Splošni tarifni preferenciali (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 732/2008 o uporabi sheme splošnih tarifnih preferencialov v obdobju od 1. januarja 2009 do 31. decembra 2011, ki ga je v imenu Odbora za mednarodno trgovino predložil gospod Scholz - C7-0135/2010 - 2010/140(COD)).
Helmut Scholz
Gospod predsednik, gospa Győri, gospod De Gucht, gospe in gospodje, ob zelo pozni uri razpravljamo o pomembnem vidiku mednarodne trgovinske politike. Glede na njegovo pomembnost bi raje videl, da bi bil Parlament poln in vsi sedeži zasedeni. Splošni sistem tarifnih preferencialov Evropske unije (GSP) je velik dosežek evropske trgovinske politike. Naš trg odpira najrevnejšim državam na svetu za vse vrste blaga, razen orožja. Poleg tega dodeljuje trgovinske koncesije državam v razvoju za celoten niz proizvodov. GSP+ je koristen sistem pobud, ki državam v razvoju nudi nadaljnje koncesije, če podpišejo in izvedejo pomembne mednarodne sporazume o človekovih pravicah, delovnih standardih in varstvu okolja. Toda sistem ima šibke točke in ga je treba redno posodabljati.
V preteklih letih so Evropski parlament, partnerske države, podjetja in nevladne organizacije podali pomembne predloge za izboljšanje sistema. Zdaj ves svet čaka, da bo Komisija izdala predlog o tako potrebni reviziji sistema. Rok za predlog je bil 1. junij2010. Komisija ga ni predstavila pravočasno, zaradi česar so se vključene države in podjetja tako v EU kot zunaj nje znašli v nevarnih razmerah negotovosti. Sedanjo uredbo je treba zdaj revidirati.
Položaj poskušate izboljšati s prehodno uredbo, o kateri bomo glasovali jutri, v četrtek. Prehodna uredba je zgolj podaljšanje. Ničesar ne spremeni, ničesar ne izboljša in ne izvaja novih zahtev iz Lizbonske pogodbe. To je povzročilo ne le presenečenje, temveč tudi nezadovoljstvo v Evropskem parlamentu in kot poročevalec sem bil enakega mnenja. Poslanci tega parlamenta so dolžni zagotoviti, da se spoštujejo pravice, dolžnosti in tudi pooblastila, ki jih izvoljenim predstavnikom državljanov Evrope dodeljuje Lizbonska pogodba. Dolžni smo tudi zagotoviti, da znižanje tarif privede do dejanskega izboljšanja položaja držav v razvoju. Da bi partnerje EU zaščitili pred posledicami dolgotrajnega postopka, sem prvotno predlagal Odboru za mednarodno trgovino, da se spremenijo samo tisti elementi uredbe, ki so potrebni, da bo Parlament lahko izpolnil svojo novo vlogo.
Obenem bi rad poudaril, da tudi sam menim, da je treba na splošno preoblikovati shemi GSP in GSP+. Med intenzivnimi sestanki s Svetom in Komisijo o pravnih vprašanjih, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe in vplivajo na prehodno uredbo, se je Parlament končno odločil za velik skok v neznano. Na tej točki bi se rad ponovno iskreno zahvalil predsedniku Odbora za mednarodno trgovino, profesorju Moreiri, za njegova neutrudna prizadevanja v vlogi posrednika in tudi vam, gospod De Gucht, za zagotovilo Komisije, da se bodo ključne spremembe, zlasti glede obveščanja in vključitve Parlamenta, izvajale v praksi. Zato smo se odločili opustiti vse naše spremembe, da bi omogočili čim hitrejšo uveljavitev prehodne uredbe. To smo storili predvsem v interesu naših partnerjev in podjetij, ki jih to zadeva.
