Hodina otázok (otázky pre Komisiu) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je hodina otázok (B7-0552/2010).
Nasledujúce otázky sú určené Komisii.
Prvá časť

Vec: Kritériá dohody Bazilej III a európske banky
Bazilejský výbor pre bankový dohľad oznámil 12. septembra 2010 stanovenie nových kritérií v rámci posilňovania stability finančného systému. V týchto kritériách sa najmä predpokladá zvýšenie podielu bežných akcií k rizikovo váženým aktívam.
Môže Komisia odpovedať na tieto otázky? Domnieva sa Komisia, že táto podmienka stanovená v dohode Bazilej III vyplýva z nedávnej finančnej krízy alebo je jej cieľom skorigovať štrukturálne nedostatky, ktoré nebolo možné napraviť dohodou Bazilej II? Aké budú dôsledky dohody Bazilej III na zabezpečenie likvidity európskymi bankami na trhu? Domnieva sa, že dohoda Bazilej III povedie k urýchleniu fúzií bánk? Domnieva sa, že nová dohoda ešte vo väčšej miere znevýhodňuje malé banky v postavení voči veľkým bankovým skupinám? Nemali by byť tieto kritériá predmetom širšej konzultácie v rámci G20 s cieľom vytvoriť základ pre vyváženejšiu hospodársku súťaž vo finančnom sektore na svetovom trhu?
Michel Barnier
Vážený pán predsedajúci, prajem vám všetkým dobrý večer. Pán predsedajúci, práve som prišiel z Luxemburgu, kde zasadala Rada ministrov hospodárstva a financií a dosiahla jednomyseľnú dohodu o návrhu smernice o hedžových fondoch a súkromných kapitálových fondoch.
Spomínam to teraz pred Parlamentom, pretože návrh tohto dokumentu, ktorý ostane návrhom, kým ho tu vy neprediskutujete, vďačí za veľa Európskemu parlamentu, práci vášho spravodajcu pána Gauzèsa a mnohým predloženým pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom, ktoré doň boli zahrnuté pred konečným hlasovaním Rady ministrov, predovšetkým tým, ktoré súvisia s balíkom finančného dohľadu, ktorý tiež vďačí za veľa prínosu Európskeho parlamentu.
Prirodzene, teraz budeme s Parlamentom spolupracovať na dokončení dohody o regulácii hedžových fondov a súkromných kapitálových fondov. Tento sektor bude po prvýkrát podliehať európskej regulácii a chcel by som vám už teraz poďakovať za vašu účasť na príprave tohto návrhu smernice.
Pani Kratsová-Tsagaropoulouová sa ma pýtala na diskusie prebiehajúce v Bazileji súvisiace s otázkou regulácie, ktorú som práve spomenul. Reforma bankovníctva je veľmi dôležitá vec a ja opäť vítam záväzok Parlamentu, ktorého dôkazom je vynikajúca práca pána Karasa. O tom sme tu hovorili pred dvoma týždňami. Budete požiadaní o stanovisko k navrhovanej smernici o kapitálových požiadavkách 4, ktorú predložíme na jar 2011 s cieľom uplatniť dohodu Bazilej III v Európe.
Dámy a páni, to, že sme sa dostali do bezprecedentnej finančnej krízy, ktorá sa ešte neskončila, je slabý výraz. Podľa Medzinárodného menového fondu sa na konci roka 2010 straty bánk pripisované kríze vyšplhali na 2 300 miliárd EUR, pričom polovica strát vznikla európskym bankám. Táto kríza, ktorá začala vo finančnom sektore, priviedla európske hospodárstvo do vážnej recesie. Európsky HDP sa len v tomto roku znížil o 5,7 %, respektíve 700 miliárd EUR.
Musíme obnoviť dôveru a stabilitu v bankovom sektore a zabezpečiť, aby úvery naďalej poháňali reálne hospodárstvo, podnikanie, zamestnanosť a rast. Európska únia a členské štáty prijali bezprecedentný súbor mimoriadnych opatrení, ktoré v tom čase - nebolo to tak dávno - financovali daňoví poplatníci. Komisia tak schválila 4 100 miliárd EUR štátnej pomoci, čo predstavovalo 35 % európskeho HDP. Tieto podporné opatrenia spolu s fiškálnymi politikami, ktorých cieľom bolo dostať Európu z recesie, zvýšili deficit a verejný dlh.
Dámy a páni, občania a daňoví poplatníci už raz zaplatili - zaplatia aj druhýkrát? Myslím si, že nie, a dúfam, že nie, pretože by to nebolo spravodlivé. Našou politikou je prezieravosť, pretože prevencia je vždy lacnejšia ako liečba. Musíme predísť tomu, aby sa kríza a jej katastrofálne dôsledky objavili druhýkrát. A práve s cieľom preniesť túto potrebu prezieravosti a prevencie do našich obozretných politík zavedieme v Európe nariadenia Bazilej III.
V rovnakom duchu chceme v Európe zabezpečiť prevenčný rámec na riešenie bankových kríz, ktorý bude tiež založený na stanoviskách Parlamentu. Mám konkrétne na mysli prácu pani Ferreirovej.
Skupina G20 svojím rozhodnutím z 2. apríla 2009 poverila Bazilejský výbor pre bankový dohľad dôkladným zlepšením nariadení Bazilej II, ak je to potrebné, s cieľom posilniť odolnosť bánk a zlepšiť finančnú stabilitu. Vedúci predstavitelia EÚ vyjadrili podporu tomuto cieľu 19. a 20. marca 2009. Nariadenia Bazilej III vypracovali v Bazilejskom výbore odborníci z regulačných a dozorných orgánov 27 významných medzinárodných bankových trhov za veľmi aktívnej účasti Komisie v mene všetkých členských štátov Európskej únie.
Analýza, ktorú vypracovali Komisia a Bazilejský výbor, ukazuje, že nové nariadenia posilnia finančnú stabilitu, obmedzia cyklickosť a budú viesť k veľkým hospodárskym a sociálnym výhodám pre širokú škálu zainteresovaných strán vďaka očakávanému zníženiu početnosti bankových kríz a rizík, ktoré so sebou prinášajú. Táto reforma bude výhodná predovšetkým pre tých, ktorí si požičiavajú, pre spoločnosti a jednotlivcov, ale aj pre veriteľov, vlády, malé a stredné podniky a našich občanov všeobecne.
Je pravda, že tieto výhody sa prejavia až časom z dôvodu postupného zavádzania nových nariadení a prechodných ustanovení, ktoré oznámila skupina guvernérov a riaditeľov bankového dozoru 12. septembra 2010.
To isté platí aj pre požiadavky na likviditu. Nariadenia o likvidite sa budú sledovať do roku 2015. Pani Kratsová-Tsagaropoulouová sa ma spýtala, či nové pravidlá urýchlia fúzie bánk. To nie je cieľom reformy, ale ak niektoré banky nesplnia tieto nové nariadenia v termíne, a preto sa budú musieť spojiť so svojimi konkurentmi, alebo dokonca partnermi, malo by to viesť k väčšej ochrane ich vkladateľov a veriteľov a k vyššej finančnej stabilite.
Rozumiem tiež vašej obave, že nové nariadenia budú mať neprimeraný vplyv na menšie banky. Pani Kratsová-Tsagaropoulouová, kvantitatívna štúdia o vplyve dohody Bazilej III na bankový sektor, ktorú vypracoval Výbor európskych orgánov bankového dohľadu, ukázala, že v skutočnosti budú mať nové nariadenia menší vplyv na malé banky ako na najväčších 50 bankových skupín Európskej únie. Je to spôsobené najmä vyššou úrovňou vstupného kapitálu malých bánk a ich jednoduchším podnikateľským modelom.
Na záver by som chcel povedať, že Komisia pripisuje veľký význam vytvoreniu spravodlivej hospodárskej súťaže na medzinárodnej úrovni. V tomto štádiu nepovažujem za vhodné, aby skupina G20 začínala ďalšiu veľkú diskusiu o všetkých nariadeniach stanovených v kontexte dohody Bazilej III, pretože tieto nariadenia sú výsledkom dlhých, vyvážených diskusií. Na druhej strane sú politické riadenie skupiny G20 a Rada pre finančnú stabilitu nástrojmi, ktoré Európe umožnia zabezpečiť, že všetci zavedú bazilejskú dohodu účinne, riadne a včas. To je všetko, čo môžem povedať v odpovedi na vašu veľmi dôležitú otázku.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Vážený pán predsedajúci, súhlasím s tým, že pán komisár Barnier poskytol vyčerpávajúcu odpoveď. Venoval sa všetkým otázkam, čo sa v odpovediach Komisie nestáva vždy. Pán komisár, ak smiem, chcela by som vám položiť doplňujúcu otázku o likvidite bánk podľa dohody Bazilej III. Myslíte si, že nebude mať priamy vplyv na likviditu, pretože trh už trpí nedostatočnou likviditou bánk a opatrenia sa budú uplatňovať postupne? Prečo je Komisia presvedčená, že to neovplyvní likviditu v čase, keď ju trh tak zúfalo potrebuje?
Paul Rübig
(DE) Pán komisár Barnier, veľmi by ma zaujímalo, aký vplyv má dohoda Bazilej II na trh USA, kde teraz zbankrotovali stovky malých bánk. Aký vplyv má na veľké banky? Aká je situácia v súvislosti s dohodou Bazilej III v USA? Zavedie sa v USA v rovnakom čase ako v Európe alebo ju USA zavedú skôr ako my? Aký je časový plán na zavedenie dohôd Bazilej II a Bazilej III, pokiaľ ide o USA?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Pán komisár, chcel by som sa vám poďakovať za tieto informácie, ktoré sú dôležité, pretože predstavujú finančnú situáciu v Európe a finančnú situáciu bánk, a týmito vecami sa Európska komisia každodenne zaoberá. Našťastie, v tejto veci pozorujeme určitý pokrok. Moja otázka je veľmi stručná. Povedali ste, že na jar 2011 Európska komisia oznámi nové návrhy. Mohli by ste povedať trochu viac o tom, čo bude podstatou týchto návrhov?
Michel Barnier
Vážený pán predsedajúci, pani Kratsová-Tsagaropoulouová sa ma opýtala na likviditu. Chcem zopakovať, že finančná kríza ukázala, že banky s nadmernou likviditou sa vyhýbali úverovaniu na medzibankovom trhu, pretože veľmi obozretne zvyšovali svoju likviditu pre vlastnú potenciálnu potrebu. Tento problém sa navyše zhoršil z dôvodu nedostatočného porozumenia pre finančnú odolnosť iných inštitúcií. Podľa mňa pomôžu nové požiadavky na likviditu vyriešiť problém nedostatočnej likvidity na trhoch tým, že zlepšia riadenie rizika likvidity bánk a posilnia ich hotovostné rezervy.
