EU:s ram för samordning av nationella strategier för integrering av romer (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är kommissionens uttalande om EU:s ram för samordning av nationella strategier för integrering av romer.
Viviane Reding
kommissionens vice ordförande. - (EN) Fru talman! Tillsammans med min kollega László Andor presenterar jag det beslut som kommissionen har fattat om att lägga fram en ny ram för nationella strategier för integrering av romer.
EU:s ram kommer vid en tidpunkt då romernas situation har hamnat i fokus i Europa. EU har gett medlemsstaterna en rad rättsliga, politiska och ekonomiska instrument för att förbättra romernas situation. Vi har även en hel rättslig ram som är grundad på icke-diskriminering, fri rörlighet för personer och utvidgningsstrategin. Det är dock tydligt att den ekonomiska och sociala marginaliseringen av romer fortsätter, vilket varken är acceptabelt eller hållbart i 2000-talets EU.
Parlamentet har, med stöd från hela det politiska spektrumet - det vill jag understryka - uppmärksammat hur viktigt det är att främja integreringen av romer, genom den resolution man nyligen antagit om EU:s strategi för romer. Jag vill tacka föredraganden Livia Járóka för ett utmärkt arbete.
Det krävs en kraftinsats, både på nationell nivå och på EU-nivå. Vi behöver arbeta tillsammans och anstränga oss mer för att få ett slut på diskrimineringen av romer och se till att de åtnjuter samma rättigheter som alla andra EU-medborgare, eftersom det är vad de är. Här tänker jag naturligtvis på en ömsesidig process som kräver ett förändrat tankesätt hos både majoriteten av EU-medborgarna och romerna.
Vi är alla överens om att det krävs effektiv planering och tillämpning av politiska åtgärder samt ett gemensamt strategiskt förhållningssätt. Vi vet alla att det främsta ansvaret för integreringen av romer ligger hos medlemsstaterna. Vi är även medvetna om att romernas situation varierar mycket från en medlemsstat till en annan. Därför har kommissionen beslutat att lägga fram en EU-ram för att medlemsstaterna ska kunna hantera den utmaning som de måste klara av.
Arbetsgruppen för romer, som inrättades i september förra året och rapporterade i december, visade tydligt att det ofta inte görs tillräckligt. De 26,5 miljarder euro som finns tillgängliga i strukturfonderna används inte som de borde. Endast 100 miljoner euro av dessa medel har öronmärkts för verksamhet som rör romer, medan de 70 procent som avsatts för tekniskt bistånd, vilket skulle ha behövts i de flesta medlemsstater, inte utnyttjats. Dagens åtgärder är alltså inte tillräckliga. Nu är det dags att se till att man i den nationella, regionala och lokala politiken fokuserar på romers behov på ett tydligt sätt.
I vår ram koncentrerar vi oss på fyra huvudfrågor: utbildning, arbete, hälsa och boende. Vi vill att EU och de 27 medlemsstaterna åtar sig att minska klyftorna och koncentrerar sig på de gemensamma målen för dessa fyra områden med målinriktade insatser och tillräckliga medel för att genomföra dem. Vi vill att alla medlemsstater införlivar dessa mål i sin strategi för romer om de har en, eller tar fram en strategi för romer om de inte har någon, för perioden fram till 2020.
För att kontrollera om dessa åtgärder lyckas behöver vi regelbunden övervakning. Därför läggs genom EU-ramen grunden för en kraftfull övervakningsmekanism som ska säkra att romernas situation förbättras. Denna övervakningsmekanism ska säkra att de nationella strategierna för romer genomförs, att de medel som avsätts för integrering av romer når slutmottagarna, och att man gör framsteg när det gäller målen för integreringen av romer.
Kommissionen kommer att avge årliga rapporter om integreringen av den romska befolkningen i medlemsstaterna. EU:s ram är en möjlighet för alla intressenter, på alla nivåer, att tillsammans med EU-medborgarna, och då i synnerhet de romska medborgarna, arbeta för att få ett slut på utestängningen av över 10 miljoner EU-medborgare, som vi inte kan tillåta i framtiden.
