Demokraattinen prosessi Turkissa (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma demokraattisesta prosessista Turkissa.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, pelkäänpä, että seuraava keskustelumme demokraattisesta prosessista Turkissa on yhtä intohimoinen kuin keskustelu viinialan uudistuksesta - tai Arsenal vs. Manchester United -ottelun toinen puoliaika - sillä se on yhteenveto Euroopasta vuonna 2009
Tilanne on tietenkin vakavampi, sillä demokraattista prosessia Turkissa koskeva asiakysymys on erittäin vakava ja varsin oleellinen. Ensinnäkin olen erittäin surullinen ja järkyttynyt eilen illalla Bilgessä, Turkissa, tapahtuneesta verityöstä, jossa sai surmansa 44 ihmistä. Haluan esittää vilpittömän surunvalitteluni uhrien perheille ja ystäville, ja luotan siihen, että syylliset saadaan oikeuden eteen mahdollisimman pian. Tämänkaltaiselle kauhistuttavalle hyökkäykselle ei ole moraalisia tai eettisiä perusteita.
Lisäksi tahdon esittää omasta ja komission puolesta osanoton yhdeksän turkkilaisen sotilaan ja poliisin kuolemasta viime viikon terrori-iskuissa. Haluamme osoittaa myötätuntoa surmansa saaneiden perheitä kohtaan.
Tuomitsemme terrorismin ja tuemme Turkkia terrorismin torjunnassa. PKK (Kurdistan worker's party) -puolue on EU:n terroristijärjestöjen luettelossa. Eri puolilla Turkkia ja etenkin maan kaakkoisosassa pidätettiin 14.-18. huhtikuuta välisenä aikana yli 200 Democratic Society Party (DTP) -puolueen virkamiestä ja jäsentä.
Ymmärtääkseni heitä syytetään muun muassa terroristijärjestöön kuulumisesta, vaikka muodollista päätöstä syyttämisestä ei ole vielä tehty. Odotamme, että tämä päätös tehdään, sillä se on osa avointa ja objektiivista oikeudellista menettelyä.
Komissio ei voi puuttua käynnissä oleviin oikeustapauksiin. Lähestymistapamme on kuitenkin selkeä: tuemme terrorismin torjuntaa mutta painotamme kuitenkin, että sen on tapahduttava ihmisoikeuksia ja perusvapauksia ja etenkin sanan- ja yhdistymisvapauksia kunnioittaen.
Poliittinen monimuotoisuus on erottamaton osa mitä tahansa demokratiaa. Turkin kansalliskokous edustaa nykyään laajasti maan poliittista monimuotoisuutta. DTP-puolue on edistänyt monimuotoisuutta Turkissa ja maaliskuussa järjestettyjen paikallisvaalien tulos vahvisti puolueen poliittisen oikeutuksen.
Samanaikaisesti Kaakkois-Turkin väestö tarvitsee rauhaa, vakautta ja vaurautta, ei enempää väkivaltaa tai välikohtauksia. Kaikkien asianosaisten puolueiden on tuomittava voiman ja väkivallan käyttö. Kaikkien on noudatettava pidättyväisyyttä ja sitouduttava vain ja ainoastaan rauhanomaisten ratkaisukeinojen käyttöön. Myös tämä on erottamaton osa mitä tahansa demokratiaa.
Komissio jatkaa asian kehittymisen seuraamista tiiviisti. On erittäin tärkeää, että voitolle pääsevät demokratian ja oikeusvaltion periaatteet, syytettyjen oikeudet mukaan luettuina.
Niin ikään komissio seuraa jatkossakin tiiviisti DTP:n lakkauttamista koskevan vaateen käsittelyä perustuslakituomioistuimessa. Kuten Venetsian komission lausunnossa hiljattain todettiin, Turkin poliittisten puolueiden lakkauttamiseen sovellettavat säännöt eivät ole yhdenmukaisia Euroopan ihmisoikeussopimuksen tai eurooppalaisten käytäntöjen kanssa. Komissio on pyytänyt Turkkia ottamaan lausunnon kokonaisuudessaan huomioon ja tekemään sen pohjalta tarkistuksia Turkin perustuslaki- ja lainsäädäntökehykseen.
Lopuksi, komissio kannustaa jatkossakin Turkin viranomaisia maan kaakkoisosan ja sen väestön ongelmien ratkaisemisessa Turkin kansalaisten taloudellisten, sosiaalisten ja kulttuuristen mahdollisuuksien lisäämiseksi etniseen, uskonnolliseen tai kielelliseen alkuperään katsomatta.
Kööpenhaminassa asetettujen poliittisten kriteerien mukaisesti Turkin odotetaan varmistavan kulttuurin moninaisuus ja edistävän kaikkien kansalaistensa kulttuurisia oikeuksia, kuten liittymistä valmistelevassa kumppanuusjärjestelyssä määrätään. Tässä mielessä uuden kurdinkielisen TRT-kanavan perustaminen on edistysaskel. Tämä on merkki asenteiden muuttumisesta, ja haluan kannustaa Turkin viranomaisia ottamaan lisäaskeleita tähän suuntaan.
