Praktični vidiki revizije instrumentov EU za podporo financiranju MSP v naslednjem programskem obdobju (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je izjava Komisije o praktičnih vidikih revizije instrumentov EU za podporo financiranju MSP v naslednjem programskem obdobju.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, pred nami je vprašanje "Kako namerava Komisija pomagati malim podjetjem pri iskanju financiranja za rast?" V strategiji Evropa 2020 je Komisija obljubila, da se bo osredotočila na rast, ki temelji na znanju in inovacijah. Podjetniki, ki ustanovijo nova podjetja in sprožijo nove ideje, ustvarjajo delovna mesta in rast. Zato si moramo prizadevati, da bi vsako takšno podjetje imelo na voljo potrebna sredstva, tudi finance, predvsem sredstva za inovacije. Nikoli se ne bom naveličal ponavljati: če ni inovacij, ni rasti in ni konkurenčnosti.
Komisija namerava v svojih predlogih poudarek nameniti predvsem raziskavam in inovacijam. Kot izhaja iz zelene knjige o prihodnjem financiranju raziskav in inovacij, ki jo je prejšnji teden potrdila Komisija, bo le-ta skušala upravljanje teh programov poenostaviti z uporabo združenih instrumentov. Taki združeni instrumenti bodo poenostavili upravljanje in odnose z našimi partnerji, hkrati pa bodo zagotovilo za večjo preglednost na trgu. Poenostavitev in prožnost sta torej ključni besedi pri našem delu v prihodnje, ki bo osredotočeno na spodbujanje rasti in zagotavljanje podpore malim in srednje velikim podjetjem (MSP).
Programi in skupno financiranje morajo biti enostavno dostopni vsem evropskim podjetjem, predvsem tistim, ki imajo potencial za rast. Prepričan sem, da moramo programe za MSP preoblikovati v enoten skupni program za rast in konkurenčnost, če želimo doseči ta cilj, pri tem pa upoštevati izkušnje, ki smo jih do zdaj pridobili, predvsem glede zagotavljanja prožnosti, potrebne za odzivanje na spremembe na trgu in v naših gospodarstvih v naslednjem programskem obdobju.
Drugič, v svojih predlogih skuša Komisija izpostaviti instrumente financiranja, se pravi preiti iz kulture, ki temelji na subvencijah, na kulturo, usmerjeno k posojanju podjetjem. Jasno je, da bo ta pristop naklonjen tistim, ki lahko pripravijo dobro utemeljen poslovni načrt. Kot izhodišče lahko vzamemo dosežek, ki ga prinašajo zagotovila in naložbe v tvegan kapital, naveden v Okvirnem programu za konkurenčnost in inovativnost (PKI). Ti instrumenti so bili zelo uspešni. Do danes smo pomagali več kot 100 tisoč MSP, do konca progama pa bomo pomagali več kot 300. tisoč podjetjem.
Poleg tega želim poudariti, da prva generacija naložb v tvegan kapital Unije obsega 98 % kapitalskih naložb, kar je še pomembneje, če pomislimo, da nam je le z 2 odstotkoma sredstev uspelo pomagali mnogim evropskim MSP do rasti. Drug pomemben vidik je dejstvo, da ne gre za vprašanje birokratskih instrumentov. Zagotavljajo jih banke in skladi tveganega kapitala. Na kratko, zanje ni treba prositi Bruslja. Vemo, da MSP cenijo prožnost teh instrumentov in dejstvo, da so enostavno dostopni.
Prav tako želim poudariti, da je Evropski svet pred nekaj dnevi povabil Komisijo, naj pripravi program tveganega kapitala na ravni EU. To Komisija namerava narediti. Tako kot Svet tudi nas skrbijo razlike na trgih tveganega kapitala. Povsem dobro se zavedamo uporabnosti sistemov garancij za posojila, ki pomagajo mnogim malim podjetjem. Zagotovim lahko, da je Komisija prepričana, da so garancije za posojila nujne na evropski ali na regionalni ravni. Zato bo Komisija predstavila usklajene sklope instrumentov, namenjene malim in srednje velikim podjetjem. Države članice, ki so partnerice v postopku soodločanja pri uporabi strukturnih skladov, vabimo, da se nam pridružijo pri tej nalogi. To smo storili v zvezi s prihodnjim finančnim načrtovanjem.
Pojasniti želim dejstvo, da Komisija medtem ni stala križem rok. Osemindvajsetega oktobra lani sem sprožil forum o financiranju MSP, da bi tako lahko spremljali napredek pri financiranju MSP, spodbujali najboljše prakse in nove rešitve. Ta forum malim in srednje velikim podjetjem omogoča, da se srečajo s kreditnimi institucijami. Izvajamo pregled tržnih razmer in pravnega okvira, v skladu s katerim MSP dostopajo do financiranja. Prav tako so bile opravljene razprave o načinih za razvoj evropskega trga za mezaninsko financiranje in z veseljem vas obveščam, da smo na tem področju dosegli napredek.
Prav tako je pomembno, da še enkrat pregledamo ureditveni okvir. Tu želim izraziti posebno zahvalo kolegu Michelu Barnierju, ki je v sporočilu "K aktu za enotni trg" predlagal pomembne pobude, s katerimi bo naša zakonodaja učinkovitejša, tudi zakonodaja o enotnem trgu tveganega kapitala. Ravno to je naš skupni cilj: spodbuditi skupni trg in vzpostaviti najboljše pogoje za rast, konkurenčnost in podjetništvo.
V zvezi s kapitalskimi zahtevami za banke - "Basel III" -, kar je prav tako v pristojnosti komisarja Barnierja, bo Komisija junija 2011 predstavila zakonodajne predloge. Predlog Komisije bo vključeval temeljit pregled mikro-ekonomskih in makro-ekonomskih vplivov teh ukrepov, in tako bomo lahko zagotovili, da bodo naši predlogi dobro premišljeni z vidika časovnega okvira in vpliva , hkrati pa bodo upoštevali to, kar se dogaja v drugih delih sveta.
