Čas za vprašanja Komisiji
Predsednik
Naslednja točka dnevnega reda so vprašanja Komisiji (B6-0010/2008).
Na Komisijo so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Del I
Zadeva: postopki ugotavljanja plovnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu.
Jeseni 2007 so se zgodile tri letalske nesreče, v Aalborgu, Vilni in Kopenhagnu, v katerih so se ponesrečila letala tipa Dash 8 Q400. Začasne ugotovitve preiskave kažejo, da bi lahko bila za nesreči, ki sta se zgodili 9 in 12. septembra, kriva konstrukcijska napaka; s to ugotovitvijo se strinjata tudi Uprava Skandinavije za civilno letalstvo (SLV) in Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA). Vzrok za nesrečo, ki se je zgodila 27. oktobra, je kombinacija pomanjkljive konstrukcije in napak pri inšpekcijskih pregledih. Uprava Skandinavije za civilno letalstvo je zdaj letalu prepovedala leteti, dokler ne bodo izpolnjeni številni pogoji, medtem ko je EASA sklenila, da gre za manjšo konstrukcijsko napako.
Ali ni naloga Evropske agencije za varnost v letalstvu zagotavljati visoke varnostne standarde?
Kako je mogoče, da sta EASA in SLV prišli do različnih ugotovitev na podlagi preiskave, ki jo je izvedla letalska družba in ki je razkrila, da ima 16 izmed 18 letal tipa Dash 8 Q400 isto konstrukcijsko napako ali napako v izdelavi kot letalo, ki je moralo v Kopenhagnu zasilno pristati?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Z veseljem bom odgovoril na vprašanje gospe Jensen.
Dokler ne bodo predložena končna poročila preiskav treh nesreč v zvezi z letali tipa Dash 8 Q400, Komisija meni, da je še prezgodaj za ugibanja o vzrokih za te dogodke ter o možnih konstrukcijskih napakah ali napakah v izdelavi.
Naloga Evropske agencije za varnost v letalstvu je, da zagotovi najvišjo možno raven varnosti. Agencija je zelo pozorno spremljala ta primer in ga še vedno spremlja, glede na to, da je bilo dobavljenih 170 letal tega tipa, ki so zdaj v prometu po svetu.
V skladu s podrobnimi informacijami, ki jih je posredovala Evropska agencija za varnost v letalstvu, je ta agencija večkrat sodelovala z upravami za civilno letalstvo na Norveškem, Danskem in v Kanadi ter s proizvajalcem letala. Na podlagi tega sodelovanja je bilo storjenih več stvari, med drugim je Evropska agencija za varnost v letalstvu objavila plovnostno tehnično zahtevo, ki predpisuje popravne ukrepe, ki jih je treba sprejeti.
Na podlagi podrobne ocene sistema uvlečenja pristajalnega podvozja je Evropska agencija za varnost v letalstvu ugotovila, da varnost letala ni bila vprašljiva. Zato je bilo skandinavskim organom predlagano, da letalu znova priznajo veljavnost spričevala o plovnosti, ko bodo sprejeti potrebni popravni ukrepi.
Skandinavski organi so letalsko družbo obvestili o pogojih, ki jih mora izpolniti, za obnovitev spričeval o plovnosti floti zadevnih letal. Vendar letalska družba še ni predložila potrebnih dokazov o zahtevanih inšpekcijskih pregledih in spremembah letala.
Na tej stopnji danski organi še niso obvestili Evropske agencije za varnost v letalstvu o obnovitvi spričeval o plovnosti floti letal tipa Q400 skandinavske letalske družbe SAS. Evropska agencija za varnost v letalstvu ostaja v stiku z danskimi organi, da bi razjasnila to vprašanje.
Gospod predsednik, to je bil moj odgovor gospe Jensen.
Anne E. Jensen
(DA) Gospod predsednik, zahvaljujem se podpredsedniku Barrotu za odgovor. Res je, da je bilo nesoglasje, ki sem ga omenila v svojem vprašanju, delno odpravljeno, vendar je še vedno res, da je danska uprava za civilno letalstvo letalom skandinavske letalske družbe SAS prepovedala vzleteti, dokler tehnične težave ne bodo odpravljene, medtem ko druge letalske družbe letala z enakimi tehničnimi težavami dejansko uporabljajo. Menim, da je temeljna težava, poleg razlikovanja med skandinavsko letalsko družbo SAS in drugimi letalskimi družbami kot so Flybe, Augsburg, Tyrolean in Luxair, v tem, da se državljani ne moremo zanesti na varnost v letalstvu. Kaj bi storili gospod Barrot, da bi zagotovili, da bi lahko skupnim letalskim organom zaupala tako kot nacionalnim, na podlagi vsega povedanega o teh organih?
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Evropska agencija za varnost v letalstvu je predložila natančna navodila in če bodo ta navodila izpolnjena, bo plovnost letal zagotovljena. Zato ne gre za vprašanje varnosti, ampak le za to, da danski organi še niso obvestili Evropske agencije za varnost v letalstvu o odgovorih zadevne letalske družbe.
Gospa Jensen, dejstvo je, da je Evropska agencija za varnost v letalstvu objavila podrobna navodila za odpravo težav, ki bi lahko nastale ob uporabi tega tipa letal.
Za zdaj mora Evropska agencija za varnost v letalstvu počakati na rezultate preiskav, preden lahko poda končno mnenje o zadevi, vendar poudarjam, da je agencija očitno dala podrobna navodila za varno uporabo tega tipa letal, ki dejansko niso povzročila nesreč, v katerih bi bil kdo poškodovan, ampak so bila, kot ste dejali, udeležena v nesrečah, zato je treba ukrepati, da se težave odpravijo.
Jörg Leichtfried
(DE)Komisar, presenetljivo je zdaj očitno prišlo do tega, da je Evropska agencija za varnost v letalstvu letalom prepovedala leteti, medtem ko druge agencije, na primer avstrijska, to kljub tej prepovedi dovolijo. Moje vprašanje je naslednje: Ali bo Evropska agencija za varnost v letalstvu zdaj lažje urejala zadeve, ko smo ji določili več pristojnosti na tem področju, glede na to, da, kot ste dejali, podjetje, ki izdeluje ta letala, povzroča določene težave? Ali bo agencija lažje urejala zadeve, če bo lahko, kot smo se dogovorili, naložila denarne kazni, namesto da bi takoj odvzela licenco? Menim, da bo zaradi večjih pristojnosti, ki smo jih sprejeli, delo agencije v prihodnosti olajšano.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Izpostavljam, da je Evropska agencija za varnost v letalstvu izdala navodila in vse letalske družbe morajo upoštevati pravila, ki jih je agencija sprejela.
Ampak vaše vprašanje je širše. Da, Evropska agencija za varnost v letalstvu je odgovorna za certificiranje zrakoplovov in izdajanje certifikatov o odobritvi projekta po celem svetu, vendar se zanaša na inšpekcijske preglede v državah članicah, da bodo spremljali, ali se skupna pravila uporabljajo enotno.
Z drugimi besedami, kot ste upravičeno povedali, razširili smo pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu, vendar to ne pomeni, da uprave za civilno letalstvo v državah članicah nimajo nobenih odgovornosti. Države članice morajo še naprej izvajati svoje obveznosti prek svojih uprav za civilno letalstvo.
Mogoče bomo lahko nekega dne še bolj razširili pristojnosti, vendar mora zdaj Evropska agencija za varnost v letalstvu izvesti številne težke naloge in mora biti sposobna še naprej pozorno spremljati izvajanje skupnih pravil na podlagi inšpekcijskih pregledov v državah članicah.
Menim, da je v tem primeru Evropska agencija za varnost v letalstvu storila točno to, kar je potrebno za zagotavljanje varnosti.
Predsednik

Zadeva: Preglednost v zvezi z menedžerskimi plačami
V Evropi se menedžerske plače postopoma zvišujejo. V Avstriji na primer so se osnovne plače menedžerjev med letoma 2006 in 2007 zvišale za približno 3,7 %. Vendar se je variabilni del menedžerskih plač povečal za veliko več. Zaradi povišanja menedžerskih plač se je povečalo zanimanje javnosti za raven dejanskih prejemkov za menedžerske dejavnosti. Nenazadnje delničarji želijo vedeti, kako se njihov denar porablja, saj variabilni del plače ni treba prikazati v bilancah stanja. Evropski državljani jasno zahtevajo večjo preglednost menedžerskih plač.
Ali je Komisija s tem seznanjena? Načrtuje evropsko zakonodajo, ki bo omogočila večjo preglednost menedžerskih plač, ali zakonodaja na tem področju že obstaja?
Charlie McCreevy
komisar. - Vprašanje menedžerskih plač je že nekaj časa aktualno. Komisija se je odzvala s sprejetjem ukrepov za povečanje preglednosti menedžerskih plač.