Pani Kratsová-Tsagaropoulouová, prechodné opatrenia naplánované Bazilejským výborom predpokladajú, že nový pomer krytia likvidity sa stane povinným až od roku 2015, takže som presvedčený, že banky by mali mať dostatok času na jeho dosiahnutie a že sa vyhneme nežiaducim vplyvom na trhy počas prechodného obdobia.
Pán Rübig, spomenuli ste dohodu Bazilej II. Dovoľte mi pripomenúť, že v prípade Spojených štátov, ktoré ste spomínali, ešte nebola zavedená dohoda Bazilej II, a dodal by som, že ani dohoda Bazilej 2.5. Počas svojej prvej návštevy v Spojených štátoch 9. a 10. mája 2010 som sa dohovoril, respektíve dosiahol som dohodu s americkým ministrom financií - s ktorým sa opäť stretnem budúci týždeň - o tom, že USA zavedú dohodu Bazilej 2.5 v lete 2011.
Pán Rübig, vaša otázka je veľmi dôležitá, pretože nám poskytuje príležitosť konštatovať, že máme medzinárodné záväzky. Američania zohrali pri vypracovaní bazilejských noriem dôležitú úlohu. Sú úzko zapojení do tohto procesu, a preto by bolo nepochopiteľné... dovoľte mi to povedať pozitívnejším spôsobom. Bolo by úplne normálne, keby sa tieto spoločné rozhodnutia zavádzali spoločne a paralelne. Tento paralelizmus s USA mám stále na pamäti. Navyše ho chcem zabezpečiť aj o pár dní počas mojej druhej návštevy.
Pokiaľ ide o vplyv dohody Bazilej III na veľké a menšie banky, vo všeobecnosti budeme s makro- a mikroekonomickými hodnoteniami vplyvu postupovať veľmi opatrne a bez improvizácie a využijem všetok priestor na flexibilitu s cieľom prijať dobré opatrenia a dobré rozhodnutia, ktoré budú čo najvhodnejšie.
Pán Zemke sa ma pýtal na načasovanie. Pán Zemke, naším plánom je vypracovať na jar 2011 legislatívne texty, návrh smernice s názvom smernica o kapitálových požiadavkách 4 (CRD 4). Po tom, ako vykonáme všetky hodnotenia vplyvu, posúdenie bazilejských opatrení, makro- a mikroekonomické hodnotenia vplyvu a posúdenia iných opatrení, ktoré mám na mysli a ktoré - už som o tom hovoril - zahŕňajú externý a interný dohľad, táto smernica riadne zavedie systém predchádzania riziku v bankách a bude nasledovať transatlantické hodnotenie.
Na vykonanie dôkladnej práce potrebujem niekoľko mesiacov. Musím počúvať Parlament, zainteresované strany z odvetvia finančných služieb, podniknúť správne kroky a predložiť dobré návrhy. Toto všetko sa odohrá na jar 2011, pokiaľ ide o smernicu CRD 4 a tieto legislatívne texty.
Vec: Samit medzi Afrikou a EÚ o potravinovej bezpečnosti
16. októbra minulého roku sme si pripomenuli Svetový deň výživy. Organizácia FAO nedávno upozorňovala na to, že situácia je aj naďalej neprijateľná napriek miernemu zníženiu počtu osôb vo svete trpiacich chronickým hladom (925 miliónov v tomto roku v porovnaní s 1,023 miliardy v roku 2009). Potravinová neistota ohrozuje rozvojový cieľ tisícročia č. 1, najmä v subsaharskej Afrike. S blížiacim sa samitom EÚ - Afrika (Tripolis, 29. a 30. novembra) mnohí aktéri žiadajú, aby sa v strategickom partnerstve kládol väčší dôraz na potravinovú bezpečnosť a aby sa v ňom obsiahli aspekty týkajúce sa prístupu k potravinám, infraštruktúry, vlastníctva pôdy a prispôsobenia sa zmene klímy. Považuje Komisia za potrebné, aby sa v rámci spoločnej stratégie EÚ a Afriky vytvorilo osobitné partnerstvo pre potravinovú bezpečnosť? Je zámerom Komisie posilnenie a koordinácia prelínajúcich sa otázok, ktoré sú obsiahnuté v existujúcich partnerstvách a sú potrebné na dosiahnutie potravinovej bezpečnosti v Afrike?
Andris Piebalgs
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, táto otázka sa týka veľmi dôležitých vecí. Zabezpečenie prístupu k výživným potravinám pre každého občana je hlavným cieľom rozvojovej spolupráce. Zníženie podielu hladujúcich o polovicu je preto oprávnene prvým z ôsmich rozvojových cieľov tisícročia, ktorých dosiahnutie globálne spoločenstvo prisľúbilo do roku 2015.
Potravinová bezpečnosť tiež ostane hlavnou prioritou Európskej únie vo vzťahoch s Afrikou, kde mnohé krajiny nie sú na dobrej ceste, pokiaľ ide o dosiahnutie tohto prvého rozvojového cieľa tisícročia, kde viac ako 70 % obyvateľstva žije vo vidieckych oblastiach a kde približne 90 % poľnohospodárskej výroby produkujú drobní roľníci na rodinných farmách.
Potravinová bezpečnosť bola prioritou už v prvom akčnom pláne EÚ - Afrika v rámci partnerstva pre rozvojové ciele tisícročia a navrhneme, aby ostala prioritnou oblasťou aj v ďalšom akčnom pláne, na ktorom sa v súčasnosti pracuje.
Zabezpečíme aj to, aby sa v ďalšom akčnom pláne primeraný význam pripisoval medziodvetvovým aspektom s priamymi prepojeniami na potravinovú bezpečnosť, a to napríklad výskumu, obchodu a regionálnej integrácii.
Zameranie Európskej únie na potravinovú bezpečnosť ide ruka v ruke s významom, ktorý samotní africkí vedúci predstavitelia pripisujú poľnohospodárstvu a potravinovej bezpečnosti.
Komplexný africký program poľnohospodárskeho rozvoja je spoločným akčným rámcom v tejto oblasti a my ho budeme naďalej podporovať.
Vzhľadom na to som presvedčený, že v tomto štádiu máme dosť mechanizmov, ktoré sa zaoberajú dodávkami výživných potravín, a že nie je potrebné vytvárať nové osobitné partnerstvo pre potravinovú bezpečnosť v rámci spoločnej stratégie Afriky a EÚ.
Ako som povedal, na tento aspekt sa už okrem iného vzťahuje partnerstvo týkajúce sa rozvojových cieľov tisícročia.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám veľmi pekne za vašu odpoveď, pán komisár, ktorá bude veľmi užitočná vzhľadom na samit Európskej únie a Afriky.
Chcel by som sa vás spýtať, či nám môžete poskytnúť nejaké doplňujúce informácie o typoch diskusií, ktoré sa uskutočnili na newyorskom stretnutí na vysokej úrovni o rozvojových cieľoch tisícročia v súvislosti s bezpečnosťou potravín, a či Výbor pre svetovú potravinovú bezpečnosť Organizácie pre výživu a poľnohospodárstvo dostal potrebný impulz na koordinovanie globálnej snahy o boj proti hladu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pán predsedajúci, pán komisár, Komisia približne pred rokom v auguste 2009 zriadila mechanizmus FLEX pre zraniteľné krajiny a vyčlenila 500 miliónov EUR na boj proti vplyvu globálnej hospodárskej krízy na zraniteľnejšie africké krajiny na obdobie od roku 2009 do roku 2010.
Hodnotila Komisia tento program s cieľom zistiť, či tieto finančné prostriedky boli nakoniec dobre využité? Chcel by som Parlamentu pripomenúť, že tento program je pre drobných roľníkov, ktorí dostanú hnojivo a osivo, aby mohli z dlhodobého hľadiska zvýšiť produkciu na svojej farme a zo strednodobého hľadiska dosiahnuť potravinovú bezpečnosť.
Marc Tarabella
(FR) K číslam uvedeným naším váženým kolegom pánom Guerrerom Salomom dodám, že z 829 miliónov obyvateľov subsaharskej Afriky hladuje okolo 240 miliónov ľudí, teda 30 % obyvateľstva. Ak si však zoberieme, že potravinová a poľnohospodárska produkcia sa v druhej polovici 20. storočia zvýšila 2,6-násobne, je jasné, že dosiahla za 50 rokov väčší pokrok ako za predošlých 10 000 rokov.
Vzhľadom na to som presvedčený, že je nezodpovedné pokračovať v pestovaní bavlny ako primárnej plodiny napríklad v Burkine Faso, keď 49 % obyvateľov hladuje. Pán komisár, nemali by rozvojové politiky vrátiť produkciu potravín späť medzi svoje hlavné priority?
Andris Piebalgs
člen Komisie. - Stručne k otázke o samite o rozvojových cieľoch tisícročia: myslím si, že hlavným výsledkom tohto samitu je jasná dohoda medzi rozvinutými a rozvojovými krajinami s cieľom úspešne dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia do roku 2015, a predovšetkým prvý cieľ, ktorým je zníženie globálnej chudoby o polovicu a tiež posilnenie potravinovej bezpečnosti. Je úplne jasné, že teraz musíme prijať mnohé opatrenia, ak chceme dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia.
Pokiaľ ide o otázku pána Papanikolaoua, v podstate máme dva nástroje. Nástroj FLEX sa zameriaval hlavne na krajiny v kríze. Poskytli sme tiež potravinový nástroj vo výške 1 miliardy EUR na podporu drobných roľníkov a to určite prinieslo dobré výsledky pri reakcii na potravinovú krízu. V mnohých krajinách sa situácia v oblasti dodávok potravín zlepšila. Problémom je to, že táto potravinová bezpečnosť je jednorazovým opatrením, takže pomáhame v čase krízy.
To nás vedie k otázke, ktorú mi položil pán Tarabella. Potravinová bezpečnosť je určite jedna z oblastí, ktorú v zelenej knihe navrhnem ako osobitnú oblasť záujmu pre Európsku úniu najmä preto, že sme s potravinovým nástrojom mali veľmi pozitívne skúsenosti. Vieme, čo treba urobiť, a naozaj by sme sa mali snažiť dosiahnuť produktívny rast založený aj na poľnohospodárskych štruktúrach, ktoré sú v Afrike stále rozšírené.
Druhá časť
Vec: Kontrola uplatňovania práv cestujúcich v leteckej a železničnej doprave
Na základe nariadenia (ES) č. 261/2004 a nariadenia (ES) č. 1371/2007 boli všetkým cestujúcim v leteckej a železničnej preprave v Európskej únii priznané spoločné základné práva veľkého významu. Kontrolu uplatňovania týchto nariadení zveril každý členský štát vybranému nezávislému orgánu.
