Reuniunea miniştrilor muncii şi ocupării forţei de muncă G20 (Washington, 20 - 21 aprilie) (dezbatere)
Preşedintă
Următorul punct este declaraţia Comisiei privind reuniunea G20 a miniştrilor muncii şi ocupării forţei de muncă (Washington, 20-21 aprilie).
László Andor
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, ultimele estimări ale OIM şi ale OECD arată că ratele şomajului în ţările industrializate continuă să crească şi că nu vor atinge apogeul până în 2011.
În schimb, peste 200 milioane de lucrători din ţările în curs de dezvoltare şi emergente sunt ameninţaţi de riscul sărăciei extreme. Acest lucru ar duce la aproape 1,5 miliarde de lucrători săraci în toată lumea. Aceste cifre vorbesc de la sine. Într-adevăr, actuala criză a scos în evidenţă cele mai dureroase slăbiciuni ale economiei noastre globale din ce în ce mai interconectate. Acum există un consens clar în privinţa nevoii unor acţiuni globale pentru rezolvarea problemelor globale.
Anul trecut, în Pittsburgh, liderii G20 au promis să se asigure că atunci când va reveni creşterea, vor reveni şi locurile de muncă. Drept urmare, liderii G20 au convenit să construiască un cadru orientat către ocuparea forţei de muncă pentru viitoarea creştere economică.
Toate acestea sunt binevenite. Comisia acordă sprijin deplin oricărui cadru de acţiune care plasează locurile de muncă de calitate în centrul redresării şi care ajută oamenii să se întoarcă la muncă în toată lumea. Această abordare reflectă realitatea de necontestat a faptului că ocuparea forţei de muncă în contextul crizei economice globale actuale reprezintă esenţa problemei şi că o redresare fără locuri de muncă nu este o alternativă.
În Pittsburgh, liderii l-au invitat pe secretarul de stat pentru muncă al SUA să stabilească o reuniune a miniştrilor muncii şi ocupării forţei de muncă G20. Misiunea acestora va fi evaluarea situaţiei globale a ocupării forţei de muncă şi discutarea impactului reacţiilor la criză ale politicii, precum şi posibila necesitate a unor măsuri suplimentare. În plus, miniştrii vor reflecta asupra politicilor privind ocuparea forţei de muncă pe termen mediu şi dezvoltarea competenţelor, asupra programelor de protecţie socială şi a bunelor practici pentru a ne asigura că lucrătorii pot beneficia de avansul ştiinţei şi tehnologiei. Această reuniune fără precedent va avea loc în Washington DC, la 20 şi 21 aprilie. Comisia şi Preşedinţia spaniolă vor participa, de asemenea.
Comisia lucrează îndeaproape cu OIM la preparativele pentru reuniunea care ne va oferi, în special, o oportunitate de a promova munca decentă în toată lumea, în numele Uniunii Europene. Aplicarea normelor de bază ale OIM în domeniul muncii recunoscute mondial şi eforturile pentru realizarea obiectivului unui flux al securităţii sociale elementare sunt cruciale aici. Mai mult decât atât, mandatul G20 include dezvoltarea unei strategii globale de formare pe termen mediu de către OIM şi de către alte organizaţii internaţionale.
Comisia contribuie în mod semnificativ la aceste eforturi prin iniţiativa "Noile competenţe pentru noi locuri de muncă”. Aceasta face parte din iniţiativa fanion Europa 2020 privind agenda pentru noi competenţe şi locuri de muncă. Provocarea principală aici este avansarea cu ajutorul unei strategii pentru reconversia şi actualizarea forţei de muncă globale şi pentru înlesnirea tranziţiilor între locuri de muncă şi de la educaţie la locul de muncă pentru tineri.
Implicarea partenerilor sociali poate contribui cu o valoare adăugată enormă. Ştim cu toţii cât de eficient poate fi dialogul social european în privinţa îmbunătăţirii diverselor măsuri din domeniul ocupării forţei de muncă. Comisia este pregătită să îşi împărtăşească experienţa cu partenerii internaţionali ai Uniunii Europene. Comisia va ţine la curent Parlamentul privind progresul făcut la reuniunea de la Washington DC.
