Basel II in sprememba direktiv o kapitalskih zahtevah (CRD 4) (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Karasa v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o Baslu II in spremembi direktiv o kapitalskih zahtevah (CRD 4).
Othmar Karas
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, s tem poročilom o Baslu III Evropski parlament izraža jasno stališče o posvetovanjih Baselskega odbora. Radi bi opozorili na nerešena vprašanja in težave, s katerimi se srečuje Evropa, in Komisiji predlagamo zbirko zahtev za sestavo osnutka direktive. Čeprav - in v zvezi s tem bi se rad zahvalil vsem poročevalcem v senci - je bilo to poročilo v odboru sprejeto z 38 glasovi za in 0 glasovi proti, se mi kot poročevalcu vseeno zdi potrebno vložiti šest dodatnih sprememb, od katerih se tri nanašajo na dogodke na srečanjih Baselskega odbora, da bi posodobili poročilo, tri pa na kazalnik finančnega vzvoda in standarde likvidnosti.
Mislimo, da ni pametno samodejno vključiti kazalnik finančnega vzvoda v prvi steber z letom 2018, temveč da bi bil namesto tega prej potreben postopek ocenjevanja. Drugič, v Baslu je nekaj nerešenih vprašanj, povezanih s standardi likvidnosti, ki jih je treba rešiti, da bomo na tekočem.
Malce me je presenetilo devet držav članic EU v Baselskem odboru, ker so dovolile, da se postopek zaključi kljub dejstvu, da ne vidimo enakopravnih pogojev med gospodarsko strukturo Združenih držav ter evropsko gospodarsko in bančno strukturo ter med klasičnim poslovanjem bank z občani in investicijskim bančništvom. Poleg tega še vedno nimamo definicije likvidnosti.
Gospodarska kriza je seveda pokazala, da potrebujemo spremembo okvirja. Zato je prav, da se spopademo s tem vprašanjem in predložimo predloge. Toda kriza je skoraj dokazala tudi, da smo imeli predvsem krizo likvidnosti in ne krizo kapitalskih virov, čeprav potrebujemo večje kapitalske vire - spomnimo se samo družbe Lehman Brothers, ki je imela samo 11 % kapitala.
Z našega stališča je pet nerešenih vprašanj. Prvo je, da ni študije učinka za vrednosti, ki so zdaj dogovorjene za rast in zaposlovanje v Evropski uniji. Komisijo prosim, da nujno izdela in predloži tako študijo. Drugič, nismo podrobno preučili kumulativnih učinkov vseh predpisov, ki jih trenutno obravnavamo. Med ključni primeri bi bili Basel III, zavarovani depoziti, bančna dajatev in davek na finančne transakcije. Tretjič, ne obstajajo enakovredni pogoji za EU in Združene države, na primer na področju računovodskih predpisov, in še vedno ni dosežen sporazum o časovnem okviru izvajanja. Četrtič, ne obstajajo enakovredni pogoji med bankami za poslovanje z občani in investicijskimi bankami v definiciji kapitala. Petič, obstajajo nerešena vprašanja, kot so kazalnik finančnega vzvoda, definicija likvidnosti in vloga bonitetnih agencij, glede na odločitve, ki so jih sprejele Združene države.
Ta vprašanja je treba rešiti, preden Komisija predloži osnutek direktive, in države G20 jih ne smejo zaključiti, temveč razjasniti, preden jih dokončno izoblikuje Baselski odbor. Še naprej se bomo ukvarjali s to zadevo.
Michel Barnier
Gospa predsednica, gospod Karas, gospe in gospodje, le nekaj dni po sporazumu, doseženem v Baselskem odboru, mislim, da je zelo pomembno, da Parlament izkazuje svojo zavezanost bančni reformi in jasno kaže, da se Evropa vede in mora vesti primerno svojemu globalnemu položaju. Rad bi se zahvalil gospodu Karasu in članom Odbora za ekonomske in monetarne zadeve za njihovo predanost in to odlično poročilo.
Gospod Karas, omenili ste več kritičnih točk, ki bodo preučene zelo natančno pred sprejetjem našega predloga o spremembi direktive o kapitalskih zahtevah naslednjo pomlad.
Najprej bi rad rekel, da se strinjam z vami, gospod Karas, o pomenu težav, ki so značilno evropske - naše bančno gospodarstvo v Evropi ni na vseh področjih podobno tistim v drugih regijah sveta - gospod Karas, potrebna sta poglobljena ocena vpliva in ohranjanje enakovrednih pogojev na nacionalni ravni.
Seveda moramo poudariti, da je večja kapitalizacija bank nujen osnovni pogoj za stabilnejši in močnejši finančni sektor, toda to ne bo dovolj. Gospe in gospodje, ker na tem delate, veste, da potrebujemo tudi strožji nadzor, močnejše upravljanje družb, nadzor špekulativnih finančnih dejavnosti ter okvir za obvladovanje kriz in reševanje bančnih kriz. To je naš načrt. Predvsem zaradi vas je bil v tej smeri že dosežen velik napredek. V mislih imam sporazum o nadzoru in zeleno knjigo o upravljanju finančnih institucij.
Komisija opravlja svoje delo in ga bo opravila tako, da bomo do konca naslednje pomladi predložili vam in Svetu vsa besedila, ki se pričakujejo od nas za izvajanje priporočil G20. V tem duhu sem pred nekaj dnevi predstavil osnutek uredb o izvedenih finančnih instrumentih in o prodaji na kratko. V nekaj dneh bomo predložili nov dokument o orodjih za reševanje bank in obvladovanje krize.
Toda če se vrnem k današnji razpravi, bi rad govoril o treh vprašanjih, glede katerih imam enake pomisleke kot gospod Karas. Prvo je priznanje kapitalskih instrumentov, ki so jih izdale zadružne banke ali vzajemne družbe, pod definicijo "temeljni kapital prvega reda". Sporazum, dosežen v Baslu, nam bo omogočil, da upoštevamo posebne okoliščine teh bank, ki ne kotirajo na borzi in imajo ključno vlogo pri financiranju evropskih podjetij. Moje službe zdaj sodelujejo s strokovnjaki iz držav članic pri opredelitvi tehničnih ureditev za ustrezno izvajanje teh novih načel v evropski zakonodaji.
Drugič, kar zadeva pravila glede likvidnosti in definicijo "likvidnostne rezerve", se Komisija povsem zaveda težave, ki je nastala zlasti na Danskem in v Avstriji. Dejansko so zelo resni pomisleki, ki jih je izrazila Komisija v tem okviru, razlog, da še ni bil dosežen sporazum o tem vprašanju. Imeli smo nekaj zadržkov in moje službe bodo še naprej sodelovale z našimi partnerji v Baslu, da bi našli rešitev, predvsem glede priznanja kritih obveznic.
