Pasirengimas Kankūno konferencijai klimato kaitos klausimais (lapkričio 29 d.-gruodžio 10 d.) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl pasirengimo Kankūno konferencijai klimato kaitos klausimais (lapkričio 29 d.-gruodžio 10 d.).
Joke Schauvliege
Pone pirmininke, gerbiami nariai, remdamasi konferencija Kopenhagoje, Europos Sąjunga gana greitai nusprendateityje imtis laipsniškų ir pragmatiškų veiksmų. Nebeįmanoma laikytis požiūrio "viskas arba nieko". Palaipsniui turi būti pasirengta programai po 2012 m. Suprantame, kad derybose dėl plataus masto kovos su klimato kaita iki 2012 m. plano pažanga labai maža. Labai skirtingos dalyvių perspektyvos, ir tai buvo akivaizdu per neseniai vykusį pastarąjį oficialų derybų raundą Tiandzine, per kurį labai mažai pasistūmėta į priekį.
Gerbiami nariai, tokiomis aplinkybėmis Aplinkos apsaugos taryba ir Europos Vadovų Taryba sudėjo baigiamuosius taškus Europos Sąjungos pozicijoje dėl konferencijos Kankūne. Ją rengiant, buvo atsižvelgiama į kitų institucijų pozicijas, žinoma, ir į jūsų pasiūlymą dėl rezoliucijos. Jau buvo nuspręsta, kad Kankūne nebus priimta teisiškai privaloma nuo 2012 m. taikoma programa. Turint omenyje, kad dar nenuspręsta dėl Kankūno priemonių paketo turinio, Europos Sąjunga savo pozicijoje, kurioje taip pat siūlomas Europos Sąjungos derybininkams reikalingas lankstumas, pateikia pasiūlymus dėl kai kurių aspektų. Bet kokiu atveju aišku, kad turi būti suderintas Kankūno priemonių paketas, o tai reiškia, kad juo turi būti įmanoma prisiderinti tiek prie besivystančių, tiek prie išsivysčiusių šalių. Taigi kokie yra pagrindiniai ES pozicijos aspektai?
Pirmiausia būtina pasiekti suderintą rezultatą; reikia suderinti teises, dėl kurių deramasi, viena vertus, Kioto protokolo ir konvencijos atžvilgiu, kita vertus, pačiose programose.
Antra, yra nustatytos sąlygos dėl antrojo pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpio.
Trečia, yra pagrindinių Balio veiksmų plano dalių aprašymai, būtent bendroji vizija, mažinimas, prisitaikymas, technologijos ir finansavimas. ES laikosi požiūrio, kad pakanka vienos teisiškai privalomos priemonės, siekiant sukurti programos po 2012 m. pagrindą. Turint omenyje, kad praėjusiais metais dėl šios pozicijos kilo daug nesusipratimų ir kad tai labai svarbu ir tarptautinėse derybose, ES siekia laikytis lanksčios pozicijos: lanksčios dėl antrojo įsipareigojimų laikotarpio, tačiau tik laikantis tam tikrų sąlygų. Kokios tos sąlygos? Visos didžiosios ekonomiškai reikšmingos šalys turi būti įtrauktos į šią, nuo 2012 m. taikomą programą. Tai turi būti plataus masto ir veiksminga programa, kuria siekiama užtikrinti vientisumą aplinkos apsaugos požiūriu ir pažangą, reformuojant dabartinius rinkos mechanizmus ir priimant naujus. Be to, išsivysčiusios šalys turi parodyti, kad jos iš tikrųjų laikosi savo finansinių įsipareigojimų, visų pirma dėl "skubios pradžios" finansavimo. Europos Sąjunga ir jos valstybės narės pateikpirmą išsamią ir skaidrią šių finansinių įsipareigojimų įgyvendinimo ataskaitą ir 2010 m. tam paskyr2,2 mlrd. EUR. Tikiuosi, kad šia ataskaita bus padedama atkurti šalių tarpusavio pasitikėjimą.
Pirmininkaujanti Belgija mano, kad reikalingos apibrėžtos, konkrečios priemonės, kad būtų pateisintos šalių viltys ir užtikrintas pasitikėjimas daugiašalėse derybose, remiantis Jungtinių Tautų bendrąja klimato kaitos konvencija (JTBKKK). Labai stengsimės padėti pasiekti Europos Sąjungos tikslus. Todėl, kaip visada, tikimės, kad ir jūs, gerbiami nariai, padėsite paskleisti ir, žinoma, sustiprinti šią žinią.
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Pone pirmininke, žinoma, labai pritariu tam, ką dabar išgirdome iš pirmininkaujančios Belgijos. Taip pat laukiu mūsų bendro darbo su jumis Kankūne. Labai akivaizdu, kad, deja, Kankūne nebus priimtas teisiškai privalomas susitarimas, kuriam ES jau buvo pasirengusi praėjusiais metais ir vis dar yra pasirengusi - ne dėl mūsų, o dėl to, kad kiti tam nepasirengę. Tiesa, kad siekiame suderinto paketo, bet aš pridurčiau, kad siekiame ir esminio ir plataus masto paketo.
Iš tiesų pavasarį, vasario-kovo mėn., mes buvome pirmieji, pasiūlę laikytis laipsniško požiūrio, siekiant toliau plėtoti Kopenhagos susitarimą ir išsaugoti besitęsiantį procesą Kankūne. Ir nors, atrodo, pritariama, kad būtent tai - suderintą paketą - turėtume parsivežti iš Kankūno, lengva sakyti, kad būtent to nori kiekviena šalis, tačiau sunkiau susitarti dėl to, ką tai reiškia.
Koks yra esminis suderintas paketas? Pasakyčiau, kad žvelgiant iš Europos Sąjungos perspektyvos, aišku, kad aktyviai ginsime būtinybę prisiimti įsipareigojimus dėl mažinimo, sukurti sustiprintą MRV sistemą ir skatinti anglies dioksido rinką. Žinoma, taip pat turėtume priimti sprendimus dėl REDD+, prisitaikymo, technologijų, finansų ir gebėjimų ugdymo. Visos šios dalys turės atsispindėti pakete, jeigu siekiame suderinto paketo.
Norėčiau pabrėžti tai, kad mes, Europos Sąjunga, turime išsaugoti aiškias sąlygas dėl antrojo pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpio. Turime pasinaudoti šiomis sąlygomis, siekdami aukštesnių siekių ir norėdami priversti kitus imtis veiksmų. Su galimu antruoju įsipareigojimų laikotarpiu susijusios sąlygos labai svarbios, siekiant vientisumo aplinkos apsaugos atžvilgiu ir būsimos klimato sistemos. Nepakanka vien tik ES siekti antrojo įsipareigojimų laikotarpio. Todėl turime laikytis savo sąlygų, siekdami teigiamo atsako iš savo partnerių. Turiu pasakyti, jog - taip pat ir prieš COP - man susidarįspūdis, kad vis labiau pripažįstami mūsų argumentai šiuo klausimu.
Mūsų turimame rezoliucijos projekte kalbama apie visas mano minėtas sritis. Komisija labai palankiai vertina Parlamento pasiūlytas gaires, net jeigu jos negali būti taikomos visu mastu.
Paminėsiu vieną pavyzdį: kai kurie iš jūsų siūlo nustatyti kitą nei dviejų pakopų tikslą. Pagrindinį dėmesį Kankūne skirsime ne tam, kad atnaujintume derybas dėl Kopenhagos susitarimo ir kad prarastume tai, ką jau pasiekėme.
Taip pat norėčiau pasinaudoti šia proga ir pabrėžti, kad ES turi vykdyti savo Kopenhagoje prisiimtus "skubios pradžios" įsipareigojimus. Šiandien galiu atvirai pasakyti: tą beveik pasiekėme. Tačiau mums dar reikia 200 mln. EUR iš valstybių narių, kad įgyvendintume tai, ką pažadėjome Kopenhagoje. Tikiu, kad galite pajusti, kaip skiriasi galimybEuropos Sąjungos vardu Kankūne pasakyti: "Mes ištesėjome pažadą" ir "Mes beveik ištesėjome pažadą". Tikrai manau, kad turėtume išnaudoti likusias dienas iki Kankūno ir pabandyti įgyvendinti visus Kopenhagoje prisiimtus įsipareigojimus.
Nepaminėjau tikslų: ne todėl, kad jie nėra svarbūs, jie neabejotinai yra tokie, o ES šiemet kaip ir pernai pasakytų, kad vis dar esame pasirengę padidinti siekį iki 30 proc., jeigu kiti to irgi laikytųsi. Niekas nepasikeitė. Jeigu dabar nelabai diskutuojama dėl tikslų, manau, kad taip yra todėl, kad daugybkitų šalių nėra pasirengusios - dėl jums žinomų priežasčių - aptarti tikslus Kankūne. Manau, kad svarbu Kopenhagos susitarime įtvirtintus įsipareigojimus perkelti į oficialų dokumentą. Tada galėtume pagerinti padėtį.
Tačiau turiu pasakyti, kad, nepaisant to, kokie bus rezultatai Kankūne, manau, kad po Kankūno svarbu ir toliau vykdyti protingą klimato politiką, apimančią plataus masto tikslus, kartu kontroliuojant iššūkius dėl energetikos, kaip jūs ką tik ir diskutavote. Galime skatinti inovacijas ir darbo vietų kūrimą ir nustatyti plataus masto tikslus.
Galiausiai noriu pasakyti, kad siekiame užtikrinti Lisabonos sutarties įgyvendinimą - akivaizdu - ir galiu jus užtikrinti, kad informuosime Parlamento delegaciją per kiekvieną derybų etapą. Žinoma, kasdien surengsime aptarimus su Parlamento delegacija ir sieksime labai glaudžiai bendradarbiauti.
Labai palankiai vertiname paramą, kuri įtvirtinta pasiūlyme dėl rezoliucijos, siekiant užtikrinti, kad ES kalbėtų vienu balsu. Manau, kad tai vienas didžiausių iššūkių Kankūne: kad ir kas kalbėtų Europos Sąjungos vardu, mūsų partneriai už Europos ribų gali būti tikri, kad jiems bus nurodyti tokie pat prioritetai ir informacija. Tik taip į mūsų prioritetus bus geriausiai įsiklausyta.
Karl-Heinz Florenz
PPE frakcijos vardu. - (DE) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, norėdami pasimokyti iš Kopenhagos, kur jūs, Komisijos nare, žinoma, pirmininkavote, ateityje tokiose konferencijose Europos Sąjunga turėtų kalbėti vienu balsu. Galime laikytis skirtingų nuomonių dėl vieno ar dviejų dalykų, tačiau jeigu mes, europiečiai, nesutariame dėl to, apie ką kalbame, nebūsime laikomi patikimais, o jeigu nebūsime patikimi, kiti žmonės mūsų neklausys. Iš tiesų, o kodėl turėtų? Todėl teisinga, kad iš esmės palikti skaičiai, dėl kurių susitarta pirmininkaujant kanclerei A. Merkel, ir kurie sudaro derybų pagrindą. Pritariu jums, kad dabar neturėtų būti rimtai diskutuojama dėl plataus masto dviejų pakopų tikslų ir daug mažesnio skaičiaus, nes taip bus daug sudėtingiau pasiekti šiuos tikslus, o žmonės mūsų vengs.
Man labai didelį nerimą kelia tai, kad keliame pavojų savo intelektinei nuosavybei. Mūsų pramoninvestuoja pinigus ir darbo jėgą į plėtrą. Jeigu dabar susilpninsime užtvarą aplink šią intelektinę nuosavybę ir paliksime joje esančias skyles, prarasime vertingų dalykų, būtent savo intelektinę nuosavybę. Visiškai pritariu technologijų perdavimui, tačiau mūsų įmonės taip pat turi matyti tikslą, dėl kurio verta į tai investuoti, todėl intelektinnuosavybneturi būti susilpninta.
Dėl įsipareigojimų, tai aš taip pat esu linkęs reikalauti rimtų įsipareigojimų iš mūsų partnerių visame pasaulyje. Tačiau jie turi būti patikimi, ir šios šalys turi būti pajėgios juos įvykdyti. Kitaip jos elgsis visiškai priešingai, negu mes norime, kitaip sakant, jos nuo mūsų atsiribos. Todėl svarbu patikimai mus pristatyti Kankūne. Svarbiausi sprendimai vėliau bus priimti Johanesburge, tačiau Kankūne turime tam parengti dirvą. Pagal profesiją esu ūkininkas. Jeigu žemnetinkamai paruošta, nebus jokio derliaus. Susitelkime, kad gerai paruoštume žemę.
Marita Ulvskog
Pone pirmininke, prieš Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimą turėjome didžiulių vilčių. Rezultatas nebuvo toks geras. Tą dieną, kai išvažiavome iš Kopenhagos, labai snigo, o posėdžių salėse buvo labai šalta. Atvėso ne tik Kopenhagoje, bet ir diskusijose dėl aplinkos. Galėtume pasakyti, kad šiandien klimato klausimas politinėje darbotvarkėje yra daug žemesnėje pozicijoje nei buvo prieš Kopenhagą. Dėl to labai gaila, tačiau tiesa ta, kad mes turime užtikrinti, jog Kankūno aukščiausiojo lygio susitikime būtų pasiekti geresni rezultatai, ir pagerinti Kopenhagos susitikimo rezultatą. Kaip tą padarysime? Padarysime tai, kaip Europos atstovai, imdamiesi vadovaujančio vaidmens. Būtent to prašir JT klimato vadovChristina Figueres, kai per vaizdo konferenciją kalbėjo su tais iš mūsų Europos Parlamente, kurie vyks į Kankūną. Turime imtis vadovavimo, o tai padarysime, be kita ko, iš tikrųjų įgyvendindami viską, ką pažadėjome Kopenhagoje - ne tik beveik viską, bet visiškai viską.
