Teenuste direktiivi rakendamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Evelyne Gebhardti esitatud raport teenuste direktiivi rakendamise kohta [(2006/123/EC).
Evelyne Gebhardt
Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid. Oleme siin Euroopa Parlamendis arutlenud teenuste direktiivi üle pikka aega ning väljendanud oma aruteludes mitmeid muresid seoses sellega, kuidas direktiivi tuleks rakendada ning kuidas me saaksime tagada, et teenuseosutajatele oleks Euroopa Liidus tagatud vaba liikumine. See oli oluline poliitika osa. Sellepärast otsustasime meie parlamendina, et me ei taha tegelda pelgalt õigusloomega, vaid soovime ka jälgida, kuidas on liikmesriigid teenuste direktiivi ka tegelikult üle võtnud. On meie huvides, et seda tehakse nõuetekohaselt, õigesti ja hästi. Ka Euroopa Komisjon nõustus meid selles osas aitama. Seepärast soovin tänada volinik Barnier'd, kes on andnud meile sellel teemal väärtuslikku teavet.
Oleme eelkõige mures nelja valdkonna pärast, milleks on hindamismenetlus, ühtsed kontaktpunktid, halduskoostöö ja direktiivi kohaldamisala.
Esimese punktiga seoses soovin öelda järgmist. Vastastikune hindamine on üks peamisi teemasid, mille puhul meie kui parlament ja mina kui toonane raportöör tegelikult ütlesime, et oleme selle vastu, sest see tähendab tohutut bürokraatiat liikmesriikides. Tänaseks olen ka liikmesriikide käest kuulnud, et tõepoolest on kaebusi seoses bürokraatiaga. Selles osas sooviksin siiski liikmesriikidele veel kord selgitada, et just liikmesriigid soovisid seda, mitte aga Euroopa Parlament! Nemad lisasid selle õigusakti ja seega peaksid nad nüüd ise vastutama, ka juhul, kui näiteks kohalikud kogukonnad hakkavad arutama, mida Euroopa neile jälle teinud on.
Teise teema - ühtsed kontaktpunktid - kohta sooviksin ma öelda, et see on vastus sellele, mida me oleme korda saatnud poliitilises mõttes. Ütlesime üsna selgelt, et teenuste direktiivi põhimõte ei ole päritoluriigi põhimõte, vaid sihtriigi põhimõte. See tähendab, et teenuseosutajad peavad järgima selle riigi õigusakte, kus nad tegutsevad. Seda tähtsam on, et nad ei saaks ühtsetest kontaktpunktidest mitte ainult teavet õigusaktide kohta, mida tuleb järgida, vaid ka vajalikku abi õigusaktide nõuetekohaseks ja järjepidevaks täitmiseks liikmesriigis. Pean seepärast äärmiselt kahetsusväärseks, et kuigi kontaktpunktid on loodud paljudes liikmesriikides - kuigi veel mitte kõigis -, on seda tehtud väga ebarahuldavalt. Mõnel juhul on tegemist pelgalt internetiportaalidega. See ei ole meie, Euroopa Parlamendi jaoks piisav - ühtsete kontaktpunktide taga peab olema midagi palju enamat. Nende taga peavad olema inimesed, kes suudavad pakkuda teenusosutajatele selles valdkonnas tõelist abi. Üks probleem on abi osutamise keel. Ei piisa ainult sellest, kui abi pakutakse kohalikus keeles ja võib-olla ka inglise keeles. Minu arvates - ja parlament on olnud samal seisukohal - on teenuseosutajate jaoks tähtis, et räägitakse ka naaberriikide keeli. Ütlen seda, pidades silmas meie Poola presidenti - Saksamaa ja Poola piirialal tuleks pakkuda abi Saksamaal ka poola keeles ja Poolas saksa keeles, nii et teave ja abi oleksid tõepoolest head, et isegi väikesed ettevõtjad, kes kõik ei oska inglise keelt, suudaksid kaasa lüüa piiriüleses tegevuses.
Halduskoostöö on järgmine tähtis punkt ning tegemist on valdkonnaga, kus me liigume õiges suunas. Siin on liikmesriikidel veel kohutavalt palju ära teha koostöö ning ametnike hariduse ja koolituse valdkonnas, et seda süsteemi saaks tõepoolest hästi ära kasutada.
Lõpuks jõuame kohaldamisala juurde ning sellega seoses soovin taas kord üsna selgelt välja öelda, et me jätsime kõik ühist majandushuvi pakkuvad teenused artikli 16 kohaldamisalast välja. Ootan, et liikmesriigid peaksid nõudest kinni. Kui nad soovivad lisada need teenused kõnealuse direktiivi kohaldamisalasse, siis neil on õigus seda teha, kuid sellisel juhul ei tohiks seda kõike presenteerida teenuste direktiivi osana. Pigem on tegemist nende enda poliitilise tahtega ja millegagi, mille eest nad peaksid ka ise vastutama. Seda nõuan ma liikmesriikidelt selles küsimuses.
Michel Barnier
Lugupeetud juhataja! Ma tänan teid sissejuhatavate märkuste eest. Ka minul on hea meel olla siin teie ees, nagu see on igal kuul. Soovin tänada Euroopa Parlamenti ja eelkõige Evelyne Gebhardti tarmukuse ja valvsuse eest. Ma mõistan, miks parlament on nõudlik selle natuke enam kui neli aastat tagasi vastu võetud direktiivi nõuetekohase rakendamise suhtes. Evelyne Gebhardt rääkis siin parlamendis toimunud pikkadest aruteludest. Arutelud toimusid varemgi, ka väljaspool Euroopa Parlamenti.
Mulle meenuvad mõned tulised vaidlused - sageli huvitavad ja mõnikord natuke ebaloogilised - ning ma ei ole unustanud, proua Gebhardt, olulist rolli, mida mängis Euroopa Parlament - ja mida kannustasite takka teie ja esimees Malcolm Harbour - komisjoni esialgse ettepaneku parandamisel ja surnud punktist väljatulekul, millesse me toona sattusime. Seda tehes suudeti säilitada direktiivi üldine struktuur, kusjuures direktiivi eesmärk on - ning see on ilmselgelt üks peamisi väljakutseid siseturul - suurendada majanduskasvu ja tööhõivet, sest austatud kolleegid, tänaseks on selge, et Euroopa majanduses on üheksast töökohast kümme loodud teenusmajanduses. Võin teile öelda ka seda, et ma olen väga selle poolt, et uusi töökohti loodaks ka tööstussektoris. See tõstatab loomulikult muid küsimusi seoses Euroopa poliitikavaldkondadega, mida me peaksime edendama, et säilitada minimaalne tööstustootmine. Kuid teenused on majanduskasvu ja tööhõive peamised allikad.
Evelyne Gebhardti uue raportiga on Euroopa Parlament taas kord kinnitanud oma pühendumust sellele küsimusele ning proua Gebhardt ise on näidanud end väga otsusekindlana. Mul isiklikult on hea meel, et ta nii visalt jälgib direktiivi ülevõtmist ja nõuetekohast rakendamist, mis on eeltingimus teenuste siseturu lõplikule moodustumisele.
Praeguseks, kui ma siin teie ees neli aastat pärast kõnealuse direktiivi vastuvõtmist seisan, on direktiiv toonud juba käegakatsutavaid tulemusi. Austatud parlamendiliikmed! Oleme saanud enam kui 1000 teatist liikmesriikide õigusaktidesse tehtud muudatuste kohta. Mõnikord on tegemist olnud üldiste või raamdokumentidega, millega viidi sisse sektoripõhised muudatused igas riigis või isegi igas piirkonnas. Tegelikult on teenuste direktiivist ajendatult viidud siseriiklikesse või piirkondlikesse õigusaktidesse juba sisse mitu tuhat muudatust. Usume, et potentsiaali on veelgi ning seepärast peame edasi liikuma.
Evelyne Gebhardt tõstatas väga tähtsa küsimuse, mis käsitleb ühte teenuste direktiivis kehtestatud vahendit - nimelt ühtseid kontaktpunkte. Ma toetan täielikult parlamendi innukat soovi, et need kontaktpunktid muutuksid kiiresti tõelisteks haldusportaalideks, mis aitaksid ettevõtjatel läbida kõik oma menetlused ja täita kõik oma formaalsused internetis - ning kallid parlamendiliikmed, see hõlmab ka menetlusi ja formaalsusi, mis ei kuulu teenuste direktiivi kohaldamisalasse.
Seda silmas pidades teeme liikmesriikidega koostööd elektronallkirja piiriülese toimimise küsimuses. Tõenäoliselt esitan teile käesoleva aasta lõpus elektronallkirju ning elektroonilist identiteeti ja elektroonilisi dokumente käsitleva õigusakti. Jagan ka teie arvamust, et tähtis on tõeliselt mitmekeelsete ühtsete kontaktpunktide olemasolu, kuna mitmekeelsus moodustab suurima osa nende lisandväärtusest, nii et inimesed saaksid nimetatud punktidest abi omaenda keeles ja vastuseid omaenda keeles - seda ka piiriüleselt - ning et me saaksime muuta selle vahendi ehk ühtsed kontaktpunktid juurdepääsetavaks eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Üks võtmelahendusi asjaomase halduskoostöö ja ühtsete kontaktpunktide arendamise hõlbustamiseks, nagu te soovite, on muuseas elektroonilise tõlke kvaliteedi parandamine. Võib-olla arutame seda hiljem seoses patendi küsimusega.
Mina isiklikult tegelen volinike kolleegiumis koostöös eri programmide eest vastutavate kolleegidega - sest need programmid on jaotatud laiali eri peadirektoraatide vahel - sellega, et kiirendada elektrooniliste programmide alast teadus- ja arendustegevust. Selle eesmärk on tagada, et meie käsutuses oleks võimalikult kiiresti parima kvaliteedi ja tehnilise lahendusega tõlked, ning mitte ainult patendi-, vaid ka muude süsteemide, näiteks ühtsete kontaktpunktide ja siseturu infosüsteemi, raames. Meie jaoks, kes me peame töötama enam kui 23 keeles, tähendab see suurt muutust, kui tänu arvuti- ja elektroonilistele programmidele oleks meie käsutuses perfektsed tõlked. Samuti jagan parlamendi seisukohta seoses vajadusega koolitada riikide ametnikke, et nad saaksid välja arendada tõelise halduskoostöö kultuuri, kui neil seda veel ei ole.
