Potrditev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah s strani Evropskega parlamenta (razprava)
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospoda Joa Leinena v imenu odbora za ustavne zadeve o odobritvi Listine Evropske unije o temeljnih pravicah v Evropskem parlamentu.
Manuel Lobo Antunes
predsedujoči Svetu. - - (PT) Gospa predsednica, podpredsednica Komisije, gospe in gospodje, slovesna objava Listine o temeljnih pravicah 12. decembra v Strasbourgu s strani predsednika Sveta, portugalskega predsednika vlade Joséja Sócratesa, Evropskega parlamenta in Evropske komisije bo zagotovo eden od najpomembnejših trenutkov v polpretekli zgodovini Unije in portugalskem predsedovanju Evropski uniji.
To je korak naprej s pomembnimi in dejanskimi posledicami za usklajevanje univerzalnih vrednot človeškega dostojanstva, svobode, enakosti in solidarnosti. Zaradi nove lizbonske pogodbe bo imela Listina enako vrednost kot Pogodbe, drugače povedano, bo pravno zavezujoča. Glede na pomembnost je treba to dejstvo ustrezno poudariti, pri čemer morajo biti ta parlament, nacionalne vlade in Komisija nanj ponosni. Ta dogodek pomeni konec dolge poti.
Vpliv odločitve, da se Listini o temeljnih pravicah omogoči pravno vrednost, presega običajne politične in diplomatske kroge, ker neposredno vpliva na pravne zadeve naših državljanov. To je dejanski rezultat Evrope. Jasno je, da so institucionalne reforme lizbonske pogodbe pomembne, prav tako je res, da so spremembe politike EU, to je v skupni zunanji in varnostni politiki, politiki pravosodja in notranjih zadev ter na drugih področjih, bistvene, da lahko Unija obravnava prihodnost in izpolnjuje izzive s katerimi se srečujemo. Vendar ima obstoj seznama pravic, ki je za evropske institucije in države članice pri uporabi evropskega prava zavezujoč, veliko širši pomen. Od zdaj naprej postavljamo državljane v središče evropskega projekta.
V imenu predsedstva in tudi svoje države želim ob razpravljanju o temeljnih pravicah izraziti zadovoljstvo nad protokolom lizbonske pogodbe, ki omogoča pristop Unije k Evropski konvenciji o človekovih pravicah. Razlog za to je, ker ta protokol pomeni doseg dolgo pričakovanega cilja.
Glede na vse to moram čestitati Parlamentu in gospodu Leinenu za sprejetje tega osnutka poročila 12. novembra v odboru za ustavne zadeve. S tem se je še enkrat pokazala zavezanost tega parlamenta temeljnim pravicam Evropske unije. Preostane mi le še iskrena želja, da bo lahko ta parlament prav tako glasoval v podporo temu poročilu in s tem omogočil vsem trem institucijam, da 12. decembra slovesno razglasijo Listino o temeljnih pravicah.
(Ploskanje.)
Margot Wallström
podpredsednica Komisije. - Gospa predsednica, Listina o temeljnih pravicah bo ključni instrument v naši Uniji, ki temelji na pravni državi. Ta listina vsebuje pravi seznam pravic, ki bi jih morali imeti vsi državljani Unije, tj. pravico posameznika do dostojanstva, svoboščin, enakopravnosti in solidarnosti ter pravico do statusa državljana in pravičnosti. Listina ne bo spreminjala pravnih pristojnosti Unije, vendar bo omogočila okrepitev pravic in večjo svobodo državljanov.
Institucije, organe, urade in agencije Unije bodo zavezovale pravice, zapisane v tej listini, pri čemer bodo iste obveznosti zavezovale tudi države članice v zvezi z izvajanjem zakonodaje Unije. Državljani se bodo lahko pred sodišči sklicevali na pravice iz te listine, pravni pregled Sodišča Evropskih skupnosti pa bo zagotovil, da se Listina pravilno uporablja.
Komisija pozdravlja dejstvo, da je bila pravna veljavnost listine v pogajanjih na medvladni konferenci ohranjena. Podobno kot Parlament si tudi sami prizadevamo, da bi ta listina veljala za vseh 27 držav članic brez izjem glede njene pravne upravičenosti v celoti, vendar ne smemo podcenjevati doseženih rezultatov. Pravna veljavnost listine je velik napredek v zvezi z vzpostavitvijo zakonite in odgovorne Unije, v kateri so najpomembnejši interesi državljanov. To na začetku še ni bilo jasno, zato je bilo za doseganje tega cilja v celoti potrebno veliko časa.
Listina, ki je bila razglašena leta 2000, ni bila pravno zavezujoča. Na evropski konvenciji 2002-2003 in medvladni konferenci 2003-2004 je bila listina spremenjena, da bi postala pravno zavezujoča, vendar je bil ta proces zaradi neuspešne ratifikacije ustavne pogodbe prekinjen.
Na zasedanju Evropskega sveta junija 2007 je bilo dogovorjeno, da bo prihodnja nova pogodba vsebovala sklicevanje na listino, kot je bila sprejeta in končno odobrena leta 2004, in da bo imela isto pravno veljavnost kot druge ustanovitvene pogodbe, kar je zdaj izraženo v novi pogodbi.
