Ajan tasalle saatettujen ILO-yleissopimusten ratifiointi ja täytäntöönpano (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Alejandro Cercasin S&D-ryhmän, Marian Harkinin ALDE-ryhmän, Jean Lambertin Verts/ALE-ryhmän sekä Gabriele Zimmerin ja Ilda Figueiredon GUE/NGL-ryhmän puolesta laatima suullinen kysymys komissiolle ajan tasalle saatettujen ILO-yleissopimusten ratifioinnista ja täytäntöönpanosta - B7-0228/2009).
Alejandro Cercas
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, arvoisat komission jäsenet, tiedämme kaikki, että talouden globalisoituminen, kansainvälinen rahoituskriisi ja kaikki tulevat haasteet edellyttävät maailmanlaajuisia toimia. Näitä ongelmia ei voida torjua enää kansallisesti tai alueellisesti. Siksi Euroopan unionin ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) välisestä yhteistyöstä on tullut keskeinen osa ohjelmaamme.
Kansainvälinen työjärjestö tekee kolmikantamenetelmäänsä soveltaen suunnattoman arvokasta työtä tuomalla maailmaamme johdonmukaisuutta ja järkeä. Se on perustettu meidän arvojemme pohjalta. Se ja me pyrimme yhdessä ihmisarvoa kunnioittavaan sosiaaliseen malliin, ja uskomme voivamme tehdä yhteistyötä. On selvää, että EU tarvitsee Kansainvälistä työjärjestöä voidakseen ylläpitää tätä sosiaalista mallia - tämä ei onnistuisi epäoikeudenmukaisessa maailmassa - ja että ILO tarjoaa meille tilaisuuden olla maailmanlaajuinen toimija kansainvälisissä suhteissa.
Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot vakuuttavat tekevänsä hyvin tiivistä yhteistyötä ILO:n kanssa ja vievänsä "Ihmisarvoista työtä kaikille" -ohjelmaa ja kansainvälistä työllisyyssopimusta eteenpäin ILO:n johdolla. Arvoisat komission jäsenet, sanamme eivät kuitenkaan vastaa tekojamme. Siksi on ehdottoman tärkeää, että keskustelemme tänä iltana ILO:n yleissopimusten ratifioinnista ja hyväksymme huomenna aiheesta päätöslauselman voidaksemme tarjota ILO:lle ja myös omalle hankkeellemme tietyt takeet.
Esititte tiedonannossanne uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta jäsenvaltioille taas kehotuksen, mutta ne eivät ole vastanneet. Kehotitte niitä ratifioimaan ja panemaan täytäntöön nämä yleissopimukset, mutta tulokset jäivät laihoiksi. Nyt näyttää siltä, että teidän on ryhdyttävä kunnianhimoisempiin toimiin. On turhaa sanoa, että jäsenvaltiot ovat jo ratifioineet ILO:n keskeiset yleissopimukset. ILO on päivittänyt 70:tä yleissopimustaan, ja jopa kolmannen maailman maat ja kehittyvät taloudet toimivat nopeammin kuin Euroopan unioni. Muun maailman on vaikeaa ymmärtää tätä. EU:n uskottavuus heikkenee, ja se hukkaa tilaisuuksia.
Arvoisat komission jäsenet, tästä syystä on jokseenkin pöyristyttävää, että EU puhuu ihmisarvoisen työn ja ILO:n puolesta muttei kuitenkaan ratifioi yleissopimuksia vaan tyytyy pelkkiin puheisiin.
Ongelma johtuu juuri tästä. Siispä huomenna Euroopan parlamentin kaikki ryhmät haluavat teidän etenevän asiassa ja antavan tiedonannon, jossa jäsenvaltioita vaaditaan ratifioimaan yleissopimukset, jotta sanamme vastaisivat tekojamme. Tällaisen johdonmukaisuuden puuttuminen politiikasta on yksi niistä syistä, joiden vuoksi uskottavuutemme kansalaisten silmissä heikkenee ja myös EU:n uskottavuus muun maailman silmissä heikkenee.
