Javne finance v EMU v letih 2007 in 2008 (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospe Gottardi v imenu Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o javnih financah v EMU 2007-2008.
Donata Gottardi
Gospod predsednik, komisarka, gospe in gospodje, natanko pred enim letom smo sprejeli odločitev za združitev poročila o javnih financah za leti 2007 in 2008. Za to sta bila vsaj 2 razloga: poskus pospeševanja procesa in upoštevanje znakov sprememb, ki nastajajo. Takrat nismo poznali celotnega obsega sprememb, a bilo je že očitno, da bomo z analizo dveh let skupaj dobili obširnejšo in natančnejšo oceno. In nismo se motili! Poročilo, o katerem bomo glasovali jutri, se neprestano posodablja.
Tesna povezava med javnimi financami in finančno in gospodarsko krizo je zelo jasna. Preprosto preučite sredstva, ki se dodeljujejo za reševanje bank in velikih podjetij, za podporo za proizvodnjo, in upoštevajte pozive predvsem iz malih in srednje velikih podjetij ter zaščito državljanov pred učinki recesije. Na vse te ukrepe so bile opozorjene evropske institucije in posamezne države članice, vendar pa ne bi smeli spodkopati ali oslabiti naše perspektive in naše zavezanosti za prihodnje generacije.
To poročilo vključuje vsaj dve ravni: tisto, ki je splošna, stabilna in velja v vsakem položaju, in tisto, ki je odziv v sili na trenutno krizo. Nedotaknjeno ostaja načelo in je celo okrepljeno, da so visokokakovostne, trajnostne javne finance nujne ne le za posamezne države, ampak tudi za trdnost gospodarstva in evropskega socialnega modela. V zvezi s prihodki je treba sprejeti korake za razširitev davčne osnove brez kakršne koli oslabitve načela progresivnega obdavčenja in zmanjšati davčni pritisk na delo, predvsem za srednje do nizke plače in pokojnine. Kar zadeva izdatke, morajo biti k ukrepom vključeni ocena okvira, zahteve, sestava prebivalstva, s primerno proučitvijo politike enakosti spolov in demografskih sprememb. Namesto uvedbe nekritičnih znižanj bi moral biti cilj preureditev izdatkov, deloma s ponovno razdelitvijo proračunskih postavk in posodobitvijo javnih uprav.
Koristen način za to so finančna sredstva za politiko enakosti spolov, metoda, ki jo že nekaj časa podpira in spodbuja Evropski parlament, čeprav je še daleč od tega, da bi postala norma. Povečuje preglednost in primerljivost, državljani so jo bolj pripravljeni sprejeti in tako gradi zaupanje in občutek lastništva.
Sedanja nestabilnost brez primere poziva k odločnemu ukrepanju. Če je posredovanje javnega sektorja znova postalo nujno, potem ne smemo ponavljati istih napak - to bi bilo še bolj nedopustno. Namesto tega moramo krizo usmeriti proti novemu modelu razvoja, ki je resnično trajnosten, tako v smislu okolja kot tudi v smislu družbe.
Ko govorimo o evropskem usklajevanju, bi morali razmišljati o lastnem proticikličnem upravljanju, približevanju in usmerjenosti v isto smer, pospeševanju boja proti utajam in rajem za davkoplačevalce ter povezovanju nacionalnih načrtov. Ko posredujemo za podporo podjetjem, moramo oceniti vpliv na konkurenco, enake pogoje in delovanje notranjega trga, zagotavljanje nadzora, odgovornost, omejitve in posledično vedenje. Revizija Pakta za stabilnost in rast omogoča, da se nadzorovana prožnost uporablja skrbno in z dolgoročno perspektivo.
Makroekonomske politike in skupna vlaganja bi bilo treba ponovno začeti na strateških, v naprej določenih sektorjih z uporabo instrumentov kot so evroobveznice, medtem ko bi pozorno spremljali podnacionalno raven in regionalne načrte za stabilnost. O poročilu je bilo v Odboru za ekonomske in monetarne zadeve široko soglasje, saj se je večina političnih strank strinjala s to vizijo. Resnično upam, da je to uvod v dober rezultat na jutrišnjem glasovanju.
