A doua reuniune europeană la nivel înalt privind romii (dezbatere) 
Preşedintă
Următoarea chestiune priveşte întrebările orale adresate Consiliului si Comisiei în legătură cu cel de-al doilea summit european privind romii. (B7-0013/2010; B7-0014/2010; B7-0202/2010; B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
Toate întrebările din partea Parlamentului adresate Comisiei şi Consiliului, cu ocazia viitorului summit european privind romii au câteva puncte în comun.
În primul rând, este vorba de nemulţumirea privind situaţia actuală a majorităţii romilor din Uniunea Europeană. Acest aspect este strâns legat de nemulţumirea privind cheltuielile sau nivelul cheltuielilor fondurilor de preaderare şi a fondurilor structurale în scopul integrării romilor în societate, precum şi reabilitarea lor socială. O altă chestiune importantă este implicarea societăţii civile, inclusiv a organizaţiilor romilor, în soluţionarea acestei probleme.
Ambele chestiuni sunt importante, însă aş vrea să menţionez că este foarte importantă metoda prin care aceste probleme vor fi soluţionate. Să fim sinceri faţă de noi înşine - după mulţi ani de declaraţii politice evazive şi nimic concret, mulţi dintre noi simt nevoia stringentă de a se îndrepta în sfârşit spre măsuri concrete. Militez mai presus decât orice pentru drepturile omului, şi toate declaraţiile mele în Parlamentul European din ultimii şase ani s-au situat întotdeauna în acest context. În aceşti şase ani, am ascultat de asemenea o serie de discuţii privind discriminarea etniei rome şi nevoia de soluţii pentru problemele acesteia. În ciuda acestor dezbateri bogate, nu am fost capabili să facem paşi semnificativi înspre găsirea de soluţii concrete, şi consider că aceasta este urmarea faptului că ne concentrăm în mod formal asupra termenului etnic de discriminare în loc să abordăm adevăratele motive care stau la baza situaţiei actuale cu care se confruntă semenii noştri romi.
Pin urmare, dacă ne dorim cu adevărat să rezolvăm această problemă va trebui să ne concentrăm în primul rând pe conformarea la prevederile tratatelor internaţionale pentru drept naţional, cât şi cu cele din convenţiile internaţionale. Şi aici mă gândesc mai ales la Convenţia pricind drepturile copilului, ale cărei prevederi sunt încălcate de multe familii de romi. Mă refer la Slovacia, acolo unde există prevederi pentru îngrijire gratuită şi educaţie gratuită în ciclul primar şi gimnazial. Toate acestea sunt prevăzute şi finanţate de stat. Şi cu toate acestea, nici măcar aşa drepturile fundamentale ale copiilor nu sunt respectate.
Dacă vreţi să fim obiectivi atunci când vorbim despre rezolvarea problemelor celor de etnie romă, atunci trebuie să ne îndreptăm către motivele şi cauzele discriminării.
Hélène Flautre
Dle preşedinte, Agenţia pentru Drepturi Fundamentale raportează că romii sunt supuşi la tot felul de discriminări în toate domeniile, fie că este vorba de angajare, asistenţă medicală, educaţie sau locuinţe. Astfel, ei constituie minoritatea cea mai persecutată din Europa.
În 2009, de exemplu, în medie, unul din patru romi a fost victima unei infracţiuni contra persoanei, în special agresiuni, ameninţări şi hărţuială gravă, cel puţin o dată în decursul ultimelor 12 luni, în timp ce în aceeaşi perioadă un rom din trei a fost interogat de către poliţie, în medie de patru ori în decursul ultimelor 12 luni. Situaţia lor de marginalizare este întregită de lipsa de cunoaştere a drepturilor proprii.
Această situaţie care afectează aproape 10 milioane de oameni din sânul Uniunii Europene, care este înzestrată acum cu Carta Drepturilor Fundamentale şi va semna în curând Convenţia europeană a drepturilor omului, aruncă serioase îndoieli asupra politicii de nediscriminare şi eficienţa drepturilor atât la nivelul UE, cât şi al statelor membre. A trebuit să se ajungă la escaladarea violenţelor rasiste din decembrie 2007 din Italia pentru ca mobilizarea europeană la nivel înalt să conducă, în sfârşit, în septembrie 2008, la primul summit.
Cu toate acestea, nu a văzut încă lumina zilei apelul pentru o strategie cadru a Uniunii Europene privind integrarea romilor, inclusiv o directivă privind includerea romilor. State membre, ca Franţa şi alte câteva state, care păstrează măsurile temporare pentru accesul bulgarilor şi românilor pe pieţele lor penalizează în primul rând romii, iar în semn de bunăvoinţă politică aceste măsuri vor trebui eliminate cât mai curând posibil.
Statele membre vor trebui să renunţe la negocierea acordurilor de readmisie bilaterală cu Kosovo care conduc la înapoierea romilor în taberele contaminate cu plumb din partea de nord a Mitrovica, după cum a putut demonstra dl Hammarberg, Comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului.
În ceea ce priveşte Comisia Europeană, aş dori să-i reamintesc rezoluţia din 11 martie 2009 a Parlamentului European referitoare la situaţia romilor. Pentru a combate sărăcia în acest an, cred că am putea să ne hotărâm, în sfârşit, să utilizăm în cel mai bun mod instrumentele şi fondurile noastre structurale în scopul de a rezolva această situaţie serioasă.
Diego López Garrido
Dle preşedinte, voi răspunde întrebărilor adresate de către dna Flašíková Beňová şi dna Flautre în legătură cu o chestiune care afectează direct drepturile omului, care ne afectează pe noi toţi şi care afectează de asemenea o comunitate mare, deoarece populaţia romă este, după cum ştiţi, cea mai mare minoritate etnică care trăieşte în Uniunea Europeană şi nu se poate spune că ea are aceeaşi standard de viaţă ca şi cetăţeanul european obişnuit.
În legătură cu întrebările care mi-au fost adresate, în prima se ridică problema fondurilor structurale din această regiune şi aş dori să spun despre concluziile pe care Preşedinţia spaniolă intenţionează să le adopte în Consiliu, că ele conţin acele zece principii de bază care includ revizuirea sau modificarea programelor operaţionale actuale ale fondurilor structurale precum şi reglementări viitoare pentru perioada începând cu 2014.
Am subliniat faptul că fondurile structurale ar trebui utilizate integral în scopul de a promova integrarea populaţiei roma şi, în mod specific, am propus să se implementeze acţiuni integrate atât în zonele rurale cât şi în cele urbane, bazate pe modificarea recentă a articolului 7 din Fondul European de Dezvoltare Regională. Scopul îl constituie promovarea integrală a comunităţilor de romi începând cu îmbunătăţirea condiţiilor de trai şi a situaţiei lor sociale.
Cea de-a doua întrebare se referă la acţiunile care trebuie întreprinse de autorităţile locale. Suntem conştienţi de faptul că pentru ca populaţia romă să aibă acces la fondurile structurale este necesar ca autorităţile locale, organizaţiile romilor să fie activ implicate în toate fazele procesului; cu alte cuvinte, în planificarea, managementul, monitorizarea şi evaluarea fondurilor europene.
În concluziile sale, Consiliul urmează să propună de asemenea acordarea de către Comisia Europeană de asistenţă tehnică şi instrucţiuni statelor membre şi autorităţilor locale şi facilitarea de către ea a coordonării orizontale între statele membre şi a coordonării verticale de la nivelul european în jos la nivel naţional, regional şi local.
Cea de-a treia întrebare adresată era dacă cele trei preşedinţii au o propunere strategică sau un plan strategic pe această temă. Pot confirma acest lucru, în programul elaborat de către cele trei preşedinţii este abordată explicit integrarea socială şi economică a romilor. Această intenţie este prezentată în programul adoptat în unanimitate de către Consiliul Afaceri Generale şi este, de aceea, aliniată strategiei pentru următoarele 18 luni, care constituie perioada acoperită de programul celor trei preşedinţii.
Înţelegem necesitatea de angajament atât faţă de măsurile pe termen scurt, cât şi faţă de cele pe termen lung. În scopul de a îndrepta inegalităţile, pe termen scurt, va trebui să acordăm prioritate instrumentelor pe care le-am menţionat anterior şi să adoptăm un plan de acţiune pentru a aborda imediat problemele cum ar fi frecventarea de către elevi a unor şcoli speciale, care în unele cazuri sunt destinate în principal sau în întregime copiilor romi, ceea ce reprezintă o situaţie care în mod clar cauzează segregaţie; criza de locuinţe, după cum s-a menţionat anterior; problemele de sănătate şi accesul la angajare.
Pe termen lung, dorim de asemenea să vedem o abordare orizontală, integratoare a problemei romilor în toate domeniile politicii Uniunii Europene, iar aceasta va trebui desfăşurată în contextul metodei deschise a coordonării şi în domenii cum ar fi drepturile fundamentale, combaterea discriminării, dezvoltarea regională, educaţie şi accesul la locurile de muncă şi serviciile publice.
În sfârşit, în ceea ce priveşte chestiunea nediscriminării, este binecunoscut faptul că pe durata acestei perioade, Preşedinţia spaniolă şi, pe de altă parte, cele trei preşedinţii intenţionează să promoveze adoptarea unei directive care de câtva timp încoace nu a fost adoptată sau finalizată în cadrul Uniunii Europene: o directivă integrată privind combaterea discriminării şi promovarea drepturilor egale; acest lucru este vital tocmai pentru acele grupuri care sunt supuse unei anumite discriminări şi, în special, pentru comunitatea de romi.
Viviane Reding
vicepreşedintă a Comisiei. - Dle preşedinte, aş dori să-i mulţumesc dlui Swoboda şi colegilor lui pentru prezentarea acestei întrebări orale privind summitul privind situaţia populaţiei de origine romă. Ea permite Comisiei să-şi exprime angajamentul de a asigura, pe de o parte, protecţia drepturilor fundamentale şi integrarea socială şi economică în societatea noastră, pe de altă parte. Tocmai am ascultat Consiliul susţinând o adevărată pledoarie asupra căii pe care statele membre trebuie să o urmeze plasând-o în cursul principal al politicilor lor.
