Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 4 sätestatud kodanikualgatuse arendamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine punkt on nõukogu ja komitee seisukoht Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 4 sätestatud kodanikualgatuse arendamise kohta.
Lubage mul öelda soojad tervitussõnad minu regioonist, Castilla-La Manchast pärit Hispaania reporteritele, kes käisid ajakirjanikeloožis ning külastavad praegu ELi institutsioone.
Diego López Garrido
Austatud juhataja! Ma olen Euroopa Parlamendile tänulik algatuse eest korraldada praegune arutelu. Mulle näib see arutelu üks kõige tähtsamatest ja demokraatlikust seisukohast kõige asjakohasematest aspektidest Euroopa Liidu ja euroopluse arendamiseks Euroopa Liidu kodanike seas. See on seotud väga olulise teemaga, millega algab uus etapp Euroopa Liidus - nagu te loomulikult teate, on see seotud kodanikualgatusega. Teisisõnu, miljoni Euroopa kodaniku, nii meeste kui naiste, kes kõik on pärit eri liikmesriikidest, võimalusega kirjutada alla õigusloomega seotud algatusele.
Õigusloomega seotud algatus, mis on arusaadaval kombel adresseeritud komisjonile ja temale ka ette kantud, sest komisjon on õigusloomega seotud algatuste valdkonnas pädev ELi organ.
Kodanikualgatus on nõukogu eesistujariigi jaoks väga selge prioriteet. Väga selge. See on meile esmatähtis, sest oleme veendunud, et algatus on prioriteetne ka Euroopale. Kui Euroopa Liidu nõukogu juhatab riik, siis usume, et see riik ei tohiks rakendada omi prioriteete ja eesmärke lihtsalt seetõttu, et ta on eesistujariik, vaid ta peab minema kaugemale ja ta peab olema suuteline esindama Euroopa eesmärke.
Kodanikualgatus, koos võimalusega, mille see annab kodanikele - ligikaudu 500 miljonile Euroopa kodanikule -, on Euroopa jaoks oluline eesmärk ning see on eesistujariik Hispaania üks prioriteetidest, mitte sellepärast, et see on Hispaania prioriteet, vaid et see on Euroopa prioriteet.
Kodanikud loodavad, et Lissaboni leping rakendatakse võimalikult kiiresti pärast kaheksat aastat, mis läksid kaotsi institutsiooniliste ebamäärasuste tõttu.
Peame kaotatud aja tasa tegema ning oluline on vastata kodanikele, sest nemad soovivad osalust. Teisisõnu peame vähehaaval vähendama tasakaalukeskme ümberpaigutamise mõju kahe Euroopa vahel: ühe Euroopa vahel, mis loodi 20. sajandil pigem suunaga ülalt alla - kuigi on demokraatlik Euroopa -, ja teise Euroopa vahel, mis on loodud suunaga alt üles.
Seetõttu oleme seisukohal, et kodanikualgatus peab hakkama toimima võimalikult kiiresti, sest see annab tunnistust liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Euroopa institutsioonide poliitilisest tahtest anda rahvale hääl ning võimaldada neil osaleda Euroopa Liidu elus.
Samuti takistab see midagi, mis kahjuks toimub samuti Euroopa Liidus: asjaolu, et poliitiline arutelu toimub suuremalt jaolt riiklikul tasandil, on nii-öelda loomupärane. Siin Brüsselis või Euroopa Parlamendis toimub Euroopa arutelu, kuid kõigis liikmesriikides domineerib riikliku tasandi arutelu.
Kodanikualgatus on ülioluline vahend, mille abil päästa kodanikuühiskonnas valla tõeline Euroopa arutelu. Kodanike algatused eri riikides lükkavad käima Euroopa ja mitte ainult riikliku tasandi arutelu kõigis riikides.
Seetõttu, austatud juhataja, peame kodanikualgatust prioriteetseks. Niipea kui komisjon esitab määruse eelnõu - me sooviksime tänada komisjoni ja eriti president Barrosot ja asepresident Šefčovičit selle eest, et nad seadsid selle küsimuse komisjoni tööprogrammis esmatähtsale kohale; samuti oleme tänulikud selle eest, et see juhtub varsti ja väga kiiresti ning et Maroš Šefčovič räägib meile sellest kohe ise -, peab meil olema tekst, mis võimaldab meil koos nõukogu ja Euroopa Parlamendiga anda hoog sisse sellele, mida Euroopa kodanikud kahtlemata loodavad, ja me peame seda tegema enne kuue kuu möödumist.
Peame töötama erinevate omavahel seotud aspektidega, millest mõned on tehnilisemad, teised jällegi poliitilisemad, ent me peame julgustama selle toimumist.
See on põhjus, miks alates välisministrite mitteametlikust kohtumisest La Granja de San Ildefonsos, mida Maroš Šefčovič ja Cecilia Malmström - kes on jätkuvalt ametis, sest uus komisjon ei ole veel tööle asunud - kindlasti mäletavad, kuni esimese kohtumiseni, mille korraldasime koos komisjoniga Madridis, kui tööle asus uus volinike kolleegium, ja kuni tänase pärastlõunani siin parlamendis oleme olnud elevil selle algatuse tagant utsitamise pärast. Ma palun, et nemad - see on sõnum, mille soovin, et nemad edastaksid teile ise, lugupeetud parlamendiliikmed - näitaksid üles suurt huvi selle algatuse vastu.
Ma tean, et nad teevad seda. Lisaks palun neid, et nad kiirendaksid nõukogus, komisjonis ja parlamendis toimuvate arutelude kaudu seda, mis on minu arvates üsna lihtsalt seotud üksmeelse seisukohaga, selle kõige erinevamates aspektides, komisjoni kohta, kus ma osalesin, näiteks institutsiooniliste küsimuste komisjon. Olen seetõttu seisukohal, et saame seda ellu viia, kuna see on üks nendest aspektidest, mis on seotud Euroopa Liidus alanud uue etapiga, mis on üldsuse jaoks ehk kõige põnevam.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Sooviksin kogu südamest tänada Euroopa Parlamenti selle eest, et ta võttis selle väga olulise teema päevakorda. Sooviksin isiklikult tänada oma sõpra Diego López Garridot ja eesistujariik Hispaaniat selle eest, et nad on hoidnud seda teemat Hispaania eesistumise tegevuskavas esmatähtsal kohal, sest ma olen veendunud, et tulevane vahend muudab tõepoolest seda viisi, kuidas Euroopa Liidus poliitikat tehakse.
Kuni praeguseni oli Euroopa rajatud esindusdemokraatiale. Ma arvan, et see oli väga hästi kajastatud ka Lissaboni lepingus. Nüüd on selge, et Euroopa Parlamendi pädevused on palju tugevamad, ja me kaasame riikide parlamente Euroopa õigusloome protsessi suuremal määral. Ja me peame seda täiendama sellega, et kaasame kodanikke veelgi enam sellesse protsessi osalusdemokraatia vahendi kaudu.
Mõni aeg tagasi toimus arutelu selle üle, kas üks välistab teise ja kas see on mäng, mille tulemus on null. Mina nii ei arva, sest pean mõlemat elementi, nii esindus- kui ka osalusdemokraatiat, üksteist toetavaks ning mõlemad demokraatiad aitavad luua Euroopa tõelist poliitilist ja avalikku ruumi.
Samuti olen veendunud, et selle vahendi kaudu rõhutame veelgi tugevamini Euroopa kodakondsuse tähtsust eurooplaste jaoks. Nagu Diego juba ütles, olen ma samuti veendunud, et see toob endaga kaasa tugevamad ja paremad piiriülesed ja üleeuroopalised arutelud Euroopas, mis toimuvad rohkem Euroopaga kui ainult riigisiseste küsimustega seotud teemadel, mida me näeme väga sageli meie liikmesriikide pealinnades.
Komisjon oli ja on väga tänulik selle töö eest, mida Euroopa Parlament on Euroopa kodanikualgatuse nimel juba teinud. Meie jaoks oli resolutsioon, mille te võtsite vastu möödunud aasta 7. mail, väga oluline poliitiline suunis ning väga oluline näitaja, kuidas peaksime seda algatust ette valmistama.
Nagu te ehk teate, soovib komisjon nõnda oluliste õigusaktide ettevalmistamisel nagu see siin kaasata Euroopa üldsust arutelusse nii laialdaselt, kui see on vähegi võimalik. Seetõttu korraldasime sel teemal avaliku arutelu ja tuginesime seejuures möödunud aasta detsembris vastu võetud rohelisele raamatule.
Ma pean ütlema, et saadud vastused üllatasid meid väga positiivselt. Saime enam kui 300 vastust väga erinevatest allikatest: kodanikelt, organsatsioonidelt, ametiasutustelt ja mõne isegi riikide parlamentidelt.
Me hindasime saadud vastuseid ja konsulteerimine lõppes avaliku aruteluga Brüsselis, millest võttis osa rohkem kui 150 sidusrühma, sealhulgas Euroopa Parlamendi esindajad.
Kui ma peaksin sellest arutelust kokkuvõtte tegema, siis ütleksin, et komisjonile laekus väga palju uuenduslikke, huvitavaid ja positiivseid ettepanekuid. Peamised järeldused, mille me nende põhjal teeme, on järgmised: kodanikud on vägagi huvitatud sellise algatuse loomisest võimalikult kiiresti; nad soovivad seda teha võimalikult kasutajasõbralikult; nad soovivad, et see oleks lihtne, vahetu, arusaadav ja ennekõike kättesaadav.
Ning, küllap nõustute, et need on väga selged ja olulised parameetrid õigusakti ettevalmistamiseks kirjeldatud viisil, sest ainult need parameetrid tagavad, et kodanikud kasutavad seda vahendit paremaks suhtluseks komisjoni ja Euroopa institutsioonidega.
Komisjon viimistleb praegu oma ettepanekut ja teeb selleks järeldusi konsulteerimiste tulemustest ja samuti Euroopa Parlamendi ettepanekutest. Ma loodan, et kolleegium võtab ettepanekud, millega me praegu töötame, vastu 31. märtsil. Samuti võin teile öelda, et see tõenäoliselt ei oleks võimalik, kui eesistujariik Hispaania ei oleks olnud nõnda ulatuslikult kaasatud. On väga selge, et tuleb austada eesistujariigi prioriteete, ning ma tean, et Hispaania on võtnud endale südameasjaks, et see algatus edeneks tema eesistumise ajal.
