Sopimus Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Istunto jatkuu.
Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat sopimuksesta Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen.
Diego López Garrido
Arvoisa puhemies, tänään Ateenassa kolme ihmistä menetti ensimmäisen ihmisoikeutensa: oikeuden elämään. Se oli tulosta väkivallanteoista, jotka tuomitsemme ehdottomasti ja jyrkästi. Neuvoston puheenjohtajavaltio Espanja haluaa ilmaista neuvoston puolesta surunvalittelunsa ja myötätuntonsa omaisille ja toistaa siksi parlamentin puhemiehen antaman julkilausuman.
Puhumme ihmisoikeuksista, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen noudattamisesta, ja siihen kuuluu, kuten sanoin, oikeus elämään ja fyysiseen hyvinvointiin.
Euroopan unioni perustuu ihmisoikeuksille ja vapauksille, ja koko sen olemassaolon ajan hyväksytyissä teksteissä on ollut jatkuvasti viittauksia oikeuksiin ja perusvapauksiin. Sen huipentuma on Lissabonin sopimuksessa.
Ensinnäkin, ensimmäistä kertaa Euroopan historiassa Lissabonin sopimukseen sisältyy oikeudellisesti sitova unionin kansalaisten perusoikeuskirja. Siinä myös sanotaan toimielimille, että unioni on ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen osapuoli.
Todistamme siksi unionin ihmisoikeuksia koskevan poliittisen, kulttuurisen ja oikeudellisen matkan huipentumaa, ihmisoikeuksia, jotka unioni asettaa politiikkansa, toimiensa ja henkilöllisyytensä ytimeen.
Tämän osalta on mielestämme ehdottoman tärkeää, että Euroopan unioni on jo aloittanut prosessin, jotta se voi ajan koittaessa allekirjoittaa ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen. Se tarkoittaa muun muassa Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen toimivallan hyväksymistä ja kansalaisten takuiden lisäämistä. Se tarkoittaa myös, niin sanoakseni, että jollakin tavalla Euroopassa rinnakkain elävät ihmisoikeuksia ja vapauksia koskevat erilaiset lainsäädännöt tuodaan lähemmäksi toisiaan: kansallinen lainsäädäntö - takuut, jotka ovat olemassa kaikissa niissä Euroopan maissa, jotka ovat demokraattisia maita, jotka kunnioittavat ja puolustavat ihmisoikeuksia - Euroopan unionin lainsäädäntö ja ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus, joka on uusi säädös, jonka osapuolia ovat Euroopan unionin jäsenvaltioiden lisäksi myös muut Euroopan maat, vaikka ne eivät olisikaan unionin jäseniä.
Siksi käynnissä on näiden säädösten lähentämisprosessi, ja tämän tahdon ilmaisu on yleissopimuksen allekirjoittava Euroopan unioni.
Komissio antoi 17. maaliskuuta suosituksen aloittaa neuvottelut siitä, että unioni liittyy yleissopimukseen. Siitä lähtien neuvosto on tehnyt kaiken mahdollisen nopeuttaakseen keskusteluja neuvotteluvaltuuksista. Neuvostossa on työryhmä, joka johtaa keskusteluja tiiviissä kumppanuudessa Euroopan komission kanssa.
Neuvosto on ottanut laajalti huomioon kaikki toimivaltuudet pöytäkirjassa N:o 8, joka on tässä oikeusperusta, esimerkiksi: unionin mahdollinen osallistuminen eurooppalaisen yleissopimuksen seurantaelinten toimintaan ja tarve varmistaa unionin toimivalta ja sen toimielinten toimivaltuudet. Se on myös harkinnut tarvetta nimittää Euroopan unionin tuomari tuomioistuimeen, tämän parlamentin osallistumista Euroopan neuvoston parlamentaariseen yleiskokoukseen ja unionin osallistumista ministerikomiteaan, kun se suorittaa ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen soveltamiseen liittyviä tehtäviään.
Neuvosto on seurannut myös hyvin tiiviisti parlamentissa tämän vuoden maaliskuussa järjestettyjä keskusteluja ja kuulemisia, ja se ottaa erittäin tarkasti huomioon lausunnot, jotka parlamentti ilmaisi Ramón Jáuregui Atondon, Kinga Gálin ja Cristian Dan Predan laatimassa mietintöluonnoksessa. Puheenjohtajavaltio Espanjan ennuste ja neuvoston kanta on se, että valtuudet Eurooppa-neuvoston kanssa käytäviin neuvotteluihin, jotka vievät aikaa ja ovat luonteeltaan teknisiä ja monimutkaisia, annetaan ennen vuoden 2010 ensimmäisen puoliskon loppua.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, kollegani Olli Rehn esitti jo komission kannan ja surunvalittelut Kreikan onnettomuudesta, joten minä haluaisin vain käsitellä sitä, miten voimme edetä työssämme, koska perusoikeuksien suojaamista unionissa koskevan järjestelmän loppuunsaattaminen on erittäin tärkeää, ja EU:n liittymiselle Lissabonin sopimuksella hyväksyttyyn Euroopan ihmisoikeussopimukseen ei ole vaihtoehtoja. Se on päämäärä, kuten puheenjohtajavaltio niin hyvin juuri äsken ilmaisi, mutta tämä liittyminen on vain yksi erittäin kunnianhimoisen ja kattavan perusoikeuspolitiikan neljästä osasta Euroopan unionin tasolla.
Aivan ensiksi, kun Lissabonin sopimus on tullut voimaan, perusoikeuskirja on oikeudellisesti sitova, ja tämä sitova peruskirja on maailman nykyaikaisin perusoikeuksien määritelmä perusoikeuksia, selvyyttä ja oikeusvarmuutta koskevan poliittisen sitoumuksen osalta, ja se kattaa kaikki yleissopimuksessa olevat oikeudet. Näiden oikeuksien merkitys ja soveltamisala ovat samat kuin yleissopimuksessa säädetyt, mutta peruskirjassa mennään pidemmälle. Siinä on esimerkiksi niin sanottu perusoikeuksien kolmas sukupolvi: tietosuoja ja bioetiikkaa ja hyvää ja avointa hallintoa koskevat takuut. Perusoikeuskirjan tarjoaman suojan tason on oltava aina vähintään yhtä korkea kuin yleissopimuksen. Monissa tapauksissa se ylittää sen.
Toiseksi, siinä edistetään perusoikeuksia Tukholman ohjelman ensisijaisena tavoitteena laatimalla strategiset suuntaviivat vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen kehittämiseksi Euroopassa.
Kolmanneksi siinä luodaan uusi vastuualue - oikeus, perusoikeudet ja kansalaisuus - mikä osoittaa, miten tärkeänä komissio pitää komission toiminnan vahvistamista tällä alalla.
Sitten, neljänneksi, EU:n liittyminen yleissopimukseen. Sillä taataan, että kaikki ihmiset, jotka väittävät joutuneensa unionin toimielimen tai elimen toteuttaman yleissopimuksen rikkomisen uhriksi, voivat tehdä unionista valituksen Strasbourgin tuomioistuimeen samoin edellytyksin kuin jäsenvaltioista valituksia tehneet. Poliittisesti liittyminen tarkoittaa, että Euroopan unioni vahvistaa yleissopimusta koskevan järjestelmän keskeisen aseman ihmisoikeuksien suojaamisessa Euroopassa - laajemmassa Euroopassa, ei vain Euroopan unionissa - mutta liittymällä tähän yleissopimukseen Euroopan unioni asettaa painoarvonsa Strasbourgin järjestelmän tueksi, ja se on perusoikeuksien alan ulkoisen oikeudellisen valvonnan järjestelmä, koska nyt alistamme oikeusjärjestyksemme täysimääräisesti ja virallisesti tuolle valvonnalle. Sillä tietysti edistetään EU:n hyvin vahvan perusoikeuksiin sitoutumisen uskottavuutta sekä sisäisesti että ulkoisesti.