Ako dokáže Komisia zabezpečiť, aby kontrolné orgány uplatňovali tieto nariadenia jednotne a aby mali postačujúce prostriedky na pohotovú reakciu, najmä so zreteľom na riešenie situácie cestujúcich v leteckej doprave v dôsledku výbuchu islandskej sopky, ktoré bolo v niektorých prípadoch chaotické?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Ako uviedol vážený pán poslanec, nariadenie (ES) č. 1371/2007 o právach cestujúcich v železničnej preprave, nariadenie (ES) č. 261/2004 o právach cestujúcich v leteckej doprave - a dovoľte mi pridať aj nariadenie (ES) č. 1107/2006 o právach zdravotne postihnutých osôb a osôb so zníženou pohyblivosťou v leteckej doprave - uznávajú isté minimálne, bežné práva občanov pri železničnej alebo leteckej preprave.
Správne uplatňovanie týchto nariadení musia zaručiť príslušné vnútroštátne orgány, ktoré sú na to určené v členských štátoch. Práve tieto orgány musia prijímať všetky primerané opatrenia s cieľom zaručiť, aby sa práva cestujúcich dodržiavali v plnom rozsahu. Úlohou Komisie je neustálym monitorovaním činnosti členských štátov zabezpečiť, aby správne zavádzali a uplatňovali právne predpisy EÚ.
Tieto príslušné vnútroštátne orgány nemajú podľa podmienok nariadení právne záväznú oznamovaciu povinnosť. Žiadosti Komisie vyhovejú v súlade so všeobecnou zásadou lojálnej spolupráce medzi členskými štátmi a inštitúciami EÚ, ktorá je zakotvená v zmluve.
Pokiaľ ide o krízu spôsobenú sopečným popolom, Komisia reagovala rýchlo a urobila všetko, čo bolo v jej silách, aby zaručila jednotné a harmonizované uplatňovanie a dodržiavanie predpisov o právach cestujúcich v leteckej doprave v celej EÚ v súlade so závermi mimoriadneho zasadnutia Rady zo 4. mája 2010. Na účely dosiahnutia tohto cieľa Komisia pripravila a dohodla neformálne vysvetľujúce usmernenia v spolupráci s vnútroštátnymi orgánmi a bola s nimi aj so všetkými zainteresovanými stranami v úzkom kontakte.
Marc Tarabella
(FR) Pán komisár, určite uznáte, že prijatie nariadení o právach cestujúcich v leteckej, železničnej a nedávno aj námornej doprave oprávnene vyvolalo nádeje u európskych občanov, že sa konečne nájdu rýchle finančné riešenia, pokiaľ ide o meškanie a rušenie spojov a iné vážne problémy. Títo občania sú ešte viac sklamaní, keď sa dozvedajú, že tisícky sťažností sa ešte nevyriešili, ako napríklad po výbuchu sopky na Islande, ktorý ste spomínali.
Členské štáty v skutočnosti nezabezpečujú funkčné a účinné regulačné služby, ktoré by spoločnosti prinútili uplatňovať tieto nariadenia a ktoré by im ukladali finančné pokuty za ich nedodržiavanie. Napríklad v Belgicku hospodárska regulačná služba neuložila ani jednu pokutu ani jednej leteckej spoločnosti od 1. februára 2006, čo dokazuje, že táto situácia nerieši problémy spotrebiteľov.
Ádám Kósa
(HU) Mám stručnú otázku. Čo si myslíte o rôznych sektoroch dopravy, o rozdieloch pri zaobchádzaní s právami cestujúcich? Mojou otázkou je, či má pán komisár alebo Komisia nejaké plány na jednotné riadenie práv cestujúcich a jednotnú kontrolu ich uplatňovania v rôznych sektoroch dopravy.
Justas Vincas Paleckis
Situácia so sopkou ukázala, že niektoré krajiny Európskej únie, najmä tie nové, nemajú na výber. Nemajú žiadne železničné spojenie so západnou Európou a to sa týka aj vašej krajiny, pán komisár, aj našej.
Urýchlila táto situácia prácu na projekte Rail Baltica?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Po prvé, pokiaľ ide o skúsenosti so sopečnou krízou a právami cestujúcich, máme pomerne komplexné informácie, ktoré ukazujú, že letecké spoločnosti sa väčšinou správali zodpovedne a cestujúci sa správali racionálne a rozumne, takže väčšina problémov tohto druhu sa vyriešila. Samozrejme, vždy budú reklamácie a vždy budú problémy, ale nikto nehovorí o pokutách pre letecké spoločnosti. Ide o otázku ich potrebného odškodnenia.
Pokiaľ viem, zaoberáme sa reklamáciami, ktoré sa neriešili veľmi dobre. Sme v kontakte s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi, ale práve tieto orgány to majú v rukách a situácia vôbec nie je taká zlá.
Odpoveď na ďalšiu otázku je: áno, presadzujeme harmonizované predpisy o právach cestujúcich pri všetkých druhoch dopravy. Už 30. novembra tu budeme mať konzultáciu, na ktorej budeme s Radou diskutovať o veľmi kontroverznej otázke práv cestujúcich v autobusovej doprave. Už máme právne predpisy, ktoré sa vzťahujú na práva cestujúcich v železničnej doprave, ale nie sú také ambiciózne. Áno, pri leteckých spoločnostiach presadzujeme filozofiu harmonizácie.
Pokiaľ ide o projekt Rail Baltica, urobím všetko, čo je v mojich silách, pre rozvoj tohto projektu a dúfam, že s vami a všetkými našimi krajinami budeme spolupracovať na tom, aby bol tento projekt úspešný.
Vec: Smernica 2002/15/ES
Po hlasovaní v Európskom parlamente 16. júna 2010, ktorým sa zamietol návrh Komisie o organizácii pracovnej doby osôb vykonávajúcich mobilné činnosti v cestnej doprave, aká je súčasná situácia v súvislosti s týmto návrhom?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Súčasná situácia je taká, že po zamietnutí Parlamentom sa Komisia 30. júna 2010 rozhodla tento návrh stiahnuť.
Keďže smernica sa teraz vzťahuje aj na samostatne zárobkovo činných vodičov, členské štáty musia ukázať, ako plnia svoje právne záväzky a uplatňujú predpisy pre samostatne zárobkovo činných vodičov.
Komisia žiadala od členských štátov informácie o transpozícii a vykonávaní smernice v súvislosti so samostatne zárobkovo činnými vodičmi. Komisia po získaní odpovedí a ich analýze rozhodne o potrebných krokoch.
Marian Harkin
Ďakujem vám za odpoveď. Len ma zaujímalo, či máte nejaké návrhy alebo usmernenia, ktoré plánujete poskytnúť členským štátom s cieľom odporučiť im spôsob monitorovania pracovného času samostatne zárobkovo činných vodičov, najmä času, ktorý trávia čistením alebo údržbou svojich vozidiel alebo administratívnou prácou súvisiacou s vykonávanou pracovnou úlohou. Som presvedčená, že sa to bude monitorovať mimoriadne ťažko.
Tiež by ma zaujímalo, či budete skúmať sociálno-ekonomický vplyv na vodičov-majiteľov vzhľadom na to, že ich čas jazdy sa teraz výrazne zníži.
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Zatiaľ nemáme žiadne nápady, ako vypracovať takéto usmernenia. Rozhodne ide o veľmi zložitú vec a prediskutujeme ju s členskými štátmi. Z právneho hľadiska sú už ustanovenia tejto smernice platné a musia sa dodržiavať, ale momentálne uvažujeme o usmerneniach a analyzujeme odpovede. Potom uvidíme, čo môžeme urobiť.
Vec: Bezpečnosť na cestách v rokoch 2011 - 2020: konkrétne opatrenia zamerané na školské autobusy a ich vodičov
Približne 35 000 osôb príde každoročne o život a 1 700 000 osôb utrpí zranenia pri nehodách na cestách v Európskej únii. Táto štatistika zahŕňa údaj, ktorý vzbudzuje ešte väčšie obavy: viac než 1 100 obetí nehôd v Európskej únii tvoria deti (2008). V rámci Európskeho akčného programu bezpečnosti na cestách na roky 2011 - 2020, ktorý predložila Komisia, a vzhľadom na to, že milióny deti cestujú každý deň do školy a zo školy školskými autobusmi, mohla by Komisia odpovedať na tieto otázky:
Aké konkrétne iniciatívy a opatrenia hodlá Komisia prijať v spolupráci s členskými štátmi s cieľom zabezpečiť, aby sa účinnejšie predchádzalo nehodám na cestách, ktorých obeťami sú deti? Plánuje Komisia prijať prísnejšie bezpečnostné normy a zaviesť dôslednejšie kontroly kvality pre vozidlá, ktoré sa používajú ako školské autobusy, a pre profesionálnych vodičov autobusov tohto typu (inštalácia zariadení na vysokej technologickej úrovni, častejšie kontroly profesionálnej spôsobilosti a skúsenosti vodičov, ako aj ich bezúhonnosti, napríklad prostredníctvom psychologických testov)?
Vec: Ciele v oblasti bezpečnosti cestnej premávky v EÚ
Je Komisia znepokojená tým, že počet osôb, ktoré ročne prídu o život na cestách v EÚ, je stále neprijateľne vysoký a že v roku 2009 došlo v EÚ k 35 000 smrteľným nehodám? Zaoberá sa Komisia tým, že európsky akčný plán bezpečnosti na cestách, ktorého cieľom bolo v rokoch 2001 až 2010 znížiť počet smrteľných nehôd na cestách z 50 000 na 25 000, zlyhal? Mohla by Komisia objasniť, akým spôsobom zabezpečí, aby sa ciele revidovaného programu EÚ pre bezpečnosť na cestách v rokoch 2011 až 2020 skutočne splnili?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Komisia uznáva, že ročný počet úmrtí na cestách v EÚ je stále neprijateľne vysoký.
V roku 2009 prišlo na cestách v EÚ o život okolo 35 000 ľudí, čo zodpovedá počtu obyvateľov malého mesta.
Komisia však nesúhlasí s názorom váženého pána poslanca, že tretí Európsky akčný program bezpečnosti na cestách na roky 2001 - 2009 zlyhal. Nedosiahol sa však pôvodný cieľ. Viedlo to k veľkej mobilizácii všetkých zainteresovaných strán. V tomto období sa v Európskej únii zachránilo 78 000 životov a celkovo sa zachránili 2 milióny obetí.
Okrem čísel je tu nevyčísliteľný prínos, keďže sa podarilo vyhnúť bolesti a osobným a rodinným tragédiám. V nedávno prijatých politických usmerneniach pre bezpečnosť cestnej premávky na roky 2011 až 2020 Komisia navrhla pokračovať s cieľom znížiť počet úmrtí na cestách v Európskej únii o polovicu, pričom sa bude vychádzať z výsledkov v roku 2010.
