Pristopni sporazum Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (razprava) 
Predsednik
Seja se nadaljuje.
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o Pristopnem sporazumu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, danes so v Atenah trije ljudje izgubili svojo prvo človekovo pravico: pravico do življenja. Do tega je prišlo zaradi nasilnih dejanj, ki jih absolutno in kategorično obsojamo. Špansko predsedstvo želi v imenu Sveta izreči sožalje in sočutje družinam, zato povzema izjavo, ki jo je dal predsednik Parlamenta.
Govorimo o človekovih pravicah, o spoštovanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki, kot sem dejal, vsebuje pravico do življenja in telesne blaginje.
Evropska unija temelji na človekovih pravicah in svoboščinah in skozi celotno obdobje njenega obstoja se je sklicevalo na besedila, ki so bila prilagojena pravicam in temeljnim svoboščinam. Vrhunec predstavlja Lizbonska pogodba.
Lizbonska pogodba prvič v zgodovini Evrope zajema pravno zavezujočo Listino o temeljnih pravicah državljanov Unije. Poleg tega institucijam sporoča, da bo Unija podpisnica Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic.
Priča smo torej stopnjevanju političnega, kulturnega in pravnega potovanja Unije na področju človekovih pravic, ki jih Unija umešča v središče svojih politik, ukrepov in osebnosti.
V zvezi s tem menimo, da je nadvse pomembno, da je Evropska unija že začela proces, ki ji bo omogočil podpis Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ko bo prišel čas za to. To med drugim pomeni sprejetje pristojnosti Sodišča za človekove pravice v Strasbourgu in večja zagotovila državljanom. To tako rekoč pomeni tudi, da se bo na nek način zbližala različna zakonodaja o človekovih pravicah in svoboščinah, ki obstaja v Evropi: nacionalna zakonodaja - jamstva, ki obstajajo v vseh evropskih državah, ki so demokratične države, ki spoštujejo in varujejo človekove pravice -, zakonodaja Evropske unije in Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic, ki je drug zakonodajni akt, katerega podpisnice niso samo države članice Evropske unije, temveč tudi druge evropske države, tudi če niso del Unije.
Opazujemo torej proces zbližanja teh zakonodaj in to se bo izrazilo s tem, ko bo Evropska unija podpisala Konvencijo.
Komisija je 17. marca predstavila priporočilo o začetku pogajanj o podpisu Konvencije s strani Unije. Od takrat je Svet storil vse potrebno za pospešitev razprav o pogajalskem mandatu. V Svetu je delovna skupina, ki vodi razprave v tesnem partnerstvu z Evropsko komisijo.
Svet je v veliki meri upošteval vse mandate iz Protokola št. 8, ki je pri tem referenčna pravna točka, na primer: možnost sodelovanja Unije v nadzornih telesih Evropske konvencije ter potreba po spoštovanju pristojnosti Unije in pooblastil institucij. Preučil je tudi potrebo po imenovanju sodnika Evropske unije v sodišče, sodelovanju tega parlamenta na parlamentarni skupščini Sveta Evrope in udeležbi Unije v odboru ministrov pri izvajanju funkcij, povezanih z uporabo Evropske konvencije o človekovih pravicah.
Svet je tudi pozorno spremljal razprave in obravnave v Parlamentu letos marca ter zelo upošteva mnenja, ki jih je izrazil Parlament v osnutku poročila, ki so ga sestavili Ramón Jáuregui Atondo, Kinga Gál in Cristian Dan Preda. Napoved španskega predsedstva in stališče Sveta je, da bo mandat za pogajanje z Evropskim svetom, ki bo terjal določen čas ter je tehničen in zapleten, sprejet do konca prve polovice leta 2010.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, moj kolega Olli Rehn je že izrazil stališče in sožalje Komisije zaradi grške nesreče, zato mi dovolite, da pogledam, kako lahko nadaljujemo s svojim delom, saj bo to nadvse pomembno za zaključek sistema zaščite temeljnih pravic v Uniji, medtem ko pristop EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, ki je vključena v Lizbonsko pogodbo, ne pride v poštev. Gre za destinacijo, kot se je predsedstvo ravnokar lepo izrazilo, toda ta pristop je samo eden izmed štirih elementov zelo ambiciozne in celovite politike temeljnih pravic na ravni Evropske unije.
Prvič, z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe bo Listina o temeljnih pravicah postala pravno zavezujoča, ta pravno zavezujoča listina pa je najsodobnejša opredelitev temeljnih pravic na svetu, kar zadeva politično zavezo temeljnim pravicam, berljivost in pravno gotovost, poleg tega pa utrjuje vse pravice, ki jih najdemo v Konvenciji. Pomen in obseg teh pravic sta enaka, kot določa Konvencija, toda Listina gre še dlje. Na primer, v njej najdemo tako imenovano tretjo generacijo temeljnih pravic: varstvo podatkov, jamstva glede bioetike, dobro in pregledno upravljanje. Stopnja varstva, ki jo zagotavlja Listina, mora biti vedno vsaj tako visoka kot stopnja, ki jo zagotavlja Konvencija. V mnogih primerih je višja.
Drugič, gre za spodbujanje temeljnih pravic, kar je prednostna naloga stockholmskega programa, ki določa strateške smernice za razvoj območja svobode, varnosti in pravice v Evropi.
Tretjič, ustvarjen je nov portfelj - pravica, temeljne svoboščine in državljanstvo -, ki kaže, kolikšen pomen Komisija pripisuje krepitvi svojih ukrepov na tem področju.
Četrtič, pristop EU h Konvenciji. S tem bo zagotovljeno, da bo lahko vsaka oseba, ki bo trdila, da je žrtev kršitve Konvencije, ki jo je zagrešila institucija ali organ Unije, vložila pritožbo proti Uniji na Sodišču v Strasbourgu pod enakimi pogoji, kot veljajo za pritožbe proti državam članicam. V političnem smislu pristop pomeni, da Evropska unija potrjuje ključno vlogo, ki jo ima sistem Konvencije pri varstvu človekovih pravic v Evropi - v razširjeni Evropi, ne le Evropski uniji -, toda s pristopom k tej Konvenciji Evropska unija daje težo strasbourškemu sistemu, ki je sistem zunanjega sodnega nadzora na področju temeljnih pravic, kajti zdaj naš pravni red v celoti in formalno predajamo temu nadzoru. S tem se bo seveda tako navznoter kot navzven povečala verodostojnost zelo močne zaveze EU k temeljnim pravicam.
