Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0462/2008). Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.

Zadeva: Pomembnost politike cestnega prometa
Parlament je izrazil svoje stališče na prvem branju "paketa o cestnem prometu", ki je sestavljen iz predlogov za spremembo treh predpisov, in sicer naslednjih: dostop do pridobitve poklica upravljavca v cestnem prometu; dostop do trga prevažanja blaga v cestnem prometu; in dostop do trga prevažanja potnikov v avtobusnem prometu (prenovitev -. Ti predpisi zadevajo in vplivajo na dejavnost več kot 800 000 upravljavcev v prometu v Evropi in okrog 4,5 milijona delovnih mest. Zato je zelo pomembno, da vzpostavimo jasen pravni okvir, ki bo omogočal spodbujanje poslovnih in razvojnih strategij.
Glede na to, da bo nova različica uredbe o dostopu do poklica upravljavca v cestnem prometu začela veljati 1. junija 2009 in da morajo države članice do 1. januarja 2012 v skladu z določili te uredbe medsebojno povezati svoje nacionalne elektronske registre, ali lahko Svet pojasni, kakšno raven prednostne obravnave namenja "paketu o cestnem prometu" v naslednjih petih mesecih in kakšen časovni razpored je predlagan za zagotovitev sprejetja nove spremenjene uredbe do 1. junija 2009?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, rad bi ostro obsodil streljanje na finski šoli Kauhajoki, v katerem je umrlo 10 ljudi. Iskreno sožalje družinam žrtev in finskim poslancem v tem Parlamentu in tudi tistim, ki so zaradi dela odsotni.
V odgovor na vprašanje gospe Ţicău pa bi rad samo dejal, da je Svet na svoji seji 13. junija 2008 dosegel politični dogovor o treh predlogih paketa o cestnem prometu. Namen teh besedil je uskladiti nacionalne predpise, ki so lahko različni in zato vir pravne negotovosti za upravljavce v cestnem prometu.
Opravljene so bile predvsem naslednje glavne spremembe: obstaja natančnejša opredelitev pojma "kabotaža", standardna predstavitev dovoljenja Skupnosti, overjene kopije in vozniška spričevala, zaostritev predpisov, na podlagi katerih mora država članica ukrepati, kadar upravljavec v prometu stori prekršek v drugi državi članici, in nenazadnje, boljša povezava nacionalnih registrov prekrškov, ki bo zagotavljala boljšo spremljavo upravljavcev v cestnem prometu po vsej Evropi.
Evropski parlament je sprejel poročila o tem paketu v prvem branju na seji 20. maja. Delo je treba osredotočiti na dosego kompromisa med Svetom in Parlamentom. Upoštevajoč čas za prevod se delo v zvezi s pripravo besedil ustreznih skupnih stališč ne more začeti pred koncem avgusta, vendar pa Svet upa, da bo lahko skupna stališča o treh predlogih sprejel v naslednjih nekaj tednih ter jih čim prej predstavil Evropskemu parlamentu.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Hotela sem samo povedati, da še vedno nismo prejeli skupnega stališča Sveta, zato bi rada poudarila dejstvo, da je datum uveljavitve uredbe, kar zadeva dostop do poklica upravljavca v cestnem prometu, 1. junij 2009. Tukaj gre za 4,5 milijona zaposlenih in skoraj 800 000 podjetij. Zato je to zelo pomembna zadeva in upamo, da nam bo politično soglasje Sveta zagotovilo dovolj časa, potrebnega za drugo branje.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospa Ţicău, dobro se zavedam nujnosti, ki ste jo omenili. Zagotavljam vam, da bo Svet storil vse, kar je v njegovi moči, da bo opredelil skupno stališče in ga čim prej poslal Parlamentu, glede na nujnost, ki ste jo omenili in je povsem utemeljena.
Predsednik

Zadeva: Evropski pakt o priseljevanju
Ali lahko Svet pojasni najverjetnejše posledice nedavno sprejetega Evropskega pakta o priseljevanju za prihodnost politike priseljevanja Unije?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod Ortega, Evropski pakt o priseljevanju in azilu poskuša na najvišji politični ravni izraziti skupna stališča, ki bodo usmerjala politiko priseljevanja na nacionalni ravni in na ravni Skupnosti, ter strateške usmeritve pri določanju njihove vsebine.
Svet in Komisija sta pozitivno sprejela predlagano besedilo. Evropski svet bo dokončno različico odobril oktobra. Kot veste, je namen pakta določiti temelje okrepljene skupne politike, ki temelji na dveh načelih, ki predstavljata jedro evropskega projekta: odgovornost na eni strani in solidarnost na drugi.
Temelji na treh dimenzijah splošnega pristopa k priseljevanju. Prvi je boljša organizacija zakonitega priseljevanja; predvsem gre tukaj za ustrezno upoštevanje potreb in zmožnosti sprejemanja držav članic, pa tudi za spodbujanje vključevanja. Naslednje je učinkovitejši boj proti nezakonitemu priseljevanju, predvsem z zagotavljanjem, da se nezakoniti priseljenci dostojno vrnejo; prav tako želimo bolje zaščititi EU z izboljšanjem učinkovitosti kontrol na zunanjih mejah, predvsem v okviru schengenske širitve. In nazadnje je tukaj še spodbujanje tesnega partnerstva med državo izvora, tranzita in ciljno državo priseljencev v korist razvoja naših partnerjev; to je koncept sorazvoja.
Kot je danes že povedal podpredsednik Komisije, upamo, da bomo lahko s pomočjo pakta določili skupno politiko o azilu in Evropo azila. Zavedamo se, da ima vsak narod svojo tradicijo, vseeno pa želimo napredek na tem področju.
Kot veste, se je francosko predsedstvo neformalno posvetovalo s Parlamentom ves čas priprave tega pakta. Veliko je bilo razprav v okviru Parlamenta. Pomembna je politična podpora Parlamenta za to pobudo. Pakt bo evropskim državljanom nedvomno zagotovil konkretne rezultate, ki jih upravičeno pričakujejo, in pokazal, da Evropa sprejema konkretne ukrepe za reševanje problemov, s katerimi se soočajo.
Manuel Medina Ortega
(ES) Zadovoljen sem z načinom, kako je predsedstvo Sveta odgovorilo na moje vprašanje, in menim, da je Pakt o priseljevanju pomemben korak.
