Infotund (küsimused nõukogule)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B60462/2008). Nõukogule on esitatud järgmised küsimused.

Teema: Maanteetranspordipoliitika tähtsus
Parlament on väljendanud oma seisukohta maanteetranspordi paketi esimesel lugemisel; see pakett koosneb ettepanekutest muuta kolme määrust, mis käsitlevad autoveo-ettevõtjate tegevusalale juurdepääsu, autoveoturule juurdepääsu ja bussiteenuste turule juurdepääsu (uuesti sõnastatud -. Need määrused on seotud rohkem kui 800 000 Euroopa autoveo-ettevõtja tegevusega ja 4,5 miljoni töökohaga ning mõjutavad neid. Väga tähtis on, et oleks selge õiguslik raamistik, mis võimaldab äri- ja arengustrateegiaid edendada.
Arvestades, et autoveo-ettevõtjate tegevusalale juurdepääsu käsitleva määruse uus versioon jõustub 1. juunil 2009 ja et 1. jaanuariks 2012 peaks liikmesriigid olema oma riiklikud elektroonilised registrid omavahel ühendanud, nagu selles määruses on määratletud, siis kas nõukogu saab öelda, kui prioriteetseks peetakse maanteetranspordi paketti järgmise viie kuu jooksul ja milline ajakava on ette nähtud, et võimaldada uued, muudetud määrused vastu võtta 1. juuniks 2009?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, esiteks soovin avaldada kaastunnet Soome koolis Kauhajokis toimunud kümne inimese tulistamise pärast. Minu siiras kaastunne ohvrite peredele ja Soome parlamendiliikmetele, nii neile, kes on siin istungisaalis, kui ka neile, kes on mujal tööga hõivatud.
Vastuseks proua Ţicău küsimusele tahaksin vaid öelda, et oma 13. juuni 2008. aasta istungil jõudis nõukogu maanteetranspordi paketi kolme ettepaneku suhtes poliitilisele kokkuleppele. Nende uute tekstide eesmärk on ühtlustada riikide määrusi, mis võivad erineda ja on seega autoveo-ettevõtjate jaoks õigusliku ebakindluse allikas.
Peamised muudatused on põhimõtteliselt järgmised: palju täpsemini on määratletud mõiste "kabotaaž”; ühtlustatud on ühenduse tegevusloa, selle kinnitatud ärakirjade ja juhilubade vormingut; on muudetud rangemaks sätteid, mis sunnivad liikmesriiki võtma meetmeid, kui autoveo-ettevõtja paneb teises liikmesriigis toime rikkumise; ning lisaks on nähtud ette parem omavaheline seos rikkumiste riiklike registrite vahel, nii et autoveo-ettevõtjaid saaks kogu Euroopas paremini jälgida.
Euroopa Parlament võttis selle paketi raportid vastu esimesel lugemisel 20. mai istungil. Nüüd peaks töö keskenduma nõukogu ja parlamendi vahelise kompromissi tagamisele. Võttes arvesse tõlkimisele kuluvat aega, ei saa asjaomaste ühiste seisukohtade tekstide ettevalmistustööd alustada enne augusti lõppu, ent nõukogu loodab olla valmis võtma ühised seisukohad kolme ettepaneku puhul vastu lähinädalatel ja esitada need Euroopa Parlamendile võimalikult kiiresti.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Ma tahtsin vaid öelda, et me ei ole veel saanud nõukogult ühiseid seisukohti, ja ma soovisin rõhutada fakti, et määruse jõustumise kuupäev, mis puudutab autoveo-ettevõtjate tegevusalale juurdepääsu, on 1. juuni 2009. Selles valdkonnas on 4,5 miljonit töötajat ja ligikaudu 800 000 ettevõtjat. Sellepärast on see väga tähtis küsimus ja me loodame, et nõukogu poliitiline kokkulepe võimaldab meile selle teiseks lugemiseks vajamineva aja.
Jean-Pierre Jouyet
Proua Ţicău, ma olen väga teadlik kiireloomulisusest, millele te osutate. Võin teile kinnitada, et nõukogu annab endast parima, tagamaks ühise seisukoha sõnastamise ja Euroopa Parlamenti saatmise nii kiiresti kui võimalik, pidades silmas teie nimetatud kiireloomulisust, mis on üsna põhjendatud.
Juhataja

Teema: Rännet käsitlev Euroopa pakt
Kas nõukogu võib selgitada hiljuti vastu võetud Euroopa sisserändepakti tõenäolisi tagajärgi Euroopa Liidu sisserändepoliitika tulevikule?
Jean-Pierre Jouyet
Härra Ortega, Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti eesmärk on väljendada kõrgeimal poliitilisel tasandil ühiseid põhimõtteid, mis peaksid juhtima rändepoliitikat riigi ja ühenduse tasandil, ning strateegilisi suundi, mida tuleb järgida neile sisu andmiseks.
Kavandatud tekst võeti nõukogus ja komisjonis positiivselt vastu. Lõpliku versiooni peaks Euroopa Ülemkogu kiitma heaks oktoobris. Nagu teate, on pakti eesmärk sätestada tugevdatud ühise poliitika alustalad, tuginedes kahele Euroopa projekti keskmes olevale põhimõttele: ühest küljest vastutusele ja teisest küljest solidaarsusele.
See põhineb sisserände üldise käsituse kolmel mõõtmel. Esimene on seadusliku sisserände parem korraldus; eelkõige hõlmab see liikmesriikide vajaduste ja vastuvõtusuutlikkuse ulatuslikumat arvessevõtmist, aga ka lõimumise julgustamist. Järgmine on tõhusam võitlus ebaseadusliku sisserände vastu, tagades eelkõige, et ebaseaduslikud sisserändajad saadetaks tagasi inimväärikust järgides; samuti soovime paremini kaitsta Euroopa Liitu, tõhustades kontrolli välispiiridel, eelkõige Schengeni laienemise raames. Kolmandaks edendame tihedat partnerlust sisserändajate päritolu-, transiit- ja sihtriikide vahel, et soodustada oma partnerite arengut; see on ühise arengu mõiste.
Peale selle - nagu komisjoni asepresident täna taas ütles, loodame, et pakt aitab meil määrata kindlaks ühise varjupaigapoliitika ja määratleda Euroopat kui varjupaika. Me teame, et riikide tavad erinevad, ent siiski soovime selles valdkonnas edusamme teha.
Nagu teate, on eesistujariik Prantsusmaa kogu selle pakti koostamise jooksul Euroopa Parlamendiga mitteametlikult konsulteerinud. Parlamendi töö raames on toimunud palju arutelusid. Parlamendi poliitiline toetus sellele algatusele on hädavajalik. Me ei kahtle, et pakt tagab Euroopa kodanikele konkreetsed tulemused, mida neil on õigus oodata, ning näitab, et Euroopa võtab konkreetsemaid meetmeid tegelemiseks probleemidega, mis neil võivad tekkida.
