3. Birma
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu kuue resolutsiooni ettepaneku üle, mis käsitlevad Birmat .
Véronique De Keyser
autor. - (FR) Austatud juhataja! Olukord Birmas halveneb. Kas eesolevate valimiste hukkamõistmiseks peame meenutama Birma valitsuse kuritahtlikke tegusid riigi elanikkonna suhtes, Sakharovi auhinna pälvinud Aung San Suu Kyi lõputut vangistust ja tema väljasöömist riigist valedel alustel?
Birma valitsus on lubanud demokraatiale üleminekut seitsmes etapis, mis lõpptulemusena viivad valimisteni. Kui need valimised korraldatakse aga vastavalt sõjaväe koostatud põhiseadusele, nagu antud olukorras tegemist on, siis on selliste valimiste ainuvõimalik tulemus viis aastakümmet kestnud sõjaväelise režiimi seadustamine ja sõjaväele 25% parlamendikohtade andmine. Nõuame, et rahvusvaheline kogukond, muu hulgas Hiina, India ja Venemaa, ühendaksid jätkuvalt oma jõupingutused ja avaldaksid survet Birma valitsusele, et viimane lõpetaks Birmas sooritatud tõsised inimõiguste rikkumised ja et väljakuulutatud üleminek demokraatiale ei muutuks poliitiliseks farsiks.
Filip Kaczmarek
autor. - (PL) Austatud juhataja! Esimeste valimiste väljakuulutamine üle 20 aasta mis tahes riigis täidab meid harilikult optimismiga. See äratab lootuse muudatuste tegemiseks ja demokratiseerimiseks. Kahjuks ei usu tõenäoliselt paljud meist ja paljud Birma elanikest, et selle aasta lõpus toimuvad valimised on demokraatlikud ja ausad või toovad kaasa tegelikke muudatusi. Birma režiim on probleem, millega palju aastaid võidelnud oleme. Oma resolutsioonis mõistame hukka arvukad inimõiguste ja kodanikuvabaduste rikkumiste juhtumid, mis on Birmas igapäevased. Ikka veel ei tea me, mida öelda Birma inimestele praeguse režiimi halastamatute tegude lõpetamise võimaluste kohta. Minu arvates võivad tulemusi tuua ainult ühismeetmed. Keda ma nende ühismeetmete all silmas pean? Kes peaks need meetmed kasutusele võtma? Kas naaberriigid? Riigid, kellel on praeguse režiimiga tihedad kaubanduslikud ja majanduslikud suhted ja kes seda kaudselt rahastavad, ehk Venemaa ja Hiina? Loomulikult pean ma silmas Euroopa Liitu, Ameerika Ühendriike ja ÜROd - selle partnerlusega võime olukorda muuta.
Marie-Christine Vergiat
autor. - (FR) Austatud juhataja! Alates 1962. aastast on Birmas valitsenud sõjaväeline hunta, mis on maailma üks rõhuvamaid režiime. Viimased demokraatlikud parlamendivalimised toimusid 1990. aastal. Kõik valitud parlamendiliikmed on vahistatud või tagasi astuma sunnitud. Birmas on 2000 registreeritud poliitvangi, muu hulgas rohkem kui 230 budda munka, kes osalesid 2008. aasta detsembris rahumeelsetel demonstratsioonidel ja on sellest ajast saadik vanglas olnud.
Mitukümmend tuhat - peaksin ütlema, et mitusada tuhat - Birma immigranti elab Tais, Indias, Bangladeshis ja Malaisias üliohtlikes tingimustes, mis on soodne pinnas inimkaubanduseks. Kümned tuhanded inimesed on nende tahte vastaselt ümber asustatud. Sellises olukorras on eriline riskirühm ajakirjanikud. Praegu on vanglas vähemalt 14 ajakirjanikku ja tahaksin siinkohal esile tõsta 25aastase noore ajakirjaniku Hla Hla Wini juhtumi, kellele mõisteti salaja üle piiri mootorratta riiki toomise eest 27aastane vanglakaristus, kuna ta julges külastada budistlikku kloostrit.
Hunta on tõepoolest uued valimised välja kuulutanud. Jagan Véronique De Keyseri arvamust, et nende ainueesmärk on seadustada olemasolev valitsus. Paratamatult oleme tulemuse suhtes skeptilised.
