Vrh Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi (razprava)
Predsednik
Sledijo izjave Sveta in Komisije glede vrha Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Svet pozdravlja zanimanje Evropskega parlamenta za krepitev strateškega partnerstva med Evropsko unijo ter Latinsko Ameriko in Karibi. Prav tako smo veseli dejavne vloge Parlamenta pri spodbujanju konkretnih zavez do te regije, kar bi za državljane obeh strani prineslo velike koristi.
Dovolite, da vam najprej čestitam za ustanovitev skupne parlamentarne skupščine Eurolat. Ta bo odigrala odločilno vlogo pri povezovanju državljanov obeh strani. Resolucije, ki jih je na decembrskem zasedanju sprejel Eurolat, so dragocen in vzpodbuden prispevek k ciljem vrha voditeljev držav in vlad obeh strani, ki bo potekal naslednji mesec. Prav tako nas veseli, gospod predsednik, da ste izrazili interes za udeležbo na majskem vrhu EU-Latinska Amerika in Karibi. S tem, z vašo udeležbo se bo nadaljevala dobra tradicija, ki smo jo začeli že na dunajskem vrhu leta 2006.
Evropska unija ter države Latinske Amerike in Karibov so se dogovorile, da se bo vrh v Limi, ki bo poimenovan "skupno obravnavanje prednostnih ciljev naših narodov", osredotočil na dve ključni poglavji. Prvič: revščina, neenakost in izključenost, torej tri točke, ki sodijo med ključne izzive družbene kohezije. In drugič: okolje, podnebne spremembe in energija v okviru naslova trajnostni razvoj. Glede prvega, glede revščine, neenakosti in izključenosti, naj poudarim, da je družbena kohezija za Evropsko unijo ključnega pomena in hkrati cilj, ki je v skladu z dolgoletno evropsko tradicijo. Družbena kohezija pomeni vse troje, pomeni boj proti revščini, neenakosti in izključenosti. Vse tri komponente so med seboj tesno povezane. Z državami Latinske Amerike in Karibov se strinjamo, da je treba okrepiti naše sodelovanje na vseh teh omenjenih področjih, zato nameravamo posebno pozornost posvetiti naslednjim temam: socialnemu varstvu, davčnim politikam ter njihovi učinkovitosti, produktivnim naložbam za več delovnih mest in za boljša delovna mesta, politiki za boj proti vsem oblikam diskriminacije, spolne, etnične, verske ali katerekoli druge, izboljšanju osnovnih socialnih storitev ter mrež socialne varnosti ter kakovosti izobraževanja.
Pomemben vidik družbenega napredka je zagotavljanje primernih delovnih mest. Kot veste vsi sporazumi Evropske unije z državami in regijami Latinske Amerike vsebujejo člene o sodelovanju na področju socialne politike in zaveze za spoštovanje tako imenovanih poglavitnih delovnih standardov, kot jih opredeljuje Mednarodna organizacija za delo. Med pripravami za vrh v Limi obe strani iščeta način za spodbujanje tako opredeljenih delovnih mest, zlasti v malih in srednje velikih podjetjih. Slovensko predsedstvo obenem poudarja, da je večje vlaganje v izobraževanje, zlasti osnovnošolsko in poklicno, ključnega pomena za izboljšanje konkurenčnosti naših držav tako v Evropski uniji kot Latinski Ameriki in Karibih.
Drugo ključno poglavje prihajajočega vrha: trajnostni razvoj ter okolje, podnebne spremembe in energija. Poudarjamo, da je revščina tesno povezana s temi vprašanji. Podnebne spremembe bodo močno vplivale na naša gospodarstva, rast in na politiko za zmanjševanje revščine. Že sedaj vemo, da bodo najbolj ranljive skupine verjetno najbolj prizadete. Zavedamo se, tako v Evropski uniji kot v Latinski Ameriki in na Karibih, varnostnih tveganj, ki jih prinašajo podnebne spremembe. Vemo tudi, da bi imelo neukrepanje veliko večje posledice, kot pa znašajo stroški preventivnih ukrepov. Iz sedanjih razprav o izjavi, ki naj bi bila sprejeta na vrhu je jasno razvidna odločenost, da se bomo skupaj ukvarjali s številnimi vidiki tega svetovnega globalnega izziva.
Netrajnostne vzorce proizvodnje in potrošnje bomo morali spremeniti oboji. Predvideti je treba konkretne in hitre ukrepe za trajnostno gospodarjenje z gozdovi in rabo virov za zmanjševanje izpustov toplogrednih plinov, za spodbujanje naložb v proizvodnjo z nizkimi emisijami ogljika, za ohranjanje biotske raznovrstnosti, za gospodarjenje z vodnimi viri in podobno.
Seveda bodo Evropska unija in države Latinske Amerike in Karibov dajale prednost nadaljevanju sodelovanja na trem področju tudi in predvsem v okviru Združenih narodov. Toliko za uvod, hvala za vašo pozornost.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pridružujem se ministru, ki se je zahvalil Parlamentu, ker je vključil vrh Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi na dnevni red tega plenarnega zasedanja. To bo peto srečanje teh dveh regij na najvišji ravni od začetka strateškega partnerstva na vrhu v Riu leta 1999.
Na vrhu v Limi bosta posebej izpostavljeni dve posebni temi: boj proti revščini, neenakosti in izključenosti ter podnebne spremembe in energija. Vrh poteka v zelo spodbudnem vzdušju.
Regija Latinska Amerika-Karibi se zelo hitro spreminja. V zadnjih petih letih se je bruto domači proizvod v regiji prvič povečal za povprečno 5 %. Posledično se je povečal tudi javni proračun, zaradi česar lahko regija obravnava tveganja za pojav socialne neenakosti, ki so še vedno zelo velika. Ne smemo pozabiti, da več kot 200 milijonov ljudi v tej regiji še vedno živi v revščini. Regija prav tako postaja vedno pomembnejša proizvajalka kmetijskih proizvodov in biogoriv na mednarodni ravni.
Ta razvoj je del političnega konteksta, ki je razdeljen na demokracijo, ki je še vedno najpogostejši sistem v regiji, in vedno pogostejši trend populizma ali, v nekaterih primerih, krepitev izvršne moči na račun parlamentarnih vlad in primarnosti prava.
Kot veste, Evropa ukrepa na več ravneh. Skupaj z regijo si prizadeva za rešitev teh strukturnih težav. Evropa je še vedno glavna darovalka razvoje pomoči in največji tuj delodajalec. Evropa ima kot druga največja trgovinska partnerica v regiji vodilno vlogo na področju naložb, ki so veliko večje od naložb Kitajske. Naši splošni pridružitveni sporazumi s Čilom in Mehiko imajo velik vpliv na rast naše trgovine od začetka njihovega izvajanja. Zdaj poteka tretji krog pogajanj o podpisu pridružitvenih sporazumov z andsko skupnostjo in Srednjo Ameriko, ki bo zelo verjetno uspešno končan v bližnji prihodnosti. Prizadevamo si za spodbujanje in podpiranje regionalnega povezovanja ter izmenjavo pozitivnih izkušenj Evrope v zvezi s tem.
Podobno se pogajamo z Mercosurjem o možnostih za začetek razvoja sedanjih razmer. Pred nedavnim smo podpisali strateško partnerstvo z Brazilijo, na podlagi česar bi morali oblikovati prvi skupni akcijski načrt do konca tega leta. Karibska regija je prva in zaenkrat edina regija, ki je uspešno zaključila pogajanja v zvezi s sporazumom o gospodarskem partnerstvu z Unijo na podlagi sporazuma iz Cotonouja.
Seveda še naprej podpiramo demokracijo in človekove pravice v tej regiji s programi sodelovanja ter po potrebi in le na zahtevo tudi z misijami za opazovanje volitev.