Komissio oli ehdottanut maaliskuun puoliväliin mennessä neuvotteluvaltuuksia neuvostolle. Lissabonin sopimuksen pöytäkirjassa N:o 8 edellytetään, että sopimuksessa annetaan tiettyjä sisältöön liittyviä takuita liittymisen osalta, koska meidän on säilytettävä unionin oikeuden erityispiirteet ja komission suosituksessa neuvostolle otetaan nämä vaatimukset täysimääräisesti huomioon. Haluan vain mainita niistä kaksi.
On selvää, että liittyminen ei saa vaikuttaa perussopimuksessa määriteltyihin unionin toimivaltaan ja toimivaltuuksiin, ja se on tehtävä erittäin selväksi liittymissopimusta koskevassa säännöksessä. Euroopan unionin liittyminen ei saa myöskään vaikuttaa yksittäisten jäsenvaltioiden tilanteeseen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen osalta tai sen pöytäkirjoihin tai varauksiin. Neuvotteluissa pitäisi siksi varmistaa, että liittymissopimuksella luodaan velvoitteet yleissopimusten sisältöön liittyvien säännösten nojalla vain unionin toimielinten tai elinten hyväksymien toimien ja toimenpiteiden osalta.
Komissio pyrkii nyt liittämään Euroopan unionin joustavasti yleissopimuksen järjestelmään. Liittymisessä pitäisi siksi säilyttää kyseisen järjestelmän sisältöön ja menettelyyn liittyvät ominaisuudet. Liittymisen on kuitenkin täytettävä kaksi vaatimusta. Ensiksi, kuten jo sanoin, Euroopan unionin lainsäädännön erityisominaisuudet on säilytettävä; ihmisoikeustuomioistuimen ja sen erioikeuksien suojaaminen liittymisen jälkeen on tärkeä asia. On esitetty mielenkiintoisia ehdotuksia, joilla pyritään samaan Euroopan unionin tuomioistuin tilanteisiin, joissa unionin säädöksen sääntöjenmukaisuutta käsitellään Strasbourgin tuomioistuimessa ilman, että alustavaa viittausta on tehty. Nämä ehdotukset voidaan mahdollisesti suunnitella siten, että perussopimuksen muutosta ei vaadita, ja ne ansaitsevat huolellisen analyysin ja keskustelun neuvoston työryhmässä. Tiedän, että puheenjohtajavaltio Espanja tekee kaikkensa edistääkseen näitä keskusteluja.
Toiseksi, on tärkeää käsitellä unionin erityistilannetta erillisenä oikeushenkilönä, jolle on annettu itsenäiset oikeudet ja josta tulee jäsenvaltioiden rinnalla sopimusosapuoli mekanismiin, jota ei alun perin ollut suunniteltu tätä tarkoitusta varten - vaan se oli suunniteltu jäsenvaltioita varten - ja siksi yleissopimuksiin tarvitaan tietty määrä teknisiä ja menettelyyn liittyviä mukautuksia unionin lainsäädännön erityisluonteen osalta. Niiden joukossa on niin sanottu kanssavastaajamekanismi.
On erityisen tärkeää ottaa huomioon unionin lainsäädännön hajautettu täytäntööpano jäsenvaltioissa. Kyseisellä mekanismilla unioni saa oikeuden liittyä menettelyihin kanssavastaajana sellaisissa jäsenvaltiota vastaan nostetuissa asioissa, joissa käsitellään unionin lainsäädäntöä.
Toimielinten näkökulmasta haluaisin myös korostaa komission kantaa siitä, että Euroopan unionin edustajien pitäisi osallistua yleissopimuksen elimiin yhdenvertaisin toimintaedellytyksin muiden sopimusosapuolten edustajien kanssa. Se tarkoittaa esimerkiksi, että kunkin sopimusosapuolen valitsema tuomari on yksi yleissopimuksen perusperiaatteista. Tällä periaatteella taataan, että tuomioistuimessa on edustettuna jokainen oikeusjärjestelmä; se kuvastaa myös yleissopimuksella perustettua yhteistä takuujärjestelmää, jossa kaikkien sopimusosapuolten on osallistuttava, ja se tarkoittaa, että tarvitsemme unionin valitseman pysyvän ja kokoaikaisen tuomarin, jolla on sama asema ja samat velvollisuudet kuin kollegoillaan ja joka käsittelee mahdollisesti kaikkia asioita.
Tilapäinen tuomari, joka käsittelee vain unionia vastaan nostettuja asioita tai sellaisia asioita, joissa on mukana unionin lainsäädäntöä, ei riitä. Tämän tuomarin valitsemismenetelmän osalta pitäisi soveltaa yleissopimuksesssa säädettyä tavanomaista menetelmää. Se tarkoittaa, että Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous valitsee kyseisen tuomarin Euroopan unionin esittämästä kolmen ehdokkaan luettelosta. Meidän mielestämme asianmukaisen määrän Euroopan parlamentin jäseniä pitäisi voida osallistua parlamentaarisen yleiskokouksen istuntoon, kun se valitsee Strasbourgin tuomioistuimen tuomareita.
Haluaisin kiittää AFCO- ja LIBE-valiokuntien esittelijöitä, Ramón Jáuregui Atondoa ja Kinga Gália erinomaisesta yhteistyöstä asiakirjan osalta, ja AFCO-valiokunnan 18. maaliskuuta järjestämä kuuleminen oli todella hyödyllinen. Olen myös tyytyväinen, että neuvoston puheenjohtajavaltio teki tästä asiakirjasta ensisijaisen tavoitteen. Luotan siksi siihen, että voimme aloittaa neuvottelut liittymisestä kesän jälkeen. Vakuutan, että unionin neuvottelijana toimiva komissio tiedottaa parlamentille täysimääräisesti koko neuvotteluprosessin ajan.
Arvoisa puhemies, en usko, että tällaisena päivänä on tarpeen korostaa uudelleen, miten tärkeitä perusoikeudet ovat Euroopalle ja miten tärkeitä ne ovat kaikkien ehdottamiemme säädösten osalta. Olen varma, että unionin ei ole vaikeaa täyttää yleissopimuksen normeja, mutta yleissopimukseen liittyminen parantaa varmasti perusoikeuksien suojelua Euroopassa, ja sillä tarkoitan aivan kaikkia Euroopassa eläviä ihmisiä.
Marietta Giannakou
Arvoisa puhemies, tuen ehdottomasti neuvoston puheenjohtajan López Garridon puheenjohtajavaltio Espanjan puolesta ja komission jäsenen Redingnin antamia julkilausumia ja haluan onnitella Ramón Jáuregui Atondoa ja Kinga Gália heidän mietinnöistään ja heidän tekemästään työstä.
EU:n liittyminen Euroopan neuvoston eurooppalaiseen yleissopimukseen ja sen pöytäkirjoihin on Lissabonin sopimuksen mukaista, ja sillä laajennetaan sen kansalaisten suojaa ihmisoikeuksien alalla. Sillä luodaan perusvapauksien ja ihmisoikeuksien suojelua koskeva yleiseurooppalainen järjestelmä, jonka kattaa Strasbourgissa sijaitsevan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytäntö. Samalla ja ulkoisen suojan lisäksi Euroopan unioni saa kansainvälisen ulkoisen suojan viraston ja lisää siten uskottavuuttaan kolmansissa maissa, joilta se usein vaatii ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen noudattamista kahdenvälisten suhteiden puitteissa.
