Kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe (kratka predstavitev) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Kritona Arsenisa v imenu Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane o zeleni knjigi Komisije z naslovom "O varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v EU: kako pripraviti gozdove na podnebne spremembe".
Kriton Arsenis
Gospa predsednica, komisar, gozdovi so za vse nas zelo pomembni, za vse v Parlamentu in za vse Evropejce v vseh delih Evrope. Gozdovi so del naše identitete. Uporabljamo jih za rekreacijo in zaposlovanje, pa vendar gozdovi pomenijo nekaj drugega za vsakega izmed nas na vseh območjih Evrope. Če nekdo iz severa Evrope obišče sredozemske gozdove, misli, da so ta območja, ki jih mi v Sredozemlju imenujemo gozdovi, savane ali parki, saj ne podpirajo nobenih proizvodne dejavnosti. Ali obratno, nekdo iz Sredozemlja, ki potuje po severu Evrope, meni, da je gozdove na tem območju naredil človek in da niso naravni, saj podpirajo močne proizvodne dejavnosti.
Tem gozdovom, ki vsakemu posamezniku v Evropi, vsakemu območju, pomenijo nekaj drugega, preti skupna nevarnost: podnebne spremembe. Podnebne spremembe ogrožajo evropske gozdove s povečanjem števila gozdnih požarov, širjenjem bolezni iz ene države v drugo in ogrožanjem celih vrst ter z nesrečami, ki so posledica skrajnih vremenskih razmer. Vpliv se med geografskimi območji razlikuje, vendar gre za čezmejni vpliv, ki ga moramo obravnavati ob pomoči Evrope.
Danes razpravljamo, čez dva dni pa bomo glasovali o parlamentarnem poročilu o varstvu gozdov. To poročilo je bilo pripravljeno s soglasjem že od vsega začetka, ob sodelovanju članov iz vseh držav in političnih skupin. Ko je bilo dano v razpravo na odboru, je bilo še dodatno preoblikovano s postopkom 50 sporazumnih sprememb vseh političnih skupin in območij, ki so zastopana v Evropi. Zato sem prepričan, da to poročilo povzema mnenje Parlamenta, kako lahko pomagamo gozdovom, kako lahko pomagamo našim skupnostim, da se prilagodijo na podnebne spremembe.
K čemu pozivamo v tem poročilu? Pozivamo, naj Komisija nadaljuje z belo knjigo o prilagajanju gozdov in njihovi zaščiti pred podnebnimi spremembami, pozivamo k novi uredbi, ki bo nadomestila staro uredbo o preprečevanju gozdnih požarov, pozivamo k novi uredbi, ki bo nadomestila staro uredbo o informacijah o stanju gozdov in zadnje, pozivamo k večjemu financiranju gozdov v drugem stebru skupne kmetijske politike.
Gozdovi sestavljajo 42 % podeželja, a le 1 % SKP. Pozivamo k lažjemu financiranju javnih agencij, k trajnostnim merilom za lesno biomaso, ki se uporablja za pridobivanje energije, in zadnje, k proaktivnemu, gospodarsko uspešnemu gospodarjenju z gozdovi, ki bo prilagojeno podnebnim spremembam.
Elena Băsescu
(RO) Gospa predsednica, to poročilo je namenjeno ponovnemu odpiranju razprave o varstvu gozdov na evropski ravni. Dejavnosti za varstvo gozdov in zagotavljanje informacij o njih temeljijo na sodelovanju med evropskimi institucijami in organi v državah članicah.
Izpostaviti želim člen 23 poročila o odpravi nezakonite sečnje. Omeniti želim, da je izvajanje trajnostnega gospodarjenja z gozdovi ključnega pomena za ohranjanje biotske raznovrstnosti v Evropi. Za dokončanje tega postopka so potrebna dodatna finančna sredstva in odprava zakonodajnih ovir. Spodbujati moramo podnebne raziskave, zlasti v sklopu večnacionalnih projektov. Prav tako pozdravljam pobudo, namenjeno organiziranju programov za usposabljanje zaposlenih.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, pri temi, ki je po naravi zelo obsežna, želim izpostaviti le dve kratki točki. S prvo vas želim opozoriti na nevarnosti, ki zdaj pretijo številnim gozdnim ekosistemom. Med drugim želim izpostaviti tudi širjenje tujih vrst, bolezni in gozdnih požarov. Obstajajo dokazi o ponavljanju nekaterih teh dejavnikov, predvsem v konvergenčnih regijah. Skrbno moramo preučiti njihov vpliv, pa tudi najboljše načine, kako poskrbeti, da bodo gozdovi odpornejši na to vrsto biotskih in abiotskih nevarnosti. V ta namen morajo biti v programih Unije zagotovljena zadostna finančna sredstva in ukrepi podpore za ocenjevanje ekoloških stanj gozdov in zdravja njihovih rastlin ter prerazvrstitev, vključno s pogozdovanjem, ki podpira avtohtone vrste in mešane gozdove ter njihovo odpornost in biotsko raznovrstnost.