Na koncu izpostavljam prednostne naloge vrha v bližnji prihodnosti. Socialna kohezija in regionalno povezovanje morata, glede na njun pomen za gospodarsko in politično stabilnost ter njuno večstranskost, ker so vrednote obeh regij zelo podobne, ostati politična prednostna naloga partnerstva med Evropsko unijo ter Latinsko Ameriko in Karibi. Glavni cilj Evropske unije na vrhu v Limi je uskladitev sedanjega strateškega partnerstva in doseganje napredka na dveh področjih, tj. socialna kohezija in trajnostni razvoj, ki bosta ključna za naš odnos z regijo v bližnji prihodnosti.
Kar zadeva socialno kohezijo, je Evropska komisija zagotavljala znatno pomoč in izvajala programe sodelovanja za zmanjšanje revščine v regiji. Štirideset odstotkov od 2,6 milijarde EUR pomoči za sodelovanje in razvoj za naslednjih šest let je namenjenih za rešitev težav na področju socialne kohezije.
Kar zadeva okoljske in podnebne spremembe, želimo bolj sodelovati z regijo, da se bomo spopadli s tem globalnim izzivom. Na pobudo Komisije se je marca 2008 začel prvi ministrski dialog o okolju med Evropsko unijo ter Latinsko Ameriko kot uvod v vrh v Limi. Izkoristiti moramo priložnost, ki jo imamo na voljo, da bomo z našimi partnerji potrdili sedanji odnos med trajnostnim razvojem in podnebnimi spremembami, tudi če bo več držav v Latinski Ameriki še vedno namenilo malo pozornosti težavi podnebnih sprememb, kljub njenemu negativnemu in včasih pogubnemu vplivu na regijo.
Končno, Evropska unija mora poudariti svojo pomembno vlogo pri spodbujanju tega regionalnega povezovanja ter pozitivni vpliv povezovanja na gospodarsko in politično stabilnost podregij.
To sem želel povedati Parlamentu in zelo me zanimajo govori, ki bodo sledili.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
v imenu skupine PPE-DE. - (ES) Gospod predsednik, razen pogovorov želi EP v zvezi s svojo ambiciozno resolucijo, ki jo namerava jutri sprejeti, podkrepiti svoje besede z dejanji, zagotoviti podporo agendi v Limi v smislu revščine in socialne izključenosti ter zaščititi okolje in se z več ukrepi boriti proti podnebnim spremembam.
Gospod predsednik, prav tako želimo razširiti dogovore o pridružitvenih sporazumih - v katere moramo verjeti in jim zaupati - s carinsko unijo Mercosurja, andsko skupnostjo in Srednjo Ameriko, da se bo omogočila njihova čim prejšnja sklenitev, po možnosti v tem parlamentarnem obdobju, da bo lahko Parlament izdal svoje obvezno soglasje.
Prav tako izražamo solidarnost z vsemi ljudmi, ki so bili ugrabljeni v Kolumbiji, vključno z Ingrid Betancourt, ter ponovno zahtevamo njihovo takojšnjo in brezpogojno izpustitev.
Gospod predsednik, Latinska Amerika ima 600 milijonov prebivalcev, predstavlja 10 % svetovnega BDP, v njej raste 40 % rastlinskih vrst na svetu in ima izjemne človeške vire.
Vendar Latinska Amerika za Evropsko unijo ni le trg, ampak celina s skupno zgodovino in skupnimi vrednotami, ki se očitno krepijo, vendar ne brez težav in ne povsod: svoboda, demokracija, spoštovanje človekovih pravic in pravna država.
To je sporočilo, ki ga želimo poslati iz Evropskega parlamenta in ki ga bomo ponovili na skupščini Eurolat v Limi naslednji teden: želimo si vzpostavitev regionalnega strateškega združenja, ki temelji na vrednotah, tj. dvoregionalnega strateškega združenja z dušo.
Gospod predsednik, menim, da je to odlična priložnost, da pozivam predsedujočega Svetu in Komisijo, da si prizadevata po svojih najboljših močeh. Evropski parlament bo zagotovo poskrbel, da bo vrh v Limi imel odmeven uspeh, vi, gospod predsednik, pa boste imeli priložnost, da v imenu Parlamenta pošljete jasno in dobro opredeljeno sporočilo o novi zavezi EU glede Latinske Amerike.
Martin Schulz
v imenu skupine PSE. - (DE) Gospod predsednik, spoštovana prazna dvorana, gospe in gospodje, 16. in 17. maja se bodo voditelji držav in vlad držav Evropske unije in Latinske Amerike sestali v Limi. Ob tej priložnosti bodo lahko dosegli zgodovinski napredek pri dvoregionalnem dialogu med Evropo in Latinsko Ameriko ter razvili novo razsežnost medcelinskih odnosov.
Tretjino držav članic Združenih narodov predstavljajo evropske države in države Latinske Amerike. Na podlagi te številke bi lahko Evropejci vedeli, da čezatlantski odnosi pomenijo več kot le odnose Evrope z Združenimi državami Amerike. Čezatlantski odnosi vključujejo zlasti Evropo in Latinsko Ameriko. Latinska Amerika ima o skoraj vseh pomembnih vprašanjih, o katerih razpravljamo v tem parlamentu, enaka stališča kot Evropska unija.
V naši resoluciji govorimo o zamislih glede socialne kohezije, o katerih se skoraj v celoti strinjajo vlade Latinske Amerike, ne glede na to, ali jih vodi desnica ali levica. Govorimo o ukrepih, ki so bistveni za zaščito okolja in podnebja ter imajo velik odmev v Latinski Ameriki. Hkrati izpostavljam, da nobenega podnebnega cilja ne bo mogoče uresničiti, če se nam ne bodo pridružile države Latinske Amerike.
Ko govorimo o reformi mednarodnih institucij, reformi Združenih narodov, reformi varnostnega sveta, ko Evropejci govorimo v večstranskih politikah, ki pomenijo rešitev za spore v 21. stoletju, nam naši partnerji iz Latinske Amerike zagotavljajo popolno podporo. Ko govorimo o potrebi po reformi finančnih sistemov in uvedbi nadzora nad mednarodnimi finančnimi trgi nas nikjer ne razumejo bolj kot v Latinski Ameriki. Kateri koli argentinski politik z levice ali desnice vam lahko točno pove, kakšno opustošenje lahko povzroči mednarodna finančna politika v državi.
Ko se pogovarjamo o krizi s hrano, tako kot smo se včeraj, ter o vse večjem pomanjkanju hrane in kmetijskih površin za pridelavo hrane zaradi proizvodnje biomase in o tem, kako to vpliva na okoljsko politiko, moramo govoriti z Brazilci in politiki iz Latinske Amerike. Ugotovili bomo, da so jasno osredotočeni na te težave. Vedno večje pomanjkanje hrane povzroča rast cen in močno prizadene naše potrošnike, še močneje pa prizadene potrošnike v Latinski Ameriki. Evropa nima nikjer močnejše podpore in močnejšega odziva, ko gre za reševanje aktualnih težav, kot v Latinski Ameriki.
Kancler Schüssel je kot predsednik Sveta na zadnjem vrhu na Dunaju povedal: "Bilo je neverjetno, vsi so se lahko pogovarjali drug z drugim." To je odlično, vendar si ne moremo privoščiti, da bi bil to edini rezultat vrha v Limi. Zdaj moramo skleniti konkretne sporazume Mercosurjem, andsko skupnostjo in državami Srednje Amerike ter končati pogajanja.