Glede drugega dela mojega vprašanja, ki zadeva predvsem vpliv tega pakta na razvoj politike Evropske unije o priseljevanju. Povedano drugače, ali lahko pričakujemo napredek? Tudi predsednik Sveta se zaveda, da je po eni strani Evropska unija trenutno zaskrbljena, po drugi strani pa priznava potrebo po priseljevanju in po ustrezni ureditvi, kar pomeni, da so informacije večkrat precej nepopolne.
Ali lahko pričakujemo, da bo temu sledilo sprejetje zakonodaje in posebnih predpisov, ki bodo rešili ta problem?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Da, verjamem, kot je pravkar izpostavil gospod Ortega, da obstaja potreba po priseljevanju v Evropi, česar ne zanikamo. Zato moramo, kot sem že povedal, določiti pogoje za sprejem in vključevanje, pa tudi pogoje za prilagajanje toka priseljencev v evropski gospodarski in družbeni položaj. Potrebe priseljevanja moramo obravnavati v tem okviru.
Ponavadi se nagibamo k temu, da potrebe omejujemo le na priseljevanje ustrezno usposobljenih ljudi. Vendar pa to ni primeren način, saj v Evropi potrebujemo tudi nekvalificirane delavce, in razprave Sveta se dotikajo prav tega - kako bolje upravljati te potrebe po priseljevanju in kako najti najboljše rešitve v smislu zaposlovanja, kvalifikacij in sprejemanja v šole in na univerze.
Trenutno se ukvarjamo s tem in po zasedanju Evropskega sveta dne 15. oktobra bomo imeli boljšo sliko, saj bodo določene ustrezne usmeritve. Na tej osnovi bodo tudi prevedeni zakonodajni ukrepi, ki jih je omenil gospod Ortega in ki so resnično potrebni.
Predsednik

Zadeva: Orodja za boj proti korupciji
Katera orodja za boj proti korupciji je vzpostavil Svet, da bi zagotovil, da je pomoč EU dostavljena učinkovito in neposredno tistim v državah v razvoju, ki jo najbolj potrebujejo?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod Ryan, vaše vprašanje je pomembno, saj zadeva učinkovitost razvojne pomoči. Pomembno je, da obdržimo ustrezno količino razvojne pomoči, in k temu se bom še vrnil, zelo umestna pa je vaša pripomba, da mora biti pomoč učinkovita. Če želimo zagotoviti, da bo pomoč učinkovita in se bomo lahko spopadli z neustrezno razdelitvijo sredstev razvojne pomoči, potrebujemo predvsem boljše usklajevanje in komplementarnost donatorjev. Zato si prizadevamo za skupno večletno načrtovanje na osnovi strategij za boj proti revščini, ki zagotavlja boljšo sliko o tem, kako so razporejena sredstva in na osnovi katerih ciljev, in hkrati omogoča boljši nadzor nad tem razporejanjem.
Zato smo vzpostavili skupne izvedbene mehanizme, vključno s skupno analizo. Predvsem obstajajo obsežne skupne misije, ki jih financirajo tako donatorji kot tudi upravičenci, kar zagotavlja delovanje mehanizmov sofinanciranja.
Te teme so bile na dnevnem redu tretjega Foruma na visoki ravni o učinkovitosti pomoči prejšnji teden v Accri. O tem smo govorili tudi tukaj, na zadnji seji v začetku meseca. Na Forumu v Accri v začetku septembra je bil sprejet akcijski načrt. Večinoma je skladen s pričakovanji Evropske unije.
Donatorji so sprejeli predvsem naslednje zaveze: boljše načrtovanje pomoči, ki jo zagotavljajo države, tri do pet let vnaprej; uporaba uprav in organizacij v partnerskih državah; zamenjava političnih pogojev, ki jih določajo tretje države, za pogoje, ki temeljijo na pogojih ciljev, ki jih določijo države v razvoju same.
Glede spremljanja dostave pomoči imata Svet in Parlament možnost letnega ocenjevanja uporabe zunanje pomoči EU. To ocenjevanje poteka prek Letnega poročila o razvojni politiki in politiki zunanje pomoči Evropske skupnosti ter njunem izvajanju, ki ga Komisija običajno predstavi konec junija - ki mora biti predstavljeno junija, če sklepam na podlagi informacij, ki jih imam na voljo. Naj še dodam, da inštrument razvojnega sodelovanja zagotavlja orodje za zaščito finančnih interesov Skupnosti, predvsem glede goljufij in nepravilnosti, kar upa tudi gospod Ryan.
Zato obstajajo mehanizmi ocenjevanja, kontrole, mehanizmi, katerih namen je zagotoviti boljše usklajevanje med donatorji in upravičenci; konec koncev pa je dejanski cilj zagotoviti, da države upravičenke sprejmejo te politike, da poudarek ostane na dobrem upravljanju in zagotavljanju, da se vsi, predvsem upravičenke pomoči, zavedajo odgovornosti za ustrezno razporeditev naše pomoči.
To je to, kar sem hotel povedati.
Eoin Ryan
Gospod predsednik, čisto po naključju je Transparency International, čuvaj boja proti korupciji, danes objavil letni indeks zaznavanja korupcije. Ocenjuje, da visoka stopnja korupcije predstavlja strošek v višini približno 50 milijard USD pri doseganju razvojnih ciljev tisočletja, kar je naravnost zastrašujoča količina denarja. To je približno polovica letne globalne pomoči.
Tudi če je podatek pretiran - tudi če je samo polovičen -, je to še vedno izjemno velik znesek. Predsednik Sveta, ali menite, da je treba za rešitev tega problema narediti več? Ne glede na to, kaj potrebujemo, vsekakor ne želimo, da bi evropska splošna javnost imela občutek, da je denar, ki ga prispeva v programe pomoči, predmet zlorabe oziroma da konča v napačnih rokah. Menim, da je zelo pomembno, da se s tolikšno količino denarja ravna bolj dosledno.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Naj ponovim, kar sem že prej povedal. Gospod Ryan ima prav. Res je, da je eden od problemov evropskega javnega mnenja, da znesek razvojne pomoči ostaja tako visok. Kot vemo, je Evropska unija največji donator razvojne pomoči. Po drugi strani je izjemno pomembno, da vzpostavimo mehanizme dobrega upravljanja in učinkovitih kontrol. Prav tako je treba zagotoviti boljše informacije za javnost o pomoči in razporejanju te pomoči na strani držav upravičenk, če pa smo pošteni, pa mora biti spremljanje upravljanja - ki je predpogoj, če želite - bistvo razvojne pomoči.
