Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuus (keskustelu)
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana Evgeni Kirilovin ulkoasiainvaliokunnan puolesta laatima mietintö Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta (2009/2216 (INI)).
Evgeni Kirilov
Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää varjoesittelijöitä ja kaikkia niitä kollegoja, jotka osallistuivat tämän merkittävän mietinnön laatimiseen. Mietinnössä kuvataan Etelä-Kaukasian aluetta koskevan EU:n strategian tarpeellisuutta. Etelä-Kaukasia ei ole pelkästään unionin välittömässä naapurustossa sijaitseva alue - Romanialla ja Bulgarialla on sen kanssa yhteistä merirajaa - vaan myös alue, jolla on suuri strateginen merkitys unionille poliittisten, taloudellisten ja turvallisuutta koskevien näkökohtien vuoksi.
Tämän vuoksi Euroopan unionin päätavoitteen on oltava aktiivinen osallistuminen alueen vakauttamiseen sekä Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kehityksen tukeminen kohti vakautta ja demokratiaa hyvien naapuruussuhteiden luomiseksi ja sisällyttämiseksi EU:n politiikkaan. Euroopan parlamentti tukee voimakkaasti kaikkia aloitteita, joilla lisätään EU:n läsnäoloa alueella, ja erityisesti niistä viimeisintä, itäistä kumppanuutta. Se tarjoaa arvokkaan kehyksen yhä laajemmalle alueelliselle yhteistyölle, viisumivapaan matkustusoikeuden unioniin sekä kattavien vapaakauppasopimusten tekemisen. Tämä on kaksisuuntainen prosessi, joka edellyttää molemmilta osapuolilta ponnistuksia ja paneutumista. Näiden kolmen valtion on hyvin tärkeää jatkaa pyrkimyksiään kohti entistä laajempaa demokratisoitumista.
Hyvä hallintotapa, poliittinen moniarvoisuus, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen ovat ratkaisevan merkitseviä määritettäessä niiden tulevia suhteita unioniin. Tämän vuoksi Euroopan unionin on edelleen tarjottava näille valtioille taloudellista ja teknistä tukea näiden kolmen periaatteen edistämiseksi poliittisten ehtojen kehyksessä. Alueen strateginen geopoliittinen sijainti, sen yhä suurempi merkitys Kaspianmeren ja Keski-Aasian Eurooppaan yhdistävänä energia-, liikenne- ja viestintäkäytävänä sekä EU:n kasvava huoli energiavarmuudesta edellyttävät entistä aktiivisempaa osallistumista alueen energiahankkeisiin, myös Nabucco-kaasuputkihankkeeseen.
EU:n kunnianhimoista politiikkaa on kuitenkin vaikea toteuttaa, kun aluetta varjostaa suuri uhka: Georgian ja Vuoristo-Karabahin ratkaisemattomat konfliktit. Ne haittaavat vakavasti myös demokratisoitumista, poliittista vakautta sekä sosiaalista ja taloudellista kehitystä. Valitettavasti vuoden 2008 Georgian sota sai unionin ymmärtämään, että sen on toimittava alueella aktiivisemmin konfliktien torjunnan ja kriisinhallinnan aloilla. Näiden konfliktien aiheuttama umpikujatilanne ja Lissabonin sopimuksen voimaantulo oikeuttavat EU:n entistä voimakkaammin ennakoivan politiikan. Tämä koskee erityisesti Vuoristo-Karabahin konfliktia, johon unioni ei ole käytännössä puuttunut lainkaan. Pelkän tuen ilmaiseminen Minskin ryhmälle ei ole tässä vaiheessa riittävää, jos EU haluaa suhtautua vakavasti uuteen entistä aktiivisempaan asemaansa ulkopolitiikassa.
Unionin on molempien osapuolten hyväksymä kansainvälinen välittäjä, jonka läsnäolo ei aiheuta kiistaa. Unionin on johdettava kansainvälisiä pyrkimyksiä konfliktialueen kunnostus- ja jälleenrakennustyössä käynnistämällä sovitteluhankkeita, ihmisten välisiä ohjelmia ja yhteyksiä sekä lähettämällä valtuuskunnan alueelle, kun poliittinen ratkaisu on löytynyt.
Alueen konfliktit edellyttävät myös erityistoimia satojen tuhansien siirtymään joutuneiden ihmisten tilanteen vuoksi, koska sillä on vakavia humanitaarisia seurauksia. Euroopan unionilla on tarvittavat keinot ja kokemusta edistääkseen osaltaan entistä suvaitsevaisemman ilmapiirin luomista Etelä-Kaukasiaan. Sen on myös hyödynnettävä omia historiallisia kokemuksiaan ja osoitettava alueen kansoille, että nämä voivat elää yhdessä rauhassa ja vauraudessa ja palauttaa entiset hyvät ja luottamukselliset suhteet. Unionin tärkein tehtävä on pyrkiä vakuuttamaan alueen johtajat ja kansalaiset - ihmisten sydämet ja mielet - rauhanaloitteiden tukemisen merkityksestä, ei uhkien ja jännitteiden. Tulevaisuus näyttää siis hyvältä, jos me kaikki teemme yhteistyötä.
Štefan Füle
Arvoisa puhemies, olen iloinen voidessani osallistua Euroopan parlamentin keskusteluun Euroopan unionin suhteista Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Georgiaan, Etelä-Kaukasian kolmeen valtioon. Kävin jo erittäin hyvän keskustelun Etelä-Kaukasiasta ulkoasiainvaliokunnan jäsenten kanssa 28. huhtikuuta, pian alueelle suuntautuneen vierailuni jälkeen.
Olen tyytyväinen tähän mietintöön, joka on merkittävä panos pohdittaessa sitä, kuinka Euroopan unioni voi rakentaa entistä voimakkaamman ja laajemman suhteen Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Georgiaan. Haluan muistuttaa, että meillä on vankat yhteistyöpuitteet erityisesti vakiintuneessa Euroopan naapuruuspolitiikassa ja viime vuonna käynnistetyssä itäisessä kumppanuudessa. Ensin mainittu on edelleen yksi Euroopan unionin merkittävimmistä painopistealoista ulkosuhteiden alalla. Jälkimmäisen menestyksekäs täytäntöönpano kumppanuusvaltioiden aktiivisella osallistumisella vahvistaa entisestään suhteitamme yhteisten arvojen perusteella.
Haluan korostaa kahta merkittävää virstanpylvästä tällä tiellä.
Komissio julkaisi viime viikolla kolmannen vuotuisen edistyskertomuksensa Etelä-Kaukasian valtioista. Euroopan naapuruuspolitiikan toimintasuunnitelmat ja niiden täytäntöönpanon säännöllinen arviointi ovat edelleen keskeisiä välineitä poliittisten ja taloudellisten uudistusten sekä niiden yhteistyön Euroopan unionin kanssa edistämiseksi näissä valtioissa.
Tällä kertaa valitsimme Euroopan naapuruuspolitiikkapaketin viisivuotisen arvioinnin. Päätavoite on, että haluamme käyttää havaintoja perustana jäsenvaltioiden laaja-alaiselle kuulemiselle teidän kanssanne täällä Euroopan parlamentissa sekä kumppaneidemme kanssa naapuruusalueilla saadaksemme teiltä - ja heiltä - palautetta siitä, onko meillä käytössä oikeat välineet, onko resurssien määrä ja osoittaminen asianmukaista ja ovatko pyrkimystemme vauhti ja ulottuvuus oikeita ja oikeansuuntaisia.
Tulokset esitetään ensi vuoden paketin yhteydessä, ja siinä politiikkamme on määrä esittää entistä johdonmukaisemmin. Se myös epäilemättä johtaa naapuriemme entistä laajempaan osallistumiseen. Se on myös ihanteellinen mahdollisuus puoltaa asianmukaisten resurssien tarjoamista seuraavista rahoitusnäkymistä.
Toinen virstanpylväs on myös neuvoston viime viikolla myöntämä lupa aloittaa assosiaatiosopimuksia Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa koskevat neuvottelut. Neuvotteluohjeiden antaminen on selkeä merkki vahvasta sitoumuksestamme suhteiden syventämiseen Euroopan unionin ja Etelä-Kaukasian valtioiden välillä yhteisten arvojen ja periaatteiden perusteella, joita ovat myös demokratia, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen.