Ne bi rad prikrival številnih težav, ki so prisotne in jih je treba rešiti; tudi te težave je treba obravnavati. Kaj boste storili glede Kube? Ali bi radi še dolgo ohranili sankcije? Velika večina držav članic EU želi odpraviti te nekoristne sankcije. Vendar nekateri tega ne podpirajo. Zanimivo je, da nekatere države, ki ne želijo odpraviti sankcij, kljub temu močno povečujejo obseg svojih trgovinskih odnosov s Kubo. To bomo dolgoročno težko komur koli pojasnili. Končajmo to politiko. Spomnimo se, da je doseganje sprememb s krepitvijo tesnejših odnosov v vsakem primeru boljši pristop kot osamitev, za katero se zavzema George W. Bush.
Seveda José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra upravičeno meni, da mora FARC izpustiti talce. Kolumbija je, bolj kot katera koli druga država, žrtev terorizma, pri čemer je treba izpustiti Ingrid Betancourt in druge talce.
Odnosi med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko so lahko ključni za sodelovanje med tema dvema velikima svetovnima regijama. Prispevanje k svetovnemu miru, prilagoditev institucij potrebam 21. stoletja, boj proti okoljskim težavam in težavam s hrano, razvoj boljšega finančnega nadzora: vse to so vprašanja na dnevnem redu vrha v Limi. Moja skupina pripisuje velik pomen spodbujanju Evropskega parlamenta, da v prihodnje bolj prednostno obravnava to politiko kot v preteklosti.
Josu Ortuondo Larrea
v imenu skupine ALDE. - (ES) Gospod predsednik, skupnost, kot je latinsko-karibska, katere celotno prebivalstvo na ameriški celini je podobno našemu in se lahko z njim pogovarjamo v naših jezikih - med drugim v portugalščini, francoščini in španščini - si zasluži posebno upoštevanje in obravnavo v evropskih institucijah.
Poleg zgodovinskih povezav imamo skupne krščanske korenine, načela, vrednote in veliko interesov, zato moramo še naprej izpopolnjevati dvoregionalno strateško združenje, ki je bilo že napovedano na štirih vrhih vodij držav in vlad pred vrhom v Limi, o katerem se danes pogovarjamo.
To pomeni, da lahko še naprej podpiramo socialno, kulturno in politično zbliževanje med našimi družbami ter tudi v smislu trgovine, gospodarstva, varnosti in boja proti podnebnim spremembam in v korist trajnostnemu razvoju.
Strinjam se, da moramo zagotoviti polno strateško perspektivo za to združenje in da mora to, po zgledu združenj, ki so že vzpostavljena v Mehiki in Čilu, čim prej privesti do pogajanj z Mercosurjem, andsko skupnostjo in Srednjo Ameriko, in, na podlagi večkulturnega vidika, omogočiti vzpostavitev globalnega medregionalnega območja EuroLat kot modela, ki je primerljiv s STO in ki omogoča svobodo gibanja oseb ter proste trgovinske in regionalne trgovinske zmogljivosti.
Za ta namen mora Evropa prispevati k povečanju raznovrstnosti in posodobitvi proizvodnega procesa v Latinski Ameriki z načrti za prenos tehnologije in krepitev zmogljivosti, vzpostavitvi najboljšega možnega okvira za naložbe v primerljivem okviru pravne varnosti, povezovanju Latinske Amerike in, kot višek vsega tega, izkoreninjenju revščine, neenakosti in izključenosti.
Pametno moramo uporabiti finančne instrumente Skupnosti, ki so povezani z razvojnim sodelovanjem, spodbujanjem demokracije in človekovih pravic ter drugimi programi v zvezi z usposabljanjem, izobraževanjem, znanstvenim in tehničnim sodelovanjem, zdravjem, izseljevanjem itd.
Vzpostaviti moramo dvoregionalni solidarnostni sklad, center za preprečevanje sporov, fundacijo za spodbujanje dialoga in observatorij za priseljevanje ter takoj vključiti Mercosur v parlamentarno skupščino EuroLat.
Prihodnost ne bo čakala, gospod predsednik, združitev obeh strani Atlantika je izziv Zahoda v smislu globalizacije in 21. stoletja.
Inese Vaidere
v imenu skupine UEN. - (LV) Gospe in gospodje, čeprav bi lahko rekli, da so odnosi med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko dinamični, naše možnosti za sodelovanje še zdaleč niso v celoti izkoriščene. Naj omenim nekaj praktičnih zadev: Latinska Amerika ima na splošno bogate vire energije, vendar se bo povpraševanje povečalo in bodo potrebne večje naložbe. V obojestransko korist je, da imajo posamezne latinskoameriške države enake priložnosti za naše naložbe, vključno s tistimi, za katere so bile uvedene omejitve. Evropska unija mora ponuditi pomoč na področju tehnologij obnovljive energije, ker so podnebne spremembe skupna skrb. Dejansko stanje v latinskoameriški in karibski regiji je, da koristi demokracije včasih ne občuti celotna družba. Zato je zelo pomembno, da posredujemo naše izkušnje s krepitvijo demokratičnih institucij. Stabilna in varna regija s trajnostnim socialnogospodarskim razvojem je v našem interesu. Prehod s politike darovanja na politiko sodelovanja med enakovrednimi partnerji sta cilj in rezultat, ki smo ju želeli doseči z našim skupnim delom. Hvala.
Raül Romeva i Rueda
v imenu skupine Verts/ALE. - (ES) Gospod predsednik, najprej opozarjam Parlament, da razpravljamo o vrhu z negotovim procesom, katerega rezultati so zagotovo nepredvidljivi. Menim, da nihče ne dvomi, kako pomembno je izboljšati odnose med dvema najbolj poseljenima regijama na svetu, kjer je raven napredka zelo velika, to sta Evropa in Latinska Amerika.
Vendar je vsaj zaenkrat glede na rezultate prejšnjih vrhov res tudi, da je v tem procesu veliko neznanih dejavnikov. Dejstvo je, da na primer razen pogovorov v okviru odnosov med EU in Latinsko Ameriko vsaj zaenkrat ni bilo veliko uspeha v zvezi z regionalnim povezovanjem ali zmanjšanjem ravni revščine na tem območju.
Vsi vemo, da postopek za zagotovitev posebnih sporazumov na tako raznolikem mestu in s tako širokim spektrom političnih tališč, kot je vrh v Limi, ni preprost. Kljub temu menim, da je zato treba nameniti veliko pozornosti socialnim in političnim gibanjem v regiji, ki si prizadevajo doseči spremembe pri nekdanji večini na ameriški celini. Prav tako ob tej priložnosti čestitam predsedniku Lugu za rezultate, dosežene v Paragvaju, kot primer teh spreminjajočih se trendov, ki jih moramo ustrezno upoštevati.
Priznam, da sem močno skeptičen glede morebitnih rezultatov majskega srečanja vodij držav, razen ponovnega opozarjanja na tri pripombe, ki so bile že izpostavljene v preteklosti; boj proti revščini ter podpiranje socialne kohezije in trajnostnega razvoja.
Kakor koli že, še vedno verjamem, da je pomembno, da ne zamudimo te nove priložnosti, tako kot v preteklosti. Zlasti menim, da morata biti dva bistvena vidika del razprav in njihovih zaključkov. Prvič, upoštevati moramo, da morajo biti pridružitveni sporazumi med EU in Latinsko Amerika izčrpni, ambiciozni in uravnoteženi, zlasti pomembno pa je, da prispevajo k človekovim pravicam, socialnim in gospodarskim pravicam ter vzajemnemu trajnostnemu razvoju in zmanjšanju neenakosti. Drugič, to pomeni, da je treba upoštevati sedanja nesorazmerja med obema regijama s posebnim ciljem: da se ne bomo še bolj približali temu, za kar s očitno prizadevajo nekatere stranke, tj. ameriškemu območju proste trgovine po vzoru Evrope.