Manuel Medina Ortega
(ES) Ma olen rahul sellega, kuidas nõukogu eesistuja mu küsimusele vastas, ja pean sisserändepakti tähtsaks sammuks.
Oma küsimuse nii-öelda teises pooles räägin ma eelkõige mõjust, mida see pakt Euroopa Liidu sisserändepoliitika arengule võib avaldada. Teisisõnu: kas saame oodata edusamme? Nagu nõukogu eesistuja teab, tunneme praegu ühest küljest Euroopa Liidus ärevust ning teisest küljest vajame sisserännet ja piisavat regulatsiooni, mis tähendab, et sageli on teave väga puudulik.
Kas saame eeldada, et sellele järgnevad õigusaktid ja erisätted, mis probleemi lahendavad?
Jean-Pierre Jouyet
Jah, ma usun, et Euroopas on vaja sisserännet, nagu härra Ortega õigesti märkis, ning me ei eita seda. Nagu ma mainisin, peame seetõttu sätestama vastuvõtu- ja lõimumistingimused ning tingimused rändevoogude kohandamiseks Euroopa majandusliku ja sotsiaalse olukorraga. Peame vaatlema rändevajadusi selles raamistikus.
Meil on sageli kalduvus taandada need vajadused kvalifitseeritud võõrtööjõu sisserändele. See ei ole siiski asjakohane, sest me vajame Euroopas ka lihttööliste sisserännet ja nõukogus toimub arutelu just sel teemal - kuidas juhtida neid sisserändevajadusi paremini ja kuidas leida tööhõive, kvalifikatsiooni ning koolidesse ja ülikoolidesse vastuvõtmise puhul parimad lahendused.
Selline on praegune olukord ja me saame parema ülevaate pärast Euroopa Ülemkogu 15. oktoobri istungit, kui suunad määratakse kindlaks. Sellistel asjaoludel arutatakse õiguslikke meetmeid, mida härra Ortega nimetas ja mis on tõepoolest vajalikud.
Juhataja

Teema: Korruptsioonivastased mehhanismid
Milliseid korruptsioonivastaseid vahendeid nõukogu kasutab, et tagada Euroopa Liidu abi edastamine otse ja tõhusalt neile, kes seda arengumaades kõige rohkem vajavad?
Jean-Pierre Jouyet
Härra Ryan, teie tõstatatud küsimus on tähtis, sest see puudutab arenguabi tõhusust. Oluline on anda jätkuvalt ulatuslikus mahus arenguabi, ja selle juurde ma tulen tagasi, ent teil on täiesti õigus, kui ütlete oma küsimuses, et see abi peab olema tõhus. Selleks et abi saaks olla tõhus ja toetaks võitlust pettuse ning arenguabi vahendite ebaõige jaotamisega, vajame eelkõige paremat kooskõlastamist ja vastastikust täiendavust doonorriikide vahel. Seetõttu töötame ühiste mitmeaastaste programmide kallal, mis põhinevad vaesusevastase võitluse strateegiatel, mis annavad meile parema ülevaate, kuidas ja milliste eesmärkide kohaselt vahendeid suunatakse, ning mis võimaldavad meil ka seda jaotamist paremini kontrollida.
Seetõttu oleme kehtestanud ühised rakendusmehhanismid, sealhulgas teinud ühised analüüsid. Eelkõige on olemas mõned ulatuslikud ühismissioonid, mida rahastavad nii doonorriigid kui ka abisaajad, seega on olemas kaasrahastamismehhanismid.
Need küsimused olid päevakorras eelmisel nädalal Accras peetud kolmandal kõrgetasemelisel foorumil, kus käsitleti abi tulemuslikkust. Me arutasime seda siin viimasel istungjärgul käesoleva kuu alguses. Accras septembri algul toimunud foorumil võeti tegevuskava vastu. See vastab ulatuslikult meie ootustele, mis puudutavad Euroopa Liitu.
Peamised doonorriikide võetud kohustused on järgmised: abisaajariikide abilootuste parem kavandamine kolm kuni viis aastat ette; haldusasutuste ja organisatsioonide kasutamine partnerriikides; üleminek kolmandate riikide kehtestatud poliitilistelt tingimustelt arengumaade endi seatud sihtmärkidel põhinevatele tingimustele.
Abi andmise jälgimisega seoses on nõukogul nagu Euroopa Parlamendilgi võimalus hinnata, kuidas on ELi välisabi igal aastal kasutatud. See hinnang antakse Euroopa Ühenduse arengupoliitika ja välisabi rakendamise aastaaruandes, mille komisjon tavaliselt esitab juuni lõpus - minu andmetel peab see olema juunis valmis. Ma lisaksin, et arengukoostöö rahastamisvahend tagab vahendid ühenduse finantshuvide kaitsmiseks, eriti seoses pettuse ja rikkumistega, nagu härra Ryan loodab.
Seega on olemas hindamismehhanismid, kontrollimehhanismid, mehhanismid, mille eesmärk on tagada parem kooskõlastus doonorriikide ja abisaajate vahel; aga lõppkokkuvõttes on tegelik eesmärk tagada, et abisaajariigid võtaksid need poliitikasuunad omaks, et jätkata hea valitsemistava rõhutamist ning tagada, et meie abi jaotamisel on olemas suurem vastutustunne, eelkõige selle abi saajatel.
Seda soovisingi öelda.
Eoin Ryan
Härra juhataja, see on puhas kokkusattumus, et täna avaldas korruptsioonivastase võitluse "valvekoer” Transparency International oma iga-aastase korruptsioonitajumise indeksi. Tema hinnangul lisab korruptsiooni määr aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kuludele ligikaudu 50 miljardit USA dollarit, mis on täiesti pöörane rahasumma. See on ligikaudu pool kogu abikuludest aastas.
Isegi kui see näitaja on liialdatud, isegi kui see on pool sellest, mida nad ütlevad, on see siiski meeletult suur summa. Nõukogu eesistuja, kas teie arvates tuleb sellele lahenduse otsimiseks rohkem ära teha? Me võime vajada igasuguseid asju, kuid me ei vaja kindlasti Euroopa üldsuse tunnet, et raha, mille nad abiprogrammidele annavad, pannakse kuidagi kõrvale või seda kuritarvitatakse. Ma arvan, et sellise pöörase näitajaga tuleb ühtsemalt tegelda.
Jean-Pierre Jouyet
Sooviksin korrata seda, mida enne ütlesin. Härra Ryanil on õigus. On tõsi, et Euroopa avaliku arvamuse jaoks on üks probleeme ühest küljest see, et arenguabi maht püsib suur. Selle poolest, nagu teate, on Euroopa Liit suurim arenguabi rahastaja. Teisest küljest on oluline, et meil on hea valitsemistava ja tõhusa kontrolli mehhanismid. Peame ka üldsust abist ja abi kasutamisest abisaajariikide poolt paremini teavitama ning, olgem ausad, valitsemise jälgimine - teatud tingimused, kui soovite - peab olema arenguabi keskmes.
