Tuleva sopimus Kosovosta (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla ovat seuraavina neuvoston ja komission julkilausumat Kosovoa koskevasta tulevasta sopimuksesta.
Manuel Lobo Antunes
neuvoston puheenjohtaja. (PT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, esitän tiiviin julkilausuman Kosovosta. Viime vuosina on epäilemättä edistytty Länsi-Balkanin alueen vakauttamisessa. Keskeisenä haasteena on silti vielä tämän edistyksen vakiinnuttaminen: on saatettava loppuun prosessi, jolla määritellään Kosovon tuleva asema, ja pantava täytäntöön lopputulos strategisine tavoitteineen.
Tarvitsemme ajankohtaisen ja kestävän päätöslausuman luodaksemme perustan demokraattiselle ja monietniselle Kosovolle, joka on sitoutunut toteuttamaan oikeusvaltion periaatteita ja edistämään alueellista vakautta ja alueen tulevaisuudennäkymiä Euroopan unionissa. Kosovon aseman määrittely on ratkaiseva ennakkoedellytys vakauden lujittamiselle alueella. EU on panostanut Balkanille paljon niin taloudellisesti kuin poliittisestikin, emmekä halua alueen muuttuvan taas epävakaaksi.
Koska kyseessä on Euroopan alue, Euroopan unionin tulee olla ensisijaisesti ratkaisemassa Kosovoon liittyviä kysymyksiä. Näin ollen ratkaisu on löydettävä nopeasti Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa. Status quo ei ole kestävä ratkaisu.
EU:n ulkoministerien Luxemburgissa 18. kesäkuuta antaman julkilausuman mukaisesti neuvosto vahvistaa tukensa erityislähettiläs Martti Ahtisaarelle ja toistaa kantansa, jonka mukaan Ahtisaaren kokonaisvaltainen ratkaisuehdotus muodostaa pohjan Kosovon asemaa koskevan kysymyksen ratkaisemiseksi uudella Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmalla.
Euroopan unioni on edelleen täysin sitoutunut varmistamaan, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvosto hyväksyy piakkoin tällaisen päätöslauselman, joka toimii perustana myös EU:n läsnäololle ja muulle kansainväliselle läsnäololle alueella. Jäsenvaltioiden pysyvä yhtenäinen kanta sekä vakaa ja johdonmukainen lähestymistapa Kosovon kysymykseen ovat ratkaisevan tärkeitä tavoitteen saavuttamiseksi. Neuvosto on niin ikään toistanut vakuuttuneisuutensa siitä, että kysymyksen ratkaisu on ehdottoman ainutkertainen eikä muodostu ennakkotapaukseksi.
EU on jatkossakin käytettävissä tärkeään tehtävään pantaessa täytäntöön päätöslauselmaa Kosovon tulevasta asemasta. Käytännön suunnitelmamme on jo pitkälle valmisteltu, ja se perustuu neuvoston joulukuussa 2006 hyväksymään kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan sekä oletukseen, että Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa hyväksytään uusi, selkeän toimeksiannon EU:lle sisältävä päätöslauselma.
Olemme määrätietoisesti päättäneet taata onnistuneen siirtymän ja toimineet sitä varten tiiviissä yhteistyössä Yhdistyneiden Kansakuntien Kosovon siviilihallinnon kanssa. Viimeksi mainittu on antanut takuut siitä, että se pitää toimintavalmiutensa täysimääräisinä, kunnes sen toimeksianto päättyy.
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Kosovon tuleva asema on viimeinen Jugoslavian hajoamisesta seuranneista ratkaisemattomista kysymyksistä. On ehdottoman tärkeää, että YK:n turvallisuusneuvostossa päästään tässä vaiheessa asiassa eteenpäin. Turvallisuusneuvoston jäsenten on kannettava vastuunsa Kosovon aseman ratkaisemiseksi ja rakennettava monenkeskiset puitteet, jotta koko alueelle saadaan aikaan kestävä lopputulos.
Kehotan Serbiaa toimimaan rakentavasti prosessin seuraavassa vaiheessa. Kehotan kaikkia asianosaisia luopumaan yksipuolisista toimista - sekä julkilausumista että vetolla uhkaamisesta - sillä ne vain vahingoittaisivat kaikkien etuja vakaalla alueella, joista voi tulla Euroopan unionin täysimääräinen osa.
Maaliskuussa täällä parlamentissa hyväksyttiin päätöslauselma Kosovosta. Mielestäni toimielimemme ovat paljolti samalla pohjalla. Katsoitte, että ratkaisu on kestävä vain silloin, kun se kunnioittaa kaikki yhteisöjä, edistää Kosovon taloudellista elpymistä ja turvaa kansainvälisen läsnäolon kaikkien etnisten yhteisöjen etujen takaamiseksi.
Kesäkuussa neuvosto vahvisti EU:n tuen YK:n erityislähettiläälle Martti Ahtisaarelle ja hänen kokonaisvaltaiselle ehdotukselleen, joka tarjoaa perustan Kosovon aseman ratkaisemista ja YK:n turvallisuusneuvoston uutta päätöslauselmaa varten.
Tuemme ehdotusta parhaana mahdollisena kompromissina, jolla pystytään varmistamaan, että kaikilla yhteisöillä on tulevaisuus Kosovossa, johon demokratia ja oikeusvaltio juurtuvat vankasti.