Ak chceme dosiahnuť tento cieľ, vyžaduje si to vyššiu účinnosť európskych a vnútroštátnych politík bezpečnosti na cestách. Znamená to pevný politický záväzok všetkých členských štátov, predovšetkým tých so zlými bezpečnostnými výsledkami. Tento záväzok by sa mal odraziť vo vypracovaní komplexných vnútroštátnych stratégií pre bezpečnosť na cestách, ktoré budú vychádzať z úspešných postupov v iných krajinách. Bude si to tiež vyžadovať osobitnú snahu o zníženie počtu nehôd na cestách v oblastiach, kde sa napreduje pomalšie, akými sú napríklad bezpečnosť motocyklistov alebo bezpečnosť vidieckych ciest.
Technologické zlepšenia, najmä takzvané inteligentné dopravné systémy, budú tiež zohrávať dôležitú úlohu.
Pokiaľ ide o konkrétny problém prevencie nehôd na cestách, ktorých obeťami sú deti, a to najmä v školských autobusoch, treba poznamenať, že za posledné desaťročie sa dosiahol veľmi výrazný pokrok - 70 % zníženie počtu úmrtí detí mladších ako 15 rokov.
Komisia si však plne uvedomuje potrebu zaručiť vysokú úroveň ochrany detí, ktoré sú mimoriadne zraniteľnou kategóriou cestujúcich.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Ďakujem vám za odpoveď, pán komisár. Napriek tomu sa opýtam svoju otázku, pán komisár, pretože každý deň milióny žiakov cestujú do školy a späť vo vozidlách používaných ako školské autobusy. Hovoríme doslova o výkvete európskej mládeže. Vzhľadom na to som presvedčený, že by sme mali naozaj prijať prísnejšie normy technickej bezpečnosti pre tieto vozidlá, zaviesť prísnejšie a častejšie kontroly s cieľom zaručiť, že tieto normy sa dodržiavajú, a, samozrejme, prísnejšie kontrolovať profesionálne zručnosti vodičov týchto autobusov.
Pán komisár, som presvedčený, že Komisia by mala zvážiť iniciatívu v tomto smere. Som si istý, že európska verejná mienka by ju prijala veľmi dobre, pretože, ako som už povedal, hovoríme o veľmi zraniteľnej skupine, ktorá sa dotýka sŕdc a myslí všetkých európskych občanov.
Jim Higgins
(GA) Vôbec s pánom komisárom nesúhlasím v tom, že situácia je uspokojivá. Ako uznal, v roku 2009 prišlo o život 35 000 ľudí. To je výsledok stratégie pre bezpečnosť na cestách Európskej únie v rokoch 2000 až 2010 - o 15 000 ľudí viac ako znížený cieľ stanovený Komisiou. Pýtam sa pána komisára, či on alebo Komisia má nejaký plán alebo nejaké nové nápady, ako túto situáciu zlepšiť. Súčasné opatrenia nefungujú. Zlyhávame.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Až 35 000 úmrtí spôsobených nehodami na cestách je to isté, ako keby každý rok zmizli obyvatelia malého európskeho mesta. To považujem za mimoriadne vážnu vec. Chodci, cyklisti a motocyklisti tvoria 57 % obetí nehôd na cestách. Domnievam sa, že vyučovanie v tejto oblasti je niečo, čo mimoriadne chýba vo všeobecnom vzdelávaní detí (pretože sme tu tiež mali otázku o školákoch). Preto sa vás pýtam, aké kroky Komisia podniká, aby vzdelávala tých, ktorých ohrozuje doprava.
Marian Harkin
Mám pre pána komisára veľmi konkrétnu otázku, ktorá sa týka školských autobusov. Mohla by Komisia zvážiť návrh, že na jednom sedadle by malo sedieť iba jedno dieťa a že všetky deti mladšie ako 15 rokov by mali v školských autobusoch používať bezpečnostný pás?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Najprv autobusy. Máme prísne nariadenia, ktoré upravujú technické normy pre autobusy a hlavne školské autobusy. Nezachytil som žiadne konkrétne obavy týkajúce sa problémov so školskými autobusmi. Samozrejme, situáciu budeme sledovať a navrhujeme - pokiaľ ide o poslednú otázku -, aby sa prísne dodržiavali pravidlá, že všetky deti musia byť riadne usadené a že by sa mali používať bezpečnostné pásy. Nezachytil som však v súvislosti s týmto problémom bezpečnosti na cestách žiadne signály, že školské autobusy sú vecou, ktorá je zle vyriešená.
O život prišlo 30 000 ľudí a to nás, samozrejme, mrzí. Každá obeť je tragédiou, ale rozhodne nesúhlasím s tým, že tento akčný plán bezpečnosti na cestách je zlyhaním. V Európe sa počet obetí znížil o 40 %. V našej krajine bolo zníženie za posledných 15 rokov štvornásobné. Išli sme rovnakou cestou. Tým, ktorých zaujímajú naše plány, by som chcel povedať, že tesne pred letnou prestávkou sme prijali politické usmernenia, ktoré sú ďalším akčným plánom bezpečnosti na cestách, a máme rovnaký cieľ - znížiť počet obetí o polovicu.
Tieto usmernenia opisujú mnohé opatrenia, ktoré môžu pomôcť pri dosahovaní tohto cieľa, vrátane vzdelávania ľudí, ktorí sú v doprave najzraniteľnejší. Najzraniteľnejší sú vždy starší ľudia, chodci a aj motocyklisti, ktorí si zjavne vyžadujú osobitnú pozornosť, pretože motocyklisti sú jedinou kategóriou, v ktorej sa počet obetí zvýšil - v ostatných kategóriách sa počet obetí znížil.
Vec: Nadmerná hustota dopravy v Baltskom mori
Medzinárodná MVO World Wide Fund for Nature v auguste oznámila, že zvýšenie obchodnej činnosti v Baltskom mori v nasledujúcich 20 rokoch mu spôsobí veľkú ujmu. Plavba, priemyselná činnosť na otvorenom mori a cestovný ruch sa viac ako zdvojnásobia. V odvetví cestovného ruchu sa odhaduje, že počet cestujúcich na lodiach vzrastie z 5 na 20 miliónov. V roku 2030 vzrastie počet lodí zo 4 000 na 9 000. Úmerne vzrastie pravdepodobnosť environmentálnych nehôd. V súčasnosti sa zaznamenáva ročný vzrast o viac ako 150 plavidiel. Na rozdiel od iných morí sa v prípade úniku uhľovodíkov do Baltského mora pláže rýchlo znečisťujú. Morská voda sa obnovuje iba každých 30 rokov.
Ako sa Komisia stavia k hrozbe, ktorú predstavuje nadmerná hustota dopravy v Baltskom mori a aké opatrenia navrhuje prijať členským štátom ležiacich pri brehoch Baltského mora, na vyriešenie tohto problému? Schvaľuje Komisia návrhy MVO obmedziť obchodnú dopravu v Baltskom mori?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Vo svojich podkladoch mám možno trochu odlišné čísla, ale, samozrejme, rád odpoviem na otázku pána Paleckisa.
Námorná doprava v Baltskom mori sa v posledných rokoch výrazne zintenzívnila v dôsledku rýchleho hospodárskeho rastu. Európska únia má zároveň jeden z najvyspelejších regulačných rámcov pre námornú bezpečnosť v dnešnom svete. Tretí balík opatrení pre námornú bezpečnosť prijatý Parlamentom a Radou v roku 2009 je významným zlepšením monitorovacieho a informačného systému pre lodnú dopravu EÚ. Vzťahuje sa na všetky moria, ktoré obklopujú Európu, a zavádza prísnu kontrolu lodí kotviacich v prístavoch EÚ, známu aj ako štátna prístavná kontrola. Obsahuje osobitné opatrenia pre Baltské more, napríklad požiadavku na bezpečnú navigáciu v zime a sprísnené normy pre plavbu lodí v ľade.
Komisia úzko spolupracuje so všetkými pobaltskými štátmi EÚ, aby zaručila bezproblémové vykonávanie týchto nových opatrení. Európska námorná bezpečnostná agentúra (ENBA) tiež poskytuje technickú podporu. Ak by došlo k nehode, ENBA má pohotovostné plavidlá a vybavenie na boj proti znečisteniu trvalo umiestnené v Baltskom mori. Ide o doplnok k opatreniam na boj proti znečisteniu, ktoré už pobaltské štáty zaviedli.
Komisia tiež naďalej vedie dialóg s Ruskou federáciou s cieľom zaručiť, aby sa bezpečnostné predpisy uplatňovali v Baltskom mori jednotne. V tomto rámci plánuje Komisia v spolupráci s ruskou administratívou spustiť pilotný projekt na monitorovanie námornej dopravy v Baltskom mori. Nedávno prijatá stratégia EÚ pre región Baltského mora sa tiež zaoberá ochranou a bezpečnosťou.
Chcel by som, samozrejme, reagovať aj na zaujímavý návrh na obmedzenie námornej dopravy v Baltskom mori, ale akékoľvek obmedzenie námornej dopravy sa musí pred zavedením starostlivo zvážiť a musí byť v súlade s Dohovorom OSN o morskom práve a ostatnými medzinárodne schválenými dohovormi. Medzinárodná námorná organizácia už považuje Baltské more za mimoriadne citlivú morskú oblasť a to so sebou prináša osobitné požiadavky na námornú dopravu, ktorých cieľom je znížiť riziko nehôd a chrániť morské prostredie.
Chcel by som tiež upozorniť na to, že námorná doprava je druhom dopravy, ktorý je pomerne šetrný k životnému prostrediu. Ďalšie obmedzenia komerčnej dopravy v Baltskom mori by potenciálne mohli podporiť iné druhy dopravy, ktoré sú menej šetrné k životnému prostrediu. Výsledkom by bolo zvýšenie emisií.
Justas Vincas Paleckis
Som rád, že pán komisár spomenul spoluprácu s Ruskom. Ktoré krajiny sú podľa vás najvyspelejšie v tejto oblasti a ktoré nie sú medzi najlepšími, pokiaľ ide o normy pre zdokonalenie lodí z hľadiska šetrnosti k životnému prostrediu?
Siim Kallas
podpredseda Komisie. - Rozlíšiť to je veľmi ťažké a nemám žiadny dôkaz, aby som mohol povedať, že jedna krajina je lepšia ako druhá. Vo všeobecnosti, všetky pobaltské krajiny veľmi citlivo reagujú na environmentálne problémy, rovnako ako na problémy námornej dopravy. Viete, že škandinávske krajiny iniciovali špeciálne nariadenie na zníženie obsahu síry v emisiách lodí - a boli hlavnými aktérmi, ktorí ho presadzovali -, takže naozaj nemám žiadny dôkaz na to, aby som uprednostnil jednu krajinu pred inou.
