Lisätalousarvioon 1/2010 liittyvä ennakkoarvio Euroopan parlamentin tuloista ja menoista (Pääluokka I, Euroopan parlamentti) (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana Vladimír Maňkan budjettivaliokunnan puolesta laatima mietintö lisätalousarvioon 1/2010 liittyvästä ennakkoarviosta Euroopan parlamentin tuloista ja menoista (Pääluokka I, Euroopan parlamentti)
.
Vladimír Maňka
esittelijä. - (SK) Me kaikki tiedämme varsin hyvin, että vain Euroopan unionin tason yhteisillä ponnistuksilla voimme selviytyä 2000-luvun suurimmista haasteista, joita ovat ilmastonmuutos, raaka-aineisiin ja energiaan liittyvät riskit ja kustannukset, talouden globalisaatio sekä turvallisuuteemme kohdistuvat uhat.
Jos Eurooppa aikoo selviytyä näistä haasteista, sillä on oltava käytössään tehokkaat ja moninaiset välineet. Lissabonin sopimus tuo meille nämä välineet.
Hyväksyimme joulukuussa Euroopan unionin toimielinten talousarvion vuodeksi 2010. Lissabonin sopimuksen täytäntöönpanoon liittyvistä syistä talousarviota koskevaa työtämme ei saatu päätökseen joulukuussa, vaan se jatkuu huhtikuuhun asti. Olemme nyt sopimuksen voimaantulon alkuvaiheessa, ja EU tarvitsee alusta lähtien riittävät taloudelliset resurssit uusien poliittisten toimintamallien toteuttamiseksi. Lissabonin sopimus vaikuttaa koko joukkoon Euroopan parlamentin ja muiden toimielinten palveluita. Euroopan parlamentin osalta yhteispäätösmenettely lisääntyy dramaattisesti ja kattaa jopa 95 prosenttia lainsäädännöstä. Sen piiriin on sisällytetty esimerkiksi vapaus, turvallisuus ja oikeus, maatalous, kalastus, tutkimus sekä rakennerahastot. Määräenemmistöä vaativat äänestykset lisääntyvät neuvostossa, ja monia uusia oikeusperustoja luodaan matkailun, urheilun, energian, siviilipuolustuksen ja hallinnollisen yhteistyön kaltaisilla aloilla. Tämä kaikki lisää EU:n lainsäädännöllisiä toimia yleisesti, millä on merkittävä kokonaisvaikutus Euroopan parlamentin toimivaltuuksiin ja toimintaan ja sen myötä myös tarpeeseen vahvistaa hallintoa.
Euroopan parlamentin puhemiehistön Lissabonin sopimuksen yhteydessä ehdottaman lisätalousarvion tärkein tavoite on varmistaa, että Euroopan parlamentilla on riittävät resurssit hoitaakseen lainsäädäntötehtävänsä. Meidän on muistettava, että Euroopan parlamentti asetti vuonna 1988 rajan omille tarpeilleen. Se määritteli tämän rajan 20 prosentiksi toimielinten kokonaishallintokustannuksista. Vuonna 2006, neuvoteltaessa monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosiksi 2007-2013, Euroopan parlamentti hyväksyi tämän rajan enimmäisosuudeksi toimielinten kokonaishallintokustannuksista. Vuoden 2006 jälkeen Euroopan parlamentin menot ovat kasvaneet jäsenten asemaa koskevien sääntöjen tultua voimaan, vaikka juuri näiden jäsenten asemaa koskevien sääntöjen toisella sivulla rahoitus erotetaan jäsenvaltioiden rahoitusarvioista. Nyt meidän on myös katettava kustannukset, joita syntyy Lissabonin sopimuksen voimaantulon aiheuttamasta Euroopan parlamentin uudesta roolista. On todettava, että 20 prosentin menorajassa ei otettu huomioon jäsenten asemaa koskevia sääntöjä tai Lissabonin sopimusta. Vaikka jäsenten asemaa koskevat säännöt sisältyvät Lissabonin sopimukseen, budjettivaliokunta vaati, että Euroopan parlamentin vuoden 2010 talousarviossa pidetään kiinni alkuperäisen monivuotisen rahoituskehyksen 20 prosentin rajasta. Tämän olemme myös saavuttaneet.