Poročevalec predlaga, da Parlament odobri listino, kar je nujen korak pred slovesno razglasitvijo, pri čemer tudi Komisija dejansko v celoti podpira to priporočilo. Listino bo prihodnji teden odobrila tudi Komisija in pooblastila predsednika, da jo skupaj s predsednikoma Parlamenta in Sveta razglasi 12. decembra.
Razglasitev revidirane listine bo podlaga za sklicevanje v novi pogodbi, ki bo podpisana naslednji dan v Lizboni ter bo razširila pravno vrednost in pravno upravičenost na pravice iz listine.
Z novo pogodbo in listino o temeljnih pravicah bo Unija nedvomno okrepila varstvo človekovih pravic. Evropska unija ni samo trg, ampak tudi skupno območje, ki temelji na vrednotah in splošnih pravicah.
Jo Leinen
poročevalec. - (DE) Gospa predsednica, predsedujoči Svetu, gospa podpredsednica, gospe in gospodje, Listina Evropske unije o temeljnih pravicah je osrednji element lizbonske pogodbe, pri čemer jo lahko imenujemo tudi jedro nove reformne pogodbe. Veseli me, da se vse tri institucije strinjajo, da lizbonska pogodba ne obravnava le institucij ali politike, ampak tudi ljudi, in sicer 500 milijonov ljudi v Evropski uniji. Ta listina je viden izraz dejstva, da je Evropska unija zaskrbljena zaradi zaščite svojih državljanov v zvezi z vsemi zakoni, ki izhajajo iz Evropske unije.
Zato je Listina o temeljnih pravicah mejnik. Od Evrope držav se pomikamo proti Evropi državljanov, pri čemer smo ta razvoj kot Evropski parlament vedno pozdravljali. S to listino ter 50 pravicami in svoboščinami, ki jih vsebuje, bo imela Evropska unija najsodobnejši in obsežen seznam temeljnih pravic na svetu. Nikjer na svetu nimajo česa podobnega, zato moramo biti na ta dosežek ponosni. Če začnem s členom 1, ki govori o zaščiti človekovega dostojanstva, vse do zadnjega člena, ki obravnava pravico, da se za isto kaznivo dejanje ne kaznuje dvakrat, Listina zagotavlja večjo zaščito pravic in tudi omenja pravice, ki niso nujno vsebovane v ustavah vseh 27 držav članic. Opozoriti vas želim na prepoved reproduktivnega kloniranja ljudi s sodobno genetsko tehnologijo, pravico do varovanja osebnih podatkov, pravico do svobode informiranja ter pravico do dostopa do dokumentov, vendar prav tako na pravico do dobrega upravljanja, "odgovornega vodenja države", na kar opominjamo preostali svet in kar moramo seveda tudi sami izvajati.
V seznamu temeljnih pravic so gospodarske in socialne pravice prvič enakovredne političnim pravicam in državljanskim svoboščinam. V dobi globalizacije sem prepričan, da to ljudem zagotavlja primerno zaščito. Kot je parlament večkrat poudaril, je obžalovanja vredno, da nova pogodba ne posreduje celotnega besedila Listine, zato ne bo tako opazna, kot bi lahko bila. Vendar menim, da moramo z zadovoljstvom opozoriti na člen 6 lizbonske pogodbe, ki navaja: "Unija priznava pravice, svoboščine in načela iz Listine o temeljnih pravicah Evropske unije, ki ima enako pravno veljavnost kot Pogodbi." Za državljane Evropske unije se s tem odpravljajo vsi dvomi, ker se s to pogodbo potrjuje, da imajo možnost uveljavljati svoje pravice pred nacionalnimi sodišči in končno pred Evropskim sodiščem v Luxembourgu.
Še vedno moramo ponovno sprejeti to listino na plenarnem zasedanju, ker je bila spremenjena, pri čemer je mogoče reči, da na žalost ni tako dobra kot listina iz leta 2000. Zlasti se sklicujem na omilitev člena 52, pri čemer se lahko pojavijo težave pri razlagi zelo nejasnih določb iz tega člena. Kljub temu se je listina ohranila in bo sestavni del Pogodb. Menim, da je listina simbolna. Kot je bilo že rečeno v tem parlamentu, EU ni le velik trg z združeno denarno unijo, ampak skupnost vrednot, pri čemer je njena naloga braniti te vrednote v svoji notranji in zunanji evropski politiki.
Še bolj je obžalovanja vredno, da sta dve državi članici, in sicer Združeno kraljestvo in Poljska, iz tega izvzeti. To je za nas obžalovanja vredno, pri čemer pozivam vladi ter parlamenta teh dveh držav, da si močno prizadevata za čim prejšnjo razveljavitev tega izvzetja, da bo v zvezi z varovanjem temeljnih pravic in vrednot Evropske unije vseh 27 držav članic delovalo na enaki podlagi. Zato ob tem podpiram sprejetje predloga spremembe skupine Zelenih, o katerem bomo glasovali jutri, kot o dodatku k poročilu odbora za ustavne zadeve. Zato vas pozivam, da glasujete za sprejetje tega pomembnega poročila.
