Ammatillista koulusta koskeva eurooppalainen yhteistyö Eurooppa 2020 -strategian tueksi (lyhyt esittely) 
Puhemies
- (DE) Esityslistalla on seuraavana Nadja Hirschin laatima työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietintö ammatillista koulutusta koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä Eurooppa 2020 -strategian tueksi.
Nadja Hirsch
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, huomenna äänestämme ammatillisen koulutuksen roolista Eurooppa 2020 -strategiassa. Tässä yhteydessä on paikallaan tarkastella lyhyesti, mitkä ovat lähtökohtamme. Tällä hetkellä nuorisotyöttömyys on 21 prosenttia, se on toisin sanoen lähes kaksinkertainen normaaliin keskiarvoon verrattuna. Koulupudokkaiden osuus koko EU:ssa on yli 14 prosenttia. Naisten osallistuminen tuottavaan työhön on edelleen hyvin vähäistä. Monet vammaiset ja siirtolaiset ovat ilman työpaikkaa.
Eurooppa 2020 -strategian tarkoituksena on nimenomaan hyödyntää tätä työntekijäpotentiaalia ja tuoda heidät työpaikalle, niin että myös EU voi selvitä globaalistumisen haasteista. Näin ollen meidän tehtävämme on myös varmistaa, että erityisesti ammatillinen peruskoulutus on korkeatasoista. Keskustelu alkoi Kööpenhaminan prosessin yhteydessä. Tätä seurasi Bruggen julkilausuma, ja nyt meidän tehtävämme on selvittää, missä määrin myös tämä ala voidaan sisällyttää Eurooppa 2020 -strategiaan.
Ehdottoman tärkeä elementti on se, että nuorilla on oltava paitsi opintojensa myös ammatillisen koulutuksensa yhteydessä mahdollisuus suorittaa osa koulutuksestaan toisessa EU:n jäsenvaltiossa. Tämä on keskeinen elementti, koska joku, joka on jo työskennellyt toisessa jäsenvaltiossa, tarttuu myös myöhemmin tilaisuuteen pitää Euroopan työmarkkinoita omina työmarkkinoinaan kaikkine niiden tarjoamine mahdollisuuksineen. Sen vuoksi tämä on ehdottomasti keskeinen näkökohta, johon meidän on pyrittävä.
Toinen tärkeä osa-alue on tietenkin lisäkoulutus. Demografisen muutoksen vuoksi ihmisten on työskenneltävä yhä pitempään - tai he voivat työskennellä pitempään, mutta jokaisen on tehtävä tämä päätös itse. Ihmiset elävät yhä vanhemmiksi ja he jatkavat työelämässä paljon pitempään, ja voidakseen jatkaa ammattitaitoa vaativassa työssään vielä iäkkäänäkin he tarvitsevat myös lisäkoulutusta.
Tällä hetkellä osallistuminen lisäkoulutusta koskeviin aloitteisiin on hyvin vähäistä. Tässäkin on varmistettava, että sekä työnantajilla että työntekijöillä on kasvavaa halukkuutta hyödyntää lisäkoulutusta ja saada jatkuvaa koulutusta elinikäisen oppimisen avulla. Tätä varten tietenkin myös tarjottavien vaihtoehtojen on oltava joustavia. Meidän on otettava kaikki huomioon. Lisäkoulutus on sovitettava yhteen henkilön muiden elämänalueiden kanssa, ja sen on oltava mahdollista työn ja perhe-elämän ohella. Tästä syystä meidän on selvästi luotava joustavia mahdollisuuksia tulevaisuudessa.
Yliopistot ovat saaneet paljon huomiota - esimerkiksi Bolognan prosessin yhteydessä - ja tilanne on sama ammatillisen koulutuksen alalla, myös liikkuvuuden osalta. Voisimme melkein sanoa, ettei kukaan ole huomannut tätä. Yliopistojen ohella ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen ala on kuitenkin erityisen tärkeä, emmekä näin ollen saa laiminlyödä sitä. Tästä syystä haluan tässä vaiheessa kiittää jälleen kerran kollegoitani muista ryhmistä hyvin sitoutuneesta yhteistyöstä.
Antigoni Papadopoulou
(EL) Arvoisa puhemies, varjoesittelijänä olen tyytyväinen Hirschin mietintöön, koska siinä korostetaan, miten tärkeää liikkuvuuden ja joustavuuden ohella on aina pystyä oppimaan ja työskentelemään nykyaikaisessa ja vaativassa kansainvälisessä työympäristössä. On totta, että talouskriisi on tuonut työttömyyden ja epävarmuuden kaikkien elämään, etenkin nuorten, naisten ja vammaisten elämään.