Zagotovilo Komisije zajema obljubo, da bo v prihodnosti Evropski parlament v popolnosti, takoj in istočasno s Svetom obveščen o delu na področju bistvenih vidikov GSP in o vseh dogodkih ter da mu bodo posredovani vsi dokumenti v zvezi z GSP. Komisija zagotavlja tudi, da bo Evropski parlament obveščen o vsakem začasnem preklicu preferencialov v skladu s členom 16(3), o začasnem preklicu, vključno z ustreznimi poročili o preiskavi v skladu s členom 17, in o zaščitnih sklepih v skladu s členoma 20 in 21, preden stopijo v veljavo.
Pozdravljamo tudi vložitev omnibusa 1 in pripravljenost Komisije, da začne poglobljeno razpravo o predlogih, ki jih je podala v omnibusu 1. Obenem bi Komisijo radi opomnili, da je treba nujno vložiti omnibus 2.
Na koncu bi rad še enkrat poudaril, da je Parlament popustil pri prehodni uredbi. Ne smemo pozabiti, da se moramo boriti za sedanje in temeljno izvajanje parlamentarnih pravic Parlamenta.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - (HU) Gospod predsednik, komisar, gospod Scholz, gospe in gospodje.
Gospod predsednik, naj nadaljujem v angleščini. Mislim, da je zaradi terminologije primerneje uporabiti angleščino. Odkar je Komisija predstavila svoj predlog o začasnem podaljšanju uporabe sedanje uredbe o GSP - tako imenovani predlog za prenos -, Svet nenehno ponavlja pred tem parlamentom, kako pomembno je, da se ta predlog pravočasno sprejme. S tem bi zagotovili, da bodo imele države v razvoju in manj razvite države še naprej korist od splošnega sistema preferencialov EU, ki je temeljni element trgovinske politike EU glede držav v razvoju.
Svet z veseljem opaža, da danes tu v Evropskem parlamentu poteka prvi korak za sprejetje tega predloga na prvi obravnavi. Čim bo mogoče, bomo izvedli potrebne korake, da potrdimo sporazum med našimi institucijami na podlagi vašega stališča, ki je bilo sprejeto danes. Obenem se Svet veseli bližnje predstavitve predloga Komisije o celovitem pregledu GSP EU.
Shemo bi morali prilagoditi, da bi bolj pomagala tistim gospodarstvom v razvoju, ki preferenciale najbolj potrebujejo, in zagotoviti, da postane še bolj učinkovito orodje razvojne in zunanje politike, ki nudi spodbude za dobro upravljanje. Glede na to je Svet pripravljen sodelovati s Parlamentom v duhu dobrega sodelovanja, da bi uveljavil sodoben, celovit in povsem delujoč pravni okvir, ki bo ugoden za potrebe držav v razvoju.
Dovolite mi, da na koncu izkoristim to priložnost, da v imenu predsedstva povem, da se dobro zavedamo pozitivnih in konstruktivnih prizadevanj tako predsednika Odbora za mednarodno trgovino, gospoda Moreire, kot poročevalca o tem dokumentu, gospoda Scholza, da bi dosegli sporazum o tem predlogu.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, toplo pozdravljam podporo, ki se znotraj Odbora za mednarodno trgovino izkazuje predlogu o podaljšanju uredbe, ki se uporablja za shemo splošnih tarifnih preferencialov. Zahvaljujemo se predvsem poročevalcu gospodu Scholzu in predsedniku Odbora INTA, gospodu Moreiri, za njuno pripravljenost, da se najde pragmatična rešitev glede pomislekov Parlamenta o uporabi novih pravil o delegiranih in izvedbenih aktih za obstoječo uredbo GSP.
Gotovo se spomnite, da je bilo podaljšanje predlagano zato, da se premosti obdobje, ki je potrebno za prilagoditev na začetek veljavnosti Lizbonske pogodbe, in predloži nova uredba o prihodnji shemi GSP EU. Podpora Evropskega parlamenta, ki jo je izrazil Odbor INTA z glasovanjem 3. marca, tlakuje pot za uspešno nadaljevanje sedanje sheme v korist držav v razvoju in EU. Obenem krepi vlogo EU in zavezanost ciljem razvojne politike EU.