Prav imate, korupcija je prekletstvo. Ne vem, če so podatki Transparency International natančni, kot ste že sami povedali, vsekakor pa se strinjam z vašo ugotovitvijo. Zato ne more priti do povečanja razvojne pomoči, razen s krepitvijo kontrolnih mehanizmov, mehanizmov za preprečevanje prevar, korupcije, in to mora biti v vsakem trenutku eden od ciljev sporazumov.
To je sklenil tudi Svet dne 27. maja v okviru ciljev svoje razvojne politike. Obstajati morajo boljši kontrolni mehanizmi in pogoji, ki bodo ščitili naše finančne interese, kar pa je še pomembneje, kot ste omenili že vi, gospod Ryan, je boj proti korupciji.
Predsednik

Zadeva: Naraščajoče cene hrane
Med prednostnimi nalogami Sveta pod francoskim predsedstvom je trajnostni razvoj v kmetijskem in ribiškem sektorju. Kaj lahko in kaj bo storil Svet v trenutnem gospodarskem ozračju, ko Evropo in ves svet pestijo naraščajoče cene hrane, da bi zagotovil zadovoljitev nujne kratkoročne potrebe po hrani brez negativnega vpliva na trajnostni razvoj kmetijstva in ribištva v prihodnje?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospod Ó Neachtain, Svet se popolnoma zaveda potrebe po iskanju ustreznih in učinkovitih rešitev problema rastočih cen hrane. To ni enostavna zadeva, ki jo je Komisija na srečo podrobno analizirala v svojem Sporočilu z dne 23. maja 2008. Evropski svet je na tej podlagi sprejel svoje sklepe 19. in 20. junija.
V kmetijskem sektorju EU že ukrepa: prodali smo intervencijske zaloge, zmanjšali izvozna povračila, odpravili potrebo po prahi v letu 2008, povečali mlečne kvote in ukinili uvozne davke na žito. Tako smo lahko izboljšali oskrbo in stabilizirali kmetijske trge. To pa ni dovolj.
Nadaljevati moramo z reformo skupne kmetijske politike; postati mora bolj tržno usmerjena, hkrati pa spodbujati trajnostno kmetijstvo v celotni EU in zagotoviti ustrezno oskrbo. O tem razpravljajo kmetijski ministri - morda celo ravno danes - na neuradnem srečanju v Annecyju, nato pa bodo o ugotovitvah poročali na sestanku "kmetijskega" Sveta 17. in 18. novembra. V tem pogledu je francosko predsedstvo odločno okrepiti instrumente za upravljanje krize v vedno bolj negotovem mednarodnem kontekstu, hkrati pa ohraniti vse instrumente za urejanje trga in tako preprečiti volatilnost, ki jo povsem upravičeno omenjate.
Vprašanje cen hrane ni povezano le s kmetijstvom, na delu so še drugi mehanizmi. Tukaj imam v mislih ribiško politiko, ki se mora spopasti s posledicami rasti cen nafte. Svet je 15. julija sprejel vrsto nujnih ukrepov za spodbuditev prestrukturiranja flot, ki jih je kriza najbolj prizadela. Gre tudi za ureditev maloprodajnega sektorja: Komisija mora Evropskemu svetu predložiti poročila naslednji december. Potem pa so tukaj še politike o biogorivih, ki morajo upoštevati gospodarske in okoljske omejitve in zagotoviti določitev zgornje meje cen teh novih goriv.
Kot vidite, ta različna vprašanja, če sploh ne omenjam tistih, ki smo jih že postavili - z drugimi besedami, razvojne politike in nabavne politike v zvezi z uvozom hrane -, pokrivajo široko paleto politik in so visoko na seznamu prednostnih nalog Sveta. Evropski svet bo to zadevo preučil v oktobru in decembru in vas z veseljem obvestil o rezultatih.
Seán Ó Neachtain
. - (GA) Gospod predsednik, hvala za vaš odziv. Predsednika Sveta bi želel vprašati, če verjame, da je sedaj bolj kot kdajkoli pomembno, da se evropska kulturna politika, torej evropska politika o oskrbi s hrano, nadaljuje do leta 2013 zaradi trenutne krize globalne politike o oskrbi s hrano, kar bo zagotavljalo določeno stopnjo gotovosti evropskim dobaviteljem hrane?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Kar sem hotel reči, in gospod Ó Neachtain to ve, je, da moramo zagotoviti, da se sistematski pregled konča z razmisleki o prihodnosti skupne kmetijske politike. To je bil namen - glavni namen - današnjih in včerajšnjih razprav kmetijskih ministrov v Annecyju. Gospod Ó Neachtain ve, da lahko računa na odločnost francoskega predsedstva v tej zadevi.
Predsednik

Zadeva: Bela knjiga o športu
Ali lahko Svet opiše, katere elemente bele knjige EU o športu bo izvajal in podpiral v času francoskega predsedstva EU?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Ta tema me zelo zanima, zato bom kratek. Ne bom se omejil na pravne vidike, čeprav ti obstajajo.
EU nima posebnih pristojnosti v športu. Gospodu Aylwardu bi rad pojasnil, da Lizbonska pogodba ponuja pravno podlago za resnično športno politiko. Tega se zavedamo in zato, pa tudi zaradi drugih razlogov, čakamo na uveljavitev pogodbe. Želimo zagotoviti, da se bo Evropa zavedala različnih dimenzij športa in vpliva, ki ga ima na ljudi vseh starosti, predvsem na mlade, predvsem pa na vse njegove družbene in izobraževalne vidike. Kot trenutno predsedujoči EU velik pomen pripisujemo sodelovanju med državami članicami na tem področju.
Preden pa lahko vzpostavimo nove pravne osnove v okviru Lizbonske pogodbe, pa moramo prepoznati poseben položaj športa v naši družbi. Na neformalnem srečanju ministrov za evropske zadeve 12. julija v Brestu smo govorili o tej temo v kontekstu Evropske unije. Obravnavali smo vprašanje pogojev priznavanja tega posebnega položaja znotraj pravnega okvira, ki mora biti popolnoma jasno z vidika prava Skupnosti, in potrebo po ureditvi športa na evropski ravni.
