Tiettyjen rokotteiden rajoitetun saatavuuden ongelma kehitysmaissa (keskustelu)
Puhemies
(ES) Esityslistalla on ensimmäisenä keskustelu Charles Goerensin Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä tiettyjen rokotteiden rajoitetun saatavuuden ongelmasta kehitysmaissa - B7-0214/2009).
Charles Goerens
Arvoisa puhemies, tämän komissiolle esitetyn kysymyksen taustalla on haluni auttaa selvittämään sopivia keinoja, joilla tehdään loppu siitä epäoikeudenmukaisuudesta, että 80 prosentilla maailman väestöstä ei ole mahdollisuutta saada erityisesti A(H1N1)-influenssarokotetta ja rokotteita yleensä.
Ongelma ei ole uusi. Itse asiassa kysymys nousee esiin vuosittain influenssakauden yhteydessä. Yleensä uusia kausi-influenssaviruksia ilmaantuu ensimmäiseksi kehitysmaihin. Sen jälkeen teollisuusmaiden laboratorioissa aletaan valmistaa uutta rokotetta. Valmistus voidaan aloittaa vain, jos viruskantoja on saatu aikaisemmin siitä maasta - yleensä kehitysmaasta - jossa uudentyyppistä influenssaa ensimmäisen kerran ilmeni. Kun rokote on kehitetty, sitä riittää juuri ja juuri suojaksi vain teollisuusmaiden väestölle. Tästä syystä eteläisten maanosien väestö ei saa suojaa pandemioita vastaan.
Kysynkin komissiolta, mitä se aikoo tehdä tämän epäoikeudenmukaisuuden poistamiseksi? Onko moraalisesti hyväksyttävää, että väestölle tarjottavan terveyden suojelun taso riippuu maan taloudellisista resursseista? Haluaisin siis tietää, voiko komissio ilmoittaa meille, mitä varoja se pystyy ottamaan käyttöön tämän puutteen korjaamiseksi. Mikä olisi tarvittaessa komission strategia ja mitä kumppanuuksia se perustaisi kyseisten valtioiden ja Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuuluvien toimielinten sekä yksityisen sektorin kanssa tuodakseen rokotteen kehitysmaiden kansalaisten saataville?
Estääkö WHO:n teollis- ja tekijänoikeuksia suojaava järjestelmä, jota en maininnut kirjallisessa kysymyksessäni, kehitysmaita valmistamasta rokotteita? Jos vastaus on myönteinen, olisiko Euroopan unioni valmis käynnistämään WHO:ssa keskustelun kyseisen esteen poistamiseksi?
Vielä viimeinen kysymys: voiko komissio valottaa kehitysmaiden terveysinfrastruktuurien tason parantamiseen tarvittavia toimia, jotka ovat ehdoton edellytys rokotteiden kestävälle saatavuudelle?
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Haluan kiittää arvoisaa Euroopan parlamentin jäsentä Charles Goerensia hänen kysymyksestään, jonka ansiosta minulla on tilaisuus käsitellä sekä suoraan A(H1N1)-influenssapandemiaan liittyviä näkökohtia että laajempia seikkoja, jotka koskevat Euroopan komission panosta kehitysmaiden terveysinfrastruktuurien tason parantamiseen.
Yhteisö on toteuttanut sekä sisäisiä että ulkoisia toimia A(H1N1)-influenssapandemian torjumiseksi. Itse asiassa ratkaistavanamme on kriisi, joka edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa sekä kansalaisten tehokkaan suojelun että kehitysmaiden yhteisvastuulliseen kohteluun liittyvien näkökohtien takia.
Tehokkuudesta puhuttaessa on kyse nopeista hälytysjärjestelmistä, pandemian ja varsinaisen viruksen kehittymisen tarkasta seurannasta sekä niiden maiden, joissa pandemia ensimmäisenä ilmeni, toteuttamien ehkäisevien toimenpiteiden ja hoitotoimenpiteiden tehokkuuden arvioinnista. Kaikki edellä mainitut seikat ovat keskeisiä omien vastatoimiemme valmistelun ja mukauttamisen kannalta. Puhumme kuitenkin myös yhteisvastuusta, sillä julkisen kehitysavun pääasiallisena rahoittajana ja lukuisien kehitysmaiden tärkeänä kumppanina Euroopan unionin on autettava kyseisiä maita selviytymään näistä uusista uhkista.