Priporočilo Komisije, sprejeto leta 2004, zagotavlja letno razkritje politike podjetja glede prejemkov direktorjev in posameznih direktorjev. Komisija je tudi spremljala to priporočilo, pri čemer je preverjala, ali ga države članice dejansko uporabljajo. Pred kratkim smo pripravili pregled tega.
Velika večina držav članic je v svoje nacionalne kodekse upravljanja družb in zavezujočo zakonodajo uvedla visoke standarde o razkrivanju prejemkov posameznih direktorjev. Vendar je le približno 60 % držav članic upoštevalo priporočilo v zvezi s preglednostjo njihove politike glede prejemkov. Zelo malo družb o tem glasuje na skupščini delničarjev. Na tem področju so mogoče izboljšave.
Komisija bo ocenila, v kakšnem obsegu države članice v praksi upoštevajo predlagane standarde preglednosti. Nekatere družbe so se odločno upirale razkrivanju informacij o prejemkih kljub priporočilom nacionalnega kodeksa upravljanja družb. Preučili bomo to vprašanje.
Jörg Leichtfried
(DE) Komisar, sami ste rekli, da 60 % družb ne namerava storiti ničesar. Zdaj vas sprašujem: Kako namerava Komisija ukrepati?
S tem sem pri mojem drugem vprašanju. Na podlagi konkretnega primera iz Nemčije smo zvedeli, da poleg tega, da ti gospodje, v glavnem so to gospodje, zaslužijo veliko denarja, ne želijo plačevati davkov od dohodka, zato se selijo v Lihtenštajn in drugam. Kako namerava Komisija v prihodnosti preprečiti takšne prakse?
Charlie McCreevy
komisar. - Poslancu na obe vprašanji odgovarjam, da mora te zadeve reševati država članica. Moj odgovor na vprašanje, kako namerava Komisija ukrepati, se glasi, da je Komisija že ukrepala.
Moj predhodnik je za to področje izdal priporočilo. Zakaj se je odločil ravno za priporočilo? Brez dvoma iz različnih razlogov, vendar v prvi vrsti zato, ker sporazuma o univerzalnem kodeksu upravljanja družb ali univerzalni ureditvi prava gospodarskih družb v Evropi nimamo. Nikoli nam ne bi uspelo skleniti takšnega sporazuma.
Na tem področju je veliko kulturnih razlik in to je eden izmed razlogov za odločitev mojega predhodnika o izdaji priporočila v zvezi s tem.
Kar zadeva priporočilo je naša študija pokazala, da je večina držav članic uvedla visoke standarde o razkrivanju prejemkov posameznih direktorjev v kodeks upravljanja družb, medtem ko so jih nekatere vključile celo v zavezujočo zakonodajo. Večina držav je upoštevala tudi priporočilo v zvezi s preglednostjo politike prejemkov.
Kar zadeva drugo vprašanje v zvezi z obdavčevanjem, je to zagotovo stvar, o kateri mora posamezna država članica odločati sama v skladu z nacionalno zakonodajo.
Zadeva: Izgradnja podzemne trase železniške proge za visoke hitrosti v bližini cerkve Sagrada Família v Barceloni
Kot je znano so se zaradi izgradnje podzemne trase železniške proge za visoke hitrosti v Barceloni številni objekti podrli ali posedli ter ogrozili stanovanjske objekte in večje zgradbe, vključno s cerkvijo Sagrada Familia in drugimi zgodovinskimi objekti.
Ker ta projekt financira EU, prosim Komisijo, da zagotovi informacije o predhodni presoji vplivov na okolje v skladu z direktivo 85/337/EEC(1), in navede, ali so te študije ocenile tveganja za cerkev Sagrada Familia in druge zgodovinske zgradbe?
Ali dokumenti, predloženi evropskim institucijam, vključujejo študijo, ki jo je izvedla Univerza Pompeu Fabra in je odsvetovala izgradnjo podzemne trase z vidika splošne nevarnosti?
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, najprej bi vas rad spomnil na trdno odločenost Komisije: ne glede na to, kako uporaben ali potreben je projekt, ne sme nikoli biti uresničen v škodo okolja, javnega zdravja ali kulturne dediščine države članice.
Države članice morajo sprejeti potrebne ukrepe za varovanje in zaščito kulturne dediščine. To še zlasti velja za stara mestna jedra, ki jih občasno dodatno bremeni vedno večja urbanizacija.
V zvezi s vprašanjem poslanke bi rad poudaril naslednje: projekti za izgradnjo proge za visoke hitrosti Madrid-Zaragosa-Barcelona so bili le delno sofinancirani iz kohezijskega sklada.
Iz sklada vseevropskega prometnega omrežja se sofinancirajo priprave študij o projektih glede izgradnje celotne železniške povezave, vključno s traso od Barcelone do Gerone in Figueresa.
Kljub temu sredstva iz evropskih skladov niso bila dodeljena ali uporabljena za projekte v zvezi s podzemno progo v Barceloni. Prav tako je treba omeniti, da je za načrtovanje in dokončanje projektov odgovorna izključno država članica, ki mora izpolnjevati in strogo izvajati ustrezne predpise zakonodaje Skupnosti.
V tem primeru Skupnost ni financirala pripravljalnega dela za odsek Sants - Sagrega ter tunel v bližini cerkve Sagrada Familia. Komisija zato ni bila obveščena in ni prejela kopije presoje vplivov na okolje, ki so jo izvedli španski organi.
Komisija se zaveda, da je zadevni španski organ, in sicer Generalni sekretariat za preprečevanje onesnaževanja in podnebnih sprememb, odobril presojo vplivov na okolje v skladu z odločbo z dne 30. maja 2007. Odločba o odobritvi je bila objavljena v uradnem listu španske vlade junija 2007. Besedilo vsebuje sklicevanja na učinek, ki ga bo projekt imel na kulturno dediščino, kot na primer na cerkev Sagrada Familia.
Nazadnje, Komisija ni bila obveščena o študiji, ki jo je pripravila Univerza Pompeu Fabra. Španski organi so odgovorni za upoštevanje vsebine študije in, v tem primeru, javnega mnenja.
Komisija bo nadaljevala s spremljanjem položaja. Upamo, da ta zgodovinski spomenik, ki je del kulturne dediščine Barcelone, ne bo poškodovan.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Gospod predsednik, ne dvomim v to, da so bili pravni postopki dosledno upoštevani; z minimalno prisilo. Komisijo kot varuha pogodb prosim za pomoč in jo pozivam, da zavrne ukrepe in skrbno uporabi direktivo o presoji vplivov.
Ni pomembno, da ta del tunela ne bo financirala Evropska unija, ker vemo, da je delitev projektov na več delov slaba praksa, ki jo je Evropska unija že imela priložnost kritizirati.
Zakaj ta projekt o gradnji podzemne železniške proge za velike hitrosti (AVE) ni bil razglašen za velik projekt, za katerega bi se zahtevale podrobne študije o vplivu, glede nato, da vemo, da bo proga potekala pod občutljivimi področji, kjer se nahajata zgradba La Pedrera in zlasti cerkev Sagrada Familia?
V skladu s členom 3 direktive o presoji vplivov na okolje je treba izdelati presojo možnih vplivov na kulturno dediščino. Zaščitni zid, visok 40 metrov, bo le meter in pol oddaljen od pročelja cerkve Sagrada Familia, ki tehta 40 000 ton.
Poleg tega, glede na lastnosti terena in dejstvo, da je cerkev zapleteno delo genija, prosim le, da prisluhnite vsem stranem in jih upoštevate. Zelo sem vesela, da delo na projektu AVE napreduje, vendar to ni strankarsko-politično vprašanje, ljudska stranka PP je spremenila potek trase in menim, da bi jo bilo treba spremeniti nazaj, da bo potekala vzdolž ulice Valencia.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Ponovno poudarjam, da Komisija nima pristojnosti za posredovanje. Brez dvoma ima poslanec prav, da moramo pozornost nameniti ohranjanju naše kulturne dediščine in zlasti dediščine naših arhitekturnih mojstrovin. Doslej nismo bili opozorjeni na nobeno nevarnost: osnutek izvedene okoljske presoje nam ni bil predstavljen kot napačen.
Vse, kar je bilo sporočeno Komisiji, zadeva peticije, ki jih je družba Llave para Litoral, člani katere želijo, da so obalne poti drugačne od podzemnih, predložila ustreznemu odboru Evropskega parlamenta.
