédérique Ries
(FR) Herr talman! Det torde inte ha undgått någon att mjölkproducenter från EU:s fyra hörn i måndags än en gång demonstrerade i Bryssel för att visa sin frustration och förtvivlan inför de kollapsade mjölkpriserna, som hindrar dem från att kunna utföra sitt arbete. Det gäller mer än så; det är hela deras framtid som står på spel.
Kraven på en ny form av reglering har i dag stöd i de flesta av medlemsstaterna, mjölkproducenternas G20, som vi i fortsättningen kommer att kalla dem. Jag anser att det verkligen är hög tid att fatta beslut, inte minst vid nästa formella möte i rådet (jordbruks) som äger rum den 19 oktober i Luxemburg. Det är oerhört brådskande. En kris av den här omfattningen får inte hänvisas till en kommissionsstudie, såsom skedde för två dagar sedan.
Mycket kortfattat har jag två frågor till Jerzy Buzek som jag hoppas ni vidarebefordrar till honom. Jag har förstått att han i morse träffade Cecilia Malmström, den svenska EU-ministern, och jag vill veta om hon kunnat bekräfta ordförandeskapets åtagande att hitta en snabb lösning på denna kris, enligt den resolution som vi röstade igenom i Strasbourg under den senaste sammanträdesperioden.
Slutligen vill jag ta upp högnivågruppen, denna hjärntrust som lanserades i förrgår. Vi vet redan att parlamentet från och med Lissabonfördragets ikraftträdande kommer att bli medbeslutande och medlagstiftare. Jag menar att det verkar rimligt att vi inkluderas i högnivågruppens arbete.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Marijus Ivanilovas, en 35-årig litauisk medborgare och chef för tryckeriet som trycker dagstidningen Respublika, dvs. en person med fast anställning och inkomst, fängslades i augusti i Vitryssland inte långt från Minsk och har nu kvarhållits i hela två månader utan rättegång eller bevis på hans skuld i ett fängelse i den vitryska staden Zhodin. För några dagar sedan förlängdes häktningstiden för Marijus Ivanilovas eftersom myndigheterna inte kunnat hitta något som bevisar hans skuld. Det är också viktigt att påpeka att Marijus Ivanilovas sedan barndomen lider av astma. Såvitt hans föräldrar vet hålls han i en cell med 26 fångar, men bara 6 bäddar. Folk röker hela tiden i cellen. Marijus har fått astmaanfall, men han får inte sin medicin och han får inte träffa sina anhöriga eller ens Litauens konsul. Herr talman! Detta händer i ett av våra grannländer! Så här behandlas en medborgare i en EU-medlemsstat - Litauen! Jag uppmanar er att vidta de åtgärder som ligger i er makt för att se till att Marijus Ivanilovas frisläpps omedelbart, eftersom det inte finns några bevis på hans skuld och anklagelserna är grundlösa. Marijus Ivanilovas måste få åka hem till Litauen. Han behöver omedelbar läkarvård.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) I december förra året gjorde Europeiska unionen ett historiskt åtagande om att minska koldioxidutsläppen och bekräftade därmed sin ledande ställning när det gäller insatser för att bekämpa klimatförändringen.
Vi kan vara stolta över den roll Europaparlamentet har spelat för att anta en lagstiftning som inte bara innehåller bestämmelser för att minska föroreningarna, utan också specifika bestämmelser som gör det möjligt för oss att uppfylla våra åtaganden och bidra till att begränsa höjningen av den globala temperaturen.
Under förhandlingarna i Köpenhamn i december måste vi få beslutsamma åtaganden om att minska utsläppen och om det finansiella stödet till utvecklingsländerna för att göra det möjligt för dem att minska effekterna av klimatförändringen och anpassa sig till den. Lagstiftningen om klimatförändringen kan dock inte antas i Förenta staterna före Köpenhamnskonferensen, även om Obama-administrationen kommer att vinnlägga sig om att föra förhandlingarna även utan att ha ett klart mandat.