Marian Harkin
laatija. - (EN) Arvoisa puhemies, kannatan suurella ilolla jäsenvaltioille esitettyä kehotusta ratifioida ja panna täytäntöön ajan tasalle saatetut ILO:n yleissopimukset. On varmastikin syytä mainita, että kun ILO perustettiin vuonna 1919 ensimmäisen maailmansodan päättäneen Versailles'n sopimuksen tekemisen jälkeen, sen oli tarkoitus heijastaa käsitystä siitä, että yleinen ja kestävä rauha voitaisiin saavuttaa vain, jos rauha perustuisi sosiaaliseen oikeidenmukaisuuteen. ILO on vastannut 80 vuoden aikana maailman eri kansojen tarpeisiin saada säällistä työtä, hankkia toimeentulo ja säilyttää ihmisarvo.
Pyydämme nyt EU:n jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön ajan tasalle saatetut ILO:n yleissopimukset. Tätä pyyntöä eivät kuitenkaan esitä vain tämän kysymyksen laatijat vaan myös monet muut virastot ja elimet. YK:n alihankkijoiden eettisten sääntöjen (Supplier Code of Conduct) tarkastelu osoittaa, että useimmat säännöt on laadittu ILO:n yleissopimusten pohjalta. YK odottaakin, että sen jokainen tavarantoimittaja ja palveluntarjoaja noudattaa eettisten sääntöjen periaatteita. Siksi nämä yleissopimukset on ratifioitava ja pantava täytäntöön kaikkialla maailmassa, jotta alihankkijat voivat noudattaa niitä. Tämä onnistuu aivan varmasti myös EU:ssa.
Euroopan komissio toteaa tiedonannossaan uudistetusta sosiaalisesta toimintaohjelmasta seuraavaa: "Komissio - - kehottaa kaikkia jäsenvaltioita näyttämään esimerkkiä ratifioimalla ja panemalla täytäntöön ILO:n yleissopimukset, jotka ILO on luokitellut ajan tasalla oleviksi." Uudistettua sosiaalista toimintaohjelmaa koskevassa päätöslauselmassa, jonka edellinen Euroopan parlamentti hyväksyi tämän vuoden toukokuussa, todetaan taas parlamentin katsovan, että kansallisen ja yhteisön lainsäädännön ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten nojalla voimassa olevan työlainsäädännön täytäntöönpanon ja valvonnan vahvistamisen on oltava EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden painopisteala. Siispä parlamentti vahvistaa tänä iltana kaikki nämä pyynnöt: pyydämme neuvoston puheenjohtajaa toimimaan asiassa mahdollisimman kunnianhimoisesti, kehotamme jäsenvaltioita tarkastelemaan näiden yleissopimusten ratifiointia ja täytäntöönpanoa puoltavia voimakkaita sosiaalisia perusteluja ja pyydämme komissiota harkitsemaan mahdollisuutta hyväksyä suositus jäsenvaltioille ajan tasalla olevien yleissopimusten ratifioinnin edistämiseksi.
Katsomme myös, että EU:n on taattava ulko- ja sisäpolitiikkansa johdonmukaisuus. Kuulemme täällä Euroopan parlamentissa jatkuvasti puheita parhaiden käytäntöjen vaihtamisesta jäsenvaltioiden välillä. Tämä on varmastikin erinomainen esimerkki tilanteesta, jossa voimme saavuttaa keskenämme parhaat käytännöt siten, että kaikki jäsenvaltiot ratifioivat asiaankuuluvat yleissopimukset, sekä edistää parhaita käytäntöjä EU:n ulkopuolella ja maailmanlaajuisesti näyttämällä komission ehdotuksen mukaisesti esimerkkiä ja ratifioimalla ajan tasalla olevat sopimukset. Tänään, 25. marraskuuta, ILO:n yleissopimuksia on ratifioitu maailmanlaajuisesti 7 650 ja niistä 47 viimeisten 12 kuukauden aikana. Odotamme EU:n toimivan esikuvana ilmastonmuutosasioissa Kööpenhaminassa. Voisimme tehdä vastaavanlaista hyvää työtä ILO:n kaikkien yleissopimusten ratifioinnin suhteen.