In nazadnje, dolžnost proračunskega organa, Evropskega parlamenta in Sveta je, da se odločijo, kako uporabiti omejena sredstva, ki so na voljo na evropski ravni. V tem času, ko so finance omejene, je jasno, da moramo ta sredstva porabiti zelo smotrno. Prepričan sem, da bodo finančni instrumenti pomagali pri zbiranju sredstev Evropske unije in mobilizaciji zasebnih naložb.
Prepričani ste lahko, da bo Komisija v svojih predlogih še naprej osredotočena na pomen, ki ga ima razvoj MSP za prihodnost Evrope, saj smo trdno prepričani, da bomo pri delu, ki ga bomo morali opraviti v naslednjih nekaj mesecih, da bi končno izšli iz krize, vključno s preoblikovanjem glavnih industrij, morali upoštevati vlogo malih in srednje velikih podjetij, ki jo lahko pri tem odigrajo. Menim, da nam bo le tako uspelo ustvariti nova delovna mesta in se tako spopasti s socialnimi vidiki finančne krize, s katerimi se srečujemo, seveda pa bodo tvorili pomembno odskočno desko za zagon nove faze po gospodarski krizi.
Bendt Bendtsen
Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil komisarju Tajaniju za izjavo. Odločili smo se, da bomo to temo obravnavali danes, ker je zelo pomembno, da se osredotočimo na zagotavljanje financ za mala in srednje velika podjetja v Evropi. Nobenega dvoma ni, da je omejen dostop MSP do financiranja glavna ovira pri zagotavljanju rasti in zagona novih podjetij, te razmere pa so se v sedanji gospodarski krizi še poslabšale. Pri evropskih bankah je veliko težje dobiti ustrezno financiranje. MSP v Evropi so močno odvisna od financiranja bank - v primerjavi z ameriškimi podjetji.
Poleg tega bodo kmalu izvedena pravila Basel III, povedano drugače, imamo novo direktivo o kapitalski ustreznosti, ki se bo izvajala. Obstaja nevarnost, da bo pri zagotavljanju tveganega kapitala za naša mala in srednje velika podjetja prišlo do še večjih težav. Zaskrbljujoče je, da bančni sektor, ki je vse bolj dovzeten za kapital in tveganje, zahteva višja dodatna jamstva in višje premije za tveganje. Vse to bo pripeljalo do nezadostnega financiranja in izgube poslovnih priložnosti, kar ponovno pomeni izgubo delovnih mest.
Evropa mora postati konkurenčnejša. Zato moramo okrepiti tiste instrumente EU, ki lahko prispevajo k povečanju naložb, inovacij in razvoja MSP, in pozivam k povečanju proračunskih sredstev za financiranje inovacij in že vzpostavljenih instrumentov. Seveda mora Komisija zagotoviti, da bo v programih naslednje generacije mezaninskemu financiranju namenila veliko večjo pozornost in da bo zagotovljena večja usklajenost veljavnih ukrepov za podporo MSP, povedano drugače, programov, kot so Okvirni program za konkurenčnost in inovativnost (PKI), strukturni skladi, sedmi okvirni program Unije za raziskave in tako dalje. Zato naj povem le, da gre za vprašanje, kateremu bo Parlament v prihodnjih mesecih posvečal veliko pozornosti.
Edit Herczog
Gospod predsednik, komisar, tudi danes zvečer želim spregovoriti v maternem jeziku, da bodo mala in srednje velika podjetja (MSP) lahko sledila mojim pripombam. Pravni sveženj o malih in srednje velikih podjetjih določa tri glavne cilje. Prvi je pomagati MSP do večjih prihodkov z vstopom na evropske trge in z dajanjem inovativnih izdelkov na trg. Drugi je zmanjšati stroške z zmanjšanjem birokracije. Odličen primer je direktiva o storitvah. Naš tretji cilj je poenostaviti in olajšati dostop do finančnih instrumentov za sektor MSP.
V Evropski uniji mala in srednje velika podjetja ustvarijo tretjino BDP. Če računamo na takšen način, sektor MSP v evropski proračun prispeva približno eno tretjino. Če za primerjavo pogledamo delež, ki odpade na MSP v evropskem proračunu, ne moremo biti zadovoljni. Vidimo lahko, da je do konca leta 2010 približno 100 tisoč MSP prejelo neko vrsto bančne garancije v okviru Okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost (PKI), kar je veliko, vendar zelo malo za 23 milijonov podjetij. To naj bi se povečalo na 200 tisoč MSP, vendar bo tudi takrat to zelo malo v primerjavi s 23 milijoni. Uspelo nam je mobilizirati tvegan kapital v višini 1,3 milijarde, vendar če to spet primerjamo s 23 milijoni podjetij in njihovimi gospodarskimi vrednostmi, je to zelo, zelo malo. Komisar, v Evropski uniji nam mora uspeti vzpostaviti postopek, ki bo na eni strani omogočal veliko enostavnejšo in učinkovitejšo uporabo instrumentov, dodeljenih pri EIB. Po drugi strani pa moramo s spodbujanjem letnih poročil zagotoviti, da države članice malih in srednje velikih podjetij ne bodo podpirale samo z besedami, ampak tudi z dejanji.
Komisar, z našo zahtevo, predlagano v imenu petih političnih skupin, z našim pismom, s katerim smo se obrnili na vas, vas pozivamo, da ne zanemarite te podjetniške sfere, saj gre za sfero, ki skuša preživeti, po tem, ko se je znašla v najtežjih razmerah po sprejetju varčevalnih svežnjev. Ravno tu lahko najprej pričakujemo rast in tu lahko pričakujemo večje zaposlovanje. V Parlamentu bomo to podprli.
Olle Schmidt
v imenu skupine ALDE. - (SV) Gospod predsednik, komisar, Komisija je upravičeno pogumna, saj tako vas kot tudi nas čakajo zelo velike spremembe. Imamo 20 milijonov malih in srednje velikih podjetij, ki skupaj tvorijo 99 % vseh evropskih podjetij. Večkrat govorimo, da so evropska mala podjetja hrbtenica evropskega gospodarstva. To je res, vendar tem malim podjetjem ne smemo onemogočiti rasti. Zato potrebujemo instrumente financiranja, ki so jih omenili kolegi poslanci in ki ste jih bežno omenili tudi vi, gospod Tajani. Med drugim moramo uporabiti že vzpostavljene instrumente financiranja, sam pa zagovarjam večje črpanje strukturnih skladov.
