Hallavahinkojen koettelemille maanviljelijöille annettava apu (keskustelu)
Puhemies
Viimeisenä esityslistalla on keskustelu Zdzisław Zbigniew Podkańskin, Roberta Angelillin, Liam Aylwardin, Peter Bacon, Sergio Berlaton, Adam Bielanin, Martin Callananin, Paulo Casacan, Sylwester Chruszczin, Brian Crowleyn, Marek Aleksander Czarneckin, Joseph Daulin, Albert Deßin, Valdis Dombrovskisin, Hanna Foltyn-Kubickan, Maciej Marian Giertychin, Béla Glattfelderin, Bogdan Golikin, Genowefa Grabowskan, Dariusz Maciej Grabowskin, Małgorzata Handzlikin, Mieczysław Edmund Janowskin, Michał Tomasz Kamińskin, Sergej Kozlíkin, Ģirts Valdis Kristovskisin, Urszula Krupan, Wiesław Stefan Kucin, Zbigniew Krzysztof Kuźmiukin, Bogusław Liberadzkin, Marcin Libickin, Astrid Lullingin, Jan Tadeusz Masielin, Cristiana Muscardinin, Seán Ó Neachtainin, Péter Olajosin, Neil Parishin, Bogdan Pękin, Józef Piniorin, Mirosław Mariusz Piotrowskin, Umberto Pirillin, Paweł Bartłomiej Piskorskin, Zita Pleštinskán, Jacek Protasiewiczin, Bogusław Rogalskin, Dariusz Rosatin, Wojciech Roszkowskin, Leopold Józef Rutowiczin, Eoin Ryanin, Jacek Saryusz-Wolskin, Andreas Schwabin, Czesław Adam Siekierskin, Francesco Enrico Speronin, Grażyna Staniszewskan, Andrzej Jan Szejnan, Konrad Szymańskin, Csaba Sándor Tabajdin, Salvatore Tatarellan, Witold Tomczakin, Bernard Wojciechowskin, Janusz Wojciechowskin, Andrzej Tomasz Zapałowskin ja Roberts Zīlen laatimasta ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suullisesta kysymyksestä komissiolle hallavahinkojen koettelemille puolalaisille maanviljelijöille annettavasta avusta - B6-0126/2007).
Zdzisław Zbigniew Podkański 
esittäjä. - (PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unionin ja koko maailman tärkeimpiä ongelmia ovat nykyään ympäristökatastrofit. Pelkästään vuosien 1990 ja 2006 välisenä aikana Euroopassa oli 31 kuivuutta, 102 maanjäristystä, 344 tulvaa, 58 metsäpaloa ja 170 pyörremyrskyä. Nämä luonnonkatastrofit aiheuttivat valtavia aineellisia vahinkoja ja henkilövahinkoja. Katastrofien vuoksi oli myös annettava apua uhreille.
Tänä vuonna on esiintynyt useita tuhoisia pakkasia ja keväthalloja, jotka ovat vahingoittaneet puutarha- ja hedelmäkasveja lähinnä Euroopan keski-, itä- ja pohjoisosissa. Esimerkiksi Puolassa lämpötila laski joillakin alueilla hallan aikana 7-12 miinusasteeseen. Skierniewicessä sijaitsevan hedelmä- ja kukkaviljelyn tutkimuslaitoksen arvioiden mukaan sato jää tänä vuonna hallojen vuoksi pienemmäksi kuin edellisinä vuosina. Omenoissa eroa on 60-70 prosenttia, päärynöissä 80 prosenttia, luumuissa 90 prosenttia, morelleissa noin 40-50 prosenttia ja mustaherukoissa 50 prosenttia. Kirsikka-, persikka-, aprikoosi- ja saksanpähkinäsadot menetetään lähes kokonaan. Menetyksiä arvioidaan parhaillaan kaikkialla Puolassa. Hedelmänviljelijöiden yhdistyksen mukaan menetysten arvo on muutamia miljardeja zlotyja.
Kymmenien tuhansien maanviljelijöiden perheet ovat menettäneet täysin vuositulonsa sekä sen johdosta myös elantonsa ja mahdollisuutensa aloittaa tuotanto uudelleen ensi vuonna. Useat tuhannet hedelmiä ja vihanneksia jalostavien yritysten omistajat odottavat tukea. Meidän on autettava näitä ihmisiä riippumatta siitä, missä he asuvat ja missä heidän yrityksensä toimipaikka on. Kansallisten hallitusten ja Euroopan komission on osoitettava solidaarisuutta antamalla apua.