To ostajajo težave, ki jih morajo rešiti lokalni organi, regionalni organi in enote centralne ravni države, pri čemer se izvaja direktiva o presoji vplivov na okolje. To je njihova dolžnost, da se ohrani naša kulturna dediščina.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gospod predsednik, dodala bi nekaj podrobnosti in, da ljudi ne bi skrbelo, povedala, da so za te dejavnosti na voljo geološke informacije, tehnika gradnje ustreza dejanskim pogojem, preventivna obravnava se bo izvedla pred začetkom del ob obstoječih strukturah, izvajalo se bo stalno sondiranje za takojšnjo ugotovitev najmanjše možnosti preselitve ali naselitve prostora, ne bo negativnega vpliva na sosednje strukture ter da se bo zagotovila preglednost v zvezi z informacijami za javnost.
Želim povedati, da po mojem mnenju nihče ne kaže večjega zanimanja, kot ga kažejo španski, katalonski organi in organi lokalnih oblasti pri zagotavljanju, da niti ta zgodovinski spomenik niti ljudje, ki tam živijo, ne utrpijo nikakršne škode.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Informacijam, ki jih je navedla poslanka, nimam ničesar dodati.
Del II
Predsednik

Zadeva: Vključitev stare grščine in latinščine v evropski kazalnik jezikovnih kompetenc
Ali bo ob upoštevanju namena Komisije za vzpostavitev evropskega kazalnika jezikovnih kompetenc za pet najbolj razširjenih jezikov ta povedala, če namerava vključiti latinščino in staro grščino v program za ciljno usmerjeno poučevanje evropskih jezikov, ker sta podlaga evropskim jezikom, številne besede, ki izhajajo iz njiju, pa se uporabljajo v vseh evropskih jezikih na glede na njihov izvor?
Glede na pomembnost teh jezikov je evropsko združenje klasicistov Euroclassica že vzpostavilo ravni in potrjeno usposobljenost v latinščini, podoben program pa se pripravlja tudi za staro grščino. Poučevanje teh dveh ključnih jezikov klasične antike bo zagotovilo priložnost za skupno poglobitev temeljev evropske civilizacije in vzpostavitev tesnejših odnosov med evropskimi državljani, medtem ko bo potrdilo o taki jezikovni kompetenci predstavljalo dodatno usposobljenost v poklicnem življenju.
Leonard Orban
komisar. - (RO) V sporočilu Komisije z naslovom Evropski kazalnik jezikovnih kompetenc, sprejeto leta 2005, se je predlagal podroben strateški pristop za vodenje evropske raziskave o jezikovni kompetenci kot instrument, ki bo omogočil zbiranje potrebnih podatkov za pripravo evropskega kazalnika na tem področju in izboljšanje znanja v zvezi s poučevanjem tujih jezikov.
Na tej podlagi je Svet maja 2006 predstavil svoje sklepe o temeljnih težavah, kar zadeva evropski kazalnik jezikovnih kompetenc. V zvezi s testiranjem tujega jezika se je Svet odločil, da se sprejme evropski kazalnik jezikovnih kompetenc za uradne jezike Evropske unije. To pomeni, da se v tem projektu usmerja le na žive jezike. Posledično se možnost testiranja latinščine ali stare grščine ni obravnavala.
Iz praktičnih razlogov je Svet odločil, da se bo med prvo fazo evropske raziskave o jezikovnih kompetencah jezikovna kompetenca učencev ocenjevala za prvi in drugi tuj jezik izmed najbolj učenih tujih uradnih jezikov v Evropski uniji, to so angleščina, francoščina, nemščina, španščina in italijanščina, zbrali pa se bodo podatki o treh vrstah sposobnosti: branje, poslušanje in pisanje.
Kljub temu bo instrument za testiranje na voljo vsem državam, ki želijo zagotoviti, da se testiranja poleg testiranj za teh pet tujih jezikov lahko vključijo kot nacionalne možnosti. Komisija bo prevzela pobudo za zagotovitev, da bo naslednja stopnja raziskave zajela vse uradne jezike, ki se študirajo v Evropski uniji.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, razumem, da poučevanje ni v vaši pristojnosti, niti razširjanje niti ohranjanje skupne dediščine, ki izhaja iz klasičnih jezikov, kot sem omenila v pisni obliki.
Ali je to v vaši pristojnosti ali ne? To je moje prvo vprašanje. Drugo vprašanje je, ali evropski raziskovalni program zadeva raziskave pri teh jezikih ali ne? Ali veste kaj o tej temi?
Leonard Orban
komisar. - (RO) Vprašanje, ki ste ga postavili, je zadevalo evropski kazalnik jezikovnih kompetenc. Kot sem odgovoril, ta ukrep zadeva le uradne jezike Evropske unije. Po drugi strani Evropska komisija nima nobenih informacij glede mogočih raziskav ali študij, ki se izvajajo v državah članicah ali v regijah držav članic, kar zadeva navedene jezike.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospod komisar, kot poročevalec o evropskem kazalniku jezikovnih kompetenc poudarjam, da je dolžnost zadevnega kazalnika v rednih časovnih presledkih oceniti celotne kompetence pri sodobnih jezikih vseh držav članic.
Strinjali smo se, da bi ta kazalnik prvotno izmeril jezikovno kompetenco pri petih najbolj razširjenih jezikih v izobraževalnih sistemih EU: angleščini, francoščini, nemščini, italijanščini in španščini.
Kljub temu je Parlament pozval Komisijo in Svet, da sprejmeta potrebne ukrepe za čim prejšnjo razširitev tega testiranja na širši krog uradnih jezikov Unije ob upoštevanju, da to ne vpliva negativno na poučevanje ali razvoj sodobnih jezikov.
Ali lahko komisar navede, katero stopnjo smo dosegli in, če je mogoče, kateri jeziki bodo vključeni v naslednjo stopnjo?
Bernd Posselt
(DE) Gospod komisar, v nekdanjem samostanu v Haindorfu na Severnem Češkem obstaja poljsko-nemško-češki center za srečanja, v katerem so vsi napisi in znaki v latinščini. Ali ne moremo tega storiti tudi v zgradbah evropskih institucij?
Drugi predlog: ali ne moremo za evropsko himno pripraviti besedila v latinščini, da bi lahko vsi peli skladno, besedilo bi države članice nato prevedle v svoje jezike, pri čemer bi bilo skupno besedilo v latinščini?
Leonard Orban
komisar. - (RO) Kot sem povedal in kot ste pravilno ugotovili, se v zvezi z evropskim kazalnikom jezikovnih kompetenc v prvi fazi oceni le pet jezikov.
Razpored je trenutno naslednji: letos pripravljamo pilotni projekt, leta 2009 bomo vse pripravili za ocenitev, tako da bomo leta 2010 imeli jasne rezultate o položaju teh petih jezikov. Kot sem povedal v govoru, želi Komisija nato razširiti kazalnik na vse uradne jezike. Kljub temu je še prezgodaj za napoved točnega datuma te razširitve. Seveda moramo videti in podrobno preučiti rezultate ocenjevanja, kar zadeva kazalnik za pet jezikov, s katerimi začnemo.
Po drugi strani in v zvezi z drugim vprašanjem, ki ste ga postavili, je cilj Evropske komisije zagovarjanje jezikovne raznolikosti. S tega stališča in vsemi sprejetimi ukrepi si Evropska komisija prizadeva za varovanje uradnih jezikov in drugih jezikov, ki se govorijo v Evropski uniji. Imamo 23 uradnih jezikov, več kot 60 regionalnih jezikov, manjšinskih jezikov in jezikov, ki se uporabljajo v manjši meri. S tega stališča se ukrepi, ki jih sprejmemo, zlasti usmerjajo na te jezike, ki smo jih poimenovali živi jeziki.
Kar zadeva evropsko himno, se stališča seveda razlikujejo. Evropska komisija pri odločitvi o tej zadevi nima vloge.
Predsednik

Zadeva: Podpora za jezikovne manjšine
Katere jezikovne manjšine so prejele podporo Komisije v letu 2007 ter katere možnosti predvideva Komisija za leto 2008 in 2009 za nemško govoreče manjšine, da bi bile deležne večje podpore?
Leonard Orban
komisar. - (RO) V pozivu za zbiranje predlogov v letu 2007 so bili izbrani mreža in trije projekti, ki obravnavajo manjšinske jezike za financiranje v programu vseživljenjskega učenja.
Ključna dejavnost 2: tuji jeziki. Mreža za spodbujanje jezikovne raznolikosti, ki jo koordinira valižanski jezikovni odbor, je usmerjena na naslednje jezike: baskovski jezik, bretonščina, katalonščina, kornijščina, vzhodna frizijščina, škotska galščina, severna frizijščina, valižanščina, zahodna frizijščina, slovaščina, ladinščina, galicijski jezik, furlanščina, sardinščina, estonščina, irščina, latvijščina, litovščina, malteščina, finščina in švedščina.