Kot je omenil gospod Bendtsen, se je število težav, ki pestijo evropska mala in srednje velika podjetja, povečalo. Parlament je vzpostavil veliko število pravil na finančnem trgu in večina je bila potrebnih. Vendar pa so ta pravila povečala stroške posojil za mala podjetja. Tega se moramo zavedati in na to moramo biti pazljivi, ko predlagamo različna pravila. Zavedati se moramo, koliko bo to na koncu stalo.
Gospod Bendtsen je prav tako omenil baselska pravila, ki jih poznamo. Komisar Tajani, govorili ste o poenostavitvi in prožnosti in prepričani ste, da bi se morale te lastnosti odražati tudi v programih in instrumentih financiranja EU. Želite, da bi odpravili birokracijo in zapletene postopke. Ali res verjamete, da tudi mala podjetja in njihovi zaposleni menijo, da Evropska unija to počne? Ali ni res, da uvajamo še več birokracije in še bolj zapletene postopke? Menim, da moramo v zvezi s tem povsem spremeniti naš odnos.
Kot sem omenil, imamo v Evropi 20 milijonov malih podjetij, vendar je v Evropi tudi 20 milijonov brezposelnih. Vemo, da se socialna izključenost in revščina povečujeta in da se moramo mi, pa tudi Komisija, odločno odzvati in zagotoviti instrumente financiranja za mala in srednje velika podjetja, saj ravno ta ustvarjajo delovna mesta v Evropi.
Ryszard Czarnecki
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, govorimo o sektorju gospodarstva, ki je ključnega pomena, saj so mala in srednje velika podjetja največji delodajalci v Evropski uniji. Zagotavljajo veliko več delovnih mest kot velika podjetja. Mala in srednje velika podjetja, ki so pogosto družinska podjetja, je gospodarska kriza najhuje prizadela. Upam si celo trditi, da so socialni stroški izgube moči v tem sektorju izjemno pomembni. Seveda so največja podjetja in največji industrijski lobiji učinkovitejši pri zagovarjanju svojih interesov, vendar moramo zaščititi MSP, saj s tem ščitimo državljane in davkoplačevalce držav članic EU. Imam še eno pripombo - zelo jasno želim poudariti, da države članice EU ne bi smele prestavljati vseh odgovornosti na Evropsko unijo. Same bi morale poskrbeti za MSP, vendar tega v veliki meri ne počnejo. Tu se strinjam s tem, kar je povedala gospa Herczog.
Claudio Morganti
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v zadnjih nekaj letih mala in srednje velika podjetja vse težje pridobivajo posojila in vse težje dostopajo do posojil, ko jih najbolj potrebujejo, k temu pa je močno prispevala tudi globalna finančna kriza.
Do zdaj uporabljeni instrumenti v Evropski uniji v finančnem okviru 2007-2013 so se izkazali za zelo neučinkovite na nekaterih področjih, kot so pomanjkanje sredstev in kritje, obstoj velikih upravnih omejitev, pa tudi dejstvo, da se uporabljajo za najrazličnejše namene. Z novim finančnim okvirom se moramo osredotočiti na poenostavitev pravil za mala in srednje velika podjetja - pravil, ki so največja ovira predvsem za manjša podjetja - in razmisliti o vzpostavitvi enotnih kontaktnih točk za dostop do evropskega financiranja.
Spodbuditi bomo morali prehod na nove instrumente financiranja, ki bodo olajšali dostop do posojil, zagotoviti točne sheme garancij za posojila in prednost nameniti resnični pomoč v težki začetni fazi razvoja, še posebej za pretežno inovativna in tehnološka podjetja. Zato si moramo prizadevati, da bi čim bolj olajšali delo sektorju, v katerem je zaposlenih več kot 100 milijonov ljudi in je nedvomno najmočnejše gonilo rasti in razvoja.
Dimitar Stoyanov
(BG) Gospod predsednik, strinjam se s splošnim stališčem Parlamenta o malih in srednje velikih podjetjih in odločno podpiram pravkar povedano, in sicer da je gospodarska kriza najhuje prizadela ravno mala in srednje velika podjetja.
Prav tako se strinjam z gospodom Czarneckijem, ki pravi, da družine glavnino svojih prihodkov najpogosteje ustvarijo v malih družinskih podjetjih. Ko je prizadeto veliko podjetje - tudi te je prizadela kriza -, se to odraža le na dobičku. Ko pa je prizadeto malo podjetje, družina, ki je odvisna od njega, izgubi ključni vir dohodka.
Zato želim povedati, da moramo biti previdni pri uvajanju sprememb, saj lahko desno in levo usmerjeni ukrepi negativno vplivajo na MSP, odvisno od tega, kam so usmerjeni.
Podeljevanje finančnih in bančnih garancij ne bo zadostovalo, potrebujemo obsežnejši zakonodajni razvoj - večjo regulacijo bančnega sektorja -, da bi zagotovili financiranje za mala podjetja in končno prenehali postavljati vprašanje z vidika neobstoječih enakih pogojev za vse - saj mala podjetja nikoli ne bodo enaka velikim podjetjem -, temveč jim pomagali k resnični konkurenčnosti, kadar se srečajo z velikim podjetjem.
Paul Rübig
(DE) Gospod predsednik, komisar, najprej se želim zahvaliti gospodu Bendtsenu, ker je program CIP eden izmed ključnih stebrov za podjetništvo in financiranje na tem področju. Programa JEREMIE in JASMINE, pa tudi program Erasmus za mlade podjetnike, ljudem zelo pomagajo pri spoznavanju trgov. Zahvaljujem se gospe Herczog, ker je podprla EIB in EIS, Evropski investicijski sklad, in ker je pozvala k povečanju razpoložljivih sredstev. Hkrati pa pozivam komisarja Tajanija, naj zagotovi, da bodo cilji za leto 2020 vključevali tudi obvezno zahtevo za 20 % kapitalsko osnovo za MSP. To že zahtevamo od bank in bi moralo veljati tudi za MSP. To je pomembno za oba sektorja.