Prav tako pozivam, da se na vrhu upošteva nedavni poziv iz tega parlamenta o boju proti umorom žensk, ker menim, da je to zdaj eden od glavnih izzivov na svetu, vključno z zadevno regijo.
Prav tako pozivam organizatorje vrha, v tem primeru perujske organe in zlasti organe v Limi, da zagotovijo sodelovanje civilne družbe. Med drugim to pomeni, da lahko civilne organizacije Enlazando Alternativas dobijo prostor in zmogljivosti, ki jih potrebujejo za ureditev dela in razprav v okviru vrha, ter dejansko začnejo dialog, ki se je tako pogosto zahteval.
Končno, v zvezi s Kolumbijo je treba nujno izvajati pomembne ukrepe in v nekaterih primerih celo odločne ukrepe. Vendar sem tudi sam eden od tistih, ki mislijo - in številni mislimo enako - da je treba vse ukrepe v zvezi s tem upoštevati kot del poskusa za dogovorjeni konec oboroženega spopada. Če se to ne bo zgodilo, se bojim, da ne bomo dosegli rešitve ali pozitivnih rezultatov, zlasti za ljudi, v zvezi s katerimi danes zahtevamo takojšnjo izpustitev, in tudi za skupine ljudi, ki so zdaj jasno ogrožene in so v nevarnosti zaradi več dejavnikov, ne zaradi gverilskih skupin, ampak tudi zaradi drugih dejavnikov.
Willy Meyer Pleite
v imenu skupine GUE/NGL. - (ES) Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisar, minister, posebna naloga petega vrha je obravnavati socialno izključenost in revščino.
Dejansko stanje, gospe in gospodje, je, da se je zdaj pojavil splošen odziv na vse politike, ki so osiromašile eno od najbogatejših regij na svetu.
Novo stališče ljudi v Paragvaju ob njihovi izvolitvi predsednika Fernanda Luga je najjasnejši znak za to na podlagi nasprotovanja neoliberalni politiki, ki je osiromašila celino.
EU mora zato upoštevati to stanje. Zato menimo, da je potrebno novo stališče EU v zvezi z Republiko Kubo kot del tega novega stanja.
Minister, junija bomo imeli priložnost, da odpravimo poseben status, ki ga je imela Republika Kuba v EU, tj. edina država na svetu - na celem svetu - v zvezi s katero je EU ohranila ta posebni status.
Zdaj glede na stanje dvostranskih odnosov držav članic s Kubo kaže, da to stališče ne velja več. Bilo je odpravljeno, zato imamo veliko priložnost, da postanemo del novega stanja, ki ga vzpostavljata Latinska Amerika in Karibi.
Zato nameravamo podpreti skupno resolucijo. Menim, da so vse skupine Evropskega parlamenta dosegle velik kompromis, da bi zavarovale ta dogovor. Nedvomno bomo ohranili dva predloga sprememb. Eden od njiju je povezan s Kolumbijo, ker v skladu s pristopom Združenih narodov menimo, da je treba spor v Kolumbiji rešiti z dogovorjenim političnim pogajanjem. Druge rešitve za spor ni. Pri tem moramo prav tako povedati naše mnenje, da mora civilna družba dejavno sodelovati kot alternativa vrhu voditeljev držav in vlad v Limi.
Prav tako nameravamo pozvati perujsko vlado, da naredi vse, kar lahko, da bo omogočila srečanje civilne družbe Enlazando Alternativas, s čimer se bodo zagotovile kritike in druge možnosti.
Jens-Peter Bonde
v imenu skupine IND/DEM. - Gospod predsednik, komisar Barroso je bil zadnjič na prodajni misiji na Irskem. Obžaloval je, da se je predsednik Bush v osmih letih svojega delovanja sestal s 16 različnimi predsedniki Sveta, in pohvalil vlogo lizbonske pogodbe pri vzpostavitvi funkcije skupnega predsednika.
Na televizijskih kanalih lahko od države do države spremljamo spore med kandidati posameznih nasprotnih strank, dokler ameriški predsednik ni izvoljen. Kako bomo izbrali našega predsednika? Ne bomo ga z volitvami. Po televiziji ne moremo spremljati volilne kampanje; nimamo kandidatov za predizbore; nimamo posameznikov, za katere bi lahko glasovali. V Evropi se 27 predsednikov vlad sestane za zaprtimi vrati in izbere politika iz preteklosti: politik, kot je gospod Blair, ki ne more biti več izvoljen v svoji državi, ali nekdanji avstrijski kancler, ki ni bil izvoljen v Avstriji in ki bi bil lahko kompromisni kandidat za kanclerko Merklovo, predsednik vlade Brown in predsednik Sarkozy - trije evropski voditelji, ki bodo izbrali našega predsednika.
Zasebno se bodo sestali za zaprtimi vrati in imenovali predsednika, ki ga bomo poslali v ZDA in Latinsko Ameriko. Naš predsednik, ki ne bo izbran na volitvah, bo potoval na Kitajsko in v Rusijo ter kritiziral njihovo neuspešno demokracijo. Predsednika - nobenih načrtov ni, da bomo imeli predsednico - lahko spremljata predsednik Komisije, ki prav tako ni bil izbran na volitvah, in zunanji minister, ki ga prav tako izbere super kvalificirana večina 20 od 27 predsednikov vlad v uniji lizbonske pogodbe.
Demokracija se je rodila v Evropi, in sicer pred 2 500 leti v Grčiji. Kako lahko predsednik Komisije hvali pogodbo, v kateri se vse izvršne funkcije izberejo za zaprtimi vrati, namesto z odločitvijo volivcev? Preveč držav je prepogosto v Bruselj pošiljalo ljudi, ki so se jih želeli znebiti doma.
Namesto pomanjkanja demokracije v lizbonski pogodbi se moramo odločiti za Evropo demokracije in demokratično Evropo, kjer volivci izvolijo vse ljudi, ki zastopajo evropske državljane pri pogajanjih z drugimi državami.
Komisar Barroso je v Corku povedal, da bi lizbonska pogodba približala EU državljanom. Ne, ne bo. Odpravila bo parlamentarno demokracijo na 49 novih področjih ter uvedla zakonodajo in zastopanje s strani ljudi, ki jih ne moremo izvoliti ali izbrati. Mi, izvoljeni predstavniki, lahko govorimo o zunanji politiki, vendar nas nihče ne posluša. Mi, izvoljeni predstavniki, lahko pošiljamo predloge prek predlogov sprememb neizvoljenim predstavnikom v Komisiji. Mi, izvoljeni predstavniki, lahko glasujemo za komisarja Barrosa ali proti njemu, če ga bo ponovno imenovalo 20 od 27 predsednikov vlade. To ni recept za demokracijo, ki jo bomo zagovarjali v nedemokratičnem svetu.
Gospod predsednik, hvala, ker ste dovolili, da sem lahko v 29 letih v tej skupščini - najmanj slabi instituciji v EU - izrazil kritična in konstruktivna stališča. To je morda moja zadnja razprava s Komisijo in Svetom. Po 29 letih bom svoje mesto prepustil nasledniku Hanneju Dahlu, zato maja, v naslednji sezoni belušev, ne bom več poslanec. Zbogom beluši, alzaško vino, mehki siri in nenehen potujoči cirkus med Strasbourgom in Brusljem.
Irena Belohorská
(SK) Na prihodnjem vrhu Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi se bodo petič sestali visoki uradniki iz obeh regij. Udeleženci vrha se bodo osredotočili na prednostne naloge, ki jim je treba nameniti več pozornosti: boj proti revščini, neenakost in diskriminacija, trajnostni razvoj, podnebne spremembe, okolje in energija.