Europeiska unionens gemensamma ståndpunkt får inte slösas bort. Det är livsviktigt att vi uppträder enat och uppmuntrar de andra länderna att följa vårt exempel för att minska utsläppen.
Sergej Kozlík
(SK) De ungerska ledamöterna vilseleder den allmänna opinionen i EU med många lögner. De påstår exempelvis att medborgare kan bötfällas för att de använder ett minoritetsspråk, att läkare med ungerskt medborgarskap bara ska få använda det officiella slovakiska språket i sitt arbete och att gudstjänster bara får hållas på det officiella språket.
Vi har nu hört ungerska parlamentsledamöter prata strunt om att polisen inte skulle få lov att svara turister på ungerska eller engelska. Inget av detta stämmer. Tvärtom ökar lagändringen möjligheterna att använda minoritetsspråken jämfört med tidigare. Ändringen berör inte privat kommunikation mellan medborgare och gör det inte möjligt att bötfälla enskilda personer. Den ändrade lagen är förenlig med internationella normer, vilket har bekräftats av EU-myndigheter på minoritetsområdet - OSSE:s högkommissarie Knut Vollebæk och EU:s kommissionsledamot Leonard Orban. Jag anser att Ungern utnyttjar denna fråga för att försöka dölja den framväxande extremismen och morden på romer i Ungern.
Joanna Senyszyn
(PL) Herr talman! Jag måste tyvärr informera om att människor som lämnar den katolska kyrkan i Polen får sina rättigheter kränkta. Tvärtemot deras vilja tas inte dessa personers uppgifter bort från församlingens register. Tvärtom fortsätter man att använda dem. Detta sker enligt instruktionerna om skydd av personuppgifter inom den polska katolska kyrkan. Den del av instruktionerna det är frågan om grundas inte på den gällande lagen om skydd för personuppgifter utan på - hör och häpna - bestämmelser i kodexen för kanonisk rätt.
Hur kan det komma sig att Polen, som påstår sig upprätthålla rättsstatsprincipen, ger den kanoniska rätten företräde framför lagar stiftade av det nationella parlamentet? Varför får den kanoniska rätten styra över rättigheter för medborgare som inte är katoliker? Hur är det möjligt att generalinspektören för skydd av personuppgifter inte har rätt att inspektera kyrkornas arkiv? Det finns bara en förklaring: Polen är en kyrkostat. Europaparlamentet borde reagera mot detta.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Ämnet för mitt anförande i dag är kopplat till den viktigaste händelsen som ägt rum nyligen i Europeiska unionen, nämligen det lyckade resultatet av den folkomröstning som organiserades av Irland för ratificeringen av Lissabonfördraget.
Jag vill också instämma i mina kollegers gratulationer till det irländska folket angående detta mycket tydliga besked om att de väljer att fortsätta den europeiska integrationsprocessen på den politiska nivån. De har inte fallit till föga för de populistiska deklarationer som drog uppmärksamheten till vissa nackdelar, då detta fördrag helt klart kommer att innebära att EU-institutionerna kan arbeta effektivare och mer demokratiskt.
Jag anser också att det är den tjeckiske presidentens plikt att respektera de åtaganden som gjordes under förhandlingarna inför detta avtal och inte helt omotiverat förhindra att det genomförs. Vi behöver detta fördrag för att avsluta det institutionella kapitlet i EU:s utveckling, åtminstone tillfälligt, och börja arbeta mer med EU:s politik. De två sista staterna Polen och Tjeckien måste ratificera fördraget så fort som möjligt så att de nya poster som anges i fördraget kan tillsättas, både i kommissionen och på rådsnivå.
Edit Bauer
(HU) Mycket har sagts om Slovakiens nya språklag under det senaste parlamentssammanträdet och även i dag. Det är ingen slump. Lagen begränsar minoriteternas rätt att använda sina egna språk, tvärtemot vad som sagts, även om det stämmer att minoritetsspråken också kan användas inom en mycket liten del av samhällslivet. Däremot är det inte sant att vi försöker undvika debatt om detta ämne. Men om man försöker komma överens om detta på fem minuter inför ett tiotal journalister kommer man troligen att misslyckas. Jag skulle vilja uppmärksamma det faktum att lagen har utarbetats slarvigt och i ond tro. Den skapar ny rättsosäkerhet eftersom det slovakiska kulturministeriet nu på två dagar kommit med tre olika förklaringar till en del av artiklarna i lagen.