Predsedajúci
Vážený pán komisár, ste príkladom komisára, ktorého odpovede sú presné, užitočné a stručné. To je veľmi vhodné počas hodiny otázok.

Vec: SPP po roku 2013: prerozdeľovanie prostriedkov priamej pomoci
Keďže Parlament usúdil, že platba na plochu nie je postačujúcim základom na zabezpečenie spravodlivého prerozdeľovania prostriedkov priamej pomoci v rámci SPP po roku 2013, požiadal Komisiu, aby navrhla dodatočné objektívne kritériá a zhodnotila ich prípadný dosah so zreteľom na komplexnosť odvetvia poľnohospodárstva a rozdiely medzi členskými štátmi (správa poslanca Lyona o budúcnosti SPP po roku 2013).
Mohla by Komisia uviesť, aké opatrenia prijala v tejto súvislosti? Aké kritériá prerozdeľovania prostriedkov priamej pomoci zvažuje?
Vec: Opatrenia na predchádzanie erózii pôdy v rámci SPP po roku 2013
Čoraz častejší výskyt prírodných katastrof v strednej, východnej a južnej Európe je spôsobený narušením hydrogeologickej rovnováhy.
Európsky parlament v uznesení z 5. mája 2010 o poľnohospodárstve EÚ a zmene klímy zdôrazňuje význam "ochrany pôdy (zabezpečením organických látok) pred vodnou a veternou eróziou" "v rámci nadchádzajúcej reformy SPP".
Aké opatrenia plánuje Komisia prijať v rámci novej spoločnej poľnohospodárskej politiky s cieľom podnietiť činnosti zamerané na predchádzanie erózii pôdy?
Vec: Nový rámec spoločnej poľnohospodárskej politiky EÚ na roky 2014 - 2020
Pokiaľ sa zásadným spôsobom nezvýšia účelové dotácie Bulharsku, môže sa stať, že jeho poľnohospodárstvo sa zrúti. Tento problém sa stáva obzvlášť závažným v čase krízy. V súčasnosti prijímajú Bulharsko a Rumunsko, ktoré pristúpili k Európskej únii v roku 2007 ako posledné, poľnohospodárske dotácie vo výške dosahujúcej len 40 % dotácií, ktoré dostávajú dlhoročné členské štáty ako Nemecko, Francúzsko a ďalšie. Ku zvýšeniu dotácií na úroveň ostatných členských štátov má podľa prístupových zmlúv týchto dvoch krajín dôjsť až v roku 2016.
Má Komisia v úmysle urýchliť zvýšenie dotácií Bulharsku v novom rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky Únie na roky 2014 - 2020, o ktorom sa v súčasnosti rokuje, a ak áno, dôjde k zmene kritérií?
Vec: Zohľadnenie biodiverzity v reforme SPP
V správe prijatej 21. septembra (P7_TA(2010)0325) Európsky parlament jasne upozornil na neúspech európskej stratégie, ktorá bola zostavená na zastavenie straty biodiverzity do roku 2010. Čoraz intenzívnejšie poľnohospodárstvo, rastúce používanie pesticídov a hnojív, zvyšovanie rozlohy poľnohospodárskych podnikov, rozvoj pestovania monokultúry: poľnohospodárska biodiverzita je obzvlášť zasiahnutá - jej stav je alarmujúci.
Musíme konať a musíme konať rýchlo. Ako sa pripomína v správe, je potrebné zaujať prierezový prístup: ochrana a obnova nášho prírodného kapitálu nie je len vecou politík v oblasti životného prostredia. Musia sa zahrnúť do všetkých politík Únie: náš spôsob chápania poľnohospodárstva v budúcnosti je teda rozhodujúci.
Udržateľné využívanie poľnohospodárskej biodiverzity vyžaduje silný záväzok v prospech ekologicky udržateľnej budúcnosti. Je potrebné využiť reformu SPP a zvrátiť súčasný vývoj, a tým zabezpečiť ochranu a obnovu biodiverzity. Biologická podmienenosť je dôležitým prvkom tejto zmeny.
Môže Komisia vzhľadom na neúspech úsilia o zastavenie straty biodiverzity do roku 2010 uviesť, aké kritériá na ochranu biodiverzity budú zaradené do SPP po roku 2013? Je možné využiť túto novú politiku na obnovenie poľnohospodárskej biodiverzity?
Vec: Spravodlivé rozdelenie platieb v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky
Európsky parlament uviedol v správe Georgea Lyona o budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky po roku 2013, ktorú prijal 8. júla 2010, že "žiada, aby sa platby SPP rozdeľovali spravodlivo, a trvá na tom, aby rozdeľovanie bolo spravodlivé voči poľnohospodárom v starých i nových členských štátoch”.
Aké opatrenia prijíma Komisia a aké riešenia predstaví na splnenie požiadavky spravodlivého rozdeľovania platieb SPP medzi starými a novými členskými štátmi?
Dacian Cioloş
Teraz zodpoviem päť otázok, ktoré spolu súvisia a týkajú sa rovnakej témy.
Celková suma priamych platieb v členských štátoch Európskej únie odzrkadľuje ich poľnohospodársku výrobu a priemernú úroveň pomoci za historické obdobie. Vzhľadom na to, že sa na určenie ich priamych platieb použili historické referenčné údaje, táto priama pomoc sa nerozdeľuje rovnomerne medzi členské štáty, medzi regióny alebo medzi rôzne kategórie poľnohospodárov.
EÚ-12, teda 12 najnovších členských štátov EÚ, sa nachádza v procese postupného financovania, inými slovami, postupne zavádza priame platby.
V 10 členských štátoch EÚ dosiahnu priame platby 100 % úrovne Európskej únie v roku 2013. Čo sa týka dvoch štátov, ktoré sa k EÚ pripojili najnovšie, Bulharska a Rumunska, ku ktorým sa pristupuje rovnako, začnú postupne zavádzať priame platby v roku 2016, pričom začnú na úrovni 25 % týchto platieb v roku 2007.
Aj napriek tomu majú všetky členské štáty skupiny EÚ-12, to znamená všetky nové členské štáty, tiež možnosť zvýšiť priame platby EÚ o vnútroštátne dotácie v rámci limitov, ktoré jednoznačne stanovuje nariadenie a prístupové zmluvy.
Na základe výzvy Rady počas kontroly stavu spoločnej poľnohospodárskej politiky (SPP) v roku 2008 a počas reformy SPP v roku 2003 sa Komisia podieľa na skúmaní spôsobov rozvoja systému priamych platieb, najmä pokiaľ ide o otázku rozličných úrovní platieb medzi členskými štátmi.
V súvislosti s obdobím po roku 2013 Komisia preskúma a posúdi rôzne možnosti reformovania systému priamych platieb. Zmeny, ktoré je potrebné vykonať v systéme priamych platieb, presnejšie v spôsobe prerozdeľovania platieb, s cieľom zabezpečiť spravodlivejšie zaobchádzanie medzi členskými štátmi a medzi rôznymi kategóriami poľnohospodárov, sú hlavnou témou diskusie o budúcnosti SPP. Stále sú však nezodpovedané otázky o tom, aké metódy a kritériá sa majú použiť, aby sa začalo pracovať v záujme poskytovania spravodlivejšej podpory. Jednou dôležitou záležitosťou týkajúcou sa budúceho rozdelenia priamej podpory medzi členské štáty bude určiť, ako prejsť zo súčasného stavu k spravodlivejšiemu rozdeleniu v budúcnosti a zároveň ako sa vyhnúť otrasom, ktoré by mohli mať významné hospodárske dôsledky v určitých oblastiach alebo pre určité systémy výroby.
SPP po roku 2013 sa tiež bude musieť zaoberať mnohými environmentálnymi problémami vrátane problému zhoršovania kvality pôdy v Európe, čo je dnes veľmi vážny problém, ktorý zintenzívňuje problém zmeny klímy.
Biodiverzita je takisto hlavnou prioritou udržateľného riadenia prírodných zdrojov v rámci stratégie Európa 2020. Aj keď sme nedosiahli cieľ zastaviť stratu biodiverzity do roku 2010, jednoznačne sme zaznamenali pokrok, k čomu výrazne prispela SPP.
SPP v súčasnosti podporuje udržateľné hospodárenie s pôdou prostredníctvom priamych platieb, ktoré musia byť v súlade s environmentálnymi požiadavkami, zvlášť dobrými agroenvironmentálnymi postupmi týkajúcimi sa erózie pôdy, organickej hmoty v pôde a štruktúry pôdy, ako aj prostredníctvom konkrétnych opatrení v oblasti rozvoja vidieka, najmä platieb za agroenvironmentálne opatrenia, ktoré presahujú základné podmienky ustanovené na základe dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok.
Okrem toho na zabezpečenie lepšieho hospodárenia s pôdou v Európe a v záujme udržania organickej hmoty v pôde Komisia v roku 2006 predložila návrh rámcovej smernice o pôde. Jedným z cieľov tejto smernice je zistiť príčiny erózie a predchádzať jej. Tento návrh tiež zohľadňuje nástroje, ktoré SPP musí v tejto súvislosti ponúknuť.
Pokiaľ ide o biodiverzitu, SPP sa dnes odvoláva na dodržiavanie environmentálnych požiadaviek vrátane smernice o vtákoch a smernice o biotopoch, ktorých porušenie má za následok pokuty. Tieto pokuty znižujú priamu pomoc a okliešťujú konkrétne opatrenia v oblasti rozvoja vidieka, najmä platby pre regióny sústavy Natura 2000, ako aj agroenvironmentálne platby.
Pokiaľ ide o SPP po roku 2013, Komisia si je plne vedomá rozsahu environmentálnych úloh, ktoré je potrebné splniť, a v súčasnosti je v procese skúmania rôznych spôsobov lepšej integrácie environmentálnych otázok prostredníctvom všetkých nástrojov SPP v rámci prvého a druhého piliera. Posúdenie vplyvu na zabezpečenie prípravy návrhov právnych predpisov týkajúcich sa SPP po roku 2013 práve prebieha a oznámenie s podrobným opisom budúcnosti spoločnej poľnohospodárskej politiky je naplánované na november 2010. Toto oznámenie predložím Výboru pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka 17. novembra.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán komisár, som si istý, že poznáte základné rozdiely medzi jednotlivými regiónmi a členskými štátmi Únie v odvetví poľnohospodárstva. Spomenul by som okrem iného rozsah, štruktúru a typológiu podnikov a prínos poľnohospodárstva k zamestnanosti a hospodárstvu v znevýhodnených oblastiach a ekologicky zraniteľných oblastiach. Preto by sme podľa môjho názoru nemali vymedziť pomoc oblastiam jednotne, čím myslím na úrovni Európskej únie. Pán komisár, môžete potvrdiť, že sa stanovia objektívne kritériá na vyčlenenie priamej pomoci?
