Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Komisi) 
Předsedající
Následujícím bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0563/2010).
Následující otázky jsou určeny Komisi.
Předmět: Nejistota zaměstnání pro mladé lidi
Jak uvádí oficiální sdělení Komise o mládeži v pohybu, ocitají se mladí lidé často v pasti navazujících dočasných pracovních smluv, které snižují jejich možnost začlenit se a získat trvalejší pracovní smlouvy a zvyšují nejistotu jejich zaměstnání. Tento problém je ještě výraznější v těch členských státech, kde jsou pracovně právní předpisy zvláště protekcionistické.
Mohla by proto Komise odpovědět na tyto otázky:
Domnívá se, že tento problém dále zhoršuje často nejistá kvalita a nekontrolovatelná délka pracovních stáží? Hodlá podniknout konkrétní kroky v rámci záměrů stanovených strategií Evropa 2020, ale také iniciativou "Mládež v pohybu", s cílem podpořit zaměstnávání mladých lidí a posílit jistotu jejich zaměstnání?
Hodlá Komise v členských státech, které procházejí hospodářskou recesí a zvyšuje se v nich zejména nezaměstnanost mladých lidí, provádět zvláštní politiku ještě více zaměřenou na podporu a posílení zaměstnanosti mladých lidí?
László Andor
člen Komise. - Pane předsedající, před dvěmi měsíci Komise představila stěžejní iniciativu "Mládež v pohybu" jako součást strategie Evropa 2020. Vysílá jasný signál, že Komise projevuje zvláštní zájem o mladé lidi.
"Mládež v pohybu" má tři cíle: zlepšení vzdělávání, nárůst zaměstnanosti a podporu mobility mladých lidí v rámci Evropské unie. Bude zahrnovat činnosti zaměřené na přizpůsobení vzdělávání a odborné přípravy potřebám mladých lidí, bude je podporovat, aby v rámci studia či odborné praxe v jiných zemích dokázali těžit z výhod grantů EU a aby překonávali překážky při vstupu a postupu na pracovním trhu.
K hlavním tématům patří dva problémy pracovního trhu, které zde uvedl vážený pan poslanec, konkrétně odborná praxe a segmentace pracovního trhu. "Mládež v pohybu" se jimi zabývá. Jsem vděčný za příležitost vysvětlit postoje Komise k těmto dvěma tématům a její cíle v této oblasti. Chci především zdůraznit, že co se týká praktického provádění, obě spadají do vnitrostátních pravomocí členských států.
Dovolte, abych začal odbornými praxemi. Vím, že Evropský parlament je považuje za velmi důležité, jak to ukázala zpráva slečny Turunenové, předložená již dříve v letošním roce. Základní problém spočívá v tom, že zaměstnavatelé se brání zaměstnávání mladých pracovníků s malými nebo žádnými zkušenostmi z praxe. Získávání počátečních pracovních zkušeností prostřednictvím odborných praxí tudíž v posledních letech získalo u mladých lidí na důležitosti. Musí však mít vysokou kvalitu a zřejmé výukové účely. Navíc by neměly nahrazovat obvyklá pracovní místa nebo zkušební lhůty na začátku pracovního poměru.
Komise chce rozvíjet kvalitní rámec pro odborné praxe, ale jako první krok potřebujeme zlepšit své znalosti v této oblasti. Komise brzy zahájí studii, díky níž by měla získat přehled stávajících právních úprav a praktikách fungujících v členských státech. Je součástí pilotního projektu zahrnujícího opatření pro zachování zaměstnání, na nějž Parlament poskytl Komisi zvláštní rozpočet pro rok 2010.
Druhým balíkem otázek je segmentace pracovního trhu. Mladí lidé se nacházejí ve složité situaci, co se týká jistoty práce. Velká řada z nich má krátkodobou smlouvu, která se často střídá s nezaměstnaností, a řada mladých lidí, dokonce i velmi dobře kvalifikovaných, má malou šanci získat stabilnější práci. Musíme se zabývat segmentací pracovního trhu jako naléhavou otázkou zejména proto, že má negativní vliv na mladé lidi a nejvíce na jejich vyhlídky na zaměstnání a že ohrožuje budoucí konkurenceschopnost evropského hospodářství.
Zpráva o zaměstnanosti v Evropě, kterou Komise vydá za několik dní, zjistila, že lidé pracující na dobu určitou jsou placeni o 14 % hůře a dostává se jim také méně odborného vzdělávání než zaměstnancům se smlouvou na dobu neurčitou. Tato skutečnost má negativní dopad na produktivitu. Týká se zejména mladých lidí. Celých 40 % z nich pracuje na základě smlouvy na dobu určitou oproti 13 % z celkové produktivní populace. To znamená, že právě mladí lidé nesou tíhu přizpůsobování.
Mladí lidé navíc stále více čelí potížím při pronikání na pracovní trh. Procentuální podíl mladých lidí, kteří nestudují, nepracují nebo neprocházejí odbornou přípravou se pohybuje od 4 % v Dánsku a Nizozemí po 16 až 20 % v Itálii, na Kypru a v Bulharsku. Snížení segmentace pracovního trhu je především odpovědností členských států. Komise označila tuto problematiku za jednu z priorit, na kterou by se členské státy měly zaměřit v souladu se společnými principy flexikurity podle EU 2020 a evropské zaměstnanecké strategie.
V praktické rovině Komise navrhuje, aby členské státy, ve kterých je pracovní trh segmentován, zvážily zavedení jednotné podoby otevřené smlouvy, která poskytne dostatečně dlouhou zkušební lhůtu a postupný nárůst ochrany namísto současných právních rozdílů mezi smlouvou na dobu určitou a smlouvou na dobu neurčitou. Rámcová politika pro zaměstnanost mládeže podle iniciativy "Mládež v pohybu" ukazuje, jakým způsobem mohou v tomto směru postupovat tvůrci politiky, investoři a instituce.
Užší koordinace politik na základě evropského semestru, kterou v současné době připravujeme spolu s členskými státy, nabídne správný rámec pro stimulaci rozvoje politiky a reforem, které přinesou prospěch mladým lidem.
Georgios Papanikolaou
(EL) Děkuji, pane komisaři, za vaši odpověď. Dnes jsem pročítal sdělení Evropské komise o přijetí agendy pro nové dovednosti a pracovní místa. Dnešní sdělení mimo jiné odkazují na rozhodnutí o podpoře jednotné podoby otevřené smlouvy, která by nahradila různé druhy smluv na dobu určitou i na dobu neurčitou.
Moje otázka je velmi přímočará: bude Komise schopna zaručit na základě této iniciativy, že jednotná podoba otevřené smlouvy zlepší pocit jistoty mladých lidí v zaměstnání? Jinými slovy, dojde ke zlepšení současné situace natolik, nakolik ji lze zlepšit?
Franz Obermayr
(DE) Pane předsedající, získání zaměstnaní na dobu neurčitou a vytvoření slušné životní úrovně jsou pro většinu mladých lidí velmi důležité cíle. Mladí lidé jsou nedávnou hospodářskou krizí velmi silně postiženi a často jsou nuceni přijímat krátkodobé pracovní úvazky nebo špatně placené praxe, což také samozřejmě znamená, že nepřispívají na důchod. Tím se komplikuje dlouhodobé životní plánování. Proto bych chtěl vědět: plánuje Komise zavést opatření, která zaručí práci na dobu neurčitou zejména mladým lidem? Nebo jinak: jsou připravovány směrnice, které by zavedly normy pro zaměstnanecké poměry na dobu určitou?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Pane komisaři, děkuji za vaši odpověď, protože všechny iniciativy jsou nezbytné, zejména máme-li posoudit, do jaké míry byli mladí lidé touto těžkou dobou zasaženi. Nicméně bych se chtěla zeptat, zda-li se Komise domnívá, že bychom měli přijmout samostatný evropský program pro podnikání a inovace mládeže, který by podporoval kreativitu a podnikání mladých lidí? Jak se postavíte k příležitostem pro mladé lidi, co se týká čerpání výhod mikroúvěrů? Bude právně zakotven postup pro uznávání společností založených mladými lidmi?