Seega loodan kogu südamest, et tänu eesistujariigi, nõukogu ja Euroopa Parlamendi konstruktiivsele tegutsemisele hakkab uus ja väga oluline õigusakt kehtima juba enne Lissaboni lepingu jõustumise esimest aastapäeva.
Íñigo Méndez de Vigo
Austatud juhataja! See oli siinsamas parlamendis peaaegu seitse aastat tagasi Euroopa konvendi lõpus, kui meil, Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide liikmetel, õnnestus esitada ettepanek, mille presiidium heaks kiitis. Mul oli au viia see presiidiumisse ja me kiitsime selle heaks. Lisaks soovin siinkohal meenutada Alain Lamassoure'i ja Jürgen Mayerit, sest nemad olid need, kes koostasid ettepaneku kodanikualgatuse kohta ehk rahva algatuse kohta, mis on praegu hõlmatud asutamislepingutega.
Rahvaalgatus on osalusdemokraatia - Maroš Šefčovič selgitas seda väga hästi - ja Euroopa demokraatia hea näide, sest selles algatuses hõlmatud teemad peavad olema Euroopa, mitte kohalikud teemad. Seega kodanike osalus ja Euroopa tasandi küsimused.
Maroš Šefčovič, kes seda ettepanekut ette valmistab, ei öelnud meile, mida see sisaldab. Ta jättis meid vesiste suudega. Lugupeetud Maroš Šefčovič! Oma fraktsiooni nimel palun, et see sisaldaks vähemalt kolme ideed.
Esiteks peaks see olema selge ja lihtne. Teisisõnu: ärgem laskem meil teha asju keeruliseks. See peab olema inimestele kättesaadav, et nad saaksid osaleda, olemata selleks käinud ülikoolis.
Teiseks peab see kandma hoolt koostöö eest Euroopa asutuste ja riikide asutuste vahel, sest minu arvates peavad riikide asutused mängima olulist rolli allkirjade kogumises.
Kolmandaks peame komisjoni ja Euroopa Parlamendi abil selgitama, kuidas saab seda algatust kasutada pettumuste vältimiseks. Toon teile näite selle kohta, mida nägin Internetis. Veebis on käivitatud petitsioon, kus kodanikualgatust kasutatakse selleks, et Euroopa Parlamendil oleks ainult üks asukoht.
Tegelikult on see võimatu ning me peame seda juba alguses ütlema. See nõuab aluslepingute läbivaatamist ja seda ei saa teha kodanikualgatuse raames.
Seetõttu on vaja teha palju kasvatustööd, kallid kolleegid komisjonist ja Euroopa Parlamendist, algatuses, mille Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) fraktsioon kiidab heaks ja loodab, et see aitab süvendada Euroopa Liitu kuulumise tunnet ja üldsuse osalemist Euroopa tegemistes.
Ramón Jáuregui Atondo
Austatud juhataja, lugupeetud Maroš Šefčovič! Mul oli väga hea meel kuulda, et komisjonil on kavas määruse eelnõu kiita heaks juba järgmisel nädalal, 31. märtsil. Ma arvan, et see on suurepärane uudis. Ma olen seisukohal, et on asjakohane ja õige õnnitleda komisjoni, Maroš Šefčoviči ja eesistujariik Hispaaniat selle taganttõuke eest, mille nad on andnud sellele algatusele ning selle eest, et nad nõustusid esitama parlamendile selle väga olulise ettepaneku.
See on väga oluline esiteks seetõttu, kuna ma usun, et see tugevdab parlamendi seaduslikkust. Seda seetõttu, et võimaldab üldsusel pääseda parlamendile vahetult juurde, mitte fraktsioonide kaudu, vaid viisil, mis annab meile kõigile otsese juurdepääsu ei millegi rohkema ega vähemaga kui seaduseelnõuga.
See on üldsuse vahetu juurdepääs, mis õiglaselt tugevdab parlamendi legitiimsust. See tugevdab kodakondsuse mõistet, mis on Euroopa projekti alustala. Maastrichtist kuni selle koosolekusaalini on kodanik see, kes on Euroopa projektis kesksel kohal ning kellest saab siin üks olulisemaid osalisi.
Kolmandaks ütleksin, et see on midagi, mis annab tohutult julgust juurde institutsioonide ja kodanike vahelistele sidemetele, millelegi, mida me alati nõuame, kuid kunagi ei saavuta. See on inimeste võimalus pääseda parlamendile lähemale ja saada teada, kuidas parlament saab olla kasulik. See on ka põhjus, mis ajendab mind andma soovitusi, mis on üsna suurel määral kooskõlas Iñigo Méndez de Vigo soovitustega.
Ma arvan, et oluline on koostada tekst, mis on esmajoones tõeliselt paindlik. Teisisõnu peab see võimaldama õiguse kasutamist ja seda paljude inimeste jaoks, sest peame täpsustama riikide arvu, protsendimäärad ja allkirjade süsteemi. Palun, olgem paindlikud! Tehkem sellele algatusele juurdepääs lihtsaks, kuid muutkem see samuti selgeks ja ärgem valmistagem pettumust.
Enne seda peab komisjon korraldama olulise menetluse ja ütlema, kas algatuse projekti saadab edu või mitte ning kas seda on võimalik ellu viia või mitte. Enne allkirjade kogumist peame ütlema "jah” või "ei”, et mitte valmistada pettumust selle projekti selguse ja paindlikkuse osas, kallid kolleegid, ja loomulikult selle osas, et see saab olema hästi tehtud.
Anneli Jäätteenmäki
fraktsiooni ALDE nimel. - (FI) Euroopa kodanikualgatus on oluline, sest see on üks nendest haruldastest uuendustest, mis on kehtestatud Lissaboni lepinguga ja mis tegelikkuses suurendab üldsuse võimalusi anda omapoolne panus. Ilmselt on see kõigest väike samm edasi ning miljonite allkirjade kogumine saab olema üsna suur töö, isegi siis, kui saame üksnes teha ettepaneku, et komisjon peaks midagi tegema. Komisjon otsustab seejärel omaenese tarkuses, kas teeb seda või mitte.
Kui kodanikualgatuse projekti saadab edu, ja ma loodan, et see saab nii olema, siis on üsna tõenäoline, et hiljem on meil võimalik liikuda veelgi rohkem otsese mõju avaldamise suunas. Seetõttu on väga oluline, et nüüd, mil me loome kodanikualgatuse raamistikku, oleks see raamistik määratletud selliselt, et seda saab lihtsalt rakendada ning et see oleks selge ja arusaadav. Me ei tohiks anda põhjust ekslikele lootustele või väärarusaamadele.
Arutatud on vastavuse edendamise menetluse üle. Ma olen seisukohal, et seda peaks kaaluma väga hoolikalt. Sellel võivad olla head aspektid, kuid ma ei tea, kas on õige kärpida algatusi just selles etapis. Lubagem kodanikel öelda, mida nemad arvavad.
Minu arvates on oluline, et erinevate liikmesriikide künnis ehk siis kaasatud riikide arv ei oleks liiga suur: veerand on piisav veeńdumaks, et algatus on arenenud ja lasta välja paista nii, et seda arendatakse edasi. Peame tagama, et määrus ei loo asjatuid takistusi kodanikualgatuse rakendamisele, vaid muudab selle hoopis selgeks ja lihtsaks. Lootkem siis, et algatusi saab olema terve hulk ja komisjon arendab neid edasi.
Gerald Häfner
Austatud juhataja, lugupeetud Diego López Garrido, austatud volinik Šefčovič ja kallid kolleegid! Ma olen veendunud, et praegu on Euroopa jaoks avanenud suur võimalus - meie ühise Euroopa jaoks, mis on saanud alguse riikidevahelistest lepingutest, st tegelikult välispoliitika klassikalistest vahenditest, mille puhul kodanikud olid suuremal või vähemal määral pealtvaataja rollis - muutuda järjest enam kodanike Euroopaks.
Täna arutame siin selle üle, et see on esimene vahend, mis võimaldab kodanikel osaleda vahetult Euroopa tasandil. Ma usun, et kõigile on selge, milliseid võimalusi see pakub Euroopale vajaliku Euroopa üldsuse, Euroopa demose loomiseks ja järk-järguliseks arendamiseks, sest jätkuvalt peame Prantsusmaal, Itaalias, Portugalis, Saksamaal jne arutelusid suuremal või vähemal määral eraldi. Mis kodanikesse puutub, siis meil praktiliselt ei olegi üleeuroopalisi arutelusid. Sellist tüüpi Euroopa kodanikualgatus võib aidata selliseid arutelusid tekitada ning see võib aidata teataval määral kaotada eurooplastes tunnet, et Brüssel on kaugel ja et neil, kodanikel, ei ole õigust Brüsselis midagi öelda. Me loome siin esimese vahendi, mis annab kodanikele õiguse öelda Brüsselis sõna sekka. Ent selle puhul on määrav, kuidas me seda teeme. Ma soovin väga selgelt juhtida tähelepanu sellele, et veel ei ole otsustatud, kas seda saadab lõpuks edu või pettumus. See sõltub sellest, kuidas me seda teeme.
Ma saan väga hästi aru, lugupeetud volinik Šefčovič, et teil ei ole meile täna võimalik tutvustada üksikasju, sest ma tean, et te ei ole veel lõplikku otsust vastu võtnud. Aga meil on võimalus panna siinkohal lühidalt kirja paar punkti. Seetõttu sooviksin eriti rõhutada ühte neist.
Minu jaoks suureneb või väheneb asja edukus vastavalt sellele, kas komisjoni ettepanek või vähemalt see, mille me siin lõpuks õigusloomega seotud ettepanekuna vastu võtame, sisaldab ainult takistusi ja sätteid, mida kodanikud peavad järgima, või ka sätteid selle kohta, et komisjon peab tegema tõsist tööd reaalsuseks saanud kodanikualgatusega, sest minu arvates valmistaks erakordselt suurt pettumust see, kui miljonid kodanikud kirjutaksid algatusele alla ning lõpuks see lihtsalt kaoks, vaikselt ja tseremoonitsemata, prügikasti. Vastuvõetavuse kontrollimiseks vajame kolme etappi. Esiteks ametlik etapp: kas on kogutud kõik vajalikud allkirjad? Teiseks õiguslik tasand: kas asi on Euroopa Liidu pädevusvaldkonnas, kas see ei riku kehtivat õigust? Ja seejärel peame kontrollima sisu ning sellega seoses olema seisukohal, et sellele eksamile on kutsutud kodanikud, et toimub kuulamine, et neid väärtustatakse ja nende murede üle arutatakse ning et nad ei saa lihtsalt niisama mingit kirja kõrgemalt poolt. Seda siis õhutuseks.