Tretje vprašanje zadeva kazalnik finančnega vzvoda. Ne moremo opustiti naših zavez, ki smo jih sprejeli na G20 glede tega vprašanja. Vendar smo zadovoljni s sporazumom, doseženim v Baslu, skladno s katerim je kazalnik finančnega vzvoda del drugega stebra v obdobju poročanja, cilj pa je, kot je maloprej povedal gospod Karas, prenos tega kazalnik v prvi steber. Ta prenos ne bo samodejen in v naš osnutek predloga za CRD 4 bomo vključili določbo o spremembi.
Zdaj bi rad povedal nekaj besed o izvajanju sporazuma Basel v Evropski uniji. Finančna kriza je pretresla svet. Naučila nas je nekaj lekcij, ki jih moramo upoštevati. Globalna bonitetna pravila niso bila primerna za realne življenjske razmere. Poleg reform, ki so že bile izvedene, da bi okrepili obstoječa pravila, je zdaj pred kratkim v Baslu skupina guvernerjev centralnih bank in tistih, ki so odgovorni za bančni nadzor, sestavila sporazum.
Po mojem mnenju je ta sporazum dobra novica. To je pomemben korak za krepitev pravil in globalne finančne stabilnosti, novi sporazum Basel pa bo pripomogel k oblikovanju skupnih pravil za bančni sektor na mednarodni ravni, kar je izjemno pomembno. Ta sporazum tudi tlakuje pot za uravnovešeno rešitev: podjetja imajo koristi od prilagoditvenega obdobja, ki jim daje dovolj časa, da izpolnijo te nove zahteve, ki bodo omogočile, da se bo zdrav bančni sistem postopoma izboljšal brez, po našem mnenju, ogrožanja gospodarske rasti.
Gospe in gospodje, moje službe, kolegi - ki bi se jim rad zahvalil - so opravili veliko dela v Baslu, da bi našli skupno stališče z našimi neevropskimi partnerji. Upam, da bodo vodje držav ali vlad G20 odobrili ta novi sporazum Basel na bližajočem se novembrskem vrhu v Seulu. Toda ne bomo se ustavili tam.
Naslednji korak bo reforma osnove bančnega sistema na ravni Unije. Pri izvajanju mednarodnih pravil vedno upoštevamo posebne okoliščine naše Unije in, gospe in gospodje, direktiva CRD 4 ne bo nobena izjema; tudi tu bomo upoštevali posebne okoliščine Evropske unije. Poleg tega bomo v tem okviru izvedli predvsem makroekonomsko in mikroekonomsko analizo, ki tvori del tega sporazuma Basel, o tem pa boste vi, gospod Karas, in vaši kolegi seveda obveščeni.
Naš cilj je sprejeti predlog direktive v prvem četrtletju leta 2011. To pomeni, da ga morajo države članice prenesti pred januarjem 2013. Tako bodo imele dovolj časa, da dosežejo skladnost s temi novimi določbami.
Vendar moramo ostati realistični. Sporazum, dosežen v Baslu, predstavlja zelo pomemben napredek, vendar ponavljam: veliko je treba še narediti. V naslednjih mesecih bomo sodelovali z vami in državami članicami, da bi izvedli eno izmed najbolj bistvenih reform v pokriznem obdobju. Tudi glede tega bi bil rad zelo jasen: zelo pozorni bomo in zelo pazljivi, kar zadeva zagotovitev, da tudi naši glavni globalni partnerji - predvsem Američani, a ne le oni - izvedejo to ključno reformo pravilno in pravočasno. To vprašanje bom izpostavil med svojim drugim skorajšnjim obiskom Združenih držav konec tega meseca.
Na koncu pa se strinjam z vami, gospod Karas, da je nujno, da ima Evropski parlament še večjo vlogo v tem procesu. Zato ob zaključku obljubljam, da bom vas - vaš odbor in plenarno zasedanje - redno obveščal o vseh prihodnjih dogodkih v okviru Baselskega odbora.
Jean-Paul Gauzès
v imenu skupine PPE. - (FR) Gospa predsednica, komisar, najprej bi rad na kratko pohvalil odlično delo gospoda Karasa. Bil sem med tistimi, ki so bili za to, da se pripravi samoiniciativno poročilo, preden Komisija poda svoje predloge za okvir za prenos sporazuma Basel, in navdušen sem, da je delo gospoda Karasa ob pomoči več poročevalcev v senci izpostavilo glavne točke za razmislek.
Zdaj jih ne bom ponavljal, komisar, in seveda pozdravljam točke, ki ste jih izpostavili, in vašo odločnost, da zagotovite, da je ta regulativni okvir učinkovit in izvedljiv ter predvsem, da ne povzroči izkrivljanja konkurence na mednarodni ravni.
Če preidem na drugo temo, ne morem si kaj, da ne bi opazil, da je pogosto velika razlika med izjavami, ki so dane javno, in zavezanostjo tem izjavam v praksi. Opažam tudi, da države zunaj Evropske unije, pri čemer imam v mislih zlasti Združene države, rade presojajo način našega dela, kar je nadležno, same pa v praksi ne izvajajo sistemov, kot bi morale.
Kar zadeva Basel, je nujno, da se evropska podjetja obravnavajo enakovredno in da niso bolj oškodovana kot ameriška. V Združenih državah se je malo bank seznanilo s temi direktivami ali Baselskim odborom in trenutno se nič ne uvaja v prakso. Ne bi rad videl, da se določbe, sprejete junija za ureditev financ ZDA - izjave o le-teh so pretirane glede na njihov dejanski vpliv -, uporabijo kot pravna podlaga za neuporabo določb, ki bi jih lahko uvedli organi zunaj Združenih držav.
Komisar, prepričan sem, da zelo pazite in ste odločni zagotoviti, da to ne privede do izkrivljanja konkurence za francoske banke, evropske banke in tiste, ki na splošno financirajo gospodarstvo. Prav je, da usmerjamo banke nazaj k njihovi osnovni vlogi financiranja gospodarskega razvoja, vendar se moramo prepričati, da niso nesorazmerno kaznovane.
Udo Bullmann
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, dovolite mi, da izpostavim samo eno zadevo, preden začnem. Baselski odbor je skupina bolj ali manj inteligentnih centralnih bankirjev in nadzornikov, toda zagotovo ni nezmotljiv svet modrih mož in vsekakor ni zakon. Ta parlament je zakonodajno telo - komisar, to veste in mi vemo, da veste - in to zakonodajno telo bo pozorno spremljalo, kaj se predlaga in, kjer je to smiselno, kaj se predlaga tudi tukaj.
Seveda želimo poostritev pravil o kapitalskih zahtevah. Kako tega ne bi želeli spričo gospodarske krize, v kateri smo še vedno? 20 do 30 % našega bruto nacionalnega proizvoda je zastavljenega za reševalni sveženj za banke. Ljudje od nas seveda pričakujejo, da bomo izdelali spodobna bančna pravila, tako da se ne bomo ponovno znašli v takšni krizi. Očitno želimo, da bi bili proticiklični elementi vsebovani v bančni zaščiti, na primer taki, ki so se skozi leta že izkazali v Španiji. Čeprav jih je bilo treba tudi tam izvesti ob nasprotovanju, se danes izplačajo, ker so bili izvedeni dovolj zgodaj in niso poslabšali bančnega sistema; naredili so ga trdnejšega.
