Turkin edistymiskertomus 2007 (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana Ria Oomen-Ruijtenin ulkoasiainvaliokunnan puolesta laatima mietintö Turkkia koskevasta vuoden 2007 edistymiskertomuksesta.
Ria Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, edellisen Turkkia koskevan kertomuksen jälkeen valtiossa on tapahtunut paljon myönteistä kehitystä. Tarkoitan uskonnollisia yhdyskuntia koskevan lain hyväksymistä ja aivan hiljattain rikoslain 301 artiklan ensimmäistä muutosta, joiden on johdettava tarvittaviin lisäuudistuksiin täyden ilmaisunvapauden takaamiseksi. On kuitenkin myös selvää, että Turkissa tilanne on sekava, ja että on vielä paljon tehtävää niin Euroopan kanssa tehtyjen sopimusten noudattamiseksi kuin omalle kansalle annettujen lupausten täyttämiseksi.
Mietintö on tasapainoinen. Toivon, että joistakin keppihevosista, joita täällä on käytetty, päästään nyt eroon, sillä siten mietintö säilyttää tasapainonsa. Olen maininnut mietinnössä kaikki ongelmat, ja siihen sisältyy kolme tärkeää viestiä.
Ensinnäkin olemme huolissamme AK-puolueen kieltämisestä tuomioistuimessa. Odotamme Turkin perustuslakituomioistuimen kunnioittavan oikeusvaltion periaatteita, EU:n normeja ja Venetsian komission suuntaviivoja, jotka koskevat poliittisten puolueiden toiminnan kieltämistä. Pidämme myönteisenä sitä, että vuonna 2007 demokratia pystyi torjumaan armeijan pyrkimyksen puuttua poliittiseen prosessiin. Olemme kuitenkin myös huolissamme siitä, että tietyt voimat edelleen pyrkivät epävakauttamaan valtiota. Nyt tarvitaan selvästi valtion nykyaikaistamista ja uudistuksia. Pääministeri Erdoganin mukaan vuosi 2008 on uudistusten vuosi, ja olemme tähän tyytyväisiä. Hallitus voi nyt hyödyntää vahvaa parlamentaarista enemmistöä ja toteuttaa määrätietoisesti ratkaisevan tärkeitä uudistuksia, jotta Turkista tulee sekulaariseen valtioon ja moniarvoiseen yhteiskuntaan perustuva nykyaikainen ja hyvinvoiva demokratia. Ensisijaisesti tämä uudistus on Turkin kansalaisten parhaan edun mukaista.
Kolmas seikka. Perustuslakiprosessi on loistava mahdollisuus laatia uusi siviilivaltaan pohjautuva perustuslaki, jossa asetetaan ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelu avainasemaan. Se on ainoa tapa luoda tarkistusjärjestelmä ja tasapaino, joka takaa demokratian, oikeusvaltion, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden sekä uskonnon ja valtion erottamisen toisistaan. Kun tarkastellaan viimeaikaisia lukuja, ne osoittavat, että uskonnon ja valtion erottaminen toisistaan aiheuttaa paineita turkkilaisessa yhteiskunnassa. Kuitenkin jopa 72 prosenttia hyvin koulutetuista turkkilaisista, 60 prosenttia suurten kaupunkien asukkaista ja lähes 50 prosenttia muista turkkilaisista on huolissaan Turkin sekulaarisesta luonteesta. Oikeuslaitos ja syyttäjät ovat tarttuneet tähän levottomuuteen ja ne hyödyntävät tilannetta jättämällä parlamentin enemmistön huomiota ja toimimalla hyvin itsenäisesti. Oikeusvaltiossa oikeusjärjestelmän on oltava sekä itsenäinen että puolueeton. Uusi perustuslaki on ainoa tapa, jolla Turkin hallitus voi uudistaa valtiota ja vakiinnuttaa uskonnon ja valtion erottamisen toisistaan oikeusvaltiossa saadakseen kansalaisilta uutta luottamusta.
Tämä edellyttää takeita kaikkien kansalaisyhteiskunnan elinten laajasta osallistumisesta perustuslakiprosessiin. Minulle tämä merkitsee nykyaikaistamista koskevan sopimuksen tekemistä kaikkien poliittisten puolueitten, etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen sekä työmarkkinaosapuolten kesken. Nykyaikaistamisen on taattava, että kansalaisten yksilölliset oikeudet ja kansalaisvapaudet turvataan Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti.
Kaikella kunnioituksella, meidän on jatkettava EU:n ja Turkin välisiä neuvotteluja, mutta tehtävä se ilman hurskastelua, jotta voimme olla toisillemme avoimia ja rehellisiä. Katson hyvin onnettomaksi sen, että kollegaani Joost Lagendijkia kohtaan hyökätään, kun hän avoimesti ja rehellisesti kertoo, mitä virheitä on tehty ja kun hän pyytää myös kaikkien poliittisten puolueiden yhteistyötä uudistusprosessissa.
Arvoisa puhemies, lyhyesti sanottuna on vielä paljon tehtävää uskonnollisten vähemmistöjen asemassa Turkissa, kurdien ja muiden vähemmistöjen asemassa, alueiden sosioekonomisessa kehityksessä, naisten aseman parantamisessa, Turkin hallituksen ja työmarkkinaosapuolten välisessä vuoropuhelussa, ja tässä haluan erityisesti kiinnitettävän huomiota ammattiyhdistysliikkeeseen, johon usein kohdistuu paineita, rakentavassa yhteistyössä ratkaisun löytämiseksi Kyproksen kysymyksessä ja alueen hyvissä naapuruussuhteissa. Noudattakaa siis tehtyjä järjestelyjä.
Arvoisa puhemies, korostan vielä, että mielestäni ainoastaan yhteiskunta, joka sallii itseään johdettavan ihmisoikeuksia ja perusvapauksia kunnioittaen ja joka perustuu demokratiaan, oikeusvaltioon ja sosiaalisesti suuntautuneeseen markkinatalouteen, voi kehittyä rauhanomaiseksi, vakaaksi ja vauraaksi yhteiskunnaksi.

Janez Lenarčič
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Aluksi haluan ilmaista kiitollisuuteni Ria Oomen-Ruijtenin laatimasta mietinnöstä, joka on neuvoston mielestä merkittävä panos Turkin liittymisprosessia koskevassa keskustelussa.
Puheenjohtajavaltio Slovenia on kannustanut Turkkia edistymään prosessissaan, jossa se pyrkii lähestymään Euroopan unioniin liittymistä. Neuvostossa keskustellaan parhaillaan kahdeksasta jäljellä olevasta lainsäädännön mukauttamistarkistuksia koskevasta kertomuksesta, niin kutsutuista tarkastelukertomuksista. Jos tekniset valmistelut edistyvät hyvin, voimme kenties avata kaksi uutta neuvottelulukua EU:n ja Turkin välisessä liittymiskonferenssissa kesäkuussa.
Turkin uudistusten osalta olemme samaa mieltä Euroopan parlamentin arviosta, jonka mukaan tämä vuosi on prosessin kannalta ratkaiseva, ja katsomme, että Turkin olisi tartuttava mahdollisuuteen.
Tämän vuoden helmikuussa hyväksytyssä tarkistetussa liittymiskumppanuudessa määritetään pääasialliset painopistealat, joilla valtion olisi nopeutettava uudistuksiaan. Tietenkin varsinainen uudistusprosessi vaikuttaa välittömästi neuvotteluprosessiin ja neuvottelujen jatkoon.
Haluan myös korostaa, että jaamme Euroopan parlamentin huolet Oikeus- ja kehityspuoluetta AKP:tä koskevasta oikeudenkäyntimenettelystä. Puheenjohtajavaltio antoi lausunnon, jossa se korosti, että toimeenpano- ja oikeusjärjestelmien erottaminen on kaikkien demokraattisten yhteiskuntien perusperiaate, jota on kunnioitettava. Seuraamme kehitystä tarkkaan. Toivomme oikeudenkäyntimenettelyn tuloksen olevan demokraattisten normien mukaisen, oikeusvaltion periaatteiden mukaan annetun ja toivomme, ettei menettely haittaa tarvittavia uudistusprosesseja.
Jatkan mainiten joitakin näkökohtia, jotka koskevat perusvapauksien vahvistamista ja ihmisoikeuksien kunnioittamista. Juuri näillä aloilla uudistukset Turkissa ovat erityisen tärkeitä.
Ilmaisunvapauden osalta olemme tyytyväisiä rikoslain 301 artiklan tarkistukseen. Se on muutos oikeaan suuntaan. Ilmaisunvapauden tosiasiallisen takaamisen vuoksi artiklaa olisi kuitenkin myös pantava asianmukaisesti täytäntöön. Tämän lisäksi joitakin muitakin säännöksiä on yhdenmukaistettava yhteisön normien kanssa.
Uskonnonvapauden osalta olemme tyytyväisiä uskonnollisia yhdyskuntia koskevan lain hyväksymisestä, sillä se on askel oikeaan suuntaan. Samalla korostamme, että alalla tarvitaan lisäponnisteluja uskonnollisen pluralismin turvaamiseksi yhteisön kriteerien mukaisesti.
Siviilien ja sotilasvoimien välisten suhteiden osalta viime vuoden perustuslakikriisin tulos vahvisti, että demokraattinen prosessi on ratkaisevan tärkeää. Armeijalla on silti edelleen merkittävä poliittinen vaikutusvalta. Tässä yhteydessä on tarpeen vahvistaa siviilien demokraattista valvontaa asevoimissa ja lisäksi lisätä parlamentin valvontaa puolustusmenojen osalta.
Valtion kaakkoisosien tilanteen osalta tuomitsemme tiukasti terrori-iskut ja ilmaisemme solidaarisuutemme Turkin kansalaisille. Tuemme Turkin pyrkimyksiä suojella väestöään ja torjua terrorismia. Samalla haluamme kuitenkin varoittaa, että on ehdottoman tärkeää noudattaa kansainvälisen oikeuden määräyksiä ja pyrkiä säilyttämään laajemmalla alueella rauha ja vakaus.
Kuten kaikki tiedätte, Euroopan unioni arvioi Turkin edistymistä sen perusteella, kuinka Turkki täyttää Kööpenhaminan poliittiset kriteerit ja kuinka se noudattaa Turkin neuvottelukehyksen määräyksiä. Neuvosto arvioi myös Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan täytäntöönpanoa. Tässä yhteydessä pahoittelen sitä, ettei Turkki vielä ole täyttänyt velvoitteitaan eikä suhteiden normalisoiminen Kyproksen tasavaltaan ole edistynyt lainkaan.
Liittymisneuvottelujen edistymisen merkittäviä näkökohtia ovat kuitenkin epäilemättä pyrkimykset hyviin naapurisuhteisiin ja kiistojen rauhanomaiseen ratkaisuun YK:n peruskirjan mukaisesti.
Paljon kiitoksia.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän aluksi Ria Oomen-Ruijtenia sekä ulkoasioiden valiokuntaa hyvin vankasta, tiukasta ja tasapainoisesta mietinnöstä. Turkin liittymisneuvotteluissa on tähän mennessä avattu kuusi neuvottelulukua, ja kuten neuvoston puheenjohtaja Lenarčič totesi, kahden uuden neuvotteluluvun avaamisen pitäisi olla mahdollista Slovenian puheenjohtajuuskaudella. Ne koskevat yhtiölakia sekä teollis- ja tekijänoikeuksia.