Saavuttaaksemme Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet tarvitsemme jatkuvaa ja asianmukaista ammatillista koulutusta ja jatko- ja täydennyskoulutusta sekä Euroopan unionissa että jäsenvaltioissa. Tarvitsemme kohdennettua politiikkaa ja kohdennettuja strategioita vähentääksemme koulupudokkaiden osuutta, ja tarvitsemme ihmisten koulutustarpeita koskevaa asianmukaista ohjelmasuunnittelua sekä tarjottavan koulutuksen ja työmarkkinoiden tarpeiden parempaa yhteensovittamista.
Olen varma, että eurooppalainen tutkintojen viitekehys, ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten eurooppalainen siirtojärjestelmä, avoimuus ja yhteistyö sekä erilaisten koulutusjärjestelmien vertailukelpoisuus vastaavat niitä tarpeita...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, on ehdottoman tärkeää investoida koulutukseen, jotta eurooppalaisille voidaan varmistaa parempi tulevaisuus. Tällä hetkellä EU:n nuorisotyöttömyys on noussut 20 prosenttiin samalla kun koulupudokkaiden osuus on Euroopassa keskimäärin 16 prosenttia ja joissakin maissa, kuten Portugalissa, se on 40 prosenttia.
Elinikäinen oppiminen on välttämätöntä työttömyyden ehkäisemiseksi. Meidän on pohdittava huolellisesti urakehityksen eri vaihtoehtoja. Työntekijöille on tiedotettava paremmin jatkuvan lisäkoulutuksen tarpeesta.
Mielestämme ammatillisen koulutuksen olisi oltava saatavilla kohtuuhintaan ihmisten eri elämänvaiheissa riippumatta heidän asemastaan työmarkkinoilla ja heidän tuloistaan. Ammatillisen koulutuksen olisi luotava edellytykset työvoiman liikkuvuudelle sekä perusopintojen aikana että osana elinikäistä oppimista.
Kehotamme jäsenvaltioita yksinkertaistamaan tutkintojen tunnustamista koskevia menettelyjä.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Arvoisa puhemies, yksi Euroopan unionin suurimmista haasteista liittyy nuorisotyöttömyyteen. Euroopassa keskitytään koulupudokkaiden osuuden pienentämiseen alle 10 prosenttiin sekä "uudet taidot uusia työpaikkoja varten" -aloitteen kaltaisiin toimiin, joiden tarkoituksena on lähentää koulutus- ja työelämää toisiinsa. Koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen ero on tulevaisuudessa entistä häilyvämpi, lukuun ottamatta niiden työpaikkaan liittyviä näkökohtia. Jotta integroituminen voisi olla tehokkaampaa, on muutettava olennaisesti sitä tapaa, miten koulutus ja jatko- ja täydennyskoulutus ymmärretään paitsi yksilön näkökulmasta myös institutionaalisella tasolla ja kaikilla hallinnon tasoilla.
Näin ollen mielestäni järjestelmään liittyvät esteet ja integrointia estäviin asenteisiin liittyvät esteet on poistettava, mikäli eurooppalaiset haluavat oppia kehittämään ammattitaitoaan ja arvojaan ja myötävaikuttaa tehokkaasti Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.
Emilie Turunen
(DA) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää vilpittömästi esittelijää, joka on laatinut erittäin hyvän mietinnön. Kaikkien muiden tavoin olen sitä mieltä, että meidän on muistettava, mikä on se asiayhteys, johon tämä mietintö liittyy, ja se on tietenkin Eurooppaa vaivaava nuorisokriisi. Olemme yhtä mieltä yleiskriisistä - korkeuksiin kohoava nuorisotyöttömyys ja se, että nuoret itse asiassa muuttavat Euroopan ulkopuolelle löytääkseen töitä, ja mielestäni tämä on tulevina vuosina hyvin vakava uhka Euroopan taloudelle ja koheesiolle.