Proua Gebhardt! Edendame ka jätkuvalt äsja mainitud siseturu infosüsteemi kasutamist. Analüüsisin seda teemat just hiljuti - praegu on siseturu infosüsteemis registreeritud peaaegu 5000 Euroopa ametiasutust ning minu eesmärk on väga lihtne: soovin muuta siseturu infosüsteemi justkui administratiivseks Facebookiks - kui te lubate mul nii väljenduda -, mis sisaldab tõlkeprogrammi. Austatud parlamendiliikmed! Minu tegevuskava koosneb kolmest väga tähtsast vahendist selleks, et viia Euroopa lähemale oma kodanikele ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Nendeks on ühtsed kontaktpunktid, siseturu infosüsteem ja siseturu probleemide lahendamise võrgustik "SOLVIT”. Seega te võite mind usaldada. Pööran nimetatud kolmele valdkonnale väga suurt tähelepanu, et tagada ressursid ja eelkõige tõlkeressursid ning jälgida nende juurutamist liikmesriikides.
Nagu ma teile lubasin, ei piirdu ma vaid siin parlamendis rääkimisega, vaid räägin neist asjust ka pealinnades. Külastan iga nädal üht Euroopa pealinna ning igas pealinnas korraldan ma seminare riigiametnikele, kes vastutavad meie direktiivide - kutsekvalifikatsioonide, teenuste ja hankedirektiivide - elluviimise eest Iga kord teen ma kindlaks, kuidas ja mil viisil neid vahendeid - ühtseid kontaktpunkte, SOLVIT keskust ja siseturu infosüsteemi - rakendatakse ja kasutatakse. Seoses sellega olin ma eelmisel nädalal Luksemburgis ja sel nädalal külastan Sloveeniat, et teostada nimetatud järelevalvet koos selle riigi ametnikega, kes on väga vajalikud selleks, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine.
Kavatseme seega jätkata oma tööd selles vaimus koos liikmesriikidega ja veenduda, et lisaks pelgalt ülevõtmisele teenuste direktiivi tõepoolest ka rakendatakse. Jään eelseisva arutelu tarbeks parlamendi käsutusse, et anda täpsemaid vastuseid seoses kõnealuse teenuste direktiivi rakendamise üle teostatava järelevalvega.
Sophie Auconie
Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Meie eesmärk ei ole üle vaadata kõnealuse teenuste direktiivi rakendamine, mille kallal Euroopa Parlament töötas ja mille ta 2006. aastal seejärel vastu võttis. Seda on veel liiga vara teha. Paljud riigid ei ole direktiivi veel täiel määral või nõuetekohaselt üle võtnud. See on ka algatusraporti koostamise põhjus.
Esiteks rõhutan, kui oluline on nii majanduslikus kui ka sotsiaalses mõttes teenuste sektori avamine Euroopas. Volinik, nagu te ütlesite, moodustavad teenused 40% ELi SKPst ja töökohtadest ning majanduskasvu potentsiaaliks on hinnanguliselt 0,6-1,5% SKPst. Nagu te just ütlesite, volinik, üheksa töökohta kümnest - see on muljetavaldav majanduslik mõju.
Teiseks rõhutatakse raportis direktiivi ülevõtmisega seotud põhielemente. Omalt poolt soovin rõhutada kahte aspekti, mida ka teie, proua Gebhardt, esile tõstsite.
Kõigepealt ühtsed kontaktpunktid. Me ei tohi ära unustada, et meie eesmärk on loomulikult hõlbustada teenuste osutamist kogu Euroopas. Praktikas tähendab see seda, et ettevõtjatel, kes soovivad luua välismaal ettevõtte või osutada piiriüleseid teenuseid, peab olema võimalik pöörduda ühtsesse kontaktpunkti, kus neile selgitatakse nende emakeeles, millised menetlused on äritegevuse alustamiseks vajalikud. Ühtsed kontaktpunktid on teenuste direktiivi edu võti. Neile peab olema lihtne juurdepääs nii füüsiliselt kui elektrooniliselt - nagu juba öeldud - ning nad peavad olema tõhusad ja koostoimivad. On oluline, et meie ettevõtjatele - kes on enamasti väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad - ei pandaks rasket halduskoormat.
Teine aspekt puudutab direktiivi kohaldamisala. Direktiivi kohaldamisalast jäeti mitmed valdkonnad oma laadi tõttu välja. Eelkõige on jäetud välja majandushuvi mitte pakkuvad üldhuviteenused, samas kui majandushuvi pakkuvad üldhuviteenused on põhimõtteliselt hõlmatud. Minu arvates on kõige selle puhul puudu õiguslikust selgusest ning me peame tähelepanelikult jälgima, kuidas liikmesriigid neid eeskirju kohaldavad.
Lõpetuseks ma usun, et me peame korraldama Euroopa tasandil tõelise poliitilise arutelu sellel teemal, mida me mõistame üldhuviteenuste all ja milliseid eeskirju soovime nende suhtes kohaldada.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Lugupeetud juhataja! Liikmesriikidel on olnud kolm aastat aega teenuste direktiivi rakendamiseks oma siseriiklike õigusaktidega. Aasta pärast tähtaega saame hinnata direktiivi rakendamist ja sõnastada suunad suurema edu saavutamiseks.
Euroopa Komisjoni aruandest nähtub selgelt, et liikmesriikide õiguslikud ja haldusnõuded on väga erinevad ning et direktiivi käsitlused ja rakendamise määrad lahknevad. Ühtse teenuste turu arendamine on väga oluline uute töökohtade loomiseks. Seepärast usun, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegutsema ennetavamalt kõikide olemasolevate õiguslike ja haldustakistuste kõrvaldamisel.
Täiendavat tuge tuleb pakkuda väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Mitmekeelsuse põhimõtte kohaldamine kontaktpunktides ja e-valitsuse teenuste laiem kasutamine muudaks teenuseosutajate elu märkimisväärselt lihtsamaks.
Małgorzata Handzlik
Austatud juhataja! Soovin väljendada oma siirast tänu raportöörile meie väga hea koostöö ja tema kompromissivalmiduse eest. Võin kindlalt väita, et teenuste direktiiv on võti nõuetekohaselt toimivad ühisturu saavutamiseks. Kui direktiivi ei rakendata nõuetekohaselt, võime heita peast Jacques Delors'i visiooni ning paljud ühtse turu akti algatused jäävad vaid tühipaljaks lubaduseks. Seepärast pöördun oma fraktsiooni, nimelt Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel ühemõtteliselt liikmesriikide poole palvega, et nad jõuaksid rakendamisega seotud olulise tööga järje peale. Nüüd, mil oleme kriisist välja tulnud, vajame teenuste direktiivi rohkem kui kunagi varem.
Raportis, mille me siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis vastu oleme võtnud, pööratakse suurt tähelepanu ja minu arvates suurimat tähelepanu ühtsetele kontaktpunktidele, mis kasutaja seisukohast vaadatuna ei tööta ikka veel korralikult. Mõnel juhul ei ole paljud menetlused ikka veel elektroonilisel kujul kättesaadavad. Soovime, et ühtsed kontaktpunktid oleksid elektroonilist ühendust ametiasutustega pakkuvad terviklikud keskused. Me ei tohiks siiski unustada, et liikmesriikide stardipositsioonid olid erinevad. Mõnes liikmesriigis on ühtsed kontaktpunktid loodud olemasolevatele struktuuridele tuginedes, samas teistes liikmesriikides on need üles ehitatud nullist. Tahame siiski, et kontaktpunktid aitaksid teenuseosutajaid kõikides liikmesriikides ühtemoodi. Seepärast on minu arvates hädavajalik, et Euroopa Komisjon koostaks parimate tavade kogumiku, mis aitaks liikmesriike nende tulevases töös seoses ühtsete kontaktpunktidega.
Lõpetuseks sooviksin lühidalt viidata hiljuti avaldatud vastastikust hindamist käsitlevale aruandele. Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportis sisaldub juba avaldus, et liikmesriigid ei ole olnud piisavalt ambitsioonikad regulatiivse lihtsustamise küsimuses, otsustades sageli asendada ühe nõude teisega. Kahjuks kinnitab vastastikust hindamist käsitlev aruanne neid kartusi. Oleme siiani silmitsi olukorraga, kus liikmesriigid püüavad kohaldada eeskirju, millele mõnikord ei õnnestu teenuste direktiivi sätetest põhjendust leida. Loodan, et edasine töö direktiiviga aitab selle nähtuse kõrvaldada.
Bernadette Vergnaud
Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Teenuste direktiivi arutelu Euroopa Parlamendis saatis ennenägematu avalik poliitiline arutelu.
Tänu Evelyne Gebhardti, keda siinkohal tunnustan, juhtimisel otsitud kompromisslahendustele, suutis parlament võtta 2006. aastal vastu dokumendi, milles on ühendatud ühelt poolt vajadus stimuleerida teenuste siseturgu kui majanduskasvu ja töökohtade loomise allikat ning teiselt poolt vajadus järgida sotsiaalõiguse, ja tööõiguse sätteid ning üldhuviteenuste eripära
Selle väga õrna tasakaalu säilitamiseks tuli direktiiv riikide õigusesse üle võtta äärmiselt hoolikalt. See põhjustas paljudele liikmesriikidele probleeme, näiteks raskusi ühtsete kontaktpunktide loomisel ja vastastikuse hindamise protsessis.
Praegu on mul kahtlused ja mure Prantsusmaa tehtud harvaesineva valiku pärast, mille tulemusel on asjaomased sätted pillutud laiali eri seadustesse ja seadlustesse. Samuti on mul kahju, et volitatud teenuseosutaja mõistet on tõlgendatud väga kitsalt. See tekitab õiguslikku ebakindlust seoses sotsiaalteenuse osutamisega väikelastele ja puudega inimestele, kuigi direktiivis nähti ette võimalused erandite tegemiseks ja väljajätmisteks.
Parlament osaleb ja jätkab täiel määral osalemist kõnealuse direktiivi eduka rakendamise jälgimisel, kusjuures selline rakendamine on võtmetähtsusega, et tagada, et ühtsel turul loodaks töökohti, turg oleks lähemal kodanikele ja Euroopat tunnetataks iga päev millegi positiivse, mitte aga negatiivsena.