On käytettävä varoja Euroopan unionin solidaarisuusrahastosta, joka perustettiin neuvoston asetuksella 11. marraskuuta 2002. Jos rahastoon liittyvät perusteet eivät täyty, on löydettävä muita varoja. Etenkin uudet jäsenvaltiot tarvitsevat tätä apua, koska toisin kuin vanhat jäsenvaltiot uudet jäsenvaltiot eivät saa täysimääräisiä maataloustukia Euroopan unionin talousarviosta vaan rahoittavat yhteisen maatalouspolitiikan toimet merkittävässä määrin omista talousarvioistaan.
Haluan käyttää tämän tilaisuuden hyväkseni ja kiittää lämpimästi teitä tuesta toimillemme, joilla pyritään varmistamaan, että uudet jäsenvaltiot saavat lisärahoitusta. Pyydän teitä muistamaan niitä, jotka ovat kärsineet eniten...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Charlie McCreevy
Arvoisa puhemies, haluan kiittää tästä kysymyksestä ja kertoa, että komission jäsenet tietävät hyvin tämän tilanteen.
Halla koetteli hedelmäntuottajia paitsi Puolassa myös Unkarissa, Tšekin tasavallassa ja Slovakiassa. Komissio seuraa alan tilannetta.
Nykyinen hedelmä- ja vihannesalan yhteinen markkinajärjestely ei käsitä suoraa tukea tuottajille, joihin sääolosuhteet tai luonnonkatastrofit vaikuttavat kielteisesti. Järjestelyssä myönnetään EU:n tukea tuottajaorganisaatioille ja tuottajaryhmille toimintaohjelmia ja tukikelpoisiksi todettuja suunnitelmia varten. Nämä organisaatiot voivat jossain määrin korvata menetyksiä.
Yhteisen markkinajärjestelyn uudistamista koskevassa ehdotuksessaan komissio ehdotti, että kriisinhallintavälineiden soveltamisalaa laajennetaan. Lisäksi ehdotuksen mukaan tehdään mahdolliseksi se, että tuottajajärjestöt voivat saada EU:n osarahoitusta, jolla voidaan kattaa satovakuutusten kustannukset ja perustaa myöhemmin sijoitusrahastoja.
Valtiontuen myöntämisessä jäsenvaltiot voivat tietyissä olosuhteissa käyttää hyväksi asetuksen (EY) N:o 1857/2006 säännöksiä, joiden mukaisella poikkeuksella voidaan vapauttaa ilmoitusvelvollisuudesta tukijärjestelmä, joka on tarkoitettu hallavahinkojen korvaamiseen. Jos suunniteltu tukijärjestelmä ei noudata täysin asetuksen säännöksiä, jäsenvaltiot voivat ilmoittaa siitä maa- ja metsätalousalan valtiontuesta annettujen vuosia 2007-2013 koskevien yhteisön suuntaviivojen mukaisesti.
Lisäksi haluan todeta, että jäsenvaltiot voivat käyttää vähämerkityksisen tuen (de minimis) järjestelyä. Tässä tapauksessa tuki olisi enintään 3 000 euroa edunsaajaa kohti kolmen vuoden aikana ottaen kuitenkin huomioon kullekin jäsenvaltiolle asetuksen liitteessä vahvistettu enimmäismäärä.
Maaseudun kehittämistä koskevan lainsäädännön mukaisesti jäsenvaltioilla on kaksi mahdollisuutta tukea tuottajia, jotka kärsivät luonnonkatastrofien seurauksista. Ensinnäkin jäsenvaltiot voivat toteuttaa erityistoimia luonnonkatastrofin vahingoittamien maatalouden tuotantomahdollisuuksien palauttamiseksi ennalleen ja ottaa käyttöön myös asianmukaisia ennaltaehkäiseviä toimia. Nykyinen ehdotus Puolan maaseudun kehittämistä koskevaksi ohjelmaksi vuosiksi 2007-2013 ei kuitenkaan sisällä tällaista toimenpidettä. Komissio on valmis keskustelemaan tästä mahdollisuudesta Puolan viranomaisten kanssa, jos he niin haluavat.