Pogovarjali smo se, predvsem s predsednikom UEFA, Michelom Platinijem, na podlagi bele knjige o športu in o akcijskem načrtu Pierra de Coubertina, ki je bil Komisiji predstavljen julija. Z razpravo bodo nadaljevali ministri za šport v Biarritzu 27. in 28. novembra.
Organiziran bo tudi evropski forum o športu. Predsedstvo bo pozvalo ministre, naj preučijo številne teme, ki so zelo pomembne za kohezijo naše družbe in za izobraževalno vrednost športa, predvsem zdravja in športa, preprečevanja dopinga ter dejstvo, da moramo šport ohraniti na takšni ravni, da bo dostopen vsem ljudem, zagotoviti, da bodo klubi dobili povratne informacije o igralcih, ki jih trenirajo, pa tudi vprašanje dvojne kariere, dvojnega treninga.
Kot vidite, si močno prizadevamo, da bi osvetlili vlogo športa v Evropski uniji in mu zagotovili ustrezno mesto v Evropi. Zadali smo si tri cilje: priznati posebno vlogo športa v družbi; upoštevati mesto, ki ga imajo fizične dejavnosti in šport v gospodarskem razvoju; in nenazadnje v vedno bolj zapleteni družbi zagotoviti dobro ureditev športa, vseh športov.
Liam Aylward
Predsednik, pozdravljam dejstvo, da ste omenili različne dimenzije športa. Danes ves čas poslušamo o profesionalnem športu, mene pa bolj zanima prostovoljstvo v športu in ideja "šport za vse". Hočem vaše zagotovilo, da bo EU podprla skupine prostovoljcev in voluntarizem, in še posebej idejo "šport za vse". To je izjemno pomembno v času, ko je vsa medijska in ostala pozornost usmerjena v profesionalen šport.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospod Aylward ima popolnoma prav. Zagotoviti želimo boljše ravnotežje med amaterskim in profesionalnim športom, v nekaterih primerih želimo vzpostaviti nadzor profesionalnega športa, prav tako pa želimo učinkovito podpreti in spodbuditi tisoče prostovoljnih združenj na področju športa po vsej Evropi.
Tukaj moramo učinkovito zagotoviti, da bo Evropska unija dala ustrezne pobude. Zelo pomembno je, da se na tej stopnji zavedamo, katera združenja sodelujejo pri podpiranju športa v Evropski uniji. Potrebujemo podrobno študijo o prostovoljnem delu v EU in predvsem o prostovoljnem delu na področju športa; če bi gospod Aylward želel sodelovati v študiji, ki jo predlagamo, bo zelo dobrodošel. V vsakem primeru je to pomembna dimenzija, ki jo želimo upoštevati.
V zvezi s tem želim poudariti, da se bomo 5. oktobra tudi srečali v Parizu z vsemi evropskimi športniki, ki so sodelovali na olimpijskih igrah. Še vedno namreč na olimpijskih igrah sodeluje mnogo amaterjev.
Predsednik

Zadeva: Cilji evropske konference o Alzheimerjevi bolezni
Pozdravljam program francoskega predsedstva, ki poudarja zavzemanje za boljšo oskrbo bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo in njihovih družin. EU si prizadeva za spodbujanje izmenjave nacionalnih izkušenj in sodelovanja na področju najboljših praks med državami članicami na področju zdravja. Obširnejša izmenjava informacij in najboljših praks med državami članicami o zdravstvenih zadevah bo izjemno koristna za strokovnjake na področju medicine in, kar je še pomembneje, za državljane.
Vem, da bo v oktobru organizirana velika evropska konferenca na temo Alzheimerjeve bolezni. Ali lahko opišete zastavljene cilje te konference in kaj bi francosko predsedstvo rado doseglo?
Jean-Pierre Jouyet
Gre za skrajno resno vprašanje. Francosko predsedstvo Sveta namenja največjo pozornost Alzheimerjevi bolezni in drugim nevrodegenerativnim boleznim. Gre za vprašanje, ki se v nekem trenutku dotakne vsake družine v Evropi. Če se želimo izogniti težavam zaradi starajočega evropskega prebivalstva, se moramo s tem vprašanjem spopasti neposredno.
Kot sta 1. julija razglasila predsednik Barroso in predsednik Sarkozy, moramo pripraviti evropski načrt za boj proti Alzheimerjevi bolezni, ki bo temeljil na treh stebrih: raziskave, nega bolnikov in kakovost življenja, etika in pravni vidiki, predvsem v povezavi s tistimi, ki sodelujejo pri zdravljenju te bolezni.
Francosko predsedstvo bo v zvezi s tem 30. in 31. oktobra v Parizu priredilo ministrsko konferenco z naslovom "Evropa proti Alzheimerjevi bolezni". Poudarek konference bo na tej bolezni, vendar bo prav tako obravnavala druge povezane bolezni, kot je Pickova bolezen, Binswangerjeva bolezen in Lewyjeva bolezen.
Vse te bolezni bomo obravnavali, da bi ugotovili, kako prilagoditi oskrbo bolnikom s socialno podporo, kako prilagoditi poklice in veščine potrebam bolnikov, kako poglobiti naše znanje - povedano drugače, vse kar je povezano z raziskavami in strokovnim znanjem na področju medicine - ter kako zagotoviti boljše usklajevanje raziskovalnih programov v različnih evropskih državah, kot tudi, kako pridobivati informacije o najnovejših znanstvenih rezultatih, povezanih s to boleznijo, in razvoju novih zdravil.
Evropska razsežnost nedvomno lahko in mora zagotoviti znatno spodbudo različnim kampanjam, namenjenim boju proti tem boleznim. Na podlagi rezultatov ministrske konference bo mogoče pripraviti podlago za sklepe Evropskega sveta prihodnji december, čeprav se povsem zavedamo, da delo še ni končano.
To bo dolgoročen projekt in zelo pomembno je, da naslednja predsedstva, že češko in švedsko predsedstvo, nadaljujejo z delom. Ker vem, kako dovzeten je Evropski parlament, se lahko zanašamo na vašo podporo, prav tako kot na zavezanost Evropske komisije, da bo ta potrebna kontinuiteta zagotovljena.
