Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Komisi) 
Předsedající
Dalším bodem programu je doba vyhrazená pro otázky (B6-0168/2008).
Komisi byly položeny následující otázky.

Předmět: Výkon automobilového průmyslu z hlediska emisí CO2.
Je Komise spokojená s dosavadním výkonem evropského automobilového průmyslu v oblasti snižování emisí oxidu uhličitého a spotřeby paliv? Domnívá se, že její podnět k přezkoumání směrnice o označování osobních vozidel, pokud jde o spotřebu pohonných hmot a emise (1999/94/ES), přispívá k uznání neefektivnosti platného regulačního rámce Společenství v automobilovém průmyslu?
Stavros Dimas
člen Komise. - Pane předsedající, otázkou je, zda se Komise domnívá, že snížení emisí oxidu uhličitého z evropského automobilového průmyslu je dostačující.
Odpověď zní "Ne", a proto jsme navrhli povinné snížení do roku 2012.
Druhou částí otázky je, zda podnět k přezkoumání směrnice o označování automobilů postačuje k uznání neúčinnosti stávajícího regulačního rámce automobilového průmyslu. Odpověď zní "Ano", a proto se navrhuje přezkoumání.
Mohl bych se omezit pouze na tyto dvě prosté odpovědi, rád bych je ovšem poněkud podrobněji vysvětlil.
Navrhli jsme povinnou mezní hodnotu emisí oxidu uhličitého ve výši 120 g do roku 2012, jak je to stanoveno ve strategii pro oxid uhličitý a automobily. Bude toho dosaženo zlepšením technologie automobilových motorů, čímž se toto číslo sníží na 130 g/km a následně prostřednictvím jiných technologií na 120 g/km.
Měl bych zmínit, že existovala dobrovolná dohoda mezi výrobci automobilů a evropským i japonským a korejským automobilovým průmyslem, aby automobily vypouštěly do roku 2008 méně než 140 g CO2/km. Tento cíl bohužel nebyl uskutečněn: podle nejnovějších údajů byly v roce 2006 emise 160 g, v roce 2007 pak 159 g. Zlepšení o jeden gram má samozřejmě k uspokojivému stavu daleko.
Doufáme, že v postupu spolurozhodování Parlament a Rada schválí návrh Komise, abychom měli auta spotřebovávající méně energie, méně paliva a vypouštějící méně oxidu uhličitého. Nižší spotřeba energie a paliva přinese spotřebitelům ohromné úspory, zejména při současných cenách pohonných hmot.
Pokud jde o označování a informace poskytované spotřebitelům, do konce roku budeme mít na stole návrh týkající se toho, jakým způsobem mají být spotřebitelům příslušné informace poskytovány.
Musím podotknout, že Evropský parlament přijal usnesení, které se tohoto tématu týká. Má několik velmi pozitivních bodů, s dalšími však nemohu souhlasit: například s tím, že bychom se v případě reklamy na automobily měli řídit příkladem reklamy na tabákové výrobky. Jde o dva odlišné příklady, a nebudeme proto následovat příklad povinné části mimo inzerát, který je vyhrazená pro povinné informace.
Existují i jiné způsoby informování spotřebitelů, neboť při nákupu automobilu musí navštívit obchodního zástupce a informace o oxidu uhličitém a spotřebě paliva jsou jim poskytnuty prostřednictvím brožur a pokynů, které se v těchto obchodech nacházejí.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, členové G8 navrhli snížení emisí oxidu uhličitého o 50 % do roku 2050. Pokrokové a rychle se rozvíjející země (konkrétně Čína, Indie, Brazílie, Mexiko a Jihoafrická republika) na tento návrh nicméně zřejmě nereagují.
Domníváte se, že bude mít tento postoj dopad na jednání o období po Kjótu? Jaké jsou vyhlídky na klíčové vyjednávání o období po Kjótu v souvislosti s tímto návrhem G8?
Stavros Dimas
člen Komise. - (EL) Otázka, kterou pan Papastamkos položil, samozřejmě nemá žádnou souvislost s první otázkou, kdy jsme diskutovali o automobilech, přesto je velmi důležitá a aktuální vzhledem k diskusi na vrcholné schůzce G8 během včerejšího a dnešního dne a vzhledem k rozhodnutí, které bylo na této schůzce přijato.
Pozitivním krokem je, že skupina G8, zahrnující osm největších světových ekonomik, souhlasila se snížením emisí oxidu uhličitého o 50 % do roku 2050. Jak jsem již uvedl, je to samozřejmě jen poloviční krok, neboť neexistuje žádná dohoda či střednědobé cíle pro rok 2020, jak je to nezbytné pro mezinárodní dohodu, která by účinně bojovala proti změně klimatu.
Domnívám se, že byly řešeny a diskutovány rovněž záležitosti velkých zemí, velkých rozvíjejících se ekonomik, jako je Čína a Indie; účinné řešení změny klimatu samozřejmě vyžaduje účast těchto zemí, například prostřednictvím opatření na snížení míry nárůstu emisí oxidu uhličitého, a to vždy v souladu se zásadou OSN ohledně jednotné, třebaže rozlišené odpovědnosti.
Věřím, že bude dosaženo dohody ohledně dlouhodobého cíle, kde existuje obecný konsenzus, i střednědobých cílů, neboť tyto dohody jsou podstatné pro dosažení žádoucího výstupu v roce 2009 v Kodani.
Reinhard Rack
(DE) Pane komisaři, rád bych se vrátil k automobilům. V době, kdy byl stanoven cíl 120 g, existovala řada otázek ohledně rozsahu, pro nějž by mělo těchto 120 g být považováno za průměr, a to ve smyslu veškerého průmyslu a ve smyslu obdobných opatření.
Byly všechny tyto otázky vyřešeny nebo můžeme očekávat, že budou vyřešeny včas, aby byl průmysl v případě potřeby skutečně schopen ve vymezeném krátkém čase reagovat?
Paul Rübig
(DE) Zajímalo by mne, zda by nestálo za to, nabídnout pobídky pro stažení starších aut z trhu, neboť mají nejvyšší spotřebu i nejvyšší emise CO2. Mohli byste zde systém pobídek zvážit?
Stavros Dimas
člen Komise. - Je velmi zajímavé, že v závěrech G8 byly zdůrazněny finanční pobídky. Finanční pobídky by v Evropské unii měly mít velký význam pro podporu prodeje čistších aut. Některé země taková opatření zavádějí - nedávno například Francie - a zdá se, že byly úspěšnější, než se očekávalo.
Jsme optimističtí, pokud jde o to, zda bude průmysl schopen dosáhnout cíle 120 g do roku 2012. Mělo by být zdůrazněno, že o tomto cíli vědí od roku 1995 a měli dobrovolnou dohodu pro dosažení 140 g na kilometr v roce 2008. V každém případě podle našeho posouzení dopadu a odhadovaných nákladů, které nám průmysl poskytl, budou schopni cíle v tomto čase dosáhnout.
V Kingově zprávě, velmi významné a zajímavé studii, kterou provedlo Ministerstvo dopravy Spojeného království, se jasně stanoví, že je technologicky a hospodářsky proveditelné dosáhnout tohoto cíle do roku 2012. Měly by být samozřejmě zohledněny připomínky ze strany průmyslu a specifické problémy jednotlivých odvětví automobilového průmyslu. Je to v každém případě na vás, Evropský parlamente a Rado, dosáhnout taková řešení, která splní naše cíle v oblasti životního prostředí a zajistí konkurenceschopnost evropského automobilového průmyslu. Domníváme se, že tento návrh poskytne automobilovému průmyslu pobídky, a ten získá výhodu prvního tahu, a rovněž spotřebitelé v Evropě sníží své náklady na energii, zejména při dnešních vysokých cenách ropy.
Předmět: Politika biopaliv
Komisař již uvedl, že Evropská unie musí přezkoumat své priority týkající se biopaliv, pokud se prokáže, že mají škodlivý dopad na dodávky potravin v chudých zemích. Podle jeho kolegyně Mariann Fischer Boelové není dopad politiky biopaliv na ceny potravin tak závažný.
Podle zvláštního zpravodaje OSN Jeana Zieglera je však masová výroba biopaliv s ohledem na její dopad na světové ceny potravin zločinem proti lidskosti. FAO podobně uvádí, že prudký nárůst objemu biopaliv podstatně zvýšil ceny řady druhů obilí, čímž přispívá k rozvoji současné potravinové krize.
Podle OECD zemědělské ceny v příštích několika letech ještě porostou. Kdy bude komisaři jasné, zda k nepříznivým dopadům dochází či nikoli? Zamýšlí Komise
provést průzkum, a pokud ano, kdy bude komisař schopen předložit vyhodnocení?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Evropská unie se shodla na cíli 10 % obnovitelných paliv v dopravě, a to do roku 2020. Domnívám se, že je podstatné říkat obnovitelné, neboť nejde o pouhá biopaliva - není to jen etanol či bionafta. Může jít i o automobily s elektrickým pohonem, musíme tudíž provést toto rozlišení.