Arvoisa puhemies, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevaa keskustelua käydään tänään samaan aikaan, kun yhteiskunnan pienet ääriosat ovat kotimaassani, Ateenassa, murhanneet kolme kansalaista, kolme työntekijää, mielenosoituksissa, joissa vastustettiin toimenpiteitä, joita hallitus toteuttaa vastauksena talouskriisiin. Haluan ilmaista myötätuntoni ja tuskani omasta ja Kreikan pääoppositiopuolueen kollegoideni puolesta, ja lisäksi haluan panna merkille, että poliittinen ryhmämme on päättänyt osallistua ratkaisevasti demokratian suojaamiseen ja instituutioiden sujuvaan toimintaan.
Kunnioitamme rahaa, jonka kumppanimme ja Kansainvälinen valuuttarahasto ovat meille tänä kriittisenä aikana antaneet, ja olemme sitoutuneet lujasti auttamaan tarvittavissa uudistuksissa tästä kriisistä selviämiseksi. Vastuullisena puolueena edistämme ponnistuksia, joilla säilytetään maltti ja suojellaan Kreikan kansan yhtenäisyyttä poistamalla demokratiaamme heikentävät ääriosat.
Ramón Jáuregui Atondo
S&D-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, jos minun pitäisi tiivistää tänään käsittelemämme asiat yhteen ajatukseen, sanoisin Euroopan kansalaisille selkeästi, että he saavat ensimmäistä kertaa tuomioistuimen, joka takaa heidän ihmisoikeutensa ja perusvapautensa Euroopan unionin ja heidän omien maidensa osalta unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa.
Perimmäinen ajatus siinä on se, että uusi eurooppalaisten ihmisten tuomioistuin, Strasbourgin tuomioistuin, joka takaa unionin lainsäädännön ja sen soveltamisen kaikissa jäsenvaltioissa, täyttää eurooppalaisen ajatuksen ytimessä olevat vähimmäisvaatimukset. Nämä vähimmäistakuut ovat osa napanuoraa, Euroopan yhdentymisen historiallista prosessia. Tämä prosessi on ihmisarvon- ihmisten arvokkuuden - ajatukseen perustuva yhdentymisen sivistävä ajatus, ja se näkyy demokratiassa, oikeusvaltion periaatteessa, oikeusvaltioon ja ihmisoikeuksiin perustuvassa hyvinvointivaltiossa.
Lissabonin sopimus on antanut meille Euroopan unionissa mahdollisuuden virallistaa peruskirja, joka, kuten komission jäsen Reding sanoi, on täydellisin tällä alalla laadittu perusoikeuksia koskeva peruskirja, ja se edellyttää, että meistä tulee osa Strasbourgin tuomioistuinta.
Sen aiomme nyt hyväksyä. Tiedän, että siinä on monia teknisiä ongelmia, mutta haluan vain korostaa, miten tärkeää on ollut, että komissio on tehnyt nopeaa ja tehokasta työtä ja antanut erityiset valtuudet, joiden avulla voimme edetä näissä neuvotteluissa.
Haluaisin onnitella teitä, arvoisa komission jäsen Reding, työstänne, joka, sanon jälleen kerran, on ollut nopeaa ja tehokasta, ja haluaisin myös onnitella puheenjohtajavaltio Espanjaa. Haluaisin ilmoittaa, että seuraavassa täysistunnossa hyväksymme tätä koskevan parlamentin mietinnön, ja haluaisin pyytää teiltä valvontaa, tietoa ja tukea neuvotteluissa, jotka ovat monimutkaisia mutta hyvin merkittäviä Euroopalle.
Cecilia Wikström
Arvoisa puhemies, EU:n liittyminen eurooppalaiseen yleissopimukseen on ollut kauan asialistalla. Nyt liittymisen toteutumiselle on oikeusperusta. Voimme kaikki olla siihen tyytyväisiä. EU:n liittyminen eurooppalaiseen yleissopimukseen tarkoittaa, että perusoikeuksien suojaa täydennetään ja vahvistetaan ja että jäsenvaltioidemme kansalaisilla on parempi suoja EU:n toimien osalta ja että oikeuskäytäntöjä ihmisoikeuksien alalla yhtenäistetään paremmin kahdessa eurooppalaisessa tuomioistuimessa, Haagissa ja Strasbourgissa.
Kun EU liittyy eurooppalaiseen yleissopimukseen, sen toimielimet alistetaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeudenkäytölle. Sillä taataan riippumaton ulkoinen valvonta ihmisten perusoikeuksien ja vapauksien kunnioittamisen osalta EU:ssa.
Se on hyvin merkittävä askel. On hyvin helppoa tuudittautua uskoon, että Euroopassa ei ole sellaisia ihmisoikeusrikkomuksia kuin muualla maailmassa. Euroopan unionin jäsenvaltioina meillä on lakeja, säädöksiä ja syvään juurtuneet eurooppalaiset arvot, jotka suojaavat oikeuksiamme. Lissabonin sopimuksen alkuosan tekstin perusteella ilmaisunvapaus, lehdistönvapaus ja uskonnonvapaus ovat eurooppalaisia vapauksia, joita on kunnioitettava kaikkialla unionissa poikkeuksetta. Valitettavasti niin ei aina tehdä, koska joissakin jäsenvaltioissa rikotaan EU:n perusoikeuksia. Valitettavasti on myös niin, että me täällä parlamentissa olemme hiljaa ja annamme sen tapahtua.
Kun EU liittyy eurooppalaiseen yleissopimukseen vahvistaakseen ja täydentääkseen kansalaisten vapauksia ja oikeuksia, on tärkeää, että me parlamentissa annamme lainsäädäntöä ja toimimme yleissopimuksen mukaisesti. Tosiasia on, että jäsenvaltioissamme on vielä paljon tehtävää oman takapihamme puhdistamisessa ja yhteiset arvomme muodostavien sanojen muuttamisessa käytännön toimiksi.
Heidi Hautala
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (FI) Arvoisa puhemies, on erittäin tärkeää, että ajattelemme ihmisoikeuksien olevan itseisarvo, mutta niillä on myös välineellinen arvo, jonka huomaan, kun ihmisoikeuksien alivaliokunnan puheenjohtajana keskustelen kolmansien maiden edustajien kanssa.
Tänään viimeksi olen keskustellut Marokon parlamentaarikkojen kanssa. On erittäin hienoa, että voin kertoa heille, että myös Euroopan unioni painottaa omassa toiminnassaan ihmisoikeuksia, eikä ainoastaan pyri opettamaan muille, miten tärkeitä ihmisoikeudet ovat. Tällä tavalla voimme kertoa kolmansien maiden edustajille, että Euroopan unionin liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen todellakin merkitsee sitä, että me alistamme oman toimintamme ulkoiselle valvonnalle, niin kuin tässä on selvitetty. Voin myös kertoa, että ensimmäistä kertaa meillä on komissaari, joka vastaa nimenomaan näistä asioista oikeudellisten kysymysten osana.
Haluaisin mainita sen, että tietenkään Euroopan unionin liittyminen Euroopan ihmisoikeussopimukseen ei ratkaise sitä ongelmaa, että ihmisoikeustuomioistuin on täysin ylikuormitettu. Meidän tulee miettiä, miten me voimme ratkaista tämän ongelman, joka syntyy jutturuuhkasta.
Haluaisin myös vedota, että unioni päättäisi liittyä myös näihin erilaisiin hyödyllisiin lisäpöytäkirjoihin, jotka koskevat esimerkiksi kidutuksen vastustamista tai rasismin torjuntaa ja oikeuden tehostamista.
Zbigniew Ziobro
Arvoisa puhemies, Euroopan unionin liittymisestä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen johtuvat vaikutukset ovat nähtävästi rajallisia, koska yleissopimus on hyväksytty Euroopassa jo kauan sitten ihmisoikeuksien suojaamisen vakiotoimenpiteenä. Se on saanut kyseisen aseman sekä EU:n lainsäädännössä että yksittäisen jäsenvaltioiden politiikanaloilla.