Do sredine marca je Komisija predlagala mandat za pogajanja Svetu. Protokol št. 8 Lizbonske pogodbe zahteva, da sporazum o pristopu vključuje določeno število znatnih jamstev, ker moramo ohraniti posebne lastnosti prava Unije, priporočilo Komisije Svetu pa v celoti upošteva te zahteve. Omeniti želim samo dve izmed njih.
Jasno je, da pristop ne more vplivati na pristojnosti in pooblastila Unije, opredeljene v Pogodbah, kar bodo morala določila pristopnega sporazuma zelo jasno odražati. Prav tako pristop Evropske unije ne more vplivati na razmere v posameznih državah članicah v zvezi z Evropskim sodiščem za človekove pravice ali njegovimi protokoli ali zadržki. S pogajanji je torej treba zagotoviti, da pristopni sporazum ustvari obveznost v okviru materialnih predpisov Konvencij samo glede dejanj in ukrepov, ki jih sprejmejo institucije ali organi Unije.
Komisija si prizadeva za gladko vključitev Evropske unije v sistem Konvencije. Pristop mora torej ohraniti vsebinske in proceduralne lastnosti tega sistema. Vendar mora pristop izpolniti dve zahtevi. Prvič, kot sem že povedala, ohraniti je treba posebne lastnosti prava Evropske unije; varstvo Sodišča in njegovih posebnih pravic po pristopu je pomembna zadeva. Predloženi so bili zanimivi predlogi s ciljem, da bi Sodišče vključili v situacije, kjer se o združljivosti nekega pravnega akta Unije odloča na Sodišču v Strasbourgu brez predhodne omembe. Te predloge bi bilo verjetno mogoče oblikovati tako, da ne bi bila potrebna sprememba Pogodbe, treba pa jih je temeljito analizirati in o njih razpravljati v okviru delovne skupine Sveta. Vem, da špansko predsedstvo dela vse, da bi te razprave napredovale.
Drugič, pomembno se je posvetiti svojstveni situaciji Unije kot posebne pravne osebe z avtonomnimi pooblastili, ki bo ob državah članicah postala podpisnica mehanizma, ki prvotno ni bil oblikovan za ta namen -, temveč je bil oblikovan za države članice, - zato je potrebno omejeno število tehničnih in postopkovnih prilagoditev Konvencij glede na posebno naravo prava Unije. Med njimi je tako imenovani "korespondenčni mehanizem".
Zlasti pomembno je upoštevati, da se pravo Unije v državah članicah izvaja decentralizirano. S tem mehanizmom bo Unija dobila pravico sodelovanja v postopku kot korespondent v primerih proti državam članicam, ko gre za pravo Unije.
Z institucionalnega vidika bi rada poudarila stališče Komisije, da bi morali predstavniki Evropske unije sodelovati v organih Konvencije enakopravno kot predstavniki drugih pogodbenih strank. To, na primer, pomeni, da je izvolitev sodnika za vsako pogodbeno stranko eno od temeljnih načel Konvencije. To načelo zagotavlja, da je v Sodišču zastopan vsak pravni sistem; gre tudi za odraz kolektivnega jamstvenega sistema, ki ga vzpostavlja Konvencija in v katerem mora sodelovati vsaka pogodbena stranka, kar pomeni, da mora Unija izvoliti stalnega rednega sodnika z enakim statusom in dolžnostmi kot njegovi kolegi, ki lahko posreduje v vseh primerih.
Začasen sodnik, ki posreduje samo v primerih, sproženih proti Uniji, ali tistih, ki vključujejo pravo Unije, ne bi zadostoval. Kar zadeva način izvolitve sodnika, bi moral veljati tak običajen postopek, kot je opredeljen v Konvenciji. To pomeni, da Parlamentarna skupščina Sveta Evrope izvoli takšnega sodnika izmed treh kandidatov, ki jih predlaga Evropska unija. Menimo, da bi morala biti ustreznemu številu poslancev Evropskega parlamenta omogočena udeležba na zasedanjih Parlamentarne skupščine, ko se volijo sodniki Sodišča v Strasbourgu.
Rada bi se zahvalila poročevalcema odborov AFCO in LIBE, gospodu Jáureguiju in gospe Gál, za njuno odlično sodelovanje pri dokumentu, obravnava, ki jo je organiziral odbor AFCO 18. marca, pa je bila zares v veliko pomoč. Vesela sem tudi, da je špansko predsedstvo Sveta temu dokumentu namenilo veliko prednost. Zato sem prepričana, da bomo po poletju lahko začeli s pristopnimi pogajanji. Kot pogajalka Unije bom poskrbela, da bo Komisija o vsem obveščala Parlament skozi celoten pogajalski proces.
Gospa predsednica, mislim, da na tak dan ni treba še enkrat poudariti, kako pomembne so temeljne pravice za Evropo in kako pomembne so za vse akte, ki jih predlagamo. Prepričana sem, da Uniji ne bo težko izpolniti standardov Konvencije, toda spoštovanje Konvencije bo nedvomno izboljšalo varstvo temeljnih pravic v Evropi, s čimer mislim prav vsakega človeka, ki živi v Evropi.
Marietta Giannakou
Gospa predsednica, povsem podpiram izjavi gospoda Lópeza Garrida v imenu španskega predsedstva in gospe Reding ter želim čestitati gospodu Jáureguiju Atondu in gospe Gál za njuni poročili in delo, ki sta ga opravila.
Pristop EU k Evropski konvenciji Sveta Evrope in njenim protokolom je zajet v uporabi Lizbonske pogodbe in nudi širše varstvo državljanov EU na področju človekovih pravic. S tem bo zagotovljen vseevropski sistem varstva temeljnih svoboščin in človekovih pravic, zajet v sodni praksi Evropskega sodišča za človekove pravice v Strasbourgu. Obenem poleg zunanjega varstva Evropska unija s tem pridobi mednarodno agencijo za zunanje varstvo in tako povečuje svojo verodostojnost v očeh tretjih držav, od katerih pogosto zahteva spoštovanje Evropske konvencije o človekovih pravicah v okviru dvostranskih odnosov.
Gospa predsednica, razprava o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah se danes sovpada z umorom treh državljanov, treh delavcev, ki so ga zakrivili ekstremistični in marginalni elementi v moji državi, v Atenah, med demonstracijami proti vladnim ukrepom v odziv na gospodarsko krizo. Poleg obžalovanja in bolečine bi rada v imenu svojih kolegov iz glavne opozicije v Grčiji izpostavila, da je naša politična frakcija odločena odločilno prispevati k varstvu demokracije in tekočemu delovanju institucij.