Prav tako predlagam, da se davek na dobiček plačuje le pri izplačilu dobička iz podjetja. Povedano drugače, omogočeno mora biti, da so dobički ponovno vloženi kot osnovni kapital. Če pa podjetnik ali zaposleni iz podjetja vzame denar, je to obdavčeno na normalen način.
Zadnja točka, ki se mi zdi še posebej pomembna, je možnost odpisa dolga, ki ni manjši od 5000 EUR. Verjamemo, da bi morala biti pravica do amortizacije dovoljena za dobičke vse do 5000 EUR. To bi bila najboljša podlaga za doseganje ravnovesja med tveganim kapitalom in lastniškim kapitalom za pravilno financiranje posojil.
George Sabin Cutaş
(RO) Gospod predsednik, načelo "najprej pomisli na male", ki je podlaga politik o podjetništvu Evropske komisije, je pomembno. Ne smemo pozabiti, da mala in srednje velika podjetja v Evropski uniji ustvarijo dve tretjini delovnih mest. Vendar pa imajo v sedanji krizi težave pri dostopu do posojil, saj jih banke obravnavajo kot tvegane naložbe. Nadzirati moramo spodbujanje sistemov javnih zagotovil v državah članicah in zagotavljanje dostopa do garancij, ki jih ponuja Evropska investicijska banka, da bi ublažili omejitve pri financiranju.
Prav tako opažamo težave pri zagotavljanju informacij o pogojih za dodeljevanje sredstev, v nekaterih primerih pa tudi pomanjkanje upravne usposobljenosti, ki je potrebna na lokalni ravni za upravljanje dostopa do posojil.
Evropska komisija se mora v obdobju 2014-2020 osredotočiti na večjo preglednost odnosov med finančniki in podjetji ter na dostop do svetovalnih storitev za zagotavljanje informacij o ključnih platformah in pogojih, ki so na voljo malim in srednje velikim podjetjem. Evropska investicijska banka je kot zagovornica politik EU dolžna ponujati tehnično podporo državnih in lokalnim uradnikom, da bi podjetnikom tako olajšala dostop do financiranja.
Elisabetta Gardini
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, zelo pomembno je, da okrepimo vseevropsko zavezanost podpori malim in srednje velikim podjetjem, saj imajo, kot je bilo povedano, odločilno vlogo v družbenem tkivu Unije in odločilno prispevajo h gospodarskemu oživljanju. V sklopu tega želim ponoviti, da so med letoma 2002 in 2008, ob močni gospodarski rasti, ki so jo zabeležili v 27 državah, ustvarila 9.400.000 novih delovnih mest in so bila glavna gonilna sila zaposlovanja. Zaradi krize so izgubila tretjino delovnih mest, ki so jih ustvarila.
Zato moramo nujno pripraviti posebne instrumente, ki bodo malim in srednje velikim podjetjem povrnila sposobnost, da proizvajajo in ustvarjajo nova delovna mesta, saj bo to koristilo celotni družbi. Dostop do posojil je vsekakor eno ključnih vprašanj, ki je za podjetnike najpomembnejše. V prvi polovici leta 2010 so banke zavrnile posojila 18 odstotkom malih in srednje velikih podjetij. Lani jih je bilo 12 odstotkov; ti podatki so iz raziskave, ki jo je opravila Evropska centralna banka.
Ravno dostop do posojil, skupaj z upravno poenostavitvijo in dostopom do trgov, bodo glavne ključne naloge, določene z aktom za mala podjetja, ki ga bo naslednji teden v Rimu predstavil komisar Tajani in ki ga toplo pozdravljamo. Na koncu želim omeniti moj predel v Italiji - severovzhod -, ki je doživel ogromen razvoj in znatno rast zaradi inteligentnega sistema kreditiranja, ki je bilo usklajeno z rastjo malih in srednje velikih podjetij. Sledimo temu primeru.
Zoran Thaler
(SL) Rad bi se pridružil kolegom in predlagam, da politika, države članice in Evropska unija pri ukrepanju za oživitev gospodarstva najprej pomislijo na mala in srednja podjetja.
99 odstotkov vseh podjetij v Evropski uniji je te kategorije in ustvarjajo več kot 100 milijonov delovnih mest. In kaj muči sodobno malo ali srednje veliko podjetje v Evropski uniji? Ob današnji temi ne pozabimo na to.
Prvič, taka podjetja muči neplačevanje izdanih računov, plačilna nedisciplina. Podjetja ne dobijo plačanih svojih računov po 90, 120 dni ali pa nikoli. Finančna in gospodarska kriza je ta problem močno zaostrila in mala in srednja podjetja so najbolj nemočna pri teh problemih.
Mi smo v Evropski uniji sprejeli novo regulativo. In zdaj je čas, da države izboljšajo svojo disciplino, svojo plačilno disciplino. Tam se vse začne in gre potem po piramidi navzdol.
Drugič, ta podjetja, mala in srednja, muči problem financiranja. Mnoga ne bi imela problema financiranja, če bi dobila plačane svoje račune. Banke so se zaprle v svoje školjke in ne opravljajo svojega poslanstva. Zato je naša gospodarska rast v Evropski uniji veliko manjša, kot bi lahko bila. Podpiram ukrepe Komisije, ki jih zagovarja komisar Tajani, in jo pozivam, da ob ukrepanju predvsem misli na mala in srednja podjetja. Zdaj je čas, da skupaj uresničimo priporočila akta za mala podjetja.
Seán Kelly
Gospod predsednik, to je dobro popoldne za Evropski parlament in Evropsko unijo z vidika tem, o katerih razpravljamo in ki vplivajo na resnično gospodarstvo. Razpravljali smo o direktivi o storitvah, enotnem patentu, zdaj pa tudi o novih instrumentih za podporo MSP. Slišali smo, da so MSP ključnega pomena in da če bi vsako MSP ustvarilo eno dodatno delovno mesto, v Evropi ne bi imeli brezposelnosti. Ne bi jim bilo težko ustvariti še enega dodatnega delovnega mesta, predvsem če dobijo posojilo, vendar imajo pri tem očitno težave.