Komissio seuraa maan kaakkoisosan tilannetta jatkossakin ja kertoo huomioistaan tulevassa määräaikaiskertomuksessaan. Se on erottamaton osa Turkin demokratiakehitystä.
Frieda Brepoels
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kurdipuolue Democratic Society Party (DTP) saavutti 29. maaliskuuta järjestetyissä paikallisvaaleissa sensaatiomaisen voiton - ja lähes kaksinkertaisti kaupunginjohtajiensa määrän 52:sta 98:aan - joten on selvää, ettei kurdikysymystä voida enää kutistaa sosioekonomiseksi ongelmaksi, kuten Recep Tayyip Erdogan ja hänen oikeus- ja kehityspuolueensa (AKT) ovat tähän asti tehneet. Tarvitaan selkeästi poliittinen ratkaisu ja DTP on otettava keskusteluihin mukaan täysivaltaisena jäsenenä.
Tässä tilanteessa voisi kuvitella, että alistava lähestymistapa olisi vanhentunut, mutta silti Turkin viranomaiset toteuttivat laajan pidätysten aallon jälleen kerran. Yli 400 DTP:n keskeistä jäsentä pidätettiin, koska he vaativat ratkaisua kurdikysymykseen. Haluan näin ollen esittää komissiolle kysymyksen. Tämä on nyt viides tai kuudes kurdipuolue, joka kantaa tällä hetkellä nimeä DTP. Puolueella on 21 parlamenttipaikkaa ja 98 kaupunginjohtajaa, mutta silti kurdit pidetään edelleenkin syrjässä.
Arvoisa komission jäsen, eikö Euroopan unioni voisi jo ryhtyä välittäjäksi Turkin hallituksen ja DTP:n välille? Muussa tapauksessa tilanne seisoo vain paikallaan. Toisin sanoen lukuisten väitettyjen terrorihyökkäysten syyt on selvitettävä. Mielestäni muutaman viikon takainen vaalivoitto osoittaa myös, että kurdien kansallistunne on voimissaan ja että kurdien autonomian lisäämistä edistävät rakenneuudistukset on toteutettava nopeasti.
Lisäksi haluan kiinnittää tässä keskustelussa huomiota toiseen polttavaan ongelmaan, joka liittyy siihen, että yli 1 500 alaikäistä on suljettu vankilaan ja heidän asiansa käsitellään aivan samassa tuomioistuimessa kuin täysi-ikäisten asiat, mikä on ristiriidassa lapsen oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen kanssa. Mitä komissio aikoo tehdä asialle?
Vural Öger
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisa Olli Rehn, tämän kuudennen lainsäädäntökauden aikana Turkki on ollut yksi EU:n asialistan painopistealueista. Ennen liittymisneuvottelujen aloittamista Turkki otti valtavia edistysaskeleita uudistusta kohti ja EU antoi sille tunnustusta.
Nyt mieliala on hieman muuttunut. Olemme yhä huolestuneempia Turkin demokratiakehityksen edistymisestä. Lehdistön vapautta, vähemmistöjen suojelua sekä oikeuslaitoksen uudistamista on seurattava herkeämättä. Turkissa käynnissä olevaa Ergenekon-tapauksen käsittelyä ei saa mielestäni politisoida. Pidätykset ja etsinnät ovat tosiasia. Harkitsemattomia kommentteja on vältettävä. Huolellisen raportoinnin merkitys on suuri.
Kurdikysymyksessä on edistytty merkittävästi. Kurdiongelman ratkaiseminen on demokratiakehityksen ja vähemmistöjen suojelemisen kannalta olennaista. Olen kuitenkin huolissani joidenkin EU:n jäsenvaltioiden hallitusten päämiesten nykyisestä kannasta. EU:n ristiriitaiset signaalit merkitsevät myös, että silloin tällöin Turkin demokratiakehitys kulkee kuoppaista tietä. Tässä mielessä haluaisin muistuttaa, että EU:n selkeä sitoutuminen Turkin täysjäsenyyteen vahvistaisi uudistusprosessia. Muussa tapauksessa fundamentalistisille ja nationalistisille ajatuksille on jatkossakin tarjolla kasvualusta ja kurdiongelma syvenee.
Loppujen lopuksi yhteisenä tavoitteena on Turkin muuttaminen nykyaikaiseksi, vakaaksi ja vauraaksi demokratiaksi, joka pohjautuu maalliseen valtioon ja pluralistiseen yhteiskuntaan. Tämä ei ole vain Turkin edun mukaista, vaan sillä on merkittävä strateginen merkitys myös Euroopan unionille.
Alexander Graf Lambsdorff
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, tämä on tämän lainsäädäntökauden viimeinen täysistunto. Kollegani Vural Öger totesi juuri Turkin olevan painopistealue. Viime vuosina olen saanut ryhmäni esittelijänä osallistua tämän asian käsittelyyn, ja minun on sanottava, että olen erittäin tyytyväinen, että asian ytimeen eli Turkin demokratiakysymykseen tartutaan tässä viimeisessä täysistunnossa.
