Čas za vprašanja predsedniku Komisije
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja predsedniku Komisije.
Martin Schulz
Gospod predsednik, vidim, da so naši kolegi poslanci iz Poslanske skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) še na kosilu. Gospod predsednik, veseli me, da se mi smehljate - prej ste bili pri svojih pripombah o meni nekoliko nestrpni, a očitno ste se med odmorom za kosilo malo pomirili.
Komisar Oettinger, ki ga, mislim da, dobro poznate, je rekel, da se bodo izvedli testi izjemnih situacij - aha, tam je - nisem opazil, da je tam. Gospod Oettinger, lepo vas je videti. Tudi gospod Oettinger, vzorni učenec gospe Merkel, zdaj nasprotuje jedrski energiji. Prej jo je podpiral, a dogodki v Fukušimi so bili zanj pot v Damask in kakor sodobnemu Savlu se mu je, skupaj z nekaterimi drugimi, razsvetlilo nebo. Kakorkoli že, rekel je, da po njegovem mnenju obstaja nekaj jedrskih elektrarn, ki ne bi uspešno opravile testov izjemnih situacij. To se mi zdi zelo zanimivo.
Gospod Oettinger, če sumite, da obstajajo elektrarne, ki ne bi dosegle pričakovanih rezultatov, ker testirani sistemi ne bi uspešno prestali testov, zakaj Komisija takoj ne ukrepa in jih ne zapre? Če bi se s testi izjemnih situacij zgodilo, kar se je zgodilo z bankami, in sicer da bi se šele po dogodku zavedli, prvič, da testi niso bili dovolj jasni, in drugič, da njihovi rezultati niso odražal resničnih razmer, bi bilo to v primeru jedrske energije veliko nevarnejše kot v primeru bank.
Moje posebno vprašanje je torej naslednje: kako je mogoče, da se zavedate, da nekateri sistemi ne bi uspešno prestali testov izjemnih situacij, in ne ukrepate?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prvič, da bi poznali izid testa, ga moramo najprej izvesti. Če kakšen objekt testa ne bi uspešno opravil, bi ostalo odprto vprašanje popravnih ukrepov. Če nadgradnja tehnično in gospodarsko ni izvedljiva, je reaktorje treba zapreti in razgraditi. Vendar pa je mogoče predvideti, v katerih razmerah je izboljšanje varnosti gospodarsko smiselno in tehnično izvedljivo, in temu se lahko zavežemo na tej stopnji.
Gospod Schulz, mislim, da je bilo pomembno, da se je Evropski svet po intenzivnih razpravah sporazumel glede vloge Komisije. Lahko vam povem, da se je na začetku razpravljalo le o usklajevanju nacionalnih regulatorjev, potem pa so zaradi mojega vztrajanja Komisijo pozvali, naj določi obseg in načine, in ji dali nalogo, da do konca leta predstavi popolno poročilo o ugotovitvah.
To bomo naredili za vse jedrske obrate v Evropi. To bomo naredili popolnoma pregledno. Pomembno je, da priznamo to dejstvo. Mislim, da je to napredek na področju jedrske varnosti.
Martin Schulz
Gospod Barroso, zelo bister človek ste, toda niste odgovorili na moje vprašanje. Zato vas bom še enkrat vprašal. Če gospod Oettinger reče: "Sumimo, da nekatere elektrarne, ki so zdaj povezane z omrežjem, ne bodo uspešno opravile testov izjemnih situacij," po mojem mnenju to pomeni, da se zavedate, da je varnost teh elektrarn tako slaba, da ne bodo izpolnile meril. Zakaj torej ne bi takoj ukrepali? Mislim, da je to resnična nevarnost, nevarnost, ki obstaja.
José Manuel Barroso
predsednik Evropske Komisije. - Izjava komisarja Oettingerja je bila zelo previdnostna in zelo premišljena. To bi se lahko zgodilo, toda da to ugotovimo, moramo izvesti resne, verodostojne teste. In to bomo tudi storili, popolnoma pregledno in s pomočjo najboljšega strokovnega znanja, ki ga imamo na voljo.
Kot veste, opustitev testov ni v pristojnosti Komisije. To je nacionalna pristojnost. To, čemur se bomo posvetili mi - in za razliko od prej, od obdobja pred zadnjim zasedanjem Evropskega sveta, imamo zdaj jasno pooblastilo, da to storimo -, je sodelovanje z nacionalnimi neodvisnimi regulatorji za izvedbo zelo resnih, verodostojnih državnih testov izjemnih situacij. Zdaj določamo načine in obseg teh testov izjemnih situacij.
Gospodu Schulzu bi rad povedal, da moramo biti glede teh različnih občutljivih zadev zelo odgovorni in ne smemo povzročati panike. Nadaljevati moramo na tehničen način, ki temelji na najboljšem znanstvenem strokovnem znanju.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Vsi se strinjamo, da je Evropska unija več kot le skupni trg in da je tudi politični projekt za zagotavljanje demokracije na celini ter podpiranje, spodbujanje in krepitev pravne države ter človekovih pravic.
Če ne bi bilo tako, mislim, da ne bi bili zelo različni od Kitajske. To velja za vse države članice, vključno z Madžarsko. Tamkajšnja vlada je zdaj izdala osnutek nove ustave, ki naj bi bila sprejeta sredi aprila. Po mojem mnenju vsebuje nekaj zaskrbljujočih omemb v zvezi z volilno pravico mladoletnih, prepovedjo splava, istospolnih porok, iredentizmom in poseganjem v institucije, da bi delovale v skladu z željami vlade.
Predsednik Barroso, kako bo Komisija branila skupna evropska ustavna načela demokracije, pravne države in temeljnih pravic, ki so določena v členu 2 naše pogodbe, kadar bodo ta v državah članicah ogrožena, kot so danes na Madžarskem?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Vsekakor se strinjamo, da Evropska unija ni le skupni trg: gre za vrednote in pogoj za vsako državo, da postane članica Evropske unije, je spoštovanje teh vrednot. Ena od vrednot je pravna država in svoje zakone moramo upoštevati. Kot veste, je sprejetje nacionalne ustave ključni korak za vsako državo članico, odločilni postopek, ki je popolnoma v rokah državljanov in institucij te države članice.
Madžarske institucije morajo določiti vsebino in postopek sprejetja nove ustave v skladu s svojimi nacionalnimi predpisi ter, kadar je treba, z mednarodno zakonodajo in z zakonodajo Unije. Spremljali bomo potek tega vprašanja s pravnega vidika EU, seveda pa upamo, da bodo madžarske oblasti zagotovile, da bo dokončno sprejeta nova ustava odražala vrednote, na katerih temelji Evropska unija.