Lagen har skrämt upp folk. Vi har redan fått höra om flera tillfällen där arbetsgivare har beordrat sina anställda att prata slovakiska. Jag är mycket ledsen över att vi behöver ta upp denna fråga här i parlamentet. Jag hoppas att Lissabonfördraget kommer att ge oss chansen att hantera mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter på rätt sätt.
Josefa Andrés Barea
(ES) Herr talman! Sjöröveri är ett problem som berör Europaparlamentet, medlemsstaterna och givetvis Spanien, eftersom vi just nu har ett spanskt fiskefartyg som har kapats i Indiska oceanen, med 36 besättningsmedlemmar ombord.
Först av allt skulle jag vilja uttrycka mitt deltagande med besättningen och deras familjer, och jag stöder givetvis den spanska regeringens ansträngningar för att besättningen ska friges snarast.
Detta problem påverkar inte bara Spaniens tonfiskflotta, det påverkar tre länder - Frankrike, Italien och Spanien - som fiskar på internationella vatten utanför Somalias exklusiva zon. Därför kommer det att behövas en insats på internationell nivå och gemensamma förebyggande åtgärder och svarsåtgärder på EU-nivå. Det innebär ökade resurser till att förbättra insatsen Atalanta, som redan finns och har gett goda resultat i form av att antalet kapade fartyg minskat under 2009 jämfört med 2008.
Avslutningsvis vill jag nämna att vi bör stödja ett internationellt möte om sjöröveri i Somalia, eftersom vi måste förbättra både de internationella förbindelserna för att bli av med dessa problem och den internationella dialogen.
Chris Davies
(EN) Herr talman! Många i kammaren har i dag gratulerat det irländska folket till att det hade det goda omdömet att tillbakavisa vädjandena från Nigel Farage och UKIP och med stor majoritet rösta för Lissabonfördraget.
Ledamöterna borde kanske också visa medlidande med det brittiska folket, som måste stå ut med Nigel Farage varenda dag. Han kallar en två tredjedelars majoritet i Irland för en ”seger för mobben”. Tyvärr är detta uttalande bara så typiskt för en man som använder sig av förvanskning och bedrägeri, ibland rena lögner, när han talar om Europeiska unionen. Alltför ofta ifrågasätter inte journalisterna det han säger.
Överdrifter kan emellertid förvandlas till galenskap. Nu jämför han kampanjen i Irland med brutaliteten under det senaste valet i Zimbabwe. Han beskriver det fördrag som ger alla medlemsstater rätt att dra sig ur unionen som ett slut för självständigheten. Men vi borde visa medkänsla. Parlamentet har en läkarmottagning. Herr talman! Jag tycker att ni ska be männen i vita rockar att erbjuda vår kollega sina tjänster. De kan i alla fall se till att han inte kvävs av det struntprat om EU som sprutar ur munnen på honom.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Jag skulle vilja uppmärksamma parlamentet på vad polska och tyska biskopar sade, i samband med 70-årsdagen av andra världskrigets utbrott. Just nu tänker många på dessa fasansfulla händelser, och man har påpekat för oss att vi bör ägna särskild uppmärksamhet åt den yngre generationen och se till att de verkligen lär sig sanningen om de historiska händelserna, så att de sedan kan bygga en gemensam framtid utifrån den sanningen.
Det är omöjligt att inte komma att tänka på det första brevet från 1965, i vilket de polska biskoparna skrev till de tyska biskoparna att man önskade att våra länder skulle försonas och bli ett slags kompanjoner.