László Andor
člen Komise. - Předchozí diskuse se obšírně zabývala tématem otevřené smlouvy, která je dle mého názoru jedním z účinných řešení. Vedle toho jsme v tomto roce mohli být svědky toho, že Komise projednávala situaci mladých lidí a dopad krize na zaměstnanost mládeže, a "Mládež v pohybu" se již zabývá touto problematikou a nabízí konkrétní řešení. V úvahu samozřejmě připadají i další iniciativy.
Budeme muset monitorovat situaci a práci s členskými státy. Během této fáze jsme shromáždili podrobnosti o vnitrostátních programech připravených členskými státy a po jejich analýze a po zvážení praktických řešení a z nich plynoucích závazků budeme moci přijít s dalšími návrhy. Nejdůležitějším návrhem však je vytvořit makroekonomické prostředí v Evropě, které napomůže k trvalé a silné obnově.
Dalším bodem, který bych chtěl uvést, je skutečnost, že mladí lidé pochopitelně patří mezi ty, kteří byli ztrátou zaměstnání a nedostatkem příležitostí v posledních pár letech postiženi nejvíce. Jsme si vědomi dlouhodobého rizika této situace, kdy nejde jen o okamžité zaměstnání nebo sociální otázku. Nepřijmeme-li opatření, může to mít dopad na demografické trendy, které jsou již tak značně komplikované, a proto budeme v příštím funkčním období společně s maďarským předsednictvím tuto problematiku projednávat v rámci demografické diskuse, protože na demografickou a rodinnou politiku musíme také nahlížet ve stejných souvislostech jako na jistotu zaměstnání a příjmů pro mladé lidi v Evropě.
Předmět: Zvýšení konkurenceschopnosti pomocí alternativních zdrojů energie
Komise a my všichni si klademe za cíl zajistit našim spoluobčanům životní podmínky, jež v sobě snoubí pohodlí a bezpečnost, a poskytnout rámec příznivý pro rozvoj konkurenceschopnosti evropských podniků. Využívání alternativních zdrojů energie je součástí řešení, která umožňují zlepšit konkurenceschopnost ve výrobní sféře. Bohužel je jen velmi málo zemí, které se mohou pochlubit vysokým procentem využití těchto zdrojů, a jedná se ve většině případů o země ze severu Evropy. Technologie využívající alternativní zdroje energie se v nových členských státech, zejména ve státech východní Evropy, rozšiřují pomalým tempem.
Jaká stimulační a podpůrná opatření Komise přijala nebo má v úmyslu přijmout pro ty členské státy, jež málo využívají alternativní zdroje energie nebo v nichž bylo zaznamenáno jen omezené rozšíření uvedených technologií, aby tyto země a Evropská unie jako celek dosáhly vyšší míry konkurenceschopnosti v celosvětovém měřítku?
Günther Oettinger
Pane předsedající, dámy a pánové, vážený pan poslanec hovořil o tématu obnovitelné energie a ptal se, co plánujeme udělat, abychom dosáhli našich společných cílů. Před třemi lety nám Evropská rada stanovila ambiciózní klimatické cíle. Jeden z nich se týkal obnovitelné energie, která se do roku 2020 musí na celkové energetické spotřebě v Evropské unii podílet 20 %. Každý členský stát musí využít příležitostí, které má k dispozici, a závazně přispět k dosažení tohoto cíle.
Pokud těchto 20 % rozdělíme na různá jednotlivá odvětví, například dopravu, teplárenství a vytápění, výrobu elektřiny, průmysl a zemědělství, je zřejmé, že nejdůležitější je výroba elektřiny. Abychom dosáhli cíle 20 % celkové spotřeby energie, potřebujeme, aby se zhruba 35 % naší elektřiny vyrábělo z obnovitelných zdrojů. Máme-li to provést účinně a zajistit dostupnou cenu pro spotřebitele, musíme využít ty nejlepší lokace. Každý členský stát má jiné silné a slabé stránky, které je třeba využít, patří k nim kupříkladu vítr ze Severního moře, slunce v jižních částech Evropské unie a bioplyn ve venkovských oblastech. Samozřejmě, abychom zajistili bezpečnost dodávek, musíme značně zlepšit kvalitu a zvýšit kapacitu naší infrastruktury, našich dopravních sítí a našich skladovacích zařízení. Komise vzala tento bod na vědomí před pár dny, když jsme diskutovali o balíčku k energetické infrastruktuře a když jsme tento balíček, který se zčásti zaměřuje na integraci a zapojení obnovitelné energie, přijali.
Máme soubor závazných cílů v oblasti obnovitelné energie pro každý z členských států. Za několik málo dnů, 5. prosince, se dostaneme na konec prováděcí lhůty a Komise začne sledovat provádění směrnice, aby zajistila, že budou zavedeny přiměřené pobídky a přijata vhodná dotační opatření, jež umožní dosáhnout závazných cílů. Členské státy se musí soustředit na vytvoření ideálních podmínek k využití obnovitelné energie. Mimo jiné vyzývá směrnice Evropské unie členské státy k vytvoření národních akčních plánů, jež vymezí nezbytná opatření a konkrétní závazné vnitrostátní cíle, rozepsané podle odvětví, jako například doprava, teplárenství, přeměna elektrické energie a průmysl. V dalším kroku dojde k odstranění administrativních překážek, jež obnovitelné energii stojí v cestě. Třetí významnou oblastí je stavebnictví. Asi 40 % naší energie se používá v průmyslových budovách, prostorách využívaných sektorem služeb a v soukromých domech.
Chceme, aby byly do konce roku 2012 zavedeny kvalifikační a certifikační programy pro instalaci zařízení obnovitelné energie. Patří k nim distribuční a přenosové sítě, které musí být připraveny na rozvoj a přírůstek obnovitelné energie a které musí také obnovitelné energii zajišťovat přednostní přístup. Členské státy mohou při volbě technologií uplatnit flexibilitu. Mohou se rozhodnout, do jakých typů obnovitelné energie investují, aby dosáhly závazných cílů. Komise bude dotovat inovace a projekty zaměřené na výzkum, vývoj a komercializaci technologií obnovitelné energie za použití prostředků ze sedmého rámcového programu, které jste nám vy v této sněmovně dali k dispozici.
Komise má také peníze z Plánu evropské hospodářské obnovy, které jsou speciálně určeny na projekty obnovitelné energie, v tomto případě na rozvoj příbřežních větrných elektráren. Novým členským státům bych rád zdůraznil, že lze využít i programy soudržnosti a finanční prostředky na podporu obnovitelné energie. Obnovitelná energie má v naší energetické a klimatické politice vysokou prioritu, zvláště pokud se týká snížení naší závislosti na dovozu fosilních paliv. Úspěšně naplníme své ambiciózní klimatické cíle a zvýšíme konkurenceschopnost Evropy, jen pokud budeme pracovat společně. Spoléhám se na těsnou partnerskou spolupráci s členskými státy ve věci využití různých zdrojů energie.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Velmi vám děkuji, pane Oettingere, za vaši jasnou a přesvědčivou odpověď. Domnívám se, že Komise učinila pro dosažení těchto cílu mnoho. Mám však za to, že by mělo být možné poskytnout veřejnosti více informací a dostat na svou stranu masmédia a získat tak v této oblasti větší podporu. Není to však něco, co by se dělo například v mé zemi - Litvě. Samozřejmě toto je v kompetenci vlád členských států, ale Komise by jim mohla pomoci.