Myslím, že je třeba říci, že po tak dlouhé době přípravného procesu je nepravděpodobné, že by to mohlo mít dopad na cenovou hladinu, která existuje v současnosti. Podle našich výpočtů by to do roku 2020 mohlo znamenat zvýšení cen obilí o 3 až 6 %, řepkového semene o 8 až 10 % a slunečnicového semene o 15 % v porovnání s cenami v roce 2006, za předpokladu 30% podílu pocházejícího z druhé generace biopaliv.
Mám pocit, že u některých poslanců Parlamentu vidím určitou nerozhodnost. Jeden z ctihodných poslanců zřejmě nesouhlasí, doufám však, že jste zohlednili, že na současném nárůstu cen potravin se velkou měrou podílí vysoké ceny ropy. Viděli jsme řadu výpočtů a posouzení dopadu vypracovaných OECD a ten poslední jasně říká, že odhad ceny ropy ve výši 130 EUR za barel znamená zvýšení cen obilí o 9 až 13 procent. Takže se to týká zvýšení cen ropy a nikoli rozpravy o obnovitelných zdrojích energie.
Myslím, že je také jasné, že dopad bude nižší díky vyššímu používání druhé generace biopaliv, k němuž doufám dojde a které naše politiky podporují.
Biopaliva druhé generace jsou vyráběna z odlišného vstupního produktu, než jsou potravinové plodiny, a mohou pocházet nejen z jednoúčelových energetických plodin, ale i ze zdrojů, jako je recyklovaný rostlinný olej, živočišný tuk, vedlejší produkty lesnického průmyslu, zbytky lesních porostů a pevný odpad, například traviny.
Komise v návrhu směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, který předložila dne 23. ledna tohoto roku, navrhuje, že bude mimo jiné sledovat změny ceny zboží spojené s využitím biomasy pro výrobu energie a další s tím spojené pozitivní i negativní dopady na bezpečnost potravin.
Komise navíc mimo jiné navrhuje podávat každé dva roky zprávu o dopadu evropské politiky pro biopaliva na dostupnost potravin v zemích zaměřených na vývoz, možnost lidí v rozvojových zemích si tyto potraviny dopřát a na širší rozvojové otázky.
Komise představila svůj názor na příčinu nedávného nárůstu cen potravin ve svém sdělení Řešení problému rostoucích cen potravin - pokyny k opatřením EU.
Z důvodu nestability a složitosti současných cenových trendů bude Komise důkladně sledovat vývoj cen v rámci Evropské unie i na mezinárodní úrovni a v závěru každého roku bude podávat zprávu o vývoji situace.
Jak je uvedeno ve sdělení, přestože je poptávka po zemědělských komoditách ovlivněna i trhem s biopalivy, analýzy Komise naznačují, že současná evropská produkce biopaliv má jen malý dopad na stávající světové ceny potravin.
Johan Van Hecke
(NL) Paní komisařko, děkuji vám za odpověď. Před rokem a půl byla biopaliva ještě jakousi zázračnou pomocí v boji proti globálnímu oteplování. V současnosti začínají být biopaliva hanobena a konstatuji, že Komise tu schvaluje i obrat ministrů energetiky z minulého víkendu - i když tuto skutečnost nepochybně popře.
Komise nás zahrnula čísly - moje otázka tedy zní: souhlasí Komise se studií Světové banky, podle níž je 75 % biopaliv odpovědných za 75 % celosvětového vzestupu cen potravin?. FAO dospělo k podobným závěrům a zvláštní zpravodaj pan Ziegler popisuje masivní výrobu biopaliv jako zločin proti lidskosti.
Paní Fischerová, sdílíte stanovisko světové banky, FAO a OSN?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Zaprvé se domnívám, že v poslední době jsme svědky toho, že z obnovitelných energií a biopaliv je obětní beránek obviňovaný z nárůstu cen v oblasti zemědělských komodit. Je zřejmé, že tento nárůst má nejrůznější příčiny. Velký vliv mělo nepříznivé počasí v některých částech světa - vliv téměř čtyřikrát větší než v případě biopaliv.
Zadruhé jsme byli vystaveni vysoké asijské poptávce. V Číně a Indii nyní začínají jíst maso, což znamená, že potřebují dovážet mnohem více obilovin než dosud.
Zatřetí spekulace: investoři přesouvají své peníze z účtů a akcií a cihel a nakupují zemědělské komodity, zlato a stříbro. To je zřejmé.
Přispělo i to, že některé země uzavřely své hranice proti vývozu zemědělských komodit. Při pohledu na Spojené státy vidíme, že Američané v současnosti zavádějí velmi komplexní použití bioethanolu z obilovin, což má dopad na odvětví pěstování obilí. Samozřejmě, že to má dopad na světovou tržní cenu obilí. V Evropě však pro výrobu obnovitelných energií používáme méně než 1 % produktivní půdy, a to nemůže mít dopad na cenovou hladinu, kterou vidíme.
Důležité je to, že tyto obnovitelné energie vyrábíme udržitelným způsobem a že pro jednotlivé typy obnovitelných energií používáme určitá kritéria. Musíme si jasně říci, že snížení emisí CO2 o 35 % je minimum a byli bychom připraveni v tomto směru jít dále. Například 50 % bylo uvedeno jako údaj do roku 2015.
Pokud jde o otázku ctěného poslance týkající se studie Světové banky, musím ze všeho nejdříve podotknout, že zatím nebyla publikována. Unikla však pirátská kopie. Pro Světovou banku je proto obtížné vyjadřovat se k něčemu, co ještě nebylo vydáno. Musím však přiznat, že osobně bych ráda viděla závazek a potvrzení Světové banky, že se hodlají přidržet 75 %. Nevěřím tomu, že by 75 % bylo údajem který lze obhájit. Netýká se ani tak cen obilí jako cen potravin. Pokud víte, že u něčeho, co se týká potravin - například u chleba - se pouze maximálně z 10 % ceny chleba vztahuje k pšenici, neumím si představit, jak může být údaj 75 % správný.
Velmi ráda se do Evropského parlamentu vrátím k rozpravě po zveřejnění této zprávy, kdy budeme mít pro svou diskusi pevný základ, nikoli zvěsti, které se objevily v jediných novinách, když tato zpráva pronikla ven.
Jim Allister
Paní komisařko, obdivuji vaše lpění na tématu nízkého dopadu biopaliv na cenu potravin, jsem však zvědav, jak dlouho vám to vydrží. Jak vám již bylo naznačeno, jste ve svém názoru velmi vzdálena ostatním světovým odborníkům. Již jste slyšela o FAO a zřejmě i o Světové bance.
Opakovaně jste poukázala na to, že na biopaliva je spotřebováváno pouhé 1 % naší produkce. To je možné, jenomže my v Evropě jsme velkou měrou závislí na dovozu našich potravin z Ameriky - a odtud pochází dopad na ceny potravin. Abychom to uměli řešit, je zapotřebí se co nejrychleji posouvat k druhé, a dokonce i třetí generaci, na což by se Komise měla zaměřit.
Glyn Ford
Zdá se mi, že pokud se argument týká doby na přípravný proces, jsou ceny ropy vyloučeny jako příčina růstu cen komodit spíše než v případě biopaliv, ale bude paní komisařka naléhat na Světovou banku, aby zveřejnila výsledek? Napíše jim a naznačí, že bychom rádi viděli tuto zprávu zveřejněnou, abychom se všichni mohli zabývat její argumentací? Nemá Komise na tomto základě pocit, že bychom měli v mezidobí naléhavě žádat moratorium na veškeré nové produkty z biopaliv, které nejsou založeny výhradně na nejedlých vedlejších produktech potravin a vznikajících při zpracování potravin?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Nejprve odpovím panu Allisterovi - hovoříme-li o závislosti Evropské unie na potravinách, máte pravdu, jsme závislí, zejména na dovozu sojových bobů. Proto probíhají diskuse o tom, zda je možné nalézt řešení problematiky geneticky modifikovaných plodin, s cílem snížit cenu dovážených sojových bobů. Jde o zdaleka největší a nejvýznamnější plodinu pro naše odvětví chovu prasat.
Doufala jsem, že se mi podaří ctihodné poslance přesvědčit o tom, že v současnosti děláme skutečně mnoho, abychom prosadili biopaliva druhé generace a investovali do nich; neboť souhlasím s vámi všemi, že první generace není dlouhodobým řešením. První generaci však potřebujeme jako odrazový můstek pro generaci druhou. Pokud nyní vyšleme jasný signál, že již nebudeme lpět na našem cíli 10 %, mohu vám zaručit, že veškeré investice v rámci Evropské unie se ztratí a přesunou se do jižní Ameriky a my budeme závislí na dovozu veškerých biopaliv z Brazílie, vyrobených z cukrové třtiny. Potom bude mnohem obtížnější realizovat naši nezávislost, kterou tolik chceme.