Spoštujemo denar, ki nam ga v teh kritičnih časih namenjajo naši partnerji in Mednarodni denarni sklad, in trdno smo se zavezali, da bomo s potrebnimi reformami pomagali k izhodu iz te krize. Kot odgovorna stranka bomo prispevali k prizadevanjem, da se ohrani mir in zaščiti enotnost Grkov, tako da bomo odstranili ekstremistične elemente, ki spodkopavajo našo demokracijo.
Ramón Jáuregui Atondo
Gospa predsednica, če bi moral današnji pogovor strniti v eno zamisel, bi jasno in glasno povedal evropski javnosti, da bo prvič imela sodišče, ki ji jamči človekove pravice in temeljne svoboščine v zvezi z Evropsko unijo in njihovimi državami, ko izvajajo pravo Skupnosti.
Osnovna zamisel je, da novo sodišče za evropsko ljudstvo, strasbourško sodišče, zagotovi, da pravo Unije in njegova uporaba v posameznih državah članicah izpolnjujejo minimalna jamstva, ki so jedro evropske ideje. Ta minimalna jamstva so del popkovine, zgodovinskega procesa evropskega združevanja. Ta postopek je civilizacijski postopek vključevanja na osnovi zamisli o človeškem dostojanstvu - in se izraža v obliki demokracije, pravne države, socialne države na podlagi načela pravne države in človekovih pravic.
Lizbonska pogodba nam je dala priložnost, da Evropska unija formalizira Listino, ki je po besedah gospe Reding najpopolnejša listina o človekovih pravicah, vpeljana na tem področju, in od nas zahteva, da postanemo del strasbourškega sodišča.
To bomo zdaj sprejeli. Vem, da obstajajo mnoge tehnične težave, toda rad bi samo poudaril, kako pomembno je bilo hitro in učinkovito delo Komisije, s katerim je vzpostavila poseben mandat, ki nam omogoča napredek pri teh pogajanjih.
Gospa Reding, rad bi vam čestital za vaše delo, ki je bilo, ponavljam, hitro in učinkovito, in rad bi čestital tudi španskemu predsedstvu. Želim najaviti, da bomo na naslednjem delnem zasedanju sprejeli poročilo Parlamenta v zvezi s tem in rad bi vas zaprosil za spremljanje, informiranje in podpiranje med pogajanji, ki so zapletena, vendar zelo pomembna za Evropo.
Cecilia Wikström
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospa predsednica, pristop EU k Evropski konvenciji je bil že dolgo na dnevnem redu. Zdaj obstaja pravna podlaga za uresničitev pristopa. To nas lahko vse veseli. Pristop EU k Evropski konvenciji bo pomenil dopolnjeno in okrepljeno varstvo temeljnih pravic, državljani naših držav članic bodo imeli boljše varstvo v zvezi z dejavnostmi EU, pravna praksa na področju človekovih pravic na dveh evropskih sodiščih, v Haagu in Strasbourgu, pa bo bolje usklajena.
S pristopom k Evropski konvenciji bodo institucije EU sodile pod pravosodje Evropskega sodišča za človekove pravice. To bo zagotovilo samostojno zunanje spremljanje, kako EU spoštuje temeljne pravice in svoboščine ljudi.
To je zelo pomemben korak. Zelo lahko si je domišljati, da pri nas v Evropi ni takšnih kršitev človekovih pravic, kot se dogajajo v drugih delih sveta. Kot države članice Evropske unije imamo zakone, statute in globoko zakoreninjene evropske vrednote, ki varujejo naše pravice. Na podlagi besedila na začetku Lizbonske pogodbe so svoboda izražanja, svoboda tiska in verska svoboda evropske svoboščine, ki jih je treba spoštovati povsod v Uniji brez izjeme. Na žalost ni vedno tako, saj nekatere države članice kršijo temeljne pravice v EU. Na žalost pa mi v tem parlamentu to mirno gledamo in dopuščamo.
Pomembno bo, da bomo v Parlamentu uzakonili in delovali skladno s Konvencijo, ko bo EU pristopila k Evropski konvenciji, da bi okrepila in dopolnila svoboščine in pravice državljanov. Dejansko je treba v naših državah članicah še veliko postoriti, da pospravimo lastno dvorišče in lepe besede, ki predstavljajo naše skupne vrednote, prenesemo v resničnost.
Heidi Hautala
v imenu skupine Verts/ALE. - (FI) Gospa predsednica, zelo pomembno je, da na človekove pravice gledamo kot na pravice, ki imajo notranjo vrednost, čeprav imajo tudi instrumentalno vrednost, kar sem spoznala, ko sem govorila s predstavniki tretjih držav kot predsednica Pododbora za človekove pravice.
Ravno danes sem govorila z nekaterimi maroškimi poslanci. Krasno je, da jim lahko povem, da Evropska unija poudarja tudi pomen človekovih pravic pri svojih lastnih dejavnostih in si ne prizadeva zgolj učiti drugih, kako pomembne so človekove pravice. Tako lahko predstavnikom tretjih držav pojasnimo, da pristop Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah zares pomeni, da so naše dejavnosti predmet zunanjega pregleda, kot je bilo tu pojasnjeno. Lahko rečem tudi, da imamo prvič komisarja, ki je odgovoren prav za te zadeve v smislu pravnih vprašanj.
Rada bi omenila, da pristop Evropske unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah očitno ne bo rešil težave popolne preobremenjenosti Evropskega sodišča za človekove pravice z delom. Morali bi razmisliti, kako lahko rešimo to težavo, do katere je prišlo zaradi zaostanka pri primerih, ki jih je treba obravnavati.
Rada bi tudi toplo priporočila, da se Unija odloči za uskladitev s temi različnimi koristnimi dodatnimi protokoli, ki so povezani z vprašanji, kot so nasprotovanje mučenju ali boj proti rasizmu, kot tudi z učinkovitejšimi zakoni.
Zbigniew Ziobro
Gospa predsednica, učinki podpisa pristopnega sporazuma k Evropski konvenciji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah s strani Evropske unije bodo, kot kaže, omejeni, ker je bila Konvencija dolgo priznana kot merilo standarda zaščite človekovih pravic v Evropi. Ta status je dosegla tako v evropskem pravu kot v političnih sektorjih v posameznih državah članicah.
