
Berthu
Arvoisa puhemies, haluaisin tehdä huomautuksen tämänpäiväisen istunnon esityslistasta, joka on hyvin köykäinen, kuten huomaatte, vaikka samaan aikaan Euroopassa tapahtuu hyvin merkittäviä asioita, ja erityisesti haluaisin sanoa, että olemme vieneet läpi kokonaisen istuntokauden käymättä ainoatakaan keskustelua yhtenäisvaluutasta.
Viime viikolla 24. syyskuuta järjestettiin hyvin merkittävä kansanäänestys, jonka tuloksena tanskalaiset kieltäytyivät yhtenäisvaluutasta. Eilen Euroopan keskuspankki nosti viitekorkojaan neljänneksellä, mikä laski euron arvoa uudelleen. Tästä voi tehdä kaksi johtopäätöstä: ensimmäiseksi sen, että kansalaiset eivät koskaan kiinnostu keskusteluistamme, jos Euroopan parlamentti itsepintaisesti välttää kaikkia tärkeitä puheenaiheita. Ja toiseksi euro ei ole vielä konkreettinen valuutta. Olisi erittäin vahingollista, jos näissä oloissa eurokysymyksessä epäonnistuttaisiin täydellisesti.

Rübig
Arvoisa puhemies, halusin vain kiinnittää kollegoiden huomion siihen paperikasaan, joka osoittaa sen, mistä asiakirjoista me olemme äänestäneet tämän viikon aikana. Onnittelen kollegoita. Me kaikki olemme hyvin ahkeria!
(Naurua, suosionosoituksia)

Puhemies
Kiitos, jäsen Rübig.

Hankkeisiin Kroatiassa myönnettävät lainat
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Seppäsen laatima budjettivaliokunnan mietintö (A5-0237/2000) ehdotuksesta neuvoston päätöksen 2000/24/EY muuttamisesta Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamisesta kattamaan hankkeisiin Kroatiassa myönnettävät varat (KOM(2000) 289 - C5-0336/2000 - 2000/0122(CNS)).

Seppänen
. Arvoisa puhemies, Euroopan investointipankki antaa EU:hun kuulumattomille maille lainoja, jotka Euroopan unioni takaa. Investointipankki myöntää yksittäiset lainat vapaasti omien kriteereidensä mukaan ilman EU:n antamia tarkkoja ohjeita.
Unioni on kuitenkin asettanut takaamilleen lainoille katon. Lainoja ei taata sataprosenttisesti, vaan neuvosto on päättänyt joulukuussa 1999 taata vuosina 2000 - 2007 lainojen loppusummasta vain 65 prosenttia. Loppuosalle on investointipankin itsensä saatava muita vakuuksia taikka annettava riski. Käytännössä ei riskiä ole ja Euroopan investointipankki olisi jopa valmis alentamaan EU:n takauksen prosenttiosuutta.
Unionin budjetissa on investointipankin lainoja varten olemassa erityinen takuurahasto. Sinne siirretään kutakin takausta varten varoja erityisestä varauksesta, jonka enimmäismäärä on päätetty toimielinten väliseen sopimukseen sisältyvissä rahoituskehyksissä. Vuonna 2000 voidaan varauksesta siirtää takuurahastoon enintään 204 miljoonaa euroa. Teknisesti investointipankin lainoja varten varauksesta siirretään takuurahastoon 9 prosenttia summasta, joka on 65 prosenttia lainojen nimellisarvosta.
Budjetin takuurahastoa käytetään myös niin sanottuun makrotaloudelliseen apuun EU:hun kuulumattomille maille. Se on jäsenmaille halpa tapa antaa kehitysapua. Nämä lainat myönnetään poliittisin perustein EU:n nöyrille yhteistyökumppaneille ja ne taataan takuurahastosta toisin kuin investointipankin lainat sataprosenttisesti.
Makrotalousavussa on usein kysymys EU:n osuudesta sellaiseen kokonaispakettiin, jossa muita avunantajia ovat Maailmanpankki ja Kansainvälinen valuuttarahasto. Yleensä rahoitusapu kolmansille maille annetaan Kansainvälisen valuuttarahaston asettamien taloudellisten ja poliittisten käyttäytymiskriteereiden mukaan - mitä enemmän takauksia annetaan investointipankin lainoille, sitä vähemmän voidaan antaa makrotaloudellista apua ja päinvastoin. Takuurahastosta voidaan taata myös niin sanottuja Euratom-lainoja kolmansien maiden ydinteollisuuden kehityksen tukemiseksi, mutta niitä varten ei viime vuosina ole tarvinnut tehdä siirtoja varauksista takuurahastoon.
Neuvosto on joulukuussa 1999 päättänyt investointipankille annettavien takuiden enimmäismäärän vuosiksi 2000 - 2007 sekä tehnyt luettelon tukeen oikeutetuista kolmansista maista. Euroopan parlamentti on ottanut asiaan kantaa Rühlen mietinnössä syksyllä 1999. Kun parlamenttia on kuultu, asiaa ei enää käsitellä parlamentissa takausten ehtojen osalta.
Parlamentin päätettävänä on tänään hyvin yksinkertainen asia, Kroatian liittäminen niiden maiden joukkoon, joille Euroopan investointipankki saa antaa lainoja EU:n takauksella. Kroatiassa ei enää sodita ja siellä on tapahtunut demokraattinen muutos. Näin ollen maan lisääminen lainansaajien joukkoon on perusteltua, samoin kuin investointipankin lainavaltuutuksen enimmäismäärän vastaava korottaminen. Jos parlamentti voisi tehdä neuvoston päätökseen tarkistuksia, se varmaankin muistuttaisi Kroatian työttömyydestä ja sosiaalisista ongelmista, jotka aiheutuvat Kroatialle määrätystä laihdutuskuurista, mutta tässä yhteydessä sellaisille tarkistuksille ei ole oikeusperustaa.
Sama juridinen toimivaltaongelma koskee lähiaikoina parlamentissa käsiteltävää päätöstä Turkin liittämisestä EU:n Euroopan investointipankille antamien lainatakuiden saajien joukkoon. Parlamentilla olisi varmaankin monia ehtoja, joita se haluaisi asettaa Turkin lainoille, mutta silloinkin päätetään käytännössä vain yhdestä sanasta. Tänään takuunsaajien joukkoon lisätään Kroatia, silloin Turkki.
Tässä yhteydessä me teemme samalla tiettäväksi komissiolle, että ensi vuonna takuurahaston varat eivät riitä tiedossa olevien lainojen takauksiin.