László Andor
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr ordförande, ärade ledamöter! Romernas socioekonomiska situation är högst upp på EU:s agenda. Förra månaden antog parlamentet Lívia Járókas betänkande om en EU-strategi för integrering av romer. Och i dag antog kommissionen ett meddelande om EU:s ram för nationella strategier för integrering av romer.
Båda dokumenten är viktiga bidrag till den allmänna debatten om romer och kommer att införlivas i de slutsatser som ska antas vid sysselsättnings- och socialministrarnas nästa rådsmöte den 19 maj, som kommer att ägnas helt åt integreringen av romer.
I dokumenten uttrycks EU:s politiska beslutsamhet att förbättra situationen för miljontals romer som lider av ekonomisk och social utestängning. Jag skulle vilja ta upp tre nyckelfrågor här.
Kommissionen har utformat EU:s ram för nationella strategier för integrering av romer. Där fastställs medlemsstaternas huvudansvar för att utforma och genomföra strategier för integrering av romer. Man bekräftar även kommissionens fasta övertygelse att EU inte kan tolerera någon form av rasism, främlingsfientlighet, diskriminering eller social utestängning av romer. Unionen har en moralisk och politisk skyldighet att stödja medlemsstaternas arbete med alla tänkbara politiska hjälpmedel.
Som ni vet har unionen antagit en omfattande strategi för att utveckla EU:s ekonomiska och sociala modell på ett balanserat sätt. Europa 2020-strategin för smart och hållbar tillväxt för alla är rätt politisk kontext för att ta itu med de mångfacetterade problem som romerna står inför. Vi måste utnyttja Europa 2020-strategins mål, flaggskeppsinitiativ och rapporteringsstrukturer för romernas skull.
Det centrala budskapet är att utestängningen av miljontals EU-medborgare från det ekonomiska och sociala livet varken är smart, hållbart eller inkluderande. Det finns kort sagt inga ursäkter för att utestängningen av romer ska fortsätta i det EU som vi vill ha.
Europa 2020-strategins övergripande mål för sysselsättning, fattigdomsbekämpning och utbildning är viktiga för att mäta framsteg i fråga om integrering av romer. Kommissionens meddelande om romer lyfter fram fyra områden som är av strategisk betydelse när det gäller utestängningen av romer, nämligen följande:
Tillgång till sysselsättning: den stora skillnaden mellan sysselsättningsgraden bland romer och bland icke-romer måste åtgärdas. Vi kommer inte att nå våra Europa 2020-mål om vi inte gör det.
Tillträde till utbildning: alla romska barn bör ha tillgång till bra utbildning och inte drabbas av diskriminering eller segregering. Alla romska barn bör åtminstone slutföra grundskolan.
Tillgång till hälso- och sjukvård: minska klyftan när det gäller hälsa hos romer och icke-romer. Medlemsstaterna bör ge romer tillgång till högkvalitativ hälso- och sjukvård på samma villkor som den övriga befolkningen.
Tillgång till bostäder och allmänna bekvämligheter: romer har det betydligt sämre än den övriga befolkningen, till exempel när det gäller tillgång till vatten, elektricitet och andra tjänster.
Avsaknaden av en bra strategi har en negativ inverkan på integreringen av romer i samhället och hänvisar dem till fattigdom.
För det tredje måste unionen omsätta sina ord i handling. Kommissionen utarbetar nu ett förslag till den fleråriga budgetramen, och sedan kommer ett särskilt förslag för strukturfonderna. Enligt min mening behöver strukturfonderna anpassas till Europa 2020-strategin. Det gäller de politiska områden som jag vanligtvis ansvarar för - arbete och social integrering - och det gäller definitivt den socioekonomiska integreringen av romer. Att effektivisera våra finansiella instrument är för mig ett nyckelmål.
Jag stannar där så att jag kan lyssna på era åsikter och svara på frågor.
Enikő Győri
rådets ordförande. - (EN) Det ungerska ordförandeskapet välkomnar kommissionens meddelande om EU:s ram för nationella strategier för integrering av romer. Jag vill uttrycka min tacksamhet och uppskattning för både det utförda arbetet och den hängivenhet som vi sett hos Viviane Reding, László Andor och alla de som samarbetat kring denna viktiga uppgift.