Ehdotuksen keskeiset osat ovat jokaisen nykyaikaisen yhteiskunnan rakenteita. Niihin sisältyvät yhteisöjen oikeuksien suojelu, kulttuuriperinnön ja uskonnollisen perinnön suojelu sekä perustavat perustuslailliset ja turvallisuutta koskevat säännökset. Kaikki nämä ovat elintärkeitä demokraattiselle ja monietniselle Kosovolle.
Lyhyesti sanottuna meidän on tehtävä nyt kolme asiaa. Meidän on ensinnäkin ratkaistava Kosovon asema ilman tarpeettomia viivytyksiä. Toiseksi meidän on säilytettävä nykyisen ratkaisuehdotuksen keskeinen sisältö. Kolmanneksi meidän on tuettava edelleen Kosovon pyrkimyksiä ja edistymistä kohti Euroopan unionia.
Komission jäsenenä olen jo ottanut käyttöön lukuisia vakautus- ja assosiaatioprosessiin kuuluvia välineitä. Komissio sitoutuu säännölliseen vuoropuheluun uudistuksista. Tarjoamme runsaskätisesti apua. Seuraamme edistymistä EU:n kumppanuuden pohjalta, ja olemme aloittaneet alueellisen yhteistyötoiminnan Kosovon kanssa.
Prosessin viivyttäminen viivyttämisen vuoksi voi olla vaarallista. Sen avulla ei varmastikaan pystytä yhdistämään Kosovon asemaa koskevia täysin vastakkaisia kantoja, mutta se saattaa lisätä epävakauden riskiä paikan päällä.
Siksi meidän on osoitettava kosovolaisille, että liikettä tapahtuu ja että ratkaisu on näköpiirissä. Emme saa antaa kovan linjan edustajien päästä niskan päälle. Balkan ja Eurooppa joutuisivat kärsimään sellaisen kehityksen seurauksista.
Kosovo on todellakin pohjimmiltaan eurooppalainen kysymys. Kestävän ratkaisun aikaansaaminen merkitsee meille paljon. Kuten totesitte maaliskuisessa päätöslauselmassanne, ratkaisun löytäminen erityislähettiläs Ahtisaaren ehdotuksen pohjalta on erittäin tärkeää koko alueen vakauden ja jatkokehityksen kannalta. Sekä Serbiasta että Kosovosta on määrä tulla naapureidensa tavoin EU:n jäseniä, koska Länsi-Balkanin tulevaisuus on EU:ssa.
Venäjä ja Yhdysvallat eivät nimittäin kuulu Balkanin tapahtumien suoraan vaikutuspiiriin, kuten Euroopan unioni. Juuri Euroopan unioni joutuu maksumieheksi, jos Kosovon asemaan liittyvä prosessi epäonnistuu, ja siksi Kosovon asemaa ei pidä ratkaista yksipuolisilla julistuksilla tai yksipuolisilla veto-uhkilla vaan todellisella ja vastuullisella monenkeskisyydellä. Kestävä ratkaisu saadaan todellakin helpoimmin aikaan hallitulla ja monenvälisellä prosessilla.
Saanen päättää puheenvuoroni toistamalla, että Kosovon asemaa koskevan prosessin viivyttäminen viivyttelyn vuoksi ei auta asiaa mitenkään. Se kasvattaa pelkästään epävakauden riskiä Kosovossa, pidentää Serbian raskasta piinaa ja viivyttää alueen liittymistä Euroopan unioniin.
Nyt Euroopan, EU:n ja sen jäsenvaltioiden on osoitettava johtajuutta ja autettava saamaan aikaan kestävä ratkaisu Kosovoon. Sen me olemme Kosovolle velkaa. Sen me olemme velkaa Balkanille ja sen me olemme velkaa Euroopalle.
Bernd Posselt
Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä selkeydestä. Eilen myös YK:n pääsihteeri tähdensi, että Kosovon aseman jatkuva ratkaisemattomuus muodostaa vakavan uhan rauhalle. Jos Kosovo, jonka väestöstä 90 prosenttia on albaaneja, ei vihdoin saa ansaitsemaansa ratkaisua eli itsenäisyyttä kansainvälisessä valvonnassa, voi syntyä taloudellista epävakautta ja poliittista levottomuutta. Meidän on korkea aika käydä käytännönläheisiin toimiin.
Täällä parlamentissa 75 prosenttia kannatti erityislähettiläs Ahtisaaren suunnitelmaa. Totesimme selvästi, että kannatamme itsenäisyyttä kansainvälisessä valvonnassa. Komissio, useimmat jäsenvaltiot sekä Yhdysvallat ovat samalla kannalla. On siis todellakin aika päästää turvallisuusneuvosto umpikujasta. Venäjän ja Serbian kansallismielisyys ei saa enää lykätä rauhanomaista ratkaisua, jolla Kosovon serbeille annetaan laajat, kansainvälisesti taatut oikeudet, jotka ovat paljon laajemmat kuin muissa Euroopan valtioissa etnisille vähemmistöille myönnetyt oikeudet.
Nyt on oikea hetki saada aikaan ratkaisu, varsinkin siksi, että tärkeä EU:n operaatio tarvitsee vakaan kansainvälisen oikeusperustan ja laajan hyväksynnän kosovolaisten keskuudessa, jotta meitä ei pidettäisi miehitysvaltana. Siksi on välttämätöntä, että raivaamme tiemme eteenpäin kohti liian kauan viivästynyttä poliittista ratkaisua.