Emilie Turunen
Arvoisa puhemies, haluan korostaa Vihreiden / Euroopan vapaan allianssin ryhmän puolesta, että pidämme tässä päätöksessä esitettyjä viestejä ILO:n yleissopimusten ratifioinnista ja täytäntöönpanosta hyvin tarpeellisina ja kiireellisinä. Tähän on kaksi syytä. Ensinnäkin EU:n pitäisi toimia esikuvana ja puolustaa ihmisarvoista työtä. Meidän pitäisi olla maailmanlaajuinen uranuurtaja hyvien työolojen ja ihmisarvoisen työn edistämisen alalla.
Toiseksi, kuten täällä on jo tänään todettu, tekomme ja sanamme eivät vastaa toisiaan - toisin sanoen EU:n sisäisten ja ulkoisten toimien välillä on kuilu. Jos EU unohtaa ratifioida ajan tasalla olevat yleissopimukset tai jos sen jäsenvaltiot unohtavat ratifioida ne tai päättävät olla ratifioimatta ja panematta niitä täytäntöön, tästä aiheutuu haittaa EU:n työntekijöille. Lisäksi se on erittäin huono merkki EU:n ulkopuolisille maille, joita kehotamme ratifioimaan kyseiset yleissopimukset. Meidän pitäisi elää niin kuin opetamme.
On ratkaisevan tärkeää, että EU näyttää esimerkkiä maailmanlaajuisesti ja että näytämme kykenevämme yhdistämään hyvät työolot ja erinomaisen kilpailukyvyn. ILO on maailmanlaajuinen toimija kansainvälisen sääntelyn alalla. On hyvin tärkeää, että EU tukee sitä toimielimenä ja ottaa sen yleissopimukset vakavasti. Siksi vihreiden ryhmä kannattaa täysin tämän päätöksen sisältämiä viestejä ja kehottaa EU:n toimivaltaisia elimiä painostamaan jäsenvaltioita, jotta ne ottaisivat sen aivan yhtä vakavasti kuin mekin täällä tänä iltana.
Ilda Figueiredo
Arvoisa puhemies, kannatamme jäsenvaltioille esitettyä kehotusta tarkastella voimakkaita sosiaalisia perusteluja, jotka puoltavat ILO:n ajantasaisiksi luokittelemien yleissopimusten ratifiointia ja täytäntöönpanoa.
ILO on ylläpitänyt ja kehittänyt vuodesta 1919 lähtien kansainvälisten työsääntöjen järjestelmää, joka kattaa monet aiheet, kuten työn, työllisyyden, sosiaaliturvan, sosiaalipolitiikan ja asiaan liittyvät ihmisoikeudet.
Kannatimme siksi alkuperäistä yhteistä päätöslauselmaluonnosta. Valitettavasti Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmän painostuksesta muut allekirjoittajat ovat kuitenkin antaneet vesittää päätöslauselman merkityksen ja heikentää sen voimaa sisällyttämällä siihen viittauksen kasvua ja työpaikkoja lisäävään Lissabonin strategiaan.
Tiedämme kuitenkin kaikki, että juuri Lissabonin strategian nimissä Euroopan komissio esitteli parlamentille yhden huonoimmista ehdotuksista, joka oli ristiriidassa työntekijöiden oikeuksien ja sosiaalisten oikeuksien kanssa ja jossa painotettiin joustavuutta sekä työtä koskevan sääntelyn purkamista.
Kukapa voisi unohtaa työaikadirektiivin muuttamista koskevan ehdotuksen, jossa pyrittiin väheksymään työn arvoa ja lisäämään entisestään sen epävarmuutta, pidentämään työpäivää ja heikentämään työehtosopimusjärjestelmää ja ammattiliittojen asemaa, mikä on täysin ristiriidassa sen kanssa, mihin ILO:n yleissopimuksilla pyritään!
Juuri tämän Lissabonin strategiaa koskevan valitettavan viittauksen vuoksi olemme peruneet tukemme tälle päätöslauselmalle.
Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston puolesta kehotamme kuitenkin jäsenvaltioita ratifioimaan ILO:n yleissopimukset ja vaadimme Euroopan komissiota harkitsemaan ehdotuksiamme.