On kuitenkin myös välttämätöntä panna merkille tiettyjä ongelmia, jotka saattavat johtaa kilpailuun Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen välillä mahdollisesti tehtävien oikeudellisten päätösten alalla. Asiaa pitäisi siksi selvittää hyvin perusteellisesti, jotta myöhemmin ei tehdä virheitä, jotka on sitten korjattava.
Voidaan lisäksi olettaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin arvioi Euroopan unionin tuomioistuimen tekemät päätökset ja sen tulkinnat EU:n lainsäädännöstä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin saa siten huomattavan tuomiovallan EU:n toimielimiin. Kaiken tämän perusteella kyseisen päätöksen oikeudellisia seurauksia olisi käsiteltävä, jotta voidaan välttää hätiköity toiminta. Samalla olisi käsiteltävä kysymystä molempien merkittävien eurooppalaisten tuomioistuinten toiminnan uudistamisesta.
Krisztina Morvai
(HU) Ihmisoikeusasioiden parissa työskentelevänä asianajajana en voi käsittää, mitä lisäarvoa tuo Euroopan kansalaisten ihmisoikeuksien suojaamisen kannalta se, että Euroopan unioni liittyy samaan ihmisoikeussopimukseen, johon kaikki Euroopan maat ovat jo liittyneet. Haluaisin selventää muutamia yhteyksiä, koska minun nähdäkseni kollegoitamme, jotka eivät ole asianajajia, on johdettu merkittävästi harhaan. Tilanne on seuraava: On olemassa todellakin erittäin tärkeä ihmisoikeusväline, jonka nimi on Euroopan ihmisoikeussopimus. Tätä yleissopimusta ei ole ottanut käyttöön Euroopan unioni vaan sen eräänlainen kaksonen, Euroopan neuvosto.
Jos maa rikkoo yleissopimuksen säännösten mukaisia kansalaisensa oikeuksia, kyseisellä kansalaisella on oikeus lähestyä Euroopan ihmisoikeustuomioistuinta Strasbourgissa ja hakea oikeussuojaa tai oikeuksiensa valvontaa kyseisen maan osalta. Tämä mahdollisuus, kuten kaikki tietävät, on nyt kaikkien Euroopan unionin kansalaisten käytettävissä. Epäilen, ettei joukossamme ole yhtään jäsentä, joka ei tuntisi tapausta, jossa joku heidän maastaan on uhannut mennä Strasbourgiin asti ja lopulta tehnyt sen ja voittanut asian jäsenvaltiotaan vastaan. Mikä sitten tässä on uutta, mikä on lisäarvo, paitsi että joku Euroopan unionin verkostosta saa hyvin palkatun työn tuomarina Strasbourgissa?
Kinga Gál
(HU) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, tämän päivän keskustelumme on yksi kohtalokkaista hetkistä Euroopan unionin elämässä. Puhumme tänään asiasta, joka vuosia sitten vaikutti ylittämättömältä esteeltä: komission valtuudet neuvotella EU:n liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen. Kyseisen yleissopimuksen ratifioinnista on tänä vuonna 60 vuotta, ja noiden 60 vuoden aikana se on tarjonnut monille kansalaisille uskoa siitä, että oikeutta olisi mahdollista saada jopa omaa valtiota vastaan. Se, mitä komission jäsen Reding jo mainitsi, liittyy tiiviisti tähän keskusteluun, ja siksi sitä olisi korostettava yhä uudelleen, eli sitä, että joulukuusta alkaen Euroopan unionin perusoikeuskirja on ollut oikeudellisesti sitova. Kyseinen asiakirja on edistyksellisimpiä asiakirjoja ihmisoikeuksien alalla.
Yleissopimuksella vahvistetaan peruskirjaa ja peruskirjalla täydennetään yleissopimusta. Joulukuusta alkaen Lissabonin sopimus on velvoittanut EU:n liittymään ihmisoikeussopimukseen. Tavoitteenamme on siksi oltava sen varmistaminen, että täytäntöönpano onnistuu mahdollisimman hyvin. Tärkein kysymys tässä on se, mitä lisäarvoa liittyminen yleissopimukseen tuo EU:n kansalaisten elämään. Mietintöni liittymisestä yleissopimukseen on laadittu se mielessä pitäen, ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta ratifioi sen yksimielisesti. Haluaisin siksi pyytää neuvostoa ja komissiota tekemään neuvotteluissa kaiken voitavansa varmistaakseen, että yleissopimukseen liittyminen todella tuo arvoa, lisäarvoa, EU:n kansalaisille herättämättä ylimitoitettuja odotuksia.
Samanaikaisesti neuvotteluissa on selkeytettävä monia kysymyksiä. Yksi näistä olennaisista kysymyksistä on tuomioistuinten välinen suhde. Edellytyksenä on myös, että sisäiset oikeussuojakeinot käytetään ensin täysin loppuun. Uskon myös, että neuvotteluissa on tärkeää ottaa huomioon, että Strasbourgissa sijaitsevan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen toiminnan uudistus tapahtuu samaan aikaan kuin EU:n liittyminen yleissopimukseen. EU:n liittyminen yleissopimukseen on ainoalaatuinen kokemus, mutta se ei saa uhata mitään, mikä jo toimii ihmisoikeuksien valvonnan alalla. Yleissopimukseen liittyminen voi onnistua vain, jos sillä todella vahvistetaan jo toiminnassa olevia elimiä ja annetaan ne kansalaisten käyttöön. Meidän pitäisi huolehtia siitä, ettemme vaaranna tätä prosessia, ja varmistaa, että emme omassa innostuksen puuskassamme heitä lasta pesuveden mukana, kuten unkarilaisessa sanonnassa niin osuvasti ilmaistaan. Mielestäni tämä on erittäin merkittävä hetki, ja olemme oikealla tiellä. Pyytäisin komissiota ja neuvostoa määrittämään valtuutensa ja käymään tulevia neuvotteluja vahvistamalla edellä mainittua.
(ES) Hyvä Kinga Gál, haluaisin sanoa, että te olette ensimmäinen unkarilainen jäsen, jonka olen nähnyt sen jälkeen, kun kuulimme uutiset siitä, että kollegamme ja ystävämme Pál Schmitt on valittu Unkarin parlamentin puhemieheksi. Haluaisin sanoa, että tulemme ehdottomasti kaipaamaan ystäväämme Pál Schmittiä, mutta pyydän teitä toimittamaan muodollisesti hänelle onnittelumme, ja olen varma, että hän tekee loistavaa työtä johtaessaan maansa parlamenttia.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Vaikka kaikki jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet yleissopimuksen, koko EU:n liittyminen ei ole vain uusi ulottuvuus ihmisoikeuksien suojaamisessa EU:ssa vaan myös - haluaisin korostaa - oikeudellinen ja poliittinen viesti EU:n ja Euroopan välisten suhteiden vahvistumisesta. Haluaisin myös antaa tukeni ajatukselle siitä, että samalla, kun EU liittyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn yleissopimukseen, olisi käsiteltävä vakavasti sosiaalisia oikeuksia koskevan lainsäädännön laajaa hyväksymistä - esimerkiksi tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan hyväksyminen Euroopan laajuisesti koko unionin osalta olisi selkeästi myönteinen askel.
EU:n liittyminen yleissopimukseen herättää myös kysymyksen unionin poliittisesta edustuksesta Euroopan neuvoston elimissä. Ihmiset sanovat samalla, että Euroopan parlamentilla pitäisi myös olla tässä prosessissa aktiivinen asema. Olen periaatteessa samaa mieltä tästä näkemyksestä, arvoisa komission jäsen, mutta pelkään, että prosessi kaikkine yksittäisine osineen ei ole lainkaan helppo. Vaikka tällä hetkellä jaan innostuksenne - ja tietysti myös neuvosto ansaitsee kiitokset erittäin hyvästä työstään - meidän on oltava valmiita siihen, että prosessi on hyvin monimutkainen ja että meillä on siinä suunnassa vielä paljon tehtävää.