Seepärast kutsun liikmesriike ja Euroopa Komisjoni suurendama oma püüdlusi eesmärgiga tagada Euroopa kodanike jaoks täiesti läbipaistev protsess.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Morten Løkkegaard
Lugupeetud juhataja! Olen kindel, et 2006. aastal mõistsid vaid vähesed inimesed, et võtame vastu õigusakti, millest saab tähtis vahend aitamaks ELi välja juba nurga taga hiilivast kriisist. Kuna direktiiv pakub väljavaadet suurendada ELi SKPd kuni 1,5% ja luua palju uusi töökohti, siis peame tõdema, et selle õigusakti vastuvõtmisega oleme teinud kvanthüppe teenuste vaba liikumise suunas. Täna, 2011. aastal võivad kõik näha, et me kogeme üsna laiaulatuslikku kriisi ning seetõttu on loomulikult eriti kahetsusväärne, et mitmed liikmesriigid ei ole ikka veel direktiivi olulisi osi rakendanud. Seepärast on raport esitatud väga õigel ajal. Direktiiv kannab majanduskasvu edendamise ideed ja sellele vastutöötamine on mõistusevastane, kusjuures kannatajateks on just nn head õpilased klassis, st riigid, kes on aru saanud direktiivi kiire, tõhusa ja nõuetekohase rakendamise mõistlikkusest ja kasulikkusest, sealhulgas minu riik.
Nii palju siis nuhtlemisest. Nüüd siis lootustandvate teemade juurde ning loomulikult peaksime just nendega tegelema ja neid me ka raportis käsitlesime. Arvan, et raportiga on meil õnnestunud vältida varasemaid poliitilisi konflikte ja otse loomulikult on see tähtis, sest meil on hulgaliselt muid teemasid, millele oma energiat kulutada. Lubage mul siinkohal nimetada vaid kolme neist. Esiteks on tähtis ära kasutada oma kogemust kontrollimise protsessi ja vastastikuse hindamise protsessi puhul, kusjuures mõlemad protsessid on kasulikud, sest neid saab kasutada tulevikus ka teiste direktiivide puhul. Seepärast peaks protsess olema läbipaistvam ning ma loodan, et raport aitab sellele kaasa.
Teiseks on loomulikult tähtis edendada halduskoostööd, eelkõige siseturu infosüsteemi kaudu, nagu juba paaril korral mainitud on. Kolmandaks on oluline - nagu enamik sõnavõtjaid on juba öelnud - arendada ühtsed kontaktpunktid terviklikeks e-valitsuse portaalideks, mis suudavad kergendada piiriüleseid teenuseid osutada soovivate teenuseosutajate halduskoormust.
Lõpetuseks soovin avaldada tänu Evelyne Gebhardtile ja teistele seda küsimust käsitlenud raportööridele suurepärase koostöö eest. Arvan, et meil õnnestus jõuda üsna mõistliku kompromissini selle keerulise dokumendi puhul.
Pascal Canfin
Austatud juhataja, volinik, lugupeetud proua Gebhardt! Minu fraktsioon, nimelt Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon hääletas teenuste direktiivi vastu ning nüüd me leiame, et selle teenuste direktiivi - varem tuntud ka kui Bolkesteini direktiiv - rakendamist hindav raport on samamoodi ebarahuldav. Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon hääletab seetõttu raporti vastu.
Proua Gebhardt! Ma soovin kinnitada, et te tegite kõik endast oleneva parima võimaliku kompromissi saavutamiseks. Arvan siiski, et mõnes küsimuses on raportis üle piiri mindud ning see tähendab, et me ei saa hääletada selle poolt.
Lisaks soovin märkida, et te pingutasite kõvasti rõhutamaks, et me ei tohiks segi ajada eri vastutusalasid, ning ma ei soovi kindlasti mitte segamini ajada liikmesriikide vastutusalasid ja Euroopa Liidu vastutusalasid.
Kui näiteks Prantsusmaa võttis teenuste direktiivi siseriiklikkusse õigusesse üle koos valikuga hõlmata lastesõimed, samas kui peaaegu kõik ülejäänud riigid otsustasid käituda vastupidiselt, siis vastutab siin ilmselgelt Prantsusmaa valitsus ja mitte Euroopa Liit. Seega ei hääleta Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon raporti vastu kindlasti mitte sellepärast, et kritiseerida direktiivi ülevõtmist Prantsusmaa siseriiklikusse õigusesse. Meie fraktsioon hääletab vastu kahel peamisel põhjusel.
Esiteks, me palusime arutelude jooksul korduvalt, et liikmesriigid hindaksid mõju, mida teenuste direktiivi esialgne ülevõtmine avaldas töökohtade ja teenuste kvaliteedile. Kahjuks ei õnnestunud seda töökohtade ja teenuste kvaliteedile avaldunud mõju hinnangut raportisse lisada.
Samuti palusime hinnata mõju riigiasutuste kuludele. Näiteks iga kord, kui me püüame astuda samme eesmärgiga reguleerida finantsturge, öeldakse meile, et see läheb maksma terve varanduse. Antud juhul on riigiasutuste kulud väga kõrged ja seda ajal, mil eelarved on piiratud ning keegi ei soovi neid kulusid hinnata, et kaaluda teenuste direktiivi plusse ja miinuseid.
Lõpetuseks soovin esitada küsimuse volinik Barnier'le. Kahjuks ei sisalda raport Euroopa Komisjoni lubadust võtta viimaks ometi arvesse Lissaboni lepingu artiklit 14 ja esitada ettepaneku avalike teenuste direktiivi kohta. Kas te võite meile öelda, millal kavatseb komisjon täita oma kohustused selles küsimuses?
Malcolm Harbour
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Tänane arutelu siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoniga on oluline, et näidata, et teenuste direktiiv - millesse me panustasime eelmises parlamendikoosseisus Evelyne Gebhardti juhtimisel ja paljude kolleegide, sealhulgas minu enda osalusel nii palju - on täiesti hädavajalik tulevaseks majanduskasvuks ja töökohtade loomiseks Euroopa majanduses.
Ütlen Pascal Canfinile ja teistele, et töökohtade loomiseks ja majanduskasvu edendamiseks on investeeritud palju aega ja vahendeid ning paljugi on investeeritud tõepoolest ka sellistesse süsteemidesse nagu ühtsed kontaktpunktid, kuid nüüd on aeg tulemusteks. Mis raportisse puutub, siis oleme hulga tööd ära teinud, nüüd peame hakkama nägema selle töö tulemusi.
Üks probleemidest, millest minu andmetel ka volinik täiesti teadlik on ja mis peegeldub ühtse turu akti - mille me kavatseme parlamendile taas arutamiseks esitada kahe kuu jooksul - mõningates ideedes, on asjaolu, et liikmesriigid peavad hakkama neid uusi vahendeid kasutama ja julgustama ettevõtjaid neid kasutama. Kolleegid kindlasti mäletavad, et direktiiv on suuresti suunatud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Nagu eelmise komisjoni töö näitas, olid just nemad need, kelle tegevust takistasid haldustõkked, millega nad pidid seisma silmitsi kõikides etappides alates asutamisest kuni teenuste reaalse osutamiseni Euroopa Liidus, mis on loomulikult neile aluslepingutest tulenev õigus.
Peame selle direktiivi nüüd tõesti toimima saama. Üks eesmärk selle juures on üle saada kõikidest juurdunud kahtlustest ja varasematest probleemidest ning selgitada, et see, mida me oleme saavutanud, on tõenäoliselt suurim turgude avamise deregulatiivsete meetmete kogum, mis on eales ühe ainsa direktiivi tulemusel kehtestatud - oleme kuulnud tuhandetest meetmetest, mida on muudetud - ning samamoodi esimene suur investeering liikmesriikide poolt ühtse turu edendamisel ettevõtjate heaks.
See ongi ühtsete kontaktpunktide mõte. Nende eesmärk on tegelikult pakkuda lihtsat teavet, mida ettevõtja vajab, kui ta tahab minna ja osutada teenuseid teises riigis - aidata neid alustamiseelsetes teabeotsingutes.
See on esimene paljudest raportitest ja paljudest uuringutest, mida minu komisjon kavatseb koostada, sest tegemist on pikaajalise projektiga. Oleme alles millegi Euroopa majanduse tuleviku jaoks absoluutselt üliolulise alguses.
Eva-Britt Svensson
Austatud juhataja! Kui Euroopa Parlament hääletas teenuste direktiivi üle, siis Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon hääletas direktiivi vastu. Käitusime nii, sest meie hinnangu kohaselt tugines teenuste direktiivi põhiolemus ELi liberaalsetele turuvabadustele, kus ettevõtjate vabadus ja teenuste vaba liikumine on olulisemad kui ametiühingu- ja sotsiaalsed vabadused. Kui ametiühinguõigused satuvad vastuollu siseturu eeskirjadega, siis on ülimuslikud viimased. Oleme näinud selle tagajärgi kohtuasjas Laval tehtud otsuses ja mitmes teises ametiühingute vastu tehtud kohtuotsuses.
Päritoluriigi põhimõte asendati ühemõtteliselt teenuste osutamise vabadusega, kuid meile oli vaja, et kohaldatakse sihtriigi põhimõtet, st et kohaldataks sihtriigi eeskirju. Esitasime selleks ettepaneku, kuid kahjuks ei õnnestunud meil seda läbi suruda.
Ma tean, et raportöör Gebhardt soovib kaitsta ametiühinguõiguseid. Ta kirjutab, et direktiiv ei tohi õõnestada üldiseid heaoluteenuseid, kuid sellest ei piisa, et meie fraktsioon raportit toetaks. Seda sellepärast, et ametiühingute vastu tehtud kohtuotsuseid ei ole raportis mainitud olenemata asjaolust, et need on täielikult muutnud tööturupoliitikat ja vähendanud töötajate õiguseid.
Samuti ei mainita raportis nõudmisi, mille osas Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon ning sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis varem kokku olid leppinud. Nimelt et me vajame sotsiaalprotokolli, kus ametiühinguid ja sotsiaalseid vabadusi ei ohverdata turuvabaduste nimel. Meil on kahjul, et seda ei ole raportisse lisatud.