Giovanni La Via
(IT) Vážený pán predsedajúci, ďakujem pánovi komisárovi za odpoveď o erózii pôdy, ale chcel by som mu položiť doplňujúcu otázku.
Vzhľadom na to, že významným prvkom v oblastiach Stredozemia je existencia pôdy bez porastu z dôvodu lesných požiarov a častého výskytu požiarov v stredozemských krajinách, nemyslí si pán komisár, že je čas zmeniť spôsob výpočtu agroenvironmentálnych platieb zavedením dodatočných špecifických náhrad poľnohospodárskym podnikom, ktoré sa zaväzujú rozvíjať a udržiavať poľnohospodárske postupy šetrné k životnému prostrediu a ktorých osobitým cieľom je zabraňovať požiarom v poľnohospodárskych podnikoch a na vidieckych územiach?
Nadezhda Neynsky
(BG) Vážený pán komisár, ako ste spomenuli, Bulharsko a Rumunsko, ktoré vstúpili do Európskej únie v roku 2007 ako posledné štáty, v súčasnosti dostávajú len 40 % sumy poľnohospodárskych dotácií udelených starým členským štátom ako Nemecko, Francúzsko a iné.
Spomenuli ste, že vyrovnanie dotácií sa neuskutoční do roku 2016, čo v čase súčasnej krízy stavia tieto dva nové členské štáty do mimoriadne nespravodlivej situácie. Poľnohospodárstvu a veľkej časti obyvateľstva, ktoré sa podieľa na poľnohospodárskej práci, tak hrozí riziko. Nemyslíte si, že by sa tento faktor, konkrétne hospodárska a finančná kríza, nemal zohľadniť v špecifickom prípade týchto dvoch členských štátov?
Dacian Cioloş
Vážený pán Papastamkos, na prvú otázku odpoviem tak, že naozaj existujú rozdiely medzi členskými štátmi, medzi regiónmi a medzi rôznymi kategóriami poľnohospodárov. Preto som už niekoľkokrát povedal, že si myslím, že paušálny systém - to znamená jednotná suma na hektár pre všetky tieto kategórie - nie je vhodným riešením.
Preto sme na základe súčasného historického referenčného systému vypočítali dotácie podľa úrovne výroby spred 10, 15 alebo 20 rokov. Je to systém, s ktorým by sme chceli skončiť a ktorý by sme radi nahradili objektívnymi kritériami. Pozornosť však musíme venovať aj tomu, aby sme zabezpečili obnovu rovnováhy prechodne a prispôsobivo, aby subjekty znevýhodnené týmito systémami mohli šetrne prejsť touto zmenou. Preto mám v úmysle navrhnúť objektívne kritériá, ktoré by sa určitým spôsobom kombinovali s východiskovou pozíciou, aby sa zabezpečil ovládateľný prechod.
Pán La Via, otázky, ktoré sa pýtate, je naozaj možné zohľadniť v súvislosti s druhým pilierom programu rozvoja vidieka týkajúceho sa agroenvironmentálnych opatrení. Naším zámerom je zachovať tieto agroenvironmentálne opatrenia, ktoré zohľadňujú špecifickú povahu určitých regiónov. Oblasť, o ktorej hovoríte, je postihnutá eróziou a je možné, že určité kroviny sa stanú ohniskom požiaru.
Členské štáty budú mať prostredníctvom nariadenia, ktoré tiež navrhneme na obdobie po roku 2013, možnosť zohľadniť tieto špecifické otázky v súvislosti s environmentálnymi opatreniami a poskytnúť konkrétny podporný systém v tejto oblasti. Sme preto presvedčení, že flexibilita je užitočná pri dosahovaní určitého cieľa, to znamená rázne riadenie prírodných zdrojov, aby členské štáty mohli používať konkrétne nástroje v súvislosti so spomínaným druhým pilierom. Domnievam sa, že túto otázku možno začleniť do tejto flexibility, ktorú môžeme ponúknuť členským štátom.
Čo sa týka Rumunska a Bulharska, počas rokovaní o pridružení týchto členských štátov stanovovala systém postupných platieb - inými slovami, systém postupného zvyšovania priamej pomoci - zmluva. V roku 2008 pri kontrole stavu SPP sme povedali, že otázky vyváženia úrovní platieb možno rýchlejšie zohľadníme v rámci reformy po roku 2013. Preto si myslím, že by sme mali zohľadniť túto problematiku. Je potrebné nájsť primerané rozpočtové riešenie, aby sme mohli v prípade potreby urýchliť tento proces.
Vec: Spoločná poľnohospodárska politika a krížové plnenie
Krížové plnenie je dôležitou zložkou spoločnej poľnohospodárskej politiky, ktorá podmieňuje väčšinu platieb SPP dodržiavaním určitých pravidiel v oblasti životného prostredia, zdravia a dobrých životných podmienok zvierat. Osobitná správa Dvora audítorov č. 8/2008 uvádza zistenie, že "členské štáty neprevzali zodpovednosť za uplatňovanie účinných systémov kontrol a sankcií. Kontrolný systém v dôsledku toho neposkytuje dostatočnú záruku, že poľnohospodári budú pravidlá dodržiavať." Správa ďalej uvádza, že "údaje o kontrolách a priestupkoch poskytnuté členskými štátmi nie sú spoľahlivé a spôsob, akým Komisia monitorovala vykonávanie sa ukázal nedostačujúci".
Môže Komisia oznámiť Parlamentu, aké kroky podniká s cieľom podporiť členské štáty pri účinnejšom uplatňovaní a posilňovaní krížového plnenia? Je v tejto oblasti viditeľný nejaký pokrok?
Dacian Cioloş
Ako sa uvádza v správe Dvora audítorov z roku 2008, Komisia vie, že uplatňovanie krížového plnenia členských štátov by sa mohlo zlepšiť.
Chcel by som však tiež zdôrazniť skutočnosť, že správa Dvora audítorov sa vzťahuje na dvojročné obdobie, ktoré začína krátko po zavedení dobrých poľnohospodárskych a environmentálnych podmienok.
Od prvého roku uplatňovania krížového plnenia v roku 2005 Komisia vykonala celú sériu iniciatív s cieľom na jednej strane pomôcť členským štátom a na druhej strane zabezpečiť, aby si plnili právne povinnosti. Komisia poskytuje podporu prostredníctvom mnohých výmen názorov na tieto témy a diskusií na rôznych fórach venovaných týmto osobitým otázkam.
Rozhovory o nariadeniach sa uskutočnili v príslušnom riadiacom výbore, väčšina odborných diskusií prebehla v skupine expertov, ktorí sa zaoberali konkrétne krížovým plnením, a diskusie o metódach dohľadu sa uskutočnili na určitých odborných seminároch.
Od roku 2004 Komisia okrem toho pravidelne zverejňuje usmerňovacie dokumenty pre členské štáty, ktoré im pomáhajú prispôsobiť vlastné vnútroštátne systémy. Komisia sleduje právne povinnosti členských štátov na základe informácií z auditov vykonaných v samotných členských štátoch, ktoré jej jednotlivé štáty pošlú. Ak sa pri auditoch zistia slabé stránky, uskutočnia sa finančné nápravy na náklady príslušných členských štátov, aby sa rozpoznalo riziko poľnohospodárskeho fondu. Stalo sa to aj v minulosti a v dôsledku toho prebieha určitý počet konaní ešte aj v súčasnosti.
Komisia je presvedčená, že všetky tieto iniciatívy viedli k významnému zlepšeniu existujúceho systému krížového plnenia, najmä po zisteniach Dvora audítorov v správe z roku 2007. V tejto oblasti budeme, samozrejme, naďalej vynakladať úsilie, pretože Komisia kladie dôraz na bezproblémové fungovanie tohto systému, ktorý je základným prvkom spoločnej poľnohospodárskej politiky.
Karin Kadenbach
(DE) Vážený pán predsedajúci, pánovi komisárovi som veľmi vďačná za veľmi vyčerpávajúcu odpoveď. Teraz mám ďalšiu krátku otázku týkajúcu sa dodržiavania predpisov a biodiverzity, ktorú ste už dnes spomenuli. Výkonné poľnohospodárstvo môže pomôcť zachovať biodiverzitu a zastaviť vymieranie druhov. Vytvorenie povedomia o tejto záležitosti by však nemalo byť len úlohou komisára pre životné prostredie. Pán komisár, moja otázka pre vás znie: čo urobíte, aby ste zvýšili povedomie zúčastnených strán - tým myslím osoby prijímajúce politické rozhodnutia, spotrebiteľov, ale predovšetkým príslušných poľnohospodárov - o hodnote biodiverzity a súvisiacich ekosystémových služieb?
Mairead McGuinness
Ak existujú problémy so súčasným systémom krížového plnenia, ako budeme riešiť prípadné budúce problémy, ak prehĺbime požiadavky na environmentálnej strane prvého piliera, ktorý je súčasťou dokumentu o reforme SPP, ktorý prenikol na verejnosť? Chcela by som vedieť, čo si o tom myslíte.
Dacian Cioloş
V súčasnosti si všímam, že tento problém veľmi citlivo vnímajú daňovníci, spotrebitelia a mimovládne organizácie. Od poľnohospodárov vyžadujú mnoho.
Takisto si však myslím, že musíme byť schopní poskytnúť poľnohospodárom prostriedky na to, aby informovali o úsilí, ktoré vynakladajú, vrátane úsilia pri predaji svojich produktov. V systéme kvality používanom pre agropotraviny, ktorý revidujeme, dáme poľnohospodárom možnosť lepšie používať produkty, aby previedli celú vykonávanú prácu a všetky prvky, ktoré je potrebné zohľadniť, vrátane problémov súvisiacich s biodiverzitou. Vzťahuje sa to najmä na posúdenie rôznych systémov poľnohospodárskej výroby, keďže táto rozmanitosť v systémoch poľnohospodárskej výroby znamená, že tiež môžeme začať posudzovať otázky súvisiace so životným prostredím a biodiverzitou. V prípade spoločnej poľnohospodárskej politiky je podpora rozmanitosti systémov výroby a priameho kontaktu medzi poľnohospodármi, výrobcami a spotrebiteľmi pre poľnohospodárov ďalším spôsobom lepšie informovať prostredníctvom výrobkov, ktoré predávajú, o všetkých podmienkach, ktoré musia dodržiavať.
Ďalšie metódy sa už používajú. Prepojenia medzi poľnohospodárskou výrobou a agroturistikou sú ďalším spôsobom, ako môžu poľnohospodári informovať o všetkom, čo robia, aby zachovali pôdu a krajinu vykonávaním produktívnej práce. Domnievam sa, že všetky tieto nástroje, ktoré patria do rámca spoločnej poľnohospodárskej politiky a ktoré možno v budúcnosti posilniť, môžu poľnohospodári lepšie využívať, aby predstavili úsilie, ktoré vynakladajú.