Liam Aylward
Najprej bi rad izrekel pohvalo francoskemu predsedstvu za izvedbo konference "Evropa proti Alzheimerjevi bolezni" in njegovo prokativno vlogo pri tem.
Opazil pa sem, da niste posebej izpostavili demence, saj kot veste, združenja bolnikov z Alzheimerjevo boleznijo glasno opozarjajo na večjo ozaveščenost in poznavanje tega bolezenskega stanja. Gospod minister, ali mi lahko poveste, ali se bo konferenca dotaknila tudi vprašanja dvigovanja ozaveščenosti o tem bolezenskem stanju, da bi se tako zmanjšala stigma, ki je z njim povezana?
Zita Pleštinská
V Evropski uniji in v moji državi, na Slovaškem, se Alzheimerjevi bolezni in oskrbi bolnikov, ki trpijo za to boleznijo, še vedno posveča premalo pozornosti. Strokovnjaki ocenjujejo, da bi v naslednjih 40 letih Alzheimerjeva bolezen lahko prizadela štirikrat več ljudi kot danes, vendar pa lahko zgodnje in natančno odkrivanje upočasni razvoj bolezni.
Ali francosko predsedstvo ne bo pripravilo posebne informacijske kampanje ali spodbudilo Komisije, da bi pripravila programe za sofinanciranje dejavnosti civilnih združenj, ki pomagajo ljudem s težavami s spominom in Alzheimerjevo boleznijo?
Jean-Pierre Jouyet
Gospod Aylward ima prav: konferenca mora obravnavati vse vidike preprečevanja in izobraževanja, tako kot sta izpostavila gospa Pleštinská in gospod Aylward. Kot sem že poudaril v govoru, moramo v celoti upoštevati različne vidike demence, kot tudi vidike, povezane s sindromom Lewyevih telesc.
To je naraven proces, saj je Alzheimerjeva bolezen nevrodegenerativno bolezensko stanje; povedano z drugimi besedami, stanje, pri katerem nevroni odmirajo. Izginjanje teh nevronov, ki so potrebni za načrtovanje zaporedja dejanj, slabi zdravje ljudi. Čeprav Alzheimerjevo bolezen povezujemo z izgubo spomina, vpliva tudi na druge dele možganov. To bolezen lahko spremljajo tudi različne vrste demence, v zvezi s tem pa moramo delovati preventivno. S tega vidika lahko zagotovim gospodu Aylwardu, da bo konferenca v celoti obravnavala ta vprašanja.
V zvezi z vprašanjem gospe Pleštinske verjamem, da obstaja določena mera odrinjenosti. Omenili ste porast Alzheimerjeve bolezni v vaši državi. Na žalost to ni osamljen primer v Evropi. Tudi tukaj se moramo osredotočiti na vprašanje zgodnjega odkrivanja. Zagotoviti moramo izmenjavo informacij; potrebujemo boljše usklajevanje med specialisti za ta vprašanja na evropski ravni. Pomembno vlogo pri preprečevanju odrinjenosti bolnikov in postopnem slabšanju bolezni, ne da bi to drugi opazili, predstavlja zgodnje odkrivanje.
Predsednik

Zadeva: Kmetijska politika in francosko predsedstvo
Predsedstvo Sveta v svojem delovnem programu navaja, da bo "preučilo zakonodajne predloge o ocenjevanju skupne kmetijske politike z namenom sprejetja novih predpisov do konca leta 2008. V ta namen bo tesno sodelovalo z Evropskim parlamentom ... predsedstvo bo svojim partnerjem [prav tako] predlagalo, da zavzamejo širše stališče glede vprašanj in ciljev, s katerimi se bosta morala evropsko kmetijstvo in kmetijska politika soočiti v prihodnje".
Ali lahko predsedstvo Sveta seznani Parlament z neformalnim srečanjem kmetijskih ministrov, ki naj bi potekalo 21.-23. septembra 2008 v Annecyju.
Ali lahko predsedstvo poroča Parlamentu o napredku v zvezi s sistematskim pregledom skupne kmetijske politike in strategijo na področju zdravja živali?
Jean-Pierre Jouyet
Gospod predsednik, želim se zahvaliti gospe Doyle za vprašanje in možnost, da obvestim Parlament o nedavnih dogajanjih na področju skupne kmetijske politike. Svet intenzivno in konstruktivno dela na področju sistematskega pregleda skupne kmetijske politike - kot sem že povedal -, da bi dosegel politični konsenz, kakor hitro bo Evropski parlament podal mnenje, kar naj bi se zgodilo do novembra 2008. Prizadevamo si za tesno sodelovanje s Parlamentom na podlagi poročila, ki ga mora Odbor za kmetijstvo in razvoj podeželja pripraviti do 7. oktobra. Svet pa bo to obravnaval do konca meseca, 27. in 28. oktobra.
Kot sem omenil, Svet še preučuje zakonodajne predloge Komisije, povezane s prilagajanjem pomoči, mehanizmi urejanja trga, urejanja mlečnih kvot in pogojenosti. O tem so včeraj in danes v Annecyju razpravljali ministri za kmetijstvo. Ministri so načeli vprašanja, povezana tako s sistematskim pregledom skupne kmetijske politike in njeno prihodnostjo, ob upoštevanju razlik med notranjimi in zunanjimi vidiki. V zvezi z notranjimi vidiki je pomembno, da se večji delež dodeljenih sredstev SKP nameni najbolj prizadetim ljudem, predvsem zaradi povišanja cen, ki smo jim bili priča. Zunanji vidiki morajo vključevati vzpostavitev nujnega programa za prehrano EU.
Glede vprašanja gospe Doyle o strategiji za dobro počutje živali je Svet na podlagi objave Uradnega sporočila Komisije o politiki Skupnosti na področju zdravja živali septembra 2007 in njeni strategiji za obdobje 2007-2013 sprejel sklepe o strategiji, s katerimi je Komisijo pozval, da pripravi akcijski načrt. Komisija je akcijski načrt, osnovan na dokumentu, na katerem bo francosko predsedstvo še naprej vztrajno delalo, sprejela 10. septembra. Predvsem si želimo poostriti postopke Skupnosti za nadzor epidemij živalskih bolezni, tako v Skupnosti kot tudi v povezavi z uvozom, hkrati pa preučiti zakonodajo o biološki varnosti in odškodninah.