Tässä yhteydessä haluan palauttaa mieliin yhden yksinkertaisen, mutta aivan perustavaa laatua olevan EU:n laajentumispolitiikan perusperiaatteen, jota sovelletaan kaikkiin ehdokasvaltioihin, myös Turkkiin: neuvottelujen tahti perustuu lainsäädännöllisten ja demokraattisten uudistusten edistymiseen ja erityisesti niiden täytäntöönpanoon. Toisin sanoen teknisillä neuvottelulukuja koskevilla keskusteluilla rakennetaan talon huoneet ja seinät - ehkä jonain päivänä jopa kattokin - mutta lainsäädännölliset ja demokraattiset uudistukset muodostavat minkä tahansa EU:n uuden jäsenen rakenteen perusteet. Ja kuten jokainen rakentaja tietää, ennen seinien pystyttämistä on tehtävä hyvin vankat perustukset. Ensin siis uudistukset, sitten teknisten neuvottelujen edistyminen.
Tämän vuoksi pidän Ria Oomen-Ruijtenin mietintöä niin olennaisena. Komissio jakaa hänen näkemyksensä uudistusten hitaudesta. Joitakin lainsäädännöllisiä uudistuksia on toki tapahtunut. Havaitsen teidän olevan tyytyväisiä uskonnollisia yhdyskuntia koskevaan lakiin, ja pyynnöstänne komissio kertoo tästä laista ja sen täytäntöönpanosta seuraavassa Turkkia koskevassa kertomuksessamme tulevana syksynä.
Lisäksi rikoslain pahamaineisen 301 artiklan hiljattainen tarkistus on askel eteenpäin. Viime kädessä merkitystä on kuitenkin vain sen asianmukaisella täytäntöönpanolla ilmaisunvapauden takaamiseksi kaikille Turkissa.
Perustavaa laatua olevien ilmaisunvapauden ja uskonnonvapauden lisäksi olennaista on edistyminen kulttuuria ja kieltä koskevien oikeuksien, naisten ja lasten oikeuksien sekä ammattiliittojen oikeuksien kaltaisilla aloilla. Kaiken kaikkiaan tarvitaan ehdottomasti painopisteen asettamista uudelleen EU:hun liittyviin uudistuksiin, ja tämän olisi myös autettava nykyisestä poliittisesta kriisistä selviytymisessä.
Tämän viestin puheenjohtaja Barroso antoi vieraillessamme hiljattain Turkissa. Niin hallituksen kuin oppositiopuolueidenkin on sitouduttava vuoropuheluun ja etsittävä kompromisseja kansallista keskustelua hallitsevissa aiheissa, myös perustuslakiuudistusta koskevassa prosessissa. Tässä yhteydessä on puolustettava sekä sekularismia että demokratiaa.
Pahoittelen sitä, että perustuslakituomioistuin on jo kaksi vuotta pidätellyt oikeusasiamiestä koskevaa lakia. Olen iloinen siitä, että parlamentti kehottaa perustuslakituomioistuinta jouduttamaan lopullista päätöstään, jotta hallitus voi perustaa oikeusasiamiehen viraston viipymättä. Me kaikki tiedämme oikeusasiamiehen toiminnan merkityksen viranomaisten vastuun ja kansalaisten oikeuksien lisäämisessä EU:n jäsenvaltioissa.
Näiden uudistusten tarkoitus on taata Turkin muuttuminen avoimeksi ja nykyaikaiseksi yhteiskunnaksi, joka kunnioittaa täysimääräisesti vapautta ja demokratiaa, moninaisuutta ja suvaitsevaisuutta - tätä on demokraattinen sekularismi.
Koko unionimme olemassaolo perustuu demokratian, oikeusvaltion ja ihmisoikeuksien periaatteille, jotka me kaikki jaamme. Kuten Jacques Delors sanoi, ne ovat sen perheen yhteishengen ja avioliittosopimuksen perusta, johon me eurooppalaiset olemme sitoutuneet.
Turkin neuvottelukehyksessä esitetään nämä arvot, ja komission tehtävänä on seurata niitä. Liittymisprosessissa komission tehtävää voidaan kuvata ”totuuden kertovaksi ystäväksi” - vaikka totuus ei aina ole toivotun kaltainen jossain EU:n osassa tai Turkissa.
Emme siis voi olla välinpitämättömiä sen suhteen, mitä ehdokasvaltioissa tapahtuu, varsinkaan sellaisten tapahtumien suhteen, jotka vaikuttavat yhteisiin demokraattisiin arvoihimme. Panin merkille huolenne AKP:n lakkauttamista koskevan asian vaikutuksista. Perustuslakituomioistuimen ratkaisun on todellakin oltava demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden mukainen, myös Euroopan neuvoston Venetsian komission suuntaviivojen mukainen.
Toivomme Turkin ratkaisevan asian kunnioittaen eurooppalaisia arvoja. Turkilla ei ole enää varaa tuhlata yhtään vuotta uudistuksiin, ja meidän on saatava nähdä demokraattisten periaatteiden edistyvän, ei taantuvan.
Lopuksi muutama sana Kyproksesta. Kahden yhteisön johtajien on nyt aika päästä umpikujasta ja edetä kohti saaren yhdistämistä. Luotan Turkin osallistuvan osaltaan täysimääräisesti ratkaisun löytämiseen. Komissio kannattaa uudistettua YK:n menettelyä ja tukee täysin saaren molempia yhteisöjä tarvittavien vaikeiden kompromissien tekemisessä.
Emine Bozkurt
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija. - (NL) Turkissa on hiljattain hyväksytty merkittävää sosiaali- ja työlainsäädäntöä. Yksi merkittävistä tavoitteista on tuoda enemmän naisia työmarkkinoille, sillä talouteen osallistumista tarvitaan kipeästi naisten aseman vahvistamiseksi.
On sanomattakin selvää, että naisten oikeudet ovat ihmisoikeuksia. On tärkeää, että naiset voivat vedota perusoikeuksiin sekä seksuaali- ja lisääntymisoikeuksiin, eikä heitä voida syyttää epämääräisin ”yleiseen moraaliin” perustuvin epämääräisin perustein. Tämä koskee myös homoseksuaalien järjestöjä. Turkissa tarvitaan kipeästi seurantavälineitä, ja tasa-arvon valtavirtaistamista. Tämän vuoksi toivon, että Turkin parlamenttiin perustettaisiin täysimääräiset lainsäädännölliset oikeudet omaava naisten oikeuksien valiokunta.
Turkissa järjestetään paikallisvaalit ensi vuonna. Kansallisessa parlamentissa naispuolisten edustajien määrä on kaksinkertaistunut, mutta vielä tarvitaan lisätoimia. Paikallistasolla tulos on edelleen alle yksi prosentti, mikä on valtava haaste, jos toivotaan naisten tasapuolisen edustuksen toteutuvan.
Giorgos Dimitrakopoulos
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, aluksi haluan onnitella Ria Oomen-Ruijtenia hänen mietinnöstään ja kiittää hänen jatkuvasta yhteistyöstään.
Mietinnössä lähetetään Turkille selkeä viesti, jonka mukaan sen tie kohti Euroopan unionia ja lopulta eurooppalaiseen perheeseen liittymistä etenee seuraavien vaiheiden kautta.
Ensinnäkin sen on edelleen vahvistettava uudistuksia kaikilla aloillaan ja kaikissa rakenteissaan.
Toiseksi sen on täysimääräisesti ja ehdottomasti kunnioitettava ihmisoikeuksia ja vähemmistöjen oikeuksia.
Kolmanneksi turkkilaisten joukkojen on vetäydyttävä Kyproksesta, ja on pyrittävä tasapuolisen ja kestävän ratkaisun löytämiseen Kyproksen kysymyksessä. Meidän kaikkien on nyt annettava tukemme presidentti Christofiasin tätä koskeville aloitteille.
Neljänneksi Turkin on säilytettävä yleisesti hyvät naapuruussuhteet, ja erityisesti suhteet Kreikkaan. Tämä tarkoittaa, että lentotiedotusalueen rikkomisen ja kaikkien vastaavien provokaatioiden on loputtava.
Turkissa on tietenkin myös epävakautta toivovia voimia, kun taas toiset Turkin kansalaiset toivovat Turkista entistä demokraattisempaa, edistyvää, kehittynyttä, ympäristötietoista, yhteiskuntatietoista, rauhaa rakastavaa ja Eurooppaan suuntautuvaa valtiota. Näille kansalaisille on lähetettävä viesti, ettei heidän kamppailunsa ole turhaa, ja tässä Ria Oomen-Ruijtenin mietinnössä onnistutaan, kuten tässä keskustelussakin.
Hannes Swoboda
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi haluan kiittää Ria Oomen-Ruijtenia hyvin hedelmällisestä ja rakentavasta yhteistyöstä. Haluan ryhmäni puolesta myös ilmaista solidaarisuutemme Joost Lagendijkia kohtaan: tuomitsemme kaikki epäreilut hyökkäykset häntä vastaan.
Itse haluan tarkastella vain yhtä keskeistä seikkaa, nimittäin kahta puoluetta, AKP:ta ja DTP:ta koskevaa lakkautusuhkaa. Tahdomme molemmissa tapauksissa tehdä hyvin selväksi, ettemme todellakaan voi hyväksyä lakkautuksia ja että ne haittaisivat merkittävästi Turkin edistymistä kohti Euroopan unionin jäsenyyttä. Demokratiakäsityksessämme on aivan käsittämätöntä, että tuomioistuin yksinkertaisesti näin kieltäisi lukuisilta äänestäjiltä oikeuden vaikuttaa poliittiseen tilanteeseen valtiossa antamalla äänensä kannattamalleen puolueelle. Tätä ei voida hyväksyä valtapuolueen osalta eikä myöskään demokraattisen yhteisöpuolueen (DTP) osalta. Kyse on perustavaa laatua olevista oikeusperiaatteista ja demokraattisista periaatteista, jotka estävät tällaisen toiminnan.
Sen sijaan, että tartuttaisiin mahdollisuuteen keskustella kurdien edustajien kanssa ja käynnistää vuoropuhelu, sillä kuten turkkilaiset, mekin vastustamme terrorismia, DTP-puoluekin pyritään kieltämään. Tiedän, etteivät kaikki DTP-puolueessa ole valmiita vuoropuheluun. Tässä tapauksessa on yksinkertaisesti lähestyttävä asiaa pyrkien kehittämään asianmukaista vuoropuhelua. Pyydämme siis yksiselitteisesti kaikkia Turkin maltillisia voimia tekemään kaikkensa varmistaakseen sen, että nämä kaksi puoluetta voivat jatkaa toimintaansa Turkin poliittisessa maastossa.
Tiedämme, että prosessi on pitkittynyt ja avoin, mutta sillä on oltava tavoite, ja tavoitteen on oltava liittyminen jäseneksi. Meidän on Euroopan unionissa tehtävä kaikkemme tämän tavoitteen saavuttamiseksi vuoropuhelussa kansalaisten kanssa. Myös Turkin on kuitenkin tehtävä kaikkensa toteuttamalla tarvittavat uudistukset.