Vsak konec tedna se srečam s poslovnimi ljudmi, ki ne morejo dobiti posojil, predvsem v moji državi. Prejšnji konec tedna sem srečal osebo, ki je skušala dobiti 4000 EUR za MSP kot denarni tok, a jih ni dobila. Razmere v moji državi so kronične. Kljub dejstvu, da je ECB kapitalizirala banke, se ta denar ne prenaša naprej. To moramo vsekakor obravnavati. To ni dovolj dobro.
Slišali smo za mantro, da so banke prevelike, da bi propadle. To bi morali spremeniti v mantro, da so mala in srednje velika podjetja preveč pomembna, da bi propadla. Če jim bomo zagotovili posojila in podporo, lahko vsak ustvari eno dodatno delovno mesto, eno dodatno delovno mesto pa bi nas spravilo iz gospodarske recesije, v kateri smo. Ne zahtevamo preveč in danes zvečer, ko obravnavamo nove instrumente za podporo MSP, lahko vsekakor veliko prispevamo k temu.
Elena Băsescu
(RO) Gospod predsednik, zagotavljanje podpore za MSP in podjetnike je način za izhod iz finančne krize. Zagotavljanje dostopa do enotnega trga in izboljšanje izvajanja akta za mala podjetja morata biti prednostni nalogi na nacionalni ravni in na ravni EU. Omeniti želim, da sedanji ukrepi še niso odpravili težav, ki onemogočajo razvoj malih in srednje velikih podjetij. V Evropi je pozitivnih ukrepov Komisije deležnih 23 milijonov malih in srednje velikih podjetij.
Drug pomemben vidik je tudi razvoj alternativnih virov financiranja. Sprejeti moramo pobude za boljši dostop do kapitala trga in uvesti boljše davčne spodbude za vlagatelje. Posebno pozornost moramo nameniti podpori obsežnemu financiranju za inovativna podjetja. Romunska vlada bo sprejela program, s katerim bo mlade podjetnike spodbujala k ustanavljanju in razvoju mikropodjetij. To je poseben nov ukrep v vladnem svežnju pobud za spodbudo poslovnega sektorja.
Zigmantas Balčytis
(LT) Gospod predsednik, financiranje malih in srednje velikih podjetij je še naprej močno oteženo. Kljub sprejetim ukrepom so razmere v tem pomembnem sektorju še vedno kritične.
Verjetno poznate analitično poročilo mednarodne organizacije Bankwatch, v katerem je analizirala zlom kreditiranja Evropske investicijske banke v štirih državah članicah. Poročilo kaže, da so posojila, ki jih je zagotovila Evropska investicijska banka, koristila le bankam, ki so prejele 15 milijard EUR in katerim je bil določen rok, v katerem morajo poiskati podjetja, ki potrebujejo to pomoč.
Čeprav so komercialne banke prejele denar Evropske investicijske banke, obstaja zaskrbljenost, da so zmanjšale bančna posojila za mala podjetja, denar pa so v glavnem porabile za financiranje velikih in uspešnih podjetij.
Takšne razmere dokazujejo, da na tem področju potrebujemo veliko strožje spremljanje in nadzor komercialnih bank, Evropska komisija pa mora bolj sodelovati in zagotoviti, da ta pomoč ne bo napačno porabljena.
Pat the Cope Gallagher
Gospod predsednik, pozdravljam izjavo Komisije o reviziji instrumentov EU za podporo financiranju MSP. Jasno je, da so stroški in razpoložljivost še vedno največji izziv, s katerim se srečuje sektor MSP v Evropi, pa tudi v moji državi, Irski.
Mnoga donosna podjetja imajo še naprej težave pri pridobivanju dostopnih posojil pri bankah. To je nesprejemljivo. Govorim lahko le za svojo državo, vendar je sektor MSP glede na pomoč, ki jo je prejel od davkoplačevalcev na Irskem, gonilo rasti v gospodarstvu. Delovna mesta ustvarja zasebni sektor. Vse, kar počnemo v Komisiji, Parlamentu in Svetu, je, da vzpostavljamo gospodarsko klimo, ki ugodno vpliva na naložbe, in s tem moramo nadaljevati.
Veseli me, da je komisar omenil prožnost in izpostavil, da dostop do kapitala ne bi smel biti birokratske narave, vendar s tem le povzema izjave predsednika Komisije, ki jih je podal v nagovoru o stanju Unije. Pozorno moramo spremljati dogajanje, saj je predsednik povedal, da bo letni prihranek evropskih podjetij znašal 38 milijard EUR. Poskrbeti moramo, da bomo pomagali malim podjetjem, saj bodo ustvarila delovna mesta in zmanjšala brezposelnost.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, stanje mnogih mikro- in malih podjetij je v številnih državah Evropske unije kritično, saj so jih gospodarska kriza in neoliberalne politike najmočneje prizadele. Na Portugalskem zapira vrata več deset tisoč malih družinskih podjetij, se pravi malih in srednje velikih podjetij (MSP) v najrazličnejših panogah - v industriji, trgovini, storitvah in kmetijstvu -, s tem pa se povečujeta brezposelnost in revščina.
Težave s bančnimi posojili, birokracija in težave pri dostopanju do pomoči EU, predvsem za ta mikro- in mala podjetja, dušijo gospodarski razvoj velikih območij in ovirajo rast zaposlovanja. Zato potrebujemo popolno spremembo politike na teh področjih, da bi tako učinkovito podprli MSP, hkrati pa moramo pozvati finančni sistem, da zagotovi dostopna posojila za MSP, skupaj z zadostno pomočjo EU.