Täna mõistame me taas kord energiliselt hukka süstemaatilised inimõiguste rikkumised Birmas ja kutsume Birma valitsust pidama dialoogi ja lõpetama viivitamata lapssõdurite värbamise. Veel kord palume me Hiinal, Indial ja Venemaal oma mõjuvõimu kasutada. Siiski palun ma teid, austatud volinik, tungivalt olla meie esindaja Euroopa Komisjonis ja nõukogus, et Euroopa Liit säilitaks Birma valitsuse suhtes kehtestatud piiravad meetmed, sest peale sõnade ei ole meil demokraatlikust debatist ühtegi käegakatsutavat tõendit. Palume teil hinnata võetud meetmete mõjusust ja teha kõik, et tagada tsiviilelanikkonna...
(Juhataja katkestas sõnavõtja)
Charles Tannock
autor. - Austatud juhataja! Ma ei suuda kokku arvutada, mitu korda me nende aastate jooksul siin täiskogus Birma tõsise ja halveneva inimõiguste olukorra üle arutlenud oleme. Kui me aga laseme end viia kiusatusse ilukõnedest, mis pehmendavad suhtumist brutaalsesse sõjaväehuntasse, tarvitseb meil vaid oma parlamendis ringi vaadata, et meelde tuletada, miks me peame kindralite suhtes survet säilitama ja seda suurendama. Sellega viitan ma loomulikult Aung san Suu Kyile, opositsiooniliidrile ja Nobeli preemia laureaadile, kelle pilt nii Brüsseli kui ka Strasbourgi parlamendihoonetes nähtaval kohal seisab. Tema ja tema toetajate sõnavabadust on pidevalt piiratud. Seega vähim, mida me teha saame, on kõneleda nende nimel siit ja tõotada neile missioonis oma vankumatut toetust muuta Birma püsivalt demokraatlikuks riigiks.
Samuti oleme tõstatanud Rohingya etnilise vähemuse saatuse küsimuse, kes kõige rohkem sõjaväe õela diskrimineerimise ja tagakiusamise tõttu kannatavad. Paljud neist on pidanud põgenema naaberriiki Bangladeshi. Kindralid võivad meie palveid lihtsalt ignoreerida, kuid see ei muuda neid vähem väärtuslikumaks, sest demokraatidena on meie pühalik kohustus ükspuha kus maailma osas toimuv selline metslus hukka mõista.
Raül Romeva i Rueda
autor. - (ES) Austatud juhataja! Mõned kuud tagasi oli mul võimalus külastada mõningaid Tai ja Birma piiril asuvatest põgenikest, kes loodavad hetkel oma kodudesse tagasi pöörduda. Mõnedel juhtudel loodavad nad lihtsalt järgmise päevani elada.
Ühtlasi kohtusime ka mõnede opositsioonirühmitustega, muu hulgas Rahvusliku Demokraatia Liigaga, mille liider on juba eespool nimetatud Sakharovi auhinna laureaat Aung San Suu Kyi.
Mitmel korral paluti mul tungivalt olukorda suure ettevaatlikkusega jälgida ja mitte toetada sõjaväehunta praegustele sarnastes tingimustes koostatud põhiseaduslikul reformil põhinevaid valimisi, kus rikutakse kahtlemata väljendus- ja kogunemisvabaduse osas põhiõigusi ja mis ohustavad ilmselgelt muudatusi ja demokraatlikku reformi Birmas.
Mõned muutused on tõepoolest toimunud. Eelmisel, 2009. aastal vabastati küll sadu vange, kellest olid aga vähesed poliitvangid.
Tõsine problem on, et Birmas on ikka veel rohkem kui 2100 poliitvangi. Sellises olukorras on vabu, õiglasi ja demokraatlikke valimisi võimatu ette kujutada.
Seetõttu on vajalik kõigepealt arvesse võtta seda, et valimiste toimumise võimaldamiseks peab olema sobilik keskkond. Tervitatud on kõik seda olukorda arendada võimaldavad dialoogid, kuid tingimusel, et poliitvangid vabastatakse tingimusteta ja kindlustatakse, et pagulased saavad tagasi pöörduda. Selles suhtes pean ma komisjonile otsese palve esitama. Kõnealusele piirkonnale ja pagulastele määratud rahaliste vahendite vähendamine on väga murettekitav. Tegemist on pakiliste vajadustega. Me räägime sadadest tuhandetest meie abi vajavatest inimestest. Seega oleks minu arust hea mõte kõnealuste eelarvete kärpimisest hoiduda.