(Suosionosoituksia)
Alexander Lambsdorff
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan aluksi esittää lämpimät kiitokset Ria Oomen-Ruijtenille hyvästä yhteistyöstä, joka oli tällä kertaa aivan yhtä rakentavaa kuin viime syksynä. Merkittävä konsensus on leimallista tälle mietinnölle. Parlamentin poliittiset ryhmät ovat samaa mieltä siitä, että Turkin on tehtävä omalta osaltaan jatkuvia parannuksia, mutta sen on toimittava nopeammin kuin aiemmin. Olemme myös samaa mieltä siitä, että voimme odottaa ja meidän on odotettavakin tätä ehdokasvaltiolta.
Katsomme myös, että uudistuksia on jatkettava merkittävästä kansallisesta poliittisesta kriisistä huolimatta. Tässä haluan tarttua seikkaan, jonka Hannes Swoboda juuri mainitsi: Euroopan unionilla ei ole osaa tässä kieltomenettelyssä. Komission jäsen Rehn on oikeassa todetessaan, että sekularismia ja demokratiaa on puolustettava. Muuten katson Hannes Swobodan tavoin meidän kohtaavan perustavaa laatua olevan demokraattisen ongelman, joka aiheuttaa merkittävän rasitteen liittymisneuvotteluille.
On tärkeää panna merkille, että monet ongelmista, joista nyt keskustelemme, ovat olleet olemassa jo jonkin aikaa, joten on korostettava vain joitakin seikkoja. Viime vuonna ilmaisimme tyytyväisyytemme siihen, että Turkin hallitus oli saanut selkeät ja yksiselitteiset toimivaltuudet lisäuudistuksille. Kehotimme sitä käyttämään toimivaltuuksia uudistusten tosiasialliseksi edistämiseksi. Olemme tyytyväisiä uskonnollisia yhdyskuntia koskevan lain hyväksymiseen. Se on myönteinen askel, mutta tasapainon vuoksi on todettava - ja uskon tästäkin oltavan yksimielisiä - että olemme kaikki pettyneitä yleisiin saavutuksiin.
Esimerkiksi käy perustuslakiuudistus: sitä varjostaa siinä määrin huivikeskustelu, että todellista edistystä Turkin perustuslain olennaisissa uudistuksissa ei ole ollut. Huivikeskustelu on myös uskonnonvapauteen ja mielipiteenvapauteen liittyvä asia, mutta sitä ei saa käyttää maallisen asenteen omaavien naisten kulttuuriseen sortoon.
Toinen erityisesti liberaalien ryhmälle merkittävä asia on sananvapaus. Meidän näkökulmastamme rikoslain 301 artiklan niin kutsuttu uudistus ei ole tyydyttävä. Olen puhunut monien turkkilaisten kanssa, ja sielläkin vain harvat katsovat 301 artiklan uudistuksen olevan vakavasti otettava ja perusteltu, varsinkaan kun se nyt on symbolinen kohta. Rikoslaissa on monta muuta sananvapautta rajoittavaa kohtaa. En halua luetella niitä kaikkia, mutta tässä on vielä paljon tehtävää.
Toinen asia, jonka haluan lyhyesti tuoda esiin, koskee suhteita Turkkiin EU:n ja Naton yhteydessä. Haluamme korostaa odottavamme Turkilta myönteistä asennetta Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (ETPP) operaatioihin. Ymmärrämme, että ongelmia on. Odotamme kuitenkin ehdokasvaltion osoittavan eurooppalaista henkeä tilanteessa, jossa on kyse EUPOLin ja EULEXin kaltaisten operaatioiden eurooppalaisen henkilöstön turvallisuudesta.
Joost Lagendijk
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Hyvät kollegat, kuten olette todennäköisesti havainneet, minä ja komission jäsen olemme parin viime viikon aikana saaneet osaksemme paljon kritiikkiä tietyissä piireissä Turkissa. On väitetty, että emme ymmärrä Turkkia kunnolla, että emme todella ymmärrä, mitä Turkissa on tapahtumassa.
Minun on myönnettävä, että toisinaan Turkissa on paljon asioita, joita en ymmärrä. En esimerkiksi ymmärrä sitä, ettei monilla turkkilaisilla ole mitään sitä vastaan, että valtapuolue, joka sai viime vaaleissa 47 prosenttia äänistä, on vaarassa tulla perustuslakituomioistuimen kieltämäksi. En myöskään ymmärrä sitä, että Euroopan neuvoston poliittisten puolueiden kieltämistä koskevat suositukset sivuutettiin niin helposti, sillä on selvää, että AKP:n tapauksessa edellytykset eivät missään tapauksessa täyty. En myöskään ymmärrä sitä, että niin helposti katsotaan läpi sormien sitä, että AKP:n ja DTP:n kieltämisellä noin 90 prosenttia maan kaakkoisosassa annetuista äänistä mitätöidään kaikkine seurauksineen. En ymmärrä sitäkään, että Turkissa nostettiin niin suuri meteli siitä, että minä ja komission jäsen kritisoimme sitä, että tällaisella poliittisella tapauksella on valtapuolueen kieltämiseen johtaessaan vakavia vaikutuksia. Katson velvollisuudeksemme sanoa sen, ja meidän on edelleen toimittava näin.
On kuitenkin muitakin asioita, joita en ymmärrä. En ymmärrä miksi viranomaisten oli mahdoton hyväksyä ammattiliittojen rauhanomaista mielenosoitusta Istanbulissa 1. toukokuuta, varsinkaan vuodesta 1977 alkaen niin symbolisella Taksimin aukiolla. En todellakaan ymmärrä myöskään miksi viranomaisten oli niin mahdoton erottaa toisistaan mellakoitsijoita ja demokraattisia oikeuksiaan harjoittavia ammattiliikkeitä. En ymmärrä myöskään liiallisen väkivallan tarvetta rauhanomaisia mielenosoittajia ja viattomia ohikulkijoita kohtaan.
Lopuksi esitän toiveen, että parlamentti jatkaa tämän mietinnön tavoin uudistuksiin rohkaisemista, mutta myös hallituksen ja opposition kritisoimista, jos uudistukset eivät toteudu. Toivon tämän tapahtuvan selkeällä, yksiselitteisellä tavalla toisten näkemyksiä kunnioittaen, mutta ilman kiellettyjä puheenaiheita. Uskon vakaasti, että jos näin tapahtuu, ymmärrämme Turkissa ja Euroopan unionissa lopultakin paremmin toisiamme.
Konrad Szymański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Ankarassa ei katsota hyvällä tätä erinomaista mietintöä. Toisaalta tunnustamme toteutuneet ponnistelut, kuten uskonnollisia yhdyskuntia koskevan lain hyväksymisen, rikoslain uudistuksen ilmaisunvapauden osalta sekä ilmoitetut perustuslakimuutokset. Toisaalta monet seikat ovat edelleen ratkaisematta. Näitä ovat muiden kuin islaminuskoisten uskonnonvapaus, ekumeenisen patriarkan toimintaan puuttuminen ja Hrant Dinkin ja kolmen Malatayan kristityn murhatutkimusten hidas edistyminen. On kyse myös siitä, että joitakin assosiaatiosopimuksen määräyksiä ei ole noudatettu. Kirjoitimme kaikista näistä asioista jo viime vuonna. Tästä voi hyvinkin päätellä, että aika kuluu hyvin hitaasti Bosporin niemimaalla.
Täysimääräisen yhdentymisprosessin korostamisen sijaan meidän olisi kenties luotava Turkin ja unionin sellaisen yhteistyön oikeudellinen kehys, joka sopisi paremmin molemmille osapuolille. Se voitaisiin tehdä välittömästi. Oikeudellisen kehyksen poliittinen ulottuvuus voisi hyvin ylittää eurooppalaisen naapuruuspolitiikan. Vaihtoehtopaketti ei aiheuttaisi nykyisen kaltaisia Ankarassa ja Euroopan pääkaupungeissa koettuja paineita, jotka koskevat keskustelua Turkin täysjäsenyydestä.
Vittorio Agnoletto
GUE/NGL-ryhmä. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, äänestämme tyhjää tämän päätöslauselman osalta erityisesti sen vuoksi, että siinä sivuutetaan kurdikysymys. Olen erityisesti sitä mieltä, ettei Turkin toimia Pohjois-Irakissa voida kuvata pelkästään ”suhteettomaksi sotilaalliseksi operaatioksi” vaan sen sijaan on tunnustettava, että kyseessä on kansainväliseen oikeuteen kohdistuva avoin loukkaus.
Kurdikysymystä ei voida typistää pelkästään sosiaaliseksi kysymykseksi. Se on ennen kaikkea poliittinen kysymys, ja meidän on kerrottava hallitukselle selkeästi, että sen on aloitettava keskustelut kurdialueen paikallisviranomaisten ja DTP:n kanssa. Emme voi vaieta siitä, ettei tähän mennessä ole mainittu sanallakaan Luxemburgin tuomioistuimen päätöstä PKK:n aseman muuttamisesta terroristiluettelossa.
Katsomme, että Turkkiin on vedottu kurdikysymyksessä monta kertaa, mutta tähän mennessä ei ole havaittu minkäänlaista merkittävää muutosta. Tämän vuoksi äänestämme tyhjää.
Georgios Georgiou
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EL) Arvoisa puhemies, olen lukenut kollegani Ria Oomen-Ruijtenin mietinnön suurella mielenkiinnolla ja kunnioituksella, ja onnittelen häntä.
En kuitenkaan kaikista yrityksistäni huolimatta saa sitä sovitettua yhteen viimeaikaisten tapahtumien kanssa. Turkin tapahtumat estävät meitä näkemästä minkälainen on tulevaisuus valtiossa, jolla on luontaisesti aasialaiset ominaispiirteet.
Turkki on aiemmin yrittänyt toteuttaa uudistuksia. Älkäämme unohtako Tanzimatin uudistuksia tai Abdul Hamitin ja Hatt-ı Hümayunin uudistuksia. Uudistuksia on pyritty tekemään satojen vuosien ajan ilman menestystä.
Perustuslakituomioistuimen ratkaisu on pahaenteinen uhka: poliittiset puolueet lakkautetaan. En ymmärrä, miksei Turkin ole seurattava Euroopan esimerkkiä, jos se on ehdokasvaltio ja jos...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Philip Claeys
(NL) Haluan kertoa Hannes Swobodalle, että Euroopassa on itse asiassa jo kielletty poliittinen puolue. Tarkoitan Belgiaa, jossa suurin flaamilaispuolue Vlaams Blok itse asiassa kiellettiin vuonna 2005. Se ei tietenkään ole veruke, jonka mukaan Turkkikin voisi kieltää poliittisia puolueita.
Arvoisa puhemies, olen suoraan sanoen tyrmistynyt siitä, että neuvosto ja komissio ovat tyytyväisiä kosmeettisiin muutoksiin Turkin rikoslain pahamaineisessa 301 artiklassa, joka edelleen rajoittaa aivan yhtä paljon ilmaisunvapautta. ”Turkkilaisuuden” sijaan ”Turkin kansakunnan” halventaminen on nyt rangaistava teko. Kyse on vain semantiikasta, joka edelleen voi johtaa todellisiin vankeustuomioihin.