Íñigo Méndez de Vigo
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospa predsednica, danes zjutraj je moja skupina proslavljala in se spominjala odobritve Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. Danes poslanci iz moje skupine nosijo priponko z napisom "Za Evropo vrednot".
V zvezi s tem se strinjam, kar so dejali moji predhodniki, zlasti gospa Wallström, da Evropska unija ni le trg. Evropska unija je politični projekt, ki temelji na načelih in vrednotah, ki združujejo vse evropske državljane.
Zato, gospa predsednica, je danes dober dan, zaradi resolucije, ki nam bo omogočila proslavljati in slovesno razglasiti to listino o temeljnih pravicah na naslednjem delnem zasedanju v Strasbourgu.
Dejansko ne bom ničesar razkril, če omenim, da imamo tisti srečneži, ki smo sodelovali pri pripravi te listine na prvi konvenciji, grenak priokus. To je posledica dveh razlogov; prvič, kljub pripravi listine kot pravno zavezujoče, to v Nici na koncu ni bilo mogoče, ker se šest vlad s tem ni strinjalo.
Vendar se je sčasoma to izkazalo kot pravilno, zato bo zdaj listina, zaradi lizbonske pogodbe, pravno zavezujoča. Grenak priokus se je zdaj spremenil v zadovoljstvo.
Drugi razlog, gospa predsednica, je, da se spominjam, da v Nici ni bilo nobene slovesne razglasitve listine. Zaradi podpisa v tajnosti, je bila zamujena velika priložnost za pojasnilo evropskim državljanom, da so pravice in svoboščine iz listine naš prepoznavni znak.
Vendar bomo zaradi odločnosti predsednika Evropskega parlamenta in naših treh predstavnikov na tej medvladni konferenci, 12. decembra med delnim zasedanjem v Strasbourgu, dosegli to, česar jim v Nici ni uspelo. Slovesno bomo razglasili to listino in ponovno potrdili, kot so to storili že poslanci iz skupine PPE-DE, našo zavezanost pravicam in svoboščinam iz te listine.
Gospa predsednica, glasovali bomo v podporo poročilu gospoda Leinena.
Richard Corbett
v imenu skupine PSE. - Gospa predsednica, skupina PSE podpira ponovno sprejetje listine v novi obliki, s čimer bo za evropske institucije z reformno pogodbo postala zavezujoča. Tako bomo odpravili veliko pomanjkljivosti na tem področju. Evropske institucije kot take doslej še niso bile tako tesno zavezane k spoštovanju istih pravic, ki jih na podlagi lastnih ustav ali Evropske konvencije o človekovih pravicah in drugih mednarodnih instrumentov o človekovih pravicah spoštujejo vse države članice. Ta listina bo za evropske institucije zavezujoča, pri čemer morajo te pravice upoštevati vsa področja zakonodaje Skupnosti, saj bi se lahko v nasprotnem primeru evropska zakonodaja na sodiščih zavrnila.
Presenetljivo je, da nekateri evroskeptiki, od katerih bi pričakovali, da bodo zadovoljni, ker so evropske institucije zavezane in omejene v delovanju, nasprotujejo tej listini, vendar nekateri to dejansko počnejo. Morda lahko obžalujemo, da je bilo zato za nekatere države članice pomembno v protokolu pojasniti, kako je listina povezana z njihovo nacionalno zakonodajo.
Zato je nastala zmeda. Kolega je pravkar to označil kot izvzetje, vendar to dejansko ni izvzetje. Listina je za evropske institucije in vsa področja zakonodaje Skupnosti zavezujoča še naprej ne glede na to, kako vpliva na nacionalno zakonodajo nekaterih držav članic.
Andrew Duff
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, slovesna razglasitev listine je vrhunec naših prizadevanj, ki so se začela že leta 1999 in katerih cilj je boljša oblika ureditev pravic za Unijo.
Ker je osnovni namen listine zaščititi državljane pred zlorabo velikih pristojnosti, ki jih ima zdaj Unija, je nenavadno in žalostno, da se želi neka država članica izogniti njenemu zavezujočemu učinku. Po mojem mnenju se bo izkazalo, da je britanski protokol pravno pomanjkljiv in da pomeni hudo politično napako.
Sodišča morajo oblikovati sodno prakso za celotni sistem Unije, ki ni odvisen od narodnosti in upošteva glavno načelo zakonodaje Unije, in sicer, da temeljne pravice izhajajo iz tradicij, ki so skupne vsem državam članicam, in ne le iz tradicije ene države članice. Po mojem mnenju in mnenju moje skupine je britansko izvzetje sramotno in ga je treba čim prej pozabiti.
Konrad Szymański
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospa predsednica, leta 2000 je bila Listina o temeljnih pravicah oblikovana kot deklaracija vrednot, ki naj bi usmerjale politiko Unije. Unija sama naj bi postala podpisnica Evropske konvencije o človekovih pravicah. V tem odločilnem trenutku je Evropsko sodišče ustavilo odločitev na podlagi splošnih pravnih načel, ki izhajajo iz ustav držav članic.