Laatiessamme vuoden 2011 talousarviota meidän on kuitenkin määriteltävä uusi kaava huolellisesti, jotta varmistamme talousarvion myöhemmän kestävyyden. Painotan, että paras tapa varmistaa talousarvion kestävyys on luoda todellisiin tarpeisiin eikä inflaatiota osoittaviin indekseihin perustuva talousarvio. Vain tällä tavalla taataan, että talousarvio heijastelee vain todellisia tarpeita, ja tämä lisää sen avoimuutta ja tehokkuutta.
José Manuel Fernandes
Lisätalousarvio on seurausta Lissabonin sopimuksen voimaantulosta. Parlamentti on saanut uusia toimivaltuuksia ja uusia vastuita, ja siksi sillä on oltava riittävät varat vastata tähän uuteen haasteeseen. Korostan, että Euroopan unionin kansalaiset vaativat parlamentilta toimivaa lainsäädäntöä, ja tämän turvaamiseksi on tärkeää myöntää parlamentin jäsenille, valiokunnille ja poliittisille ryhmille tarvittavat varat.
Tämä lisätalousarvio täyttää oikeudelliset ja talousarviota koskevat vaatimukset ja on kurinalainen. Me katsomme lisäksi, että nyt tarvitaan etenkin budjettikuria ja pyrkimystä säästöihin, ja myös Euroopan unionin kansalaiset odottavat sitä pantaessa tätä talousarviota täytäntöön. Haluamme siksi vahvistaa, että on tärkeää noudattaa nollapohjabudjetointia, jolla varmistetaan kurinalaisuuden ja avoimuuden lisääminen, ja pyydämme myös kiireesti tietoja Euroopan parlamentin todellisista kiinteistä menoista. Korostamme myös kiinteistöpolitiikan pitkäaikaissuunnittelun tarpeellisuutta, jotta voidaan turvata talousarvion kestävyys.
Huomautamme myös, että olemme pienentäneet kiinteistövarausta 4 miljoonalla eurolla. Näin talousarvion kokonaistaso on nyt 19,99 prosenttia alkuperäisestä otsakkeesta, otsakkeesta 5, joka hyväksyttiin ensimmäisessä käsittelyssä.
Olemme varmoja, että näiden toimenpiteiden avulla pystymme vastaamaan Euroopan unionin kansalaisten oikeutettuihin huolenaiheisiin, odotuksiin ja vaatimuksiin.
Göran Färm
Arvoisa puhemies, tämä lisätalousarvio on luonteeltaan lähinnä käytännöllinen, sillä sen tarkoituksena on mukauttaa parlamentin menettelyt niihin uusiin tehtäviin, joita se on saanut Lissabonin sopimuksen nojalla. Yhdellä kohdalla on kuitenkin periaatteellista merkitystä: se koskee 20 vuotta sitten tehtyä päätöstä, jonka mukaan parlamentin osuus EU:n hallintobudjetista ei saisi olla yli 20 prosenttia.
Tällä päätöksellä yritämme tämän rajan marginaalisesti - mutta pikemmin teknisten muutosten kuin uuden politiikan tuloksena. Tämä on kuitenkin herättänyt keskustelua 20 prosentin säännöstä. Ellei tehdä huomattavia leikkauksia, kyseinen raja ylittyy, kun tämän päivän päätös alkaa vaikuttaa täysimittaisesti vuonna 2011. Tämän 20 prosentin säännön muuttamisesta voidaan keskustella hyvällä syyllä, sillä parlamentin rooli on muuttunut enemmän kuin muiden toimielinten, mutta emme saa luopua tästä periaatteesta ilman kunnollista harkintaa.