Obstajajo pa ključne točke in zares sem hvaležen poročevalcu gospodu Karasu, ker je te ključne točke uvrstil v središče svojega samoiniciativnega poročila, ki ga lahko povsem in v celoti podpremo. Prva je, da resnično potrebujemo študijo učinkov, natančneje kompleksno študijo učinkov, ki med drugim jasno navaja, kakšen je učinek na finančni sektor v vseh njegovih delih, seveda pa tudi predvsem, kakšen je učinek na realno gospodarstvo. Kakšen je učinek na vprašanje, kaj bo prinesla prihodnost glede pogojev financiranja posojil za mala in srednje velika podjetja?
Druga točka je, da potrebujemo gotovost, da bodo tokrat, v nasprotju s preteklostjo, sporazumi izvedeni tudi na drugih ozemljih. To moramo vedeti pred uzakonitvijo, sicer bo nastala nova asimetrija, za katero ne moremo biti odgovorni.
Tretja točka je, da ne sme obstajati diskriminacija v smislu pravnih oblik. Tiste oblike izmed raznolikih oblik v evropskem bančnem sistemu, ki so se zlasti izkazale med finančno krizo - s tem mislim banke, ki so skrbele za sektor malih in srednje velikih podjetij, ter banke, ki so se osredotočile na privatne komitente in s tem niso bile izpostavljene čezmejnim tveganjem -, ne smejo biti oškodovane zaradi svoje trdne zgradbe. Predloženi predlog trenutno ni dovolj, da bi to zagotovil. Zato mislimo, da je treba predloge zdaj izboljšati in da moramo premisliti, kako se lahko praktično lotimo tega vprašanja. Javno bančništvo je na splošno veliko vredno, pod pogojem, da ga je mogoče voditi razumno. Vprašati moramo tudi - in tu mislim na rezervo tihega partnerstva -, kako bo to dejansko izvedeno v prihodnosti, če sprejmemo predpise, kot so predvideni v Baslu. To ne more biti zadnja beseda niti ni končna različica, ki jo bomo sprejeli.
Kapitalske instrumente je treba izmeriti, da bi videli, v kolikšnem obsegu zagotavljajo dosledno kakovost brez lažnih pogojev, zmorejo absorbirati izgube, kako trajni in prilagodljivi so v smislu plačila, kot trdi poročevalec v svojem poročilu. To je za nas smiselno začetno stališče. Želimo, da so učinki finančnega vzvoda omejeni in da se smiselno upoštevajo različni profili tveganja. Zato bomo preučili vaš predlog, komisar, in upamo na najboljše sodelovanje s Parlamentom.
Sharon Bowles
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, ali lahko povem komisarju, da sem, ko smo glasovali o nadzoru, dejala, da je naša zakonodaja kot švicarski sir, polna lukenj, krajev, kamor običajen pravilnik ne sega.
Prejšnji teden pa so se bankirji iz EU zbrali za Eurofi, kjer so razpravljali o Baslu III. Beseda, ki so jo imeli vsi na jeziku, je bila "nacionalno": nacionalna prožnost, nacionalna pravila, nacionalne izjeme; sprevržena pobuda je bila nebrzdana. Čim se dogovori okvir za usklajevanje in stabilnost, se začne izvijanje in prilizovanje, da bi ustvarili luknje, in po pravici povedano, ni tukaj nič bolje. Sita sem tega. Zakaj mora biti Evropa baselska cmera? To ni bil naš namen z nadzorno arhitekturo. To ni namen Basla III. Dejstva so jasna. Skupina G20 je bila jasna. Banke morajo biti sposobne preživeti takšno krizo, kot smo jo ravnokar imeli, in za to je ključen kapital.
Nisem slepa za težave realnega gospodarstva in potrebo po bančnih posojilih in kot drugi se veselim ocen makroekonomskega in skupnega učinka, ne samo baselskega, temveč celotne pokrizne finančne ureditve, ki sta mi jih vi, komisar, in komisar Rehn obljubila na obravnavah usposobljenosti.
Bankam pa pravim: ne moremo dati teže vašim ugovorom, medtem ko so vaši agregati skrivnostno zakriti in na vse odtisnete žig "zaupno". Kar zadeva mene, predstavlja razširjeni urnik Basla zadosten zaostanek: nič več.
Komisar, likvidnostni ukrepi - kot so rekli drugi - niso povsem razrešeni in bojim se še bolj sprevrženih pobud glede vse večje koncentracije državnega dolga in kratkoročnih instrumentov. Tu moramo biti zelo pazljivi; moramo misliti in ne smemo ponoviti enakih ukrepov za vsak del bonitetne ureditve, kjer niso nujno primerni in bi uničili lastniške finančne instrumente in realno gospodarstvo.
Philippe Lamberts
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospa predsednica, Basel III naj bi bil začetna točka in pod nobenimi pogoji ne sme biti najdlje, kot je pripravljena iti Evropska unija. Tistim, ki pravijo, da lahko ogrozimo konkurenčnost naših bank na mednarodni ravni, če gremo dlje od Basla, pravim, da je naša prva skrb, in tudi mora biti, zdržnost našega gospodarstva. Če to pomeni strožja pravila, pa naj bodo. Rad bi tudi dodal, da veliko slišimo o enakovrednih pogojih, toda Združene države ne oklevajo ravnati samostojno, kadar lahko in kadar jim to pride prav. Zato ne želim videti, da bi Evropa preprosto čakala na neke vrste soglasje, do katerega ne bo nikoli prišlo.
Drugič, vsako prehodno obdobje mora biti časovno omejeno, in lahko vam povem, da je osem let, ki jih predvidevamo, preveč. Poleg tega, in to ni bilo upoštevano, morajo biti v tem prehodnem obdobju uvedeni strogi pogoji glede plačila dividend in nagrad. Zdelo bi se nam nespodobno in nesprejemljivo, če bi banke trdile, da je težko oblikovati kapitalske rezerve skladno z novimi pravili, obenem pa bi delničarji in direktorji še naprej jemali denar iz talona.
Moje končno sporočilo je namenjeno neposredno bankam. Tistim bankam, ki tarnajo, da ne bodo mogle več zaslužiti takšnega dobička, kot so ga v zlatih letih, pravim, da se bodo morala vsa podjetja v industriji ali maloprodaji v realnem gospodarstvu sprijazniti z dvo- ali petodstotnim čistim letnim dobičkom - to ni nič sramotnega. Čas je za spoznanje, da je zabave konec.
Vicky Ford
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, dobro vem, da gospodarska kriza še zdaleč ni končana in da potrebujemo posojila v širšem gospodarstvu. Toda prejšnji teden smo na Irskem videli, da se banke še vedno obračajo na davkoplačevalce za finančne injekcije.