Presentationen av detta strategiska dokument är ett stort steg närmare förverkligandet av en av det ungerska ordförandeskapets prioriteringar. Jag är övertygad om att det kommer att visa sig vara ett viktigt bidrag för att förbättra romernas ekonomiska och sociala situation i EU, jämte Europaparlamentets nyligen antagna resolution om EU-strategin för integrering av romer som bygger på Lívia Járókas betänkande.
Enorm fattigdom, diskriminering och marginalisering fortsätter att drabba ett stort antal romer i Europa, så det är hög tid för förändring. Vi kan inte säga att det är deras problem och inte vårt. Dessutom får människor aldrig ses som problem, utan som en tillgång, en möjlighet. Med dagens ekonomi och demografi i EU kan en förändring av romernas ekonomiska och sociala status ge nya mänskliga resurser och på längre sikt bidra till ekonomisk tillväxt.
Det ungerska ordförandeskapet har alltid ansett att det, utöver den nödvändiga kampen mot diskriminering, behövs en ny policy-mix, med tre huvudinslag: arbete, utbildning och boende. Om medlemsstaterna gör en ordentlig uppföljning kommer integrerade insatser inom dessa tre områden, som kompletteras med rätt övervakning såsom kommissionen föreslår, att leda till förändringar. Medlemsstaterna kommer också att behöva anstränga sig för att nå målen i Europa 2020-strategin. Åtgärder för social integrering av romer kan tillämpas på samma sätt på flera olika politikområden. Det erkänns nu allmänt att åtgärder som växt fram och samordnats på EU-nivå kan skapa synergi och mervärde.
Vad händer härnäst? Det ungerska ordförandeskapet har för avsikt att presentera meddelandet och diskutera det med de två kommissionsledamöterna i samband med den kommande plattformen för romer den 7 april i Budapest, dit jag välkomnar alla som är intresserade. Rådet kommer att hantera frågan på ett övergripande sätt. Först kommer rådet (rättsliga och inrikes frågor) att diskutera den 12 april. Sedan kommer rådet (sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) att anta slutsatser den 9 maj. Utbildningsrådet kommer också att få dokumentet, den 20 maj, innan det ungerska ordförandeskapet lägger fram sin rapport om dessa samtal för rådet (allmänna frågor) den 23 maj.
Till sist blir det förhoppningsvis ett godkännande vid Europeiska rådets junimöte. Det kommer givetvis att bli inledningen till en samordnad insats på EU-nivå och nationell nivå för att hjälpa denna verkligt europeiska minoritet.
László Tőkés
Fru talman, herr och fru kommissionsledamot! Med Lívia Járókas betänkande som utgångspunkt gläder det oss att vi kan fortsätta vidare mot genomförandet av strategin för romer. Anledningen är att den 8 april är romernas internationella dag. EU:s plattform för romer råkar ha sitt femte sammanträde samma dag i Ungern. Det är en möjlighet för oss att gå vidare med en gemensam handlingsplan som är samordnad på EU-nivå men även ger utrymme för lokala undantag. Europeiska folkpartiet har i flera år krävt att EU ska göra en insats för romernas sociala integrering. Vi hoppas dessutom att EU:s strategi för romer kan sjösättas vid stats- och regeringschefernas toppmöte den 24 juni.
Därmed kan EU göra någonting åt Europas allvarligaste människorättsproblem. Det är först och främst medlemsstaternas ansvar att se till att grundläggande mänskliga rättigheter blir verklighet för alla medborgare. EU kan bara ge ramar för detta, sedan är det upp till medlemsstaterna att ge dem innehåll. EU:s strategi för romer kan ses som ett minimikrav. Jag är dock övertygad om att en långsiktig handlingsplan som spänner över partier och tidsperioder kommer att utformas genom den, så att man på ett effektivt sätt kan råda bot på den fattigdom och sociala utestängning som drabbar många romer. Några viktiga iakttagelser angående innehållet i strategin är att målgruppen är definierad utifrån ekonomiska kriterier i stället för etniska kriterier; tillämpning av alla mänskliga rättigheter främjas och principen om lika möjligheter stärks; hänsyn tas till utestängningens regionala karaktär, och de svårigheter som präglar underutvecklade mikroregioner lindras.