Nu, som då, är vi angelägna om att skapa förtroende och vänskapliga förbindelser mellan våra nationer. Men, trots att vi lever i ett klimat av försoning, ser dagens situation annorlunda ut. Låt oss tillsammans skapa ett gemensamt Europa, ett Europa där vi samarbetar och är vänner, ett Europa vars värderingar har kristna rötter och tjänade som utgångspunkt för grundarna av Europeiska gemenskapen. För att värna om vår gemensamma framtid bör vi erinra oss de polska och tyska biskoparnas varningar och råd i deras gemensamma uttalande.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Mina damer och herrar! Det har redan sagts mycket i dag om minoritetsfrågor. Jag vill ge er ett lyckat exempel inom detta område. Serbien har antagit en lag om kulturellt självstyre, som är unik i hela Europa, och positiv för hela EU, och även för hela Europa.
Lagen tillåter 13 minoriteter, däribland slovaker, rumäner, ungrare och andra folkslag, att direkt utse egna nationella råd. Dessa råd får finansiering från budgeten och kan i och med det kulturella självstyret sköta och styra berörda institutioner. En annan viktig poäng i sammanhanget är att minoritetsbefolkningen deltog i utformandet av lagen. Serbien kan därför tjäna som exempel för många EU-länder, som Frankrike, Slovakien med flera, när det gäller att trygga minoriteters rättigheter i lagstiftningen. Instiftandet av lagen har även inneburit att Serbien tagit ett stort steg framåt på vägen mot europeisk integration.
Iuliu Winkler
(EN) Herr talman! Jag är en ungersk parlamentsledamot med rötterna i Rumänien, och jag ska inte tala om det slovakiska språket i dag, även om det tyvärr skulle finnas goda skäl att göra det. I stället ska jag tala om vårt beslut i dag att tillsätta en särskild kommitté för den ekonomiska krisen.
Detta beslut visar vilket ansvar vårt parlament tar för den största utmaningen för EU för närvarande. Den särskilda kommittén kommer att bekräfta Europeiska unionens ståndpunkt i fråga om den nya globala finansiella styrningen, men också samverka med medlemsstaterna för att på bästa sätt förverkliga gemenskapens åtgärder för att generera en hållbar ekonomisk tillväxt.
Det är avgörande att de nya medlemsstaterna i Central- och Östeuropa får det stöd till ekonomisk återhämtning de behöver. Samordningen av återhämtningsinsatserna borde vara mer ändamålsenlig, och det är inte bara regeringarna utan också Bryssel som måste se till att samordningen blir bättre.
Bilden av den ekonomiska framtiden är oerhört komplicerad, och det finns en överhängande fara för allvarliga sociala oroligheter. Därför måste Europeiska unionen lägga fram de mest verkningsfulla åtgärderna för att komma till rätta med den förvärrade situationen i regionen, och parlamentet måste visa ledarskap härvidlag.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Herr talman! För några dagar sedan kidnappades 36 människor när de fiskade i Indiska oceanen i skydd av ett avtal som godkänts av Europeiska kommissionen.
Den 15 september fördömde jag dessa arbetares riskabla situation och utsatthet. Jag föreslog vissa konkreta åtgärder, men ingenting gjordes.
Det är därför vi i dag diskuterar de som kidnappats och hålls gisslan av piraterna.
Jag ber därför kommissionen att vara kraftfull och rekommendera medlemsstaterna att placera ut soldater på fiskefartyg, och jag ber även kommissionen att utfärda rekommendationen till den spanska regeringen, eftersom det visat sig vara en effektiv åtgärd. Frankrike har vidtagit denna åtgärd, och nu ser vi resultatet.
I en resolution har parlamentet uttryckt att fiskesektorn är försvarslös eftersom man har prioriterat handelsflottan. Det uttryckte även en tjänsteman vid kommissionen strax före kapningen, och vi ber därför att skyddat utökas till att omfatta fiskefartyg.
Jag ber även talmannen att uttrycka vårt deltagande och stöd till de kidnappade och deras familjer, och att bjuda in skeppets kapten till parlamentet när han frigetts.