Euroopa Komisjoni hinnangus direktiivi toimimise kohta on ametiühingud kontaktpunktidena välja jäetud, samas kui minu arvates peaks nende kaasamine olema sõnaselge nõue. Kahjuks ei saa Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon seega seda raportit toetada.
Lubage mul lõpetuseks lihtsalt öelda, et ametiühingutes, sotsiaalsetes õigustes ja kollektiivlepingutes ei tohiks kunagi näha haldustakistusi.
Mara Bizzotto
Lugupeetud juhataja, austatud kolleegid! Teenuste direktiivi on alati ümbritsenud seletamatu optimism. Tundub, nagu oleks Euroopa oodanud, et direktiivi tulemusel toimub ennenägematu turu avanemine, millega ei kaasne ühtegi negatiivset mõju ja mis toob kaasa vaid positiivsed arengud. Nüüd, mil direktiivi täielik rakendamine kõikides riikides seisab alles ees, me juba teame, et need ootused on vähemalt osaliselt luhtunud.
On teatavad sektorid, kus direktiiviga ei õnnestu parandada turgu või osutatavate teenuste kvaliteeti, ammugi siis veel luua täiendavaid töökohti. Ma võiksin tuua hulgaliselt näiteid, sealhulgas kohalike turgude ja rändkaupmeeste kohta, kes on mõnes liikmesriigis, sealhulgas Itaalias piirkondliku traditsiooni ja identiteedi oluline osa.
Tegemist on sektoriga, mis minu arvates tuleks teenuste direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Sellepärast ma loodan, et Euroopa Parlament palub teenuste direktiivi läbi vaadata, nii et selle kohaldamisala saaks muuta, sest praegusel kujul valitseb tõsine oht, et direktiiv karistab sektoreid, mis on majanduse alustalaks.
Andreas Schwab
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid kolleegid! Rakendamist käsitlevate raportite koostamine kujutab endast äärmiselt vaevarikast ülesannet ning nendega ei kaasne suurt meediatähelepanu. Samas on nad väga olulised Euroopa siseturu kujundamiseks, seda eelkõige praegusel ajal. Seepärast sooviksin alustuseks väljendada siirast tänu kõikidele neile, kes aitasid seda raportit koostada, eelkõige raportöörile ja meie variraportöörile Małgorzata Handzlikile. Volinik viitas asjaolule, et 90% uutest töökohtadest Euroopa siseturul on loodud teenindussektoris, st teenuste sektoris. Minu ja vähemalt Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) arvates tähendab see seda, et väidetavalt asetleidnud ja kestev viivitamine direktiivi rakendamisel vähestes liikmesriikides - kuid siiski mõnes - tuleb kindlasti lõpetada. Palume, et komisjon võtaks tõepoolest tõsiseid meetmeid eesmärgiga tagada, et juba mõnda aega jõus olnud teenuste direktiiv oleks tõeliselt valmis koheseks kasutamiseks.
Kuna 90% kõikides töökohtadest luuakse just selles sektoris, tähendab see teiseks seda, et komisjon peab korrapäraselt läbi vaatama kohaldamisala ja uurima, kas ehk tuleks kohaldamisalasse lisada veel sektoreid - väidetavalt võib-olla väga väikeseid sektoreid.
Kolmandaks soovin märkida, et ühtsete kontaktpunktide loomine - mida on juba mitmeti mainitud - kujutab endast Euroopa haldusõiguse tuuma. Seepärast mõistan ma loomulikult siin ja seal liikmesriikide käest kuuldud kummalisi kaebusi vastastikuse hindamisega seotud bürokraatlike protsesside teemal, nagu Evelyne Gebhardt viitas. Kuid kui te soovite ühtset turgu, peab lõpuks siiski tegema tööd selleks, et tagada selle turu toimimine ja edukus.
Volinik! Sel põhjusel on mul äärmiselt hea meel selle üle, et te olete igal juhul juba saanud tuhandeid teatisi eelnõude kohta, millega liikmesriigid viivad oma siseriiklikesse õigusaktidesse sisse muudatused. Loodan, et neid teatisi tuleb aina juurde. Kõik see ei tohiks koormata kohalikke kogukondi bürokraatiaga, vaid selle eesmärk peaks olema tagada, et teenuseosutajate ühtne turg oleks elujõuline.
Anna Hedh
(SV) Austatud juhataja! Teenuste direktiivi rakendamine on paljude liikmesriikide jaoks olnud keeruline protsess. See on kohati kaasa toonud avatuma siseturu kõige sellega kaasnevaga, kuid me oleme näinud ka näiteid, kus kõik ei ole läinud nii hästi.
Rootsi sotsiaaldemokraadina pean mainima olukorda meie riigis, kus pärast seda, kui valitsus võttis direktiivi üle Rootsi õigusesse, puudub igasugune nõue, et välisettevõtjatel oleks Rootsis esindaja, kellel oleks õigus pidada pädeva ametiühinguliiduga kollektiivlepingute alaseid läbirääkimisi ja selliseid lepinguid sõlmida. See on tüüpiline rakendamisega seotud probleem, sest direktiiv ei sisalda mingit keeldu kehtestada vastavaid nõudeid ning me võime näiteks tuua mitu riiki, kus see sama probleem on suudetud lahendada, sattumata samas sellisesse olukorda.
Rootsi tööturumudel põhineb arusaamal, et tööturu osapooled vastutavad ühiselt palkade ja töötingimuste reguleerimise eest. Rootsis kollektiivlepinguta töötavat inimest ähvardab seetõttu teiste töötajatega võrreldes oht saada kehvemad tingimused ja kehvemal tasemel kaitse. Seetõttu on ülimalt oluline, et kehtestatud oleksid eeskirjad, millega tagatakse, et välisettevõtjatel oleks Rootsis esindaja ja et sel esindajal oleksid volitused kollektiivlepinguid läbi rääkida ja neid sõlmida.
Loodan, et seda liiki probleemi, mis on pigem üle- kui alarakendamise tulemus, käsitletakse samuti aruandes, mis on sätestatud teenuste direktiivi artikli 16 lõikes 4 ning mis tuleb esitada enne aasta lõppu.
Sophia in 't Veld
Lugupeetud juhataja! Soovin tänada meie raportööri, kes on teinud juba mitmeid aastaid suurepärast tööd. Ta ütles, et direktiiv tuleb üle võtta õigesti. Nõustun sellega, kuid ülevõtmine peab olema ka õigeaegne.
2010. aasta juuni seisuga olid ainult umbes pooled liikmesriigid direktiivi rakendanud - enam kui pool aastat pärast tähtaega. Milline on seis praegu, volinik? Kas tänaseks, st enam kui aasta pärast tähtaega, on kõik 27 liikmesriiki direktiivi rakendanud? Kui ei, siis on see minu arvates haletsusväärne.
Rakendamist takistavad asjaolud ei ole tehnilist laadi. Asi on ambitsiooni ja poliitilise tahte puudumises. Teenuste direktiiv oli iseenesest väga kasin kompromiss ning vähem kui pelk miinimum, mis oli vaja tõelise siseturu loomiseks. Nüüd veavad liikmesriigid jalgu taga ning rakendamine toimub vastumeelselt ja hilinemisega. See on lühinägelik. Majanduskriisi ajal ei saa me endale lubada, et kaotame võimaluse tekitada majanduskasvu ja luua töökohti, sest sel ajal, kui Euroopa Liit on ametis oma naba põrnitsemisega ja hõivatud sisepiiridega, liigub ülejäänud maailm edasi. Nad ei oota meid järele. Kui me soovime ELi 2020. aasta strateegia ka tegelikult ellu viia, peavad liikmesriigid kiirendama teenuste direktiivi rakendamist.
Edvard Kožušník
(CS) Austatud juhataja! Mul on hea meel, et te mainisite erinevate riikide poolt sätestatud tuhandeid muudatusi. Sellest ajast, mil kõik ELi liikmesriigid oleksid pidanud teenuste direktiivi oma õigusesse üle võtnud olema, on möödas enam kui aasta. Kahjuks neist tuhandetest muudatustest siiski ilmselgelt ei piisa. Püüdes kasutada oma riigi majanduses protektsionistlikke meetmeid, ei ole mõned riigid pidanud kõnealuse direktiivi rakendamist prioriteetseks. Paradoksaalselt võib teenuste direktiivi järjepidev kohaldamine ja piiriüleselt teenuste osutamiselt takistuste kõrvaldamine toimida kogu ELi majanduskasvu kiirendava tegurina, võimaldades kriisist kiiremini väljuda.
Seoses direktiivi rakendamisega olen ma väga mures selle pärast, et ühtsed kontaktpunktid, mis peaksid muutma ettevõtjate elu lihtsamaks, pakkudes teavet konkreetses riigis ja ka teistes liikmesriikides ettevõtlusega tegelemise kohta, toimivad siiani ainult 14 riigis. Lugupeetud volinik! Teid tundes usun, et te jätkate koos oma kolleegidega püüdlusi eesmärgiga rakendada ühtse turu akti ning et te jätkate järjepidevalt liikmesriikidelt teenuste direktiivi siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise nõudmist, sealhulgas rakendamise jälgimist kohapeal. Kõnealuse direktiivi edukas rakendamine on põhjapanev eeltingimus ühtse siseturu loomiseks. Te võite loota siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni toetusele.
Patrick Le Hyaric
(FR) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Täna õhtul on palju räägitud teenuste direktiivi rakendamisega seotud tehnilistest küsimustest, kuid ma arvan, et palju rohkem aitaks see, kui me hindaks hoopis direktiivi kohaldamist tervikuna. Miks mitte tunnistada nüüd, mil ülemaailme kriis meie ees lahti rullub, et igasugune dereguleerimine muudab kriisi hullemaks ja kahjustab kodanikele osutatavaid teenuseid ning et see toimub kõikjal, nii Euroopa Liidus kui kogu maailmas?