Întâlnirea G20 a miniştrilor muncii va fi o oportunitate pentru ca noi să dezvoltăm noi măsuri care vor contura cadrul politicii post-criză. Aceste noi măsuri şi politici pot contribui la o ieşire echilibrată din criză, plasând locurile de muncă în centrul redresării, şi pot ajuta la depăşirea moştenirii crizei. Scopul este să se ofere contribuţiile şi orientarea necesare reuniunilor la nivel înalt ale liderilor G20 din Canada şi Coreea, mai târziu în acest an.
Elisabeth Morin-Chartier
Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, pe fundalul actualei crize economice şi financiare, această reuniune G20 ne forţează să concluzionăm că obiectivul principal pe care trebuie să-l atingem este cel al sporirii şanselor de angajare a lucrătorilor.
Aceasta este o necesitate pentru că nu poate exista integrare socială fără integrare prin locul de muncă. Prin urmare, astăzi, când ne pregătim pentru această reuniune G20, unicul motto şi obiectiv pe care îl putem împărtăşi este cel al combaterii şomajului.
După cum tocmai aţi afirmat, dle comisar, şomajul a crescut în mod considerabil în Uniunea Europeană şi în lume, însă este destul de clar că inegalităţile cresc şi cresc chiar mai puternic în rândul tinerilor, lucrătorilor cu contracte temporare, imigranţilor şi femeilor.
Astfel, observăm astăzi că 21,4 % dintre tineri sunt şomeri, faţă de 14,7 % - un procent deja substanţial - care erau şomeri acum doi ani, iar viteza creşterii este alarmantă.
Prin urmare, trebuie să construim împreună, în cadrul Uniunii Europene şi global - pentru că răspunsul poate fi doar global - strategiile de convergenţă şi de integrare prin care se recunoaşte în mod explicit faptul că politicile sociale şi de coeziune dinamice reprezintă temelia dezvoltării societăţii noastre.
De asemenea, aş vrea să vă amintesc de Pactul mondial pentru muncă al Organizaţiei Mondiale a Comerţului, care oferă o serie de alternative strategice care să ne permită să ieşim din criză.
Care este poziţia noastră faţă de propunerea Comisiei Europene de a baza cadrul pentru noua strategie post-2010 pe economia de piaţă socială, integrare şi transparenţă?
Sper că miniştrii noştri europeni ai muncii şi ocupării forţei de muncă nu vor uita în cursul acestei reuniuni că vor fi nevoiţi să dea socoteală pentru creşterea şomajului milioanelor de oameni care, unul după altul, şi-au pierdut locurile de muncă în ultimele luni.
Dle comisar Andor, Uniunea Europeană se aşteaptă aşadar să acţionaţi în aşa fel încât să oferiţi asigurări semenilor noştri cetăţeni şi să-i aduceţi înapoi la muncă.
Alejandro Cercas
Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, şi eu sunt foarte bucuros că avem oportunitatea acestei dezbateri în această după-amiază, în cadrul preparativelor pentru reuniunea la nivel înalt care vă va aduce împreună la Washington, pe 20 şi 21 aprilie.
Această şedinţă se datorează în mare parte preşedintelui Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă, dna Berès. Un caz de forţă majoră a împiedicat-o să fie prezentă aici astăzi.
Voi vorbi în numele amândurora. Voi vorbi în limba dumnealui, franceza, folosind materialele pe care le-a pregătit, pentru că sunt sigur că sunteţi foarte interesaţi să îi auziţi cuvintele:
în numele Grupului S&D.- (ES) Din acest motiv, dle comisar, într-un moment în care rata şomajului în Europa va depăşi pragul de 10 %, când există peste un miliard şi jumătate de lucrători săraci în lume şi când criza loveşte încă 200 milioane de lucrători săraci, este timpul ca liderii să se concentreze asupra urmărilor sociale ale crizei şi să acorde prioritate ocupării forţei de muncă.
Este lăudabilă activitatea de pregătire pe care aţi desfăşurat-o în strânsă cooperare şi în spiritul dialogului cu partenerii sociali.