Zdaj smo leta 2007 in Unija bo pristopila k Evropski konvenciji, vendar ne tako, da bo to postal edini evropski sistem za zaščito človekovih pravic. Ustvarjamo nadomestni sistem na podlagi pravno zavezujoče listine o pravicah. Z veliko stališč je to prvi sistem. Splošna pravna načela bodo ostala tretji niz razlogov za odločitve v zadevah o temeljnih pravicah.
Vse to povzroča zaplete v sistemu za zaščito temeljnih pravic v Evropi in še bolj otežuje razumevanje državljanov glede sistema. Veliko Evropejcev je zaskrbljenih zaradi teh razmer. Pravzaprav so to razlogi, zaradi katerih sta se dve državi članici odločili za protokole zaščite pred nepričakovanimi posledicami učinkov listine.
Johannes Voggenhuber
Gospa predsednica, danes sem ponosen, da sem poslanec tega parlamenta, ki je že od prvega dne odločen zagovornik temeljnih in državljanskih pravic na splošno ter zlasti te listine o temeljnih pravicah. Zdaj mineva devet let od pobude vrha v Kölnu za začetek delovanja za pravno zavezujočo listino, pri čemer ta proces še ni končan.
Sam, kot nekdo s posebno pravico do spremljanja celotnega ustavnega procesa, želim govoriti o dveh izkušnjah. Ena je zelo ironična: čudno je, da v teh devetih letih nič ni bilo tako težavno in sporno ali tako težko doseči kot teh dokumentov, ki vsebujejo načela, ki so osnova Evropske unije in jih moramo obravnavati kot samoumevna: demokracija, parlamentarne pravice, socialne pravice, tržno gospodarstvo, preglednost zakonodaje ter temeljne svoboščine in pravice. To so zelo čudne razmere in so zagotovo povezane s temeljnimi vzroki krize zaupanja, ki grozi Evropski uniji.
Druga izkušnja, o kateri želim govoriti, je naslednja: pomembno je, da se ne utrudimo ali doživimo razočaranje ter ne izgubimo poguma. Dolgo sem verjel, da je Sizif zavetnik Evrope, pri čemer celotna izkušnja to potrjuje. Zato menim, da se moramo prav danes ponovno potruditi ter pozvati Združeno kraljestvo in Poljsko, v imenu nedeljivosti temeljnih pravic, človekovih pravic ter temeljnih pravic in svoboščin, da se pridružita velikemu evropskemu soglasju.
Francis Wurtz
v imenu skupine GUE/NGL. - (FR) Gospa predsednica, predsedujoči Svetu, komisar, na naslednjem zasedanju bomo ponovno potrdili Listino o temeljnih pravicah.
Naj vam pred tem postavim vprašanje, ki morda ni tako preprosto, kot se zdi. Ali bo to prvotna listina, razglašena leta 2000, ali bo to, kot predlaga poročilo gospoda Leinena, prilagojena ponovitev, vključena v nekdanji osnutek reformne pogodbe? Seveda besedili nista enaki in žal njune razlike niso jasno opredeljene, čeprav bi to sprožilo nekaj upravičenega nasprotovanja.
Na primer, francoska komisija za človekove pravice je izrazila, pri čemer citiram, resno zaskrbljenost zaradi predlogov sprememb k členom o socialnih pravicah - še vedno citiram, ki grozijo z odpravo socialne vsebine iz listine.
Eden od glavnih avtorjev prvotne listine, odvetnik Guy Braibant, je v medijih razložil, pri čemer citiram, da so se razmere za uporabo besedila spremenile. Predvsem se izraz "lahko" občasno nadomesti z izrazom "mora". Razen tega, še vedno citiram, obstaja uradno sklicevanje na "obrazložitve" predsedstva. Čeprav morajo biti pedagoške in popolnoma nepristranske, obrazložitve razlagajo zakone v precej ozkem smislu. Temeljne pravice so bile ogrožene; konec citata.
Katero besedilo bomo odobrili na naslednjem zasedanju? Prav tako imam dodatno vprašanje: ali bo ta odobritev veljavna v vseh državah EU? Takšne vrste ukrepanje ne dopušča negotovosti. Zato prosim za natančen odgovor na te dve vprašanji.
Jens-Peter Bonde
v imenu skupine IND/DEM. - (DA) Gospa predsednica, sodeloval sem pri pripravi listine in pri obeh konvencijah predlagal zelo preprosto rešitev: Uniji omogočiti, da postane podpisnica Evropske konvencije o človekovih pravicah. Na ta način bi bile institucije enako zavezane kot države. S tem bi rešili težavo. Če oblikujemo listino kot pravno zavezujočo, ne bomo rešili nobene težave. Ravno nasprotno, ustvarjamo nove težave v zvezi z zaščito, ki jo imajo državljani v okviru nacionalnih ustav in kot del skupnih evropskih človekovih pravic. Razlaga aktivistov na sodišču v Luxembourgu bo vedno prevladala nad odločitvami sodišča v Strasbourgu in našega vrhovnega sodišča. Listina ni primerna kot neodvisen pravni vir. Je veliko preveč nenatančna. Ali se pravico do življenja pridobi z rojstvom? Če ne z rojstvom, koliko mesecev pred tem? Ali pravica do stavke velja tudi za zaposlene v javnem sektorju? Svoboda govora javnih uslužbencev je veliko večja pod pristojnostjo sodišča v Strasbourgu kot sodišča v Luxembourgu. Razen tega smo včeraj videli šolski primer za možne spore. Nemški novinar Hans-Martin Tillack je dobil podporo sodišča v Strasbourgu, ki je odločilo, da je urad OLAF deloval nezakonito pri aretaciji novinarja, pri čemer je zasegel 16 škatel dokumentov, računalnike in telefone. Sodišče v Luxembourgu je podprlo krajo novinarjevih virov. Sodišče v Strasbourgu pa je obsodilo krajo in aretacijo, ker daje prednost svobodi tiska.