Lühidalt teisest õhutusest: üks kolmandik või üheksa liikmesriiki näib mulle ja üldse siinsele parlamendile liiga suur arv. Parlament on kuulutanud, et pooldab neljandikku ning seda arvu tuleb vaadelda koos teise takistusega, nimelt liikmesriikide sisese takistusega. Ma olen omavahelistes kõnelustes teinud ettepaneku, et seda tuleks liigitada liikmesriikide suuruse järgi, sest on suur vahe, kas osalejaks on suur või väike riik ning ma näen valmisolekut selle ettepaneku esitamiseks.
Ajalise piirangu tõttu ei saa ma teisi punkte lähemalt käsitleda. Ma loodan, et suudame koos selle esimese riikidevahelise demokraatia vahendi ellu viia.
Syed Kamall
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ma arvan, et paljud meist peaksid tundma heameelt mis tahes algatuse üle, mis võtab ära võimu Euroopa Liidult ja teistelt poliitilistelt valitsustelt ning toob selle kodanikele lähemale.
Ühest küljest sooviksin paluda suuremat paindlikkust. Miks peaksime eelnevalt kindlaks määrama teemad, mille puhul kodanikud võivad algatuse esitada? Kui nad soovivad tõstatada mingit küsimust, siis laskem meid pidada vastutavaks ja laskem meil öelda välja, mida me arvame. Kui see näiteks on seotud kohaga, kus parlament asub, siis me peaksime vastama. Miks peaksime seda küsimust vältima? Tegelegem sellega, mida kodanikud meilt paluvad.
On üks punkt, mida sooviksin selgitada ning selleks on läbipaistvus. Mis tahes üksikisikul või kodanike rühmal on keeruline koguda omapäi vajalikul hulgal allkirju. Seetõttu võite näha arvukalt organisatsioone, mis tegelevad nende allkirjade kogumisega. Nende rahastamine peaks olema läbipaistev, nii et ei tekiks olukorda, kus organisatsioonid kasutavad asjaolusid lihtsalt ära selleks, et nõuda rohkem rahalisi vahendeid algatuste jaoks, millesse nad usuvad. Laskem sel olla tõeline kodanike, mitte kodanikuühiskonna organisatsioonide ega vabaühenduste algatus.
Søren Bo Søndergaard
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DA) Austatud juhataja! Meie kodanikud suhtuvad Euroopa Liidu laienemisse umbusklikult. Valijate väike protsent ELi valimistel kõneleb selget keelt. Kui Euroopa kodanikualgatust tõlgendada nii, et ainult vähesed saavad sellest kasu, siis muudab see olukorra üksnes halvemaks. Meie fraktsioon nõuab seetõttu, et need eeskirjad ei tohiks olla liiga ranged. Näiteks võivad teemad olla Euroopa jaoks tervikuna jätkuvalt olulised, isegi kui esimesed miljon allkirja on pärit ainult mõnest üksikust riigist. Euroopa Parlamendina on meil siiski võimalik teha midagi, et võtta kodanikualgatusi tõsiselt. Me võime Euroopa Parlamendis võtta vastu otsuse, et iga kord kui mingi kodanikualgatus heaks kiidetakse, korraldame parlamendis arutelu - arutelu, mis võib viia seisukohavõtuni kõnealuse algatuse kohta. Sel moel suhtume tõsiselt kodanike soovidesse ning ma loodan, et fraktsioonid suudavad omavahel koostööd teha selles valdkonnas millegi vastuvõtmise korral, näiteks kodukorra muutmise näol.
Frank Vanhecke
(NL) Austatud juhataja! Ma olen kuulanud kõike, millest siin seni on räägitud, kaine mõistusega ent siiski suure skepsisega. Lõppude lõpuks õpetas meie oma kogemus, mille saime rahvahääletustelt Hollandis, Prantsusmaal ja lõpuks ka Iirimaal, meile seda, kuidas eurobürokraatia reageerib rahva soovidele ja selle soovi väljendamisele. Mis see Euroopa kodanikualgatus siis tegelikult on? Tegelikult on see üksnes ajutist leevendust pakkuv vahend, pettus, mille eesmärk on teha ettepanek väiksel arvul kodanike kaasamise kohta Lissaboni lepingusse, ilma et see kaasatus jõuaks tegeliku otsustusprotsessini. See nähtub tõepoolest kõigest, mida oleme seni õppinud: keerulised menetlused, teemade piiramine ning kui üldse midagi lõpuks peaks tekkima, siis tuleb seda kaaluda ning ennekõike otsustada selle üle sama moodi eurobürokraatlikult ja pigem ebademokraatlikult kui varem. See, mida me Euroopas vajame, on siduvad rahvahääletused, näiteks Türgi ühinemise teemal. See on vajalik demokraatia ennistamiseks, kuid kahjuks on Euroopa kodanikualgatus pelgalt selle väiksemahuline naljanumber.
Carlo Casini
(IT) Austatud juhataja ja kallid kolleegid! Mul on hea meel Diego López Garrido ja Maroš Ševčoviči seisukohavõttude üle.
Uues Lissaboni lepingus nõutakse meilt kiirelt süstemaatilise kursi võtmist meetmete osas, et edendada kodanikualgatust, mis on testament Euroopa kodanike eksistentsile. Tõepoolest on see teada-tuntud fakt, et üks kõige karmimaid kriitikanooli Euroopa Liidu pihta on see, et EL ei ole täiesti demokraatlik struktuur. Lissaboni leping on püüdnud vähendada demokraatia puudujääki mitmel moel, sealhulgas sätestades, et õigusloomega seotud algatuse kohta võib esitada ettepaneku vähemalt miljon Euroopa kodanikku.
See uus vahend peab selleks, et olla tõsiseltvõetav tööriist, pakkuma teatava tähtsusega õigusmõju. Kahtlemata ei saa see olla võrdväärne eelnevalt olemas olnud petitsioonidega, millele on alla kirjutanud paljud eraisikud - tuleb teha selget vahet - ning seetõttu tuleb seda reguleerida viisil, mis takistab selle väärkasutust ja võimaldab endiselt laialdast arutelu, näiteks teadliku ja kontrollitava üldise nõusoleku väljendamist.
Algatuse kõige olulisem aspekt, mis on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 11, on siiski sümboolse tähendusega: demokraatia puudujäägiga tegeletakse nii rahvaesindajate otsustusõiguse kui ka Euroopa kodanike enda olemasolu kaudu, mis ei ole pelgalt üksikute riikide kodanike matemaatiline summa.
Seetõttu oleme eeskirjade osas seisukohal, et on kaks aspekti, mida mina pean eriti oluliseks: esimene on seotud teemavaldkonnaga, mis peab - nagu keegi juba ütles - olema Euroopa küsimus; teine on minimaalsel arvul allkirja andjate jaotumine suurel hulgal liikmesriikide vahel, moodustades piisava protsendimäära iga riigi valijate osakaalu arvesse võttes.
Ma loodan, et uued eeskirjad aitavad Prantsusmaa, Itaalia, Saksamaa, Hispaania ja teiste riikide kodanikel tunda, et nad on ennekõike Euroopa kodanikud.
Zita Gurmai
Austatud juhataja! Euroopa kodanikualgatus on Lissaboni lepingu üks suurtest uuendustest, mille eesmärk on suurendada otsedemokraatiat Euroopa Liidus. Seda uut tööriista tuleb nõuetekohaselt kasutada seeläbi, et rakendame selle täielikult töösse. Lisaks tuleb veenduda selle usaldusväärsuses.
Sellega seoses tuleb käsitleda tõsiseid nõudmisi. Lubage mul lühidalt mainida kahte, võttes arvesse asjaolu, et neid on veel. Kogutud allkirju tuleb nõuetekohaselt kontrollida. See on väga oluline küsimus, mis võib põhjustada tõsiseid probleeme, sest asjaomane õigus erineb meie liikmesriikide omast. Peame leidma optimaalse lahenduse - asjakohase tasakaalu eri eeskirjade ja ühiste nõuete vahel.
Teine teema on algatuse vastuvõetavus. Taas kord tuleb uurida kõiki aspekte hoolikalt, et leida parim lahendus. Kas tuleks avaliku arutelu teemat piirata Euroopa Liidu väärtuste kaitseks või peaks ülekaalus olema sõnavabadus? Kas need on teineteist kaasavad põhimõtted?
Mul on heameel ja ma olen väga tänulik asepresident Šefčovičile ja eesistujariik Hispaaniale nende progressiivse töö eest. Mul on heameel selle üle, et sidusrühmadel oli veebruaris võimalus arutada suurt osa neid küsimusi, mis tuleb lahendada selleks, et kodanikualgatus toimiks.
Ma tõepoolest sooviksin teada kohtumise tulemust. Kuidas kavatseb komisjon käsitleda algatuse ehtsuse tõendamise ja lubatavuse küsimust ja millises etapis ta seda teha kavatseb? Loomulikult, kui valmistame Euroopa Parlamendis ette raporti, peame saama aru, millise käsitusega hakkame tegelema. Ma olen kindlalt veendunud, et me oleme siin selleks, et esindada Euroopa kodanikke ning meile peab olema selge, et oleme suutelised saatma välja väga tugeva sõnumi meile kõigile.
Ma olen kindlalt veendunud, et eesistujariik Hispaania teeb suurepärast tööd kolmikus Belgia ja Ungariga, minu heade kolleegidega. Seetõttu suur tänu teile veelkord, austatud asepresident! Olete teinud suurepärast tööd. Jätkakem.
Diana Wallis
Austatud juhataja! See on tohutu potentsiaaliga vahend ning see võib anda Euroopale olulise demokraatliku signaali.
Kui mõtlen oma kodumaale, siis selleks, et liikuda Ühendkuningriigis õigusloomega seotud algatusega järgmisele tasandile, on vaja leida parlamendiliige, kes peab olema piisavalt õnneliku käega, et võita aastane hääletussedel või loterii ning seejärel on tõenäoline, et võimul olev valitsus takistab hääletusettepanekut.