Marek Henryk Migalski
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni on perustettu ihmisoikeuksien kunnioittamiselle. Se on itse asiassa yksi järjestelmän hienoimmista osista. Minusta kuitenkin näyttää, että rakennamme näitä ihmisoikeuksia yksinomaan omille kansalaisillemme. Monika Flašíková Beňová ja Cecilia Wikström ovat puhuneet siitä. Minusta kuitenkin näyttää, että jätämme huomiotta sen, mistä Heidi Hautala puhui, ja sillä tarkoitan ponnistuksia edistää ihmisoikeuksia EU:n ulkopuolella. Minun nähdäkseni Euroopan unioni ei ole kovin sitoutunut kyseisellä alalla.
Tämän toivon saattelemana pidän myönteisenä Euroopan unionin liittymistä yleissopimukseen, koska se antaa mahdollisuuden saada tiettyä johdonmukaisuutta oikeuksia ja ihmisoikeuksien suojaamista koskevaan järjestelmään Euroopan unionissa. Olisi pidettävä mielessä, että uusia oikeuksia luodessa ei saa rajoittaa muita vapauksia. Se on tietysti filosofien ja oikeusteoreetikkojen alaa, mutta oikeuksien ja vapauksien välillä todella on jännite. Sekä lainsäätäjien että myöhemmin tuomareiden, jotka valvovat lakia, pitäisi siksi olla tästä tietoisia.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Lissabonin sopimuksen 6 artiklassa todetaan, että unioni liittyy ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen, mikä tarkoittaa perusoikeuksia koskevan järjestelmän vahvistamista EU:ssa. Euroopan ihmisoikeussopimus on erittäin tärkeä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojelulle Euroopassa. Tähän oikeusjärjestelmään liittymisellämme vahvistettaisiin EU:n kansalaisten perusoikeuksia, koska he saisivat täydentäviä oikeussuojakeinoja, mikäli he katsovat, että heidän perusoikeuksiaan rikotaan.
Minä pidän EU:n liittymistä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn sopimukseen erittäin myönteisenä askelena, koska sillä lisätään tietoisuutta perusoikeuksien merkityksestä EU:ssa ja ihanteellisessa tapauksessa lisätään EU.n uskottavuutta sen ulkoisissa suhteissa.
Rafał Trzaskowski
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensiksi kiittää molempia esittelijöitämme - Kinga Gália ja Ramón Jáuregui Atondoa - sekä komissiota ja puheenjohtajavaltiota.
(ES) Paljon kiitoksia tekemästänne erittäin ankarasta mutta tarpeellisesta työstä.
(EN) Kun EU:n liittymisestä Euroopan ihmisoikeussopimukseen puhuttiin - ja olemme luullakseni puhuneet siitä Euroopan unionissa viimeiset kymmenen vuotta - oltiin sangen huolissaan siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuimen välillä olisi kilpailua, että tuomiovallan osalta olisi ongelmia ja että Euroopan unionin tuomioistuimen itsemääräämisoikeus voitaisiin kyseenalaistaa.
Mielestäni kuitenkin se, mitä olemme työssämme saavuttaneet, on se, että olemme pääsemässä tilanteeseen, jossa nuo kaksi tuomioistuinta voivat täydentää toisiaan. Yritämme tehdä kaikkemme välttääksemme hierarkkista ajattelua, mutta itse asiassa nuo kaksi ihmisoikeuksien suojaamisvälinettä ruokkivat toinen toistaan. Nykyisten suuntausten perusteella, kun Euroopan unionin tuomioistuimessa noudatetaan Strasbourgin oikeuskäytäntöä ja päinvastoin, katson, että nämä kaksi järjestelmää toimivat rinnakkain, eikä kilpailua itse asiassa ole, ja useimmat noista peloista ovat haihtuneet.
Äskettäisessä Bosphorus-tuomiossa, jonka me kaikki tunnemme erittäin hyvin, Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi, että asiaa ei tarvitse tutkia uudelleen, koska EU tarjoaa sellaisenaan ihmisoikeuksien suojan riittävän tason. Siitä herää seuraava kysymys: miksi meidän on liityttävä yleissopimukseen? Kollegamme täällä ovat esittäneet tämän kysymyksen, ja kyllä, meidän on todellakin liityttävä. Miksi meidän on liityttävä? Ei vain symbolisen merkityksen takia, vaikka se on tärkeää, mutta siksi, että koko Euroopan unionin ihmisoikeuksien suojaamista koskeva järjestelmä saa uskottavuutta kansalaisten silmissä, sillä heitä suojellaan EU:n toimilta eikä vain jäsenvaltioiden toimilta kuten nyt. Kun kansallisella tasolla tai yhteisön tasolla ei ole tehokasta oikeudellista tarkistusta - esimerkiksi, kun kantajalta evätään valitusoikeus tai kun kyseistä EU:n elintä ei voi syyttää - juuri noissa tilanteissa saadaan lisäarvoa.
Liitymme yleissopimukseen yhtenäistääksemme ihmisoikeuksien suojaamista koskevaa järjestelmää lisää, emme heikentääksemme kyseisen järjestelmän uskottavuutta. Tarvitaan lojaalisuutta, ja siksi edellytämme, että valtion sisäisiä valituksia ei pitäisi esittää väitetystä sääntöjen noudattamatta jättämisestä, jos toimi kuuluu unionin lainsäädännön soveltamisalaan. Edellytämme sitä, ja meidän pitäisi tehdä kaikkemme saadaksemme sen lainsäädäntöön.
Lopuksi, haluaisin kiittää erittäin paljon komissiota ihmisoikeuksista vastaavan pääosaston perustamisesta. Muistan opiskelijana lukeneeni Joseph Weilerin kirjoituksia ihmisoikeuksien suojaamisesta. Hänen johtopäätöksensä oli, että ihmisoikeussopimuksen soveltamisen ja siihen liittymisen osalta voidaan tehdä mitä vain, mutta jos komissio ei pane sitä täytäntöön tai seuraa sitä, se on turhaa.
Joten lopuksi, teidän ansiostanne meillä on se. Toivottavasti etenemme ja saamme nykyistä parempaa suojaa ihmisoikeuksien osalta Euroopan unionissa.
Csaba Sógor
(HU) Olen hyvin tyytyväinen siihen, että allekirjoittamalla perustavanlaatuisimman eurooppalaisen ihmisoikeusasiakirjan Euroopan unioni ottaa jälleen uuden askelen todella yhdentyneen Euroopan kehittämisessä ja että se lisää uskottavuuttaan puuttuessaan ihmisoikeusrikkomuksiin kolmansissa maissa. Emme saa kuitenkaan unohtaa, että ihmisoikeuksien suojaamisen osalta Euroopan neuvosto on monin tavoin edellä Euroopan unionia. Siksi kehotan komissiota tutkimaan mahdollisuutta liittyä muihin Euroopan neuvoston yleissopimuksiin ja laatimaan katsauksen niistä Euroopan neuvostossa tehdyistä kansainvälisistä sopimuksista, jotka voisivat auttaa meitä parantamaan EU:n ihmisoikeuslainsäädännön laatua, jos liittyisimme niihin.