Listina bo, morda, predstavljena kot zmaga za človekove pravice. To bolj spominja na ponarejeno srečko za loterijo. Na nek način sprejemamo veliko tveganje v zvezi s težko pridobljenimi človekovimi pravicami, kot sta svoboda govora in svoboda tiska. O žrebanju številk za loterijo odločajo sodniki v Luxembourgu brez parlamentarnega nadzora, pri čemer se bo le v primeru njihove obsodbe izvedla soglasna sprememba pogodb za popravilo teh razmer. To je zelo nepraktično in pomeni bolj ujetništvo naših pravic kot listino.
Jim Allister
Gospa predsednica, vsi podpiramo človekove pravice, vendar se moram upreti nekaterim ljudem, zlasti ljudem iz držav, kjer so z zgodovinskega vidika človekove pravice novost, tj. ljudem, ki zaradi izvzetja v skladu s protokolom 7 obtožujejo Združeno kraljestvo, kot da gre za nekakšnega izobčenca.
Naj jih spomnim, da je bila v Združenem kraljestvu sprejeta deklaracija o pravicah parlamenta že v slavni revoluciji leta 1688. Od takrat naprej je Združeno kraljestvo simbol svobode. Zato nas ni treba poučevati o človekovih pravicah.
Nekateri ljudje so jezni, ker smo zaradi izvzetja onemogočili sprejetje te pogodbe in se zaenkrat še izogibamo nekaterim pastem naddržavnega statusa EU, vendar je to naša nacionalna in politična pravica. Na žalost bo izvzetje pozabljeno, ko bo Sodišče Evropskih skupnosti začelo izvajati svoj načrt centralizacije. Če bo Združeno kraljestvo končno tako nespametno, da bo kljub nasprotovanju svojih državljanov ratificiralo to pogodbo, bodo ljudje, ki nas obtožujejo, uspešni v zvezi s svojimi prizadevanji.
Elmar Brok
(DE) Gospa predsednica, gospod predsedujoči Svetu, gospa podpredsednica, ena od temeljnih pravic državljanov je prav tako pravica do upoštevanja. Ta listina o temeljnih pravicah seveda zagotavlja zaščito državljanov, ki je sorodna zaščiti v običajnih pravnih režimih. Vendar Evropska unija ni država. Unija ni država, vendar ima zakonodajno pristojnost, pri čemer le ta zakonodajna pristojnost institucij Evropske unije obvezno spada pod zaščito in nadzor Listine o temeljnih pravicah. S tem je povezano dejstvo, da evropsko zakonodajo in ukrepe evropskih institucij zavezujejo vrednote in odločitve, sprejete na podlagi teh vrednot, skupaj s prvim stavkom iz te listine, ki je najbolj plemenit: Človekovo dostojanstvo je nedotakljivo.
To načelo izhaja iz krščanske podobe človeštva. Vendar ga je mogoče izpeljati tudi iz drugih virov. Naša zavezujoča obveza temu načelu in zavezujoča obveza naših treh institucij, da so zavezane temu načelu, pomenijo veliko korak naprej. To velja za Evropsko unijo kot celoto. Poljska in Združeno kraljestvo sta pravni državi, o čemer ni nobenega dvoma. Dejstvo je, da brez podpisa in z izključitvijo iz listine državi ne ščitita sami sebe, ampak ščitita nekaj, kar je že zaščiteno. Dejstvo je, da ta listina nikakor ne velja za nacionalno zakonodajo in nacionalne institucije. Drugače povedano, ti državi varujeta nekaj, kar se lahko že obravnava kot privzeto. Zlasti na Poljskem, kjer imata večina v parlamentu in večina prebivalstva različno stališče, vendar predsednik izkorišča svoje posebne pravice, upam, da se bo sprememba zgodila pravočasno.
Pravno zavezujočo naravo listine je mogoče dodatno okrepiti, če si prizadevamo za usklajeno strategijo. Gospod predsedujoči, hvaležen sem vam, ker izkoriščamo to priložnost, ki jo zagotavlja enotna pravna oseba in pristopamo h konvenciji iz Strasbourga. Če bomo uspeli, bo evropsko območje pravice doseglo skladnost, pri čemer bomo dosegli varstvo temeljnih pravic na nacionalni in evropski ravni. Upam, da bo rezultat v vrednote usmerjena Evropa državljanov, na katero smo lahko ponosni.