Komissio valmistelee jo neuvotteluja, joiden odotetaan käynnistyvän muutaman seuraavan kuukauden aikana. Nämä kaksi alaa osoittavat selkeästi, että EU:lla on jo vakiintunut ja kattava Etelä-Kaukasiaa koskeva strategia, että pyrimme hyödyntämään sen potentiaalia mahdollisimman laajasti. Strategialla pyritään lähentämään tätä aluetta Euroopan unioniin.
Mitä tulee jäsen Kirilovin mietintöön, joka on arvokas ja arvostettu panos, totean, että Euroopan parlamentin näkemykset noudattelevat monissa kohdin komission näkemyksiä. Etelä-Kaukasian vakaudella ja turvallisuudella on suora vaikutus Eurooppaan. Tämän vuoksi Euroopan unioni jakaa vastuun konfliktien rauhanomaisen ratkaisun ja luottamuksen rakentamisen tukemisesta. Etelä-Kaukasia on Euroopan unionille merkittävä, eikä vähiten energia- ja liikenneyhteyksiensä vuoksi. Entistä parempi hallinto ja vahvempi oikeusvaltiojärjestelmä helpottavat kauppaa ja investointeja sekä ihmisten liikkuvuutta. Uusilla assosiaatiosopimuksilla laajennetaan kumppanuus- ja yhteistyösopimusten kauppaa koskevia määräyksiä.
Katson Euroopan unionin olevan oikeilla raiteilla suhteiden vahvistamisessa Armeniaan, Azerbaidžaniin ja Georgiaan. Haluan kuitenkin korostaa, että rakentavan yhteistyön luominen on yhteinen tehtävä. Eteläkaukasialaisten kumppaniemme sitoutumisen Eurooppaan lähentymiseen on toteuduttava edistymisenä kohti demokratiaa, markkinataloutta ja poliittista vakautta siellä. Kehotan tämän vuoksi Armeniaa, Azerbaidžania ja Georgiaa edistämään pyrkimyksiään nykyaikaisen, osallistavan, pluralistisen demokratian sekä vauraan ja naapuriensa kanssa rauhassa olevan yhteiskunnan luomiseksi.
Metin Kazak
kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon valmistelija. - (BG) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän koordinaattorina minulla oli tilaisuus valmistella kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunto Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeesta. Tiedän, että mietintö on monilla aloilla monimutkainen ja arkaluonteinen.
Strategia on ratkaisevan tärkeä johdonmukaisen ja hyvän naapuruuspolitiikan varmistamiseksi. Siinä vahvistetaan uudelleen Euroopan unionin asema globaalina toimijana alueella yleisen ulkopolitiikan ja turvallisuuspolitiikan kannalta. Yhteistyön Etelä- Kaukasian kanssa energia-alalla sekä demokratian ja hyvän hallintotavan vaalimisen on kuuluttavan EU:n tärkeimpiin ensisijaisiin tavoitteisiin.
Tämä on tärkeää myös alueelliselle yhteistyölle, myös toisaalta Armenian, Georgian ja Azerbaidžanin geopoliittisen tilanteen vuoksi ja toisaalta Venäjän, Iranin ja Euroopan unionin jäsenehdokkaan Turkin vuoksi. Kaupan esteet on poistettava, ja on lujitettava EU:n ja Etelä-Kaukasian välisiä kaupallisia ja taloudellisia yhteyksiä. Tämä lisää poliittista vakautta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista ja luo kestävää kasvua ja vaurautta alueelle.
Tämä on toinen syy, jonka vuoksi assosiaatiosopimuksen ja kattavien vapaakauppasopimusten allekirjoittamisen on oltava keskeinen tavoite Etelä-Kaukasiaa koskevassa ulkopolitiikassamme. Tämä edistää osaltaan ratkaisemattomien konfliktien ratkaisua, antaa Azerbaidžanille mahdollisuuden liittyä Maailman kauppajärjestöön hyvin pian ja parantaa näiden valtioiden hallinnollisia ja institutionaalisia valmiuksia. Kehotan komissiota tämän osalta osoittamaan suurempaa sitoumusta näiden tavoitteiden saavuttamiseen.
Anna Ibrisagic
Arvoisa puhemies, äänestämme tänään Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta laaditusta mietinnöstä. Tämä on hyvin merkittävä aihe. Ottaen huomioon alueen nykyisen poliittisen tilanteen, on ratkaisevaa, että EU omaksuu entistä aktiivisemman poliittisen tehtävän.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän varjoesittelijänä olen tehnyt kovasti työtä erityisesti korostaakseni EU:n asemaa Etelä-Kaukasiassa sekä määrittääkseni, mitä konkreettisia toimenpiteitä voimme Euroopan unionissa toteuttaa auttaaksemme näitä valtioita ja saattaaksemme ne lähemmäs EU:ta niiden omassa tahdissa ja niiden omien erityisedellytysten perusteella. Mietinnössä ehdotetaan kahta merkittävää askelta, jotka EU:n olisi otettava nopeasti, jotta se voisi toteuttaa strategiaa - viisumivapautta koskevien neuvottelujen nopeuttamista sekä EU:n ja Etelä-Kaukasian välisen vapaakauppa-alueen perustamista.
Kaikki alueen valtiot - Georgia, Armenia ja Azerbaidžan - ovat entisiä neuvostovaltioita, ja Venäjällä on edelleen alueella paljon enemmän vaikutusvaltaa kuin eräät ymmärtävät. Jotta turvallisuuden, vakauden ja rauhan säilyttäminen olisi tulevaisuudessa mahdollista, EU tarvitseekin alueella voimakkaampaa läsnäoloa kuin tällä hetkellä. On hyvin tärkeää, että näiden valtioiden kansalaisilla on entistä paremmat näkymät EU:hun liittymisestä, ja EU:n on todellakin ymmärrettävä Kaukasian vakauden merkitys.
Olen myös innokkaasti odottanut selkeitä raportteja alueen vanhoista vihanpidoista ja yhä olemassa olevasta vaarasta, että ne muuttuvat aseellisiksi selkkauksiksi. Olen tämän vuoksi hyvin tyytyväinen siihen, että tekstissä selvästi esitetään ehdoton tukemme Georgian alueelliselle koskemattomuudelle ja loukkaamattomille kansainvälisesti tunnustetuille rajoille ja että siinä tuomitaan voimakkaasti se, että Venäjän federaatio on tunnustanut Georgiasta irrottautuneiden Etelä-Ossetian ja Abhasian itsenäisyyden kansainvälisen oikeuden vastaisesti.
Mietintö, josta tänään äänestämme, sai valiokunnassa laajaa poliittista tukea, mikä oli miellyttävää. Kehotan kaikkia äänestämään PPE-ryhmän yhdessä Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmän sekä Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän esittämien tarkistusten puolesta.
Hannes Swoboda
S&D-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, aluksi esitän suuret kiitokset jäsen Kiriloville tämän kattavasta työstä, joka on arvokas panos aluetta koskevalle strategiallemme, kuten täällä on todettu.
Vieraillessani alueella hiljattain, Tbilisissä, joku toisesta alueen valtiosta sanoi, että alueellinen yhteistyö on Euroopan alueelle sanelema käsite. Tämä kuvastaa monien poliitikkojen ja kansalaisten asennetta vastuuasemiin alueella. Itse asiassa me emme lainkaan halua tehdä yhteistyötä, mutta jos Eurooppa sitä vaatii, meillä ei todennäköisesti ole muuta mahdollisuutta.
Meidän on tehtävä selväksi, että Euroopassa alueellinen yhteistyö oli perusta yhdentymisellemme sekä rauhanomaiselle kehitykselle, ja sama koskee tätä aluetta. Monilla alueeseen kohdistuvilla kielteisillä ulkoisilla vaikutuksilla, myös entisen isoveljen Venäjän painostuksella, olisi varmasti vähemmän vaikutusta, jos alueen valtiot kykenisivät yhteistyöhön.