Guy Verhofstadt
v imenu skupine ALDE. - Predsednik Komisije, razumem vaš odgovor, a veste, da mora vseh 27 držav članic svoje ustave spremeniti tako, da so v skladu z evropskimi vrednotami. Madžarska je to storila pred pristopom k Uniji. Obstajajo celo države, ki so to storile po pristopu. Poljska to počne zdaj; Francija se prav tako posveča temu, saj obstajajo protislovja med Lizbonsko pogodbo in nekaterimi členi francoske ustave.
Pomembno je, da tudi Madžarsko prisilite, celo po sprejetju nove ustave, da prav tako spoštuje ta načela. Pomembno je, da Komisija to prouči.
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Ustava vsake države mora odražati evropske vrednote in biti v skladu z njimi: z osnovnimi evropskimi vrednotami demokracije, pravne države, človekovega dostojanstva in spoštovanja temeljnih pravic. To je vprašanje, o katerem niti ne bi smeli razpravljati. Nisem še videl ustave države članice Evropske unije, ki bi bila v nasprotju s temi vrednotami, a teoretično bi, če bi do tega prišlo, morali ukrepati.
Gospod Verhofstadt, kot veste, smo bili pri tem zelo uspešni. Pred kratkim smo ukrepali glede nekaterih zelo občutljivih vprašanj, na primer madžarskega zakona o medijih. Madžarska vlada je na začetku izjavila, da bo, če bo Komisija našla kakšna neskladja, zakon spremenila, in to je tudi storila.
V zvezi z državami članicami, v katerih je bila ogrožena nediskriminacija, je bilo stališče Komisije prav tako zelo odločno. S tega vidika ste lahko prepričani, da bo Komisija zelo pozorno spremljala te zadeve.
Marian-Jean Marinescu
v imenu skupine PPE. - Letošnja uvedba evropskega semestra bo pomagala krepiti proračunsko disciplino, makroekonomsko stabilnost in rast in države članice bo prisilila, da spremenijo svoje ekonomske in proračunske politike. Te nove politike bi kratkoročno lahko imele pomemben vpliv na življenje evropskih državljanov v večini držav članic.
Ali je Komisija ugotovila ali namerava oceniti posledice, ki jih bodo potrebni nacionalni postopki v prihodnosti pustili na evropskem gospodarskem, socialnem in političnem prizorišču?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - To nalogo jemljemo zelo resno. Zelo pomembno se je bilo sporazumeti o tako imenovanem evropskem semestru, saj zdaj države članice soglašajo glede tega, da njihova vprašanja ekonomske politike lahko vplivajo na druge države in da vprašanja drugih držav lahko vplivajo na njihove politike. V zvezi s tem bomo pripravili svoja priporočila, ki bodo odvisna tudi od predloženih programov držav članic. A to počnemo zato, da bi izboljšali življenje naših državljanov.
Jasno kažemo, da so vsa prizadevanja v zvezi z javnofinančno konsolidacijo in strukturno reformo usmerjena v rast - trajnostno, vključujočo rast -, ki je cilj Evropske unije. To je bil splošni dogovor glede tako imenovane strategije Evropa 2020. In prav ob upoštevanju teh prednostnih nalog bomo ocenili nacionalne programe, ki jih bomo zdaj prejeli in jih obravnavali v sodelovanju z državami članicami.
Marian-Jean Marinescu
v imenu skupine PPE. - Najpomembnejši vidik te politike je disciplina. Če bodo vse države članice uvedle te zahteve, bo izid pozitiven. Če bodo med državami članicami razlike, izid ne bo takšen, kot ga pričakujemo.
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Popolnoma se strinjam z vami, gospod Marinescu. Prav zato potrebujemo neodvisne institucije, ki svoje delo opravljajo popolnoma neodvisno in v pravem duhu Skupnosti, saj se, kot smo videli v preteklosti, včasih pojavijo skušnjave, da ne bi sprejeli odločitev ali jih izvajali na enoten, skladen in verodostojen način.
Zato bo Komisija po svojih najboljših močeh poskušala zagotoviti enake pogoje in načela pravičnosti. Z vidika spoštovanja doseženih dogovorov je disciplina res ključnega pomena za Evropsko unijo.
Rebecca Harms
Gospod Barroso, v zadnjem tednu je Komisija določila mejne vrednosti na podlagi uredbe, na katero se vedno sklicujemo, kadar se pojavijo težave v zvezi z radioaktivnostjo pri uvozu živil, v tem primeru iz Japonske. Mejne vrednosti, ki ste jih določili za proizvode iz Japonske, so v tem primeru veliko višje od vrednosti, ki za enake proizvode veljajo celo na Japonskem. Te so prav tako višje od mejnih vrednosti, ki na primer v takih primerih veljajo za živila v Združenih državah, kjer se jedrska energija veliko uporablja. Te mejne vrednosti so tudi višje od tistih, ki veljajo za Evropsko unijo in za države, iz katerih izvažamo živila po nesreči v Černobilu, in ki v nekaterih primerih še vedno veljajo za cezij. Zakaj mora biti tako? Zakaj smo določili tako visoke mejne vrednosti?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, seveda bom z veseljem odgovoril na vprašanje gospe Harms, čeprav sem mislil, da smo se dogovorili, da bo današnja razprava razdeljena na dva dela - na splošni del in na vprašanja v zvezi z Japonsko.
Gospa Harms, zastavili ste zelo pomembno vprašanje. Prvič, nujni ukrepi, ki so bili sprejeti 25. marca v zvezi s uvozom krme in živil iz Japonske, zagotavljajo varnost potrošnikov EU in usklajen pristop k izvrševanju po vsej Evropski uniji. Mislimo, da so ti ukrepi sorazmerni s tveganjem in da je njihov obseg večji od obsega ukrepov, ki se izvajajo na drugih večjih ozemljih po svetu, na primer v Združenih državah in Kanadi. Glede na znanstveno strokovno znanje, ki ga imam na voljo, mislimo, da so te zadeve in ta pristop varni.
Carina zagotavlja, da lahko živila in krma pridejo na trg Evropske unije le, če obstaja zagotovilo, da so varni za uživanje. V sedanji ureditvi japonske oblasti same - to, kar je povedala gospa Harms, drži - uveljavljajo celo strožje zahteve glede živilskih izdelkov za domačo rabo in izvoz.
Glede na strožje vrednosti, ki se uvajajo na Japonskem, se je Komisija odločila, da bi bilo prav, da spremenimo sedanje stopnje, ki veljajo od 25. marca, kot dodaten zaščitni ukrep, medtem ko čakamo na nadaljnjo znanstveno analizo stopenj, določenih v Uredbi (Euratom) št. 3954/87. To analizo bo izvedla Komisija skupaj z ustreznimi znanstvenimi strokovnjaki do 30. junija, da bi določili standarde, ki se lahko uporabljajo za celoten uvoz.