Thomas Mann
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Inimõiguste olukord Birmas on dramaatiliselt halvenenud: poliitilise survega kaasneb sõjaväeline ja seksuaalne vägivald, lapsi värvatakse regulaarselt sõduriteks, poliitvange on rohkem kui 2000. Esimesed väidetavalt vabad valimised sel sügisel on täielik farss. Opositsiooniparteid boikoteerivad neid ja õigesti teevad! Eriti murettekitav on rohingyade olukord, kellest rohkem kui 200 000 inimest elavad pagulaslaagrites. Paljud on põgenenud naaberriiki Bangladeshi ja teel sinna on neid jõhkralt tagakiusatud.
Tervitan väga Bangladeshi valmisolekut lubada meie Euroopa Parlamendi Lõuna-Aafrika delegatsioon faktide kogumise missiooni eesmärgil riiki! Lendame homme Dhakasse, et koguda esmast teavet Cox's Bazari ja Bandarbani piirkondade olukorra kohta. Siiski on juba ilmselge, et tagakiusatud rohingyad vajavad ellujäämiseks laialdast rahvusvahelist kaitset. Euroopa Liit peab jääma kindlaks Birma valitsuse teguviisi avalikule hukkamõistmisele, kuni on lõpuks näha edu märke demokraatia suunas.
Justas Vincas Paleckis
fraktsiooni S&D nimel. - (LT) Nagu kolleeg Charles Tannock juba mainis, ei ole see mitte esimene kord, kui me siin kojas, mis kahjuks sel tunnil alati pooltühi on, Birma õõvastava inimõiguste olukorra üle arutleme. Kõnelesin sellest mitte väga kaua aega tagasi ka ise.
Tahaksin uskuda, et pärast tänast arutelu võetakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Liidu häält rohkem kuulda. Miks? Sellepärast, et räägime täna siin inimõigustest esimest korda kontekstis, kus meil on Lissaboni leping ja sellega kaasnevad ametikohad - muu hulgas Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Catherine Ashton, kelle parlament heaks kiitnud on. Nüüd on Euroopa Liidul paremad võimalused mõjutada olukorda nii Birmas kui ka teistes riikides, kus inimõigusi rikutakse.
Birma valimiste eelõhtul usun ma, et meil on võimalik saavutada midagi ainult siis, kui kooskõlastame oma tegevuse suuremate riikidega - Hiina, India, USA ja Venemaaga.
Tomasz Piotr Poręba
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Tänase päevani ei ole rahvusvahelise kogukonna palved inimõiguste järgimiseks Birmas tegelikult mingit tulemust andnud. Birma vanglates on endiselt tuhandeid poliitvange ja sõjavägi jätkab mõrvade, piinamiste ja vahistamistega. Birma opositsiooniliider ja Nobeli preemia laureaat Aung San Suu Kyi on palju aastaid põrandaalune olnud ja talle on määratud ka kolmeaastane vanglakaristus. Sellega tahab hunta takistada teda eesolevatel valimistel kandideerimast.
Birma kuulub ka nende riikide häbiväärse nimekirja etteotsa, kus usuvähemuse esindajaid, sealhulgas kristlasi, pidevalt taga kiusatakse. Hunta nägemuse kohaselt peaksid kristlastest karenid Birma territooriumilt täielikult kaduma. Eelmisel aastal põgenesid kareni pagulased repressioonide eest Taisse. Nüüd valmistub Tai valitsus hoolimata rahvusvahelistest protestidest rohkem kui 4000 kareni kodumaale tagasi naasmise sundimiseks ja massiliseks deporteerimiseks, mille tulemusena need inimesed edasise teotuse meelevalda jääksid. Meie kohustus siin Euroopa Parlamendis on seista kogu maailma usuvähemuste, sealhulgas kristlaste, õiguste eest.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Austatud juhataja! Inimõiguste suhtes on Birma üks maailma kõige hapramaid riike. Inimõiguste rikkumiste nimekiri on lõputu ja olukord ei tundugi paranevat.
Oleme oma resolutsioonis tõstatanud vaid mõned teemad. Mulle tundub, et selle resolutsiooni põhieesmärk on teha selgeks, et me teame, mis Birmas toimub ja hoiame sel jätkuvalt silma peal.