Tada, žinoma, turime užtikrinti, kad tame dalyvautų daugiau žmonių. Kartu su kitais konkrečiais sprendimais Kankūne dėl miškų naikinimo, technologijų perdavimo ir dėl rengimosi antram pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpiui, tai būtų pagrindas tarptautiniam klimato susitarimui 2011 m. sudaryti. Nemanau, kad prieš Kankūną mūsų viltys turėtų būti per menkos.
Chris Davies
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, šiuo metu nėra didelio entuziazmo kovoti su visuotiniu atšilimu, labiau paplitęs viešas skepticizmas. Metų pradžioje žemę dengsniegas, tačiau jei pažiūrėsite į skaičius, pamatysite, kad šių metų pirmi šeši mėnesiai buvo šilčiausi visame pasaulyje. Tai paprasčiausias faktas.
Noriu, kad kuo greičiau būtų priimtas tarptautinis susitarimas, tačiau man kyla klausimų dėl tokio susitarimo pobūdžio. Man labai ramybės neduoda skirtumas tarp išsivysčiusių ir besivystančių šalių. Kas žino, kiek laiko užtruks, kol kai kurios besivystančios šalys pasivys skurdžiausias Europos Sąjungos valstybes. Klimato kaitos konferencijose matau, su kokiu entuziazmu Saudo Arabija pritaria idėjai surinkti ir saugoti anglies dioksidą taikant švarios plėtros mechanizmą. Saudo Arabija neabejotinai gali investuoti truputį savo pinigų į tokią veiklą. Kodėl turėtume prie to prisidėti?
Nerimauju dėl to, kad Europos Sąjunga bus atribota nuo pokyčių, ir manau, kad iniciatyvos dėl klimato kaitos ir mūsų sugebėjimai kovoti su visuotiniu atšilimu mums teikia puikių galimybių. Kinija per kitą dešimtmetį planuoja sumažinti taršos anglies dioksidu intensyvumą 45 proc. Tai reiškia investicijas į naujas elektrines, kuriomis bus pakeičiamos senosios; tai reiškia, kad bus padidintas energijos vartojimo efektyvumas. Šiuo atveju kyla sunkumų dėl to, kad jeigu dabar negalime konkuruoti su Kinija, kaip ateinančiais metais ketiname konkuruoti su efektyviai energiją vartojančia Kinija?
Turime susiveržti diržus. Turime pereiti nuo 20 proc. iki 30 proc. Noriu matyti didesnes anglies dioksido kainas, kad ateityje galėtume skatinti mažo anglies dioksido kiekio investicijas. Norėčiau labiau tikėti, kad Komisijoje pasiektas susitarimas, jog būtina tai apsvarstyti ir įgyvendinti. Tiesiog nemanau, kad tai dabar daroma. Žinau, kaip entuziastingai šiuo klausimu kalba ši Komisijos narė. Tačiau nesu tikras, kad ją palaiko visa kolegija. Galbūt mums reikalinga atsarginpozicija?
Mums reikia atsarginės pozicijos, ir iš esmės ji turi įtvirtinti energijos vartojimo efektyvumo skatinimą. Prieš keletą minučių girdėjome apie Komisijos nario G. Oettingerio planus naujais metais pateikti pasiūlymus dėl kai kurių teisės aktų. Tai turi būti plataus masto teisės aktai. Turime išsaugoti savo išteklius. Turime tapti konkurencingesni.
Yannick Jadot
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, galėčiau sutrumpinti savo kalbą, tiesiog primindamas apie šios vasaros įspūdžius Rusijoje arba Pietinėje Azijoje, primindamas jums apie labai skubų poreikį kovoti su klimato kaita ir, kadangi kalbame apie Europą, imtis skubių veiksmų arba kuo greičiau nustatyti tikslą iki 2020 m. 30 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Dabar, jeigu nesiimsime pokyčių, pasieksime 19 proc. Iš esmės jau beveik pasiekėme nusibrėžtą tikslą, todėl nebegalime kalbėti apie Europos Sąjungos siekį, kalbėdami apie 20 proc.
Aš pats nesu didelis anglies dioksido rinkos šalininkas, tačiau jeigu liekame prie 20 proc., galime būti tikri, kad anglies dioksido rinką priskirsime prie rūšių, kurioms gresia pavojus išnykti, o ne prie kovos su klimato kaita svertų. Perėjus prie 30 proc., dėl apyvartinių taršos leidimų kvotų Europos Sąjungos biudžetai galėtų padidėti 8 mlrd. EUR. Žinome, kad įmanoma pasiekti 30 proc. Visų pirma, siekiant privalomo 20 proc. energijos vartojimo efektyvumo būtų užtikrintas milijonas darbo vietų Europos Sąjungoje. Taip kiekvienas namų ūkis sutaupytų po 1000 EUR, o kadangi Komisijos narys G. Oettinger paminėjo "Nabuką", tai atitinka 15-ka "Nabukų".
Ar pereidami prie 30 proc. sužlugdysime Europos Sąjungos įmones? Tikrai ne. Visi atlikti tyrimai tai patvirtina. Tai turi įtakos kai kuriems, kaip teigiama, pavojuje esantiems sektoriams, tačiau tam yra priemonių, o iki šiol Europą išnykimu gąsdinantys sektoriai yra tie, kurie buvo Europos Sąjungos energetikos politikos naudos gavėjai. Dėl Europos Sąjungos klimato politikos jie gavo milijardus eurų.
Pereidami prie 30 proc. palaikytume tuos, kurie siekia pokyčių, kurie kuria rytojaus pasaulį. Norėčiau paminėti keletą skaičių. Pagal Ernst & Young 2010 m. barometrą, Kinija ir Jungtinės Amerikos Valstijos yra patraukliausios šalys atsinaujinančiosios energijos plėtojimo atžvilgiu. Remiantis neseniai atliktu tyrimu, tik 3 iš 50 pasaulio ekologiškos technologijos lyderėmis pripažintų įmonių yra įsikūrusios Europoje; kitos įsikūrusios Azijoje arba Jungtinėse Amerikos Valstijose.
Todėl labai svarbu pereiti prie 30 proc., tad užbaigdamas pakartosiu Baracko Obamos žodžius, kai jis pasakė, kad galėtume palikti savo ateities darbus savo konkurentams arba galėtume pasinaudoti amžiaus galimybe, kaip jie jau ir pradėjo daryti. Jis pasakė, kad tauta, kuri pirmoji pasirūpins energija ateityje, bus XXI amžiaus pirmaujančia tauta. Jis pralaimėjo rinkimus. Imkimės vadovaujančio vaidmens perėjimo prie kitokio energijos vartojimo ir naujos ekonomikos atžvilgiu.
Miroslav Ouzký
ECR frakcijos vardu. - (CS) Pone pirmininke, nors ir pasirašiau rezoliuciją dėl būsimos klimato konferencijos, taip pat turiu keletą kritiškų pastabų ir abejonių dėl mūsų rezoliucijos. Žinote, džiaugiuosi, kad mūsų prieš kiekvieną konferenciją anksčiau rodytas optimizmas, kuris peraugo į didžiulį skepticizmą, šį kartą nėra toks vyraujantis. Džiaugiuosi, kad suprantame, jog šioje konferencijoje nebus priimtas visuotinis susitarimas, o kiekvienas šiuose rūmuose žino, kad be visuotinio susitarimo viena Europa, net jeigu ryžtingai padidintų savo planus iki 100 proc., neturėtų nmažiausios įtakos visuotinei klimato kaitai.
Aklai sugriežtinus mūsų standartus, Europai gali kilti pavojus, ir aš prisipažįstu, kad visiškai nepritariu užslėptam Europos Sąjungos mokesčių padidinimui, kurio dingstis yra kova su klimato kaita.
Kad nebūtų vien tik neigimo, paminėsiu didžiulį pažadą paremti bendradarbiavimą su besivysčiusiomis šalimis, visų pirma išsaugant geriamąjį vandenį, taip pat mūsų pastangas užtikrinti geriamąjį vandenį visiems piliečiams, visų pirma besivystančiose šalyse. Nors ir pateikiau kritiškų pastabų, neketinu atsiimti savo parašo ir tikiuosi, kad būsimoje konferencijoje galiausiai bus pasiekta tolesnpažanga.
Bairbre de Brún
Pone pirmininke, nebegalime dar kartą pakartoti tų klaidų, kurias praėjusiais metais padarėme Kopenhagoje. Tam, kad išlaikytume iki 1,5 oC temperatūros ribą, reikalinga tikra lyderystir politinvalia. Tai svarbus tikslas.
ES turėtų imtis vienašališkų veiksmų, siekdama sustiprinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo 2020 m. tikslą ir įtikinti kitas išsivysčiusias šalis pritarti bendram tikslui iki 2020 m. sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį nuo 80 proc. iki 95 proc. Tai ne tik palengvins derybas Kankūne, turime tai padaryti savo pačių labui.
Be to, išsivysčiusios šalys turi skirti pakankamai lėšų klimato apsaugai; reikalinga ne tik tai ir "skubios pradžios" finansavimo užtikrinimas, bet ir tvirtas politinis įsipareigojimas ir visiškas skaidrumas. Taip pat reikalingi nauji ilgalaikio finansavimo ištekliai. Šios galimybės turėtų apimti ir tarptautinius mokesčius ir finansines priemones, taip pat finansavimą iš tarptautinės aviacijos ir laivybos.
Prašau jūsų balsuoti prieš pakeitimus, kuriais siekiama susilpninti Parlamento poziciją. Reikalinga tvirta pozicija. Pasaulinekonomikos kriznegali būti pagrindas pasiteisinimui, jog nieko negalima padaryti arba paneigti teisingumą klimato atžvilgiu. Klimato kaita yra problema, kurią reikia spręsti pasauliniu mastu, o siekiant to, būtina sukurti tarpusavio pasitikėjimą.
Oreste Rossi
Pone pirmininke, ponios ir ponai, nepaisant to, kad tiek komitete, tiek šiuose rūmuose pranašavau Kopenhagos klimato konferencijos žlugimą ir nesėkmę dėl šio Parlamento pateikto dokumento, iš šios patirties nepasimokėme.
Jeigu ir toliau vienašališkai reikalausime, kad Europa turėtų sumažinti išmetamųjų dujų kiekį daug didesniu mastu nei numatyta Kioto protokole, kitas aukščiausiojo lygio susitikimas Kankūne - COP16 - taip pat bus nesėkmingas, o Parlamentas dar kartą pasirodys baisiai.
Komitete priimtoje rezoliucijoje ne tik pabrėžiama, kad parama besiformuojančios ekonomikos šalims neturėtų būti mažesnnei 30 mlrd. EUR per metus iki 2020 m., joje ES raginama sukurti ekologiško klimato fondą, kasmet nuo 2020 m. atidedant 100 mlrd. USD.
Dokumente taip pat nurodoma, kaip gauti lėšų, t. y. nustatant mokesčius visiems galimiems šaltiniams, pvz., finansiniams sandoriams, prekybos mainams ir oro transporto bilietams, iš esmės paimant pinigus tiesiai iš piliečių ir įmonių kišenių.
Tada pranešime kalbama apie utopiškus reikalavimus. Jame netgi mūsų prašoma, užuot sumažinus 20 proc., iki 2020 m. 30 proc. sumažinti į atmosferą išmetamą CO2 kiekį, o Komisija raginama pateikti pasiūlymą, kad ES pati vienašališkai įsipareigotų įgyvendinti šiuos tikslus.
Prašymas mūsų žmonių ir įmonių tiek paaukoti per dabartinę ekonomikos krizę yra didžiausia kvailystiš ilgo Europos Sąjungos kvailysčių sąrašo. Mūsų pozicija, kaip ir Tarybos, yra tokia, kad Europos Sąjungai tik tuo atveju pavyks apsvarstyti antrąjį pagal Kioto protokolą prisiimtų įsipareigojimų laikotarpį, jeigu tai bus daroma bendrai, įtraukiant visas pagrindines stipriausios ekonomikos šalis iki visuotinio, teisiškai privalomo susitarimo priėmimo.
Nick Griffin
Pone pirmininke, pasirinkti Meksiką COP 16 buvo teisingas žingsnis. Turėtume išvengti pernykščio sutrikimo, kai visuotinio atšilimo aktyvistai drebėjo per šalčiausią per daugelį dešimtmečių Kopenhagoje gruodžio mėnesį. Be to, vartojant apgaulingai dviprasmišką sąvoką "klimato kaita", tikriau sakant "visuotinis atšilimas", kai kurie Jungtinės Karalystės mokesčių mokėtojai gali palaikyti tai ironija, kai po neįprastai šaltos vasaros atėjo ankstyva, ledinžiema. Dar gudriau būtų surengti tokius renginius tik pavasarį: pažiūrėkite, kasdien tampa vis šilčiau.