Karel De Gucht
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, komissio on viimeisten kahden vuoden aikana korostanut toistuvasti sitoutumistaan kansainväliseen sopimukseen perustuvaan ihmisarvoisen työn ohjelmaan, myös ILO:n yleissopimusten edistämiseen.
Komissio on tukenut aktiivisesti jäsenvaltioita ja tehnyt ILO:n kanssa tiivistä yhteistyötä tavoitteenaan hyväksyä kunnianhimoiset oikeudelliset säännöt, jotka vastaisivat globalisoituneen talouden haasteita ja auttaisivat panemaan täytäntöön ILO:n ihmisarvoisen työn ohjelman. Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat korostaneet tältä osin inhimillisen työn ohjelman ja komission toimien merkitystä.
EU:n jäsenvaltiot ovat jo ratifioineet kaikki ILO:n yleissopimukset, jotka kattavat työalan keskeiset säännöt, sekä suuren määrän muita ILO:n yleissopimuksia. Komissio on vahvistanut sitoutuneensa inhimillisen työn ohjelmaan osana uudistettua sosiaalista toimintaohjelmaa. Se on erityisesti kehottanut kaikkia jäsenvaltioita näyttämään esimerkkiä ratifioimalla ja panemalla täytäntöön ILO:n yleissopimukset, jotka ILO on luokitellut ajan tasalla oleviksi. Tässä yhteydessä komissio on korostanut inhimillisen työn ohjelman sisäistä ja ulkoista ulottuvuutta. Lisäksi silloin, kun ILO:n yleissopimukset ovat koskeneet aloja, joissa yhteisöllä on yksinomainen toimivalta, komissio on antanut oikea-aikaisia ehdotuksia neuvoston päätöksiksi, joissa jäsenvaltiot valtuutetaan ratifioimaan asiaankuuluvat yleissopimukset ja joissa kehotetaan ratifioimaan säännöt mahdollisimman pian, erityisesti merityötä koskeva yleissopimus sekä kalastusalusten työoloja koskeva yleissopimus.
Lisäksi ihmisarvoista työtä koskevassa raportissa vuodelta 2008 käsitellään ratifiointiprosessiin liittyvien poliittisten muutosten seurantaa. Tämän analyysin lopputuloksen odotetaan vaikuttavan vuonna 2011 julkaistavan inhimillistä työtä koskevan raportin jatkotoimiin.
Csaba Őry
Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin todeta, että mielestäni on hyvä, että ryhmät ovat onnistuneet sopimaan Kansainvälisen työjärjestön tarkistamien yleissopimusten ratifioinnista ja täytäntöönpanosta laadittavan päätöslauselman tekstistä. Siksi myös kannatamme sitä.
Kuten tiedämme hyvin, Kansainvälinen työjärjestö on yksi vanhimmista kansainvälisistä järjestöistä. Se perustettiin vuonna 1919, ja sen perustavanlaatuisena tavoitteena oli laatia työtä koskevia säännöksiä, jotka ohjaisivat työolojen ja hankalien työympäristöjen kehittämistä riiston torjumiseksi. Tämän jälkeen ILO:n toimintaa laajennettiin kattamaan myös sosiaalipolitiikka ja tekninen yhteistyöjärjestelmä.