Ajattelen lähinnä kahta näkökohtaa. Ensinnäkin meidän on otettava huomioon, että monissa jäsenvaltioissa on tällä hetkellä erittäin kovia paineita vähentää henkilökuntaa ja leikata palkkoja. Tällaisessa tilanteessa emme voi jatkaa EU:n hallinnon laajentamista mielin määrin. Toiseksi, meidän on muistettava, että me käytämme EU:n hallintomäärärahoja yhdessä muiden toimielinten kanssa ja että lupasimme vuoden 1988 päätöksessä, että jos harkitsemme 20 prosentin säännöstä luopumista, tämä tapahtuisi vasta neuvoston kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Tämä on erityisen tärkeä seikka ajatellen edessä olevia vaikeita neuvotteluja neuvoston kanssa ulkosuhdehallinnosta, varainhoitoasetuksesta, pitkän aikavälin talousarviosta ja niin edelleen.
Äänestän mietinnön puolesta, mutta haluan samalla esittää varoituksen sanan tulevaisuuden suhteen.
Angelika Werthmann
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Lissabonin sopimus vahvistaa EU:ta kokonaisuutena. Se vahvistaa Euroopan unionin kansalaisten osallistumista ja se vahvistaa myös Euroopan parlamenttia. Euroopan parlamentin aseman vahvistuminen tuo mukanaan myös suurempia lainsäädäntövelvollisuuksia. Jokaisen parlamentin jäsenen on täytettävä ne parhaan osaamisensa ja omatuntonsa mukaan.
Tässä yhteydessä haluan mainita myös toimivan lainsäädännön iskulauseen. Kyllä-ääneeni parlamentin talousarvion tarkistamiselle liittyy ehto. Jatkuvasti syvenevän kriisin vuoksi meidän on hoidettava varojamme huolellisemmin. Parlamentaarikkoina meillä on kuitenkin myös velvollisuus hoitaa lainsäädäntötyömme mahdollisimman hyvin. Tämä kaksijakoinen vaatimus on täytettävä.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Arvoisa puhemies, on osoitus parlamentin jäsenten luottamuksesta budjettivaliokuntaa kohtaan, että kun äänestämme parlamentin talousarvion kasvattamisen ja myös jäsenten avustajakorvausten huomattavan korottamisen puolesta, lähes ainoat paikalla olevat henkilöt ovat neljä tai viisi budjettivaliokunnan jäsentä. Tämä on hyvä merkki siitä, että he luottavat meihin.
Syy siihen, että täällä on koordinaattorit Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmästä sekä Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmästä, on kuitenkin se, että haluamme vahvistaa kannattavamme täysin tätä talousarvion lisäämistä, sillä katsomme, ettei se ole vastoin itsellemme asettamia säästäväisyysvaatimuksia.
Euroopan parlamentti on hyvin erikoislaatuinen toimielin, kuten kollegani Göran Färm hyvin tietää. Jos Ruotsi tai Espanja jatkuvasti kasvattaisivat alueidensa kokoa ja parlamenttiensa jäsenten ja tehtävien määrää, niidenkin olisi lisättävä parlamenttiensa määrärahoja.
Juuri näin on tapahtumassa Euroopan parlamentille, ja tästä syystä meidän on äänestettävä sen puolesta.
On totta, että lähivuosina meidän on varmistettava, että nämä menot ovat kestävällä pohjalla, ja tämä edellyttää, että keskustelemme vakavasti kiinteistöpolitiikasta sekä tulevasta henkilöstö- ja toimistopolitiikasta. Tätä kaikkea on tarkasteltava tulevaisuudessa kestävyyden ja tehokkaan varainkäytön näkökulmasta.
Parlamentin puhemiehistö ja budjettivaliokunta ovat hyväksyneet eräitä toisistaan eriäviä kantoja, koska puhemiehistö puolustaa jäsenten tarpeita ja budjettivaliokunta puolustaa säästäväisyyttä ja talousarviorealismia.
Minun mielestäni sopimus on kuitenkin hyvä, ja pystymme hyväksymään sen huomenna ongelmitta.