Teil kõigil on õigus, korruptsioon on nuhtlus. Ma ei tea, kas Transparency Internationali andmed on täpsed, nagu te ise tunnistasite, aga igal juhul oli teie esitatud seisukoht õige. Järelikult ei saa arenguabi suureneda muidu kui kontrollimehhanismide, pettusevastaste mehhanismide, korruptsioonivastaste mehhanismide tugevdamise kaudu ning iga kord peaks see olema lepingute üks eesmärke.
Sellise järelduse tegi ka nõukogu 27. mail oma arengupoliitika eesmärkide üle arutades. Peavad kehtima paremad kontrollimehhanismid ja tingimused, et kaitsta finantshuve, aga veelgi olulisem on võidelda korruptsiooniga, nagu te rõhutasite, härra Ryan.
Juhataja

Teema: Toiduainete hinnatõus
Eesistujariigi Prantsusmaa jaoks on nõukogu prioriteetide hulgas põllumajandus- ja kalandussektori säästev areng. Mida saab ja kavatseb nõukogu teha praeguses majanduskliimas, kui Euroopat ja muud maailma mõjutab toiduainete hinnatõus, et tagada toidutarnete kiireloomuliste lühiajaliste vajaduste rahuldamine, kahjustamata põllumajanduse ja kalanduse tulevast säästvat arengut?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, härra Ó Neachtain, nõukogu on täiesti teadlik vajadusest otsida toiduainete hinnatõusu probleemile piisavaid ja tõhusaid lahendusi. See on keeruline teema ja komisjon analüüsis seda tänuväärselt oma 23. mai 2008. aasta teatises üksipulgi. Selle põhjal võttis Euroopa Ülemkogu 19. ja 20. juunil oma otsused vastu.
Põllumajandussektoris on Euroopa Liit juba tegutsenud: oleme müünud sekkumisvarusid, vähendanud eksporditoetusi, peatanud 2008. aastal maa tootmisest kõrvaldamise vajaduse, tõstnud piimakvoote ja peatanud teravilja impordimaksu. See on võimaldanud meil parandada tarneid ja aidanud stabiliseerida põllumajandusturge. Sellest siiski ei piisa.
Me peame jätkama ühise põllumajanduspoliitika reformi; peame selle muutma turukesksemaks, samal ajal toetades kogu Euroopa Liidus säästvat põllumajandust ja tagades piisavad tarned. Põllumajandusministrid arutavad seda - tegelikult võivad nad seda isegi veel täna arutada - mitteametlikul istungil Annecys ning annavad tulemustest teada 17. ja 18. novembri põllumajandusnõukogus. Seoses sellega on eesistujariik Prantsusmaa otsustanud kriisiohjevahendeid aina ebakindlamaks muutuvas rahvusvahelises olukorras kindlalt tugevdada ja jätta alles kõik turu reguleerimise vahendid, et hoida ära kõikumine, millele te õigustatult viitasite.
Toiduainehindade küsimus ei ole seotud üksnes põllumajandusega, siin toimivad ka muud mehhanismid. Ma mõtlen näiteks kalanduspoliitikat, mis peab hakkama saama diislikütuse hinnatõusu tagajärgedega. 15. juulil võttis nõukogu vastu mitu erakorralist meedet, et toetada kriisi tõttu suurima hoobi saanud laevastike ümberkorraldamist. Samuti reguleeritakse jaemüügisektorit: komisjon esitab Euroopa Ülemkogule detsembris raporti. On olemas ka biokütuste poliitika, milles tuleb võtta arvesse majanduslikke ja keskkonnaalaseid piiranguid ning tagada nende uute kütuste hindade ülempiiri kehtestamine.
Nagu näete, hõlmavad need mitmesugused teemad väga paljusid poliitikavaldkondi ning on nõukogu päevakorras tähtsal kohal, rääkimata küsimustest, mille oleme juba tõstatanud - toiduainete impordiga seotud arengupoliitika ja hankepoliitika. Euroopa Ülemkogu arutab seda oktoobris ja detsembris ning muidugi on mul hea meel võtta endale ülesanne teid tulemustest teavitada.
Seán Ó Neachtain
(GA) Härra juhataja, tänan vastuse eest. Sooviksin uurida nõukogu eesistujalt, kas ta usub, et on olulisem kui kunagi varem, et Euroopa põllumajanduspoliitika, s.t Euroopa toidutarnepoliitika jätkuks pärast 2013. aastat üleilmse toidutarnepoliitika praeguse kriisi tõttu, nii et Euroopa toiduainetarnijad võivad end kindlalt tunda?
Jean-Pierre Jouyet
Ma tahtsin öelda, et nagu härra Ó Neachtain teab, soovime olla kindlad, et "tervisekontrolli” lõpuks on meil tulevasest ühisest põllumajanduspoliitikast selge pilt ees. See oli täna ja eile Annecys kogunenud põllumajandusministrite arutelude eesmärk - tegelikult põhiline eesmärk. Härra Ó Neachtain teab, et ta saab seoses sellega loota eesistujariigi Prantsusmaa otsusekindlusele.
Juhataja

Teema: Valge raamat spordi kohta
Kas nõukogu nimetaks, milliseid osasid ta soovib spordialasest valgest raamatust rakendada ja edendada sel ajal, kui Prantsusmaa on Euroopa Liidu eesistujariik?
Jean-Pierre Jouyet
See on teema, mis mind väga huvitab, aga ma proovin teha lühidalt. Ma ei ürita piirduda õiguslike aspektidega, kuigi need aspektid on olemas.
Euroopa Liidul ei ole spordi valdkonnas eripädevust. Sooviksin öelda härra Aylwardile, et Lissaboni lepinguga tagatakse tegeliku spordipoliitika õiguslik alus. Oleme sellest teadlikud ning sel põhjusel ja veel paljudel muudel põhjustel ootame lepingu rakendamist. Me sooviksime ka tagada, et Euroopa oleks teadlik spordi eri mõõtmetest ja mõjust, mida see igas vanuses inimestele, eriti noortele avaldab, aga eelkõige selle sotsiaalsetest ja hariduslikest külgedest. Euroopa Liidu praeguse eesistujariigina pöörame liikmesriikide sellealasele koostööle palju tähelepanu.
Enne kui uus õiguslik alus saab Lissaboni lepingu põhjal kehtima hakata, peame minu arvates tunnustama spordi erilisust oma ühiskonnas. Euroopa asjade eest vastutavate ministrite mitteametlikul istungil, mille ma 12. juuliks Bresti kokku kutsusin, arutasime seda teemat Euroopa Liidu kontekstis. Tõstatasime küsimuse selle erilisuse tunnustamise tingimuste kohta õiguslikus raamistikus, mis peaks olema selges seoses ühenduse õigusega ja vajadusega parandada spordi juhtimist Euroopa tasandil.