Me Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmässä katsomme, että ILO:n laatimat työsäännökset auttavat lieventämään kansainvälisillä markkinoilla käytävän kilpailun haittavaikutuksia parantaen näin tasapainoisen talouskasvun edellytyksiä. Tämä on erityisen tärkeää nyt, kun olemme ehkä jo pääsemässä pois nykyisestä kriisistä, ja se vahvistaa ehdottomasti näiden sääntöjen oikeellisuutta ja sitä, että ne ovat syntyneet kolmikantamenettelyn tuloksena ja perustuvat erilliseen demokraattiseen prosessiin, joka on toteutettu yhdessä hallitusten, työnantajien ja ammattijärjestöjen kanssa. Käsittelemme siksi tässä tapauksessa oikeuksia ja sitoumuksia työpaikalla sekä niitä ohjaavaa kattavaa järjestelmää, jota yleissopimukset hyväksyneiden ja ratifioineiden maiden on noudatettava. Samalla emme voi myöskään sivuuttaa sitä, ettei Euroopan unioni yhteisönä voi ratifioida sopimuksia. Vain yksittäiset jäsenvaltiot voivat ratifioida niitä. Tästä syntyy ainakin ongelma, joka koskee yhteisön toimivallan ja toissijaisuusperiaatteen asianmukaista soveltamista. Siksi tässä tekstissä esitetään EU:lle aiheellinen kehotus määritellä tarkkaan, mitkä lainsäädännön alat ja niihin liittyvät säännökset kuuluvat yhteisön toimivaltaan ja mitkä puolestaan yksittäisten jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tämä tarkoittaa sitä, että jos voimme ottaa toissijaisuusperiaatteen huomioon, kannatamme suosituksen laatimista ja edistämme näin yleissopimuksen mahdollisimman pikaista ratifiointia.
Ole Christensen
Arvoisa puhemies, meillä on EU:ssa sisämarkkinat, vapaat markkinat, joilla voimme myydä tuotteita toisillemme. Turvaamme vapaan kilpailun ja edulliset tuotteet, ja tämä on oikein hyvä asia. Meidän on kuitenkin otettava myös muita asioita huomioon. Työläisten perustavanlaatuiset oikeudet on turvattava ja niitä on kunnioitettava kaikkialla EU:ssa. EU:n jäsenvaltiot eivät saa kilpailla huonoilla työoloilla, ja kaikkien jäsenvaltioiden työntekijöille on taattava sama palkka samasta työstä. Myös lakko-oikeus on perusoikeus.
Siksi on tärkeää, että EU ja Kansainvälinen työjärjestö ILO tekevät keskenään tiivistä yhteistyötä. Meillä on yhteisiä arvoja ja voimme käyttää ILO:n yleissopimuksia perustana kehittäessämme EU:n sosiaalista mallia edelleen. Valitettavasti tämä ei ole tällä hetkellä mahdollista, sillä komissio pitää yleissopimuksia sitovina vain, jos yli puolet jäsenvaltioista on ratifioinut ne. Voisimme aloittaa varmistamalla, että EU:n jokainen jäsenvaltio ainakin ratifioi ja panee täytäntöön yleissopimukset, jotka ILO on luokitellut ajan tasaisiksi. Me emme tarvitse enempää puhetta vaan toimia. Miten muuten voimme pyytää maailman muita maita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön ILO:n yleissopimukset ja pyytää WTO:ta sisällyttämään työntekijöiden perusoikeudet kaikkiin kauppasopimuksiin?
EU:n on näytettävä esimerkkiä. Vain siten voimme sanoa muille maille, että niiden kaikkien on ratifioitava ja pantava nämä yleissopimukset täytäntöön. Meidän on edistettävä ihmisarvoista työtä EU:ssa ja maailmassa kestävänä ja voimakkaana keinona vastata kohtaamaamme maailmanlaajuiseen kriisiin.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, on totta, että kriisin aikaan maailmanlaajuiset vähimmäisvaatimukset suojelevat työntekijöitä epäinhimillisiltä työoloilta. EU kannattaa aina Kansainvälisen työjärjestön (ILO) ydinsääntöjä juhlapuheissaan sekä yhteydenpidossaan yhteisön ulkopuolisiin maihin - ja aivan oikeutetusti, koska niillä suojellaan työntekijöitä syrjinnältä ja sosiaaliselta polkumyynniltä.
Valitettavasti asiat eivät kuitenkaan etene Euroopan unionissa juhlapuheita pidemmälle. EU:n jäsenvaltiot ja EU itse viis veisaavat ILO:n yleissopimuksista. Ne eivät ratifioi niitä eivätkä pane niitä täytäntöön. Näin jäsenvaltiot ja EU voivat pakoilla vastuutaan. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on esimerkiksi kumonnut lakko-oikeuden, mitä komissio on kiitellyt. Lisäksi vain kolme jäsenvaltiota 27:stä on ratifioinut siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksia koskevan yleissopimuksen. Tämä on häpeällistä. Tilanteen on muututtava nyt, kun ILO:n perustamisesta on kulunut 90 vuotta.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aivan aluksi kiittää Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraattien) ryhmään ja muihin Euroopan parlamentin poliittisiin ryhmiin kuuluvia kollegoitani siitä, että olemme kaikki halunneet noudattaa samaa linjaa inhimillisen työn alalla ja että olemme käyneet viimeisten parin päivän aikana äärimmäisen myönteisiä neuvotteluja.