Józef Pinior
(PL) Gospa predsednica, Listina o temeljnih pravicah je dvojnik iz zgodnjega 21. stoletja velikih izjav o človekovih in državljanskih pravicah iz 18., 19. in 20. stoletja. To so bile znane izjave o svobodi in pravni državi, ki so oblikovale sodobno demokracijo. Naša listina temelji na dogodkih, ki so prispevali k razvoju demokracije in sodobnega sistema liberalne demokracije v zadnjih 200 letih.
Ne vidim razloga, zakaj nekatere evropske države ne bi sprejele te listine. Gospoda Szymańskija sprašujem, kako je mogoče resno nasprotovati tej listini v državi, iz katere izhaja Solidarność in zaradi katere je vodstvo celotne Evrope pridobilo sedanje razumevanje o pravici do svobode, pravne države in demokracije?
Pozivam poljsko vlado v Varšavi in zlasti predsednika vlade gospoda Tuska. Gospod Tusk, vaša parlamentarna skupina je zmagala na volitvah pred mesecem dni zaradi glasov tistih Poljakov, ki si želijo listino vključiti v evropsko reformno pogodbo. Verjamem, da ne boste razočarali tistih volivcev, ki so vas podprli pred enim mesecem. Pozivam poljsko vlado, da Listino o temeljnih pravicah vključi v reformno pogodbo, da bo zavezujoča tudi v moji domovini. Poljska Solidarność (solidarnost), evropska Poljska, Poljska strpnosti in odprtosti verjame, da je Listina o temeljnih pravicah ključni element reformne pogodbe. Ne smemo si dovoliti, da nas izsiljuje konzervativna desnica, ki si želi, da se strinjamo z neizvajanjem te listine v domovini.
Bronisław Geremek
(PL) Gospod predsednik, verjamem, da je Listina o temeljnih pravicah osnovni pogoj za vsako skupnost, ki si želi delovati v skladu s sistemom vrednot, ki izhaja iz spoštovanja človekovega dostojanstva. To sproža načela svobode, enakosti in solidarnosti. Ni razloga, da državi, kot sta Združeno kraljestvo ali Poljska, ki si želita biti del Skupnosti, zavrneta vključenost v nekaj, kar pomeni temelj našega skupnega delovanja.
Ta listina zagovarja sklicevanje na družbene vrednote po evropskem socialnem modelu. Prav tako jasno navaja, da se v zvezi z lokalnimi običaji in praksami uporablja nacionalna zakonodaja. To pomeni, da ni razlogov za izvajanje katere koli vrste izvzetja na tem področju. Verjamem, da bosta Poljska in Združeno kraljestvo namesto tega izbrali drugo možnost.
Bernard Wojciechowski
(PL) Gospod predsednik, razprava o tem poročilu zadeva veliko vprašanj, pri čemer posredno zadeva podlago za pripravo novega pravnega okvira. Avgusta 2007 je predsednik tega parlamenta na zboru razseljenih oseb v zvezi s tem podal izjavo. Izjavil je, da je treba izhodišče pravice do domovine iskati v pravici do dostojanstva in da je zato pravica do domovine temeljna človekova pravica.
Pravica do dostojanstva je poudarjena v prvem členu listine. Mnenje predsednika je poljski parlament kritiziral. Nemško združenje razseljenih oseb se pritožuje nad usodo ljudi, ki so se priselili iz Poljske. Kaj bi se zgodilo, če bi se pritožbe Nemčije in posebne razlage o človekovem dostojanstvu uporabile v Alzaciji in Loreni? Ali se lahko v tem primeru prav tako ustanovi center za razseljene osebe ali je mogoča pomiritev? Poskusi za izpeljavo pravice do domovine iz pravice do dostojanstva so napačna razlaga aksiologije človekovih pravic, kot navaja poslanec poljskega parlamenta gospod Karski. Razlaga, ki pojasnjuje primarno zakonodajo je sprejemljiva, njena razširitev pa ne.
Predsednik Evropskega parlamenta se je skliceval na papeža Janeza Pavla II. Opozarjam ta parlament in predsednika, da je nadškof Karol Wojtyła leta 1965 objavil pisno izjavo v skladu s katero so nemški škofi jasno izjavili, da so razseljeni Nemci z Vzhoda želeli razumeti in so morali razumeti, da tam odrašča celotna nova generacija Poljakov, ki obravnava zemljo, dodeljeno svojim staršem, kot svojo domovino. Ob tem se ne poziva k nobeni pravni ali moralni razpravi ali čustvenim govornikom.
Verjamem, da lahko v tem parlamentu dosežemo soglasje o listini, kljub nedavnemu domisleku gospoda Sarkozyja, da je soglasje v nasprotju z demokracijo. Prazni upi, gospod Sarkozy, ker ne zmorete prepričati niti delavcev pariškega metroja.