Teraz prejdem k ďalšej otázke. Podľa môjho názoru sa pravidlá a predpisy týkajúce sa životného prostredia alebo činností, ktoré poľnohospodári vykonávajú v záujme zohľadnenia dobrého hospodárenia s prírodnými zdrojmi, neodlišujú od hospodárskych a sociálnych otázok.
Zámerom návrhov, ktoré vypracujeme a o ktorých budeme diskutovať po 17. novembri, nie je presunúť pozornosť z hospodárskej a sociálnej otázky len na environmentálnu otázku, ale začleniť environmentálnu otázku ďalej do myslenia poľnohospodárov, aby sme v budúcnosti mohli naozaj hovoriť o konkurencieschopnom poľnohospodárstve. Poľnohospodári musia byť konkurencieschopní z hospodárskeho a environmentálneho hľadiska, inými slovami, tým, ako hospodária s prírodnými zdrojmi, pôdou a vodou, s ktorými pracujú, pričom tiež musia zvážiť sociálne aspekty súvisiace s vytváraním alebo udržiavaním zamestnanosti vo vidieckom prostredí.
Môžem vás ubezpečiť, že v dôsledku zamerania sa na environmentálny aspekt, či skôr na dobré hospodárenie s prírodnými zdrojmi v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, nebudeme zohľadnením sociálnych aspektov ohrozovať hospodársku konkurencieschopnosť poľnohospodárov.
Keď budeme mať vypracované tieto dokumenty, budem vám to môcť dokázať na konkrétnych prípadoch v návrhoch, ktoré budeme predkladať.
Vec: Záručný fond pre gréckych poľnohospodárov a rybárov
Grécke ministerstvo pre poľnohospodársky rozvoj a výživu oznámilo, že vytvorilo poľnohospodársky záručný fond pre malé podniky a mikropodniky (TEMPME), ktorý od septembra 2010 začne fungovať podľa vzoru fondu, ktorý financuje priemyselné a obchodné malé podniky a mikropodniky. Ministerstvo oznámilo, že tento fond je určený na pokrytie bonifikácie úrokov a kapitálové záruky až do výšky 100 miliónov EUR v poľnohospodárstve a 50 miliónov EUR v rybnom hospodárstve. Ak sa domnievame, že toto opatrenie umožní poľnohospodárom a rybárom znížiť ich investičné náklady a výšku ich podielu na kapitále, aj keď hospodárstvo prechádza ťažkým obdobím, môže Komisia odpovedať na tieto otázky: Informovala grécka vláda Komisiu o tomto akčnom pláne? a) Ak áno, spolufinancuje ho Komisia? Aký je finančný podiel Komisie? Aké predbežné podmienky musia prípadní záujemcovia splniť, aby mohli tento program využiť? b) Ak nie, domnieva sa Komisia, že by mohlo byť užitočné začleniť takúto iniciatívu do národného strategického referenčného rámca? Chce Komisia grécku vládu upozorniť na takúto možnosť?
Dacian Cioloş
Program rozvoja vidieka 2007 - 2013 pre Grécko, spolufinancovaný Európskym poľnohospodárskym fondom pre rozvoj vidieka, v súčasnej podobe neobsahuje záručný fond pre malé a veľmi malé podniky.
Grécke orgány nepredložili Generálnemu riaditeľstvu Komisie pre poľnohospodárstvo žiadosť o úpravu programu tak, aby zahŕňal tento garančný fond.
Je dôležité zdôrazniť, že v súlade so zásadou subsidiarity navrhujú obsah opatrení v rámci programu rozvoja vidieka členské štáty v súlade s nariadením o rozvoji vidieka.
Podľa článku 19 nariadenia (ES) č. 1698/2005 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (EAFRD) sa môžu programy rozvoja vidieka revidovať na žiadosť členských štátov po schválení národným monitorovacím výborom a následnom preskúmaní a schválení Komisiou.
Pokiaľ ide o grécke odvetvie rybného hospodárstva, vnútroštátne orgány informovali Komisiu o zámere zriadiť nový nástroj s cieľom pomôcť malým podnikom v odvetví rybného hospodárstva. Tento nástroj sa bude podľa gréckych orgánov riadiť v rámci už ustanoveného finančného systému.
Grécke orgány tiež informovali Komisiu o zámere spolufinancovať tento nástroj prostredníctvom operačného programu 2007 - 2013 pre odvetvie rybného hospodárstva v Grécku.
Vzhľadom na to, že existuje plán na realizáciu finančných nástrojov v operačnom programe pre rybné hospodárstvo, Komisia podporuje vytvorenie takýchto finančných nástrojov s cieľom ustanoviť kľúčové opatrenia pre operačný program za predpokladu, že budú v súlade s príslušnými právnymi ustanoveniami, a to najmä s článkami 34 a 37 nariadenia (ES) č. 498/2007.
Suma, ktorá bude pridelená na tento nástroj podľa Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, by mohla dosiahnuť 35 miliónov EUR. Monitorovací výbor uvedeného operačného programu stanoví kritériá na výber príjemcu týchto finančných prostriedkov.
Grécke orgány dokončujú akčný plán, ktorý tiež bude obsahovať podmienky prevádzky tohto finančného nástroja. Komisia očakáva, že tento finančný nástroj, ktorý bude čerpať prostriedky zo spolufinancovania z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, bude v prevádzke do konca roka 2010.
Nikolaos Chountis
(EL) Vážený pán komisár, vaša odpoveď bola dosť vyčerpávajúca, za čo vám ďakujem. Chcel by som položiť doplňujúcu otázku: predložila grécka vláda tento konkrétny návrh - vysvetlili ste niektoré aspekty otázky - a závisí to, čo ste povedali - čím mám na mysli, či to bude platiť od roku 2010 -, od toho, či grécka vláda predloží žiadosť načas, aby sa mohli spolufinancovať záležitosti, ktoré ste spomínali?
Dacian Cioloş
Chcel by som objasniť, že táto otázka má dve roviny: jedna sa týka odvetvia poľnohospodárstva, malých a veľmi malých podnikov v odvetví poľnohospodárstva, a druhá sa zameriava na odvetvie rybného hospodárstva.
V odpovedi hovorím o tom, že grécke orgány nepredložili žiadosť o takýto nástroj pre malé a veľmi malé podniky v odvetví poľnohospodárstva, aj keď predložili jednu žiadosť týkajúcu sa odvetvia rybného hospodárstva. V nadväznosti na žiadosť gréckej vlády môže byť nástroj pre odvetvie rybného hospodárstva pripravený do konca roka 2010. Pokiaľ ide o odvetvie poľnohospodárstva, nemôžem vám poskytnúť žiadne ďalšie informácie, pretože grécka vláda ešte nepredložila žiadnu žiadosť. Vysvetlil som vám, že ide o rozhodnutie vlády. Vláda môže predložiť tento návrh, ak grécky monitorovací výbor rozhodne, že zmení a doplní program rozvoja vidieka.
Doteraz sme však nedostali takýto návrh týkajúci sa odvetvia poľnohospodárstva.
Predsedajúci

Vec: Akvakultúra v EÚ
Udržateľné a konkurencieschopné odvetvie akvakultúry v EÚ môže ponúknuť spôsob pokrytia veľkého a rastúceho dopytu po morských potravinových výrobkoch v EÚ, ktorý by prispel k zníženiu vyčerpávania zásob voľne žijúcich populácií rýb a miery dovozu výrobkov z tretích krajín, ktoré často prichádzajú na trhy EÚ po ceste dlhej tisíce leteckých míľ.
Akvakultúra v súčasnosti predstavuje 20 % celkovej produkcie rýb v EÚ v hodnote, ktorá sa od roku 2000 takmer nezmenila. Poklesla však produkcia v prípade mäkkýšov a vodných schránkovcov a kôrovcov.
Vzhľadom na sledovateľnosť, kvalitu a otázky týkajúce sa CO2 v súvislosti s dovozom veľkého množstva mäkkýšov zo vzdialených tretích krajín, môže Komisia načrtnúť, ako plánuje podporiť akvakultúru v EÚ, s osobitným zameraním na odvetvie mäkkýšov a vodných schránkovcov a kôrovcov?
Maria Damanaki
členka Komisie. - Akvakultúra Európskej únie je v popredí udržateľného rozvoja. Komisia a ja musíme priznať, že odvetvie akvakultúry si zaslúži väčšie uznanie svojich prínosov a hodnôt. Komisia preto prijala oznámenie s názvom Vytvoriť udržateľnú budúcnosť pre akvakultúru, ktoré určuje tri strategické ciele, ktoré majú presadzovať verejné orgány: podporu konkurencieschopnosti odvetvia akvakultúry, zachovanie jeho udržateľnosti a zlepšenie jeho riadenia.
V tomto oznámení Komisia určuje množstvo opatrení, ktoré by mali prijať verejné orgány na všetkých úrovniach - na úrovni EÚ, na vnútroštátnej a regionálnej úrovni - s cieľom vyriešiť problémy, ktorým v súčasnosti čelí toto odvetvie.
Na podporu udržateľného rozvoja európskej akvakultúry vrátane produkcie mäkkýšov EÚ zaviedla obsiahle právne predpisy v oblasti zdravia zvierat a bezpečnosti potravín. Sme veľmi aktívni na medzinárodnej úrovni pri stanovovaní noriem v oblasti zdravia zvierat a bezpečnosti potravín pre produkty akvakultúry vrátane mäkkýšov, ktoré sú podstatné pre medzinárodný obchod.
Komisia tiež zriadila referenčné laboratórium EÚ pre choroby mäkkýšov, ktoré dostáva každoročnú finančnú podporu na zabezpečenie koordinácie vnútroštátnych laboratórií v členských štátoch a poskytuje Komisii vedeckú podporu.
Komisia tiež s príslušnými členskými štátmi podrobne sleduje nezvyčajne vysokú úmrtnosť ustríc zistenú za posledné roky a prijala opatrenia na kontrolu vírusu, ktorý pravdepodobne súvisí s touto úmrtnosťou.
Čo sa týka celkovej stratégie akvakultúry EÚ, Komisia by chcela pripomenúť rozpravu, ktorá sa uskutočnila v Parlamente v júni 2010, na základe správy, ktorú pripravil pán Milana. Komisia oceňuje podporu udržateľnej akvakultúry zo strany Parlamentu a to, že jej venuje väčšiu pozornosť.
Komisia zastáva názor, že činnosti udržateľnej akvakultúry by sa mali primerane podporovať prostredníctvom spoločnej politiky rybného hospodárstva a že by sa na túto záležitosť mala vzťahovať reformovaná spoločná politika rybného hospodárstva.