Reuniunea şefilor de state şi de guvern care s-au întâlnit la Pittsburgh are calitatea de a reconcilia în sfârşit problemele macroeconomice cu dimensiunea socială. Pentru a evita repetarea greşelilor care au dus la criză, trebuie să ne asigurăm că aceasta nu măreşte şi mai mult inegalităţile sociale din ţările noastre, dintre statele membre ale UE şi la nivel internaţional.
Trebuie să ne asigurăm că o strategie pripită pentru a pune capăt crizei nu duce la demontarea modelului nostru social, pentru că rădăcinile crizei - prin care deja trecem de trei ani - sunt cu adevărat sociale. Nu este suficientă reglementarea produselor financiare; trebuie să ajungem la rădăcina relelor.
Din nefericire, ne temem că în ciuda numeroaselor rapoarte ale organizaţiilor precum Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM) şi Organizaţia pentru cooperare şi dezvoltare economică (OECD) care evidenţiază creşterea inegalităţilor sociale, încă mai există o lipsă a voinţei politice în privinţa dimensiunii sociale. Dovada acestei lipse este vizibilitatea foarte scăzută a problemelor sociale, care nici măcar nu sunt menţionate pe situl web al G20. În mod similar, recenta decizie a Consiliului ECOFIN de a pune capăt măsurilor excepţionale pentru sprijinirea ocupării forţei de muncă menite să redreseze finanţele publice este inacceptabilă.
Miniştrii de finanţe şi miniştrii pentru ocuparea forţei de muncă şi probleme sociale joacă un joc periculos.
Dle comisar, contăm pe dumneavoastră şi pe Preşedinţia spaniolă să vă îndreptaţi împotriva abordării pe termen scurt şi să plasaţi problemele sociale în centrul acţiunilor europene şi internaţionale.
Marian Harkin
în numele Grupului ALDE. - Dnă preşedintă, este absolut crucial ca miniştrii muncii şi ocupării sociale din cadrul G20 să pună locurile de muncă de calitate în centrul planurilor lor de redresare economică.
Pentru mulţi muncitori - după cum ştiţi, dle comisar - imaginea este foarte sumbră, cu creşterea şomajului, reducerea orelor de muncă, tăieri de salarii substanţiale, sărăcia de care aţi vorbit şi oportunităţi de formare inadecvate sau inexistente. Concomitent, lucrătorii vor observa recapitalizarea băncilor, în timp ce întreprinderile mici şi mijlocii - motoarele creşterii economice - duc lipsă de fonduri şi se pierd locuri de muncă.
Disciplina fiscală şi reducerea cheltuielilor nu trebuie să ia locul unui plan de stimulare a locurilor de muncă, şi totuşi acest lucru se întâmplă în multe ţări, inclusiv în a mea, Irlanda. Comisia laudă disciplina noastră fiscală, însă pierdem locuri de muncă. Restabilim nivelul finanţelor, însă lucrătorii noştri plătesc preţul pentru aceasta. Miniştrii G20 trebuie să îşi ia un angajament ferm faţă de sprijinirea locurilor de muncă decente şi de creşterea prioritară a numărului de locuri de muncă, venitului minim, protecţiei sociale şi formării sau reconversiei celor care nu au un loc de muncă.
În sfârşit, sunt de acord cu dumneavoastră că trebuie să se angajeze la punerea în aplicare a unor politici consecvente cu principiile şi drepturile fundamentale ale OIM şi că nu trebuie să permită folosirea actualei crize economice drept scuză pentru a nu lua în seamă sau pentru a submina normele recunoscute la nivel internaţional în domeniul muncii.
Ilda Figueiredo
Este timpul ca liderii Uniunii Europene să recunoască rolul pe care l-au jucat şi ei în grava criză socială care afectează Europa şi lumea întreagă. Aceasta reprezintă consecinţa crizei financiare şi economice pe care au înlesnit-o prin dereglementarea pieţelor financiare şi comerciale şi prin semnarea de acorduri de liber schimb cu terţe ţări, fără a ţine cont de interesele lucrătorilor sau ale domeniului public.