Arvoisa puhemies, haluan selventää, ettemme aio sallia lännen langeta siihen ansaan, että Serbian perustuslaissa esitettäisiin aluevaatimuksia Kosovosta ja että venäläiset estäisivät päätöslauselmat vetollaan, kunnes Serbia on yhtä mieltä asioista - viimeksi mainittu ei ole mahdollistakaan epäilyttävässä kansanäänestyksessä hyväksytyn perustuslain takia. Parhaillaan luodaan keinotekoista raja-aitaa, joka on vakava uhka rauhalle.
Hannes Swoboda
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, keskustelua ei viedä läpi aivan niin nopeasti kuin eräät toivoisivat. Ymmärrän komission jäsenen mainitseman riskin, mutta ymmärrän tämän myös mahdollisuudeksi. Meidän on hyödynnettävä tämä mahdollisuus, eikä asioita pidä aina arvioida kielteiseltä kannalta. Mitä me tahdomme? Tahdomme lähettää Serbialle viestin vakautus- ja assosiaatiosopimuksen kautta ja viisumirajoituksia helpottamalla - jos Serbia tekee yhteistyötä sotarikostuomioistuimen kanssa - jotta voimme todeta, että maa on tervetullut Euroopan unioniin, ja haluamme tämän jatkuvan itsekurituksen ja alemmuuskompleksin loppuvan.
Toiseksi tahdomme Kosovolle uuden aseman erityislähettiläs Ahtisaaren päätöslauselmaehdotuksen pohjalta. Se ei tarkoita, ettemme suostu minkäänlaisiin muutoksiin, vaan ne edellyttävät keskusteluja. Serbian ja Kosovon edustajien on suostuttava puhumaan toisilleen. En usko heidän olevan samaa mieltä, mutta heidän pitäisi ainakin selvittää ne kysymykset, jotka voidaan selvittää. Kummankin osapuolen on toimittava vastuullisesti, koska niiden on elettävä alueella naapureina vastaisuudessakin, erityisesti jos ne haluavat osaksi Euroopan unionia. Vakauteen kohdistuvia uhkia ei voida sallia.
Olen siis täysin samaa mieltä komission jäsenen kanssa siitä, ettemme voi lykätä asioita vain lykkäämisen vuoksi. Meidän on käytettävä aika tehokkaasti hyväksi. Olen iloinen Kosovon pääministerin ilmoituksesta, ettei hän halua ryhtyä mihinkään yksipuolisiin toimiin lähikuukausina. Se on parempaa kuultavaa kuin muutamat puheenvuorot täällä parlamentissa. Olen niin ikään erittäin tyytyväinen siihen, ettei Yhdysvallat tue tällaisia toimia - jos se on totta - koska Euroopan unioni olisi niiden ensimmäinen uhri. Vetoamme Venäjään, ettei se käyttäisi veto-oikeuttaan eikä estäisi päätöslauselman hyväksymistä. Venäjä ei voi saavuttaa Abhasian ja Transnistrian suhteen mitään sellaista, mitä se ei olisi jo saanut aikaan sotilasvoimin.
Nyt siis yritämme varmistaa rauhanomaisen siirtymän. On Kosovon ja Albanian etujen mukaista liittää Serbia uuteen asemaan mahdollisimman tiiviisti ja osoittaa Serbialle selkeä eurooppalainen viesti. Albania ja Kosovon albaanit eivät voi toivoa enempää.
Ignasi Guardans Cambó
Arvoisa puhemies, en valitettavasti kuullut komission jäsenen puheenvuoroa, koska osallistuin parlamentin muuhun toimintaan. Sen perusteella, mitä kuulin, olen samaa mieltä, että aika käy vähiin. Toisaalta meillä ei ole sellaista kiirettä, että jollemme tee asiasta tänään päätöstä, Euroopan unionin lähituntumaan syntyisi väkivaltainen konflikti, vaikka jotkut niin haluavatkin uskotella. Tältä osin Kosovon pääministerin lausumat ovat erittäin myönteisiä, ja niihin on suhtauduttava suopeasti.
Mielestäni meidän on ensiksi pyrittävä ymmärtämään Serbian kantaa ja osoitettava sille kunnioitusta - kunnioitusta sen historiaa, nykyaikaa ja tulevaisuutta kohtaan. On ilmiselvää, että Serbiaa on vaadittavaa tiiviiseen yhteistyöhön tuomioistuimen kanssa, mutta on yhtä selvää, että osa EU:n viesteistä ehkä tulkitaan Serbiassa kunnioituksen puutteeksi.
Toiseksi haluaisin ainakin EU:n ja kaikkien Kosovon juridiseen ja poliittiseen tulevaisuuteen vaikuttavien toimijoiden puuttuvan yhteen asiaan. Tämä asia on Kosovon taloudellinen tilanne.
Tiettyjä puheita kuunnellessa tulee tunne, että pelkkä itsenäisyysjulistus ja pelkkä YK:n päätöslauselma Kosovon oikeudellisesta tulevaisuudesta luovat Prištinaan vaurautta, takaavat työpaikkoja tuhansille ihmisille tällä alueella, jolla työttömyys on yli 50 prosenttia, ja luovat investointeja houkuttavan taloudellisen vakauden.