Toinen mahdollisuus on tukea maaseudun kehittämistä maaseudun kehittämispolitiikkaan sisältyvän ylivoimaista estettä koskevan säännön mukaisesti. Jos luonnonkatastrofi vaikuttaa vakavasti maatilaan ja sen maihin eikä maanviljelijä voi noudattaa maaseudun kehittämistä koskevan järjestelmän mukaisia sitoumuksiaan, jäsenvaltiot voivat tunnustaa, että kyse on ylivoimaisesta esteestä. Tämä tarkoittaa sitä, että maanviljelijöiden, jotka ovat saaneet maaseudun kehittämiseksi annettavaa tukea, ei tarvitse maksaa takaisin jo saamaansa tukea.
Ylivoimaisen esteen osalta tärkeimpiä toimenpiteitä on maatalouden ympäristötoimenpide. Jos edunsaaja ei voi jonakin vuonna noudattaa sitoumuksiaan luonnonkatastrofin vuoksi, hänelle ei makseta kyseisenä vuonna ollenkaan tukea tai maksetaan vain osa tuesta. Hänen ei kuitenkaan tarvitse maksaa takaisin tukea, jonka hän on saanut muulta sopimusajalta. Jäsenvaltiota kehotetaan neuvottelemaan komission yksiköiden kanssa tällaisen tapauksen eri näkökohdista.
Ylivoimaista estettä koskevan hakemuksen yhteydessä on tärkeää, että edunsaaja ilmoittaa tapauksesta kirjallisesti toimivaltaiselle viranomaiselle ja esittää asiaan liittyvät todisteet 10 työpäivän kuluessa siitä päivästä, jona edunsaaja pystyy näin tekemään.
Czesław Adam Siekierski
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, lähes joka vuosi eri puolilla Eurooppaa kärsitään erilaisista luonnonkatastrofeista. Kuulemme kuivuudesta, rankkasateiden aiheuttamista tulvista tai voimakkaista tuulista. Tänä vuonna emme valitettavasti säästyneet hallan vaikutuksilta. Hallat, joita esiintyi Keski-Euroopan pohjois- ja itäosissa huhti- ja toukokuun vaihteessa ja joiden aikana maanpinnan lämpötila laski jopa 10 miinusasteeseen, aiheuttivat paljon tuhoa maataloudessa.
Halloista kärsivät varhaisvihannekset, omena- ja päärynäpuut, kirsikat ja morellit sekä luumut ja marjat. Joillakin alueilla Puolassa menetykset ovat olleet niin suuria, että monien maatilojen taloudellinen tilanne heikkenee vakavasti. Tähän asti Puolan maanviljelijät ja hedelmäntuottajat ovat vain harvoin pyrkineet suojelemaan satojaan hallalta, koska hallantorjunta on hyvin kallista eikä heillä yksinkertaisesti yleensä ole ollut varaa siihen.
Kylmä säärintama ei kuitenkaan vaikuttanut vain kotimaahani. Hedelmäntuottajat ja maanviljelijät kärsivät vahinkoja, vaikkakin vähemmän, myös Saksassa, Alankomaissa, Tšekin tasavallassa, Slovakiassa, Itävallassa, Unkarissa ja jopa Romanian pohjoisosissa.
Arvoisa komission jäsen, tarvitaan johdonmukaisia toimia, joilla pyritään paitsi tukemaan taloudellisesti hallojen koettelemia hedelmäntuottajia, maanviljelijöitä ja muita tuottajia myös löytämään ratkaisuja, joilla voitaisiin torjua tai helpottaa ilmastonmuutoksen vuoksi yhä useammin esiintyvien luonnonkatastrofien haittoja.
Luis Manuel Capoulas Santos
PSE-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, kuten kaikki tiedämme, maataloutta - toisin kuin montaa muuta taloudellista toimintaa - harjoitetaan ulkoilmassa, minkä vuoksi maanviljelijät ovat usein sellaisten ilmastoon liittyvien katastrofien armoilla, joita he eivät voi hallita.