Derek Vaughan
(EN) Arvoisa puhemies, puhun S&D-ryhmän puolesta, mutta useimmat jäsenet ymmärtävät lisäresurssien tarpeen Lissabonin sopimuksen tultua voimaan. On kuitenkin joukko avoimia kysymyksiä näiden ehdotusten ajoituksesta ja rahoituksesta. Kollegani ovat jo tuoneet esiin eräitä näistä kysymyksistä.
On myös muita kysymyksiä. Jos me esimerkiksi saamme lisää henkilöresursseja, mihin näyttöön tämä perustuu? Vedettiinkö luvut vain hihasta? Jos ne perustuivat todelliseen näyttöön, se olisi mielestäni pitänyt esittää meille.
Lisäksi, miten sihteeristön lisähenkilöstö jaetaan? Mielestäni meidän olisi pitänyt saada tietoa myös tästä.
Katson myös, että jos hyväksymme avustajakorvauksen korottamisen 1 500 eurolla kuukaudessa, meidän olisi tarkasteltava myös muita kustannuksia, kuten mahdollisesti tarvittavien uusien toimistotilojen kustannuksia. Itse asiassa meille olisi esitettävä tästä aiheutuvat kokonaiskustannukset.
Tästä tulee huomenna jäsenille vaikea päätös. On aina ristiriitaista, kun pitäisi myöntää itselleen varoja. Jos meille olisi annettu kaikki tiedot, joita minä ja kollegani olemme pyytäneet, huominen päätös voisi olla jäsenille helpompi.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Kun otetaan huomioon, kuinka myöhään me tätä asiaa käsittelemme, voisi luulla, että oma talousarviomme ei kestä päivänvaloa.
Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus antaa meille selvästi lisää velvoitteita, lisää valtaa ja lisää työtä, mutta merkitseekö se myös, että me tarvitsemme lisää henkilöstöä valiokuntia, ryhmiä ja yksittäisiä jäseniä varten? Minulla on epäilykseni. Jos haluamme olla poliittisempia ja tehokkaampia työssämme, saavutamme sen mielestäni parhaiten nykyisen talousarvion rajoissa.
Lopuksi, arvoisa puhemies, näyttäisi olevan joukko toimia, jotka meidän on toteutettava. Emme puhu vain määrärahojen kertaluonteisesta lisäämisestä tänä vuonna, sillä näyttää siltä, että lisäämme niitä ensi vuonnakin, ja minun ryhmäni ei kannata sitä. Jos me nyt suostumme talousarvion kasvattamiseen Lissabonin sopimuksen vuoksi, tämä on ainoa kerta, jolloin voimme käyttää sitä perusteena. Me katsomme, että tämän määrärahojen lisäyksen on oltava kertaluonteinen, eikä se saa toistua ensi vuonna ja taas sitä seuraavana vuotena. Tällä saavutettaisiin vain se, että tarvitsisimme lisää rakennuksia.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Toimiva lainsäädäntö on yksi parlamentin ensisijaisista tavoitteista, ja parlamentin jäsenille, valiokunnille ja poliittisille ryhmille on myönnettävä riittävät varat sen saavuttamiseksi. Lissabonin sopimuksen määräysten toimeenpanon aiheuttamat uudet hallintomenot on nyt sisällytetty parlamentin talousarvioon. Lisäksi mietinnössä painotetaan myös parlamentin laajennetun lainsäädäntöroolin merkitystä ja siten tarvetta myöntää lisävaroja tämän tehtävän täyttämiseksi. On toteutettava konkreettisia toimia, jotta taataan talousarvion vakaus nollapohjabudjetoinnin avulla sekä pitkän aikavälin suunnittelu parlamentin kiinteistöpoliittisten tarpeiden tyydyttämiseksi.