Naranjo Escobar
Arvoisa puhemies, tällä ehdotuksella neuvoston päätökseksi, jolla laajennetaan ensimmäisen kerran yhteisön takuita Euroopan investointipankille, on epäilemättä harvinaisen laaja soveltamisala.
Ennen kuin esitän joitakin päätösehdotuksesta esille tulevia näkökohtia koskevia yksittäisiä huomautuksia, haluan ilmaista sille tukemme, koska siinä vahvistetaan Euroopan unionin ja Kroatian välisiä suhteita koskeva parlamentin kanta. Haluaisin myös osoittaa näin aluksi, että olen samaa mieltä esittelijän aiemmin esittämistä takuuvarausta koskevista huolenaiheista. Sen vähäinen marginaali voi aiheuttaa ongelmia odottamattomissa tilanteissa.
Tällä päätöksellä on kaksi viitekehystä: ensinnäkin meidän on puhuttava tiukan poliittisesti Kroatian tilanteesta. On iloittava siitä uudesta poliittisesta kurssista, jonka tämä maa on ottanut parlamenttivaalien ja presidentinvaalien jälkeen. Euroopan unioni voi vain rohkaista tätä maata ankkuroitumaan lopullisesti demokratiaan ja oikeusvaltioon. Tämän rohkaisun on epäilyksettä johdettava taloudellisiin tukitoimiin, joiden tavoitteena on Kroatian taloudellisen tilanteen parantaminen ja ihmisten mukauttaminen niihin uhrauksiin, jotka ovat tarpeen sen julkisen talouden keskeisten alijäämien tasapainottamiseksi.
Euroopan investointipankilla voi olla ja sillä täytyy olla tärkeä rooli tuolla alueella, mutta on selvää, että tämän unionin jonka toiminta ulottuu vuonna 1999 tehdyn päätöksen mukaisesti yli 60 maahan ulkopolitiikkaa palvelevan tehokkaan rahoitusvälineen on toimittava samaan tahtiin komission kanssa. Lisäksi on tehtävä selväksi, että komissio ei voi irrottautua heinäkuun kolmikantaneuvottelujen tuloksena olleesta sopuratkaisusta, jolloin se sai lupauksen siitä, että kaikkien uusien ehdotusten yhteensopivuus nykyisen rahoitussuunnitelman kanssa perustellaan rahoitusselvityksessä.
Kun kysymystä tarkastellaan toiminnalliselta kannalta, niin minun mielestäni voimassa olevien rahoitusnäkymien edellyttämä varaus ja takuurahaston toiminta edellyttävät sitä, että niiden toimintatapoja parannetaan laatua ja unionin talousarviossa taattujen lainojen tehokkuutta koskevien tavoitteiden saavuttamiseksi. Tässä mielessä esittelijän aikoinaan tekemä arvio on mielestäni erittäin arvokas lähtökohta. Tarkoituksena ei ole kyseenalaistaa talousarviosuojan suunnittelua eikä Euroopan investointipankin roolia. Toimielinten välisessä sopimuksessa edellytetään, että talousarviomenettelyssä käytetään kolmikantamenettelyä. Tässä yhteydessä mikään ei estä meitä keskustelemasta tuon marginaalin ensisijaisista käyttötarkoituksista lähivuosina, kun otamme huomioon, että takuuvarauksen vuosittaiseksi määräksi on sovittu 200 000 euron niukka marginaali.
Meidän tavoitteenamme on tietenkin tehostaa Euroopan investointipankin toimintaa, ja sitä varten meidän on saatava komissiolta takeet siitä, että sitä arvioidaan mahdollisimman perusteellisesti. Me emme voi tyytyä pelkkään toteamukseen, jonka mukaan meillä on vakaa takuujärjestelmä. Poliittinen ryhmämme on vuoden 2001 talousarviomenettelyssä pyrkinyt strategiallaan parantamaan selkeästi varojen käyttöä ja talousarvion toteuttamisen valvontamenetelmiä. Nyt on juuri sopiva tilaisuus vaatia, että Euroopan investointipankki pyrkii toiminnassaan samoihin tavoitteisiin. On selvää, että parlamentti ei voi rajoittua toiminnassaan siihen, että se pelkästään sulattaa passiivisesti ne tiedot, jotka se saa komissiolta ja Euroopan investointipankilta tai siunaa neuvoston päätökset.