Evropski urad za manj razširjene jezike je eden od partnerjev tega triletnega projekta, katerega namen je spodbuditi izmenjavo sedanjih dobrih praks ter razvoj novih in inovativnih idej na področju izobraževanja in jezikovnega načrtovanja v okviru regionalnih, manjšinskih, avtohtonih, čezmejnih jezikov, jezikov manjših narodov in manj razširjenih jezikov. Trije večletni projekti, financirani v letu 2007, vključujejo manjšinske in svetovne jezike, kot so katalonščina, baskovski jezik, sardinščina, sicilščina, irščina, ruščina, arabščina in hindujski jezik.
Za obdobje 2008-2010 bo prednost namenjena projektom, usmerjenim na manj razširjene evropske jezike. V okviru programa za vseživljenjsko učenje 2007-2013 so vsi jeziki upravičeni do financiranja, tako so vključene tudi nemško govoreče manjšine.
Bernd Posselt
(DE) Gospod komisar, ali sem vas prav razumel, da nemško govoreče manjšine ne morejo prejeti podpore do leta 2013? Gotovo drži, da obstajajo prave manjšine, kot so Nemci na Češkem, Poljaki v Litvi, Poljaki na Češkem itd. Torej če imajo medijske ali kulturne projekte, trenutno sploh ne morejo prejeti nobene podpore. Ali sem razumel narobe?
Leonard Orban
komisar. - (RO) Morda nisem bil dovolj jasen. Gotovo nisem rekel, da bodo nekateri jeziki, vključno z nemškim, prejeli podporo šele po letu 2013. Odgovor je kategoričen. V programu vseživljenjskega učenja lahko vsi jeziki, ki se govorijo v Evropski uniji, zato tudi nemški jezik, prejmejo finančna sredstva. Edina stvar, ki šteje, je kakovost predloženega projekta ali projektov. Zato je moj odgovor kategorično, da se taki jeziki lahko financirajo v programu vseživljenjskega učenja, vključno v času tega obdobja med letom 2008 in 2013. Ponavljam, vključno v času tega obdobja.
Predsednik

Zadeva: Manj razširjeni jeziki v Evropi
Ali lahko Evropska komisija navede, če namerava predložiti nove programe v bližnji prihodnosti za spodbujanje manj razširjenih jezikov v Evropi, ter navede naravo takih programov in mogočo finančno podporo, ki se takim programom lahko nameni?
Na vprašanje 45 bo podan pisni odgovor.
Leonard Orban
komisar. - (RO) Komisija v bližnji prihodnosti ne namerava predstaviti novega programa za dejansko spodbujanje uporabe manj razširjenih jezikov v Evropi. Nova generacija programov Komisije za obdobje 2007-2013, tj. program vseživljenjskega učenja, dejansko ponuja veliko različnih finančnih možnosti za te jezike. Vsi jeziki so upravičeni do tega programa.
Financiranje je dostopno v vseh štirih podprogramih programa vseživljenjskega učenja: COMENIUS, ERASMUS, Grundvig in Leonardo da Vinci. Financiranje je mogoče tudi v novo nastalem skupnem oddelku programa vseživljenjskega učenja zlasti s ključno dejavnostjo, to so tuji jeziki, ki predlaga financiranje projektov in mrež z vzpostavljenim namenom spodbujanja učenja tujih jezikov in jezikovne raznolikosti.
Po pozivu za zbiranje predlogov leta 2007 so bili za financiranje kot del ključne dejavnosti 2 izbrani mreža in trije projekti, namenjeni manj razširjenim jezikom. Za obdobje 2008-2010 bo prednost namenjena projektom, usmerjenim na manj razširjene jezike v Evropi. Proračun, ki je na razpolago za glavno dejavnost 2 za leto 2008, je 9,9 milijona eurov, vendar ob upoštevanju, da je financiranje dejavnosti in projektov, povezanih z jezikom, del prevladujočega trenda, so v programu vseživljenjskega učenja na voljo dodatna sredstva.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarju za njegov odgovor. Ali se vseeno strinja, da je pomembno pomoč nameniti manj razširjenim jezikom v svojem okviru in da se jih ne naveže preveč na vseživljenjsko učenje? Ti jeziki so ranljivi in če ne prejmejo velike podpore, bodo v prihodnosti še bolj ranljivi. Seveda je pomembna finančna podpora, vendar je simbolična celo še pomembnejša. Bi se komisar strinjal, da se ta poveča?
Leonard Orban
komisar. - (RO) Lahko le ponovim, kar sem dejal, to so ukrepi, ki jih je sprejela Evropska komisija v podporo jezikovni raznolikosti; ne podpira se le 23 uradnih jezikov, vendar tudi drugi govorjeni jeziki v Evropski uniji, vključno z regionalnimi jeziki, tj. manj razširjenimi jeziki. Poleg tega sem na podlagi predloženih podatkov pokazal, da je ta podpora konkretna, tj. pomembna finančna podpora, ki se zagotovi za razvoj teh jezikov.
Mairead McGuinness
(GA) Gospod predsednik, moj kolega Seán Ó Neachtain govori irščino tekoče. Sama tega ne znam. Žal mi je.
Zastavila bi vam vprašanje. Strinjam se z načelom vašega odgovora. Denar je pomemben, ampak ali ni bolj pomembno, da znamo bolje poučevati jezike? V državah, kot je Irska, kjer bi ljudje kot jaz zelo radi govorili jezik, vendar so padli v sistem, ki tega ni omogočil, moramo najti načine za poučevanje našega domačega jezika, ker bi si tega res želeli.
Leonard Orban
komisar. - (RO) Evropska komisija namerava predstaviti novo strategijo, kar zadeva večjezičnost, v drugi polovici leta 2008. V tej strategiji bo element izobraževanja zelo pomemben. Sestava in načini učenja tujega jezika bodo imeli zelo pomembno vlogo.
V zvezi z irščino obveščam, da sem nedavno obiskal Dublin, imel sem priložnost za pogovor z irskimi organi ter takrat in po tem sem vztrajal na potrebi po čim širšem usposabljanju ljudi, zmožnih dela, na ravni Skupnosti in ne le usposabljanju za prevajalce ali tolmače. To je bistven element za zagotovitev popolnoma enakega položaja irskega jezika skupaj z ostalimi uradnimi jeziki Unije.
Evgeni Kirilov
Gospod predsednik, nocoj sem res pričakoval komisarjev odgovor. Oder je namenjen podajanju izjav in postavljanju vprašanj. Imam vprašanje in želel bi si odgovora nanj. Tako enostavno je to. Nocoj se je izgubljal čas zaradi izjav. Ali lahko v tem primeru, prosim, pustite komisarju, da odgovori na kratko? Potem ne bom postavil nobenega posebnega vprašanja.
Predsednik
Spoštovane poslanke in poslanci, kadar ljudje prosijo za besedo, ne morem ugibati, ali bodo podajali izjave ali postavljali vprašanja. To vseeno ni v moji zmožnosti, nimam vedeževalskih sposobnosti. Razporediti moram čas glede na predpise in navado Parlamenta ter na žalost nimam časa, da bi vam ga dal na voljo. To bi bilo nezaželeno za naše poslance, ki so postavili vprašanja. Poudariti moram, da je bilo Komisiji postavljenih 70 vprašanj le za to zasedanje. Očitno ni mogoče odgovoriti na 70 vprašanj. Imamo pravila, ki jih moramo upoštevati. Iskreno se opravičujem in razumem vaše razočaranje. Če bi bil na vašem mestu in kadar sem na vašem mestu, sem prav tako razočaran, vendar odgovora na to nimam. Komisar vam bo vsekakor odgovoril v pisni obliki in tako boste dobili odgovor. Upam, da razumete.
Predsednik

Zadeva: Sklad za regionalni razvoj in manjšine
Večina strukturnih skladov za regionalni razvoj v obdobju 2007-2013 je bila odobrena. Kako bo v zvezi s tem Komisija zagotovila, da se skladi ne bodo uporabili na diskriminacijske načine ter da bodo etnične manjšine, kot so zlasti Romi, imele od tega koristi?
Ali bo Komisija objavila informacije o prevzemu skladov različnih manjšinskih etničnih skupin?
Danuta Hübner
komisarka. - Gospod predsednik, v postopku priprave na novo generacijo programov kohezijske politike za obdobje 2007-2013 je Komisija vztrajala, da se med pogajanji vprašanje Romov, ki je zlasti pomembno za zadevnega poslanca, vključi v načrtovanje in programsko načrtovanje. Priznati moram, da so se države članice odzvale zelo pozitivno glede vključitve vprašanja Romov kot medsektorskega vprašanja v številnih nacionalnih strateških referenčnih okvirih in tudi prek neposrednih referenc v operativnih programih. To je še zlasti vidno v primeru držav, kot so Madžarska, Češka republika, Slovaška, Romunija, Bolgarija, Estonija in Španija, pa tudi Poljska, Slovenija, Litva in Finska.