Koenraad Dillen
(NL) Gospod predsednik, nihče ne oporeka, da morajo imeti državljani Evrope temeljne pravice in svoboščine v svojih državah in tudi v Evropski uniji. Evropa brez pravic in svoboščin ne bi bila več Evropa. Vendar to dandanes ni težava, ker so državljani že dovolj zaščiteni z lastnimi nacionalnimi ustavami pri svojih nacionalnih vladah in z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah. V zvezi z evropskimi institucijami lahko evropski državljani uveljavljajo svoje temeljne svoboščine in pravice v skladu z določeno pristojnostjo Evropskega sodišča. Pravi poudarek je na razglasitvi te listine, kar pomeni še en korak k zvezni Evropi. Ljudje si želijo evropsko listino pravic (Bill of Rights), kot jo imajo zvezne Združene države Amerike. Razlika med njima je, da ta listina presega naštevanje tradicionalnih pravic in svoboščin. Vseeno se včasih zdi kot naštevanje vseh vrst socialno-ekonomskih obljub. Ta manifest se niti najmanj ne ujema s tovorom.
Charlotte Cederschiöld
(SV) Gospod predsednik, gospa podpredsednica, gospod predsedujoči, poslanci in ne nazadnje državljani Evrope, danes je prazničen dan, velik dan, dan veselja, izjemno pomemben dan, veliko pomembnejši, kot si zdaj misli večina ljudi. Pomembno je za vse, za tiste, ki verjamejo v temeljne pravice kot načelo, in za tiste, ki verjamejo v razvoj in povezovanje Evrope.
Že pred časom bi moralo biti popolnoma samoumevno, da je treba institucije EU zavezati vrednotam, ki jih potrjujemo, vendar se to ni zgodilo. Dejansko Britanci prav tako verjamejo v pravna načela, ne glede na to, kako so nastala. Nekaj poslancev bi reklo, da z veseljem pomagajo pri odpravljanju človekovih pravic, čeprav ima velika večina popolnoma nasprotno mnenje. Vesela in počaščena sem, da sem sodelovala pri razvoju teh vrednot, ki nam zagotovo veliko pomenijo.
Zdaj vsi vemo, za kaj se zavzema ta unija, čeprav ne bomo uspeli prebrati celotne pogodbe. To so sijajne, dobre vrednote, h katerim moramo vsi prispevati in zagotoviti, da Unija pomaga pri njihovi ustrezni uporabi. Iskreno se zahvaljujem Jou Leinenu in vsem, ki so pomagali pri delu, ter ne nazadnje iskrene čestitke državljanom Evrope.
Libor Rouček
(CS) Gospe in gospodje, predsednik parlamenta bo skupaj s predsednikoma Evropskega sveta in Evropske komisije 12. decembra slovesno razglasil Listino Evropske unije o temeljnih pravicah. Prepričan sem, da bo v jutrišnjem glasovanju velika večina poslancev glasovala za potrditev tega zgodovinskega dokumenta in zgodovinskega koraka.
Listina o temeljnih pravicah odraža moralno in duhovno dediščino narodov Evrope v Evropski uniji. Listina odraža vrednote, kot so človeško dostojanstvo, svoboda, enakost, solidarnost, načela demokracije in pravne države. V središče pozornosti postavlja posameznika, ker listina, med drugim, uvaja državljanstvo Unije. Veseli me, da bo razglasitev Listine o temeljnih pravicah potekala po širitvi Evropske unije, da se vključijo nove države članice. To pomeni, da je listina, na svoj način, moralen, pravni in politični odsev enotnosti Evropske unije: Zahoda in Vzhoda, Severa in Juga. Prav tako menim, da bosta vladi ter parlamenta Poljske in Združenega kraljestva to razumeli in v bližnji prihodnosti svojim državljanom omogočili sodelovanje v tem zgodovinskem trenutku.
Irena Belohorská
(SK) Pozdravljam potrditev Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ker omogoča večjo prepoznavnost pravic, ki jih državljani Evropske unije že imajo. Vendar želim pozvati k pojasnitvi možnih navzkrižij interesov med Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, dokumentom Evropske unije, in Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, dokumentom Sveta Evrope, za katero je Evropska unija prav tako razglasila, da jo bo upoštevala. To pomeni, da lahko pride do navzkrižja interesov med Evropskim sodiščem v Luxembourgu in Evropskim sodiščem za človekove pravice v Strasbourgu.
Kakšen bo položaj sodišča v Strasbourgu v zvezi s sodiščem v Luxembourgu? Ali bo delovalo kot vrhovno ali ustavno sodišče? Ali je ta rezultat dejansko sprejemljiv za Evropsko sodišče? Ali bo Evropska unija, ki je pravna oseba, imela posebnega sodnika v Evropskem sodišču za človekove pravice? Poudariti želim potrebo po rešitvi te zakonske podlage, da se lahko izognemo težavi, ker zaradi razglasitve pravno zavezujoče Listine o temeljnih pravicah pričakujem več pravnih sporov na področju človekovih pravic.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, kot skoraj vsi predhodni govorniki, na žalost le skoraj vsi, sem zadovoljen, da bomo danes ali jutri pooblastili predsednika tega parlamenta, da podpiše listino.