Seega olen seisukohal, et anname Euroopa kodanike kätesse midagi väga olulist ja väga põnevat. Olen selle üle uhke, kuid see peab olema kasutajasõbralik, ligipääsetav ja usutav ning see tähendab, et peame olema mõõdukalt ranged selle osas, et see peab olema ELi pädevuses ning austama inimõiguseid juba alguses.
Me peame suutma ning soovima toetada organiseerijaid, kes tahavad vastata tehnilistele nõuetele. Kõige olulisem on aga see, et parlamendiliikmed peavad olema valmis tegutsema koos algatuse initsiaatoritega. See ei kompromiteeri meie õigusi. See on midagi, milles saame kodanikega ühineda, kuid nad peavad edastama oma sõnumi komisjonile. Me saame aidata ning sel moel suudame luua tõelise Euroopa demokraatia.
Isabelle Durant
(FR) Austatud juhataja! Minu kolleeg Gerald Häfner mainis mõnda tingimust, millega tagatakse, et see algatus on teostatav, usaldusväärne ja õiguspärane.
Mina omalt poolt sooviksin juhtida parlamendi tähelepanu ühest küljest Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamusele, mis on väga huvitav ja heitis valgust tulevastele otsustele ning teisest küljest soovin rõhutada asjaolu, et osalusdemokraatia toimib siis, kui kõik - Euroopa Parlamendi liikmed, nõukogu, kodanikuühiskonna organisatsioonid ja organisatsioonidesse mittekuuluvad kodanikud, kelle jaoks kodanikualgatus avab võimaluse - mängivad oma rolli.
Sellega seoses, lugupeetud volinik, ja vastavalt lepingu artiklile 11, kus nähakse samuti ette struktureeritud ja organiseeritud dialoogi korraldamine kodanikuühiskonnaga, sooviksin teilt küsida, et millist algatust teie endale vaimusilmas ette kujutate - vastavalt aluslepingutes ette nähtud sotsiaalse dialoogi mudelile - ning samuti sooviksin teada, kas kõrvuti kodanikualgatusega, mis on väga huvitav ja väga kasulik, on teil kavas korraldada struktureeritud ja institutsioonidevaheline dialoog kodanikuühiskonnaga.
Peter van Dalen
(NL) Austatud juhataja! Nüüd, kus Lissaboni leping on jõustunud, saavad kodanikud käivitada kodanikualgatusi. See on edusamm, sest kodanikud on Euroopast jätkuvalt liiga kaugel ja neid on keeruline kaasata poliitika kujundamisse. Minu arvates on Euroopa kodanikualgatus hea võimalus suurendada toetust Euroopale kodanike seas.
Austatud juhataja! Eriti soovin juhtida tähelepanu hiljuti käivitatud kodanikualgatusele. See on täna siinviibiva kolleegi Martin Kastleri algatus ning selles nõutakse pühapäevade säilitamist vabade päevadena puhkamiseks, perega olemiseks ja mõtisklemiseks. Ma toetan tema palvet täielikult ja kogu südamest ning teen temaga koostööd, et koguda Hollandis võimalikult palju allkirju. Ma pöördun palvega kõigi poole: toetage ja reklaamige seda algatust. Sellised algatused näitavad, mida kodanikud peavad oluliseks. Ma kutsun Euroopa Parlamenti ja komisjoni üles suhtuma nendesse märguannetesse väga tõsiselt, sest Euroopa on kodanike jaoks ja mitte vastupidi.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Austatud juhataja! Suurem roll, mis Lissaboni lepinguga antakse Euroopa Parlamendile, samuti Euroopa kodanikualgatus on kõik väga olulised sammud Euroopa demokraatia tugevdamise suunas. Siiski peavad selleks, et algatus saaks oma rolli täita, olemas olema menetlused, mis ei piiraks selle demokraatlikku olemust kohe algusest peale.
Euroopa Parlament ei mängi praegu tegelikult mingit rolli kodanikualgatuse protsessis. Eelmine parlament hääletas selle üle, et komisjon peaks otsustama, millised esitatud algatustest kiidetakse heaks ja millised lükatakse tagasi. Ma arvan, et siinkohal peaks Euroopa Parlamendi roll olema oluliselt suurem. Parlament peaks tegema koostööd komisjoniga, et hinnata ja esitada arvamusi laekunud algatuste kohta. Sel moel oleks otsustamine kavandatud algatuste lubatavuse kohta ka valijaskonna esindajate kätes ning mitte ainult täidesaatva võimu ülesanne. Parlament on praegu ainus Euroopa Liidu institutsioon, mis on valitud vabadel demokraatlikel valimistel ning kodanikualgatus on tõepoolest seotud kodanike probleemide ja seisukohtadega. Kui komisjon lükkab algatuse tagasi ja seda teeb ka täidesaatev võim, kes peaks selle tegelikult ellu viima, ei pruugi kodanikud sellest aru saada.
Samuti on oluline, et algatuse korraldaja - ühiskondlik või valitsusväline organisatsioon - määratleksid selgelt ja täpselt algatuse teema ja eesmärgi, ehkki selleks ei pea tingimata esitama õigusakti ettepanekut. Samuti olen seisukohal, et algatustega seotud menetlused peaksid kõigis liikmesriikides olema ühtsed, sest liiga suur varieeruvus muudab nende algatuste jaoks laialdase toetuse hankimise keeruliseks.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Kodanikualgatus, mis on ELi kodanike üks pädevustest, tähendab märkimisväärset edusammu demokraatia jaoks ning laiema üldsuse vahetut osalemist poliitilises elus.
Lugupeetud volinik Šefčovič! Ma hindan ja väärtustan väga teie lähenemist sellele küsimusele. Nüüd sooviksin viidata küsimustele, mille esitas minu kolleeg Zita Gurmai, sest ka mina pean oluliseks leida vastus mõnedele nendele küsimustele. Üks neist on seotud elluviimise koha ja meetodiga. Teisisõnu kohaga, kus algatuse ajal allkirju kogutakse - olgu selleks siis valitsusasutus või tänav. Sellega seoses on veel üks küsimus selle kohta, et kas see rikub teisi inimõiguseid, näiteks sõnavabadust.
Teine küsimus on seotud kogu protsessi rahastamisega. Kes vastutab kodanikualgatuse rahastamise eest? Kas seda teeb Euroopa Liit või liikmesriigid või kodanikud, kes algatust kokku panevad? Kõige mustema stsenaariumi kohaselt rikuks see, kui maksejõulisusest saab eeltingimus kaasatusele, demokraatia põhimõtet.
Lõpuks on oluline, et komisjon määraks kindlaks ajavahemiku, mille jooksul allkirju kogutakse või, nagu võib juhtuda, kogutakse jooksvalt, mille puhul ei tohi ära unustada, et kogu mehhanism peab jääma avatuks ja läbipaistvaks nii, et välditaks selle väärkasutust huvirühmade poolt, kes tegutsevad terves ELis.
Lugupeetud volinik! Minu siirad tänusõnad ning ma hoian pöialt, et teil see õnnestuks.
Marian Harkin
Austatud juhataja! Inimesena, kes on kaks korda korraldanud kampaania "jah” hääle saamiseks Lissaboni lepingule ning toetanud kodanikualgatust kui midagi positiivset, ei saa ma oma kolleegiga nõustuda. Ma arvan, et see ei ole lihtsalt viigipuu leht. Jah, piirangud on olemas, kuid sel on potentsiaali ning see on tõeliselt mõttekas samm osalusdemokraatia lihtsustamise suunas.
Ma olen seda küsimust kodanikega arutanud. Ma olen lihtsustanud kodanike osalust komisjoni konsulteerimistel ja petitsioonikomisjoni kuulamistel. Siiski ei peaks me kodanikega lihtsalt niisama konsulteerima: me peame võtma kuulda, mida neil on öelda ning peame tagama, et nende seisukohti võetakse õigusaktide koostamisel arvesse.
See on ELi institutsioonide võimalus näidata selgelt, et kodanikualgatus peegeldab Euroopa kodanike seisukohti algusest lõpuni. Õigusakt peab olema kodanikesõbralik ja väga nähtav. Samuti peab kodanikele, kes soovivad petitsiooni korraldada, olema toetus ja abi lihtsalt kättesaadavad. Tuleb teha selgeks, kus komisjon saab tegutseda ja kus mitte. Selle tulemuseks oleks lihtsalt täiendav süüdistamine demokraatia puudujäägis ja künismis ning sellega kaasneks kodanike viha, kui petitsiooni jaoks kogutakse miljoneid allkirju ja seejärel öeldakse neile, et see ei ole ELi pädevuses.
Seega vajame selles osas täielikku selgust ning me peame tegutsema ennetavalt. Samas kui peame sellest õigusaktist pigistama välja kõik võimalused, ei tohi me lubada rohkem kui anda suudame. Kodanikualgatus on nagu vastsündinu. Sellel on piiramatu potentsiaal, kuid sellega tuleb ettevaatlikult ümber käia, kui ta teeb oma esimesi ebalevaid samme.
Eva Lichtenberger
(DE) Austatud juhataja! Selle vahendi kavandamisel lasub meie õlul tohutu vastutus, sest meile on suunatud nende kodanike lootused, kes mõtlevad euroopalikult ja kes soovivad Euroopa mured läbi suruda ja kehtestada Euroopa tasandil. Peame iga hinna eest vältima seda viga, mis praegu on tulnud välja petitsioonidega seoses. Peame vältima seda, et Euroopa kodanikualgatusest saaks pelgalt nutumüür ning hiljem tulemused puuduksid. Aktiivsed kodanikud ootavad tulemust ja seda, kuidas me algatuse kavandame.
Kui me seame tõkked liiga kõrgele, siis valmistame pettumuse suurele Euroopa potentsiaalile. Mõelgem sellele. Selleks, et huvitatud osapooled saaksid koguda mingil konkreetsel teemal miljoneid allkirju, on vaja teha tohutuid jõupingutusi. Kui need allkirjad seejärel ilma asjakohase kohtlemise ja tagajärgedeta prügikastis maanduvad, siis oleme Euroopa demokraatiale tõenäoliselt karuteene osutanud. Seetõttu on eriti tähtis see, kuidas komisjon seda küsimust käsitleb. Minu jaoks on see peamine probleem.