Má poslední otázka zní: Které státy podle vás relativně úspěšně plnily cíle pro rok 2020, a které nikoliv?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) S vědomím toho, že balíček k energetické politice a klimatické změně už členským státům ukládá určité cíle stran snížení znečišťujících emisí a zvýšení energetické účinnosti, chtěla bych se vás zeptat, jaká opatření přijímáte, abyste podpořili podniky v průmyslových odvětvích, které představují významné spotřebitele energie, v modernizaci jejich zařízení tak, aby zvýšily energetickou účinnost a způsobovaly menší znečištění.
Seán Kelly
Pane předsedající, dovolte mi poděkovat panu komisaři za velmi důkladnou odpověď na položenou otázku.
Mám dvě otázky, první se týká strategie 2020. Věří pan komisař, že se nám podaří dosáhnout cíle 20% podílu obnovitelných energií daného touto strategií? Zadruhé, pan komisař zmiňoval sítě. Jak realistická, záhodná a cenově dostupná by byla celoevropská síť a lze takový projekt vůbec uskutečnit?
Günther Oettinger
člen Komise. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, za několik týdnu vám, Evropskému parlamentu, Radě a členským státům předložíme náš návrh ohledně toho, jak hodláme dosáhnout 20% zvýšení energetické účinnosti. Podíváme-li se na tři cíle, které jste nám stanovili, pokud jde o 20% snížení emisí CO2, je náš pokrok směrem k tomuto cíli dobrý. Jsem si jist, že pokud budeme v našem současném úsilí pokračovat, během 10 let tohoto cíle 20% snížení CO2 dosáhneme, nebo jej dokonce překročíme.
Pokud se týká 20% podílu obnovitelné energie, počínáme si rovněž dobře, ačkoliv pokrok je u různých členských států různý. Některé členské státy byly už z hlediska srovnání s referenčním rokem značně napřed. Například v Rakousku dosahoval podíl obnovitelné energie před pěti lety 23 % a do roku 2020 se očekává jeho nárůst na 34 %. Naopak u Spojeného království to bylo pouze 1,3 % a u Malty 0 %, což znamená, že tyto země začínaly prakticky od nuly. Ke státům na přední pozici v tomto ohledu patří Švédsko, které se snaží pokořit metu 49 %, a Finsko a Portugalsko, které si za cíl stanovily 38 %. Pobaltské státy, jejichž cíle jsou 25 %, 40 % a 23 %, si také vedou velmi dobře a jejich hodnoty přesahují v této důležité oblasti evropský průměr .
Cíl 20% zvýšení energetické účinnosti mi dělá největší starosti. Obnáší inteligentní úspory energie a její přesně předepsané využívání. Rád o tom Parlamentu poreferuji během prvního čtvrtletí příštího roku, kdy vám budu moci předložit náš návrh, jak dosáhnout 20% zvýšení energetické účinnosti.
Zmínil jste média. Ve skutečnosti však mohou, co se týče obnovitelné energie a spotřebitelů, více udělat průmysl a investoři, a to jak investoři do technologií, tak investoři finanční. Mám pro vás návrh. Příští jaro plánuji návštěvu tří pobaltských států. Velmi rád se zúčastním konference zástupců médií, bank a podniků, pokud můžete navrhnout vhodné kandidáty, aby došlo ke zvýšení povědomí ve vaší zemi, přičemž využiji své skromné zdroje a vytvořím příležitosti pro nové programy a spolufinancování.
Další otázkou bylo: Co si myslím o evropské energetické síti? Chci na tuto otázku odpovědět velmi otevřeně. Podíváte-li se na dopravní infrastrukturu v Evropě, máme cesty, dálnice, železnice, evropský vzdušný prostor s velkými a malými regionálními letišti a významnými přístavy, jako jsou Janov, Marseilles, Hamburk a Rotterdam. Existují také terminály pro zkapalněný zemní plyn a ropu ve Středomoří, Černém moři, Baltském a Severním moři a v Atlantském oceánu. Navíc máme digitální infrastrukturu pro informace, komunikace a navigaci, počítaje v to i naši mobilní síť. Ve srovnání s těmito oblastmi naše energetické sítě značně zaostávají. Jsme schopni přepravovat televize, jateční těla prasat, potravinové konzervy a jiné zboží z Portugalska do Lotyšska a z Holandska do Řecka, dopravujeme pracovníky a turisty a přenášíme informace i finanční služby, ale plynové a elektrické sítě jsou stále rozděleny podle hranic knížectví z 19. století. Potřebujeme integrovat trhy v pobaltských státech, Finsku, střední Evropě a Řecku před vstupem Srbska a Chorvatska do Evropské unie. Potřebujeme mosty a propojení k přepravě elektřiny oběma směry mezi Španělskem, Francií a Německem. Během příštích 20 let musíme zavést takové financování a právní předpisy, abychom zajistili, že naše dopravní sítě pro elektřinu a plyn budou stejné kvality a budou mít stejnou kapacitu jako naše sítě silniční a železniční a náš vzdušný prostor, jež lze využít k přepravě zboží a k tomu, aby byl lidem umožněn volný pohyb. V opačném případě nezajistíme bezpečnost dodávek a nebudeme moci být v případě mimořádných událost solidární. Nebudeme si moci vyměňovat skladovací kapacitu nebo zřizovat zařízení pro výrobu obnovitelné energie na nevhodnějších lokacích a vést elektřinu do centrálních oblastí s velkým počtem obyvatel. Navíc nebudeme mít ani konkurenci, kterou si spotřebitelé přejí, a nebudeme schopni ustavit vnitřní trh, jenž byl vždy jednou ze základních zásad Evropské unie a který se musí pro plyn a elektřinu stát skutečností.
Z tohoto důvodu velmi podporuji významnou iniciativu k vytvoření přepravní sítě pro elektřinu, plyn a ropu.
Předmět: Strukturální fondy a osoby se zdravotním postižením
Mnohé zprávy o čerpání prostředků ze strukturálních fondů ukazují, že i když se prostředky dostanou těm, kteří je nejvíce potřebují, nepřinesou jim nejvyšší možný prospěch či skutečné zlepšení kvality života.
Jak hodlá Komise předcházet využívání prostředků ze strukturálních fondů k financování institucionalizace osob se zdravotním postižením? Jakým způsobem chce podporovat využití těchto zdrojů k financování alternativ ústavní péče zajišťovaných komunitou a zapojení osob se zdravotním postižením do společnosti?
László Andor
člen Komise. - Jak je vám známo, sociální politika, včetně politiky pro lidi s postižením je hlavně v kompetenci členských států. Zvýšení podpory pro znevýhodněné skupiny, a zvláště pro osoby s postižením, včetně osob žijících v ústavech, je klíčovým prvkem činnosti v rámci Evropského sociálního fondu.
