Kolektívna cezhraničná správa autorských práv (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je rozprava o ústnej otázke Komisii, ktorú predložil Giuseppe Gargani, v mene Výboru pre právne veci, o ďalšom postupe v nadväznosti na uznesenie EP o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv (Lévaiovej správa - B6-0381/2007).
Cristian Dumitrescu  
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, 13. marca 2007 prijal Európsky parlament na plenárnom zasadnutí uznesenie o odporúčaní Komisie z 18. októbra 2005 o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv a súvisiacich práv na oprávnené online hudobné služby.
V tom uznesení Parlament vyzval Komisiu, aby objasnila, že uznesenie z roku 2005 sa uplatňuje výhradne na online predaj hudobných nahrávok, a aby čo najskôr po úzkej konzultácii so zainteresovanými stranami predložila návrh flexibilnej rámcovej smernice, ktorú má prijať Parlament a Rada v spolurozhodovaní so zreteľom na regulovanie kolektívnej správy autorských práv a súvisiacich práv, pokiaľ ide o cezhraničné online hudobné služby, a brala pri tom do úvahy špecifickosť digitálnej éry a ochraňovala európsku kultúrnu rozmanitosť.
Parlament tiež zdôraznil, že navrhovaná smernica by v žiadnom prípade nemala poškodzovať konkurencieschopnosť kreatívnych odvetví, efektívnosť služieb poskytovaných správcami kolektívnych práv alebo konkurencieschopnosť používateľov odvetvia, najmä malých držiteľov práv a používateľov a že by mala na druhej strane zaručovať držiteľom práv vysoký stupeň ochrany a rovnakého zaobchádzania; zaistiť, aby mali príslušné právne ustanovenia reálny významný a primeraný vplyv; zdôrazniť používanie alternatívneho riešenia sporov; poskytovať demokratickú, transparentnú a zodpovednú správu v oblasti správcov kolektívnych práv; podporovať kreativitu a kultúrnu rozmanitosť; umožniť len spravodlivú a kontrolovanú hospodársku súťaž bez územných obmedzení, ale s potrebnými a vhodnými kvalitatívnymi kritériami; vziať do úvahy záujmy používateľov a trhu; uspokojiť budúce potreby online trhu a podporiť rozvoj oprávnených online hudobných služieb.
Dnes sa Európsky parlament pýta Komisie, aké kroky podnikla smerom k splneniu očakávaní obsiahnutých v tom uznesení.
Joe Borg
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, rád by som poďakoval Európskemu parlamentu za vyjadrený záujem týkajúci sa cezhraničnej správy hudobných práv a o odporúčanie o online hudbe z roku 2005. Cieľom odporúčania Komisie z roku 2005 o online hudbe je umožniť hudobnému trhu v Európe rozvoj v digitálnom prostredí. Jeho cieľom je vytvoriť rámec, v ktorom sa objaví najlepší nový licenčný online model dohodou medzi aktérmi na trhu. To by malo umožniť autorom, skladateľom a hudobným vydavateľstvám získať spravodlivý podiel na distribúcii ich online diel.
Usmernením sa nepredpisuje konkrétny licenčný model EÚ a implementácia jeho zásad sa ponecháva na trh. Presne dva roky po schválení odporúčania Komisia posudzuje vývoj online postupov udeľovania licencií v hudobnom odvetví v Európe. Zainteresované strany sa vyzývajú, aby predložili poznámky o rozvíjajúcich sa trendoch v online licencovaní k 1. júlu 2007. Komisia dostala 88 odpovedí od zainteresovaných strán, ako sú organizácie kolektívnej správy, autori, tvorcovia a používatelia hudby v členských štátoch. Postup preskúmania podaní stále prebieha. Až po hĺbkovom preskúmaní Komisia posúdi ďalšie politické kroky, pokiaľ ide o online operácie organizácií kolektívnej správy. Doteraz analyzovanými podaniami sa ukazuje, že väčšina zainteresovaných strán nevidí potrebu pre rámcovú smernicu a pred regulačným zásahom uprednostňujú trhové riešenia.
V súvislosti s otázkou o tom, či je odporúčanie z roku 2005 obmedzené na online predaj niektorých nahrávok, by Komisia rada poznamenala, že zásady o transparentnosti a správe stanovené v odporúčaní by sa nemali obmedzovať na online predaj hudby a mali by sa uplatňovať na všetky činnosti organizácií kolektívnej správy.