Zaradi decentraliziranega načina upravljanja strukturnih skladov Komisija ne more jasno opredeliti, kateri projekti so ciljni in se bodo v prihodnosti usmerili na vprašanje Romov ter koliko sredstev bo na voljo. Kljub temu naša prisotnost v nadzornem odboru za obdobje 2000-2006 jasno kaže, da obstaja zelo veliko zanimivih in dopolnilnih programov in projektov, ki podpirajo vključitev Romov. V veliko programih ESS in ESRR imamo posebna sredstva za izvajanje ali podporo za posredno vključitev Romov prek sklicevanja na ranljive skupine. To velja za primer Estonije, Finske in Poljske.
Glede objave podatkov moram reči, da so države članice za obdobje 2007-2013, kot verjetno veste, zahtevale objavo podatkov o upravičencih vsakega programa, vendar se ta sistem ne razširja izrecno na ugotavljanje etničnega ozadja upravičencev. Na podlagi seznama, ki ga bomo prejeli, bomo lahko vseeno opredelili področja, na katerih je evropska politika dejavna.
Naj povem, da je GD REGIO za obdobje 2007-2013 pripravil smernice za notranje delo Komisije v zvezi z vprašanjem Romov, ki so se uporabljale v službah v programskem obdobju. Medresorska skupina za Rome se ukvarja s strukturnimi skladi pod predsedstvom GD REGIO.
V veliko državah članicah - Madžarska je za to dober primer - imamo mehanizme za usmerjanje, ki so posebej oblikovani za postopek nove regionalne politike. Na Madžarskem obstaja mreža romskih svetovalcev za pomoč romskim vlagateljem pri pripravi projekta na različnih stopnjah. Komisija se zdaj ukvarja s pregledom vseh instrumentov in politik Skupnosti, vključno s strukturnimi skladi in njihovim vplivom na vključitev Romov, kar bo predstavila do junija 2008.
Claude Moraes
Gospa komisarka, hvala za ta zelo izčrpen odgovor. Zahvaljujem se tudi za vaše nedavno delo v moji volilni enoti v Londonu pri reševanju naših lastnih težav s strukturnimi skladi.
Lahko še poglobim vprašanje o ugotavljanju, ali so etnične manjšine dejansko ustrezno obravnavane? Decembra je Evropski svet izrecno vprašal vas in Komisijo, da obširneje preučite to vprašanje. Ali poleg izčrpnega odgovora, ki ste ga podali, menite, da obstaja okvir za ugotavljanje, ali je za Rome in druge skupine dejansko dobro poskrbljeno, ali pa se sredstva preusmerjajo drugam? Ali lahko še bolj preučite to vprašanje?
Danuta Hübner
komisarka. - Za pripravo dokumenta Komisije v odgovor na zahtevo Sveta je dejansko odgovoren komisar Špidla. Kljub temu v tem procesu vsi sodelujemo prek medresorskih skupin.
Kot sem povedala, bomo dobili informacije iz poročila o končnih upravičencih, tako bomo vedeli, kaj je bilo narejeno za Rome in druge manjšine. Kar zadeva ozadje upravičencev, podatki ne bodo etnično ločeni. Vseeno bo področje, na katerem bo projekt deloval, popolnoma jasno, tako da bomo na podlagi tega za obdobje 2007-2013 vedeli veliko več, kot vemo zdaj.
Naj povem, da se Komisija, ki ima funkcijo opazovalke v sistemu upravljanja v odborih v državah članicah, prav tako ukvarja in dejavno sodeluje pri oceni dodelitve sredstev na območjih, ki so pomembna za etnične manjšine, tako da imamo različne vrste informacij. Vendar moram priznati, da nimamo celovitega instrumenta za opredelitev celotnega področja posredovanja prek politike, dobro pa se tega zavedamo in izkoriščamo vse možnosti, ki jih imamo.
Bomo videli. Zdaj pripravljamo prispevek k dokumentu Komisije za Svet. Prav tako bomo videli, za katera področja nimamo informacij in katere ukrepe bi mogoče še potrebovali.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, komisarko bi vprašala, ali so enostarševske družine in revne družine z veliko otrok vključene v opredelitev ranljivih skupin, ali so to manjšinske skupine ali ne. Nadalje, ali se lahko merila združujejo in ali se koristi za te skupine lahko povečajo?
Danuta Hübner
komisarka. - Moram povedati, da ni bilo nič izključeno. Z vašo pomočjo smo prestali pripravo predpisov. Bili smo občutljivi na ranljive skupine, v splošni uredbi o ESRR pa so jasne navedbe v zvezi z na primer politiko enakih možnosti. Torej je to prednostna naloga.
Obstaja sistem poročanja o načinu izvajanja politike enakih možnosti v novi generaciji programov kohezijske politike. Obseg, v katerem to uporabljajo države članice in regije, je odvisen od moči partnerjev, ki sodelujejo v vseh strukturah sklada za upravljanje v tem procesu. To je skupno prizadevanje.
Komisija je oblikovala splošen okvir, da bi upoštevala vse ranljive skupine. Njegova uporaba ni odvisna le od Komisije, ampak tudi od držav članic. Spodbujam prisotne k razumevanju, da se to vprašanje upošteva.
Države članice so zdaj v postopku odločanja o merilih za izbor in Komisija pri tem postopku sodeluje. Kljub temu je odvisno od držav članic in partnerjev, ker nadzorni odbori vključujejo vse socialne partnerje. Upam, da bodo vsi partnerji skupaj s Komisijo o teh vprašanjih obvestili države članice in da bodo merila za izbor vključevala merila, ki nam omogočajo popolno zastopanje vseh ranljivih skupin v naših programih.
Predsednik

Zadeva: Regionalno financiranje EU 2007-2013 za Irsko
Ali lahko Komisija navede, če je zadovoljna s stopnjo regionalne enakosti v nedavno odobrenem financiranju EU za Irsko v obdobju 2007-2013 in če je zaskrbljena zaradi podatkov, da se dve irski regiji ne zbližujeta; regija "Border-Midlands-West" (BMW) zaostaja za regijo "South and East" (S&E), ki je še naprej središče javne porabe.
Danuta Hübner
komisarka. - V zvezi z Irsko in dodelitvijo sredstev za obdobje 2007-2013 ter razdelitvijo med dve glavni regiji naj povem, da bo regija BMW, ki je regija v uvajanju v okviru drugega cilja, prejela finančna sredstva na prebivalca, ki so štirikrat višja od svoje sosede, tj. najuspešnejše regije S&E v republiki.
Od skupno 901 milijona EUR, dodeljenih Irski, bo 457 milijonov EUR namenjenih regiji BMW, 293 EUR pa regiji S&E.
Imamo tudi 150 milijonov EUR, ki se bodo namenili za programe sodelovanja, kar pomeni dodelitev približno 400 EUR na prebivalca v regiji BMW in približno 95 EUR v regiji S&E.
Naj tudi povem, da se je regija BMW zelo dobro izkazala v zadnjem programskem obdobju s pomočjo strukturnih skladov EU. Regija je že dosegla 102,9 % povprečnega BDP na prebivalca v EU-27 leta 2004. Vendar priznam, da vrzel med regionalnim BDP za regijo BMW in sosednjo regijo ostaja izziv, zaradi česar upamo, da bomo v programih 2007-2013 v okviru ESS in ESRR priča dodatnemu zmanjšanju te vrzeli.
Jim Higgins
- (GA) Gospod predsednik, zahvaljujem se komisarki. Pri tem bi želel navesti glavni načrt za izgradnjo cest, ki je zelo pomemben na odmaknjenih območjih. Leta 2006 je bilo končanih 14 glavnih načrtov za izgradnjo cest, vendar noben ni bil namenjen regiji BMW. V istem letu so se pripravljali novi načrti, vendar je bil le eden namenjen regiji BMW.
V istem letu se je začelo izvajati 11 načrtov za izgradnjo cest, kar je vključevalo 222 kilometrov, na zahodu pa sta bila le dva načrta, ki zajemata 25 kilometrov. Prav imate, da je ob preučitvi BDP ali BVP na primer jasno, da se vrzel širi in je treba nekaj narediti.
Danuta Hübner
komisarka. - Pripombo zelo cenim. Naj povem, da bomo regijo BMW podpirali tudi v prihodnjih letih. Kot veste, je bilo znižanje dodeljenih sredstev za Irsko zelo veliko za obdobje 2007-2013 in to je seveda jasno vplivalo na to, koliko lahko skupaj storimo v prihodnjih letih.