Kot podpredsednica skupščine EuroLat bi rada govorila o okolju, zlasti o vprašanjih v zvezi z vodo. Pripravila sem delovni dokument za srečanje v Limi, v katerem sem analizirala stanje tega pomembnega naravnega vira v Evropski uniji. V dokumentu prav tako ocenjujem pomoč Evropske unije za Latinsko Ameriko v zvezi z vprašanji glede vode, in sicer na podlagi raziskave, v kateri je naštetih veliko projektov v okviru te pomoči na področjih, kot so oskrba z vodo in sanitacija, celostno upravljanje, raziskave, spremljanje in preprečevanje naravnih katastrof.
Na koncu izpostavljam potrebo po globalnem pristopu k temu vprašanju prek institucionalnih in zakonodajnih sprememb ter inovacij v vodnem sektorju. Dostop do čiste vode ter ustrezne rešitve za odstranjevanje odplak in sanitacijo so pomembni pogoji za javno zdravje.
Peter Liese
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz bi rad osebno zaželel gospodu Bondeju vse najboljše v prihodnosti. Kljub temu se mi zdi škoda, da je menil, da mora med to pomembno razpravo o Latinski Ameriki ponoviti svoje pogoste pripombe o institucijah, ker je Latinska Amerika pomembna tema. To potrjujejo številke, ki jih je navedel gospod Schulz. Ena tretjina članic Združenih narodov se bo sestala v Limi. Skupaj zastopamo milijardo ljudi in če bomo lahko dosegli sporazum, bomo pozitivno vplivali na svetovni razvoj. Glede na globalizacijo in izzive, s katerimi se spopadamo, zlasti v zvezi s Kitajsko ali drugimi državami, je bistveno sodelovanje med Latinsko Ameriko in Evropo.
Podnebne spremembe bodo pomembna tema in v resolucijah je upravičeno navedeno, da bodo podnebne spremembe najbolj prizadele revne. Pri tem govorim iz izkušenj: sodelujem pri delu majhne nevladne organizacije v Srednji Ameriki in vem, da je trpljenje tamkajšnjih ljudi zaradi orkanov Mitch in Stan le majhen del trpljenja, ki ga lahko pričakujemo, če ne bomo prevzeli nadzora nad podnebnimi spremembami. Dobro je, da se v zvezi s tem strinjamo o toliko stvareh.
Vendar je nekaj stvari, o katerih se še ne strinjamo. Tu v Parlamentu je velika večina glasovala za vključitev letalstva v trgovanje z emisijami. Podpredsednik Barrot se tega zaveda in je bil zelo kritičen do te teme. Ostali svet je poskušal ovirati ta korak prek Mednarodne organizacije za civilno letalstvo, kar žal vključuje Latinsko Ameriko. Menim, da mora biti to tema razprav v Limi. Če želimo sodelovati v boju proti podnebnim spremembam, morajo države Latinske Amerike prav tako imeti konstruktivno vlogo.
Na koncu nekaj besed namenjam Kubi. Gospod Schulz je povedal, da ne smemo izvajati enake politike kot gospod Bush, vendar tega že tako nismo nikoli storili. Nikoli nismo uporabili gospodarskih sankcij - sankcij, ki vplivajo na prebivalce Kube - ki jih je uvedla Amerika. Naša prednostna naloga v preteklosti pa je bila zagotoviti sodelovanje naših partnerjev, tj. demokratične opozicije, v dialogu.
Oswaldo Payá in skupina Dame v belem (Damas de Blanco) sta dobila nagrado Saharov in ne moremo se vrniti k poslovanju brez sprememb, če skupina Dame v belem ni mogla prejeti te nagrade in so bile nekatere izmed članic prejšnji teden ponovno aretirane. Ne smemo pozabiti na naše partnerje v dialogu s Kubo.
Luis Yañez-Barnuevo García
(ES) Gospod predsednik, najprej izražam podporo predsedniku skupine in našemu predstavniku za to temo, Martinu Schulzu. Menim, da so odnosi med EU in Latinsko Ameriko naši najpomembnejši odnosi in da bodo v prihodnosti imeli največji potencial glede na zadevne razsežnosti, kot je bilo že navedeno, naše skupne vrednote v večstranskem sistemu Združenih narodov in razvoj Latinske Amerike, za katero sta značilni gospodarska rast in zmanjšanje revščine.
To so vse demokratične države, razen Kube. Vrh v Limi je dobra priložnost, da drugih 49 držav poziva organe na Kubi, da začnejo z mirnim procesom prehoda k demokraciji prek dialoga, in je odlična priložnost za vzpostavitev pravega strateškega in trajnostnega zavezništva.
Končno, za preprečitev, da bi se vdali nekaterim sorazmerno značilnim evropskim romantičnim skušnjavam v zvezi s terorizmom ali organizacijami, ki so, tako kot FARC, zdaj gverilske skupine, ki preprodajajo mamila, in ne romantične paravojaške skupine iz 70. let prejšnjega stoletja, se lahko te organizacije pozove, da se enkrat za vselej enostransko in brezpogojno odrečejo nasilju.
Renate Weber
Gospod predsednik, menim, da morajo biti človekove pravice in pravice žensk prav tako pomembna prednostna naloga v odnosu med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko. Zlasti želim izpostaviti posebne razmere v Nikaragvi. Prepoved terapevtskega splava, ki je bil z zakonom uveden leta 2006, je že imela tragične posledice za zdravje žensk, ker žrtve posilstev, kot sta devetletna deklica ali dvanajstletnica na invalidskem vozičku, ne smejo prekiniti nosečnosti, čeprav je s tem ogroženo njihovo življenje.
Poleg tega so zoper odvetnike in zagovornike človekovih pravic uvedene kazenske preiskave zaradi spodbujanja h kaznivim dejanjem le zato, ker nasprotujejo tej nečloveški zakonodaji ali ker zagovarjajo zdravnike. To je nesprejemljivo in Evropska unija ne more biti tiho.
Prejšnji teden je parlamentarna skupščina Sveta Evrope sprejela resolucijo o dostopu do varnega in zakonitega splava v Evropi, kar pomeni, da se zavzemamo za ženske v Evropi. Vendar če želimo prepričati naše državljane, da so človekove pravice vrednote, ki jih zares spoštujemo, moramo dokazati, da ne uporabljamo dvojnih standardov v zvezi s partnerji, s katerimi potekajo pogajanja o sporazumih.
Liam Aylward
Gospod predsednik, partnerstvo med Evropsko unijo ter Latinsko Ameriko in Karibi je strateško zelo pomembno. Evropska unija, Latinska Amerika in karibska regija od 60. let prejšnjega stoletja vzpostavljajo tesnejše politične in gospodarske vezi.
EU je zdaj največja darovalka pomoči tem državam ter druga največja trgovinska partnerica Latinske Amerike in karibske regije. Velik del teh sredstev EU je namenjen projektom, ki spodbujajo socialno kohezijo in so namenjeni boju proti revščini. Skupaj kot politični demokratični organi delamo na področju več pomembnih vprašanj, vključno z naslednjimi: obravnava vedno pomembnejših energetskih in okoljskih težav, vključno s podnebnimi spremembami, prek skupine EU-Rio, sodelovanje pri več projektih za spodbujanje reševanja sporov, pravne države, demokracije, dobrega upravljanja in človekovih pravic ter vzpostavljanje tesnejših povezav na ravni izobraževanja tretje stopnje med našima skupinama.
Naše politične, gospodarske in socialne povezave se morajo še naprej krepiti. Vendar so ob tem med nami še vedno jasne razlike. Menim, da je EU sprejela pravo odločitev v zvezi z uvozom brazilske govedine in da je treba pri vsakem uvozu hrane v Evropsko unijo v prihodnosti upoštevati enake standarde, kot veljajo za evropski kmetijski in prehrambeni sektor. Vedno morajo veljati enaki pogoji v zvezi s pravili za uvoz hrane v EU - ne glede na to, od kod izvirajo - in za proizvode, proizvedene v EU.