Kiek ilgai, pasiteisindama žmonių sukeltu visuotiniu atšilimu, fašistinES gali įvedinėti dar labiau nepakeliamus mokesčius ir kontroliuoti eilinius piliečius, kai vis daugiau tikrų mokslininkų atmeta šią teoriją kaip nepagrįstą ir sukritikuotą?
Antropogeniškas visuotinis atšilimas yra nepagrįsta propaganda, Paului Jozefui Gebelsui būdingo didžiulio masto ekologiško pramonės komplekso melas, nes jie perduoda didžiulius turtus iš menkų žmonių tokiems prekybos anglies dioksidu apgavikams kaip Al Gore ir Goldman Sachs. O tuo naudojasi kairysis politikos elitas, kad nebūtų trukdoma Vakarų pramonės plėtrai, nes silpnavaliai konservatoriai per daug įbauginti visuotinio atšilimo aktyvistų isterijos, kad atsistotų ir pasakytų tikrai nepatogią tiesą: žmonijos sukelta klimato kaita yra pati naudingiausia apgavystistorijoje.
Šių metų Bilderbergo konferencijoje, kuri vyko birželio mėn. Ispanijoje, surengta sesija apie visuotinio atšalimo pavojus. Kada įsigalės naujasis žmonių, kurie iš tiesų formuoja pasaulio politiką, realizmas tiems, kurie tik mano, kad tai daro?
Richard Seeber
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, esu iš tiesų sukrėstas minčių , kurias sukelia tokie žmonės kaip N. Griffin, kalbėdamas apie klimato kaitą. Man visiškai nesuprantama, kaip fašizmas susijęs su klimato kaita. Manau, kad tai, ką jis sako, yra skandalinga, ir tokie pareiškimai neturėtų būti išsakomi šiuose rūmuose, nes problema iš tiesų yra per daug rimta.
Man nerimą kelia ir tai, kad iš tiesų padidėjo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis mūsų atmosferoje. Pažvelkite į Pasaulio meteorologijos organizacijos pateikiamus duomenis. Taip pat esu sukrėstas dėl to, kiek mažai žmonių tam pritaria. N. Griffin taip pat prie to prisidėjo, o dar šokiruoja ir tai, kad vienos iš daugiausia teršalų išmetančių Jungtinės Amerikos Valstijos ir Kinija nepasirengusios sudaryti tokio tarptautinio susitarimo.
Norėčiau jums priminti apie diskusijas, kurios čia vyko praėjusiais metais iki Kopenhagos. Jeigu neturėsime per didelių užmojų ir ir realistiškai pradėsime šias derybas, mes, Europa - ne tokia svarbi teršalų išmetėja - galime kai ką pasiekti.
Kaip galime tai padaryti? Komisijos nare, vertinu jūsų entuziazmą, tačiau manau, kad labai svarbu bendrauti su piliečiais. Tauta nesupranta problemos. Kodėl? Todėl, kad Pasaulio meteorologijos organizacijos duomenys aiškūs - tai vidutiniai duomenys. Tiesa, kad Europoje dabar šalčiau nei prieš keletą metų, tačiau apskritai visame pasaulyje temperatūra vis dėlto kyla. Būtina apie tai pranešti, ir jeigu mums nepavyks to padaryti, nesulauksime savo piliečių paramos, o tokie žmonės kaip N. Griffin turės galimybę kalbėti apie fašizmą klimato kaitos atžvilgiu. Būtent čia slypi problema. Todėl, Komisijos nare, prašau jūsų pabandyti pagerinti padėtį šiuo klausimu.
Antra, su taip vertinamomis paskatomis pereikime prie tvarių energijos išteklių. Mano kolega narys pateikskaičius. Geriausios įmonės įsikūrusios Kinijoje, o čia Europoje padėtis nėra tokia gera. Todėl turime sugalvoti, kaip priversti savo įmones prie to pereiti. Ar šie privalomi tikslai iš tikrųjų yra tinkami vaistai, kad jie visada čia minimi?
Žinoma, mums reikalingas ir sąžiningumas rinkose. Neturėtų būti leidžiama tai, kas daroma su švarios plėtros mechanizmu - 60 proc. pinigų tenka Kinijai. Šiuo atžvilgiu nepakanka vien tik vadovautis teisiniais argumentais. Būkime sąžiningi per diskusijas, nes šis klausimas per daug svarbus. Aš jus palaikau, Komisijos nare.
(Kalbėtoja sutiko atsakyti į klausimą, pateiktą pagal "mėlynosios kortelės" procedūrą pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Lucas Hartong
(NL) Pone pirmininke, R. Seeber sakė, kad visuomennesupranta diskusijų dėl klimato. Norėčiau jo paklausti: ar gali būti taip, kad visuomeniš tikrųjų tai supranta, tačiau tiesiog laikosi kitokios nuomonės nei mano kolega narys?
Richard Seeber
(DE) Pone pirmininke, nežinau, ar teisingai tai supratau. Tiesiog svarbu atvirai informuoti savo piliečius apie šias diskusijas, ir - kaip minėjau - remiantis Pasaulio meteorologijos organizacijos duomenimis. Tai tik vidutiniai pasaulio duomenys, kuriais įrodoma, kad temperatūra kyla 0,63 oC, tačiau Europoje ši vertyra kitokia. Taip yra todėl, kad oras yra vietos reiškinys, o mes kalbame apie klimatą, kuris yra ilgalaikis visuotinis reiškinys. Todėl priimkime šį sprendimą. Jeigu sakome, kad tampa vis šalčiau, o žiemos prasideda anksčiau, turime teisingai apie tai pranešti. Todėl mano kreipimasis dėl informacijos perdavimo yra svarbus.
Jo Leinen
(DE) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, nerimą kelia tai, kad einame nuo vieno kraštutinumo prie kito. Prieš Kopenhagos susitikimą galbūt kėlėme sau per didelius siekius, o dabar, prieš Kankūną, nerimauju, kad mūsų siekiai per maži. Todėl manau, kad savo rezoliucijoje Parlamentas tinkamai iškelia visus šiuos klausimus, kurie, mūsų manymu, yra svarbūs, siekiant pažangos ir rezultatų netgi Kankūne.
Keliame vieną svarbų reikalavimą, kad ES pakeistų savo strategiją. Prieš Kopenhagą tapome priklausomi nuo to, kas daroma Jungtinėse Amerikos Valstijose ar galbūt Kinijoje. Tada tai nedavjokių rezultatų, tai nepavyks ir Kankūne. Todėl turėtume imtis klimato apsaugos priemonių, siekdami apsaugoti savo interesus. Štai daugumos komitete, ir, tikiuosi, per plenarinę sesiją rytoj, bus pateiktas prašymas padidinti mūsų tikslus nuo 20 proc. iki 30 proc. Tai bet kokiu atveju bus būtina per visą proceso eigą. Turime pasiekti šį tikslą bent jau prieš vykdami į Pietų Afriką. Taip pat manau, kad vis dar imamės netinkamų veiksmų Kioto protokolo atžvilgiu. Šiuo atveju taip pat esame priklausomi nuo visų kitų. Manau, kad turėtume pasiūlyti priimti II Kioto protokolą. Dėl to nekils jokių problemų; mes tai padarysime.
Galiausiai dėl vienu balsu kalbančios ES: mačiau, kaip viskas vyko Nagojoje. ES buvo skirtas vienas mikrofonas. Galėjo kalbėti įvairūs žmonės, tačiau jie turėjo pateikti tą pačią poziciją. Būtent to ir tikiuosi iš Tarybos ir Komisijos Kankūne.
Corinne Lepage
(FR) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, bent jau dėl vieno dalyko tikrai neabejojama po Kopenhagos susitikimo, būtent dėl to, kad klaidingos informacijos kampanija, kuri buvo pradėta prieš Kopenhagos susitikimą, nepavyko, o informaciją, kurią mums pateikTarpvyriausybinklimato kaitos komisija (IPCC), visapusiškai patvirtino visi Jungtinių Tautų pasitelkiami ekspertai. Tai pirmasis dalykas, kurį noriu pabrėžti.
Tai parodo, kaip svarbu ir skubu yra tai, ką turime padaryti. Turime panaikinti Kopenhagoje patirtos nesėkmės padarinius, todėl labai svarbu, kad pati Europos Sąjunga nevaržoma, laisva valia nusibrėžtų sau tikslus. Būtent todėl svarbu, klimato, mūsų pramonės ir mūsų ekonomikos labui, kad per rytojaus balsavimą būtų pritarta rezoliucijoje minėtam 30 proc. tikslui.
Kaip ką tik minėjo kolega narys, 20 proc. jau praktiškai pasiekta. Jeigu norime suteikti postūmį savo pramonei, išlikti pirmaujantys arba tapti pirmaujantys naujuose sektoriuose, tiek energijos vartojimo efektyvumo, tiek atsinaujinančiosios energijos sektoriuose, labai svarbu nusistatyti šį tikslą Europos Sąjungoje.
Kitas klausimas susijęs su patikimumu. Turime laikytis savo įsipareigojimų Pietų šalims, kartu atskirdami įvairias Pietų šalių kategorijas, nes iš esmės Kinija ir Afrika negali būti vertinamos vienodai. Būtent todėl, mano nuomone, - ir tai yra būtent mano asmeninnuomonė, kurios nebūtinai laikosi visa mano frakcija - svarbu apmokestinti finansinius sandorius, kurių pagrindu gautume 100 mlrd. USD, kuriuos skyrėme 2020 m.
Galiausiai ne mažiau tikiuosi, kad Kankūne bus priimtas susitarimas dėl miškų, susitarimas dėl REDD - Dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, nes tai jau būtų puikus žingsnis į priekį. Prisiminkime, kad dėl miškų naikinimo išmetama 20 proc. viso išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio.
Satu Hassi
(FI) Pone pirmininke, ponios ir ponai, sutinku su visais tais, kurie pritargriežtesniam išmetamųjų teršalų mažinimui ES iki 30 proc. Tai susiję ne tik su žmonija: mes patys suinteresuoti išlikti konkurencingi kilusios energetikos technologijų revoliucijos akivaizdoje.
Kad ES būtų patikima lyderklimato klausimais Kankūne, ji turėtų skatinti tikrą, be spragų, klimato apsaugos strategiją. Deja, ES, atrodo, elgiasi priešingai, kiek tai susiję su taisyklių dėl miškų anglies dioksido absorbento laikymusi. Atrodytų, kad ES pritaria būsimoms prognozėms, kurios visiškai nepagrįstos, kaip objektyviam miškų absorbento pavyzdžiui. Tai reikštų daugiau problemų pramoninėms valstybėms, ir ne mažu mastu. Problema, apie kurią kalbu, galėtų būti kiekis, lygiavertis nuo 3 proc. iki 5 proc. visų jų išmetamų teršalų kiekiui, kuris yra tokio pat dydžio, koks nustatytas bendru įsipareigojimu visoms pramoninėms valstybėms sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį pagal Kioto protokolą iki 2012 m.
Kitas ES politikos trūkumas yra išmetamųjų teršalų kiekio švarios plėtros mechanizmo pagrindu perdavimas besivystančioms šalims. Tai trumparegiška, taip pat ir neprotinga sąžiningos konkurencijos atžvilgiu, jeigu naudosime SDM, siekdami paremti tuos pramonės sektorius Kinijoje, kurie, pvz., skundžiasi dėl anglies dioksido nutekėjimo. Projektų pagrindu skiriami kreditai turėtų būti skiriami skurdžiausioms besivystančioms šalims.
Zbigniew Ziobro
(PL) Pone pirmininke, kova su visuotiniu atšilimu neabejotinai tapo vienu svarbiausių Europos Sąjungos tikslų. Manau, kad šiuo klausimu svarbus veiksnys yra racionali politika dėl į atmosferą išmetamo anglies dioksido ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo. Parlamento pasiūlyme dėl rezoliucijos, kuris buvo parengtas prieš Kankūno konferenciją, yra dalis, kurioje kalbama apie esminį išmetamo CO2 kiekio sumažinimą - daugiau nei 20 proc. - valstybėse narėse. Atrodo, kad pasiūlydama tokią politiką, Sąjunga negalvoja apie rimtus padarinius savo valstybių narių ekonomikoms.
Europos Sąjunga pasiryžusi labai sumažinti kiekį, tačiau ji labai silpnai išreiškia savo poziciją dėl išmetamųjų dujų mažinimo Jungtinėse Valstijose arba Azijos šalyse. Tai didžiulklaida. Šiomis Europos ekonomikos nuosmukio aplinkybėmis turėtume daugiau dėmesio skirti priemonėms, kuriomis būtų siekiama sustiprinti Sąjungos ekonomiką, o ne numatyti jai papildomas išlaidas. Europos Sąjungos valstybės narės nėra daugiausia teršalų išmetančios valstybės, tai tokių besivystančių šalių kaip Kinija ir Indija sparčiai augančios ekonomikos, ir jos neketina sumažinti išmetamųjų teršalų. Todėl pramoningamyba, taigi ir darbo vietos, gali būti perkeltos į šalis už Europos Sąjungos ribų. Mūsų ekonomika taps silpnesnė, o išmetamųjų teršalų ne mažės, o daugės. Todėl reikėtų iš naujo apsvarstyti tokią politikos kryptį, kovojant su visuotiniu atšilimu.