Peame avaldama tänu ka Taile, kes loobus murettekitavast otsusest pagulased Birmasse tagasi saata. Eelmisel nädalal suhtlesin ma mitmeid kordi Taiga pärast seda, kui oli avaldatud nende otsus kõnealused inimesed tagasi saata. Kareni pagulasi on hirmutatud sunnitöö, piinamise, võimaliku sunniviisilise sõjaväekohustusega ja maamiinide paigutamisega piirkonda, millest nad põgenesid. Oli kergendav kuulda, et Tai otsustas pärast inimõigusorganisatsioonide ja rahvusvaheliste kogukondadega suhtlemist nädalavahetusel oma pagulaste tagasisaatmise plaanid tühistada. Loodan, et EL on koos ülejäänud rahvusvahelise kogukonnaga võimeline pakkuma Taile abi nii pea kui võimalik ja leidma kareni pagulaste probleemile alternatiivse lahenduse.
Marc Tarabella
(FR) Austatud juhataja, austatud volinik! Birma on jälle Euroopa Parlamendi inimõiguste rikkumisi käsitlevate resolutsiooni ettepanekute keskpunktis. Jälle kõneleme me Birma olukorra hukkamõistmisest, kus ei paista toimuvat mingit arengut kodanike kohtlemises ja mis vajab oma toimimises hädasti demokraatiat.
Teised riigid on aastatega edu saavutanud, kuid Birma rikub jätkuvalt vabalt oma kodanike põhiõigusi. Aung San Suu Kyi, sümboolne opositsiooniliider, on ikka veel põranda all, kogu rahvas on ümber asustatud, lapsi sunnitakse lapssõduriteks hakkama ja kehtivale režiimile vastuhakkavad inimesed vahistatakse. Neid näiteid on liiga palju, et neid kõiki mainida.
Loodame, et eesseisvaid valimisi korraldatakse vabalt ning et opositsiooniparteid ja igaüks, kes soovib valimistel osaleda, seda põhiõigust ka kasutada saab. Samuti loodame, et vaatlejad saavad kinnitada, et need valimised on vabad ja neile ei heida varju midagi ebaseaduslikku, nagu sõjaväelise hunta katse kasutada enda seadustamiseks valimisi.
Monica Luisa Macovei
Austatud juhataja! Sõjaväeline hunta on valitsenud riiki repressioonide ja ulatusliku ning süstemaatilise inimõiguste rikkumisega. Kodanike valitud esindajana kutsun ma üles vabadeks ja õiglasteks parlamendivalimisteks 2010. aastal, et Birma saaks seadusliku valitsuse. Praegune nõue, et vähemalt 25% parlamendiliikmetest peavad olema kaitsejõudude ülema valitud sõjaväelased, ei käi kuidagi kokku ühegi tervemõistusliku nägemusega seaduslikust valitsusest.
Teiseks märgin ma, et sõjaväelise hunta valitsus allkirjastas 2005. aastal ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni, kuid ei suutnud seda ratifitseerida. Ratifitseerimist tuleb käsitleda siiski esimese sammuna: korruptsioonivastase võitluse võti on rakendus. Korruptsiooniga kaasneb vaesus ja karistamatus.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Austatud juhataja! Kui Birma on otsustanud esimest korda üle 20 aasta parlamendivalimised korraldada, siis tähendab see demokratiseerumise protsessis sammu edasi, juhul kui selleks sügiseks kavandatud valimised ausad on. Teisisõnu peab kõigepealt olema tegemist üldvalimistega, kus peavad saama hääletada ja kandideerida kõik täiskasvanud kodanikud, sealhulgas Nobeli preemia laureaat Aung San Suu Kyi ja teised 2000 opositsiooni aktivisti, kes hetkel poliitilistel põhjustel vanglas on. Teiseks peavad valimised hõlmama ka mitut miljonit Birma kodanikku, kes hetkel piinamise ja surma kartuses Taisse, Bangladeshi ja Indiasse põgenenud on. Neile tuleb võimaldada hääletamist oma tegelikus elukohas. Kolmandaks ei tohiks Birma sõjaväele tagada 25% parlamendikohtadest, sest see õõnestab peamist demokraatlikku mehhanismi ja moonutab alguses valimistulemusi. Lõpetuseks peab Birma valitsus austama salajase hääletuse reeglit ja võimaldama rahvusvahelistel vaatlejatel ja Birma meedial valimisi jälgida.