V souvislosti s dosud nepublikovanou zprávou Světové banky - předpokládám, že se shodneme na tom, že nebyla publikována, nýbrž unikla - to ráno, kdy jsme dostali prohlášení pro tisk, seděl hlavní ekonom Světové banky v mé kanceláři a nemohl potvrdit 75 %.
Jsem si proto jista, že se k tomuto tématu vrátíme a, jak jsem již řekla, velmi ráda o tom budu diskutovat na pevném základě zveřejněné zprávy.
Předmět: Vykonání rozsudku vůči pachateli útoku na OSN.
Podle elektronického časopisu Hands off Cain, č. 107 ze dne 6. června, potvrdil zvláštní zpravodaj Organizace spojených národů pro nezávislost soudců a právníků Leandro Despouy domněnku OSN, že potrestání Awraza Abdela Azize Mahmouda Sa'eeda ze strany iráckých orgánů za útok na sídlo OSN v Bagdádu v srpnu 2003, při němž byl mimo jiné zabit Sérgio Vieira de Mello, zvláštní zástupce OSN pro Irák, zabránilo tomu, aby se mezinárodní společenství dozvědělo, kdo jsou skuteční pachatelé tohoto trestného činu.
Jaké kroky Komise učinila, aby vyjádřila paušální protest EU proti trestu smrti?
Jaká opatření zamýšlí Komise přijmout, aby objasnila důvody, proč bylo potrestání Awraza Abdela Azize Mahmouda Sa'eeda tak rychlé, navzdory tomu, že OSN vyjádřila požadavek legitimně odhalit důvody útoku na OSN a nalézt jeho organizátory.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážené dámy poslankyně, vážení páni poslanci, Evropská komise spolu s členskými státy je v celosvětovém měřítku předním institucionálním aktérem a dárcem v oblasti boje proti trestu smrti. Její činnost v této oblasti je klíčovou prioritou vnější politiky v oblasti lidských práv. Obecné zásady pro politiku Evropské unie vůči třetím zemím týkající se trestu smrti přijaté v roce 1998 a zrevidované v roce 2008 stanoví kritéria pro vydávání demarší a normy, jichž je třeba používat. Zrušení trestu smrti je jednou z hlavních tematických priorit pro pomoc v rámci evropského nástroje pro demokracii a lidská práva. Od roku 1994 financovala Komise po celém světě zhruba 30 projektů z celkovým objemem rozpočtu přibližně 15 milionů EUR. Komisařka Ferrero-Waldnerová se proti trestu smrti ať již používanému v praxi, či stanovenému v právním řádu kategoricky vyslovila ve veřejném prohlášení z 10. října 2007 u příležitosti Světového dne boje proti trestu smrti i u dalších následných příležitostí.
Událost, o níž hovoří dopis pana poslance, je Komisi známa. Irák je jednou ze zemí, jíž Evropská komise zasílá časté demarše o trestu smrti. V uvedeném případě byla demarše zaslána v červnu 2007. Evropská unie a Komise opakovaně vyzývaly iráckou vládu včetně nejvyššího soudu, aby se zřekli užívání trestu smrti a aby všechny dosud vynesené a nevykonané tresty smrti zmírnili. Dále iráckou vládu vyzývaly k neprodlenému zavedení moratoria na veškeré popravy. Je zbytečné dodávat, že v případě bombového útoku na komplex OSN z 19. srpna 2003 by takové moratorium bylo umožnilo provést úplný křížový výslech všech osob, jež by mohly poskytnout případné důkazy potřebné k tomu, aby nikdo z pachatelů útoku nezůstal nepotrestán. Komise je samozřejmě znepokojena tím, s jakým spěchem bylo v tomto případě postupováno. Avšak naším hlavním cílem je zasazovat se o všeobecné zrušení trestu smrti. Komise nadále úzce spolupracuje s členskými státy Evropské unie v úsilí tlumočit náš postoj a znepokojení k irácké straně.
Paulo Casaca
(PT) Problémem je zde ovšem to, že irácká vláda zabránila vyšetření zavraždění Sérgia Vieira de Melo stejný způsobem, jako tomu bylo v jiných kauzách. Držím v ruce kopii nedávno vydaného časopisu, v němž se objevuje Zenaib Ahmed. Pozval jsem tohoto člověka do Evropského parlamentu, aby zde promluvil o masových popravách v iráckých nemocnicích z ryze etnických důvodů.
V souvislosti s touto situací, která je mnohem horší než situace na západním Balkánu, bych rád věděl, kdy se chystá mezinárodní společenství a Evropská komise požádat mezinárodní tribunál, aby prošetřil a rozhodl případy zavraždění desítek, stovek, či tisíců lidí v Iráku.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Samozřejmě pane poslanče, že z hlediska obecného přístupu Evropská komise a Evropská unie zkoumají veškeré možnosti, které jsou k naší dispozici tak, abychom zesílili naši schopnost postupně eliminovat a omezit užívání trestu smrti, samozřejmě zejména v těch oblastech, kde je užíván nejčastěji, to se samozřejmě týká i Iráku.
Předmět: Protidiskriminační horizontální směrnice
Evropská komise ohlásila, že by na jaře mohla být schvalována nová horizontální směrnice zakazující diskriminaci.
Jaký je nejnovější vývoj, pokud jde o oblast působnosti této směrnice? Půjde o protidiskriminační směrnici se širokým dosahem, která bude zahrnovat VEŠKERÉ zbývající důvody podle článku 13 Amsterodamské smlouvy - konkrétně věk, postižení, vyznání či víru, sexuální orientaci, jak to podporuje většina v Evropském parlamentu?
Pokud ne, může Evropská komise předložit své důvody a načrtnout podrobný plán činnosti pro nadcházející měsíce?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, minulý týden Komise přijala návrh směrnice, jež zakazuje diskriminaci na základě věku, zdravotního postižení, sexuální orientace a vyznání nebo víry mimo sféru pracovního trhu. Diskriminace na základě těchto důvodů v oblasti zaměstnávání se již týká směrnice 2078/ES. Splnili jsme tedy závazek, který jsme před vámi učinili na začátku našeho funkčního období, a vyslyšeli jsme vaše opakované výzvy naposledy učiněné na květnovém dílčím zasedání, abychom takový návrh předložili. Tento návrh směrnice vychází ze zásad, které již členské státy v rámci existujících směrnic přijaly. Obsahuje například ustanovení, jež zajišťuje ochranu obětí diskriminace a zabývají se obtěžováním a šikanováním, ale také ustanovení o vzniku orgánů pro rovné zacházení. Jak jsem již uvedl, návrh směrnice se zabývá diskriminací na základě čtyř diskriminačních důvodů, ale to, že stavíme všechny tyto důvody na roveň, neznamená, že by ustanovení pro všechny tyto typy diskriminace byla stejná.
Návrh směrnice proto přihlíží u každého typu diskriminace k jeho specifikům tak, aby směrnice byla co nejúčinnější. Konkrétně umožňuje v závislosti na kontextu brát v potaz věk, dále přihlížet k věku a zdravotním postižením v oddělení pojištění a bankovních služeb, na kolik je to přiměřené a odůvodněné, ale zdůrazňuji slova přiměřené a odůvodněné. Nesmí tedy jít o svévolné vylučování starších či zdravotně postižených osob z těchto služeb. V případě zdravotního postižení znamená zásada rovného zacházení pozitivní závazek zahrnující zajištění všeobecného přístupu pro zdravotně postižené osoby a v individuálních případech provedení přiměřených úprav. Tato opatření nepředstavují neúměrné břemeno, návrh směrnice jasně stanoví, že je třeba brát v potaz velikost, typ a zdroje organizace, odhadované náklady, životnost zboží a služeb a pravděpodobné výhody plynoucí z přístupu zdravotně postižených osob. Tento návrh představuje důležitý krok směrem k zaplnění velké mezery v právním systému ochrany proti diskriminaci.
Jsme si ovšem vědomi, že ochrana proti diskriminaci založené na pohlaví stále není mimo pracoviště tak silná, jako je tomu v případě diskriminace rasové. Směrnice 2004/113/ES totiž nepokrývá oblast vzdělávání, jak si lze přečíst v důvodové zprávě k tomuto návrhu. Domníváme se, že by bylo předčasné navrhovat změnu uvedené směrnice, jelikož lhůta pro její provedení skončila teprve nedávno. Ale v roce 2010, když budeme o provádění směrnice podávat zprávu, můžeme v případě potřeby navrhnout změnu.
Claude Moraes
Pane komisaři, jde o příklad otázky položené před několika týdny, která byla naštěstí kladně zodpovězena dne 1. července ve vašem oznámení. Myslím si, že byste měl využít svého osobního vlivu a bojovat za tuto otázku v Komisi a naslouchat přitom hlasování Evropského parlamentu.