Kysymyksessä on ensimmäinen Kööpenhaminan kriteeri. Mielipiteet Turkin edistymisestä vaihtelevat. Uskon, että yhdestä asiasta vallitsee kuitenkin yksimielisyys: Turkin uudistustahti on hidastunut; nyt lainsäädäntökauden lopulla näyttää siltä, että Turkki on nyt kauempana jäsenyydestä kuin se oli komission toimikauden ja Euroopan parlamentin vaalikauden alussa.
ALDE-ryhmän kannalta erityisen tärkeitä kysymyksiä ovat lehdistön ja mielipiteen vapauteen liittyvät ongelmat. Tiesittekö, että YouTube ei näy Turkissa? Tietyt säännöt rajoittavat toimittajien, kustantajien, tiedottajien, kolumnistien ja kirjailijoiden oikeuksia. Olen tyytyväinen, että komissio on määräaikaiskertomuksessaan todennut tämän olevan ongelma. Useiden tarkkailijoiden mielestä tämänkaltaiset ongelmat ovat lisääntyneet. Olisin tyytyväinen, jos komissio ottaisi kantaa siihen, ovatko ongelmat sen mielestä syventyneet vai onko tilanne parantunut. Se olisi yllättävää.
Muita tärkeitä asiakysymyksiä ovat uskonnollisten vähemmistöjen ja naisten oikeuksien suojeleminen. Tällä hetkellä keskeisimpiä asiakohtia ovat kuitenkin lehdistön vapaus, pääministerin toteuttama kriittisten toimittajien toimintavaltuuksien mitätöinti, kriittisten toimittajien ja kustantajien perusteeton pidättäminen selkeästi rikolliseen Ergenekon-verkostoon liittyvän tutkinnan yhteydessä, pääministerin vävyn omistaman ja hallinnoiman Scharlach-Holdingin toteuttama ATV-Sabah-mediaryhmän haltuunotto, pääministerin julkiset vaatimukset tiedotusvälineiden boikotoinnista ja Dogan-mediaryhmän tuomio ja 380 miljoonan euron sakot, joiden tarkoituksena on mediaryhmän savustaminen alalta, koska se raportoi majakkalahjoitusskandaalista ja pääministerin AKT-puolueelle osoittamasta erikoiskohtelusta. Kyseessä ei ole pelkästään lehdistön vapaus, vaan tilanne on säikäyttänyt investoijat, jotka ovat epävarmoja Turkin oikeusvarmuudesta.
Turkki on tärkeä naapuri sekä tärkeä ja arvostettu NATO-kumppani. ALDE-ryhmän mielestä Turkkia on tuettava jatkossakin. Ryhmä katsoo kuitenkin, että tekemistä on paljon ja että Turkin hallituksen on osoitettava, ettei se enää halua tallata jalkoihinsa Euroopan keskeisiä oikeuksia, kuten se tällä hetkellä tekee. ALDE-ryhmä olisi tyytyväinen, jos tämä saataisiin kirjattua vakuuttavasti seuraavalla lainsäädäntökaudella.
Uskon lisäksi, että tämä keskustelu pitäisi käydä Brysselissä, ei Strasbourgissa.
Joost Lagendijk
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Turkin demokratiasta puhuttaessa kuva on mielestäni ristiriitainen, tietyissä asioissa on edistytty mutta toisaalla vallitsee pysähtyneisyyden ja rappeutumisen tila.
Edistystä on se, ettei Istanbulin Taksim-aukiolla ollut 1. toukokuuta mellakoita, vain ammattiyhdistysten johtajia kunnioittamassa vuoden 1977 tragedian muistoa. Edistystä on se, että Turkki ja Armenia ovat sopineet parantavansa keskinäisiä suhteitaan. Pyydän Turkin hallitusta pysymään tällä tiellä ja torjumaan Ankaran tai Bakun nationalistien pysäytys- tai harhautusyritykset. On edistystä, että vallankaappauksen suunnittelusta tai osallistumisesta poliittisiin murhiin epäiltyjä ihmisiä on pidätetty: Ergenekon-tapaus.
Haluan kehottaa Turkin viranomaisia toimimaan lainsäädännön mukaisesti, sillä kaikenlainen rikkomus antaa niille tahoille syyn siirtää huomio pois pääasiasta, jotka eivät halua ratkaisua tai selvyyttä asiaan.
Kielteistä kehitystä on myös tapahtunut. On ikävää, että pääministeri on kehottanut kansalaisia olemaan ostamasta tiettyjä sanomalehtiä. On erittäin ikävää, että useita Turkin parlamenttiin demokraattisesti valitun puolueen jäseniä on pidätetty. Kurdipuolueen DTP keskeisten jäsenten joukkopidätystä on yhtä mahdotonta hyväksyä kuin puolueen virallista kieltoa, sillä lopputulos on sama. Mahdollisuuksia löytää kurdikysymykseen poliittinen ratkaisu on rajoitettu merkittävästi. Tämä on hyvä uutinen kummankin puolen ääriliikkeille, mutta huono uutinen suurimmalle osalle turkkilaisia ja kurdeja, jotka ovat odottaneet ongelman rauhanomaista ratkaisemista niin pitkään.