Sabine Wils
(DE) Pone pirmininke, per klimato konferenciją Kankūne turi būti bandoma daryti teigiamą spaudimą mūsų valstybėms, siekiant pažangos tarptautinio bendradarbiavimo ir su klimato apsauga susijusių nacionalinės teisės aktų atžvilgiu. Kaip atsakomybės aljanso dalis, ES turi siekti politinės lyderystės, nepaisydama to, ką daro Jungtinės Valstijos, ir taip būti vertinama pagal teisingumo klimato atžvilgiu principą. Tai reiškia, kad turi būti užtikrintas antrasis Kioto protokolo įsipareigojimų laikotarpis pramoninėms šalims. Turi būti skiriamos papildomos lėšos su klimato kaita susijusioms priemonėms finansuoti. Dėl ilgalaikio finansavimo, tai ES turi išdėlioti savo kortas ant derybų stalo. ES turi pristatyti plataus masto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslus. Pasaulintemperatūra jokiu būdu negali pakilti daugiau nei 1,5 °C. Šie tikslai padės skatinti technikos naujoves ir darbo vietų kūrimą ekonomikos krizės laikotarpiu.
Anna Rosbach
(DA) Pone pirmininke, gruodžio mėn. visi - pareigūnai, politikai, žurnalistai, aktyvistai ir daugybkitų - vyks į aukščiausiojo lygio susitikimą Meksikoje. Šis Parlamentas taip pat jame dalyvaus, net jeigu visada kyla sumišimas dėl to, kiek EP narių leidžiama vykti.
Kai nuvyksime į aukščiausiojo lygio susitikimą klimato kaitos klausimais, turime nepamiršti vieno labai svarbaus dalyko: realizmo. Puikiai žinau, kad nepopuliaru taip kalbėti, tačiau tai svarbu, jeigu norime, kad pasaulio žmonės laikytų mus patikimais. ES turėtų būti lyderė, kaip didingai sakoma - kitaip sakant, ji turėtų imtis vadovaujančio vaidmens ir parodyti gerą pavyzdį. Tai labai gerai, tačiau turime užtikrinti, kad neišsiveršime į priekį taip toli, jog niekas net neseks mūsų pavyzdžiu. Negerai laikytis politikos, kurios nori arba gali laikytis tik kelios šalys. Taip pasieksime tik vieną dalyką - perkelsime savo pačių daug darbo jėgos reikalaujančias pramonės šakas iš Europos į tas šalis, kuriose taikomi daug švelnesni teisės aktai, mokamas mažesnis darbo užmokestis, o darbo sąlygos yra prastesnės. Neteksime darbo vietų, o tai padarys žalos mūsų Europos Sąjungos ekonomikoms. Todėl turėtume siekti sprendimų, kurių galėtų laikytis tokios sparčiai besivystančios ekonomikos šalys kaip Kinija, Indija ir Pietų Amerikos žemynas. Tikiuosi, kad pasimokysime iš praėjusių metų Kopenhagos susitikimo patirties, o šiemet sieksime pasiekiamų tikslų, užuot siekdami to, kas neįmanoma.
Lucas Hartong
(NL) Pone pirmininke, kitą savaitę vyks Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencija Kankūne. Tai visiška parodija jog ES joje dalyvauja, nes, tiesą sakant, neturime dėl ko skųstis savo klimatu. Tai, su kuo mes susiduriame, yra normalūs temperatūros svyravimai. Gal galėčiau kurį laiką pakalbėti apie tikruosius šios nereikalingos konferencijos faktus? Kitą savaitę šimtai dalyvių į Meksiką skris lėktuvais, vadinasi vėl bus išmetamos CO2 . O koks yra klimato kaitos konferencijos tikslas? Na taip, sumažinti išmetamų CO2 kiekį. Šiuo metu valoma 11 000 hektarų mangrovinių miškų Kankūne. Dar kartą, koks yra klimato kaitos konferencijos tikslas? Na taip, apsaugoti miškus. Pone pirmininke, gal galėčiau ES pateikti savo kuklų patarimą? Palikime klimato politiką visiškai nepriklausomiems specialistams, nes tai mokesčių mokėtojams kainuoja didžiulius pinigus; per pastaruosius dešimtmečius be šališkos Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ir jos apgaviko pirmininko Rajendra K. Pachauri pateiktų ataskaitų, ja nieko nebuvo pasiekta.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad, mano manymu, tiek einanti Tarybos pirmininko pareigas, tiek Komisijos narsavo kalbose išdėstlabai skirtingą požiūrį dėl Kankūno konferencijos, palyginti su požiūriu į Kopenhagos konferenciją. Tai realistiškesnis, perspektyvesnis požiūris, todėl daug labiau tikimasi, kad ši konferencija bus veiksminga.
Jeigu Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikime buvo siekta visko arba nieko - kaip sakeinanti Tarybos pirmininko pareigas - Kankūno aukščiausiojo lygio susitikime turi būti pateikta daugybperspektyvių ir veiksmingų variantų.
Kova su klimato kaita pasižymi dviem esminiais bruožais: pirma, ji turi būti visuotinė, įskaitant visas didžiausias teršėjas nuo Jungtinių Valstijų iki Brazilijos, Kinijos ir Indijos. Antra, turi būti priimta daugybpriemonių, kuriomis būtų daromas teigiamas poveikis kovai su klimato kaita, turime sugebėti pamatuoti tą poveikį, o kartu šiomis priemonėmis negali būti daromas žalingas poveikis ekonomikos augimui.
Šiuo atžvilgiu taip pat turime nuolankiai pripažinti, kad siekiant susidoroti su visuotiniu kovos su klimato kaita iššūkiu pateikiama daugybtechnologinių ir politinių variantų.
Yra ir gali būti priimta įpareigojančių susitarimų, yra sudaryta sektorinių susitarimų, perduodama technologija ir remiami moksliniai tyrimai. Turi būti naudojamasi visomis šiomis galimybėmis, kartu radikaliai gerinant visų ekonomikos sektorių ir visuomenės energijos suvartojimo efektyvumą. Tai vienintelis būdas veiksmingai kovoti su dėl klimato kaitos kylančiomis problemomis. Šiuo atžvilgiu, jeigu Kankūno aukščiausiojo lygio susitikime bus priimta daugybperspektyvių ir veiksmingų susitarimų, tai bus didžiulsėkmė.
Kriton Arsenis
(EL) Pone pirmininke, Komisijos nare, pritarčiau J. Leinenui, kad nuo vieno kraštutinumo perėjome prie kito. Kopenhagoje turėjome didelių vilčių, o Kankūne galbūt turėtume tikėtis labai nedaug.
Mūsų reikalavimai iš esmės susiję su dviem klausimais: REDD susitarimas ir finansavimas. Jeigu nepasistūmėsime šiais dviem klausimais, kyla pavojus, kad derybose nebus padaryta jokios pažangos, ir joms galbūt kils pavojus. Jeigu Kankūne nebus jokios pažangos, pavojus kils visam derybų procesui. Būtent todėl pasitikime jūsų pastangomis, Europos Sąjungos pastangomis, siekti pažangos, net jeigu ir tik šiais dviem klausimais, ir apsaugoti derybas nuo pavojaus.
Daugybnarių sakė, kad 2009 m. iš tikrųjų jau sumažinome išmetamųjų teršalų kiekį 17,3 proc. Greitai bus pasiektas tikslas iki 2020 m. sumažinti jį 20 proc.; šį tikslą galėtume pasiekti per kelerius ateinančius metus. Nėra jokios priežasties, kodėl neturėtume siekti 30 proc. arba daugiau, jeigu norime modernizuoti savo ekonomiką, sukurti naujų darbo vietų ir dar kartą tapti konkurencingesni.
S. Hassi taip pat kalbėjo apie LULUCF. Ji visiškai teisi. ES pozicija, kad neturėtume lyginti su LULUCF susijusio išmetamųjų teršalų mažinimo su 1990 m. ir turėtume įprastai užsiimti šia veikla, perviršinis teršalų išmetimas ir tai, kiek mažiau mes išmetame, palyginti su tuo, kokie būtų buvę nustatyti tikslai, yra absurdiška pozicija.
Pasikliaujame jumis, jog sieksite teigiamų rezultatų šiais dviem svarbiais klausimais per derybas Kankūne.
Bas Eickhout
(NL) Pone pirmininke, labai dėkoju Komisijos narei ir pirmininkaujančiai Belgijai už įžangines kalbas, tačiau taip pat norėčiau šiems rūmams priminti, kad Kopenhagos susitarimas buvo labai silpnas, o kartais netgi pamirštama tai, kas jame parašyta. Kopenhagos susitarime minimas 2 ºC tikslas ar netgi 1,5 ºC tikslas, tad jeigu norime jį pasiekti, turime imtis rimtų veiksmų dėl mūsų pačių išmetamų teršalų sumažinimo - daugiau nei 20 proc. - taip pat numatyti lėšas pirmiesiems trejiems metams. Kopenhagos susitarime labai aiškiai nurodyta, kad šios lėšos turi būti gaunamos iš naujų ir papildomų šaltinių. Komisijos nare C. Hedegaard, sakote, kad tai jau beveik pasiekėme, tačiau lėšos nėra naujos ir papildomos, todėl dar toli iki pasiekto tikslo. Būkime sąžiningi. Tada kyla klausimas dėl ES vaidmens ir lyderystės. Iš tikrųjų tai klausimas pirmininkaujančiai Belgijai: kaip tai padarysime Kankūne? Gavome mandatą iš Tarybos, bet Kankūne bus būtinos derybos. Jeigu imsime jį keisti, ar dar kartą bus reikalingas visų valstybių narių vienbalsiškumas, ar pakaks kvalifikuotos daugumos? Kad ir kaip būtų, tik tada galėsime iš tikrųjų užtikrinti šį vadovaujamą vaidmenį. Reikia platesnių siekių, daugiau lėšų ir geresnių derybų.
Peter van Dalen
(NL) Pone pirmininke, iššūkis Kankūne yra sudėtingas ir skubus, vis dėlto turiu vilčių, nes Nagojos rezultatas suteikia vilčių ir pasitikėjimo. Daug diskutuota dėl to, kaip Europos Sąjungai elgtis per šias diskusijas. Ar mes siekiame 20 proc. ar net 30 proc. sumažinti išmetamą CO2 kiekį? Kiek aš žinau, mažesnis CO2 kiekis neprilygsta sumažėjusiai ekonominei veiklai, todėl galime siekti didesnio nei 20 proc. tikslo, nes taip būtų sudarytos galimybės sukurti daugiau ekologiškų darbo vietų, įdiegti naujovių ir užtikrinti tvarų ekonomikos augimą. Be to, norėčiau kreiptis į Tarpvyriausybinę klimato kaitos komisiją (IPCC), kad ji iš tikrųjų rimtai įvertintų kritiką dėl jos ataskaitų, ir sukurtų atvirą mokslinių diskusijų platformą, kad būtų aptarta, o ne tiesiog liktų nepastebėta visa susijusi informacija. Jeigu jai nepavyks to padaryti, ir toliau bus nepasitikima IPCC ataskaitomis, o tai, manau, nereikalinga ir nepageidautina.
Marisa Matias
(PT) Pone pirmininke, ketinu grįžti prie kai kurių dalykų, kurie jau buvo čia paminėti. Buvo minėta, kad tikimasi, jog Kankūnas bus svarbus pusiaukelės žingsnis kovojant su klimato kaita, ir kad negalima siekti daugiau nei per Kopenhagos susitikimą ar pripažinti Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų. Žinome, kad tai buvo menka, ir vis dėl to, o jeigu nebūtų keitęsi mūsų turimi moksliniai įrodymai ir duomenys, - man atrodo, kad pasikeitpolitinvalia ir trūksta drąsos, ir kad į Kankūną vyksime su baime.
Manau, kad pasitraukimas iš vienos rimčiausių mūsų laikų krizių negali būti vienas iš variantų. Taip pat norėčiau pasakyti, kad turime galimybę išbandyti save Kankūne įvairiais klausimais, kurie čia buvo minėti, taip pat išbandyti savo galimybes galime perskirstydami paramą ir paremdami skurdesnes šalis ir skurdžiausius žmones. Manau, kad reaguojant į aplinkos apsaugos krizę, turi būti bendrai ir sąžiningai reaguojama į dabartinę ekonomikos ir socialinę krizę. Dabar tai realu.
Derek Roland Clark
Pone pirmininke, džiaugiuosi skaitydamas šią kalbą G. Bloomo, kuriam - mano nuomone - šią popietę buvo nesąžiningai uždrausta patekti į šiuos rūmus, vardu.
Prieš metus Kopenhagoje patyrėme nesėkmę, kai 15 000 nekvalifikuotų žmonių, įskaitant EP narius ir visą palydą, lėktuvais nusileido vietoje, kad per dvi savaites padvigubintų dioksido pėdsakus joje ir beviltiškai įsitraukį "klimatogeito" skandalą, kuris buvo labai laiku pradėtas, siekdami sužlugdyti procesą.