Kui Birma valitsus neid nõudeid ignoreerib, siis leian ma, et režiimi vastu suunatud takistavate meetmete jätkamine vastavalt resolutsiooni punktile 16 on kohustuslik.
Csaba Sógor
(HU) Sõjaväeline hunta on tõotanud, et 2010. aasta valimised tulevad vabad ja demokraatlikud. Oluline on, et rahvusvaheline kogukond ja loomulikult EL jätkaksid huntale surveavaldamist, nii et demokraatiale üleminek ka tegelikult toimuks. Samuti tuleb meil veenduda, et Birmas elavad arvukad etnilised vähemused valimistel asjakohaselt esindatud oleksid. See võib teha lõpu korduvatele etnilistele konfliktidele. Tõenäoliselt on Hiinal parim positsioon Hiina vähemuste eest seismiseks, kuid esmalt peaks Hiina tunnustama oma vähemusi - tiibetlasi ja uiguure. EL saab selle surve avaldamisel usaldusväärne ja mõjus olla ainult siis, kui tagab inimõiguste austamise kõigis liikmesriikides. Nii kaua kui Euroopa Liidu territooriumil on keeleseadused, ja ma ei viita sellega ainult Slovakkiale, nii kaua kui Euroopa Liidu territooriumil tuuakse uuesti ellu kollektiivse süütunde seadused viisil, mis on vastuolus Teise maailmasõja faktidega, ja nii kaua, kui Euroopa Liidu territooriumil keelatakse pelgalt vähemuste, nende emakeelte ja nende õiguste olemasolu, ei ole Euroopa Liit surve avaldamisel usaldusväärne ning ei suuda ka edu saavutada.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja, austatud volinik! Sõjaväelise hunta põhjustatud inimõiguste olukorra dramaatilise halvenemise tulemus Birmas on veel jõhkram veresaun. Päevakorras olevad teemad on usurühmituste tagakiusamine, etniline puhastus ja väljaajamine, tuhandete poliitvangide võtmine ja nende piinamine ning režiimi poliitiliste vastaste röövimine ja vangistus. Uus põhiseadus ja uued eeldatavalt toimuvad pseudovalimised ei aita olukorra arenemisele loomulikult kuidagi kaasa.
Tegelikult ei saavutata midagi ka ELi delegatsioonide ja Euroopa Parlamendi iseteadlike resolutsioonidega. See, mida me realistlikes poliitiliste tingimustes tegema peaksime, on suunata kogu liidu volitused Hiinale, Indiale ja Venemaale mõju avaldamiseks, et need riigid lisaksid oma poliitilise kaalukuse surve avaldamiseks Birma valitsusele inimõiguste olukorra edendamiseks riigis. Samuti peaks EL kutsuma Birma naaberriike üles kasutama oma mõjuvõimu inimõiguste olukorra arendamise mõjutamiseks.
Cristian Dan Preda
(RO) Enne mainis keegi, et me oleme Birma teemat siin täiskogus juba arutanud. Minu arvates tuleb selle teema arutamist jätkata, sest Birma on jätkuvalt üks maailma repressiivsemaid ja suletumaid ühiskondi. Nagu mitmed inimõiguste kaitsele pühendunud ÜRO agentuurid ja organisatsioonid on välja toonud, on süstemaatiline inimõiguste rikkumine jätkuvalt sealse elu tunnus.
Hetketrend on inimeste vahistamine oma poliitiliste vaadete väljendamise tõttu. Märgitud on ka vägivaldseid repressiooniakte opositsioonis olevate isikute vastu, olgu need siis õpilasliikumised või budistlike munkade kogukond.
Leian, et valimiste korraldamine ei peaks praegu kõne alla tulema, sest eelkõige on vaja konsulteerimisprotsessi, kus osalevad kõik poliitilised parteid. Vastasel juhul, ilma vaba, läbipaistva ja kõikehõlmava konsulteerimisprotsessita jääb Birma demokraatia sõjaväe jäädvustatud farsiks.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Nagu parlamendiliikmed väga selgelt väljendanud on, jätkuvad Birmas inimõiguste rikkumised. Sõjaväeline valitsus ei ole reageerinud rahvusvahelistele nõuetele sellised inimõiguste rikkumised lõpetada ja ei ole vabastanud poliitvange, sealhulgas Aung San Suu Kyid. Rohingya vähemusele on suurendatud survet, et sundida neid riigist lahkuma ja sotsiomajanduslikud tingimused halvenevad jätkuvalt. Hinnanguliselt 80% elanikkonnast elab maapiirkondades ning süvenevad tõsised probleemid põllumajanduses ja toidutootmises.