Tilanne, jossa toisaalla edistytään ja toisaalla vallitsee pysähtyneisyys, saadaan mielestäni purettua, jos hallitus toteuttaa yksiselitteisesti perusteellisia uudistuksia ja oppositio tukee niitä niin sanoissa kuin teoissakin ja jos, hyvät parlamentin jäsenet, EU pitää lupauksensa, että Turkista voi tulla Euroopan unionin täysjäsen edellyttäen, että Turkki noudattaa EU:n demokraattisia perussääntöjä.
Arvoisa puhemies, lopettelen puheenvuoroani. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että kaikki ryhmät seuraavat kiihkeästi Turkin demokratiakehitystä, mutta en ymmärrä niitä Euroopan parlamentin jäseniä, jotka ovat kriittisiä Turkkia kohtaan, eivätkä haluisi Turkkia täysjäseneksi, vaikka nämä ongelmat saataisiinkin ratkaistua. Toimikauteni on päättymässä, mutta aion jatkossakin puhua niiden uudistusten puolesta, jotka ovat välttämättömiä, jotta Turkista voi tulla Euroopan unionin täysjäsen.
Feleknas Uca
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, SWAT-erikoisryhmään kuuluva poliisi hakkasi 14-vuotiaan pojan koomaan Hakkarissa. Toinen, poliisin kaasuhyökkäystä pakeneva 14-vuotias hukkui jokeen. Urfan lähellä 4. huhtikuuta järjestetyssä mielenosoituksessa kaksi ihmistä sai surmansa poliisin toimien seurauksena. Tällä hetkellä Diyarbakirn vankilassa on noin 185 alaikäistä vankia. Satoja demokraattisesti valittuja poliitikkoja ja DTP:n kannattajia, mukaan luettuna kolme puoluejohtajaa, on vangittu. Yli 207 DTP:n parlamentin jäsentä on viety oikeuteen.
Tämä on Turkin demokratiakehitystä tällä hetkellä. Luettelo jatkuu. Tukahduttamistoimet aloitettiin pian 29. maaliskuuta jälkeen, jolloin DTP menestyi paikallisvaaleissa maan kaakkoisosassa ja puolueen kaupunginjohtajien määrä lähes kaksinkertaistui, kun taas valta-asemassa oleva AKT-puolue kärsi kurdialueella katkeran tappion. Mielestäni DTP-puolueen vaalimenestyksen ja tukahduttamistoimien välillä on yhteys.
Hallituspiireistä todettiin pian, että DTP:n menestystä Armenian vastaisella rajalla pidettiin turvallisuusriskinä. Kurdien selkeän mielipiteen eli ennen kaikkea yksiselitteisen viestin, että järjestelmään on löydyttävä ratkaisu, ymmärtämisen sijaan tämä poliittinen menestys yritetään tukahduttaa tarvittaessa poliisiväkivallan avulla.
Valitettavasti en usko, että ylistetty AKT-puolue edes haluaisi määrätietoisesti kehittää ja tunkea läpi kokonaisvaltaisen strategian vuosikymmeniä kestäneen konfliktin ratkaisemiseksi. Kuten tiedätte, viimeisimmän määräaikaiskertomuksen jälkeen lehdistön ja ilmaisun vapauden aloilla, kurdien tilanteessa, uskonnollisten vähemmistöjen oikeuksien kohdalla tai armeijan sivistämisessä ei ole tapahtunut merkittävää edistymistä. Valta-asemassa olevan AKT-puolueen on lopultakin toteutettava aito perustuslakiuudistus ja luotava uutta dynamiikkaa, mikä antaa maalle uuden perustuslaillisen ja demokraattisen pohjan, sekä hyväksyttävä yhteiskunnan pluralistinen, monikansainen ja -kulttuurinen luonne. Muussa tapauksessa demokratia ei toteudu Turkissa. Tämän pitäisi olla selvää meille kaikille.
Bastiaan Belder
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on tehnyt kaksi ratkaisevaa virhettä suhteissaan Turkkiin. Vuonna 1999 EU painosti Turkin ehdokasvaltioksi ja jatkoi tällä väärällä linjalla avaamalla liittymisneuvottelut Ankarassa vuonna 2005. Neuvosto ja komissio kuvittelevat, että näin toimiessaan ne voivat sivuuttaa Turkin tasavallan historian perinnön.
Tätä nykyä tämä historian perintö - tai pikemminkin taakka - ilmenee Kemal Ataturkin muistoa vaalivien maallisten kemalistien ja valta-asemassa olevaa AKT-puoluetta ympäröivän konservatiivisen / uskonnollisen rintaman välillä käytävänä todellisena kulttuuritaisteluna Turkin tasavallan kulkusuunnasta. Taistelun seurauksena on lukuisten keskeisten kemalistien sensaatiohakuinen Ergenekon-oikeudenkäynti. Maan uskonnollisiin ja etnisiin vähemmistöihin kohdistuvien nationalististen asenteiden kohdalla vaihtoehdoiksi jää valinta kemalistien ja pääministeri Recep Tayyip Erdoganin välillä. Vähemmistöjen - jotka ovat osa Turkin tasavaltaa - äänioikeuden pidättäminen jatkuvasti on tietenkin ristiriidassa EU:n asettamien poliittisten liittymisehtojen kanssa.