Jim Higgins
(GA) Gospod predsednik, ko govorimo o kmetijstvu, govorimo o hrani. Zavedam se, da je Komisija priporočila, naj Evropska unija pripravi politiko označevanja živil, v skladu s katero bi bila živila evropskega izvora jasno označena na policah trgovin - moja pripomba se nanaša še posebej na meso. Slišali smo, da Svet ne bo sprejel te politike. Predsednika bi rad vprašal, zakaj je tako?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Tudi jaz si zastavljam podobna vprašanja kot gospod Higgins, zato bom preveril, kaj je Svet pripravljen sprejeti. Gospod Higgins, jasno je, da se kot predsedstvo strinjamo v vašimi vprašanji glede zagotavljanja varne hrane za državljane in sledljivosti živil. Zato moramo zadovoljiti povpraševanje po kakovostni in raznoliki hrani. Potrošniki bodo glede varnosti hrane postali še bolj kritični. Poskrbeli bomo, da se poveča informiranost potrošnikov o vprašanjih javnega zdravja, ki so povezana z uravnoteženo prehrano ter izvorom in kakovostjo izdelkov.
Vedeti morate, da je to ena izmed prednostnih nalog predsedstva in da bomo na številnih vrhunskih srečanjih poskušali zagotoviti, da se temu cilju, ki je pomemben za vse nas, nameni ustrezna pozornost.
Predsednik
Vprašanji št. 8 in 9 sta bili označeni kot nesprejemljivi.

Zadeva: Irska zavrnitev Lizbonske pogodbe
Ali zavrnitev Lizbonske pogodbe irskih volivcev vpliva na širitev EU in ali bo Svet natančno navedel, kakšni so ti vplivi?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospod Higgins, kot veste, se je Evropski svet seznanil z rezultati irskega referenduma o Lizbonski pogodbi. Prav tako se je seznanil z dejstvom, da se postopek ratifikacije nadaljuje in da je namen Lizbonske pogodbe zagotoviti učinkovitejšo in bolj demokratično širitev Unije. Voditelji države ali vlad bodo to obravnavali na oktobrskem Svetu. Prav tako moramo razmisliti o posledicah trenutnega institucionalnega stanja za vse politike, vključno s širitvijo, in za institucije same. Pogodba iz Nice je bila s političnega vidika namenjena Evropi 27 članic.
Vendar pa želim jasno povedati, da je bila Francija v času predsedstva nepristranska pri nadaljevanju pogajanj s Hrvaško in Turčijo, glede na napredek, ki sta ga naredili državi članici pri izpolnjevanju svojih obveznosti.
Hrvaška ima od 35 odprtih še 21 poglavij, medtem ko so bila tri vprašanja začasno zaprta. V času francoskega predsedstva sta predvideni dve medvladni konferenci. Poglavje o prostem pretoku blaga smo že odprli.
V zvezi s Turčijo je prejšnji teden na zasedanju zunanjih ministrov EU potekala trojka. Trenutno je odprtih 8 od 35 poglavij, 1 poglavje je bilo začasno zaprto in če bodo izpolnjeni pogoji, upamo, da bomo do konca leta lahko odprli 2 ali 3 nova poglavja.
Jim Higgins
Minister, ali ni jasno, da bo do 31. decembra potrdilo Lizbonsko pogodbo vseh 26 držav članic razen Irske in da za ponovna pogajanja ni nobene možnosti več? Na besedilo se ne morete več vračati.
Vendar poleg Irske in Lizbone kot primer vzemite Francijo in Nizozemsko v povezavi z ustavo: glavna težava je v tem, da obstaja velik razkorak med navadnim državljanom in evropskim projektom.
Ali bi minister razmislil o ideji, da bi imeli dan Evrope - ne le Schumanov dan, ki ga praznujeta Bruselj in Belgija -, dan Evrope, praznik, na katerega bi vsi državljani Evrope, v vseh 27 državah članicah, praznovali skupno evropsko državljanstvo in identiteto?
Gay Mitchell
Razumem, da je Svet prejel rezultate raziskave, ki jo je opravila irska vlada. Menim, da so nas prav takšne farse spravile v trenuten položaj. V raziskavo ni bilo vključenih 47 % ljudi, ki so glasovali za. Prav neuspehu vlade je treba pripisati neuspeh irskega referenduma, drugi razlog pa je v tem, da - če pustimo ob strani prvotno glasovanje o Rimski pogodbi - smo se z referendumi šestkrat obrnili na ljudi: Enotni evropski akt, Amsterdamska pogodba, Maastrichtska pogodba, dvakrat pogodba iz Nice in potem še Lizbonska pogodba. Nato izročimo celotno pogodbo ljudem in vprašamo: kaj mislite o tem? Ali ni ravno to pomanjkanje vodstva razlog za neuspeh? Vprašanje je: ali bo vodstvo zagotovljeno sedaj?
Predsednika želim vprašati, kakšne bodo posledice, če Irska pogodbe ne ratificira sedaj ali če glasuje proti tudi v prihodnje. Povejte nam, kam gre Evropa.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Vprašanji gospoda Higginsa in gospoda Mitchella sta pomembni. Gospod Mitchell sam odgovarja za svoje komentarje. Jaz sam ne morem komentirati njegovih pripomb, in to bo glede na moje odgovornosti pred to skupščino tudi razumel.
Obstajajo številni razlogi. Menim, da poročilo, pripravljeno po Irskem "ne" na referendumu, izpostavlja številna vprašanja: izpostavlja vprašanja vodenja, tematska vprašanja, prav tako pa kaže na neustrezno poznavanje, kaj Lizbonska pogodba sploh je. Francosko predsedstvo se bo po svojih najboljših močeh potrudilo, da bi našlo rešitev za ta velik institucionalni problem. Lizbonsko pogodbo potrebujemo in v dogovoru z našimi irskimi prijatelji bomo obravnavali vse možnosti vse do konca francoskega predsedstva.
Če odgovorim gospodu Higgins, mislim, da ima prav. Nobenega dvoma ni, da so referendumi pokazali na razkorak med evropskim projektom in javnim mnenjem. Zaradi tega moramo razrešiti temeljna vprašanja, hkrati pa preučiti vprašanja, povezana s komunikacijo. Danes zjutraj smo Komisija, predstavnika vaše Skupščine - podpredsednik Vidal-Quadras in predsednik odbora, gospod Leinen - in jaz sam poskušali določiti medinstitucionalno strukturo, politično izjavo, ki je namenjena izboljšanju komunikacije med tremi institucijami. Za Svet je to - govorim povsem nepristransko - pomenilo veliko naporov in ni bilo enostavno.