Podle některých odhadů tvoří osoby s postižením alespoň 16 % obyvatel EU v produktivním věku, nicméně pouze 40 %osob s postižením má zaměstnání. Komise podporuje přechod z péče ústavní na péči komunitní a úzce spolupracuje s členskými státy, a zejména s řídícími orgány ESF a EFRR a nevládními organizacemi v této oblasti.
V roce 2009 zveřejnila Komise zprávu odborné skupiny, ustavené k tomuto účelu, o přechodu z ústavní péče na péči komunitní. V souladu se zásadou sdíleného řízení je výběr operací k financování ze strukturálních fondů v kompetenci členských států.
V probíhajícím programovém období podporují Evropský sociální fond a Evropský fond pro regionální rozvoj některé programy deinstitucionalizace a přechodu od ústavní péče ke komunitním službám. Platí to zvláště pro některé z členských států, které vstoupily do EU po roce 2004. Takto se financují projekty v Bulharsku a na Slovensku.
Jak víte, Komise v současnosti pracuje na nové úpravě strukturálních fondů pro období po roce 2013 a návrhy předloží v roce 2011. K posílení boje proti diskriminaci a podpoře sociálního začlenění osob s postižením budou moci být na budoucí operační programy například kladeny požadavky, aby vymezily skupiny ohrožené diskriminací a vyloučením. Komise prozkoumá, jakou úlohu by mohly hrát vnitrostátní orgány pro rovnost a možná zváží zpřísnění požadavků na členské státy, pokud jde o poskytování zpráv o opatřeních na boj proti diskriminaci realizovaných s podporou strukturálních fondů.
Jedním z cílů evropské strategie pro oblast zdravotního postižení na roky 2010 až 2020, kterou Komise přijala 15. listopadu, je dát impuls k tomu, aby členské státy podnikly kroky k ulehčení přechodu z institucionální na komunitní péči. Tato strategie se toho snaží dosáhnout určením vhodných postupů při využívání strukturálních fondů k podpoře toho, aby lidé žili nezávisle a v rámci komunity, přičemž si klade za cíl přicházet s iniciativami na zvýšení povědomí zaměřenými na řídící orgány strukturálních fondů jak na úrovni EU, tak na úrovni vnitrostátní. Pro řídící orgány tak například vznikne soubor nástrojů k tomu, jak využívat strukturální fondy k podpoře rozvoje komunitní péče.
Kinga Göncz
(HU) Pane předsedající, bylo to právě toto téma, k němuž jsem si přála položit další otázky a učinit poznámky. Odpověď pana komisaře mě potěšila. Má doplňující otázka se v podstatě týká toho, zda Komise na základě uvedených zásad plánuje zavést v novém rozpočtovém období nový typ podmíněnosti, který by bránil růstu segregace, ale umožňoval například zaměřit tyto fondy speciálně na sociální integraci. Problémem v minulosti bylo, že se tyto fondy často používaly na vytváření a přetváření velkých ústavů spíše než na integrované bydlení. Domnívám se, že existuje mnoho kvalitních odborníků, kteří v tomto Komisi i členským státům rádi pomohou.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Děkuji za vaši odpověď, pane komisaři. Chtěla bych poblahopřát Evropské komisi, která už v tomto měsíci představila novou evropskou strategii pro oblast zdravotního postižení na roky 2010-2020. Měla bych však následující otázku. Jaké konkrétní programy plánuje na základě této strategie Komise připravit, aby se zlepšily podmínky pro vstup postižených osob na pracovní trh či aby se jim přizpůsobilo prostředí a infrastruktura, a kdy tak učiní?
László Andor
člen Komise. - Belgické předsednictví uspořádalo v Lutychu konferenci o budoucnosti politiky soudržnosti, přičemž podkladem pro diskusi byla pátá zpráva o soudržnosti, kterou jsme vydali společně s komisařem Hahnem. Podmíněnost byla jedním z hlavních témat diskuse a, co se týče Evropského sociálního fondu, tak se situace, kterou popsala paní Gönczová, řeší a rádi bychom v tomto směru vytvořili podmíněnost.
Podmíněnost má různé významy a některé z nich jsou bohužel nespravedlivé nebo kontraproduktivní. Máme za to, že skutečný význam podmíněnosti, pokud jde o strukturální fondy, je, že je třeba zvýšit povědomí a zodpovědnost nejen z hlediska obsahu, ale také co se týče kontextu projektů a operačních programů. Při financování programů v různých regionech a mikroregionech musíme mít skutečný kontakt se sociální realitou a toto budeme brát velmi vážně.
V poslední době jsme spolupracovali s některými členskými státy v oblasti komunitních služeb. Například v Bulharsku byl Evropským sociálním fondem a Evropským regionálním fondem financován společný projekt na uzavření ústavů pro děti s postižením jakožto první krok ambiciózního akčního plánu k uzavření všech stávajících ústavů pro děti a poskytování rodinného typu péče a nových služeb na podporu rodin. Tento konkrétní program se pohyboval okolo 39 milionů EUR, existují však také podobné programy nejen v Bulharsku, ale i na Slovensku.
Předmět: Anglo Irish Bank
Pan komisař Almunia ve svém prohlášení o irském finančním sektoru uvedl, že v případě irského finančního ústavu Anglo Irish Bank je třeba vyjasnit ještě řadu významných aspektů. Vysvětlí Komise, o které důležité otázky se jedná?
Joaquín Almunia
místopředseda Komise. - Pane předsedající, když pan Mitchell 7. října položil tyto otázky, nebyla situace v Irsku a irském bankovním sektoru stejná jako dnes. Ve své odpovědi vezmu v potaz to, co se od doby vznesení otázky stalo.
Sedm dní před tím, než jste položil tuto otázku, 30. září, hovořil irský ministr financí pan Lenihan v souvislosti s celkovými náklady na restrukturalizaci Anglo Irish Bank o dvou možných číslech: o středně vysokém odhadu 29 miliard EUR a vyšším odhadu 34 miliard EUR. Celkový objem kapitálových injekcí do Anglo Irish Bank z veřejných zdrojů dosahoval v této době asi 23 miliard EUR.
Jako vždy od začátku krize, když jsou podle našich informací o restrukturalizacích a bankovnictví finančním institucím poskytovány injekce veřejného kapitálu, musí tyto instituce předložit Komisi plán restrukturalizace. Po mnoha diskusích o Anglo Irish Bank představila 26. října irská vláda tento plán. V tomto návrhu resktrukturalizace vzala v potaz scénář postupné likvidace Anglo Irish Bank s návrhem rozdělení Anglo Irish Bank na dvě banky - banku pro odprodej majetku k postupné likvidaci majetku banky a banku poskytující finanční prostředky, z níž by se získaly zdroje potřebné k provozu během rozprodávání majetku.
Scénář, kdy je majetek rozprodán, je méně problematický než scénář, kdy banka pokračuje v činnosti, a to jak pokud jde o předpisy o státní pomoci, tak z hlediska hospodářské soutěže. Proto jsem učinil několik veřejných prohlášení v tom smyslu, že podle našeho názoru tento úkol není tak obtížný jako jednání týkající se jistých plánů na restrukturalizace jiných finančních institucí v mnoha členských státech.
Na návrhu tohoto plánu restrukturalizace jsme pracovali od doby, kdy nás vláda seznámila s příslušným dokumentem, až do minulé neděle, kdy se irská vláda rozhodla požádat o program, který k podpoře členských států v eurozóně, jež mají finanční potíže, využívá jiných mechanismů. Plánu restrukturalizace Anglo Irish Bank by samozřejmě měla být věnována náležitá pozornost v probíhajících jednáních o tomto programu. Doufejme, že v příštích dnech bude irský program schválen a přijat. Já velmi doufám, že se tak stane.