Haluaisin muistuttaa neuvoston ja komission mieleen tutun alankomaalaisen sananparren, jonka mukaan on parempi pysähtyä puolitiehen kuin jatkaa väärällä tiellä. Euroopan toimielimet ja Turkin viranomaiset voisivat ottaa tästä viisaudesta vihdoin ja viimein opiksensa. Se on ainoa tapa tasoittaa tietä kohti molempien osapuolten edun kannalta parempia ja realistisempia suhteita.
Roberto Fiore
- (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kuulemani perusteella on selvää, että Turkki on maa, jolla on suuria ongelmia demokratian suhteen.
Olemme kuulleet, että vankiloissa on 15 000 alaikäistä ja että satoja on pidätetty kyseenalaisin perustein, ja tiedämme, että kurdi- ja ennen kaikkea ikivanha ja edelleen täysissä voimissa oleva Armenia-ongelma jatkuu. Kahden viime vuoden aikana on murhattu pappeja ja lähetystyöntekijöitä, ongelmia riittää loputtomiin. Jos tilannetta verrataan toiseen maahan, vaikkapa Valko-Venäjään, jota pidetään edelleen Euroopan hylkiönä ja joka nähtävästi on osa pahuuden akselia, on vaikea ymmärtää, miksi keskustelua Turkin liittymisestä Euroopan unioniin vielä jatketaan.
Turkin liittymistä Euroopan unioniin hinnalla millä hyvänsä ajavat edunvalvojaryhmät ovat ilmeisesti varsin voimakkaita. Ennen kaikkea emme voi sivuuttaa laadussaan ainutkertaista ongelmakohtaa eli Kyprosta: Turkki on toisin sanoen maa, joka on EU:n ehdokasvaltio ja joka on miehittänyt ja miehittää edelleen osaa toisesta maasta ja harjoittaa saaren väestön kohdalla absoluuttista ei-liberaalia valtaa.
Uskon, että eurooppalaiset tutkiskelevat omaatuntoaan ja ovat enenevässä määrin sitä mieltä, ettei Turkkia voi missään tapauksessa hyväksyä osaksi Eurooppaa. Pidetään mielessä seuraavat tosiseikat: Turkissa on 90 miljoonaa kansalaista ja sen väestökasvu on vahvaa, emmekä saa missään nimessä unohtaa, että Keski-Aasian turkinkielisten maiden kansalaiset vaativat Turkin kansalaisuutta, jonka Turkki näyttää myös myöntävän. Tämä tarkoittaa, että Turkin liittyessä Euroopan unioniin sen mukana Eurooppaan liittyy muita kansoja ja valtioita. Unohtaa ei saa myöskään sitä historiallista seikkaa, että Turkki on ollut Euroopan vastustaja ja nyt se on kahden merkittävän, kaikkea muuta kuin eurooppalaisen vallan eli Yhdysvaltojen ja Israelin merkittävä tähystyspaikka.
Ja niin, uskontotekijää ei voida myöskään unohtaa: miljoonien turkkilaisten liittyminen Eurooppaan merkitsee tuhansien moskeijoiden avaamista ja näin ollen Euroopan kristillisen ja kulttuuri-identiteetin kutistumista. Emme saa unohtaa, että moskeijat ovat taipuvaisia ajatuksille, jotka vastustavat vahvasti libertarismia, naisia ja Euroopan kansalaisia.
Richard Seeber
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, yhdyn komission jäsenen surunvalitteluun raa'an iskun uhrien perheille. Haluan lisäksi sanoa, että tuen Turkin kaikkia ponnistuksia ja pyrkimyksiä demokratian suuntaan. Niiden tarkoituksena on tuoda Turkki lähemmäs Euroopan unionia - ei Euroopan unioniin vaan lähemmäs sitä.
Samoin uskon, että ihmisoikeuksien ja demokratiakehityksen kohdalla on sovellettava nollatoleranssia ja että kriteerit on asetettava erittäin korkealle. Kollegojeni antamat esimerkit puhuvat puolestaan, ja on nähtävissä, että Turkilla on edessään vielä pitkä, pitkä tie, ennen kuin se vastaa EU:n kriteereihin. Esimerkeistä käy myös ilmi, ettei Turkki ole tarttunut näihin keskeisiin perustuslakiuudistuksiin ja pannut niitä täytäntöön.
Turkkilaista järjestelmää kuvaa edelleen se, ettei useiden valtion viranomaisten välinen vallanjako ei ole selkeä, mikä on syy useisiin Turkin poliittisen elämän nykyisiin ongelmiin. Valitettavasti on myös todettava, että ratkaisemattomien ongelmien luettelo vaikuttaa venyvän, ei lyhenevän.
Otetaan esimerkiksi parlamentaariset oikeudet: parlamentin oikeudessa valvoa armeijan menoja on erityisen suuria puutteita. Parlamentilla ei ole asiassa juuri sananvaltaa ja joidenkin erityisrahastojen kohdalla sitä ei ole lainkaan.