Alue ei ole merkittävä ainoastaan Euroopalle, vaan tietenkin myös sen naapureille. Ajattelen erityisesti Turkkia, naapuria, jonka kanssa voimme tehdä hyvin tiivistä yhteistyötä tällä alueella. Toivoisin, että lähitulevaisuudessa löydettäisiin yhteinen ratkaisu niihin kahteen ongelmaan, joista Turkki on tai saattaa olla osittain vastuussa, toisin sanoen sen naapuria Armeniaa koskevaan ongelmaan sekä toisaalta Vuoristo-Karabahin ongelmaan.
Mikään ei estä Armenian joukkoja ainakin lähtemästä niiltä Azerbaidžanin alueilta, jotka eivät kuulu Vuoristo-Karabahiin. Tämä loisi perustan Armenian ja Turkin entistä paremmille suhteille.
Ryhmämme jäsenet ja erityisesti jäsen Severin ja minä olemme toistuvasti esittäneet ajatuksen EU:n ja Mustaamerta ympäröivien valtioiden välisestä liitosta, koska katsomme, että tämän alueen ja EU:n, mutta myös sen naapurien Turkin ja Venäjän, välinen yhteistyö on hyvin tärkeää. Katson, että tämän mietinnön sisältö voisi muodostaa tällaisen liiton perustan. Toistaiseksi kyse on edelleen visiosta, mutta toivon sen pian muuttuvan todellisuudeksi.
Norica Nicolai
ALDE-ryhmän puolesta. - (RO) Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän varjoesittelijänä katson, että mietintö tarjoaa merkittävän lähtökohdan johdonmukaiselle lähestymistavalle Kaukasian alueeseen ja sitä voidaan käyttää laadullisena mittapuuna tuleville mietinnöille. Haluan tästä syystä onnitella jäsen Kirilovia ja uskon, että kaikkien poliittisten ryhmien ponnistusten ansiosta on onnistuttu saamaan aikaan aluetta koskeva täysin johdonmukainen lähestymistapa.
Katson, että vuosi 2010 voi olla niin Euroopan unionille kuin alueen valtioille mahdollisuuksien ikkuna, sillä eurooppalaisen diplomatian entistä aktiivisempi osallistuminen kolmeen korkean profiilin asiaan, joihin liittyy konflikti, ja viittaan nyt Abhasiaan ja Ossetiaan, Vuoristo-Karabahiin sekä Turkin ja Armenian väliseen kiistaan, voi edistää asioita merkittävästi.
Tämän mietinnön, jossa korostetaan energiavarmuutemme kannalta keskeistä tekijää, johtopäätös on, että meidän on Euroopan unionina osallistuttava enemmän normalisoidaksemme alueen turvallisuustilanteen. Minusta nyt on valittava lähestymistavaksi kaupallisen kumppanuuden laajentaminen. Tähän on kuitenkin samaan aikaan yhdistyttävä Euroopan unionin merkittäviä pyrkimyksiä saada alueella aikaan demokratia ja vakaus, sillä totalitarismin houkutuksilla on edelleen voimakas vaikutus alueella, ja meilläkin on yleinen demokratiavaje.
Meidän on suunniteltava laaja-alaista, hyvin tuettua politiikkaa ja hankkeita, jotta alueelle ominaiset osatekijät, erityisesti hallinnon puute, konfliktiasenteiden leviäminen ja viimeisenä muttei vähäisimpänä korruptio voidaan poistaa. Tämän saavuttamiseksi tarvitaan kuitenkin demokraattista tahtoa niin meiltä kuin alueen hallituksilta.
Mietinnössä mainitaan kaikki nämä seikat, joista olen puhunut, ja monia muita Euroopan unionin lähestymistavan kannalta merkittäviä seikkoja. Tarkoitan yksilön oikeuksia ja vapauksia. Minusta on myös hyvin tärkeää, että Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot harkitsevat strategista kumppanuutta.
Ulrike Lunacek
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan edellisten puhujien tavoin kiittää esittelijä Kirilovia tämän hyvästä työstä sekä äärimmäisen kattavan mietinnön korkeasta laadusta.
Haluan tarkastella joitakin seikkoja, joita ei vielä ole käsitelty, mutta jotka ovat minulle hyvin tärkeitä. Valitettavasti alueen kolme ratkaisematonta konfliktia ovat valtava este Euroopan naapuruuspolitiikan täysimääräiselle kehitykselle, eivätkä pelkästään sille, vaan myös kyseisten valtioiden kehitykselle. Kun on olemassa todellinen tai oletettu ulkoinen vihollinen, asiat ovat suhteellisen yksinkertaisia. Tässä tapauksessa hallitukset ja valtiot usein panostavat liian vähän köyhyyden torjumiseen, siihen, että tekisivät jotain oman väestönsä eteen ja kantaisivat vastuuta kansastaan. Tämä tarkoittaa, että tarve siirtyä suurista sotilaskuluista, joita mietinnössä kritisoidaan ja jotka ovat nousseet viime vuosina, kohti sosiaalipalvelujen, kulttuurin ja ympäristön rahoittamista, josta on etua väestölle, on keskeinen tekijä tässä mietinnössä, ja olen tyytyväinen siihen, että se on sisällytetty.
Toinen näkökohta, jota on käsitelty, esimerkiksi Tagliavinin raportissa Georgian ja Venäjän välisestä ratkaisemattomasta konfliktista, on aseistariisunnan tarve älyllisellä ja kielellisellä tasolla kiihottavan kielenkäytön ja historian vääristelyn torjumiseksi. Kaikki tämä on tarpeen, jotta saamme aikaan aitoa edistymistä rauhan tuomisessa alueelle.
Muita tekijöitä ovat laajemman demokratian tarve, kansalaisyhteiskunnan tukeminen, etnisten, seksuaalisten ja uskonnollisten vähemmistöjen suojelu sekä ihmisoikeusasiat. Kaikki nämä seikat ovat edelleen tarpeen. Yksi esimerkki Azerbaidžanista on kahden nuoren bloggaajan tapaus. He olivat tarpeeksi rohkeita kritisoidakseen hallitusta, ja ovat nyt olleet vankilassa kuusi kuukautta. Heitä ei ole vielä vapautettu. Tiedotusvälineiden vapaus on ongelma kaikissa näissä valtioissa. Onneksi kaikkia näitä näkökohtia tarkastellaan mietinnössä, ja suhtaudun asiaan edellisten puhujien tavoin. Alueellinen ulottuvuus ja rajat ylittävä yhteistyö ovat tärkeitä. Tuemme siis komissiota sen käynnissä olevissa yhteisissä toimissa tällä alalla.
Charles Tannock
Arvoisa puhemies, kuten Kirilovin mietinnössä tehdään selväksi, Etelä-Kaukasian valtiot ovat unionillemme strategisesti tärkeitä, eikä vähiten energiavarmuuden kannalta, josta esimerkkinä mainitsen Kaspianmeren öljyn ja kaasun tuotannon ja sen kauttakulun alueen valtioiden läpi. Valitettavasti alue on kuitenkin edelleen ratkaisemattomien konfliktien halvaannuttama. Niistä viimeisin on tietenkin Venäjän varsinainen Abhasian ja Etelä-Ossetian miehitys, vaikka alueet mielestämme kuuluvat Georgiaan. Emme voi pelkästään olla kuin tätä ei olisi tapahtunut EU:n ja Venäjän välisten suhteiden vuoksi.
Meidän on nyt tietenkin Euroopan naapuruuspolitiikan itäisen kumppanuuden mekanismien kautta kaksinkertaistettava ponnistelumme antaa tunnustusta Georgian määrätietoisille pyrkimyksille sen euroatlanttisten toiveiden toteuttamiseksi, ja minä ja ryhmäni tuemme täysin viime kädessä vapaakauppasopimusta, viisumivapautta ja assosiaatiosopimuksia kaikkien Etelä-Kaukasian valtioiden kanssa. Armenian suurena ystävänä olen iloinen siitä, että mietinnön lopullinen versio on tasapainoisempi kuin aiemmat versiot. Olen kuitenkin edelleen huolissani niistä mietinnön osatekijöistä, jotka vaikuttavat olevan ristiriidassa EU:n virallisen kannan kanssa Vuoristo-Karabahin asian ratkaisemisesta ja erityisesti ristiriidassa Minskin ryhmän kannan kanssa.