Iivari
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, käsiteltävänä oleva budjettivaliokunnan mietintö, jossa suositellaan Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamista Kroatiassa myönnettäviin lainoihin, kertoo kahdesta tärkeästä seikasta.
Ensinnäkin poliittinen tilanne Kroatiassa on merkittävästi parantunut. Uusi hallitus on sitoutunut poliittisiin ja taloudellisiin uudistuksiin. Se antaa Euroopan unionille mahdollisuuden jatkaa yhteistyötä, joka keskeytyi vuonna 1995 Kroatian aloitettua aseelliset toimet Krajinassa.
Toinen viesti sisältyy Kroatian edelleen varsin vaikeaan taloudelliseen tilanteeseen. Maassa on vuosia harjoitettu ryöstötaloutta, joka on jättänyt uuden hallituksen harteille lamaantuneen yrityssektorin ja yli 20 prosentin työttömyyden.
Esittelijä Esko Seppänen toteaa aivan oikein mietintönsä perusteluissa, että yhteiskunnalliset olosuhteet Kroatiassa ovat raskaat ja yhteisön uudistusprosessille antaman tuen tulisi vaikuttaa myönteisesti myös sosiaaliseen ulottuvuuteen.
Kroatiassa tapahtui merkittävä poliittinen muutos kuluvan vuoden alkupuolella pidetyissä parlamenttivaaleissa. Maan väestö ilmaisi äänestämällä vaativansa demokraattista muutosta. Uuden hallituksen muodosti kuuden puolueen demokraattinen rintama, jolla on vankka enemmistö kansanedustuslaitoksessa. Hallitus on osoittanut nopeasti tunnustavansa eurooppalaisen demokratian ja oikeusvaltion arvot. Ulkosuhteissa se pitää etusijalla euro-atlanttisiin rakenteisiin yhdentymistä. Ohjelmassaan hallitus sitoutuu muun muassa ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamiseen, pakolaisten paluumuuton täytäntöönpanemiseen, naapurisuhteiden parantamiseen sekä huomattaviin taloudellisiin uudistuksiin. Näitä tavoitteita koskevaa lainsäädäntöä onkin jo saatu aikaan.
Kehitys Kroatiassa on johtanut nopeasti EU:n ja Kroatian suhteiden lähentymiseen vuosien tauon jälkeen. Unionin ja Kroatian välillä toimii muun muassa neuvoa-antava työryhmä, jonka tarkoituksena on tarjota Kroatialle asiantuntemustaan ja teknistä apua sopimussuhteita koskevissa neuvotteluissa.
Komission mukaan neuvottelut vakaus- ja assosiaatiosopimuksesta maan kanssa olisi aloitettava mahdollisimman pian. Neuvosto päätti elokuussa, että korkeampaa opetusta koskeva Tempus 3 -ohjelma ulotetaan Kroatiaan. Heinäkuussa komissio vapautti 10 miljoonaa euroa pakolaisten kotiinpaluun tukemiseksi.
Käsiteltävänä oleva ehdotus pitää sisällään 250 miljoonan euron tavoitesumman Euroopan investointipankin lainoista Kroatialle vuosien 2000 - 2007 aikana. Summalla on tarkoitus rahoittaa perusinfrastruktuurihankkeita ja ympäristöinvestointeja, teollisuuden ja pk-yritysten kehittämistä, asuntojen jälleenrakentamista, kaupunkien kunnostamista sekä matkailua. Suunnitelmat ovat maaliskuussa pidetyn Kroatian aluerahoituskonferenssin ehdottamien hankkeiden mukaisia.
Kroatian johto on sitoutunut vaikeaan, mutta välttämättömään talousuudistukseen. Kuuri on rankka, mutta toivottavasti nyt käsiteltävänä olevat lainat auttavat lievittämään talousuudistuksen kielteisiä vaikutuksia kansalaisten elämään. On myös muistettava, että Kroatialla on hyviä teollisuuslaitoksia, pätevää ja koulutettua työvoimaa sekä erinomaiset mahdollisuudet esimerkiksi matkailun kehittämiseen.
Komission arvion mukaan maan kilpailukykyä Euroopan markkinoilla voitaisiin suuresti vahvistaa joukolla yhdenmukaisia ja kunnianhimoisia rakenneuudistuksia, mutta vielä tällä hetkellä monilla kroatialaisilla yrityksillä on edelleen vaikeuksia kilpailla avoimessa taloudessa.
Balkanin tapahtumat ja alueen tulevaisuus ovat hyvin ajankohtaisia kysymyksiä. Tällä viikolla olemme henkeä pidätellen seuranneet tilannetta Jugoslavian presidentinvaalien jälkeen. Muutoksen tuulet puhaltavat myös Belgradissa. Kansainvälinen yhteisö on jo ilmoittanut tukensa Serbian kansalle ja pakotteita ollaan purkamassa. Euroopan unionilla ja Euroopan parlamentilla on täysi syy tukea myönteistä kehitystä Balkanilla. Alueen epävakaus on uhka koko Euroopalle. Tiedämme, että nationalismi ja köyhyys merkitsevät sotaa. Edessä on mittava aineellinen ja henkinen jälleenrakennus ja myös meidän on osaltamme raivattava tehokkaan avustamisen esteitä.
Valitettavasti toimielinten väliset neuvottelut unionin ensi vuoden budjetista - ennen kaikkea pääluokka IV:n rahoituksesta - näyttävät tällä erää vielä kovin vaikeilta. Toivottavasti toivon merkit Kroatiassa ja nyt myös Jugoslaviassa rohkaisevat meitä löytämään ratkaisun budjetin ja sen rahoitusnäkymien ongelmiin.