Lisäksi parlamentin yksittäisten jäsenten koskemattomuus säännellään erittäin moniselitteisesti. Tässä suhteessa uudistuksia tarvitaan Turkissa todella. Valitettavasti Turkki on jättänyt allekirjoittamatta useita eurooppalaisia ja kansainvälisiä sopimuksia, joista esimerkkinä kidutuksen vastainen pöytäkirja. Mielestäni on Turkin tehtävä antaa hyvä esimerkki ja vastata eurooppalaisiin ja kansainvälisiin kriteereihin.
Voisin jatkaa epäkohtien luettelemista, mutta lopetan tähän ja pyydän komissiota kiinnittämään tiukasti huomiota edistykseen näillä osa-alueilla.
Metin Kazak
(BG) Paikallisvaalien jälkeen tehtyjen pidätysten jälkeen olen myös ollut huolissani Turkin demokratiakehityksestä. Tästä huolimatta en usko, että poliitikkoja, joilla on tiiviit suhteet tavoitteisiinsa väkivaltaisin menetelmin pyrkiviin järjestöihin, pitäisi kannattaa. Väkivalta ei ole koskaan ollut hyväksyttävä ja perusteltu keino suojella oikeuksia ja vapauksia.
Uskon, että kurdien kulttuuriset ja koulutukselliset oikeudet ovat laajentuneet, ja kunnioitan jatkuvia uudistuksia, mukaan luettuna vuorokauden ympäri lähetyksiä lähettävän kurdinkielisen tv-kanavan perustaminen. Arvoisat jäsenet, oikeuksia ja vapauksia ei kuitenkaan saavuteta väkivallalla, vaan rauhanomaisin poliittisin keinoin vuoropuhelun ja keskinäisen kunnioituksen kautta.
Tämän vuoksi Turkin uudistuksille osoittamamme vilpitön tuki kannustaa myös vaalimaan EU:n perusarvoja, joista yksi merkittävimmistä on etnisten ja uskonnollisten erojen sekä monimuotoisuuden kunnioittaminen. Olen varma, että selkeä ajatus Euroopan unioniin liittymisestä nopeuttaa ihmisoikeuksien kunnioittamista ja uudistuksia Turkissa.
Vittorio Agnoletto
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, ensinnäkin haluan toivottaa tervetulleeksi DTP-puoluejohtaja Ahmet Türkin, joka on täällä kunnianarvoisena vieraanamme ja seuraa keskusteluamme. Arvoisa Ahmet Türk, tiedätte, että seisomme takananne ja että tuemme DTP-puolueen kurdiväestön perusoikeuksien tunnustamiseen tähtäävää demokratiataistelua Turkissa.
On tunnustettava, että DTP-puolue on välttämätön väline demokratian edistämisessä Turkissa, ja tämän vuoksi tuomitsemme voimakkaasti pääministeri Erdoganin puolueeseenne kohdistamat poliisioperaatiot, joissa on pidätetty DTP-puolueen kaikki kolme varapuheenjohtajaa sekä yli 300 kannattajaa. DTP:n vaalivoitto edellisissä paikallisvaaleissa osoittaa, että DTP on puolue, jolla on vahva yleinen kannatus. Euroopan parlamentti on pyytänyt pääministeri Erdogania aloittamaan suorat neuvottelut DTP-puolueen kanssa, mutta vastaukseksi on saatu vain lisää sortoa, poliiseja, autoritaarisuutta ja pidätyksiä.
Kaikki tietävät, että parlamenttiryhmäni ja Euroopan vasemmistopuolue ovat tähän saakka kannattaneet Turkin Euroopan unionin jäsenhakemusta ja samanaikaisesti maan uudistusprosessia. Uskon kuitenkin, että parin viimeisen vuoden ja etenkin kuukauden aikana Recep Tayyip Erdogan on näyttänyt toisen puolensa eli johtajan, joka on kuin vakka ja kansi Turkin armeijan pahimman osan kanssa, jonka tavoitteena on yksinkertaisesti kurdiväestön surmaaminen.
Erityisesti uudistusprosessi polkee paikallaan, vankilat täyttyvät kurdeista; Erdogan itse tyrehdyttää kaikki Turkin jäsenyysnäkymät. Erdogan on yksin vastuussa Euroopan ja Turkin välisten suhteiden tulevaisuudesta ja yleisestä Turkkia koskevasta hämmentyneestä mielipiteestä Euroopassa.
Haluan lähettää Erdoganille erittäin vahvan poliittisen viestin: hänen on pyrittävä keskustelemaan poliittinen ratkaisu kurdikysymykseen, joka on selkeästi sanottuna suoria keskusteluja DTP-puolueen kanssa edellyttävä prosessi, tai Turkin jäsenyysneuvottelut on keskeytettävä. Tie Turkin Euroopan unionin jäsenyyteen kulkee Diyarkabirin ja DTP-puolueen kautta, muussa tapauksessa me Turkin liittymisprosessia eniten kannattaneet joudumme pyytämään miettimistaukoa, josta saattaa tulla pysyvä.