Ob tem bi rad poudaril, da so vsi dosedanji pregledi živil, uvoženih iz Japonske, ki so jih opravile države članice, pokazali zanemarljive stopnje radioaktivnosti, ki so znatno nižje od sedanjih evropskih in japonskih standardov. Naj vas obvestim, da bo Komisija naslednji petek stalnemu odboru za prehranjevalno verigo predlagala pregled naših norm, da bi jih uskladili z japonskimi. Te bodo nato začele veljati naslednji teden. Znova bi poudaril, da je to zgolj previdnostni ukrep, ki omogoča, da se začne potrebno znanstveno ocenjevanje sedanjih dovoljenih vrednosti povsod po svetu, tako da lahko Evropska unija dokaže, da ponovno uporablja najvišje standarde.
Rebecca Harms
Gospod Barroso, če sem vas pravilno razumela, bi to pomenilo, da za ribe, na katere so vplivale radioaktivne padavine kot posledica nesreče v Černobilu in ki so uvožene iz Norveške, veljajo strožje mejne vrednosti kot za radioaktivne ribe, ulovljene v japonskih vodah? Mislim, da je to napačno in neodgovorno, in rada bi vedela, ali ste pripravljeni popraviti te mejne vrednosti, ki so glede na mednarodne standarde izjemno visoke.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospa Harms, o teh zadevah se moramo odločati na podlagi znanstvenih dokazov. Ne morem sprejemati odločitev zgolj na podlagi osebnih mnenj. Imamo uredbo, ki je bila uvedena po nesreči v Černobilu. Temeljila je na najboljših znanstvenih dokazih. Japonska je glede prehranske varnosti v zelo občutljivem položaju in za to obstaja veliko razlogov. Ima drugačen prag, kot ga imamo v Evropi. In prav zaradi teh razlik med evropskimi in japonskimi standardi smo se odločili, da bomo prehodno uvedli japonske standarde.
Dovoljene mejne vrednosti so nižje, kar pomeni, da so njihovi standardi višji. To bomo uvedli za Japonsko. Medtem se bomo posvetovali z odborom strokovnjakov na nacionalni in na evropski ravni, da bomo lahko po potrebi določili skupna enotna pravila za celoten uvoz. Mislim, da je to najboljši, najbolj skladen in znanstveno utemeljen pristop. Mislim, da zdaj ne bi bil priporočljiv noben drug pristop.
Jan Zahradil
v imenu skupine ECR. - Za razliko od nekaterih kolegov še vedno mislim, da je Evropska unija predvsem gospodarski projekt in da je enotni trg bistvo vsega tega. V zadnjih dneh in tednih smo veliko slišali o gospodarskem upravljanju, za moj okus morda preveč, a zelo malo o rasti in konkurenčnosti.
Gospod Barroso, kot veste, britanska konservativna stranka predstavlja največji del moje skupine in predsednik vlade Združenega kraljestva, gospod Cameron, je skupaj z osmimi drugimi voditelji držav in vlad EU poslal pismo vam in predsedniku Van Rompuyu, v katerem so določeni zelo jasne rešitve za ponovno rast Evrope po finančni krizi. Prejšnji teden je gospod Cameron objavil tudi letak z naslovom Izberimo rast in vsem poslancem tega parlamenta lahko le priporočam, da ga preberejo.
Kaj konkretno torej nameravate narediti v bližnji prihodnosti, da bi dosegli rast, konkurenčnost in dokončno oblikovanje enotnega trga Evropske unije? Kakšne praktične ukrepe nameravate sprejeti, da bi dosegli te cilje?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Glede na pomembnost notranjega trga ena minuta težko zadostuje. Vendar pa naj gospodu Zahradilu zagotovim, da bomo ta mesec predložili Akt za enotni trg, zelo ambiciozen sklop predlogov za vzpostavitev enotnega trga, njegovo poglobitev in odstranitev številnih ovir v zvezi s storitvami ter številnimi upravnimi bremeni, predvsem za mala in srednja podjetja.
Konkretna dejanja, ki jih lahko danes naznanim, so: konkretni ukrepi v zvezi z dostopom do financiranja za mala in srednja podjetja in zmanjšanje upravnega bremena naših podjetij, zlasti malih in srednjih.
Naj povem tudi, da je pismo, ki mi ga je poslalo devet evropskih voditeljev držav in vlad, zelo pomemben dokument. Prav zdaj, ko so naši proračuni tako močno omejeni, je pomembno sprostiti celotni potencial skupnega trga. Ta je nedvomno vir rasti za Evropsko unijo.
Jan Zahradil
v imenu skupine ECR. - Gospod Barroso, ne bi rad začel kakšne sporne razprave in verjamem v vaše dobre namene. Vendar pa poznate institucijo, ki jo vodite. Evropsko komisijo je včasih malo težko voditi. Ali bi nam lahko torej prosim povedali tudi, kako bi zagotovili, da bi se Evropska komisija pod vašim predsedovanjem izognila težnji - ki je včasih preveč očitna - po pretiranem urejanju, namesto da bi urejanje zmanjšala ali izboljšala?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Prosim, ne imejmo predsodkov do Komisije. Komisija je glede tega dobro ukrepala. Dosegli smo že nekaj izboljšav: 31-odstotno zmanjšanje upravnega bremena s strani Komisije, pri čemer Svet in Parlament že soglašata z 22-odstotnim zmanjšanjem. Svet dejansko nasprotuje nekaterim ukrepom za zmanjšanje bremena.
Gospod Zahradil, mislim, da se boste strinjali, da je slabše, da imamo 27 različnih birokracij, kot da imamo eno samo. Komisija si zato močno prizadeva, da bi olajšala delovanje podjetij po vsej celini z vzpostavitvijo notranjega trga. Pravzaprav so včasih nacionalne uprave tiste, ki temu nasprotujejo, na primer z odvečnimi direktivami in tako dalje. Izvajanje programa za boljše urejanje, glede katerega se, mislim da, lahko strinjava, bomo vzeli resno.
Lothar Bisky
v imenu skupine GUE/NGL.
(DE) Imam podobno vprašanje kot gospod Schulz. Zato se nameravam osredotočiti na določen vidik. Seveda boste razumeli, da smo glede na naše izkušnje z bančnimi testi izjemnih situacij postali občutljivejši glede vseh testov izjemnih situacij, vključno s tistimi v zvezi z jedrsko energijo. Moje vprašanje se nanaša na Euratom.
Ne želim soditi o ogromnih vsotah denarja, ki jih Euratom porabi za raziskave. Po mojem mnenju se ta sredstva za raziskave uporabljajo za tehnologijo, polno nevarnosti. Mislim, da za ta tveganja nimamo ustreznega skupnega nadzora, in mislim tudi, da je premalo možnosti za skupno odločanje glede tega vprašanja. Konec koncev jedrska energija ne upošteva državnih meja. In prav v tem je težava. Ali ne bi morali odločitev glede jedrske energije sprejemati skupaj, ker sevanje nima meja?