Andreas Mölzer
(DE) Gospod predsednik, Evropska unija vedno osladno govori o malih in srednje velikih podjetjih kot o gonilni sili gospodarstva in glavnemu viru zaposlovanja, predvsem kadar delodajalci ne odpustijo delavcev takoj, celo v časih recesije. Ravno v takšnih razmerah lahko ta podjetja postanejo preobremenjena z birokracijo za več desetletij in so prikrajšana, kadar govorimo o subvencijah na ravni EU. Na papirju kar naprej prejemamo pobude za MSP. V praksi pa mala in srednje velika podjetja ne morejo dobiti kapitala zaradi določb Basla II, zdaj pa tudi Basla III.
Za preživetje MSP je ključnega pomena inovativnost. Za inovativnost pa so potrebne raziskave in denar. Pohvale vredno je, da bodo v prihodnje MSP deležna večje pozornosti v skladu z novimi pravili EU o javnih naročilih in da bodo lažje dostopala do sredstev EU za raziskave. Dejstvo je, da mnoga MSP verjetno ne bodo preživela dovolj dolgo, da bi videla, če bodo ti dolgo obravnavani ukrepi obrodili sadove, saj se bodo zaradi pomanjkanja financ znašla v slepi ulici.
Petru Constantin Luhan
(RO) Gospod predsednik, kot veste, se MSP v Romuniji glede na posebne in težke razmere srečujejo z bolj ali manj podobnimi težavami kot v drugih državah članicah. Vendar obstajajo možnosti za izboljšanje priložnosti za MSP pri prejemanju finančne podpore, ki izhajajo predvsem iz dostopa do tehnične pomoči, namenjene ocenjevanju finančnih instrumentov, predvsem tistih, namenjenih povečevanju razvojnih in raziskovalnih zmogljivosti.
Nujno moramo okrepiti dostop do kakovostnih informacij in ustreznih storitev. Opozoriti vas želim, da je med plenarnim zasedanjem prejšnji september predstavnik Evropske komisije navedel, da naj bi v letu 2011 na spletu začela delovati spletna učna platforma, namenjena predvsem MSP. Namen tega je, kako olajšati dostop MSP do raziskovalnih in razvojnih projektov ter uporabiti rezultate z zagotavljanjem brezplačnega spletnega usposabljanja, prilagojenih informacij in vzpostavitve komunikacijskega foruma. Z usposabljanjem direktorjev MSP v uporabi finančnih instrumentov bi lahko poleg podpore ustreznim postopkom za zmanjšanje birokracije izboljšali učinkovitost rezultatov.
Giovanni Collino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, govor komisarja Tajanija je bil zelo dobrodošel. Še enkrat je poudaril dejavnik, ki je ključnega pomena: mala in srednje velika podjetja, na katera gledamo in jih doživljamo kot proizvodni model, s tem pa tudi kot socialni model, saj so osnovni gradnik, ko govorimo o zaposlovanju.
Gospodarska kriza, v kateri smo, ni prehodna ampak strukturna in je povezana s spremembami na trgih, do katerih je prišlo zaradi globalizacije. Mala in srednje velika podjetja obsegajo 99 odstotkov celotne strukture evropske industrije. Osnutek resolucije izpostavlja nekatere neizogibne zahteve, in sicer: boljše informacije, olajšan dostop do posojil in manj birokracije, da bi bilo mogoče načine za dostopanje do sredstev Evropske unije enostavneje uporabljati.
Kot je komisar pravkar potrdil, potrebujemo poenostavitev in prožnost, pa tudi več sredstev za inovacije in raziskave; Evropska komisija mora pripraviti nove smernice, ki so jasnejše in razumljivejše, tako da bodo mala in srednje velika podjetja enostavneje dostopala do uporabnih informacij; prav tako pa potrebujemo tudi novo perspektivo o kreditiranju. V času krize ni pošteno, da plačujejo samo mala in srednje velika podjetja, medtem ko bančni sistem še naprej ustvarja in povečuje dobičke.
Zagotoviti moramo, da bodo v novem okviru Evropske komisije te zahteve upoštevane in da strategija Evropa 2020 ne bo le prazna lupina, ampak bo vključevala instrumente, potrebne za doseganje zastavljenih ciljev.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, poudariti želim, da ovire, ki preprečujejo razvoj MSP, ustvarjanje delovnih mest in inovacije v Evropi, še vedno niso bile odpravljene. Zato menim, da je treba izboljšati posebne strategije, ukrepe in akcijske načrte Evropske komisije. Triindvajset milijonov MSP čaka na pozitivne ukrepe na področjih, kot so javna naročila, obravnavanje nepravočasnih plačil, dostop do poklicnega usposabljanja, podpora podjetništvu ter izboljšave pri obdavčevanju in financiranju.
Zagotavljanje podpore za MSP in podjetnike ponuja način za izhod iz finančne krize. Izboljšanje predpisov in dostopa MSP do enotnega trga in financiranja, kot tudi boljše izvajanje akta za mala podjetja, morajo biti prednostne naloge na nacionalni ravni in na ravni EU.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, zagotavljanje pravilnega delovanja notranjega trga je glavni pogoj, potreben za uspešno politiko za podjetja, tudi za mala in srednje velika podjetja. Prost pretok blaga pomeni, da imajo vsa podjetja dostop do večjega števila morebitnih potrošnikov, čeprav morajo pri tem biti pripravljena tudi na večjo konkurenčnost. Zakonodajo o enotnem trgu moramo nenehno prilagajati in tako zagotoviti enako obravnavo za vsa podjetja v Uniji. Ključnega pomena je, da spremljamo namere držav članic pri varovanju nacionalne industrije.
Vsi govorimo, da so mala in srednje velika podjetja temelj sodobnih evropskih gospodarstev, da so ključni dejavnik za gospodarsko rast, da je v sektorju zaposlenih dve tretjini vseh ljudi, ki delajo v Uniji, in da ustvarijo eno tretjino BDP EU. Ne pozabimo, da težke razmere za MSP vplivajo predvsem na usode ljudi, ki delajo v njih, saj gre v večini primerov za družinska podjetja. Ta podjetja propadejo šele kasneje, zato se za večino zdi, da se počasi odzivajo na krizo, vendar to ne pomeni, da ni poslabšala njihovih gospodarskih razmer.