Creşterea şomajului şi locurile de muncă precare şi prost plătite sporesc sărăcia şi reprezintă o consecinţă directă a politicilor neo-liberale şi a crizei capitalismului. Organizaţia Internaţională a Muncii (OIM) şi Organizaţia pentru cooperare şi dezvoltare economică consideră că şomajul încă nu a ajuns la apogeu în ţările industrializate şi că în curând peste 200 milioane de lucrători ar putea fi afectaţi de sărăcia extremă. Acest lucru înseamnă că numărul lucrătorilor săraci ar putea ajunge la 1,5 miliarde, fiind afectaţi cel mai grav femeile şi tinerii.
Este timpul să punem capăt regresului actual al drepturilor sociale şi de muncă. Locurile de muncă de calitate cu drepturi trebuie să devină o prioritate şi trebuie să respecte cel puţin convenţiile OIM. Fără crearea de noi locuri de muncă cu drepturile aferente nu există ieşire din criză.
Kinga Göncz
(HU) Consider că suntem cu toţii bucuroşi că miniştrii pentru ocuparea forţei de muncă şi probleme sociale se întâlnesc acum în cadrul reuniunii G20 şi că au devenit astfel egali în rang cu miniştrii de finanţe, ceea ce nu s-a întâmplat până acum. Se pare că a fost nevoie de o criză economică pentru a putea vorbi de măsuri economice globale, nu numai în privinţa economiei şi finanţelor, ci şi în privinţa problemelor sociale şi ale ocupării forţei de muncă. Acest lucru este important mai ales acum, când se pare că presiunile economice ale crizei scad, în timp ce şomajul şi sărăcia continuă să crească. Ştim că acest lucru va avea consecinţe sociale şi politice pe termen lung. În lume, această situaţie merge mână în mână cu extremismul, care reprezintă, de asemenea, o ameninţare pe termen lung.
Este important ca miniştrii pentru ocuparea forţei de muncă şi probleme sociale să dezvolte politici sectoriale care pot remedia situaţia ocupării forţei de muncă şi pot reduce sărăcia. Permiteţi-mi să dau un exemplu concret, care a fost menţionat în cadrul reuniunii la nivel înalt G20, cel al instrumentului microfinanţării, care nu numai că sporeşte coeziunea socială, ci şi auto-suficienţa, şi care poate fi important şi datorită acestui motiv. Este regretabil, însă, că Parlamentul nu poate adopta o poziţie pentru a o depune în cadrul întâlnirii G20, ci poate trimite doar mesaje verbale. Totuşi, în opinia mea, chiar şi acest lucru reprezintă mai mult decât orice am realizat în trecut.
Elizabeth Lynne
Dnă preşedintă, după cum am afirmat toţi, criza financiară a lovit oamenii de rând foarte puternic.
Din acest motiv, trebuie să ne asigurăm că prima reuniune G20 a miniştrilor ocupării forţei de muncă, după cum tocmai s-a menţionat, va avea rezultate pozitive. Sper doar să existe aceste rezultate pozitive. Sunt bucuroasă că nu se vor concentra numai asupra sectorului financiar, ci vor analiza şi impactul social asupra oamenilor.
Ştim că şomajul a atins cote record în multe ţări din lume. Trebuie să analizăm calea reală de a aduce oamenii înapoi la muncă - la locuri de muncă adevărate. Programele de formare, de exemplu, trebuie să fie optime pentru a acoperi cererea din prezent. Ar trebui să căutăm să identificăm cele mai bune practici din ţările care deja au aplicat diverse măsuri şi să le extindem la alte ţări, pentru a încerca să-i ajutăm pe cei mai marginalizaţi ai societăţii. S-au luat măsuri şi în aceste alte ţări, aşa că de ce nu învăţăm din acestea?
Trebuie să ne asigurăm că sunt puse în aplicare în mod real convenţiile OIM. Trebuie să ne asigurăm că este pusă în aplicare Convenţia ONU privind drepturile persoanelor cu handicap. Trebuie să ne asigurăm că persoanele care nu sunt protejate în prezent vor fi protejate în viitor.