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Gospod Bisky, kot se v Lizbonski pogodbi jasno priznava, je mešanica energetskih virov v nacionalni pristojnosti držav članic. Evropske institucije se ne morejo odločati, katere energetske vire naj ima posamezna država.
Vendar pa so bili sklepi, sprejeti na zadnjem zasedanju Evropskega sveta, korak naprej, saj je bilo dogovorjeno, da se bodo v vseh jedrskih elektrarnah v Evropski uniji izvedli testi. Ta naloga bo potekala pod nadzorom skupine evropskih regulatorjev za jedrsko varnost in Komisije. Komisija bo predložila tudi poročilo, ki bo objavljeno.
Zdaj smo v položaju, ko se zagovorniki in nasprotniki jedrske energije - v Evropi imajo posamezne države članice različna stališča do njene uporabe - vsaj strinjajo, da moramo izboljšati vse pogoje za jedrsko varnost. Verjetneje je, da se bo to zgodilo z evropskim pristopom kot na nacionalni ravni.
Lothar Bisky
Gospod Barroso, kaj bi si mislili o zamisli o ustanovitvi evropske institucije za spodbujanje obnovljivih virov energije, okoljsko občutljivo preskrbo z energijo in varčevanje z energijo v okviru Pogodbe EU? Ali mislite, da bi si ta predlog zaslužil vašo podporo, saj bi se tako lahko hitreje izognili nevarnostim jedrske energije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V zvezi s tem smo že pripravili nekaj predlogov, in sicer tako imenovano agendo 20-20-20, v okviru katere so na primer države članice soglašale - na tem področju je namreč potrebno soglasje - glede ciljev 20 % za obnovljive vire energije do leta 2020. Naj povem, da smo na pravi poti, da dosežemo ta cilj. Zakonodaja Evropske unije, ki države članice zavezuje k temu, torej že obstaja.
Ali so države članice pripravljene nadaljevati? O tem bi lahko razpravljali, vendar pa vam lahko povem, da po mojem mnenju, glede na moja posvetovanja, zdaj mislijo, da bi se morale najprej zavezati dosegi tega cilja. Zato nam najbrž ni treba vzpostaviti novega okvira Skupnosti - novega institucionalnega okvira -, pač pa se moramo odločno zavezati ciljem, o katerih smo se dogovorili, in si celo, če se dogovorimo, zastaviti bolj velikopotezne cilje.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - Gospod Barroso, zmeden sem. Pomagajte mi. Kakšna je politika EU glede Libije? 1. aprila sem prejel pismo plemenite baronice Ashton, v katerem mi je pisala, da je EU zagotovila več kot 75 milijonov EUR za humanitarno pomoč ter da je, kljub še vedno negotovim razmeram, EU ponudila svojo pomoč pri spodbujanju dialoga. In to je napisala, ko je od začetka bombardiranja preteklo že veliko časa. Takšne so bile njene besede.
Po drugi strani pa imamo strogega Hermana Van Rompuya, ki je jasno pokazal, da je namen tega podviga v Libiji sprememba režima. Prav tako je rekel, da ukrepanje v Libiji brez Evropske unije ne bi bilo mogoče ter da Francija in Nemčija ne bi mogli vojaško posredovati, če ju Evropski svet prej pri tem ne bi podprl. V Evropski uniji imamo torej dva pomembna voditelja, ki si neposredno nasprotujeta. Ali bi lahko to zadevo malo pojasnili in nam povedali, kakšna je politika Evropske unije glede Gadafija in Libije?
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Države članice so soglašale, da bi moral Gadafi oditi. Dialog z ljudmi, s katerimi mislimo, da bi se morali pogovarjati, ni v nasprotju z ničemer. Lady Ashton se je najbrž nanašala na to. Tukaj smo na primer sprejeli predstavnike opozicije polkovnika Gadafija.
Ob tem naj povem, da vojaško posredovanje ni bilo odločitev Evropske unije kot take. Nekatere države članice so se v okviru Varnostnega sveta Organizacije združenih narodov na podlagi dogovora v Evropskem svetu odločile, da bodo vzpostavile območje prepovedi letenja. A to ni bila odločitev Evropske unije kot take, saj so med pristopi k tem razmeram obstajale nekatere razlike. Tega se moramo zavedati. Dejstvo je, da so obstajala različna mnenja glede tega, kako bi morali obravnavati libijsko vprašanje.
Vendar pa se strinjam tudi s tem, kar je povedal predsednik Van Rompuy: brez tega stališča Evropskega sveta Varnostni svet ne bi mogel sprejeti svojih odločitev. To so bile zgodovinske odločitve v smislu izpolnjevanja odgovornosti za zaščito.
Nigel Farage
v imenu skupine EFD. - Vsekakor obstaja široka paleta mnenj. Sprašujem se, ali bi se gospod Barroso strinjal z mano, da imenovanje osebe, ki je skrajno levičarska, že celo življenje igra pasivno vlogo, je nekdanja finančna direktorica Kampanje za jedrsko razorožitev in se je izkazala kot neprimerna za svoje delovno mesto, za voditeljico vašega novega urada za zunanje delovanje, pristojno tudi za zunanjo varnost, dejansko ni bila ena od najboljših odločitev Evropske unije. Lahko se le zahvalim bogu za baronico Ashton, brez katere bi se vsi najbrž veliko bolj ukvarjali z Libijo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Odločitev držav članic, ob moji podpori, o imenovanju Catherine Ashton na mesto podpredsednice Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko je bila po mojem mnenju dobra.
Je zelo zavzeta Evropejka. Vsekakor nima enakih pogledov kot vi, a mislim, da to v resnici ni nobena težava. Mislim, da zelo iskreno in odločno prispeva k našim ciljem, a bodimo pošteni. Njeno delo je zelo težko in zahtevno. Zdaj opravlja delo, ki so ga prej opravljale vsaj tri ali štiri osebe. Poleg tega je morala vpeljati novo Evropsko službo za zunanje delovanje.
Mislim, da bi ji morali tisti med vami, ki se ne strinjate z njenimi zamislimi, dati priložnost. Mislim, da dejstvo, da imamo zdaj visoko predstavnico, ki je hkrati tudi podpredsednica Komisije, pomeni napredek. Lahko potrdim njeno vnemo, odločnost in zelo evropski pristop, ki ga ima pri vseh teh vprašanjih.
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, ali lahko predsednik Komisije napove kakšne okoliščine, v katerih bi bile vse države članice, vključno z Združenim kraljestvom, prisiljene uvesti evro, čeprav bi bilo to v nasprotju z željami njihovih državljanov - po možnosti izraženimi na referendumu - in celo javno izraženimi željami njihovih vlad? Glede na preambulo Lizbonske pogodbe so države članice zavezane k vzpostavitvi ekonomske in monetarne unije: enotne, trdne valute. Beseda "enotna" pomeni, da drugih valut ne bo.