Človekove pravice so evropska blagovna znamka v Evropi in zunaj nje. Kljub temu priporočam previdnost, da nas ne zaslepijo čustva in si lahko naložimo preveliko breme. Z listino in nujno ratifikacijo lizbonske pogodbe vzpostavljamo pomembne in običajne osnovne pravice ter pomembne socialne pravice na pravno zavezujoči podlagi, kar pomeni, da bodo zavezujoče za evropske institucije in izvajanje zakonodaje Skupnosti. Prav tako omogočamo pomoči pri Evropskem sodišču v Luxembourgu v zvezi s temi osnovnimi pravicami, čeprav pod zelo omejenimi pogoji. Vendar to ne pomeni, da bo lahko vsak državljan takoj, če sploh, vložil prošnjo na Evropsko sodišče v Luxembourgu, kot so nekateri občasno trdili zaradi zaslepljenih čustev. Takšne vrste trditve nam ne koristijo.
Prenehajmo s takšnimi izjavami, ki so pretirane, in občutimo zadovoljstvo zaradi doseženega uspeha. V Evropski uniji smo zdaj določili pomembno smer, ne le v zvezi z običajnimi pravicami, ampak tudi za našo socialno politiko, na kar smo lahko zagotovo ponosni.
To vključuje ravnovesje med delom in zasebnim življenjem, prepoved dela otrok, varovanje zdravja za vse ter visoko stopnjo varstva okolja in potrošnikov. Zaradi tega moramo biti zadovoljni, to je resnica in nobene potrebe ni po olepševanju.
Carlos Carnero González
(ES) Gospod predsednik, menim, da razpravljamo o izredno pomembni temi za ljudi. Očitno je lahko poskus razlage reforme Evropske unije zelo zapleten, vendar je zagotovo preprosto poudariti pomen Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.
Ali bo pravno zavezujoča? To v pogodbi ne bo izrecno navedeno, vendar je naša dolžnost, da to razglasimo. Zato menim, da je odločitev, ki smo jo sprejeli, da se listina podpiše pred podpisom lizbonske pogodbe, zelo pozitivna. Prav tako moramo reči, da od zdaj naprej ne bodo dovoljene nobene izjeme, ker je to slabo za državljane zadevnih držav in za državljane celotne Evropske unije.
Zato menim, da si je bistveno prizadevati, kot je v svojem poročilu predlagal gospod Leinen, za podporo Listine o temeljnih pravicah in njeno pravno zavezujočo naravo.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Magda Kósáné Kovács  
Državljani evropskih držav so se borili posebej in skupaj za vsako pravico iz Listine o temeljnih pravicah. Zaradi tega je razveseljivo, da je mogoče s pravno zavezujočo Listino o temeljnih pravicah temeljne pravice končno uresničiti učinkoviteje, ne le na ravni držav članic, ampak tudi na ravni evropske zakonodaje in izvajanja.
Evropski državljani bodo izkoriščali svoje koristi, če lahko uporabijo pravno sredstvo v primeru kršitev temeljnih pravic na evropski ravni. Zaradi takšnih zagotovil bodo Evropska unija in njene institucije bolj demokratične ter bolj neposredno dostopne in preverljive za pol milijarde evropskih državljanov.
S pravno zavezanostjo Listine o temeljnih pravicah se bo zaprlo poglavje v zgodovini boja za temeljne pravice. Hkrati menim, da mora Listina o temeljnih pravicah glede na prihodnost postati ars poetica Evrope. Razen skupnega gospodarskega interesa mora Evropa usmerjati napredek temeljnih pravic in oblikovati tiste, ki živijo tam, kot enoto, ne le z običajnimi pravicami do svobode, ampak tudi z zagotavljanjem socialnih in kulturnih pravic, enake obravnave ter pravic manjšinam.
Horac je v svojem pismu o pesništvu dejal, da morajo pisci dobro preučiti in skrbno pretehtati, kaj ustreza njihovemu duhu in kakšna bremena lahko prenesejo. Upam, da bodo institucije Evropske unije dovolj močne in pogumne, da bodo lahko zagotovile enake temeljne pravice vsem evropskim državljanom v vsej Evropi.
Alexander Stubb  
v pisni obliki. - (FI) V Lizboni je bila 19. oktobra podpisana pogodba, ki naj bi v Evropski uniji povzročila večjo uspešnost in demokracijo. Prav tako bi okrepila državljanske pravice. Listina Evropske unije o temeljnih pravicah mora postati pravno zavezujoča, EU pa mora pristopiti k Evropski konvenciji o človekovih pravicah.
Listina o temeljnih pravicah je sestavljala drugi del neratificirane ustave. Na medvladni konferenci so poslanci sprejeli pobudo, s katero bi predsednika Evropskega parlamenta in Komisije ter predsedujoči Svetu podpisali Listino o temeljnih pravicah ob slovesnosti na plenarnem zasedanju Parlamenta 12. decembra, pri čemer bi bila objavljena v Uradnem listu Evropskih skupnosti.
To se odlično ujema z vrednotami, ki jih zastopa Listina o temeljnih pravicah. Slovesno podpisovanje bo prav tako povečalo prepoznavnost dokumenta. Zato je samoumevno, da si želimo pooblastiti predsednika Hans-Gerta Pötteringa za podpis.