Lagendijk
Arvoisa puhemies, puhuimme täällä eilisiltana Serbiasta ja siellä tapahtuvista vallankumouksellisista muutoksista. Kroatiassa uusi hallitus tuli viime vuonna valtaan vähemmän dramaattisella tavalla. Opposition vaalivoitto tunnustettiin joka tapauksessa välittömästi. Sen takia nyt on mahdollista jatkaa taas siitä, mihin vuonna 1995 jäätiin. Tällä välin on selvitetty vakautus- ja assosiaatiosopimuksen mahdollisuuksia, ja sitä koskevien neuvottelujen odotetaan voivan käynnistyä vielä tänä vuonna. On luotu Euroopan unionin lähetystö, ja kuten tiedätte, marraskuun lopun huippukokous pidetään juuri Zagrebissa, jotta Kroatialle annettaisiin merkki siitä, että maa on tervetullut Euroopan unionin ympyröihin.
Sen takia onkin aloitettava talouden jälleenrakentaminen. Tätä on edeltänyt dramaattisen huononemisen kausi, myös laajalle levinneen korruption kausi. Älkäämme unohtako, että Kroatia oli vielä vähän aikaa sitten klassinen esimerkki täysin väärin sujuneesta yksityistämisohjelmasta, jossa yksityistämisestä oli hyötynyt vain harva. Koko tuota prosessia pitää tukea. Siihen tarvitaan valtavia investointeja. Investointeja infrastruktuuriin, ympäristöön, mutta myös investointeja hyvin riskialttiisiin operaatioihin.
Kuten me kaikki tiedämme, niin tällaisissa maissa pienen ja keskisuuren yrityksen perustaminen on riskialtista. Asiat voivat mennä väärin, ja se koskee myös erityisesti pakolaisten vastaanottamista, investointikohdetta, jota en valitettavasti löytänyt esittelijän mietinnöstä. Myös ne ovat riskialttiita investointeja. Onkin oikein, että Euroopan investointipankin valtuutusta korotetaan 250 miljoonan verran. Euroopan unioni takaa sen.
Hyvät kollegat, siitä kenkä puristaa, sillä tulemme nyt taas samaan kohtaan, joka oli käsiteltävänä myös eilisiltana Serbiaa koskeneessa keskustelussa, nimittäin neuvoston viime vuonna Berliinissä tekemään liian alhaiseen arvioon todellisista kustannuksista Balkanilla. Ulkoasioiden, ihmisoikeuksien sekä yhteisen turvallisuuden ja puolustuspolitiikan valiokunnan jäsenenä tiedän, että budjettivaliokunnan jäsenet moittivat minua ja kollegoitani siitä, että haluamme aina vain enemmän varoja Balkania varten ja että heidän pitää neuvotella neuvoston kanssa ja että se ei ole aina niin helppoa.
Tässä on kuitenkin varmasti todellinen ongelma. Mainitsin sen eilen Serbian kohdalla ja mainitsen sen nyt taas. Ei voi olla niin, että kuilu toisaalta Euroopan unionin tekemien lupausten ja toisaalta varattujen rahavarojen välillä pysyy niin suurena kuin millaiseksi se nyt uhkaa tulla. Euroopan unioni ei eilisten hienojen sanojen jälkeen ja tänään tapahtuneen takuun myöntämisen jälkeen voi sallia itselleen sitä, että se saapuu huomenna Belgradiin tyhjin käsin. Haluankin vedota voimakkaasti paitsi kollegoihin niin erityisesti myös neuvostoon, että he pysyisivät ensi vuoden ja sitä seuraavien vuosien talousarviota koskevissa neuvotteluissa tulevina kuukausina mahdollisimman lähellä komission ehdotusta, joka on mielestäni yhä paras arvio kokonaiskustannuksista niin Kroatiassa kuin muissakin osissa Balkania.
Sitten tulen Balkanin kokonaisohjelmaan. Tuen teollisuus-, ulkomaankauppa-, tutkimus- ja energiavaliokunnan tarkistusta, jossa sanotaan aivan oikein, että tämä laina on tärkeä, mutta että kokonaisohjelma, tosin tarvittavaan rahoitukseen yhdistettynä, on tavattoman paljon tärkeämpi.