Armenia on nyt toteuttanut rohkeita pyrkimyksiä ratkaistakseen Vuoristo-Karabahia koskevan pitkään kestäneen pattitilanteen. Se on myös pyrkinyt normalisoimaan suhteet Turkkiin, ja tämän eleen olisi tuotava vakautta Etelä-Kaukasiaan. Kunpa Turkki vain vastaisi yhtä rakentavalla tavalla ilman ennakkoehtoja. Jos tämä raja voidaan aukaista uudelleen, se ei pelkästään helpottaisi kauan kärsineen Armenian kauppasaartoa, joka on kestänyt aivan liian kauan, vaan mahdollistaisi myös taloudellisen vaurauden Itä-Turkin hyvin köyhällä ja alikehittyneellä alueella. Olisi siis todella Turkin oman edun mukaista edetä tässä asiassa. Minusta ei ole uskottavaa, että Turkki perustelee tämän Armenian vastaisen rajan pysyvää sulkemista sillä, että se osoittaa solidaarisuutta turkkilaiselle veljelleen Azerbaidžanille Vuoristo-Karabahia koskevassa ratkaisemattomassa kiistassa. Tämä on yhtä loogista, kuin että Kreikka sulkisi Traakian Turkin vastaisen rajansa solidaarisuudesta kyproksenkreikkalaisia kohtaan Turkin miehittämässä Kyproksessa. Me uskomme EU:ssa avoimiin rajoihin ja vapaaseen kauppaan ehdottomina edellytyksinä rauhalle ja vakaudelle maanosassamme ja myös Etelä-Kaukasiassa.
Fiorello Provera
EFD-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minäkin haluan onnitella jäsen Kirilovia hänen tekemästään eronomaisesta työstä hyvin vaikealla alalla, jolla on kuitenkin myös mahdollisuuksia, kuten EU:n jäsenvaltioiden ja Etelä-Kaukasian valtioiden väliset suhteet.
Eurooppa on käynnistänyt mielenkiintoisen itäisen kumppanuushankkeen, joka on saanut osakseen tukea ja mielenkiintoa Armenialta, Georgialta ja Azerbaidžanilta. Kohdattavat haasteet ovat kuitenkin moninaisia ja koskevat energiaa, taloudellisia ja poliittisia seikkoja ja erityisesti turvallisuusasioita, kuten Georgian tapauksessa, Vuoristo-Karabahin kysymyksessä sekä Turkin ja Armenian välisissä jännitteissä.
Euroopan unionin ja näiden kolmen valtion välisten suhteiden kehittäminen on paljon tehokkaampaa, jos Armenian, Georgian ja Azerbaidžanin kesken saadaan luotua keskinäisen yhteistyön ilmapiiri alueellisen koskemattomuuden periaatteen mukaisesti sekä niiden YK:n päätöslauselmien mukaisesti, jotka muodostavat perustan alueen ratkaisemattomien konfliktien päättämiselle. On tärkeää korostaa valtion rajojen loukkaamattomuutta, jota EU on aina tukenut: rajoja ei koskaan voida missään olosuhteissa muuttaa asevoimin.
Dimitar Stoyanov
(BG) Arvoisa puhemies, aluksi haluan kertoa teille, hyvät kollegat, että esittelijät jäsen Kirilov ja jäsen Kazak kuuluvat puolueisiin, jotka automaattisesti äänestävät Bulgarian kansalliskokouksessa Armenian kansamurhan tunnustamista vastaan. Tätä taustaa vasten ei ole outoa, kuten myös jäsen Tannock totesi ennen minua, että mietintö poikkeaa joistakin tähän mennessä esitetyistä kannoista. Suuri joukko kunnioitettavia armenialaisia järjestöjä on ottanut minuun yhteyttä erityisesti Vuoristo-Karabahin asiaan liittyen ja kertoneet, ettei mietintöä ole esimerkiksi mainittu eikä siitä ole keskusteltu Minskin ryhmän johtohahmojen kanssa. On myös totta, että vaikka mietinnössä viitataan Madridin asiakirjaan, siinä poiketaan sen kriteereistä.
Tämän vuoksi esitän rakentavaa kritiikkiä jäsen Kiriloville, sillä katson, että yhden puolen yksipuolinen edustaminen ei paranna tilannetta eikä auta ratkaisemaan konflikteja. Tarvitaan joustava lähestymistapa, jossa asioita tarkastellaan ehdottomasti jokaisesta näkökulmasta. Muutoin syvennämme konflikteja niiden ratkaisemisen sijaan.
Iuliu Winkler
(EN) Arvoisa puhemies, uskon, että demokratisoituminen, hyvä hallintotapa, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen ovat ne kulmakivet, joille tulevat suhteemme Armenian, Azerbaidžanin ja Georgian kanssa on perustettava. Rajat ylittävä yhteistyö alueellisella tasolla Etelä-Kaukasiassa lisää myös alueen yhteistyömahdollisuuksia Euroopan unionin kanssa.
Taloudellisessa yhteistyössämme on useita hyvin merkittäviä ulottuvuuksia, joista yksi on energiayhteistyö ja turvallisuus, erityisesti Euroopan komission tukemien arvokkaiden hankkeiden yhteydessä - kuten Nabuccon kaapuputkihankkeessa. Kaspianmeren ja Mustanmeren alueet ovat Euroopan energiavarmuuden kannalta ratkaisevan tärkeitä, ja EU:n Etelä-Kaukasiaa koskevassa strategiassa tunnustetaan aivan oikein nämä tekijät.
Haluaisin mainita hyvin lyhyesti kolme hyvin merkittävää osatekijää. Yksi niistä on paikallisviranomaisten osallistuminen rajat ylittävään yhteistyöhön, sillä Etelä-Kaukasiassa tarvitaan hyvin voimakasta alueellista yhteistyötä. Sitten on Azerbaidžanin liittyminen WTO:hon. Katson, että komission on annettava Azerbaidžanille teknistä tukea ja kaikenlaista apua, jota tarvitaan liittymisen loppuunsaattamiseksi.
Kolmas ja viimeinen seikka on teknisen tuen mekanismi, jonka voisimme kenties tarjota vahvistaaksemme Etelä-Kaukasian valtioiden pankkijärjestelmää ja rahoitusjärjestelmää. Tämä tarjoaisi liiketoimintaympäristölle ja sijoittajille erinomaiset näkymät.
Adrian Severin
(EN) Arvoisa puhemies, jäsen Kirilovin mietinnössä puhutaan Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeellisuudesta. Katson todellakin, että tarvitaan strategia, mutta strategialla on oltava tavoitteita ja tavoitteet edellyttävät selkeää geopoliittista identiteettiä. Meidän on kenties hieman työstettävä geopoliittista identiteettiämme määritelläksemme sen paremmin. Mitkä ovat tavoitteemme Etelä-Kaukasiassa? Lyhyesti sanottuna vakaus, alueen avoimuus ja yhteentoimivuus lainsäädännön, demokratian, politiikan jne. osalta.
On tunnustettava alueen erityisasema itäisessä kumppanuudessa ja valittava tätä erityisasemaa koskeva lähestymistapa. On myös tunnustettava alueen jokaisen valtion erityispiirteet ja otettava ne asianmukaisesti huomioon. Meidän on tunnustettava ja arvioitava Turkin asema alueella ja käytettävä Turkin kanssa käytäviä neuvottelujamme puitteina EU:n ja Turkin välisen kumppanuuden kehittämiseksi paikallisiin ja alueellisiin haasteisiin vastaamiseksi. Kuten on jo todettu, Turkki voi varmasti olla hyvin merkittävä apu tältä kannalta.