Obstaja seveda protokol k Pogodbi, v katerem je določeno, da Združeno kraljestvo ni dolžno uvesti evra, razen če ne obvesti Sveta, da namerava to storiti. A vprašanje je, ali bo ta protokol Združeno kraljestvo zaščitil pred določbami Pogodbe. Zdi se, da so druge države zunaj območja evra v slabšem položaju. V členu 140 Pogodbe je določeno, da se bo vsaki dve leti preveril napredek držav članic, za katere velja odstopanje, pri uresničevanju ekonomske in monetarne unije.
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Vprašanja nisem razumel, a če ste me vprašali, ali se bo Združeno kraljestvo prisiljeno pridružiti državam z evrom, je odgovor "ne".
Andrew Henry William Brons
Gospod predsednik, vemo, da je Združeno kraljestvo zaščiteno s protokolom, a veljavnost protokolov presega vprašanje enotne valute.
Obstaja protokol, ki Združenemu kraljestvu in dvema drugima državama zagotavlja izvzetja iz Listine o temeljnih pravicah, a pravna služba Komisije je omenila, da se izvzetje v najboljšem primeru lahko uporablja le omejeno. Ali bi bila lahko tudi veljavnost protokola, ki Združenemu kraljestvu zagotavlja izvzetje iz uporabe enotne valute, omejena?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Če želite celotno pravno analizo, vam bom z veseljem poslal analizo pravne službe Komisije. Vendar vam lahko povem - žal mi je, če vas bo to razočaralo -, da Združeno kraljestvo ne bo prisiljeno uvesti evra.
Predsednik
Naslednja tema je evropski odziv na tragedijo na Japonskem. Na seznamu so številni kolegi. Prosil bi vas, da ne dvigujete modrega kartončka, če bi bili radi na seznamu za postopek "catch the eye", saj je to nekaj povsem drugega. Prosim, da dvignete beli kartonček ali katerega koli drugega. Modri kartonček se uporablja za povsem drugačen postopek.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Gospod predsednik, predsednik Komisije, dosedanji odziv Evropske komisije po resni nesreči v jedrski elektrarni Fukušima je z izjemo kakšnega neprimernega spodrsljaja odražal primerno resnost, preudarnost in temeljitost.
Vendar pa je ta boleči dogodek povzročil večjo sovražnost do tega vira energije. Da bi zmanjšale morebitne negativne posledice na volitvah, so nekatere vlade nenadno spremenile svoje stališče in se odločile, da bodo opustile svoje načrte za gradnjo novih elektrarn ali podaljšanje življenjske dobe sedanjih.
Gospod Barroso, glede na to, da jedrska energija predstavlja 14 % energije, ki jo porabimo, glede na stalno in predvidljivo povečevanje povpraševanja po električni energiji in glede na naš cilj 85-odstotnega zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida do leta 2050 bi vas mnogi med nami, vključno z mano, v teh morda kratkotrajnih razmerah vprašali, ali Komisija načrtuje kakšen pravni ali politični ukrep, da bi preprečila, da bi to vzdušje dolgoročno ogrozilo našo energetsko strategijo.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Kot sem že povedal v svojem odgovoru drugemu kolegu, spadajo odločitve glede mešanice energetskih virov na področje nacionalne pristojnosti. Kot veste, v Evropski uniji obstajajo države članice, ki imajo jedrsko energijo, kot je na primer vaša, Španija, in druge, ki je nimajo, kot je na primer moja država, Portugalska. Komisija torej ne more določiti, da bi države članice morale uporabljati jedrsko energijo ali da je ne bi smele. Delovati moramo v mejah svojih pristojnosti.
Pravzaprav smo zdaj dobili nova pooblastila v zvezi z vprašanji jedrske varnosti. Mislim, da lahko izpolnimo cilje za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, o katerih smo se že dogovorili, in da bi to tudi morali storiti. Mislim, da je cilj 20 %, o katerem smo se soglasno dogovorili, mogoče doseči, če so države članice resnično odločne pri izvajanju vseh ukrepov, ki jih lahko sprejmejo za dosego tega cilja, ki je zelo pomemben za Evropsko unijo in seveda za ves svet.
Sandra Kalniete
(LV) Gospod predsednik, svet že več tednov sočutno in zaskrbljeno spremlja dogodke na Japonskem. Ponovno bi rada izrazila svoje spoštovanje do japonskih državljanov. V mislih smo z ljudmi, ki cele dneve delajo v jedrskih reaktorjih v Fukušimi, da bi preprečili jedrsko katastrofo. Ti ljudje so junaki, ki žrtvujejo svoje zdravje in življenje za Japonsko in za človeštvo. Japonska se spopada z intenzivno nalogo obnavljanja svojih opustošenih ozemelj, ki bo zahtevala znatna sredstva, vključno z notranjimi naložbami. Zato mora Evropska unija začeti pogajanja o sporazumu o prosti trgovini z Japonsko. Glede na to, da se po japonskem načelu pogajanja začnejo le, kadar obstaja trden namen, da se tudi zaključijo in da se doseže rezultat, sem prepričana, da se bodo med pogajanji razjasnila sedanja siva področja in da lahko dosežemo sporazum o prosti trgovini, ki bo sprejemljiv za obe strani.
Rada bi izvedela, kakšno je mnenje gospoda Barrosa o tem, ali Komisija podpira začetek pogajanj o sporazumu o prosti trgovini med naslednjim vrhom EU-Japonska, ki bo potekal 25. maja, in če ne, zakaj ne in kdaj bi se lahko pogajanja začela?
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Naj tudi jaz najprej v imenu Komisije izrazim naše globoko občudovanje, spoštovanje in solidarnost z japonskimi državljani. Takoj po tem katastrofalnem dogodku sem poslal osebno sporočilo predsedniku vlade Kanu. Včeraj sem z njim ponovno govoril po telefonu, da bi dobil najnovejše informacije o razmerah, in povedal mi je, da je zelo hvaležen za solidarnost Evropske unije.
Glede vprašanja trgovine je bil na lanskem vrhu Evropska unija-Japonska dosežen dogovor, da se proučijo možnosti, kako bi lahko najbolje izboljšali naše odnose. Ena od možnosti na gospodarskem področju je možnost za ustanovitev urada za hrano in zdravila Evropska unija-Japonska. Za to možnost bodo potrebne precej velike ambicije na obeh straneh in pripravljenost, da se med drugim obravnavajo netarifni ukrepi in odprava ovir za podjetja Evropske unije pri dostopu do japonskega trga v primeru javnih naročil. Evropska unija je v razpravah z Japonsko to nenehno zahtevala. Veseli me, da je Evropski svet zdaj razjasnil svoje stališče. Včeraj sem japonskemu predsedniku vlade ponovno zagotovil, da smo pripravljeni sodelovati z Japonsko, če bo konstruktivno obravnavala te zadeve. Obljubil mi je, da se bo temu konstruktivno posvetila in obravnavala zadeve, glede katerih je zaskrbljena tudi evropska stran.