După cum ştiţi, această dezbatere are loc doar cu câteva săptămâni înainte de cel de al doilea summit privind situaţia populaţiei de origine romă care va fi găzduită la Córdoba de către Preşedinţia spaniolă între 8 şi 9 aprilie. Comisia salută şi susţine în mod activ această iniţiativă. Cred că această iniţiativă va constitui un moment binevenit pentru a face bilanţul evoluţiilor din 2008 încoace la nivel naţional, european şi internaţional. Ne va ajuta apoi să contribuim la perspectiva comună pentru viitor.
Primul summit a avut loc în urmă cu doi ani. Cât de departe am ajuns? Puteţi vedea jumătatea plină sau pe cea goală a paharului. Au existat desigur îmbunătăţiri semnificative dar există de asemenea şi decalaje semnificative. Întrebarea dumneavoastră subliniază în mod corect rolul central al instrumentelor şi politicilor Uniunii Europene şi importanţa consolidării cooperării între toate sectoarele cheie - statele membre, instituţiile de la nivelul european, organizaţiile internaţionale şi societatea civilă.
Comisia militează pentru impunerea unei directive care interzice discriminarea pe motiv de rasă şi origine etnică, iar discriminarea romilor este pe deplin acoperită de această directivă. La nivel european avem acum legislaţia şi decizia-cadru privind rasismul şi xenofobia care va constitui un instrument principal în abordarea rasismului cu care se confruntă populaţia de origine romă.
Până în luna noiembrie a acestui an, toate statele membre vor trebui să introducă pedepse penale pentru infracţiunea de rasism şi xenofobie, astfel cum se prevede în decizia-cadru. După cum am anunţat deja, militez pentru monitorizarea cât mai îndeaproape a punerii în aplicare a acestei decizii-cadru.
Comisia este pe deplin conştientă că acest lucru nu este suficient şi că legislaţia puternică trebuie să fie completată de informare şi conştientizare a drepturilor şi obligaţiilor. În acest scop, Comisia abordează problema romilor în contextul campaniei UE "pentru diversitate, contra discriminării” şi instruirii specifice a juriştilor.
În mod corect au fost indicate fondurile structurale, fondurile de dezvoltare rurală şi instrumentele de preaderare ca fiind pârghii importante ale schimbării, deoarece ele permit statelor membre să implementeze programe ambiţioase care să se adreseze romilor. Este evident faptul că aceste programe trebuie să fie foarte realiste şi pragmatice, bazate pe probe, şi că trebuie să abordeze condiţiile de viaţă ale romilor în întreaga lor complexitate.
Aceasta nu este o problemă care poate fi rezolvată printr-un simplu slogan. Ea necesită multă muncă concretă. Iată de ce Comisia încurajează statele membre să utilizeze întregul potenţial al acestor fonduri pentru a susţine incluziunea romilor. În acest scop, am demarat o serie de vizite bilaterale la nivel înalt în statele membre cu o pondere semnificativă a populaţiei de origine romă. Acestea vor trebui să-şi coordoneze angajamentele concrete prin ţintele convenite. Primul eveniment a avut loc în octombrie 2009 în Ungaria cu cooperarea deplină din partea guvernului. Altele vor fi organizate în viitor.
Un alt exemplu concret al angajamentului Comisiei de a utiliza fondurile structurale pentru abordare excluderii romilor este amendamentul care a fost propus pentru articolul 7 aliniatul (2) din Regulamentul privind Fondul European de Dezvoltare Regională. La începutul lunii trecute o foarte mare majoritate din această instituţie a votat în favoarea raportului colegului nostru dl van Nistelrooji: o măsură care deschide o nouă politică şi noi posibilităţi de finanţare pentru locuinţe în beneficiul comunităţilor marginalizate în care putem avea în vedere, în special, romii, dar nu în mod exclusiv.
În sfârşit, mulţumită Parlamentului European, există proiectele pilot de incluziune a romilor, cu un buget de 5 milioane de euro pentru doi ani. Acest proiect pilot se adresează educaţiei încă din frageda copilărie, activităţilor independente prin microcredite şi conştiinţei publice. Evaluarea acestui proiect pilot se va face în comun de către PNUD şi de către Banca Mondială. Aştept această evaluare cu multă nerăbdare deoarece evaluarea ne va furniza informaţii cu privire la ceea ce am făcut bine şi unde sunt deficienţele, astfel încât să putem clădi pe această bază în scopul de a continua după aceea printr-o acţiune foarte ţintită.
Platforma europeană privind incluziunea romilor a fost lansată în aprilie 2009 ca iniţiativă comună a Comisiei şi a Preşedinţiei cehe. Obiectivul acesteia este de a reuni actorii relevanţi la nivel european, naţional şi internaţional, precum şi actorii din societatea civilă şi de a face toate politicile existente mult mai coerente. Această platformă a condus la elaborarea unor principii de bază comune pentru incluziunea romilor, care sunt anexate concluziilor Comisiei cu privire la incluziunea romilor adoptate în luna iunie a anului trecut. Aceste concluzii fac apel la Comisie să ia în considerare cele 10 principii comune de bază pentru incluziunea romilor în momentul elaborării şi punerii în aplicare a politicilor. Se preconizează că vor avea loc alte întâlniri ale platformei în cadrul Preşedinţiei spaniole şi a celei belgiene, astfel încât nu este vorba despre o acţiune unică, ci de una care continuă. Consider foarte binevenit puternicul angajament pe această temă al celor trei preşedinţii deoarece pentru a progresa este necesar să conlucrăm. Prin politicile şi instrumentele sale, Comisia va continua să contribuie la acţiunile celor trei preşedinţii, desigur, în strâns parteneriat cu statele membre şi societatea civilă.
Înaintea summitului privind situaţia populaţiei de origine romă, aş dori să informez această instituţie că eu şi colegul meu dl comisar Andor vom publica o comunicare referitoare la incluziunea socială a populaţiei de origine romă, luând în considerare provocările viitoare şi subliniind contribuţia UE pentru a face faţă acestor provocări. Această comunicare va constitui apoi baza discuţiei de la Córdoba.
Lívia Járóka
Alături de o punere în aplicare mai eficientă a legilor internaţionale şi naţionale împotriva discriminării, după cum tocmai am auzit din partea dnei comisar Reding, la Córdoba va trebui să se pună un accent special pe aspectul economic al incluziuni romilor, deoarece integrarea lor pe piaţa muncii şi a educaţiei este un interes economic fundamental al statelor membre. În ultimii ani, câteva organizaţii internaţionale au dezvoltat planuri de perspectivă, dar ele nu au fost implementate la nivelul statelor membre datorită lipsei caracterului de putere de lege, perspectivelor unor potenţiale sancţiuni şi a unor alocări bugetare corespunzătoare.
Uniunea Europeană este capabilă să asigure dezvoltarea, aplicarea corespunzătoare şi evaluarea bazată pe indicatori clari a strategiei comunitare neobligatorii trecând dincolo de măsurile "instrumentelor juridice neobligatorii”. În calitate de raportor al Parlamentului European pentru strategia referitoare la romii europeni cred că este deosebit de important ca această strategie să definească zonele de criză din cadrul statelor membre care au nevoie de intervenţie imediată. Dezavantajele sociale nu sunt distribuite în mod egal în zonele geografice, existând sărăcie extremă şi excludere socială concentrată în anumite microregiuni dens populate de romi sau neromi. Aceasta ridică obstacole serioase în calea dezvoltării sociale a Europei. Aceste regiuni ar trebui scoase dintr-o competiţie nedreaptă pentru ele, iar dezvoltarea lor ar trebui demarată prin utilizarea unor programe adaptate nevoilor lor particulare.
În conformitate cu principiul subsidiarităţii, supravegherea şi monitorizarea strategiei ar trebui să ţină de responsabilitatea organizaţiilor locale. Sugerez de asemenea un studiu amplu asupra nevoilor grupurilor ţintă locale în mod asemănător cu proiectele agricole din Irlanda. Pentru a putea evalua rezultatele programului, este de asemenea indispensabilă colectarea de date statistice defalcate pe grupuri etnice şi evaluarea lor independentă. Conform opiniei Partidului Popular European, acestea sunt problemele esenţiale pe care ar trebui să le abordeze summitul privind situaţia populaţiei de origine romă de la Córdoba.
Claude Moraes
în numele Grupului S&D. - Dle preşedinte, după cum a spus antevorbitorul meu şi după cum a spus comisarul, aceasta este o problemă foarte complexă, astfel încât întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată astăzi constituie o încercare din partea grupului nostru, şi sunt sigur din partea tuturor celorlalte grupuri, de a reînnoi şi reîmprospăta dezbaterea problemei romilor.
Comunităţile rome din Europa continuă să se confrunte cu nivele inacceptabile de prejudecăţi şi, în multe cazuri, cu violenţă. Cu toate acestea, după cum vedem din Iniţiativa intitulată "Deceniul de incluziune a romilor”, există o dorinţă autentică în această instituţie de a vedea o abordare integrală.
În orice caz, am discutat înainte despre această abordare integrală. Este necesar în această instituţie să reconsiderăm ceea ce am făcut sub aspectul microcreditelor pentru abordarea violenţei rasiale şi va trebui să avem o strategie cuprinzătoare pentru toate aceste probleme complexe.
Există un număr din ce în ce mai mare de dovezi că situaţia din teren nu s-a îmbunătăţit suficient. Institutul pentru o societate deschisă vorbeşte despre faptul că nu au scăzut prejudecăţile şi violenţa cu care se confruntă comunităţile rome în Europa. În plus, studiul asupra discriminării elaborată de către Agenţia pentru Drepturi Fundamentale a constatat că romii sunt discriminaţi în mai mare măsură decât orice alt grup studiat.
Datorăm acestei instituţii faptul că legislaţia existentă - Directiva privind egalitatea rasială, cadrul Consiliului pentru abordarea violenţei - este pusă în aplicare în momentul de faţă, şi îi datorăm strategia noastră cuprinzătoare, după cum s-a spus mai înainte, de a o privi ca pe o problemă complexă care necesită acţiune, o abordare integrată, o abordare cuprinzătoare.