Thomas Händel
(DE) Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, summitul G20 de la Pittsburgh a oferit un model bun. A solicitat planuri de redresare economică pentru a promova munca decentă, planuri care vor contribui la securitate şi la crearea de locuri de muncă şi a transformat ocuparea forţei de muncă într-o prioritate.
Deci invit miniştrii europeni ai muncii să facă presiuni asupra membrilor G20, în primul rând, să nu renunţe la pachetele privind redresarea economică, ci să lucreze mai intens şi într-o mai mare măsură pentru a crea locuri de muncă; în al doilea rând, să lucreze pentru a oferi muncă de scurtă durată sigură din punct de vedere financiar pentru a preveni pierderea locurilor de muncă; în al treilea rând, să promoveze investiţiile publice pentru crearea de locuri de muncă şi creştere ecologică durabilă şi, în al patrulea rând, să extindă măsurile de securitate socială pentru a permite accesul la aceste măsuri. Acest lucru va proteja, de asemenea, puterea de cumpărare în cadrul pieţei interne, cât şi ocuparea forţei de muncă şi va contribui la combaterea sărăciei. Cooperarea cu partenerii sociali este aparent foarte importantă pentru miniştrii europeni ai muncii în sensul intensificării dialogului social într-o măsură şi mai mare decât doreşte comisarul.
Sylvana Rapti
(EL) Dnă preşedintă, stimată Comisie, va avea loc o premieră la Washington la 20 aprilie: pentru prima dată, miniştrii ocupării forţei de muncă din 20 dintre cele mai bogate zone de pe pământ vor participa la o conferinţă. Vocea Europei trebuie să se audă tare şi ferm acolo. Patru milioane şi jumătate de locuri de muncă sunt în pericolul de a fi pierdute în Europa în următorii trei ani, iar acest lucru va avea un impact asupra creşterii, va deteriora coeziunea socială şi va duce la nelinişte socială.
Crearea de locuri de muncă trebuie să reprezinte o prioritate pentru Europa. Trebuie stabilite urgent obiective realiste, specifice, cuantificabile, atât pe termen lung, cât şi imediate. Avem nevoie urgentă să putem apăra munca decentă pentru cetăţenii Europei. Avem nevoie urgentă să putem apăra drepturile salariale şi dreptul la pensie al lucrătorilor.
Aproape că am uitat ce este evident: că munca este o pârghie pentru creştere. Consider că în cele din urmă trebuie să înţelegem că nu putem vorbi de politică economică fără a ţine cont în permanenţă de parametrul ocupării forţei de muncă.
Aş vrea să închei prin a afirma că, altfel, în loc să vorbim despre un Consiliu al miniştrilor ocupării forţei de muncă, vom vorbi despre un Consiliu al miniştrilor şomajului.
Patrick Le Hyaric
(FR) Dnă preşedintă, din punctul meu de vedere, nu va exista nicio soluţie de durată pentru şomaj şi pentru nivelul scăzut al ocupării forţei de muncă dacă nu inversăm abordarea actuală, care acordă prioritate capitalului în faţa muncii şi dacă nu introducem o nouă formă de distribuire a bogăţiei care include o creştere a plăţilor, nivelului de protecţie socială şi a beneficiilor minime. Astfel se vor crea condiţiile pentru o redresare durabilă care oferă o mulţime de locuri de muncă. Progresul social este o condiţie preliminară pentru stoparea crizei economice, nu invers.
G20 ar trebui să aibă efectul unui stimulent pentru mobilizarea sectorului bancar internaţional în favoarea creditării selective care ar contribui la ocuparea forţei de muncă, ar ajuta investiţiile care generează locuri de muncă şi promotorii unei economii noi, ecologice.
În acelaşi timp, circulaţia speculativă a capitalului ar trebui taxată, astfel încât banii să fie redirecţionaţi pentru a lupta împotriva sărăciei.
Propun să examinăm şi să încercăm un sistem de securitate socială vocaţional, legat de formare pentru locurile de muncă ale viitorului, concomitent cu dezvoltarea cercetării publice, care este crucială pentru o nouă economie durabilă şi sustenabilă.