V tomto rámci mohu poskytnout některé přesnější odpovědi ohledně plánu na restrukturalizaci Anglo Irish Bank, který předložila irská vláda a kterým se budou do vydání rozhodnutí zabývat útvary mého portfolia. Doufám, že se tak stane co nejdříve po přijetí programu.
V každém případě musím říci, že velmi doufám, že přijetí a provedení programu vyústí v atmosféru, jež bude více nakloněna řešení irských finančních a hospodářských problémů. Snad bude se zdravými a silnými základy irské ekonomiky naloženo velmi dobře u vědomí potřeby restrukturalizovat finanční sektor, jenž je původcem problémů vaší země.
Gay Mitchell
Děkuji panu komisaři za tuto odpověď. Slovo "restrukturalizace" se za zdmi této sněmovny hodně skloňovalo. Mohl by pan komisař této sněmovně sdělit, zda vidí možnost převzetí části Anglo Irish Bank jiným subjektem nebo fúze jiného subjektu s ní jako možný příspěvek k řešení, nebo předpokládá, že banka bude postupně likvidována? Dostanou v tomto případě irští daňoví poplatníci zpět všechny své peníze - nebo jejich část? Jaký má v této věci pan komisař názor?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane předsedající, pane komisaři, dovolte mi poděkovat panu komisaři za tyto informace. Má otázka se však týkala trochu odlišné věci. Hovořil jste, pane komisaři, o skutečně velké bance - o Anglo Irish Bank -, nicméně informace, které k nám pronikly, naznačují, že jiné velké banky v Irsku také mají problémy. Mohl byste nám říci, zda probíhají podobná jednání ohledně jiných bank v Irsku?
Brian Crowley
Také bych panu komisaři rád poděkoval za odpověď.
Pokud jde o konkrétní problémy Anglo Irsih Bank, je Komise toho názoru, že je případ této banky jiný než případ existujících clearingových bank, jak jim v Irsku říkáme, jako Allied Irish Banks, Bank of Ireland, Ulster Bank a další?
Dále k vyjasnění, o němž pan komisař hovořil - je toto také spojeno s návrhem, s nímž vláda v Irsku přijde zítra a který se týká nástroje pro financování bank, o kterém se jedná s IMF a Evropskou centrální bankou?
Joaquín Almunia
místopředseda Komise. - Nemohu bohužel zacházet do detailů, protože jednání o programu, o který bylo požádáno, v těchto dnech a hodinách stále probíhají. Co však mohu panu Mitchellovi říci, je, že tyto plány na restrukturalizaci finančních institucí v Irsku a program k financování finančních potřeb Irska v této obtížné době obecně, doufejme, budou mít pozitivní výsledek v tom smyslu, že ukončí tuto velmi složitou a obtížnou situaci, a irská ekonomika se tak vydá na cestu ke zotavení a udržitelnému růstu, jako tomu bylo v minulosti. Irsko bylo jedním z nejlepších příkladů hospodářského úspěchu v eurozóně i v EU.
Jedná se o způsob, jak irským daňovým poplatníkům říci, že jejich peníze, které se nyní na tuto restrukturalizaci používají, spolu s financováním, jež bude, doufejme, poskytnuto po přijetí programu ze dvou evropských mechanismů a k tomu ze spolupráce IMF na tomto programu, se jim vrátí jako pozitivní výsledek úspěšného řešení současného irského problému.
Nemohu zabíhat do detailů. V této věci vás také žádám o pochopení. Mohu říci tolik, že existují jiné finanční instituce, jiné irské finanční instituce, na něž by se plány restrukturalizace, o kterých se jedná, vztahovaly, nebo které Komise analyzovala. Viděli jste naše kompetence ve věci pravidel státní podpory. V případě Bank of Ireland jsme ohledně plánu na restrukturalizaci přijali kladné rozhodnutí. V případě Allied Irish Bank jednáme také o podmínkách plánu restrukturalizace. Pokud jde o dvě stavební spořitelny EBS a INBS, zvažujeme rovněž jejich restrukturalizaci.
Musím říci, že ve dvou případech, u Anglo Irish Bank a stavební spořitelny INBS, pracujeme na scénáři postupné likvidace. V ostatních případech, doufejme, restrukturalizace povede na trhu ke zlepšení stavu těchto institucí, tak, aby byly životaschopné, jakmile bude rozhodnuto o jejich restrukturalizaci a toto rozhodnutí bude provedeno.
Předmět: Rozvíjení společného evropského povědomí
Rozvíjení společného evropského povědomí občanů Evropské unie je nezbytným předpokladem pro další existenci sjednocené Evropy. S ohledem na skutečnost, že mobilita evropských občanů působících v oblasti kultury a umění může být nejúčinnějším mechanismem pro upevnění společného evropského povědomí, jaké konkrétní kroky hodlá Komise učinit, pokud jde o výměnu zkušeností a znalostí mezi evropskými umělci, aby zajistila zavedení programu financování výlučně určeného pro umělecké projekty v rámci Evropské unie, zjednodušení administrativy a finanční podporu pro programy evropské umělecké spolupráce?
Androulla Vassiliou
Pane předsedající, Komise zcela souhlasí s váženým panem poslancem, co se týče obrovského významu přeshraniční mobility pracovníků z odvětví kultury a umění. I my se snažíme odstranit překážky jejich mobility.
Tato snaha zahrnuje koordinaci v oblasti sociálního zabezpečení, předpisů pro pasová víza pro umělce ze třetích zemí, daní a samozřejmě i lepší informace o problematice mobility. Odborníci v odvětví kultury nyní diskutují o tom, jak podpořit mobilitu v pracovních skupinách, v nichž jsou zastoupeny členské státy i odvětví kultury, s cílem uplatnit cíle evropského programu pro kulturu.
V rámci programu pro kulturu (2007-2013) podporuje Komise projekty a činnosti, jež napomáhají přeshraniční mobilitě pracovníků z odvětví kultury a přispívají k mezikulturnímu dialogu. V roce 2009 se asi 80 % projektů financovaných Komisí soustředilo na oběh kulturních děl a na mobilitu pracovníků z odvětví kultury.
Komise se, jak jsem řekla, samozřejmě stále snaží usnadnit vstup do programu. Programová příručka, kalendář na období 2008 až 2013, dobré příklady projektů a kontaktní místa pro kulturu v každé zemi pomáhají přístup usnadnit. Dosavadní zkušenosti budou užitečné při vytváření postupů pro budoucí kulturní programy.
V návaznosti na iniciativu, kterou přijal Parlament, Komise také k podpoře mobility umělců použila pilotní projekty, a to jak v roce 2008, tak v roce 2009. Cílem těchto projektů je poskytnout evropským umělcům šanci rozšířit pole svých aktivit a oslovit nové publikum a také vyměňovat si navzájem zkušenosti a učit se jeden od druhého, aby mohli rozvíjet svou kariéru.
Výsledky těchto pilotních projektů budou vtěleny do budoucích kulturních programů a pomáhají samozřejmě také pracovním skupinám odborníků z členských států v rámci otevřené metody koordinace. V dlouhodobém výhledu přispěje vše, co jsem právě zmínila, k vytvoření společného evropského povědomí u občanů Evropské unie.