Vendar je treba izpostaviti tudi določene težave, ki lahko nastanejo zaradi konkurence med Sodiščem Evropskih skupnosti in Evropskim sodiščem za človekove pravice na področju sodnih odločitev, ki se lahko sprejmejo. Zato je treba zadevo zelo temeljito analizirati, da ne bo kasneje prišlo do napak, ki jih bo treba popravljati.
Nadalje lahko predvidevamo, da bo odločitve Sodišča Evropskih skupnosti in njegovo tolmačenje prava EU ocenjevalo Evropsko sodišče za človekove pravice. Na ta način bo Evropsko sodišče za človekove pravice pridobilo precejšnjo pristojnost nad institucijami EU. Glede na to je treba upoštevati vse pravne posledice takšne odločitve, da se izognemo nepremišljenemu ukrepanju. Obenem je treba upoštevati vprašanje preoblikovanja delovanja obeh pomembnih evropskih sodišč.
Krisztina Morvai
(HU) Kot odvetnica, ki se ukvarja z zadevami glede človekovih pravic, ne morem razumeti, kakšna bi bila dodana vrednost za varstvo človekovih pravic evropskih državljanov, če bi Evropska unija pristopila k isti konvenciji o človekovih pravicah, ki so se ji pridružile že prav vse evropske države. Dovolite mi, da razjasnim nekaj povezav, kajti po mojem mnenju so bili naši kolegi, ki niso pravniki, precej zavedeni. Situacija je sledeča: Imamo instrument o človekovih pravicah, ki je res zelo pomemben, to je Evropska konvencija o človekovih pravicah. Te konvencije ni sklenila Evropska unija, temveč njen kvazidvojček, Svet Evrope.
Če država krši pravice svojega državljana, kot so določene in opredeljene v Konvenciji, se lahko ta državljan obrne na Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu in zahteva pravno sredstvo ali uveljavitev njegovih pravic v nasprotju do te države. Kot vsi vedo, je ta možnost zdaj na voljo vsem državljanom Evropske unije. Dvomim, da je med nami kakšen poslanec, ki ne pozna nobenega primera, ko bi nekdo v njegovi državi zagrozil, da bo šel vse do Strasbourga, ter je to dejansko storil in dobil pravdo proti svoji državi članici. Kaj je torej novega, kaj je dodana vrednost, razen da bo nekdo iz Evropske unije dobil dobro plačano delo kot sodnik v Strasbourgu?
Kinga Gál
(HU) Gospa predsednica, minister, komisarka, gospe in gospodje, naša današnja razprava je ena od pomembnih priložnosti v obstoju Evropske unije. Danes razpravljamo o nečem, kar se je pred leti zdelo kot nepremagljiva ovira: mandatu Komisije pri pogajanjih o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah. Ta konvencija je bila ratificirana pred 60 leti in v teh 60 letih je mnogim državljanom vlila upanje, da je pravico mogoče najti celo proti lastni državi. Kar je omenila komisarka Reding, je tesno povezano s to razpravo, zato je treba to znova in znova poudariti, namreč da je od decembra Listina Evropske unije o temeljnih pravicah pravno zavezujoča. Ta dokument je med najbolj naprednimi na področju temeljnih pravic.
Konvencija krepi Listino, Listina pa dopolnjuje Konvencijo. Od decembra je EU po Lizbonski pogodbi zavezana k pristopu h Konvenciji o človekovih pravicah. Zato mora biti naš cilj zagotovitev čim bolj uspešnega izvajanja. Najpomembnejše vprašanje je, kakšno dodatno vrednost bo pristop h Konvenciji prinesel v življenja državljanov EU. Moje poročilo o pristopu h Konvenciji je bilo pripravljeno s tem v mislih in soglasno ga je ratificiral Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve. Zato bi rada prosila Svet in Komisijo, da med pogajanji storita vse, kar je mogoče, da zagotovita, da pristop h Konvenciji dejansko prinese vrednost, dodano vrednost za državljane EU, ne da bi zbudila pretirana pričakovanja.
Obenem je treba med pogajanji razjasniti več vprašanj. Eno izmed pomembnih vprašanj je odnos med sodišči. Poglavitni pogoj je tudi, da se najprej izčrpajo notranja pravna sredstva. Obenem menim, da je pomembno med pogajanji upoštevati, da se bo preoblikovanje delovanja Evropskega sodišča za človekove pravice v Strasbourgu sovpadalo s pristopom EU h Konvenciji. Pristop EU h Konvenciji bo edinstven eksperiment, toda ne sme ogroziti ničesar, kar že deluje v zvezi z uveljavljanjem človekovih pravic. Pristop h Konvenciji je lahko uspešen samo, če zares okrepi že delujoče institucije in državljanom omogoči dostop do njih. Paziti moramo, da ne ogrozimo tega procesa, in zagotoviti, da v našem zanosu ne vržemo skupaj z vodo iz kopalne kadi tudi otroka, kot to zgovorno pravi madžarski rek. Mislim, da je to zelo pomemben trenutek in da smo na pravi poti. Komisijo in Svet prosim, da opredelita svoj mandat in vodita bližajoča se pogajanja s krepitvijo zgoraj omenjenega.
Gospa Gál, rad bi dejal, da ste prva madžarska poslanka, kar sem jih videl, odkar smo slišali, da je bil naš kolega poslanec in prijatelj, gospod Pál Schmitt, izvoljen za predsednika madžarskega parlamenta. Rad bi povedal, da bomo nedvomno pogrešali našega prijatelja, gospoda Schmitta, prosim pa vas, da mu uradno prenesete naše čestitke, in prepričan sem, da bo odlično vodil parlament svoje države.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Čeprav so vse države članice podpisnice Konvencije, bo pristop EU kot celote predstavljal ne le novo razsežnost na področju varstva človekovih pravic v EU, temveč tudi - rada bi poudarila - pravni in politični signal za krepitev odnosov med EU in Evropo. Rada bi tudi podprla zamisel, da je treba ob pristopu EU h Konvenciji o človekovih pravicah in temeljnih svoboščinah resno razmisliti o obsežnem sprejetju zakonodaje, ki opredeljuje področje človekovih pravic - sprejetje revidirane Evropske socialne listine na vseevropski ravni za Unijo kot celoto bi bila na primer dobrodošla poteza.