Komisija je jasno in glasno slišala pomisleke Parlamenta glede vidikov odločanja v okviru uredbe GSP. V tem pogledu lahko ponovno potrdimo, da popolnoma in aktivno podpiramo Evropski parlament v njegovi vlogi v zvezi s trgovinsko politiko, kot jo predvideva Lizbonska pogodba. Zato je Komisija zavezana h konstruktivni razpravi o pomislekih Parlamenta, ki so bili izraženi v zadnjih nekaj tednih. Ta razprava se bo nadaljevala v okviru dveh predlogov Komisije glede uredbe za prilagoditev odločanja na področju trgovinske politike v luči začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe - omnibusa I in omnibusa II.
Istočasno si bo Komisija po najboljših močeh prizadevala izpolniti zahtevo Parlamenta, da se ga v celoti obvešča o delu, povezanem s ključnimi vidiki GSP. To je dejansko ključno, da bo lahko Parlament učinkovito igral svojo vlogo v trgovinski politiki. Zato bo Komisija na podlagi sedanjih zahtev Parlament in Svet takoj obvestila o vseh pomembnih dogodkih in jima posredovala vse dokumente, ki se nanašajo na GSP.
Na koncu pa se veselimo tudi nadaljnjih razprav z vami o prihodnji shemi splošnih tarifnih preferencialov poleg predloga nove uredbe, ki ga boste prejeli maja. Pripravljen sem razpravljati o glavnih elementih predloga, čim bo to mogoče, zatem ko ga bo sprejela Komisija.
Béla Glattfelder
v imenu skupine PPE. - (HU) Gospod predsednik, zelo sem vesel, da je bilo mogoče podaljšanje sheme tarifnih preferencialov, ker je bil poročevalec pripravljen na kompromis. Madžarsko predsedstvo Evropskega sveta je v tem postopku odigralo zelo pomembno vlogo. Če nam zdaj ne bi uspelo podaljšati tarifnih preferencialov, bi imelo to izjemno negativen vpliv na najrevnejše države sveta. Toda obžalovanja vredno je, da je Evropska komisija ta predlog pozno predložila Parlamentu in nismo mogli imeti smiselne razprave, čeprav bi si uredba GSP zaslužila spremembo. To pa zato, ker so tarifni preferenciali, ki jih dodeljujemo najbogatejšim državam izvoznicam nafte na svetu, kot so Združeni arabski emirati in Savdska Arabija, neupravičeni. Razmisliti bi bilo treba, ali si Rusija, ki ni članica STO, ker se ji ni želela pridružiti, in zelo pogosto uporablja trgovinsko politiko za vršenje pritiska na zunanjo politiko, zasluži prejeti trgovinske preferenciale.
Razmisliti je treba tudi o tem, kako bi morali vključiti trajnostna merila v shemo tarifnih preferencialov. Konec koncev se danes trgovinski preferenciali dodeljujejo tudi državam, ki sicer ovirajo sprejetje sporazumov o zaščiti podnebja na mednarodnem prizorišču ali pa v Evropsko unijo uvažajo blago, proizvedeno na netrajnosten način, pogosto z uničenjem deževnih gozdov ali ogromnimi emisijami CO2. Mislim, da bo morala naslednja shema tarifnih preferencialov obravnavati tudi ta vprašanja.
Vital Moreira
Gospod predsednik, če razpravljamo o tem, kako dolgo bo veljala sedanja shema splošnih tarifnih preferencialov (GSP), je to zato, ker Komisija ni izpolnila svoje obveznosti in vložila predloga za vsebinsko revizijo te sheme v ustreznem roku.
Zato se pričakuje obdobje za prenos veljavne uredbe, da se bodo ohranile koristi mednarodne trgovine, ki jih pri dostopu na evropski trg uživajo države v razvoju, začenši z najrevnejšimi. Ključno je, da se ta predlog sprejme brez odlašanja, tako da bodo države, ki imajo korist od GSP, lahko še naprej uživale to korist in da bodo lahko gospodarski akterji na ta način razvili svoje trgovinske odnose ob potrebni predvidljivosti in pravni varnosti.