Na koncu želim povedati, da ta sektor potrebuje posebno podporo za večje uvajanje inovativnih metod - to podporo pa mora zagotoviti Evropska unija.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, današnja razprava je, kot je mogoče ugotoviti tudi iz besedila osnutka resolucije, izpostavila popoln sporazum med željami Parlamenta in Komisije, da bi resnično gospodarstvo postavili v središče gospodarske politike in bi lahko izšli iz krize, hkrati pa posebno pozornost namenili malim in srednje velikim podjetjem, ki so hrbtenica našega gospodarstva.
Evropska komisija si bo močno prizadevala, da bi izbiro politik pretvorila v konkretna dejanja in ni naključje, da smo ob podpori Parlamenta in Sveta sprejeli besedilo direktive o zamudah pri plačilih, ki je temeljnega pomena za mala in srednje velika podjetja. Od nas je odvisno, ali bomo pozvali države članice, naj pospešijo prenos direktive v nacionalno zakonodajo (od oktobra dalje imajo na voljo 24 mesecev), čeprav si osebno želim, da bi države članice večjo pozornost namenjale prenosu direktive, ki prav tako neposredno vpliva na priložnosti za poplačilo neplačanih dolgov, ki bi jih bilo mogoče uporabiti pri inovacijah. Ko bo direktiva začela veljati, bo v obtok prišlo približno 180 milijard EUR.
To pa ni dovolj. V zvezi s pomočjo malim in srednje velikim podjetjem bo Komisija 23. februarja sprejela popravljen akt za mala podjetja, ki vsebuje veliko pomembnih ukrepov, tudi enotne kontaktne točke za dostop do financiranja, ki bodo eden izmed predlogov, predstavljen državam članicam. Poleg tega bomo pozvali vse države članice in lokalne oblasti, da imenujejo mistra ali miss MSP.
Šestnajstega februarja bom Daniela Callejo imenoval za namestnika generalnega direktorja novega urada Evropske komisije. Odgovoren bo za spremljanje in preverjanje uporabe akta za mala podjetja in bo kontaktna oseba za evropska mala in srednje velika podjetja pri politiki Komisije. Besedilo akta za mala podjetja, ki ga bomo sprejeli 23., poziva vse države članice, da ravnajo podobno, k temu pa bomo pozvali tudi lokalne skupnosti, ki so pristojne za sprejemanje zakonodaje.
V zvezi z zagotavljanjem sredstev lahko težavo pri dostopu do izterjave neporavnanih obveznosti dolžnikov, kar smo že obravnavali v sklopu direktive o zamudah pri plačilih in dostopa do posojil, ki jih potrebujejo ali so jih zahtevala mala in srednje velika podjetja, rešimo tako, da skušamo vzpostaviti povezave med posojilnimi institucijami in podjetji, pa tudi Evropsko investicijsko banko. Zato razumem izjave tistih, ki se strinjajo, da moramo poglobiti te odnose, hkrati pa odpraviti ozka grla, ki so v preteklosti, predvsem v krizi, povzročila zamude pri črpanju 30 milijard EUR, namenjenih malim in srednje velikim podjetjem, in zaradi katerih so MSP z zamudo prejela sredstva ravno zaradi težav pri prenosu na nacionalne kreditne institucije.
Na prvem finančnem forumu za mala in srednje velika podjetja smo pozornost namenili ravno ozkim grlom med Evropsko investicijsko banko in nacionalnimi kreditnimi institucijami. Šerpe delajo in na naslednjem sestanku bomo predstavili vrsto predlogov, s katerimi bomo skušali malim podjetjem olajšati dostop do posojil.
Seveda skušamo poenostaviti posebna vprašanja in navedel bom en primer. V zvezi z uredbo o registraciji, evalvaciji, avtorizaciji in omejevanju kemikalij REACH sem poskrbel, da so bila pravila za uporabo uredbe, ki je tehnične narave, prevedena v vse jezike Evropske unije. To je jasno sporočilo malim in srednje velikim podjetjem, da jim ni treba zaposlovati strokovnjakov za tehnično angleščino ali kemijsko tehnologijo. Dejansko smo odpravili registracijsko pristojbino: pri registraciji REACH smo dosegli 90-odstotno zmanjšanje stroškov za mikropodjetja in 60-odstotno zmanjšanje za mala podjetja. To je nekaj posebnih stvari, ki so povezane s poenostavitvijo.
Seveda preskus za mala in srednje velika podjetja, ki bo zaživel z aktom za mala podjetja, še obstaja. Nadaljevali bomo z njim in ga strogo izvajali. Malim in srednje velikim podjetjem bo v veliko pomoč tudi preskus konkurenčnosti, poznan kot preverjanje ustreznosti, ki smo ga uvedli z dokumentom o industrijski politiki, ki prav tako vpliva na konkurenčnost in veljavno zakonodajo. Čestitati želim gospodu Rübigu, hkrati pa sem vesel povabila in podpore Parlamenta pri zavezi za povečano financiranje v naslednjem CIP II.
Še enkrat lahko potrdim svojo zavezanost, ker se strinjam z vsem, kar je bil povedanega. Ker sem svoje poglede na politiko MSP zagovarjal ob vsaki priložnosti, lahko potrdim, da bo moja glavna prednostna naloga, kako poskrbeti, da bodo v naslednjih nekaj letih, se pravi, vse do konca mandata Parlamenta, birokratske ovire, dostop do posojil in politika podpore za mala in srednje velika podjetja glavni program komisarja za industrijo in podjetništvo. Zame je podpora Evropskega parlamenta ključnega pomena, tudi zaradi tega, ker se naši pogledi povsem ujemajo, kot sem povedal na začetku govora.
Predsednik
Prejel sem en predlog resolucije, predložen v skladu s členom 110(2) Poslovnika.
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo opoldne v sredo, 16. februarja 2011.