Tämä ei pidä paikkaansa. Meiltä puuttuu Kosovoa koskeva taloudellinen suunnitelma. Taloudellisesti toimintakyvytön Kosovo, joka on raunioina ja jossa työttömyys on 70 prosenttia, on meille kaikille vastakin suuri tragedia. Nyt on aika ajatella tätä, nyt on aika käyttää vaikutusvaltaa, eikä asian ehdoksi pitäisi mielestäni asettaa itsenäisyyttä. Meidän pitäisi sen sijaan tukea Kosovon taloudellisia rakenteita riippumatta siitä, onko se vastaisuudessa itsenäinen vai ei. Tämä asia on EU:n vastuulla, eikä se mielestäni hoida kyseistä vastuutaan.
Brian Crowley
UEN-ryhmän puolesta. - (EN) Haluan kiittää komission jäsentä ja neuvoston puheenjohtajaa heidän esittämistään huomioista.
Martin Luther King sanoi, että rauha edellyttää väkivallan lopettamisen lisäksi myös oikeudenmukaisuutta. Jos ajatellaan koko Balkanin alueen surullista historiaa, voidaan todeta, että yksi tähän asti puuttuneista tekijöistä on juuri ajatus oikeudenmukaisuudesta. Rauhaa ei ole ilman oikeutta.
Martti Ahtisaaren ehdotukset antavat mahdollisuuden suureen edistykseen, suureen harppaukseen, joka johtaa paitsi rauhaan myös siihen kuuluvaan oikeudenmukaisuuteen. Ihannetapauksessa ihmiset saisivat itse ratkaista ongelman, mutta koska heillä ei olisi valmiuksia kokoontua yhteen etsimään ratkaisua, sitä olisi ehdotettava heille. Tämä on paras tilaisuutemme löytää pysyvä ja oikeudenmukainen rauhanomainen ratkaisu alueen eri perinteiden ja eri kansojen kesken.
On ehdottoman tärkeää, että tarjotessamme Kosovolle uutta mahdollisuutta otamme huomioon myös Serbian ainutkertaiset ja erityiset huolet. On tärkeää, että käymme vuoropuhelua Kosovon ohella myös Serbian kanssa, jotta kannustamme niitä eteenpäin ja uudelle tielle kansakunnan rakentamisessa.
Omasta kymmenen vuoden kokemuksestani Irlannissa voin nimittäin todeta, että konfliktin, syrjinnän ja vihamielisyyksien ratkaisemisessa keskeinen tekijä on vuoropuhelu: osapuolten saaminen puhumaan ja jatkamaan keskustelua. Niin hidasta ja hankalaa kuin se onkin, se on ainut tapa löytää oikeudenmukainen ratkaisu tähän ongelmaan.
Joost Lagendijk
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, kuka tahansa EU:n Kosovon-edustajien viimeaikaisia lausuntoja - varsinkin lausuntoja EU:n tulevasta roolista - seurannut on varmasti saanut sekavan käsityksen.
Kaikki yrittävät tietysti koota palapelin erilaisia paloja New Yorkissa. Miten voimme varmasti saada aikaan turvallisuusneuvoston päätöslauselman? Toisin sanoen miten estämme Venäjän veton? Kaikki tekevät tietysti voitavansa Euroopan unionin yhtenäisyyden säilyttämiseksi, ja tietysti me kehotamme kosovolaisia pysymään rauhallisina. Tähän saakka kaikki on selvää.
Mikä tarkasti ottaen on EU:n rooli lähitulevaisuudessa ja milloin EU ottaa sen hoitaakseen? Satunnaisotos viime päivien sanomalehdistä osoittaa, että korkean edustajan Solanan tiedottajan Cristina Gallachin mukaan EU ottaa kantaakseen oman vastuunsa ja tekee päätöksen Kosovosta, jos Venäjä edelleen sanoo ei. Toisin sanoen Euroopan unioni käy toimeen, jos päätöslauselmaa ei tule. Korkea edustaja Solana totesi 10. heinäkuuta, ettemme pysty lähettämään valtuuskuntaa ilman toimeksiantoa, ja siksi odotamme päätöslauselmaa. Samana päivänä nimettömänä puhuneen EU-diplomaatin mukaan EU on toiveikas sen suhteen, että YK:n uusi päätöslauselma mahdollistaa laajan valtuuskunnan lähettämisen, vaikka maakunnan tulevaisuus on edelleen epäselvä. Toisin sanoen toimeksianto saadaan mutta itsenäisyydestä ei tarvitse sanoa vielä mitään.
Arvoisa komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kehotan teitä kertomaan vihdoin, mitä päätöslauselman pitäisi vähintään sisältää, jotta EU voi lähettää valtuuskunnan Kosovoon lyhyellä aikavälillä. Milloin me oikein keskustelemme valtuuskunnan lähettämisestä? Alun perin tarkoituksena oli käydä keskustelu neljä kuukautta päätöslauselman jälkeen. Onko EU nyt valmis lähettämään valtuuskunnan, vaikka uutisia itsenäisyydestä ei vieläkään ole saatu? Arvostaisin suuresti tästä asiasta annettavaa selvitystä, jonka te olette meille ja äänestäjille yhtä lailla velkaa.