Zato sem kot predsednik Odbora za mednarodno trgovino in poročevalec v senci zagovarjal dejstvo, da mora biti prenos samo prenos in nič drugega, tako da je celo Evropski parlament opustil ad hoc prilagoditev te uredbe izvedbenim aktom Komisije ter nam dal upanje, da bo usklajena v bližnji prihodnosti z uporabo tako imenovanih predpisov "omnibus".
Rad bi poudaril, da je na tej podlagi odločitev, ki so jo sprejeli poročevalec, poročevalci v senci in preostali člani odbora, vplivala na zavezo Evropske komisije - ki jo je danes ponovil komisar De Gucht, in iskreno se mu zahvaljujem za njegovo skrb -, da od zdaj naprej jamčijo Evropskemu parlamentu, da bo prejemal pravočasne in popolne informacije o vseh pomembnih ukrepih v zvezi z uporabo veljavne uredbe v skladu z določbami Lizbonske pogodbe o skupni trgovinski politiki.
Ob koncu naj se zahvalim še poročevalcu, Komisiji in tudi Svetu za ta kompromis, ki bo Parlamentu omogočil, da ustrezno ščiti interese Evrope in tistih, ki se zanašajo na nas.
Niccolò Rinaldi
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, splošni sistem preferencialov je ena od maloštevilnih metod za razlikovanje, ki je ugodna za države v razvoju v mednarodni trgovini. To je občutljiv instrument, ki ga je treba uporabljati na najboljši način.
Nocoj govorimo o podaljšanju, kar pomeni, da bo datum za Komisijo prestavljen, ko se bo predložil novi končni predlog. Obenem pa pravimo, da moramo s tem instrumentom ravnati pazljivo in da se nanaša tudi na odnose med institucijami. Do zdaj Evropski parlament ni bil vedno povsem vključen v odločitve, tudi na podlagi predlizbonske pogodbe, kot se je zgodilo v času razprav o Kolumbiji ali Šrilanki, ki so zbudile navdušenje v tem parlamentu.
Upoštevati moramo tudi prednosti naknadne ocene odločitve o izvajanju uredbe. Kakšen je vpliv zmanjšanja tarif, kaj je z začasno ukinitvijo, kakšni so mehanizmi in postopek? Včasih lahko pregled teh vprašanj na kraju samem postreže s presenečenji in najprimernejšimi merili, da se doseže čim bolj učinkovit vpliv uredbe.
Kar zadeva pogoje, se svet spreminja in instrument mora pokazati večjo skladnost glede na tiste države, ki so prejele tarifne koncesije. Glavni okvir za spoštovanje človekovih pravic mora biti dopolnjen s širšo vizijo, ki upošteva, kot je omenil poročevalec gospod Scholz - ki se mu zahvaljujem za odlično pripravljeno poročilo -, različne kazalnike: obnovo po konfliktih, poseben položaj žensk, sindikate, razmere obnove po naravnih katastrofah, okoljsko trajnost in skladnost z mednarodnimi socialnimi sporazumi.
Če bi sprejeli kombinacijo teh meril, ne bi bil presenečen, če bi bil seznam držav upravičenk, ki bi ga sestavili, različen od sedanjega seznama in morda bolj upravičen, vendar bomo o tem lahko ponovno govorili, ko bomo imeli končen predlog za uredbo.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, glede na to, da sedanja shema splošnih tarifnih preferencialov poteče konec leta, je pomembno, kot je že bilo rečeno, da Komisija pravočasno vloži nov predlog za celovito revizijo sistema.
Zdaj razpravljamo samo o podaljšanju, ki je potrebno, da se zagotovijo pravna varnost in vzajemni interesi. Vendar je zaradi pomembnosti te teme, bodisi za države v razvoju ali tudi države članice EU, predvsem za tiste, ki imajo šibkejša gospodarstva in katerih industrijski, kmetijski ali socialni interesi se ne upoštevajo vedno v mednarodnih trgovinskih sporazumih, ki jih spodbuja Komisija, potrebna podrobna razprava, da se bodo upoštevali vsi možni vidiki, posledice in vplivi tega sistema na prihodnjo uredbo, katere predlog mora Parlament prejeti čim prej.