Drugič, opozoriti želim na izjemno pestrost naravnih pogojev, posledično pa tudi raznolikost gozdnih ekosistemov v Evropi. Tega se moramo zavedati in ceniti: ceniti moramo njihovo multifunkcionalnost in njihov potencial za ustvarjanje delovnih mest in razvoj podeželja.
Jaroslav Paška
(SK) Gospa predsednica, študije vpliva podnebnih sprememb na evropske gozdove kažejo, da se gozdni ekosistemi nanje odzivajo zelo različno glede na posamezne regije.
Sposobnost prenašanja vrste in obsega pričakovanih težav je odvisna od naravnih regionalnih pogojev (gorska območja so na primer izpostavljena drugačnim težavam kot nizko ležeči predeli), od fiziološke občutljivosti gozdnega rastlinja, od tega, kako dobro so posamezni ekosistemi razvili sposobnost za prilagajanje; od jakosti pričakovanih podnebnih sprememb (po projekcijah naj bi bila sprememba v srednji in vzhodni Evropi za ena in polkrat večja od svetovnega povprečja) in od tehničnih možnosti gozdarstva, da izvede prilagoditvene ukrepe, na primer s spremembo sestave vrst, ki bo primernejša za odporna drevesa. Pri pripravi ukrepov, namenjenih varstvu in prilagajanju je zato zelo pomembno, da upoštevamo posebne lokalne in regionalne lastnosti in da upoštevamo dejavnike, ki so lastni zaščitenim naravnim okoljem.
Seán Kelly
Gospa predsednica, v veselje mi je, da sem to popoldne lahko navzoč. Danes smo s kolegi v irskem državnem zboru - Dáilu - prvič govorili ob dnevu Evrope, torej gre s tega vidika za zgodovinski dan.
Obravnavana tema je ključnega pomena, saj imajo gozdovi zelo pomembno vlogo, predvsem v boju proti podnebnim spremembam. Veliko slišimo o odmevnih vprašanjih, kot je obnovljiva energija itd., ki so vsekakor pomembna, vendar si gozdovi zaslužijo večjo pozornost, saj je za njihovo rast potrebnega veliko časa in jih moramo zato podpirati in varovati.
Potrebujemo raziskave, predvsem načinov, kako omejiti gozdne požare. Spoznanje, da lahko že ena sama prižgana vžigalica uniči več tisoč hektarjev dobrega gozda, je boleče. Prav tako se strinjam s poročevalcem, da 1 % izdatkov, ki so v SKP namenjeni pogozdovanju, ni dovolj. Naš parlament želi v prihodnjih letih povečati število hektarjev gozda na Irskem, financiranje v SKP pa bi bilo vsekakor smiselno in koristno.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospa predsednica, ob tej pozni uri se želim zahvaliti poročevalcu, gospodu Arsenisu, za njegovo predanost in delo pri pripravi poročila o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov.
Za dragocen prispevek se zahvaljujem tudi članom odbora, ki so predstavili svoja stališča. Komisija je najavila namero, da bo predstavila zeleno knjigo o varstvu gozdov in informacijah o stanju gozdov v sklopu Bele knjige o prilagajanju na podnebne spremembe iz leta 2009. Sprejeta je bila marca 2010.
Zelena knjiga opredeljuje različne družbeno-gospodarske in okoljske funkcije gozdov ter izzive v prihodnjih desetletjih. Prav tako ponovno obravnava sisteme informacij o gozdovih v Evropi. Najpomembnejše pa je, da je pozvala Parlament in Svet, kot tudi vse druge zainteresirane strani, naj podajo svoja stališča o varstvu gozdov in o informacijah o stanju gozdov ter o možnostih za nadaljevanje, da bo EU lahko zagotovila dodano vrednost pri delu, ki poteka na ravni držav članic, pa tudi širše v Evropi. Vodilno načelo je bilo spoštovanje pristojnosti in subsidiarnosti držav članic ob hkratni preučitvi, kako lahko EU najbolje prispeva k temu, da bodo funkcije gozdov zaščitene in da bodo na voljo informacije, potrebne za uresničevanje tega.