Georgios Papastamkos
(EL) Pane předsedající, děkuji paní komisařce za podrobnou odpověď. Nad meteorologickou mapou evropské kultury se, jak všichni víme, stahují mračna deunifikace. Existuje Evropa čísel, technická Evropa, existují však mezi námi i tací, kteří uvažují o Evropě kulturní, Evropě vzdělání, umění, mobility umělců a podpory pro kulturní tvorbu napříč Evropou.
Jsem jedním z těch, co věří, že toto vše jsou základy, kulturní základy Evropy, a že mohou sloužit jako spolehlivý stabilizační faktor pro další dynamickou podporu procesu evropského sjednocování. Dejme kultuře a umělecké tvorbě impuls a zvyšme procentuálně - abych se na chvíli zřekl svého vlastního pravidla a hovořil v číslech - příspěvek k evropskému HDP prostřednictvím kultury a umělecké tvorby.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pane předsedo, chtěl bych poděkovat paní komisařce za tuto zajímavou informaci, má otázka i mé obavy se však týkají stavu rozpočtu. Jsme si dobře vědomi toho, že se dnes nacházíme v nejisté situaci, pokud jde o to, jaký rozpočet bude možný příští rok. V souvislosti s tím bych si dovolil se vás, paní komisařko, zeptat, zda tyto problémy mohou nějak konkrétně ovlivnit ony velmi zajímavé plány, které jste představila?
Androulla Vassiliou
Pane předsedající, dovolte mi začít tím, že řeknu panu Papastamkosovi, že s ním naprosto souhlasím. Před několika dny jsem v Berlíně navštívila obrovské fórum "Duše pro Evropu", kterého se také zúčastnili zástupci všech kulturních agentur. Diskutovali jsme o těchto problémech a řekli jsme si, že Evropa není jenom hospodářskou unií, ale že přece začíná kulturou.
Jak ve svých memoárech píše Jean Monnet: "Kdybych mohl začít znovu, začal bych kulturou". Já tedy naprosto souhlasím a snaha, kterou vyvíjíme, míří tímto směrem.
členka Komise. - Souhlasím s vámi, ale stejně jako všichni ostatní se obávám, že vlády, které začnou v době úspor škrtat v rozpočtech, začnou tím, co se jednoznačně nabízí: kulturou - jak už jsme také v některých případech viděli -, vzděláním a oblastí zdraví. Souhlasím s tím, že se jedná o krátkozrakou politiku a že bychom jí měli oponovat, protože z dlouhodobého hlediska negativní následky takovýchto škrtů všichni pocítíme.
Předmět: Strukturovaný dialog EU a sportovních federací o otázkách společného zájmu a případných konkrétních krocích
S ratifikací Lisabonské smlouvy a uznáním specifického postavení sportu se otevřela cesta ke skutečné evropské dimenzi sportu. Nová ustanovení umožňují Evropské unii podporovat, koordinovat a propojovat kroky členských států a současně i prosazovat ve sportovních soutěžích nestrannost a transparentnost a podněcovat sportovní organizace ke spolupráci. Přihlížejí navíc k významu ochrany fyzické a mravní integrity sportovců, především mladých.
Jaká opatření očekává Evropská komise, že mezinárodní sportovní federace na pozadí ustanovení Smlouvy přijmou, aby byl zahájen dialog o otázkách společného zájmu a aby byl tento dialog čím dál tím konstruktivnější? Jaké konkrétní kroky má Komise v úmyslu učinit, aby tento dialog podpořila a zcela využila pravomoci zakotvené ve Smlouvě v souvislosti se sportem?
Androulla Vassiliou
členka komise. - V roce 2007 komise zahájila strukturální dialog se zainteresovanými subjekty v oblasti sportu na základě Bílé knihy o sportu z roku 2007.
Po výzvách ze strany ministrů sportu EU a Evropské rady v roce 2008 se Komise zavázala dále posílit tento dialog a poskytnout mezinárodním sportovním organizacím významnější pozici v dialogu s Evropskou unií. To vedlo k pravidelným dialogům mezi Komisí, Mezinárodním olympijským výborem a mezinárodními sportovními federacemi.
V roce 2008 Komise založila sportovní fórum EU. Fórum je považováno za centrum tohoto strukturovaného dialogu. Každý rok sdružuje klíčové subjekty zainteresované v oblasti sportu včetně řídících orgánů a nevládních sportovních organizací, a to jak na mezinárodní, evropské, tak i vnitrostátní úrovni. Další fórum se bude konat v únoru 2011 v Budapešti, kde chce Komise představit zainteresovaným subjektům v oblasti sportu své sdělení týkající se sportovní agendy EU.
Při organizaci schůzek a akcí Komise věnovala velkou pozornost nutnosti zajistit vyvážené a obsáhlé zastoupení sportovních hnutí. Komise tento dialog plně podporuje a zohledňuje specifické uspořádání sportu, spletitost témat, která je třeba řešit, a samozřejmě i různorodost sportovních účastníků. Zlepšení tohoto strukturovaného dialogu se sportovními hnutími bude zásadní pro úspěch agendy EU v oblasti sportu, kterou Komise plánuje přednést a jež je založena na Lisabonské smlouvě. V rámci tohoto posíleného dialogu by měly členské státy, Parlament i Komise mít své místo.
Iva Zanicchi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, s ratifikací Lisabonské smlouvy a uznáním specifického postavení sportu se otevřela cesta ke skutečné evropské dimenzi sportu.
Nová ustanovení umožňují Evropské unii podporovat, koordinovat a propojovat činnosti členských států a současně i prosazovat ve sportovních soutěžích nestrannost a transparentnost a podněcovat sportovní orgány ke spolupráci. Přihlížejí navíc k významu ochrany fyzické a mravní integrity sportovců, především těch mladých.
Jaká opatření očekává Evropská komise, že mezinárodní sportovní federace na pozadí ustanovení Smlouvy přijmou, aby byl zahájen dialog o otázkách společného zájmu a aby byl tento dialog čím dál tím konstruktivnější? Jaké konkrétní kroky má Komise v úmyslu učinit, aby tento dialog podpořila a zcela využila pravomoci zakotvené ve Smlouvě v souvislosti se sportem?
Salvatore Iacolino
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, velice pozorně jsem vyslechl odpověď Komise. Chtěl bych se Komise zeptat na její postoj k nelegálnímu sázení - tyto nelegální sázky jsou charakteristické u fotbalu a jiných sportovních soutěží - a zda má Komise v úmyslu tomuto faktoru, který ohrožuje každou sportovní soutěž a narušuje její spravedlivý průběh, věnovat zvláštní pozornost v rámci programu, který jsme právě slyšeli.
Androulla Vassiliou
členka komise. - Dovolte mi začít u poslední otázky. Touto otázkou se zabývá komisař Bamier. Samozřejmě, budu zblízka sledovat jeho činnost. Soudím, že v roce 2011 předloží zelenou knihu, aby zahájil konzultace o tomto velmi důležitém tématu, a já vás ujišťuji, že vzhledem k zájmům v mém portfoliu budu toto dění velice důkladně sledovat.
Jak již jsem v úvodu řekla, plánuji předložit sdělení týkající se sportu. Bude to úplně první sdělení, které představí politickou agendu o sportu, doufejme, že na začátku ledna, a všechna témata vznesená váženým panem poslancem budou v tomto sdělení projednána. První prezentace a diskuze se bude konat, jak již jsem zmínila, během strukturovaného dialogu v rámci sportovního fóra v únoru v Budapešti.