Mielestäni monivuotisen rahoituskehyksen alkuperäistä ohjelmasuunnittelua olisi edelleen pidettävä parlamentin talousarvion yleisenä viitekehyksenä, jotta voidaan samanaikaisesti varmistaa sen etujen turvaaminen ja budjettikurin säilyttäminen. Katson myös, että perinteinen 20 prosentin raja on säilytettävä, ja olen tyytyväinen, että on päästy yksimielisyyteen siitä, että tässä tapauksessa tätä rajaa ei ylitetä. Kannatan myös ajatusta siitä, että olisi ryhdyttävä toimiin tulevien vuosien talousarviokestävyyden turvaamiseksi, samalla kun pidän tärkeänä, että noudatetaan budjetointia, jolla varmistetaan kurinalaisuuden lisääminen. Mielestäni tarvitaan myös avoimuutta, mikä tarkoittaa selkeiden tietojen antamista Euroopan parlamentin talousarvion kiinteiden menojen kokonaismäärästä.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, menettelyn lopuksi haluan todeta, että Euroopan parlamentti on käsitellyt tätä asiaa hyvin vastuuntuntoisella tavalla. Kiitän puhemiehistöä etenkin siitä, että se on löytänyt tavan noudattaa 20 prosentin ylärajaa. Talouskriisin aikana on tärkeää, että me kaikki käsittelemme veronmaksajien rahoja mahdollisimman varovaisesti, mutta samalla meidän on silti varmistettava, että Euroopan parlamentin jäsenille myönnetään hyvät ja tehokkaat resurssit. 4 miljoonan euron säästö kiinteistöissä ei saisi estää meitä käyttämästä olemassa olevia resursseja siihen, että teemme rakennuksestamme yhden maailman uudenaikaisimmista rakennuksista, jotta voimme työskennellä mahdollisimman tehokkaasti kansalaisten hyväksi.
Vladimír Maňka
esittelijä. - (SK) Kiitän teitä kaikkia, hyvät parlamentin jäsenet, näkemyksistänne ja puheenvuoroistanne sekä siitä, että pyritte löytämään ratkaisun valiokunnassa.
Totean, että vuoden 2010 talousarviossa olemme määrittäneet systeemisiä toimenpiteitä, joilla voidaan saada aikaan säästöjä ja vähentää menokattoihimme kohdistuvaa paineetta. Viime vuoden lokakuussa sovimme sovittelumenettelyssä siitä, että Euroopan parlamentin infrastruktuurin ja logistiikan pääosastossa sekä turvallisuusyksikössä suoritetaan tänä vuonna hallinnollinen toimintatarkastus. Tavoitteena on arvioida, onko varat käytetty parhaalla mahdollisella tavalla. Tarkastuksen tuloksia on tarkoitus käyttää jatkokehittämisen ja tehostamisen lähtökohtana. Näen mahdollisuuksia lisäsäästöihin, jos hyödynnämme paremmin omia resurssejamme tulkkauspalveluissa tai etätyön alalla. Odotan Euroopan parlamentilta ja muilta toimielimiltä ajantasaisia tietoja siitä, miten ne aikovat käyttää toistaiseksi käyttämättömiä varoja paitsi kielipalveluissa myös toimistotilojen vuokrauksessa, kopiointipalveluissa ja niin edelleen. Uskon vakaasti, että talousarviosäästöjä saadaan aikaan varoja ja kiinteistöjä koskevalla keskipitkän aikavälin strategialla, joka parantaa Euroopan parlamentin talousarvion kestävyyttä. Euroopan parlamentin hallinto esittelee strategian meille muutaman päivän päästä. Hyvät parlamentin jäsenet, kiitän teitä vielä kerran yhteistyöstänne ja vastuuntuntoisesta asenteestanne tähän kysymykseen.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 25. helmikuuta 2010.