Markov
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, suuret kiitokset esittelijälle hänen mietinnöstään ja valaisevista sanoistaan. Me kaikki olemme kaiketi samaa mieltä siitä, että Kroatiaa on autettava poliittisesti, mutta poliittinen auttaminen tarkoittaa myös taloudellista tukemista, sillä poliittinen vakaus edellyttää aina sosiaalista ja taloudellista vakautta, ja se voidaan saavuttaa tietysti vain, jos vastaavat investoinnit tällä alalla myös toteutetaan. Tarvitaan pikaisia toimia, jotta Kroatiassa vuonna 1999 todettu bruttokansantuotteen aleneminen ja myös budjettivajeen kasvu voidaan pysäyttää tai kääntää päinvastaiseksi, mikä voi onnistua viime kädessä vain, jos Kroatiassa saadaan aikaan ilman ulkopuolista tukea toimivaa taloudellista toimintaa.
Keskusteltavana oleva Euroopan investointipankin lainan muodossa myöntämä tuki, joka on yli 250 miljoonaa euroa vuosiksi 2000-2007, ei voi tosin olla mikään virstanpylväs mutta kaiketi tätä kehitystä tukeva apu. Tästä syystä seuraa väistämättä komission ehdottama ja myös mietinnössä tuettu menettelytapa. Täysin selvät ja toistaiseksi ratkaisemattomat ongelmat ovat kuitenkin oikeastaan aivan muualla. Yleisesti ottaen pätee se, että uudet poliittiset haasteet edellyttävät myös suurempia taloudellisia menoja, mutta suuremmat taloudelliset menot eivät tarkoita kuitenkaan menoja muiden kustannuksella. Siksi on pohdittava yleisesti sitä - ja tehtävä toivottavasti myös myönteinen poliittinen päätös - että ensinnäkin on korotettava takuurahaston varausta, toiseksi varauksen jäljelle jäävän marginaalin käyttämisestä päättämistä ei saa jättää yksin neuvostolle ja kolmanneksi on laadittava sitovat kriteerit EIP:n lainojen tehokasta käyttöä varten, jotta voidaan viime kädessä myös valvoa sitä, täyttääkö tämä tuki todellakin ne tarpeelliset tavoitteet, jotka sille on asetettu.

Posselt
Arvoisa puhemies, näinä dramaattisina hetkinä me suuntaamme katseemme kohti Belgradia ja toivomme, että siellä alkaa demokratisoitumisprosessi, joka antaa meille seuraavien vuosien aikana todellisen demokratian. Kaikkea sitä uhkaa kuitenkin vielä valtava kysymysmerkki. Me haluamme tukea demokratisoitumista ja pitää sitä myönteisenä, mutta me emme saa suhtautua siihen liian optimistisesti. Kroatia aloitti demokratisoitumisen ja demokratian jo kymmenen vuotta sitten. Maassa pidettiin vuonna 1990 demokraattiset vaalit, jotka olivat kansainvälisten arvioiden mukaan oikeudenmukaiset ja vapaat. Näissä vaaleissa siihenastinen nykyisen pääministeri Raèanin luotsaama kommunistinen johto erosi kurinalaisesti, ja Tudjmanin hallituksessa aloitettiin uusi demokraattinen kehitys, joka alkoi kuitenkin kansainvälisten arvioiden mukaan osoittaa muutamia epäkohtia, jotka sittemmin voimistuivat.
Nyt on tarkasteltava myös maan kokonaistilannetta. Tämä maa ei pyrkinyt silloin pelkästään hävittämään 50-vuotisen kommunistisen hallinnon perintöä, minkä eteen myös kaikkien muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden, myös ehdokasvaltioiden, on tehtävä edelleenkin ankarasti töitä, vaan silloisen ja nyt vielä virassa olevan diktaattori Miloseviæin ulkomaiset joukot miehittivät kolmasosaa tästä maasta. Kolmasosa Kroatiasta oli miehitetty, ja vasta monien vuosien jälkeen onnistuttiin yhdistämään tämä maa jälleen ja ottamaan käyttöön demokratia, joka - ja myös sitä on korostettava - johti rauhanomaiseen hallituksenvaihdokseen. Nykyinen hallitus ei tullut valtaan sellaisissa olosuhteissa kuin nyt toivottavasti tuleva hallitus Belgradissa, vaan Kroatian tähänastinen hallitus erosi oikeudenmukaisten ja vapaiden vaalien jälkeen, ja valtaan tuli uusi hallitus. Siksi ei pidä aivan paikkaansa, kun tällä alalla puhutaan demokratisoitumisesta. Demokratisoituminen tapahtui Kroatiassa kymmenen vuotta sitten.
Meidän on myös tunnustettava, mitä kaikkea ihailtavaa näiden kymmenen vuoden aikana on tehty markkinatalouden, demokratian ja oikeusvaltion kehittämisessä. Kollega Langendijk on oikeassa, yksityistämisessä tapahtui valtavaa kehitystä väärään suuntaan. Korruptio rehotti, mutta katsokaapa ympärillenne assosioituneissa maissa ja ehdokasvaltioissa, myös siellä tapahtuu tätä kehitystä. Kroatian nykyinen demokraattinen hallitus ja nykyinen demokraattinen oppositio tarvitsevat meidän täyden tukemme. Pidän siksi myönteisenä sitä, että me hyväksymme tänään takuut ja teemme tänään tämän päätöksen. Meidän on kuitenkin oltava selvillä siitä, että se on vasta ensimmäinen pieni askel oikeaan suuntaan.
Jäsen Markov viittasi perustellusti siihen, että varat ovat puutteelliset ja että se voi olla vasta ensimmäinen askel. Meidän tavoitteenamme on oltava päästä eteenpäin tällä tiellä ei vain lisävarojen vaan ennen kaikkea poliittisten merkkien avulla. Siksi on tärkeää, että Kroatia saa viimeinkin assosiaatiosopimuksen, jossa tehdään selväksi, että kyse on Euroopan maasta, jolla on yksiselitteinen tulevaisuudennäkymä jäsenyydestä Euroopan unionissa. Siksi "kyllä" tälle taloudelliselle avulle, "kyllä" tälle takuulle, mutta samalla ponnekas vaatimus komissiolle tukea massiivisesti tätä erittäin eurooppalaista ja nyt todellakin demokraattisesti ja oikeusvaltion periaatteiden mukaisesti hallittua maata ja johtaa se ehdokasvaltioiden joukkoon, sillä uskon Kroatian ansaitsevan meidän täyden tukemme. Se voi olla koko alueelle viesti, joka voi toimia perustana koko alueen uudistumiselle.