Silvia-Adriana Ţicău
Liderii G20 au stabilit la Pittsburgh, în septembrie 2009, că prioritatea planurilor de redresare economică trebuie să fie păstrarea locurilor de muncă existente şi crearea unora noi.
În ciuda prognozelor Fondului Monetar Internaţional de creştere economică de 3 %, prognozele OECD şi ILO arată că rata şomajului va continua să crească în mod accelerat până inclusiv în prima jumătate a anului 2011.
Criza economică şi financiară a afectat grav atât întreprinderile europene, dar, în mod implicit, şi bugetele statelor membre.
Miniştrii pentru muncă şi protecţie socială ai G20 ar trebui să solicite ca sprijinul acordat întreprinderilor aflate în dificultate, ca urmare a crizei economice, să fie prelungit până în momentul în care rata şomajului va scădea din nou.
De asemenea, consider că aceştia trebuie să găsească măsuri pentru sprijinirea atât a funcţionarilor publici, cât şi a personalului plătit din fonduri publice - profesori, medici, care îşi pierd locurile de muncă ca urmare a reducerii bugetelor alocate instituţiilor de interes public.
Zigmantas Balčytis
(LT) Trebuie să salutăm faptul că pentru prima dată, la reuniunea G20 participă şi miniştrii muncii şi ocupării forţei de muncă. La summitul liderilor G20 de la Pittsburgh din 2009, şefii de stat au convenit că, în cadrul planurilor de redresare economică, accentul trebuie pus pe păstrarea şi crearea de locuri de muncă. Cu toate acestea, situaţia s-a înrăutăţit de la acest summit atât pentru Uniunea Europeană, cât şi la nivel mondial. În unele state membre, rata şomajului care creşte zilnic a atins un nivel critic, iar planurile de gestionare a crizei ale unor guverne naţionale înrăutăţesc în mod semnificativ situaţia oamenilor, reducând pensiile şi alte garanţii sociale importante. Întreprinderile mici şi mijlocii se închid în masă. Cred că în cadrul reuniunii G20, accentul principal trebuie pus pe ajungerea la un acord în ceea ce priveşte măsurile concrete de a stabiliza nivelul ratei de şomaj, deoarece dezamăgirea şi teama oamenilor nu vor mai contribui la recuperarea rapidă a ţărilor noastre.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) În primul rând, salut cu adevărat faptul că, pentru prima dată G20, miniştrii din ţările lumii cel mai puternic dezvoltate, miniştrii muncii şi ocupării forţei de muncă, se vor întâlni pentru a discuta cele mai importante probleme, cu alte cuvinte, soluţii pentru a învinge şomajului şi a creşte numărul locurilor de muncă. De fapt, această întâlnire va avea loc pe fondul unor condiţii foarte dificile, numai în Uniunea Europeană, aproximativ 5,5 milioane de tineri nu au un loc de muncă. Numărul de şomeri pe termen lung este, de asemenea, în creştere constantă. În ţara mea, Lituania, s-au înregistrat în această săptămână 300 000 de şomeri. În cei 20 de ani de când şi-a căpătat independenţa, ţara mea nu a trecut niciodată printr-o astfel de situaţie. Prin urmare, este foarte important ca, odată ce s-au reunit, miniştrii marilor puteri, să stabilească măsuri concrete care să fie adoptate astfel încât oamenii din ţările UE să nu aibă doar un loc de muncă oarecare, ci unul adecvat, de calitate, decent plătit, din care să-şi facă o viaţă fără să trăiască în sărăcie. De aceea, sper ca astfel de decizii specifice să fie adoptate în cadrul acestei reuniuni.
László Andor
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, mă bucur că această discuţie cu privire la reuniunea miniştrilor muncii şi ocupării forţei de muncă din Washington DC a avut loc astăzi, deoarece nu va fi singurul summit la care vocea deputaţilor din Parlament se va face auzită în legătură cu un subiect atât de important. Va mai fi în curând un summit unde ar trebui să se facă auzit ceea ce aţi spus astăzi: Mă gândesc la summitul de mâine de la Bruxelles, care are posibilitatea de a sprijini agenda Europa 2020, cu un pilon cuprinzător puternic şi iniţiative emblematice pentru stimularea ocupării forţei de muncă şi reducerea sărăciei şi cu obiective serioase incluse în această strategie.