Volinik Barnier! Te ütlesite ennist, et kõnealuse direktiivi üle toimusid mõned ebaratsionaalsed arutelud. Kuid te kindlasti teate, et praegu toimub Prantsusmaa ühes transpordiettevõttes töövaidlus, sest päritoluriigi põhimõtte nimel asetatakse omavahelisse konkurentsi Poola ja Prantsusmaa sõidukijuhid
Peale selle katkestatakse kõikjal üldhuviteenuste osutamist või antakse nende osutamine erakätesse. Nüüd on eesmärk Bolkesteini direktiivi veelgi laiendada ühtse loa direktiiviga, mida te soovite samamoodi siin parlamendis läbi suruda, kuigi tööhõive- ja sotsiaalkomisjon ei ole saanud võimalust esitada selle kohta oma arvamust! Nüüd sunnite te Euroopa töötajaid võistlema mitte ainult üksteisega, vaid ka sisserännanud töötajatega.
Lisaks ei ole ikka veel selgeks räägitud üldhuvi pakkuvate sotsiaalteenuste küsimus. Tervishoidu, elamumajandust, kohalikke kogukondi ja lastehoolekannet ei tohi käsitada kaubana. Seetõttu oleks hea, kui me tõesti hindaks selle direktiivi kohaldamisest tulenevat mõju tööhõive, kohaliku elu ja ka tarbijahindade seisukohast, sest igaüks saab aru, et energiahinnad sarnaselt transpordihindadele tõusevad kogu aeg, kuigi meile öeldi, et konkurents viib need hinnad alla.
Trevor Colman
Lugupeetud juhataja! Minu fraktsioon on olnud järjekindlalt teenuste direktiivi vastu. See muu kui seadusandlik raport rõhutab, et direktiiv võib ELi majandust veelgi integreerida.
Raportis tunnistatakse, et direktiivi mõju majandusele, ettevõtjatele ja kodanikele ei saa hinnata enne, kui kõik liikmesriigid on selle oma õigusesse üle võtnud. Seepärast kutsutakse raportis üles, et Euroopa Komisjon teostaks põhjalikumat järelevalvet ja koostaks korrapäraselt rakendusaruandeid. Raportis nähakse ette vajalikud vahendid 2012. aasta eelarveprojektis, et käivitada kogu ELi hõlmav teadlikkuse suurendamise kampaania ja koostada ametnike koolituskavad.
Kõnealuse raporti ettepanekutega nähakse ette suuremat reguleerimist, järelevalvet ja kulu ajal, mil eurooplastel palutakse olla kokkuhoidlikumad. See tähendab lihtsalt rohkem ebareaalsust, rohkem bürokraatiat ja rohkem lootusetust.
Lara Comi
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid parlamendiliikmed. Arvan, et teenuste direktiivi vastuvõtmine kujutas endast olulist saavutust Euroopa Liidu peamise eesmärgi täitmisel, nimelt ühtse teenuste turu loomisel. Leian, et direktiivi täielik rakendamine võimaldab meil valla päästa tohutu majandusliku potentsiaali ja luua töökohti. Sooviksin nimetada mõnda aspekti, mis minu arvates esiletõstmist väärivad.
Kõigepealt peab meie jaoks prioriteetseks jääma direktiivi täielik ja täpne ülevõtmine siseriiklikkusse õigusesse. Selles küsimuses leian, et Euroopa Parlamendil peaks olema suurem roll järelevalves selle üle, kuidas liikmesriigid direktiivi rakendavad. Ühelt poolt olulise panuse tõttu, mille parlament on andnud direktiivi pikka ja keerulisse vastuvõtmisprotsessi, ja teiselt poolt sellepärast, et teema tähtsust arvestades on kohane, et meie kodanike seisukohad oleksid esindatud ning et neid võetakse nõuetekohaselt ja õiglaselt arvesse.
Peale selle vajavad viivitamata selgitamist mõne riigi poolt direktiivi kohaldamisala kohta esitatud tõlgendamisküsimused, et oleks tagatud õiguskindlus ja direktiivi tõhusus.
Teenusvaldkonna ühtsete kontaktpunktide töös tuleb veelgi enam kasutada infotehnoloogiat, et pakkuda online'is kergesti ligipääsetavaid teenuseid peamiselt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele. Infosüsteem peab tagama koostalitlusvõime teiste portaalidega teistes liikmesriikides, vältides seega keelebarjääre, millega muidu iga päev toime tuleks tulla.
Direktiivis ette nähtud vastastikuse hindamise protsess võib nõuetekohasel kasutamisel olla väga kasulik parimate tavade kindlaksmääramiseks, mis võivad ergutada direktiivi ülevõtmisel mahajäänud riike ning julgustada õigusaktide ühtlustamist.
Olga Sehnalová
(CS) Austatud juhataja! Euroopa ühtse teenuste turu potentsiaali ei kasutata ikka veel täielikult ära. Teenuste direktiivi eesmärk peaks olema kõrvaldada tõkked teenuste osutamiselt kogu Euroopas ning direktiiviga peaks olukord märkimisväärselt paranema. Kahjuks ei ole seda ikka veel juhtunud. Seepärast on mul väga hea meel Evelyne Gebhardti raporti üle. Nõustun seisukohaga, et liikmesriikidele tuleb avaldada tulemuslikult survet, et nad kiirendaksid direktiivi siseriiklikkusse õigusesse ülevõtmist ja viiksid selle täiel määral lõpule. Minu arvates on siiski samavõrd oluline, et väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad teaksid, et on olemas kohad, mis võivad neile pakkuda abi teenusmajanduses. Pean seepärast äärmiselt tähtsaks suurendada teadlikkust ühtsete kontaktpunktide olemasolust.
Sellepärast olen oma muudatusettepanekutes keskendunud peamiselt vajadusele parandada seda projekti toetavat teabekampaaniat. Kampaania peaks olema suunatud kõikidele protsessi kaasatud isikutele ja asutustele, sealhulgas riigiorganitele. ELil võivad olla parimad kavatsused ning ta võib koostada parimad õigusaktid ja toetusmeetmed, mille isegi kõik riigid võivad rakendada parimal võimalikul moel, aga kui ELi äriühingud ja ettevõtjad ei ole sellest teadlikud, jäävad tulemused alati segaseks.
Selles ühtset siseturgu käsitlevas õigusaktis ei püüa me kohandada Euroopat mitte ainult oma kodanikele ja tarbijatele, vaid ka äriühingutele ja ettevõtjatele. Seepärast kuulakem nad ära, kuid ennekõike andkem neile piisaval määral ja kättesaadavat teavet.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja! Selle rakendusdirektiivi taga peituv peamine küsimus on järgmine: millist mõju on teenuste direktiiv avaldanud ettevõtjatele, tarbijatele, kodanikele ja SKPle?
Mind huvitab eriti see, kuidas väiksemad ettevõtjad on toime tulnud. Raporti kiituseks tuleb öelda, et selles viidatakse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele, nende vajadustele ja nende erilisele olukorrale. Raportis ei analüüsita siiski põhjalikult seda, kuidas on teenuste direktiiv lõppkokkuvõttes mõjutanud eri suurusega ja eri sektoritesse kuuluvaid ettevõtjaid. Sooviksin selles küsimuses saada palju täpsemat teavet.
Näiteks puudub igasugune informatsioon selle kohta, mil määral on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad suurendanud oma piiriülest tegevust. Kuna väikesed ettevõtjad said enda kaela kõik teenuste direktiivist tulenevad kohustused, oleks hea teada eelkõige seda, millist kasu on nad direktiivist saanud.
Zuzana Roithová
(CS) Lugupeetud juhataja! Teenuste direktiiv peaks kahtlemata olema võtmetähtsusega, et innustada liikmesriikide teenusearendust ning eelkõige ettevõtjate ja tarbijate oluliselt suurenenud võimaluste ärakasutamist. Probleem on selles, et paljudes liikmesriikides esineb ikka veel protektsionismi.
Täna, mil me pärast mitme aasta möödumist arutleme selle direktiivi rakendamise üle, soovin väljendada oma pettumust, et meil kulus viis aastat, enne kui algselt Bolkensteini direktiivina tuntud direktiiv lõpuks ometi jõustus pärast seda, kui siin parlamendis lühendati mõningaid sätteid ja lisati täiendavaid punkte. Nüüd puuduvad meil isegi selged tõendid selle kohta, kas direktiiviga on loodetud tulemused saavutatud, ning seda sellepärast, et paljud liikmesriigid ei saa ikka veel aru ühtse siseturu filosoofiast ja tähendusest. Mul on väga kahju selle pärast, et viies riigis ei ole toimivaid ühtseid kontaktpunkte, kuigi veelgi enam valmistab mulle muret see, et teistes liikmesriikides asuvate kontaktpunktide vahel ei ole suudetud saavutada normaalsel tasemel koostalitlust.
Nagu eelkõnelejad on juba märkinud, seisneb küsimus selles, et eelkõige väikestel ettevõtjatel ei ole veel piisavalt teavet selle kohta, mida kontaktpunktid saavad nende heaks ära teha ning mõnes riigis ei ole neid punkte isegi veel olemas. Samas pean ma kasulikuks asjaolu, et liikmesriikides toimub tõepoolest vastastikune hindamine. Võib-olla viib see tulevikus mõne loodetud tulemuseni. Soovin tänada raportööri ja ka variraportööri Małgorzata Handzliki, et nad koostasid põhiolemuselt täpse kirjelduse olukorrast. Soovin juhtida teie tähelepanu raporti punktile 36, milles öeldakse, et liikmesriigid on kohustatud teostama riskihindamise ja tagama, et ettevõtetel ei teki mõttetut koormust, kui nad soovivad vajaliku menetluse läbida elektrooniliselt.
Jens Geier
(DE) Lugupeetud juhataja, austatud volinik Barnier, kallid kolleegid! Me kõik teame, et Euroopa Liidu maine ei ole just kõige parem. See tuleneb sageli asjaolust, et töötajad ei pea vabaduse ja turvalisuse vahelist tasakaalu tagatuks või leiavad, et see tasakaal tuleks mitmes valdkonnas taastada. Seda on näiteks näha teenuste direktiivi puhul, sest see on oluline vahend siseturu arengus, kuid samas toob välja ka selle turu puhul valitsevad piirangud. Seetõttu on läbivaatamine oluline. Tegemist on keerulise ülesandega, millega seoses on Evelyne Gebhardt esitanud lihtsalt erakordsed lahendused.
Mõned probleemid vajavad siiski veel lahendamist. Teenuste direktiiviga ei tohi mingil juhul kahjustada põhimõtet, mille kohaselt samas asukohas tuleb sama töö eest maksta võrdset palka. Seepärast peame hoolikalt tagama igakülgse meile kättesaadavate järelevalvevõimaluste abil, et ka piiriülesed teenused ei riku seda põhimõtet.