Meijer
Arvoisa puhemies, emme voi tänään keskustella Kroatiasta näkemättä yhteyttä sen naapurimaahan Serbiaan, jossa kansa nyt vihdoin vapautuu autoritaarisesta hallintokoplasta. Koplasta, joka nimitti itseään sosialistiseksi, mutta joka pystyi olemaan vallassa kaikki runsaat kymmenen vuotta ainoastaan käyttämällä fasistisia menetelmiä. Opposition epätasa-arvoisen aseman ja valtion avoimen väkivallan lisäksi niihin kuuluu myös pelon herättäminen pahaa ulkomaailmaa kohtaan ja kaikkien hallitusta arvostelevien julistaminen maanpettureiksi.
Samaa reseptiä sovellettiin kymmenen vuotta myös Kroatiassa. Kroatia ei kuulu valtioihin, joista puhuimme tällä viikolla unionin mahdollisina tulevina ehdokasvaltioina. Tämän maan asemaa voidaan monilta osin verrata Slovakiaan, joka nyt kyllä on ehdokasvaltio. Kumpikin alue oli vuoteen 1918 asti Unkarin kapinoiva osa, jolla oli oma kieli, kulttuuri ja identiteetti, jota virallinen valtiovalta tukahdutti. Kansainvälisen painostuksen alaisena, jotta ne eivät tulisi täysin itsenäisiksi, niiden täytyi liittyä uusiin suuriin kokoomavaltioihin, jotka oli tarkoitettu pienten slaavilaisten kansojen sulatusuuniksi, mutta tuo yhteensulautuminen ei koskaan onnistunut.
Kun Kroatiasta ja Slovakiasta puoli vuosisataa sitten tuli ensimmäistä kertaa nimellisesti itsenäisiä, ne olivat Hitlerin hallinnon vasalleja. Muu maailma oli sitä mieltä, että noiden valtioiden olemassaolosta piti vuonna 1945 tehdä loppu ikuisiksi ajoiksi. Jälkeenpäin voimme todeta, että se oli tyhmää. Se, että evättiin näiden kansojen toive voida tehdä itsenäisiä päätöksiä, on luonut vuosikausia maaperää aggressiiviselle ja autoritaariselle nationalismille, nationalismille, joka ei pysty näkemään natsikauden onnettomuuksia ja joka suhtautuu vihamielisesti muihin kansoihin ja demokratiaan omassa maassa. Ihmiset piiloutuivat Tudjmanin ja Meèiarin taakse, koska he näkivät siinä ainoat takeet siitä, että he voivat olla tasa-arvoisia naapurien kanssa, jotka aiemmin hallitsivat heitä. Vasta nyt, kun heidän kaikkiin kohtuullisiin toiveisiinsa on suostuttu ja kukaan ei enää aseta kyseenalaiseksi heidän oikeuttaan itsenäisyyteen, nationalismi sammuu ja siellä syntyy normaaleja poliittisia suhteita. Kummassakin maassa nationalistit ovat menettäneet hiljattain poliittisen vallan. Se voi olla opetus muille alueille, missä on voimakasta nationalismia. Ainoa tapa päästä siitä eroon on suostua noiden nationalistien kaikkiin kohtuullisiin pyyntöihin.
Nyt on täysi syy olla kohtelematta Kroatiaa toisin kuin Slovakiaa ja muita Keski-Euroopan maita, jotka halutessaan kyllä saavat tulla Euroopan unioniin. Olemme äskettäin voineet nähdä, että sodan aiheuttamia vahinkoja ei ole vielä korjattu. Maan liikenneinfrastruktuuri on haavoittuva, koska Dalmatia ja Slavonia muodostavat yhdessä ikään kuin saksien kaksi osaa. Niiden välissä sijaitsee Bosnia, joka on kroaattien asuttamaa ennen kaikkea Länsi-Hertsegovinassa. Zagrebin, Rijekan ja Osijekin suurissa asutuskeskuksissa on ympäristö vaarassa. Näiden olojen takia tarvitaan todennäköisesti suuria investointeja, jotka vasta myöhemmin saadaan takaisin turismista ja uudesta teollisuudesta. Sen takia on hyvä, että sitä varten löydetään jo nyt järjestelyjä.
Kysyn kyllä esittelijän tavoin, tuleeko sitä varten varmasti nyt varoja käytettäväksi, kun näyttää siltä, että lähiaikoina myös Serbiaan tarvitaan suuria rahavirtoja ja unionin talousarviota ei koroteta. Ei ole paljoa mieltä siinä, että Euroopan unioni antaa kriisialueille ja ehdokasvaltioille kaikkialla lupauksia, joita emme myöhemmin pysty toteuttamaan. Mitä Kroatiaan tulee, niin rahoitusjärjestelyyn on täysi syy. Sen, mitä puoluetoverini Papayannakis eilen sanoi Serbian päästämisestä Euroopan unioniin, pitää päteä myös Kroatiaan.