Jotta Euroopasta voisi todella kehittyä vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, on mielestäni välttämätöntä tehdä yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa ja hyväksyä sen nykyiset saavutukset ihmisoikeuksien alalla. Näiden saavutusten joukossa pitäisi kiinnittää erityistä huomiota alueellisia kieliä ja vähemmistökieliä koskevaan peruskirjaan ja kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen, joissa säädetään vähimmäisvaatimuksista kansallisia alkuperäisvähemmistöjä koskevien kysymysten osalta eurooppalaisten arvojen, moninaisuuden ja perusoikeuskirjassa esitettyjen oikeuksien perusteella. Kaikki Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat Euroopan neuvoston jäseniä, ja useimmat niistä ovat allekirjoittaneet ja ratifioineet mainitut asiakirjat. Olisi luonnollista, että unionin tämän alan lainsäädännön soveltamisalaa laajennettaessa liityttäisiin laajasti ratifioituihin yleissopimuksiin.
Elena Băsescu
(RO) Lissabonin sopimuksen voimaantulolla on varmistettu Euroopan unionin liittyminen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen. Strasbourgissa sijaitseva Euroopan ihmisoikeustuomioistuin itse asiassa suojaa perusoikeuksia ja -vapauksia EU:n toimissa. Se on vielä tärkeämpää, koska jäsenvaltiot ovat siirtäneet Euroopan unionille merkittäviä valtuuksia. Haluaisin korostaa, että liittyminen ei vaikuta EU:n lainsäädännön itsehallinnon periaatteeseen, koska Luxemburgissa sijaitseva Euroopan unionin tuomioistuin on edelleen korkein tuomioistuin kaikkien EU:n lainsäädäntöön liittyvien asioiden osalta.
Romania allekirjoitti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen vuonna 1993. On tärkeää panna merkille, että Romanian perustuslain 20 pykälässä säädetään, että ne perusihmisoikeuksia sääntelevät kansainväliset asetukset, joissa Romania on osapuolena, ovat ensisijaisia kansallisiin lakeihin nähden.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa komission jäsen, on hyvin tärkeää, että Euroopan neuvostolla on Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen valvoma mekanismi, jota on kehitetty ja joka on ollut toiminnassa vuosikymmeniä, ja että Euroopan unioni jakaa sen. Olen jo kauan sanonut, että ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojelussa Euroopassa on hyvin huolestuttavaa, että Euroopan neuvostolla on toimiva ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen suojaamisjärjestelmä, kun taas todellinen poliittinen painoarvo Euroopassa on unionissa. Haluaisin kiinnittää huomiota esittelijän, Kinga Gálin, erinomaiseen mietintöön, jossa hän korostaa, että ennakkotapauksia tai oikeuskäytäntöä koskevalla asiaankuuluvalla lainsäädännöllä annetaan merkittävää tukea vähemmistöjen oikeuksien suojelulle, ja sitä Euroopan unioni ei pysty tarjoamaan. Haluaisin myös vahvistaa sen, minkä Csaba Sógor mainitsi. Tämä voisi olla ennakkotapaus sille, että Euroopan unioni liittyy Euroopan neuvoston kansallisten vähemmistöjen suojelua koskevaan puiteyleissopimukseen, kosksa 8,5 prosenttia unionin väestöstä kuuluu vähemmistöihin, eikä unionilla ole minkäänlaista järjestelmää vähemmistöjen suojaamiseksi.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella Ramón Jáuregui Atondoa hänen tekemästään erittäin huolellisesta työstä.
Tässä mietinnössä selkeytetään toimielimiin ja toimintaan liittyviä näkökohtia, jotka liittyvät Euroopan unionin liittymiseen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen.
On kulunut kolme vuosikymmentä siitä, kun sekä Euroopan komissio että parlamentti antoivat päätöslauselmat, joissa kehotettiin unionia liittymään sopimukseen. Nyt, kun unioni on 27 jäsenvaltiollaan entistä monimutkaisempia, kukaan ei kyseenalaista sen tapahtumista. Näistä periaatteista sopiminen on perusta Euroopan unionin poliittiselle yhteenkuuluvuudelle ja identiteetille, ja kun nämä asiat joutuvat kriisiin, siitä seuraa poliittisia ja myös taloudellisia ongelmia.
Kaikkien ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaaminen kaikissa olosuhteissa ja epäröimättä tarkoittaa työskentelyä demokratian vahvistamiseksi ja edistyksen aikaansaamiseksi, ja se tarkoittaa kaikkien väkivallan, pakottamisen tai totalitarismin ilmaisujen täydellistä poistamista. Älkäämme unohtako, että se oli Euroopan unionin hankkeen tärkein suunta. Se tie meidän on valittava, ja pyydän komissiota ja neuvostoa tekemään työtä sen puolesta.
Arvoisa puhemies, haluaisin myös lähettää terveiseni ja surunvalitteluni uhrien omaisille Kreikassa.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus on yksi Euroopan arvojen teorian perusteista, ja sillä puolustetaan yksilön oikeuksia ja ihmisoikeuksia. Sillä luodaan perusta arvojen Euroopan unionin perustamiselle.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on monien vuosien ajan täyttänyt tehtävänsä erittäin hyvin ja puolustanut alistettuja ja loukattuja. Viime aikoina on kuitenkin annettu monia tuomioita, jotka kyseenalaistavat Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen käsityksen yksilön vapauden periaatteesta. Viime vuonna koko Eurooppaa pyyhki keskustelun aalto ristin esillepanosta julkisella paikalla, ja tuomiota vastustettiin laajasti.
Kun Euroopan unioni liittyy yleissopimukseen Lissabonin sopimuksen säännösten nojalla, sen pitäisi mielestäni samalla aloittaa perusteellinen keskustelu ja vuoropuhelu, jotta tällaista yksilön vapauden vääristymistä ja ihmisoikeuksien väärinymmärtämistä ei enää koskaan tapahdu tulevaisuudessa.
Jarosław Kalinowski
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentti on antanut monesti päätöslauselmia, joissa tuomitaan ihmisoikeuksien ja vapauksien rikkomista koskevat tapaukset muissa maailman osissa. Olisi kuitenkin myönnettävä, että emme pysty Euroopan unionina selvittämään näiden perusoikeuksien ilmiselviä rikkomuksia Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Haluaisin antaa hyvin asiaankuuluvan esimerkin. Liettuan valtakunnallinen eettinen toimikunta rankaisi äskettäin Valdemar Tomaševskia, puolalaisvähemmistön johtajaa ja Euroopan parlamentin jäsentä siitä, että hän esitti puheenjohtaja Barrosolle kysymyksen vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamista. Se on outo ja suorastaan skandaalimainen tapaus. Haluaisin esittää seuraavan kysymyksen: muuttaako liittyminen puiteyleissopimukseen mitään? Euroopan unionin pitäisi kehittää näitä asioita koskevia normeja, jotka olisivat huomattavasti korkeampia kuin puiteyleissopimuksessa hyväksytyt normit. On jo aika, että tällaisia syrjintätapauksia ei enää tapahtuisi Euroopan unionin jäsenvaltioissa.
Georgios Papanikolaou
(EL) Arvoisa puhemies, ensiksi myös minä haluaisin ilmaista syvät pahoitteluni kolmen Kreikan kansalaisen menehtymisestä tänään Kreikassa Kreikan kansalaisten paremman tulevaisuutensa puolesta järjestämien rauhanomaisten mielenosoitusten aikana. Tietyt yhteiskunnan laitamilla toimivat henkilöt, tietyt demokratian vastaisesti toimivat henkilöt riistivät niin väärin näiltä ihmisiltä heidän henkensä.
On todellakin traagisen ironista, että puhumme tänään Euroopan kansalaisten ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan rakenteen vahvistamisesta ja syventämisestä liittymällä Euroopan ihmisoikeussopimukseen.