Oreste Rossi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta ukrep se nanaša na splošni sistem preferencialov, z drugimi besedami, na zmanjšanje uvoznih dajatev za tretje države, ki sprejmejo nekatere zaveze na podlagi mednarodnih sporazumov ali pogodb o občutljivih vprašanjih, kot so pravice iz delovnega razmerja in okolje. Te zahteve bi bilo treba redno pregledovati in posodabljati na predlog Evropske komisije, toda žal danes ne bomo glasovali o reviziji, temveč o podaljšanju starih pravil.
V tem občutljivem času ne le gospodarske, temveč tudi politične mednarodne krize, odločitev, da se pogoji za vključitev ali črtanje s seznama ne spremenijo in posodobijo, ni v najboljšem interesu Evropske unije. Kljub nelinerarnemu vedenju Evropske komisije bomo glasovali za, kajti verjamemo v ta instrument, ki je ugoden za tretje države, ki so se izkazale predvsem v primerjavi z drugimi na področju vprašanj, ki veljajo za strateška.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, prisluhnil sem pripombam. Jasno mi je, da se skupine strinjajo, da bi morali razširiti sedanji sistem, vendar tudi čakajo, da se bo čim prej na njihovi mizi znašel nov sistem. To bomo storili. Prizadevamo si za to. Kot veste, je treba imeti pred vložitvijo zakonodajnega predloga javno posvetovanje, kar traja. Potrebna je ocena učinka, kar traja. Potem je seveda tu še notranji postopek odločanja v Evropski komisiji o obsežni temi.
Gre za finančni sistem, ki bo veljal dolgo časa. Želimo, da je ta sistem mnogo bolj selektiven, kot je bil v preteklosti, tako da lahko pomagamo tistim, ki to zares potrebujejo. Trenutno je več kot 150 držav upravičenk sistema. Niti najmanj ni selektiven. Lahko bi se celo vprašali, v čem je smisel takega sistema. Temeljito ga pregledujemo.
V naslednjih nekaj mesecih bomo predložili naše predloge. Parlament bo lahko nato z nami temeljito razpravljal o njih. Rad bi tudi ponovil našo obljubo, da bomo Parlament v celoti obveščali.
Enikő Győri
predsedujoča Svetu. - Gospod predsednik, Svet in predsedstvo se bosta osredotočila na reformo GSP. Pregled sedanje sheme, ki se bo začel v času našega predsedstva, bo za Parlament in Svet edinstvena priložnost, da razmislita o korenitih spremembah svetovnega gospodarstva, zlasti o izjemno večji konkurenčnosti partnerk v vzponu.
Predsedstvo je skrbno upoštevalo utemeljene pomisleke, ki jih je izpostavil gospod Rinaldi o učinkovitem izvajanju GSP. Svet se veseli, da bo preučil to vprašanje in mnoga druga na podlagi prihodnjega predloga Komisije o novem GSP.
Dovolite mi, da še enkrat poudarim, kako hvaležna sem poročevalcu in gospodu Moreiri, predsedniku odbora, za njuno sodelovanje. Mislim, da je zmagala zdrava pamet, kajti razumela sta, da je to vprašanje nujno in pomembno. Zares nismo želeli ustvariti nobenih pravnih težav. Zame je to neke vrste model in srčno upam, da bo pri drugih vprašanjih, kjer imamo takšne pravne spore, služil kot zelo dober primer dobrih odnosov med Svetom in Parlamentom.
Helmut Scholz
Gospod predsednik, gospa Győri, gospod De Gucht, najprej bi se rad lepo zahvalil poročevalcem v senci, ker so tako tvorno sodelovali. Zdaj ko smo se končno dogovorili o formalnih vidikih prehodne uredbe, bi rad to razpravo izkoristil, da na kratko pojasnim nekatere zahteve glede prihodnje uredbe.