Ne moremo pustiti, da davkoplačevalci še naprej zagotavljajo finančno pomoč bankam. Potrebujemo banke, ki so pripravljene tvegati, vendar potrebujejo kapital in likvidnost za obstoj v okviru svojih razpoložljivih sredstev, ko se tveganja dejansko pojavijo. To je zapleteno delo, za katerega bi se rada zahvalila gospodu Karasu, vendar je le del dela in potrebujemo tudi prave mehanizme za reševanje.
Številne spremembe iz tega parlamenta zelo jasno kažejo, da želijo poslanci Evropskega parlamenta preučiti podrobnosti in vpliv. Poskrbeti moramo, da bo sprejet podoben pristop k zavarovanju v opredelitvi izvedenih finančnih instrumentov. Prvič, imamo oceno učinka - narejena je bila za Basel -, vendar je tako zakrita v zaupnost, da je ne vidimo. Naredimo jo javno in jo uporabimo.
Ko sklenemo mednarodni sporazum, moramo poskrbeti, da se izvaja globalno - ne samo tu in na Wall Streetu, temveč globalno. To besedilo na številnih koncih omogoča izmotavanje - odstavek 24 o manjšinskih deležih in odloženih davkih, odstavek 40 z opisom hipotekarnih obveznic in novi odstavek 43A.
Da, Basel bi si moral ogledati mreže majhnih bank, ki se podpirajo. To počnejo. Toda po moji razlagi angleškega besedila bi se lahko na nek način zdelo, da prehitevamo njihovo sklenitev.
Poleg tega je bilo dogovorjeno, da bomo prešli na popoln in zavezujoč kazalnik finančnega vzvoda. Ne oddaljujmo se od tega. Strinjam se, da bi morali omogočiti, da se dobre lokalne prakse nadaljujejo, kjer pač obstajajo, toda preučimo jih v javnosti in ne uvajajmo izjem skozi zadnja vrata. Trg bo ta zadnja vrata videl kot način za spodbujanje slabih praks in ne spodbujanje dobrih praks.
Astrid Lulling
(FR) Gospa predsednica, najprej bi se rada zahvalila poročevalcu gospodu Karasu za njegovo odlično delo in povsem podpiram njegov pristop k tej zapleteni zadevi. Toda zdi se mi pomembno, da uporabim svoji dve minuti za to, da poudarim vprašanje, ki je bilo omenjeno v poročilu in ga je treba podrobneje preučiti. S tem mislim hipotekarne obveznice ali Pfandbriefe po nemško, v okviru standardov likvidnosti.
Novi evropski standardi likvidnosti, ki si jih prizadevamo na novo opredeliti, bi morali v večji meri priznati svoj poseben gospodarski, pravni in operativni značaj. Hipotekarne obveznice se uporabljajo za dolgoročno financiranje in naložbe v širše gospodarstvo. Toda obstoječi predlog Baselskega odbora o teh obveznicah bi imel negativen in nesorazmeren vpliv na evropsko gospodarstvo v primerjavi z drugimi velikimi ekonomskimi conami, kot so Združene države.
Vsekakor pozdravljam dejstvo, da sporazum, ki ga je Baselski odbor sprejel 26. julija 2010, priznava hipotekarne obveznice kot zelo likvidna sredstva v okviru izračuna kazalnika kritja likvidnosti. Toda pozivam Baselski odbor in Komisijo, gospoda Barnierja, da v večji meri priznajo ta finančni instrument z namenom spodbujanja zadostne diverzifikacije upravičenih sredstev v likvidnostni rezervi in odvračanja od vsakega izkrivljanja trgov. Temu finančnemu instrumentu z nizkim tveganjem je treba zagotoviti okolje, v katerem bo lahko uspešen.
Anni Podimata
(EL) Gospa predsednica, vsi vemo, da je današnja razprava o sporazumu, ki ga je dosegel Baselski odbor, še en korak, ki ga narekuje nedavna kriza, kriza, ki je dramatično izpostavila pomanjkljivosti in slabosti ureditve in nadzora finančnega sistema, spreobrnila do tedaj prevladujočo doktrino deregulacije trgov in poudarila potrebo po strožjih pravilih, tako o kapitalski ustreznosti kot o nadzoru finančnih institucij.
Na tej podlagi je Baselski odbor dosegel sporazum, ki zajema nekatera osnovna načela in potrebne spremembe pravil o kapitalski ustreznosti, da bi izboljšali zaščito bančnega sistema. Kar zadeva izvajanje tega sporazuma v Evropi, poročilo gospoda Karasa poudarja številne pomembne vidike, ki jih je treba resno upoštevati, med drugim tudi posebnost evropskega trga, kjer 80 % posojil temelji na bančnih kreditih, potrebo po demokratizaciji baselskega postopka z aktivnejšo udeležbo Evropskega parlamenta in seveda predlog o vključitvi celotnega državnega dolga evroobmočja kot visokokakovostnih likvidnih sredstev, ne glede na njegovo specifično oceno, da se zmanjša učinek bonitetnih agencij.
Toda rada bi ponovila, da predstavljajo novi ukrepi glede kapitalske ustreznosti minimalen pregled in da je še vedno potrebna splošnejša reforma v daljšem časovnem okviru. Kot je dejal komisar, je Evropa naredila pomemben korak s sprejetjem novega evropskega sistema nadzora. Spreminjamo taktiko in spodbujamo večjo usklajenost kot osnovno preventivno orodje. Toda ne smemo se ustaviti pri tem. Narediti moramo dodatne korake in uvesti nadzorni in regulativni okvir za agencije, ki so doslej delovale brez nadzora, na primer bonitetne agencije in alternativni skladi.
V središču predlogov, ki ste jih pred kratkim predlagali, komisar, moramo sprejeti pravila za ureditev transakcij, ki so izjemno nepregledne in kot take predstavljajo povečano sistemsko tveganje, na primer trg z izvedenimi finančnimi instrumenti, s katerimi se trguje na prostem trgu, in nezavarovane opcije. Končno pa moramo, komisar, kot ste omenili glede vrha G20 v Seulu, povesti v prizadevanjih za uvedbo davka na finančne transakcije, seveda ne zato, da bi se maščevali ali kaznovali banke, temveč da bi omejili špekulacije in posredovali močno sporočilo državljanom EU, ki trenutno plačujejo ceno krize, da pričakujemo bolj pošteno razdelitev bremena.
Wolf Klinz
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, če morajo banke imeti več kapitala za posojila in finančne instrumente, so tako bolj sposobne utrpeti izgube. Ta pristop, temelječ na stabilnosti, je osnova zadnjih predlogov Baselskega odbora. Baselski odbor žal še ni zadovoljivo obravnaval problema sistemsko pomembnih bank. Zato pozdravljam poziv gospoda Karasa po zahtevah, da naj bodo standardi likvidnosti neodvisni od sistemske pomembnosti. Z drugimi besedami, ustrezno strožje zahteve morajo veljati za banke, ki zaradi svoje velikosti ali medsebojne povezanosti z globalnim finančnim sistemom v kriznih razmerah potrebujejo finančno pomoč v obliki davkoplačevalskega denarja.