Toisen asiayhteyden tälle mietinnölle muodostavat yleiset Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet, joita olemme asettaneet koulutuksen, työllisyyden ja koulupudokkaiden osuuden pienentämisen aloilla. Kysymys on Euroopan kilpailukyvystä. Kysymys on siitä, että meillä on koulutettua työvoimaa, jota tiedämme tarvitsevamme. On myös tärkeää varmistaa, että uudella sukupolvella on mahdollisuus saada työtä ja koulutusta. Tällä on todella ratkaiseva merkitys. Voi olla, ettei EU:lla ole paljon toimivaltaa tällä alalla, mutta jotain voidaan kuitenkin tehdä. Tämä on joka tapauksessa yhteinen huolenaiheemme, ja sen vuoksi meidän on varmistettava, että tarjoamme korkeatasoista koulutusta ja että on mahdollista saada opastusta. Meidän on vähennettävä koulupudokkaiden osuutta ja varmistettava, että koulutuksen ja työn välillä on vahva yhteys, esimerkiksi sellaisten vaihto-ohjelmien avulla, jollainen on Saksan ja Tanskan välillä. Meidän on myös varmistettava, että kaikilla nuorilla on oikeus saada koulutusta.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Hirschiä hänen todella rakentavasta lähestymistavastaan. Kuuntelin häntä hyvin kiinnostuneena, koska tämä oli itse asiassa minun alaani 12 vuotta sitten. Aloin tuoda koulutukseen liikkuvuutta, mikä ei ollut tuolloin asialistalla, ja olen todella iloinen kuullessani, miten vahvasti parlamentti kannattaa tämän Eurooppa 2020 -strategian keskeisen elementin kehittämistä. Haluan myös todeta, miten tyytyväisiä olemme tähän mietintöön, jossa vahvistetaan ja täydennetään komission kesäkuussa 2010 antamaa tiedonantoa.
Tämä tiedonanto oli osa Kööpenhaminan prosessin viimeisintä uudelleentarkastelua, ja Bruggen julkilausumasta on nyt tietenkin tullut tärkein Euroopan unionin asialista ammatillisen koulutuksen alalla vuosina 2011-2020. Monet parlamentin ehdotuksista vastaavat Bruggen julkilausumassa ehdotettuja toimia. Komissio yhtyy parlamentin näkemykseen, koska meidän on uudistettava ammatillista koulutusta Euroopassa lisätäksemme sen houkuttelevuutta, saadaksemme päteviä opettajia ja kouluttajia, innovatiivisia oppimismenetelmiä ja korkeatasoisia infrastruktuureja ja tiloja, ja tietenkin tarvitsemme liikkuvuutta. Meidän on annettava nuorille - sekä vähemmän nuorille - halu mennä hankkimaan kokemusta jäsenvaltionsa ulkopuolelle, mikä on tärkeää, jos haluamme luoda todellisen eurooppalaisen koulutusalueen.
Komissio pyrkii myös saavuttamaan sukupuolten tasa-arvon ja auttamaan heikommassa asemassa olevia ryhmiä elinikäisen oppimisen ohjelman, erityisesti aloitteeseen sisältyvän Leonardo da Vinci -ohjelman, avulla. Komissio pitää siis kaikkea mahdollista apua parlamentilta erittäin tervetulleena.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 7. kesäkuuta 2011 kello 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ioan Enciu
Nykyisen talous- ja rahoituskriisin aikana, kun työttömyysaste etenkin nuorten keskuudessa on ylittänyt 20 prosentin rajan EU:ssa ja jopa 30 prosentin rajan joissakin jäsenvaltioissa, ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen parantaminen on asetettava Euroopan unionin ensisijaiseksi tavoitteeksi. Tässä yhteydessä nuorison liikkuvuus EU:ssa sekä työmarkkinoiden ja tarjolla olevan koulutuksen joustavuuden lisääminen ovat keskeisiä elementtejä, joita olisi kehitettävä EU:ssa ja jäsenvaltioissa.
Jatkuva ja hyvin jäsennelty vuoropuhelu yliopistojen, tutkimuskeskusten ja yritysten välillä voi auttaa luomaan todellisen yhteyden työnantajien vaatimusten ja koulutusjaksojen aikana hankittavien taitojen välille. Lisäksi liikkuvuuden lisääminen Euroopan unionissa laajentamalla Erasmus-, Leonardo da Vinci- tai Nuoret liikkeellä -ohjelmien kaltaisia ohjelmia voi myös auttaa parantamaan EU:n kykyä vastata Euroopan työmarkkinoiden kysyntään ja lisätä myös kehittymismahdollisuuksia tällä alalla. Erityistä huomiota on kiinnitettävä myös sosiaalisesti heikossa asemassa oleviin ryhmiin, joilla täytyy olla hyvät mahdollisuudet saada ammatillista koulutusta ja jatko- ja täydennyskoulutusta.