Dobre novice za Irsko so, da obstaja irska nacionalna prostorska strategija, tj. nacionalni program, ki priznava različne ravni gospodarske rasti med regijami in znotraj regije BMW. Upajmo, da bo skupno prizadevanje evropskega prispevka in irskega prispevka pripomoglo k hitrejši rasti regije BMW.
Naj navedem osebno pripombo. Vsi vemo, da Irska že leta izvrstno uporablja evropske sklade in je sprejela zelo modro strategijo, katere rezultat je bilo znatno izboljšanje v smislu splošnega razvoja, ocenjenega z BDP na prebivalca. Vendar drži, da infrastruktura ni bila izbrana, kar zdaj predstavlja vprašanje in pri čemer ne moremo pomagati, ker je Irska končala s programom Cilj 1, v okviru katerega bi bila mogoča dodatna vlaganja v infrastrukturo. To je bila torej drugačna izbira od izbire Španije in Portugalske, vendar o tem ne morem soditi.
Predsednik

Zadeva: Podpora EU mirovnemu procesu na Irskem
Ali lahko Evropska komisija navede, koliko finančne pomoči namenja Severni Irski v podpori za strukturne sklade med leti 2007 in 2013 ter koliko finančne pomoči je Evropska komisija namenila za mirovni proces na Severnem Irskem od leta 1994 v okviru programov strukturnih skladov EU in prek mednarodnega sklada za Irsko?
Danuta Hübner
komisarka. - Vsak prisoten bo vedel, da je bila Komisija več let zelo odločna in prisotna partnerica v mirovnem procesu in postopku sprave na Severnem Irskem.
V obdobju 2007-2013 se bo na Severnem Irskem vložilo nekaj več kot 1,2 milijarde EUR. Sredstva se bodo črpala iz Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za regionalni razvoj, dodatni znesek 477 milijonov EUR pa se bo dodelil za program Peace 3. Poleg tega bodo tudi Mednarodni sklad za Irsko (IFI) in programi Interreg 4, s katerimi se bo vlagalo v Severno Irsko in tudi obmejne regije Irske.
Če pogledamo preteklost, kar je bilo del vprašanja, za obdobja 1994-1999 in 2000-2006, znašajo naložbe EU za prvo obdobje več kot 2 milijardi EUR in skoraj 1,8 milijarde EUR za obdobje 2000-2006. Tako bomo za celotno obdobje 1994-2013 na Severnem Irskem vložili skoraj 5 milijard EUR.
Z novimi delovnimi skupinami, novim pristopom in prizadevanjem Evropske komisije je zdaj pomembno, da imamo lahko večje in obsežnejše koristi od dodeljenih finančnih sredstev, ki izhajajo iz tesnejšega sodelovanja Severne Irske v evropskih politikah. To obravnavamo skupaj z vlado Severne Irske in drugimi partnerji.
Seán Ó Neachtain
namesto predlagatelja vprašanja. - (GA) Gospa komisarka, podpora mirovnemu procesu na Severnem Irskem in obmejni regiji je bila zelo uspešna. Gospa komisarka, ali se bo ta pobuda nadaljevala tudi po koncu obdobja izdatkov leta 2013?
Jim Higgins
(GA) Gospod predsednik, s kolegom Seánom Ó Neachtainom se popolnoma strinjam in zelo smo hvaležni Evropski uniji za njen finančni prispevek, namenjen Severni Irski, zlasti v obmejni regiji. Čudovito je, da je zdaj tam mirno, vsi pa se zahvaljujemo Evropski uniji za njen prispevek. Na podlagi pregleda podatkov in poročila, ki sem ga nedavno pripravil o Mednarodnem skladu za Irsko, lahko ugotovimo, da je bilo ustvarjenih več kot pet tisoč delovnih mest zaradi tega sklada. Vseeno se popolnoma strinjam z vprašanjem, ki ga je prikazal moj kolega Seán Ó Neachtain.
Danuta Hübner
komisarka. - Naj na vprašanje o tem, ali se bo po letu 2013 naša prisotnost na Severnem Irskem nadaljevala, odgovorim, da se bo program IFI, ki ni program Komisije, v katerega prispevata Komisija in Svet, končal leta 2010. Zato ne vemo, ali bo mednarodna skupnost pripravljena nadaljevati z drugo stopnjo ali drugo različico tega programa.
Kar zadeva evropske programe, je Severna Irska program Cilj 2. Iskreno upam, da bomo s programom Cilj 2 nadaljevali, ker ne verjamem v regionalno politiko, ki je namenjena le delu Evrope, drugi deli pa so izpuščeni. Če ni Cilja 2, potem Severna Irska ne bo imela pogojev.
Kljub temu menim, da sta čezmejno in nadnacionalno sodelovanje, pri katerem sodeluje Severna Irska, zlasti v novem čezmejnem programu v okviru dela C, prav tako zelo pomembna za približanje Severne Irske Evropi in sodelovanju z drugimi regijami in drugimi državami članicami. Torej to ostaja odprto. Komisija bo gotovo sodelovala pri podpori zamisli o nadaljevanju te prisotnosti.
Predsednik

Zadeva: Evropski strukturni skladi
Ali je Komisiji znano, da je v skladu z novimi operativnimi smernicami na Škotskem za projekte potreben najmanjši proračun v višini 200 000 funtov, da so upravičeni do evropskih strukturnih skladov? Ali Komisija meni, da to nepošteno zapostavlja manjše, vendar pomembne projekte?
Na vprašanji 50 in 54 bo podan pisni odgovor.
Danuta Hübner
komisarka. - Komisija je seznanjena z mejno vrednostjo, ki so jo uvedli škotski organi. Naj povem tudi, da so bili škotski organi med pogajanji popolnoma jasni, kar zadeva vprašanje uvedbe mejne vrednosti. Organi so bili jasni pri stikih s Komisijo in tudi na Škotskem, kar zadeva postopek posvetovanja z vsemi zainteresiranimi stranmi in partnerji na Škotskem.
Moram poudariti popolnoma jasno razumevanje, da uvedena mejna vrednost ne izključuje manjših projektov, vendar je njen cilj spodbujanje tistih projektov, ki se združujejo tematsko ali regionalno, da dosežejo zahtevano mejno vrednost. Škotski organi so se zavezali k zagotavljanju, da se pomoč nameni nosilcem manjših projektov, tako da se manjši projekti pod mejno vrednostjo lahko kadar koli predstavijo posredniškemu upravnemu organu, ki jih združi, kadar je mogoče, z namenom vzpostavitve bolj strateškega predloga.
Cilj tega je dejansko zmanjšanje finančnega in revizijskega tveganja v zvezi s financiranjem manjših projektov. Cilj je tudi spodbujanje povezav med manjšimi projekti, da postanejo del celovite strategije, ter zmanjševanje upravnega bremena, ki se pogosto obravnava kot ovira za manjše projekte. Namen je pozitiven in obstaja mehanizem za pomoč manjšim projektom, da se oblikujejo v večje, ki bi nato predložili vlogo za sredstva.
David Martin
Gospa komisarka, bom na kratko, ker vem, da nas čas priganja: če bi škotski organi prišli k vam in predlagali nižjo mejno vrednost, ali bi to bilo mogoče in ali bi se s tem strinjali?
Danuta Hübner
komisarka. - Zagotovo, da. Odgovor bi bil gotovo pritrdilen.
Predsednik

Zadeva: Oblikovanje regulativnega organa za evropski telekomunikacijski sektor
Komisija je pripravila veliko priporočil v zvezi s prihodnjo reformo zakonodajnega okvira telekomunikacij, vključno z oblikovanjem regulativnega organa za evropske telekomunikacije, katerega funkcije bodo vključevale tiste, ki jih je do zdaj prevzemala skupina evropskih regulatorjev, ter tudi usklajevanje nacionalnih regulativnih organov.
Ali je Komisija seznanjena z odzivi nacionalnih regulativnih organov EU kot celote, kar zadeva pristojnosti in odgovornosti predlaganega organa Skupnosti? Kakšna bo razmejitev med pristojnostmi nacionalnih regulativnih organov in novim evropskim organom?
Viviane Reding
komisarka. - Zadevni poslanec se sklicuje na predlog Komisije o vzpostavitvi organa za trg evropskih elektronskih komunikacij. Menimo, da mora obstajati ločen subjekt, ki je neodvisen od Komisije in odgovoren Evropskemu parlamentu, ter da je ta subjekt v pomoč Komisiji pri reševanju preostalih težav neskladnosti v ureditvi, ki povzročajo drobitev evropskih trgov.
Ohranjam reden stik z nacionalnimi regulativnimi organi (NRO) in upoštevam njihova stališča v zvezi s pristojnostmi in odgovornostmi predlaganega organa.