Oleme pidanud arutelusid, eelkõige UEFA presidendi Michel Platiniga, tuginedes valgele raamatule spordi kohta ja Pierre de Coubertini tegevuskavale, mille komisjon eelmise aasta juulis avaldas. Need arutelud jätkuvad spordiministrite vahel Biarritzis 27. ja 28. novembril.
Lisaks toimub Euroopa spordifoorum. Eesistujariik kutsub ministreid üles arutama mitmeid teemasid, mis tunduvad mulle meie ühiskonna ühtekuuluvuse ja spordi haridusliku väärtuse huvides äärmiselt olulised, need on eelkõige tervishoid ja sport, dopinguvastane tegevus ning asjaolu, et me peame säilitama spordi rohujuure tasandil, tagades, et klubid saaksid tagasisidet mängijate kohta, keda nad treenivad, ning topeltkarjääri ja kahekordse treeningu teemadel.
Nagu näete, oleme vägagi pühendunud spordi osatähtsuse rõhutamisele Euroopa Liidus ja sellele Euroopas õiglase koha tagamisele. Oleme seadnud endale kolm eesmärki: tunnustada spordi erilist kohta ühiskonnas, võtta arvesse füüsilise tegevuse ja spordi tähtsust majandusarengus ning lõpetuseks tagada aina keerulisemas ühiskonnas spordi - kõigi spordialade - hea juhtimine.
Liam Aylward
Lugupeetud eesistuja, mul on hea meel, et te osutasite spordi eri mõõtmetele. Tänapäeval kuuleme pidevalt profispordist, aga mind huvitab eelkõige spordi vabatahtlikkus ja põhimõte "sport kõigile”. Ma sooviksin teilt kinnitust, et Euroopa Liit toetab vabatahtlikke rühmi ja vabatahtlikkust ning eelkõige põhimõtet "sport kõigile”. Ajal, mil kogu rõhk pannakse meedias ja mujal profispordile, on see ülimalt tähtis.
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, härra Aylwardil on täiesti õigus. Me sooviksime tagada parema tasakaalu amatöör- ja profispordi vahel, sooviksime, et mõnel juhul oleks olemas profispordi järelevalve, ning me sooviksime tõhusalt toetada ja julgustada tuhandeid spordiga seotud vabatahtlikke ühendusi kogu Euroopas.
See on koht, kus me peame tõhusalt tagama, et Euroopa Liit pakuks stiimuleid. Väga oluline on, et me teame sealjuures, millised ühendused on spordi toetamisega Euroopa Liidus seotud. Me peame uurima üksikasjalikult vabatahtlikku tööd ELis ja eelkõige vabatahtlikku tööd spordis ning kui härra Aylward sooviks võtta osa uuringust, mille kohta me ettepaneku teeme, siis on ta kindlasti väga teretulnud. Igal juhul on see oluline mõõde ja me sooviksime seda arvesse võtta.
Seoses sellega sooviksin rõhutada, et me kohtume ka Pariisis 5. oktoobril kõigi Euroopa sportlastega, kes osalesid olümpiamängudel. Tegelikult on endiselt ka mitmeid amatöörsportlasi, kes olümpiamängudel võistlevad.
Juhataja

Teema: Alzheimeri tõbe käsitleva Euroopa konverentsi eesmärgid
Ma väljendan rahulolu eesistujariigi Prantsusmaa programmi üle, milles rõhutatakse vajadust edendada paremat hoolitsemist Alzheimeri tõve käes kannatavate inimeste ja nende pereliikmete eest. See, kui soositakse riikide kogemuste vahetamist ja jagamist ning liikmesriikidevahelist tervishoiu parimate tavade alast koostööd, tähendabki Euroopa Liitu. Ulatuslikum teabe- ja parimate tavade vahetus liikmesriikide vahel kõigis tervishoiuküsimustes toob väga palju kasu meie tervishoiutöötajatele ja mis veelgi olulisem, ka meie kodanikele.
Ma tean, et oktoobris toimub Alzheimeri tõve teemal suur Euroopa konverents. Kas oskate nimetada selle konverentsi eesmärgid ja mida soovib eesistujariik Prantsusmaa saavutada?
Jean-Pierre Jouyet
See on äärmiselt tõsine küsimus. Nõukogu eesistujariik Prantsusmaa pöörab väga suurt tähelepanu Alzheimeri tõvele ja muudele neurodegeneratiivsetele haigustele. See on teema, mis mõjutab mingil hetkel iga perekonda Euroopas. Me peame selle teemaga tegelema, kui me ei taha, et meil satub ülekaalu vananev Euroopa elanikkond.
Nagu president Barroso ja president Sarkozy 1. juulil teatasid, peame koos koostama Alzheimeri tõve vastase võitluse Euroopa kava, mis tugineb kolmele sambale: teadusuuringud, patsientide hooldus ja elukvaliteet ning eetilised ja õiguslikud aspektid, eriti seoses nendega, kes on seotud selle haiguse raviga.
Sellises raamistikus korraldab eesistujariik Prantsusmaa Pariisis 30. ja 31. oktoobril ministrite konverentsi "Euroopa võitleb Alzheimeri tõvega”. See konverents keskendub nimetatud haigusele, aga sellel käsitletakse ka muid sellega seonduvaid haigusi nagu Picki tõbi, Binswangeri tõbi ja Lewy kehakeste haigus.
Me hõlmame kõiki neid haigusi, nii et saame vaadelda, kuidas viia patsientide ravi sotsiaaltoetusega kooskõlla, kuidas kujundada kutsealasid ja oskusi patsientide vajaduste järgi, kuidas suurendada oma teadmisi - teisisõnu kõike, mis on seotud teadusuuringute ja meditsiiniteadmistega - ning kuidas tagada Euroopa eri riikide uurimisprogrammide parem kooskõlastamine, samuti kuidas saada teada seda haigust ja uute ravimite väljatöötamist käsitlevate teadusuuringute uusimad tulemused.
Ei ole kahtlust, et Euroopa mõõde võib mitmesugustele kampaaniatele nende haigustega võitlemisel anda olulise tõuke ja peabki seda tegema. Ministrite konverentsi tulemused aitavad luua aluse detsembris kokku tuleva Euroopa Ülemkogu järeldusteks, kuigi me oleme täiesti teadlikud, et see töö on pooleli.
See on pikaajaline projekt ning on väga oluline, et järgmised eesistujariigid, alustades Tšehhist ja Rootsist, jätkaksid seda tugevat tööd. Teades, kui tundlik on Euroopa Parlament, tean, et me saame vajaliku jätkuvuse tagamiseks loota teie toetusele, samuti Euroopa Komisjoni pühendumusele.