Edit Herczog
Gospod predsednik, ko gledamo novice o nesreči v Fukušimi in razprave o posledicah, v njih ne vidimo delničarjev. Prav tako ne vidimo finančnih vlagateljev ali pripadnikov političnega razreda, vidimo pa zaposlene: s to nesrečo se spopadajo delavci. Popolnoma podpiram krepitev standardov jedrske varnosti, toda ali ste pripravljeni povabiti predstavnike zaposlenih, torej sindikate, k večstranskemu dialogu, da bi okrepili in dosegli standarde, in ali ste pripravljeni globalno spodbujati dosežene standarde jedrske varnosti? Če je tako, kako naj bi po vašem mnenju to naredili?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Pravzaprav se je Evropski svet odločil, da bo poskusil spodbujati čim višje standarde, ne le v Evropi, temveč tudi pri naših partnerjih. Komisar Oettinger je na primer že stopil v stik z ruskimi partnerji. Rusija in Ukrajina sta izrazili svoje zanimanje za sodelovanje z nami pri tem vprašanju. Prizadevamo si tudi ugotoviti, ali lahko dosežemo enako stopnjo sodelovanja s Švico in tudi, čeprav brez tako velikega napredka, s Turčijo in Armenijo.
Predsednik japonske vlade mi je včeraj med telefonskim pogovorom povedal, da si tudi sam želi sodelovanja z nami in tudi pri mednarodnih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v okviru skupin G8 in G20, da bi dosegli višjo stopnjo jedrske varnosti v svetu. Zdaj imamo ustrezne pogoje za resnična prizadevanja, ne le na evropski ravni - to je zdaj zagotovljeno -, temveč tudi globalno, v sodelovanju z Mednarodno agencijo za atomsko energijo in drugimi pristojnimi mednarodnimi organi.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, pred letom dni se je v primeru Haitija zdelo, da se je EU počasi odzvala glede pomoči ob nesreči in humanitarne pomoči. Ali ste zadovoljni s stopnjo operativnega usklajevanja EU in držav članic v nedavnih nujnih primerih, zlasti v primeru nesreče na Japonskem?
Kaj se je zgodilo po sporočilu Komisije pred tremi leti o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče, v katerem je bila izražena potreba po večji usklajenosti in učinkovitosti za celovitejše zmogljivosti odzivanja EU na nesreče?
In konkretno, ali so nedavne izkušnje na Japonskem in precej drugačne izkušnje v severni Afriki prispevale k temu, da je Komisija začela obravnavati potrebo po mehanizmu EU za hitro ukrepanje za pomoč ob humanitarnih nesrečah in pomoč pri obnovi?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - V zvezi z odzivom na to krizo sem ponosen na to, da je Komisija, ki jo je zastopala Kristalina Georgieva, ki je tukaj z nami, na Japonsko po tamkajšnjih grozljivih dogodkih prva poslala visoko delegacijo.
Lahko vam zagotovim, da je Japonska to dejanje zelo cenila. Japonski smo zagotovili tako politično kot moralno podporo: naš sistem deluje učinkovito. Pravzaprav so nas japonske oblasti prve pozvale, naj uskladimo ukrepanje držav članic, ker so si bolj kot dvostranske podpore želele usklajeno podporo različnih držav članic.
Čeprav je Japonska zelo bogata država z veliko zmogljivostjo za boj poti tovrstnim krizam, smo ji iz solidarnostnih razlogov zagotovili humanitarno pomoč v višini 15 milijonov EUR. Od tega 10 milijonov EUR izvira iz proračuna Evropske unije, kar je uredila Komisija, preostali znesek v višini približno 5 milijonov EUR pa so prispevale države članice.
Na splošno smo zadovoljni s prizadevanji za usklajevanje na humanitarnem področju, res pa je, da je to vedno mogoče še izboljšati, če so države članice pripravljene sprejeti usklajen in povezan pristop na področju civilne zaščite in odzivanja na krizo.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
Gospod predsednik, Evropski svet je na svojem zasedanju marca potrdil vlogo EU kot zagovornice najvišjih standardov jedrske varnosti po vsem svetu in v sosedstvu EU.
Vsaj dva nova jedrska projekta ob zunanjih mejah EU vzbujata resne skrbi zaradi pomanjkanja preglednosti in posvetovanja s prizadetimi državami. Novi jedrski elektrarni s poskusnimi reaktorji se bosta nahajali v enklavi Kaliningrad, med dvema državama članicama in le 23 kilometrov stran od vzhodne meje EU z Belorusijo. EU bi morala v sodelovanju z ustreznimi mednarodnimi organi zagotoviti, da načrtovalci upoštevajo najvišje standarde jedrske varnosti in okoljske standarde že od začetka razvojne stopnje, in omogočiti, da mednarodni jedrski strokovnjaki ocenijo oba projekta, zlasti merilo za izbiro lokacije.
EU bi lahko učinkovito preprečila nevarni jedrski razvoj, če bi zavrnila dobavo energije, ki bo proizvedena v nečistih jedrskih elektrarnah. Kakšno vlogo naj bi imela Komisija pri preprečevanju nevarnega jedrskega razvoja ob zunanjih mejah EU? Kako bi lahko ukrepala?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Dober primer, ki ga lahko omenim, so naši delovni odnosi z Ukrajino. 19. aprila 2011 se bom v Kijevu udeležil vrha o jedrski varnosti, ki ga organizira ukrajinska vlada, in tam bom skupaj z generalnim sekretarjem OZN, Ban Ki Munom. Dejansko smo ena od najpomembnejših donatork - če ne najpomembnejša - za Černobil, da se lahko v celoti popravi.
Kot je v svojih sklepih navedel Evropski svet, prednostna naloga zagotavljanja varnosti jedrskih elektrarn ob naših mejah seveda ne sme prenehati veljati. Evropska unija bo zahtevala, da se podobni testi izjemnih situacij izvedejo v sosednjih državah in po vsem svetu, tako za obstoječe kot za načrtovane jedrske elektrarne, in za to bi morali v celoti izkoristiti vse primerne mednarodne organizacije.
Torej bomo jedrski varnosti vsekakor namenili zelo veliko pozornost v svojih odnosih s tretjimi državami, vključno z nekaterimi, ki ste jih omenili.