V preteklem letu je bilo opravljenih veliko razprav, Komisija pa v svojih razmislekih o naslednjih korakih že upošteva sklepe Sveta in rezultate posvetovanj z zainteresiranimi stranmi. Kljub dejstvu, da je bila opravljena široka razprava o tem ali EU potrebuje gozdarsko politiko ali ne, me veseli, da je odzivu zainteresiranih strani in Sveta priznana gospodarska, družbena in okoljska vloga gozdov in da se to danes spet odraža v poročilu, ki ga je pripravil Kriton Arsenis.
Prav tako močno potrebujemo primerljive informacije o najrazličnejših vprašanjih, povezanih z gozdovi, kot so zaposlovanje, zaloge, biomasa, požari, tla ter informacije o skladiščenju ogljika v gozdovih in smernicah, zdravju gozdov, biotski raznovrstnost ter varstvu voda, vsaka institucija pa iskanju načinov za uresničevanje tega pripisuje velik pomen.
Medtem ko smo čakali na poročilo Parlamenta, smo že začeli sodelovati z državami članicami, da bi še dodatno in natančneje opredelili potrebe po informacijah na ravni EU. S tem poročilom bomo lahko delo bolje usmerjali.
Ko bodo potrebe po informacijah jasne, bomo morali pripraviti še dodatno fazo. V prihodnjem letu bomo skrbno delali na obeh vidikih, pri tem pa pazili, da ne bomo podvajali drugih prizadevanj na področju gozdov.
Z uporabnimi in primerljivimi informacijami bomo v bližnji prihodnosti lahko bolje zagotovili dodano vrednost EU pri najrazličnejših družbenogospodarskih in okoljskih vprašanjih, povezanih z gozdovi, s tem pa bomo na ravni EU lahko gozdovom bolje pomagali, da bodo še naprej prinašali najrazličnejše koristi za vse nas. Komisija bo podrobno preučila to poročilo ter v celoti obravnavala naš odgovor in doprinos zainteresiranih strani ter sklepe Sveta.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v sredo, 11. maja 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Robert Dušek
Poročilo o varstvu gozdov obravnava vprašanje krčenja gozdov zaradi sečnje. Ker moramo računati še na dodatne izgube zaradi podnebnih sprememb, je evropsko gozdarstvo v zelo težkem in tveganem položaju. Nekatere države članice (na primer Nemčija in Avstrija) izvajajo uravnoteženo gozdarsko politiko. Mnoge države - predvsem nove države članice, tudi Češka republika - dopuščajo nevzdržno gozdarstvo na svojem ozemlju, ki pa ga lahko opredelimo kot popoln posek in ropanje rasti gozda. Razmerje med posekom in rastjo gozda je celo večje od 100 %. Vse dokler bodo te države imele tako nesposobne in skorumpirane politike, ki niso sposobni ali pa nočejo zaustaviti tega trenda, je zelo pomembno, da sečnjo in posek gozdov upravljamo in urejamo na evropski ravni. V Češki republiki se je gospodarjenje z gozdovi spremenilo v posel, pri katerem so najpomembnejši finančni dobički vpletenih podjetij. Ne moremo govoriti o ohranjanju ali vzdržnem gospodarjenju z gozdovi. Prav tako je povsem običajno, da nekateri državljani brez dovoljenj podirajo drevesa, saj je to zaradi stroškov goriva za ogrevanje v gospodinjstvih vredno truda. Pozivam oblasti, ki tega ne kaznujejo in ne razrešijo, saj je v Češki republiki sečnja gozda postala običajna praksa. Pozdravljam poročilo. Gre za še en korak k trajnostnemu gozdarstvu v Evropi in zaustavitvi plenjenja gozdov v nekaterih državah članicah.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
v pisni obliki. - (PL) Poročilo dejansko kaže, da so za gozdarsko politiko odgovorne države članice. Vendar pa jo moramo podpreti na evropski ravni, tudi zaradi načela subsidiarnosti. Z vidika podnebnih sprememb je zagotavljanje varstva gozdov zelo pomembno, saj so vse bolj ogroženi zaradi naravnih nesreč, predvsem zaradi požarov ali širjenja bolezni dreves. Ne smemo pozabiti na izjemno vlogo gozdov pri zagotavljanju biološkega ravnovesja in raznolikosti, prav tako pa so zelo dragocena povezava pri pravilnem delovanju gospodarstva, ne samo pri pridelavi lesa, ampak tudi v zvezi z drugimi izdelki in storitvami, ki so skupno javno dobro. Menim, da je zelo pomembno, da vzpostavimo trajnostno skupno evropsko politiko gospodarjenja z gozdovi. Komisijo pozivam, da pripravi pravno zavezujoča merila za trajnostni razvoj lesne biomase, hkrati pa uvede orodja za zbiranje informacij o gozdovih in gozdarstvu ter zagotovi dostopnost informacij.