Liam Aylward
Lubage mul tunnustada eesistujariiki Prantsusmaad konverentsi "Euroopa võitleb Alzheimeri tõvega” pidamise eest ja ennetava rolli eest, mille ta on võtnud.
Ma märkasin siiski, et te ei maininud eraldi dementsuse küsimust ning nagu te teate, nõuavad Alzheimeri tõve ühendused valjuhäälselt, et teadlikkust ja teadmisi sellest haigusest suurendataks. Kas teie, minister, võite mulle öelda, kas konverentsil arutatakse küsimust, kuidas parandada teadlikkust sellest seisundist, et vähendada sellega seotud valehäbi?
Zita Pleštinská
(SK) Euroopa Liidus ja minu riigis Slovakkias pööratakse Alzheimeri tõvele ja selle käes kannatavate inimeste ravile endiselt ebapiisavalt tähelepanu. Ekspertide hinnangul võib järgmise 40 aasta jooksul Alzheimeri tõvesse haigestuda kuni neli korda rohkem inimesi kui praegu, aga varajane ja täpne diagnoos võib aidata haiguse kulgu aeglustada.
Kas eesistujariik Prantsusmaa ei valmistaks ette spetsiaalset teavituskampaaniat või julgustaks komisjoni koostama kodanikeühenduste tegevuse kaasrahastamise programme, et aidata mäluhäirete ja Alzheimeri tõvega inimesi?
Jean-Pierre Jouyet
Härra Aylwardil on õigus: konverentsil tuleks arutada kõiki ennetamise ja teadmistega seotud aspekte, nagu osutasid nii proua Pleštinská kui ka härra Aylward. Me peame võtma täielikult arvesse dementsuse eri aspekte, samuti aspekte, mis on seotud Lewy kehakeste haigusega, nagu ma vist oma kõnes rõhutasin.
See on loomulik protsess, sest Alzheimeri tõbi on neurodegeneratiivne seisund; teisisõnu seisund, milles ajurakud taandarenevad ja hukkuvad. Tegevuse kavandamisel kasutatavate ajurakkude kadumine põhjustab nõdrameelsust. Kuigi me seostame Alzheimeri tõbe mälukaotusega, on mõjutatud ka muud ajupiirkonnad. On selge, et sellega võib kaasneda eri liiki dementsus, ning see on asi, mille vastu peame võtma ennetavaid meetmeid. Sellest seisukohast võin härra Aylwardile kinnitada, et konverentsil arutatakse neid teemasid igakülgselt.
Seoses proua Pleštinská küsimusega arvan, et on näha mõningast kõrvalejäämist. Mainisite Alzheimeri tõve leviku kasvu oma riigis. Kahjuks ei ole see Euroopas ainus juhus. Ka siin peame keskenduma varasema diagnoosimise küsimusele. Peame jagama teavet; meil peab olema neis küsimustes Euroopa tasandil parem spetsialistidevaheline kooskõlastamine. Siiski on varajane diagnoosimine eriti tähtis selleks, et hoida ära patsientide kõrvalejäämine ja järk-järgult selle haiguse ohvriks kujunemine, ilma et teised märkaksid.
Juhataja

Teema: Eesistujariik Prantsusmaa ja põllumajanduspoliitika
Nõukogu eesistuja väidab oma tööprogrammis, et ta "vaatab üle õigusakti ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika hindamise kohta eesmärgiga võtta vastu uued sätted 2008. aasta lõpuks. Selleks teeb ta tihedat koostööd Euroopa Parlamendiga [...] eesistuja teeb [ka] oma partneritele ettepaneku, et need vaatleksid laiemalt küsimusi ja eesmärke, mille Euroopa põllumajandus ja põllumajanduspoliitika peavad tulevikus täitma.”
Kas nõukogu eesistuja saab seda arvestades hoida Euroopa Parlamenti kursis põllumajandusministrite mitteametliku istungiga, mis peaks toimuma Annecys 21.-23. septembril 2008?
Eelkõige: kas eesistujariik saaks Euroopa Parlamenti edusammudest ühise põllumajanduspoliitika "tervisekontrolli” ja loomatervishoiu strateegia vallas teavitada?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, sooviksin tänada proua Doyle'i, kes andis mulle võimaluse teavitada parlamenti viimastest ühise põllumajanduspoliitikaga seotud sündmustest. Nõukogu töötab tervisekontrolli teemal pingeliselt ja konstruktiivselt - nagu ma juba ütlesin -, et saavutada poliitiline üksmeel kohe, kui Euroopa Parlament on avaldanud oma arvamuse, ja seda oodatakse 2008. aasta novembriks. Soovime teha Euroopa Parlamendiga tihedat koostööd, tuginedes raportile, mille põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon peab 7. oktoobril esitama. Nõukogu omakorda kavatseb arutada seda kuu lõpus, 27.ja 28. oktoobril.
Nagu mainisin, jätkab nõukogu komisjoni õigusakti ettepanekute läbivaatamist küsimustes, mis on seotud abi ümbersuunamisega, turukorraldusmehhanismidega, piimakvoodi haldamisega ja tingimuslikkusega. Põllumajandusministrid arutasid eile ja täna neid teemasid Annecys. Ministrid on tõstatanud küsimusi nii seoses ühise põllumajanduspoliitika tervisekontrolliga kui ka ühise põllumajanduspoliitika tulevikuga, eristades sise- ja välisaspekte. Mis puutub siseaspektidesse, siis on oluline, et veel suurem osa ühise põllumajanduspoliitika eraldistest jaotataks kõige haavatavamatele isikutele, eelkõige arvestades hindade tõusu, mida me oleme näinud. Välisaspektid peavad hõlmama Euroopa Liidu erakorralise toiduabi programmi loomist.
Mis puudutab proua Doyle'i väljendatud muret loomade heaolu strateegia pärast, võttis nõukogu 17. detsembril 2007, pärast seda kui komisjon oli 2007. aasta septembris avaldanud teatise, mis käsitles ühenduse loomatervishoiustrateegiat aastateks 2007-2013, selle strateegia kohta vastu järeldused, paludes komisjonil esitada tegevuskava. Komisjon võttis selle tegevuskava vastu 10. septembril ja nimetatud dokumendi põhjal otsustas eesistujariik Prantsusmaa tööd jätkata. Me sooviksime eelkõige rõhutada ühenduse korda episootiliste haiguste kontrolli puhul nii ühenduses kui ka impordi korral ning vaadata läbi õigusaktid, mis käsitlevad bioloogilist ohutust ja hüvitamist.
Jim Higgins
(GA) Härra juhataja, kui me räägime põllumajandusest, siis räägime toidust. Nagu mina aru saan, soovitas komisjon, et Euroopa Liidul oleks toiduainete märgistamise poliitika, nii et Euroopa päritolu toidud oleksid meie kaupluste riiulitel selgelt märgistatud - ma viitan seda märkust tehes eelkõige lihale. On siiski öeldud, et nõukogu ei kiida seda poliitikat heaks. Ma sooviksin küsida nõukogu eesistujalt, miks see nii on.