Komissio ja koko Euroopan unioni ovat jo ennalta valmistautuneet näiden uhkien kohtaamiseen. H5N1-viruksen aiheuttamasta lintuinfluenssasta saatujen kokemusten perusteella EU on pystynyt yhdessä kansainvälisten järjestöjen, kuten Maailman terveysjärjestön, Maailmanpankin ja muiden tahojen kanssa, ottamaan käyttöön tehokkaita tiedonvaihtomenettelyjä ja teknisen avun koordinointimenettelyjä sekä rahoitusvälineitä, kuten Maailmanpankin erityisrahaston. Kuten Maailman terveysjärjestön johtaja Margaret Chan toteaa, maailma ei ole koskaan ollut yhtä hyvin varautunut pandemiaan. Komissiolla on ollut, ja on jatkossakin, erityisen tärkeä rooli näissä järjestelmissä, joiden osat on nyt ulotettu kattamaan kaikentyyppisten influenssojen uhka.
Uusi influenssapandemia on piristänyt rokotteiden laajasta saatavuudesta kehitysmaissa käytävää keskustelua, joka on jatkunut WHO:ssa ja influenssapandemiaan varautumista käsittelevässä työryhmässä jo reilusti yli kaksi vuotta. Työryhmä perustettiin Maailman terveyskokouksen pyynnöstä Indonesian tehtyä Charles Goerensin mainitseman päätöksen.
WHO esittelee tällä viikolla Genevessä alustavat suositukset, jotka se on saanut työryhmältä, jonka toimintaan yhteisö on osallistunut aktiivisesti. Maailman terveyskokouksen päätöslauselman mukaisesti lopulliset suositukset on esitettävä tammikuun lopussa kokoontuvalle WHO:n hallintoneuvostolle. Tässä vaiheessa on löydettävä mahdollisimman hyvä tasapaino toisaalta suureksi osaksi yksityissektorin tutkimuksilla - jossa teollis- ja tekijänoikeudet ovat nykyisin keskeinen kannustin - aikaansaatujen uusien lääkevalmisteiden tutkimuksen ja nopean kehittämisen tukemisen ja toisaalta näiden tutkimustulosten avulla kehitettyjen valmisteiden oikeudenmukaisen saatavuuden välillä.
Euroopan yhteisö suhtautuu epäillen rajoituksiin, jotka koskevat olennaiseen tutkimustoimintaan tarvittavan biologisen aineksen vaihtoa. Avoimuuteen perustuva ja legitiimien instituutioiden, kuten WHO:n ja sen verkoston, koordinoima aktiivinen kansainvälinen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää pandemian torjuntakeinojen nopean kehittämisen ja yleistymisen kannalta.
Nimenomaan A(H1N1)-influenssaan, johon ei ollut saatavilla rokotevarastoja, on liittynyt myös kysymys tuotantokapasiteetista ja siitä, kenellä on etuoikeus tähän kapasiteettiin, kun ne maat, joilla on riittävästi varoja, tekevät valtavia tilauksia. Se, että jotkut rokotevalmistajat, ja viime aikoina myös jotkut maat, ovat sitoutuneet varaamaan 10 prosenttia tuotannostaan tai tilauksistaan lahjoitettavaksi tai myytäväksi alennettuun hintaan kehitysmaille, on rohkaiseva osoitus maailmanlaajuisesta yhteisvastuusta.
Komissio katsoo omalta osaltaan, että kolmansien maiden auttaminen pandemian torjumisessa on välttämätöntä, eikä saa rajoittua vain rokotusten saantiin silloin, kun niitä on saatavilla. Hanketukien, kumppanimaille myönnetyn alakohtaisen tai yleisen talousarviotuen ja jopa kansainvälisten järjestöjen tukemisen ohella on ensiarvoisen tärkeää jatkaa komission ja jäsenvaltioiden eri muodoissa toimittamaa tukea terveysinfrastruktuurien lujittamiseksi.