Meidän on myös tunnustettava, että alue on osa yhteistä naapurustoamme Venäjän kanssa, ja meidän on pyrittävä löytämään keinoja yhteisen politiikan edistämiseen tässä yhteisessä naapurustossa. Varmasti ainakin turvallisuusasioita ja kenties joitakin energiaan liittyviä asioita voidaan tarkastella kolmenkeskisessä muodossa. Tämä voisi kenties auttaa meitä edistämään ratkaisuja paikallisiin, niin kutsuttuihin jäätyneisiin konflikteihin. Tämän osalta meidän on hyväksyttävä, että nämä konfliktit ovat vain osa kattavaa, laajempaa ja monimutkaisempaa ongelmaa, jolla on suurempi, globaali merkitys. Tämän vuoksi on kenties tarkasteltava pakettisopimusta. Katson myös, että meidän on päästävä joistain epäselvyyksistä ja ymmärrettävä, että itsemääräämisen ja alueellisen koskemattomuuden periaatteita ei aina voida soveltaa yhtä aikaa.
Lopuksi katon, että meidän olisi harkittava turvallisuus- ja yhteistyökonferenssia Etelä-Kaukasiassa vakaussopimuksen laatimiseksi alueelle.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Euroopan parlamentin Armeniasta vastaavana pysyvänä esittelijänä haluan korostaa tarvetta selkeän ja tehokkaan Etelä-Kaukasiaa koskevan Euroopan unionin strategian määrittämiseen. Meillä on suuria toiveita tämän alueen osalta rakentaessamme vapaata ja demokraattista Eurooppaa. Tämän toteuttamiseksi meidän on hyvin johdonmukaisesti tuettava alueen valtioita ja rohkaistava niitä tekemään lisää markkinauudistuksia.
Tässä yhteydessä on aivan ratkaisevan tärkeää saattaa mahdollisimman pian päätökseen neuvotteluprosessi, joka koskee uudentyyppisiä assosiaatiosopimuksia Etelä-Kaukasian valtioiden ja Euroopan unionin välillä. Olen vakuuttunut siitä, että nämä sopimukset toimivat alueelle kannustimena jatkaa pyrkimyksiä demokraattisten standardien käyttöönottamiseksi. Georgian esimerkki osoittaa, että tällaiset uudistukset ovat jo tuottaneet tulosta. Doing Business 2010 -asiakirjassa, Maailmanpankin laatimassa liiketoiminnalle suotuisten valtioiden paremmuusjärjestyksessä, Georgia on yhdennellätoista sijalla, mikä tarkoittaa sen edenneen neljässä vuodessa jopa 101 sijaa. Transparency International on todennut, että presidentti Saakashvilin virkakauden aikana toteutettu byrokratian vähentäminen on puolittanut Georgian korruptioindeksin.
Euroopan unionin on arvostettava sitä, että presidentti Saakashvili soveltaa johdonmukaisesti vapaiden markkinoiden politiikkaa, ja hänen uudistuksensa ovat hyvä esimerkki muille Kaukasian valtioille.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, puhemies Buzek ja 20 000 henkeä juhlistivat 9. toukokuuta Robert Schumanin julistuksen 60. vuosipäivää täällä Strasbourgissa. Tätä taustaa vasten haluan todeta, että Etelä-Kaukasia kohtaa nyt kaksi vaihtoehtoa. Toinen on tulla tavallaan Balkanin valtioiden kaltaisiksi sellaisina kuin ne olivat ennen ensimmäistä maailmansotaa, mutta globaalilla tasolla, ja toinen on tulla Euroopan hiili- ja teräsyhteisön kaltaiseksi sellaisena kuin se oli toisen maailmansodan jälkeen. Kirilovin mietinnössä me valitsemme näistä vaihtoehdoista jälkimmäisen.
Olen samaa mieltä jäsen Swobodan kanssa siitä, että jos Etelä-Kaukasian kolmen valtion on tehtävä entistä tiiviimpää yhteistyötä, ulkoisten vaikutteiden vaikutusta, esimerkiksi Venäjän vaikutusta, voitaisiin vähentää. On siis kaikkien kolmen valtion edun mukaista yhdistää voimansa. Tuen Armeniaa sen pyrkimyksissä saada tunnustetuksi ottomaanien imperiumin toteuttama kansamurha. Armenian uskottavuutta kuitenkin lisäisi suuresti, jos se lopultakin vetäisi joukkonsa Azerbaidžanista. Tarvitaan pikaisesti rauhanomainen ratkaisu Vuoristo-Karabahin ja miehitetyn Azerbaidžanin alueilla. Aivan yhtä tärkeää on vakaus Georgiassa, sillä jos Georgia hajoaa, kuten monet Moskovassa haluavat, kokoa alueelle leviää epävakaus.
Tämän vuoksi tärkeimmät asiat ovat rauhanneuvottelut, kansallisten konfliktien ratkaisu ja ennen kaikkea siirtymään joutuneiden ihmisten kotiinpaluu. Ihmisten siirtäminen ei 2000-luvulla enää saa olla poliittinen väline. Ei pidä pyrkiä säilyttämään siirtämisprosessia. Tällä alalla tarvitaan paljon enemmän hienotunteisuutta ja toimintaa.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Arvoisa puhemies, kiitän kollegaani Evgeni Kirilovia hänen perusteellisesta ja hyvin merkittävästä mietinnöstään. Euroopan unioni kehottaa Armeniaa, Azerbaidžania ja Georgiaa tekemään kaikkensa varmistaakseen, että valtioista tulee vakaita, rauhanomaisia ja todella demokraattisia valtioita, joissa ihmisoikeudet ja vähemmistöjen oikeudet taataan ja jossa hallituksen ja opposition välinen kilpailu on sivistynyttä.
Ei ole helppoa puhua alueellisesta yhteistyöstä, kun tiedämme varsin hyvin, että jäätyneet tai aivan tuoreet konfliktit ovat vahingoittaneet kaikkia kolmea valtiota. Euroopan kokemukset (erityisesti jos muistamme Euroopan unionin alkuperän veristen sotien jälkeen) on kuitenkin kuvaava todiste siitä, että ainoa ratkaisu on vuoropuhelu, neuvotteleminen, haavojen parantaminen ja suuntautuminen tulevaisuuteen menneisyydessä vellomisen sijaan. Etelä-Kaukasian valtioilla on paremmat eurooppalaiset näkökohdat, jos ne kykenevät keskenään yhteistyöhön laajemmalla alueella. Tämä tietenkin riippuu myös naapurivaltioiden käyttäytymisestä.
Euroopan unionilla on mahdollisuus toimia entistä aktiivisemmassa poliittisessa asemassa Etelä-Kaukasiassa varmistaakseen ennen kaikkea köyhyyden vähentämistä koskevien ohjelmien täytäntöönpanon, sosiaalisen eristäytyneisyyden lieventämisen, sukupuolten välisen tasa-arvon ja naisten oikeudet sekä investoinnit koulutukseen ja terveydenhuoltoon.
On tärkeää nopeuttaa Etelä-Kaukasian ja Euroopan unionin jäsenvaltioiden kansalaisten suorien yhteyksien kehittymistä. Meidän on erityisesti lisättävä liikkuvuusohjelmiin osallistuvien opiskelijoiden, opettajien ja tutkijoiden määrää.
Se on meidän kaikkien yhteinen etu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Tämä on Euroopan parlamentille merkittävä askel kohti oven avaamista kansakunnille, jotka ovat ilmeisen eurooppalaisia, kuten georgialaiset ja armenialaiset. Rehellisesti sanoen on kyse askeleesta, joka olisi pitänyt ottaa jo kauan sitten. On harmillista, ettei se tapahtunut jo kaksi vuotta sitten, kun Venäjän sotilaallinen väliintulo kohdistui Georgiaan. Se on kuitenkin askel oikeaan suuntaan. Toivon, että sille annetaan erityistä poliittista sisältöä, ja toivon myös, että parlamenttien välisellä Euronest-yleiskokouksella on asema tukivälineenä näiden valtioiden kunnianhimoisten tavoitteiden tukemisessa, sillä ne ovat ilmeisen eurooppalaisia.
Lopuksi toivon kovasti, että ne, jotka tänään puhuvat demokratiavajeesta alueen valtioissa, puhuisivat yhtä selkeästi demokratiavajeesta näiden valtioiden naapurissa, jolla tarkoitan Venäjää, jotta emme syyllisty kaksinaismoralismiin.