Elisa Ferreira
(PT) Gospod predsednik, kriza na Japonskem je naši skupni zavezi za oblikovanje strategije 20-20-20 dala večji pomen. Vendar pa še vedno čakamo, da bomo imeli za strategijo 20-20-20 ali 2020 trdne instrumente, vredne truda, ki bodo Evropo rešili sedanjega položaja, ukrepov proti recesiji, brezposelnosti in nezadostne rasti ter nenadzorovanih težav z državnim dolgom. Ali ni zdaj čas, da Evropa napreduje z novimi evropskimi viri financiranja in da uvede učinkovite ukrepe za rast in kohezijo, ki temeljijo na drugačnem pristopu k energetskemu vprašanju in vprašanju trajnostne rasti? To je moje vprašanje.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - (PT) Gospa Ferreira, z velikim veseljem vam odgovorim, čeprav se to vprašanje ne nanaša ravno na temo "nesreče na Japonskem". V zvezi z vprašanjem iskanja sredstev za financiranje sem ravno danes zjutraj med razpravo povedal, da bo Evropska komisija v naslednjih finančnih perspektivah predložila predloge za to, kar imenujemo projektne obveznice EU: torej obveznice za naložbe v nekatere projekte, strukturne projekte, kot so projekti evropskih omrežij, ki bodo vsekakor vključevali energijo. Gospa Ferreira, upam, da boste podprli te predloge, in prav tako si želim podpore različnih vlad. Pri tem vprašanju je potrebna podpora vseh. Zaradi velikega pomanjkanja sredstev v številnih državah članicah zaradi zmanjševanja proračunov za naložbe Evropska unija ne sme opustiti svojih naložb v rast v Evropi v takšnem obsegu. Obstaja veliko področij, na katerih po mojem mnenju en vložen evro na evropski ravni prinese več dobička kot en vložen evro na nacionalni ravni, in eno izmed njih je na primer področje energije.
Michèle Rivasi
(FR) Gospod predsednik, gospod Barroso, najprej nekaj pozitivnega.. Pozdravljam dejstvo, da boste prilagodili evropske mejne vrednosti japonskim, saj smo v času Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 297/2011 ugotovili, da so bile mejne vrednosti, ki jih je predlagala Komisija, mnogo previsoke. Zato pozdravljam to spremembo in si želim, da bi jo vključili v omenjeno uredbo.
Moja druga točka se nanaša na uvoz živilskih izdelkov iz Japonske. Tu gre za temeljno vprašanje. Ali bomo, zato da bi podpirali japonsko gospodarstvo, prisiljeni imeti onesnažena živila, čeprav je onesnaženost pod mejnimi vrednostmi? Gotovo imate otroke. Mislim si: zakaj bi svojim otrokom dala mleko, ki vsebuje 500 Bq joda, če jim lahko dam mleko z 0 Bq joda? Sprašujem se, ali ne bi Komisija morda morala razmisliti o preprečitvi uvoza živil in krme iz Japonske, ker so lahko onesnaženi, in namesto tega pomagati neposredno japonskim državljanom ter jih podpirati, finančno ali z neonesnaženimi živili.
Gospod Barroso, kot zadnje bi vas rada pozvala k naslednjemu. Name se je obrnila družba Areva, ki je potovala na Japonsko, kjer so njeno opremo zadržali in jo shranili na letališču. Zelo pomembno je, da bi japonsko vlado, če je mogoče, pozvali, naj sprosti to opremo: celoten sistem, vključno z maskami, roboti in tako dalje, ki je bil zadržan na letališču.
Predsednik
Kolegica, porabljate čas drugih poslancev. Seznam kolegov, ki čakajo na besedo, je dolg.
José Manuel Barroso
V zvezi z zadnjo točko lahko povem, da mi te razmere niso bile znane. Če lahko dobim kaj informacij o tem, bom zagotovo z veseljem posredoval.
Glede vprašanja mleka pa imate prav, gospa Rivasi. Ne le da imam tri otroke, imam tudi vnuka, ki zdaj pije samo mleko. To je edina hrana, ki jo lahko uživa, in prav tako kot vi sem zaskrbljen glede zagotavljanja varnosti živil in mleka, ki jih uvažamo v Evropo.
Po naših informacijah na podlagi vseh strokovnih poročil, ki jih imamo, sprejeti ukrepi zadoščajo za obvladovanje sedanjih tveganj. Do zdaj še nismo dobili nobenih poročil o hrani, ki bi bila tako onesnažena, da bi pomenila zdravstveno tveganje za naše potrošnike, in na tem področju bomo še naprej bomo uporabljali najvišje standarde.
Niki Tzavela
(EL) Gospod predsednik, predsednika Komisije in predsednika Sveta bi rada pozvala, naj na nek način izkažeta čast več kot petdesetim neznanim japonskim delavcem, ki svoje delo opravljajo kljub temu, da se zavedajo, da bodo umrli. V tem parlamentu izkazujemo čast aktivistom, ki se borijo, da bi rešili rjave medvede, na primer v Himalaji. Z vsem spoštovanjem: ali nihče tukaj ni pomislil, da bi morali spregovoriti tudi o teh ljudeh, ki, čeprav vedo, da bodo umrli, tam delajo cele dneve?
Rada bi prebrala, kaj natančno je povedal eden od japonskih delavcev, s katerim so lahko naredili kratek intervju. Rekel je: "Trdno sem prepričan, da poleg nas ni nikogar, ki bi opravljal to delo, in da se ne smemo vrniti domov, dokler svoje naloge ne zaključimo." Zaloge oblek proti sevanju podjetja TEPCO so zelo hitro pošle. On in njegovi sodelavci so bili prisiljeni iznajti nadomestne dele.
(Predsednik je prekinil govornico)
Predsednik
Gospa Cavela, zdaj govorite že skoraj dve minuti, na razpolago pa ste imeli le eno, čeprav je vse to, o čemer ste govorili, za nas zelo pomembno.
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Gospa, rad bi podprl vaše pripombe. Mislim, da je to, kar ste povedali, zelo pomembno. Mislim, da so ti možje junaki; izjemno jih spoštujemo in občudujemo njihov pogum in njihovo velikodušnost. Naj omenim tudi japonske državljane. Komisarka Georgieva je bila pred kratkim tam, blizu kraja nesreče, in ena od stvari, ki so na Kristalino naredile zelo velik vtis, je bila dejansko prožnost, dostojanstven odnos in pogum japonskih državljanov. Zato mislim, da je več kot primerno, da od tu, iz Strasbourga, iz Evropskega parlamenta, japonskim državljanom in zlasti tistim junakom, ki žrtvujejo svoja življenja za dobro vseh Japoncev, pošljemo sporočilo spoštovanja in občudovanja.