Na záver, domnievam sa, že vydávanie zákonov v prospech konkrétneho modelu udeľovania licencií sa pri premenlivosti online trhu s hudbou javí ako unáhlené. Komisia bude monitorovať vývoj a hlásiť ho Parlamentu a Rade, ako sa predpokladá v odporúčaní. Akékoľvek ďalšie opatrenia, ak budú potrebné, budú úzko koordinované s Európskym parlamentom a Radou.
Manolis Mavrommatis, v
mene skupiny PPE-DE. - (EL) Vážený pán predsedajúci, Európsky parlament 13. marca 2007 schválil uznesenie o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv.
Parlament vo svojom uznesení vyzýva Komisiu, aby neotáľala s predložením návrhu rámcovej smernice, ktorou sa riadi kolektívna cezhraničná správa autorských práv a súvisiacich práv duševného vlastníctva pre oprávnené online hudobné služby. Takisto vyzýval Komisiu, aby objasnila, či sa odporúčanie z roku 2005 v tejto oblasti uplatňuje výhradne na online predaj hudobných nahrávok.
Môže Komisia informovať Parlament o opatreniach, ktoré doteraz podnikla, aby odpovedala na žiadosti Parlamentu?
Môže Komisia informovať Parlament, či nasleduje rovnaké usmernenia a pokyny vydané predsedom Barrosom o zjednotenom, demokratickom, rýchlom vývoji zjednotenej Európy? Kedy bude Komisia rešpektovať procesné pravidlá Parlamentu a stanovisko schválené väčšinou jej 785 poslancov?
Uznesenie z 13. marca odzrkadľuje jasné stanovisko Európskeho parlamentu o cezhraničnej kolektívnej správe autorských práv. Odporúčanie Komisie bolo prvým krokom smerom k budúcej správe rôznych postupov v 27 členských štátoch. V mene Výboru pre kultúru a vzdelávanie som sám hovoril, podľa môjho názoru za zodpovedný výbor, v prospech významu zaistenia rovného zaobchádzania so všetkými držiteľmi práv, či už ide o spisovateľov, skladateľov, editorov, producentov nahrávok alebo účinkujúcich.
Inak povedané, táto otázka sa týka miliónov držiteľov práv v celej Európe. Situácia v súčasnosti, pokiaľ ide o online služby, nie je považovaná za dostatočne efektívnu pre používateľov práv ani pre držiteľov práv. Preto sme všetci pracovali s cieľom predstaviť Komisii a Rade návrhy, o ktorých veríme, že prinesú zmenu k lepšiemu v kolektívnej správe autorských práv.
Úzka spolupráca medzi správcami práv musí byť zachovaná v prospech všetkých strán. Pirátstvo je najväčším problémom, ktorému dnes čelí hudobný priemysel. Tri dôvody na rozšírenie pirátstva medzinárodne sú technologické zariadenia na nízkonákladové ilegálne kopírovanie, nepriaznivé hospodárske podmienky a rozširovanie internetu.
Všetci musíme mať na pamäti, že šírenie hudobného pirátstva má najväčší vplyv na malé krajiny, v ktorých je hudobný priemysel najmä miestnej a regionálnej povahy. Konkrétnejšie, pirátstvo umožňuje úbytok legálneho trhu s hudbou a jeho výsledkom je pokles oprávneného predaja; ovplyvňuje preto životaschopnosť vnútroštátneho odvetvia zaznamenávania hudby.
Pirátstvo určite spôsobuje straty autorských práv pre skladateľov a textárov piesní, ale takisto oberá štát o daň z príjmu a DPH. Boj proti pirátstvu sa preto musí zahrnúť do úvodných cieľov Komisie v možnom legislatívnom návrhu o kolektívnej správe autorských práv.
Preto by som rád vyzval Komisiu, aby čo najskôr podnikla kroky s cieľom splniť žiadosti Parlamentu a predložiť návrh rámcovej smernice s cieľom regulovať kolektívnu cezhraničnú správu autorských práv.
Nakoniec, ako som vždy hovoril, hudba nie je tovar a je povinnosťou nás všetkých chrániť a posilňovať kreativitu v Európe. Smernica, ktorá s najväčšou pravdepodobnosťou nevstúpi do platnosti do roku 2010 je pohromou pre milióny umelcov v EÚ.
Katalin Lévai, v
mene skupiny PSE. - (HU) Veľmi pekne vám ďakujem. Rada by som zdôraznila, že ide o mimoriadne dôležitú oblasť, lebo príjem z tovarov a služieb chránených autorskými právami a súvisiacimi právami sa podieľa na HDP Európskej únie 5 - 7 %. Toto poukazuje na význam toho, aby boli také práva spravované primerane.