Luca Romagnoli
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, enkrat sem že povedal, da je sklenitev posebnega partnerstva z Latinsko Ameriko strateško zelo pomembno za Evropo, glede na to, da imamo očitno skupna načela, vrednote, kulturo in interese.
V prizadevanju, da odpravimo številne odvečne dele resolucije, menim, da je treba na prihodnjem srečanju poudariti, da je v interesu obeh celin, da se pospeši trgovina s polpredelanim visokotehnološkim blagom zaradi obeh partnerjev, pri čemer ne bi bil vzpostavljen nesorazmeren odnos, zaradi katerega bi imeli na koncu prednost drugi trgovinski partnerji.
Menim, da bo to koristno za obe celini, delno zaradi dejstva, da je evropski pristop nedvomno bolj naklonjen trajnostnemu razvoju kot na primer v Združenih državah ali na Kitajskem. Obsežne izkušnje z organizacijo in razvojem sociale v Evropi lahko prav tako prispevajo k znatni dodani vrednosti dvostranske trgovine. Zato menim, da je treba podpreti našo zavezanost k vzpostavitvi partnerstva med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi.
Alojz Peterle
Tisto, kar se bo dogajalo aprila in maja po parlamentarni in vladni liniji v Limi, mora okrepiti južno dimenzijo transatlantskega sodelovanja. Za razvoj strateškega partnerstva med Latinsko Ameriko in Evropsko zvezo je bistveno, da se dogaja v stabilnih gospodarskih, socialnih in političnih pogojih. Zato se mi zdi ob številnih ciljih, ki spremljajo naša prizadevanja, ključno, da ta prizadevanja usmerimo predvsem v dva bistvena cilja. Prvič, v podporo trajni gospodarski rasti - vesel sem, da že nekaj let Latinska Amerika doživlja gospodarsko rast - drugič, v krepitev regijskega in medregijskega sodelovanja.
Mislim, da je Latinska Amerika pred podobnim izzivom, kot je bila Evropska zveza v prvih letih uveljavljanja skupnostne metode. Tukaj sem prepričan, da bi izkušnja Evropske zveze bila dejansko zelo uporabna pri poskusih na tem kontinentu, da pride do nove kakovosti regijskega in medregijskega sodelovanja, pa tudi, da pride do nove dinamike. Mislim, da je beseda dinamika zelo potrebna - vemo s kakšnimi težavami se je soočal Mercosur, ko je začenjal, oziroma se s temi težavami še sooča.
Gospe in gospodje, dragi kolegi, imel sem priliko videti izginjajoče ledenike Patagonije. Gre za proces, ki je seveda poznan tudi na evropskem severu in mislim, da lahko pride do nepredvidljivega razvoja oziroma posledic tega hitrega dogajanja, ki bo zahtevalo veliko več sodelovanja in veliko solidarnosti in želim si, da bi bil vrh v Limi pozoren tudi do teh možnosti.
Manuel António dos Santos
(PT) Gospod predsednik, sodelovanje med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko je zgodba o uspehu. Zdaj je z vzpostavitvijo Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine dobilo poseben okvir, s katerim se bosta zagotovila svež zagon in spodbuda. Lahko rečem, da je to prva stopnja povezovanja med poslanci Latinske Amerike in poslanci tega parlamenta. Upam, da bomo v Evropskem parlamentu prevzeli to odgovornost in sprejeli zadevno skupno deklaracijo, da se bo lahko to uporabilo kot načrt za vrh voditeljev držav in vlad.
Nimam veliko časa za pojasnjevanje svojih razlogov, zato bom podprl besede predsednika moje politične skupine Martina Schulza. Čeprav se v celoti strinjam z njim, imam nekaj manjših pripomb: prva je, da je Evropa posebej odgovorna za reševanje težav v Kolumbiji. Evropa se mora v celoti zavzeti za težavo v Kolumbiji in prispevati k zagotavljanju stabilnosti v tej državi. Prav tako mora hitro najti rešitev, da se bodo uredili odnosi med Evropsko unijo in Kubo. Nadaljevanje sedanjih razmer ni smiselno. Narediti moramo korak naprej v duhu napredka in sodelovanja.
Francisco José Millán Mon
(ES) Gospod predsednik, Latinska Amerika in Evropska unija imata zaradi tesnih zgodovinskih, človeških in kulturnih povezav veliko skupnih načel in vrednot. Lahko bi celo rekli, da smo naravni partnerji.
Z vrhom v Limi bi se morala na vseh področjih okrepiti naša dvoregionalna povezava z Latinsko Ameriko in Karibi ter spodbuditi sprejetje sporazuma o skupnem boju proti globalnim izzivom, od podnebnih sprememb do trgovanja z drogami ali terorizma.
Ena od najpomembnejših težav v Latinski Ameriki je socialna neenakost. V zvezi s tem moramo zagotoviti pomoč državam in upam, da je agenda za izkoreninjenje revščine v Limi ambiciozna, čeprav ne more nadomestiti politične volje zadevnih vlad.
Ključni dejavnik v boju proti revščini je gospodarska rast, ki jo spodbujajo zasebne naložbe. Vendar so za naložbe potrebni trdni pravni okviri in želim si, da bi se na vrhu v Limi sprejela zaveza v zvezi s pravno varnostjo. Tujih vlagateljev se ne sme prestrašiti iz Latinske Amerike, ker bodo v tej dobi globalizacije brez težav našli druge regije za svoje naložbe.
Za okrepitev dvoregionalnih odnosov, vključno z gospodarskimi in trgovinskimi odnosi, je treba pospešiti pogajanja o pridružitvenih sporazumih z državami Srednje Amerike in andsko skupnostjo. Upam, da bo vrh v Limi prav tako prispeval k izhodu iz slepe ulice pri pogajanjih z Mercosurjem. S sporazumi s Čilom in Mehiko bi se moral doseči napredek. Ker ravno govorimo o tej temi, naj povem, da je treba razmisliti o tem, da bi pridružitev Mehike k EU dobila strateški status.
Da bi se oblikovale tesnejše človeške in izobraževalne povezave, gospe in gospodje, prav tako upam, da se bo na vrhu v Limi spodbujalo tako imenovano območje visokošolskega izobraževanja, tj. skupno območje visokošolskega izobraževanja, in da bomo še naprej dosegali napredek v smislu sodelovanja med univerzami ter priznavanja študijev in kvalifikacij.
Na tem vrhu je treba prav tako odobriti evro-latinskoameriško združenje, nekakšno skupino strokovnjakov za razvoj dvoregionalnih odnosov, in našemu odnosu zagotoviti zelo potrebno razpoznavnost, ker žal ni dobro poznan v Evropi.
Končno, upam, da se bo na vrhu obnovila zaveza k pluralistični demokraciji in spoštovanju človekovih pravic v skladu z globoko zamislijo o človeškem dostojanstvu, ki ga podpiramo na obeh straneh Atlantika. Zamisel o političnih zapornikih, gospod predsednik, je treba v Latinski Ameriki in na Kubi v celoti odpraviti, nasilje proti disidentom pa je treba izkoreniniti.
Małgorzata Handzlik
(PL) Gospod predsednik, vrh Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi ima pomembno vlogo pri opredelitvi in krepitvi usmeritve strateškega partnerstva med našimi regijami. Prihodnji vrh v Limi je dodatna priložnost za poglobitev dialoga o zadevah, ki imajo ključni pomen na obeh območjih. Zato z veseljem ugotavljam, da bo vrh večinoma osredotočen na vprašanja, ki so ključna v smislu zagotavljanja stalne blaginje naših družb in prispevanja k stabilni gospodarski rasti.