Dovolte mi jen požádat vás i Komisi, abyste zůstali bdělí, aby odchylky a výjimky ze zásady rovného zacházení nebyly hledány z každého důvodu: musí být hledány z důvodů nezbytných a na základě skutečných zásad subsidiarity, neboť máme zkušenosti s takovými provedeními směrnice o rovném zacházení v zaměstnání a směrnice o rasové rovnosti ve vnitrostátním právu, která nebyla úplná, a my musíme zajistit, aby se tento kvalitní balíček stal součástí právních předpisů členských států.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Je samozřejmě jasné, že směrnice tohoto typu, která je zásadní a chrání zásadní hodnoty Evropské unie, Evropského společenství, je nahlížena z řady hledisek a že samozřejmě existuje častý tlak z nejrůznějších důvodů omezit její účinnost. Komise si je toho vědoma, proto jsme navrhli tento komplexní návrh a jsme samozřejmě připraveni ho v dalším projednávání hájit proti veškerým neodůvodněným námitkám.
Syed Kamall
Rád bych požádal pana komisaře aby se vyjádřil ke zprávám v britském tisku. Podle zde uváděných informací zřejmě protidiskriminační právní předpisy neplatí pro pracovníky, kteří překročili věk odchodu do důchodu, a lidé tohoto věku či starší jsou legálně vykořisťováni. Má pan komisař plán, jak řešit diskriminaci starších pracovníků ze strany britské vlády?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Obecně direktiva, která chrání pracovníky na pracovním trhu, je chrání i ve vztahu proti diskriminaci z hlediska věku. Nemohu se vyjádřit konkrétně k výroku v britském tisku, protože závisí vždy na konkrétních souvislostech daného případu, ale mohu zásadně konstatovat, že směrnice z tohoto hlediska nemá žádné výjimky, nemá výjimky, že od určitého věku již ochrana neplatí.
Předmět: Dodatkové sociální zabezpečení a mobilita v rámci EU.
Změna zaměstnání či země v dnešní době v některých členských státech často znamená ztrátu podnikových penzijních příspěvků. Směrnice o portabilitě penzí, předložená v říjnu 2005 a nyní pozměňovaná, přinese větší pružnost podmínek pro získání práva na penzi a její udělení (například rozdílná kvalifikační období, než pracovníci získávají práva) a ochranu latentního práva na penzi (jako jsou práva na penzi, která v průběhu času ztrácejí hodnotu) a také zlepšení informovanosti pracovníků o tom, jaký může mít mobilita dopad na jejich dodatkové sociální zabezpečení.
Může nás Komise informovat, kdy navrhuje dohodu o této směrnici, a poskytnout časový harmonogram jejího provádění, v zájmu občanů EU, kteří by měli mít možnost svobodně se pohybovat v rámci Evropy bez zbytečných obav ohledně penzí?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Především jsem velmi vděčný za to, že byla tato významná otázka vznesena, a za úsilí, které Evropský parlament vyvíjí na to, aby bylo dosaženo pokroku. Jsem samozřejmě velmi vděčný také za snahy slovinského a dalších předsednictví o dosažení dohody. Přesto je zklamáním, že dohody dosud dosaženo nebylo. Zůstává totiž otázka, která je jádrem tohoto problému: odstranění překážek volného pohybu pracovníků způsobených důchodovými doplňkovými systémy. Schopnost snadno změnit zaměstnání či možnost přijmout do zaměstnání správnou osobu s potřebnými dovednostmi je v dnešním stále se měnícím světě důležitější než kdykoli dříve. Podpora přizpůsobivosti pracovníků, flexibilita trhů práce a modernizace systémů sociální ochrany jsou kromě toho základními prvky Lisabonské strategie. Je naprosto zřejmé, že jestliže požadujeme od lidí větší pružnost a větší flexibilitu, je také samozřejmě jasné, že za tuto pružnost nesmí ztrácet sociální ochranu.
Případ dodatkových důchodových systémů je typickým případem strategie flexikurity, kterou Evropská komise zastává. Na vyřešení otázky důchodového připojištění věnovala Komise mimořádné úsilí a snažila se najít kompromis, který se bohužel doposud nepodařilo najít. Ale vzhledem k významnosti této otázky jak pro obecná sociální práva pracovníků, tak pro rozvoje důchodových systémů, tak pro odpovídající odpověď na demokratické stárnutí je Komise nadále připravena a nepoleví ve svém úsilí najít kompromis, který nakonec se stane základem celkového řešení. Doposud v tomto bodě ještě nejsme, protože pro toto rozhodnutí je třeba jednomyslnosti a k jednomyslnosti v Radě doposud nedošlo, ale přesto cíl zlepšit situaci v doplňkových penzích zůstává cílem Komise.
Brian Crowley
Rád bych poděkoval panu komisaři za jeho odpověď. Pane komisaři, poukázal jste na dva body, které považuji v rámci celého tohoto složitého problému za zásadní - především myšlenku flexikurity a za druhé Lisabonskou agendu o vytvoření další svobody v rámci jednotného trhu Evropské unie - svobodného pohybu pracovníků.
Nedostupnost mobility penzí řadě osob v mnoha ohledech upírá možnost přijmout lépe placenou práci v jiné oblasti, neboť nemohou přenést nárok na penzi, a dokonce ani zmrazit nároky na penzi ve svém domovském členském státě.
Možná byste nám to mohl nabídnout jako součást sociálního balíčku, který nám nyní předkládáte - řadou z nás skutečně vítaného - kde bychom mohli zatlačit na knoflík a zajistit, že získáme členské státy, které se stále zdráhají, aby se připojily k této myšlence.
Vladimír Špidla
člen Komise. - Mohu pouze konstatovat, že pan poslanec Crowley v několika slovech provedl poměrně dokonalou analýzu problému. Ano, tak to skutečně je. A to je důvod, proč zůstaneme aktivní. To není otázka, která je pro Komisi uzavřena.
Reinhard Rack
(DE) Pane komisaři, bylo správné upozornit na tento problém a skutečnost, že hlavní příčinou toho, proč jej nelze řešit je to že vzhledem k zásadě jednomyslnosti členské státy neustupují. Někdy je na hrubý pytel třeba hrubá záplata. Není snad, při současné diskusi o vnitřních trzích, nejvyšší čas na konkrétní jmenování a pranýřování daných členských států, aby bylo zajištěno, aby se alespoň některé členské státy zamyslely nad zhoubným způsobem svého chování v minulosti a svůj přístup změnily?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Máte naprosto pravdu, jednání v Radě jsou jednání o kterékoliv základní politické úvaze a nejsou to jednání tajná. Postupně se podařilo zformulovat názor všech členských států kromě souhlasu Spolkové republiky Německo. Taková je situace, ale to neznamená, že, jak už jsem řekl, nejsme na konci cesty a budeme hledat jiné další postupy a možnosti tak, abychom jednomyslnosti docílili. Chci zdůraznit, že systémy v jednotlivých členských státech jsou samozřejmě rozdílné a samozřejmě, že rozhodnutí o nich není žádná vedlejší technická otázka, proto mám plné pochopení, že státy berou tuto otázku vážně, ale jak už jsem řekl, taková je momentálně situace.
Téma: Lékařská pomoc napříč EU
Může Komise přesně objasnit, jaké nároky na lékařskou pomoc mají občané EU, když cestují do jiného členského státu ? Zahrnuje průkaz evropského zdravotního pojištění pomoc při všech nemocech spojených s věkem?
Vzhledem k tomu, že se financování zdravotních služeb v každé členské zemi liší, jaké existují procedury k zajištění jasného a spravedlivého systému, jenž zajišťuje řádnou pomoc pro všechny, kdo ji potřebují?
Jaká existují opatření pro ty, kdo cestují do daňových rájů, jakými jsou Andorra, Normanské ostrovy, Lichtenštejnsko, atd., jež jsou obklopeny EU, ale samy nejsou považovány za území EU?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Vážený pane předsedo, vážené paní poslankyně, vážení páni poslanci, držitel evropského průkazu zdravotního pojištění je považován za pojištěného v rámci právního systému členského státu, do něhož přicestoval. S ohledem na článek 22 nařízení č. 1408/71 je tento průkaz platný pro dočasný pobyt, ať už je jeho účel jakýkoli: turistika, zaměstnání nebo studium.
Jestliže jeho držitel potřebuje v průběhu pobytu zdravotní péči, průkaz umožňuje poskytnutí této péče zdravotnickými pracovníky. Zdravotní péče, na kterou se vztahuje evropský průkaz zdravotního pojištění, je "nezbytná zdravotní péče".