Mariya Nedelcheva
(FR) Austatud juhataja, lugupeetud Maroš Šefčovič, lugupeetud Diego López Garrido ning kallid kolleegid! Kodanikualgatus on täiendav panus tõelise Euroopa kodanikuühiskonna loomisse. See on Euroopa kodanike uus võimalus saada rohkem sõnaõigust otsustusprotsessis. Ma loodan, et see sissejuhatus aitab tugevdada tunnet, et kuulume samasse ruumi, meie Euroopasse, sest Euroopa tunne on kahjuks väga nõrk ja sageli hoopis olematu.
Algatuse tegeliku rakendamisega seotud tehnilistest, halduslikest ja praktilistest aspektidest kaugemale vaadates usun, et meie sõnum peab olema ennekõike poliitiline. Tõepoolest ei tohi me kaotada silmist juhtpõhimõtet, mis toetab selle algatuse ellu viimist: tuua kodanikud lähemale institutsioonidele, ergutada nende huve Euroopas, suurendada nende kaasatust ja muuta nad Euroopa poliitika sidusrühmadeks. Me ei tohi seda kunagi ära unustada.
Ükskõik, kas räägime nende liikmesriikide miinimumarvust, kust allkirjad on pärit, nende allkirjade kogumisest, ehtsuse tõendamisest ja kontrollimisest või algatuste lubatavusest - me peame tagama, et ei takistataks kodanike soovi esitada algatus.
Näiteks sooviksin juhtida tähelepanu sellele, et kulud, mis on seotud notari palkamisega, kes kontrollib allkirjade kehtivust, peavad olema mõistlikud. Mõned liikmesriigid, kes on sellised algatused riigi tasandil juba ellu viinud, nõuavad mõnikord ülemäära suuri summasid. Need on just need takistused, mida peame kodanikualgatuse puhul vältima.
Lõpuks ei tohi me kaotada silmist meie parlamendi tõhusamat rolli. Euroopa kodanike demokraatliku tahte kaitsjana ja eelarvelise läbipaistvuse tagajana peab Euroopa Parlament olema suuremal määral kaasatud algatuse elluviimisse. Ainult sel moel, andes lisakillukese oma hingest, muudame liidu tõeliseks demokraatia südameks.
Proinsias De Rossa
Lugupeetud juhataja! See on Euroopa Liidu jaoks üks tähtsamaid demokraatlikke samme. Kaks kolmandikku Iirimaa rahvast hääletas Lissaboni lepingu poolt ja üheks selle põhjuseks oli kodanikualgatuse võimalikkus. Esimest korda saavad kodanikud piiriüleselt nõuda, et komisjon esitaks ettepanekuid. Kuid see peab olema läbipaistev protsess. Me peame teadma, kes neid algatusi korraldab ja kes neid algatusi rahastab. Neid ei tohi piirata ärihuvid.
Komisjon, kes peab otsustama, kas hakata algatuse alusel tegutsema või mitte, ei tohi minu arvates olla organ, kes teeb otsuse algatuse vastuvõetavuse kohta. Arvan, et me peame ombudsmani volitusi sellisel määral laiendama, et ta saaks Euroopa kesksel tasandil otsustada, mis on vastuvõetav ja mis mitte.
Arvan, et minimaalne vajalik riikide arv peaks olema seitse, mitte üheksa, nagu komisjon on ette pannud või tegelikult soovitanud. Samuti pean vastu vaidlema ja nõudma, et lepingus sätestatud ühe miljoni künnist ei tohi rikkuda. Künnist ei tohi kergitada liikmesriikide kodanike või liikmesriikide suurema arvu saavutamise teel. Ülimalt oluline on lepingutest kinni pidada.
Tahaksin lõpetuseks öelda, et minu arvates peaks olema võimalik lubada kodanikel registreeruda Internetis.
Ulrike Lunacek
(ES) Lugupeetud juhataja! Tahan alustada hispaania keeles, et tänada eesistujariiki Hispaaniat otsuse eest esitada algatus varem, kui esialgu oodati. Suur tänu selle eest.
(DE) Jätkan nüüd saksa keeles. Tahaksin tänada komisjoni, et ta haaras kinni eesistujariigi Hispaania mõttest, astus ette ja ütles: "Hüva, meie tegutseme veel kiiremini, me esitame ettepaneku järgmisel nädalal.” Me loodame, et töö selle ettepanekuga jõuab suveks lõpule. See väga tähtis, et täita kodanike ootused.
Nagu paljud eelkõnelejadki, arvan ma, et kavandatav üheksa riigi latt on seatud liiga kõrgele. Teen ettepaneku alustada viiega, mis moodustab viiendiku liikmesriikidest. Miljonit allkirja kokku saada pole kuigi lihtne, isegi kui on võimalus kasutada Internetti. Inimestele on aga tarvis näidata, et me ootame neid osalema meie ühises Euroopa Liidus ja pidama tõelist Euroopa arutelu. Pean oluliseks, et selle küsimuse õiguslik, ametlik ja sisupõhine uurimine toimuks kohe algusest peale, mitte alles siis, kui inimesed on juba hakanud allkirju koguma. Samuti tuleks toetada algatusi, näiteks seoses tõlkimisega. Kui seda tehakse, siis suudame taas panna kodanikke meie ühise Euroopa üle vaimustust tundma - rohkemgi kui varem.
Anna Záborská
(SK) Volinik, tänan, et visandasite ülevaate edasistest sammudest. Oleme jõudnud põhimõttelistest eesmärkidest ja mõnest tekstireast Lissaboni lepingus direktiivini, millega hakatakse reguleerima Euroopa Liidu tegevust.
Kodanikualgatus annab ELi kodanikele Euroopa lõimimiseks lisavahendid. Liikmesriikide kodanikel tekib võimalus teha Euroopa institutsioonides lobi. Siiski tuleb rõhutada, et õigus kodanikualgatusele võib olla küll demokraatlik vahend, ent see avab ukse ka ELi liitriigistumisele. Ma toetan kodanikualgatust, kuid võimalikult suurel määral tuleb kaasata ka liikmesriikide pädevad asutused. Riikide põhiseadustele tuleb anda eesõigus ja nende kaitse peab olema tagatud.
Nagu volinik ütles, peab see algatus olema tasakaalustatud, ja ma lisaksin, et mingil juhul ei tohi lubada selle kasutamist ettekäändena, mis võiks ohustada lähimuspõhimõtet. Selle meetme kohaldamise raamistik tuleb selgelt sõnastada, et saaksime vältida mõne institutsiooni ja eelkõige ELi kodanike ebareaalseid ootusi.
Judith A. Merkies
Lugupeetud juhataja! Mul on kodanikualgatuse üle väga hea meel. Kui teil pole midagi selle vastu, siis jätkan nüüd hollandi keeles, et seletada, miks mul nii hea meel on.
(NL) Lugupeetud juhataja! Mul on Euroopa kodanikualgatuse üle hea meel sellepärast, et praegu on kodanikel võimalus oma tahet väljendada kõigest kord viie aasta jooksul, ent kodanikualgatuse kaudu saavad nad Euroopa Liidus kanda tähtsat rolli ka vahepealsel ajal. Sellepärast on oluline ka see, et nad teaksid, millal nad võivad uksele koputada. Tegelikult ei ole see meie uks, vaid Euroopa Komisjoni oma. Kas inimene tänavalt teab, millal on võimalik komisjoni poole pöörduda? Kodanike informeerimiseks on tarvis laiaulatuslikku teavitamiskampaaniat. Pean siinkohal oluliseks nimetada asjaolu, et kodanikualgatus saab olla päris küps alles siis, kui Euroopa institutsioonid suhtuvad ühe miljoni kodaniku häälde tõsiselt. Seda peaksid kuulama ka riigipead ja valitsusjuhid. Muidugi tähendab see, et kui miljon Euroopa kodanikku tahab Strasbourgist kui istungite pidamise kohast loobuda, siis tuleb see soov ka täita.
Fiorello Provera
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Olen kindel, et Euroopa kodanikele Lissaboni lepinguga antud kodanikualgatuse õigus aitab Euroopa Liidule ja Euroopa institutsioonidele lähemale tuua rohkem inimesi kui liidu rahastatud kulukad teavitamiskampaaniad, mis on siiani andnud väga tagasihoidlikke tulemusi: seda kinnitab ka osalemine valimistel.
Kindlasti tugevdab käesolev algatus demokraatiat veelgi, sest võimaldab kodanikel teha õigusaktide ettepanekuid otse. Teisisõnu on see otsedemokraatia vorm, mis täiendab parlamentaarset esindatust.
Me ei tohi lasta sel võimalusel käest lipsata. Komisjon peab kodanikualgatuse õiguse muutma selgeks, arusaadavaks ja ligipääsetavaks ning toetama kodanikke alates protsessi algetapist kuni allkirjade kogumise etapini, hinnates näiteks nende ettepanekute vastuvõetavust. See on tõhustab Euroopa demokraatiat ka tegelikult.
Georgios Papanikolaou
(EL) Lugupeetud juhataja! Me räägime tihti vajadusest suurendada Euroopa kodanike osalust, meie vajadusest jõuda liidu institutsioonidele ja kõigi liikmesriikide kodanikele lähemale. Arutasime seda pingeliselt viimastel Euroopa Parlamendi valimistel, kui nägime, et mõnes liikmesriigis oli osavõtt valimistest eriti väike.
Tolle ja praeguse aja vahele jäi üks väga tähtis sündmus, mis on Euroopa Liidu struktuuri ja toimimist väga palju muutnud. Pean muidugi silmas Lissaboni lepingut, tähtsat kokkulepet, mille keskmes on kodanik, mille tugisambaks on viis, kuidas me kõik - parlament, komisjon ja nõukogu - võime kodanikule ligemale jõuda. Seda põhimõtet väljendatakse artikli 11 lõikes 4 sätestatud kodanikualgatuses. See on oluline ja erakordne meede, mis edendab demokraatiat, poliitilist võrdsust ja läbipaistvust.
Muidugi tahame, et meedet kohaldataks õigesti, ja me soovime näha seda toimimas. Siin tekibki probleem. Kuigi kõik mu kolleegid rõhutavad õigesti, et komisjoni ja parlamendi ülesannete kindlaksmääramiseks tuleb kasutada usaldusväärset menetlust, peame me kõik olema suutelised tegema koostööd selle nimel, et see oluline kodanikualgatus ei jookseks pärast allkirjade kogumist liiva.