Jean-Pierre Jouyet
Teate, ma jagan härra Higginsi muresid, seega ma ootan, mida nõukogu on valmis heaks kiitma. Paistab väga selge, härra Higgins, et eesistujana jagame teie muret toiduohutuse tagamise pärast kodanike jaoks ja toiduainete jälgitavuse kindlustamise pärast. Seetõttu on väga tähtis, et me rahuldaksime toidukvaliteedi ja mitmekesisuse nõude. Kui tuleb juttu toiduohutusest, muutuvad tarbijad veelgi kriitilisemaks. Me tagame, et parandame tarbijate teavitamist rahvatervise teemadel, mis on seotud tasakaalustatud toitumisega ning toodete päritolu ja kvaliteediga.
Te peaksite teadma, et see on üks eesistujariigi muresid ja me püüame mitmetel tippkohtumistel tagada, et see meile kõigile tähtis eesmärk saaks konkreetse väljundi, härra Higgins.
Juhataja
Küsimused nr 8 ja 9 tunnistati vastuvõetamatuks.

Teema: Lissaboni lepingu tagasilükkamine Iirimaal
Kas see, et Iirimaa valijad lükkasid Lissaboni reformilepingu tagasi, avaldab mõju Euroopa Liidu laienemisele ja kas nõukogu ütleb täpselt, milline see mõju on?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, härra Higgins, nagu teate, võttis Euroopa Ülemkogu Lissaboni lepingu Iirimaa rahvahääletuse tulemused teadmiseks. Samuti võttis ta teadmiseks, et ratifitseerimine jätkub, ning on välja andnud sõnaselge meeldetuletuse, et Lissaboni lepingu eesmärk on aidata laienenud liidul tõhusamalt ja demokraatlikumalt tegutseda. Riigipead või valitsusjuhid arutavad seda küsimust oktoobris toimuval Euroopa Ülemkogu kohtumisel. Me kõik peame mõtlema tagajärgedele, mida praegune institutsiooniline olukord kõigile poliitikavaldkondadele, sealhulgas laienemisele ja institutsioonidele endile avaldab. Nice'i leping oli poliitilises mõttes 27 liikmesriigiga Euroopale mõeldud.
Siiski soovin selgelt väljenduda, et praeguse eesistumisaja jooksul on Prantsusmaa tegutsenud erapooletult, jätkates käimasolevaid läbirääkimisi Horvaatia ja Türgiga, pidades silmas edu, mida kandidaatriigid on oma kohustuste täitmisel saavutanud.
Mis puutub Horvaatiasse, siis on 35 peatükist 21 veel sulgemata ja kolm on ajutiselt suletud. Prantsusmaa eesistumisaja jooksul on kavandatud kaks valitsustevahelist konverentsi. Me oleme juba avanud kaupade vaba liikumise peatüki.
Seoses Türgiga toimus meil eelmisel nädalal Euroopa Liidu välisministrite istungi ajal eesistujakolmiku kohtumine. Praegu on 35 peatükist kaheksa avatud, üks peatükk ajutiselt suletud ning kui kõik tingimused täidetakse, siis loodame Türgiga aasta lõpuks suuta avada veel kaks või kolm peatükki.
Jim Higgins
Lugupeetud minister, kas ei ole selge, et 31. detsembriks on Lissaboni lepingu vastu võtnud kõik 26 liikmesriiki peale Iirimaa ning et ei teki uute läbirääkimiste küsimust? Te ei saa teksti juurde tagasi pöörduda.
Ent lisaks Iirimaale ja Lissabonile vaadake Prantsusmaad ja Hollandit seoses põhiseadusega: meil on suur probleem sellepärast, et tavakodaniku ja Euroopa projekti vahel on tohutu vahe.
Kas minister võiks kaaluda, et meil oleks mõttekas hakata pidama Euroopa päeva - mitte just Schumani päevana, mil ainult Brüsselis ja Luxembourgis on vaba päev, vaid Euroopa päevana, mis oleks riigipüha, mil kõigis kahekümne seitsmes liikmesriigis tähistaksid inimesed üheskoos meie ühist Euroopa kodakondsust ja identiteeti?
Gay Mitchell
Ma saan aru, et nõukogule on esitatud Iirimaa valitsuse tehtud uuringu tulemused. Kas võiksin öelda, et minu arvates on selline keerutamine just see, mis meid praeguse olukorrani on viinud. Nad ei uurinud 47 % vastanutest, kes ütlesid "jah”. Põhjus, miks rahvahääletus Iirimaal läbi ei läinud, on juhtimisviga ning teiseks - kui Rooma lepingu esialgne hääletus välja arvata, oleme rahvahääletusel inimeste poole pöördunud kuus korda: ühtne Euroopa akt, Amsterdami leping, Maastrichti leping, kaks korda Nice'i leping ja siis Lissaboni leping. Ning siis anname inimestele üle terve lepingu ja küsime: mida te sellest arvate? Kas see ei olnud ebaõnnestumise valem, kui puudus juhtimine? Küsimus on selles, kas nüüd toimub seal juhtimine.
Sooviksin küsida eesistujalt, kas ta osutaks, millised on tagajärjed, kui Iirimaa ei ratifitseeri seda praegu või kui ta hääletab tulevikus jätkuvalt vastu. Näidake meile, kuhu Euroopa liigub.
Jean-Pierre Jouyet
Härra Higgins ja härra Mitchell on tõstatanud olulised küsimused. Ma lasen härra Mitchellil endal tema märkuste eest vastutada. Mina isiklikult ei saa tema märkusi kommenteerida ja ta mõistab seda, pidades silmas minu kohustusi siinviibiva täiskogu ees.
Põhjusi on mitmeid. Ma usun, et aruanne, mis koostati pärast seda, kui Iirimaa ütles rahvahääletusel "ei”, toob esile mitu teemat: see tõstatab juhtimise küsimuse, temaatilised küsimused ning toonitab seda, et ei saada aru, mis Lissaboni leping tegelikult on. Eesistujariik Prantsusmaa teeb kõik endast oleneva, et leida sellele suurele institutsioonilisele probleemile lahendus. Me vajame Lissaboni lepingut ja kokkuleppel oma Iirimaa sõpradega kaalume kõiki võimalikke variante alates praegusest kuni eesistujariigi Prantsusmaa eesistumisaja lõpuni.