För att strategin ska lyckas måste de olika aktörerna, nämligen EU-institutionerna, medlemsstaterna, icke-statliga organisationer och romska grupper, göra långsiktiga och beslutsamma insatser tillsammans. Därför får inte frågan utnyttjas för att ge näring åt motsättningar eller för eller partipolitiska angrepp. Kollektivt utpekande är inte heller acceptabelt. Det är oacceptabelt att likställa romernas kollektiva skuld med det kollektiva ansvar som innehas av majoriteten, förtryckarna. Att hitta en lösning för romerna är en av det ungerska ordförandeskapets prioriteringar. Jag hoppas att Europeiska rådet antar den planerade strategin i juni. Jag ber om parlamentets stöd i frågan.
Monika Flašíková Beňová
Fru talman, kommissionsledamot Reding, kommissionsledamot Andor! Jag vill börja med att gratulera er till presentationen. Jag är glad över att kommissionen i dag, efter parlamentets upprepade uppmaningar, äntligen presenterar denna strategi. Jag tycker också att det är på tiden då situationen blir alltmer ohållbar. Många av EU:s romer har en ovärdig levnadsstandard och utsätts för allt fler angrepp. Lördagens fackeltåg mot romer i Ungern är det senaste beviset på detta, och jag vill härmed uppmana Ungerns regering att dra lärdom av detta.
Jag vill rikta viss kritik mot denna ram. Situationen är alarmerande, men vi kan ändå inte godta kommissionens beslut att utforma ramen utan offentliga samråd med berörda parter. Det är märkligt att ni å ena sidan understryker vikten av att samarbeta med civilsamhället men vid själva utformningen av dokumentet har förbigått både romer och frivilligorganisationer, internationella organisationer och liknande. En sådan begränsad syn på ramen bidrar inte till dess legitimitet - tvärtom.
Jag tycker dock att själva innehållet överlag är bra. Kommissionen har definierat ansvarsområdena väl för att man ska kunna lösa detta problem som finns i hela EU. Huvudansvaret ligger emellertid hos medlemsstaterna. Jag der det som oerhört viktigt att EU åtar sig att samordna de nationella strategierna och övervaka dem, med målsättningen att integreringen av romer ska genomföras så fort som möjligt.
I anslutning till detta måste det nämnas hur viktigt det är att kontrollera att de nationella strategierna följer ramen och genomförs på ett effektivt sätt. Kommissionen verkar dock ha intagit en ganska slapp hållning i det avseendet. Kommissionen bör vara tuffare, i synnerhet när det gäller de krav man ställer på medlemsstaterna. I ramen anges fyra huvudområden för integreringen av romer: tillträde till utbildning, tillgång till sysselsättning, tillgång till hälso- och sjukvård samt tillgång till anständiga bostäder och allmänna bekvämligheter. Tillsammans med medlemmar i vår grupp har jag haft möjlighet att, då jag besökt många romska grupper runtom i Europa, få bekräftat att detta verkligen är de områden där romer ofta är förfördelade. Det bör understrykas att liknande mål sattes upp i programmet årtiondet för integrering av den romska befolkningen. Nu måste vi uppnå dem.
Till dessa fyra områden skulle jag vilja lägga ytterligare ett som saknas, nämligen kampen mot diskriminering samt verbal och fysisk rasism.
Sist men inte minst vill jag lyfta fram finansieringen av integreringsåtgärderna. Kommissionens arbetsgrupp uppgav i slutet av förra året att medlemsstaterna brister mycket i utnyttjandet av EU-medel. Kommissionen bör därför fokusera på tre saker: att kreditutnyttjande inte kräver för stora administrativa resurser, att kommissionen vidtar effektiva åtgärder för att se till utbetalade medel verkligen används för rätt ändamål, och att utnyttjande av medel för verksamhet som omfattar segregation begränsas.
Jag vill avsluta med att tacka och gratulera er igen, Viviane Reding och László Andor. Nu är det upp till medlemsstaterna att utifrån detta gå vidare med integreringen av romer på nationell nivå.