Tobias Pflüger
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, jos sanon täysin rehellisesti, on varsin selvää, että olemme nyt umpikujassa. Serbia ja Venäjä ovat kumpikin ilmoittaneet, etteivät ne hyväksy pakotettua itsenäisyyttä, ja presidentti Bush on todennut sen jälkeen, että hän haluaa Kosovon julistautuvan itsenäiseksi yksipuolisesti. Siispä Euroopan unionin rooli on nykyisessä tilanteessa keskeinen.
Kaikista annetuista lausumista ei kuitenkaan ole välttämättä apua, esimerkkinä komission puheenjohtajan Barroson vertaus, jonka mukaan Euroopan unioni on "maailmanvalta". Sitä voidaan varmasti perustella tietyillä tekijöillä, mutta nykytilanteessa siitä ei ole kovin paljon hyötyä. EU on itse osapuoli, ja haluaa tehdä Kosovosta miltei UNMIK:n protektoraatin. On aivan selvää, ettei alkuperäinen Ahtisaaren suunnitelma toteudu. Kaikkien on vihdoin hyväksyttävä tämä. Tarvitaan kansainvälisesti käypä ratkaisu, jonka Serbiakin voi kokonaisuudessaan hyväksyä.
Me täällä Euroopan parlamentissa tarvitsemme kiireesti lisätietoja Kosovoon suunnitellusta YUTP:n operaatiosta. Emme ole vielä saaneet tietoja, ja tarvitsemme ne kiireesti.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään Serbian alueellisesta koskemattomuudesta ja tulevaisuudesta Kosovon alueella, jossa tapahtuu päivittäin perustavia ihmisoikeusrikkomuksia. Serbiväestön kohtalona on humanitaarinen kriisi, ja samaan aikaan islamilaiset terroristit tuhoavat järjestelmällisesti Euroopan yhteistä kristillistä perintöä. Olen yllättynyt siitä, miten usein Kosovon tapahtumat ja nykytilanne kuvataan kansainväliselle mielipiteelle vääristyneesti ja serbejä vahingoittavasti. Ennennäkemätön suunnitelma itsenäisyyden myöntämiseksi Kosovolle merkitsee Serbian alueellisen koskemattomuuden tuhoamista ja konfliktin kärjistämistä edelleen. Päätös erottaa Kosovo Serbiasta uhkaa vakautta koko Euroopan mantereella, ja sillä voi olla dominovaikutus mantereen monilla muilla etnisesti kiistellyillä alueilla.
Minua huolestuttaa, että Euroopan unionin toimielimet haluavat asettua tässä Balkanin konfliktissa toisen osapuolen kannalle, vaikkei niillä ole oikeutta eikä toimeksiantoa siihen. On selvää, että Euroopan ja maailman tulevaisuutta koskevat päätökset kuuluvat suvereeneille valtioille ja kansoille ja että ne tehdään kansainvälisillä foorumeilla, kuten YK:ssa. Tästä syystä kiitän myös Venäjää ja niitä YK:n turvallisuusneuvoston maita, jotka vastustavat Euroopan rajojen siirtoja. Kiitos.
Árpád Duka-Zólyomi
(SK) Kansainvälisellä yhteisöllä on edessään äärimmäisen tärkeä tehtävä. On tehtävä päätös Kosovon tulevaisuudesta ja eri yhteisöjen rinnakkaiselosta alueella tasa-arvon periaatteiden pohjalta. Kahdeksan vuotta kestänyt vakautus ja soveltuvimman ratkaisun etsintä ovat huipentuneet erityislähettiläs Ahtisaaren kokonaisvaltaiseen ehdotukseen, jossa tarjotaan mahdollisuus Kosovon rauhanomaiseen tulevaisuuteen.
Tämä edellyttää koko Euroopan unionilta yhtenäistä lähestymistapaa. Ratkaisun estely voi synnyttää vaarallisia jännitteitä, jopa sotatoimia alueella, eikä sellaista kukaan toivo. Olemme täysin tietoisia siitä, että Kosovon valvottu itsemääräämisoikeus ja jatkuva kansainvälinen läsnäolo voidaan perustaa ainoastaan YK:n turvallisuusneuvoston lopulliseen ratkaisuun. Serbian vähättelevä asenne, jota Venäjän federaatio itsepäisesti tukee, ei saa nakertaa päättäväisyyttämme. Meidän on reagoitava kyseiseen tilanteeseen arvioimalla rationaalisesti tämän monimutkaisen ongelman taustalla olevat syyt. Ongelma juontaa kahdeksan vuoden päähän - aikaan, jolloin kansainväliset joukot ottivat alueen hallintaansa siellä sattuneiden veristen tapahtumien jälkeen.
Tämä erityistilanne ja sitä seurannut kehitys on osoittanut, että Kosovon integrointi Serbiaan on epärealistista. Serbia on käytännössä menettänyt kaikki oikeutensa alueeseen. Eräiden eurooppalaisten poliitikkojen ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden - kuten Kosovon tilanteen vuoksi skitsofreeniseen mielentilaan joutuneen Slovakian tasavallan - huolestuneisuudesta huolimatta olen vakuuttunut siitä, ettei tästä ratkaisusta muodostu ennakkotapausta muille maille. Kosovon tilanne oli alkujaan epätyypillinen ja tavanomaisesta poikkeava. Alueen vakauden tärkeä osatekijä on tasavertaisten kansalaisten yhteisön luominen, jolloin vähemmistöyhteisöille perustetaan identiteetin säilyttämisen ja kehittämisen mahdollistava oikeusjärjestelmä. Serbialaisyhteisön kohdalla tämä tarkoittaa laajaa autonomiaa.