Aşadar această întrebare cu solicitare de răspuns oral este o încercare de reîmprospătare a dezbaterii şi de a prezenta noi soluţii şi de a pune în aplicare legile care deja există şi care ar trebui să sprijine comunităţile de romi.
Renate Weber
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, din perspectiva celui de al doilea summit privind situaţia populaţiei de origine romă, aş dori să vă împărtăşesc câteva idei cu speranţa că acestea vor avea efect cât mai curând posibil.
În primul rând, cred cu tărie că avem nevoie de o strategie largă şi coerentă privind incluziunea romilor şi că, de asemenea, avem nevoie de un plan de acţiune cu indicatori de referinţă clari şi un buget corespunzător. După părerea mea, va trebui să fie o strategie nu doar pentru statele membre UE, ci şi pentru celelalte ţări care se află în procesul de preaderare sau fac parte din Politica europeană de vecinătate şi în care trăiesc comunităţi de romi, astfel încât să se permită UE să-şi utilizeze cele mai adecvate instrumente pe care le are la dispoziţie în domeniul politicilor referitoare la romi.
În al doilea rând, sunt convinsă că trebuie să aplicăm lecţia învăţată în cadrul politicii egalităţii de gen, şi anume abordarea integratoare. "Abordarea integratoare a romilor” ar trebui să devină abordarea de lucru a tuturor instituţiilor UE.
În al treilea rând, când este vorba de opinie calificată asupra romilor, va trebui să luăm în considerare unele acţiuni pozitive, în special prin angajarea experţilor romi în Consiliu, Comisie şi Parlament. În această notă am redactat scrisori către Preşedintele Van Rompuy şi Preşedintele Barroso recomandându-le să conducă prin exemple şi să angajeze consilieri romi.
Jean Lambert
în numele Grupului Verts/ALE. - Dle preşedinte, aş dori să mă fac ecoul apelurilor făcute pentru o strategie cuprinzătoare.
După cum s-a subliniat, ne aflăm în Anul de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale ceea ce, după cum ştim, este greu de făcut în vremuri de recesiune, şi de aceea solicităm condiţionalitatea socială a pachetelor de salvare astfel încât cei care sunt excluşi în cea mai mare măsură să nu se adâncească şi mai mult în această excluziune socială.
Am auzit deja că decalajul se adânceşte şi de aceea strategia noastră UE 2020 trebuie să ia de asemenea în considerare necesitatea de a reduce decalajele dintre bogaţi şi săraci.
Sunt importante modificările fondurilor de dezvoltare regională. Suntem de acord cu Consiliul că autorităţile locale sunt importante deoarece ele reprezintă deseori locul în care se simte cel mai tare discriminarea în legătură cu locuinţele şi problemele specifice ale populaţiei de origine romă de acolo, cu educaţia şi cu poliţia a cărei misiune este de a proteja şi nu pur şi simplu de a incrimina după cum pare să facă în unele state membre.
Dorim să vedem şi servicii publice de înaltă calitate. Consiliul va reaminti recomandările sale cu privire la incluziunea activă a celor excluşi în cea mai mare măsură de pe piaţa muncii pentru care serviciile publice de înaltă calitate au o importanţă crucială.
Suntem interesaţi să ştim dacă Consiliul şi Comisia sunt mulţumiţi de rata actuală de absorbţie a fondurilor.
Aş dori să salut de asemenea modificarea de context care a fost puternic subliniată de către Comisie în termeni de antirasism şi xenofobie şi sper că guvernul fiecărui stat membru se va angaja faţă de aceste idealuri.
Peter van Dalen
Dle preşedinte, pentru această instituţie este atât bine cât şi necesar să se ocupe de soarta romilor. În ultimele secole s-ar putea ca discriminarea să fi fost cel mai mic rău cu care s-au confruntat aceştia. Este necesară utilizarea fondurilor şi directivelor europene pentru a promova integrarea romilor şi de a elimina poziţia lor dezavantajoasă. Cred că este de asemenea important să se dezvolte o strategie bună pentru a garanta că milioanele europene ajung într-adevăr la oamenii care au nevoie de ele. În acest caz accentul trebuie să fie pus pe educaţie. Trebuie să-i înzestrăm pe copii romi pentru a evada din ciclul negativ care constituie o realitate regretabilă.
Pe de altă parte, doresc să adaug discuţiei de astăzi două elemente. În primul rând, nu cred că este un lucru bun faptul că mulţi romi rămân prinşi în rolul de victimă. Şi ei trebuie să acţioneze pentru eliminarea multor abuzuri din comunităţile lor.
În al doilea rând, integrarea romilor nu poate fi impusă prin intermediul fondurilor şi legislaţiei europene. În ultimul rând, acele state membre în care trăiesc romi, deseori trăind acolo de generaţii, vor trebui să-şi asume un rol conducător în a îmbrăţişa integrarea romilor în propriile lor ţări. Aceasta constituie mai mult o provocare socială decât una politică sau financiară. Fondurile europene pot şi ar trebui cel mult să asigure o mână de ajutor.
Cornelia Ernst
Dle preşedinte, în decembrie 2009, când am fost în Pristina şi Mitrovica şi am văzut cum trăiesc oamenii în Mahala şi, în special, în taberele contaminate cu plumb, am fost destul de şocată, în special de starea proastă a copiilor. În aproape oricare dintre discuţiile pe care le-am avut, mi s-a spus că nu doar în Kosovo, ci şi în multe ţări din Europa, situaţia este groaznică pentru unul dintre cele mai vechi grupuri de populaţie din Europa şi anume romii. L-am întâlnit pe Bekim Syla de la Centrul de documentare asupra populaţiei de origină romă şi ashkali din Pristina, care ne-a primit cu cuvintele "Suntem obosiţi de atâtea vorbe”.
Este necesar să se acţioneze şi de aceea cea mai înaltă aşteptare a noastră de la summitul privind situaţia populaţiei de origine romă de la Córdoba este că acesta va fi mai mult decât simple discuţii şi se vor întreprinde imediat acţiuni. Acţiuni imediate nu înseamnă să ne culcăm pe lauri în spatele directivelor UE de punere în aplicare a principiului egalităţii de tratament între persoane, a egalităţii în tratament a persoanelor fără deosebire de rasă şi origine etnică, şi de asemenea a Directivei-cadru privind ocuparea forţei de muncă, deoarece aceasta nu va fi de folos. Acţiunile imediate impun recunoaşterea şi asumarea faptului că aceste directive nu sunt suficiente pentru a proteja romii în Uniunea Europeană faţă de un tratament degradant şi discriminator şi - mult mai important - de a permite integrarea lor permanentă. Prin urmare, avem nevoie de o strategie privind romii europeni care să fie o componentă a tuturor domeniilor de politică, componentă integrantă a tuturor politicilor.
Cu toate acestea, majoritatea guvernelor au implementat proiecte care constituie doar măsuri sporadice. Ceea ce avem nevoie sunt iniţiativele politice pe termen lung şi mediu. Avem nevoie urgentă de măsuri pentru dezvoltarea economică a comunităţilor de romi. Nu trebuie ca UE să aştepte până în 2014 pentru a-şi face mai flexibile finanţările sale structurale şi regionale; trebuie să facă acest lucru acum, astfel încât şi romii să poată beneficia de ea. Aceasta include împrumuturi sub formă de microcredite care trebuie acordate cu o birocraţie cât mai redusă posibil, de exemplu, pentru reconstrucţia aşezărilor romilor. Include măsuri foarte specifice de promovare a sănătăţii şi educaţiei, pregătirii profesionale şi dezvoltarea pieţei muncii. Doresc să fiu cât se poate de clară că niciun copil nu trebuie să eşueze datorită obstacolelor în calea educaţiei sau celor legate de limbă. Grupul Confederal al Stângii Unite Europene-Stânga Verde Nordică nu doreşte şcoli ale romilor, ci şcoli pentru toţi, în care romii să poată de asemenea să trăiască şi să înveţe.
Doresc să adaug că nu este vorba doar de bani, ci şi despre luarea unor măsuri decisive pentru combaterea rasismului. Antiţigănismul nu trebuie considerat sau să rămână o jignire banală, ci trebuie pedepsit ca o infracţiune. UE are o mare responsabilitate pentru măsura în care, este de sperat, vom reuşi în curând să facem dreptate celor peste 10 milioane de romi din Europa, deoarece procesul începe prin dreptate şi trebuie să continue cu egalitate. Aveam de aceea nevoie de un "da” politic foarte clar şi de un cadru strategic european ferm, şi - ca să fiu sinceră - este de asemenea necesar angajamentul nostru entuziast, în calitate de deputaţi europeni şi oameni, faţă de acest grup al populaţie, roma şi sinti. Să acţionăm acum.
Jaroslav Paška
în numele Grupului EFD. - (SK) Cel de al doilea summit privind situaţia populaţiei de origine romă va fi desigur o mare oportunitate pentru participanţi de a-şi împărtăşi experienţa cu privire la rezultatele numeroaselor măsuri luate pentru a încuraja integrarea cu succes a romilor în societate.
Istoricii spun că romii au venit în Europa între secolele 5 şi 6 d.C. şi că de atunci multe naţiuni europene caută o cale de a coexista în cel mai bun mod posibil cu romii. Trebuie recunoscut în mod obiectiv că, chiar şi după o mie de ani de căutare a unui astfel de model, am dat greş în a găsi o cale de a integra în mod adecvat romii în societatea noastră. Nu ştiu dacă cauza problemelor persistente este în noi sau în cealaltă parte, dar după experienţele din ţara mea, ştiu sigur că nu are niciun rost să-i ajuţi doar dându-le ceva.
Guvernul nostru a colectat fonduri importante din impozitele tuturor oamenilor de pe piaţa muncii şi le-a dat cetăţenilor romi în scopul de a le permite să ducă o viaţă mai demnă. Au fost construite şi li s-au dat apartamente moderne de acelaşi tip cu cele pe care alţi oameni au trebuit să le cumpere. Guvernul nostru le-a asigurat accesul la muncă, asistenţă medicală şi educaţie în condiţii egale cu ceilalţi cetăţeni. Acelaşi sprijin şi ajutoare sociale li se acordă romilor şomeri ca şi celorlalţi cetăţeni.