K dejavniku odkupovanja z zadolžitvijo moramo sprejeti bolj raznolik pristop. Le če se empirično dokaže, da ta instrument ne vodi k arbitraži in izkrivljanju konkurence ter dejansko deluje nasprotno pretiranemu odobravanju posojil, moramo razmisliti, da bi ga za stalno vključili v prvi steber.
V vsakem primeru je treba te predloge izvajati na globalni ravni. Ne moremo dovoliti, da bi imeli organi ZDA odločilen vpliv na baselske predloge, potem pa jih ne bi izvedli. Vrh G20 naslednji mesec v Seulu bo pokazal, ali in v kolikšnem obsegu lahko dosežemo ta cilj.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Gospa predsednica, najprej bi rad povedal, da sem zelo vesel, da je Evropski parlament prevzel to zadevo, zlasti ker je to poročilo nastalo na pobudo Parlamenta. Zelo toplo bi rad čestital gospodu Karasu.
V zadnjem desetletju smo videli razvoj brez primere različnih vrst inovacij in novih razpoložljivih instrumentov. Pogosto so ti instrumenti tisti, ki opredeljujejo naravo današnjega trga. Mislim, da je nujen pogoj za učinkovit nadzor v teh razmerah ta, da imamo zares zanesljivo znanje o tem, kaj se dogaja na teh trgih. Medtem pa so finančni instrumenti, ki so postali zelo priljubljeni, dosegli stopnjo zapletenosti, ki znatno ovira nadzornike pri ustrezni oceni tveganja, povezanega z njimi.
Poleg novih instrumentov se moramo zavedati tudi, da se trg spreminja in globalizira zelo hitro ter da so pri soočenju globaliziranega, razvijajočega se trga in nacionalnih nadzornikov ti instrumenti povsem neustrezni in nadzor neuspešen. Rast finančnih institucij na nek način povzroča tudi pomanjkljivo spremljanje tam, kjer se odvija nadzor, zato je torej tudi nadzor oviran.
Ob vsem tem bi rad povedal, da dejansko manjka celoten pregled sektorja, tako z geografskega vidika kot glede same dejavnosti sektorja. Razumevanje odnosov med subjekti, ki so aktivni v sektorju, kot tudi razvijajoča se narava same dejavnosti sta po mojem mnenju ključna za varnost finančnega sistema na globalni ravni. Zdi se mi, da je doslej tega primanjkovalo.
Obstoječi baselski predpisi dejansko zadevajo kapital in vesel sem, da novi ukrepi izvajajo zahteve, povezane z vidiki likvidnosti kot tudi mehanizmi proticiklične politike. Ukrepe, predlagane na tem področju, je treba pozdraviti. Glede na slabo učinkovitost kapitalskih kazalnikov kot napredne diagnostične meritve je treba stabilnost sistema in poskus standardizacije kazalnika kritja likvidnosti oceniti pozitivno tako s kratkoročnega kot dolgoročnega vidika, kajti konec koncev so bili ukrepi za reševanje bank, ki smo jim bili priča, potrebni zaradi likvidnih težav.
Olle Ludvigsson
(SV) Gospa predsednica, napredek pri delu na novih pravilih o kapitalski ustreznosti je v mnogih pogledih pozitiven znak. Dejstvo, da se postopek Basel III uspešno zaključuje, je osnovni pogoj, da lahko povrnemo stabilnost finančnega sektorja. Poročilo, o katerem bomo zdaj glasovali, je uravnoteženo in dobro sestavljeno, toda vseeno bi rad izpostavil tri točke, ki bi lahko bile jasnejše.
Prvič, samo po sebi je pomembno, da ne pritiskamo preveč na banke tako, da predpišemo veliko prekratko obdobje izvajanja, obenem pa je vsaj tako pomembno, da izvajanje ne poteka prepočasi. Cilj bi moral biti zadostna stabilnost bank, da se bodo lahko spopadle z naslednjo recesijo. Ker je ciljno leto 2017/2018 tako daleč, obstaja tveganje, da tega mnoge banke ne bodo zmogle.
Drugič, zagotoviti moramo, da se izvajanje izvede v tesnem in pozitivnem sodelovanju z Združenimi državami in drugimi akterji. Jasen cilj mora biti stabilizacija celotnega mednarodnega bančnega sektorja, ne samo njegovih delov. Področja, kjer so predpisi šibkejši ali izvajanje počasnejše, lahko celoten globalni sistem izpostavijo tveganjem.
Tretjič, redni testi izjemnih situacij so odličen način, da neprekinjeno zagotavljamo stabilnost bančnega sistema. To moramo torej uporabiti kot učinkovito orodje, ki dopolnjuje kapitalska pravila. Pogostost in zahtevnost teh testov bi lahko tudi povečali. Kriza je pokazala, da se nekatere stvari lahko zgodijo izjemno hitro. Zato je pomembno, da se v finančnem sektorju dogodki ves čas spremljajo zelo pozorno.
Olle Schmidt
(SV) Gospa predsednica, komisar, nova baselska pravila bodo vzpostavila osnovne pogoje za stabilnost in trajnostno rast. Kriza nas je naučila, da morajo imeti banke obsežnejši in boljši kapital, predpisi pa morajo spodbujati zdravo bančništvo in sprejemanje tveganj. Pravila, ki zadevajo kazalnik finančnega vzvoda, morajo biti oblikovana tako, da banke, ki posojajo kapital z nizkim tveganjem, niso oškodovane. Obstaja nevarnost, da bodo zlasti v nordijskih državah pravila slabo vplivala na banke, saj imajo te banke velike portfelje stanovanjskih kreditov z nizkim tveganjem. To je razlog za skrb.
Vse direktive in nova pravila morajo biti dobro premišljeni, toda na splošno tvegamo, da bomo imeli preveč pravil, kar bi lahko škodovalo rasti. Strinjam se z gospo Bowles, da mora Komisija izdelati analizo učinkov vseh teh novih bančnih pravil na rast v Evropi. Pravila in novi zakoni niso vedno odgovor. Ne zadovoljimo se z dobrim, če lahko dosežemo najboljše.
Antonio Cancian
(IT) Gospa predsednica, komisar, rad bi se zahvalil gospodu Karasu za njegovo odlično delo. Mislim, da smo v zadnjih dveh letih stali ob strani in brezmočno gledali ta hud svetovni gospodarski in finančni zlom, čeprav nekateri trdijo, da bi lahko bilo še slabše.
Danes čaka Evropsko unijo najtežji del, vi, komisar, pa vodite revolucijo, namenjeno stabilnosti, da bi nam zagotovili jamstva, ki jih potrebujemo. Na zadnjem plenarnem zasedanju smo gospodarsko silo pozitivno pretresli, da bo zaščitila Evropo. Kot ste dejali ne dolgo nazaj, so bili že pripravljeni predlogi o izvedenih finančnih instrumentih in prodaji na kratko, razpravljamo pa tudi o obdavčitvi bank in davku na finančne transakcije, medtem ko čakamo, da Komisija predloži končen predlog revizije.