Na drugi strani se bodo na vrhu obravnavala vprašanja, povezana s socialno kohezijo, zlasti z revščino, neenakostjo, diskriminacijo in socialno izključenostjo. Izpostavljam, da glede na ocene Gospodarske komisije ZN za Latinsko Ameriko in Karibe iz leta 2007 36,5 % prebivalcev v regiji živi v revščini, 13,5 % prebivalcev pa v skrajni revščini. Te številke so se v zadnjih letih izboljšale, vendar je še vedno potrebna zavezanost številnih partneric: med njimi so tudi države članice Evropske unije.
Na drugi strani so vprašanja, povezana s trajnostnim razvojem, varstvom okolja, podnebnimi spremembami in energijo, izzivi, ki imajo vedno večji vpliv na način delovanja obeh celin. Zato je nedvomno treba določiti skupne prednostne naloge in načine sodelovanja, da bi se učinkovito odzvali na prihodnje izzive. Zlasti je pomembna uskladitev gospodarske rasti z načeli trajnostnega razvoja. To je zares zelo težaven izziv, zlasti v zvezi z gospodarstvi v razvoju in gospodarstvi, ki se spreminjajo.
Prav tako je treba upoštevati, da sodelovanje med EU ter Latinsko Ameriko in Karibi presega dve glavni področji, ki bosta obravnavani na vrhu v Limi.
Poleg tega izpostavljam, da bo drugo redno zasedanje Evro-latinskoameriške parlamentarne skupščine potekalo v Limi na večer vrha. S sodelovanjem Evropskega parlamenta se bo zagotovo okrepilo strateško partnerstvo med našima regijama. Zato z zanimanjem pričakujem rezultate in končno razglasitev petega vrha Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi.
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik, pozdravljam dejstvo, da bodo vlade na vrhu Evropska unija-Latinska Amerika in Karibi vzpostavile dialog o ključnih vprašanjih. Małgorzata Handzlik je pravkar povedala, da je prav tako zelo pomembno vse večje sodelovanje parlamentov pri tem medcelinskem dialogu in prispevanju k procesu.
Menim da so zlasti pomembni tesnejši stiki med Evropejci ter prebivalci Južne ali Latinske Amerike in Karibov. Pomembne vloge nimajo le poslovneži in turisti, ampak zlasti mladi. Potrebujemo jih, če želimo zares vzpostaviti boljše odnose.
V Evropski uniji smo pridobili dragocene izkušnje s programi izmenjave študentov med državami članicami, pri čemer je treba ta sistem zdaj okrepiti tudi v naših odnosih z Latinsko Ameriko in Karibi.
Potrebujemo mlade, da bomo lahko v prihodnosti našli uspešne in trajnostne rešitve na številna pomembna vprašanja, s katerimi se spopadamo.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, Latinska Amerika je celina, ki se spreminja. Spremembe so stalne in v zadnjih mesecih ali tednih ali dneh sta se zgodili dve veliki spremembi.
Prva je politika Kube v smislu obravnave njenih državljanov z gospodarskega in socialnega stališča; drugo spremembo pa so povzročile volitve v Paragvaju, ki napovedujejo povsem drugo vlado.
Kako sta se Svet in Komisija odzvala na te razmere in te spremembe, da bi upoštevala spremembe in možnost vpliva na ti dve državi?
Ewa Tomaszewska
(PL) Gospod predsednik, države Latinske Amerike so sprejele daljnosežne pokojninske reforme, pri čemer je pomembno sodelovala Svetovna banka. Evropska demografska kriza kaže, da moramo preučiti, ali smo zadovoljni s pravnimi določbami, ki obljubljajo sorazmerno dober dogovor kljub negotovosti v zvezi z obstojem ustrezne finančne podpore, s katero bi se omogočila izpolnitev teh obljub. Glede na različne izkušnje obeh celin v zvezi s tem bi bilo dobro, da bi med seboj sodelovali pri preučevanju obravnave te težave. Poiskati moramo način, da bomo starejšim omogočili dostojno življenje, čeprav imajo pogosto zdravstvene težave in zato ne morejo nadaljevati z delom kljub gospodarskemu vplivu te demografske krize.
Emanuel Jardim Fernandes
(PT) Parlamenti Latinske Amerike in Evrope so ključni za uspeh tega vrha. Prav tako so ključni za doseganje dveh glavnih ciljev, tj. povezovanja Latinske Amerike in sodelovanja med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko na podlagi vrednot, ki jih zagovarja ta parlament, in zlasti vrednot, ki jih je izpostavil predsednik moje politične skupine.
Vendar, gospod predsednik, moram izpostaviti še en vidik, tj. da sta to sodelovanje in njegova učinkovitost pomembna na ravni Latinske Amerike in Evrope ter zaradi vrednot, ki jih zagovarjata ti dve skupini po svetu, tudi na svetovni ravni. S tem sodelovanjem se lahko povsod po svetu dosežejo rezultati, ki niso bili doseženi z razvojnimi cilji novega tisočletja, večstranskostjo in prizadevanjem za te vrednote, ki usmerjajo evropsko povezovanje in evropski projekt. Menim, da ta svetovni vidik utemeljuje večjo zavezo vseh nas, zlasti parlamentov.
Gabriela Creţu
(RO) Zaradi zgodovinskih, socialnih in političnih pogojev v Latinski Ameriki so ženske v dvojnem težkem položaju: na eni strani so večinoma odgovorne za gospodarsko proizvodnjo, zlasti na podeželju.
Na drugi strani so najpogostejše žrtve prisilnih selitev in razlastitve, trgovine z ljudmi, nasilja, spolnega izkoriščanja in javnega nadzora nad reproduktivno sposobnostjo.
V teh pogojih pristop z vidika spolov ni le zaželen, ampak tudi nujno potreben. Zato zahtevamo, da podprete ustni predlog, s katerim bi se podprla krepitev stališč žensk in spoštovanje njihovih pravic.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Zelo pozorno sem poslušal razpravo o pripravah na vrh EU-LAK in mislim, da nam bo v veliko pomoč pri pripravi in izvedbi vrha. Gospod Salafranca Sánchez-Neyra je dejal, da mora sodelovanje med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko ter Karibi preiti od besed k dejanjem. Zelo se strinjam s tem, dodal pa bi, da se to tudi v resnici dogaja. Pri vrhunskih zasedanjih EU - Latinska Amerika in Karibi ne gre za samo lepe besede, velikopotezne cilje, ki se nato ne uresničijo, ampak gre za zaveze, ki se dejansko uresničujejo.
Naj samo dodam nekaj podatkov v tej zvezi. Poročilo o dvoregionalnem sodelovanju med Evropsko unijo in državami Latinske Amerike in Karibov, ki ga je predstavilo skupno predsedstvo na zadnjem, četrtem vrhu na Dunaju, dokazuje ta bistven napredek, ki je bil dotlej dosežen pri dejanskem izvajanju zavez. Naj omenim tudi skoraj 400 dvoregionalnih ukrepov za izvajanje zavez iz Guadalajare, pa tudi novi seznam, ki je bil pripravljen o izvajanju zavez z vrha na Dunaju leta 2006. Želimo si, da bi vrh v Limi naredil nadaljnji korak v smeri sprejemanja in izvajanja sprejetih zavez.
Večje število poslancev in poslank, med njimi gospod Schulz, gospod Meyer-Pleite, gospod Liese, gospod dos Santos in še nekateri drugi, ne morem tukaj omeniti vseh, so omenili vprašanje Kube. Naj rečem, da vrh v Limi ne bo vrh EU - Kuba, tudi ne bo vrh o Kubi, ampak ker je bilo toliko mnenj izrečenih, naj samo poudarim par bistvenih zadev.