Şi care este rezultatul? Locuinţele moderne au fost distruse în timp ce instalaţiile sanitare şi alte accesorii au fost demontate şi furate. Oamenii din aceste apartamente aruncă apele menajere şi gunoiul pe fereastră direct în stradă. Nu vor să se ducă la muncă, chiar dacă administraţia locală le dă de lucru. Personalul medical care le asigurau protecţia contra bolilor infecţioase sunt alungaţi din aşezările romilor. Copiii sunt neglijaţi, flămânzi şi deseori nici nu merg la şcoală. De aceea sunt convins că dacă dorim să-i ajutăm cu adevărat pe romi va trebui să încercăm prima dată să-i învăţăm pe copiii romi un mod de viaţă civilizat, educat şi decent.
Zoltán Balczó
(HU) Întrucât voi vorbi limba maghiară, limba mea maternă, în locul termenului standard de rom voi utiliza cuvântul ţigan, care în limba mea nu are un sens peiorativ şi este de asemenea utilizat în constituţia noastră.
Acest articol de pe ordinea de zi este acţiunea împotriva excluderii şi discriminării ţiganilor. Premisa de bază a soluţiei o reprezintă integrarea socială a ţiganilor. Şcoala reprezintă un instrument important în acest sens. În multe cazuri există un motiv pentru tratamentul separat sau discriminarea pozitivă, dacă doriţi, în scopul de a elimina dezavantajele. Imediat ce aud aceasta activiştii pentru drepturile minorităţilor se plâng de segregaţie chiar dacă obiectivul îl constituie incluziunea rapidă.
În anumite regiuni din Ungaria generaţii de ţigani au crescut în familii care trăiau mai degrabă din ajutoare decât câştigându-şi existenţa. Nu există altă cale decât creare de locuri de muncă. Iată de ce trebuie să scăpăm de politicile economice neoliberale. Nici chiar situaţia economică dificilă nu justifică încălcarea legii. În Ungaria ţiganii sunt implicaţi într-un procent foarte ridicat de infracţiuni. Va trebui să acţionăm împotriva acestora nu doar în folosul majorităţii societăţii, ci şi în folosul ţiganilor cinstiţi. Nu am pus niciodată ca şi motiv etichetele genetice sau etnice. Astfel că nu se face referire la rasism, am menţionat ca fundal doar circumstanţele socioculturale. Dacă în mod obişnuit stigmatizăm persoanele declarând că aceasta reprezintă rasism, nu facem decât să urmăm politica struţului.
Trebuie să găsim împreună calea de a ieşi din această situaţie. Pentru aceasta este imperios necesar ca ţiganii să aibă lideri recunoscuţi de către comunităţi şi de către societate ca un întreg. Avem într-adevăr nevoie de o strategie europeană comună, dar aceasta trebuie să fie o strategie care abordează toate aspectele problemei şi intenţionează să găsească o soluţie prin examinarea lor onestă.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Dle preşedinte, voi începe prin a o felicita pe dna Járóka pentru apărarea populaţiei de origine romă în cadrul instituţiilor Uniunii Europene. Ar trebui subliniat faptul că dna Járóka şi Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) au elaborat prima strategie Europeană pentru integrarea minorităţii roma, propunând acţiuni comunitare specifice în beneficiul a peste nouă milioane de cetăţeni care trăiesc în Uniunea Europeană. Situaţia populaţiei roma este diferită de cea a altor minorităţi naţionale din Europa şi de aceea este necesar să adoptăm măsuri specifice referitoare la aceştia.
Cel de al doilea summit privind incluziunea romilor care va avea loc la Córdoba trebuie să servească ca şi forum în care să se abordeze problemele cu care se confruntă această comunitate şi să elaboreze instrumente financiare şi juridice specifice în folosul unei minorităţi care trebuie să deţină rolul conducător în elaborarea viitorului propriu, renunţând la abordările paternaliste anterioare. Sunt de acord că nimeni nu are dreptul de a câştiga capital politic pe seama lor.
Doar acţiunea multidisciplinară, coordonată între Comisie, Consiliu şi statele membre poate aduce rezultate pozitive pentru populaţia roma. Diverşii comisari europeni implicaţi vor trebui să-şi coordoneze abordările astfel încât să înceteze orice acţiune care exclude sau discriminează populaţia romă. Consiliul împreună cu statele membre trebuie să promoveze integrarea deplină a populaţiei roma.
În final, statele membre sunt responsabile pentru promovarea măsurilor de combatere a discriminării la care romii au fost deseori supuşi. Accesul la îngrijirea sănătăţii, educaţie de calitate, perfecţionarea şi recalificarea profesională sunt obiective indispensabile pentru ca populaţia romă să aibă locuri de muncă decente şi să participe pe deplin la societatea civilă. În această privinţă este esenţial ca autorităţile locale să participe, şi ştiu foarte bine ceea ce spun. Trebuie să facem tot ceea ce putem pentru ei, dar nimic nu se poate face fără ei, şi dle preşedinte, în acest Parlament avem deja câţiva membri romi de excelentă calitate.
Kinga Göncz
(HU) Cred că cel de al doilea summit de la Córdoba privind romii constituie o excelentă ocazie pentru a se face bilanţul a ceea ce s-a realizat în ultimii ani în legătură cu integrarea romilor, cea mai mare şi vulnerabilă minoritate etnică din Europa. În primul rând, doresc să subliniez faptul că am făcut paşi foarte importanţi pentru a face din aceasta o problemă europeană. Aceasta nu este doar o problemă a Europei Centrale şi de Est, ci mai degrabă o problemă a întregii Europe. Pentru a putea găsi soluţii va trebui ca în viitor să utilizăm aceeaşi abordare. S-au făcut paşi importanţi de către Parlamentul European prin votarea rezoluţiei asupra necesităţii strategiei privind romii. Din păcate, aceasta nu a fost adoptată încă şi sperăm sincer că se vor face paşi semnificativi pe durata mandatului celor trei preşedinţii şi a acestei Comisii. Raportul din 2009 al Parlamentului European cu privire la situaţia socială şi a pieţei muncii pentru romi a fost un jalon important şi ne aflăm la jumătatea deceniului de incluziune a romilor, care este de asemenea un program important. Pentru a asigura succesul unei strategii, trebuie să vedem măsura în care au fost utilizate fondurile structurale şi de coeziune şi dacă şi în ce împrejurări au contribuit acestea la integrarea socială a romilor. Avem nevoie de date, dar suntem conştienţi că datele asupra originii etnice sunt întotdeauna sensibile, şi va trebui să fim prudenţi în momentul în care le cerem şi le prelucrăm. Deşi s-au înregistrat numeroase progrese pozitive, remarcăm de asemenea că aplicarea acordurilor de readmitere a ridicat de asemenea multe probleme. S-a menţionat deja aici Kosovo. Sper sincer că acest summit va contribui la soluţionarea acestor probleme.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Dle preşedinte, problema romilor se resimte acut în regiunea mea, vestul Franţei. În Nantes, peste 1 000 de romi sunt expulzaţi dintr-un loc în altul datorită lipsei aşezărilor reglementate de către guvern în care să fie cazaţi. Cele câteva municipii care au facilităţi de cazare pentru romi, de exemplu, Rezé şi Indre, situate în conurbaţia Nantes, sunt pline până la refuz şi nu li se acordă ajutor din partea autorităţilor publice. Primarii cu iniţiativă şi deschişi se confruntă de aceea cu dificultăţi enorme. Răspunsurile nu pot fi locale. Ele trebuie să fie globale. Incluziunea romilor trebuie să fie cuprinsă în orice politică europeană pentru a pune capăt discriminării la care sunt supuşi aceşti cetăţeni europeni.
Aş dori de asemenea să atrag atenţia asupra situaţiei specifice a femeilor. Problemele cu care se confruntă femeile rome sunt deosebit de arzătoare, de exemplu, în legătură cu violenţa conjugală şi sarcinile nedorite. În Franţa, conform Médecins du monde, una din două femei rome, sau 43 % din acel grup, a avut deja un avort până la vârsta de 22 ani. Vârsta medie pentru prima sarcină este 17 ani. Doar 10 % din femeile rome utilizează contracepţia. Din acest motiv, Uniunea Europeană trebuie să includă perspectiva de gen în toate studiile şi legile care se referă la romi. Prioritatea majoră trebuie să fie educaţia. Trebuie să acţionăm urgent pentru comunităţile de romi în scopul de a-i face conştienţi de drepturile lor şi de a le facilita accesul la serviciile publice.
Sper că în cadrul celui de al doilea summit privind incluziunea romilor, Uniunea Europeană îşi va arăta hotărârea de a aborda problema romilor într-o manieră cuprinzătoare.
Lorenzo Fontana
(IT) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, problema romilor devine din ce în ce mai complexă şi are nevoie de răspunsuri eficiente şi imediate. Reprezentanţii lor, instituţiile, asociaţiile şi o parte din societatea civilă, solicită incluziunea lor în cadrul socioeconomic, dar rareori este adusă în prim plan problema centrală; şi anume că integrarea este un proces complex, istoric şi cultural.
Fără dorinţa reală a unora dintre romi de a accepta regulile şi cultura ţărilor în care trăiesc şi fără înfrânarea totodată a comportamentului incompatibil cu armonia civilă, incluziunea lor nu se va realiza niciodată: în acest caz, am putea continua să prezentăm proiecte şi să alocăm fonduri, dar niciodată nu vom obţine rezultate considerabile.
Provocarea nu trebuie abordată demagogic: noi cerem ca problema să fie abordată cu pragmatismul datorat şi ţinând cont de faptul că situaţia economică şi a locurilor de muncă îngrijorătoare va constitui un factor care va face şi mai dificilă incluziunea romilor pe piaţa muncii. Credem că, după cum ne învaţă secole de istorie, integrarea problematică nu poate fi atribuită doar ţărilor gazdă şi că răspunderea pentru lipsa actuală de integrare ar trebui atribuită cel puţin ambelor părţi.