Ako viete, Európska komisia v roku 2005 prijala odporúčanie o cezhraničnej správe oprávnených online hudobných služieb. V tom čase komisár McCreevy opísal nariadenie ako "nástroj mäkkej legislatívy určený na to, aby dal trhu príležitosť pohnúť sa správnym smerom".
Nariadenie má ďalekosiahle následky pre trh s autorskými právami a mnoho aktérov na trhu už koná na jeho základe. Jasne ide ďalej, ako je interpretovanie a dopĺňanie existujúcich pravidiel a jeho vplyv má všetky vlastnosti plnej regulačnej iniciatívy.
V tom čase bolo v súvislosti s týmto odporúčaním veľa strachu vrátane skutočnosti, že by mohlo vyústiť do nekontrolovateľnej hospodárskej súťaže a že trhové sily by sa sústredili v rukách niekoľkých veľkých správcovských spoločností a vytvorili by sa monopoly. To je presne dôvod, prečo som si myslela, že by som mala urobiť odporúčanie v správe z vlastnej iniciatívy, aby bol online hudobný trh regulovaný iným spôsobom.
Takisto, odporúčanie, ktoré prijala Komisia, obral Európsky parlament a členské štáty o príležitosť nejakým významným spôsobom ovplyvniť zmeny dotýkajúce sa hospodárskej súťaže a kultúrnej rozmanitosti v Európe.
Presne z tohto dôvodu som mohla získať podporu celého Parlamentu a všetkých politických správ pre moju správu, v záujme priniesť ovocie v rozhodujúcom trojuholníku tak, aby Parlament nemohol byť vynechaný z legislatívy t kajúcej sa takej dôležitej oblasti a odporúčala som, aby Komisia navrhla rámcovú smernicu.
Podľa môjho názoru musí táto odporúčaná smernica spĺňať tieto požiadavky: musí zaručovať držiteľom práv vysokú úroveň ochrany a rovnakého zaobchádzania. Musí sa zakladať na solidárnosti medzi držiteľmi práv a na vhodnej, spravodlivej rovnováhe medzi správcovskými spoločnosťami. Musí poskytovať demokratickú, transparentnú a zodpovednú správu v správcovských spoločnostiach vrátane vytvárania organizačnej štruktúry, organizačnej transparentnosti, reprezentácie, pravidiel súvisiacich s autorskými právami a produkciou a účtovníctvom prostredníctvom minimálnych noriem.
V organizáciách spoločnej správy musí byť zaistená komplexná transparentnosť. Podporovať sa musí kreativita a kultúrna rozmanitosť. Môže sa dovoliť spravodlivá a kontrolovaná hospodárska súťaž bez územných obmedzení, ale s potrebnými a vhodnými kvalitatívnymi kritériami pre kolektívnu správu autorských práv a zachovanie hodnoty práv.
Používateľom sa musí poskytnúť vysoká úroveň právnej istoty a musí sa zachovať dostupnosť globálneho repertoáru. My alebo ja, vás preto žiadame, aby ste premýšľali, či by na riadenie tejto dôležitej oblasti nebola potrebná smernica.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážený pán predsedajúci, odpoveď komisára Borga na otázku nastolenú pánom Dumitrescom ma napĺňa obavou: komisár hovoril o ponechaní záležitosti v rukách trhu. Ale o čom to teda hovoríme?
Hovoríme o právach, ktorých vývoj trval dve storočia: o právach tvorcov, autorov, skladateľov, umelcov. A teraz nám niekto povie, že tie práva sa majú regulovať trhom: akým trhom? Trhom zlodejov, trhom ľudí, ktorí sa zbavili producentov a tvorcov ich duševného vlastníctva používaním nových prostriedkov komunikácie? O akom druhu práv tu hovoríme?
Práva regulujú verejné orgány; konkrétne v európskej aréne máme inštitúcie, konkrétne Komisiu, Radu a Parlament: Komisiu s jej právom na iniciatívu, Radu a Parlament prostredníctvom postupu spolurozhodovania.
Zdá sa mi, že teraz nie je vhodný čas na kráčanie po chodníku, ktorý povedie k zmiznutiu duševného vlastníctva. A ak sa stratí duševné vlastníctvo, stratí sa aj duševná tvorba.
Niektorí múdri muži a ženy, ktorí dnes hovorili o výhodách informačnej spoločnosti, hovoria, áno, skladatelia a autori sa môžu túlať po uliciach a robiť koncerty ako v stredoveku. Zmeníme našich autorov na stredovekých minstrelov, ktorý budú hrať uprostred ulice s čiapkou na zemi a dúfajúc, že im niekto hodí almužnu?