Predsednik
Gospa, tudi sam se strinjam s predsednikom Evropske komisije.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, območje na severovzhodu Japonske bo ostalo onesnaženo še naslednjih 300 do 400 let in življenje nikoli ne bo ponovno ujelo svojega naravnega ritma. To nam govorijo znanstveniki.
Hkrati pa načrti za gradnjo jedrske elektrarne na potresno zelo aktivnem območju nemoteno napredujejo. To nam je povedala Turčija in to bi, če se bo nadaljevalo, v primeru podobne nesreče v Turčiji ogrozilo preživetje prebivalcev celotne Evrope. To nam pove zdrav razum.
Kaj na vse to pravi Komisija? Kako visoki okoljski standardi za uporabo jedrske energije so določeni v programu sodelovanja z državami kandidatkami (prej ste omenili tri države, jaz pa govorim o državah kandidatkah)?
José Manuel Barroso
predsednik Evropske komisije. - Gospod predsednik, moj odgovor je pritrdilen, a to velja tudi za države kandidatke. Nekatere države, ki so zdaj članice Evropske unije in so bile pred nekaj časa države kandidatke, so morale - v skladu s pogajanji - revidirati svoje varnostne standarde in v nekaj primerih zapreti nekatere objekte za jedrsko energijo. Glede tega mislimo resno.
Svojim turškim partnerjem bomo vsekakor zastavili vprašanje - to sem omenil že v svoji prejšnji izjavi -, in ne le Turčiji, temveč vsem partnerjem v bližini naših meja. Mislim, da bi morali temu nameniti posebno pozornost. Hkrati bomo z njimi delili informacije, ki jih imamo o svojih jedrskih objektih. To je pravi pristop k prizadevanjem za konstruktivno rešitev tega vprašanja.
Franz Obermayr
(DE) Kot vsi vemo, demokracija pomeni vladavino ljudstva, kar smo v Avstriji leta 1978 vzeli zelo resno. Izvedli smo plebiscit o jedrski energiji in izid glasovanja je jasno pokazal, da bi država morala ostati območje brez jedrske energije. Zaradi tega smo sprejeli akt za nejedrsko Avstrijo, ki je zdaj vključen v našo ustavo.
Toda kaj se dogaja na ravni EU? Obstajajo načrti za izvedbo testov izjemnih situacij za jedrske elektrarne in objavo njihovih rezultatov. Vendar pa ti načrti niso obvezni in ne vključujejo nobene posebne obveznosti za odpravo pomanjkljivosti. Iz tega razloga jasno podpiram avstrijsko kampanjo za zaprtje. Želim si, da bi se ta kampanja razširila po preostali Evropi. Vsi se dobro zavedamo, da to ni enostavno, saj jedrska energija v bistvu ostaja odgovornost držav članic.
Predsednik Barroso, iz tega razloga bi vam rad zastavil naslednje vprašanje: ali si boste prizadevali za enotne, obvezne evropske standarde in končno zagotovili, da se okoljski standardi EU, zlasti presoje vplivov na okolje, pravilno uporabljajo in da se proti tistim, ki kršijo pravila, uvedejo sankcije?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Storili bomo vse, kar lahko storimo glede na veljavne pogodbe. Kot veste, so v pogodbah določene nekatere nacionalne pristojnosti držav članic v zvezi z energijo, uporabljamo pa tudi svojo pristojnost. Sklepi Evropskega sveta, v katerih je za Evropsko komisijo - skupaj z nacionalnimi neodvisnimi regulatorji - določena zelo močna vloga pri prizadevanju za jedrsko varnost, pomenijo napredek. Temu se bomo posvečali javno in popolnoma pregledno. Seveda pa ste to zagotovo videli pri drugih zadevah, pri katerih imamo včasih težave pri uveljavljanju zavezujoče zakonodaje in zavezujočih predpisov na evropski ravni. Glede na povedano mislim, da bo ta naloga, glede katere so se sporazumele naše države članice in evropski partnerji, resna.
Linda McAvan
Gospod Barroso, na vprašanje v zvezi z varnostjo živil, uvoženih iz Japonske, ste delno že odgovorili. Zanima me, ali bi nam lahko samo povedali, koliko živil uvozimo iz Japonske, da lahko glede tega pomirimo nekaj strahov javnosti.
Eno od vprašanj, v zvezi s katerim začenjam prejemati pisma, je tudi dejstvo, da so vaše službe določile priporočljive mejne vrednosti sevanja na podlagi dveh različnih uredb: prve, ki se nanaša na nesrečo v Černobilu, in druge s splošnimi določbami. To je tisto, kar povzroča zmedo. Prebrala sem s tem povezano vprašanje in odgovor na spletni strani Komisije, a moram reči, da je vse zelo zapleteno. Zanima me, ali bi to lahko malo pojasnili. Zakaj obstajata dve različni uredbi?
Ali bi lahko, če tega ne morete pojasniti danes, to naredili na spletni strani Komisije, da bi moji volivci razumeli, katere natančno so mejne vrednosti, zakaj so bile določene in zakaj obstaja razlika med mejnimi vrednostmi, ki so povezane z nesrečo v Černobilu, in tistimi, ki niso?
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Poskusil bom, a te zadeve so zelo tehnične; tudi sam sem moral imeti intenzivni tečaj, da bi malo razumel ta jezik. A najprej naj glede količine uvoženih živil in krme povem, da je resnično majhna. Evropska unija iz Japonske uvozi krmo in živila v skupni vrednosti 216 milijonov EUR, kar predstavlja približno 0,4 % vrednosti in manj kot 0,1 % količine vsega uvoza krme in živil v Evropsko unijo. To je tudi za japonsko gospodarstvo zelo malo. Lahko bi vam dal seznam uvoženih izdelkov, a na voljo imam le eno minuto, zato tega ob tej priložnosti ne morem narediti.
V zvezi z drugim vprašanjem glede različnih mejnih vrednosti lahko povem, da so bile tiste vrednosti določene po nesreči v Černobilu. Temeljile so na tistih znanstvenih dokazih in zato mislimo, da so ustrezne. Vendar pa je zdaj prišlo do še ene tragedije, daleč stran, na Japonskem. Kot sem omenil, ima Japonska zelo visoke standarde varnosti živil. Da bi se izognili razlikam med njihovimi in našimi standardi, smo se odločili - kot sem danes naznanil - za nekakšno uskladitev, vsaj z Japonsko, medtem ko znanstveno pregledujemo globalne standarde, ki jih lahko uporabimo za kakršen koli uvoz v Evropsko unijo. To pojasnjuje, zakaj obstajajo razlike; a po mojem mnenju so to prehodne razlike.
Predsednik
Predsednik Barroso, hvala vam za vašo navzočnost na tem plenarnem zasedanju, za vse vaše odgovore, za zelo živahno razpravo in predvsem za vaše besede o zelo pomembnem odzivu EU na tragedijo na Japonskem.
S tem se točka zaključi.