Simon Busuttil
(MT) Doresc de asemenea să-mi ofer susţinerea, în special, pentru dna Lívia Járóka, deputat în Parlamentul European, care a muncit fără întrerupere asupra acestui subiect sensibil şi important. Dle preşedinte, după cum a spus colegul meu deputat, situaţia populaţiei roma din Europa este una care nu preocupă doar un număr limitat de ţări. Este o situaţie care preocupă întreaga Uniune Europeană deoarece comunitatea romă este cea mai mare minoritate etnică din Europa. În această lumină, este necesar să evaluăm ce face în prezent Uniunea Europeană în scopul de a vedea cum putem face lucrurile mai bine. Am fost încântat să o aud pe vicepreşedinta Comisiei Europene, dna Viviane Reding, oferindu-ne explicaţii complete asupra acestei teme. Este un moment propice pentru aceasta în perspectiva summitului privind situaţia populaţiei de origine romă care va avea loc luna viitoare la Córdoba. Este sigur că nu putem lăsa situaţia neschimbată pentru că nu se va rezolva de la sine şi dacă nu întreprindem demersurile necesare aceşti oameni vor rămâne marginalizaţi şi prinşi în capcana sărăciei. Va trebui de aceea să adoptăm o politică de integrare care să conducă la accesul real al comunităţii roma la oportunităţile disponibile celorlalţi. Acestor oameni va trebui să li se acorde în special posibilitatea de a munci, de a-şi valorifica capacităţile, de a trăi o viaţă demnă şi de a avea succes. În acest mod, ei vor putea nu doar să se susţină singuri, ci şi să contribuie la societăţile în care trăiesc. Cu toate acestea, în scopul de a realiza acest lucru, va trebui să întreprindem demersurile necesare pentru a îndepărta obstacolele existente. Sper că mesajul nostru în această Cameră, în acest Parlament, mesajul nostru de solidaritate cu populaţia romă, este recepţionat din perspectiva summitului de luna viitoare.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Dle preşedinte, dacă ar fi un stat, cele 10 milioane de romi din Europa ar constitui un stat membru de mărime mijlocie al Uniunii Europene. Ei nu constituie însă un stat. Romii au pus întotdeauna europeismul lor în faţa oricărei graniţe. De fapt, ei sunt ca şi cetăţeni de mâna a doua datorită discriminării la care au fost supuşi în decursul istoriei, nu doar în domeniul educaţiei, sănătăţii şi locuinţelor, dar şi ca nomazi, ceea ce constituie esenţa lor.
Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a spus că în anumite ţări din Uniunea Europeană nomazii romi nu sunt trataţi în acelaşi mod ca şi ceilalţi emigranţi europeni, ceea ce constituie o încălcare flagrantă a dreptului lor la libertatea de mişcare.
Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European militează pentru construirea unei Europe în care minorităţile etnice şi culturale sunt recunoscute şi în care progresăm spre o cetăţenie europeană atotcuprinzătoare şi o zonă de egalitate, libertate şi coexistenţă în diversitate. Din acest motiv, salutăm directiva privind nediscriminarea în toate domeniile - o directivă care nu a fost întotdeauna susţinută de către toate grupurile politice din acest Parlament.
Salutăm, de asemenea, programul în acest domeniu al Preşedinţiei spaniole: credem că acesta este necesar deoarece nu se mai poate întârzia când este vorba de a consacra iniţiativele europene care recunosc şi susţin populaţia de origine romă.
Summitul de la Córdoba care va fi organizat sub Preşedinţia spaniolă constituie o ocazie majoră pentru instituirea unui plan cuprinzător pentru populaţia romă, care de ani de zile trăieşte sub spectrul tăcerii şi rasismului.
Raül Romeva i Rueda
Dle preşedinte, au mai rămas doar foarte puţine de adăugat - doar un apel. După cum s-a spus, nu trebuie să uităm că summitul privind situaţia populaţiei de origine romă a fost o iniţiativă depusă în timpul Preşedinţiei slovene, care era menită să întrunească guvernele UE pentru a conlucra în problema romilor.
Acesta constituie un alt motiv pentru acest Parlament de a fi activ în această problemă. Verzii sunt diferiţi, dar oricum, nu am fi mândri dacă nu ar admite toate statele membre că putem face mai mult în problema romilor. Probleme ca aceasta trebuie să constituie parte a unui apel pentru o strategie europeană comună privind incluziunea romilor. Avem nevoie de această strategie; avem nevoie de această strategie deoarece şi Uniunea Europeană pierde din credibilitate la nivel internaţional. Multe ţări ne izolează din cauza acestei probleme. Este de asemenea importantă deoarece, chiar şi în trecut, am înţeles că aceasta este ceva legat de drepturile omului şi incluziunea socială.
Înţelegem de asemenea că este o chestiune de politică. Se situează în cadrul de dezbatere politică faptul că trebuie să înţelegem că trebuie găsită o soluţie necesară.
Elena Băsescu
Constituind una dintre cele mai mari, dar şi mai vulnerabile minorităţi din Europa, romii trebuie să constituie un subiect şi mai activ pe agenda europeană. Şomajul, sărăcia, abuzul, discriminarea şi, nu în ultimul rând, accesul scăzut la educaţie reprezintă probleme cu care minoritatea romă se confruntă frecvent, acestea ducând într-un final la excluziune socială. Consider că este nevoie de un program integrat la nivel european, care să corespundă culturii şi valorilor lor, având în vedere libera circulaţie a acestora.
Copiii reprezintă 46 % din populaţia romă, datorită efectului compus de natalitate ridicată şi, din păcate, de speranţă de viaţă scăzută. O şansă reală pentru ei ar fi accesul la educaţie. Cu toate că accesul şi dreptul la educaţie este garantat de normele europene, majoritatea copiilor aparţinând comunităţilor sărace de etnie romă nu frecventează şcoala deloc sau o abandonează. Un pas concret ar fi includerea acestor copii şi tineri în sistemul de învăţământ obligatoriu complet, prevenind astfel abandonul şcolar. În anul şcolar 2009-2010, Ministerul Educaţiei din România a alocat 7 483 de locuri speciale în liceele din ţară, pentru acestea înscriindu-se doar 2 460 de elevi, din care au fost admişi 2 246.
Efortul trebuie să fie însă de ambele părţi. Pentru a-şi îmbunătăţi nivelul de trai, minoritatea romă trebuie să acţioneze responsabil. Lipsa educaţiei exclude participarea activă la viaţa socială, economică sau politică a ţării în care locuiesc romii. Uniunea Europeană sprijină integrarea romilor în societate prin diferite programe de finanţare, cum ar fi: Fondul Social European, Fondul European de Dezvoltare Regională, programele PROGRESS şi "Tineret în acţiune”.
Vă mulţumesc.
Emine Bozkurt
Dle preşedinte, romii, cea mai mare minoritate europeană, sunt supuşi unei discriminări instituţionale, antiţigănismul, unor nivele extreme de sărăcie şi excludere socială, un sistem segregaţionist în domeniu locuinţelor, educaţiei şi asistenţei sociale. Soluţiile pe termen scurt nu constituie un răspuns la problemele larg răspândite şi adânc înrădăcinate ale romilor. Trebuie să evaluăm bunele practici existente precum şi efectele negative ale politicilor existente pentru populaţia romă.
Un exemplu, dar nu singurul, este luarea copiilor romi de la familiile lor şi ducerea lor în şcoli cu internate separate. Aceste măsuri nu soluţionează problemele: ele conduc mai degrabă la o mai mare segregaţie şi au un impact profund şi negativ asupra vieţii familiilor de romi. Europa are nevoie de o strategie eficientă pe termen lung pentru romi. Acest summit ne oferă o nouă posibilitate de acţiune pozitivă, fiind diferit de primul summit privind situaţia populaţiei de origine romă, care nu a inclus angajamente politice reale în UE. UE trebuie să înceapă prin a da un bun exemplu oferind mai multe posturi romilor şi incluzând în strategie romii şi societatea civilă.
Danuta Maria Hübner
Dle preşedinte, summitul de la Córdoba va fi un test pentru noi toţi, instituţiile europene şi statele membre. Ea va trebui să demonstreze clar angajamentul european în vederea luării în considerare a unei strategii politice şi operaţionale pe deplin mature în abordarea problemei romilor, care să treacă dincolo de perspectivele evidente ale drepturilor omului, deşi acestea sunt fundamentele, către o incluziune economică şi socială reală.
Avem nevoie de o politică strategică integrată şi de un plan de acţiune care să intersecteze toate domeniile relevante pentru bunurile economice şi sociale. S-a făcut şi s-a realizat mult, dar fără nicio îndoială, mai avem încă un drum lung în faţa noastră. Este necesară conlucrarea Comisiei, Parlamentului, statelor membre şi de asemenea, după cum a spus dl López Garrido, a autorităţilor locale şi regionale.
Aşteptăm din partea Comisiei o alocare clară a responsabilităţilor pentru această problemă şi o coordonare eficientă între serviciile relevante. Sperăm că proiectul pilot de 5 milioane de euro care este implementat în prezent de către Comisie va netezi drumul unor soluţii eficiente şi reale în domeniile de cea mai mare importanţă: educaţia din fragedă copilărie şi incluziunea economică şi asigurarea progresului politicii de învăţare şi evaluare.
Apreciem eforturile Comisiei, în special pe cele ale DG Politică Regională şi încurajăm Comisia să extindă în continuare implicarea locală şi regională în acţiunea practică de consolidare a incluziunii economice a societăţii romilor.
În Parlament, trecând dincolo de grupurile politice, mulţi colegi şi-au demonstrat deja implicarea, dar datoria noastră este de a investi această problemă cu şi mai multă putere politică.
Incluziunea romilor ne va oferi şansa de a avansa către o piaţă europeană a muncii cu adevărat atotcuprinzătoare. Ne va oferi şansa de a avansa în abordarea provocărilor demografice europene.