Ádám Kósa
(HU) Mycket har redan sagts om minoriteter. Jag vill även göra er uppmärksamma på de 50 miljoner människor med funktionshinder som lever i EU. De är enligt mig den största minoriteten. De drabbas hårdast av den ekonomiska krisen. Jag vill understryka att det är dessa människor som alltid är de första att förlora sina jobb och få en lägre inkomst, de har få möjligheter att försörja sig och det krävs inte mycket för att de ska få en sämre levnadsstandard, för att inte tala om det ständigt krympande stödet till de sociala organisationer som representerar dem.
Den viktigaste lärdomen av den pågående krisen är att det är värt att investera i människor, likaså på individnivå, och även på bekostnad av andra sorters investeringar. Politiska och ekonomiska beslutsfattare har ett ansvar att ta hänsyn till människor med funktionshinder. Så jag ber er att göra ert bästa för ge dessa människor en värdigare behandling. Jag trycker på detta eftersom 50 miljoner människor kan ha stort inflytande i EU, och det ligger i vårt intresse att skapa ett samhälle där alla har lika möjligheter.
Nessa Childers
(EN) Herr talman! Naturligtvis gläder det mig att Lissabonfördraget gick igenom i mitt land. I eftermiddag har vi dock märkt att debatten om ändringsfördraget har balanserat mellan realism och förvirring, och vi får inte stanna upp nu när det är i hamn. Sanningen är att världen har förändrats i grunden de senaste decennierna, eftersom en mycket större del av den nu konkurrerar med oss på en global marknad.
EU måste helt enkelt agera mer konsekvent om det ska blomstra. Nu tvingar fördraget EU-institutionerna att bli mer demokratiska och mer tillmötesgående mot enskilda europeiska folk. Stadgan om grundläggande rättigheter kräver detta. Vi kan inte unna oss lyxen att bara agera i våra egna nationers intresse. Vi måste stärka den union som vi alla företräder. Vi måste fortsätta att kommunicera vilka och vad vi är, som vi gjorde under vår folkomröstning.
Iosif Matula
(RO) Under den ekonomiska krisen utgör EU-medel ett nyckelinstrument för att hjälpa mindre utvecklade regioner i medlemsstaterna att uppnå konvergensmål.
Det är en utdragen och ganska krånglig process från det att dessa mål fastställs till det att förmånstagarna får tillgång till medlen, och processen hindras även av en rad byråkratiska EU-bestämmelser. Vi parlamentsledamöter lyfter nu fram konsekvenserna av den ekonomiska krisen och vidtar åtgärder för att påskynda processen och förenkla bestämmelserna för att få tillgång till dessa medel, men det dröjer tills åtgärderna gynnar medlemsstaterna, och det sker inte i full utsträckning.
Här vill jag ta upp ett exempel från Rumänien. Projekt som finansieras av Europeiska socialfonden, och vars syfte är att förbättra arbetarnas villkor och öka antalet anställda på vissa företag, drabbas fortfarande av problem i genomförandeskedet.
Jag vill att man påskyndar åtgärderna för att förenkla förfaranden för att få tillgång till EU-medel, så att det blir lättare att skapa arbetstillfällen i Europa.
Alan Kelly
(EN) Herr talman! Jag uppmanar parlamentet att se till att de 14,8 miljoner euro som har utlovats till dem som arbetade för Dell Computers och dess underleverantörer i den irländska mellanvästern, i områden som Limerick, Kerry och Tipperary, betalas ut så snart som möjligt. Det är oerhört brådskande. Kommissionens ordförande lovade under ett besök i Limerick nyligen att dessa pengar skulle utbetalas från Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter. Det löftet går inte att ta tillbaka, och oavsett vilka protokollproblem och problem med hur fonden administreras som finns måste de lösas omedelbart. Parlamentet får inte förhala dessa utbetalningar, som skulle ge regionen en välbehövlig ekonomisk stimulans. I ett skede uppskattade man att var femte person i den irländska mellanvästern var anställd hos Dell eller dess underleverantörer, så området har drabbats hårt.