Taip, visi prisimename, kaip Rytų Anglijos universitetas parodsavo tikrąjį veidą: tai fiktyvus mokslo centras, kuriame dirba papirkti mokslininkai, kurie priklauso nuo ES Mokslinių tyrimų GD ir JT didelių pusiau priklausomų NVO dėl lėšų moksliniams tyrimams ir laboratorijoms ir nuo JK mokesčių mokėtojų dėl savo darbo užmokesčio. Jie buvo parodyti kaip duomenų, klimato kompiuterių modelių klastotojai, nepatogių duomenų slėpikai ir sąmokslaujantys su B. Obamos žaliaisiais numylėtiniais.
Daugybmokesčių mokėtojų gana patikimais būdais sužinojo, kad ES ir pasaulinžaliųjų darbotvarksusijusi su mūsų mokamų mokesčių dėl anglies dioksido padidinimu ir gąsdinimu jai pritarti.
Žinoma, Kankūne nebūtų taip blogai. Ten daug šilčiau. Ten puiki žiema, o sąmokslininkai šiais metais bus daug atsargesni, slėpdami savo pasaulinio valdymo darbotvarkę. Tačiau nepamirškite: mes, tauta, jus stebime.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nare, pritariu šių rūmų siekiui. Noriu, kad Kankūne būtų pritarta Europos Sąjungos delegacijos pasiūlymams, kurie to verti. Per šias diskusijas būtina pabrėžti miestų svarbą aplinkos apsaugai. Daugiau nei 1000 merų Europos Sąjungoje yra sudarę susitarimą, kuriuo atskleidžiama, kad šios institucijos pripažįsta problemą ir turi imtis veiksmų, kad mums pavyktų. Mūsų gražūs žodžiai nebus nieko verti, jeigu nebus bendradarbiaujama su miestų merais.
Siekiant užtikrinti bendradarbiavimą, labai svarbu atskleisti informaciją apie išmetamuosius teršalus, nes miestuose išskiriama 80 proc. šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Šiuo metu neatskleidžiama informacija apie išmetamųjų teršalų kiekį, o dar blogiau tai, kad nėra jokios bendros tvarkos, kaip jį pamatuoti.
Yra tokia nevyriausybinorganizacija "CO2 atskleidimo projektas", kuri kaupia informaciją iš tūkstančių įmonių, ir, mano nuomone, galėtų būti naudinga vietos valdžios institucijoms. Be vietos valdžios ir merų bendradarbiavimo, nieko nebus pasiekta aplinkosaugos veiksmais, o būtent to ir norime išvengti.
Theodoros Skylakakis
(EL) Pone pirmininke, silpsta didžiulis aplinkos apsaugos skandalas, kurį būtina išspręsti Kankūno konferencijoje. 60 proc. apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje parduodamų švarios plėtros mechanizmo teisių skirtos pramoninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų, HFC-23, naikinimui, ir už tai mokama 70 kartų daugiau nei jų tikroji kaina, kurią daugiausia sumoka Europos Sąjungos elektros vartotojai.
Iki šiol iššvaistėme apie 1,5 mlrd. EUR, ir jeigu padėtis nesikeis, iki 2013 m. iššvaistysime dar 3,5 mlrd. EUR, palyginti su tikrąja dujų naikinimo verte, kuri sudaro tik 80 mln. EUR. Taip masiškai kuriama daug neteisėto pelno kelioms įmonėms visame pasaulyje, be jokios naudos aplinkai, turint omenyje, kad per pastaruosius metus padidėjo HFC-23 kiekis atmosferoje.
Tai nepriimtina, todėl turime vykdyti sąžiningą aplinkos apsaugos politiką ir laikytis Kioto mechanizmo. Europa turi išspręsti šią problemą Konvencijos šalių konferencijos 16-ojoje sesijoje, nes pakeitus tarptautinę politiką šiuo klausimu, bus suteikta rimta galimybnedelsiant labai mažomis sąnaudomis griežtai apriboti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir paprašyti tokių šalių kaip Kinija, kuri šiuo metu pumpuoja didžiulius HFC-23 kiekius į atmosferą, nors tai galėtų būti sumažinta iki nulio, jeigu Kinija tam skirtų truputį pinigų, kuriuos gauna iš mokesčių šiam neteisėtam pelnui, aktyviau įsitraukti į kovą su klimato kaita.
Tai nepriimtina, kad iššvaistoma per 4 mlrd. EUR Europos Sąjungos mokesčių mokėtojų pinigų. Mūsų pareiga Europos Parlamente apginti viešąjį interesą ir vartotojų interesus.
Edite Estrela
(PT) Pone pirmininke, tarptautinis šios konferencijos pagrindas nėra palankus: pasaulinekonomikos krizė, politinis ir administracinis neapibrėžtumas JAV ir aklavietėje atsidūrusios JAV ir Kinijos derybos. Todėl mažai ko tikimasi, tačiau nepaisant to, Kankūno aukščiausiasis susitikimas turėtų būti vertinamas kaip galimybatkurti pasitikėjimą daugiašaliu procesu ir klimato kaitos atžvilgiu, ir sustiprinti Kopenhagos susitarimą. Tai mažiausia, ką galima padaryti, ir netgi tam reikalingas pasiryžimas ir politinlyderystper derybas, kartu su ryžtingais sprendimais. Galiausiai būtina padaryti pažangą tose srityse, kuriomis daromas poveikis besivystančioms šalims: dėl finansavimo, technologijų perdavimo ir gebėjimų ugdymo. Tačiau dėl sumažinimo, tai tikimasi pažangos, visų pirma nustatant plataus masto ir įpareigojančius tikslus sumažinti išmetamuosius teršalus ir perduoti visą procesą į jų rankas, visų pirma stebėseną, informacijos tiekimą ir tikrinimą.
Nepaisydama tarptautinių susitarimų rezultato, Europos Sąjunga turėtų siekti tikslo sumažinti CO2 išmetimą daugiau nei 20 %, siekdama sukurti ekologiškas darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą. Nepaisant to, Kankūno rezultatais turėtų būti padedama nuspręsti dėl veiksmų po 2012 m., siekiant 2011 m. sudaryti tarptautinį susitarimą, kuris būtų teisiškai privalomas ir kuriuo būtų įgyvendinamas visuotinis tikslas apriboti pasaulio temperatūros padidėjimą iki 2 laipsnių.
Roger Helmer
Pone pirmininke, asmeniškai aš norėčiau priminti savo kolegoms, kad visuomennebetiki žmonijos sukeltu visuotiniu atšilimu. Balsuotojai pavargo nuo kaltinimų dėl klimato kaitos ir nebesirengia už tai mokėti.
Vis daugiau mokslininkų kalba viešai, siekdami nuginčyti tradicines pažiūras dėl klimato. Sužlugdytas IPCC patikimumas. Pastarieji maži klimato pokyčiai visiškai suderinami su nusistovėjusiais, ilgalaikiais natūraliais klimato ciklais. Kopenhagos susitikimas žlugo dėl tos pačios priežasties, dėl kurios žlugs ir Kankūno susitikimas. JAV su savo nauja respublikonų dauguma rūmuose nenupirks didžiausio leidžiamo išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo ir leidimų prekybos. Indija ir Kinija neišsiverš į priekį dėl klimato skandalo. Mūsų ekologiška politika turbūt nereikalinga, tikrai neveiksminga ir labai brangi.
Jeigu Europa viena imsis veiksmų, sunaikinsime savo ekonomikas ir nuskurdinsime savo anūkus be jokios naudos klimatui. Savo noru pasirinksime skurdą dėl ginčijamos mokslinės teorijos. Laikas pakeisti kryptį.
Catherine Soullie
(FR) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, rytoj bus proga parodyti sutarimą ir realizmą, bent jau norėčiau, kad taip būtų, kai balsuosime dėl mūsų rezoliucijos dėl šios šešioliktosios Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijos. Todėl tikiuosi, kad mūsų atsakingoji Komisijos narpajėgs išlaikyti pragmatiškus tikslus, kuriuos turime įgyvendinti bendrai, taip pat apgins Europos Sąjungos nustatytas visiškai nediskutuotinas susijusias sąlygas.
Taip pat per derybas neturime pamiršti savo piliečių ir mūsų pramonės vilčių dėl sąžiningos pusiausvyros. Visas pasaulis, o ne viena Europa, turi kovoti su klimato kaita.
Todėl bus labai svarbu pripažinti intelektinės nuosavybės, kuri nepakankamai apsaugoma, svarbą. Ekologiškomis technologijomis turi būti teikiama nauda daugybei žmonių, tačiau tai nereiškia, kad turime pigiai parduoti savo dabartines ir būsimas žinias, netgi šios svarbios kovos su klimato kova vardan.
Panašiai, prašymas sukurti bendrus metodus išmetamųjų teršalų kiekiui skaičiuoti, taip pat patvirtinti ir paskelbti duomenis, kad visos teršalus išmetančios pramonės įmonės būtų vienodai vertinamos, yra labiausiai pagrįstas prašymas, o ne derybų taktika.
Galiausiai, ir mano kolega narys ką tik iškėlšį klausimą, dar labiau prieštaringos yra dabartinio švarios plėtros mechanizmo spragos, kurios taip pat turi būti aptartos. Ponios ir ponai, deja, visi puikiai žinome, kad ne Europos Parlamentas turi tikrąją galią derėtis. Tačiau turi būti remiamas, o ne menkinamas daugybės EP narių, įskaitant ir mane, noras dirbti ir siekti teigiamų šios konferencijos rezultatų, kaip kad jautėmės pastarąsias keletą dienų. Jeigu Europa nori būti stipri per tarptautinį dialogą, tokie pat turi būti jos įstatymų leidėjai.
Rovana Plumb
Pone pirmininke, būdama optimistė, manau, kad Kankūne įmanoma žengti žingsnį į priekį, priimant suderintą paketą, kurio pagrindu šalys galės imtis greitesnių, tvirtesnių veiksmų visose klimato kaitos srityse. Todėl labai svarbu atkurti Europos pirmaujantį vaidmenį per tarptautines klimato derybas, įtvirtinant klimato diplomatijos principą, o Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turi apibrėžti ir įgyvendinti teisingumo klimato atžvilgiu principą, palaikydamos teisingumo sąlygą per būsimas tarptautines klimato derybas.
Pabrėžiu, kaip svarbu sukurti mechanizmą, kuriuo būtų reguliuojamas finansinių klimato kaitos aspektų finansavimas. Bus reikalingi nauji ir naujoviški pajamų šaltiniai, būtent finansinių sandorių mokestis, ekologiškos lėšos arba privatūs ištekliai, siekiant surinkti reikiamus pinigus, kad būtų įgyvendinti projektai dėl prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos sušvelninimo ir pasiektas ekologiškas augimas, kuriuo prisidedama prie piliečių gerovės, ir sąžiningas augimas. Taip pat nepamirškime lyties aspekto klimato kaitos politikoje.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, buvo labai didelis atotrūkis tarp lūkesčių dėl Kopenhagos konferencijos ir jos rezultatų, būtent todėl būtina kai ką pakeisti. Šį kartą vyksime į Kankūną su daug realesniais, bet vis tiek plataus masto tikslais. Komisijos nare, nusipelnėte pagyrimų už tai, kad užtikrinote, jog šį kartą Europos Sąjunga vyks į klimato konferenciją geriau pasirengusi, tad norėčiau jums už tai padėkoti.
Tačiau norėčiau pateikti pastabų dėl kai kurių pateiktų pakeitimų. Kopenhagoje sudarytu susitarimu pasiekėme keletą svarbių dalykų, o vienas iš jų neabejotinai yra sprendimas, kad turime imtis veiksmų, siekdami apriboti temperatūros kilimą iki 2 laipsnių Celsijaus. Turime laikytis šio tikslo, o dabar netinkamas laikas jį pakeisti, net jeigu tai reikštų mažesnį tikslą. Turime išlikti patikimi. Negalime kiekvienais metais keisti tokių svarbių sprendimų.
Taip pat norėčiau reaguoti į pasiūlymus, kad Europos Sąjunga turėtų vienašališkai 30 proc. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas. Manau, kad neturėtume dar kartą nutolti nuo trečiųjų šalių. Turime padidinti šį tikslą, ir mes jį padidinsime, tačiau kai tam bus tinkamos aplinkybės. Tačiau turime užtikrinti, kad iš anksto nustatysime tvarką tokiam sprendimui priimti, ir, žinoma, kad Europos Parlamentas būtų tinkamai įtrauktas į sprendimų priėmimo procesą.
Taip pat turime skatinti vystymąsi ir švarių technologijų taikymą pasauliniu lygmeniu. Labai svarbus susitarimas dėl technologijų perdavimo, tačiau taip pat reikalingi tinkami susitarimai intelektinei nuosavybei apsaugoti. Tik taip klimato kaita taps galimybe, o ne našta.