On tärkeää jouduttaa YK:n päätöksentekoprosessia. Ainoastaan alueen vakaus ja rauha takaavat Balkanin ja erityisesti Serbian ja Kosovon tulevaisuudennäkymät Euroopan yhteisön jäsenenä.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Arvoisa puhemies, tuen aiemmin puheenvuoron esittänyttä kollegaa Swobodaa. Mielestäni turvallisuusneuvostossa sovittu lykkäys tarjoaa mahdollisuuden vielä yhteen kaikki mahdollisuudet hyödyntävään sopimusyritykseen turvallisuusneuvostossa. Tällainen yhteisymmärrys on nimittäin perusta kaikelle muulle: Euroopan unionin yhtenäisyydelle, EU:n tulevalle operaatiolle Kosovossa, mutta myös entisen Jugoslavian alueen pitämiselle yhdessä.
Vaikka tuemmekin erityislähettiläs Ahtisaaren ehdotuksia, koska ne muodostavat selkärangan sille tulevaisuudelle, jonka haluamme koituvan Kosovon osaksi, tässä kohdin on tärkeä osoittaa myös serbeille, että haluamme vielä kerran käydä vakavasti neuvotteluja heidän kanssaan siitä, mikä vielä voi muuttua, millaiset myönnytykset ovat edelleen mahdollisia. Meidän ei pidä jättää Serbian uutta hallitusta yksinään, koska nyt on yhtä tärkeää kuin ennenkin säilyttää hyvät suhteet kyseiseen maahan.
Vaikka olenkin tyytyväinen siihen, että komission jäsen Rehn on edistynyt yhteyksien ja suhteiden luomisessa uuteen hallitukseen ja neuvotteluissa sen kanssa, on tärkeää, ettemme sekoita Serbian-suhteiden edistymistä Kosovon kysymykseen. Peräänkuulutan lyhyesti sanottuna todellista pyrkimystä konsensukseen. Silloin ehkä lopulta pääsemme kestävään yhteisymmärrykseen siitä, että olemme eri mieltä alueella olevien serbikumppaniemme kanssa.
Erik Meijer
(NL) Arvoisa puhemies, jo vuoden 2006 syksyllä kävi selväksi, että Ahtisaaren raportissa suositeltaisiin itsenäisyyttä ja erityistoimia serbien ja muiden vähemmistöjen suojelemiseksi. Tuolloin kävi selväksi myös se, että Serbia kieltäytyy hyväksymästä tätä ja laskee Venäjän veton varaan YK:n turvallisuusneuvostossa.
Sittemmin on pohdittu, johtaisiko kyseinen veto-oikeuden käyttö muissa valtioissa, kuten Yhdysvalloissa ja EU:n jäsenvaltioissa, Kosovon valtion yksipuoliseen tunnustamiseen. Tämä on sama kiistanalainen malli, jonka mukaisesti Saksa tunnusti vuonna 1992 Slovenian ja Kroatian itsenäisyyden ennen muita Euroopan unionin päätöksiä ja kansainvälisiä päätöksiä.
Oletettako, että tätä mallia käytetään tarvittaessa uudelleen? Voidaanko kiistanalaisen mallin soveltaminen estää, jos Kosovon Mitrovican pohjoispuolinen alue, johon Kosovon serbiasukkaat ovat keskittyneet, luovutetaan takaisin Serbialle? Onko Serbian ja Venäjän federaation siunaus silloin vielä mahdollinen?
Doris Pack
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olimme todellakin toivoneet, ettei Kosovo olisi enää kansainvälinen ongelmakysymys, vaan poliitikot olisivat kyenneet ottamaan siitä itse vastuun.
Valitettavasti presidentti Miloševićin perintö elää edelleen hänen kuolemansa jälkeenkin ja rasittaa suuresti Serbian demokraattista hallitusta. Osoitin vuonna 1996 mieltä Miloševićia vastaan Belgradissa yhdessä nykyisen hallituksen jäsenten kanssa, enkä voi toivoa tälle hallitukselle mitään sen parempaa kuin että se johdattaisi Serbian Euroopan unioniin. Olen kokenut myös Miloševićin toteuttaman apartheid-politiikan Kosovossa vuodesta 1989 aina Naton väliintuloon asti. Minua surettaa, että Serbiassa keskusteluun hiipii aina liikaa kansallismielisyyttä. Jos Belgrad on aidosti huolissaan serbien elämänlaadusta Kosovossa eikä aluemenetyksistä, se hyväksyy Ahtisaaren suunnitelman. Siinä annetaan Kosovon serbeille sellainen itsemääräämisoikeus, jollaisesta muut Serbian ja Balkanin vähemmistöt voivat vain uneksia.
Jos UNMIK poistuu alueelta nyt emmekä pysty täyttämään turvallisuusneuvoston päätöslauselman puuttumisen aiheuttamaa tyhjiötä, edessämme on toivoton tilanne. Arvoisa komission jäsen, ette ole vastannut millään tavoin tähän. Kuten niin usein ennenkin, näyttää siltä, ettei Euroopan unioni tosiasiassa halua ryhtyä tarvittaviin toimiin Balkanilla.