Alajos Mészáros
Koulutuksesta työelämään siirtyminen on rakenteellinen haaste työntekijöille kaikkialla Euroopan unionissa. Valitettavasti varhaisella työttömyydellä on pysyviä haittavaikutuksia. Tästä syystä jäsenvaltioiden täytyisi varmistaa, että ammatillinen koulutus sovitetaan vastaamaan paremmin työmarkkinoiden tarpeisiin ja että ammatillinen koulutus antaa työntekijöille sellaisia taitoja, joita he tarvitsevat uusissa kestävissä työpaikoissa, joita luodaan tulevaisuuden kestävässä taloudessa. Mielestäni paikallishallinnoilla, yrityskumppanuuksilla ja koulutuslaitoksilla on merkittävä rooli, kun kehitetään ammatillista koulutusta niin, että se vastaa työmarkkinoiden kysyntää. Liikkumismahdollisuus on tärkeä osa ammatillista koulutusta, mutta olisi korostettava enemmän jäsenvaltioiden erilaisten koulutusjärjestelmien yhdenmukaistamista - johon sisältyy todistusten ja tutkintojen vastavuoroinen tunnustaminen - jotta voitaisiin parantaa yhteistyötä ja tukea liikkuvuutta. Korkealaatuinen ammatillinen koulutus ja jatko- ja täydennyskoulutus edistävät pohjimmiltaan kestävää kehitystä. On luotava paremmat mahdollisuudet kouluttajan pätevyyden hankkimiseen etenkin alueellisella ja paikallistasolla, jotta voidaan turvata ammatillisen koulutuksen järjestelmien tehokkuus sekä tietämyksen tehokas ja onnistunut välittäminen. Menestyksekäs työelämä edellyttää mahdollisuutta oppia kansainvälisessä ympäristössä, joka edistää vieraan kielen taitojen hankkimista ja kilpailukyvyn parantamista.
Olga Sehnalová
Ammatillista koulutusta koskeva eurooppalainen yhteistyö on myös ehdottoman tärkeää Euroopan sisämarkkinoiden toimivuuden kannalta. Korkeatasoisen ammatillisen koulutuksen ja jatko- ja täydennyskoulutuksen on vastattava työmarkkinoiden vaatimuksia ja luotava edellytykset työvoiman liikkuvuudelle. Erittäin ammattitaitoiset ja korkeasti koulutetut henkilöt ovat EU:lle kilpailuetu, ja tämä olisi otettava huomioon ammatillisen koulutuksen tukemisessa. Meidän on keskityttävä luomaan läheisiä yhteyksiä työelämään ja tarjoamaan myös laadukasta työkokemusta osana ammatillista jatko- ja täydennyskoulutusta sekä kotimaassa että ulkomailla Euroopan liikkuvuutta edistävien ohjelmien avulla. Euroopan tasolla on koordinoitava paremmin yksittäisten jäsenvaltioiden koulutusjärjestelmiä, ja näin ollen tarvitaan myös ammattitutkintojen keskinäistä tunnustamista koskevaa yhteistyötä. Näitä kysymyksiä käsitellään mietinnössä, ja sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan varjoesittelijänä olen tyytyväinen sen lopulliseen muotoon.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
kirjallinen. - (PL) Olen tyytyväinen mietintöön ammatillista koulutusta koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä. Siinä kiinnitetään huomiota uskomattoman tärkeään asiaan, josta ei ole tähän mennessä keskusteltu vielä kovin usein, nimittäin siihen, että kansallisten viranomaisten on yhteistyössä Euroopan komission kanssa ryhdyttävä toimiin työttömyyden estämiseksi räätälöimällä ammatillinen koulutus työmarkkinoiden tarpeita vastaavaksi. Valitettavasti ammatillista koulutusta on viime vuosina laiminlyöty ja sen merkitys on vähentynyt. Tämän vuoksi on niin tärkeää edistää sitä tehokkaana keinona torjua työttömyyttä ja erityisesti Euroopan unionin nuorten kansalaisten työttömyyttä, sillä heidän työttömyysasteensa on noussut 21 prosenttiin. Etusijalle on asetettava oppisopimuskoulutus, neuvontapalvelujen käyttöönotto, jotta työntekijöiden on helpompi suunnitella jatko- tai täydennyskoulutustaan työmarkkinoiden tarpeiden mukaisesti, sekä elinikäisen ammatillisen koulutuksen edistäminen. Tämän vuoksi kehotan komissiota seuraamaan jatkuvasti mahdollisia tulevia muutoksia EU:n työmarkkinoilla, jotta jäsenvaltiot voivat jatkuvasti mukauttaa ammatillisia koulutusohjelmiaan markkinoiden tarpeisiin.