Předmět: Daňové zatížení v Řecku
Po podpisu memoranda o porozumění se Řecko v současnosti nachází na předních místech v Evropě, pokud jde o základní daně: uplatňuje třetí nejvyšší sazbu DPH, je na třetím místě, pokud jde o daň z pohonných hmot a pokud jde o příspěvky na pojištění, patří také k nejnáročnějším v oblasti zdaňování podniků a nominálního daňového zatížení. Zavedení takto vysokých daní v Řecku současně s omezením mezd a důchodů nepřináší očekávané zvýšení příjmů; kvůli tomuto zatížení se naopak zvyšuje recese a trh se dále dusí, zvyšuje se míra chudoby, zejména pokud jde o základní potřeby, pracující a důchodci si stále obtížněji zajišťují základní životní náklady a zavírají se stovky podniků.
Vzhledem k tomu, že záměrem Unie je rozpočtová korekce a současně uspokojování sociálních potřeb, jak Komise jakožto jedna ze stran memoranda o porozumění hodnotí uvedená fiskální opatření?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Jak si je vážený pan poslanec vědom, Řecko zavedlo řadu daňových opatření, aby snížilo deficit. Tento program hospodářské korekce byl dohodnut s Komisí, MMF a ECB jako podmínka financování ve výši 110 miliard EUR poskytnutého členskými státy eurozóny a MMF.
6. srpna 2010 podala řecká vláda Radě a Komisi zprávu ohledně provádění těchto daňových opatření a také rozsáhlých strukturálních reforem. Vážený pan poslanec může nahlédnout do sdělení Komise Radě ze dne 19. srpna 2010, kde nalezne detailní a důkladné hodnocení opatření přijatých Řeckem v první polovině roku 2010 tak, aby byly v souladu s rozhodnutím Rady 2010/320/ES ze dne 10. května 2010.
Toto hodnocení dospělo k hlavnímu závěru, že plnění rozpočtu během první poloviny roku 2010 vykázalo kladný vývoj a deficit klesal rychleji, než bylo plánováno, převážně díky nižším výdajům, než se očekávalo. Mimoto kombinace opatření na výdajové i příjmové straně, o které rozhodla v rámci plánované fiskální korekce řecká vláda, počítala s důležitými sociálními a ekonomickými aspekty, obzvláště co se týče možných vzájemných doplnění vzhledem k balíčku strukturálních reforem a opatření ke zlepšení mikroekonomického prostředí a fungování veřejného sektoru.
Konstantinos Poupakis
(EL) Pane komisaři, rád bych Evropské komisi položil následující doplňující otázku: jako jedna ze stran memoranda, jaká doporučení zamýšlí pro Řecko, pokud vezmeme v úvahu, že současné vysoké daňové zatížení již vyústilo v zavření nebo přemístění podniků do jiných, daňově přijatelnějších sousedních zemí, zatímco klesá příliv investičního kapitálu, návratnost kapitálu a podnikání jako takové.
Nikolaos Chountis
(EL) Pane předsedající, pane komisaři, rád bych se vrátil k tématu, které ve své otázce vznesl můj vážený kolega. Díky politice rostoucího daňového zatížení, kterou vláda na základě memoranda uplatňuje, v Řecku prudce stoupla inflace; ta nyní přesahuje 6%, což je nejvyšší hodnota v Evropě. Pan Rehn v odpovědi na otázku souhlasil s tím, že vysoká inflace je důsledek růstu sazby DPH, jinými slovy, důsledek fiskální politiky.
Rád bych vám položil otázku, zda se Komise domnívá, že tato daňová opatření opravdu vedla ke spirálovité inflaci, která ničí konkurenceschopnost řecké ekonomiky, a jaká opatření navrhujete řecké vládě pro vyřešení tohoto problém.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Tyto otázky jsou si hodně podobné a já zde musím zdůraznit, že v případě Řecka jsme se museli vypořádat s obrovským deficitem. Všichni víme, že pokud se jedná o deficit, neexistují žádná zázračná řešení. Členské státy buď musí snížit výdaje, zvýšit daně, nebo obojí, aby konsolidovaly svou fiskální situaci. Přístup Komise k této problematice je zcela jasný: výběr opatření k nápravě deficitu závisí na členských státech. Řecko si vybralo kombinaci opatření jak na straně výdajů, tak na straně příjmů.
Komise nemůže diktovat členským státům, jaké konkrétní daně mají zvyšovat nebo snižovat. O těchto záležitostech členské státy rozhodují samy.
Řecký program zatím funguje dobře, a já se domnívám, že řecké orgány přijmou budoucnu všechna opatření, aby upevnily fiskální pozici Řecka.
Předmět: Podvody a únik celních poplatků v důsledku pašování cigaret
Zabývá se Komise skutečností, že se v současné době do zemí, jako je Irsko, pašuje z třetích zemí znepokojující množství nezákonných cigaret? V důsledku této skutečnosti EU přichází o příjmy z celních poplatků, které jsou důležitým zdrojem financí, neboť celní poplatky představují 15 % rozpočtu EU. Členské státy přicházejí také o příjmy ze spotřebních daní. Plánuje Komise nějaké kroky, aby členským státům umožnila zpřísnit kontroly na vnějších hranicích EU nebo aby je k tomuto opatření donutila v zájmu řešení otázky celních podvodů?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Co se týká kontrol na hranicích, celní kontroly musí udržovat v rovnováze ochranu celé řady finančních, bezpečnostních a zabezpečovacích zájmů EU se zájmy legitimních obchodních subjektů.
Z tohoto důvodu byl vyvinut rámec Společenství pro řízení rizik, který umožňuje, aby celní kontroly bezpečnosti a zabezpečení byly vykonávány na základě společných rizikových kritérií a norem.
V EU se každoročně kontroluje 1,5 milionů tun zboží přepravovaného po moři a 12 milionů tun zboží přepravovaného letecky. Podle čl. 209 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie jsou celní správy členských států odpovědné za uplatňování daných právních předpisů EU.
Z toho důvodu jsou odpovědné za organizaci celních kontrol na fyzických hranicích a jinde na základě technik rizikového řízení specifikovaných v celním kodexu EU.
Co se pašování cigaret týče, Komise aktivně pomáhá členským státům řešit mezinárodní pašování cigaret a ničit kriminální gangy, které jsou za tento obchod odpovědné.
Zejména Evropský úřad pro boj proti podvodům (OLAF) pomáhá orgánům vymáhajícím právo v celé Evropské unii s případy, které řeší, a koordinuje s členskými státy a třetími zeměmi důležitá šetření v oblasti cel a vyšetřování trestné činnosti.
Na základě ustanovení evropské vzájemné pomoci v celních záležitostech a řady dohod uzavřených mezi EU a třetími zeměmi organizuje úřad OLAF mezi členskými státy a třetími zeměmi společné celní operace zacílené na konkrétní problémy, jako byla například operace Matthew II, která se zaměřovala na pozemní dopravu na východních hranicích, nebo operace Sirocco, zaměřená na dopravu zámořských kontejnerů z Číny do Unie.
A konečně, úřad OLAF poskytuje finanční podporu členským státům v programu Hercule II speciálně zaměřeném na pašování cigaret, a to například na nákup rentgenového skenovacího zařízení pro použití na hraničních přechodech, a pomáhá při organizaci regionálních opatření.
Krom toho, v roce 2010 byly podepsány dohody o spolupráci se společnostmi British American Tobacco a Imperial Tobacco Limited, v roce 2004 se společností Philip Morris International a v roce 2007 s Japan Tobacco International. Tyto právně závazné dohody poskytují obsáhlou řadu opatření určených ke snížení výskytu výrobků těchto společností na černém trhu s tabákem.