On varmistettava, että noudatetaan periaatetta, jonka mukaan maat saavat itse kantaa vastuun omasta kehityksestään, ja täytetään tehokkaan tuen antamista koskevat sitoumukset huolehtimalla erityisesti siitä, että huomiota kiinnitetään jatkossakin ensisijaisiin tauteihin ja toimiin. Pandemian torjuminen perustuu ennen kaikkea sellaisiin terveysinfrastruktuureihin, joissa on kunnolla varauduttu hoitamaan taudit ajoissa, jotta ennaltaehkäisykeinoja olisi oikeudenmukaisesti saatavana silloin, kun niitä on tarjolla.
Vakavan kriisin sattuessa Euroopan komissio pystyy ottamaan käyttöön humanitaarisiin toimiin ja hätätoimenpiteisiin tarkoitetut varat ja pystyy myös osoittamaan joustavuutta apua pyytäneille kumppanimaille myönnettyjen varojen käytössä. Erityisen vakavien kriisien aikana kansalaisjärjestöillä ja merkittävillä institutionaalisilla verkostoilla on varmasti tärkeä rooli. Näin ollen komissio tietää voivansa luottaa siihen, että kyseiset elimet myös käynnistävät toimet tehokkaasti.
Gay Mitchell
PPE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, influenssapandemian väistämätön tulo ja toistuminen ovat nostaneet rokotuksia koskevan kysymyksen ensisijaiseksi uutisaiheeksi. Kehitysmaille tämä on kuitenkin ollut pitkäkestoinen ja itsepintainen ongelma. Tänä aamuna esitetyssä suullisessa kysymyksessä tuodaan erinomaisesti esiin länsimaiden tekopyhyys ja epäoikeudenmukaisuus, kun ne vaativat kehitysmailta aineksia rokotteisiin suojellakseen rikkaita kansalaisiaan ja myyvät sitten häpeämättä aivan samoja rokotteita takaisin köyhille.
Sen lisäksi, että influenssarokotusten on oltava yhtäläisesti kehitysmaiden saatavilla, meidän on pyrittävä perustamaan järjestelmä, jonka avulla maailman kaikkein köyhimmillä ihmisillä, jotka lähes poikkeuksetta altistuvat helpommin taudeille, on mahdollisuus suojautua ehkäistävissä olevilta taudeilta, mikä on meille länsimaissa itsestäänselvyys. Tuberkuloosi on hyvä esimerkki jyrkästä erosta meidän ja kehitysmaiden asukkaiden välillä. Euroopassa lapset saavat rutiiniluonteisesti calmetterokotuksen, joka tehoaa yli 80-prosenttisesti. Tämän ansiosta tuberkuloosi ei enää ole Euroopassa alituinen uhka, kuten se ennen oli.
Verratkaa tätä kehitysmaihin, jossa tuberkuloosi aiheuttaa 26 prosenttia vältettävistä kuolemantapauksista. Tuberkuloosin seurauksia kehitysmaissa pahentaa se, että kyseessä on ilmateitse helposti tarttuva tauti, joka leviää nopeasti ahtaissa olosuhteissa kuten rähjäisissä hökkelikylissä, jotka ovat erittäin yleisiä monissa kehitysmaissa. Kun tämän lisäksi vielä 50 prosenttia aidspotilaista HI-virus/aidsin pahimmin riivaamassa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa saa tuberkuloosin, me suhteellisen valvotulla rokotetulla alueella elävät voimmekin pitää itseämme todella onnekkaina, kun meillä on tällaisia ohjelmia.
Esimerkkiä loistavasta menestystarinasta, joka osoittaa rokotusten tehokkuuden ja yleensäkin kehitysavun tarpeellisuuden, ei tarvitse etsiä kauempaa kuin Afrikasta, jossa 90 prosentin kuolleisuus tuhkarokkoon romahti pääasiassa rokotusohjelmien ansiosta vuosina 2000-2006.