Ei 301 artiklaa tarvitse tarkistaa, se on kumottava kaikkien niiden säännösten kanssa, jotka ovat ristiriidassa ilmaisunvapauden demokraattisten perusoikeuksien kanssa. Jos näin ei tehdä, neuvottelut on yksinkertaisesti lopetettava, kuten on aina luvattu. Neuvotteluprosessin luvattiin noudattavan Turkin uudistusten tahtia. Näin ei todellakaan ole, sillä nyt jo uskotaan kahden uuden neuvotteluluvun aukeavan lähiaikoina. Jos Euroopan unioni hyväksyy tämän kaltaiset kosmeettiset parannukset, se menettää kaiken uskottavuutensa ja koko jäljellä olevasta neuvotteluprosessista tulee groteski farssi.
Werner Langen
(DE) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää lämpimästi Ria Oomen-Ruijtenia. Hän esitteli avoimen ja rehellisen edistymiskertomuksen, joka on saumatonta jatkoa aiempina vuosina hyväksymillemme mietinnöille.
On kuitenkin yksi seikka, johon suhtaudun epäileväisemmin kuin te ja komission jäsen Rehn. En katso Turkissa tapahtuneen viime vuonna mitään edistymistä. Pikemminkin kaikki on pysähtynyt. On todellakin etumme mukaista, että Turkista tulee nykyaikainen, demokraattinen, vakaa ja länteen suuntautunut valtio, joka säilyttää tiiviit taloudelliset, poliittiset ja kulttuuriset suhteensa Eurooppaan. Tosiseikkoja tarkastellessa havaitaan kuitenkin kaikki pysähtyneisyyden merkit.
Meidän on vielä löydettävä ratkaisu tulliliittoasiassa. Turkilla on Euroopan unioniin nähden erityisasema Kyproksen osalta. Uudistusprosessissa teimme ehdotuksen 301 artiklasta, mutta muistutan teitä, että entinen pääministeri sitoutui uudistukseen vuonna 1995, 13 vuotta sitten, ennen tulliunionin hyväksymistä, eikä mitään ole tapahtunut. Kieltoa koskevaa hakemusta tarkastellaan, ja se osoittaa, ettei Turkki ole kypsä demokratiaan: puolueita ei haittaa vähääkään se, että valtapuolue saatetaan kieltää ja että itse pääministeri poistettaisiin politiikasta. Armeija on sekä vakauttava tekijä että demokratian este. Ristiriitaa ei ole ratkaistu, ja havaitsen Turkissa uutta nationalismia, joka on ilmeistä monella alalla. Valtuuskuntamme puheenjohtajan Joost Lagendijkin kohtelu osoittaa, ettei kyse todellakaan ole mielipiteenvapaudesta. Sen sijaan halutaan painostaa kansaa kaikin mahdollisin tavoin yleiseen mielipiteeseen vaikuttamiseksi. Emme voi hyväksyä tätä.
Katson ettei tällä hetkellä ole mitään syytä optimismiin Turkin osalta, ja meidän on pohdittava vakavasti muita vaihtoehtoja. Mietintö on avoin ja rehellinen tämän osalta, ja meidän on kannatettava sitä.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Minäkin kiitän esittelijää ja tapaa, jolla tämä on laatinut mietinnön. Mietintö osoittaa selvästi suunnan, johon parlamentti haluaa edetä. Se haluaa ainoastaan neuvotella Euroopan unionin jäsenyydestä.
Vuoden 2008 ilmoitettiin olevan uudistusten vuoden Turkissa. Kannatamme tietenkin kunnianhimoista tavoitetta, mutta odotamme, kuinka Turkin sisäisessä kehityksessä käy. Hannes Swoboda puhui jo tästä riittävästi. Jos asiat menevät pieleen, olemme tekemisissä sellaisen Turkin kanssa, joka ei todella voi toimia.
Uudistuksista puhuttaessa haluan kiinnittää huomionne myös rikoslain 301 artiklaan, jota on käytetty Turkissa monin tavoin ilmaisunvapauden rajoittamiseen. Hallitus on ilmoittanut haluavansa muuttaa artiklaa. Katsomme, että tämä on askel eteenpäin, mutta haluaisimme eniten ja pitäisimme parhaana koko artiklan kumoamista muiden rajoittavien säännösten kanssa sen käytännön lopettamiseksi, jolla valitettavasti edelleen näitä artikloja väärinkäyttämällä rajoitetaan ilmaisunvapautta.
Toiseksi haluan Joost Lagendijkin tavoin ilmoittaa, että mekin olimme kauhistuneita tavasta, jolla poliisi puuttui mielenosoitukseen 1. toukokuuta Istanbulissa. Ymmärrätte, että meistä sosialidemokraateista, joille 1. toukokuuta on tärkeä päivä, tämä oli jotain hyvin järkyttävää. Toivomme, ettei tämä enää koskaan toistu, ja vetoamme viranomaisiin sen varmistamiseksi.
Lopuksi huomautus kurdikysymyksestä. Haluamme Turkissa todella käytävän poliittista keskustelua ja haluamme poliittista ratkaisua etsittävän hajauttamisella mutta myös esimerkiksi kurdin kielen käytön edistämisellä yleisesti. Minusta tätä on jälleen hyvä korostaa.
Lopuksi haluan myös kiinnittää huomiota seikkaan, josta olemme keskustelleet toistuvasti, tuen ilmaisemisesta Espanjan pääministerin Zapateron ja hänen turkkilaisen kollegansa Erdoğanin aloitteelle, jota he kutsuvat sivilisaatioiden allianssiksi. Toivomme parlamentin lopulta tukevan tänään tätä koskevia tarkistuksiamme.
Andrew Duff
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi haluan puolustaa Joost Lagendijkia CHP:n ja tiettyjen nationalististen toimittajien hänen koskemattomuuteensa kohdistamia hyökkäyksiä vastaan. Joost Lagendijk on Turkin hyvä ystävä ja parlamentaarisen sekavaliokunnan ensiluokkainen puheenjohtaja. Hyökkäys Joost Lagendijkia vastaan kohdistuu myös Euroopan parlamenttiin. Se on yritys uhrata demokratia aggressiivisen maallisuuden alttarille. Oman viestimme on oltava täysin selvä: jos Turkin korkein oikeus jatkaa poliittisten puolueiden lakkauttamista, se tappaa kaikki Turkin mahdollisuudet unionijäsenyyteen.
Cem Özdemir
(DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan aluksi kiittää esittelijää hänen tasapuolisesta yhteistyöstään ja hyvin tasapainoisesta mietinnöstä. Mietinnössä korostetaan kriittisiä seikkoja, jotka Turkin kansalaiset ovat itse määrittäneet: esimerkiksi konsensusratkaisun löytämistä kurdikysymykseen siten, että samalla turvataan kaikkien Turkin etnisten ryhmien oikeudet, Turkin huiviongelma, johon liittyy niiden etujen kunnioittaminen, jotka eivät halua käyttää huivia, sekä uskonnonvapaus, jonka on koskettava kaikkia Turkissa, myös esimerkiksi aleviitteja, kristittyjä ja Istanbulin ekumeenista patriarkkaa.
Me toteamme tämän, koska olemme Turkin ystäviä ja koska haluamme nähdä eurooppalaisen Turkin Euroopan unionin jäsenenä. Tämän vuoksi esitämme tätä kritiikkiä, ystävänä ystävälle. Euroopan unioni voi tehdä enemmänkin. Presidentti Sarkozyn lähettämän kaltaiset viestit - joiden mukaan Turkki ei tekemisistään riippumatta koskaan liity Euroopan unioniin - eivät varmasti ole avuksi.
Roberta Angelilli
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, kiitän esittelijää siitä erinomaisesta työstä, jota hän on tehnyt kuvatessaan hyvin selvästi Turkin tämänhetkisen poliittisen, sosiaalisen ja hallinnollisen tilanteen.
Riippumatta siitä, suhtautuuko myönteisesti, innottomasti tai täysin vihamielisesti Turkin liittymiseen Euroopan unioniin, ei voida kiistää sitä, että Turkki on kaukana jäljessä nykyaikaistamisessa ja ihmisoikeuksissa. Myönnettäköön, että joitakin ponnisteluja on toteutettu, mutta korruptio on varsinainen vitsaus ja Kyproksen kysymys on edelleen ratkaisematta, puhumattakaan siitä, että suhteissa armenialaisiin on vielä paljon tekemistä. On kurdikysymys, naisiin kohdistuva väkivalta on edelleen arka paikka, ja sama koskee pakkoavioliittoja ja kunniarikoksia.
Huolta aiheuttaa myös syntyneitten rekisteröinti ja matala koulunkäyntiaste. Luettelo ei todellakaan ole tyhjentävä, vaan se antaa yleiskuvan hyvin vaikeasta tilanteesta, jota parlamentin on edelleen seurattava hyvin huolellisesti ja vankkumattomasti. Vapauden ja perusoikeuksien osalta ei voida tehdä kompromisseja...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Adamos Adamou
(EL) Arvoisa puhemies, jos Turkki täyttää kaikki Kööpenhaminan kriteerit ja noudattaa sille assosiaatiosopimuksen ja Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan mukaan kuuluvia velvoitteita, se voi ja sen kuuluukin liittyä EU:hun.
Meille on täysin selvää, että tavoitteena on Turkin täysjäsenyys ja ettei jonkinlainen kumppanuus ole edes vaihtoehto. Turkin mahdollinen liittyminen EU:hun asettaa valtiolle paineita kaikkien Turkissa asuvien ihmisoikeuksien, myös kurdien ja uskonnollisten vähemmistöjen, kunnioittamisessa.
Vaikka olemmekin huolissamme valtapuoluetta koskevasta oikeudenkäynnistä ja rikoslain 301 artiklan pintapuolisesta muutoksesta, katsomme Turkin edenneen jonkin verran. Jotta sen liittymisprosessi etenisi vaikeuksitta, sen on toimittava kuten edellisetkin ehdokasvaltiot ovat tehneet ja noudatettava täysimääräisesti sopimusvelvoitteitaan EU:n suhteen.
Turkin on siis noudatettava sitoumuksiaan, avattava ilmatilansa ja satamansa Kyproksen tasavallan lentokoneille ja laivoille ja kumottava kieltonsa Kyproksen osallistumiselle kansainvälisiin organisaatioihin.
Kun nyt tarkastelemme edistystä, joka on toteutunut Kyproksen kreikkalais- ja turkkilaisyhteisöjen ansiosta Kyproksen molempien osapuolten johtajien välillä 21. maaliskuuta tehdyn sopimuksen jälkeen, Turkki ei saa tulla tielle.
Bastiaan Belder
(NL) Turkin tasavalta on sulkenut itseltään pois Euroopan unionin jäsenyyden. En voi vetää muuta johtopäätöstä sen pikkuruisen kristittyjen vähemmistön huonosta kohtelusta. Kyse on kenties 100 000 ihmisestä, sadasosaprosentista kokonaisväestöstä. Kööpenhaminan kriteerien mukaan neuvostolla, komissiolla ja parlamentilla ei ole muuta vaihtoehtoa.