Tällaisista luonnonkatastrofeista kärsivät maanviljelijät eivät saa kuitenkaan olla riippuvaisia hyväntekeväisyydestä, oli sitten kyse kansallisesta tai EU:n avusta. Heille on annettava asianmukaiset oikeudet, jotta toimintaedellytykset ovat tasavertaiset vastaavissa tilanteissa kaikkialla yhteisön alueella. Vuosi sitten hyväksytyn luonnonkatastrofeja koskevan päätöslauselmaesityksen yhteydessä olin maataloutta koskevia näkökohtia käsittelevän mietinnön esittelijänä. Ehdotin tuolloin tämän näkemyksen mukaisesti muun muassa EU:n vakuutusjärjestelmää, jolla olisi kolme rahoituslähdettä eli maanviljelijät, jäsenvaltiot ja Euroopan unioni ja jolla huolehdittaisiin juuri tällaisista tilanteista.
Näin ollen sen lisäksi, että tuen solidaarisuutta koskevaa pyyntöä, joka on esitetty vahingoista kärsineiden maanviljelijöiden puolesta, haluan kysyä komissiolta, aikooko komissio toteuttaa parlamentin selvän enemmistön vuosi sitten hyväksymän ehdotuksen. Ehdotuksen tavoitteena oli, että luotaisiin tällainen vakuutusjärjestelmä, joka ei merkitsisi yhteisön talousarvion lisäystä. Jos vastaus on myönteinen, koska komissio aikoo esittää asiaa koskevan ehdotuksen?
Ilda Figueiredo
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisa puhemies, luonnonkatastrofeja sattuu tämän tästä, joten Euroopan komission on aika reagoida nopeasti näihin tapauksiin. Haluan ensinnäkin ilmaista solidaarisuutemme kaikkia niitä Puolan maanviljelijöitä kohtaan, jotka kärsivät viimeaikaisista halloista, jotka tuhosivat suurimman osan hedelmä- ja vihannessadosta tänä vuonna. Pyydämme, että heille annetaan kaikki heidän tarvitsemansa apu.
Euroopan komission on osoitettava solidaarisuutta myös toimillaan. Haluamme lisäksi tuoda esiin Portugalissa toukokuussa olleet raekuurot ja rajuilmat. Nämä aiheuttivat vakavia vahinkoja maatiloilla Murçan, Sobral de Monte Agraçon, Azambujan, Torres Vedrasin, Alenquerin, Alviton, Vidigueiran ja Cuban alueilla. Ilmaisemme solidaarisuutemme myös näiden alueiden maanviljelijöitä kohtaan ja vaadimme heille tarvittavaa apua.
Nämä tilanteet osoittavat, että maanviljelijät ovat ensimmäisiä, joihin ilmastonmuutos vaikuttaa. Tämän vuoksi on tärkeää toteuttaa poliittisia toimia, joilla taataan maanviljelijöiden tulot myös kriisitilanteissa ja viljelysten tuhoutuessa ilmastoon liittyvien ongelmien vuoksi, olipa sitten kyse halloista tai raekuuroista, tulvista tai kuivuudesta.
On tullut aika luoda Euroopan yhteisön rahoittama julkinen vakuutusjärjestelmä. Lisäksi on kuitenkin tärkeää taata maataloustuotteiden markkinoiden suojelu ja edistää uutta maatalouspolitiikkaa, joka on osa paikallis- ja aluekehityspolitiikkaa, joka käsittää eri alojen toimia ja jolla parannetaan näiden toimien yhdenmukaisuutta ja johdonmukaisuutta.
On kehitettävä uusi maataloutta koskeva strategia, jossa otetaan huomioon luontaiset edut sekä tarve parantaa tuottavuutta ja lisätä tuotantomääriä ja jossa kunkin alueen ilmastolliset piirteet otetaan huomioon tuotantojärjestelmissä. Tavoitteena on oltava elintarvikkeiden laadun sekä maanviljelijöiden tulojen ja elinolosuhteiden parantaminen. Näin voidaan taata nuorten maanviljelijöiden tulevaisuus ja elintarvikeomavaraisuus, johon joka maalla on oikeus.
Béla Glattfelder
(HU) Maanviljelijät ovat kärsineet huomattavista menetyksistä paitsi Puolassa myös Unkarissa. Monien maanviljelijöiden sadot ovat tuhoutuneet täysin.