Voi încheia spunând că trebuie să considerăm summitul de la Córdoba ca un ultim apel pentru incluziunea romilor.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) În calitate de dezvoltator al primului program guvernamental pe termen mediu pentru Europa pe problema romilor şi raportor în cadrul raportului din 2002 al Consiliului Europei pe tema romilor, sunt de acord cu cei care declară că acesta constituie una dintre cele mai complexe probleme ale Europei de astăzi. Nu invidiez poziţia dnei comisar Reding deoarece acesta constituie în prezent cea mai complexă problemă din Europa. În mod evident, romii nu sunt pur şi simplu o minoritate etnică şi naţională, ci sunt totodată şi o minoritate socială multiplu dezavantajată. Pe de altă parte, nu este evidentă distribuţia responsabilităţii între majoritate şi minoritate. Răspunderea socială este distribuită în mod asimetric între majoritate şi minoritate, deoarece majoritatea are pe departe mult mai multă răspundere, dar minoritatea, în acest caz romii, îşi are de asemenea propria ei răspundere. Cel de al patrulea punct şi care are o importanţă specială este că noi avem nevoie de integrare fără asimilare.
În sfârşit, aceasta nu constituie pur şi simplu o problemă bugetară şi nu depinde doar de resurse. Aceasta este o chestiune de disponibilitate a oamenilor şi mecanismelor atât în societatea majoritară, cât şi între romi. În calitate de fost secretar de stat trebuie să spun că s-au obţinut rezultate în acele regiuni în care liderii majorităţii locale au militat pentru această chestiune şi au existat lideri credibili ai minorităţii locale care au fost capabili să motiveze minoritatea şi au fost susţinuţi de către ONG-uri. Nu este o chestiune de finanţare. Avem nevoie de un nivel european, dar succesul trebuie obţinut la nivelul statelor membre şi nivel local. Din acest motiv, susţin strategia Uniunii.
Elena Oana Antonescu
Dezvoltarea economică şi socială a grupului minorităţii rome reprezintă una dintre cele mai delicate şi controversate probleme cu care statele Europei Centrale şi de Est se confruntă. Nu avem estimări exacte cu privire la numărul real al romilor în UE, însă ceea ce ştim este că minoritatea romă este cea mai numeroasă şi mai săracă minoritate etnică transnaţională.
Uniunea Europeană are nevoie de o abordare coerentă pe termen lung, pentru că politicile naţionale nu sunt suficiente pentru a schimba situaţia romilor. Responsabilitatea pentru ameliorarea condiţiilor de viaţă a populaţiei rome este proprie fiecărui stat, însă reuşita acestui proces rezidă în mare parte în abordarea fenomenului în globalitatea sa, prin acţiuni coordonate.
Lipsa de perspectivă a tinerii generaţii este, în opinia mea, una dintre problemele cele mai mari cu care ne confruntăm. Populaţia romă este o populaţie tânără, cu o proporţie însemnată sub vârsta de 20 de ani. În societatea bazată pe cunoaştere şi inovare pe care Europa doreşte să o dezvolte, dacă nu luăm măsuri imediate, discrepanţele dintre tinerii de etnie romă şi restul populaţiei se vor accentua. Copiii şi tinerii sunt incluşi în puţine politici şi strategii actuale, deşi numărul mare de copii şi tineri la nivelul populaţiei rome le permite să joace rolul generaţiei schimbării. Procesul de dezvoltare durabilă trebuie să pornească de la o generaţie de copii care are acces la educaţie, asistenţă medicală şi la toate oportunităţile de care se bucură copiii din populaţia majoritară.
De aceea doresc să atrag atenţia că propunerea Comisiei privind strategia UE 2020 nu conţine obiective cu privire la rezolvarea problemelor comunităţii rome. Dacă nu vom lua măsuri concrete, dacă nu vom avea schimbări majore de abordare, milioanele de tineri romi se vor confrunta în continuare cu excluziunea socială şi marginalizarea pe parcursul întregii vieţi. Lipsa de speranţă va face din aceste comunităţi zone de insecuritate pentru locuitorii lor şi pentru restul populaţiei. Trebuie să oferim comunităţii rome o şansă reală de a schimba perspectivele. În centrul proiectului european, se regăseşte ca valoare fundamentală solidaritatea, de aceea trebuie să trecem de la voinţa politică de a lua măsuri la implementarea concretă a acestora.
Olga Sehnalová
(CS) Doamnelor şi domnilor, conform unui recent sondaj de opinie publică, 76 % dintre cetăţenii cehi nu vor să aibă vecini de etnie romă. În ultimii 10 ani, m-am confruntat în viaţa mea politică cotidiană în calitate de primar cu problemele de coexistenţă şi relaţiile de vecinătate dintre cetăţenii de etnie romă şi ceilalţi cetăţeni din oraşul meu natal. În consecinţă, sunt convinsă că soluţiile financiare nu reprezintă răspunsul potrivit, lucru care reiese în mod clar oricum din rezultatele generale puţin impresionante ale proiectelor cu finanţare comunitară până în prezent care au ca scop îmbunătăţirea situaţiei socio-economice a cetăţenilor de etnie romă.
După părerea mea, soluţia se găseşte numai în coeziunea comunităţilor locale din oraşe şi sate, care trebuie să accepte cetăţenii de etnie romă în calitate de cetăţeni veritabili la bine şi la rău. Totuşi, situaţia este valabilă şi invers. Cetăţenii romi trebuie, de asemenea, sa aibă un simţ de apartenenţă faţă de comunitate şi să accepte regulile şi standardele acesteia. Propriile lor exemple pozitive şi modele sunt extrem de importante în relaţiile cu comunitatea majoritară şi pentru funcţionarea eficientă a comunităţii rome. Totuşi, este fundamentală existenţa unei lupte consecvente şi intransigente împotriva xenofobiei şi a rasismului în întreaga societate. Haideţi să clarificăm, prin toate mijloacele posibile, acţiuni şi poziţii concrete, faptul că aceste lucruri sunt total inacceptabile pentru noi. Pe viitor, trebuie să facem un efort comun în acest sens.
Daciana Octavia Sârbu
Doresc de la bun început să îmi exprim speranţa că Summitul pentru romi de la Cordoba va reprezenta momentul decisiv pentru asumarea unei strategii comune consacrate incluziunii romilor.
Condiţiile de trai ale acestei comunităţi rămân improprii şi discriminarea ei se adânceşte, în ciuda faptului că sumele alocate în ultimii ani pentru proiectele dedicate îmbunătăţirii situaţiei se apropie de jumătate de miliard de euro. Cred că este momentul să trecem de la bune intenţii la fapte.
Din păcate, Comisia Europeană încă nu a dovedit că are voinţa necesară coordonării acţiunilor pentru îmbunătăţirea nivelului de trai şi de integrare socială a romilor, precum şi pentru combaterea acţiunilor rasiste îndreptate împotriva lor. Consider că este necesar ca problema romilor să se constituie într-o sarcină specială, bine definită pentru comisarul pentru afaceri sociale, iar printre experţii Comisiei însărcinaţi cu această problematică ar fi foarte util să se numere şi specialişti de etnie romă.
Cred, de asemenea, că avem nevoie de o abordare atât socială, cât şi culturală, pentru a nu adânci inegalităţile deja existente atât în privinţa gradului de alfabetizare, cât şi a celui de ocupare a forţei de muncă. În acest sens, solicit Comisiei să încurajeze programele de acces pe piaţa muncii a romilor migranţi, cooperarea dintre autorităţile locale şi comunităţile de romi şi să aibă în vedere o colaborare mai strânsă cu organizaţiile non-guvernamentale.
Milan Zver
(SL) Dle preşedinte, dle comisar, dle Lopey Garrido, mai întâi aş dori să felicit Spania pentru faptul că a adăugat acest summit pe lista de priorităţi. În acelaşi timp, permiteţi-mi, de asemenea, să felicit Comisia pentru decizia de a pregăti un raport complet privind situaţia romilor în Europa. Acesta este încă o dovadă a faptului că suntem conştienţi de actualitatea acestei probleme. Totuşi, acesta a devenit de actualitate în ultimii ani, datorită extinderii Uniunii Europene.
De asemenea, sunt încântat să văd că practic toate grupurile parlamentare, sau aproape toate, au abordat în mod serios rezolvarea acestei probleme. Tratatul de la Lisabona ne-a furnizat o bază legală adiţională, care să ne permită abordarea mai aprofundată a dezvoltării unei strategii complete şi puternice pentru rezolvarea problemei romilor, în cadrul a ceea ce numim în termeni comuni "măsuri juridice fără caracter obligatoriu”.
Este clar faptul că nu ne aflăm în situaţia de a dezvolta o politică comună pentru romi la nivel UE, deoarece competenţa principală în această privinţă revine statelor membre. Putem, totuşi dezvolta anumiţi indicatori şi o bază de date comună; putem efectua schimburi de bune practici şi în acest caz statele membre îşi pot fi de mare ajutor
Sunt originar din Slovenia unde, de exemplu, am instituit rolul de "asistent de clasă pentru romi”, al cărui rol este de a acţiona drept mediator între şcoală şi părinţi şi care joacă un rol foarte important în introducerea copiilor romi în sistemul educaţional.
Corina Creţu
Într-adevăr, primul summit al Uniunii Europene privind romii a marcat recunoaşterea eşecului individual al statelor europene de a asigura drepturile şi integrarea romilor şi a reprezentat un prim pas spre asumarea unei strategii comune şi pe termen lung la nivelul Uniunii.
Din păcate, se menţine o discrepanţă masivă între planuri şi studii şi transpunerea acestora în realitate, pentru a îmbunătăţi vizibil viaţa comunităţii rome, care rămâne grupul etnic cel mai vulnerabil din Europa, în condiţiile în care se confruntă cu nivelul cel mai ridicat al sărăciei şi al excluderii sociale. Iar perspectivele nu sunt deloc îmbucurătoare, dacă avem în vedere că aproximativ jumătate din populaţia romă este alcătuită din minori, datorită natalităţii crescute şi speranţei mici de viaţă.