Rareş-Lucian Niculescu
v pisni obliki. - (RO) Bil sem pripravljavec mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja za to poročilo. Prizadeval sem si za izpostavljanje povezave med gozdovi in podeželskimi skupnostmi na podlagi gospodarske in družbene vloge, ki jo imajo gozdovi kot pomemben vir dohodka, pa tudi pri kmetijski pridelavi. Menim, da je vloga gozdov v prihodnji skupni kmetijski politiki pomemben del tega. To še predvsem velja v sklopu, v katerem se evropski ukrepi v gozdarskem sektorju izvajajo predvsem z drugim stebrom SKP - razvoj podeželja. To moramo ohraniti kot trden, učinkovit instrument, medtem pa se mora nadaljevati zadostno financiranje kot del programov SKP po letu 2013. Kot del teh programov moramo ohraniti tudi podporo za gozdne nasade. Gozdovi prav tako omogočajo izvajanje javne storitve, česar pa trg ne upošteva dovolj. Zato menim, da bi morali lastniki gozdov prejemati neposredna plačila glede na površino. Naslednja pomembna točka je vloga gozdov v energetski strategiji Evropske unije, saj njihov potencial kot obnovljiv vir energije vsekakor ni izkoriščen.
Ivari Padar
Različne politike Evropske unije in politike držav članic, povezane z gozdovi, niso dovolj usklajene. Zato moramo nujno temeljiteje uskladiti politike, povezane z gozdarstvom, kmetijstvom, obnovljivo energijo, biološko raznovrstnostjo, pa tudi druge okoljske politike. Prav tako moramo upoštevati industrijsko in raziskovalno politiko ter strategijo Evropa 2020. Gozdarstvo je naraven del celovite podeželske in regionalne politike, to pa moramo upoštevati v razpravah o prihodnosti skupne kmetijske politike po letu 2013.
Rovana Plumb
v pisni obliki. - Evropski gozdovi največ prispevajo k omejevanju podnebnih sprememb in prilagajanju evropskih družb s tem, ko še naprej opravljajo svoje gospodarske, socialne in okoljske vloge. Zato moramo posodobiti instrumente EU, povezane z nevarnostmi, da bodo tako vključevali nove nevarnosti pri njihovem trajnostnem gospodarjenju in ohranjanju. Izpostavljena je osrednja vloga trajnostnega gospodarjenja z gozdovi (SFM) in pomembnost gozdov za konkurenčnost in zaposlovanje, da bi uresničili podnebne cilje EU in zagotovili potrebne ekosistemske storitve, kot so ohranjanje biotske raznovrstnosti, zaščita pred naravnimi nesrečami in zajemanje CO2. Zahteva se: 1. Izboljšanje poročanja z nacionalnimi gozdnimi programi in boljšo vključenost trajnostnega gospodarjenja z gozdovi v Evropski uniji. 2. Takojšnje sprejetje zakonodaje o preprečevanju gozdnih požarov, kot tudi o informacijah o stanju gozdov, pri čemer so upoštevane podnebne nevarnosti ter potreba po zbiranju in razširjanju primerljivih podatkov. Prav tako se poziva k beli knjigi o varstvu gozdov, ki bo obravnavala finančna sredstva, izmenjavo znanja ter spodbujanje raziskav. 3. Priznava se pomembnost gozdov za razvoj podeželja in potrebo po odpravi ovir za financiranje v gozdarstvu in biotske raznolikosti. Dosežen je bil sporazum o pozivu za dostop do financiranja ustreznih ukrepov za javne organe in pridelovalce na podeželju.