Riippumatta siitä miten tehokkaasti Strasbourgin tuomioistuin työskentelee, meidän on ymmärrettävä, että vahvistaaksemme Euroopan ajatusta, arvojen Eurooppaa, ihmiskeskeistä Eurooppaa, yhteenkuuluvuuden on oltava ensisijaista: jäsenvaltioiden välisen yhteenkuuluvuuden, kansojen välisen yhteenkuuluvuuden, yhteenkuuluvuuden, jota nyt niin kipeästi Kreikassa tarvitsemme.
Diego López Garrido
Arvoisa puhemies, miltei kaikki puheenvuoron käyttäneet jäsenet ovat ilmaisseet tukensa Euroopan unionin liittymiselle ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen, ja olemme heidän kanssaan täysin samaa mieltä.
Haluaisin viitata kahteen puheenvuoroon, jossa tähän suhtauduttiin pidättyväisesti tai sitä vastustettiin, koska sitä pidettiin joko uhkana unionin toimivallalle, kuten Zbigniew Ziobron tapauksessa, tai tarpeettomana, kuten Krisztina Morvain tapauksessa.
Haluaisin viitata näihin molempiin puheenvuoroihin ja vastata konkreettisesti kumpaankin. Zbigniew Ziobron väitteen osalta totean, että Strasbourgin tuomioistuimen sekaantuminen unionin toimivaltaan ei ole ongelma. Se ei ole sen tavoite ja lisäksi, siitä säädetään Lissabonin sopimuksen pöytäkirjassa N:o 8. On selvää, että se ei muuta unionin toimielinten toimivaltaa tai toimivaltuuksia. Ongelmaa ei ole.
Kanssavastaajamekanismia koskevasta kysymyksestä - eli Euroopan unionista rinnan jäsenvaltion kanssa - totean, että kun jäsenvaltiosta tehdään valitus Strasbourgin tuomioistuimeen, yksi kyseistä asiaa koskevassa työryhmässä käsiteltävistä asioista on Luxemburgin tuomioistuimen oikeussuojakeinojen käyttäminen ensiksi loppuun ennen menemistä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen.
Se on yksi asia, jota työstetään työryhmässä tekniseltä kannalta, jotta ei ole epäilystäkään siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin ei puutu unionin toimivaltaan; se yksinkertaisesti toteaa, onko ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehtyä eurooppalaista yleissopimusta rikottu.
Toinen väite on Krisztina Morvain, joka sanoo: "Voin vastustaa kotimaani viranomaisen päätöstä ja voin mennä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, joten miksi Euroopan unionin on liityttävä?" Mielestäni se on sangen selvää: Euroopan unionilla on toimivalta, jota jäsenvaltioilla ei ole. Sen lisäksi, että Euroopan unionilla on toimivalta, se on myös kasvattanut sitä.
Euroopan unionista on tullut taho, joka tekee päätöksiä direktiivien, asetusten ja päätösten avulla oikeudellisesta näkökulmasta, mikä saattaisi rikkoa ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehtyä eurooppalaista yleissopimusta. Siksi Euroopan unionin matka kehittyminen koko ajan voimakkaammaksi instituutioksi tarkoittaa, että aivan kuten jäsenvaltioiden, jotka ovat allekirjoittaneet ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen ja alistuneet Strasbourgin tuomiovaltaan, myös Euroopan unionin on siksi alistuttava Strasbourgin tuomiovaltaan; siksi Lissabonin sopimuksessa säädetään, että näin on.
Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja sen oikeuskäytännön historia on lisäksi ollut erittäin myönteinen Euroopan ihmisoikeuksien osalta. Ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehty eurooppalainen yleissopimus, joka on tuomioistuimen soveltama teksti, on sangen vanha - se on peräisin vuodelta 1950 - ja Rooman sopimuksen tavoin se allekirjoitettiin Roomassa. Siihen on aikojen saatossa lisätty pöytäkirjoja. Se on vanha, mutta siinä on kuitenkin ollut paljon oikeuskäytäntöä, josta on tullut jäsenvaltioiden perustuslakituomioistuinten ja korkeimpien oikeuksien oikeuskäytäntöä. Se on muotoillut jonkinlaisen yhteisen opin, joka on pohjimmiltaan oppi, jonka Luxemburgin tuomioistuin ja Strasbourgin tuomioistuin pyrkivät yhdessä vahvistamaan ihmisoikeuksien tulevaa tulkintaa varten.
Meistä on siksi täysin perusteltua, että Euroopan unioni allekirjoittaa tämän yleissopimuksen. Katsomme lisäksi, että sillä suojataan jäsenvaltioiden ihmisten lisäksi ihmisiä, jotka tulevat Euroopan unionin ulkopuolelta ja joilla on ulkomaalaisen asukkaan asema, koska ihmisoikeuksien suojaamiseksi tehdyllä eurooppalaisella yleissopimuksella suojataan kaikkia, jotka kuuluvat jonkin jäsenvaltion tuomiovaltaan, ja tulevaisuudessa kaikkia, jotka kuuluvat tuomiovaltaan, johon Euroopan unionin tekemät päätökset vaikuttavat. Siksi jäsenvaltioiden kansalaisten lisäksi tällä yleissopimuksella suojellaan lisäksi niitä, jotka eivät ole jäsenvaltioiden kansalaisia, jos unioni allekirjoittaa sen.
Haluaisin sanoa, että olen hyvin tyytyväinen, että Euroopan komission esittämien valtuuksien edistämisen merkityksestä vallitsee yksimielisyys ja että tästä järjestetään parlamentin istunto, kuten Ramón Jáuregui Atondo ilmoitti, ja haluaisin käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni onnitellakseni häntä ja muita tämän mietinnön esittelijöitä, Kinga Gália ja Cristian Dan Predaa. Haluaisin myös sanoa, että puheenjohtajavaltio Espanjan aikomuksena on, että nämä valtuudet - komission lähettämän tekstin perusteella, ja ymmärrämme, että sen on vastattava neuvotteluista Eurooppa-neuvoston kanssa - pitäisi hyväksyä oikeus- ja sisäasioiden (OSA) ministerineuvostossa 4. kesäkuuta.
Viviane Reding
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa sanomalla, että olen hyvin samaa mieltä siitä, mitä puheenjohtajavaltio Espanja on juuri vastannut joihinkin parlamentin jäsenten kysymyksiin. En toista sitä, koska sanoisin aivan samat asiat.
Haluaisin vain kiittää parlamentin jäseniä, jotka ovat käyttäneet hyvin myönteisiä puheenvuoroja korostaakseen unionimme perustana olevien perusoikeuksien merkitystä. Noiden jokaikisen kansalaisen perusoikeuksien vahvistamisella voidaan vain edistää sitä, mitä pidämme Euroopan todellisina arvoina.
Haluaisin erityisesti kiittää kahta esittelijää, jotka ovat tehneet hyvin merkittävää työtä saadakseen parlamentin kannattamaan perusvaltuutusta, mutta perusvaltuutus, kuten tässä parlamentissa on jo sanottu, on vain alku, koska meidän on neuvoteltava. Nämä neuvottelut vievät varmasti kauan, ja kun olemme saaneet neuvottelut päätökseen, on aloitettava ratifiointiprosessi.
Joten, arvoisa puhemies, ennustan, että minun on palattava takaisin hyvin usein - tietenkin mielelläni - tänne parlamenttiin kertoakseni tilanteestamme, miten edistymme, mitä ovat ongelmat ja mitä ovat ratkaisut. Suhtaudun hyvin luottavaisesti siihen, että parlamentin jäsenet auttavat meitä saavuttamaan tämän yhteisen tavoitteen, joka on arvojen ja oikeuksien Eurooppa.