Därför uppmanar jag kommissionen att se över reglerna för statligt stöd. De utformades 2006, före den massiva chock som förlusten av Dell och de övriga företagen innebar. Jag uppmanar kommissionen att lägga in den irländska mellanvästern som ett område med allvarlig arbetslöshet när reglerna för statligt stöd ses över nästa år, så att regionen blir berättigad till den EU-finansiering den så väl behöver nu.
Csaba Sógor
(HU) Herr talman! Europaparlamentets roll - och jag citerar dess talman - består i att medla mellan stridande parter och länder, om så krävs. Parlamentet ska inte bara delta i släckningsarbetet, utan även hjälpa till att förhindra att bränder uppstår.
Parlamentet borde till exempel anta en ramlag för minoriteter som säkrar deras rättigheter. Minoriteter har rätt att känna sig trygga. En sådan ramlag skulle innebära att minoriteter inte står utlämnade till regeringar, extremistiska organisationer och åtgärder som den slovakiska språklagen som straffar minoriteter om de talar sitt modersmål. Det är oacceptabelt att det i EU förekommer förbud mot minoritetsorganisationer, att tvåspråkiga skyltar målas över och att extremistiska organisationer anordnar demonstrationer mot minoriteter.
Europaparlamentets roll består delvis i att se till att lagstiftningen skyddar de mänskliga rättigheterna, förebygger diskriminering och tillåter minoriteter att leva som fullvärdiga medborgare i det land där de är födda.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Herr talman! När det gäller kapningen av det spanska fiskefartyget ”Alakrana” av pirater i Indiska oceanen vill jag framhålla den spanska regeringens fasta föresats att, med EU:s stöd, frita de 36 besättningsmedlemmarna - varav 16 är spanska medborgare - och föra hem dem välbehållna samt att ställa kaparna inför rätta.
Tack vare EU:s insats Atalanta, som inleddes i december 2008 på initiativ av Frankrike och Spanien tillsammans med andra EU-länder, har vi nu stora styrkor utplacerade i området. Utvidgningen av skyddsområdet omfattar dock inte det område där fiskarna fiskar, och därför uppmanar vi fartygsoperatörerna att inte röra sig utanför säkerhetsområdet, och vi ber EU och medlemsstaterna att bevilja en utvidgning av Atalanta söderut och ökade resurser för att säkra fri rörlighet för de 20 000 fartyg som färdas över ett hav som är tre gånger så stor som Medelhavet.
Trots att utplaceringen har säkrat tillträdet för de handelsfartyg som fraktade 227 000 ton åt FN:s matprogram till Somalia, måste vi nu anstränga oss för att skydda de dussintals europeiska fiskefartyg som fiskar i området.
Slutligen ber vi medlemsstaterna att använda sina informationsbyråer och underrättelsetjänster för att leta efter och tillfångata de som tipsar piraterna och får betalt för fritagningar, och som är verksamma i Europa.
Seán Kelly
(EN) Herr talman! De senaste två timmarna och de senaste veckorna i Irland har det talats mycket om ett kommunikationsunderskott och behovet att föra EU närmare folket.
Jag har ett förslag: Jag tycker att vi ska diskutera detta i parlamentet vid något tillfälle, i synnerhet för att få höra ledamöternas åsikter om hur kommissionen och parlamentsledamöterna själva kan hjälpa till att förbättra kommunikationen. De nationella regeringarna har ju hittills varit ovilliga att ge Europeiska unionen uppskattning för det den gör, och därför är inte människor medvetna om det.
Nu, när vi har utökade befogenheter och större möjligheter, bör vi ta tillfället i akt att diskutera denna fråga här i parlamentet och komma fram till tillvägagångssätt och förslag till hur vi faktiskt kan bidra till att minska detta underskott och föra EU närmare folket. Det skulle vara en övning som är mödan värd.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) I juni 2009 uppmanade Europeiska rådet Europeiska kommissionen att utarbeta och lägga fram en strategi för Donauområdet före 2010 års slut.