Myslím si, že je čas, aby inštitúcie Európskej únie reagovali prísne na ochranu tejto európskej tradície; jej politický základ je veľmi dôležitý a je rozhodujúci pre udržanie duševnej kreativity. Len prostredníctvom spoločností autorov, kolektívnej správy tých spoločností možno v súčasnosti, práve teraz obraňovať práva na duševné vlastníctvo proti skutočným zlodejom v podobe vysielacích spoločností, ktoré používajú duševnú kreativitu na svoj vlastný prospech.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pán predsedajúci, reakciou na nariadenie Komisie o kolektívnej cezhraničnej správe autorských práv pre oprávnené online hudobné služby bolo uznesenie Parlamentu o tom, že na regulovanie tejto otázky by sa mala zaviesť rámcová smernica. Komisia však neuskutočnila potrebnú a rozsiahlu konzultáciu so zainteresovanými stranami, ako sa požadovalo, vrátane Parlamentu, čo bolo porušením demokratických postupov. Je úplne neprijateľné ignorovať inštitucionálny trojuholník a namiesto toho uplatňovať takzvaný prístup mäkkej legislatívy bez predchádzajúcej konzultácie a bez oficiálneho zapojenia Parlamentu a Rady do danej otázky.
Toto nariadenie, ktorého cieľom je v praxi vytvoriť viac slobody pre majiteľov autorských práv na výber inštitúcie, ktorá poskytuje kolektívnu správu v závislosti od požiadaviek by malo ďalekosiahle následky pre autorské práva a súvisiace trhy a vytvorilo by potenciálnu hrozbu nielen pre pravidlá hospodárskej súťaže, ale aj pre kultúrnu rozmanitosť. Následkom toho by sa sila trhu sústredila v rukách niekoľkých najväčších subjektov, ktoré potom budú môcť obchádzať sieť bilaterálnych dohôd a udeľovať licencie celému európskemu trhu.
Stojí za to pripomenúť si, že 5 - 7 % HDP EÚ pochádza z predaja tovarov alebo služieb, ktoré sú chránené autorskými právami alebo podobnými právami. Vnútroštátne organizácie kolektívnej správy by nezmizli; autori by stále boli členmi miestnych organizácií kolektívnej správy a výnosy by sa stále rozdeľovali prostredníctvom zberných spoločností pričlenených do nových licenčných platforiem.
Pokiaľ ide o otázku práv, rád by som zdôraznil, že nie je dôvod myslieť si, že tento viac územný licenčný model je zlý pre kultúrnu rozmanitosť alebo pre práva umelcov, kým je výhodný pre nositeľov práv, ktorí získajú viac peňazí ako podľa starého územného modelu. Kultúrna rozmanitosť a práva umelcov sú aj o lepšom finančnom ohodnotení autorov, aby mohli pokračovať v tvorbe.
Dovoľte mi poslednú poznámku. Komisia aktívne podporuje rozvoj vlastného online licenčného trhu pre hudbu. Týmto štýlom bude Komisia úzko monitorovať vývoj tohto rozvíjajúceho sa trhu a pritom bude Komisia opatrne zvažovať otázky nastolené v správe Lévai z 5. marca 2007.
Ak zistíme odteraz do roku 2010 napríklad, že sa na internete objavujú monopolistické licenčné štruktúry, že repertoár dostupný na internete neodzrkadľuje primerane kultúrnu rozmanitosť Európy a že samotný trh neposkytuje licenčné štruktúry EÚ, ktoré sú prispôsobené ére internetu, potom Komisia zváži primerané alternatívne prostriedky na dosiahnutie tých cieľov.
Joe Borg
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel poďakovať všetkým poslancom, ktorí prispeli do diskusie, za ich poznámky, ktoré určite odovzdám svojmu kolegovi, komisárovi McCreevymu.
Chcel by som vyzdvihnúť niektoré body, ktoré boli vznesené: pokiaľ ide o potrebu legislatívneho zásahu, dovoľte mi povedať, že odporúčaním Komisie z roku 2005 o licenciách pre hudbu online sa dosiahol významný pokrok na trhu. Odporúčanie poskytlo organizáciám kolektívnej správy v Európe stimul na zriadenie celoeruópskych licenčných platforiem, ktoré sprístupňujú svoj obsah obchodom s hudbou online v celej Európe.