Galiausiai, dėl finansavimo klausimo, siekiant sumažinti klimato kaitos poveikį besivystančioms šalims, tai norėčiau pabrėžti, kad Europos Sąjunga jau turi šiam tikslui skirtą finansinę priemonę, būtent Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, arba ETS. Turime užtikrinti tinkamą sistemos veikimą ir veiksmingumą, taip pat skaidrų ir tikslinį lėšų panaudojimą. Manau, kad nederėtų sukurti naujos finansinės naštos per finansų ir ekonomikos krizę.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Mr Netrukus vėl pasaulis lauks gerų arba, kaip įprasta pastaruoju metu, blogų žinių dėl klimato kaitos, šį kartą - iš Kankūno. Didžioji dauguma mokslininkų teigia, kad žmonijai lieka vis mažiau laiko sustabdyti klimato kaitą, tačiau viską neigiančių arba nenorinčių nieko daryti stovykla nemažėja. Europos Sąjunga buvo ir turėtų išlikti varomąja jėga siekiant pažangos derybose. Kankūne ES privalėtų geriau koordinuoti valstybių narių pozicijas. Svarbu ir patiems padaryti namų darbus, įrodyti, kad tvari ekonomikos plėtra, aplinką tausojantis gyvenimo būdas yra įmanomi. Tik keisdamiesi patys galime kviesti sekti mūsų pavyzdžiu.
Labai pritarčiau vienašališkam ES žingsniui iki 2020 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 30 proc. Ypač svarbu, kad Kankūne būtų atsižvelgta į naujai suformuluotą klimato teisingumo principą. Nesustabdžius arba bent neapribojus klimato kaitos, vis labiau karščiu alsuojanti planeta pirmiausia apdegins skurdžiausias šalis ir skurdžiausius žmones.
Atrodo, kad kai kurie žmonės, firmos ir valstybės naudojasi senu, bet modernizuotu posakiu: po manęs - po to, kai aš susižeriu milžinišką pelną - nors ir tvanas. Šis požiūris neturi laimėti Kankūne.
Elisabetta Gardini
(IT) Ponios ir ponai, J. Schauvliege, Komisijos nare, ponios ir ponai, Europos siekis nustatyti plataus masto būsimos konferencijos dėl klimato kaitos tikslus neabejotinai yra įsipareigojimas imtis atkaklių veiksmų, nuo kurių priklausys mūsų planetos ateitis.
Tačiau, ponios ir ponai, būtent todėl turime būti realistai ir atsargiau vertinti savo lūkesčius. Kiek žinome, per parengiamąsias tarptautines derybas dėl Kankūno konferencijos ne tik kad nepavyko pasiekti pastebimos pažangos dėl visuotinio susitarimo, bet joje dar ir pasitvirtino atsargumas ir priešinimasis laikytis Kopenhagoje prisiimtų įsipareigojimų.
Nors tai jau buvo pasakyta, tačiau šiuo atveju norėčiau paminėti Kiniją. Pvz., Kinija iki 2020 m. sau leidžia padidinti išmetamą CO2 dujų kiekį 5 mlrd. tonų, o tai turės tokius padarinius, kuriuos galima kompensuoti tik iki tų pat, 2020 metų, sumažinus Europos pramonės išmetamų dujų kiekį 100 proc. - ir netgi to gali nepakakti.
Šiuo faktu ne tik įrodoma, koks nerealus yra pasiūlymas besąlygiškai sumažinti išmetamųjų dujų kiekį 30 proc. - ir mes tam tvirtai priešinamės - bet ir sudaro pagrindą daugybei nepriklausomų stebėtojų iškelti hipotezę dėl visuotinio išmetamųjų teršalų padidėjimo, smarkaus padidėjimo iki tos datos. Šiomis prieštaringomis aplinkybėmis būtų bent jau rizikinga ir netgi demagogiška nurodyti skaičius ir numatyti patrauklius, bet nerealistiškus scenarijus, kai nežinomi kiekiai neišvengiamai atspindimi išlaidų dydžio.
Tikimasi, kad Europos Sąjunga Kankūne pateiks bendrą, realų ir tvarų pasiūlymą, nes susitarimas, kuriuo užtikrinami tikri, apčiuopiami rezultatai, visada ir visais atvejais yra tinkamesnis lūkesčiams, kurie neišvengiamai pasmerkti žlugti, o vyriausybių pastangos svarbiausiais aplinkosaugos klausimais tampa dar labiau nepatikimos tarptautinės nuomonės atžvilgiu, o tai būtų labai sunku ištaisyti.
Jolanta Emilia Hibner
(PL) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, rezoliucijos dėl 16-osios šalių konferencijos Meksikoje priėmimas yra pirmas žingsnis artėjant prie visuotinių diskusijų. Tai visoms šalims labai sudėtingas kompromisas. Neturėtume apsigauti, galvodami, kad pasieksime skubių laimėjimų. Turime pateikti kuo platesnio masto pasiūlymą, kuriuo taip pat suvienijama kuo daugiau konferencijoje dalyvaujančių šalių.
Pagrindinis rezoliucijoje įtvirtintas tikslas - pasiekti kompromisą dėl kovos su klimato kaita ir visuotiniu atšilimu. Norėdami pasiekti šį tikslą, turime gauti didžiausių ir daugiausia dujų išmetančių šalių paramą. Tarp jų yra Jungtinės Valstijos ir Kinija. Turime diskutuoti apie tai kartu su jomis ir paprašyti jų apsvarstyti savo ekonomikos galimybes. Taip pat turėtume diskutuoti apie tai, kaip pasiekti tikslus, kurie jau įtraukti į Europos Sąjungos ekologijos paketą. Kai kurie kolegos nariai sako, kad tai kuklus paketas, nes jame kalbama apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą 20 proc. Pirmiausia ženkime šį pirmą žingsnį, o tada kalbėkime apie kitą.
Taip pat svarbu numatyti įsipareigojimus, kuriuos galėtų prisiimti visos šalys. Jeigu ir vėl įtrauksime įsipareigojimus, kurių nvieno nebus laikomasi, jie neturės jokios prasmės ir bus tik įrašas popieriuje. Taip pat turime nukreipti savo dėmesį į tas šalis, kurios labai silpnos ekonomikos vystymosi atžvilgiu ir kurių ekonomika menkai išsivysčiusi. Tačiau mes siekiame užtikrinti, kad pinigai tikrai būtų skirti skurdžiausioms šalims. Jos turėtų turėti galimybę gauti pinigų iš Europos Sąjungos. Visų kolegų narių vardu norėčiau pasakyti, kad manau, jog visi palaikysime Komisijos narę. Aš taip pat pareiškiu, jog esu pasirengusi labai padėti per derybas.
Sirpa Pietikäinen
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Komisijos narei C. Hedegaard už jos labai gerą ir pasiaukojantį darbą šiais klimato klausimais ES ir pasauliniu lygmeniu.
Žinodama, kad šiuo metu derybos JT lygmeniu visais tarptautiniais klausimais labai sudėtingos, manau, kad turime visapusiškai pasinaudoti veiksmais pagrįstu orientavimusi. Žinome, kad visose šalyse pasauliniu lygmeniu susidursime su iššūkiu, todėl visada naudinga imtis veiksmų, siekiant užkirsti kelią klimato kaitai, tiek aplinkos apsaugos, tiek komercinės veiklos požiūriu.
Yra nemažai tyrimų, kuriais atskleidžiama, kad iki 2020 m. ES galėtų tokiu būdu sumažinti savo išmetamų CO2 dujų kiekį 30 proc. ar net 40 proc., o tai būtų ekonomiškai perspektyvu ir naudinga. Tam pirmiausia reikėtų nutraukti tokias žalingas subsidijas, kaip, pavyzdžiui, kasmet skiriami 6 mlrd. EUR organiniam kurui Europoje, užtikrinti griežtesnę su ETS susijusios teisėkūros paramą, išteklių veiksmingumą ir energijos vartojimo efektyvumą, ir tokias priemones kaip griežtesnekologinio projektavimo direktyva.
Manau, kad vien patys parodydami kelią, galime įtikinti kitus, kad a) esame rimti, b) tai naudinga, ir c) darome tai aplinkos ir Europos Sąjungos ekonomikos klestėjimo labui.
Seán Kelly
(GA) Pone pirmininke, dėkoju savo frakcijai už tai, kad suteikman progą pasakyti keletą žodžių šiuo mane labai dominančiu klausimu.
Dabar Europos Sąjungai svarbūs Kankūno konferencijos rezultatai tiek matomumo, tiek rezultatų požiūriu. Turime atrodyti realistiškai ir turime kalbėti vienu balsu. Turi būti tvirtai verčiama patikėti, kad visuotinis atšilimas yra visuotinproblema, kuriai išspręsti reikalingas visuotinis sprendimas su visuotinai įpareigojančiais tikslais.
Dėl to turėtume laikytis savo tikslo iki 2020 m. sumažinti kiekį 20 proc. Bet kas kita nulemtų priešingus rezultatus. Tai galėtų sunaikinti mūsų ekonomiką; taptume nekonkurencingi, o besivystantis pasaulis skubėtų į priekį.
Jeigu apie 2015 m. pasieksime 20 proc. tikslą, galėsime pakeisti jį į 25 proc. ar 30 proc.; tai būtų vertinama kaip viešųjų ryšių laimėjimas. Visa kita - siekiant 30 proc. ir jų nepasiekiant - būtų laikoma viešųjų ryšių pralaimėjimu, kaip nutiko Lisabonos strategijos atveju. Mums to pakako. Laikas elgtis protingai, padaryti, kas būtina, tačiau užtikrinti, kad likęs pasaulis darytų tą patį.
Galiausiai girdėjau kalbant, kad kai kurie Europos Parlamento nariai gali vykti į Kankūną protestuoti; jie turi teisę tai daryti, tačiau tikiuosi, kad jie tai darys privačiai ir asmeniškai, o ne kaip akredituoti atstovai.
Danuta Jazłowiecka
(PL) Pone pirmininke, mano kolegos nariai daugybę kartų pabrėžė, kad būtina laikytis vieningos vidaus pozicijos klimato politikos klausimais. Tačiau norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad per būsimą konferenciją taip pat turėtume pasinaudoti savo didžiausiu turtu, kuris, kaip pernai paaiškėjo, yra ir mūsų didžiausia silpnybė. Galvoju apie daugiapakopes derybas ir pastangas suprasti mūsų partnerių argumentus, taip pat apie sumanų patenkinamo kompromiso ieškojimą. Pabandykime pasinaudoti savo praktine ES patirtimi klimato politikai palaikyti. Izoliavimas, apie kurį kalbėjo Komisijos narė, priklauso nuo Jungtinių Valstijų, Kinijos, Brazilijos, Rusijos ir Indijos vaidmens. Be jo nebus jokio tikslo Europos Sąjungai imtis kokių nors priemonių. Taip pat reikėtų aiškiai pasakyti, kad norėdamos atlikti svarbesnį tarptautinį vaidmenį, augančios ekonomikos šalys turi prisiimti didesnius įsipareigojimus. BRIC šalys negali visada gudrauti, teisindamosi, jog joms būtina pasivyti kitas šalis vystymosi srityje, nesutikdamos imtis radikalių priemonių klimatui apsaugoti. Didesnvaldžia reiškia didesnę atsakomybę.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pone pirmininke, Kankūno konferencijos klimato kaitos klausimais sėkmlabai svarbi Jungtinių Tautų globojamo derybų proceso patikimumui užtikrinti. Todėl labai svarbu prisiimti konkrečius įsipareigojimus ir nustatyti realius tikslus. Labai svarbu sudaryti susitarimus dėl miškų apsaugos politikos, technologijų perdavimo besivystančioms šalims ir finansavimo.
Jeigu nepavyks pasiekti visuotinio susitarimo, Europa turėtų sutikti apsvarstyti antrąjį Kioto protokolo įsipareigojimų etapą, tačiau kartu nustatyti sąlygas, visų pirma dėl protokolo naudingumo aplinkosaugos požiūriu, švarios plėtros mechanizmo pakeitimo ir dėl tokių didžiausių pasaulio teršėjų kaip Kinija ir JAV įsipareigojimų prisiėmimo.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pone pirmininke, rengdamasi klimato konferencijai Kankūne, Europos Sąjunga ir jos valstybės narės turėtų pagaliau suprasti, kad papildomų naujų vienašalių tikslinių skaičių nustatymu nebus daroma įtaka Jungtinėms Valstijoms, Kinijai ir Indijai arba nebus padedama įtraukti besiformuojančios ekonomikos šalis į kovą su klimato kaita. Turint tai omenyje, Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso pasiūlytas įsipareigojimas vienašališkai 40 proc. sumažinti anglies dioksido išmetimą atrodo perdėtas. Netgi ir 30 proc. vienašalis įsipareigojimas atrodo realus tik tada, jei bus imamasi realių veiksmų. Sutinku su C. Hedegaard: Europos Sąjunga gali atgauti savo vadovaujamą vaidmenį, jeigu parodys konkrečius rezultatus, investuodama į mokslinius tyrimus ir vystymąsi, kurdama ekologiškas darbo vietas, plėtodama pažangųjį elektros energijos tinklą ir įgyvendindama tvaraus ekologiško augimo politiką.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, J. Schauvliege, Komisijos nare, Parlamentas jau daugybę kartų pateikaiškų pareiškimą dėl klimato apsaugos priemonių. Deja, man atrodo, kad šio požiūrio mažiau laikosi tie, kas priima sprendimus valstybėse narėse. Aplinkos ministrai, kurių užmojai dažnai gana dideli, daugybę kartų liko prie savo pačių priemonių. Finansų ir ekonomikos ministrai, ir tie, kas atsakingi už ekonomiką, tikėkimės, taip pat, galvoja apie ilgesnius terminus. Tačiau dažniausiai veiksmų imamasi per tam tikrą labai aiškiai apibrėžtą laikotarpį, būtent per laikotarpį iki kitų rinkimų. Tačiau gamta neatsižvelgia į kasdienius politinius poreikius. Ji reaguos į klimato kaitą, su visais susijusiais neigiamais padariniais žmonėms, iš tikrųjų visai žmonijai. Jeigu mums nepavyks susikalbėti dėl šio klausimo skubumo, ir visų pirma dėl skubaus būtinumo imtis veiksmų, ne tokioje tolimoje ateityje didelę dalį savo lėšų turėsime skirti paramai ištikus nelaimėms.