Tento pojem, který závisí na zdravotním stavu pacienta a předpokládané době trvání pobytu, byl definován Správní komisí pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků v roce 2004. Jde o ošetření, které je nutno poskytnout osobě, jež dočasně pobývá na území jiného státu, aby se nenacházela v ohrožení života a zároveň aby nebyla nucena se předčasně vrátit do své země za účelem poskytnutí potřebné zdravotní pomoci
Tato kritéria musí v každém případě být použita zdravotnickým personálem v závislosti na zdravotním stavu pacienta a na délce jeho pobytu. Správní komise pro sociální zabezpečení migrujících pracovníků dále přijala pokyny s cílem zajistit, aby byl uvedený pojem vykládán jednotným způsobem všemi zúčastněnými subjekty (poskytovateli zdravotní péče, pojištěnci i zdravotními pojišťovnami). Tyto pokyny jsou k dispozici na portálu Evropa.
Důchodce, který tráví tři měsíce u svých dětí, nebo student, který používá program Erasmus, budou mít tudíž přístup nejen k neodkladné zdravotní péči, ale také k takové péči, která by byla ve stejné situaci k dispozici osobám s bydlištěm v daném členském státě.
Systém přístupu ke zdravotní péči, jak je stanoveno v článku 22 nařízení č. 1408/71, stanoví přístup ke zdravotní péči a její úhradu v souladu s právními předpisy státu, ve kterém pacient dočasně pobývá. Z toho vyplývá, že osoby, které ve státě dočasně pobývají, mají v tomto státě přístup ke zdravotní péči za stejných podmínek, jako osoby, které jsou součástí systému zdravotního pojištění v takovém státě.
Článek 22 nařízení č. 1408/71 se vztahuje také na státy Evropského hospodářského prostoru, včetně Lichtenštejnska a Švýcarska. Pokud se týče Andorry, probíhající jednání nebyla ještě úspěšně ukončena.
Glyn Ford
zastupující autora. - Pane předsedající, bohužel, pan Evans se musel vrátit do Spojeného království. Děkuji jeho jménem komisaři za odpověď na jeho otázku.
Při prudkém nárůstu přeshraničních sňatků - téměř jedno z pěti manželství dnes pochází ze dvou členských států - a při rostoucím procentu párů a jednotlivců v penzijním věku cestujících po Evropské unii, nemá Komise pocit, že pokud v těchto záležitostech nesáhne k nutnému opatření, v EU povede nerovné zacházení ke vzniku uprchlíků z důvodu zdravotní péče spíše než ke zdravotní turistice o které se velmi spekuluje?
Vladimír Špidla
člen Komise. - Položil jste celou řadu otázek, které vyžadují vysloveně komplexní odpovědi, ale jenom na první otázku bych zjednodušeně odpověděl takto: dnes dopoledne jsme se zabývali nařízením 883, které bude podstatnou novelou nařízení 1408 a nepochybně zlepší situaci pro řadu lidí právě z hlediska přeshraničního kontaktu. Pokud jste otevřel otázku zdravotnické turistiky, myslím si, že to je pojem, který je značně otevřený a je tak otevřený, až je nebezpečný. Je třeba velmi pečlivě si objasnit, o co se jedná, protože je to pojem, který může nabýt v našem pohledu mimořádného významu, ačkoliv ve skutečnosti pravá zdravotní turistika po mém soudu je velmi omezená, protože lidé ve většině případů, je-li jim skutečně něco těžkého, se snaží být ve svém blízkém prostředí a systémy jednotlivých členských států se ve své základní úrovni podstatně neliší. Je samozřejmě jasné, že nařízení 1408 a budoucí nařízení 883 řeší hlavní obrovskou sumu případů, které jsou spojeny s turistikou, ale nikoli se zdravotní turistikou, protože se týkají lidí, kteří vyrazili primárně někam jinam a na cestě se jim něco stalo. To jsou statisíce a miliony, možná že i kolem milionu případů ročně, a to je věc, která je poměrně dobře řešena a stabilitu zdravotních systémů neporušuje. Pokud jde o vůli Komise zlepšovat věci v této oblasti, tato vůle je zřejmá a jeden z důkazů jsou také předložené novely, které předkládá moje kolegyně Andrulla Vassilliou. Myslím si, že to bude možnost velmi dopodrobna diskutovat možnosti přeshraniční péče a další souvislosti, které jsou s tím spojeny, ale dovolte mi, abych ještě jednou vyjádřil značný odstup od pojmu zdravotní turismus nebo zdravotnická turistika, protože po mém soudu je to pojem velmi málo vymezený, který může vyvolávat reakce, které nejsou adekvátní situaci.
Předsedající
Čas vyčleněný pro otázky směřované na komisaře Špidlu vypršel. Odpovědi na otázky 49 až 54 budou zodpovězeny písemně.
Téma: Zpravodajské břemeno malých a středních podniků
Vítám nedávnou iniciativu Komise snížit statistické zpravodajské břemeno podniků, zejména malých a středních podniků. Nicméně MSP stále nesou velké zpravodajské břemeno, jako např. podávání přehledů o DPH, které stojí práci mnoha lidí a hodin a které uvádí malé a střední podniky do konkurenční nevýhody. Má Komise v zásobě nějaké návrhy, které omezí byrokracii a zpravodajské zatížení MSP?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Pane předsedající, pane Ryane, jsem vám za tuto otázku velmi vděčný, protože se dotýká problému, který Komisi léta velmi trápí: jak omezit zbytečnou byrokracii pro malé a střední podniky v Evropě. Jsem rád, že vám mohu sdělit, že jsme skutečně v této oblasti učinili obrovský pokrok a jsem pevně přesvědčen, že se dočkáme skutečného průlomu.
V zásadě jsme identifikovali náklady byrokracie pro evropské podniky jako náklady, které plynou ze zpravodajských, dokumentačních a informačních závazků. Momentálně se zabýváme měřením těchto nákladů v největším projektu svého druhu v celé historii. To znamená, že skutečně určujeme jaké náklady tyto předpisy pro podniky skutečně představují, abychom zjistili, odkud náklady pocházejí a zda mohou být sníženy.
Zhruba od září tohoto roku můžete očekávat velké množství návrhů ze strany Komise, a to na základě výsledků měření a prověřování existujících předpisů. Očekáváme, že nám to umožní dokonce roku 2009 předložit tolik návrhů, že se náklady na byrokracii pro evropské podniky sníží v roce 2012 o 25%. Předpokládáme, že to spustí růst celého evropského HDP o 1,4% až 1,5%. Jak vidíte, opravdu hovoříme o významných řádových hodnotách.
Dále jste se dotkl specifického problému, jenž se nicméně poněkud od běžných byrokratických nákladů liší. Je jím břemeno uvalené na malé podniky zejména v tom, aby vyhověly daňovým požadavkům - a víte, že pravomoci Evropské unie jsou v tomto směru velmi omezené. Ze všech našich šetření víme, že samotné podniky cítí, že požadavky finančních úřadů pro ně představují nejzávažnější a nejtěžší břemeno, je to tedy oblast, kde je na členských státech, aby věci zjednodušily.
Konec konců máme kompetence pouze v oblasti daně z obratu a i ty jsou velmi omezené. Komise nicméně učinila jeden velmi důležitý návrh, jenž by byl velkou pomocí pro malé a střední podniky: jedná se o významné zvýšení prahu, nad nějž musejí předem podat přiznání daně z obratu, to jest zaregistrovat se jako plátci DPH. Stávající práh je 20 000 eur, chceme ho zvýšit na 100 000 eur, což by mělo osvobodit téměř všechny velmi malé podniky a zejména nově založené podniky od tohoto těžkého břemena.
S politováním vám musím říci, že členské státy doposud nejsou připraveny tento návrh přijmout. Doufám, že akt o drobném podnikání, který Komise před pár dny předložila a v němž se otázkou opět zabýváme, vyvine na ty členské státy, které v tomto směru dělají problémy, více tlaku a jsem velmi vděčný Evropskému parlamentu za četná znamení podpory v tomto ohledu.
Eoin Ryan
Rád bych komisaři poděkoval a těším se na sdělení v září. Myslím, že některá administrativní břemena uvalená zejména na malé a střední podniky jsou obrovská. Tyto podniky mají velmi často málo lidských zdrojů na jejich zvládnutí. Mohl byste ale více rozvést téma prahu 100 000 eur? Podáváte o něm sdělení, nebo máte v úmyslu pojmenovat a zostudit země, které jsou proti? Mohl byste uvést více podrobností o tomto prahu?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Pane Ryane, jak jsem řekl, jedná se o oficiální návrh, na němž se Komise shodla již v roce 2004. Od té doby Rada stále ještě návrh nepřijala. Upozornil jsem na to, že jsme nyní návrh opět předložili, a to v kontextu aktu o drobném podnikání; což v zásadě znamená, že jej znovu předkládáme. Nejedná se o oznámení; jedná se o něco, co již Komise navrhla. Považuje to za nezbytné. Před chvílí pan Špidla upozornil, v kontextu jiné odpovědi, na potřebu shody v určitých záležitostech. Zde také potřebujeme jednomyslnou shodu a bohužel jsme jí nedosáhli. Jsem si jist, že vám, kdo zastupujete Irsko, nemusím říkat, že celá řada členský zemí považuje otázku daně v Evropské unii za tabu.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Komisaři, mám následující žádost. Pokud máte v úmyslu provést celý takový výzkum, můžete se také podívat na nepřímé náklady provozu malých nebo středních podniků? Můžete se prosím podívat na zprávu Světové banky vydanou zhruba před dvěma lety, která tyto náklady analyzovala? Zpráva uvádí, že například Polsko má velmi nízké zákonné náklady, ale v praxi to není pravda. Mám také související dotaz, který vlastně ani není otázkou. Místo toho, abyste zkoumali co uvádějí úředníci, můžete se pořádně podívat na skutečné náklady? Všechna razítka, které je nutné zaplatit, všechny dokumenty, které je nutné předkládat. Existuje tolik druhů dalších nákladů.