Jutta Steinruck
Olen tyytyväinen mietintöön ammatillista koulutusta koskevasta eurooppalaisesta yhteistyöstä ja haluaisin korostaa, miten tärkeää on edistää elinikäistä oppimista aloitteiden ja Euroopan laajuisten ohjelmien avulla, jotta työntekijöillä on mahdollisuus parempaan tulevaisuuteen. Näinä päivinä työntekijät ovat toistuvien ja riskialttiiden työpaikoissa tapahtuvien muutosten armoilla. Muutoksia on monenlaisia: jatkokoulutuksesta, irtisanomisesta, harjoittelujaksoista tai epävarmoista työpaikoista kokoaikatyöhön. Mietinnössä on muutamia tärkeitä seikkoja, mukaan lukien naisten työelämään osallistumisen lisääminen, epävirallisen oppimisen tunnustaminen ja kielten oppimisen edistäminen liikkuvuusohjelmien tarjoamista varten. Olen erityisen tyytyväinen siihen, että painopiste on nuorten koulutuksessa ja jatko- tai täydennyskoulutuksessa, ja aion kannattaa tätä aktiivisesti tulevissa lippulaiva-aloitteissa.
Koulutuslaitoksesta työelämään siirtymisen on oltava mahdollisimman sujuvaa, ja se on räätälöitävä erityisesti yksilön tarpeita vastaavasti, koska myös niillä nuorilla, joilla ei ole riittävää koulutusta, on oltava mahdollisuus hankkia ne taidot, joiden avulla he voivat työskennellä ammattitaitoa vaativissa työpaikoissa ja ansaita hyvin. Yhteiskunnallinen tausta ei saa määrittää henkilön koulutusmahdollisuuksia. Nuoria on autettava ja tuettava työelämään pääsyn varmistamiseksi. Nykyaikaisen työmarkkinapolitiikan kustannukset eivät kuitenkaan saa jäädä työntekijöidemme maksettaviksi.
Jarosław Leszek Wałęsa
Erilaisista koulutuslaitoksista valmistuneiden taidoilla ja pätevyydellä on strateginen merkitys talouskasvulle, ja ne avaavat ihmisille uusia mahdollisuuksia luoden perustan kestävälle kehitykselle. Tämän vuoksi emme voi aliarvioida työttömyysongelmaa etenkään nuorten keskuudessa. He ovat niitä, jotka useimmiten jäävät vaille pysyvää työpaikkaa ja joiden on pakko ottaa vastaan tilapäistä työtä, jossa on heikko sosiaaliturva ja huonot kehittymismahdollisuudet. Yksi Eurooppa 2020 -strategian tavoitteista on vähentää koulupudokkaiden osuus enintään 10 prosenttiin ja auttaa 40:tä prosenttia nuorista eurooppalaisista saattamaan loppuun korkea-asteen opintonsa. Lainsäädäntömenettelyssä olisi keskityttävä siihen, että helpotetaan nuorten työntekijöiden ammatillista harjoittelua ja työkokemuksen hankkimista etenkin mikroyrityksissä ja pienissä yrityksissä, joiden on vaikea rahoittaa tämäntyyppisiä aloitteita. Olisi myös korostettava voimakkaasti naisten ja miesten palkkaerojen poistamista vuoteen 2020 mennessä, sillä ero on tällä hetkellä noin 18 prosenttia. Mielestäni kaksi tärkeintä aloitetta ylikansallisilla työmarkkinoilla ovat tutkintojen tunnustamista koskeva eurooppalainen kehys, joka laadittiin Kööpenhaminan prosessin yhteydessä, ja yhtenäinen ammatillisen koulutuksen opintosuoritusten ja arvosanojen eurooppalainen siirtojärjestelmä. On syytä mainita myös epävirallinen koulutus, joka on aliarvioitu lisätaitojen lähde ja joka muokkaa yksilön luonnetta ja vastuuntuntoa, minkä vuoksi EU:n olisi rahoitettava sitä. Saavuttaaksemme nämä monet tärkeät tavoitteet, jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on elintärkeää samoin kuin kaikkien toimijoiden osallistuminen sekä paikallisella että alueellisella tasolla.