EL on andnud mitmeid kordi välja deklaratsioone, mis mõistavad inimõiguste rikkumised hukka. Samuti on EL tugevdanud sanktsioone ja avaldanud samaaegselt survet Birma/Myanmari naabritele - Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni riigid, Hiina, India - ,et ka nemad kasutaksid diplomaatilist survet ja mõned naabrid ka teevad seda. Lisaks on EL väga toetanud ÜRO jõupingutusi. Need meetmed on sõjaväelisele valitsusele raskusi põhjustanud, kuid selle käitumist ei ole õnnestunud muuta.
Nüüd on sõjaväeline valitsus lubanud 2010. aastal valimisi kui sammu nende järkjärguliselt võimult eemaldumise poole. Nende valimiste üle võime otsustada alles siis, kui valimisseadus on avalikustatud ja kui me näeme, et valimistel kehtivad selged ja õiglased kokkulepped. Vahepeal on EL meeleldi valmis tegelema praeguse valitsusega, et veenda seda kasutama valimisi kui võimalusi olukorra muutmiseks ja Birma ajaloos positiivse etapi algatamiseks.
Seda öeldes olen ma ülimalt veendunud, et EL ei taha Birmat isoleerida. Tegelikult oleme me selle riigi suurimad humanitaarabi ja sellega seotud abi doonorid. Suur hulk meie abist läheb maapiirkonda, eelkõige delta piirkonda, mis ikka veel tsüklonist Nargis toibub. Samuti läheb abi Tai piiril asuvatesse pagulaslaagritesse. Peaksime teadma ka seda, et ÜRO eriraportööri raport räägib väga selget keelt. Toetame ÜRO eriraportööri ja oleme valmis teda aitama.
Samas teame ka seda, et otsene inimõiguste tegevus Birmas on vaevu võimalik. Näiteks ei kutsuta ELi valimisi jälgima ja seega peame kasutama kaudseid meetmeid. Seetõttu on inimõigused kaasatud kõigisse meie abiprogrammidesse. Selleks et arendada meie väärtusi, milleks on inimõigused ja dialoog, peame edastama väga konkreetse sõnumi. Tänasel parlamendi ühisistungil see sõnum kõlas ja ma olen kindel, et seda kuuldakse. Samuti olen ma kindel selles, et me ei tohiks unustada oma ülesannet meenutada Myanmarile tema kohustusi naaberriikide suhtes. Peame jääma enda kohustustele kindlaks ja siduma end koos võimudega otseselt inimõiguste tegevuskavaga, mida me ka jätkuvalt teeme.
Juhataja
Arutelu on lõppenud. Hääletamine toimub arutelu lõpus.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Maria Da Graça Carvalho  
kirjalikult. - (PT) Birmas kestab jätkuvalt inimõiguste suhtes väga murettekitav olukord, sest Birma võimud peavad võimu haaramist oma kodanike ellujäämisest olulisemaks. Tahaksin väljendada oma solidaarsust kannatavate Birma inimeste suhtes, keda sõjaväeline hunta rõhub, rikkudes pidevalt nende inimõigusi sunnitöö, inimkaubanduse, lapstööjõu ja seksuaalse vägivalla kaudu. Ülioluline on poliitvangide, nende hulgas opositsioonijuhi ja Rahvusliku Demokraatia Liiga liidri, Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna laureaadi 1990. aastal ja Nobeli rahupreemia laureaadi 1991. aastal Aung San Suu Kyi kohene vabastamine, et aidata kaasa vabade, õiglaste ja läbipaistvate valimiste edendamisele 2010. aastal. Sel põhjusel nõuan ma tungivalt, et EL võtaks vastu sidusa strateegia ning arendaks suhteid Birma naaberriikide, eriti Hiina ja Indiaga, et edendada läbipaistvate valimiste läbiviimist Birmas.