Komisia je presvedčená, že je potrebné pomôcť tomuto odvetviu, aby malo účinnejšiu organizáciu. Konkrétne chceme posilniť účinnejšie organizácie výrobcov a medziodvetvové organizácie, aby boli schopné vo vyššej miere prepájať prognózu výroby s potrebami trhu a zabezpečiť vyššiu hodnotu pre produkty prostredníctvom marketingu a označovania výrobkov.
Seán Kelly
Ďakujem za vyčerpávajúcu odpoveď, pani komisárka. V súvislosti s tým chcem povedať len to, že nedávne vyšetrovanie v Írsku preukázalo, že mnoho dovážaných rýb má zlé označenie, takže ľudia, ktorí si mysleli, že jedia napríklad tresku, jedli v skutočnosti inú rybu. Len sa chcem spýtať, či Komisia o tom vie. Čo - ak vôbec niečo - sa s tým dá urobiť v krátkodobom horizonte okrem rozvíjania našej vlastnej akvakultúry, ktorá je veľmi, veľmi dôležitá? Ocenil by som vašu odpoveď.
Pat the Cope Gallagher
Vážený pán predsedajúci, s radosťou som si vypočul odpoveď pani komisárky Damanakiovej, že akvakultúra bude zohrávať dôležitú úlohu v novej spoločnej politike rybného hospodárstva.
Chcel by som len pani komisárku upozorniť na to, že máme obrovské možnosti vytvárania pracovných miest v rozvoji akvakultúry, najmä v oblastiach s veľmi vysokou mierou nezamestnanosti. Myslím si, že Komisia v tom môže zohrávať dôležitú úlohu. Môže sa ujať oznamovania názorov pani komisárky členským štátom a odporúčania členským štátom, že aj keď nemôžeme ohroziť kvalitu potravín, určite by sme mali zabezpečiť, aby sa v každej krajine zaoberal akvakultúrou radšej jeden orgán, ako by túto problematiku riešili rôzne ministerstvá a agentúry.
Maria Damanaki
členka Komisie. - Súhlasím s pánom Gallagherom, že máme otvorené obrovské možnosti v odvetví akvakultúry. Naozaj môžeme vytvoriť mnoho pracovných miest. Z tohto dôvodu chceme mať v našej reforme SPP samostatnú kapitolu o akvakultúre. Chcela by som tiež spomenúť, že máme v úmysle zabezpečiť osobitný rozpočtový riadok. To je veľmi dôležité.
Chcela by som tiež oznámiť pánovi Kellymu, že vieme o týchto problémoch, a súhlasím s ním, že musíme urobiť mnoho v súvislosti so sledovateľnosťou našich výrobkov. Z tohto dôvodu máme v našej reforme SPP kapitolu o označovaní. Komisia sa usiluje zabezpečiť rovnaké podmienky na celom svete pre naše rybné hospodárstva a rybné hospodárstva, ktoré vyrábajú výrobky, ktoré musíme dovážať.
Vec: Využívanie zdrojov Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo
Vzhľadom na to, že Komisia má na konci roka predložiť správu o vykonávaní nariadenia Rady (ES) č. 1198/2006 o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo a vzhľadom na nedávnu finančnú krízu, ktorej čelia mnohé členské štáty, ktoré do veľkej miery závisia od odvetvia rybolovu, môže Komisia poskytnúť odpoveď na tieto otázky?:
Ako hodnotí doterajšie vykonávanie uvedeného nariadenia? Ktoré členské štáty by mohli slúžiť ako príklad využívania osvedčených postupov?
Využívali členské štáty Európsky fond pre rybné hospodárstvo v dostatočnej miere? V akom rozsahu sa dosiahli ciele fondu, keďže bol zriadený v roku 2007, a aké úpravy sú potrebné?
Ako hodnotí doterajšie fungovanie gréckeho národného strategického plánu na rozvoj rybného hospodárstva? Aká je miera vykonávania projektov a aká je miera využitia príslušných rozpočtových prostriedkov?
Maria Damanaki
členka Komisie. - Chcela by som sa poďakovať pánovi Tsoukalasovi za jeho otázku, pretože je to pre nás naozaj veľmi dôležitý problém. Musím jasne a otvorene povedať, že využívanie Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo ešte nedosiahlo plnú rýchlosť. Nie sme s tým spokojní.
Suma potvrdených priebežných platieb, ktoré odoslali členské štáty Komisii, predstavuje 5 % celkových prostriedkov pridelených z Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. Z údajov, ktoré sme nedávno dostali od členských štátov na základe ročného vykazovania, však vyplýva, že do konca roka 2009 sa na konkrétne projekty vyčlenilo 18,2 % celkových prostriedkov Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo. To je povzbudzujúce.
Je dôležité, že tieto údaje zahŕňajú platby nielen podľa osi 1, ale aj podľa ďalších osí. Iba os 4, Udržateľný rozvoj pre rybolovné oblasti, žiaľ, zaostáva z dôvodu dlhého procesu realizácie potrebného na vytvorenie partnerstiev.
K dôvodom tohto stavu patria: po prvé, neskoré prijatie nariadenia o Európskom fonde pre rybné hospodárstvo; po druhé, oneskorené prijatie operačných programov, z ktorých niektoré boli prijaté v druhej polovici roka 2008; po tretie, problémy pri stanovovaní riadiacich a kontrolných systémov, prijatie ktorých je nevyhnutnou podmienkou odoslania platieb Komisii; a po štvrté, účinky finančnej a hospodárskej krízy na odvetvie rybného hospodárstva.
Na tejto úrovni realizácie je príliš skoro povedať, či Európsky fond pre rybné hospodárstvo dosiahol svoje ciele. Ďalšie informácie budú dostupné pri priebežnom hodnotení, ktoré má byť hotové do konca roka 2011.
Takisto je ťažké poukázať v tejto súvislosti na osvedčené postupy, keďže členské štáty majú veľmi rozdielne sumy na výdavky v rámci EFF a tieto sumy boli rozlične vyčlenené na jednotlivé osi, čo má vplyv na mieru ich využitia. Napríklad os 1, Opatrenia na prispôsobenie rybárskej flotily Spoločenstva, je veľmi ľahké využiť. Pri ďalších to také ľahké nie je.
Na stretnutí generálnych riaditeľov, ktoré zorganizovalo belgické predsedníctvo minulý rok v septembri ako prostriedok na riešenie problémov využívania, najmä problému prístupu ku kapitálu, Komisia odporučila finančné techniky, ako napríklad použitie sprostredkovateľov alebo zjednodušenie postupov a žiadostí.
Nasledujúci výbor pre EFF bude mať prezentácie o využití týchto možností. Vykonávanie gréckeho operačného programu stanoveného na roky 2007 - 2013 sa oneskorilo. Nerada to hovorím, ale naozaj sa oneskorilo.
Do 15. septembra 2010 dosiahli skutočné platby iba 5 000 600 EUR, čo predstavuje 2 % celkových zdrojov EFF. Dve percentá je veľmi malá suma. Táto neuspokojivá situácia vyplýva hlavne z problémov pri stanovovaní riadiacich a kontrolných systémov a z oneskorení pri zavádzaní kľúčových opatrení v rámci operačného programu.
Za niektoré oneskorenia je zodpovedná aj finančná kríza, najmä za opatrenia v rámci osi 2.
Komisia v súčasnosti pripravuje výročnú správu o využívaní zdrojov EFF v roku 2009, ktorá poskytne ďalšie informácie a pozadie k otázke, ktorú položil vážený pán poslanec.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Ďakujem za vyčerpávajúcu odpoveď, pani komisárka. Rád by som využil túto príležitosť, keďže ste spomenuli veľmi zlú hospodársku situáciu a možný neúspech pri zvyšovaní rýchlosti využívania Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo, aby som sa vás spýtal, či sa na úplný zákaz rybárskeho výstroja, napríklad lodných záťahových sietí, bude vzťahovať ustanovenie o náhradách pre rybárov, ktorí prišli o zamestnanie, a či bude možné v súlade s týmto nariadením rozšíriť dvojročnú výnimku z pravidiel Európskeho fondu pre rybné hospodárstvo v záujme ochrany dosiahnuteľných sociálnych podmienok.
Seán Kelly
Časť otázky znela, ktoré členské štáty by mohli slúžiť ako príklad využívania osvedčených postupov. Zaujímalo by ma tiež, ktoré členské štáty sú príkladom používania najhorších postupov. Mohli by ste nám to povedať a možno aj spomenúť príčiny rozdielov medzi osvedčenými a najhoršími postupmi?
Maria Damanaki
členka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcela odpovedať na otázku pána Kellyho, že vo všeobecnosti krajiny s lepším systémom kontroly dodržiavania pravidiel a krajiny, ktoré majú k dispozícii všetky nástroje, jednoduchšie využívajú finančné prostriedky. To platí vo všeobecnosti. Všeobecne povedané, musím priznať, že stredozemské krajiny - krajiny na juhu - majú väčšie problémy.
Grécko má zvlášť veľký problém. Musíme sa uistiť, že môžeme pomôcť každému, aby mohol lepšie využívať zdroje. Naším zámerom je usilovať sa o zjednodušenie pravidiel využívania zdrojov. Z tohto dôvodu budeme mať samostatný rozpočtový riadok v rámci našej reformy spoločnej politiky pre rybné hospodárstvo, ktorá umožní členským štátom jednoduchšie využívať zdroje.
V súvislosti s otázkou pána Tsoukalasa o nariadení o Stredozemí sme rozhodli, že nariadenie o Stredozemí sa musí vykonať. Musíme vykonávať toto nariadenie od 1. júna a nedá sa to zmeniť. Ak by sme mali zmeniť a doplniť toto nariadenie, potrebovali by sme dva alebo tri roky bez akejkoľvek kontroly a systému dodržiavania pravidiel, takže budeme vykonávať toto nariadenie.
Spolupracovala som už s gréckymi orgánmi. Vysvetlila som im, že musia vykonávať toto nariadenie bez akéhokoľvek ďalšieho oneskorenia. To, samozrejme, znamená, že je potrebné dodržať všetky ustanovenia o špeciálnych typoch výstroja, ktoré sú veľmi zaťažujúce pre životné prostredie. Takisto to znamená, že v maximálnej miere využijeme svoje finančné možnosti, aby sme im ako náhradu poskytli finančné prostriedky. Chcela by som tiež niečo povedať k lodným záťahovým sieťam, vlečným sieťam a všetkým typom výstroja: musia byť pre nás dobrým príkladom dodržiavania predpisov. Urobíme všetko pre to, aby sme maximálne využili svoje finančné rezervy, aby rybári mohli mať lepší výstroj a mali viac možností pri výbere výstroja.
Predsedajúci
Otázky, ktoré neboli zodpovedané pre nedostatok času, budú zodpovedané písomne (pozri prílohu).
Týmto končím hodinu otázok.
(Rokovanie bolo prerušené o 20.30 hod. a pokračovalo o 21.00 hod.)