Pristop EU h Konvenciji tudi odpira vprašanje političnega zastopanja Unije v organih Sveta Evrope. Obenem ljudje pravijo, da bi moral tudi Evropski parlament igrati aktivno vlogo v tem procesu. Načeloma se strinjam s tem stališčem, toda bojim se, da proces, vključno s posameznimi sestavnimi deli, ne bo niti najmanj preprost. Čeprav sem trenutno tudi jaz navdušena kot vi - in Svet si seveda zasluži zahvalo za svoje zelo dobro delo -, se moramo pripraviti na dejstvo, da bo proces zelo zapleten in da nas v tej smeri čaka še veliko dela.
Marek Henryk Migalski
(PL) Gospod predsednik, Evropska unija temelji na spoštovanju človekovih pravic. To je dejansko eden od najboljših vidikov institucije. Vendar imam občutek, da vzpostavljamo te človekove pravice izključno za naše državljane. Gospa Beňová in gospa Wikström sta govorili o tem. Toda občutek imam, da zanemarjamo tisto, o čemer je govorila gospa Hautala, in s tem mislim prizadevanja za spodbujanje človekovih pravic zunaj EU. Prepričan sem, da Evropska unija na tem področju ni dovolj predana.
Z upanjem pozdravljam pristop Evropske unije h Konvenciji, saj je to priložnost za določeno skladnost sistema pravic in varstva človekovih pravic v Evropski uniji. Ne smemo pozabiti, da se pri ustvarjanju novih pravic ne sme omejiti drugih svoboščin. To je seveda tema za filozofe in teoretike s področja prava, toda ta napetost med pravicami in svoboščinami obstaja. Glede na to se morajo tega zavedati tako zakonodajalci kot kasneje tudi sodniki, ki uveljavljajo zakonodajo.
Angelika Werthmann
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, člen 6 Lizbonske pogodbe navaja, da bo EU pristopila k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kar predstavlja okrepitev sistema temeljnih pravic v EU. Evropska konvencija o človekovih pravicah je izjemno pomembna za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Evropi. Naša pripadnost temu pravnemu sistemu bi okrepila temeljne pravice državljanov EU, saj bi pridobili dodatno pravno sredstvo v primeru, da menijo, da so bile njihove temeljne pravice kršene.
Pristop EU h Konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin vidim kot zelo pozitiven korak, saj bo okrepil ozaveščenost o pomenu temeljnih pravic v EU in v idealnem primeru povečal verodostojnost EU v njenih zunanjih odnosih.
Rafał Trzaskowski
Gospod predsednik, dovolite mi, da se najprej zahvalim obema našima poročevalcema - Kingi Gál in Ramónu Jáureguiju Atondu - ter tudi Komisiji in predsedstvu.
(ES) Lepo se vam zahvaljujem za zelo trdo, a nujno delo, ki ste ga opravili.
Ko smo govorili o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah - in o njej v Evropski uniji govorimo že zadnjih 10 let, bi rekel -, je bila prisotna precejšnja zaskrbljenost, da bosta Evropsko sodišče za človekove pravice in Sodišče Evropskih skupnosti tekmeca, da bomo imeli težave glede pristojnosti, da se lahko podvomi v avtonomijo Sodišča Evropskih skupnosti.
Vendar mislim, da smo pri našem delu dosegli razmere, v katerih se lahko ti sodišči dopolnjujeta. Poskusili smo storiti vse, da bi se izognili hierarhičnemu razmišljanju, toda dejansko prihaja do medsebojnega bogatenja med tema dvema sistemoma za varstvo človekovih pravic. V luči zadnjih trendov, ko SES upošteva sodno prakso strasbourškega sodišča in obratno, mislim, da sistema soobstajata in dejansko ni med njima konkurence, večina takšnih strahov pa se je razblinila.
V nedavni sodbi Bosphorus, ki jo vsi zelo dobro poznamo, je Evropsko sodišče za človekove pravice dejalo, da ni potrebe po ponovni preučitvi primera, ker EU kot taka zagotavlja ustrezno raven varstva človekovih pravic. Nato se pojavi vprašanje: zakaj potrebujemo pristop h Konvenciji? To vprašanje so postavili naši kolegi tukaj, in da, potrebujemo ga. Zakaj ga potrebujemo? Ne le zaradi simboličnega pomena, ki je pomemben, temveč zato, ker bo celoten sistem varstva človekovih pravic v Evropski uniji pridobil verodostojnost v očeh državljanov, ki bodo uživali varstvo pred dejanji EU, ne le držav članic, kot velja zdaj. Če ne obstaja učinkovit sodni nadzor bodisi na nacionalni ravni ali na ravni Skupnosti -, ko se pritožniku odreče pravna podlaga ali ko zadevnega organa EU ni mogoče tožiti, so to situacije, kjer bomo imeli dodano vrednost.
H Konvenciji bomo pristopili zaradi večje skladnosti sistema varstva človekovih pravic in ne zato, da bi spodkopali verodostojnost tega sistema. Potrebujemo zvestobo in zato zahtevamo, da se ne vlagajo meddržavne pritožbe glede domnevne neskladnosti, ko zadevna dejanja sodijo v okvir prava Unije. To zahtevamo in po vseh močeh se moramo potruditi, da to vključimo v zakonodajo.
Na koncu bi se rad najlepše zahvalil Komisiji, ker je vzpostavila GD za človekove pravice. Spomnim se, da sem kot študent bral članke Josepha Weilerja o varstvu človekovih pravic. Prišel je do zaključka, da lahko delaš, kar hočeš, kar zadeva zahteve in pristop h Konvenciji o človekovih pravicah, toda če temu ne sledi izvajanje in spremljanje v Komisiji, je brezplodno.
Končno to zahvaljujoč vam imamo. Upam, da bomo nadaljevali in imeli boljše varstvo človekovih pravic v Evropski uniji, kot ga imamo zdaj.
Csaba Sógor
(HU) Zelo sem vesel, da bo Evropska unija s podpisom najbolj temeljnega evropskega dokumenta o človekovih pravicah naredila še en korak proti razvoju zares enotne Evrope in da povečuje svojo verodostojnost s tem, ko posreduje proti kršitvam človekovih pravic v tretjih državah. Vendar ne smemo pozabiti, da ima na področju varstva človekovih pravic Svet Evrope prednost številnih let pred Evropsko unijo. Zato pozivam Komisijo, da preuči možnost podpisa drugih konvencij Sveta Evrope in pripravi popis vseh tistih mednarodnih sporazumov, sklenjenih v okviru Sveta Evrope, ki bi nam pomagali izboljšati kakovost zakonodaje EU o človekovih pravicah, če bi k njim pristopili.