Puhemies
(ES) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset lausumat (149 artikla)
Philip Claeys  
kirjallinen. - (NL) Euroopan parlamenttina meidän on varmistettava, että EU:n liittymisellä Euroopan ihmisoikeussopimukseen ei vahvisteta jäsenvaltioiden esimerkiksi turvapaikka- ja maahanmuuttoalalla demokraattisesti tekemien päätösten nykyistä huomiotta jättämistä Euroopan unionin tuomioistuimessa ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Voisin antaa siitä muutamia äskettäisiä esimerkkejä. Tuomarit, joita ei ole valittu ja joiden ei siten tarvitse vastata kenellekään, puuttuvat koko ajan enemmän jäsenvaltioiden lainsäädäntö- ja toimeenpanovaltuuksiin. Se on turmiollista kehitystä, ja sillä vahvistetaan Euroopan unionin demokratiavajetta.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Euroopan unionin liittyminen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehtyyn eurooppalaiseen yleissopimukseen on ehdotus, joka on ollut Euroopan parlamentin asialistalla kauan. Asialle oikeusperustan antavan Lissabonin sopimuksen nojalla voidaan aloittaa neuvottelut. Se on hyvin tärkeä askel, jonka ansiosta Euroopan unionin kansalaisten perusoikeuksia voidaan valvoa tehokkaammin.
Meidän on kuitenkin oltava tietoisia siitä, että meillä on paljon työtä edessämme ennen kuin unionista tulee yleissopimuksen osapuoli. Neuvottelujen aikana nousee esiin monia oikeudellisia kysymyksiä, joihin on vastattava. Kysymyksiä ovat muun muassa seuraavat: Pitäisikö unionin liittyä vain itse yleissopimukseen vai pitäisikö sen olla myös pöytäkirjojen osapuoli? Miten unionin edustusta Euroopan neuvoston elimissä koskeva kysymys pitäisi ratkaista? Lopuksi, kaikkein tärkein kysymys, minkälainen kahden tuomioistuimen - Luxemburgin tuomioistuimen ja Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuimen - välisen suhteen pitäisi olla?
Muistakaamme, että Euroopan unionin oikeusjärjestelmien perusperiaate on Euroopan unionin tuomioistuimen yksinomainen tuomiovalta EU:n lainsäädännön tulkinnassa. Olen tyytyväinen, että vastikään muodostettu komissio on käsitellyt yleissopimukseen liittymistä koskevaa asiaa ensisijaisena ja laatinut suosituksen neuvottelujen aloittamiseksi. Nyt on tärkeintä, että jäsenvaltiot pääsevät yhteisymmärrykseen perusasioista, jotta neuvottelut voivat käynnistyä ripeästi.
Andreas Mölzer  
kirjallinen. - (DE) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyllä eurooppalaisella yleissopimuksella EU luo itselleen muutamia ongelmia. Ajattelen esimerkiksi yleissopimuksen väitettyä rikkomusta, kun Italia palautti pakkotoimin afrikkalaisia pakolaisia. Siinä tapauksessa pakolaisten oikeusasemaa koskevan Geneven yleissopimuksen toimivaltaa venytettiin, vaikka pakolaisten suojelu nimenomaan liittyy muun muassa poliittisten tai uskonnollisten syiden perusteella syyttämiseen. Tällä hetkellä nämä ovat pääasiassa taloudellisia siirtolaisia. Yritämmekö säätää heidän vastaanotostaan kiertotietä?
Yleisesti sanottuna viime vuosikymmenten epäonnistunut kotouttamispolitiikkamme palaa vainoamaan meitä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin EU:ssa pakottaa ehkä minareetit ja burkat Eurooppaan, ja joitakin oikeuskäsittelyjä on jo käynnissä; ovatko puolestaan krusifiksit katoamassa koulujen seiniltä ja ehkä sen jälkeen ensiapulaukuista, sineteistä, vaakunoista ja kansallislipuista? Uskonnonvapautta piti itse asiassa soveltaa sellaista valtiota vastaan, joka kieltää uskonnon julkisen harjoittamisen. Ei saa käydä niin, että alkuperäisväestön on kiellettävä länsimainen perintönsä, jotta muutamat yksilöt tuntisivat olonsa hyväksi. Erityisesti tietojen säilyttäminen on luultavasti myös vastoin ihmisoikeussopimusta. Herää kysymys, onko nykyinen suunnitelma lapsipornon kieltämisestä Internetissä yleissopimuksen mukainen, erityisesti, koska viihdeteollisuuden Internet-sulkuja käytetään tilaisuutena asentaa tekijänoikeuksien suodattimia, ja suurin osa sivustoista on peräisin Yhdysvalloista, eikä niihin siten sovelleta EU:n lainsäädäntöä, joten väärinkäyttöongelman ytimessä olevaan syyhyn ei puututa.
Cristian Dan Preda  
Koska olen ulkoasiainvaliokunnan esittelijä EU:n liittymistä Euroopan ihmisoikeussopimukseen koskevassa asiassa, kysyin itseltäni, kuten muutkin kollegat ovat tehneet, mitä kyseinen päätös itse asiassa antaa. Mielestäni vastaus on seuraava: Liittyminen antaa täydentävän ulkoisen tarkastuksen EU:n tasolla oikeuksien kunnioittamisen osalta. Sillä autetaan vahvistamaan yleistä järjestystä Euroopassa, ja se perustuu, kuten me kaikki tiedämme, ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja oikeusjärjestykseen. Lopuksi, liittymisellä annetaan EU:lle lisää uskottavuutta sen ulkoisissa suhteissa.
Toisaalta meidän on oltava tietoisia siitä, että monet kysymykset odottavat vastausta. Minkä alan liittyminen kattaa? Vain yleissopimuksen vai myös sen lisäpöytäkirjat? Mitä edustusmuotoja EU käyttää yleissopimuksen elimissä? Mikä asema parlamentilla on EU:n tuomarin nimittämisessä ihmisoikeustuomioistuimeen? Uskon lujasti, että kaikkiin näihin kysymyksiin vastataan pian.
Joanna Senyszyn  
Euroopassa ei edelleenkään ole tehokasta järjestelmää ihmisoikeuksien suojaamista varten. Euroopan ihmisoikeussopimus on tärkein väline ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi Euroopassa. Se on erityisen tärkeä kotimaani kansalaisille, joilta oikeistohallitukset ovat riistäneet mahdollisuuden suojata EU:n perusoikeuskirjalla taattuja perusoikeuksia. Strasbourgin ihmisoikeustuomioistuin, joka noudattaa yleissopimusta, on käsitellyt perustamisestaan alkaen yli 100 000 asiaa. Asioiden määrä lisääntyy huomattavasti vuosi vuodelta. Vuonna 2009 tuomioistuimelle esitettiin miltei 60 000 valitusta, missä on 20 prosentin kasvu verrattuna vuoteen 2008. Jäsenvaltioilla ei ole kiire tunnustaa tuomioistuimen tuomioita. Jos ne tekisivät sen nopeasti ja tehokkaasti, valitukset vähentyisivät ratkaisevasti. Unionin liittyminen ihmisoikeussopimukseen on täydentävä kannustin rohkaista tuomioistuimen päätösten tehokasta täytäntöönpanoa - tuomioistuimen, joka noudattaa kansalaisten oikeuksia ja mahdollistaa heidän oikeuden saantinsa. Yleissopimuksen tekstin noudattaminen säädöksissä kuuluu tuomioistuimen valvontaan. Sen osalta tuomioistuimen päätökset voivat näkyä myös EU:n politiikassa. Ehkä sen ansioista Puolan oikeisto ymmärtää muun muassa, että valtion olisi varmistettava vakaumuksettomuus valtion koulutuslaitoksissa, joissa tunneilla läsnäoloa vaaditaan riippumatta uskonnollisesta vakaumuksesta (tuomioistuimen tuomiosta asiassa Lautsi vs. Italia).