Cred că primul pas într-o strategie coerentă de incluziune trebuie să asigure accesul nediscriminatoriu la educaţie al tinerei generaţii de romi, singura care poate juca rolul decisiv de agent al schimbării, pentru integrarea pe piaţa muncii şi pentru depăşirea cercului vicios al excluderii sociale
Iosif Matula
Romii constituie o comunitate etno-culturală transfrontalieră de peste 10 milioane de oameni la nivelul Europei. Problematica socială a romilor necesită o acţiune concertată, pe termen lung, cu implicarea Uniunii Europene şi a statelor membre.
Au fost demarate iniţiative importante în domeniu, dar cred că este nevoie să mergem mai departe. Trebuie să adoptăm o veritabilă strategie europeană pentru romi, cu acţiuni bine orientate şi cu evaluarea periodică a impactului.
Vin dintr-o ţară cu o importantă comunitate romă şi salut faptul că astăzi recunoaştem problema romilor ca pe o problemă a întregii Europe. În România se aplică încă din perioada de preaderare o strategie pentru îmbunătăţirea situaţiei romilor. În universităţile publice li se asigură gratuit locuri speciale, ceea ce contribuie substanţial la creşterea nivelului de educaţie şi cultură în rândurile acestei comunităţi. Autorităţile publice naţionale şi locale depun eforturi pentru incluziunea socială a romilor şi integrarea lor pe piaţa muncii, pentru combaterea sărăciei extreme şi acces la serviciile sanitare. Dar este nevoie de sprijinul financiar european consistent pentru a obţine rezultatele dorite.
Krisztina Morvai
(HU)Pentru copiii ţigani, copiii romi, singura modalitate de a scăpa din situaţia lor este de a merge la şcoală în mod regulat. Din nefericire, auzim de multe ori, drept manifestare a corectitudinii politice, scuze bazate pe diferite motive pentru părinţii care nu îşi încurajează sau îşi împiedică copiii să meargă la şcoală. Din acest punct de vedere, fetele, fetele de etnie romă, sunt în special victime supuse discriminării, deoarece părinţii lor iresponsabili le împovărează să aibă grijă de numeroşii lor fraţi şi surori şi cu munci casnice în loc să meargă la şcoală. Unica abordare în conformitate cu standardele internaţionale în materie de drepturile omului este ca guvernul să îşi asume obligaţia de a interveni în astfel de cazuri şi să apere drepturile copilului prin penalizări, sancţiuni sau, dacă este necesar, prin încetarea beneficiilor sau a altor forme de asistenţă pentru a-i face pe părinţi să respecte drepturile copilului.
Monika Smolková
(SK) Cel mai sărac grup de persoane din Uniunea Europeană sunt cu siguranţă romii. De aceea, sunt în favoarea utilizării tuturor mijloacelor pentru a integra romii în activităţi sociale şi economice. Mai presus de toate, consider că soluţia este educarea copiilor şi a tinerilor.
De asemenea, sunt de acord cu necesitatea de a elimina discriminarea ascunsă şi clară a romilor. Sunt, totuşi, în favoarea recunoaşterii deschise a faptului că drepturile copiilor romi sunt reprimate de proprii lor părinţi. Toţi avem dreptul la o viaţă demnă. Copiii romi, în majoritate, nu au acest lucru. În cadrul următorului summit, trebuie să discutăm despre metodele prin care înşişi romii trebuie să acţioneze pentru a-şi rezolva problemele; mai întâi, în ceea ce priveşte educaţia copiilor lor, dar şi despre implicarea lor personală în procesul de îmbunătăţire a propriilor lor condiţii de viaţă. Şi, din moment ce pe viitor nu doresc să fiu comisar, doresc să spun aici, în această sală, că în cadrul următorului summit trebuie să discutăm, de asemenea, despre metodele de sprijin pentru romii care sunt abuzaţi de alţi romi.
Diego López Garrido
Dle preşedinte, dezbaterea care tocmai a avut loc în ceea ce priveşte populaţia romă şi viitorul summit de la Córdoba dovedeşte încă o dată în mod clar faptul că integrarea socială şi economică a romilor reprezintă o problemă la nivel european şi, în consecinţă, necesită o strategie europeană. În continuarea progresului insuficient care s-a realizat, este exact ceea ce dorim să realizăm în cadrul summitului de la Córdoba menţionat de numeroase ori.
Avem nevoie de o strategie bazată pe un plan de acţiune pe care Consiliul intenţionează să-l urmeze, ţinând cont de programul general stabilit de cele trei preşedinţii; deoarece este un program ambiţios, un plan de acţiune funcţional care ar trebui, fără îndoială, să aibă ca unul dintre instrumentele principale fondurile structurale - acesta fiind cel mai puternic instrument european pentru coeziunea socială - şi care trebuie pus în aplicare prin acţiuni specifice.
Consider că unele dintre aceste acţiuni trebuie să se concentreze asupra problemelor specifice cu care se confruntă romii: discriminarea la care sunt supuşi în calitate de romi, precum dificultăţile întâmpinate în accesarea serviciilor publice şi încadrarea în muncă. Trebuie, de asemenea, să luăm în considerare femeile rome, care se confruntă cu probleme speciale în ceea ce priveşte sărăcia, accesul la locuinţe, discriminare şi violenţă; de asemenea, problema tinerilor romi, datorită lipsei acestora de calificări, fapt pentru care accesul lor la încadrarea în muncă devine şi mai dificil în aceste momente de criză economică. Există de asemenea problema copiilor romi; Se spune că speranţa acestora de viaţă este cu 10 ani mai redusă decât cea a unu copil mediu european.
În acelaşi timp, trebuie totuşi să întreprindem acţiuni generale în beneficiul populaţiei rome ca entitate; este una dintre comunităţile care suferă de cea mai rea discriminare, astfel orice politică antidiscriminare îi va ajuta. De asemenea, acelaşi lucru se aplică în cazul acţiunilor întreprinse împotriva violenţei sexuale, motiv pentru care este foarte importantă realizarea cât mai rapidă a directivei privind ordinul de protecţie care va combate violenţa sexuală, de care vor beneficia în special femeile rome; astfel se întâmplă şi în cazul directivei privind nediscriminarea, care va fi benefică în special populaţiei rome.
Nu trebuie să adoptăm o abordare paternalistă în toate aceste cazuri deoarece, mai presus de toate, trebuie să respectăm identitate şi caracteristicile culturale ale populaţiei rome.
Viviane Reding
vicepreşedinte al Comisiei. - Dle preşedinte, aş dori să vă mulţumesc pentru numeroasele sugestii şi propuneri aduse. Acestea vor fi luate în considerare de comisarul Andor şi de mine la momentul prezentării comunicării noastre înainte de reuniunea la nivel înalt. În această comunicare vom clarifica, de asemenea, faptul că discriminarea romilor şi excluderea lor din societatea noastră datorită etnicităţii acestora nu poate şi nu va fi acceptată de Comisie.
Acum avem într-adevăr instrumente; şi politici. Întrebare este cum le vom folosi? Cum vom integra chestiunea şi problemele romilor în aceste instrumente şi politici? Consider că nu sunt necesare Directiva privind romii sau un fond al romilor. Ceea ce trebuie să facem este să luăm în considerare în întregime problemele romilor când punem în aplicare legislaţia şi fondurile UE. Soluţia este - şi a fost menţionată de mulţi dintre dumneavoastră - parteneriatul şi cooperarea dintre toţi actorii principali. Comisia urmăreşte această abordare în cadrul unei platforme europene pentru includerea romilor şi în cadrul procedurilor sale interne.
Dar aş dori, de asemenea, să subliniez foarte clar că, în timp ce excluderea romilor este legată într-o mare măsură, bineînţeles, de drepturile fundamentale, este în majoritate legată de problemele sociale şi economice. De exemplu, aş dori să citez studiul Băncii Mondiale privind costurile economice ale excluderii romilor şi observ că acesta este o dovadă foarte importantă care arată faptul că trebuie să găsim soluţii de dragul societăţii noastre în general. În concluzie, pentru a pune în aplicare instrumentele pe care le deţinem în maniera cea mai eficientă avem, bineînţeles, nevoie de o abordare strategică - integrarea, cum au menţionat unii dintre dumneavoastră. Această abordare se bazează pe cooperare, mobilizarea resurselor necesare şi pe o strategie care să tragă învăţăminte atât din succese cât şi din eşecuri.
Trebuie să evităm crearea unei noi strategii care există numai pe hârtie. Este nevoie de rezultate; rezultate care să ducă la integrarea romilor în şcolile obişnuite, V-am auzit pe mulţi dintre dumneavoastră vorbind despre şcolarizare. Aştept cu nerăbdare să văd detaliile acţiunilor noastre în ceea ce priveşte preşcolarizarea, care este evoluţia acesteia. Principala piaţă a muncii; în acest caz colegul meu, dl Andor, va căuta obiective precise care trebuie realizate, şi societatea în ansamblu care este responsabilitatea tuturor politicilor noastre.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dle preşedinte, ne confruntăm cu o problemă tehnică. Tocmai am observat că am fost clonat de computer, deoarece numele meu, numele Tabajdi apărea pentru colegii mei care aveau introduse cardurile. Am observat acest lucru în cazul dlui Gomez, precum şi în alte cazuri. Deci trebuie să existe o problemă cu computerul. Unui alt membru, Dnei Kinga Göncz, îi apare de asemenea numele Tabajdi înscris pe card. Vă rog să verificaţi deoarece nu doresc să am atât de multe clone în Parlamentul European. Vă rog să informaţi serviciul tehnic. Vă mulţumesc. Zoli, şi ţie ţi se întâmplă acelaşi lucru?
Preşedinte
Vă mulţumesc. Serviciul tehnic va lua notă de aceasta.