Arvoisa puhemies, on selvää, että rokotukset tehoavat ja on selvää, että olemme vastuussa niille ihmisille, jotka kärsivät rokotusten puutteesta. Vaadin meitä parlamentin jäseniä jatkamaan painostusta sen varmistamiseksi, että tämä mahdollisuus annetaan kaikkein köyhimpien saataville.
Haluaisin käyttää työjärjestyspuheenvuoron ennen kuin lopetan. Pyydän, että teette jotakin parlamentin hisseille. Hissi kuljetti minua ylös ja alas ovien mentyä epäkuntoon, ja olin vähällä myöhästyä keskustelusta. Kaikki valittavat tästä. Asialle on tehtävä jotain.
Puhemies
(ES) Hyvä Gay Mitchell, haluan paljastaa esiin tuomastanne hisseihin liittyvästä ongelmasta seikan, joka saattaa kuulua puhemiehistön suljettujen ovien takana käymiin keskusteluihin. Viimeisimmässä puhemiehistön kokouksessa arvostelin juuri kuvailemaanne tilannetta, joka ei valitettavasti ole ongelma ainoastaan Strasbourgissa. Myös Brysselissä on ollut joinakin viikkoina käytännössä mahdotonta liikkua sokkeloisissa parlamenttirakennuksissa, koska hissit ovat olleet epäkunnossa.
Puhemiehistö jättää tämän asian asianomaisten yksiköiden käsiteltäväksi, jotta hissien toimintaa voidaan parantaa tavalla tai toisella.
Michael Cashman
S&D-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan palauttaa parlamentin hisseistä takaisin kuolemia estäviin rokotteisiin. Mielestäni meidän pitäisi keskittyä juuri tähän. Kannatan tietenkin A(H1N1)-virukseen liittyvää vaatimusta, jonka kuulimme, mutta haluan tarkastella asiaa paljon laajemmin. Arvoisa komission jäsen, tosiasia on, että järjestelmät ovat toimivia ja rokotteet tehokkaita. Tarkastellaanpa pneumokokkien aiheuttamia tauteja. Kyseessä on bakteeri-infektio, joka aiheuttaa keuhkokuumetta, aivokalvontulehdusta ja verenmyrkytyksiä ja on suhteellisen tuntematon huolimatta siitä, että se on maailmassa eniten alle viisivuotiaiden lasten kuolleisuutta aiheuttava rokotuksin ehkäistävä tauti.
Joka vuosi 2 miljoonaa lasta kuolee keuhkokuumeeseen, jonka pääasiallinen aiheuttaja ovat pneumokokkibakteerit. Tämä maailmanlaajuinen terveysongelma voidaan ratkaista. Teitä saattaa kiinnostaa, että komissio ja monet jäsenvaltiot ovat jo lupautuneet edistämään rokotuksia maailman köyhimmissä maissa tukemalla rokotteisiin ja immunisaatioon liittyvää maailmanlaajuista liittoa (GAVI), rokotusohjelmien rahoittamiseen tarkoitettua kansainvälistä rahoitusvälinettä (International Finance Facility for Immunization, IFFIm) ja markkinoiden ennakkositoutumista (Advance Market Commitment, AMC) rokotteen kehittämiseksi pneumokokkien aiheuttamia tauteja vastaan, joita ette maininnut.
Me kuitenkin voimme ja meidän täytyy tehdä enemmän asettaaksemme pneumokokkien aiheuttamat taudit etusijalle nykyisissä terveys- ja kehittämistoimissa ja auttaaksemme yhteistyössä kehitysmaita toimimaan samoin. Markkinoiden ennakkositoutuminen rokotteen kehittämiseksi pneumokokkien aiheuttamia tauteja vastaan tarjoaa maille ennennäkemättömän tilaisuuden suojata lapset tältä ehkäistävissä olevalta tappavalta taudilta. Surullinen tosiasia kuitenkin on, että 71 tukikelpoisesta maasta alle 20 on hakenut markkinoiden ennakkositoutumisesta rahoitusta, joka pelastaa monia ihmishenkiä.