Arvoisan puhujan puheenvuorosta kävi ilmi, että yhteinen maatalouspolitiikka tarjoaa maanviljelijöille nykyisin melko vähäiset mahdollisuudet saada apua. Sanomattakin on selvää, että nykyisen lainsäädännön mukaan on ennen kaikkea jäsenvaltioiden tehtävä auttaa näitä ahdingossa olevia maanviljelijöitä. Näyttää siltä, että tämä asia on ratkaistava ensisijaisesti Varsovassa ja Budapestissä. Tämä asiaintila on kuitenkin muutettava vastaisuudessa. Yhteisellä maatalouspolitiikalla voitaisiin saada tässä jotakin hyvää aikaan. Toisin sanoen emme voi pitää luonnonkatastrofeja samanlaisena laskettavissa olevana riskinä kuin muita markkinoiden toimintaan ja maataloustuotantoon yleensä liittyviä riskejä.
Euroopan unionin on osoitettava solidaarisuutta maanviljelijöitä kohtaan. Meidän on pyrittävä luomaan vastaisuudessa yhteisöön elin, joka antaa keskinäistä apua. Tarvitsemme myös tätä, sillä jos tällaisten asioiden ratkaiseminen kuuluu myös vastaisuudessa jäsenvaltioiden toimivaltaan, syntyy eroja, kun eri jäsenvaltiot saattavat toimia tällaisissa tilanteissa eri tavoin. Joissakin maissa maanviljelijät saavat apua, kun taas toisissa maissa näin ei käy. Tämä tarkoittaa, ettei kilpailuolosuhteiden tasapuolisuutta koskeva vaatimus täyty.
Tämän vuoksi pyydän Euroopan komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen, jonka avulla voidaan luoda yhteisön elin keskinäistä avunantoa varten.
Zita Pleštinská
(SK) Puolalaisia hedelmien ja vihannesten viljelijöitä huhti- ja toukokuun vaihteessa koetelleet hallat ovat todennäköisesti tuhonneet 90 prosenttia vuotuisesta sadosta. Sään oikut eivät ole säästäneet tällaisten kasvien viljelijöitä Slovakiassakaan. Tietojen mukaan hallat ovat tuhonneet hedelmäpuiden kukista 80-100 prosenttia alueen ja lajikkeen mukaan. Kotiseutuni sijaitsee lähellä Slovakian ja Puolan välistä rajaa, joten olen huomannut, että ilmastoon liittyvät tuhot saattavat vaikuttaa syrjäisillä alueilla paitsi maanviljelijöihin myös epäsuorasti lisäämällä työttömyyttä ja aiheuttamalla entistä suurempia alueellisia eroja.
Hedelmänviljelijöiden selviytyminen vaarantuu, jos EU ei auta heitä. Näin ollen EU:n olisi otettava käyttöön tuhojen lieventämisjärjestelmä, jonka avulla korvattaisiin luonnonkatastrofeista aiheutuvia menetyksiä. EU ei saisi myöskään unohtaa viljelijöiden liikesuhteita, jotka on luotu pitkän ajan kuluessa. Eräs ratkaisu saattaisi olla, että viljelijät saisivat myydä tuontihedelmiä suoraan pitkäaikaisille asiakkailleen. Tähän tarvittaisiin kohdennettua lyhytaikaista EU:n tukea. Näin hedelmänviljelijät voisivat säilyttää kilpailukykynsä vastaisuudessa.
Euroopan unionin perusperiaatteet käsittävät myös yhteisvastuullisuuden. Tämän vuoksi kehotankin Euroopan komissiota toteuttamaan konkreettisia toimia ja osoittamaan solidaarisuutta näitä hedelmänviljelijöitä kohtaan, joiden sadon hallat ovat tuhonneet.
Charlie McCreevy
Arvoisa puhemies, haluan vain tuoda esiin yhden asian. Jäsen Podkańskin esiin tuoman asian vuoksi haluan selventää, ettei solidaarisuusrahastosta makseta yksittäisille viljelijöille korvausta tulojen menetyksistä.
Haluan kiittää jäseniä osallistumisesta keskusteluun ja tiedotan kollegalleni Mariann Fischer Boelille täällä esiin tuoduista huolenaiheista.
Puhemies
Arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä ja ryhmäänne siitä, että viivyitte täällä näin myöhään.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