Patrick Louis
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Turkki saattaa näyttää toimivan demokraattisesti tällä hetkellä, mutta Euroopan unioni ei voi läksyttää sitä loputtomasti hyvästä hallintotavasta, kun se itse sivuuttaa keveästi ja häikäilemättömästi kansalaistensa kansanäänestyksessä esittämän suvereenin mielipiteen.
Pohjimmiltaan Turkki on vielä kaukana Euroopan kansojen arvojen kunnioittamisesta, kuten lukemattomien etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen, joista maa muodostuu, tilanne osoittaa. Miljoonien kurdien tilanne edistyy hitaasti. Naapuruussuhteisiin Armenian tai jopa Kreikan kanssa kohdistuu jatkuvia diplomaattisia tai sotilaallisia paineita Kypros on edelleen Turkin sotilaiden miehittämä, täysin kansainvälisen lainsäädännön vastaisesti. Tätä on jatkunut 35 vuotta. Uskonnollisten vähemmistöjen tilanne ei ole juuri parempi. Sopimusten ulkopuolelle jäävien yhteisöjen oikeuksia poljetaan säännöllisesti ja Euroopan komissio sulkee tältä silmänsä ja tukee Euroopan parlamentin tavoin edelleenkin tämän maan liittymistä Euroopan unioniin.
Ollaan siis johdonmukaisia. Yhteistyö Turkin kanssa on välttämätöntä, mutta Turkin liittymispäätös on tehtävä Euroopan demokratioiden nimenomaan kansanäänestyksessä osoittama mielipide huomioon ottaen.
Marios Matsakis
(EN) Arvoisa puhemies, useiden ponnistusten ja politiikkojen perustana on toivo, että kun olemme mukavia Turkille, se muuttaa kemalistisen fasisminsa demokratian kaltaiseen toimintamalliin, joka on juuri ja juuri hyväksyttävissä. Olimme täysin väärässä ja mielialamme on nopeasti muuttunut erittäin pettyneeksi ja turhautuneeksi. Turkin demokraattinen uudistusprosessi etenee kolmijalkaisen kilpikonnan vauhtia.
Arvoisa komission jäsen, Euroopan parlamentin ja Euroopan kansalaisten suuren enemmistön mitta on täysi. Olemme saaneet tarpeeksemme. Turkin hallitus on osoittanut, ettei se kykene tai halua saattaa maataan 21. vuosisadan sivilisaation tasolle. Arvoisa komission jäsen, teidän on myönnettävä, että porkkana-tekniikka on pettänyt täydellisesti. Nyt on aika käyttää keppiä.
Andrew Duff
(EN) Arvoisa puhemies, pelkäänpä, että parlamentti on jälleen varsin häilyväinen Turkkia koskevassa asiassa. Olisin tyytyväinen, jos arvoisa komission jäsen esittäisi suoran arvionsa Ergenekon-tapauksesta. Onko arvoisa komission jäsen samaa mieltä siitä, että tapaus on tervetullut merkki pöytien puhdistamisesta ja siitä, että lainkäyttöelimet ovat vihdoin aloittamassa hyökkäyksen Turkin sisäosissa syvälle juurtunutta korruptioita vastaan?
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Arvoisa puhemies, haluaisin vastata Joost Lagendijkin puheenvuoroon. Myös ALDE-ryhmän mielestä Turkilla voi olla myönteinen diplomaattinen rooli suhteissa Armeniaan ja Lähi-itään. Diplomatia ja demokratia ovat kuitenkin kaksi eri asiaa. Olemme erityisen huolissamme pääministeri Erdoganin toimista Ahmed Doganin kustantamoa kohtaan. Jopa Der Spiegel, jolla ei ole mitään tekemistä Doganin saati Springerin kanssa, kirjoittaa Erdoganin henkilökohtaisesta verikostosta Dogania vastaan.
Mainitsin jo komission määräaikaiskertomuksen. Haluaisin jälleen kerran esittää komissiolle yksityiskohtaisen kysymyksen. Onko komissio enemmän vai vähemmän huolissaan mielipiteen ja lehdistön vapaudesta Turkissa kuin mitä se oli määräaikaiskertomuksen julkaisuhetkellä? Jos komissio ei ole enää huolissaan, miksi ei? Jos komissio on huolissaan, mihin toimiin se aikoo tarkalleen ryhtyä? Kuinka suuri painoarvo mielipiteen ja lehdistön vapaudella on liittymisneuvotteluissa? Kuten sanoin, kysymyksessä on Kööpenhaminan kriteereistä ensimmäinen eli poliittinen kriteeri.
Olli Rehn
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää Euroopan parlamentin arvoisia jäseniä erittäin vakavasta ja perusteellisesta Turkin demokratiakehitystä koskevasta keskustelusta sekä Euroopan parlamenttia osallistumisesta Turkkia koskevaan EU:n politiikkaan. Komission sitoutumista Turkin asiaan erittäin kriittisenä aikana on tuettu kriittisesti mutta rakentavasti. Turkkia ja sen liittymisprosessia koskevaa parlamentin - kuten uskoakseni komissionkin - lähestymistapaa voidaan kuvata oikeudenmukaiseksi ja päättäväiseksi.