Trebuie luat în considerare cât de gravă a fost criza cu care s-a confruntat economia mondială în ultimii doi ani şi nu e vorba doar despre statistici agravante. Sunt întru totul de acord cu dna Göncz că trebuie, de asemenea, să evaluăm riscul politic, riscul pe care această criză îl reprezintă pentru civilizaţia europeană.
Şi sper că liderii care se întâlnesc mâine vor înţelege acest lucru şi vor ajunge la nişte concluzii foarte responsabile din această situaţie. Fără acest lucru, ar fi foarte dificil de a reprezenta valorile europene la nivel mondial; ar fi foarte dificil să reprezinte cu credibilitate angajamentul de a aborda şomajul şi a sărăcia în cadrul G20.
Faptul că miniştrii muncii se întâlnesc în contextul G20 reprezintă un important pas înainte. Rămâne încă de văzut dacă suntem sau nu emancipaţi să includem miniştrii de finanţe, însă este foarte important că acest pas a fost făcut. iar aceasta este o posibilitate de a face schimb de experienţă şi de opinii.
Este adevărat că criza financiară a fost abordată pentru prima dată de către guverne, iar puterea fiscală a statului a fost îndreptată spre stabilizarea sectorul bancar. Băncile au fost recapitalizate, iar stabilitatea financiară a fost tratată cu prioritate.
Acum trebuie să acordăm prioritate creării de locuri de muncă. Trebuie să prioritizăm o strategie de ieşire di criză care să nu afecteze locurile de muncă existente şi să nu submineze capacitatea de a investi. Prin urmare, trebuie mai întâi să luăm o decizie în a crea o ordine financiară, a restaura stabilitatea şi a elimina presiunea asupra guvernelor statelor membre de a adopta restricţii nerezonabile care să afecteze sectorul social şi ocuparea forţei de muncă.
Sunt pe deplin de acord că OIM este piatra de temelie in producerea standardele OIM, iar a face trimitere la acestea în cadrul dezbaterii internaţionale este de o importanţă cheie. Pentru noi acesta este un standard bun pentru a face progrese în domeniul ocupării forţei de muncă şi al relaţiilor sociale.
Contextul G20 reprezintă o mare oportunitate pentru a face conexiunea cu discuţiile din lumea exterioară, iar acestea ne leagă nu numai de discuţii referitoare la relaţiile de muncă, dar şi de reglementarea în domeniul financiar şi de aspecte cum ar fi impozitul pe tranzacţie, aspecte care sunt mai îndrăzneţ discutate în alte colţuri ale lumii şi care, uneori, merită o mai mare atenţie în interiorul Uniunii Europene.
Eu sunt, aşadar, recunoscător pentru comentariile pe care le-am auzit şi pentru mesajele pe care le pot transmite altor parteneri din grupul G20.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Ádám Kósa  
în scris. - (HU) În opinia mea, esenţial este să se recunoască faptul că factorii de decizie de azi nu ţin pasul cu evoluţiile la nivel mondial, cum ar fi economia şi tehnologia: în curând, chiar şi o companie de energie va putea să îşi facă planurile pe o perioadă mai mare decât factorii politici internaţionali. Din păcate, este evident faptul că actuala strategie UE 2020 nu ţine cont de realitate. Uniunea Europeană ar trebui să privească mai departe şi, de asemenea, să facă sacrificii în interesul unei societăţi mai sustenabile. Trebuie să ne concentrăm mai mult pe infrastructură şi pe înfiinţarea de locuri de muncă, decât pe creşterea consumului care se bazează pe importuri. Comerţul liber necondiţionat răpeşte în mod scandalos locuri de muncă, distruge mediul înconjurător, pune în pericol sănătatea consumatorilor şi sporeşte obstacolele în calea accesibilităţii, numai pentru a garanta preţul unui produs sau serviciu. Nu ne putem întoarce la extremele zilelor de capitalism agresiv - lumea lui Oliver Twist! În caz contrar, strategia UE 2020, la fel ca şi strategia de la Lisabona, se va încheia în eşec.