Järelikult on meie kõigi kohus seda algatust edendada. Meie kõigi kohus on selgitada seda õigust, mis meie kaaskodanikel nüüd on, aidates neil mõista, et nemad ise võivad kõrvalise abita liidu institutsioonides menetluse algatada.
Meie sõnum peab olema esmajoones selge ning sisalduma lihtsas, arusaadavas, kõikehõlmavas menetluses, mis - kui mitte muud - vähemalt toimib igaühe jaoks, toimib kodanike jaoks, toimib parlamendi, Euroopa Liidu institutsioonide, liikmesriikide ja kõigi selle menetluse sidusrühmade jaoks.
Carlos Coelho
(PT) Kõigest paari kuu eest rääkisid mõned, et Lissaboni leping ei jõustu iialgi. Siin me aga nüüd oleme, mõeldes, kuidas me seda rakendama hakkame ja mõned selle sätted kehtestame.
Lissaboni lepingul on tähtis osa demokraatia puudujäägi vastu võitlemises. Ma räägin parlamentide (nii Euroopa Parlamendi kui ka riikide parlamentide) tugevdamisest. Mis veelgi tähtsam - ma räägin investeerimisest rahva Euroopasse, kus on eeskirjad vabaduse, julgeoleku ja õiguse kohta, lähimuspõhimõtte järelevalve kohta, ning kus viiakse ellu seda uuenduslikku algatust, mis võrsub rahva tegevusest.
Kinnitan sama, mida ütlesid mu kolleegid, eriti mu fraktsioonikaaslane Méndez de Vigo, kuid tahaksin rõhutada, et kui asume seda õigusvahendit reguleerima, siis peame tagama, et see oleks tõesti üleeuroopaline. Mõistagi ei tohi sellest saada rahva tahte väljendus ainult ühes riigis või mõnedes riikides. Me peame siiski otsima lahendust, mis julgustaks ja innustaks rahvast asjas osalema. Kui peame valima, kas olla väga ranged ja jäigad või pigem suuremeelsed, siis mina oleksin pigem suuremeelsuse poolt. Kui pakume välja lahendusi, mis ei soodusta rahva osalust, siis reedame Lissaboni lepingu vaimu ja tõrjume tagasi Euroopa üldsuse, sest meil, head kolleegid, on tarvis rohkem Euroopat ja niisugust Euroopat, mis mõtleks rohkem rahvale. Meil on tarvis, et Euroopa rahvas oleks rohkem kaasatud ja kasutaks oma kodanikuõigust aktiivsemalt.
Milan Zver
(SL) Tahaksin väljendada oma heameelt ja rahulolu selle üle, et me täna siin seda algatust arutame. Olen kindel, et see võib vähendada seda, mida me nimetame demokraatia puudujäägiks, või selle osaliselt kõrvaldada.
Üldiselt on selge, et demokraatia teeb praegu vähikäiku. Mõne uuringu põhjal muutub demokraatliku dialoogi ruum kitsamaks ning arusaam demokraatiast piirdub üksnes demokraatlike valimistega, mitte millegi muuga. Kõik see mõjutab meie kodanike meeleolu - nad muutuvad aina passiivsemaks - ja seda näitab vähene valimisaktiivsus või isegi puuduv usaldus demokraatlike institutsioonide vastu.
Seepärast on väga tähtis, et me Lissaboni lepingu vastu võtsime, sest see suurendab parlamendi osakaalu - nii Euroopa Parlamendi kui ka riikide parlamentide osakaalu. Eelkõige võimaldab see kodanikel teha edaspidi algatusi ja selle üle on mul hea meel. Seega näeme praegu oma silmaga, kuidas Euroopas hakkab kuju võtma miski, mida võiksime nimetada Euroopa demokraatia projektiks. Arvan, et oleme selles vallas teinud juba suure hüppe edasi.
Siiski peab seda niinimetatud Euroopa demokraatiat muidugi edasi laiendama, et haarata kaasa ülejäänud valdkonnad, sealhulgas näiteks Euroopa Komisjoni volinike kandidaatide ülesseadmine. Lühidalt öeldes on olemas hulk valdkondi, millesse kaasatud Euroopa institutsioone võiks demokraatia mõttes veelgi laiendada. Usun kindlalt, et see projekt, s.t see algatus võiks Euroopa demokraatiat kõvasti tugevdada.
Salvatore Iacolino
(IT) Lugupeetud juhataja, kallid kolleegid! Meie ees on praegu suurepärane võimalus: me saame kinnitada, et Lissaboni lepingu kohaselt pakutakse kodanikele midagi väärtuslikku, nimelt osalusdemokraatia vahendit. Juba ainuüksi fakt, et vahetame selle vahendi üle mõtteid kõigest mõni kuu hiljem, on minu arvates absoluutväärtus, mida tuleks kaitsta.
Olen kindel, et on hädavajalik teha selgelt ja täpselt kindlaks, mida mõeldakse märkimisväärse arvu liikmesriikide all. Peame kasutama kriteeriumi, mis ühendab ühest küljest kodanike soovi osaleda institutsioonide töös ja teisest küljest meie soovi anda sellele vahendile demokraatlik kehtivus.
Loomulikult tuleb neid menetlusi lihtsustada, muuta need otsesemaks ja paindlikumaks. Mina isiklikult olen paari viimase nädala jooksul käinud mitmes koolis ning mind on seal vastu võetud suure kuulamissooviga, kuid lisaks sain seal täiel määral aru tähtsamast rollist, mida lapsed tahavad mängida Euroopas ja mis on eelkõige Lissaboni lepingu mõjul praegu muutumas. Sellepärast on meil tarvis läbipaistvust, objektiivsust ja muutust, et see vahend võiks teenida ühiskonda, kuid ka institutsioone. Seoses sellega kutsutakse parlamenti koos komisjoni ja nõukoguga üles määrama kindlaks täpne lihtsustatud menetluskord.
Martin Kastler
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Mina olen üks nendest, kes koostas ühe esimestest kodanikualgatuse petitsioonidest, täpsemalt öeldes - pühapäevade kaitsmise petitsiooni. Täna on meil rõõm võtta arutusele ja siis ka otsustada võimalik tee, mille abil kodanikke Euroopa Liidu poliitilisse tööprotsessi kaasata. See on üks võimalik viis, kuidas demokraatiat suurendada ja Euroopa-väsimuse vastu võidelda.
Ent ma ei ole siin ainult tunnustust avaldamas. Tahan teile nüüd, mil te olete selle määrusega lõppjärku jõudnud, esitada hoopis kaks palvet. Esiteks oleme meie, eurooplased, tehnoloogiliselt hästi arenenud rahvas. Palun teil muuta Internet üldtunnustatud meediumiks, nii et miljoni allkirjaga kodanikualgatus oleks vastuvõetav ka digiallkirjadega, mis on ju samuti õiguslikult siduvad.
Teiseks tahaksin rõhutada, et see, mida me siin praegu teeme, on kõigest esimene samm. Astuksin veel ühe sammu edasi. Meil on nüüd olemas kodanikualgatuse õigus. Aga minu soov on, et meil oleksid tulevikus ka Euroopa tasemel sellised rahvahääletused, nagu on mu kodumaal Baieris. Kui esitatakse rahvahääletuse petitsioon ja piisav arv inimesi annab sellele oma allkirja, siis on võimalik rahvahääletust korraldada. Mina tahaksin, et meil oleks selline võimalus ka Euroopas.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Lugupeetud juhataja! Avalikud arutelud Euroopa kodanikualgatuse teemal on just lõpule jõudnud ja tuleb välja, et need köitsid üksnes 323 vastaja tähelepanu. See tulemus näitab, et kõik Euroopa Liidu institutsioonid peaksid nüüd selle uue vahendi edendamisel tugevasti pingutama, sest praegu võib näha, et selle olemasolust teavad väga vähesed inimesed. Arutelude tulemused näitavad siiski suunda, mille poole komisjon peaks asjakohase rakendusakti koostamisel liikuma.
Esiteks on hädavajalik kehtestada üldised põhimõtted, mida saaks terves Euroopa Liidus allkirjade kogumisel ja tõendamisel kohaldada, samuti tuleb veenduda, et kodanikele kehtivad ühesugused nõuded näiteks vanusepiiri kohta.
Teiseks on tähtis kehtestada kindlakorraline vastuvõetavuse eelhindamine, sealjuures peavad algatajad nende algatuste puhul teadma, et ametlikult vastuvõetavaks tunnistamine ei tähenda veel, et komisjon esitab konkreetses küsimuses õigusakti ettepaneku.
Olen kindel, et Euroopa kodanikualgatusest võib saada oluline vahend, mille abil korraldada tulevikus arutelusid - ulatuslikke, kõigi eurooplaste huvides peetavaid arutelusid. Sel põhjusel ootan kannatamatult komisjoni sellekohast määrust.
Andrew Henry William Brons
Lugupeetud juhataja! Rahvahääletuse - otsedemokraatia - kasutamine ei ole mingi eksootiline demokraatiavariant. See on demokraatia algne vorm - rahva valitsus, mitte valitsemine rahva nimel.
Kas me ehk peaksime ELile selle tarvituselevõtmise eest siis tänulikud olema? Arvan, et mitte. ELile meeldib demokraatia ainult siis, kui ta suudab sellega toime tulla ja kohandada seda eesmärkidele, mida tahab saavutada. Kuulsime, et niisuguse rahvahääletuse nõudmise võimalikkust hakatakse piirama riukalike sätetega, näiteks ELi pädevuse ja ELi oma versiooniga inimõigustest, mis tegelikult tähendab poliitilist represseerimist ning sõnavabaduse ja isegi mõttevabaduse piiramist.
Üks otsustav punkt on see, et demokraatia tähendab rahva - identifitseeritava ja kokkukuuluva üksuse - valitsust, mitte inimeste suvalise kogumi valitsust. Massiline sisseränne on selle saavutamise raskeks teinud. Kogu Euroopa on muutunud veelgi vähem ühtseks rahvaks, kui see muidu oleks võinud olla. Ikkagi on see parem kui mitte midagi ja me võiksime vähemalt näidata, et see algatus oli üks tühi lubadus.
Elena Băsescu
(RO) Usun, et Euroopa kodanikualgatuse lisamine Lissaboni lepingu sätetesse tähendab Euroopa Liidus suurt sammu demokraatia kindlustamise poole.