Krzysztof Lisek
(PL) Armenia, Azerbaidžan ja Georgia ovat epäilemättä eurooppalaisia valtioita, ne ovat epäilemättä eurooppalaisia kansakuntia. Valtiot ovat Euroopan neuvoston jäseniä ja osallistuvat kansainvälisiin tehtäviin yhteistyössä Euroopan unionin jäsenvaltioiden kanssa. Euroopan unionin on tunnustettava kaikkien valtioiden perustavaa laatua oleva itsemääräämisoikeus sekä kansakuntien oikeus päättää omasta tulevaisuudestaan. Emme voi hyväksyä vanhanaikaista periaatetta alueista ja vaikutuspiireistä.
Haluan uhrata muutaman sekunnin Georgian alueelliselle koskemattomuudelle. On oikein hyvä asia, että unioni on ilmaissut tukensa asialle. Unionia pidetään, ei pelkästään maailmassa yleensä, vaan myös - ja tämä on tärkeämpää - näissä valtioissa alueen turvallisuuden takaajana. Meidän on muistettava se. Valitettavasti 12. elokuuta ja 8. syyskuuta 2008 tehtyjen tulitaukosopimusten kaikkia osia ei ole pantu täytäntöön. Tietääkseni neuvottelut jatkuvat Genevessä, mutta meidän on kenties jälleen kiinnitettävä tähän huomiota kahdenvälisissä keskusteluissamme Venäjän federaation kanssa.
Toinen asia ovat viisumit. Olen samaa mieltä ministeri Malmströmin kanssa, joka on todennut, että tämä on keino saada ihmiset yhteen ja antaa Euroopan kansalaisille mahdollisuus matkustamiseen. Tätä on epäilemättä sovellettava myös Georgiaan, Armeniaan ja Azerbaidžaniin.
George Sabin Cutaş
(RO) Kun muistetaan Armenian, Georgian ja Azerbaidžanin geopoliittisen tilanteen merkitys suhteessa Euroopan unioniin, Euroopan unionin ehdokasvaltioon Turkkiin sekä Venäjään ja Iraniin, on laadittava Euroopan unionin Etelä-Kaukasiaa koskeva strategia, jossa keskitytään talouskasvun, poliittisen vakauden sekä ihmisoikeuksien kunnioittamisen edistämiseen.
Kauppa on yksi keskeisistä välineistä, joita EU:lla on näiden tavoitteiden saavuttamiseksi. Vapaakauppasopimusten tekeminen näiden valtioiden kanssa voi lisätä ulkomaisia investointeja, luoda uusia työpaikkoja ja rohkaista alueen talouskasvua. Energiavarmuuden takaaminen on Euroopan unionin ja Etelä-Kaukasian alueen yhteinen huolenaihe.
Energiayhteistyötä on vauhditettava erityisesti saattamalla Nabucco-hanke päätökseen mahdollisimman pian sekä tarjoamalla EU:n tukea energiahankkeille, joilla edistetään energiatehokkuutta ja vaihtoehtoisten energialähteiden kehittämistä Etelä-Kaukasiassa.
Paweł Robert Kowal
(PL) Kuten mietinnön kirjoittajat korostavat, Georgia ja Armenia panevat dynaamisesti ja menestyksekkäästi täytäntöön eurooppalaista strategiaa, naapuruuspolitiikan strategiaa. Meidän on vastattava tähän, ja joka tapauksessa meidän on otettava huomioon Etelä-Kaukasian eri valtioiden erityiset ominaispiirteet. Strategiaan on sisällyttävä jokaisen valtion osalta sellaisia aloja kuin liikenne, luonnonympäristö, kulttuuri ja yhteiskunta.
Arvoisa puhemies, Etelä-Kaukasian yhteydessä mainitaan usein jäätyneet konfliktit ja etniset ongelmat. On oikein hyvä, että puhumme niistä. Euroopan unionin oikean vastauksen Etelä-Kaukasian ongelmiin on kuitenkin oltava painottunut nykyaikaistamiseen ja näiden valtioiden muuttamiseen siten, ettei konflikteilla enää ole niin suurta merkitystä.
Olemme tässä keskustelussa hyvin usein unohtaneet, että Georgia on juuri lopettanut sodankäynnin. Me tarkastelemme sitä, mitä tämän suhteen on tehtävä. Jos haluamme Etelä-Kaukasiasta sodasta vapaan alueen, meidän on edistettävä nykyaikaistamista, sillä ainakin Georgiassa, mutta myös Armeniassa ja Azerbaidžanissa talouskasvu on viime vuosina ollut niin suurta, että ne ansaitsevat tukemme. Kiitos.
Andrey Kovatchev
(BG) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen jäsen Kirilovin mietintöön, jossa korostetaan Euroopan unionin tarvetta entistä aktiivisempaan toimintaan Etelä-Kaukasiassa, geopoliittisesti hyvin tärkeällä alueella. Etelä-Kaukasian myönteinen kehitys on eduksi sekä Mustanmeren alueen naapurustolle, jonka osalta Euroopan unionilla ei valitettavasti vielä ole selkeää strategiaa, josta oletettavasti keskustellaan täällä piakkoin, että koko Euroopan unionille.
Haluan ilmaista huoleni Turkin ja Armenian välisten lokakuussa allekirjoitettujen pöytäkirjojen ratifiointiprosessin viivästymisestä. Minusta kummankaan osapuolen ei pidä asettaa edellytyksiä näiden pöytäkirjojen ratifioinnille, jotka ovat niin Turkin kuin Armeniankin kansalaisille eduksi. Kuten mietinnössä aivan oikein todetaan, Armenian ja Turkin välisiä neuvotteluja rajan avaamisesta ja diplomaattisuhteiden luomisesta sekä Etyjin Minskin ryhmän Vuoristo-Karabahia koskevia neuvotteluja on kohdeltava kahtena erillisenä asiana.
Euroopan unionin on todellakin sitouduttava aktiivisemmin Vuoristo-Karabahia koskevan kiistan tulevaan ratkaisuun. Balkanin maista ja hiljattain myös Georgiasta saamamme kokemuksen perusteella Euroopan unioni on erinomaisessa asemassa keskeisten tehtävien toteuttamiseksi alueella. Vakaa, turvallinen ja vauras Etelä-Kaukasia on meidän etujemme mukainen, ja meidän on korkea aika kantaa vastuumme.
Lissabonin sopimus tarjoaa Euroopan unionille puitteet todelliseksi globaaliksi toimijaksi tulemiselle. Erityinen esimerkki tästä olisi Euroopan unionin osallistuminen virallisena jäsenenä Minskin ryhmään, sen sijaan että vain tietyt yksittäiset jäsenvaltiot ovat ryhmän jäseniä.
Puhemies
(ES) Hyvät kollegat, kahdeksan parlamentin jäsentä on pyytänyt lupaa puhua "catch the eye" -menettelyn mukaisesti. Aikaa ei riitä kaikille, sillä meidän on äänestettävä. Tämän vuoksi annan puheenvuoron vain kuudelle jäsenelle.
Andrzej Grzyb
(PL) Etelä-Kaukasiaa koskeva mietintö on hyvä mietintö. Haluan korostaa, että mietinnössä kiinnitetään erityistä huomiota Euroopan unionin asemaan välittäjänä ja arvojen edistäjänä, mutta ennen kaikkea alueen valtioiden välisen yhteistyön edistäjänä. Ratkaistavat ongelmat ovat pääasiassa näiden valtioiden alueellista loukkaamattomuutta koskevia kysymyksiä, mutta myös se, kuinka niitä voidaan vahvistaa taloudellisesti. Euroopan unionina me voimme auttaa näitä valtioita täällä.