Ühtne kontaktpunkt peab pakkuma õiglast juurdepääsu selle riigi turule, kus teenust osutatakse. See ei ole siiski mõeldud ainult teenuseosutajatele ja ettevõtjatele, kelle jaoks näiteks minu kodulinnas Essenis on kuus vastutavat ametnikku - nelja linna kohta muide. Kontaktpunkt on mõeldud ka palgatöötajatele. Seoses sellega on äärmiselt oluline, milliseid keeli ühtsetes kontaktpunktides räägitakse. Meil regionaalarengukomisjonis toimus sel teemal üsna lootusetu arutelu. Minu arvates tuleks kasutada ka naaberriikide keeli.
Amalia Sartori
(IT) Austatud juhataja, volinik, raportöör ja kallid kolleegid! Nagu paljud teised parlamendiliikmed, mäletan ka mina neid suuri jõupingutusi, mida me kõik tegime arvukate takistuste ületamiseks, et teenuste direktiiv lõplikult heaks kiita. Täna, neli aastat hiljem, oleme võtnud ette tehtu hindamise ning ma pean seda vajalikuks.
Usun, et direktiivi täielikuks ja täpseks ülevõtmiseks kõikides liikmesriikides tuleb kasutada kõiki võimalikke vahendeid, kontrollides, et muudatused õigusaktidesse on jõus ja seda ennekõike piirkondlikul tasandil ja eelkõige föderaalsemates riikides.
Selleks pean äärmiselt oluliseks, et kõik liikmesriigid astuksid otsustavaid samme selleks, et direktiiv rakendatakse sobiva aja jooksul, et mitte muuta väärtusetuks nende liikmesriikide tööd, kus rakendamisega on kaugemale jõutud ja mis seisaksid seetõttu silmitsi tõsiste raskustega siseturule pääsemisel - üks kõige olulisem siseturu komponent, mis saaks kahjustatud.
Selleks et direktiiviga kaasnevad uued arengud ja tahud oleksid samavõrd hästi tuntud, peavad valitsused korraldama pädevate asutuste kaudu korrapäraselt teabe- ja teavituskampaaniaid meetmes kirjeldatud ulatuses. Praegu seisab nende kampaaniate korraldamine veel ees.
Lõpetuseks sooviksin esitada eriarvamuse vastastikuse hindamise menetluse kasulikkuse kohta. Menetlus on osutunud äärmiselt kasulikuks, tagades siseriiklikke eeskirjade suurema läbipaistvuse ja võimaldades struktureeritud dialoogi liikmesriikide vahel.
Konstantinos Poupakis
(EL) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Lubage mul alustuseks tänada raportööri ja variraportööri koostatud raporti ja üles näidatud koostöövalmiduse eest. Olenemata sellest, et enamik liikmesriike on teinud märkimisväärseid edusamme, tulenevad peamised direktiivi kohaldamisega seotud probleemid - nagu raportis selgesõnaliselt öeldakse - esiteks sellest, et ettevõtjatel puudub teave selle kohta, milliseid eeskirju igas liikmesriigis kohaldatakse, ning teiseks sellest, et ettevõtjatel lasub mittevajalik halduskoormus ajamahukate menetluste näol.
Need probleemid kujutavad endast tõsist takistust piiriülesele kaubandusele teenustesektoris ja võrdsetele konkurentsitingimustele turul koos kõige kaasnevaga.
Kui me tahame, et direktiivi kohaldataks nõuetekohaselt, on äärmiselt oluline, et ühtsed kontaktpunktid toimiksid e-valitsuse portaalidena, võimaldades tegeleda vajalike menetluste ja formaalsustega distantsilt, pakkudes samas teavet tööõiguse ja - mis veelgi olulisem - maksude kohta.
Kuid kui me tõepoolest soovime luua ühtse turu, edendada majanduskasvu ja tekitada juurde töökohti, siis minu arvates ei peaks liikmesriigid mitte ainult kiirendama direktiivi kohaldamist, vaid astuma ka viivitamatult samme direktiivi probleemsetele punktidele lahenduse leidmiseks, eesmärgiga tuua kasu kogu ühiskonnale ning väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele ning kaitsta töötajate õiguseid.
Seán Kelly
(GA) Austatud juhataja! Lubage mul alustuseks öelda, et ma olen tänulik oma fraktsioonile, et nad andsid mulle võimaluse sel arutelul sõna võtta, ning kiita raportööri ja eelkõige volinik Barnier'd suurepärase ja olulise töö eest.
Alates ajast, mil ma tulin Euroopa Parlamenti, olen pidevalt kuulnud, kuidas vaja on rohkem Euroopat. Kindlasti olen ma selle idee poolt. Hiljutise majanduskriisi tõttu on see idee meie kõigini jõudnud, eriti minu enda riigis.
Praegu toimuvad Iirimaal valimised ning on väga huvitav, et rohkem räägitakse EList kui kohalikest küsimustest. Seda ilmselgelt tänu Rahvusvahelise Valuutafondi ja ELi poolsele majanduslikule väljaaitamisele. Sellest olenemata on Iirimaa riigijuht veetnud Euroopas kaks päeva, mis on ennenägematu - esimesel päeval kohtus ta president Barrosoga ja täna kantsler Merkeliga. See kõik näitab sidet Euroopaga, mida meil varem ei pruukinud olla.
Selles küsimuses võib direktiiv aidata meil kõigil Euroopas pääseda majanduskriisist ja luua heaolu. Kahjuks ei ole paljud riigid, sealhulgas minu enda riik, kõnealust direktiivi oma õigusesse üle võtnud. Loodetavasti uue valitsuse tulekuga olukord muutub.
Eriti suur potentsiaal on direktiivil väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks. See ei ole realiseerunud, sest VKEd ei ole sellest teadlikud, valitsevad keeleprobleemid jne. Kõigepealt tuleks kindlasti direktiiv üle võtta. Teiseks peab EL kehtestama piirangud ja karistused riikidele, kes ei pea tähtaegadest kinni. Siiani on kõik väga lihtne olnud. Kui me soovime saavutada edu, tuleb seda teha.
Kui iga väike või keskmise suurusega ettevõtja võtaks veel ühe töötaja, siis ei oleks Euroopas enam tööpuudust.
Nagu Malcolm Harbour ja teised on öelnud, on tegemist suure võimalusega. Me ei saa kauem oodata.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Esiteks soovin rõhutada, et eesistujariik Ungari pöörab suurt tähelepanu vastastikuse hindamise protsessi lõpuleviimisele, mille käigus uuritakse, kui kvaliteetselt on liikmesriigid direktiivi üle võtnud. Kunagi ei ole siiski küllast rõhutada, kui tähtis on suurendada juurdepääsu teabele, konkurentivõimet ja seega ka ettevõtete liikuvust ning eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete liikuvust. Loomulikult saame sellele kaasa aidata väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate piiriülese tegevuse hõlbustamisega. Mitmekeelsel ühtsel kontaktpunktil võib olla ja kindlasti ongi selles tähtis roll. Ungari valitsus on alati tähtaegadest kinni pidanud - ja kavatseb seda ka edaspidi teha -, et kõik teenuste direktiivi elemendid Ungari õigusaktidesse ja praktikasse üle võtta. Minu arvates on direktiiv sobiv, kuid direktiivi eesmärgi saavutamiseks on oluline, et kõik liikmesriigid järgiksid ja täidaksid kõiki selle elemente õigeaegselt ja peaksid kinni tähtaegadest.
Jutta Steinruck
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, kallid parlamendiliikmed! Töötajate vaba liikumine, asutamisvabadus ja teenuste osutamise vabadus on meie siseturu tähtsad tugisambad. Loomulikult ei tohi need toimida lahtise uksena sotsiaalsele dumpingule. Teenuseosutajad peavad järgima selle riigi õigusakte, kus nad tegutsevad. Seega tuleb sihtriigi põhimõtet alati järjepidevalt kohaldada. Selleks peavad kõik liikmesriigid ära tegema oma kodutöö.
Minu riik Saksamaa ei ole selles osas oma kodutööd ära teinud, sest õiglase liikuvuse ja sotsiaalkindlustuse raamtingimused on ilmselgelt puudu. Paljudes valdkondades puuduvad siduvad palgatasemed, "musta” töö üle teostatav järelevalve on ebapiisav ning tööõigusest kõrvalehiilimiseks on levinud tegutsemine fiktiivse füüsilisest isikust ettevõtjana. Nagu Jens Geier juba ütles, vajame me erinevates keeltes nõuandekeskusi mitte ainult ettevõtjate, vaid ka lähetatud töötajate jaoks. Selleks et teenuste osutamise vabadusest saaksid kasu ka töötajad, vajab teatud osa kodutööst veel tegemist.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Teenuste direktiivis sätestatakse üldine õigusraamistik liikmesriikidele ning riigiasutustele ja kohalikele omavalitsustele ning selle raamistiku eesmärk on lihtsustada menetlusi ning ühtlustada asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust käsitlevaid sätteid. Samuti nähakse ette ühtsete kontaktpunktide loomine, et pakkuda teenuseosutajatele ning eelkõige väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele abi.
Kutsume liikmesriike üles muutma ühtsed kontaktpunktid e-valitsuse portaalideks, mis pakuvad erinevaid online-teenuseid teenuseosutajatele, kes soovivad asutada ettevõtte või pakkuda piiriüleseid teenuseid. Liikmesriigid peavad tagama, et ühtsed kontaktpunktid on ligipääsetavad, sealhulgas tuleb tagada võimalus, et kõik formaalsused oleks võimalik täita ja kõik menetlused läbida distantsilt elektrooniliste vahendite abil. Selleks et tagada ühtsete kontaktpunktide elektrooniline koostalitlusvõime ja elektronallkirja vastastikune tunnustamine, kutsume Euroopa Komisjoni üles kiirendama elektroonilisi allkirju käsitleva direktiivi 1999/93/EÜ läbivaatamist ning e-identifitseerimise ja e-audentimise vastastikust tunnustamist käsitleva seadusandliku akti vastuvõtmist, eesmärgiga hõlbustada piiriüleste avalike teenuste osutamist ühtsel turul.