Komisar, dobro moramo paziti, da ne gremo od ene skrajnosti k drugi, kar se pogosto zgodi, s pravili in zakoni, ki bi lahko ovirali ali upočasnili gospodarski razvoj in oživitev. Mislim, da togost in birokracija vedno potuhnjeno čakata. Res je, da trenutno potrebujemo stabilnost, toda še bolj res je, da zelo potrebujemo rast, rast in še enkrat rast - kot je dejal predsednik Barroso v tej dvorani.
Basel III označuje začetek procesa, ki od vseh nas zahteva odgovornost, obenem pa moramo zaščititi konkurenčnost in enakovredne pogoje ter biti na eni strani pozorni na mala in srednje velika podjetja ter na drugi strani na hranilnice in zadružne banke, ki so blizu ljudstvu.
Seán Kelly
Gospa predsednica, mislim, da se vsi strinjajo, da moramo okrepiti odpornost bančnega sistema. Zahvaljujoč gospodu Karasu vemo, da na podlagi baselskih predlogov nimamo enakovrednih pogojev, in če nimamo enakovrednih pogojev, ne moremo biti konkurenčni. Dejansko obstaja velika nevarnost številnih avtogolov.
Bistvo je bilo izraženo, toda treba je natančno povedati, da sta ZDA in Evropa povsem različni. Gospodarstvo ZDA se financira predvsem prek kapitalskih trgov. Evropa se zanaša zlasti na posojilno zmogljivost bančnega sektorja in to bolj kot kjer koli vemo na Irskem. Naše banke preprosto ne morejo dajati posojil malim in srednje velikim podjetjem, mala in srednje velika podjetja, ki so sicer sposobna preživeti, pa vsak dan propadajo, ker so tako lačna posojil. Kot je poudarila Vicky, davkoplačevalci rešujejo te bankirje in tudi financirajo svežnje za presežne delavce in pokojninske sklade ter nagrade vodilnim delavcem ob odhodu iz podjetja, ki so jih določili neaktivni regulatorji itd.
Torej je potrebnega veliko dela, da dosežemo pravo ravnovesje, in mislim, da je to ključno. Odgovor komisarja mi je v spodbudo in dejal je, da bo sodeloval z nami ter poskusil doseči pravo ravnovesje in zagotoviti enakovredne pogoje. Tako bi zadevali v polno in ne bi dovolili avtogolov.
Michel Barnier
član Komisije. - (FR) Hvala, gospa predsednica, in hvala vsem za vaše predloge, spodbudo in zahteve, ki sva jih jaz in moja skupina skrbno upoštevala.
Gospod Gauzès je prvi omenil pravo ravnovesje, kar so ponovno omenili gospod Schmidt, gospod Klinz, gospod Ludvigsson in ravnokar gospod Kelly. Da, naš cilj bo zagotoviti pravo ravnovesje; dejansko je treba doseči ravnovesje na treh ločenih področjih, ki jim bom posvetil zelo natančno pozornost.
Vzpostavitev pametnega ravnovesja v samih baselskih ukrepih in način njihovega prenosa v našo zakonodajo. Kar najbolje bom izkoristil prehodna obdobja in manevrski prostor, ki nam ga daje sporazum Basel, pa tudi vi boste nekaj prispevali.
Drugo področje, kjer je treba doseči ravnovesje, je med baselskimi ukrepi in vsemi drugimi ukrepi, ki jih uvajamo v okviru načrta G20 za preprečevanje krize in upravljanje in h katerim se bom vrnil čez trenutek.
Tretje področje, ki ga je ravnokar omenil gospod Kelly, zadeva Združene države. Gospod Kelly, zavedam se, da je bančni sektor v Evropi mnogo bolj vključen v financiranje gospodarstva kot v Združenih državah, in to razliko bomo upoštevali. To je čezatlantsko ravnovesje. Temu se moramo posvetiti - naslavljam zlasti gospoda Lambertsa -, ne da bi čakali na Združene države. Vrnil se bom v združene države na sestanek s Timom Geithnerjem in drugimi nadzorniki in tja ne grem obotavljajoče, temveč zato, da se prepričam, da vsi napredujemo v isti smeri, kar zadeva Basel II, Basel II in pol, Basel III, Basel IV - oprostite, Basel III in CRD 4 - in vse druge izjemno občutljive teme, ki bi lahko postale razlikovalna točka med Američani in Evropejci, in to je stvar računovodskih standardov. Torej v našem odnosu z Združenimi državami nismo naivni, vendar tudi ne želimo posegati v njihove namere.
Zato lahko zagotovim gospodu Gauzèsu in vsem drugim spoštovanim poslancem, da bomo pozorno spremljali to tristransko ravnovesje. Gospod Cancian je tudi povsem upravičeno omenil finančno nestabilnost, ki je dejansko najhujši sovražnik rasti. Zato moramo zagotoviti pogoje, ki bodo spodbujali večjo finančno stabilnost, in glede na razpravo, ki jo imamo trenutno s Kitajsko, bi dodal še monetarno stabilnost.
Pozorno sem upošteval pripombe gospoda Bullmanna, ki nas je pozival, da izvedemo temeljite makroekonomske in mikroekonomske študije. Prav tako bomo produktivno uporabili prehodna obdobja, ki ne trajajo nedoločen čas, in povsem prav imate, gospod Bullmann, ko pravite, da zakoni Evrope nastajajo tu in v Svetu, ne drugje, ne v Baslu. Tu je evropski zakonodajalec in točno zato bomo izdelali predlog za CRD 4, ki bo zakonodajni predlog, za katerega bomo prosili vaše soglasje, še pred fazo razprave in predloga.
Gospa Bowles, povsem imate prav, ko nas sprašujete in ko pravite, da se poslovanje ne more nadaljevati brez sprememb. Občasno slišim tudi nekatere bankirje, ki imajo kratek spomin in nam pravijo, da je gospodarska kriza končana in da se lahko vrnemo k poslovanju brez sprememb. Ne smemo si dovoliti kratkega spomina in ne bo vse po starem. Povsem resni smo glede izvajanja reform.
Dodal bi še, gospa predsednica, da izboljšana kapitalizacija, o kateri govorimo v Baslu in CRD 4, ni edino orodje ali edina rešitev. Obstajajo številne druge rešitve za obvladovanje krize, ki sem jih omenil prej v mojem prvem govoru: delamo seveda vse, da bi uredili hedge sklade, kar bomo, upam, dokončali v naslednjih nekaj dneh; potem je tu naš ukrep za sklade zasebnega kapitala, izvedene finančne instrumente in prodajo na kratko. Obstajajo še druga orodja, ki so tudi pomembna. Pred nekaj trenutki je gospod Ludvigsson govoril o testih izjemnih situacij. Le-te je treba izvajati redno. To je torej naš trenuten pristop.
Gospod Lamberts, omenil bom še eno pomembno točko, ki ste jo izpostavili: plačilo dividend s strani bank, ki ne izvajajo v praksi minimalnih zahtev glede kapitalizacije. Ta težava je bila jasno upoštevana z eno izmed tako imenovanih rezerv, v tem primeru z rezervo za ohranjanje kapitala, ki določa, da banka ne sme izplačati dividend, če ni izpolnila minimalnih zahtev glede kapitalizacije. To je ena od določb, ki jo bomo seveda vključili v naš zakonodajni predlog.