Syyrian ortodokseihin ja muihin Kaakkois-Turkin, Tur Abdin kristittyihin jo vuosia kohdistunut vaino on Turkin valtion suoraan sanelemaa. Kuuluuko sellainen valtio, jossa kristittyjen jumalanpalveluksiin osallistuvia jatkuvasti kuulustellaan tästä poliisin tai turvallisuuspalvelun toimesta, Euroopan unioniin? Kuulusteluun liittyy henkeen tai työpaikkaan liittyviä uhkauksia ja joissakin tapauksissa jopa kidutusta. Turkin valitsema tilanne, Turkin oma diskvalifiointi. Kysymys kuuluukin, kuinka rehellinen Euroopan unioni on tässä asiassa itselleen.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, kunnioitan täysin Turkin kansakuntaa ja olen täysin tietoinen kotimaani Puolan ja Turkin vuosisataisista tiiviistä naapuruussuhteista. Minun on kuitenkin sanottava, että ajatus Turkin jäsenyydestä EU:ssa käy yli ymmärrykseni.
Vaikka Turkki on ollut vuosisatoja läsnä Euroopan alueella, se ei ole kulttuurisesti eurooppalainen valtio. Meidän on tehtävä parhaamme mukaan yhteistyötä Turkin kanssa, mutta muslimimaan eurooppalaiseen kerhoon liittymisen seurauksia on vaikea määritellä. Kyllähän Turkin tämänhetkinen tilannekin osoittaa, etteivät Ankaran viranomaiset ole erityisen innokkaita yhdentymään Eurooppaan.
Turkin Euroopan unionin-suhteiden lisäksi haluan viitata sen suhteisiin Armeniaan. Olen tyytyväinen, että Euroopan parlamentin päätöslauselmaehdotuksessa kehotetaan Turkin hallitusta lopettamaan Armenian taloussaarto. Pahoittelen kuitenkin sitä, ettei asiakirjassa mainita Armenian kansanmurhaa.
Jacques Toubon
(FR) Arvoisa puhemies, kollegamme Ria Oomen-Ruijtenin mietintö on perusteellinen, rehellinen ja rohkea Turkin hyvin vaikeana aikana, ja onnittelen esittelijää tästä. Mietintö kuuluu kuitenkin lajityyppiin, josta on mielestäni tulossa yhä epätodellisempi. Parlamentti ja monet muut toimielimet jatkavat teeskentelyään, jonka mukaan uupumaton opettamisemme voisi muuttaa Turkkia. Tämä on itse asiassa asian ydin: ristiriita valtion, kansakunnan, hienon Kansan ja sen kehityksen ja toisaalta toivomamme yhteisen hankkeen välillä.
Turkki on kansallisvaltio, yksi viimeisiä lajissaan, yksi vahvimpia ja tietoisimpia. Sen yhtenäisyys on nationalistista yhtenäisyyttä, ja tämä on selvästi havaittavissa suhteessa Armenian kansanmurhan tunnustamiseen. Turkin politiikka perustuu yhä enemmän yhteen uskontoon ja se jopa perääntyy oman perustuslakinsa pohjana olevasta sekularismista. Se ilmaisee riippumattomuutta koskevia haluja, kun taas me täällä haluamme yhdentymisen, vallan jakautumisen ja suvereniteetin periaatteiden täytäntöönpanoa. Tämähän on selvä nokkakolari osapuolten välillä.
Unohtakaamme haavekuvat, pidättäytykäämme kertomasta Turkille mitään ja kaikkea ja saamasta turkkilaiset uskomaan, että olemme halukkaita joko hyväksymään heidän liittymisensä ilman Kööpenhaminan kriteerien tosiasiallista täyttymistä tai hylkäämään sen niiden takia, kun itse asiassa on kyse meistä, ja siitä minkälaisen me haluamme Eurooppa-hankkeemme olevan. Lisäksi määrittäkäämme kestävä kumppanuusrakenne, jossa sovelletaan kaikkia hyödyttävää lähestymistapaa, jotta Turkki voi ottaa asemansa alueellisena valtana ja EU jatkaa oman identiteettinsä rakentamista maailmassa.
Véronique De Keyser
(FR) Arvoisa puhemies, koska minulla on vain yksi minuutti aikaa, menen suoraan asiaan.
Esittelijän Ria Oomen-Ruijtenin sovitteleva asenne on poistanut varsin monia kompastuskiviä. Yksi jäi kuitenkin jäljelle, ja se on erimielisyys lisääntymisterveyttä koskevasta tarkistuksesta 14. Sosialistien mielestä tarkistus ei ole vähäinen yksityiskohta, pelkkä naisten ongelma. Se on merkki kirkon ja valtion selkeästä erottamisesta toisistaan ja sekularismin symboli.
Jos emme enää halua armeijan tai oikeudellisten vallankaappausten puolustavan Turkin sekularismia, annetaan naisten huolehtia siitä. He puolustavat sitä kehoillaan. Valtiossa, jossa edelleen toteutetaan kunniamurhia, naisten sukupuolioikeuksien vaatiminen merkitsee kaikista suunnista tulevien fundamentalististen ääritekojen vastustamista.
István Szent-Iványi
(HU) Arvoisa puhemies, älkäämme kaunistelko tilannetta: Turkin jäsenyyttä koskeva kysymys on kriittisessä vaiheessa. Sitä jarruttavat niin Turkin sisäpolitiikkaan liittyvät epävarmuudet kuin Euroopan unionin epäröinti Turkin suhteen. Tässä tilanteessa on tärkeää toistaa, että liittymismenettely on avoin prosessi, mutta yhteinen tavoite on EU:n jäsenyys. Olemme sitoutuneet tähän, ja niin on Turkkikin.
On strategisten etujemme mukaista, että Turkista tulee osa Euroopan poliittista elintä pitkällä ajanjaksolla. Liitännäisjäsenyys Välimeren unionin kautta voi täydentää, muttei korvata yhdentymismenettelyä. Turkin on myös tehtävä paljon enemmän kuin tähän mennessä vahvistaakseen demokraattisia toimielimiään, armeijan siviilivalvonnan tehostamiseksi, oikeusjärjestelmän uudistamiseksi sekä ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien edistämiseksi. Me jaamme vastuun tämän prosessin menestymisestä, sillä epäonnistuminen koskisi myös meitä, ei pelkästään Turkkia, jos neuvottelut ovat tuloksettomia. Kiitos.
Mogens N.J. Camre
(DA) Arvoisa puhemies, Turkki on liian iso ja liian erilainen tullakseen EU:n jäseneksi. Jos Turkki todella haluaisi noudattaa Kemal Atatürkin kuuluisia sanoja ”On vain yksi kulttuuri”, emme toteaisi täällä vuodesta toiseen, ettei Turkki todellakaan halua täyttää EU:n vaatimuksia eurooppalaisten arvojen omaksumisesta ja ottomaanien arvoista luopumisesta. Turkki olettaa selvästi väsyttävänsä EU:n vain neuvottelemalla ja jättämällä täyttämättä vuorostaan keskeisiä vaatimuksiamme. Jo 34:ttä vuotta Turkki miehittää kolmasosaa EU:n jäsenvaltion alueesta. Koko Kypros kärsii Turkin miehityksestä, ja eniten kärsii miehitetty alue. On ilmeistä, ettei suuri enemmistö Euroopan kansalaisista halua Turkkia EU:n jäseneksi. Vaikuttaa siltä, ettei yhä kasvava joukko turkkilaisiakaan halua sitä. On aika lopettaa tämä teatteriesitys. Turkki saakoon laajennetun kauppasopimuksen. Euroopalla ei ole sijaa Turkin kaavailemassa tulevaisuudessa.
Ioannis Kasoulides
(EN) Arvoisa puhemies, onnittelen Ria Oomen-Ruijten tasapainoisesta ja tasapuolisesta mutta tiukasta lähestymistavasta näin ristiriitaiseen asiaan. Armeijan vallankaappaukset ovat nyt vanhanaikaisia ja ne korvataan oikeuslaitoksen vallankaappauksella. On uskomatonta, että perustuslaki ja lainsäädäntö antavat oikeuslaitokselle mahdollisuuden kaataa kansan demokraattisesti 47 prosentilla äänistä valitsema hallitus, täysin suhteettoman syytteen vuoksi annetulla tuomiolla verrattuna EU:n Euroopan neuvoston tai Venetsian komission normeihin.
EU:n periaatteet eivät sovi yhteen byrokratian ja armeijan perinteisen vallan (the deep state) kanssa tai sen kanssa, että armeija estää hallitusta vastaamasta uusiin haasteisiinsa: Kyprokseen osoittaakseen, että nyt neuvottelujen käynnistyttyä Ankaralla on poliittista halua päästää ratkaisuun, joka perustuu niille periaatteille, joille EU on rakennettu, ilman turkkilaisten joukkojen läsnäoloa saarella tai oikeutta yksipuoliseen sotilasoperaatioon; ihmisoikeuksiin ja ilmaisunvapauteen 301 artiklassa; muiden kuin islamilaisten uskonnollisten vähemmistöjen ja ortodoksisen ekumeenisen patriarkaatin oikeuksien kunnioittamiseen; Ankaran pöytäkirjaan liittyviin Turkin velvoitteisiin; kunniamurhien kaltaisiin naisiin kohdistuviin rikoksiin sekä asiaan liittyvään vaikenemisen salaliittoon; Armenian kansanmurhaan ja Armenian taloussaartoon ja niin edelleen.
Nämä haasteet Turkki kohtaa, jos se haluaa osoittaa olevansa ehdokasvaltio, josta on määrä tulla Euroopan unionin jäsen.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Arvoisa puhemies, Turkki kuuluu eurooppalaiseen perheeseen, ja täysjäsenyyden on oltava ainoa tavoitteemme. Unionin on kunnioitettava sitoumuksiaan. Turkin on puolestaan täytettävä Kööpenhaminan kriteerit ja hyväksymänsä velvoitteet.
Ihmisoikeuksien alalla on kuitenkin edistytty hyvin vähän kuluneen vuoden aikana. Edelleen perimmäisenä tavoitteena on pahamaineisen 301 artiklan ja kaikkien sellaisten säännösten kumoaminen, joissa ilmaisunvapautta pilkataan.
Lisäksi Kaakkois-Turkin tilanne edellyttää välittömiä toimia. Tuomitsemme väkivallan ja katsomme, että lopullinen ratkaisu on löydettävä rauhanomaisin keinoin. Väkivaltaan ei voi vastata väkivallalla. Tämän vuoksi katson, että olisi tutkittava huolellisesti Yhdysvaltojen lentokoneiden Turkin alueen käyttö epäiltyjen salaisissa sieppauksissa Guantanamo Bayhin.
Meidän on pyrittävä luomaan rauhanomainen, demokraattinen ja vakaa yhteiskunta. Tämän vuoksi olemme erityisen huolissamme Turkin viimeaikaisista tapahtumista, jotka johtuvat oikeus- ja kehityspuolueen (AKP) mahdollisesta kieltämisestä.