Edit Herczog
Lugupeetud juhataja! Ungari arvutitehnik võib seaduslikult minna tööle Tšehhi Vabariiki. See on suurepärane. Loomulikult sai ta seda ka varem teha, aga siis läks ta tööle "mustale” turule. Üks meie suurim saavutus seisneb selles, et isikud saavad nüüd seaduslikult liikuda.
Vaid 8% väikestest ja keskmise suurusega ettevõtjatest saavad 15% oma käibest Euroopa turgudelt. Kui me selle numbri kahekordistame, nii et 20% VKEdest saaks 30% sellest käibest siseturult, siis suudaksime saavutada soovitu. Pärast ühte aastat oleme me teel selle poole.
Soovin edastada tänusõnad kõigile neile, kes töötasid teenuste direktiiviga minevikus ja neile, kes on selle liikmesriikides rakendanud. Direktiiv inspireerib valitsusi suurepärasel moel kasutama e-valitsuse süsteemi ja uusi info- ja kommunikatsioonitehnoloogiaid. Hoolikalt tuleb uurida pisikesi keeleprobleeme ja me peame seda olukorda parandama, kuid oluline saavutus teenuste direktiivi puhul on see, et direktiiv avaldab lähiaastatel suurt mõju Euroopa majandusele. Kokkuhoiuprogrammide kõrval on meil nüüd suur saavutus, mille eest soovin tänada raportööri ja kõiki selles töös osalenuid.
Morten Løkkegaard
(DA) Lugupeetud juhataja! Sooviksin lühidalt lisada ühtteist oma esimesele sõnavõtule. Paljud täna sõnavõtnutest on öelnud, et on riike, kes ei ole ikka veel loonud ühtseid kontaktpunkte. Seepärast sooviksin pöörduda otse voliniku poole palvega, et te sekkuksite isiklikult, kui te nüüd kõiki neid riike külastate, ja tagaksite, et rõhutate liikmesriikidele veel kord ühtsete kontaktpunktide loomise vajadust. Loodud peavad olema nõuetekohased tingimused. Ma ei väida end olevat ekspert selles, kuidas nõuet mittejärginud liikmesriikidele suuremat survet avaldada, kuid ma loodan väga, et volinikuna teete te isiklikult natuke selleks, et neid riike survestada. Leian, et on lihtsalt skandaalne, et pärast 14 kuud on ikka veel riike, kes ei ole direktiivi rakendanud.
João Ferreira
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! On ühtlasi kasulik kui ka vajalik endale meelde tuletada neid lahinguid, mida töötajad erinevates riikides kõnealuse direktiivi vastu pidasid. Lahinguid, mis hõlmasid Euroopa skaalal suuri mastaape. Lahinguid, mis aitasid direktiivi esimeses eelnõus sisalduvaid negatiivseid aspekte välja jätta või muuta. Kuid praegune arutelu näitab ilmselgelt, et põhjused muretsemiseks ja võitlust motiveerivad tegurid ei ole kuhugi kadunud.
Seda peamiselt sellepärast, et direktiivi kohaldamisalast ei ole välja arvatud kõik valdkonnad, kus riik saab avalike teenuste kaudu täita või peab täitma oma sotsiaalseid kohustusi. Nagu me väga hästi teame, on avalike teenuste mõistet moonutatud, et käsitleda seda kitsamalt. Miks on piiratud liikmesriikide võimalust säilitada oma avalike teenuste ainulaadsus ning kaitsta nende tootlikku ja kaubanduslikku ülesehitust? Sellepärast, et asutamisvabadust ja teenuste osutamise vabadust peetakse jätkuvalt ülimuslikuks sotsiaal- ja tööõiguste üle, mille väärtus langeb ühtse turu tugevnemisega üha enam.
Lugupeetud juhataja, austatud volinik! Tõeline panus väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate kaitsmiseks oleks see, kui viivitamata lõpetataks nende nn kokkuhoiukavade rakendamine, mis lämmatavad neid ettevõtjaid, nagu juhtub loendamatutes riikides, näiteks Portugalis.
Evelyn Regner
(DE) Lugupeetud juhataja! Te olete märganud, et väga paljud parlamendiliikmed soovivad sõna võtta eelneva registreerimiseta, sest see teema on meie jaoks naeruväärselt tähtis. Olen pärit riigist - nimelt Austriast -, kus teenuste direktiivi ei ole veel rakendatud. Põhjus seisneb põhiseaduses - föderaalse põhiseaduse läbisurumiseks oli vaja enamust ja seda ei ole kerge saavutada. Soovin väljendada siirast tänu raportöör Gebhardtile ning mitte ainult sellepärast, et ta on sellele teemale nii pikalt pühendunud, vaid ka sellepärast, et ta püüdis koos variraportööriga mahutada raportisse ära nii põhimõtted kui ka praktilise poole. Nende põhimõtete seas rõhutati, kui tähtis on välja jätta sotsiaalteenused ja tervishoiuteenused. Praktiline pool hõlmas näiteks suutlikkust leida otsitavat ja saada vajalikku teavet interneti kaudu.
Peamine põhjus, miks ma soovisin sõna võtta, seisnes selles, et tahtsin väljendada meie pettumust asjaolu üle, et isegi teenuste direktiivi rakendamisega ei ole veel osutunud võimalikuks ohjata palku ja sotsiaalset dumpingut.
Sylvana Rapti
(EL) Lugupeetud juhataja! Olen pärit Kreekast ning erinevalt Austriast hakkas Kreeka teenuste direktiivi kohaldama mõned kuud tagasi 2010. aastal, kui see direktiiv võeti üle riigi õigusesse.
Me oleme selle üle väga uhked, sest saime sellega hakkama Kreeka jaoks väga raskel ajal, nimelt kriisiperioodil, ning asjaolu, et me seda suutsime, on väga tähtis, sest kõigepealt toetatakse teenuste direktiiviga, eelkõige ühtsete kontaktpunktide kaudu väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid ning Euroopa majandus vajab seda üle kõige.
Soovin üle korrata kahte asja, mida ütles oma sõnavõtus ka teine kreeklasest parlamendiliige. Konstantinos Poupakis Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist ütles, et on väga tähtis omada teavet ja samuti kaotada halduskoormus.
Lõpetuseks soovin tõesti kogu südamest tänada Evelyne Gebhardti. Ta on alates parlamendi eelmisest ametiajast justkui emana hoolitsenud oma lapsukese eest ja lapse all pean ma silmas teenuste direktiivi. Ta on selle lapsukese üles kasvatanud ning ma arvan, et koostöös "isaga”, nimelt volinik Barnier'ga suudavad nad tõepoolest kasvatada direktiivi üles justkui oma lapse, et see saaks kasu tuua Euroopa kodanikele.
Juhataja
Proua Rapti! Andsin teile natuke rohkem aega, sest sünnitusel läheb seda ikka vaja. Loodan, et lapsukesega on kõik korras!
Michel Barnier
Austatud juhataja! Vastab tõele, et meil Evelyne Gebhardtiga on tihe vaimne side, kuid see ei tähenda, et me teineteisega alati nõustuma peaksime. Soovin öelda vaid üht - me peame koostööd tegema intelligentselt, proua Rapti.
Mind muide vapustas see, mida te ütlesite ja mul õnnestus selles ka oma viimasel Kreeka külastusel veenduda - samuti korrates Malcolm Harbouri väljendatud muret seoses direktiivi kasvupotentsiaaliga -, et kui direktiivi rakendatakse arukalt ja kehtestatud piirides, kasutades siiski ära selle täit potentsiaali, siis on ilmne, et meile nii tähtsal teenusmajandusel kõik eeldused kasvamiseks. Ning ma tahaksin ja kordan seda veel, et põllumajanduslikud toiduainetööstused ja tööstus oleksid sama tähtsad või veelgi tähtsamad. Lisaks pakub kõnealune direktiiv nõuetekohase kasutamise korral võimalust avatud majandusega riikidele, näiteks Kreekale, kus teenused, eelkõige turismiteenused - turismitööstus - on nii olulised.
Soovin öelda Andreas Schwabile ja ka Evelyne Gebhardtile seda, et neil on õigus, kui nad viitavad Euroopa Parlamendi rollile direktiivi parandamisel ja kui nad kinnitavad parlamendi valvsust direktiivi nõuetekohase rakendamise järelevalves. Nagu ma ütlesin Malcolm Harbourile, hoian ma isiklikult direktiivi rakendamisel silma peal.
Tänaseks on peaaegu kõik liikmesriigid otsustanud vastu võtta horisontaalse seadusandliku akti. Bernadette Vergnaud ja Pascal Canfin märkisid - nad olid küll kurvad, et peavad seda tegema, kuid nad on kohustatud avaldama oma arvamust -, et Prantsusmaa ja ka Saksamaa olid eelistanud direktiivi põhimõtted sisse viia otse olemasolevatesse sektorispetsiifilistesse õigusaktidesse. See lähenemisviis võidakse kahtluse alla seada või siis võidakse seda kritiseerida, nagu teie, proua Vergnaud seda tegite, kuid me usume, et see on Euroopa õigusraamistikus selge ja asjakohane.
Samuti soovin ma Filiz Hakaeva Hyusmenovale öelda, et 23 liikmesriiki on juba vastu võtnud oma horisontaalsed aktid, millega direktiiv üle võetakse. Seán Kelly mainis, et Iirimaa on viimane riik, kes direktiivi üle võtab. Veel kahes liikmesriigis - Evelyn Regner rääkis Austriast ja Luksemburgist - on õigusaktid riigiparlamentides praegu uurimisel.
Samuti sooviksin ma Sophia in 't Veldile öelda, et rikkumismenetlused on veel pooleli seitsme liikmesriigi puhul, kes ei edastanud oma ülevõtmismeetmeid. Seega, nagu te näete, austatud parlamendiliikmed, tehakse tööd kokkulepete ja ennetava tegevuse vaimus. Nagu varem öeldud, külastan mina liikmesriike. Morten Løkkegaard mainis minu visiite eelkõige nende küsimustega seoses. Kuid te näete, et vajaduse korral võime olla veelgi karmimad, algatades rikkumismenetlused eesmärgiga tagada kõnealuse direktiivi nõuetekohane rakendamine.