Glede skupine evropskih regulatorjev, ki je izrazila željo po okrepitvi lastnega modela za nadaljnje izboljšanje kakovosti, skladnosti in usklajevanja ureditve po Evropi, citiram skupino evropskih regulatorjev: "Če Evropa želi imeti vodilno vlogo v svetovnem gospodarstvu, bo moralo njenih 27 članic sodelovati tesneje za zagotovitev, da lahko gospodarstvo popolnoma izkoristi evropski trg". To pomeni, da tega ni treba storiti danes in da moramo najti rešitve, da se bo to storilo v prihodnosti.
Ocena učinka, priložena predlogom za revizijo, navaja, da bi evropski organ prispeval k boljši učinkovitosti sprejemanja odločitev, predvsem pri sprejemanju odločitev v zvezi s čezmejnimi ukrepi. To potrebujemo za vzpostavitev notranjega trga.
Kot Komisija smo sklenili, da obstaja potreba po ločenem subjektu, vzpostavljenem v okviru obstoječe institucionalne strukture Skupnosti, ker je danes skupina evropskih regulatorjev zunaj te strukture, to pomeni, da je le zasebna organizacija. Znotraj institucionalne strukture bi subjekt okrepil pristojnosti NRO s prevzemom funkcij skupine evropskih regulatorjev in vzpostavljanjem temelja v zakonodaji Skupnosti.
V zvezi z vprašanjem porazdelitve pristojnosti, bi organ pomagal Komisiji pri vprašanjih, ki vplivajo na notranji trg in so naravnega čezmejnega značaja, ter bi zajemal strokovno znanje in izkušnje in vsakodnevne regulativne dejavnosti nacionalnih regulatorjev. Cilj tega sistema, ki temelji na izkušnjah 27 nacionalnih regulatorjev in izkušnjah, ki jih je zbrala Evropska agencija za varnost omrežij in informacij (ENISA), je okrepitev doslednosti in usklajenosti predpisov EU, izboljšanje postopka sprejemanja odločitev in prispevanje k spodbujanju visoke in učinkovite ravni varnosti omrežij in informacij.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospa komisarka, če evropskega državljana prizadene upravni ukrep, na katere od treh organov se mora obrniti v zagovor svojih legitimnih interesov: nacionalne regulativne organe, organ za evropski telekomunikacijski trg, ki se vzpostavlja, ali Komisijo?
Ali bodo odločbe organa, ki se vzpostavlja, izvršljive? Ali sama Komisija namerava kriti dodatne stroške, ki bodo nastali zaradi predlagane revizije zakonodajnega okvira ob upoštevanju obstoječega asimetričnega razvoja telekomunikacijskih struktur med novimi in starimi državami članicami?
Viviane Reding
komisarka. - Vsak državljan ima pravico do pritožbe, če nekaj ne deluje dobro. Če bi bila običajna državljanka, bi se najprej pritožila na odbor za peticije Evropskega parlamenta, ker je to kraj, v katerem bo Parlament posredoval. Drugi način je prek preglednosti, ki je zelo pomemben element vseh naših pravil.
Komisija je poskušala vzpostaviti to preglednost. Morda se spomnite v zvezi s primerom o gostovanju za govorne storitve, da državljani sploh niso bili obveščeni o tem, kje lahko dobijo informacije o strukturah cen, dokler ni Komisija vzpostavila spletno stran z informacijami o gostovanju. To je bilo prvič, da je preglednost delovala.
V novi reformi je preglednost pravilo in ne le izjema tako za strukture cen kot za na primer kršitve varnosti ali zasebnosti. V takih primerih so operaterji dolžni obvestiti potrošnike. Po tem, kar sem povedala, bodo državljani še vedno lahko vložili pritožbo na običajne način v skladu s starimi telekomunikacijskimi pravili.
Predsednica

Zadeva: Dostop do visokohitrostnega interneta za državljane vseh držav članic
Komisija je 13. novembra 2007 sprejela predloge, katerih cilj je reforma regulativnega okvira za elektronske komunikacije. Lahko Komisija navede, ali namerava sprejeti ter na kakšen način hitre in učinkovite ukrepe z državami članicami za zagotovitev, da je trg visokohitrostnega interneta dostopen vsem državljanom, kar je ob upoštevanju zelo velikih razlik v ceni zdaj še daleč od uresničitve.
Kako lahko Komisija zagotovi, da konkurenca zares obstaja in da se protikonkurenčne prakse, ki preprečujejo odprtost teh trgov, kaznujejo?
Viviane Reding
komisarka. - Visokohitrostni internet je internet prihodnosti in ne bi želeli, da je tak internet na voljo le nekaterim. Zato je informacijska družba za vse ena od zahtev lizbonske strategije za odprte in konkurenčne trge. Ker so naši regulativni instrumenti celo pred reformo omogočali ta odprt pristop do okvira elektronskih komunikacij, kar je tudi podprto s splošnimi pravili o konkurenci, je to povzročilo preveliko odprtost trgov do konkurence, kar je posledično povzročilo uvedbo širokopasovnih dostopovnih omrežij v Evropi.
Zaskrbljena sem, da je v nekaterih državah to delovalo dobro - to so države, v katerih konkurenca dobro deluje, v katerih je gostota priključkov do 37 % in celo 40 % - medtem ko je v nekaterih drugih državah gostota priključkov zelo nizka. Te razlike bi želela odpraviti. Tiste, ki spadajo v zelo nizko kategorijo, bi želela povzpeti po lestvici. Zaradi tega Komisija kot del reforme predlaga, da se ji omogoči nadzor regulativnih ukrepov, ki jih vzpostavijo nacionalni regulativni organi, pri čemer imajo nacionalni regulativni organi možnost uvedbe funkcionalne ločitve, če menijo, da je to potrebno za odprtje trgov.
Hkrati obravnava Komisija protikonkurenčno ravnanje kot prednostno nalogo. Na primer leta 2003 smo kaznovali družbi France Télécom in Deutsche Telekom zaradi zlorabe na širokopasovnih trgih, 4. julija 2007 pa je Komisija kaznovala družbo Telefónica zaradi zlorabe svojega nadrejenega položaja z omejitvami marž na španskem širokopasovnem trgu.
Želim tudi povedati, da je bilo sporočilo o premostitvi širokopasovne vrzeli objavljeno marca 2006. Zares menim, da potrebujemo širokopasovnost za vse in moramo imeti nacionalne širokopasovne strategije, ki izražajo regionalne in lokalne potrebe.
Glede vprašanja o preglednosti bo Komisija vzpostavila spletni portal, ki naj bi začel delovati v maju/juniju 2008, kar zadeva vprašanje širokopasovnosti in državljanov.
Nenazadnje ima Komisija pozitivno stališče glede uporabe javnih sredstev, vključno s sredstvi EU, tj. strukturnimi skladi, za razširitev širokopasovnosti na območjih, na katerih so komercialne storitve neustrezne. Več takih projektov je že bilo vzpostavljenih.
Prek regionalne politike podpiramo tudi razvoj informacijskih družb. Začasna ocena naložb je približno 15 milijard EUR, kar je 4,4 % skupne porabe za obdobje 2007-2013, del tega zneska, tj. 2,2 milijarde, pa bi se po pričakovanjih porabil za širokopasovne infrastrukture. S tem skupnim prizadevanjem upamo, da se bo z današnjimi podatki o gostoti ustvarilo še več držav voditeljic na svetu in zlasti v Evropi, pri čemer imamo štiri svetovne voditelje v gostoti širokopasovnih priključkov.
Giovanna Corda
(FR) Gospa komisarka, uvesti ste morali najvišje cene za gostovanje in prejšnji teden ste omenili, da boste morda prisiljeni storiti enako za elektronsko pošiljanje sporočil.
Ali ne boste tudi v prihodnosti prisiljeni nadzorovanja cen internetnega dostopa na evropski ravni?
Seznanjena sem z načrti za usklajevanje v nekaterih državah, ki bodo zmanjšali število operaterjev. Ali bo to pomenilo znižanje cen? V to dvomim, če mi ne zamerite, gospa komisarka.
Viviane Reding
komisarka. - (FR) Gospod predsednik, v odgovor gospe Corda poudarjam, da ne posegamo v tržne cene lahkomiselno; to po navadi prepustimo trgu, da reši take težave. Vendar če trg tega ni zmožen, morajo politiki upoštevati svoje odgovornosti. To smo storili glede gostovanja za govorne storitve, za kar pa ne želim, da se stori za sporočila SMS in gostovanje podatkovnih storitev.
Na podlagi moje dolžnosti v skladu z uredbo o gostovanju za govorne storitve, pri čemer me je Parlament prosil, da predstavim analizo položaja v letu 2008, sem iz tega razloga pošteno in odločno opozorila industrijo, da bodo v primeru neznižanja cen regulatorji, vključno z Evropskim parlamentom, prisiljeni ukrepati. Trgu je treba kljub temu vedno najprej dati priložnost in če trg težave ne more rešiti sam, potem lahko posredujejo politiki.