Lopuksi haluan onnitella esittelijää...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Marios Matsakis
(EN) Arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme, että suurin este Turkin edistymiselle demokratiaksi on Turkin armeija, joka valvoo sekä miljoonia sotilaita ja näiden huollettavia että poliittisia puolueita ja menettelyjä, poliisia ja turvallisuuspalvelua, suurta osaa oikeuslaitoksesta (myös korkeinta oikeutta ja perustuslakituomioistuimia) ja valtion uskontoa, koulutusta, sosiaali- ja talousasioita.
Kenraali Atatürkin 1920-luvun vallankumouksesta asti Turkki on todellisuudessa ollut sotilasdiktatuuri suoraan tai epäsuorasti. Mahdollisuus EU:hun liittymisestä on hiljattain antanut joillekin rohkeille ihmisille, kuten AKP:n johtajille mahdollisuuden haastaa armeijan ylivalta. Velvollisuutemme on auttaa näitä ihmisiä sekä sanoin että teoin. Armeijan voima perustuu suurelta osin sen lännestä saamaan tukeen. Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Saksa, Italia ja Espanja antavat miljardeja euroja suorana tukena sekä tuottoisina yhteisinä puolustushankkeina. Näiden ja muiden valtioiden, myös Venäjän ja Kiinan, velvollisuus on lopettaa kaikki tällainen taloudellinen tuki Turkin armeijalle siihen asti, että aito demokratia perustetaan turvallisesti valtioon.
Mario Borghezio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, vain vahvat geopoliittiset ja geotaloudelliset edut suosivat Turkin liittymistä EU:hun, eivät kansojemme edut tai tahto.
Mietintö vaikuttaa hakuteokselta, jossa luetellaan perusteet Euroopan unionin jäsenyyttä vastaan valtiossa, joka on päivä päivältä islamilaisempi, jossa muftit saarnaavat julkisesti hunnuttomien naisten olevan paholaisen palvojia. Turkin perustuslaki on kokoelma noudatettuja sääntöjä, jotka ovat meille tärkeiden ihmisoikeuksien vastaisia.
Valitettavasti mietinnössä kaunistellaan keskeisiä seikkoja: Kyproksen tilannetta, Armenian kansanmurhaa ja kurdikysymystä. Lisäksi tämän islamilaisen valtion tullessa unionin jäseneksi sen alkoholin käytön tiukasti kieltävät säännöt koskisivat myös kansalaisiamme, myös kunniakkaita kelttejä, irlantilaisista bretonilaisiin, ja meitä Pon laakson asukkaita, jotka olemme ylpeitä rakkaudestamme viiniimme ja olueemme.
Francisco José Millán Mon
(ES) Arvoisa puhemies, Ria Oomen-Ruijtenin mietintö, jonka tänään hyväksymme, on vakava mietintö, yleisesti tasapainoinen ja myös vaativa asiakirja.
Siinä todetaan toteutunut edistys, mutta korostetaan myös jäljellä olevia uudistuksia.
Olemme kaikki iloisia siitä, että Turkin viranomaiset pitävät vuotta 2008 uudistusten vuotena, sillä tiedämme liittymisneuvottelujen edellyttävän muutoksia. Lisäksi muutokset ovat sinällään hyväksi Turkille.
Turkin hallituksen suuri parlamentaarinen enemmistö katsoo, ettei uudistusta voida viivyttää. Jos se toteutetaan, myös EU:n kansalaiset käsittäisivät Turkin sitoumusten laajuuden EU:hun ja sen arvoihin liittymisen osalta, myös oikeuksien ja vapauksien kunnioittamisen.
Mietinnössä korostetaan siis vakaata toivettamme, etteivät välikohtaukset häiritsisi vakavasti demokraattista poliittista elämää Turkissa.
Hyvät kollegat, me kannatamme uudistuksia. Kannatamme myös sitoumusten noudattamista. Toteutumattomia sitoumuksia ovat edelleen Kyproksen-suhteiden normalisoiminen sekä Ankaran sopimuksen lisäpöytäkirjan täysimääräinen täytäntöönpano.
Toinen EU:lle merkittävä asia on maahanmuuttovalvonta. Meidän on torjuttava laitonta maahanmuuttoa, jossa Turkkia toisinaan käytetään kauttakulkumaana, ja taisteltava tästä toiminnasta voittoa hankkivaa mafiaa vastaan.
Ulkorajoja on valvottava, ja on pantava täytäntöön mekanismeja laittomien maahanmuuttajien palauttamiseksi. Nämä toimet edellyttävät Turkin yhteistyötä, ja tämän vuoksi pahoittelen sitä, ettei takaisinottosopimusta ole vielä saatu aikaan.
Hyvät kollegat, myös terrorismi on hyvin aito uhka Turkissa ja Euroopan unionissa. Meidän on lisättävä yhteistyötä tämän vitsauksen torjumiseksi entistä tehokkaammin.
Lopetan pian. On toinenkin laaja ala, ulkopolitiikka, jossa EU:n ja Turkin on pyrittävä voimakkaammin yhdistämään kantansa. Viittaan esimerkiksi Välimeren alueeseen ja Keski-Aasiaan.
Meillä on myös paljon yhteisiä intressejä energiavarmuuden alalla, joka on yksi aikamme suurimpia haasteita.
Hyvät kollegat, lyhyesti sanottuna Turkki ja Euroopan unioni tarvitsevat toisiaan, ja meidän on jatkettava työtämme pitäen tämä mielessä.
Béatrice Patrie
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, olen hyvin tyytyväinen mietinnön tasapainoiseen luonteeseen ja sen Turkille lähettämään myönteiseen viestiin. Sosialistit takaavat liittymisneuvottelujen jatkuvan myönteisellä kehityskaarellaan Ranskan puheenjohtajakaudella. Nimenomaan koska kannatamme liittymistä, yhteisiä demokraattisia arvojamme koskevia tapahtumia ei saa varjostaa mikään.
On täysin tuomittavaa, että armenialaista syntyperää olevan toimittajan Hrant Dinkin kaltaiset ajattelijat vaarantavat henkensä tarkastellessaan Turkin historian tiettyjä ajanjaksoja. Ei myöskään voida hyväksyä Armenian kansanmurhan suurta murhenäytelmää väheksyvän virallisen linjan jatkamista ikuisuuksiin, sillä näin sivuutetaan sellaisen kansan kärsimys, jossa karkotettujen määrä on verrattavissa Yhdistyneessä kuningaskunnassa flunssasta kärsivien määrään.
Katson filosofi Bernard-Henri Lévyn tavoin, että kansanmurhan kieltäminen on itse asiassa osa kansanmurhaa. Kehotan myös Turkin viranomaisia valitsemaan totuuden järkevän tien ja auttamaan kaikkia kansallisia vähemmistöjä integroitumaan.
Gunnar Hökmark
(EN) Arvoisa puhemies, aluksi kiitän Ria Oomen-Ruijtenia tästä mietinnöstä. Siinä korostetaan sekä sitä, että Turkki on jo monilla aloilla mukana eurooppalaisissa hankkeissa, että myös sitä, että Turkin yhteiskuntauudistus kehittyy ja etenee. Samalla siinä korostetaan myös sitä, että uudistukset ja muutokset toteutuvat aivan liian hitaasti, että vielä on paljon tehtävää.
Jäljelle jää perustavaa laatua oleva kysymys: tarvitsevatko Euroopan unioni, Eurooppa ja eurooppalaiset arvot Turkkia, joka täyttää kaikki vaatimukset ja toteuttaa kaikki mietinnössä korostetut uudistukset, vai olisiko parempi, että Turkki tulevaisuudessa kenties suuntautuisi enemmän muihin maanosiin ja muihin arvoihin? Minusta vastaus on aivan ilmeinen, joten meidän on tietenkin jatkettava painostusta kaikkien Turkissa tarvittavien muutosten toteuttamiseksi ilmaisunvapauden, 301 artiklan uudistusten, uskonnonvapauden, naisten ja miesten yhtäläisten oikeuksien niin lainsäädännössä kuin käytännössäkin ja tietenkin Kyproksen kysymykseen löydettävän ratkaisun ja monien muiden asioiden osalta. Mutta tältä kannalta katsottuna, jos kaikki tämä saavutetaan liittymisneuvotteluissa, on hyvin tärkeää, että Euroopan unioni on avoin Turkin jäsenyydelle, sillä se vahvistaa eurooppalaisia arvoja, Eurooppaa ja Euroopan unionia, ja minusta se on tarpeen ja ilmeinen johtopäätös tästä keskustelusta.
Richard Howitt
(EN) Arvoisa puhemies, aloitan kiittämällä esittelijää sekä tietenkin myös komission jäsentä ja neuvoston puheenjohtajaa tasapainoisesta ja tunnollisesta lähestymistavasta tässä merkittävässä selonteossa. Korostan kolmea seikkaa.
Turkkilaisille ystävilleni: 530 ammattiliittolaisen pidättäminen 1. toukokuuta 2008 oli vastoin ILO:n perustavaa laatua olevaa yhdistymisvapautta ja Kööpenhaminan kriteerejä. Suojelkaa ammattiliittoja ja estäkää jatkossa Turkin maantiekuljetusliittoon Tümtisiin kohdistuvat hyökkäykset.
Turkin jäsenyyden vastustajille: älkää hyödyntäkö AKP:ta koskevaa oikeuskäsittelyä perustuslakituomioistuimessa omiin poliittisiin tavoitteisiinne. Presidentin nimittämiskriisin jälkeen pidettiin vaalit, ja demokratia voitti. Odotan nyt demokratian tavalla tai toisella voittavan jälleen.
Kollegoilleni Philip Claeysille, Werner Langenille, Bastiaan Belderille, Jacques Toubonille ja muille, jotka tarkoituksella pyrkivät heikentämään kansalaisten tukea EU-jäsenyydelle Turkissa tämän aamun keskustelussa käytetyllä kielellä ja uhkailemalla: enemmistö Turkin kansalaisista ymmärtänee, että te ette edusta enemmistöä, ette puhu tämän parlamentin puolesta ettekä onnistu estämään Turkin eurooppalaista tulevaisuutta.
Elmar Brok
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Turkki on nyt Euroopan unionin kannalta merkittävämpi valtio kuin koskaan ennen. Turkin uudistusprosessia on siis tuettava, ja meille on tärkeää, että muodostuu demokraattinen, oikeusvaltioon perustuva Turkin valtio.
Meillä on kuitenkin myös huolia, jotka esitetään Ria Oomen-Ruijtenin mietinnössä. On kyse siitä, onko Turkki riittävän kykeneväinen uudistukseen. Kun tarkastelen sitä, mitä rikoslain 301 artiklalle, uskonnonvapaudelle ja uskonnollisia yhdyskuntia koskevalle laille, vähemmistöjen oikeuksille ja muille tapahtuu, on selvää, että Erdoğanin hallitus yrittää edistyä, mutta tarvittava edistyminen kilpistyy aina aivan ilmeisesti siihen, että kansallisella tasolla Turkin uudistumiskapasiteetin rajat tulevat vastaan.
Kun vielä havaitaan, että valtapuolue pyritään kieltämään tuosta vaan ja että se pari viikkoa myöhemmin aloittaa toimintansa uudelleen toisella nimellä ja ilman tiettyjä henkilöitä, joita ei enää toivota politiikkaan, se merkitsee, että...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Emilio Menéndez del Valle
(ES) Arvoisa puhemies, Lähi-idässä ja Maghreb-maissa lisääntyy länteen kohdistuva väkivaltainen islamilainen fundamentalismi, josta on haittaa myös islamille.