Komisijos nare, remdamasi šūkiu "viena planeta, vienas balsas", linkiu jums didžiausios sėkmės Kankūne būsimų kartų labui.
Sonia Alfano
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, labai vertinu tai, kad čia yra Komisijos narC. Hedegaard, ir jos prisiimtą poziciją. Norėčiau padėkoti jums už įsipareigojimą nuolat informuoti Parlamentą apie naujienas Kankūne.
Kova su klimato kaita turi vykti pasauliniu lygmeniu ir visiems dalyvaujant, tačiau mintis, kad mūsų pozicija turi priklausyti nuo kitų šalių pozicijų, yra neatsakinga ir neteisinga ES nusibrėžto vaidmens, būtent vadovaujamo vaidmens, susijusio su pasaulinio lygmens kultūrine revoliucija, pirmiausia kova su klimato kaita, atžvilgiu.
Turime nusistatyti sau dar platesnio masto tikslus ir užtikrinti, kad juos pasieks įvairios valstybės narės. Todėl dėkoju Komisijos narei už tai, kad prieš keletą dienų priminItalijai apie jos finansinių pažadų skirti 200 mln. EUR kovai su klimato kaita laikymąsi. Deja, turiu informuoti Komisiją, kad šiuo metu Italijos valstybės biudžete tokių lėšų nenumatyta.
Todėl norėčiau paprašyti Komisijos panaudoti visas turimas galias ir priversti valstybes nares laikytis savo pažadų, visų pirma kai kalbama apie tokią svarbią kovą už artimą pasaulio žmonių ateitį...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, Europos Sąjunga prisidėjo prie Kopenhagos susitikimo žlugimo ir tarptautinių derybų sustabdymo. Nepakanka paskelbti apie plataus masto siekius ir nustatyti tikslus kitoms išsivysčiusioms šalims, net jeigu jos nesilaiko Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos rekomendacijų, jeigu negalvojama apie priemones, kuriomis galima tai padaryti. Priemonės šiems tikslams pasiekti yra svarbesnės už tikslus, apie kuriuos kalbama per šias diskusijas, ir tai yra pagrindinis klausimas.
Europos Sąjunga atkakliai laikosi rinkos požiūrio, naudodama rinkos priemones, kurios iki šiol pasitvirtino kaip neveiksmingos ir iškreiptos. Tai finansų spekuliantų mana: tai jau nebe tik maistas, ne tik valstybės garantuota skola, bet ir pati atmosfera, oras, kuriuo kvėpuojame, kuris bus naudingas naujai milijardierių sistemai, kaip gauti fiktyvių finansinių turtų, sukurti.
Komisijos nare, galime paaiškinti klimato kaitos priežastis šios ekonomikos ir socialinės sistemos nelogiškumu. Sprendimą rasime sugriaudami šią sistemą.
Iosif Matula
(RO) Pone pirmininke, klimato kaita yra neabejotinai didžiausias šių laikų žmonijos iššūkis.
Deja, lūkesčiai dėl Kankūno konferencijos yra gana kuklūs dėl Kopenhagos nesėkmės. Kopenhagoje buvo tikimasi, kad išsivysčiusios šalys įvairiomis priemonėmis parems besivystančių šalių kovos su klimato kaitos padariniais veiksmų planus. Tačiau dėl ekonomikos krizės poveikio, kurį labai jaučia ES valstybės narės, buvome priversti galvoti ir apie kitus prioritetus.
Gyvybiškai svarbu pasiekti susitarimą dėl išmetamų anglies dioksido dujų mažinimo. Kankūne ES turi pateikti savo bendrą poziciją dėl tikslų, kurie turi būti pasiekti, ir nepamiršti, kad strategijos "Europa 2020" sėkmpriklauso nuo su klimato kaita susijusių tikslų įgyvendinimo. Šiuo atžvilgiu noriu pabrėžti partnerystės, kuria siekiama sukurti tvarios energijos galimybes regioniniu lygmeniu ir paskatinti regionus naudoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, vaidmenį.
Gilles Pargneaux
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, žinome, kokia karinga esate, ir žinome jūsų norą, kad Kankūne Europa bent jau kalbėtų vienu balsu. Todėl norėčiau, kad jūs pateiktumėte mums savo nuomonę dviem klausimais, dėl dviejų veiksmų, kurie įtvirtinti mūsų rezoliucijoje, dėl kurios rytoj balsuosime. Norėčiau, kad viešai išdėstytumėte savo nuomonę dėl šių dviejų pasiūlymų prieš rytojaus balsavimą.
Pirma, dėl žaliojo fondo, kuris galiausiai leistų kasmet nuo 2020 m. surinkti po 100 mln. USD, kuriuos galėtume skirti skurdžiausioms šalims, sukūrimo.
Antra, dėl 0,01 proc. mokesčio nustatymo finansiniams sandoriams, kuris leistų surinkti 20 mlrd. EUR, taip pat siekiant padėti skudžiausioms šalims. Manau, kad tai svarbus finansinis klausimas, kurį išsprendę galėtume greičiau ir toliau judėti į priekį.
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, per klimato konferenciją siekiama parengti kitą, Kioto protokolą, kuris nustos galioti 2012 m., pakeisiantį protokolą Kovojant su klimato kaita, mums būtina skubiai judėti į priekį. Apskritai ES juda tinkamu keliu, siekdama savo klimato kaitos tikslų. Tačiau būtų labai svarbu mums, ES, kartu su Jungtinėmis Valstijomis ir Kinija siekti sudaryti teisines prielaidas visuotinės klimato apsaugos susitarimui. Ypač šiais sudėtingais laikais stiprinant aplinkosaugos politiką, bus suteiktos didelės galimybės ekonomikos politikai, pvz., investuojant į atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir energijos vartojimo efektyvumą.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Pone pirmininke, jau du dešimtmečius tarptautiniuose forumuose kalbama apie klimato kaitą. Nors pasiekta didesnis šios tikrai pasaulinės problemos išmanymas, iš politinės perspektyvos galima pasakyti, kad iššvaistėme šiuos du dešimtmečius.
2012 m. nebebus taikomas Kioto protokolas, o praėjusių metų konferencijos Kopenhagoje nesėkmnesuteikia jokių vilčių dėl teigiamų pokyčių artimiausiu metu. Spalio mėn. vykusiomis diskusijomis dėl klimato kaitos tik patvirtinamas susiskaldymas tarp vadinamojo pažangiojo pasaulio ir vadinamojo besivystančio pasaulio, todėl Kankūne daug ką reikės nuveikti. Jeigu norime, kad Kankūno konferencija būtų sėkminga, turtingosios šalys turės iš esmės pakeisti savo pozicijas. Pirmiausia turime dideliu mastu sumažinti išmetamuosius teršalus šalių viduje. Vadinamoji anglies dioksido kompensacinsistema šiuo atveju nėra tinkamas sprendimas. Jeigu turtingosios šalys pirks leidimus iš skurdžių šalių, kad galėtų ir toliau išmesti teršalus į atmosferą, tai niekaip nebus naudinga klimatui.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Pone pirmininke, mums kyla klausimas: ar Kankūne sugebėsime judėti į priekį klimato kaitos klausimu. Man atrodo, kad mūsų pozicija ir mūsų tikslai tikrai padės pagrindą pokyčiams, kurie padėtų išvengti ekologinių nelaimių.
Europos Sąjungos pozicijos vis dar yra teisingos, o šioje konferencijoje ne tik turime jas išdėstyti; turime kovoti už tai, kad pasiektume daug geresnių rezultatų nei Kopenhagoje.
Deja, Komisijos nare, vis tiek turime tikėtis, kad nuo mūsų priklauso, ar įtikinsime didžiąsias valstybes, visų pirma Jungtines Valstijas ir Kiniją, prisidėti prie šių bendrų kovos su klimato kaita pastangų. Tikiu, kad šios pastangos bus vaisingos.
Connie Hedegaard
Komisijos narė. - Pone pirmininke, po šių aktyvių diskusijų planavau pateikti tris esmines įžvalgas, tačiau manau, kad pirmiausia turėčiau atsakyti į labai atvirą G. Pargneaux klausimą: manau, kad galime nemažai pasistūmėti į priekį, sukurdami žaliąjį fondą. Tačiau daugybei šalių turbūt reikės daugiau laiko labai konkretiems lėšų šaltiniams rasti - nes praėjo tik dvi savaitės po to, kai JT aukšto lygio komisija pateikšiuo klausimu įvairių pasiūlymų.
Realiai mąstant, turėtume padaryti didžiulę pažangą. Turėtume žinoti, ką norime daryti su šiuo fondu ir kaip jį sudaryti. Tada, esu tikra, netrukus po to, galėsime nustatyti fondo reikalavimus. Manau, kad turėsime palengva judėti į priekį, tačiau mes labai pritariame žaliojo fondo plėtojimui.
Dabar pateiksiu savo tris įžvalgas. Pirma, šių diskusijų pradžioje Marita Ulvskog pasakė, kad šiais metais klimato klausimas nebėra tarptautinės darbotvarkės viršuje. Žinoma, tai tiesa, tačiau tiesa ir tai, kad jeigu palyginsime mūsų poziciją su ta, kurios laikėmės prieš dvejus metus - ar penkerius, ar dešimt metų - pamatysime, kad klimato klausimas yra vienas svarbiausių darbotvarkės klausimų.
Jeigu nebūtų rengtąsi Kopenhagos susitarimui, ar galite įsivaizduoti, kad klimato kaitos, energijos vartojimo efektyvumo klausimai ir tai, kaip skatinti ekologišką augimą, būtų išlikę per ekonomikos krizę? Sakyčiau, kad turbūt ne. Tai vis dar yra labai svarbus klausimas ES darbotvarkėje, ir turi ten likti.
M. Ouzký paminėjo, kad Europa visada "per daug optimistiška"; na, galbūt tai ne visada nenaudinga. Ne pesimistai pasiekia didžiausių laimėjimų. Nusibrėždama tikslus 2008 m. Europa parodpavyzdį; o rengiantis Kopenhagos susitikimui, daugybšalių sekšiuo pavyzdžiu.
Prieš dvejus metus beveik tik mes vieni nusistatėme sau tikslus. Rengiantis Kopenhagos susitikimui, didžiosios ekonomiškai reikšmingos šalys, būtent Indonezija, Meksika, Korėja, Indija, Pietų Afrika ir kitos - sąrašas daug ilgesnis - nusistatsavo vidaus tikslus. Vienodomis aplinkybėmis, o tai taip pat labai svarbu žvelgiant iš Europos Sąjungos verslo perspektyvos. Kai ką iš tikrųjų pasiekėme. Dabar daugybėje šalių šie vidiniai tikslai nulems pavyzdinius pokyčius. Taip, daugybe būdų tai daroma per lėtai, tačiau iš tiesų jau nuėjome nemažą kelią.
Kažkas kalbėjo apie besiformuojančios ekonomikos šalis. Prieš tai besiformuojančios ekonomikos šalims šis klausimas nekilo; prieš dvejus metus besiformuojančios ekonomikos šalys būtų pasakiusios, kad klimato kaita yra ne jų reikalas. Turtingosios šalys - išsivysčiusios šalys - turėtų su tuo kovoti. Šiandien būtent dėl Kopenhagos susitikimo jos pripažįsta, kad jos taip pat yra atsakingos. Turime bandyti tuo remtis ir Kankūne, taip ir darysime.
Buvo pateikta keletas klausimų dėl švarios plėtros mechanizmo. Taip, tai problema. Dėl to kilo keletas iššūkių, ir tai yra viena iš mūsų užduočių Kankūne: mėginti žengti į priekį, imantis švarios plėtros mechanizmo sistemoje reikalingų reformų.
Norėčiau pasakyti T. Skylakakis, kad džiaugiuosi galėdama pranešti, jog rytoj Komisija pateiks pasiūlymą dėl tam tikrų pramoninių dujų naudojimo apribojimų. Buvo puikiai bendradarbiaujama su Parlamentu, kuris aktyviai prie to prisidėjo, ir tai būtina, siekiant sėkmingo susitarimo su valstybėmis narėmis. Rytoj pateiksime savo pasiūlymą, ir, manau, jame bus atsižvelgta į daugybę šio Parlamento pateiktų klausimų.