V zvezi z vašim predlogom lahko govorim le v svojem imenu, vendar moram povedati, da ideja o "dnevu Evrope", ki bi ga praznovali po vsej Evropi, predstavlja simbol bolj povezanega državljanstva, boljšega razumevanja Evrope. Vendar gre za idejo, ki jo morava midva sama in večina gorečih zagovornikov Evrope širiti. Osebno menim, da gre za dobro idejo.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Hvala, da ste razjasnili te zadeve. Želim si, da bi razjasnili bolj specifično točko. Na dolgo in široko smo govorili o Irski, vendar kot veste, pogodbe še niso ratificirale štiri druge države članice: Poljska, Češka republika, Švedska - sploh ne vemo, v kateri fazi ratifikacijskega procesa je Švedska - in Nemčija. V zvezi z zadnjo državo bi vas rad spomnil, da je vse odvisno od odločitve ustavnega sodišča v Karlsruheju. Predsednica sodišča je zatrdila, da ni nobene potrebe po hitenju in da pred koncem naslednjega leta ne bodo sprejeli odločitve.
Zelo bi vam bil hvaležen, če bi nam lahko pojasnili naslednje korake. Mislil sem, da mora ta pogodba, ki smo jo podpisali decembra prejšnje leto, stopiti v veljavo že čez nekaj mesecev. Kako je s to stvarjo?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Vedno sem se strinjal z doslednimi ocenami gospoda Coûteauxa. Imava nekaj različnih intelektualnih pogledov, kar ni nič presenetljivega, vendar menim, da so njegove ocene temeljite.
Pojasniti želim, da moramo obravnavati Nemčijo kot poseben primer. Videli bomo, kaj se bo zgodilo, vendar nisem preveč zaskrbljen ob vsem dolžnem spoštovanju ustavnega sodišča v Karlsruheju. O tem nimam nobenih drugih informacij. V zvezi s Poljsko smo v nenehnih stikih s poljskimi organi. Na Poljskem obstaja tudi nasprotno mnenje, vendar menim, da je poljska vlada zavezana ratifikaciji Lizbonske pogodbe. V zvezi s Švedsko ni ničesar, kar bi nakazovalo na blokado procesa. Verjamem, da bo do ratifikacije prišlo v novembru. V zvezi s Češko republiko, kot veste, moramo počakati na odločitev sodišča. Trenutno potekajo volitve v senat, v začetku decembra pa bo potekala pomembna konferenca večinske stranke. To se mi zdi najbolj verjeten scenarij.
Ne podpiram sklepanja, do katerega je prišel gospod Coûteaux; ne delim njegovega pesimizma. Nobenega dvoma ni, da bomo potrebovali veliko časa in da moramo dopustiti dovolj časa, pri tem pa moramo dopustiti izražanje politične volje, in francosko predsedstvo je v zvezi s tem pokazalo pripravljenost.
Zadeva: Iran in razvoj jedrskih zmogljivosti
Ali bo Svet podal komentar glede svojega stališča v zvezi z Iranom in morebitno jedrsko grožnjo, ki jo predstavlja, saj se je odločil, da bo prenehal z izvajanjem nadzornih in zadrževalnih ukrepov, določenih v dodatnem protokolu Mednarodne agencije za jedrsko energijo, ki omejuje neustrezna pooblastila inšpektorjev in odpravlja nenapovedane inšpekcije?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, kot odgovor na vprašanje gospoda Mitchella o tem resnem vprašanju bi rad povedal, da je EU še vedno zaskrbljena zaradi iranskega jedrskega programa in nezanimanja iranske vlade, da bi v celoti odgovorila na vprašanja, ki so se pojavila o morebitni vojaški razsežnosti tega programa. Decembra 2007 je Evropski svet izjavil, da bi bilo nesprejemljivo, če bi Iran imel jedrske vojaške zmogljivosti.
V zvezi s tem je Svet ob številnih priložnostih obsodil dejstvo, da Iran ni izpolnil svojih mednarodnih obveznosti, ki so določene v Resolucijah 1696, 1737, 1747 in 1803 Varnostnega sveta Združenih narodov, predvsem obveznost, da prekine vse dejavnosti, povezane z bogatenjem urana, ki je ključnega pomena za vzpostavitev okvira, znotraj katerega je mogoče začeti s pogajanji in priti bliže dolgoročni rešitvi.
EU je vedno podpirala pravico Irana do miroljubne uporabe jedrske energije in če si hoče Iran ponovno pridobiti zaupanje mednarodne skupnosti glede miroljubne narave jedrskega programa, mora prenehati z izvajanjem vseh občutljivih dejavnosti, ki vključujejo cikel jedrskega goriva. Predlog, ki ga je gospod Solana dal junija 2006 in ponovil junija 2008 na zahtevo šestih najbolj vpletenih držav, še vedno velja in ga je treba uporabiti pri prekinitvi trenutnega zastoja.
EU močno obžaluje, da je Iran februarja 2006 odstopil od začasnega izvajanja dodatnega protokola. Zaradi tega - kot je izpostavil generalni direktor Mednarodne agencije za atomsko energijo (IAEA) - ima IAEA manj informacij o nekaterih vidikih iranskega jedrskega programa.
Poleg tega nas je generalni direktor IAEA v svojem poročilu 15. septembra ponovno opozoril, da Iran še vedno noče odgovoriti na specifična vprašanja, ki mu jih je zastavila IAEA o dejavnostih, povezanih z načrtovanjem in izdelavo jedrskega orožja. Kot je zatrdil generalni direktor IAEA - in tudi sam nisem prišel do drugačnega zaključka -, to dejstvo vzbuja veliko zaskrbljenost v EU in mednarodni skupnosti.