Politiko Evropske unije in Sveta in predsedstva do Kube zaenkrat uravnavajo naslednji dokumenti: gre za skupno stališče Evropske unije iz leta 1996 in pa sklepi Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose iz lanskega leta. Ta dva dokumenta predstavljata temeljne smernice za vse države članice in njihov odnos do Kube ter v njihovih pogovorih s tretjimi državami o Kubi. Naj dodam, da so človekove pravice v jedru politike Evropske unije do Kube.
Nova priložnost za razpravo o Kubi bo na junijskem zasedanju Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose. Naj povem, da si Slovenija, slovensko predsedstvo, prizadeva, da bi prišlo tedaj do sprejetja novega skupnega stališča. Upamo, da bomo pri tem uspešni. Ne bo pa to, kot sem rekel, predmet obravnave na vrhunskem zasedanju maja v Limi, ki bo zasedanje med EU in celoto latinskoameriških in karibskih držav.
Naj končam, da si slovensko predsedstvo želi, da bi ta vrh dodal nov zagon oziroma, kot je rekel gospod dos Santos, ustvaril nov dinamizem v odnosih med Evropsko unijo in Latinsko Ameriko ter Karibi in prepričan sem, da lahko ta parlament z razpravami, kot je ta, bistveno pripomore k doseganju tega cilja.
Jacques Barrot
podpredsednik Komisije. - (FR) Gospod predsednik, gospod Salafranca, lahko rečem, da si je Komisija kar najbolj prizadevala za čim večji uspeh tega vrha. Kot sta izpostavila gospod Schulz in minister, mora biti Lima resnična priložnost za zagotavljanje močne spodbude odnosom med Latinsko Ameriko in Evropo.
Številni med vami, vključno z gospodom Schulzem, ste poudarili, da imamo veliko skupnih vrednot. Skupaj podpiramo večstranskost in nedvomno je potrebno tesno sodelovanje med državami Evropske unije in Latinske Amerike, če želimo, da se bo naš vpliv občutil pri boljši svetovni organizaciji. Če si želimo reform v velikih mednarodnih institucijah, jih bomo dosegli le s poštenim in daljnosežnim sporazumom med Latinsko Ameriko in Evropsko unijo. Z nobeno drugo regijo na svetu na večstranski ravni ne sodelujemo tako tesno kot z Latinsko Ameriko.
Gospod predsednik, na kratko bom odgovoril na nekaj vprašanj. Prvo je povezano s talci. Komisija je očitno sistematično podprla vsa prizadevanja za sklenitev humanitarnega sporazuma o izpustitvi talcev. Komisija se seveda zelo zanima za govore, v katerih je bila izpostavljena ta težava.
Nekaj besed bi rad namenil Kubi. Kot je povedal minister, Kuba zagotovo ne bo osrednje vprašanje na tem srečanju v Limi, vendar vseeno želim povedati, da je politika Evropske unije politika konstruktivnega sodelovanja. Ne podpiramo politike osamitve ali sankcij. Naš komisar Louis Michel je pred kratkim obiskal Kubo. Pripravljeni smo sodelovati s Kubo na področjih skupnega interesa, vendar očitno naš dialog s Kubo vključuje vprašanje človekovih pravic.
Prav tako moramo doseči napredek v zvezi s pridružitvenimi sporazumi. Doseči nameravamo napredek z Mercosurjem. Prav tako želimo leta 2009 doseči sklep z andsko skupnostjo.
Naj omenim nekaj zadev, ki so bile izpostavljene v tej zelo zanimivi razpravi. Gospa Belohorská je izpostavila dostop do vode, ki je zelo pomemben, pri čemer je bilo to vprašanje vključeno v okvirno izjavo za vrh v Limi. Komisija v več državah podpira projekte in programe o dostopu do vode.
Omenjeno je bilo tudi sodelovanje civilne družbe. Civilna družba bo pred vrhom v Limi organizirala dva dogodka: konferenco organizirane civilne družbe (ESOSOC) in konferenco nevladnih organizacij, tj. neorganizirane družbe. Komisija je zagotovila finančno podporo za ti dve konferenci, poročilo o njih pa bo predstavljeno na vrhu v Limi.
Zastavljeno je bilo vprašanje o cenah hrane in res je, da bo zvišanje cen hrane zagotovo vplivalo na Latinsko Ameriko, kjer več kot tretjina prebivalstva že zdaj živi v revščini. V nekaterih državah, kot je El Salvador, so ljudje močno odvisni od hrane. Višje cene hrane bodo imele očitno velik vpliv na prebivalstvo, ki je že zdaj ranljivo. To vprašanje je seveda povezano s strategijo o biogorivih. To je občutljivo vprašanje, ki ga bo zagotovo koristno obravnavati.
Omenjen je bil položaj žensk v Latinski Ameriki. Komisija je zelo zaskrbljena zaradi položaja v Latinski Ameriki, zlasti v Mehiki in Gvatemali. V celoti se zavedamo tega položaja in se poskušamo spopasti s to težavo. Hvaležni smo Evropskemu parlamentu za njegovo delo v zvezi s to temo.
Moji odgovori niso izčrpni, vendar je bila razprava zelo koristna in bo zagotovo prispevala k večji jasnosti na vrhu v Limi. Vrh nam bo omogočil okrepitev dialoga z regijo in uskladitev naših prizadevanj o pomembnih mednarodnih rokih, zlasti za okolje. To je tudi naša priložnost, da ugotovimo, kako lahko podpremo demokratični odziv na strukturne težave, ki so povezane s socialno kohezijo. Evropske institucije morajo nujno uskladiti svoje prizadevanje za spremembo svojega pristopa in njegovo prilagoditev težavam posameznih držav v regiji.
Za konec pozdravljam delo skupščine EuroLat. EuroLat, Evro-latinskoameriška parlamentarna skupščina, je bila ustanovljena po vrhu na Dunaju leta 2006. Pomembno je prispevala k sodelovanju z regijo, hkrati pa krepi demokratično voljo na obeh straneh. V tej zvezi smo prepričani, da bo imel Evropski parlament s posebnimi povezavami z regijo prek skupščine EuroLat odločilno vlogo pri zagotavljanju, da bo imela povezava med Evropsko unijo in državami v regiji vedno pomembnejšo strateško vlogo.
Še enkrat se zahvaljujem vsem poslancem, ki so govorili in zagotovili pojasnilo pred vrhom v Limi.
Predsednik
Ob koncu razprave naj povem, da sem prejel šest predlogov resolucije v skladu s členom 103(2) Poslovnika.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 24. aprila 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Gyula Hegyi  
v pisni obliki. - (HU) Ni naključje, da se deževni gozdovi Latinske Amerike imenujejo pljuča sveta. Naše podnebje in s tem naša prihodnost sta odvisna od tega, kako dobro bomo ohranili prvotni obseg teh življenjsko pomembnih deževnih gozdov v Braziliji, Kolumbiji, Ekvadorju, Venezueli in drugih južnoameriških državah, skupaj z njihovo biotsko raznovrstnostjo ter bogatostjo flore in favne. Zato je pomembno, da okoljska zaščita in ustrezna podnebna politika dobita večji pomen v našem sodelovanju med Evropsko unijo in državami Latinske Amerike. Nenasiten pohlep po dobičku, praznjenje deževnih gozdov in gojenje pridelkov za biogoriva so v nasprotju s temeljnimi interesi človeškosti. Zato moramo podpreti naše prijatelje iz Latinske Amerike, da bodo ustavili ta uničujoča dejanja. Najboljši način za zaščito tega izvirnega naravnega bogastva, če ne želimo vznemiriti avtohtonih skupnosti, je, da zemlja ostane v lasti ljudi in da se jim pusti, da nadaljujejo s svojim načinom življenja. Bistveni del našega razvoja in politike podpore mora biti vzajemno potrjevanje zahtev za zaščito okolja.