Vastuseks härra Higginsile ütlen, et minu arvates on tal õigus. Ei ole kahtlust, et rahvahääletused on näidanud, et Euroopa projekti ja avaliku arvamuse vahel pole seost. Seetõttu peame vaatama, mis on põhiteemad, ja uurima teavitamisega seotud küsimusi. Täna hommikul üritasime mina ja komisjon, teie esindajad täiskogust - asepresident Vidal-Quadras ja parlamendikomisjoni esimees härra Leinen - määrata kindlaks institutsioonidevahelist struktuuri, poliitilist deklaratsiooni, mille eesmärk on parandada teabevahetust kolme institutsiooni vahel. Ma olen praegu objektiivne - nõukogult on see nõudnud pingutust ja see ei ole tema jaoks eriti lihtne olnud.
Seoses teie soovitusega võin kõneleda üksnes enda eest, ent pean ütlema, et teie mõte tähistada Euroopa päeva kogu Euroopas tundub mulle täiesti sobiv, et sümboliseerida ühisemat kodakondsust ja Euroopat, mida mõistetakse paremini. Igatahes on see idee, mida teie ja mina kui kõige tulisemad Euroopa pooldajad peame edendama. Mina arvan siiski, et see on hea mõte.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Tänan teid nende teemade selgitamise eest. Ka mina sooviksin üht teatud punkti selgitada. Oleme pikalt rääkinud Iirimaast, ent nagu teate, ei ole veel neli liikmesriiki asutamislepingut ratifitseerinud: Poola, Tšehhi, Rootsi - me isegi ei tea, mis etapis on Rootsis ratifitseerimisprotsess - ja Saksamaa. Saksamaa kohta sooviksin teile meenutada, et kõik sõltub Karlsruhe konstitutsioonikohtu otsusest. Kohtu esimees on öelnud, et ta ei kavatse kiirustada ega tee otsust enne järgmise aasta algust.
Seega oleksin tänulik, kui selgitaksite meile ka järgmisi samme. Ma arvasin, et see leping, mis kirjutati alla eelmise aasta detsembris, pidi jõustuma mõne kuu jooksul. Kui kaugel me sellega täpselt oleme?
Jean-Pierre Jouyet
Olen härra Coûteaux' rangete hinnangutega alati päri olnud. Meil on intellektuaalsed erinevused, mis ei üllata, aga tunnistan, et tema hinnangud on põhjalikud.
Sooviksin väga selgeks teha selle, et me peame kohtlema Saksamaad erandjuhuna. Me näeme, mis toimub, aga kogu oma austuses Karlsruhe konstitutsioonikohtu vastu ei ole ma liialt mures. Mul ei ole sel teemal rohkem teavet. Mis puutub Poolasse, siis olen olnud ühenduses Poola ametiasutustega. Poolas on samuti võimul vastasleeridesse kuuluvad parteid, kuigi ma usun, et Poola valitsus soovib Lissaboni lepingut ratifitseerida. Rootsis pole midagi, mille põhjal oletada, et protsess takerduks. Usun, et ratifitseerimine toimub novembris. Tšehhi puhul, nagu te teate, ootame kohtu otsust. Praegu toimuvad senati valimised ja detsembri alguses on enamuses oleva partei tähtis konverents. See tundub mulle kõige tõenäolisem asjade käik.
Ma ei jaga härra Coûteaux' järeldust; ma ei jaga tema pessimismi. See võtab kahtlemata aega ja me peame andma aega, ent tuleb lubada avaldada poliitilist tahet ning eesistujariik Prantsusmaa on omalt poolt otsustanud sellega seoses voluntarismi üles näidata.
Juhataja

Teema: Iraan ja tuumavõimsuse arendamine
Kas nõukogu kommenteerib oma seisukohta Iraani suhtes ja selle riigi võimalikku tuumaohtu, mis tuleneb sellest, et ta otsustas loobuda Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri 1997. aasta lisaprotokollis ette nähtud kaitse- ja järelevalvemeetmetest, mistõttu kitsenevad kontrollijate sekkumisvolitused ja lõpevad ootamatud kontrollid?
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, vastus sellele härra Mitchelli tõsisele küsimusele on, et Euroopa Liit on endiselt tõsiselt mures Iraani tuumaprogrammi pärast ning selle pärast, et riigil puudub huvi selle programmi võimalikust sõjalisest mõõtmest tulenevatele probleemidele täiel määral reageerida. 2007. aasta detsembris teatas Euroopa Ülemkogu, et on vastuvõetamatu, kui Iraan omandab tuumavõimsuse.
Seoses sellega on nõukogu korduvalt tauninud tõsiasja, et Iraan ei ole täitnud oma rahvusvahelisi kohustusi, mis on sätestatud ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonides 1696, 1737, 1747 ja 1803, eelkõige kohustust peatada igasugune uraani rikastamisega seotud tegevus; see on väga oluline, kui peame looma vajaliku raamistiku läbirääkimiste alustamiseks ja pikaajalise lahenduse poole liikumiseks.
Euroopa Liit on alati toetanud Iraani õigust kasutada tuumaenergiat rahumeelsetel eesmärkidel ning kui Iraan soovib taastada rahvusvahelise üldsuse usaldust oma tuumaprogrammi rahumeelse laadi suhtes, siis peab ta peatama kütusetsükliga seotud tundliku tegevuse. Härra Solana poolt 2006. aasta juunis kuue kõige lähemalt asjaga seotud riigi nimel esitatud ja 2008. aasta juunis korratud ettepanekud kehtivad endiselt ning neid tuleb praeguse ummikseisu lahendamiseks kasutada.
Euroopa Liit avaldab suurt kahetsust selle pärast, et Iraan peatas 2006. aasta veebruaris lisaprotokolli ajutise kohaldamise. Selle tulemusena - nagu Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri (IAEA) peadirektor rõhutas - teab IAEA mõningatest Iraani tuumaprogrammi aspektidest vähem.
Lisaks, nagu IAEA peadirektor meile oma hiljutises, 15. septembri aruandes taas meelde tuletas, keeldub Iraan endiselt vastamast teatud küsimustele, mille IAEA on talle tuumarelvade kujundamise ja tootmisega seotud tegevuse kohta esitanud. Nagu IAEA peadirektor ütles - ning ma ei saa teha teistsugust järeldust -, valmistab see olukord Euroopa Liidule ja rahvusvahelisele üldsusele tõsist muret.
Gay Mitchell
Tänan ministrit vastuse eest. Sooviksin esitada ministrile järgmise küsimuse, sest see valmistab rahvusvahelisele üldsusele ja Euroopa Liidule ilmselgelt tõsist muret. Sanktsioonid ei ole siiani toiminud. Me ei soovi jõuda etappi, kus on vajalik sõjaline sekkumine, seega kas minister ütleks siinsele parlamendile, milliseid muid sanktsioone või plaane on nõukogul varuks, et tegutseda ennetavalt ja püüda tuua Iraani valitsus mõistusele? Kas on alternatiivseid sanktsioone? Kas teil on alternatiivsete sanktsioonide loetelu ja milliseid samme tuleb edaspidi astuda? Kohati on selles kassi-hiire mängus väga raske näha, kes on kass ja kes hiir.