Gay Mitchell
Ministru bi se zahvalil za odgovor. Ministru bi rad - saj gre očitno za resno vprašanje mednarodne skupnosti in Evropske unije - zastavil naslednje vprašanje. Sankcije do sedaj niso prinesle uspeha. Ne želimo priti v situacijo, kjer bi bilo potrebno vojaško posredovanje, ali lahko minister torej pojasni Parlamentu, kakšne druge sankcije ali druge načrte ima Svet, da bi proaktivno poskušal spametovati iransko administracijo? Ali obstajajo alternativne sankcije? Ali imate seznam alternativnih sankcij in kakšni ukrepi bodo sledili v prihodnje? Včasih je v tej igri mačke z mišjo zelo težko videti, kdo je mačka in kdo je miš.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Nismo prišli do točke, kjer bi bilo potrebno vojaško posredovanje. To tukaj še enkrat zelo jasno ponavljam. Šest držav je potrdilo podporo dvojnemu pristopu, ki mora združevati dialog in sankcije, da bi tako bilo mogoče doseči sporazumno rešitev, ki bo skladna z zahtevami mednarodne skupnosti. Sankcije so različne narave. Morajo biti usmerjene in morajo vsebovati ekonomski in finančni sektor.
Predsednica

Zadeva: Evropski sporazum o priseljevanju in azilu
Namen formulacije evropskega sporazuma o priseljevanju in azilu, ki jo je predlagalo francosko predsedstvo, je vzpostaviti aktivno politično zavezanost s strani EU in držav članic glede skupnih načel pri oblikovanju politik o priseljevanju v duhu solidarnosti in odgovornosti.
Kakšne zavezujoče dogovore z državami, ki so na mejah EU, predvsem pa z državami prosilkami (Turčija, Hrvaška, Republika Makedonija), namerava glede priseljencev iz tretjih držav predlagati Svet z namenom, da bi bila Evropa prostor, kjer vladajo varnost, pravica in svoboda?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. Želim povedati, da naše najmočnejše orožje, ki ga imamo v boju proti nezakonitim priseljencem, predstavljajo sporazumi o vračanju oseb s tretjimi državami, ki delijo mejo z EU.
Skupnost je podpisala sporazume z 11 tretjimi državami. Tako je tudi v primeru nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, kjer je sporazum začel veljati 1. januarja 2008. Vsi ti sporazumi vsebujejo določbe, ki se nanašajo na državljane tretjih držav v prehodu čez ozemlje. S Turčijo so se začela uradna pogajanja leta 2005. V primeru Hrvaške ni pogajalskega mandata za sporazum o vračanju oseb, Svet pa je zahteval hiter napredek pri pogajanjih s to državo.
Sporazum, ki ga bo 15. oktobra obravnaval in upamo tudi ratificiral Evropski svet, bo poudaril politični pomen sporazumov o vračanju oseb v boju proti nezakonitemu priseljevanju.
Margie Sudre
(FR) Predsedniku bi se rada zahvalila za odgovor. Gospa Panayotopoulos se opravičuje, ker je morala zaradi drugih obveznosti oditi. Prosila me je, da se vam v njenem imenu zahvalim.
Zadeva: Reforma francoske javne televizije
Francoski predsednik Nicolas Sarkozy se je zavezal, da bo izvedel obsežno reformo javne televizije v Franciji. Reformi, s katero naj bi se ukinilo vse komercialno oglaševanje, močno nasprotujejo delavci v sektorju in v širšem smislu celotna javnost, saj obstaja bojazen, da bi javna televizija kmalu prenehala obstajati, ker ne bi mogla konkurirati zasebnim kanalom, če ne bi več prejemala prihodkov od oglasov. Od tu je le majhen korak do prepričanja, ki ga deli veliko ljudi, namreč da se je Francija odločila uničiti javno televizijo v korist zasebnega sektorja, ki naj bi s tem veliko pridobil.
Ali gre za osamljen primer ali pa obstaja možnost, da se bo ta pobuda razširila v vse države članice? Prav tako bi rad vedel, kakšno je stališče Sveta glede tega vprašanja in ali je takšna vrsta reforme v skladu z evropsko zakonodajo?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, v veselje mi je. Hvala za to zadnje vprašanje, ki ga z veseljem sprejemam. Seveda bom nanj odgovoril kot predstavnik predsedstva Sveta, vsekakor pa ne bo nobeno presenečenje za gospoda Hutchinsona - dobro se poznava -, če rečem, da financiranje državne televizije spada v pristojnost držav članic, da je protokol, priložen Pogodbi o Evropski uniji o državni radioteleviziji v državah članicah, nedvoumen in da se vsaka država članica sama odloča, kako bo financirala državna televizijska podjetja. To je vse, kar sem hotel povedati gospodu Hutchinsonu.
Alain Hutchinson
(FR) Minister, hvala za vaš odgovor. Prav to sem pričakoval, da boste povedali. Povedal bi rad, da sem eden izmed tistih nefrancoskih francoskih govornikov - in kar nekaj nas je takšnih -, ki smo zvesti gledalci in poslušalci francoske državne televizije in radijskih postaj, in da smo zaskrbljeni za prihodnost državnih televizijskih in radijskih postaj, potem ko je francoska vlada sprejela odločitev, predsednik, ki je trenutno tudi predsednik Evropskega sveta, pa jo je objavil.
Prav tako bi rad povedal, da je gospa Reding, komisarka za informacijsko družbo in medije, na katero sem prav tako naslovil isto vprašanje, priznala, da je niso prepričale reforme, ki jih je januarja predlagal francoski predsednik. Prav tako je obžalovala odločitev predsednika o obdavčitvi ponudnikov internetnih storitev za financiranje državne televizije. Rad bi vedel, kakšno je vaše stališče o tem.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Kolikor mi je znano, so v moji državi različne politične stranke, ne glede na njihovo pripadnost, zahtevale, da se preneha s tiranijo gledanosti in načinom, kako to ogroža kakovost in večkulturnost programov. To vem. Drugič, izpostavili ste reformo obstoječih virov oglaševanja in javnega financiranja. Financiranje mora še naprej ustrezati potrebam javne službe in zagotoviti moramo ustrezna sredstva za pokrivanje teh potreb. To je dejstvo, ki mu nihče ne oporeka. Tretjič, kot običajno, Francija ne namerava uveljaviti nobenega posebnega modela in, kot sem že povedal, to ostaja v pristojnosti vsake posamezne države članice. Vsi prisotni pričakujejo, da bo delovanje visoko kakovostne javne avdiovizualne storitve še naprej zagotovljeno.
Predsednik
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja, ki je bila prekinjena ob 19.05, se je nadaljevala ob 21.00)