Haluan korostaa, että yksi suurimmista ongelmista on pakolaisten ratkaisematon tilanne. Jäsen Posselt otti tämän puheeksi. Minusta on todella häpeällistä, että nykyaikana tällaista ongelmaa ei saada ratkaistua. Minusta eräänlainen puute mietinnössä on se, ettei siinä viitata kansallisten vähemmistöjen suojelusta tehtyyn puiteyleissopimukseen, jonka kaikki alueen valtiot ovat kuitenkin allekirjoittaneet. Kiitos paljon.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään hyvin merkittävästä ja erinomaisesti laaditusta mietinnöstä, joka koskee merkittävää aluetta lähellä EU:ta, Etelä-Kaukasiaa. Alue ansaitsee erinomaisesti EU:n turvallisuusstrategian yleiset suositukset. Sen sijainti on strateginen, se mahdollistaa Kaspianmeren öljyn ja kaasun kuljetukset EU:hun ja sillä on omat merkittävät varannot. Tämä edellyttää, että kiinnitämme asiaan huomiota ja toimimme määrätietoisesti. Juuri strategisen ja energiaa koskevan merkityksensä vuoksi alueeseen kuitenkin kohdistuu voimakkaita tavoitteita niiden ulkovaltojen osalta, jotka hyväksikäyttävät sen sisäisiä jakoja ja konflikteja, olivatpa ne jäätyneitä tai sulavia.
Jos EU haluaa hyödyntää täysimääräisesti Etelä-Kaukasian potentiaalia, sen on toimittava yhdessä eikä yksittäin ja oltava määrätietoisempi toimissaan, vaikka siihen liittyisikin muiden mielen pahoittaminen. Tätä varten me tarvitsemme strategian.
Graham Watson
(EN) Arvoisa puhemies, onnittelen jäsen Kirilovia ja jäsen Kazakia heidän työnsä johdosta.
Jos suhteitamme tarkastellaan puhtaasti öljyn ja kaasun tarpeemme kautta, me pahennamme jännitteitä emmekä onnistu saavuttamaan turvallisuutta muillakaan aloilla. Politiikkaamme on ohjattava Etelä-Kaukasian rauhan ja talouskehityksen tarpeen. Se merkitsee voimien yhdistämistä Naton kanssa sen varmistamiseksi, että uudet strategiset käsitteet heijastavat tätä, voimien yhdistämistä Venäjän ja Turkin kanssa, jotka ovat alueen suurvallat, pyrittäessä mahdollisimman laajaan sovintoon ja ojentamaan ystävän käsi kansalaisille muun muassa assosiaatiosopimusten ja viisumijärjestelyjen kautta.
Meidän on oltava tyytyväisiä presidentti Medvedevin ja presidentti Janukovitshin lausuntoon Moldovasta, sillä se osoittaa, kuinka paljon voidaan saavuttaa diplomatialla. Onnittelen myös komission jäsen Fülea itäisen naapuruuskumppanuuden kehityksestä tähän mennessä. Odotan näkeväni Euroopan unionin kehittäessä yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa unionin entistä aktiivisempaa sitoutumista Mustanmeren alueen suhteisiin kaikissa näkökohdissa.
Cristian Dan Preda
(RO) Minäkin haluan onnitella jäsen Kirilovia ja kiittää häntä yhteistyöstä mietinnön laatimisessa. Haluan korostaa kahta seikkaa. Niistä ensimmäinen koskee demokratiaa. Bernd Posselt totesi aiemmin, että alueen valtioiden on tehtävä yhteistyötä. Valtiot voivat tehdä yhteistyötä, jos Azerbaidžan, Georgia ja Armenia noudattavat oikeusvaltiota ja niistä tulee ennakoitavia ja moniarvoisia Jos näin tapahtuu, EU:lla on jotain saatavaa.
Toinen seikka koskee luonnollisesti energiakysymystä. Haluan tässä yhteydessä korostaa Georgian ja Azerbaidžanin asemaa energiavarojen kauttakulkuvaltioina ja energialähteiden monipuolistamisessa. Haluan kuitenkin todeta, että on myös Armenian osallistuminen näihin hankkeisiin, myös liikennettä koskeviin hankkeisiin, on hyvä asia. Tässä avoimuus on tunnussana.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, jotta vähentäisimme EU:n riippuvuutta Venäjästä sen energiatoimitusten osalta, meidän on otettava maakaasua Kaspianmeren altaasta Etelä-Kaukasian kautta EU:hun. Tämä asettaa Kaukasian keskeiseen asemaan. Alue ei ole pelkästään maailman merkittävin kaasun ja öljyn kauttakulkualue. Se on myös paikka, jossa Venäjän ja lännen edut törmäävät toisiinsa ja josta myös Turkki haluaa osansa. Öljy- ja kaasusopimusten lisäksi Turkki pyrkii tekemään vakaus- ja yhteistyösopimuksen.
Kaukasian vakaus on epäilemättä myös EU:n edun mukaista, mutta meidän ei pidä jättää tätä suunnitelmaa Turkin vastuulle, muutoin liittymisprosessissa ilmenee uusia riippuvuuksia ja jopa paineita. Kuten Kyproksen esimerkki osoittaa, Ankarassa ei säästellä voimia. Jatkuva voimataistelu Euroopan maakaasutoimituksista on jo viivästyttänyt laajan Nabuccon kaasuputkihankkeen viivästymisen, ja hanke on ollut suunnitteluvaiheessa jo kauan. Toivon kilpailevan South Stream -hankkeen menestyvän paremmin, jotta Kaspianmeren alueen energiavaroja ei menetetä Kiinalle.
Jaroslav Paška
(SK) Armenian hallituksen edustajat varoittivat minua eilen, että mietintöön Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian tarpeesta sisältyy sen Vuoristo-Karabahin konfliktia koskevassa osiossa kannanottoja, jotka eivät ole EU:n virallisen kannan mukaisia sellaisena kuin se on esitetty kaikkien Etyjin jäsenvaltioiden ulkoministerien antamassa julistuksessa sekä Etyjin ministerien Ateenassa 2. joulukuuta 2009 antaman julistuksen määräyksissä.
Erityisesti kohtiin 8 ja 10 sisältyy ilmauksia, jotka eivät vastaa Etyjin Minskin ryhmän allekirjoittajien kesken sovittuja Madridin periaatteita. Jos nämä kohdat hyväksytään ehdotetussa sanamuodossa, niistä voi tulla vakava este Vuoristo-Karabahin konfliktin rauhanomaisen ratkaisuprosessin edistymiselle.
Jotta voimme tarkastella edellä esitettyjä huolia, haluan ehdottaa, että tarkastelemme yhtä aiemmin esitetyistä kahdesta vaihtoehdosta: joko poistamme kiistanalaiset kohdat mietinnöstä tai siirrämme äänestystä myöhempään ajankohtaan, jotta ystävillämme Kaukasiassa on aikaa selittää kantansa Euroopan parlamentin mietintöön.
Štefan Füle
Arvoisa puhemies, edellinen puhuja, jäsen Paška, esitti hyvin merkittävän huomion. Haluan esittää kolme hyvin lyhyttä huomautusta.
Ensinnäkin katson, että meillä on itäisen kumppanuuden kautta strategia näiden kolmen valtion saattamiseksi lähemmäs Euroopan unionia - itse asiassa sanotaan mahdollisimman lähelle.
Toiseksi minusta meillä on tähän välineet: assosiaatiosopimukset, taloudellisen yhdentymisen sopimukset, liikkuvuus (viisumikysymys) ja viimeisenä muttei vähäisimpänä erilainen Euroopan unioni - Euroopan unioni, joka kykenee yhdistämään yhteisön lähestymistavan yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan lähestymistapaan.
Kolmas huomautukseni on, että odotan keskustelua arvoisien parlamentin jäsenten kanssa naapuruuspaketista, jonka yhteydessä voimme myös keskustella siitä, tarvitseeko käsite "mahdollisimman lähelle Euroopan unionia" jonkinlaisen institutionaalisen määritelmän.
Evgeni Kirilov
Arvoisa puhemies, kiitän vielä kerran suuresti kommenteista ja hedelmällisestä yhteistyöstä tässä prosessissa. Kiitos kaikista kommenteista ja tuesta, jota sain suurimmalta osalta puheenvuoron käyttäneitä kollegoja.