Europeiska kommissionen och medlemstaterna bör anta en gemensam europeisk strategi som kombinerar de aktuella initiativen för Donauområdet och ökar flodens betydelse som en del av EU:s politik. Strategin för Donauområdet bör vara inriktad på gemensamma mål och projekt inom transport, energi, miljö och kulturellt samarbete.
Förra året organiserade Europaparlamentets utskott för transport och turism en delegation till Donauområdet för att lära sig mer om och främja flodens potential som en del av EU:s politik. En av delegationens viktigaste slutsatser var att man ska skapa en tvärgrupp i Europaparlamentet för att främja Donaufloden. Genom att skapa en sådan grupp bekräftar Europaparlamentet sitt åtagande att delta i och aktivt stödja både upprättandet av en strategi för Donauområdet och verkställandet.
Teresa Riera Madurell
(ES) Herr talman! Jag vill uppmärksamma parlamentet på att den 27 september var den trettionde Världsturismdagen, vars tema var mångfald, samtidigt som vi alla hoppas på ett snabbt ikraftträdande av Lissabonfördraget, som införlivar turism som ett nytt verksamhetsområde för EU.
En av utmaningarna för denna sektor är att förbättra utbudet av turistupplevelser som är tillgängliga för hela världen utan diskriminering.
Som det fastslås i Montrealförklaringen innebär tillgång till turistupplevelser för hela världen att man deltar i kampen mot ojämlikhet och utestängande av människor som är kulturellt annorlunda, har begränsade tillgångar eller nedsatta förmågor, eller bor i utvecklingsländer.
Parlamentet har omsatt den strävan i ett pilotprojekt för social turism som kommissionen ska utveckla i år. En annan orsak till att man väljer att satsa på social turism är att det höjer sysselsättningsgraden genom att turismen blir mindre säsongsbetonad - vilket är ett av sektorns största problem - och ökar jämlikheten samt skapar fler arbetstillfällen och arbeten som varar längre.
Det är vårt mål.
María Paloma Muñiz De Urquiza
(ES) Herr talman! För bara några timmar sedan dödades Cristo Ancor Cabello i Herat i Afghanistan. Han var en spansk soldat som tillhörde den internationella säkerhetsstyrkan med mandat från FN, bestående av soldater av många olika nationaliteter som utför en mycket svår uppgift för att förbättra levnadsförhållanden och säkerhet för den afghanska civilbefolkningen, vilket vi bör vara tacksamma för.
Herr talman! Jag ber er framföra Europaparlamentets deltagande till hans familj, och vårt stöd och deltagande till de andra soldaterna i hans förband, varav fem är skadade.
Jag vill tillägga att den spanska regeringen står fast vid sitt löfte att se över säkerheten för alla trupper som är på fredsuppdrag utomlands, inte bara i Afghanistan, utan även på andra platser i världen.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) De senaste två utvidgningarna av EU har inneburit många fördelar för både gamla och nya medlemsstater, men de har även medfört ett antal utmaningar.
Två år har gått sedan Rumäniens anslöt sig till EU, och det är ett av de länder som har haft sämst tillgång till EU-medel. Förfarandet för att få tillgång till EU-medel är ganska komplicerat och svårtillgängligt. Struktur- och sammanhållningsfonderna erbjuder en finansiell hjälp som kan underlätta ekonomisk återhämtning, i synnerhet i samband med den nuvarande krisen.
Mot denna bakgrund anser jag att vi behöver förenkla reglerna för att få tillgång till strukturfonderna, så att EU-medlen når förmånstagarna så fort som möjligt. Det är särskilt viktigt att avskaffa de svårigheter som hindrar tillgången till gemenskapens medel och avskräcker människor att söka ekonomiskt stöd från EU.
Vi måste uppmuntra ansträngningar på EU-nivå för att förenkla förfaranden för tillgång till medel som är öronmärkta för Rumänien, så att tilldelningen och införlivningen påskyndas.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
(Sammanträdet avbröts kl. 20.40 och återupptogs kl. 21.00.)