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Měření, která nyní provádíme a která jsou skoro hotova nám dají přesné informace o tom, které evropské předpisy zvyšují jaké náklady. Pak budeme v pozici, kdy řekneme, který konkrétní evropský předpis zvyšuje podnikům konkrétní náklady.
Samozřejmě už toho hodně víme. Například již víme, že většina nákladů vzniká z velmi malého počtu předpisů. Valná většina předpisů má původ v nemenším počtu než je 42 směrnic. Také víme, která oblast nejvíce zvyšuje nejvyšší náklady, zejména evropské právo obchodních společností, což je důvod, proč jsme nyní předložili první návrhy týkající se této oblasti.
Také víme, že se rozložení nákladů hodně liší v závislosti na velikosti podniku. Jako jednoduché pravidlo můžeme předpokládat, že čím menší podnik, tím těžší relativní břemeno administrativních nákladů. Tyto náklady mohou snadno jít nad 5% v případě malého podniku, zatímco u velmi velkých podniků mohou být podstatně nižší. To všechno stejně víme a vezmeme to v návrzích v úvahu.
Dovolte mi využít této příležitosti k požadavku na Parlament. Zda tento celý projekt uspěje záleží samozřejmě na tom, jak rychle se bude Parlament návrhy Komise zabývat. Koneckonců se na nich politicky shodujeme. Chtěl jsem jen zdůraznit, že to zajisté znamená úpravu existujících právních předpisů, což vyžaduje souhlas obou zákonodárců.
Téma: Cena hnojiv
V posledních 12 měsících dramaticky vzrostla cena hnojiv. Například ve velkoobchodech se amonium fosfát zvedl ze 181 eur za tunu na 800 eur za tunu.
Má Komise v úmyslu podniknout nějaké kroky proti tomuto cenovému vzestupu?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Pane Burku, sdílím vaše obavy týkající se růstu cen hnojiv. Opravdu nepoměrně vzrostly. Pochopitelně to v evropském zemědělství vytváří velké problémy a velké obavy.
Ceny hnojiva vzrostly, protože prudce vzrostla poptávka, což přichází zároveň ještě s vyššími náklady na dopravu a na energie. Existují proto tři faktory: vyšší poptávka kvůli rychlému růstu v jiných částech světa, vyšší ceny za energie a vyšší ceny za dopravu. Jak víte, poptávka vzrostla všude ve světě, a to ovlivňuje nejen hnojiva, ale také celou škálu dalšího zboží, včetně tržních plodin a potravin.
Je ale důležité také pamatovat na to, že ačkoliv evropští zemědělci musejí utratit více peněz za hnojiva, což také skutečně dělají, zároveň dostávají za své sklizně lepší ceny. Statistiky Organizace OSN pro výživu a zemědělství za srovnatelné období ukazují, že ceny potravin vzrostly za 12měsíční období o 37%. Viděli jsme nejstrmější nárůst u mléčných výrobků mezi 80-200%, a u obilovin mezi 50-80%.
Komise věří, že je důležité dodržovat pravidla konkurence. Dokud je to tento případ, Komise nepovažuje za správné zasahovat do trhu, kde lze poslední vývoj sledovat až k faktorům, na něž nemá Komise žádný vliv. Dovolte mi zopakovat: nemáme žádný vliv na tři rozhodující faktory, které vedly k růstu cen.
Co se týká dlouhodobějšího vývoje, Komise by také ráda upoutala vaši pozornost k významu podpory konkurence na trhu se zemním plynem. Myslím, že existuje reálná naděje alespoň trochu situaci ulehčit. Pokud budou opatření, která Komise navrhla v rámci třetího energetického balíku, přijata, měli bychom na trhu se zemním plynem vidět zlepšení. To by také mohlo vést k nižším cenám dusíkatých hnojiv vyrobených v Evropské unii. Jak ale víte, všechno to závisí na tom, zda bude energetický balík navržený Komisí přijat.
Colm Burke
Děkuji za vaši odpověď k tomuto tématu. Vyvolává znepokojení. Vím, že jste poukázal na rostoucí ceny mléčných a jiných výrobků, ale bohužel zemědělci z růstu prospěch nemají: jsou to prostředníci, kdo mají prospěch.
Má otázka se v zásadě týká závislosti na dodávkách z oblastí mimo EU. Ukazuje se, že v surovinách pro naše hnojiva závisíme na Rusku a Ukrajině. Zajímá mě, jaké kroky podnikáme k zajištění toho, abychom měli odpovídající dodávky a nebyli příliš závislí na jednom nebo dvou zdrojích. Nejsme schopni identifikovat jiné zdroje a zavést mechanismy, které by podpořily dovoz z těchto jiných zdrojů?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Co se týká Ruska a Ukrajiny jako velkých dodavatelských zemí, musím zdůraznit, že uplatňujeme na export hnojiv z obou zemí nástroje na ochranu obchodu.
Jednoduše řečeno: obě země samozřejmě mohou nabídnout hnojiva za nízké ceny, protože vědí, že energie, která je zapotřebí k výrobě hnojiv, je obzvláště vysoká a uplatňují různé ceny na vyvážené energie a na energie používané v jejich vlastní zemi. Tento cenový rozdíl vede k ztrátovému vývozu, což je důvod proč jsme ve vztahu k Rusku a Ukrajině použili odpovídající opatření.
Co se týká diverzifikace zdrojů, Komise má k uplatnění vlivu v tomto bodě jen malý prostor. Mohu vám nicméně říci, že pokud vím, tak velcí evropští výrobci a distributoři se přirozeně snaží diverzifikovat své zdroje surovin. Jsem v celku připraven se na tuto otázku znovu a podrobněji podívat.
Mairead McGuinness
Ráda bych komisaři poděkovala. Toto patrně přechází do dalších otázek určených komisařce Fischerové Boelové. Zmínil jste vyšší ceny za sklizeň úrody, ale zdá se, že náklady na výrobu potravin rostou nyní rychleji než ceny a jedná se tedy určitě o problém, kterým se Evropa musí zabývat. Možná byste na to mohl odpovědět?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Paní Fischerová Boelová je zde, což je důvod, proč odpovím velmi opatrně, protože ona je tou, kdo opravdu zná ceny, kterých mohou evropští zemědělci dosáhnout. Na základě toho, co sdělila k dnešnímu dni Komisi, předpokládám, že pro všechny důležité evropské výrobky ceny výroby skutečně rostou. Nicméně nepopírám, že můžete mít pravdu, když říkáte, že vyšší ceny za sklizeň nevyrovnají nutně zcela vzrůst nákladů. To je bod, kterým se bude Komise jistě zabývat.
Co se týká vývoje v odvětví potravin obecně - a nemluvíme zde jen o cenách výrobců, ale také o cenách, které nakonec musejí zaplatit spotřebitelé - před několika týdny jsme spustili iniciativu a vytvořili na vysoké úrovni skupinu, která zváží budoucnost evropského potravinářského průmyslu, jenž je, a to každý neví, největším evropským průmyslem. Mnoho lidí si myslí, že je největším evropským průmyslem automobilové odvětví, ale není to pravda. Potravinářský průmysl je největším ze všech v Evropě.
V této skupině se speciálně díváme na vývoj cen a do konce roku, kdy předložíme odpovídající doporučení, naši práci uzavřeme.
Téma: Politika ve prospěch malých podniků
Jako součást otevřeného jednotného trhu, jenž podporuje malé podniky, řekne Komise, že navrhuje zajistit, aby byly nové technologie využívány k jejich prospěchu a jakou praktickou výhodu odvozují z výzkumných programů financovaných Evropskou unií ve 27 členských státech?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Paní Panayotopoulosová-Cassiotouová, jedná se o velmi aktuální otázku a před několika dny Komise předložila v tomto sektoru velmi široce pojatou iniciativu.