(Talaren godtog att besvara en fråga (blått kort) i enlighet med artikel 149.8 i arbetsordningen.)
Franz Obermayr
(DE) Fru talman! Tack, Monika Flašíková, för att du svarar på min fråga. Du känner givetvis väl till detta betänkande och du är säkert medveten om att det även innehåller krav på att medlemsstaterna betalar böter om de inte rättar sig efter det, eller om strategier inte följs. Hur ställer du dig till att en medlemsstat även skulle bli skyldig att betala böter om kravet på barns regelbundna närvaro i den obligatoriska skolan inte uppfylls? Närvaro i grundskolan är obligatoriskt i alla länder. Om romska barn uteblir från grundskolan, blir då landet i fråga skyldigt att betala böter? Anser du inte att föräldrarna har ett visst ansvar för att se till att deras barn går i skolan?
Monika Flašíková Beňová
- (SK) Fru talman! Jag skulle jag vilja säga en sak i den här frågan: jag är en otvetydig anhängare av åsikten att när vi fastställer rättigheter, måste skyldigheter också följas. Naturligtvis är det även föräldrarnas ansvar att se till att barns alla rättigheter respekteras. Men enligt min mening har EU:s medlemsstater tillräckligt med instrument för att skapa utrymme för detta, och de kommer inte att straffas om föräldrarna inte fullgör sina skyldigheter.
Stanimir Ilchev
Fru talman! Även jag vill tacka föredraganden Lívia Járóka, liksom företrädarna för kommissionen, rådet och det ungerska ordförandeskapet, eftersom de har gett många allvarliga löften inför parlamentet och gjort mycket viktiga åtaganden.
När man talar om romernas integration bör vi inte glömma att vi talar om den mest specifika och den kanske mest komplicerade frågan för Europa och Europeiska unionen. Detta är en fråga som inte kan lösas endast genom finansiering, lagstiftning mot diskriminering eller genom att starta utbildningsprogram. Lösningen på detta problem kan bara finnas i en kombination av alla dessa tillvägagångssätt och, faktiskt, som en del av en gemensam politisk vilja.
För närvarande hanterar EU, mer än någonsin, på egen hand sina 12 miljoner romer. Vissa inser fortfarande inte att dessa människor inte är bara bulgariska, rumänska eller slovakiska romer, utan även medborgare i EU med samma rättigheter och skyldigheter, men med begränsade framtidsutsikter.
Situationen är, som synes, ganska komplicerad. Ju större grad av integration mellan de åtgärder, initiativ och politiska strategier som genomförs av medlemsstaterna och alla EU-institutioner, desto större framgång kommer EU:s strategi för integrering av romer att röna.
Improviserade och ensidiga åtgärder kan mycket väl skada i stället för att hjälpa. Här bör jag nämna att kunskapen om romer är otillräcklig i vissa medlemsstater och, i vissa fall, till och med felaktig. Följaktligen måste frågan om romerna i Europa undersökas aktivt och framstegen övervakas professionellt. Annars finns det risk för att vi i stället för att desarmera denna tickande bomb bara kommer att flytta den från en plats till en annan på kartan över den gamla kontinenten.
Kärnan i vår ambitiösa strategi måste vara en enorm insats för att ge romerna utbildning. Detta innebär en fullständig integration av deras barn i utbildningssystemet, grundläggande kvalifikationer för ungdomar och alfabetisering för vuxna.
Huvudsyftet måste vara att under de kommande åren stadigt öka andelen romer som utbildas för arbetsmarknaden och har en upplyst inställning till institutionerna och rättsstatsprincipen. Det är det enda sättet att garantera att romernas liv i framtiden inte längre ska utvecklas som det gör nu, som en usel tillvaro på kvicksand som i onödan har uppslukat europeiska skattebetalares pengar.