Sophie Auconie, Małgorzata Handzlik, Olga Sehnalová, Evelyne Gebhardt ja Malcolm Harbour rõhutasid, kui tähtis on see, et ühtsed kontaktpunktid oleksid mitmekeelsed. Peame samuti oluliseks mitmekeelseid teenuseid, mis on ühtlasi ka väga koostalitlusvõimelised ja elektroonilised ning mida on võimalik kasutada sellise suurepärase tööriista abil, nagu seda on internet - Lara Comi ja Zuzana Roithová nimetasid seda ning seda tegi äsja ka Edit Herczog, kui ta rääkis ühtsetest kontaktpunktidest.
Ühtlasi sooviksin rõhutada Małgorzata Handzlikile, et Euroopa Komisjon teeb liikmesriikidega koostööd eesmärgiga vahetada parimaid tavasid sellistes küsimustes nagu siseturu infosüsteem ja siseturu probleemide lahendamise võrgustik "SOLVIT”. Ekspertrühmale on ülesandeks tehtud hõlbustada seda parimate tavade vahetamist. Oleme hakanud uurima, kuidas asjad lähevad ning 2011. aasta lõpus korraldame konverentsi ühtsete kontaktpunktide praktilise toimimise teemal ning samuti ühtset turgu käsitleva foorumi, mida ma soovin korraldada - see oli Róża Gräfin von Thun und Hohensteini ja Malcolm Harbouri ettepanek. Tegemist on iga-aastase ühtset turgu puudutava foorumiga, mis võimaldab meil valida lähenemisviisi, mis on inimlikum, praktilisem, lähtub rohkem kodanikust ja on lähemal sellele turule. Foorumil osalevad ettevõtjad ja kutseorganisatsioonid või ametiühingud.
Morten Løkkegaard ja Ildikó Gáll-Pelcz, kes tuletasid meile meelde eesistujariigi Ungari kohustust, nimetasid vastastikuse hindamise protsessi. Tegemist on järjekordse uue meetodiga, mis saab loodetavasti olema kasulik teiste Euroopa dokumentide puhul, kui me suudame selle meetodi edukalt juurutada. Jälgin põhjalikult seda konstruktiivset vastastikust hindamist, mille näol on tegemist kaasaegse vahendiga ja mis hõlmab juhtumipõhist hindamist, enne kui seda teiste õigusaktide puhul kasutama hakatakse.
Malcolm Harbour mainis toimimise teste, millega me oleme algust teinud. Miks me oleme neid teste alustanud iga teenuse puhul, et näha positiivset või negatiivset mõju erinevate Euroopa õigusaktide vahel? Sest me mõistame, et teenuste direktiivi nõuetekohaseks kohaldamiseks peame arvesse võtma teisi dokumente ning ma sooviksin näiteks tuua Belgias asuva arhitekti, kes töötab Madalmaades asuvate klientidega ja kelle suhtes võidakse olenevalt olukorrast kohaldada teenuste direktiivi, kutsekvalifikatsioonide direktiivi, e-kaubanduse direktiivi, tarbijakaitsedirektiivi ja peale nende veel muid õigusakte. Sellepärast peame tagama - ja seda me kavatseme nende toimimise testidega ka teha -, et need erinevad Euroopa õigusaktid omavahel klapiksid.
Austatud juhataja! Kokkuvõtteks sooviksin tõstatada äärmiselt poliitilise küsimuse, mis on ka minu jaoks tähtis, lugupeetud parlamendiliikmed, ja mille tõstatas esimesena Evelyne Gebhardt: kõnealust direktiivi tuleb kohaldada selle esialgse eesmärgi kohaselt ja mitte muude teemade puhul. Sellepärast kavatsen olla sama valvas kui teie ja hoida silma peal teatavate liikmesriikide püüetel kasutada kõnealust direktiivi muul otstarbel, kui see algselt plaanitud oli, eelkõige küsimuste puhul, mis võivad olla seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenustega. Selle küsimuse tõstatas Sophie Auconie ning seda tegid äsja ka Eva-Britt Svensson ja Mara Bizzotto.
Ühtlasi soovitan mulle küsimuse esitanud Pascal Canfinile meelde tuletada, et komisjon peab kinni oma kohustusest koostada dokument, milles selgitatakse avalikke teenuseid ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevat teatist. Minu kolleeg volinik Joaquín Almunia, kes vastutab konkurentsivaldkonna eest, tegeleb omalt poolt Monti-Kroes'i paketi ajakohastamisega. Seega saavad teil olema kaks õiguslikku vahendit - teatist -, mis peaksid selgitama küsimusi ja ennetama mitmetähenduslikkust ja kohati esinevaid vastuolusid või vääritimõistmisi.
Üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid või avalikke teenuseid käsitlev teatis esitatakse millalgi käesoleva aasta jooksul. Samuti soovin ma Jens Geier'ile öelda, et teenuste direktiiv ei tohiks mõjutada töötajate õigusi, sest direktiiv ei käsitle seda teemat. See ei puuduta tõepoolest õiguste küsimust või lähetatud töötajate küsimust.
Lõpetuseks sooviksin öelda Patrick Le Hyaric'le, kelle kriitikat ma äsja tähelepanelikult kuulasin, et transport ei ole teenuste direktiiviga hõlmatud ja samuti mitte tervishoid. Selles direktiivis ei sätestata, et avalike teenuste osutamine tuleb igal juhul erakätesse anda. Ma pööran sellele - ja lisaks ka muudele küsimustele - äärmiselt hoolikalt tähelepanu teatises, mille me koostame üldhuviteenuste kohta.
Teisisõnu, austatud parlamendiliikmed, ma tean, et kõnealune direktiiv on esile kutsunud arutelu. Soovin teile meelde tuletada, et direktiivi on olulisel määral parandatud, et see on nüüd üsna selge ja et me saame seda kasutada töökohtade loomiseks ja majanduskasvu tekitamiseks, mida kodanikud ootavad. Tahan, et oleksime nõudlikud - ja teil on õigus selline olla -, kuid samuti soovin, et oleksime direktiivi suhtes objektiivsed ja ehitaksime ühtse teenuste turu üles koos partnerluse vaimus ja partnerlust kasutades. Igal juhul seda ma kavatsen teha - ja oma lubadusi ma täidan - järgmise nelja aasta jooksul, et oleks võimalik kasutada kogu selle direktiivi poolt pakutavat potentsiaali.
Evelyne Gebhardt
Austatud juhataja! See arutelu oli väga huvitav ja valgustav. Pean siiski esitama ühe tähelepaneku. Nimelt, et leidub ikka veel inimesi, kelle meeltes on ikka veel vana Bolkesteini ettepanek, mis nägi tegelikult ette liberaliseerimise ja dereguleerimise, olenemata asjaolust, et see on tegelikult minevik ja et praegusel kujul kehtiva teenuste direktiivi eesmärk on anda inimestele võimalus kasutada oma kvalifikatsiooni teenuste pakkumiseks kogu Euroopa Liidus. See on praeguse teenuste direktiivi mõte ja on oluline seda üha korrata. Soovin seda veel kord rõhutada ning me oleme selle muudatuse üsna selgeks teinud.
Lisaks soovin teile kõigile meelde tuletada, et teenuste direktiivis on sotsiaalne klausel täiesti sees. Sest me oleme lisanud artiklisse 1 sätte, mille kohaselt ei tohi teenuste direktiivi rakendamisega ohtu seada liikmesriikide töö- ja sotsiaalõigust. Seega kui midagi sellist peaks liikmesriigis juhtuma - ja ma ütlesin seda ka alguses -, siis oleks sel juhul tegemist teenuste direktiivi ebaõige kohaldamisega. Kui te soovite rääkida Rüfferti kohtuasjast või muudest kohtuasjadest, siis neil ei ole midagi tegemist teenuste direktiiviga. Need kohtuasjad on seotud töötajate lähetamise direktiiviga ja selle rakendamisega ning riigihangete direktiividega. Palun ärge langege sellesse lõksu ega hakake võrdlema õunu ja apelsine. Kuigi õuntest ja apelsinidest võib saada hea puuviljakompoti, on poliitikas sellise suuna valimine täiseti vale. Seepärast peame toimuvat väga hoolikalt jälgima.
Kordan veel kord oma üleskutset meile tagada, et teenuste direktiiv võetaks liikmesriikides nõuetekohaselt üle ning et seda ei kasutataks õiguste äravõtmiseks või dereguleerimiseks - see ei ole teenuste direktiivi eesmärk.
Loomulikult nõuame jätkuvalt üsna selgesõnaliselt, et me vajame Euroopa Liidus igal juhul õigusraamistikku üldist majandushuvi pakkuvate teenuste kaitsmiseks. Ootan põnevusega, mida Euroopa Komisjon meile selles küsimuses esitab.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, teisipäeval, 15. veebruaril kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Raffaele Baldassarre
Teenuste turg moodustab 2/3 Euroopa Liidu SKPst ja sellel turul paikneb 2/3 Euroopa Liidu töökohtadest, kuid ikkagi kujutab see turg endast vaid viiendiku kogu ELi-sisesest kaubandusest. Sellest olenemata saan vaid nõustuda raportööri poolt välja toodud prioriteetidega ning eelkõige vajadusega luua ühtsed kontaktpunktid ja tugevdada halduskoostööd. Praegu on esimese põlvkonna ühtsed kontaktpunktid olemas 22 liikmesriigis. Tundub, et me võiksime rahulikumalt võtta, kui poleks asjaolu, et ainult 14s neist on võimalik protsess internetis läbida. Vastupidi, on oluline, et ühtsed kontaktpunktid muutuksid suurema ELi e-valitsuse lahutamatuks osaks, pakkudes teavet erinevates keeltes. Lõpetuseks on oluline tugevdada halduskoostööd, nii et kogu see teabevahetusel põhinev süsteem saaks toimida tõhusalt. Siseturu infosüsteem on juba muutunud äärmiselt oluliseks abivahendiks. See toetab ametiasutuste tööd, võimaldab kooskõlastada eri haldusmeetodeid ja täiendada puuduvat teavet. Sellest olenemata on tulevikus tarvis teostada järelevalvet eesmärgiga tagada, et süsteemi mitte ainult ei kasutataks, vaid ennekõike ka kohaldataks nõuetekohaselt.