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc în următoarea mini-sesiune.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Vilija Blinkevičiūt 
Aş dori să subliniez faptul că prin împărtăşirea responsabilităţilor pentru prevenirea discriminării romilor şi favorizarea integrării acestora în societate, problema romilor a devenit o parte din politica europeană privind drepturile omului. De aceea, pe măsură ce ne apropiem de al doilea summit de la Córdoba, trebuie să discutăm probleme sociale cu care se confruntă romii şi metodele de soluţionare a acestor probleme. Sunt bucuros că Preşedinţia spaniolă va fi gazda acestui summit, deoarece trebuie să ridicăm şi să recunoaştem problemele romilor. Aş dori să subliniez că într-o societate democratică şi liberă este inacceptabil ca un grup de persoane să fie izolate de societate şi că drepturile şi libertăţile fundamentale ale omului să fie violate în mod deschis. Membrii comunităţii rome se confruntă cu atacuri rasiste, inegalitate în ceea ce priveşte accesul la serviciile publice şi o segregare excesivă în ceea ce priveşte viaţa şi educaţia. În plus, trebuie să atragem atenţia asupra faptului că romii se confruntă atât cu discriminarea directă, cât şi în mod implicit cu discriminarea indirectă, de exemplu, neangajarea romilor şi, în acelaşi timp, neintegrarea lor în viaţa socială. De aceea, consider că trebuie să invităm Comisia Europeană să încurajeze guvernele statelor membre şi autorităţile regionale şi locale să pună în aplicare proiectele UE în ceea ce priveşte romii într-un mod mai eficient. De asemenea, invit Comisia să întreprindă acţiuni concrete şi iniţiative pentru a combate în mod direct şi indirect discriminarea romilor în Europa.
Cristian Silviu Buşoi  
în scris. - Statisticile arată ca, din nefericire, romii sunt cea mai detestată şi discriminată minoritate etnică din Europa. Am observat dificultăţile întâmpinate de numeroase state membre, inclusiv al meu, în ceea ce priveşte integrarea socială a romilor. Acest lucru demonstrează în mod clar că este o problemă european mai amplă pe care trebuie să o tratăm împreună. Un acces mai bun la educaţie şi la încadrarea în muncă sunt cruciale pentru evitarea tendinţei romilor de a alege metode mai uşoare, dar mai dăunătoare de a face bani. Trebuie să punem în aplicare în totalitate legislaţia anti-discriminare pentru romi şi să adoptăm şi alte iniţiative pentru a-i integra în societatea noastră. Până în prezent nu am avut nicio strategie coerentă. Doresc ca cel de al doilea summit privind romii să aducă o strategie UE reală pentru romi. Fondurile structurale şi de preaderare trebuie să fie utilizate în mod mai eficient pentru a finanţa astfel de iniţiative. Aş dori, de asemenea, să subliniez faptul că această strategie trebuie să fie un instrument de coordonare şi un impuls pentru statele membre. Trebuie să întreprindem iniţiative la nivel local şi să beneficiem de experienţa ONG-urilor locale şi a romilor înşişi care cunosc principalele dificultăţi pentru ca această strategie să răspundă nevoilor romilor.
Vasilica Viorica Dăncilă  
în scris. - Romii continuă să fie una dintre cele mai dezavantajate minorităţi din întreaga Europă, supusă unei discriminări răspândite în toate domeniile vieţii.
În ultimul deceniu, Uniunea Europeană şi statele sale membre au acordat atenţie şi resurse îmbunătăţirii situaţiei romilor. În cooperare cu Mişcarea pentru drepturile romilor, unele state membre au iniţiat punerea în aplicare a politicilor care au ca obiectiv asigurarea accesului egal la educaţie de înaltă calitate pentru copiii romi. Continuarea eforturilor în acest domeniu trebuie să rămână principala prioritate în anii care urmează.
Politicile trebuie să fie complete pentru a realiza un impact sistemic maxim în reducerea diferenţei dintre romi şi ceilalţi cetăţeni în toate domeniile: educaţie, ocuparea forţei de muncă, imobiliar şi sănătate. Uniunea Europeană şi statele membre trebuie să continue evaluarea politicilor lor relative la romi până în prezent şi să caute metode pentru a elimina orice abordare paternalistă a problemei romilor, care îi tratează pe aceştia drept beneficiari dependenţi şi pasivi ai politicilor.
Trebuie înfiinţat un program de burse pentru ca tinerii romi să îşi dezvolte experienţa profesională prin intermediul unor programe în cadrul departamentelor Comisiei şi instituţiilor guvernamentale adecvate.
Cătălin Sorin Ivan  
Ne aflăm la jumătatea perioadei de zece ani (2005-2015) dedicată integrării romilor. Putem observa că se fac multe observaţii în legătură cu minoritatea romă, se creează numeroase programe şi platforme, dar rezultatele sunt limitate. Problema asociată cu educaţia, ocuparea forţei de muncă, dezvoltarea regională, etc. persistă şi se înrăutăţesc în anumite state membre. Cel de al doilea reuniune summit privind romii care are loc în acest an la Córdoba are ca scop modernizarea aspectelor europene şi găsirea unor noi măsuri. Sunt de acord cu necesitatea perfecţionării principiilor, dar consider că trebuie să dezvoltăm, de asemenea, o strategie transversală, orizontală care să combată problemele acestei minorităţi printr-o metodă integrată, dar nu exclusivă. Cel mai important aspect este acela ca fondurile de preaderare şi a Fondurile structurale să fie folosite în mod corect şi să producă rezultate care să ne placă în calitate de factori de decizie politică şi în special societăţii civile şi mai ales romilor.
Marian-Jean Marinescu  
Primul summit privind romii a avut cel puţin un rezultat pozitiv: concluzia la care s-a ajuns la nivel comunitar conform căreia primul pas spre integrarea romilor din punct de vedere social este necesitatea educaţiei. În acest sens, salut, de asemenea, a doua reuniune a Platformei europene pentru incluziunea romilor dedicată în mod exclusiv problemei educaţiei romilor în Europa. Procesul reformei educaţionale necesită atât implicarea instituţiilor de stat, cât şi a organizaţiilor non-guvernamentale care nu mai trebuie să aibă ca obiectiv principal identificarea actelor de discriminare, ci educarea grupurilor etnice. Reducerea analfabetismului, asigurarea terminării studiilor de către copii şi necesitatea formării profesionale şi oportunităţi de formare pentru accesarea pieţei de muncă precum şi mijloace de integrare socială. Este clar faptul că avem urgent nevoie de o dezvoltare pozitivă în cadrul acestei minorităţi, dar atât autorităţile, cât şi romii sunt responsabili de acest lucru. Cel de al doilea summit privind romii trebuie să motiveze Comisia Europeană suficient pentru a veni cu propuneri legislative care să aibă ca scop realizarea unor rezultate tangibile în acest domeniu. Comisia Europeană trebuie să revizuiască, de asemenea, fondul social şi să propună o creştere a fondurilor pentru proiectele al căror scop este îmbunătăţirea situaţiei socio-economice a celei mai mari minorităţi din Uniunea Europeană.
Franz Obermayr  
Summitul privind romii de la Córdoba este destinată a fi o oportunitate de a discuta în mod simplu despre societăţile paralele din Europa şi trebuie să se bazeze pe integrarea eficientă la toate nivelele. Aceasta trebuie promovată atât la nivel naţional, cât şi european. Nu trebuie să uităm totuşi un lucru în această privinţă, şi anume faptul că, pentru o integrare eficientă ambele părţi trebuie să lucreze împreună. Romii trebuie, de asemenea, să îşi îndeplinească sarcina lor pentru integrare şi să lucreze din interior pentru a preveni crearea societăţilor paralele. În această privinţă, sunt în special îngrijorat pentru educaţia şcolară a copiilor, mai ales a fetelor. În mijlocul Europei, nu trebuie să existe copii care să fie foarte puţin sau deloc integraţi în sistemul şcolar existent şi care să renunţe la şcolarizare înainte de vreme în cantităţi importante. Datorită acestui lucru, viitoarea lor poziţie pe piaţa de muncă este pusă în pericol în mod considerabil şi apoi se refugiază la marginea societăţii într-o şi mai mare măsură, izolându-se astfel pe ei înşişi. Problemele legate de securitatea socială şi de condiţiile lor de viaţă sunt astfel predeterminate şi cercul vicios este complet. În consecinţă, este esenţial să facem apel la romii din Europa pentru a-şi schimba atitudinea arhaică în ceea ce priveşte educaţia şcolară şi drepturile femeii, să lupte în mod activ pentru a combate propria lor excludere, şi să muncească pentru a se integra în societate şi în special în piaţa de muncă.
Csaba Sógor  
Deşi statele membre au cheltuit deja semnificative resurse UE şi naţionale pentru crearea de locuri de muncă pentru romii şomeri de lungă durată, nu a fost găsită o soluţie coerentă la nivel european: statele membre se confruntă cu această situaţie în diferite moduri şi la diferite grade. Consider importantă elaborarea unei strategii coerente şi eficiente pentru rezolvarea problemei romilor, care a rămas nerezolvată până în prezent şi reprezintă o problemă comună a Uniunii Europene în calitate de entitate juridică şi a statelor membre. Cea mai importantă problemă a summitului european privind romii care urmează să aibă loc pe data de 8 aprilie la Córdoba trebuie să constituie formularea principiilor strategiei la nivel european, pentru a preveni orice altă "migrare” a problemei romilor şi pentru a ajuta toate statele membre să găsească o soluţie bazată pe strategia europeană comună. Sunt convins că principalul instrument în combaterea acesteia este educaţia. Consider necesară dezvoltarea unui pachet de programe complet care să promoveze şi să încurajeze întoarcerea tinerilor intelectuali romi în comunitate şi munca lor în cadrul comunităţii şi pentru comunitate. Construirea unui parteneriat strâns între diferite organizaţii de apărare a anumitor interese ale romilor, instituţii de stat responsabile, societatea civilă şi instituţiile UE cooperante ar putea sprijini foarte mult această întoarcere. Un rol mai semnificativ trebuie acordat metodelor de garantare a microcreditelor subvenţionate sau a ratelor de dobândă de către stat. Accesul comunităţilor rome la condiţiile necesare pentru a-şi câştiga existenţa trebuie să fie un obiectiv important în cadrul conceptului de subvenţii agricole. Situaţia este mai serioasă decât am putea crede: rata şomajului de termen lung a crescut în mod semnificativ printre romi, şi din ce în ce mai mulţi dintre ei sunt marginalizaţi.