Myös radikaali islamilainen fundamentalismi, joka tosin ei ole väkivaltaista, lisääntyy monissa valtioissa. Tämä osoittaa, että Turkilla voi olla merkittävä asema muslimimaailmaan nähden suhteissaan Euroopan unioniin.
Se kykenee tähän asemaan, koska se on virallisesti sekularistinen valtio, jolla on selvästi islamilaiset juuret ja kulttuuri, ja tämä on todellinen valtti Euroopan unionin ja islamilaisten valtioiden välisissä suhteissa.
Tämän vuoksi ryhmäni esitti kahta tarkistusta, joissa onnitellaan Turkkia, joka yhdessä Espanjan kanssa rahoittaa YK:n virallista sivilisaatioiden liitto -hanketta. Tätä ei pidä unohtaa, sillä tämän hankkeen avulla Turkki osoittaa sitoutuneensa auttamaan lännen ja islamilaisen arabimaailman välisissä suhteissa.
Vural Öger
(DE) Arvoisa puhemies, Ria Oomen-Ruijten, kiitän mietinnöstä ja arvostan sitä. Se on tasapainoinen ja tasapuolinen, ja juuri siihen meidän on nyt pyrittävä.
Korostamme aivan perustellusti, että Turkin on tehtävä lisäponnisteluja. Tavoite vakaan ja vauraan demokratian aikaansaamisesta Turkissa ei ole vain Turkin omien etujen mukaista, vaan sillä on myös merkittävä strateginen merkitys EU:lle.
Olen huolissani neuvoston seuraavan puheenjohtajan, presidentti Sarkozyn asenteesta. Hänen Turkkia koskeva politiikkansa ei tähtää Turkin EU-jäsenyyteen. Hän vaatii Turkkia ehdokasvaltiona koskevien viittausten poistamista EU:n asiakirjoista ja korostaa, että Ranska tukee vain sellaisten neuvottelukappaleiden avaamista, jotka eivät tähtää täysjäsenyyteen. EU:n uskottavuus on vaarassa. Korostan yhtä asiaa: pacta sunt servanda! Liittymisneuvottelujen aloittamisesta sovittiin yksimielisesti, ja se tarkoittaa, että Ranskakin suostui niihin.
Kielteisten viestien lähettämisen sijaan EU:n on suhtauduttava Turkkiin rakentavasti. Olemme täällä parlamentissa tehneet enemmistöpäätöksen siitä, että yhdessä Turkin kanssa me...
(Puhemies keskeytti puhujan)
Evgeni Kirilov
(EN) Arvoisa puhemies, Ria Oomen-Ruijten on laatinut hyvin tasapainoisen ja objektiivisen, kiitettävän mietinnön Turkista. Naapurijäsenvaltiot ovat selvästi yhtä mieltä siitä, että Turkilla on selvät mahdollisuudet EU-jäsenyyteen. Tämä ei ole sattumaa, sillä naapurivaltiot tuntevat tilanteen aina parhaiten. Turkki on jo edistynyt valtavasti uudistuksissaan eurooppalaisen demokraattisten normien omaksumisessa. Paljon on tietenkin vielä tehtävää, mutta meidän on rohkaistava Turkkia tässä prosessissa. Meidän on rohkaistava Turkin Eurooppa-mielisiä uudistusvoimia, niin valtapuolueessa kuin oppositiossakin.
AKP:n lakkauttamista koskevaa perustuslakituomioistuimen tulevaa päätöstä ei tietenkään voida hyväksyä. Katson, että meidän on pysyttävä rauhallisina, sillä on varma, että Turkista löytyy riittävästi järkeä mahdollisesta kriisistä selviämiseen.
Meidän naapurivaltioiden on kannustettava Turkkia ja pyrittävä kaikin tavoin tukemaan kahden ja kolmen välistä rajat ylittävää yhteistyötä ja saavuttamaan uudenlaiset laadukkaat hyvät naapuruussuhteet. Tämä käsittää ratkaisematta olevien kahdenvälisten asioiden selvittämisen, kuten esimerkiksi...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa puhemies, Ria Oomen-Ruijten esitteli järkevän ja objektiivisen mietinnön. Hän korosti vähäistä edistystä ja kiinnitti huomion moniin kysymyksiin ja ratkaisemattomiin ongelmiin. Keskeinen kysymys, jota on vain hieman sivuttu, on seuraava: jos Turkki uudistuisi, olisiko sillä sitten oikeus jäsenyyteen? EU:n nykyinen lainsäädäntö tarjoaa poliittisen vaihtoehdon neuvotteluprosessin lopuksi, niin Euroopan unionille kuin Turkille itselleenkin. Tämän vuoksi me Itävallassa ja muuallakin vaadimme avoimia neuvotteluja. Liittyminen on yksi mahdollisuus, mutta se ei ole itsestään selvä lopputulos.
Pierre Pribetich
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, koska Turkki on osa Euroopan historiaa, koska Turkki on eurooppalaisen kulttuurin osatekijä, koska Turkki merkitsee EU:lle huomattavaa taloudellista ja väestöllistä mahdollisuutta, sen liittymistä puoltava kanta tarkoittaa, että voidaan vaatia vielä enemmän: enemmän demokraattisia periaatteita, enemmän sekularismia ja enemmän ihmisoikeuksia.
Euroopan unioni on rakennettu arvoille ja periaatteille, joita emme voi kieltää korvia huumaavalla hiljaisuudella liittymismenettelyn aikana diplomatian vuoksi. Turkin on tunnustettava Armenian kansanmurha. Se olisi historiallinen ja symbolinen teko, joka osoittaisi sen poliittisen kypsyyden. Parlamentti on vakaasti ja vankasti vaatinut tätä tunnustusta jo kesäkuusta 1987 alkaen. Onko meidän nyt 21 vuoden jälkeen tyydyttävä näin vaisuun sanamuotoon? Jos parlamentti hyväksyy tämän, se merkitsee askelta taaksepäin. Hyvät kollegat, pyydän teitä äänestämään tarkistuksen 23 puolesta, palaamaan viranomaisten luo...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Zbigniew Zaleski
(PL) Turkkilaisten mielenlaatu on muuttunut hyvin vähän sitten Kemal Atatürkin aikojen. Heidän uskonnollinen perinteensä johtaa heitä omaa erityistä tietään, joka poikkeaa meidän eurooppalaisten tiestä. Maantieteellinen läheisyys ei merkitse kulttuurien läheisyyttä. Lisäksi kirjoittamattomat sosiaaliset säännöt eivät osoita turkkilaisten lähentyvän eurooppalaista identiteettiä.
Kysymys kuuluukin haluaako Turkki muuttua ja hyväksyä sosiaalipoliittisen mallimme, sillä 301 artikla vaikuttaa estävän sen. Onko meillä oikeus saarnata turkkilaisille ja sanoa heille, mitä heidän on tehtävä? Tarkistuksillaan Euroopan parlamentin sosialistiryhmä haluaa sanella Turkin kansalle ideologisen ratkaisun, mutta turkkilaiset ovat tyytyväisiä nytkin. Uudistukset eivät ole juurikaan edistyneet, ja armeijalla on edelleen hyvin merkittävä asema. Pakotammeko me kansakunnan hyvinvointiin voimakeinoin, muuttamalla sen identiteettiä, perinteitä ja kulttuuria? Ja ennen kaikkea, voidaanko näitä todella muuttaa?
Arvoisa puhemies, neuvosto päätti neuvotteluista hyvässä uskossa, jotta Turkki voisi toimia välittäjänä Euroopan ja islamilaisen maailman välillä. Nyt se ei ole enää vakuuttunut oman päätöksensä oikeellisuudesta. Meille jää enää toiveajattelu.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Arvoisa puhemies, yleisesti ottaen olen tyytyväinen Ria Oomen-Ruijtenin mietintöön ja kannatan sitä, erityisesti siinä ilmaistua huolta AKP:n lakkauttamisen vaikutuksista. Lisäksi meillä on nyt loistava mahdollisuus, jota on hyödynnettävä Kyproksen kysymyksen ratkaisemiseksi.
Kuten mietinnössä todetaan, on myös tärkeää, että Turkin hallitus jatkaa uudistuksiaan kunnioittaen demokraattisen ja sekularistisen Turkin moniarvoisuutta ja moninaisuutta ja että kaikkien kansalaisten on voitava kehittää kulttuuri-identiteettiään demokraattisessa Turkin valtiossa.
Edistymistä tarvitaan selvästi muilla aloilla, kuten ammattiliittojen oikeuksien puolustamisessa. Myös sukupuolten välisen tasa-arvon tiellä on edettävä pidemmälle. Mietinnössä kuitenkin tunnustetaan, että Turkin yhteiskunnan nykyaikaistamisessa on jo edistytty paljon.
Arvoisa puhemies, Turkin edistymisen kohti täysjäsenyyttä on jatkuttava tiukasti Euroopan unionin neuvoston antamien ja tämän parlamentin hyväksymien edellytysten mukaisesti. Ei enempää eikä vähempää.
Panayiotis Demetriou
(EL) Arvoisa puhemies, me kaikki tiedämme ilmapiirin muuttuneen Kyproksella. Sekä kreikkalaiset että Kyproksen turkkilaiset toivovat ratkaisua Kyproksen ongelmaan ja ovat halukkaita ajamaan valtionsa etuja molempien osapuolten eduksi. Juuri tässä Turkki puuttuu asiaan ja Turkin joukot miehittävät osaa Kyproksesta. Turkki valvoo tilannetta poliittisesti, ja sen on nyt ymmärrettävä, että tästä politiikasta on luovuttava. Kyproksen ongelman ratkaiseminen on Turkin edun mukaista. Ennen kaikkea koko prosessiin kielteisesti vaikuttaneen armeijan on ymmärrettävä, että Kyproksen ongelma on ratkaistava.
Turkin miehityksen ja puuttumisen on korkea aika loppua, jotta Kyproksen kreikkalaiset ja turkkilaiset voivat elää rauhanomaista yhteiseloa EU:ssa. Me kykenemme tähän, ja uskon, että kykenemme rauhanomaiseen rinnakkaiseloon.
Janez Lenarčič
neuvoston puheenjohtaja. - (SL) Ajanpuutteen ja käytävän metelin vuoksi yritän puhua lyhyesti.
Juuri käyty keskustelu ja erityisesti Ria Oomen-Ruijtenin mietintö ovat vahvistaneet sen, minkä neuvostokin tietää: kaikki uudistusprosessit ovat vaikeita. Tämä pätee myös Turkissa.
Tässä prosessissa valtio kohtaa huomattavia pulmia, kuten sekularismin, demokratian ja ihmisoikeudet.
Tämä käy selvästi ilmi monta kertaa mainituista oikeuskäsittelyistä, jotka on mainittu mietinnössä ja joita neuvostokin on tarkastellut, esimerkiksi poliittisia puolueita koskevista oikeuskäsittelyistä, huiveja koskevasta keskustelusta, naisten asemasta yleensä, uskonnonvapaudesta ja ilmaisunvapaudesta.