Jean-Pierre Jouyet
Me ei ole jõudnud sõjalise tegevuseni. Ma ütlen seda siin veel kord väga selgelt. Kuus riiki on kinnitanud oma toetust kahepoolsele lähenemisviisile, mis peab ühendama dialoogi ja sanktsioonid, et jõuda läbirääkimiste tulemusel lahenduseni, mis vastab rahvusvahelise üldsuse ootustele. Mis puutub sanktsioonidesse, siis need on laadilt väga erinevad. Need peavad olema kindla sihiga ning hõlmama majandus- ja finantssektorit.
Juhataja

Teema: Rände- ja varjupaigapoliitika Euroopa pakt
Rände- ja varjupaigapoliitika Euroopa pakti sõnastusega, mille eesistujariik Prantsusmaa välja pakkus, püütakse tagada ELi ja liikmesriikide aktiivse poliitilise panuse seoses rändepoliitika kujundamise ühiste põhimõtetega solidaarsuse ja vastutuse vaimus.
Seoses sellega sooviksin teada, milliseid siduvaid kokkuleppeid Euroopa Liiduga piirnevate riikidega ja eelkõige taotlejariikidega (Türgi, Horvaatia, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik) seoses kolmandatest riikidest saabuvate sisserändajatega kavatseb nõukogu välja pakkuda, et muuta Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks?
Jean-Pierre Jouyet
Tahan öelda, et meie kõige tõhusam relv võitluses ebaseadusliku sisserändega on Euroopa Liiduga piirnevate kolmandate riikidega sõlmitud tagasivõtulepingud.
Ühendus on kirjutanud alla lepingud 11 kolmanda riigiga. Leping on sõlmitud ka endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga ja see jõustus 1. jaanuaril 2008. Kõik need lepingud sisaldavad sätteid kolmandate riikide kodanike kohta, kes läbivad territooriumi. Türgiga algasid ametlikud läbirääkimised 2005. aastal. Horvaatia puhul ei ole volitusi tagasivõtulepingu läbirääkimisteks ja nõukogu tahtis, et selle riigiga toimuksid läbirääkimised sujuvalt.
Leping, mida arutama hakatakse ja mille Euroopa Ülemkogu meie lootuste kohaselt 15. oktoobril ratifitseerib, seab poliitilise arutelu keskmesse tagasivõtulepingute tähtsuse ebaseadusliku sisserände vastases võitluses.
Margie Sudre
(FR) Sooviksin eesistujat vastuse eest tänada. Proua Panayotopoulos vabandab, sest ta pidi varasema kohustuse tõttu lahkuma. Ta palus minul teid vastuse eest tänada, eesistuja.
Juhataja

Teema: Prantsusmaa avalik-õigusliku televisiooni reformimine
Prantsusmaa president Nicolas Sarkozy on kohustunud viima ellu Prantsuse avalik-õigusliku televisiooni ulatusliku reformi. Reform, mis teeks lõpu kogu kommertsreklaamile, leiab tugevat vastuseisu selle sektori töötajatelt ning laiemas kontekstis ka üldsuselt, kes kardab, et avalik-õiguslik televisioon lakkab varsti olemast, sest kui ta ei saa enam reklaamist tulu, ei suuda ta võistelda eraõiguslike kanalitega. Siit on ainult väike samm arvamuseni, mida jagavad paljud: et Prantsusmaa on otsustanud tappa avalik-õigusliku televisiooni erasektori kasuks, mis hakkab sellest korrast palju tulu teenima.
Kas see on ainus selline juhtum või levib see algatus tõenäoliselt kõigisse liikmesriikidesse? Ma sooviksin teada ka nõukogu seisukohta sel teemal ja seda, kas niisugune reform vastab Euroopa õigusele.
Jean-Pierre Jouyet
Härra juhataja, mul on hea meel. Tänan teid selle viimase küsimuse eest, ma olen selle esitamise üle rõõmus. Muidugi ma vastan nõukogu eesistuja esindajana ja härra Hutchinsonile ei tule üllatusena - me tunneme teineteist hästi -, kui ütlen, et riigitelevisiooni rahastamine on liikmesriikide pädevuses, Euroopa Liidu lepingule lisatud protokoll avalik-õigusliku ringhäälingu kohta liikmesriikides on ühemõtteline ning seetõttu võib iga liikmesriik otsustada, kuidas riigitelevisiooni ettevõtjaid rahastatakse. Seda tahtsingi härra Hutchinsonile öelda.
Alain Hutchinson
(FR) Tänan teid vastuse eest, minister. Arvasingi, et ütlete seda. Sooviksin lihtsalt öelda, et olen üks paljudest prantsuse keelt kõnelevatest mitteprantslastest, kes kuulub Prantsuse riigitelevisiooni andunud vaatajate ja riigiraadiojaamade kuulajate hulka ning kes on riigitelevisiooni ja raadiojaamade tuleviku pärast mures, arvestades otsuseid, mille on teinud Prantsusmaa valitsus ja kuulutanud välja Prantsusmaa president, kes on juhuslikult ka praegune Euroopa Ülemkogu eesistuja.
Samuti sooviksin öelda, et infoühiskonna ja meedia volinik proua Reding, kellele ma esitasin hiljutises intervjuus sama küsimuse, tunnistas, et teda ei ole Prantsusmaa presidendi kavandatud, jaanuaris avaldatud reformid veennud. Ta kurtis ka presidendi otsuse üle maksustada Interneti-teenuste pakkujad, et riigitelevisiooni rahastada. Ma sooviksin teada, milline on teie seisukoht sel teemal.
Jean-Pierre Jouyet
Esiteks soovisid minu kodumaal minu teada eri erakonnad, olenemata oma sümpaatiatest, teha lõpu reitingute ülemvõimule ja sellele, kuidas see kvaliteeti ja mitmekultuurilisi programme ohustab. Nii palju ma tean. Teiseks osutasite olemasolevate reklaamiressursside ja avalik-õigusliku rahastamise reformile. Rahastamine peaks jätkuvalt vastama avalik-õigusliku teenuse vajadustele ja meil peaks olema nende vajaduste katmiseks piisavalt vahendeid. See on fakt ja seda ei vaidlustata. Kolmandaks ei ole Prantsusmaal nagu ikka kavatsust kehtestada mingeid konkreetseid näidiseid ja nagu ma ütlesin, jääb see iga liikmesriigi enda otsustada. Seega soovib igaüks siin näha, et kvaliteetne avalik-õiguslik audiovisuaalteenus jääks alles.
Juhataja
Sellega on infotund lõppenud.
Küsimustele, millele ajapuuduse tõttu ei jõutud vastata, vastatakse kirjalikult (vt lisa).
(Istung katkestati kell 19.05 ja seda jätkati kell 21.00.)