Teine kaalukas võimalus demokraatiat rakendada ja kindlustada on rahvahääletuste kasutamine. Teen siinkohal ühe kõrvalepõike ja mainin, et alates 2004. aastast on Rumeenias toimunud kolm rahvahääletust, millest viimane peeti ühekojalisele süsteemile ülemineku ja parlamendiliikmete arvu vähendamise kohta. Osavõtt oli 51% ja ülekaalukas enamus hääletas ettepaneku poolt.
Tahan väljendada heameelt komisjoni algatuse üle alustada Internetis ulatuslikku avalikku arutelu selle määruse teemal. Sellega määratakse kindlaks nende riikide arv, kust tuleb allkirju koguda, iga riigi minimaalne allkirjade arv ja nende ehtsuse tõendamise eeskirjad.
Lõpetuseks tahaksin küsida komisjonilt, millal see määrus võiks tema arvates jõustuda, sest ma usun, et see tuleb võimalikult kiiresti lõplikult vormistada.
Olga Sehnalová
(CS) Lugupeetud volinik, head kolleegid! Viimase paari aasta jooksul on Euroopa Liit kogenud oma kodanike hulgas usalduskriisi. Üks selle märke on väga vähene osavõtt Euroopa Parlamendi valimistest. Selle taga on üldine arvamus, et kodanikud ei saa ELis toimuvat oma hääletamise kaudu niikuinii mõjutada. Seepärast rõõmustab mind väga kodanikualgatuse võimalus, mille avab ELi kodanikele Lissaboni leping, ning selles kontekstis ka üldsuse arutelu komisjoniga ja roheline raamat teemal, kuidas kodanikualgatus teatavatel tingimustel ellu viia. Olen kõigi rohelises raamatus esitatud ettepanekutega põhimõtteliselt nõus.
Kui me aga sirutame abikäe, ei tohiks me samal ajal karta, et ELi kodanikud sellest kinni haaravad. Kui tahame muuta kodanikega peetavat dialoogi võimalikult sisukaks, siis minu arvates on mõned neist piiravatest meetmetest on liiga ranged. Peamiselt puudutab see nende liikmesriikide minimaalset arvu, kust algatusele alla kirjutavad kodanikud peavad pärit olema, ja riikide niinimetatud märkimisväärse arvu määratlust. Ettepanek, et osalema peab iga kolmas riik ehk praeguse järgi kokku üheksa riiki, on paljutõotavate algatuste puhul minu arvates tegelikult heidutav ja ebareaalne. Usun, et selle arvu vähendamine 20%ni võiks olla õige samm ELi suurema üldsuse jaoks, kes näiteks peab olulisemaks makroregioonide osakaalu ELi poliitika kujundamisel. Ja miks mitte?
Csaba Sógor
(HU) Euroopa kodanikualgatuse võimalus võib edendada Euroopa Liidu küsimustes peetavaid avalikke arutelusid ja soodustada Euroopas tõelise avaliku sfääri tekkimist. Kodanikuühiskonna esindajad saavad tegeleda nende ühiskondlike küsimustega, mida praegu Euroopa Parlamendis esindatud fraktsioonid ei saa või ei taha tõstatada. Neist küsimustest tahaksin rõhutada eelkõige ühte. Pean oluliseks, et koos resolutsiooni ettepaneku eelteatega ja isegi enne allkirjade kogumise alustamist või ehk teatava arvu allkirjade kokkusaamise järel peaks komisjon esitama tema enda pädevusel ja ühenduse õigusel põhineva arvamuse, kas kõnealune ettepanek võiks olla vastuvõetav. Kui miljon allkirja on juba kogutud ning asi lükatakse tagasi vormistuslikel põhjustel või õigusliku aluse puudumise tõttu, ei näita see halvas valguses mitte ainult komisjoni, vaid tervet Euroopa Liitu.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lissaboni leping näeb ette kodanikuühiskonna kaalu suurendamise Euroopa institutsioonides ning Euroopa kodanike võimaluse algatada õigusakti ettepanekuid. Kodanikualgatuse õigus lubaks vähemalt miljonil kodanikul pöörduda Euroopa Komisjoni poole ja teha mingis valdkonnas õigusloome ettepanek.
Nii suure hulga hääletajate allkirjade kogumine on siiski väga raske. Et rajada demokraatlikuks osalemiseks tõhus mehhanism ja muuta selle algatuse kasutamine kodanikele hõlpsaks, tuleb tagada võimalus ettepanekut esitada ning luua selged juhised ja asjakohane lihtsustatud kord.
Kahjuks ei ole pärast Lissaboni lepingu jõustumist kodanike algatusõigust veel ellu viidud. Ühtki kodanikualgatuse aspekti pole veel arutatud ja puudub ka kindel tegevuskava, kuidas tagada algatuste läbipaistvus ja demokraatlikku vastutus, et kodanikud ei muutuks vaid ohvriteks, kes esindavad suurte äriühingute huve.
Et kodanike dialoog on Euroopa ja mu enda kodumaa Leedu demokraatliku mudeli kõige tähtsam element ja oluline alustala, kutsun ma komisjoni üles võtma kõiki meetmeid, et kodanike algatusõigus võimalikukult kiiresti ellu rakendataks.
Seán Kelly
(GA) Lugupeetud juhataja! Meie kolleegid on selles küsimuses teinud palju huvitavat ja nõustunud ühehäälselt, et meie kodanike kätesse antakse üks imeline vahend.
Kodanikualgatus oli Iirimaa rahvahääletusel võimas ja veenev vahend, mille abil vaieldi Lissaboni lepingu vastu hääletajatega, eriti kui viimased selgitasid, et see on pigem Euroopa Liidu võimuhaaramine kui tõeliselt demokraatlik katse kodanikke kaasata. Kuid on suur vahe, kas panna midagi lepingusse või viia see ellu, ning see siin on meie jaoks raske ülesanne.
Ühest küljest valitseb oht - tõeline oht -, et protsessi hakkavad juhtima varakad huvirühmad ja võimsad surverühmitused, kellel pole kuigi raske miljon allkirja kokku saada. Sellepärast oleks väärt kaalumist mu kolleegi De Rossa ettepanek ombudsmani kaasamise kohta.
Teisest küljest avanevad kodanikele siiski tõelised võimalused. Ühe kaalumist väärt algatusega tegi algust kolleeg De Castro, kes leidis, et pühapäev tuleb muuta eriliseks, ükskõik kas tahame seitsmendal päeval puhata, nagu meie looja, või peame seda samasuguseks nädalapäevaks nagu kõiki teisi. See on tähtis mõte.
Niisiis arvan, et siin on suur kohaldamisala ja ma ootan huviga edasist arengut.
Diego López Garrido
Lugupeetud juhataja! Tahan väljendada oma sügavat rahulolu toimunud arutelu üle. Pealegi leidis see aset Euroopa Parlamendi nõudel, kes soovis just nimelt kodanikualgatuse teemalise arutelu korraldamist. Arvan, et siin on olnud hulk sõnavõtte, milles ma nägin täiesti üksmeelset toetust nõukogu eesistujariigi Hispaania eelisteemale. Lisaks tuleb seda toetust avaldada kiiresti.
Usun, et sellega seoses võtsite ka teie kõik suure rahuloluga vastu Maroš Šefčoviči teate, et määruse tekst esitatakse 31. märtsil. Tänan komisjoni veel kord kiiruse, hoole ja innukuse eest, millega ta selle teemaga tegeles, ning selle eest, et nüüd saame õigusloomemenetlust alustada. Ma loodan, et see viiakse võimalikult kiiresti lõpule ja selle tulemusena tehakse õigusloomega seotud algatuse ettepanek, mida peaaegu kõik kõnelejad on pidanud vajalikuks, kiireloomuliseks ja asendamatuks.
Usun, et lisaks võib seda tõlgendada toetusena kõigilt parlamendifraktsioonidelt ning kõigilt auväärt parlamendiliikmetelt, sealhulgas nendelt, kes, nagu härra Kamall oma ebaharilikus sõnavõtus, pooldasid rahvalikku õigusloomega seotud algatust sellepärast, et see hakkab nende arvates Euroopa Liitu nõrgestama.
Härra Kamalli pole praegu siin... Mul on kahju, et teda pole. Mul on kahju, et pean teatama talle halva uudise, et see algatus hakkab Euroopa Liitu hoopis tugevdama, mitte aga nõrgestama. See tugevdab Euroopa Liitu sellepärast, et see on algatus, mis lühidalt öeldes muudab kindlamaks kaks Euroopa Liidu põhilist kontseptsiooni: demokraatia ja kodanikuõiguse. Need on Euroopa Liidu kaks peamist poliitilist tugisammast - demokraatia ja kodanikuõigus.
See on algatus, mis püüab teataval määral tasakaalustada paradoksi, mida me näeme: Euroopa Liit, mis muutub järjest võimsamaks - selle tõestuseks on Euroopa Parlament; liit, mis muutub aina mõjukamaks; liit, millest ühiskondlik elu sõltub üha rohkem. Siiski ei ole Euroopa Liit seotud aruteluga, mida peetakse igas liikmesriigis.
See on paradoks, mis mõjutab demokraatiat ennast. Härra Méndez de Vigo sõnade kohaselt võib kodanikualgatus avada terve hulga üleeuroopalise tähtsusega arutelusid, mis puudutavad Euroopa, mitte kohalikke probleeme. Selle põhjus on see, et see loob sidemeid eri riikide inimeste vahel. Seega on sel selgelt üleeuroopaline mõju. Kahtlemata on see üks viis tugevdada demokraatiat ja samuti kodanikuõigust ehk Euroopa demo'st, millele viitas härra Casini, kes ise juhib õigus- ja kodanikuõiguste komisjoni, mis hakkab peamiselt selle algatusega tegelema.
Jutt on sellestsamast kodanikuõigusest, mida härra Jáuregui pidas oma sõnavõtus nii oluliseks ja mis esindab nii suurel määral Euroopa Liidu juuri. Või härra Sógor, kes ka seda nimetas. Või härra Häfner, kes seda samuti mainis. Nagu ka härra Kastler ütles, tuleb seda algatust kohaldada. See on üleskutse kodanikele, sest Euroopa kodaniku identiteet saab areneda üksnes siis, kui seda praktikas rakendatakse - mitte lihtsalt siis, kui õigus on antud, vaid siis, kui seda õigust hakatakse tegelikult rakendama ja kasutama. Minu arvates on see tähtis asi, mis peaks aset leidma kohe, kui see kodanikualgatus jõustub.