ILO on turvannut ja kehittänyt vuodesta 1919 lähtien työtä koskevien kansainvälisten sääntöjen järjestelmää, joka kattaa monet aiheet, kuten työn, työllisyyden, sosiaaliturvan, sosiaalipolitiikan ja asiaan liittyvät ihmisoikeudet. Emme saa unohtaa tätä, varsinkaan kriisin aikaan.
Siksi on äärimmäisen tärkeää, että ILO on luokitellut yleissopimuksia ajantasaisiksi järjestettyään kolmikantaneuvottelut, joihin osallistui työnantajia, työntekijöitä ja hallitusten edustajia. Olemme siksi esittäneet tämän suosituksen jäsenvaltioille, kannustaneet niitä ratifioimaan ILO:n luokittelemat yleissopimukset ja pyytäneet niitä edistämään aktiivisesti yleissopimusten tehokasta täytäntöönpanoa sosiaalisen Euroopan kehittämiseksi ja edistämiseksi. Toivomme, että tämä tapahtuu mahdollisimman pian. Seuraamme tarkkaavaisesti näiden yleissopimusten soveltamiselle asetettuja määräpäiviä kunnioittaen tietenkin samalla toissijaisuusperiaatetta.
PPE-ryhmä seuraa erityisen tarkasti näiden yleissopimusten soveltamista jäsenvaltioissa. Kyse on laittoman työn torjumisesta, sosiaalisen kehityksen nykyaikaisuudesta ja aidosti sosiaalisen, maailmalle esimerkkiä näyttävän Euroopan rakentamisesta, ja haluamme todella auttaa viemään sitä eteenpäin.
Sylvana Rapti
(EL) Arvoisa puhemies, yksi EU:n tärkeimmistä ominaisuuksista on se, miten tärkeänä se pitää sosiaalipolitiikkaa ja perusoikeuksia. Tiedämme varsin hyvin, että Euroopan unioniin liittyminen edellyttää näiden oikeuksien kunnioittamista. Tiedämme myös, että kun näitä oikeuksia rikotaan, EU on velvollinen langettamaan rangaistuksia.
EU:n perustamisen ja toiminnan myötä syntyneet oikeudet ulottuvat myös työpaikoille. Se, miten tärkeää työväen oikeuksien puolustaminen on EU:lle, näkyy paitsi sen sisäisessä lainsäädännössä myös sen ulkopolitiikassa. Tiedämme varsin hyvin, että kun EU tekee sopimuksia unionin ulkopuolisten maiden kanssa, yhtenä edellytyksenä on työväen perusoikeuksien kunnioittaminen. Siksi EU:n on oltava ehdottomasti yksi niistä ensimmäisistä tahoista, jotka tukevat Kansainvälisen työjärjestön (ILO) yleissopimusten tarpeellista ja järjestelmällistä ajantasaistamista.
ILO päivitti yleissopimuksiaan hiljattain neuvoteltuaan työntekijöiden, työnantajien ja hallitusten kanssa. Vaikka EU ja jäsenvaltioiden hallitukset osallistuivat yleissopimusten päivittämiseen, edessämme on paradoksi: EU:n monet jäsenvaltiot ovat hyväksyneet yhtenäistettyjä direktiivejä, joissa säädetyt työväen oikeudet menevät pidemmälle kuin ILO:n yleissopimuksissa, mutta silti ne aliarvioivat sitä, miten suuri muodollinen merkitys kyseisten yleissopimusten kansallisella ratifioinnilla on.