Kaj se bo zgodilo s širokopasovnim trgom? Ne vem. Trenutno vem, da imamo v Evropi štiri države, ki so svetovne prvakinje v smislu prodora na trg, daleč boljše od Japonske in Južne Koreje ter še boljše od ZDA. Lahko vidimo, da so to konkurenčni trgi, trgi, na katerih so v igri številne ponudbe, potrošnik pa končno svobodno izbira, katera storitev je zanj najboljša.
To je način, na katerega mora delovati trg. Le če trg ne deluje, potem moramo zakonsko urejati. To počnejo nacionalni regulatorji in da bi to opravljali učinkoviteje ter v praksi z napredovanjem enotnega trga, ker gre za adut v globaliziranem svetu, predlagam reformo zakona, ki ureja telekomunikacijske trge. To urejam, Parlament pa o tem razpravlja, tako da imajo potrošniki pravo izbiro.
Trenutno je preveč ljudi, ne samo posameznikov, ampak tudi malih in srednjih podjetij, ki nimajo širokopasovnega dostopa. V prihodnosti prek širokopasovnosti ne bodo imeli dostopa do družbenega razvoja in menim, da je to nesprejemljiv položaj. Zaradi tega mora biti širokopasovnost za vse politični cilj. Lahko se doseže, če uspemo reformirati telekomunikacijski trg na tak način, ki uvaja pravo konkurenco med operaterji in tako izbor storitev, ki jih želijo ponuditi državljanom.
Predsednik

Zadeva: Varnost interneta
Medtem ko glavne koristi še naprej izhajajo iz napredka v informacijski in telekomunikacijski tehnologiji, se tveganje izpostavljenosti otrok neprimernim ali nezakonitim vsebinam močno povečuje. Evropska unija je leta 2005 sprejela program Varnejši internet plus za boj proti nezakoniti in neželeni vsebini, zlasti kar zadeva otroke.
Ali bo Komisija poročala o doseženih rezultatih na tem pomembnem političnem področju ter zlasti dejanskih izboljšavah, ki se lahko opredelijo za boljšo varnost interneta v državah članicah?
Viviane Reding
komisarka. - Gospod predsednik, ta tema mi veliko pomeni, ker zadeva otroke in njihovo varnost. Menim, da je nova tehnologija odlična za otroke, vendar je tudi nevarna in proti temu se moramo boriti.
Iz tega razloga smo vzpostavili dve obsežni evropski omrežji: omrežje odprtih telefonskih številk INHOPE, v katerem lahko javnost poroča o nezakoniti vsebini, in omrežje za ozaveščanje INSAFE, katerega cilj je širjenje znanja o varnejši uporabi spletnih tehnologij za otroke, starše, šole, oblikovalce politik in medije. Obe se organizirata v okviru programa Varnejši internet in sta edinstveni vseevropski pobudi.
Odprte telefonske številke INHOPE obstajajo v 24 evropskih državah in so tudi mednarodno dosegljive za člane v Aziji in Združenih državah. Število prijav o materialu, ki zlorablja otroke in ga obravnava omrežje ter posreduje organom pregona, se je v zadnjih letih povečalo za 15 %, tako da smo priča pomembnosti teh odprtih telefonskih številk.
Drugo omrežje je INSAFE, ki usklajuje centre za ozaveščanje v 23 evropskih državah in vsako leto organizira dan varnejšega interneta - to leto je bil 12. februarja. Organizirali smo vseevropski forum mladih, na katerem je veliko poslancev in predstavnikov industrije neposredno govorilo o svojih izkušnjah z navezovanjem stikov in uporabi mobilnih telefonov.
Omrežje EU Kids Online usklajuje raziskovalce iz 21 držav, ki se osredotočajo na spletno varnost otrok, forum varnejšega interneta pa vsako leto združi nevladne organizacije, industrijske raziskovalce in oblikovalce politik, da razpravljajo o načinih učinkovitega boja proti nezakonitim vsebinam, Web 2.0 in drugih pomembnih temah. Program tudi spodbuja sodelovanje zasebnega sektorja. Program Varnejši internet plus se bo končal decembra 2008, zaradi česar bo Parlament kmalu imel priložnost preučitve revizije tega programa za obdobje 2009-2013. Prepričana sem, da bo Parlament dejavno sodeloval v tem postopku sprejemanja odločitev.
Do zdaj so se pokazali dobri rezultati, te pa lahko še izboljšamo. Težava se ne zmanjšuje, vendar stalno povečuje, zato menim, da se morajo ti programi nadaljevati.
Gay Mitchell
Gospa komisarka, hvala za ta odgovor. Ker je težava vse večja in se bo še večala, ali lahko potrdite, da boste priporočili tudi večji proračun? Proračun za zadnjih pet let je bil 45 milijonov EUR.
Ali se zavedate, da je raziskava iz leta 2003 pokazala, da je bilo 40 % otrokom ponujeno osebno srečanje z osebami, s katerimi so se spoznali le prek spleta, leta 2006 pa se je 22 % otrok dejansko srečalo s tako spoznanimi osebami. 51 % otrok ni o tem nikoli povedalo staršem ali učiteljem. Kakšne cilje ste si postavili v tem okviru, kakšne mere ste določili za te cilje in o kakšnem napredku boste poročali v Parlamentu, ko bomo obnavljali ta program za obdobje do leta 2013? Močno podpiram ta program, zato vas, gospa komisarka, pozivam, da poiščete kakršne koli vire, ki so potrebni za njegovo pospešitev.
Mairead McGuinness
Gospa komisarka, hvala za vaš odgovor. Vprašala bi, katere ukrepe bo sprejela Komisija za okrepitev sodelovanja s starši? To je resnična težava. Otroci so na žalost korak pred nami na tem področju. Opozarjam, da se bo ta program končal leta 2008, in se zavedam, da ga ne pozna vsak, čeprav ga veliko ljudi pozna. Upam, da boste to točko obravnavali, in menim, da morate storiti več za dejavno spodbujanje ozaveščenosti.
Viviane Reding
komisarka. - V celoti se strinjam s poslanko. To je zares velika težava. Otroci v naši družbi vedo več kot starši, kar ni tako slabo, vendar ustvarja težave staršem, ko želijo pomagati svojim otrokom pri reševanju težave. Poleg tega to ne zadeva le staršev, ampak tudi stare starše; zelo pogosto stari starši prvi kupijo mobilni telefon svojim vnukom, da so lahko v stiku z njimi. Seveda zadeva tudi učitelje.
Iz tega razloga predlagamo razširitev programa z višjim proračunom v višini 55 milijonov EUR in upam, da bo Parlament ta proračun povišal, ter sodelujemo z zasebnimi organizacijami, kot je SchoolNet. Program SchoolNet je prisoten v več evropskih šolah in resnično rešuje to težavo, tako da otroke ozavešča o težavah in jim pokaže, da ni nujno biti v stiku z vsakim, s katerim lahko stopijo v stik. Prav tako zagotavlja informacije prek odprtih telefonskih številk in dejavnosti programa Varnejši internet ter ureja centre za ozaveščanje, da pomagajo staršem razumeti, kaj se dogaja. Zelo pogosto starši ne vedo ničesar o prednostih in pomanjkljivostih novih tehnologij.
Odgovorna sem za novo tehnologijo in zares menim, da je večina ukrepov v novi tehnologiji pozitivna. Zaradi nekaj negativnih vidikov ne bi želela mlajši generaciji popolnoma prepovedati stikov z novo tehnologijo. Zato močno verjamem v zmožnost samoregulacije industrije.
Pred enim letom sem operaterje mobilne telefonije prosila, naj storijo nekaj za zagotovitev, da se v tretji generaciji mobilnih telefonov težave z internetom ne bodo neposredno premaknile na mobilne telefone. Z veseljem lahko rečem, da je letos industrija mobilne telefonije predlagala zelo konkretne ukrepe za obveščanje staršev in otrok o težavah ter blokiranje programov, ki so nevarni za otroke v tretji generaciji mobilnih telefonov.
Torej je bil napredek dosežen. Menim, da bodo morda evropske volitve zelo dober trenutek za Evropski parlament, da opozori državljane na ukrepe, ki so bili vzpostavljeni. To so dejanski ukrepi. Prav imate, ko pravite, da niso vsi seznanjeni z njimi. Torej zakaj ne izkoristimo velikega ukrepa za javnost med parlamentarno volilno kampanjo, da državljanom pojasnimo, katere dejanske ukrepe sprejema Evropska skupnost v korist družbe?
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se zaključuje čas za vprašanja.