Hélène Flautre
Fru talman! Det är naturligtvis goda nyheter att vi nu har en konkret europeisk ram som kommer att medföra en skyldighet för varje medlemsstat att presentera sin nationella strategi för integrering av romer. Från och med nu fram till slutet av året kommer kommissionen att granska dessa strategier och om ungefär ett år kommer vi att behöva diskutera frågan igen. I dag fastställer vi därför i själva verket en färdplan som bör göra det möjligt för parlamentsledamöter, offentliga organ och det civila samhället att fortlöpande noga bevaka de mycket viktiga områden som du nämnde.
Jag noterar att kommissionen har tagit hänsyn till några av punkterna i parlamentets betänkande. Jag tänker till exempel på att engagera Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter i granskningen av strategierna. Jag anser att byrån har bevisat sin kompetens på området. Jag tänker också på att utveckla samarbetet med Europarådet i fråga om utbildning av medlare från den romska folkgruppen. Detta är en viktig strategisk faktor för projektens framgång på alla nivåer, liksom den uppmärksamhet som ägnas romer som är medborgare i tredjeländer och utvidgningsaspekten, som beaktas i detta betänkande. Slutligen anser jag att fastställandet av gemensamma indikatorer till stöd för övervakningssystemet är mycket välkommet.
Ändå måste jag betona vissa brister i meddelandet. Jag anser att det inte är tillräckligt beslutsamt och bestämt i fråga om romernas nödvändiga deltagande på alla nivåer, det vill säga på de nivåer där projekt förbereds, genomförs och utvärderas. I meddelandet nämns information och samråd, men romernas delaktighet i sig är avgörande. Många erfarenheter visar på detta, för det har faktiskt funnits bra erfarenheter också i Europa. Jag tycker att detta är en svag punkt i meddelandet.
En andra svaghet i meddelandet är att det behandlar frågan om icke-diskriminering som ett övergripande tema på vart och ett av de fyra områdena. Jag tycker dock att det är mycket viktigt, eller vore mycket viktigt, att ägna ha en speciell punkt åt kampen mot diskriminering och våld och romernas tillgång till rättvisa. Den del som omfattar icke-diskriminering, grundläggande rättigheter och tillgången till rättvisa ingår inte som ett särskilt inslag i sin egen rätt. Jag tycker att detta är ännu en svag punkt i kommissionens dokument.
Jag tror att vi också talade om medlarna, ett program som lanserats av Europarådet. Det är bra att det finns med i meddelandet. Vi kunde ha nämnt, och ni kunde också ha nämnt, de riktlinjer som redan har utarbetats av Europarådet, så att vi inte slutligen står med två strategier, eller två typer av ramar för att bedöma de nationella strategierna. Jag anser att detta skulle ha varit ett plus i meddelandet.
Slutligen anser jag att kommissionens arbete ännu inte är slutfört och att arbetsgruppen bör fortsätta sitt arbete för att se till att medlemsstaterna ständigt är medvetna om trycket på dem från kommissionen, det civila samhället och lokala organ att faktiskt genomföra dessa riktlinjer.
Timothy Kirkhope
för ECR-gruppen. - (EN) Fru talman! Detta förslag utgör en möjlighet att förbättra romernas integration i medlemsstaterna och att hitta sätt att ge romerna de fullständiga lika möjligheter och rättigheter som tillkommer alla EU-medborgare. Det främsta syftet med programmet bör vara att uppnå grundläggande allmänna rättigheter för alla dessa människor.
Jag fruktar dock att denna tungt belastade och komplicerade agenda, liksom tidigare program, kan behöva skäras ned. Medlemsstaternas behörighet när det gäller utbildning, sjukvård och bostäder måste respekteras och, utifrån vad jag har läst hittills fruktar jag att kommissionen överskrider sina befogenheter på ett sätt som urholkar medlemsstaternas rättighet att fastställa sin egen politik på dessa områden. Jag hoppas dock att denna nya strategi markerar en ny era så att EU hanterar problemet genom att först lyssna på romerna.
Alltför länge har programmen varit för komplicerade och har helt enkelt inte nått de människor som mest behöver hjälp. På nästan tio år har mycket lite av substans genomförts i praktiken. Jag hoppas att kommissionen nu kommer att fokusera på hur man bäst förenklar förfarandena för tillgång till EU-medel och hur man bättre kan övervaka, utvärdera och genomföra sina program. Om EU ska spendera pengar på det här området måste de nu spenderas på ett bättre sätt.