Mielestäni meidän onkin oltava oikeudenmukaisia ja lujia, ja vain tämä yhdistelmä tuottaa tuloksia. On oltava oikeudenmukainen siinä mielessä, että EU:n näkökulma pysyy Turkissa toteutettujen uudistusten kriittisenä vaikuttimena ja että pidämme sanamme ja annamme Turkille mahdollisuuden osoittaa, että se kykenee täyttämään EU:n liittymiskriteerit. Samanaikaisesti on pysyttävä lujana ja sovellettava tiukkaa ehdollisuutta etenkin perusoikeuksien ja demokraattisten periaatteiden kohdalla. Nämä kaksi avaintekijää - oikeudenmukaisuus ja lujuus - toimivat vain yhdessä, eikä niitä voi erottaa toisistaan. Mielestäni tämä on selkeästi paras tapa tukea Turkin demokraattista muutosta, joka on tavoitteemme, sillä näin Turkista tulee parempi kumppani ja Euroopan unionin mahdollinen jäsenvaltio lokakuun 4. päivän 2005 aamutunneilla hyväksytyn neuvottelukehyksen mukaisesti.
Kuten valtuuskunnan puheenjohtaja EU:n ja Turkin välisessä parlamentaarisessa sekavaliokunnassa Joost Lagendijk totesi, nykytilanne on varsin sekava. Joskus tuntuu siltä, että etenemme kaksi askelta eteenpäin ja yhden taaksepäin, mutta parempi niin kuin päinvastoin.
Mielestäni Andrew Duffin esiin tuoma Ergenekon-tutkimus on hyvä esimerkki. Tähän mennessä toteutettujen tutkimusten valossa näyttää siltä, että tämä Turkin demokratiakehitystä vastaan suunnattujen mahdollisten poliittisten tai muunlaisten hyökkäysten takana oleva verkosto paljastettiin ja pidetään esillä oikeusvaltion ja demokraattisen sekularismin hengessä.
Toisaalta Ergenekon-tutkimuksen viimeisimmissä vaiheissa on saattanut herätä kysymys, sovelletaanko asiassa todellakin kaikkia oikeusvaltion periaatteita tai onko pidätysten takana muita poliittisia vaikuttimia. Tuomioistuin ei ole antanut vielä tuomiotaan. Komissio seuraa tilannetta tarkasti ja kertoo huomioistaan tulevan syksyn määräaikaiskertomuksessaan.
Nähdäkseni kolmella periaatteella on erityistä merkitystä. Ensinnäkin demokraattiset periaatteet: perustuslakiuudistusta on jatkettava ja ottaen huomioon kuluvan sekä viime ja edellisten vuosien aikana saadut kokemukset poliittisia puolueita koskevien sääntöjen uudistaminen on tässä yhteydessä välttämätöntä, sillä olemme havainneet Turkin perustuslaillisen kehyksen sudenkuopat, joihin myös Euroopan neuvoston Venetsian komissio on kiinnittänyt huomiota.
Toiseksi sananvapaus, johon Graf Lambsdorff viittasi, on demokratian perusta. Parlamentin valtuuskunta parlamentaarisessa sekavaliokunnassa keskusteli asiasta hiljattain Turkin kansalliskokouksen kanssa. Olen huolissani tiedotusvälineiden vapaudesta ja sen kehityssuunnasta Turkissa, ja komissio varaa asian käsittelyyn oman osion tulevan syksyn määräaikaiskertomuksessaan.
Parisen vuotta sitten toteutetun häpeällisen 301 artiklan uudistuksen vaikutusten suhteen on havaittavissa myönteistä kehitystä. Toisaalta 301 artiklaan liittyvä suhteellinen edistys ei oikeuta hyökkäyksiä tiedotusvälineiden vapauksiin muualla, kuten tänään on useaan kertaan todettu
Lopuksi, oikeusvaltion periaate tukee koko yhteiskunnan ja talouden toimintaa ja on Euroopan unionin keskeinen lähtökohta: tästä on osoituksena terrorismin torjuminen, jota komissio tukee edellyttäen, että se tapahtuu oikeusvaltion ja oikeudenmukaisuuden periaatteita sekä parhaita eurooppalaisia perinteitä noudattaen.
Turkin neuvottelutahti on ennen kaikkea riippuvainen perusoikeuksia ja oikeusvaltiota vahvistavien uudistusten edistymisestä ja voimakkuudesta kaikilla elämänaloilla ja maan joka kolkassa. Tämä on neuvotteluprosessin perusta. Edistyminen teknisissä neuvotteluissa riippuu merkittävästä edistymisestä perusvapauksia, ihmisoikeuksia ja demokraattista sekularismia edistävissä uudistuksissa, niiden voimakkuudesta ja täytäntöönpanosta. Näitä arvoja korostetaan Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja ne perustuvat yhteisiin eurooppalaisiin arvoihin. Tämä on kriittinen mittapuu Turkin etenemisessä kohti Euroopan unionia.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