Karas
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, viimeiset puheenvuorot sekä myös eilinen ja tämänpäiväinen keskustelu ovat osoittaneet: tarpeellisesta ja meidän kaikkien myönteisenä pitämästä valtuutuksen yleisen enimmäismäärän korottamisesta ja Euroopan investointipankin (EIP) lainan takuun laajentamisesta huolimatta tälle alueelle tarvitaan meidän nähdäksemme kokonaiskonsepti, kokonaispoliittista, talouspoliittista ja sopimuksellista yhteisymmärrystä, harkintaa ja päätöksentekoa.
Me hyväksymme tänään yhden uuden yksittäisen toimen. Me emme voi tietenkään tarkastella myöskään takuukysymystä ja Kroatian kysymystä irrallaan eilisiltaisesta keskustelusta ja Belgradissa tapahtuvasta kehityksestä. Meidän on vaadittava myös tänään täysin selvästi armeijaa ja poliisia asettumaan yksiselitteisesti demokratian puolelle ja tekemään kaikkensa sen hyväksi, että tämä vallanvaihdos, jonka demokraattinen vaalitulos pani alulle, tapahtuu rauhallisesti myös jatkossa. Näiden demokraattisten vaalien ja Vojislav Kostunican vaalivoiton tunnustamisesta ei ole meidän nähdäksemme ylipäätään mitään epäselvyyttä.
Minun kotimaani Itävallan on tietysti annettava yhdessä kaikkien muiden Euroopan maiden kanssa oma panoksensa Jugoslavian jälleenrakentamiseen Euroopan unionin ohella. Me tulemme tekemään kaikkemme sen hyväksi, että ilmoitettu entisen Jugoslavian vastaisten pakotteiden poistaminen tapahtuu myös todellakin täydessä laajuudessaan.
Se pitää paikkansa, mitä ystävämme Posselt sanoi Kroatian kehityksestä. Me olemme kuitenkin siitä huolimatta kaikki yhtä mieltä siitä, että tammikuussa 2000 pidetyt parlamentti- ja presidentinvaalit ovat johtaneet uuteen poliittiseen ilmapiiriin. Uusi hallitus on sitoutunut voimakkaammin poliittiseen ja taloudelliseen uudistukseen. Tämä myötävaikuttaa Kroatian ja EU:n välisten suhteiden vahvistumiseen. Euroopan unioni ei ole vastannut pelkästään tähän kehitykseen perustamalla EU:n ja Kroatian neuvoa-antavan työryhmän ja muuttamalla EY:n erityisedustajan toimiston Zagrebissa Euroopan komission pysyväksi lähetystöksi.
Kroatian kanssa solmitun vakautus- ja assosiaatiosopimuksen toteutettavuusselvityksessä, jonka komissio hyväksyi toukokuussa 2000, todetaan, että edellytykset neuvottelujen uudelleen alkamiselle ovat olemassa. Kroatian kansallisen parlamentin ja Euroopan parlamentin valtuuskunnat kehottivat neuvostoa laajentamaan EIP:n valtuutusta. Kesäkuussa kokoontunut neuvosto totesi, että kaikki edellytykset vakautus- ja assosiaatiosopimusta koskevien neuvottelujen aloittamiselle ovat olemassa. Heinäkuussa Euroopan komissio lähetti neuvotteluvaltuuksia koskevan ehdotuksen jäsenvaltioihin lausuntoa varten. Kotimaani Itävalta oli niiden kolmen ensimmäisen jäsenvaltion joukossa, jotka antoivat siitä myönteisen lausunnon.
Mainitsen tämän vuonna 2000 vaalien jälkeen tapahtuneen kehityksen siksi, että se osoittaa, ettei sitä ole tehty korottamalla takuurahaston varoja. Me olemme jo paljon pitemmällä. Meidän on jatkettava johdonmukaisesti sitä, mikä pantiin alulle toukokuussa ja kesäkuussa, aina Eurooppa-sopimukseen asti. Kroatia ja koko alue ansaitsevat sen eurooppalaisen rauhan nimissä.

Purvis
Arvoisa puhemies, ensiksi minun täytyy tunnustaa olevani henkilökohtaisesti kiinnostunut asiasta, koska vävyni oli ja on Kroatian Krajinasta tullut pakolainen. Vaikka nyt onkin periaatteessa mahdollista palata, paljon on vielä tehtävä, jotta serbit olisivat ehdottoman tervetulleita palaamaan Kroatiaan ja erityisesti Krajinaan. Tuolla ikävässä tilanteessa olevalla Kroatian alueella vaaditaan paljon fyysistä jälleenrakentamista. Meidän on Euroopan unionissa vaadittava, että tätä kannustetaan myönteisesti niin, ettei se ole vain pelkkä ele. Meidän taloudellisten panostustemme tulisi perustua tähän ehtoon, ja arvostaisin sitä, että komissio antaisi vakuutuksen siitä, että tämä näkökohta otetaan huomioon.
Toinen asia, jonka haluan ottaa esille, liittyy nimenomaisesti Serbiaan. Vaikka Serbiassa saavutettaisiinkin toivomamme onnellinen, demokraattinen lopputulos, Kosovo-toimien ja viimeaikaisten Serbian suhteidemme seurauksena esiintyy kuitenkin vihamielisyyttä. Tästä ei heti voida päästä yli. Meidän on Euroopassa oltava valmiita suhtautumaan näihin tunteisiin ärtymättä.
Ensisijaisena tavoitteena sekä Serbian että koko Balkanin alueen osalta, mukaan luettuna Bulgaria ja Romania, on palauttaa normaalit liikenneyhteydet koko alueelle ja tuoda Serbia kaikkine kolhuineen takaisin eurooppalaiseen kansojen joukkoon.