Muistuttaisin parlamentille, että välttämättömien rokotteiden laaja saatavuus on keskeinen keino saavuttaa vuosituhannen kehitystavoite nro 4: lapsikuolleisuuden vähentäminen kahdella kolmasosalla vuoteen 2015 mennessä. Meidän on huolehdittava siitä, että annamme nämä rokotteet niitä kipeimmin tarvitsevien maiden saataville. Se on yksinkertainen toimenpide, jolla suoraan sanottuna pelastetaan miljoonien lasten henki. Parlamentille on esitetty asiaa koskeva kirjallinen kannanotto, jossa käsitellään myös patenttien yhdistämistä. Kehotan parlamentin jäseniä allekirjoittamaan sen ja tekemään jotakin asioiden muuttamiseksi.
Frédérique Ries
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, kuten tiedämme, tällä viikolla useimmat jäsenvaltiot käynnistävät ensimmäiset kausi-influenssarokotukset A(H1N1)-virusta vastaan, kun samanaikaisesti joudumme myöntämään, että tällä alalla on pystytty vain niukasti edistämään rokotteen saatavuutta kehitysmaissa.
Kuten juuri äsken todettiin, miljoonia ihmisiä, ja ennen kaikkea lapsia, kuolee joka vuosi kehitysmaissa lukuisiin erilaisiin tauteihin. Erityisesti kollegani Gay Mitchell mainitsi tämän aikaisemmin.
En väitä, että ratkaisu olisi yksinkertainen, etenkin - ei ainoastaan, mutta etenkin - kun kysymystä rokotteen saatavuudesta ei voida mitenkään verrata kysymykseen lääkkeiden saatavuudesta. Tähän on ainakin kaksi erityistä syytä: valmistajien vähäinen määrä ja edelleen hankaluuksia tuottava kylmäketjun valvonta. Myönteisiäkin seikkoja kuitenkin on: virus ei toistaiseksi mutatoidu ja vuosittain käytettävissä olevien annosten määräksi on ilmoitettu kolme miljardia. Nämä tosiseikat ovat ilmeisiä, ja ne edellyttävät ja edistävät maailmanlaajuisen strategian käynnistämistä.
Arvoisa puhemies, minulle myönnetyn lyhyen puheenvuoron lopuksi toteankin olevani sitä mieltä, että Euroopan unionin on varauksetta tuettava WHO:n vaatimusta rokotteiden oikeudenmukaisesta jakamisesta ennen kaikkea niillä alueilla, joilla kuolleisuus on suurta, ja että meidän on myös taattava edellytykset julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksille ja edistettävä niitä, jotta voimme tehokkaasti torjua maailman rokotepulaa.
Marisa Matias
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, haluan aivan ensimmäiseksi korostaa Charles Goerensin esittämän kysymyksen merkitystä: kyse on oikeudenmukaisuuden perusteista. Olemme kaikki täysin selvillä siitä, että A(H1N1)-influenssapandemian puhjetessa pahimmat seuraukset tästä ongelmasta ja viruksen leviämisestä kohdistuisivat pohjoisen sijasta eteläisiin maanosiin. Joka vuosi katsomme toimettomina vierestä kun tuhansia kansalaisia kuolee sellaisiin pandemioihin, jotka on jo hävitetty tai joihin on löydetty hoitokeino pohjoisissa maanosissa. Näiden tautien luettelo on hyvin pitkä: malaria, denguekuume, keltakuume, tuberkuloosi. Luettelo on loputon, ja silti me vain seuraamme sivusta tätä ongelmaa.
Tosiasiassa käytämme eteläisiä maita uusista viruskannoista saatavien ilmaisten näytteiden toimittajina parantaaksemme hoitoa pohjoisissa maissa, mutta emme tarjoa tehokasta ratkaisua näihin ongelmiin. Haluaisinkin vielä esittää muutaman kysymyksen jo esitettyjen kysymysten lisäksi.