Dovoľte mi uviesť tri relevantné príklady. Britské a nemecké spoločnosti vytvorili platformu pre celoeurópske licencovanie repertoáru EMI, CELAS. Britské a španielske spoločnosti spolupracujú na platforme, ktorá bude spravovať anglicko-španielsky repertoár na úrovni EÚ, a francúzske a španielske spoločnosti oznámili platformu spoločného licencovania, ktorá zaručí celoeurópsky prístup k francúzsko-hispánskemu repertoáru. Komisia za týchto okolností nevidí potrebu žiadneho predčasného legislatívneho zásahu.
Rád by som tiež povedal, že odporúčanie Komisie z roku 2005 o licenciách pre hudbu online už prinieslo významný pokrok na trhu. Týmto odporúčaním sa podporili organizácie kolektívnej správy v Európe na vytvorenie celoeurópskej licenčnej platformy, ktorou sa ich repertoár sprístupní obchodom s hudbou online v celej Európe. Hovorím o troch príkladoch, ktoré som práve uviedol. Samotný spoločný podnik CELAS je schopný licencovať približne 25 % všetkých hudobných diel pre akýkoľvek európsky maloobchod online, ako je iTunes, Sony's CONNECT alebo eMusic, a to prostredníctvom jednej transakcie.
Pokiaľ ide o otázku kultúrnej rôznorodosti, dovoľte mi povedať, že naše odporúčanie nie je pre kultúrnu rôznorodosť nevýhodné. Existujú jasné ukazovatele, že nové platformy pre anglo-americkú, francúzsku alebo španielsku hudbu sú otvorenými platformami. Tieto platformy môžu zahŕňať repertoár ďalších hudobných vydavateľstiev alebo celý repertoár existujúcich spoločností.
Vnútroštátne organizácie kolektívnej správy by nezmizli; autori by stále boli členmi miestnych organizácií kolektívnej správy a výnosy by sa stále rozdeľovali prostredníctvom zberných spoločností pričlenených do nových licenčných platforiem.
Pokiaľ ide o otázku práv, rád by som zdôraznil, že nie je dôvod myslieť si, že tento viac územný licenčný model je zlý pre kultúrnu rozmanitosť alebo pre práva umelcov, kým je výhodný pre nositeľov práv, ktorí získajú viac peňazí ako podľa starého územného modelu. Kultúrna rozmanitosť a práva umelcov sú aj o lepšom finančnom ohodnotení autorov, aby mohli pokračovať v tvorbe.
Dovoľte mi poslednú poznámku. Komisia aktívne podporuje rozvoj vlastného online licenčného trhu pre hudbu. Týmto štýlom bude Komisia úzko monitorovať vývoj tohto rozvíjajúceho sa trhu a pritom bude Komisia opatrne zvažovať otázky nastolené v správe Lévai z 5. marca 2007.
Ak zistíme odteraz do roku 2010 napríklad, že sa na internete objavujú monopolistické licenčné štruktúry, že repertoár dostupný na internete neodzrkadľuje primerane kultúrnu rozmanitosť Európy a že samotný trh neposkytuje licenčné štruktúry EÚ, ktoré sú prispôsobené ére internetu, potom Komisia zváži primerané alternatívne prostriedky na dosiahnutie tých cieľov.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok, 29. novembra v Bruseli.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Jacques Toubon  
písomne. - (FR) Účelom otázky pána Dumitresca je pripomenúť Komisii jej povinnosti. Jej odporúčaním zo septembra 2005 a jej rozhodnutím spochybniť územnú kompetenciu kolektívnych správcov práv Komisia pokazila vzťah medzi držiteľmi práv a vnútroštátnymi zbernými spoločnosťami a to sa stalo mimo kontextu akýchkoľvek legislatívnych alebo harmonizačných opatrení.
Pod rúškom prispôsobenia sa digitálnemu prostrediu Komisia zaviedla zmätok do európskeho systému autorských práv a súvisiacich práv. To zas podporilo koncentrovanie a prístup založený na formáte na úkor umelcov a v prospech priemyselníkov a iných hospodárskych subjektov.
Je veľmi potrebné, aby Komisia zastavila podnikanie náhodných iniciatív bez vážneho posúdenia ich vplyvu; je potrebné preskúmať situáciu vo všetkých odvetviach umenia a kultúry spolu so všetkými zainteresovanými stranami a prijať komplexnú politiku, ktorá bude odzrkadľovať požiadavky kultúrnej rozmanitosti, ako aj hodnoty Európy a ciele lisabonskej stratégie na základe vedomostného a inovačného hospodárstva; je potrebné, aby Parlamentu a Rade predstavila koherentné návrhy smerníc rešpektujúce zásady, ktoré som spomenul.