Päättämättömyys on suuri ongelma, ja se aiheuttaa valtavia hankaluuksia. Ei ole meidän etujemme mukaista siirtää Kosovon kysymystä aina hamaan tulevaisuuteen. Meidän epäonnistumisestamme siviileille aiheutuvat vahingot ovat aikanaan valtavat.
Monien muiden valtioiden tavoin Venäjä oli osa yhteysryhmää. Näin ollen Venäjä tietää hyvin, ettei Belgradin ja Prištinan välillä ole käyty neuvotteluja. On epärealistista vaatia neuvotteluja nyt, kun on ensin torjuttu Ahtisaaren ehdotus ja kieltäydytty hyväksymästä turvallisuusneuvoston päätöslauselmaa. Kehotan näin ollen Euroopan parlamenttia noudattamaan komission jäsenen neuvoa ja tekemään kaiken mahdollisen Venäjän intressien ottamiseksi huomioon, koska niillä ei ole mitään tekemistä Kosovon tai Serbian kanssa. Näin tämä kysymys saadaan ratkaistua.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Ratkaisu, jossa albaanit palkitaan ja serbeille varataan ainoastaan rangaistus, ei ole kestävä. EU on ansassa, Venäjän ja Yhdysvaltojen kehnojen suhteiden panttivankina, Venäjän kasvavan valtapolitiikan panttivankina. Emme voi antaa periksi Venäjän kiristykselle, mutta ilman Venäjää ei saada hyvää ja kestävää ratkaisua. Emme voi antaa periksi myöskään albaanien kiristykselle, koska ilman EU:n apua Kosovo ei ole elinkelpoinen itsenäinen maa.
Serbia menetti luotettavuutensa viime vuosikymmenien aikana, se menetti Kosovon toimimalla Kosovon albaaneja vastaan, ja tämän tuloksena Kosovon itsenäisyys on väistämätön. Tästä asiasta on keskusteltava kuitenkin edelleen; yksipuolisia toimia on vältettävä kaikin tavoin. Ahtisaaren suunnitelma on osittain hyvä, muttei riittävä. Sen vähemmistöjä koskeva osa on hyvä, samoin alueellinen autonomia. Silti koko Eurooppa on kiitollisuudenvelassa, koska se ei vuosikymmenienkään aikana onnistunut selventämään kansallisen itsemääräämisoikeuden ja alueellisen autonomian kysymyksiä. Ne on tuotava selkeästi julki.
Manuel Lobo Antunes
neuvoston puheenjohtaja. (PT) Arvoisa puhemies, saanen aluksi tervehtiä komission jäsentä Rehniä, koska minulla ei ollut siihen mahdollisuutta ensimmäisen puheenvuoroni yhteydessä.
Haluan esittää neljä tai viisi suppeaa huomiota. Ensiksikin haluan vahvistaa sen, minkä totesin ensimmäisessä puheenvuorossani: pelkkä nykyisen tilanteen säilyttäminen Kosovossa ei ole kestävä ratkaisu, vaan meidän on päästävä eteenpäin. Olemme vakuuttuneita siitä, että nykyisen tilanteen säilyttäminen olisi valtava erehdys, josta voimme joutua maksamaan vielä kalliin hinnan.
Toiseksi, kuten monet parlamentin jäsenet jo totesivatkin, on ehdottoman tärkeää, että Euroopan unionin kanta säilyy yhtenäisenä; toisin sanoen jäsenvaltioiden on pysyttävä yhtenäisinä Kosovon kysymyksessä. Olemme vedonneet tältä osin useasti jäsenvaltioihin ja nyt, puheenjohtajakautemme aikana, vahvistamme luonnollisesti vetoomuksiamme. Emme halua EU:n jakautuvan taas kerran, varsinkaan näin perustavasta kysymyksestä, joka kaiken lisäksi liittyy Euroopan mantereeseen. Tästä syystä olemme aina vedonneet EU:hun ja sen jäsenvaltioihin, jotta ne pysyvät yhtenäisinä etsiessään ratkaisua Kosovon umpikujaan.
Kolmanneksi katsomme, että meidän pitää jatkaa kaikkea diplomaattista toimintaa Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvostossa saadaksemme uuden turvallisuusneuvoston päätöslausuman Kosovosta. Kuten totesin, päätöslauselma toimii perustana kansainväliselle läsnäololle ja Euroopan unionin läsnäololle Kosovossa. Meidän on tehostettava toimiamme, ja puheenjohtajavaltio jatkaa omien valtuuksiensa rajoissa aktiivisesti pyrkimystä yhteisymmärrykseen turvallisuusneuvostossa tästä uudesta päätöslauselmasta.
Lopuksi muistutan, että ymmärrämme hyvin, että meidän on tarjottava Länsi-Balkanin maille, erityisesti Serbialle, aidot tulevaisuudennäkymät Euroopan unionissa, koska Serbia täyttää kaikki asian edellyttämät kriteerit ja ehdot. Olimme tyytyväisiä päätökseen neuvottelujen aloittamisesta uudelleen Serbian kanssa vakautus- ja assosiaatiosopimuksen tekemiseksi EU:n kanssa. Uskomme, että tämä on ratkaiseva vaihe. Serbian EU-näkymien varmistaminen on ehdottoman tärkeää, koska se on ratkaiseva tekijä koko Balkanin alueen vakaudelle.