Dovolte mi začít tím, že řeknu, že jsem velmi potěšen, že nesmírný význam malých a středních podniků pro naši ekonomiku a tvorbu pracovních míst je v posledních letech napříč Evropskou unií široce uznáván. Zejména jsem se zaměřoval na to, abych zajistil, že všechny evropské instituce a členské státy věnují patřičnou pozornost roli malých a středních podniků. Pokud plně nevyužijeme potenciálu růstu MSP, pokud plně nevyužijeme potenciálu jejich pracovních sil, nebudeme schopni zvládnout následky globalizace v Evropě. Abych to vyjádřil zcela jasně: zvládneme úspěšně následky globalizace pokud zvládneme v Evropě posílit sektor MSP. Za tímto cílem MSP musejí být schopné ještě lépe využít příležitostí, které nabízí vnitřní trh a globální soutěž.
Životně důležitým faktorem - a teď se dostávám k vaší otázce - je přístup ke znalostem, výzkumu a inovaci. Nejedná se jen o velké evropské podniky, ale také o malé a střední podniky, pokud jsou vůbec aktivní na mezinárodních trzích, které musí provést přechod k ekonomice založené na znalostech. To je nyní jejich jedinou nadějí. Nemohou soutěžit v cenách; mohou konkurovat jen nabídkou lepší kvality zboží nebo služeb a lepší kvalita pochází z lepších technologií a z inovací.
Jedním z hlavních nástrojů, které mají k dispozici na úrovni Společenství, je samozřejmě 7. rámcový program pro výzkum, který poskytne financování alespoň 15% malých a středních podniků, a z dřívějších výsledků se zdá, že tohoto cíle určitě dosáhneme.
Zákon o malém a středním podnikání, o němž jsem dříve mluvil, přináší celou řadu dalších návrhů navržených tak, aby malým a středním podnikům přinesly snazší přístup k inovacím, znalostem, výzkumu a technologiím. Dovolte mi pár příkladů. Za prvé existuje návrh na zjednodušení předpisů o státní podpoře výzkumu, vývoje, a inovací, zvláště prostřednictvím nařízení o blokových výjimkách. Komise o této záležitosti rozhodla minulý týden a uvolní obrovský potenciál. Druhým jsou pobídky na založení podniků s potenciálem vysokého růstu skrze podporu výzkumné a inovační kapacity, zejména pak užší koordinace národních programů a iniciativ. Pak existují opatření na podporu větší participace malých a středních podniků na přenosu znalostí. Zde budeme zavádět nový pilotní projekt, který je zaměřen na pomoc financování průmyslového využití duševního vlastnictví. Mohl bych také zmínit, že povzbuzujeme MSP, aby hrály aktivní úlohu v aktivitách Evropského inovačního a technologického institutu, aby bylo zajištěno, že také budou mít prospěch z přenosu znalostí, jež bude Institut podporovat.
Jak můžete vidět, hodně se toho děje. Chtěl bych ale jasně říci, že nakonec záleží na podnikatelích a podnicích, zda využijí příležitostí, které se jim nabízejí. Je proto velmi důležité, aby si účastníci trhu byli daleko více vědomi příležitostí, které již dnes existují. To je otázkou informací a komunikace, kdy oboje potřebuje značně vylepšit. Proto Komise zkraje tohoto roku vytvořila Evropskou podpůrnou síť pro elektronické podnikání. Jedná se o největší síť svého druhu ve světě a jejím cílem je přivést každý evropský podnik do dosahu kontaktního místa, které dokáže odpovědět všechny otázky týkající se inovací, přístupu k programům EU a přístupu k výzkumným zdrojům.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Pane předsedající, komisaři, přijměte prosím mé upřímné díky za vaši odpověď, protože byla opravdu vyčerpávající a také jste zahrnul doplňkovou otázku týkající se tématu komunikace a informací pro podnikání.
Vadilo by vám poskytnout nějaké další informace? Pocházím z regionu umístěného na nynější východní hranici Evropské unie. Informace se do tohoto regionu nedostanou a malé podniky se jen probíjejí, prostě živoří; závisejí výhradně na rozdílech v ceně, jak jste říkal, a ne na kvalitě, a směřují k uzavření.
Jaké je vaše doporučení?
Günter Verheugen
místopředseda Komise. - (DE) Paní Panayotopoulos-Cassiotouová, jsem velmi vděčný za vaši podporu. Samozřejmě jsem věděl, že se v této záležitosti o vás mohu zcela opřít, tak jak se na mě můžete spolehnout i vy.
Co se týká hustoty sítě, musím připustit, že jsme ještě v Evropě nedosáhli žádoucí hustoty. Až dokončíme projekt, což bude v průběhu příštích pěti měsíců, každý region v Evropě bude mít jedno z daných zařízení. V každém regionu bude kontaktní místo, umístěné dostatečně blízko podnikům, aby bylo zajištěno, že nikdo nebude mít problém se k nim dostat.
Předsedající
Odpověď na otázku č. 58 předloženou panem Heaton-Harrisem bude poskytnuta písemně.

Téma: Navržený nárůst modulace v kontextu kontroly stavu SZP.
Dovede si Komise v kontextu kontroly stavu SZP představit situaci, kdy by se navržený nárůst modulace konal na bázi dobrovolnosti?
Téma: Platby SZP
Zemědělci, kteří ročně dostávají méně než 5 000 eur v platbách na farmu, nezažijí v rámci navrhované kontroly stavu SZP snížení plateb na farmu tak, jak bylo komisařkou Fischerovou-Boelovou naznačeno. Zvážila by Komise zvýšení této hranice?
Téma: "Kontrola stavu" pro společnou zemědělskou politiku
Pěstování tabáku je jediným zdrojem příjmu pro zhruba 130 000 evropských zemědělců. Bez ohledu na to, nařízení Komise (ES) č. 1782/2003 stanoví, že od roku 2010 50% zdrojů pilíře I (přímá podpora) bude převedeno do pilíře II (rozvoj venkova), čímž dojde k citelnému snížení příjmu těchto výrobců. Navíc, pěstování tabáku se vyskytuje v polosuchých oblastech, kde nejsou k dispozici žádné alternativní pracovní příležitosti.
Zároveň v současné době prochází společná zemědělská politika (SZP) "kontrolou stavu" a mnoho rozhodnutí přijatých v průběhu reformy SZP v roce 2003 prochází revizí.
Se zřetelem k výše uvedenému, řekne nám Komise, zda má v úmyslu, jako součást "kontroly stavu" SZP, přezkoumat režim podpory pro tabák a zachovat existující opatření po roce 2009 až do 2013? Navrhla studii, která by určila, které plodiny by v těchto regionech mohly tabák nahradit, aby evropští pěstitelé tabáku nebyli postiženi ani finančně ani sociálně?
Téma: Společná zemědělská politika: plánování a uplatňování ve prospěch malých pěstitelů
Neměli bychom zapomínat, že zemědělství je pro obyvatele venkovského Řecka základní formou zaměstnání, a to zejména v geograficky znevýhodněných regionech jako ostrovy a hornaté oblasti. Snížení kompenzací a přímé pomoci, spolu s přesunem zdrojů z I. do II. pilíře, podporované společnou zemědělskou politikou řecké pěstitele obzvláště vyburcovalo, protože to ovlivní jejich již tak nízký příjem a povede mezi malými pěstiteli k ekonomické stagnaci. Jak hodlá Komise v krátkodobém a dlouhodobém horizontu řešit závažné ekonomické problémy, jimž zemědělci čelí (vzrůst cen paliv, vysoké výrobní náklady, rozdíly mezi výrobními a spotřebitelskými cenami) a jak hodlá zajistit přežití malých pěstitelů na evropské úrovni?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Jsem celkem ráda, že mám příležitost zodpovědět všechny čtyři otázky, jelikož máme zřejmě oproti původnímu plánu zpoždění.
Co se týká prvních třech otázek, řekla bych, že zemědělství Evropské unie se nachází jak na přispívajícím tak na přijímajícím konci dnešních světových environmentálních výzev. Nemůžeme stát opodál a nejednat. EU musí jednat a prostřednictvím rozvoje venkova můžeme poskytnout nejcílenější a nejefektivnější opatření. Ale jak všichni víte, naše finanční prostředky v rámci politiky rozvoje venkova jsou omezené. Nejspravedlivějším a nejpřímočařejším způsobem získání peněz je dodatečné přesunutí prostředků z prvního pilíře - z přímé platby - do politiky rozvoje venkova v pilíři 2, a to prostřednictvím toho, co nazýváme zvýšení míry odlišení, a to samozřejmě na povinné bázi.
Nejsem připravena zvažovat zvýšení míry odlišení na dobrovolné bázi. Je celkem jasné, že Komise vzala v úvahu skutečnost, že v únoru 2007 Parlament přijal zprávu zamítající návrh Komise na dobrovolné odlišení. Musím říci, že jsem celkem spokojená, že jsme vždy v tomto tématu byli ve shodě.