Pisne izjave (člen 149)
Ioan Enciu
v pisni obliki. - V Evropski uniji velja prepričanje, da MSP potrebujejo boljši, neposrednejši dostop do sredstev. Kot je poudarjeno v sporočilu 2020, je finančna kriza razpolovila potencial za rasti Evrope. Trdimo lahko, da je vpliv na dejavnosti realnega gospodarstva v Evropi izrazitejši zaradi visoke odvisnosti MSP od bančnih posojil. Mala in srednje velika podjetja bi lahko izšla iz krize z dodatno podporo, razvojem trgov lastniških vrednostnih papirjev ter majhnimi inovativnimi podjetji. Začetek finančnega foruma za mala in srednje velika podjetja v maju je nakazal pozitiven premik k izboljšanju finančnih obetov za MSP in njihovo nadaljnjo upravičenost v Evropi. V letu 2009 je bilo več kot 1,8 milijona MSP deležno ugodnosti iz naslova posojil s poroštvom. Ne smemo pozabiti, da so MSP ključni del evropskega gospodarstva. Ključnega pomena je, da se kreditiranje bank čim prej vrne na normalne ravni. Evropa si mora prednostno prizadevati za vzpostavitev delujočega trga naložbenega kapitala.
Małgorzata Handzlik
v pisni obliki. - (PL) Kriza na finančnih trgih je omejila dostop malih in srednje velikih podjetij do sredstev. Nova zagonska in inovativna podjetja, katerih dejavnosti štejejo za tvegane, se pri pridobivanju finančne podpore srečujejo z zelo težkimi razmerami. Oživljanje gospodarstva bo v veliki meri odvisno od možnosti za razvoj, dostopnih malim in srednje velikim podjetjem, ki obsegajo skoraj 99 odstotkov vseh podjetij. Zato pozdravljam današnjo pobudo o reviziji instrumentov EU za podporo financiranju MSP v naslednjem programskem obdobju. Dostop do novih oblik financiranja mora biti zagotovljen predvsem podjetjem, ki delajo na inovativnih metodah. Tudi sama menim, da bo poenostavitev upravnih postopkov in veljavnih predpisov prispevala k večji učinkovitosti pri upravljanju evropskih programov, namenjenih MSP, hkrati pa bodo mala in srednje velika podjetja veliko prihranila, saj bodo porabila manj časa za upravne zadeve in več za projekte, na katerih delajo.
Filip Kaczmarek
Zelo sem zadovoljen s predlogom resolucije in razpravo o reviziji instrumentov EU za podporo financiranju MSP. Podpora malim in srednje velikim podjetjem je pomembna, saj so pomembna za sedanjost in prihodnost Evrope. MSP so ključnega pomena za ohranjanje naše konkurenčnosti, za obnovo po gospodarski krizi, ustvarjanje novih delovnih mest in večjo inovativnost v evropskem gospodarstvu. Podpreti moramo financiranje MSP, vendar pa mora Evropska unija izvesti tudi druge korake, da bi pomagala temu sektorju. Sklicujem se na potrebo po zmanjšanju upravnega in birokratskega bremena. MSP morajo delovati nemoteno in hitro. V Združenih državah Amerike obstajajo mesta, kjer za zagon podjetja potrebujete 10 minut. Če želimo izkoristiti podjetniški potencial Evropejcev, jim moramo olajšati poslovanje, evropski trg pa osvoboditi omejitev, kar hkrati pomeni, da zdaj ne izkoriščamo vseh priložnosti za razvoj. MSP so gospodarski model, ki je zelo učinkovit in prinaša koristi socialnemu razvoju. Večina ravnih držav in držav v razvoju tega sektorja nima ali pa je zelo šibek. To je posreden dokaz velikega pomena tega sektorja za celotno gospodarstvo in kakovost življenja v posameznih državah. Hvala.
Vilja Savisaar-Toomast
v pisni obliki. - (ET) Dobro je videti, da se Evropska komisija ukvarja s prenovo sredstev EU, namenjenih podpori malih in srednje velikih podjetij (MSP), še posebej glede na prihodnje programsko obdobje. Vendar moramo povedati, da so MSP v zadnjih dveh letih in pol potrebovala dodatno pomoč, saj so zaradi recesije mnoga imela likvidnostne težave. Banke ne želijo dajati posojil malim in srednje velikim podjetjem, ali pa to počnejo ob izredno visokih obrestnih merah, ki še dodatno poslabšajo razmere v teh podjetjih. V Estoniji in celi Evropski uniji MSP obsegajo 99 odstotkov vseh podjetij, mikropodjetja obsegajo 83 odstotkov vseh podjetij v Estoniji in približno 92 odstotkov vseh podjetij skupaj v EU. Zato je pomembno, da so tej posebni večini zagotovljena finančna sredstva, predvsem v teh težkih kriznih letih. Iskreno upam, da bosta Evropska unija in MSP kmalu obrnili krivuljo gospodarstva navzgor in da bomo bolje pripravljeni na vse prihodnje krize. Zmanjšana likvidnost MSP je zaradi položaja bank v gospodarski krizi le še okrepila sedanjo gospodarsko krizo, pred njo pa finančno krizo. Več kot dve tretjini poslovnežev je zaposlenih v MSP, ki ustvarijo dve tretjini dodatnega prihodka. Tega ne smemo pozabiti, zato se moramo zavzeti za dobrobit teh podjetij.
Olga Sehnalová
Instrumenti EU za podporo malim in srednje velikim podjetjem (MSP) morajo biti prožni in čim manj birokratski. Banke niso pripravljene financirati bolj tveganih poslovnih načrtov, tudi novoustanovljenih podjetij in inovativnih izdelkov ne. Zato je dostop do financiranja ena izmed največjih ovir, s katerimi se danes spopadajo MSP. Zato moramo okrepiti različne metode podpore mikrofinanciranja za podjetja in zagotoviti boljšo usklajenost in povezanost posameznih programov, ki že obstajajo. Vendar pa dostopnost ovirajo tudi celovitost, čas in porabljen denar ter prekomerne upravne zahteve v zvezi z relativno majhnimi potrebnimi zneski. Mislim, da moramo dvigniti splošno ozaveščenost glede sedanjih možnosti in instrumentov za pomoč MSP v EU.