Cornelia Ernst
för GUE/NGL-gruppen. - (DE) Fru talman, mina damer och herrar! Det är bra att vi nu har en allmän strategi för romer, men tyvärr måste jag grumla glädjen. De övergripande förslag som kommissionen har lagt fram ligger nämligen långt efter de diskussioner som i många år förts med företrädare för romerna, varav en del här i kammaren.
I många år har företrädare för romerna, både med och utan ramstrategier, påpekat behovet av riktade åtgärder och tydliga, specifika krav. Vi har inte ens tydliga sanktioner för de fall där strategin inte följs. Även om det har dykt upp förslag i denna riktning finns det inga egentliga sanktioner, vilket betyder att systemet har fler hål än en schweizerost.
Strategin för romerna bör ta hänsyn till alla väsentliga områden. Detta är vad som överenskommits. Men vad erbjuder kommissionen utöver de fyra viktigaste punkterna? Strukturerna innehåller inga bestämmelser om romernas delaktighet och integration i de beslut som rör dem. Det finns inga strukturer för det konkreta genomförandet av målen. Det saknas ett genusperspektiv. Något som också verkligen irriterar mig och som jag anser vara en skandal är att ni inte är beredda att vidta några bestämda åtgärder för att bekämpa diskrimineringen av den romska folkgruppen.
Ni beklagar att EU:s strukturfonder för romer inte utnyttjas. Jag skulle vilja fråga er helt öppet: Är det inte så att diskrimineringen av romer också är en av orsakerna till att man hittills inte har utnyttjat sådana EU-medel? Jag tror det.
Vi som är medlemmar i GUE/NGL-gruppen är mycket kritiska till detta meddelande. Vi tror inte att det är tillräckligt och jag förväntar mig att lämpliga ändringar görs.
Mario Borghezio
för EFD-gruppen. - (IT) Fru talman, mina damer och herrar! Trots att jag är EU-skeptiker skulle jag, mot bakgrund av 2020-strategin, kunna tänka mig att stödja en plan för att undanröja diskriminering, svårigheter och marginalisering, om vi verkligen erbjöds ett kraftfullt agerande från kommissionen för att kontrollera medlemsstaternas uppförande.
Vad vi har är dock dessa tal om en stor framtid, om omfattande kontroll, från en kommissionsledamot som fortfarande inte kan förklara för mig hur det kommer sig att dessa resande i hennes land, i Storhertigdömet Luxemburg, inte får lov att slå läger, så att de i stället installerar sig nära mitt hem, i Italien och i Frankrike. Således talar vi om att ge de resande ett hem, medan de i vissa europeiska länder, särskilt i Viviane Redings hemland, inte ens får slå läger.
I dagens upplaga av den största tidningen i mitt land, Il Corriere della Sera, finns en artikel om en förälder som inte förtjänar att kallas förälder, en resande, som greps i Italien för att ha sålt sin egen lilla flicka till människosmugglare som ville sälja henne för prostitution. Hon sålde sin egen lilla flicka. Andra skickar dem för att göra andra saker. Ofta är det dessa människor som inte skickar dem till skolan, trots påtryckningar och uppmärksamhet från myndigheter, medlare och välgörenhetsorganisationer.
Vill vi tala om dessa problem också? Vill vi göra oss av med dessa salamiskivor av idiotisk blåögd välgörenhet och inse att många av romernas problem beror uteslutande och huvudsakligen på dem själva?
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Cătălin Sorin Ivan
skriftlig. - (RO) Den nya EU-strategin för integrering av romer tjänar endast till att upprepa gamla mål som har visat sig omöjliga att nå under årens lopp. De var övertygande när årtiondet för integrering av den romska befolkningen utropades 2005. För närvarande, när extremistiska beteenden och våld mot romerna är på frammarsch i EU, skulle vi dock ha behövt en strategi som erbjöd betydligt mer specifika åtgärder. Spänningen stiger i Ungern och polisens agerande blir alltmer hårdhänt. Om en fast hållning inte intas kommer situationen att förvärras. Därför är det förbryllande att kommissionen inte har försökt att komma med lämpliga lösningar för att ta itu med specifika problem, särskilt som den också hade den resolution som antogs av parlamentet till sitt förfogande.