Co se týká prahu, návrh Komise v období 2009 až 2012 je přesunout 5 miliard eur z prvního do druhého pilíře. Kalkulace byla spočítána na základě dnešní hranice 5 000 Euro nebo licence, jak tomu normálně říkáme. Zvýšení tohoto prahu by znamenalo zásadní snížení finančních zdrojů. Komise věří, že při nižším rozpočtu bude efektivita řešení výzev v rámci změn klimatu a nedostatku vody významně oslabena.
V rámci balíčku zdravotní kontroly budou i nadále malí pěstitelé, kteří dostávají přímou podporu o nižší hodnotě než 5 000 eur, vyjmuti z odlišení. Proto malé farmy budou i nadále nejen chráněny před jakýmikoliv negativními dopady přesunů z pilíře I do pilíře II, ale mohly by i profitovat z peněz generovaných prostřednictvím odlišení tím, že se zapojí do odpovídajících programů rozvoje venkova.
Co se týká modulace, zemědělci mi občas říkají: "Berete mi moje peníze" nebo "zmenšujete platby pro zemědělství, pro zemědělce". To ale vlastně není pravda, vzhledem k tomu, že když modulujete peníze, tak vlastně generujete více peněz do odvětví obecně, protože modulované peníze musejí být spolufinancovány členskými zeměmi. Je jasné, že s novými modulovanými penězi budeme konkrétnější. Jednoduše připravíme přehled možností, které budou zřetelně cílit na nové výzvy. To znamená, že těm, kdo říkají, že modulace nebo peníze pro politiku rozvoje venkova mohou být použity na cokoliv, mohu slíbit, že se to s penězi, které pro modulaci kontroly stavu navrhujeme, nestane. Takže, místo abychom podle tvrzení peníze brali, vlastně generujeme více peněz, které se mají vrátit zpět do zemědělství.
Nejsem si jista, zda je zde dnes večer pan Arnaoutakis, a proto jeho otázku nezodpovím.
K panu Gklavakisovi, ptáte se na zachování dvojitých plateb pro tabák, musím odkázat na odpověď, kterou jsem dala ve Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova 24. června. Vlastně jsem měla několikrát příležitost odpovědět i zde v plénu, zejména, že Komise nemá v úmyslu v rámci kontroly stavu přehodnotit tabákový režim. Mohu jen zopakovat, že tabáková reforma byla dohodnuta se všemi zeměmi produkujícími tabák v roce 2004, proto nevidím důvod diskusi znovu otvírat. Doufám, že všichni můžeme souhlasit, že bude velmi důležité, aby peníze, které budou přesunuty do politiky rozvoje venkova, byly speciálně vyčleněny na podporu těch regionů, kde se tabák pěstuje nebo pěstoval. Také předložíme Parlamentu zprávu o následcích tabákové reformy na konci roku 2009.
Liam Aylward
Jsem si jist, paní komisařko, že jste - stejně jako ostatní poslanci sněmovny zde v tomto Parlamentu - velmi frustrovaná tím, jak se zde zachází s dobou vyhrazenou pro otázky. Již jsme na to mnohokrát poukazovali, ale zdá se, že se nic neděje.
Chci poděkovat komisařce za odpověď, i když s odpovědí nejsem spokojen. Pokud se zavede povinné odlišení, podle mého názoru dojde k dělení a třenici mezi různými skupinami zemědělců, mezi velkými a malými zemědělci a zvláště pak mezi zemědělci, kteří jsou zapojeni do různých zemědělských podniků. Nerad bych, aby k tomu došlo.
Například, v mé nedávné zprávě o ovcích, která byla minulý měsíc v Parlamentu přijata velkou většinou, jsem navrhl, aby odlišení a článek 69 (nyní 68) byly v členských státech zavedeny na dobrovolné bázi. Nepřijala by Komise ducha toho rozhodnutí, jež zde bylo učiněno minulý měsíc zvoleným poslancem tohoto Parlamentu?
Seán Ó Neachtain
(GA) Pane předsedající, jsou to právě malí zemědělci pod hranicí platby 5 000 eur, kdo se setkávají s největším objemem problémů, ale dostávají nejmenší objem peněz. Uzná komisařka, že od doby před několika lety, kdy byl stanoven limit 5000 Euro - myslím v roce 2002 - nastala inflace a velké změny? A nesouhlasíte komisařko, že by se jednalo o formu ochrany malých zemědělců, kdyby dostali nyní více, než když byla politika formulovaná a že by hranice měla být zvýšena?
Ioannis Gklavakis
(EL) Pane předsedající , rád bych komisařce za odpověď poděkoval, i když byla negativní, protože vím, že je pracovitá, zásadová a spravedlivá osoba a rád bych jí položil následující otázku.
Tabák je jediným zemědělským produktem, který podléhá tomuto typu zacházení a toto zacházení je nespravedlivé. Avšak rád bych dodal následující: vzhledem k tomu, že pěstitelé tabáku jsou chudí, malí zemědělci, mohla byste, aby se předešlo zániku jejich živnosti, alespoň realizovat studii, která by nám pomohla pochopit, co by tito lidé mohli pěstovat, když je teď tabák za těchto podmínek prakticky vyřazený?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Když se podíváte na návrh o kontrole stavu, obsahuje řadu kroků ve prospěch odvětví chovu ovcí a koz. Především jasně uvádíme, že bude možné udržet zdvojené platby pro odvětví chovu ovcí, protože jsme si vědomi skutečnosti, že se jedná o zranitelné odvětví. Je zoufale důležité, abychom udrželi nějakou výrobu v těch regionech kde, pokud zmizí chov ovcí, pravděpodobně nic nezůstane, takže zdvojené platby by mohly být řešením.
Co se týká nového článku 68, musím říci, že ho mohou využít členské země na dobrovolné bázi a že mohou odkrojit až 10% z přímých plateb, a pak, podle rozhodnutí členských států, převést část peněz do odvětví chovu ovcí a koz. Možnost zdvojení platby je platná jak pro chov krav bez tržní produkce mléka, tak pro chov ovcí a koz.
Nejsem si jista, zda jsem úplně porozuměla další otázce, ale když se podíváte na rozpočet - celkový rozpočet pro zemědělství odsouhlasený hlavami států v roce 2002 - rozpočet byl zafixován, ale nastaven s inflačním navýšením jen 1%. Ctihodný poslanec má pravdu, že máme inflaci vyšší než 1%, zejména v těchto dnech, kdy jsou vysoké ceny nafty a vysoké ceny potravin, takže ano, můžete říci, že hodnota nároků plně nesleduje hodnotu jiných produktů. Ale takové bylo rozhodnutí přijaté hlavami států, a proto současná situace, zejména v některých odvětvích, kde vidíme vzrůst cen lišících se od toho, co jsme viděli v průběhu posledních 30 let, tedy, že ceny nyní začínají růst, je neklamný signál pro ty, kdo se tím hodlají živit.
Řekla bych panu Gklavakisovi, že jsme měli hodně diskusí a já s ním vždy o tomto ráda diskutuji. Myslím, že může jít zpět do svého volebního obvodu a sdělit, že bojuje jako lev, aby zachoval zdvojené platby.
Pěstování tabáku není udržitelné ve všech oblastech, ale myslím, že s penězi z rozvoje venkova vyčleněnými pro tabákové odvětví to může také znamenat, že ti, co ho chtějí udržet nebo zůstat v oboru, mohou modernizovat pěstování tabáku a možná nakonec mohou mít produkci tabáku, která bude ekonomicky životaschopná, protože se zvýší kvalita tabáku. Myslím, že musíte čelit realitě - skutečnosti, že toto nebude znovu otevřeno - a potom se můžete pokusit najít nejlepší možná řešení.
Wiesław Stefan Kuc
(PL) Paní komisařko, jste známá jako někdo, kdo vždy bojuje za snížení výrobních nákladů v zemědělství. Mám otázku, která se vztahuje k tomuto tématu. V naší zemi, tedy v Polsku, vláda nedávno uvalila dodatečné daně na zemědělce, kteří pěstují řepkový olej pro vlastní potřebu a přidávají ho do paliva. To má svým způsobem vztah k výrobě bionafty. Je to totéž jako platit daň za to, že pijete vlastní mléko nebo za to, že jíte vlastní zeleninu nebo brambory: můžete těmto zemědělcům pomoci pokračovat v jejich činnosti bez uvalování dalších daní, jako by olej kupovali odjinud?
Mariann Fischer Boel
členka Komise. - Od doby, kdy jsem vstoupila do evropské politiky, jsem vždy byla pro zachování subsidiarity. To znamená, že když se bavíme o daních, nebavíme se o společné politice, a proto je na členských státech rozhodnout, jak naloží se svým daňovým systémem. Proto se raději a z různých důvodů budu držet mimo - neřeknu národní vnitřní boje - ale národní diskuse o tom, jak zvládnout zdanění řepkového oleje. Rozumím vašim obavám, ale raději bych se zde zdržela diskuse.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:45 a pokračuje ve 21:00)