Kiitän teitä kaikkia. Kiitän myös teknikkojamme ja tulkkejamme, joiden avulla olemme saaneet tämän illan päätökseen.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Alexander Alvaro  
kirjallinen. - (DE) Onnittelen esittelijä Maňkaa hänen käymistään onnistuneista neuvotteluista vuoden 2010 talousarvion hyvin tiukkoja puitteita silmälläpitäen. Euroopan parlamentin kiinteistö- ja henkilöstöpolitiikkaan tehtävien täysin perusteltujen ja tarpeellisten mukautusten lisäksi käsiteltävänä on mielestäni vaikea kysymys sihteeriavustuksen suunnitellusta korottamisesta 1 500 eurolla. On valitettavaa, että menettelysyistä tästä ei ole mahdollista äänestää erikseen, sillä parlamentin jäsenten sihteeriavustuksen korottaminen toukokuusta 2010, josta puhemiehistö on tehnyt päätöksen, ei ole sopivaa rahoituskriisin aikana. Äskettäin voimaan tulleen Lissabonin sopimuksen vuoksi parlamentti tietenkin tarvitsee lisäkapasiteettia lainsäädäntötyöhön, mutta tämän vaalikauden alussa tapahtuneen avustajien asemaa koskevien sääntöjen käyttöönoton jälkeen ei ole vielä mitään näyttöä siitä, että parlamentin jäsenet tarvitsevat tosiasiassa lisää avustajia. Lisäksi lisävarojen "ostovoima" on hyvin erilainen verrattuna yksittäisiin jäsenvaltioihin, ja myös tämä olisi otettava huomioon parlamentin jäsenten avustajien asemaa koskevien uusien sääntöjen käyttöönoton tuloksia koskevassa mietinnössä, joka vielä on laadittava. Kun otetaan huomioon parlamentin nykyiset varsin niukat työtilat ja -välineet, on myös pelättävissä, että tänään hyväksytty sihteeristöavustuksen korottaminen 1 500 eurolla luo pohjaa uusille korotuksille, vaatimuksille ja työtiloille. Tästä syystä Saksan vapaa demokraattipuolue (FDP) äänestää tyhjää.
Cătălin Sorin Ivan  
kirjallinen. - (RO) Tämä talousarvion tarkistus on vastaus todelliseen tarpeeseen. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan Euroopan parlamentin toimivalta on lisääntynyt merkittävästi monilla aloilla. Tämän laajentumisen suora seuraus on työmäärän tuntuva lisääntyminen, mutta työn laadun on yhä täytettävä tiukimmatkin lainsäädäntöä koskevat vaatimukset. Emme pyydä rahaa itsellemme, kuten lehdistössä väitetään. Meidän on kuitenkin tarjottava Euroopan parlamentille tarvittavat resurssit, jotta se voi täyttää EU:n kansalaisten siihen kohdistamat odotukset.
Georgios Stavrakakis  
kirjallinen. - (EL) Myös minä haluan kiittää esittelijää hänen tekemästään työstä. Lissabonin sopimuksella Euroopan parlamentille myönnetyt entistä laajemmat toimivaltuudet vahvistavat epäilemättä huomattavasti Euroopan parlamentin roolia ja tarjoavat konkreettisia ja tehokkaita vastauksia Euroopan unionin kansalaisten odotuksiin. Parlamentin toimialojen lisääntyminen on samalla kuitenkin synnyttänyt uusia henkilöstötarpeita niin Euroopan parlamentin hallinnossa, poliittisissa ryhmissä kuin parlamentin jäsenten toimistoissakin. Euroopan parlamentin talousarvion tarkistaminen oli paitsi odotettua myös välttämätöntä, jos haluamme, että Euroopan parlamentti voi hoitaa tehokkaasti uudet vastuunsa, jotka vahvistavat entisestään sen demokraattisuutta. Muistutan parlamenttia siitä, että neuvoston talousarvioon tehtiin vastaava tarkistus, jotta se pystyi hoitamaan hallintovelvollisuutensa, kun Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan instituutio perustettiin, ja Euroopan komission talousarvioon on odotettavissa samanlaisia tarkistusehdotuksia. Tämän tarkistuksen hyväksyminen antaa parlamentin hallinnolle, poliittisille ryhmille ja parlamentin jäsenille mahdollisuuden täyttää paremmin ja tehokkaammin uudet vaatimukset.