Marian-Jean Marinescu
Den nya strategi för samordning av nationella romska strategier som i dag presenterats av kommissionen innebär ett viktigt steg för EU. Inrättandet av nationella kontaktpunkter för romernas integrering, förenklingen av finansieringsvillkoren, EU-institutionernas granskning av nationella handlingsplaner samt kontrollen av framsteg i fråga om romernas integrering i medlemsstaterna är åtgärder som kommer att bidra till att förbättra den ekonomiska och sociala situationen för den romska befolkningen i Europa. Medlemsstaterna måste granska denna strategi noga och så snart som möjligt inrätta ett administrativt organ som ska ansvara för strategins genomförande och samordning med andra medlemsstater. Jag hoppas att kommissionen från och med i sommar kommer att ta på sig en ledande roll för att samordna strategin med avseende på utvecklingen inom nyckelområden som främjande av samhällsutbildning, yrkesvägledning och sysselsättning. Jag tycker det är beklagligt att den nya strategin misslyckas med att ge tydliga rekommendationer om vilka typer av program som kommer att utvecklas och genomföras för romer på ett liknande sätt i alla medlemsstater, med vissa variationer. Jag uppmanar rådet och medlemsstaterna att komma med sådana rekommendationer för olika typer av program som kommissionen kommer att hantera centralt. Utan sådana typer av program, anpassade till romernas nomadiska livsstil, kommer EU aldrig att till fullo kunna bidra till att öka mervärdet på EU-nivå.
Rovana Plumb
skriftlig. - (EN) EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer ger en möjlighet att förena våra krafter på alla nivåer och med alla berörda parter för att få ett slut på utestängningen av romer. De mål som satts upp på EU-nivå och som omfattar fyra viktiga områden för romernas integrering, det vill säga tillgång till utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård och bostäder, kommer endast att uppnås om det finns ett klart åtagande från medlemsstaterna. Det är nu viktigt att lägga in en högre växel och se till att nationell, regional och lokala integrationspolitik riktar in sig på romer på ett tydligt och specifikt sätt och att tydliga åtgärder tillgodoser romernas behov för att förebygga och kompensera för de nackdelar de ställs inför. Medlemsstaterna bör se till att alla romska barn har tillgång till god utbildning och fastställa ett konkret mål för att öka romernas sysselsättningsgrad inom ramen för Europa 2020-strategin samt öka andelen romska hushåll med tillgång till vatten, sanitet och el, samt främja icke-diskriminerande tillgång till bostäder, inklusive subventionerat boende. Medlemsstaterna bör fastställa konkreta mål med konkreta tidsgränser för att öka romers livslängd, öka antalet barn som vaccineras till samma nivå som hos den icke-romska befolkningen, och sänka spädbarns- och mödradödligheten till den icke-romska befolkningens nivå.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Äntligen har kommissionen gett oss några ambitiösa mål för romernas integrering i Europa: att garantera åtminstone en grundläggande utbildningsnivå för alla romska barn, att minska barnadödligheten och att minska skillnaderna i fråga om livslängd. Dessa mål måste dock fortfarande uppnås i praktiken. Ett år efter det att parlamentet antagit en ändring av Eruf-förordningen som syftar till investeringar i bostäder för marginaliserade grupper, har projekten problem med att komma i gång. Det är viktigt att medlemsstaterna investerar och rapporterar om sina insatser på områden som sysselsättning, utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder för romer, men också att kommissionen ser till att den noggrant övervakar utnyttjandet av befintliga EU-program. Slutligen måste romerna utnyttja detta tillfälle att ta kontroll över sitt eget öde, i vetskapen att de kan räkna med EU:s stöd. En vänta-och-se-attityd och ihåliga ord kommer bara att gynna extremhögern och väcka misstro bland olika grupper. Romernas internationella dag kommer att firas nästa fredag, den 8 april. Jag hoppas att vi den 8 april 2012 kommer att kunna fira de framsteg som har gjorts.