Temeljni cilji nove različice uredbe bi morali biti naslednji: 1. Izboljšati učinkovitost sistema; 2. Oblikovati pravila, s katerimi se bo zagotovila boljša ureditev procesa reform, pri čemer se zagotovi sodelovanje udeleženk; 3. Zagotoviti, da uredba ustrezno upošteva pomen naloge demokratičnega nadzora, ki jo mora izvajati Parlament. To zajema predloge Odbora za razvoj.
Novi splošni sistem preferencialov (GSP) mora biti jasnejši in preglednejši sistem. V zvezi s tem bi rad omenil tri točke, prva se nanaša na pravila o poreklu. Pravila o poreklu in upravni postopki, povezani z njimi, so eden glavnih razlogov za nezadostno izkoriščenost trgovinskih preferencialov, odobrenih na podlagi splošnega sistema preferencialov, zlasti v najmanj razvitih državah. Pri sedanji različici sistema pravila o poreklu pogosto preprečijo pozitiven vpliv preferenciala na papirju. Ravnokar sem se vrnil s parlamentarne konference o Svetovni trgovinski organizaciji (STO) v Ženevi, kjer je bila ta težava zelo visoko na dnevnem redu razprav. Po mojem mnenju bi se morala Evropska unija v STO zavzemati, da se pri delu, ki ga Svetovna trgovinska organizacija opravlja na področju uskladitve pravil o poreklu, prednost da sistemu preferencialov.
Moja druga točka zadeva partnerske države. Zdi se mi predvsem pomembno, da oblikujemo jasnejša merila. Ginijev koeficient je dober primer takega merila. Kot je bilo že rečeno, moramo biti prožnejši, da se bomo lahko odzvali bolj učinkovito.
Moja tretja točka zadeva tehnično pomoč. Samo preferenciali niso dovolj. Treba je povečati vpliv sistema in izboljšati stopnjo izkoriščenosti splošnega sistema preferencialov z zagotavljanjem tehnične pomoči.
Tu gre samo za splošno izboljšanje sistema preferencialov kot celote. Ponovno bi se rad zahvalil vsem vključenim za njihov konstruktiven pristop. Z veseljem bom še naprej sodeloval s Komisijo na podlagi današnjih zagotovil.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.30.
Pisne izjave (člen 149)
George Sabin Cutaş
Rad bi poudaril, da predlog, ki ga je vložila Evropska komisije, ni reforma "splošnega sistema preferencialov", ki jo je Evropski parlament zahteval v svoji resoluciji dne 5. junija 2008, temveč zgolj podaljšanje sedanjega sklopa pravil. Zato se strinjam s poročevalcem, da je treba takoj pregledati to uredbo, pripravljeno leta 2008, in jo prilagoditi določbam Lizbonske pogodbe, ki je stopila v veljavo kasneje. Ta pogodba Evropskemu parlamentu dodeljuje nova pooblastila na področju trgovine in mu daje besedo o merilih o izpolnjevanju pogojev, seznamu držav upravičenk in začasnem preklicu preferencialnega režima. V prihodnosti bo treba opraviti splošni pregled uredbe, katerega namen je okrepiti sodelovanje držav upravičenk v reformah, ki jih zadevajo, zagotoviti jim tehnično pomoč pri razvoju institucionalnih zmogljivosti, pa tudi pregledu in uskladitvi pravil o poreklu.
Elisabeth Köstinger
Splošni sistem preferencialov (GSP) dodeljuje 176 državam v razvoju prednostni dostop do trga EU. Zmanjšanje tarif ali brezcarinski dostop do notranjega trga omogoča, da trgovina prispeva k zmanjšanju revščine v teh državah. Zato podpiram prehodno uredbo, ki zagotavlja pravno kontinuiteto GSP, tako da ta priložnost ostaja na voljo državam v razvoju. Trgovina je tudi pomemben in učinkovit instrument, ki zadevnim državam daje priložnost, da se približajo načelu pravne države in demokraciji ter razvijejo dobro delujoče gospodarstvo. Glede na pomen in nujnost tega vprašanja podpiram podaljšanje in hiter napredek v zvezi z uredbo.