Kinnock
. (EN) Kiitän komission puolesta jäsen Seppästä hänen mietinnöstään, joka koskee ehdotusta Euroopan investointipankille myönnetyn yhteisön takuun laajentamisesta kattamaan hankkeisiin Kroatiassa myönnettävät lainat. Kuten parlamentti tietää ja kuten tänäkin aamuna on huomautettu, aiemmin tänä vuonna pidetyt parlamentti- ja presidentinvaalit johtivat hallituksen muutokseen Kroatiassa ja uuteen poliittiseen ilmastoon. Olemme siitä iloisia ja tuemme sitä yhteisönä.
En kuitenkaan voi olla viittaamatta tässä keskustelussa toiseen entisen Jugoslavian osaan, joka aloittaa tämän vuosisadan toiveikkaana ja vapauteen suuntautuneena. Puhun siitä mahtavasta vallankumouksesta, joka on meneillään Serbiassa, Serbian kansan rohkeuden ja demokratiavaatimusten ansiosta.

Kuten parlamentti tietää, komissio on tehnyt täysin selväksi sen, että Euroopan unionin pakotteet loppuvat, kun Serbiaan saadaan demokraattinen hallitus. Nyt kun näyttää siltä, että Miloseviæ on paennut ja kansan tahto voittanut, toivomme, että voimme muutamassa päivässä vakiinnuttaa normaalit suhteet ja kumppanuuden Serbian ja unionin välille.
Samaan aikaan Kroatian uusi hallitus osoittaa selvästi olevansa vakavasti sitoutunut saamaan maan turvalliselle tielle kohti demokratiaa ja toteuttamaan tarvittavia poliittisia ja taloudellisia uudistuksia, joita tarvitaan Euroopan unionin Länsi-Balkanin vakautus- ja assosiaatioprosessin ehtojen noudattamiseksi. Komissio otti viime toukokuun edistysaskeleet huomioon, kun se laati positiivisen toteutettavuusselvityksen, joka koski neuvottelujen aloittamista vakautus- ja assosiaatiosopimuksen solmimiseksi Kroatian kanssa, ja 19. heinäkuuta komissio suositteli neuvottelujen aloittamista. Tämä on tärkeä askel eteenpäin EU:n ja Kroatian kahdenvälisissä suhteissa. Komissio toivoo, että päätös voitaisiin tehdä marraskuussa, jotta neuvottelut voidaan aloittaa ilman suurempia viipeitä.
Yhteisön on myös tarjottava asianmukaista taloudellista tukea Kroatialle. EIP:n lainanannon jatkamisella on tarkoitus on avustaa Kroatian sijoituksissa infrastruktuuriin ja yksityiseen sektorin kehittämiseen. Kroatian uusi johto tarvitsee selvästi luotettavaa ja kestävää rahoitusta voidakseen jatkaa vaativien uudistusten toteuttamista. Parlamentin käsiteltävänä oleva ehdotus kattaisi jopa 250 miljoonan euron lainat neljän seuraavan vuoden aikana. Kuten jäsen Purvis juuri sanoi - ja olen täysin samaa mieltä - sitä on pidettävänä osana normalisointi-, vakautus- ja edistysprosesseja, jotka jatkuvat monta vuotta.
Esittelijä ei ole ehdottanut mitään tarkistuksia. Kiitän siksi häntä tuesta tälle hyödylliselle ja edistykselliselle ehdotukselle, joka on sijoituksena vakaaseen demokratiaan taas yhdessä osassa mannertamme.
(Suosionosoituksia)

Puhemies
Paljon kiitoksia, arvoisa komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme heti äänestyksiin.
(Parlamentti hyväksyi lainsäädäntöpäätöslauselman.)
ÄÄNESTYSSELITYKSET

Fatuzzo
Arvoisa puhemies, halusin olla läsnä voidakseni äänestää tämän Kroatialle suunnatun avun puolesta ja voidakseni ilmaista ennen kaikkea tyytyväisyyteni kuten muut ovat tänään jo tehneet niiden demokraattisten tapahtumien johdosta, jotka ovat Serbiassa parhaillaan meneillään. Kaikkien niiden erilaisten vaikeuksien jälkeen, joiden kanssa tuo kansa on joutunut vuosikausia kamppailemaan, olemme Euroopan unionin kansojen muodostamassa yhteisössä vihdoin valmiit avaamaan ovet uudelleen Serbialle demokraattisella tavalla. Kuten Kroatiankin tapauksessa, toivon, että suhteiden luominen aloitetaan pian ja että myönnämme apua Serbian kansalle, joka ansaitsee mitä suurimman kunnioituksemme.

Puhemies
Kiitos, jäsen Fatuzzo.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 9.45.)