Olli Rehn
komission jäsen. (EN) Puhun aluksi Serbiasta. Serbialla on konkreettiset tulevaisuudennäkymät EU:ssa, ja lopullisena tavoitteena on EU:n jäsenyys sitten, kun se täyttää kaikki EU:n liittymisehdot. Tämä on lähtökohta Serbian-suhteillemme.
Kun maan uusi demokraattinen, Eurooppa- ja uudistusmielinen hallitus oli muodostettu ja se oli ilmoittanut sitoutuneensa selkeästi yhteistyöhön sotarikostuomioistuimen kanssa ja käynnistänyt sitoumusta vastaavat tehokkaat ja konkreettiset toimet, pystyimme aloittamaan uudelleen vakautus- ja assosiaatiosopimusneuvottelut Serbian kanssa kuukausi sitten. Kannattaa muistaa, että samalla kun vakautus- ja assosiaatiosopimus on merkittävä sopimus erityisesti talouden ja kauppasuhteiden kannalta, se on myös portti, väylä Euroopan unionin ehdokasvaltioksi. Olen toistanut tätä lukuisia kertoja Serbian julkisessa keskustelussa ja toistan vastakin. Osoitan, että Serbialla on tulevaisuus EU:ssa, jos sillä vain on halua täyttää sellaisen tulevaisuuden asettamat ehdot.
Emme voi olettaa, että Kosovoa koskevista myönnytyksistä käytäisiin kauppaa Serbian EU:hun suuntautumisen perusteella, mutta voimme olettaa, että Serbiassa käytävä poliittinen keskustelu siirtyy vihdoin kansallismielisestä menneisyydestä kohti eurooppalaista tulevaisuutta. Voimme olettaa, että jos neuvotteluja jatketaan jonkin aikaa, Serbia omaksuu rakentavan asenteen ja realistisen lähestymistavan eikä toista samoja lauseita, joita olemme saaneet kuulla viimeiset pari vuotta.
Toiseksi huomautan, että Kosovossa tarvitaan jonkin aikaa kansainvälistä valvontaa, joka kattaa sekä poliittiset että turvallisuuteen liittyvät asiat. Sen tarkoituksen on oltava selkeä: valvoa Kosovon asemaa koskevan ratkaisun toteutumista siten, että varmistetaan kaikkien yhteisöjen oikeudet ja Kosovon kestävä kehitys. Sitä varten tarvitsemme Yhdistyneiden Kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselman. Rehellisesti sanoen on vaikea toimia poliittisesti epävarmoissa olosuhteissa, kun prosessi Yhdistyneissä Kansakunnissa on edelleen kesken.
Voimme aivan perustellusti olettaa, että kaikki YK:n turvallisuusneuvoston pysyvät jäsenvaltiot ymmärtävät vastuunsa Euroopan tulevasta turvallisuudesta ja vakaudesta. Voimme aivan perustellusti olettaa, että kaikki turvallisuusneuvoston jäsenvaltiot ymmärtävät valtavan vastuunsa.
Pyrimme komissiossa varmistamaan kaikin tavoin, että EU on valmis ottamaan käyttöön siviilihallinnon Kosovon asemaa koskevan ratkaisun täytäntöönpanon valvomiseksi. Sen tehtävä poikkeaa UNMIK:n tehtävästä, ja tarvitsemme sen onnistumisen varmistamiseksi vankan oikeusperustan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmasta.
Totean lopuksi, että kaiken kaikkiaan Kosovo ja Kosovon asemaa koskeva prosessi osoittavat, miten paljon tarvitsemme uuden perussopimuksen vihdoin tarjoamia parempia ohjaus- ja koordinointimekanismeja. On todellakin aika luoda tehokkaat ja vaikuttavat välineet EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan toteuttamiseksi.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Alexander Stubb 
kirjallinen. - (EN) Kysymys Kosovon tulevaisuudesta on osa Balkanin järkyttävien sotien jälkimaininkeja. Alue sijaitsee Euroopan sydämessä. Vastauksen viivyttäminen ei ole vaihtoehto.
Serbien ja kosovolaisten välisiä neuvotteluja 14 kuukautta johtanut presidentti Ahtisaari totesi, ettei ratkaisu ole vain kosovolaisten etu, vaan se on yhtä lailla elintärkeä alueen rauhan ja vakauden kannalta.
Tästä on vaikea olla eri mieltä. Viime maaliskuussa presidentti Ahtisaari totesi, ettei perusteita osapuolten väliselle sopimukselle ollut. Kosovon itsenäisyyttä hän ehdotti myöhemmin.
Suunnitelmalla on laaja kansainvälinen tuki. Nyt on aika katsoa eteenpäin unohtamatta tietenkään Kosovon serbivähemmistön oikeuksia.
Slovenia oli ensimmäinen entisen Jugoslavian valtioista, joka liittyi EU:hun. Makedonia on ehdokkaana. Muut ovat jonossa.
Toivottavasti kaikki pääsevät jäseniksi ja vanhat rajaviivat menettävät merkityksensä. Joskus rajat on ensin vedettävä, jotta ne voidaan myöhemmin poistaa. Tämä näyttää olevan Kosovon tilanne.
Komission jäsenen Rehnin mukaan komissio tukee presidentti Ahtisaaren suunnitelmaa. Minusta meidänkin pitäisi.