Jim Higgins
Chtěl bych poděkovat panu komisaři za tuto velmi obsáhlou odpověď. Jak řekl, pašování tabáku představuje velice výnosný obchod, plný důmyslu. Výrobky jsou perfektně baleny, prezentovány a označeny.
Nedávno jsem se na Dublinském hradě setkal s ředitelkou celní správy v Irsku, a sdělila mi, že jedna z pěti cigaret, to je 20% cigaret vykouřených v malé zemi jako je Irsko, se ve skutečnosti dováží přes Čínu, a že po analýze zabavených cigaret bylo zjištěno, že obsahují směs tabáku a psích výkalů. Opravdu musíme naše nařízení zpřísnit.
Spolupráci na mezinárodní úrovni vítám, ale stále máme před sebou velkou spoustu práce. V podstatě se domnívám, že úřad OLAF, jako agentura pro boj proti podvodům Evropské unie, potřebuje zvýšený přísun prostředků.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Pokusím se být velmi stručný. Odpověď v tomto případě zřejmě není nutná, ale chtěl bych vyjádřit, že chápu vaše znepokojení.
Příští měsíc pojedu do Číny, a, kromě jiných témat týkajících se cla, budu hovořit i o pašování cigaret. V tomto ohledu ve spolupráci s čínskými orgány zavádíme řadu opatření. Jak jste správně podotkl, je pravda, že Čína je stále hlavním zdrojem padělaných cigaret, a pokud chceme tento problém vyřešit, musíme s ní úzce spolupracovat. Musím zdůraznit, že čínské orgány jsou na tuto spolupráci připraveny.
Předmět: Společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob
Může Komise sdělit, jaké má v současné době návrhy v souvislosti s přijetím společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob, uvést navrhovaný harmonogram a nastínit své důvody pro uskutečňování této politiky?
Předmět: Sazba daně z příjmu právnických osob v Irsku
Mezinárodní sdělovací prostředky o této záležitosti v současné chvíli značně spekulují. Z hlediska situace na mezinárodních trzích v období krize by proto bylo žádoucí vyjasnit, že Komise tento klíčový prvek irského hospodářského modelu žádným svým návrhem nikterak neovlivní.
Může Komise jednoznačně a definitivně potvrdit, že EU nenavrhne žádná opatření, která by ovlivnila sazbu daně z příjmu právnických osob uplatňovanou v Irsku?
Předmět: Společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob
Může Komise potvrdit, že tato navrhovaná iniciativa nebude mít dopad na schopnost členských států stanovit vlastní sazby daní z příjmů právnických osob?
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Máte na mysli tyto tři otázky o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob?
Komise neplánuje předložit návrhy k sazbě daně z příjmů právnických osob. Různé sazby umožňují, aby byla na vnitřním trhu zachována určitá míra daňové konkurence. Spravedlivá daňová konkurence založená na sazbách navíc poskytuje větší transparentnost a členským státům umožňuje, aby při stanovování svých daňových sazeb zohledňovaly jak konkurenceschopnost svého trhu, tak rozpočtové potřeby.
V souvislosti s otázkou základů daně z příjmů právnických osob Komise naopak po nějakou dobu pracovala na návrhu společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob. Tato iniciativa je obsažena v pracovním programu Komise na rok 2011 jako strategická iniciativa s cílem povzbudit potenciál jednotného trhu k růstu. Uvádí se rovněž jako klíčový návrh v rámci Aktu o jednotném trhu, který byl přijat dne 27. října 2010.
V současnosti má Komise v plánu přijmout návrh do konce prvního čtvrtletí roku 2011. Společný konsolidovaný základ daně z příjmů právnických osob je společným systémem pravidel pro výpočet základu daně společností; nemá žádný vliv na sazby daně. Členské státy budou nadále rozhodovat o svých sazbách daně z příjmů právnických osob. Komise se domnívá, že pokrok v oblasti společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob je vhodným řešením, jak se komplexně vypořádat s přeshraničními fiskálními překážkami, které brání v růstu.
Existence 27 velmi různorodých systémů zdanění právnických osob v EU v současnosti znamená, že společnosti čelí významným daňovým překážkám a administrativní zátěži, které je odrazují od jejich činností na jednotném trhu nebo jim dokonce v těchto činnostech brání a nepříznivě ovlivňují jejich konkurenceschopnost, zejména v případě malých a středních podniků. V takovémto vysoce roztříštěném prostředí vznikají značná narušení trhu a překážky a vznikají značné náklady na uvedení do souladu s předpisy.
Marian Harkin
Ráda bych panu komisaři poděkovala za jeho odpověď. Dokonale rozumím tomu, co říká o rozdílech mezi sazbami daně a základy daně, ale jednou z otázek, která vyvstává pro společnosti - pokud jde zejména o přímé zahraniční investice přicházející do Evropy - je schopnost těchto společností předem s jistotou vědět, jaké budou daňové důsledky určité transakce. Pokud je součástí takového výpočtu prodej podle místa určení, které nelze určit předem, pro tyto společnosti zde existuje skutečná nejistota. Myslím, že to působí jako odrazující prostředek pro přímé zahraniční investice. Mám mnoho dalších otázek, ale vím, že máme málo času, takže pokud pan komisař může zodpovědět tuto otázku, budu spokojená.
Pat the Cope Gallagher
Rád bych poděkoval panu komisaři za jeho vyčerpávající odpověď, avšak rád bych ho rovněž požádal, zda může uznat, že Lisabonská smlouva zahrnuje podrobný protokol s ohledem na zdanění a právo členských států vetovat návrhy z oblasti daní.
Algirdas Šemeta
člen Komise. - Můžeme nesouhlasit s určitými principy zdanění, které je vždy poněkud citlivou záležitostí. Největší podpora společného konsolidovaného základu daně z příjmů právnických osob přichází od podniků; máme o tom jasné důkazy. Chápu to, protože obchodovat s 27 různými členskými státy s 27 různými systémy zdanění právnických osob je pro ně skutečně náročné.
Co se týče přímých zahraničních investic, pokud se máme shodnout na tomto návrhu, musíme tak učinit jednomyslně. Pokud se dokážeme shodnout, usnadní to přímé zahraniční investice, protože zahraniční investoři, kteří chtějí investovat nikoli v jednom členském státě, ale v několika, se budou moci zabývat pouze jedním systémem zdanění právnických osob namísto několika takových systémů, a to je pro zahraniční investory velkou výhodou. Během dvoustranných diskusí s případnými investory tito investoři skutečně zdůrazňují, že 27 systémů zdanění právnických osob je překážkou v usnadnění přímých zahraničních investic.
Na závěr, když hovoříme o společném konsolidovaném základu daně z příjmů právnických osob, nehovoříme o sazbách daně. Je jasné, že to nemá nic společného se svrchovaností členských států při rozhodování o daňových otázkách, protože i v rámci situace, kdy by se využíval společný konsolidovaných základ daně z příjmů právnických osob, budou moci rozhodovat o sazbách daně z příjmů právnických osob podle svých potřeb, svých sociálních systémů, veřejných služeb atd. Tento návrh tedy neomezuje svrchovanost členských států v daňových otázkách.
Předsedající
Otázky, které nebyly pro nedostatek času zodpovězeny, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Doba vyhrazená pro otázky skončila.
(Zasedání bylo přerušeno v 20:35 a pokračovalo v 21:00)