Gospa Ford, zares moramo zaščititi davkoplačevalce. Prepričan sem, da boste pozorno spremljali predloge, ki jih bomo podali v nekaj dneh o obvladovanju in preprečevanju krize ter o ustanovitvi reševalnega sklada v vsaki državi članici, ki bodo, upamo, zagotovili, da banke in ne davkoplačevalci plačajo za banke.
Gospa Lulling je zastavila zelo specifično vprašanje. Da, med pogovori o Baslu sem bil s kolegi zelo pozoren na to točko in dosegli smo sporazum, da lahko 40 % likvidnostne rezerve sestavljajo Pfandbriefe ali hipotekarne obveznice, o katerih ste vprašali. To se mi zdi pozitiven izid in povsem se strinjamo z diverzifikacijo likvidnih sredstev.
Gospod Klinz je izpostavil vprašanje "prevelikih, da bi propadli". Ko je bil ta pomislek izražen v Združenih državah, sem odgovoril, da je nemogoče narediti primerjave, kajti bančna sistema ZDA in Evrope se razlikujeta, bodisi po svojem prispevku gospodarstvu bodisi po svoji sestavi. Toda gospod Klinz, to vprašanje še ni bilo rešeno na mednarodni ravni, tako v okviru G20 kot v okviru Odbora za finančno stabilnost. Pozorno spremljamo razmere, da bi se prepričali, da se ne obrača in se ni mogoče obrniti po pomoč na davkoplačevalce.
Gospod Nitras, kar zadeva zapletene finančne instrumente, potrebujemo strožji nadzor. Zato bo imel nov evropski organ, ESMA, ključno vlogo, predvsem zahvaljujoč temu parlamentu, pri preučitvi možnosti, da se prepovedo določeni toksični produkti, in videli boste, da bomo v bližnji prihodnosti vlogo ESMA še okrepili.
Na koncu bi rad povedal gospe Podimata, da bo uveden tudi tretji sklop ukrepov v zvezi z bonitetnimi agencijami. Kar smo do zdaj naredili z vami, ni dovolj, in trenutno delam na tem tretjem sklopu ukrepov za ureditev bonitetnih agencij in raznolikost trga bonitetnih agencij, ki je, milo rečeno, v premajhnem številu rok. Izprašali smo ministre na Svetu Ecofin prejšnji petek, kjer je bila prisotna tudi vaša predsednica odbora, gospa Bowles. Pripravil bom posvetovanje, namenjeno okrepitvi te ureditve.
Tudi gospod Schmidt je izpostavil vprašanje skupnega učinka; toda na to vprašanje sem odgovoril v svoji točki o tristranskem ravnovesju, kar bomo zelo pozorno spremljali.
Othmar Karas
Gospa predsednica, gospe in gospodje, razprava je bila razumljiva, jasna, primerna in odgovorna. Prikazali smo se v zelo dobri luči kot kohezivni in odločni. Komisar, rad bi se tudi zahvalil vsem, ki so sodelovali, vključno z vami. Postopka ne postavljamo pod vprašaj, vendar ni zaključen. Omenili smo tudi bolečo temo. Boleča točka v sklopu vprašanja so predvsem razlike v bančnih in gospodarskih strukturah med Evropo in Združenimi državami. Na tej točki moramo jasno povedati nekaj, in to je, da se zakonodajni postopek še ni začel, baselski postopek pa posega v svoboden manevrski prostor pri političnem odločanju in ga omejuje. Kaj bi se zgodilo, če ne bi izdelali samoiniciativnega poročila na lastno pest? Danes ne bi bilo razprave. Zato moramo demokracijo in parlamentarizem vključiti v baselski postopek, postopek G20, nove svetovne institucije, ki se ustvarjajo, obenem pa moramo biti vključeni v postopek, da nismo vedno postavljeni pred dejstvo.
Basel III in zavarovani depoziti morajo biti povezani, saj med njimi obstaja povezava. Potrebujemo povezavo med našim odločanjem in izvajanjem na svetovni ravni, zlasti v Združenih državah. Potrebujemo definicijo likvidnosti, preden dobimo osnutek direktive. Medtem pa zakon Dodd-Frank v Združenih državah predstavlja drug problem. Ker bodo Američani imeli težave z izvajanjem standarda likvidnosti, zdaj ponovno poskušajo uvesti dodatna merila poleg zunanje bonitete. Naše geslo mora biti, da mora ocena temeljiti bodisi na zunanji boniteti ali drugih merilih, kot je stabilnost cen. Toda vsekakor ne smemo imeti obeh za Evropo in samo enega za Združene države.
Biti moramo pozorni in skupaj zagotovimo, komisar, da bodo nacionalni finančni in gospodarski ministri prenesli svojim nacionalnim parlamentom to, o čem zdaj Komisija poroča v svoji študiji učinka. V nacionalnih parlamentih so manj seznanjeni o tem, kar počnemo tu ter kakšni so učinki in vzroki v državah članicah, kot smo mi v tem parlamentu. Tu moramo začeti tudi ofenzivo. Vključimo nacionalne parlamente v ta komunikacijski postopek.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 149)
Sergio Berlato
v pisni obliki. - (IT) Verjamem, da je nedavna gospodarska in finančna kriza ali največja recesija od časov velike depresije poudarila, da je potreben radikalen pregled obstoječega regulativnega okvira Basel II. Rad bi vas tu v Parlamentu opomnil, da sporazum Basel II opredeljuje merila glede dostopnosti posojil tako, da banke prisili v objektivno oceno kreditnega statusa podjetja, upoštevajoč tveganja, povezana z morebitno nesolventnostjo, jamstvi in izpostavljenostjo v primeru stečaja. Čeprav je cilj teh meril izboljšati konkurenčnost podjetij in okrepiti finančni sistem, so pretirano kaznovalna za mala in srednje velika podjetja, ki poganjajo gospodarstvo Unije. Ker evropska podjetja finančno niso tako trdna, pa uporaba sporazuma dejansko pogosto pomeni manjši dostop do posojil in višje obrestne mere. Čeprav menim, da so prizadevanja Baselskega odbora za posodobitev splošnega regulativnega okvira spodbudna, pa sem izjemno zaskrbljen zaradi pomanjkljivosti, ki so se pojavile med pogajalskim postopkom. Zato se strinjam, da je priporočljiva večja vključenost Parlamenta v pogajanja z namenom izvajanja sprememb, ki so potrebne, da evropska industrija in evropsko gospodarstvo ne bi bila prikrajšana.
Giovanni Collino
Nov pakt za stabilnost za Evropo bo gotovo zajemal bančni sistem, ki predstavlja drugi konec procesa, v katerem se uporabljajo lastni viri, ki so utripajoče srce evropskega gospodarstva. Z drugimi besedami, dolg, ki ga države članice Evropske unije sčasoma nakopičijo, da ustvarijo nacionalno bogastvo in ga razdelijo svojim državljanom, financirajo in upravljajo banke, ki bi jim moralo biti omogočeno, da iz njega ustvarijo dobiček.