Kiitän kansainvälisen kaupan valiokunnan valmistelija Kazakia hänen valiokuntansa esittämistä rakentavista ajatuksista sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan panoksista. Monet niiden ehdotuksista löysivät paikkansa mietinnöstä. Olen kiitollinen myös ulkoasiainvaliokunnan sihteeristölle ja lukuisille asiantuntijoille, kansalaisjärjestöille ja muille järjestöille, jotka toimivat aktiivisesti alueella ja jotka antoivat arvokkaan panoksensa ja tukensa.
Haluan sanoa vain yhden asian. Meidän on sovellettava samoja periaatteita. Kuulin joiltakin kollegoilta kritiikkiä. Meidän on tiedettävä, ettei tämä parlamentti todellakaan tukisi meitä, jos puhuisimme Georgian alueellisesta loukkaamattomuudesta ja itsemääräämisoikeudesta. Meidän on tiedettävä, että periaatteiden yleismaailmallinen soveltaminen on paras perusta suhteiden käynnistämiselle ja rakentamiselle. Toivon neuvoston ja komission ottavan huomioon parlamentin tässä tekstissä esittämän suosituksen ja laativan kattavan Etelä-Kaukasiaa koskevan EU:n strategian, ja haluan korostaa, että komission jäsen Fülen vierailu alueelle sattui erinomaiseen aikaan.
Kehotan korkea edustaja Ashtonia toimimaan samoin ja pyrkivän osallistumaan konfliktinehkäisyyn tällä alueella. Haluan sanoa, että olemme tyytyväisiä neuvoston viime viikolla tekemään päätökseen hyväksyä neuvotteluohjeet kolmen valtion tulevista assosiaatiosopimuksista ja kannatamme niitä, ja katsomme, että sopimussuhteiden ajantasaistaminen kolmen valtion kanssa on merkittävä askel. Nyt on oikea aika vauhdittaa toimenpiteitä kielteisen kehityksen ja jännitteiden eskaloitumisen torjumiseksi alueella. Muuten vaarana on, että puutumme jälleen asiaan liian myöhään. Meidän ei pidä odottaa niin kauan.
Euroopan saama suuri opetus on yhdentymisen opetus. Se on ainoa kestävä tapa päästä sovintoon menneisyyden kanssa ja investoida parempaan tulevaisuuteen.
Puhemies
(ES) Keskustelu on päättynyt.
Siirrymme nyt äänestyksiin.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Elena Băsescu  
Hyväksyessään tämän mietinnön Euroopan parlamentti vahvistaa Etelä-Kaukasian erityisen merkityksen Euroopan unionille sekä tarpeen laatia aluetta koskeva strategia. Etelä-Kaukasian alueen kolme valtiota, Georgia, Armenia ja Azerbaidžan, kuuluvat sekä Mustanmeren synergiaan että itäiseen kumppanuuteen. Meillä on siis näin ollen puitteet ja välineet, jotka antavat Euroopan unionille mahdollisuuden osallistua aktiivisemmin alueella.
Euroopan komission on laadittava erityisiä yhteistyöaloitteita seuraavilla aloilla: energiavarmuus, liikenne, talouskehitys ja ympäristönsuojelu. Etelä-Kaukasian alue on erityisen merkittävä eteläisen käytävän osalta ja näin merkittävä koko Euroopan energiavarmuuden kannalta. Romania osallistuu erityisiin hankkeisiin, joilla pyritään kehittämään eteläistä käytävää.
Kotimaani, Georgian ja Azerbaidžanin edustajat ovat allekirjoittaneet tätä koskevan AGRI-sopimuksen. Se koskee kahden nesteytetyn maakaasun vastaanottoaseman rakentamista kahteen Mustanmeren satamaan, joista toinen on Georgiassa ja toinen Constanţassa Romaniassa. Haluan korostaa, ettemme voi sivuuttaa alueen jäätyneitä konflikteja, sillä tilanne voi heiketä, mikä aiheuttaisi epävakautta koko alueelle.
Tunne Kelam
kirjallinen. - (EN) Etelä-Kaukasian tilanne edellyttää Euroopan unionilta ennakoivaa lähestymistapaa varsinkin nyt, kun Lissabonin sopimus tarjoaa EU:lle toimivaltuutuksen toimia ja olla läsnä alueella entistä enemmän. Venäjän täysimittainen sotilaallinen miehitys laajoilla alueilla Georgiassa elokuussa 2007 osoitti dramaattisesti, että jäätyneet konfliktit voivat helposti muuttua tuhoisiksi alueellisiksi konflikteiksi, jos EU:n kaltaiset suurvallat eivät toimi alueella aktiivisesti. Vuonna 2007 sekä EU että Nato olivat selvästi täysin valmistautumattomia uuteen tilanteeseen. Itäisen naapuruuspolitiikan puitteissa EU:lla on mainio asema entistä näkyvämpään toimintaan luottamuksen rakentamisen, jälleenrakentamisen ja kunnostamisen edistämisessä. Ensinnäkin tämä merkitsee EU:n läsnäolon lisäämistä alueella. Tuemme täysimääräisesti erityisedustajamme Peter Semnebyn rakentavaa tehtävää. Emme saa kuitenkaan tyytyä vain tehtävien seuraamiseen. Lisäksi ja vuoden 2007 sopimusten vastaisesti Euroopan unionin tarkkailuvaltuuskunta ei vieläkään pääse Venäjän valvonnassa oleviin separatistiyksiköihin. Tilanne on sekä sietämätön että nöyryyttävä. Voimme jatkaa yhteistyötä Venäjän viranomaisten kanssa vain sillä edellytyksellä, että nämä noudattavat täysimääräisesti omia sitoumuksiaan.
Marek Siwiec  
kirjallinen. - (PL) Etelä-Kaukasian konfliktit ovat saavuttaneet hyvin vaarallisen tason, jolla olemme tottuneet ajatukseen, että ne ovat hyvin hankalia konflikteja. Tehtiinpä mitä ponnisteluja tahansa - joko todellisia tai teeskenneltyjä - niillä pyritään pelkästään luomaan eräänlaista sumua neuvotteluihin, mikä ei todellakaan johda konfliktien ratkaisemiseen. Tämä koskee Georgian ja Venäjän välisiä alueellisia kiistoja ja myös erityisesti Vuoristo-Karabahia.
Minusta kahden valtion - Armenian ja Azerbaidžanin, jotka itäisen kumppanuuden ja Euroopan naapuruuspolitiikan mukaan ovat kumppaneitamme - välisen tilanteen kehitys on tuomittavaa myöntymispolitiikkaa siihen, että konfliktit ovat hyvin hankalia.
Yhteisymmärryksessä tässä hyvin merkittävän kumppanin Venäjän kanssa toimivan Euroopan unionin on saatava aikaan tilanne, jossa kannat esitetään selkeästi. Tähän on ennen kaikkea liityttävä selkeän viestin lähettäminen niille valtioille, jotka toivovat EU:n jäsenyyttä, että alueellisten ongelmien ratkaisu ja pakolaisasian ainakin osittainen ratkaiseminen ovat perusedellytyksiä sille, että jäsenyyttä voidaan vakavasti harkita joko lähitulevaisuudessa tai myöhemmin.
Minulle tulevaisuus ja tapa, jolla Vuoristo-Karabahin konfliktia käsitellään, ovat koetinkivi sille, mitä osapuolet haluavat näyttää eurooppalaisuutta ja kuinka ne osoittavat uskottavuuttaan tällä alalla.
Indrek Tarand  
Oli todellakin jo aika keskustella Kaukasiaa koskevasta strategiasta, eikä tässä strategiassa pidä sulkea silmiä Ukrainan ja Venäjän välisiltä epämiellyttäviltä prosesseilta. Asia koskee Sevastopolin laivastotukikohdan vuokrauksen jatkamista vuoteen 2050. Venäjän johtajien lausunnot, joiden mukaan Mustanmeren laivastoa ei koskaan käytetä sen naapurustoa vastaan, eivät kuulosta täysin vilpittömiltä. Miksi laivasto sitten on siellä - lasten ja Crimean vanhusten viihdykkeenä? Ceterum censeo, Ranska on päättänyt myydä Mistral-luokan sotalaivoja Venäjälle; uskomme, että se tulee vilpittömästi katumaan tätä.