Tänan veel kord komisjoni ja parlamenti, kes - ma olen kindel - hakkavad selle küsimusega tegelema täpselt, põhjalikult ja kiiresti. Härra Iacolino nimetas eriti kiiret menetlust, mis võimaldaks meil näha selle algatuse teket nii pea kui võimalik, ja proua Băsescu rääkis oma sõnavõtus samuti tempost, mida tahaksime algatuse kasutuselevõtmisel näha.
Maroš Šefčovič
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tahaksin kõigepealt tänada Diegot tänase arutelu suurepärase kokkuvõtte eest. Tänan teid kõiki teie toetuse ja kodanikualgatusega seotud positiivsete ootuste eest. Võin teile kinnitada, et mul on hea meel, kui saan teile esitada ettepaneku esimesel võimalusel pärast selle vastuvõtmist.
Arvestades ajapuudust ja fakti, et ettepanekuga ei ole veel valmis jõutud, ei peaks me täna üksikasjadesse laskuma. Olen siiski teie seisukohtade ja arvamuste eest väga tänulik, sest need kajastasid tegelikult Euroopa kodanikualgatuse ettevalmistamisel kogutud seisukohtade ja arvamuste olemust ja väärtust.
On palju asju, millega me kõik nõustume. Üks neist on kindlasti läbipaistvus. Võin teile kinnitada, et otsime lahendust, kuidas saaksime pärast algatuse komisjonis registreerimist teada, kes on organiseerijad ja kuidas neid rahastatakse. Meile tuleks väga selgelt näidata, kas algatus on tõesti õige, kas see on tõesti kodanikualgatus ja kas see on tõesti Euroopa Liitu puudutav algatus. Arvan, et see peaks sisaldama kõiki neid elemente, et seda uut vahendit saaks hästi ja edukalt kasutada.
Kõik me kiidame heaks otstarbekuse. Tahaksime sellist süsteemi, mis on kasutajakeskne. Tahaksime luua süsteemi, kus kodanikud ei pea tundma, et neil tuleb allkirjade kogumiseks või enda allkirja andmiseks läbida väga tülikas menetlus. Me uurime neid võimalusi ja muidugi otsime viise, mille puhul saaks kasutada tänapäevast infotehnoloogiat, mis on meie sajandile nii omane.
On selge, et liikmesriikides on allkirja ehtsuse tõendamiseks eri süsteemid. Üks selgetest vastukajadest, mille me avalikelt aruteludelt saime, oli kodanike soov näha allkirjade kogumisel ja nende ehtsuse tõendamisel teatavat ühtlust. Samal ajal andsid liikmesriigid meile selgelt teada, et me peaksime valima süsteemi, mis poleks riikide asutustele liiga koormav või liiga keeruline, sest just liikmesriigid võiksid hakata tõendama, et kodanikualgatuse jaoks kogutud allkirjad on tõelised ja ehtsad.
Kuulasin väga tähelepanelikult teie nõuet selle kohta, et kui algatus on kord edukaks osutunud ja allkirjad kokku saadud, peab menetlus olema täiesti arusaadav. Tahaksin teile kinnitada, et kahtlemata me teeme seda. Ettepanekusse pannakse kirja väga selged tähtajad - millal, kuidas ja millise aja jooksul peab komisjon reageerima, kui kodanikualgatus on edukas.
Kuna kuulasite siin avaldatud arvamusi, siis nõustute minuga, et kõige keerulisem probleem, millega meie ees seisab, on vastuvõetavus - kuidas leiame lahenduse, mis hoiaks ära kodanike pettumuse, kuidas kaitseme ELi väärtusi ja kuidas hoiame Euroopa kodanikualgatust tõsiseltvõetavana ja toimivana. Võin teile kinnitada, et neile küsimustele ja pisut vastuolulistele nõudmistele ei ole lihtsaid vastuseid.
Komisjon uurib varianti, mis võiks algusest peale kaitsta Euroopa väärtusi ja inimõigusi. Samal ajal tahaksime jõuda selgele arusaamale, et kodanikualgatuse ettepanekud võivad tõepoolest edukad olla.
Tahaksime ära hoida võimalikku väärkasutust, kui meile näiteks hakatakse üle nädala esitama mõttetutel teemadel algatuste ettepanekuid, mille kohta kehtib kohustus väljendada oma arvamust nende vastuvõetavuse kohta ja siis sellega seoses kohtusse pöörduda. Ainus selliste algatuste esitamise põhjus võiks olla negatiivse poliitilise tegevuskava võimalike koostajate eneseupitamine. Me peame ka seda meeles pidama. Loodan, et leiame õige tasakaalu, kuidas vastuvõetavuse kontrolli õiges suhtes hoida.
Et vastata põgusalt asepresident Duranti küsimusele kodanikuühiskonnaga suhtlemise kohta, arvan, et Euroopa kodanikualgatus ongi parim vastus. Meil on väga hästi üles ehitatud suhted, mille loomise taga on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, kellega mul oli just kaks nädalat tagasi väga pikk arutelu. Arvan, et kõvahäälsed ja laiaulatuslikud avalikud arutelud toimuvad nutikate õigusakti ettepanekute kaudu. Hakkame neid arutelusid tulevikus avardama ja isegi veel rohkem kasutama.
Ajanappust silmas pidades lubage mul lõpetuseks öelda, et ootan tõesti kannatamatult peatset naasmist koos ettepanekuga. Ootan sel teemal meie vastastikust arutelu ning loodan näha väga jõulist ja kiiret menetlust, nii et saaksime selle väga tähtsa vahendi võimalikult kiiresti heaks kiita.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Rareş-Lucian Niculescu  
Euroopa kodanikualgatuse uus õiguslik raamistik on kahtlemata teretulnud. Kodanikud on juba pikka aega tahtnud sellisele õigusvahendile ligi pääseda. Teisest küljest jagan ma ka nende tundeid, kes täna sõna võtsid ja nõudsid regulatsioone, mida kasutada alusena, et kodanikualgatuse rakendamine oleks lihtne, ligipääsetav, kergesti arusaadav ja võimalikult vähe bürokraatlik. See on ainus võimalus muuta kodanikualgatus tegelikult eurooplastele kättesaadavaks asjakohaseks vahendiks, mille abil nad saavad ennast kuuldavaks teha. See on ainus viis, kuidas EL saab edukalt kodanikele lähemale liikuda ja demokraatlikumaks muutuda.
Joanna Senyszyn  
Lissaboni leping annab Euroopa Liidu kodanikele õiguse teha kodanikualgatuse ettepanekuid. See on üks olulisemaid samme kodanikudemokraatia ülesehitamisel ja kodanike otsesel kaasamisel ELi otsustusprotsessi. Euroopa kodanikualgatus võib vähendada institutsioonide ja kodanike vahelist kuristikku ning toetada Euroopa kodanikuühiskonna arengut. Sellepärast on ülimalt oluline võtta kiiresti vastu määrus, millega reguleerida selliste algatuste esitamise protsessi, tingimusi ja menetlusi. Euroopa Liidu kodanikud ootavad seda pikisilmi.
Euroopa kodanikualgatus kätkeb peamiselt kodanike suuremat kaasamist Euroopa õigusaktide loomisse. Sellepärast tahaksin tõstatada küsimuse kodanikualgatusele digiallkirjade andmise kui lisakanali kohta, millega äratada huvi Euroopa poliitika vastu. Kuna saame Interneti kaudu juba hääletada ja pangatehinguid teha, siis oleme kindlasti suutelised välja töötama turvalise süsteemi, mis võimaldaks meil digiallkirju tuvastada.
Oluline on ka menetluste läbipaistvus. Algatuste organiseerijad peavad vastutama avalikult allkirjade kogumise kampaania rahastamise läbipaistvuse eest. Isegi kui selliste kampaaniate käigu kohta kehtestatakse selged kriteeriumid, ei kaitse see selle eest, et seda vahendit võivad vääralt kasutada euroskeptikud, kellele miljoni allkirja kogumine ei pruugi märkimisväärsete rahaliste vahendite kasutamisel kuigi suuri raskusi valmistada, nagu näitas viimane Euroopa Parlamendi valimiskampaania. Üks võimalus võiks olla kohustada algatajaid pidama Interneti-lehekülge, mis sisaldaks finantsteavet, näiteks sissetulekuallikaid, kulusid ja finantsaruandeid.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Tänane arutelu on järjekordne samm Euroopa kodanikualgatusele lõpliku kuju andmisel. Mõttele luua vahend, mis võimaldaks kodanikel liidu demokraatlikust elust veelgi enam osa võtta, vaieldi vastu kuni 2005. aastani, kui Prantsusmaa ja Madalmaade põhiseaduslikud rahvahääletused ebaõnnestusid. Need hääletused näitasid suurt suhtlusvaegust Euroopa Liidu ja selle kodanike vahel. Üksikkodanike vähest huvi näitavad isegi ühiskondlike arutelude kohta hiljuti avaldatud tulemused - alates rohelisest raamatust Euroopa kodanikualgatuse kohta. Komisjon sai kodanikelt kõigest 159 vastust.
Kodanikualgatus võimaldab meil seda olukorda muuta ja tagada meie kodanikele tugevama hääle, andes neile õiguse pöörduda otse komisjoni poole ja esitada uusi poliitilisi algatusi. Et algatus ei muutuks poliitiliste mängude vahendiks, ei tohi me oma kodanikele liiga jäiku nõudmisi seada. Siiski peame olema kindlad, et väärkasutuse vastaseid garantiisid järgitakse. Euroopa kodanikualgatus peab olema tõepoolest rahvusvaheline instrument, mis on kodanikukeskne ja mida on hõlpus kasutada. See peaks olema lihtne, arusaadav ja kergesti ligipääsetav. Kui kavandatav algatus ei vasta vorminõuetele, peaks selle idee alles jääma ja see tuleks esitada petitsiooni kujul. Sel moel ei lähe algatuse ettevalmistamisele kulutatud jõupingutused tühja. Nende tingimuste täitmine võimaldab esimest korda meie lõimitud Euroopa ajaloos eurooplastel Euroopa Liidu poliitika loomist tegelikult ja otseselt mõjutada.