Koska tämä antaa unionin ulkopuolisille maille vääristyneen kuvan, meidän olisi järkevää muuttaa asennettamme ja niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät ole vielä ratifioineet sopimuksia, pitäisi ratifioida ne. Joka tapauksessa Euroopan komission pitäisi toimia ennakoivammin ja kehottaa jäsenvaltioita täyttämään nämä velvoitteensa lisätäkseen näin EU:n uskottavuutta edistämällä ihmisarvoisia työoloja varsinkin nykyisessä talouskriisissä.
Patrick Le Hyaric
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, meidän on selvästikin korostettava, miten tärkeää Kansainvälisen työjärjestön yleissopimukset on panna täytäntöön. Valitettavasti kuitenkin pelkään, että meitä ohjaava järjestelmä eli vapaa kilpailu luo työnteolle markkinat ja tekee siten työstä hyödykkeen. Tämä synnyttää kaikkialle uhkia, jotka kohdistuvat työlakeihin ja suunniteltuihin työajan vähennyksiin ja luo työvoimakustannuksiin kohdistuvia madalluspaineita, mikä on hyvin haitallista.
Annan esimerkin: ranskalainen kuulalaakeritehdas on suljettu, sillä sen tuotanto aiotaan siirtää Bulgariaan. Kyseisen yrityksen työntekijöitä pyydetään nyt kouluttamaan bulgarialaisia työntekijöitä. On siis selvästi nähtävissä, että työvoimakustannusten madalluspaineet johtavat tuotannonsiirtoihin, madalluspaineisiin ja sosiaalisten oikeuksien heikentämiseen kaikkialla. Siispä meidän pitäisi kehittää järjestelmä, jossa sosiaalisia oikeuksia ja sosiaaliturvan tasoa yhtenäistettäisiin tiukentamalla sääntöjä, niin että tälle työntekijöiden väliselle ankaralle kilpailulle, jota yritykset ja omat toimielimemme junailevat, pantaisiin piste.
Emme saisi myöskään enää tavoitella sitä, mitä parlamentti ja komissio kutsuvat "joustoturvaksi", vaan meidän pitäisi sen sijaan tavoitella työn ja työllisyyden ammatillista sosiaaliturvajärjestelmää, joka yhdistettäisiin tarvittaviin koulutusjaksoihin. Juuri näin pääsisimme pois kriisistä ja voisimme kouluttaa työntekijöitä niin, että he voisivat siirtyä ammatteihin, joita meidän on kehitettävä tulevaisuuden varalle.
Olle Ludvigsson
(SV) Arvoisa puhemies, Lissabonin sopimus on nyt hyväksytty ja EU:n perusoikeuskirjasta on tullut oikeudellisesti sitova. Meillä on siis uusi tilaisuus lujittaa eurooppalaisen yhteistyön sosiaalista ulottuvuutta. Tätä varten meidän on voitava tarttua näihin tilaisuuksiin myös käytännössä. Hyvä tapa aloittaa tämä olisi se, että EU:n jäsenvaltiot ratifioisivat mahdollisimman pian kaikki ILO:n päivitetyt yleissopimukset.
Asialla on myös ulkopoliittinen ulottuvuus. Jos EU haluaa olla työ- ja elinolojen parantamiseen tähtäävässä kansainvälisessä työssä vakavasti otettava kumppani, on äärimmäisen tärkeää, että myös EU:n jäsenvaltiot hyväksyvät ILO:n yleissopimukset. Jos haluamme vaikuttaa unionin ulkopuolisten maiden tilanteeseen, meidän on ensin näytettävä esimerkkiä itse. Kehotan siksi komissiota ja puheenjohtajavaltio Ruotsia toimimaan edistysmielisesti ja tekemään kaikkensa, jotta kaikki jäsenvaltiot hyväksyisivät kaikki ILO:n ajantasaiset yleissopimukset.