Mislim, da če naj Evropa zares postane območje svobode, varnosti in zakona, bo treba sodelovati s Svetom Evrope in povzeti njegove obstoječe dosežke na področju človekovih pravic. Med temi dosežki je treba posebno pozornost posvetiti Listini o regionalnih ali manjšinskih jezikih in Okvirni konvenciji za varstvo narodnih manjšin, ki opredeljujeta minimalne zahteve glede vprašanj, ki zadevajo avtohtone mednarodne manjšine, na podlagi evropskih vrednot, spoštovanja raznolikosti in pravic, določenih v Listini o temeljnih pravicah. Države članice Evropske unije so vse članice Sveta Evrope in večina jih je podpisala in ratificirala omenjene dokumente. Naravno bi bilo, da se zakonodaja Unije razširi na tem področju z vključitvijo konvencij, ki so jih mnoge države ratificirale.
Elena Băsescu
(RO) Začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe je Evropski uniji zagotovil pristop k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Dejansko bo Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu ščitilo temeljne pravice in svoboščine pred dejanji EU. To dejstvo je še toliko pomembnejše, ker so države članice prenesle pomembna pooblastila na Evropsko unijo. Morala bi poudariti, da pristop ne bo vplival na načelo avtonomije prava EU, saj bo Sodišče Evropskih skupnosti v Luksemburgu ostalo edino vrhovno sodišče za vsa vprašanja, ki zadevajo pravo EU.
Romunija je Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin podpisala leta 1993. Treba je poudariti, da člen 20 romunske ustave določa, da imajo mednarodni predpisi o temeljnih človekovih pravicah, ki jih je Romunija podpisala, prednost pred nacionalno zakonodajo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Komisar, zelo pomembno je, da ima Svet Evrope mehanizem, ki je bil razvit in je deloval desetletja, spremljalo ga je Evropsko sodišče za človekove pravice in Evropska unija ga bo delila. Že dolgo govorim, da kar zadeva varstvo človekovih pravic in manjšin v Evropi, je zelo zaskrbljujoče, da je Svet Evrope tisti, ki ima delujoč sistem za varstvo človekovih pravic in manjšin, medtem ko ima pravo politično težo v Evropi Unija. Rad bi opozoril na izjemno poročilo poročevalke Kinge Gál, v katerem izpostavlja, da zadevno precedenčno pravo ali sodna praksa pogosto nudi dovolj podpore za varstvo pravic manjšin, ki ga Evropska unija ne more ponuditi. Poudaril bi tudi, kar je omenil gospod Sógor. To bi lahko bil precedens, če bi se Evropska unija pridružila Okvirni konvenciji Sveta Evrope za varstvo narodnih manjšin, saj 8,5 % prebivalcev Unije predstavljajo manjšine in Unija nima sploh nobenega sistema za varstvo manjšin.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Gospod predsednik, rad bi čestital gospodu Jáureguiju za zelo resno delo, ki ga je opravil.
To poročilo pojasnjuje institucionalne in operativne vidike, ki izhajajo iz podpisa Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin s strani Evropske unije.
Pred tremi desetletji sta Evropska komisija in Parlament sprejela resoluciji, v katerih zahtevata, da Unija podpiše Konvencijo. Zdaj, ko je Unija kompleksnejša in vsebuje 27 držav članic, nihče ne sprašuje, ali bi se to moralo zgoditi. Sporazum o teh načelih je podlaga za politično kohezijo in identiteto Evropske unije in ko se pri teh pojavi kriza, nastanejo tudi politične in gospodarske težave.
Branjenje vseh človekovih pravic in temeljnih svoboščin v vseh okoliščinah in brez oklevanja pomeni prizadevati si za okrepitev demokracije in za napredek ter pomeni popolno izključitev vseh izražanj nasilja, vsiljevanja ali totalitarizma. Ne pozabimo, da je bila to glavna usmeritev projekta Evropske unije. To je smer, po kateri moramo iti, in Komisijo in Svet naprošam, da delujeta v tej smeri.
Gospod predsednik, rad bi izrazil pozdrav in sožalje družinam žrtev v Grčiji.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin je eden od temeljev evropske teorije vrednot, ki brani pravice posameznika in človekove pravice. To predstavlja osnovo za vzpostavitev Evropske unije v smislu vrednot.
Mnoga leta je Evropsko sodišče za človekove pravice svojo vlogo izpolnjevalo zelo dobro, branilo šibke in preganjane. V zadnjem času pa je bilo nekaj sodb, ki postavljajo pod vprašaj, kako ESČP razume načelo svobode posameznika. Lansko leto je celotno Evropo preplavil val razprav in nasprotovanja sodbi, ki je prepovedala križe na javnih mestih.
Mislim, da bi morala Evropska unija istočasno s pristopom h Konvenciji skladno z določbami Lizbonske pogodbe začeti razpravo in pogovor v smislu temeljitega razmisleka, da ne bi v prihodnosti ponovno prišlo do takšnega izkrivljanja svobode posameznika in napačnega razumevanja človekovih pravic.
Jarosław Kalinowski
(PL) Gospod predsednik, Evropski parlament je mnogokrat sprejel resolucije, v katerih obsoja kršitev človekovih pravic in svoboščin v različnih delih sveta. Vendar je treba povedati, da kot Evropska unija nismo kos očitnim kršitvam teh temeljnih pravic v državah članicah Evropske unije.
Rad bi podal zelo pomemben primer. Pred kratkim je glavna uradna etična komisija Litve kaznovala gospoda Tomaševskega, vodjo poljske manjšine in poslanca Evropskega parlamenta, ker je zastavil vprašanje gospodu Barrosu o spoštovanju pravic manjšin. To je nenavadno in naravnost škandalozno stanje. Rad bi zastavil naslednje vprašanje: ali bo pristop k Okvirni konvenciji kaj spremenil? Evropska unija bi morala oblikovati standarde o teh zadevah, ki so mnogo višji kot standardi, sprejeti z Okvirno konvencijo. Čas je, da se končajo takšni primeri diskriminacije v državah članicah Evropske unije.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, najprej bi rad tudi jaz izrazil globoko obžalovanje zaradi smrti treh grških državljanov danes v Grčiji med mirnim shodom grških državljanov, ki so demonstrirali za boljšo prihodnost. Določene osebe, ki delujejo z roba, določene osebe, ki delujejo protidemokratično, so krivično oropale te ljudi življenja.