Korostan seuraavaa: niillä aloilla, joilla Turkki on edistynyt, edistyminen on ilmeistä, vaikkakaan ei riittävää. Selvää edistystä on tapahtunut rikosoikeudellisessa järjestelmässä, peruslainsäädännössä, naisten asemassa - esimerkiksi naisten määrä parlamentissa on kasvanut - mutta edistyminen ei näillä aloilla tietenkään ole vielä riittävää.
Kyproksen osalta haluan korostaa, että neuvosto odottaa Turkilta ensisijaisesti kahta asiaa: rakentavaa roolia Yhdistyneiden Kansakuntien johdolla käytävissä neuvotteluissa sekä Ankaran sopimukseen liitetyn pöytäkirjan täytäntöönpanoa. Nämä ovat tärkeimmät tehtävät, mutta on toki muitakin.
Kaikessa tässä on tietysti avuksi, jos Turkilla on tavoite. Ja tavoite sille on annettu, siitä on sovittu yhdessä, kun Euroopan unioni antoi Turkille ehdokasvaltion aseman, ja liittymisneuvotteluja on jatkettu tällä edellytyksellä.
Puheenjohtajavaltio Slovenia on asettanut liittymisneuvottelut Turkin kanssa yhdeksi ensisijaisista tavoitteistaan, ja toivomme tavoitteen täyttyvän, jotta voimme avata lisää neuvottelukappaleita lähitulevaisuudessa.
Lopullisen tavoitteen saavuttaminen ei tietenkään ole varmaa. Se riippuu liittymisneuvotteluista, siitä, kuinka menestyksekkäitä uudistukset ovat, ja se riippuu meistä, jäsenvaltioista, sekä ehdokasvaltioista.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää ja parlamentin jäseniä hyvin vakavasta ja vastuullisesta keskustelusta EU:n ja Turkin suhteiden kannalta kriittisenä ajankohtana. Olen pannut tarkkaan merkille viestinne, jotka esitetään myös päätöslauselmaluonnoksessa ja kompromissitarkistuksissa.
Haluan tarkastella kolmea viestiä, joista ensimmäinen on, että on olennaista käynnistää täysimääräiset uudistukset, jotta Turkin kansalaisten perusvapaudet turvataan ja Turkkia itseään autetaan täyttämään EU:n Kööpenhaminan kriteerit.
Toinen viesti on se, että kansalaisten oikeuksia on kunnioitettava yhteiskunnan jokapäiväisessä elämässä. Jaan kompromissitarkistuksessa 32 esittämänne huolen Turkin poliisin liiallisesta voimankäytöstä mielenosoittajia kohtaan Istanbulissa vappuna järjestetyssä kokoontumisessa. Meidän on tärkeää vahvistaa, että yhdistymisvapaus ja ammattiliittojen rauhanomainen toiminta ovat Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaan perusoikeuksia.
Kolmas ja viimeinen viesti on se, että Euroopan parlamentti on hyvin huolestunut puolueen kieltämisestä. Poliittisen puolueen kieltäminen ei ole eikä voi olla tavanomaista. Siihen ei voida suhtautua kevyesti eurooppalaisessa demokratiassa.
Tänä vuonnakin Turkissa ja EU:n ja Turkin välisissä suhteissa on paljon pelissä. Parhaat lääkkeet Turkin liittymisprosessin todelliseen piristämiseen ovat varmistaa uudistusten edistyminen, käynnistää aito poliittinen vuoropuhelu Turkissa ja kunnioittaa niin demokratiaa kuin sekularismiakin.
Ria Oomen-Ruijten
Kiitän kollegojani, jotka ovat tehneet erinomaista työtä. Kuten jo aiemmin totesin, vain yhdistyneinä voimme tehdä selväksi, että uudistusprosessi Turkissa on tarpeen. Voimme kaikki lähettää myönteisen viestin äänestämällä suurella enemmistöllä mietinnön puolesta. Se auttaa Turkin uudistusta ja varmistaa yksilönvapauksien turvaamisen ja oikeusvaltion luomisen. Kaikki tämä on tarpeen nykyaikaisessa yhteiskunnassa, jossa miehet ja naiset voivat hyvin.
Vetoan vielä kerran kollegoihin, jotta nämä välttäisivät poliittisia pelejä äänestäessään tarkistuksista ja varmistaisivat, että Turkkia koskeva mietintö hyväksytään täysistunnossa suurella ehdottomalla enemmistöllä.
Puhemies
(FR) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Tunne Kelam
, kirjallinen. - (EN) Suurimpana mahdollisena uutena jäsenvaltiona Turkki on nyt ja vastaisuudessa Euroopan strategisesti merkittävä kumppani ja liittolainen. On kaikkien edun mukaista kehittää luotettavaa, arvoihin ja vastavuoroiseen kunnioitukseen perustuvaa suhdetta. EU:n on tuettava demokraattisesti valittua hallitusta ja tuomittava sen horjuttamispyrkimykset.
EU:n jäsenyyden tavoitteleminen voi kuitenkin olla uskottavaa vain, jos ehdokasvaltio tunnustaa ja ylläpitää tavanomaisia suhteita jokaiseen EU:n jäsenvaltioon. Vaikka nykytilanne osoittaakin merkkejä vakautumisesta, kehotan Turkkia edelleen täyttämään perustavaa laatua olevat jäsenyyskriteerit tunnustamalla Kyproksen tasavallan ja vetämällä pois Turkin armeijan joukot.
Kööpenhaminan kriteerien täysimääräinen täyttäminen on edelleen keskeinen edellytys EU:n jäsenyydelle. Turkin hallinnossa on tehty paljon työtä tällä alalla. Vuonna 2007 demokratiaa vahvistettiin. Kuitenkin kurdikysymyksen lopullista ratkaisua, joka kattaisi todelliset mahdollisuuden opiskella ja käyttää kurdin kieltä, koskevaa poliittista aloitetta odotetaan edelleen. Odotamme myös vakuuttavia toimenpiteitä kristittyihin vähemmistöihin kohdistuvan uskontoon perustuvan väkivallan lakkauttamiseksi ja yhtäläisten mahdollisuuksien tarjoamiseksi kirkkojen ja temppelien pystyttämiseen kaikille uskonnollisille yhteisöille.
Lasse Lehtinen
, kirjallinen. - (FI) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää tasapainoisesta mietinnöstä. Mielestäni se antaa rehellisen ja kriittisen mutta samalla positiivisen ja optimistisen signaalin Turkille. Se tukee Turkin edistyksellisien ja maltillisien voimien uudistumispyrkimyksiä nimeämällä selkeästi yhteiskunnan osa-alueet, joissa maa on edistynyt. Samalla se toteaa edelleen olevansa huolestunut sananvapauden tilasta, sukupuolten tasa-arvosta, kurdi- ja vähemmistötilanteesta ja viranomaisten väkivallan käytöstä. Täytyy muistaa, että tällä hetkellä käymme jäsenyysneuvotteluja Kööpenhaminan kriteereiden pohjalta.
Jos maa täyttää kriteerit ja täyttää eurooppalaisen oikeusvaltion periaatteet, en näe syytä liittymisen esteeksi. Se Turkki, joka kenties liittyy EU:n jäseneksi kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden päästä, on erilainen Turkki kuin tänä päivänä. Jos haluamme todella demokraattisen, vakaan ja rauhallisen Turkin, niin emme ainakaan saisi sulkea jäsenyysovea sen edessä. Älkäämme syyllistykö halpaan populismiin ja muukalaiskammoon. Eurooppalainen Turkki on paitsi EU:n ja Turkin myös koko maailman etu. Turkille on annettava mahdollisuus.
Csaba Sógor
, kirjallinen. - (HU) Keskustelemme Turkin liittymisestä, toisin sanoen siitä, voiko tämä valtio aasialaisine perimineen tulla eurooppalaiseksi. Armenian kansanmurhan tunnustaminen, kurdivähemmistön oikeuksien takaaminen, naisten yhtäläiset oikeudet - tässä vain joitakin monista perustavaa laatua olevista ongelmista. Puhumme Euroopan unionin odotuksista ja normeista, mutta samaan aikaan EU:ssa itsessään on alituisia ongelmia demokratian, ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien aloilla.
Valmistaudumme Romaniassa parhaillaan kunnallisvaaleihin. Viime päivinä menneisyys on jälleen nostanut päätään Timişoarassa ja Temesvárissa. Timişin läänin vaalilautakunta piti voimassa äänten enemmistöllä luonnollisen henkilön nostaman kanteen, jossa tämä vaati joidenkin julisteiden poistamista. Ne kuuluivat RMDSZ:lle, unkarilaisten demokraattiselle liitolle Romaniassa.
Ainoat äänet RMDSZ:n jäsenen puolesta tulivat demokraattiselta liberaalipuolueelta (PDL) ja kahdelta vaalilautakunnan naispuoliselta tuomarilta. Joidenkin poliittisten puolueiden osoittama vähemmistövastaisuus ja unkarilaisvastaisuus on sietämätöntä ja tuomittavaa. Mitä me voimme odottaa Turkilta, jos edelleen kamppailemme tällaisten ongelmien kanssa EU:ssa? Romanivastaisuus Roomassa, kollektiivinen syyllisyys Slovakiassa, unkarilaisvastaiset asenteet Timişoarassa...
Feleknas Uca
, kirjallinen. - (DE) Valitettavasti tämän vuoden alusta alkaen olemme jatkuvasti saaneet niskaamme järkyttäviä ja huolestuttavia raportteja Turkin armeijan rajanylityksistä, taistelujen aiheuttamista kuolemantapauksista ja loukkaantumisista valtion kaakkoisosissa ja Turkin Pohjois-Irakin vastaisella rajalla sekä turvallisuusjoukkojen suhteettomista ja raaoista hyökkäyksistä erityisesti naisia ja lapsia vastaan kurdien tämänvuotisen Nevroz-juhlan aikana.
Alankomaalaisen kollegamme Ria Oomen-Ruijtenin mietinnössä esitetään joitakin merkittäviä havaintoja, mutta se on aivan liian arka vastaus Turkin poliittisen tilanteen vakavuuteen. Jotta vältettäisiin valtion poliittisten johtajien loukkaamista, mietinnössä ei vaadita tarvittavan selkeästi Turkissa tarvittavien uudistusten keskeisiä tekijöitä. Minusta keskeiset tekijät voidaan määrittää selvästi:
1. siviilitoimenpiteet armeijan vaikutuksen rajoittamiseksi ja valvomiseksi Turkissa,
2. täysi luopuminen käsityksestä, jonka mukaan kurdikysymys voidaan ratkaista armeijan keinoin, ja selkeä sitoutuminen poliittisen ratkaisuun ja sovintoon,
3. rikoslain 301 artiklan ja kaikkien muiden ajatuksen ja mielipiteen vapautta rajoittavien artiklojen ehdoton kumoaminen ja
4. julistus selkeästä poliittisesta sitoutumisesta naisten täysimääräiseen vapautumiseen.
Mietintö olisi pitänyt laatia vähemmän moniselitteiseksi ja paljon määrätietoisemmaksi näissä asioissa.