Henkilökohtaisesti mielestäni on jokseenkin masentavaa, ettei kotimaani Ruotsi ole ratifioinut perustavanlaatuisia yleissopimuksia, kuten yleissopimusta nro 94 julkisista hankinnoista. Kehotan siksi puheenjohtajavaltiota ryhtymään kansallisiin toimiin varmistaakseen, että sopimus ratifioidaan. Tämän - samoin kuin perusoikeuskirjan sitovan luonteen - pitäisi pienentää sitä vaaraa, että yhteisöjen tuomioistuin tekee jatkossa samanlaisia päätöksiä kuin asiassa Rüffert. Emme voi hyväksyä tilannetta, jossa EU:lla on ILO:n perustavanlaatuisten yleissopimusten vastaista lainsäädäntöä.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, kuten kollegani ovat todenneet, ILO on toiminut pitkään, vuodesta 1919. Se on toiminut 90 vuotta ja työskentelee edelleen inhimillisen työn ohjelman parissa. Kuten muut ovat jo todenneet, on tärkeää, että jäsenvaltiot ratifioivat kaikki yleissopimukset, varsinkin nyt talouskriisin aikaan, kun työntekijöihin kohdistuu paineita. Mielestäni tässä keskustelussa on kuitenkin myös tärkeää panna merkille ILO:n rooli kehitysmaissa ja sen yhteydet kansalaisjärjestöihin sekä monet sen toteuttamat ohjelmat, jotka kohdistuvat erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin, kuten vammaisiin, jotka eivät saisi koskaan minkäänlaista tilaisuutta ilman näitä ohjelmia. Muita hyvin tärkeitä aihealueita, joista puhumme myös täällä parlamentissa, ovat pakkotyö ja lapsityö. Jos siis odotamme ILO:n tekevän hyvää työtä kehitysmaissa, niin kuin se tekee, EU:n jäsenvaltioiden pitäisi mielestäni vähintäänkin näyttää esimerkkiä ja ratifioida kunnolla yleissopimukset.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, Kansainvälinen työjärjestö on toiminut jo pitkään, ja vuosien saatossa se on hyväksynyt ja esittänyt EU:n jäsenvaltioiden ratifioitavaksi joukon kansainvälisiä yleissopimuksia ja toimintaohjeita, jotka koskevat työllisyyttä, ammattiyhdistysten vapauksia, sosiaalipolitiikkaa, sosiaalivakuutusta, työmarkkinaosapuolten suhteita ja työoloja. Jäsenvaltioiden pitäisi ratifioida yleissopimukset, joiden ILO katsoo olevan nyt ajan tasalla, sekä noudattaa niitä. Euroopan unionin pitäisi pyrkiä edistämään päättäväisesti ja aktiivisesti työväen oikeuksien suojelua globalisoituneessa maailmassa, mikä on äärimmäisen tärkeä asia.
Pitäisi korostaa, että jokaisella kansalaisella on hänen taustaansa, vakaumukseensa tai rotuunsa katsomatta oikeus lisätä aineellista hyvinvointiaan, oikeus henkiseen kehitykseen osana hänen vapauksiaan sekä oikeus ihmisarvoon, taloudelliseen turvaan ja yhdenvertaisiin mahdollisuuksiin. Meidän on muistettava, että köyhyys on esiintymispaikastaan riippumatta vakava uhka meille kaikille.
Karel De Gucht
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, Euroopan parlamentin puhujien ja komission mielipiteet siitä, miten hyödyllistä ja tarpeellista ILO:n yleissopimusten ratifiointi on, eroavat toisistaan voimakkaasti. Kuten jäsen Őry kuitenkin huomautti, komissio voi ottaa ohjat käsiinsä vain niillä aloilla, joilla sillä on yksinomaista toimivaltaa, ja kuten olen todennut, se on myös tehnyt näin.
Ammattiyhdistysten roolista totean, että yhteisöjen tuomioistuin tunnusti viimeaikaisessa päätöksessään ryhmäkanteen nostamisen olevan perusoikeus. Tämä oikeus on kuitenkin säänneltävissä, mikä on muiden kansainvälisten välineiden mukaista. Välitän kuitenkin esittämänne huolenaiheet sosiaalipolitiikasta vastaavalle kollegalleni, jotta asiaa voidaan seurata perinpohjaisesti.
Puhemies
(EL) Olen vastaanottanut kolme työjärjestyksen 110 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 26. marraskuuta 2009.