Androula Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, Komisija pozdravlja poročilo gospe Gottardi in vsebina poročila se lepo ujema z vsebino predhodnih poročil Komisije o javnih financah v EMU, ki sta bili objavljeni junija 2007 in 2008. Komisija se prav tako strinja s zadnjimi tremi spremembami, ki jih je poročevalka vložila 7. januarja.
Poročilo Evropskega parlamenta potrjuje, da je revidirani Pakt za stabilnost in rast do sedaj deloval kot bi moral. Predvsem države članice so si pomembno prizadevale za doseganje svojih obvez glede pakta. Od reforme Pakta za stabilnost in rast sta bila uporabljena popravilni in preprečevalni ukrep v popolni skladnosti z določbami reforme pakta, blagosti in vsiljevanja pa ni bilo.
Vendar pa so v poročilu poudarjeni tudi zelo negativni obeti za EU in evrsko območje za leto 2009. Rast se je bistveno upočasnila, do točke, ko je letos prešla v popolno recesijo. Splošni gospodarski obeti za leto 2010 so tudi strašljivi, zato se Komisija strinja z Evropskim parlamentom, da je sedaj bistvena zahteva po podpori z uporabo neomejenih ukrepov fiskalne politike.
Kljub temu bi bilo treba fiskalno politiko ohranjati v trajnostni smeri in utrditi pričakovanja odrejene resolucije o krizi. V zvezi s tem je Komisija enako zaskrbljena kot Parlament v zvezi z dolgoročno trajnostjo javnih financ in njeno ocenjevanje še naprej poudarja.
Jeseni 2009 bo Komisija izdala novo poročilo o dolgoročni stabilnosti javnih financ v Evropski uniji. Komisija se prav tako strinja z vidikom Evropskega parlamena o tem, da je treba za izboljšanje kakovosti javne potrošnje v skladu z Lizbonsko strategijo preusmeriti javne izdatke. Takšna politična usmerjenost je vsekakor del enotnih političnih smernic, ki jih je sprejel Evropski svet. Komisija dela na bolj sistematski oceni kakovosti razvoja javnih finance, vključno z vidiki finančnih sredstev, ki temeljijo na pripravi predračuna, ki temelji na uspešnosti.
Predsednik
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v torek ob 12.00.
Pisna izjava (člen 142)
Silvia-Adriana Ţicău  
v pisni obliki. - (RO) Spomladi leta 2006 je šlo dvanajst držav članic skozi postopek v zvezi s čezmernim primanjkljajem. Zaradi uveljavljanja priporočil in določb, ki jih je v primeru držav s čezmernim primanjkljajem izdal Svet, se dve leti in pol kasneje število držav članic v postopku čezmernega primanjkljaja približuje ničli. Ta dosežek je bil mogoč zaradi ugodnih gospodarskih pogojev v letih 2006 in 2007. V obdobju 2008-2009 se soočamo z gospodarsko krizo, ki je v mnogih državah članicah že zanetila gospodarsko recesijo, dvig brezposelnosti in veliko število stečajev podjetij, predvsem med malimi in srednje velikimi podjetji. Evropski načrt za oživitev gospodarstva zagotavlja pomembne javne investicije za posodobitev prometnih in energetskih infrastruktur. Države članice razvijajo programe, usmerjene k podpori malim in srednje velikim podjetjem, da se jim omogoči nadaljnje poslovanje. V teh pogojih bodo države članice v evrskem območju, kot tudi vse države članice, težko izpolnjevale konvergenčna merila. Verjamem, da je treba na evropski ravni sprejeti ukrepe za omogočanje državam članicam, da se spopadejo s trenutnimi izzivi kot so staranje prebivalstva, migracija, podnebne spremembe, itd. Kmetijstvo, izobraževanje, zdravje in promet, ki so ključna področja za gospodarski razvoj EU in za kakovost življenja evropskih državljanov, morajo imeti od posebnih javnih politik koristi.