Mano paskutinįžvalga skirta J. Leinenui ir K. Arseniui, kurie abu išreišknerimą, kad per daug sumenkinama Kankūno konferencija. Manau, kad pasakydami, jog norime plataus masto, esminių ir suderintų rezultatų - su visais elementais, kuriuos paminėjau ir kuriuos paminėjo pirmininkaujanti Belgija - per daug nieko nesumenkiname. Jeigu iš tikrųjų priimsime sprendimą dėl miškininkystės, dėl prisitaikymo, dėl technologijų, dėl "skubios pradžios" finansavimo užtikrinimo, dėl to, kaip pamatuoti, pranešti apie anglies dioksido rinkas ir jas patikrinti, ir dėl įvairių čia minėtų klausimų, tada, manau, padarysime didžiulę pažangą.
Visi žinome, kodėl negalime pasiekti vieno dalyko: tarptautiniu mastu įpareigojančio dokumento. Viena iš priežasčių - Jungtinių Amerikos Valstijų senato pažangos trūkumas. Visi žinome, kad tai yra tikroji priežastis. Tačiau manau, kad išsaugosime dabartinę padėtį, tikėtina, kad kuo greičiau pasieksime Europos Sąjungos tikslą, būtent tarptautinio masto įpareigojantį dokumentą.
Visi padarysime, kas įmanoma, kad užtikrintume tokią pažangą Kankūne. Alternatyva labai liūdna; tai labai baisu. Turime tai užtikrinti, ir galiu jus patikinti, kad kartu, kaip Europos Sąjungos delegacija, padarysime viską, ką galime, kad tą pasiektume, ir padarysime tai taip, kad pasaulis galėtų išgirsti, jog kalbame dabar populiariu "vienu balsu". Tikiuosi, kad tai bus garsusis "vienas balsas", kuriuo visi kalbėsime apie tą patį, laikysimės tų pačių prioritetų, tiek ministrai, tiek Komisijos atstovai ar Europos Parlamento nariai.
Taip pat nekantrauju dirbti kartu su jūsų delegacija, kai atvyksime į Kankūną.
Joke Schauvliege
Pone pirmininke, gerbiami nariai, natūralu, kad pritarsiu Komisijos narės žodžiams, ir aš taip pat norėčiau padėkoti visiems šių rūmų nariams už daugybę įžvalgų, įskaitant ir jų išreikštą nerimą. Bet kokiu atveju juos pasižymėjome ir į juos atsižvelgsime. Taip pat norėčiau padėkoti Komisijai ir jos tarnyboms už jų iki šiol konstruktyvų bendradarbiavimą. Manau, kad turėtume ir toliau eiti šiuo keliu, ir kad tai bus labai svarbu ateinančiomis dienomis ir savaitėmis, tiek Kankūne, tiek pačioje klimato kaitos konferencijoje. Komisijos naratsakį daugybę klausimų, tačiau aš norėčiau paminėti keletą kitų aspektų.
Girdėjau daugybę įžvalgų dėl patikimumo, dėl "kalbėjimo vienu balsu", žinoma, taip ir turi būti. Iš asmeninės patirties, kai dalyvavau 10-ajame šalių konferencijos (COP 10) susitikime dėl biologinės įvairovės konvencijos (CBD) Nagojoje, žinau, kad Europos Sąjunga iš tikrųjų gali tai padaryti, ir kad tai yra vienintelis teisingas būdas pasiekti tinkamų rezultatų. Turime apgalvoti ne tik Nagojos patirtį, bet ir praėjusių metų blogą patirtį Kopenhagoje, ir iš to pasimokyti. Iš tiesų Taryba taip ir padarė; patys priėmėme aiškią poziciją. Priėmėme mūsų Tarybos išvadas, kurių pagrindu galime paskelbti ES nedviprasmišką poziciją, įskaitant ir tarptautiniu lygmeniu.
B. Eickhout, nereikia net sakyti, kad jeigu Europos Sąjunga grįš prie Tarybos išvadų, bus užtikrintas ES koordinavimas, kaip visada ir buvo, taip pat bus nedviprasmiškai pritarta pozicijai. Taip pat girdėjau daugybę įžvalgų dėl perėjimo prie 30 proc. sumažinimo. Kaip žinote, Taryba taip pat pritarpirmininkaujančios valstybės narės ataskaitai šiuo klausimu: Komisijos komunikatu pagrįstai ataskaitai, kurioje pateikiama perėjimo prie 30 proc. poveikio analizė. Šioje ataskaitoje - tam pritarTaryba - paprašėme Komisijos toliau išnagrinėti poveikį valstybių narių lygmeniu. Šiuo atžvilgiu taip pat buvo pažadėta, kad pavasarį - per pavasario Tarybą - remiantis Komisijos analize, bus surengtos diskusijos dėl perėjimo prie 20 proc.
Gerbiami nariai, keletas jūsų teisingai pabrėžėte konferencijos Nagojoje svarbą. Nekalbame apie mūsų plačių siekių pritaikymą. Turime būti realistai, tačiau taip pat turime padaryti viską, kad ir Kankūne užtikrintume teigiamus rezultatus - suderintą priemonių paketą. Mes, pirmininkaujanti Belgija, padarysime viską, ką galime, kad pasiektume tą rezultatą. Padarysime tai kartu su visomis valstybėmis narėmis, su Europos Komisija ir su jūsų parama; tokiu būdu turime užtikrinti, kad, remdamiesi Nagojoje atkurtu pasitikėjimu - kur daugiašalio lygmens veiksmais dar kartą pavyko pasiekti susitarimą - pajėgsime ir toliau to laikytis Kankūne ir kad pajėgsime atkurti viltį dėl klimato.
Pirmininkė
Sulaukiau vieno pasiūlymo dėl rezoliucijos, kuris buvo pateiktas pagal darbo tvarkos taisyklių 110 straipsnio 2 punktą.
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2010 m. lapkričio 25 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
János Áder
Galbūt jau girdėjote apie skandalą dėl HFC-23, apie kurį vakar per spaudos konferenciją paskelbPPE frakcija. Aš taip pat labai pasipiktinau, kad Europos Sąjungos mokesčių mokėtojai turėtų mokėti apie 70 kartų daugiau, kad būtų sunaikintos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, kurios susidaro gaminant trifluormetano dujas, kurių gamyba jau palaipsniui likviduojama, taip užtikrinant didžiulius papildomus pelnus kelioms, daugiausia Kinijos ir Indijos įmonėms. Skandalas dar labiau žeidžia dėl to, kad Europos Komisija, remdamasi investuotojų pasitikėjimu, neketina nieko nelaukdama, iki 2013 m., sustabdyti prekybos apyvartiniais taršos leidimais ir pakeisti šią netvarią padėtį.
Tai kelia dar didesnį pyktį dėl to, kad per tarptautines klimato derybas Komisija daro viską, ką gali, kad sustabdytų naujas narystės siekiančias šalis nuo Kioto kvotų, kurios sudaro dalį jų nacionalinio turto, išsaugojimo. Ji siekia to, nepaisydama, kad be kvotų, buvusios socialistinės šalys, įskaitant Vengriją, turi teisę iš tiesų sumažinti išmetamą dujų kiekį, nes už šią teisę, keičiantis režimui, Rytų Europos šalys sumokėjo nemažą kainą. Tačiau pagrindinis vakar atskleisto skandalo klausimas yra būtent tai, kad nors iki šiol Europos Sąjungos vartotojai sumokėjo 1,5 mlrd. EUR, kad būtų sunaikintos HFC-23, per pastaruosius du dešimtmečius labai padidėjo šių dujų koncentracija atmosferoje ir dabar yra 12 000 kartų didesnnei anglies dioksido. Todėl mūsų, ponios ir ponai, neturėtų nustebinti tai, kad taikydama tokius dvigubus standartus, ES neturės vieningos pozicijos Kankūne, kaip buvo ir Kopenhagoje.
José Manuel Fernandes
raštu. - (PT) Pritariu tam, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą dėl klimato kaitos, kuris prasidės kitą pirmadienį Kankūne, būtų priimtas įpareigojantis susitarimas, kuriuo būtų sukurta tarptautinsankcijų sistema. Aišku, kad toks susitarimas bus veiksmingas tik tada, jeigu juo bus įpareigojamos didžiosios pasaulio teršėjos: Jungtinės Valstijos, Kinija ir Indija. ES užėmpirmaujantį vaidmenį kovoje su klimato kaita ir turėtų būti paraginta tęsti šią lyderystę, kartu nepamiršdama didžiulių mūsų pramonės pastangų, siekiant laikytis privalomo reikalavimo dėl išmetamųjų teršalų mažinimo Europoje. Turėtų būti pabrėžta, kad ES yra atsakinga už apie 15 proc. pasaulyje išmetamų teršalų, ir apskaičiuota, kad šis dydis iki 2030 m. sumažės iki 10 proc., o JAV, Kinija ir Indija yra atsakingos už pusę pasaulyje išmetamų teršalų ir šis skaičius vis auga. Todėl negaliu sutikti, kad ES turėtų vienašališkai sumažinti savo išmetamą CO2 kiekį 30 proc., o ne 20 proc., jeigu to tinkamai nesieks kitos šalys, būtent Jungtinės Valstijos. Tai nereiškia, kad turi būti sumažinti plataus masto ES siekiai. Priešingai, manau, kad jeigu kiti neseks mūsų pavyzdžiu, turėtume ir toliau skirti visas pastangas moksliniams tyrimams, technologinėms naujovėms, susijusioms su anglies dioksido neišskiriančiais energijos ištekliais, energijos vartojimo efektyvumui ir ekologiškų darbo vietų kūrimui, siekdami padidinti savo konkurencingumą.
Alajos Mészáros
raštu. - (HU) Dėl laikotarpio po Kioto protokolo... Gruodžio mėn. Meksikoje vyksianti 16-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija yra dar svarbesnpo nesėkmingo Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo. Nors tarptautiniu lygmeniu Kopenhagos susitikimas gali būti laikomas žingsniu į priekį, jame visiškai nepateisinti mūsų lūkesčiai. 2012 m. nustos galioti Kioto protokolas, ir būtent todėl labai svarbu nustatyti aiškiai apibrėžtus ir visiems suprantamus visuotinius tikslus. Nepakanka to, kad ES yra priėmusi su šia tema susijusį susitarimą. Svarbu, kad Jungtinės Valstijos ir galingiausios Azijos valstybės taip pat laikytųsi mūsų tikslų. Net jeigu Kankūne nebus įmanoma pasiekti susitarimo dėl skaičiaus ir procentų, labai svarbu, kad Konvencijos šalys susitartų dėl konkrečių planų ir įsipareigojimų, taip padedamos pagrindą 2011 m. Pietų Afrikoje priimti susitarimą, nustojus galioti Kioto protokolui. Turi būti pasiektas susitarimas dėl tokių klausimų kaip finansavimo, stebėsenos ir kontrolės priemonės. Europos Sąjunga turi parodyti gerą pavyzdį, pateikdama vieningą poziciją.
Katarína Neveďalová
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad konferencija dėl klimato kaitos Kankūne yra dar viena svarbi proga imtis veiksmų būsimų kartų labui, ir bent jau sušvelninti tai, ko nepavyko padaryti Kopenhagoje. Daugiau nebegalima neigti visuotinės klimato kaitos. Vynuogynų veisimas kalnuotose vietovėse ir kultūrinių augalų auginimas vietovėse, kuriose jie niekada neaugo, yra to pavyzdys, taip pat kaip ir didesnis gaivalinių nelaimių skaičius. Turime rasti atsakingą ir ilgalaikį sprendimą. Nesu aplinkos ekspertė, taip pat yra skirtingų teorijų, tačiau manau, kad būtina kažką daryti. Turime liautis diskutavę, ar vyksta klimato kaita, ir, užuot tai darę, diskutuoti, kaip su ja kovoti. Turime liautis diskutavę, ar gali būti sustabdyta klimato kaita, ir, užuot tai darę, imtis veiksmų. ES, kaip ir visos jos valstybės narės, turi imtis vadovaujančio vaidmens šiose derybose. Esame atsakingi už viso pasaulio ateitį. Turime pritarti svarbiam išmetamų dujų gamybos sumažinimui, turime suvienyti regionus, miestus ir kaimo vietoves, kad būtų apsaugota aplinka, turime bandyti sukurti daugiau ekologiškų darbo vietų ir remti investicijas į mokslinius tyrimus ir naujoves. Manau, kad būtent mes vis dar galime išgelbėti planetą. Tačiau tam turime tvirtai ir vieningai dirbti drauge.
Bogusław Sonik
Jau po savaitės Kankūne prasidės derybos dėl klimato. ES parengplataus masto išmetamųjų teršalų mažinimo, finansavimo, miškininkystės ir technologijų perdavimo planus. Viena vertus, reikalingas uolumas per derybas dėl klimato, tačiau tai neturi užtemdyti sprendimų, kurie iš tikrųjų bus priimami per konferenciją, svarbos. Taip pat turėtų būti pasimokyta iš nuviliančių Kopenhagos konferencijos dėl klimato kaitos, per kurią nebuvo priimta jokių svarbių, konkrečių sprendimų, rezultatų. Todėl per 16-ąją šalių konferenciją Europos Sąjunga turėtų prisidėti prie pasitikėjimo tarptautinėmis derybomis dėl klimato kaitos atkūrimo. Derybos jau pakankamai užsitęsė. Dabar Kankūne turi būti priimtos konkrečios tinkamos priemonės, kurių pagrindu 2011 m. Pietų Afrikoje bus galima sudaryti išsamų tarptautinį susitarimą.