Haluammeko oikeastaan käsitellä tätä ongelmaa kansanterveysongelmana vai liiketoimintana? Jos haluamme käsitellä sitä kansanterveysongelmana, meidän on turvattava hoitomahdollisuuksien yleinen saatavuus kaikkialla maailmassa ja näin ollen tehostettava pyrkimyksiämme. Näin ollen haluankin kysyä - ja toivon, ettei asia ole näin - odotammeko Eurooppaan lopulta muodostuvia rokotteen ylijäämävarastoja tai sivuvaikutusten osoittautumista liian haitallisiksi ennen kuin meistä tulee jalomielisiä ja alamme yhtäkkiä lähettää välttämättömiä rokotteita eteläisiin maihin?
Lopuksi haluaisin vielä kysyä, tyytykö Euroopan unioni, ja tyydymmekö me eurooppalaiset ja komissio, sellaiseen järjestelmään tai malliin, jossa pohjoiset maat selviytyvät pandemioista ennaltaehkäisyn avulla ja eteläisille maille tarjotaan lievityskeinoja tai pelkkiä ylijäämiä?
Puhemies
(ES) Enrique Guerrero Salomilla on nyt puheenvuoro, ja haluan sanoa, että olen hyvin iloinen ja hieman liikuttunutkin voidessani antaa puheenvuoron ensimmäistä kertaa henkilölle, joka on ollut suurenmoinen ystäväni ja kollegani vuosien ajan.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Arvoisa puhemies, kiitän teitä ystävällisistä sanoistanne. On kunnia työskennellä toimielimessä, jonka nykyinen varapuhemies te olette.
Käytän puheenvuoron tukeakseni kysymyksen yhteydessä esiin noussutta tavoitetta, nimittäin kehitysmaiden tukemista A(H1N1)-influenssapandemian ehkäisemisessä ja torjumisessa.
Pandemiaa koskevan kysymyksen lisäksi haluan kuitenkin korostaa, että taudeilla on nykyisin vaikutusta pikemminkin kehitysmaihin kuin teollisuusmaihin. Monet taudit, jotka on hävitetty kokonaan teollisuusmaista, vaativat edelleen kymmenien miljoonien ihmisten hengen kehitysmaissa.
Näiden maiden on suojeltava asukkaidensa terveyttä, kansalaistensa terveyttä, mutta niillä ei ole siihen keinoja. Torjuakseen aidsia, tuberkuloosia, malariaa ja muita tartuntatauteja nämä maat tarvitsevat rokotteita, joita ei nykyisin ole niiden saatavilla ja joita ne eivät pysty ostamaan.
Haluan rohkaista komissiota pyrkimään komission jäsenen kuvailemalla tavalla yhteyksien luomiseen, ohjelmien edistämiseen, avunantajamaiden motivoimiseen ja toimien toteuttamiseen sen varmistamiseksi, että kehitysmailla on mahdollisuus saada rinnakkaisvalmisteita sellaiseen hintaan, johon niiden kansalaisilla on varaa.
Leonard Orban
komission jäsen. - (RO) Sen lisäksi, mitä totesin puheenvuoroni aluksi, haluan korostaa seuraavia seikkoja. Euroopan komissio antaa jatkuvasti lukuisille kehitysmaille taloudellista apua terveyteen liittyvissä asioissa hankkeiden, ohjelmien ja talousarviotuen yhteydessä.
Toimiakseen kansallisten painopisteiden mukaisesti komissio tarkastelee yhdessä kumppaneidensa kanssa tapaa, jolla se voi käyttää näitä varoja pandemian torjuntaan käytettyjen menettelyjen täydentämiseen. Toistan avoimesti sen, minkä olen jo epäsuorasti todennut: Euroopan komissiolla ei ole rokotteiden hankkimiseen tarvittavia teknisiä välineitä eikä rahoitusvälineitä.
Tekemällä tiivistä yhteistyötä Maailman terveysjärjestön kanssa, luomalla yhteyksiä ja allekirjoittamalla sopimuksia eri sidosryhmien kanssa valmistaudumme kuitenkin yhdessä vastaamaan tätä asiaa koskeviin pyyntöihin.
Puhemies
(ES) Kohdan käsittely on päättynyt.