Res je tragično ironično, da danes razpravljamo o krepitvi in poglobitvi zaščite človekovih pravic in temeljnih svoboščin evropskih državljanov s pristopom k Evropski konvenciji o človekovih pravicah.
Naj Sodišče v Strasbourgu dela še tako učinkovito, vedeti moramo, da je treba za okrepitev pojma Evrope, Evrope vrednot, atropocentrične Evrope, dati prednost solidarnosti pred vsem: solidarnosti med državami članicami, solidarnosti med narodi, solidarnosti, ki jo tako zelo potrebujemo zdaj v Grčiji.
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod predsednik, skoraj vsi poslanci, ki so govorili, so izrazili svojo podporo temu, da Evropska unija podpiše Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, in povsem se strinjamo z njimi.
Rad bi omenil dva govora, ki se mi zdi, da sta izrazila zadržanost ali nasprotovanje temu, misleč, v primeru gospoda Ziobra, da gre za grožnjo pristojnostim Unije, ali v primeru gospe Morvai, da je to nepotrebno.
Rad bi omenil oba govora in konkretno odgovoril nanju. Kar zadeva trditev gospoda Ziobra, ni nobenih težav, kar zadeva vmešavanje strasbourškega sodišča v pristojnosti Unije. To ni njegov cilj in poleg tega je to navedeno v Protokolu št. 8 Lizbonske pogodbe. Jasno je, da ne spremeni pristojnosti ali pooblastil institucij Unije. Nobenega problema ni.
Poleg vprašanja "korespondenčnega" mehanizma - z drugimi besedami, Evropska unija skupaj z državo članico - je v primeru pritožbe proti državi članici, naslovljene na strasbourško sodišče, ena izmed tem, ki jo obravnava delovna skupina na tem področju, izčrpanje sprva sodnih sredstev luksemburškega sodišča, preden se zadeva preda Evropskemu sodišču za človekove pravice.
To je ena izmed tem, ki jih delovna skupina obdeluje s tehničnega vidika, tako da ne bo nobenega dvoma, da se Evropsko sodišče za človekove pravice ne vtika v pristojnosti Unije; zgolj ugotavlja, ali je prišlo do kršitve Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic ali ne.
Druga trditev je trditev gospe Morvai, ki pravi: "Lahko se pritožim proti sodbi, ki jo je izdal organ v moji državi, in lahko grem na Evropsko sodišče za človekove pravice, zakaj bi torej morala Evropska unija pristopiti?" Menim, da je to zelo jasno: Evropska unija ima pristojnosti, ki jih države članice nimajo. Evropska unija ne le, da ima pristojnosti, celo povečala jih je.
Evropska unija je postala institucija, ki sprejema odločitve na podlagi direktiv, uredb in sklepov s pravnega vidika, kar bi lahko predstavljalo kršitev Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic. Zato potovanje Evropske unije k vse vplivnejši instituciji pomeni, da kot je potreben podpis Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic s strani držav članic in priznanje pristojnosti Strasbourga, tako je potrebno, da tudi Evropska unija prizna pristojnost Strasbourga; zato Lizbonska pogodba ugotavlja, da je tako.
Poleg tega sta bila zgodovina Evropskega sodišča za človekove pravice in njegova sodna praksa izredno pozitivna za človekove pravice v Evropi. Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic, katere besedilo uporablja Sodišče, je precej stara - sega v leto 1950 -, in kot Rimska pogodba je bila prav tako podpisana v Rimu. S časom so ji bili dodani protokoli. Res je stara, vendar je bogata sodna praksa postala sodna praksa ustavnih sodišč in vrhovnih sodišč držav članic. Oblikovala je neke vrste skupno doktrino, ki je v osnovi doktrina, ki jo želita luksemburško in strasbourško sodišče uveljaviti skupaj za tolmačenje človekovih pravic v prihodnosti.
Zato menimo, da je povsem upravičeno, da Evropska unija podpiše Konvencijo. Poleg tega menimo, da bo zaščitila ljudstva držav članic, pa tudi ljudi zunaj Evropske unije, ki imajo status tujega rezidenta, saj Evropska konvencija o varstvu človekovih pravic ščiti vsakogar, ki sodi v pristojnost države članice, in v prihodnosti vsakogar, ki sodi v pristojnost, na katero vplivajo odločitve Evropske unije. Torej bo Konvencija s podpisom Unije ščitila ne le državljane držav članic, temveč tudi tiste, ki niso državljani držav članic.
Rad bi povedal, da smo zadovoljni, da je prišlo do soglasja glede nadaljnjega razvoja mandata, ki ga je predstavila Evropska komisija, in da bo o tem zasedal Parlament, kot je napovedal gospod Jáuregui, in to priložnost bi rad izkoristil, da čestitam njemu in drugim poročevalcem tega poročila, gospe Gál in gospodu Predi. Rad bi povedal tudi, da namerava špansko predsedstvo doseči, da ta mandat - na podlagi besedila, ki ga je poslala Komisija, ki vemo, da bo morala biti odgovorna za pogajanje o njem z Evropskim svetom - Svet ministrov, Svet za pravosodje in notranje zadeve, sprejme 4. junija.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, dovolite, da za začetek povem, kako zelo se strinjam s pravkar podanimi odgovori španskega predsedstva na nekatera vprašanja poslancev. Ne bom jih ponavljala, ker bi povedala točno enako.
Dovolite mi, da se le zahvalim poslancem, ki so posredovali zelo pozitivno, da bi poudarili pomen temeljnih pravic, ki so osnova naše Unije. Okrepitev teh temeljnih pravic za vsakega posameznega državljana bi pomenilo le pospeševanje tistega, kar štejemo za prave vrednote naše Evrope.
Posebej bi se rada zahvalila poročevalcema, ki sta opravila zelo pomembno delo, da bi dosegla soglasje Parlamenta glede osnovnega mandata, toda osnovni mandat, kot je bilo tudi povedano v tem parlamentu, je šele začetek, ker se moramo pogajati. Ta pogajanja bodo vsekakor dolgo trajala in ko jih bomo zaključili, se mora začeti proces ratifikacije.