Res je, da bodo države članice še vedno potrebovale veliko časa, da se prilagodijo standardizaciji svojih finančnih zakonov in tudi dosežejo ustrezno raven enotnosti v svojih davčnih sistemih, vzpostavijo primerne likvidnostne marže in zahtevajo zanesljive učinke finančnega vzvoda, da zajamčijo prihranke in njihove dolgoročne trende, toda moramo zagotoviti, da bomo lahko našli pravilen odziv na krizo tudi kratkoročno.
Lastna sredstva, do katerih bo imela Evropska unija vse večji dostop, bodo zagotovila, da bo cilj gospodarjenja z viri EU vse manj krepitev sistemskih tveganj in vse bolj ustvarjanje niza spodbud v korist nacionalnih gospodarstev, ki ne bodo samo ljubosumno varovana znotraj nacionalnih meja, temveč medsebojno povezana z namenom čim bolj optimalnega izkoriščanja posameznih primerjalnih prednosti.
Diogo Feio
v pisni obliki. - (PT) Finančne institucije, ki so močne in stabilne, so ključne za trajnost kapitalskega trga, dostop do posojil, konkurenčnost ter gospodarsko in finančno stabilnost. Zato pozdravljam sprejetje tega poročila, zlasti ker vključuje ključne ukrepe, ki sem jih vložil in se nanašajo na razmere nacionalnih finančnih institucij. Pri tem mislim predvsem: potrebo, da Baselski odbor in Komisija razjasnita obravnavo vzajemnih finančnih sporazumov o navzkrižnem imetništvu; pomen določitve meril za visokokakovostna likvidna sredstva ob upoštevanju opredelitve Evropske centralne banke za primerna sredstva za posle monetarne politike (instrument repo); in vključitev celotnega državnega dolga evroobmočja kot visokokakovostnih likvidnih sredstev, ne glede na njegovo specifično oceno, da se zmanjša nesorazmerni učinek ukrepov bonitetnih agencij.
Jiří Havel
Predloženo poročilo je sestavljeno razmeroma natančno. Jasno analizira vprašanje nove predlagane bančne ureditve, ki se preučuje (Basel II), in podaja podrobno analizo njenih glavnih točk, o katerih se trenutno razpravlja na praktični in akademski ravni. V konkretnem smislu zajema uvedbo ukrepov, ki naj bi prispevali k večji finančni stabilnosti bančnega sektorja in manjši verjetnosti ponovne krize, pri čemer se osredotoča na naslednjih pet področij: kakovost kapitala (povečanje kakovosti bančnega kapitala je nedvomno zaželeno), strožje standarde likvidnosti (likvidnostno tveganje se je izkazalo za pomembno med krizo), proticiklične ukrepe (ustvarjanje dodatnega bančnega kapitala v dobrih časih bi moralo omejiti čezmerno rast posojil in posledičen nastanek cenovnih mehurčkov, kot na primer v Španiji), uvedbo kazalnika finančnega vzvoda (ta novi kazalnik naj bi prispeval k večji stabilnosti bank, vendar ne bi smel vključevati samo bilančnih finančnih postavk, temveč tudi zunajbilančne postavke, kot so izvedeni finančni instrumenti in pogojne obveznosti banke) ter nenazadnje ustanovitev nasprotne stranke za poravnavo transakcij na zunajborznem trgu, zlasti v povezavi z večjo preglednostjo izvedenih finančnih instrumentov. Na podlagi zgoraj navedenega mislim, da predloženo poročilo vsebuje podrobno analizo kot tudi primerna priporočila s področja predlagane bančne ureditve, zato priporočam, da se predlagano besedilo sprejme.
Petru Constantin Luhan
Mislim, da so dinamični, jasno opredeljeni finančni trgi, zmožni financiranja velikih naložb, brez dvoma osnovni pogoj za oživitev evropskega gospodarstva. Močno podpiram zavezo, dano na srečanju G20, o oblikovanju večjega kapitala in pripravi standardov za upravljanje likvidnosti. Ti kakovostni standardi likvidnosti so ključen element odziva na krizo.
Mislim tudi, da bo večja prilagodljivost v smislu upravičenih likvidnih sredstev, ki so na voljo v Evropski uniji, kar je mogoče doseči z opredelitvijo varnih finančnih virov in njihovih značilnih lastnosti, ustvarila finančno stabilnost v primeru soočenja s kriznimi razmerami, tako kratko- kot dolgoročno.
Czesław Adam Siekierski
v pisni obliki. - (PL) Finančna in gospodarska kriza v zadnjih letih je razblinila iluzije, da banke najbolje poznajo svoja tveganja in da znajo same določiti varnostne zahteve. Temeljno neznanje nekaterih ljudi, ki vodijo banke, izjemen pomen, ki se pripisuje prodajnim načrtom, pri čemer se ne upoštevajo dejavniki tveganja, ter pasivnost sistema finančnega nadzora so osnovne napake bančnega sektorja, ki so bile neposreden katalizator svetovne recesije.
Basel II se ni izkazal kot zelo učinkovit mehanizem za preprečevanje krize. V teh okoliščinah je nujno čim prej oblikovati nov kodeks standardov - Basel III -, ki ne bo več vseboval optimistične predpostavke, da lahko banke urejajo same sebe.
Strožje kapitalske zahteve bodo nedvomno prispevale k večji varnosti bančnega sektorja s povečanjem likvidnosti. Toda takšni ukrepi prinašajo tudi tveganje, da se bodo stroški prenesli na komitente banke - višje cene posojil in drugih finančnih storitev - na škodo gospodarstva. Zato je treba zagotoviti ustrezne zaščitne okvire, ki bi preprečili ta neželeni učinek ali ga vsaj čim bolj omejili. Po drugi strani pa se moramo zavedati, da finančna varnost tudi stane. Vprašanje je, koliko smo pripravljeni plačati zanjo?
Angelika Werthmann
Kriza je jasno pokazala, da je bil tudi bančni kapital nezadosten, kar zadeva solventnost. Zato je treba obstoječi regulativni okvir poglobljeno revidirati, kar pomeni, da je treba na splošno pozdraviti prizadevanja Baselskega odbora za nadgradnjo okvira, zlasti z enotnimi, jasnimi in preglednimi predpisi. Toda obstaja nekaj pomanjkljivosti in v obstoječi obliki bi okvir potisnil evropsko gospodarstvo v slabši konkurenčni položaj. Evropska podjetja se zanašajo na posojila bank. Osemdeset odstotkov naložb in posojil v Evropi temelji na bančnih posojilih. Glede na to je zlasti pomembno zagotoviti sredstva za mala in srednje velika podjetja. Razlike je treba upoštevati, ne da se pri tem oškoduje nekatere poslovne modele. V nasprotnem primeru se lahko povzroči škodo evropskemu gospodarstvu.