Zato predvidevam, gospod predsednik, da se bom morala zelo pogosto vrniti v ta parlament - z veseljem, seveda -, da bom poročala o stanju, napredku, težavah in rešitvah. Zelo sem prepričana, da nam bodo poslanci pomagali doseči skupen cilj, ki je Evropa vrednot in pravic.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Philip Claeys  
v pisni obliki. - (NL) Kot Evropski parlament moramo poskrbeti, da pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic (EKČP) ne okrepi obstoječe težnje sodnikov Evropskega sodišča za človekove pravice, da ovržejo sklepov, ki so jih demokratično sprejele države članice, v zadevah glede azila in priseljevanja, na primer. Lahko bi navedel kar nekaj nedavnih primerov, ko je do tega prišlo. Sodniki, ki niso izvoljeni in zato niso odgovorni nikomur, se vse bolj vmešavajo v zakonodajna in izvršilna pooblastila držav članic. To je škodljivo in povečuje demokratični primanjkljaj Evropske unije.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Pristop Evropske unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin je predlog, ki je bil dolgo na dnevnem redu Evropskega parlamenta. Lizbonska pogodba, ki v tej zadevi predstavlja pravno podlago, dovoljuje začetek pogajanj. To je zelo pomemben korak, ki omogoča učinkovitejše uveljavljanje temeljnih pravic državljanov Evropske unije.
Toda zavedati se moramo, da nas čaka veliko dela, preden bo Unija postala podpisnica Konvencije. Porajajo se številna vprašanje glede pravne narave, na katera bo treba odgovoriti med pogajanji. Naslednja vprašanja so med njimi. Naj Unija pristopi samo h Konvenciji ali naj postane tudi podpisnica protokolov? Kako naj se reši zastopanje Unije v organih Sveta Evrope? Zadnje in najpomembnejše, kakšni naj bodo odnosi med sodiščema - Sodiščem Evropske unije v Luksemburgu in Evropskim sodiščem za človekove pravice v Strasbourgu?
Ne pozabimo, da je temeljno načelo pravnega sistema Evropske unije izključna pristojnost SES za tolmačenje prava EU. Vesela sem, da je na novo oblikovana Komisija obravnavala vprašanje pristopa h Konvenciji prednostno in da je pripravila priporočilo za začetek pogajanj. Zdaj je najpomembnejše, da države članice dosežejo sporazum o temeljnih zadevah, da lahko pogajanja napredujejo tekoče.
Andreas Mölzer  
v pisni obliki. - (DE) Z Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin (EKČP) si je EU ustvarila nekaj težav. V mislih imam, na primer, domnevno kršitev Konvencije v zvezi s prisilno vrnitvijo afriških beguncev iz Italije. V tem primeru se je zavihtela gorjača Ženevske konvencije o statusu beguncev, čeprav je zaščita beguncev med drugim izrecno povezana s preganjanjem na politični ali verski osnovi. Danes gre večinoma za gospodarske migrante. Ali poskušamo predpisati njihovo sprejetje po ovinkasti poti?
Na splošno se nam maščuje naša propadla politika vključevanja iz zadnjih nekaj desetletij. Evropsko sodišče za človekove pravice v EU bo morda Evropi naložilo minarete in burke, nekateri postopki so že v teku; ali naj nasprotno križ izgine s škatel za prvo pomoč, žigov, grbov in državnih zastav? Dejstvo je, da je bil namen verske svobode uveljaviti le-to v državi, ki prepoveduje prakticiranje vere v javnosti. Ne sme se zgoditi, da mora avtohtono prebivalstvo zanikati svoje zahodno poreklo zaradi pravic nekaj posameznikov, da bi se slednji dobro počutili. Predvsem bo tudi hramba podatkov nezdružljiva z EKČP. Pojavi se vprašanje, ali bi bil obstoječi načrt onemogočanja dostopa do otroške pornografije na internetu skladen s Konvencijo, zlasti ker zabavna industrija uporablja onemogočanje dostopa do interneta kot priložnost za vgraditev filtrov avtorskih pravic, večina spletnih strani pa izvira iz ZDA, zato zanje ne velja pravo EU, torej s tem ne bi odpravili srža težave zlorabe.
Cristian Dan Preda  
v pisni obliki. - (RO) Kot poročevalec za Odbor za zunanje zadeve v zvezi s pristopom EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic sem se kot drugi kolegi vprašal, kaj takšna odločitev dejansko zagotavlja. Mislim, da je odgovor sledeč. Pristop zagotavlja dodatno zunanje preverjanje na ravni EU, kar zadeva spoštovanje pravic. To pomaga krepiti javni red v Evropi na podlagi, kot vemo vsi, človekovih pravic, demokracije in pravne države. Končno pa pristop EU zagotavlja tudi dodatno verodostojnost v njenih zunanjih odnosih.
Po drugi strani se moramo zavedati, da je treba odgovoriti na številna vprašanja. Katero področje pokriva pristop? Samo Konvencijo ali tudi njene dodatne protokole? Kakšne oblike zastopanja bo EU uporabila v organih Konvencije? Kakšno vlogo bo igral Parlament pri imenovanju sodnikov EU v ESČP? Trdno verjamem, da bodo kmalu podani odgovori na vsa ta vprašanja.
Joanna Senyszyn  
Evropa še vedno nima učinkovitega sistema za varstvo človekovih pravic. Evropska konvencija o človekovih pravicah je najpomembnejši instrument za varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v Evropi. Zlasti pomembna je za državljane moje države, ki so jo desničarske vlade prikrajšale za sposobnost varstva temeljnih svoboščin, zajamčenih z Listino EU o temeljnih pravicah. Evropsko sodišče za človekove pravice v Strasbourgu, ki podpira Konvencijo, je od svoje ustanovitve obravnavalo več kot 100 000 zadev. Število zadev se znatno povečuje iz leta v leto. Leta 2009 je bilo na Sodišče vloženih skoraj 60 000 pritožb, kar je 20 %več kot leta 2008. Državam članicam se ne mudi priznati sodb Sodišča. Če bi to storile hitro in učinkovito, bi število pritožb občutno padlo. Pristop Unije k EKČP bo dodatna pobuda za učinkovito izvajanje sodb Sodišča - institucije, ki podpira pravice državljanov in jim omogoča, da dosežejo pravico. Skladnost pravnih aktov z besedilom Konvencije bo nadzorovalo Sodišče. V zvezi s tem bi morale biti sodbe Sodišča upoštevane tudi v politiki EU. Morda bo zahvaljujoč temu poljska desnica med drugim spoznala, da bi morala država zagotoviti nevtralnost izpovedi v državnih izobraževalnih ustanovah, kjer se zahteva prisotnost na predavanjih ne glede na versko izpoved (po sodbi Sodišča v zadevi Lautsi v Italiji).
