Olukord Gruusias (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Gruusia olukorra kohta.
Cecilia Malmström
Lugupeetud juhataja! Käsitleme täna pärastlõunal paljusid teemasid ning just see ongi siin nõukogu eesistuja ameti juures nii imeliselt põnev. Teema, mida me nüüd arutama hakkame, puudutab Gruusiat. Tean, et see on küsimus, mis huvitab Euroopa Parlamenti ja mille suhtes minul isiklikult on väga tugevad tunded. Tahan kohe alustuseks selgitada, et EL toetab täielikult Gruusia olukorra stabiliseerimist ja normaliseerimist ning demokraatlikke reforme selles riigis.
Toetame Gruusiat mitmel väga konkreetsel viisil: ELi järelevalvemissiooni kaudu, oma aktiivse kaasatuse ja keskse rolliga Genfi läbirääkimistes ning ELi suurema rahalise abiga, et kergendada humanitaarolukorda ja aidata Gruusia majandusel taastuda.
Idapartnerluse käimalükkamisega on EL tugevdanud suhteid Gruusia, aga ka teiste riikidega. Me pakume assotsieerimislepingu ja ulatuslike vabakaubanduspiirkondade kaudu võimalust süvendada oma suhteid. Gruusia eesmärk on loomulikult saavutada stabiilsus ja heaolu. Me aitame tal seda teha. Siiski peab Gruusia tõeliste edusammudeni jõudmiseks keskenduma jätkuvalt demokraatlikele reformidele. Me peame hea ühiskonna juhtimise ja inimõigustega seotud küsimusi väga tähtsaks. Hindame asjaolu, et Gruusia on demokraatlike reformide jätkamisel otsusekindel ning on eriti resoluutne reformide teise laine vallas.
Gruusiale annab suuri eeliseid see, kui temast saab tugev demokraatlik riik, mille kodanikel on põhivabadused ja inimõigused. Sellest saavad kasu riik ise ja mõistagi ka seal elavad inimesed, aga ka separatistlike piirkondade elanikud, kellele luuakse paremad võimalused. Poliitiline olukord on väga keeruline. Valitsuse ja opositsiooni läbirääkimistel tuleb jätkata tööd selle kallal, et saavutataks üksmeel institutsioonide ülesehitamise põhitahkudes ning põhiseaduslike reformide, valimisreformide, ajakirjandusvabaduse ja inimõigustega seotud küsimustes. Gruusia valitsus peab hoidma suhteid ka opositsiooni ja kodanikuühiskonnaga.
Selles vallas on Euroopa Liit valmis abi pakkuma. Lisaks Euroopa naabruspoliitika tegevuskavas kirjeldatud koostööle pakub idapartnerluse kahepoolne tasand erilist võimalust selles valdkonnas edusamme teha. Me peame silmas ka läbirääkimissuuniseid assotsieerimislepingute sõlmimiseks Gruusia, Armeenia ja Aserbaidžaaniga. Meie suhete tugevdamisel nende riikidega hakatakse juhinduma kaasatuse, mitmekesisuse ja tingimuste täidetuse põhimõtetest, aga ka jagatud vastutusest. Meil on hea meel selle üle, et Gruusia soovib töötada ELiga suhete parandamise nimel, tuginedes idapartnerluse loodud väljavaadetele.
ELi järelevalvemissioon on praegustes tingimustes väga oluline stabiilsuse edendamise tegur. Missiooni volitusi on nüüd pikendatud 2010. aasta septembrini. Meie tähelepanu on koondatud meetmetele, millega saab suurendada osapoolte vahelist usaldust. Pärast seda, kui sõlmiti vahejuhtumite ennetamist ja nendele reageerimise mehhanisme käsitlev Genfi leping, on järelevalvemissioonil osapoolte vaheliste mehhanismide kooskõlastamisel juhtroll. Pean siin silmas grusiine, venelasi ja de facto võime Lõuna-Osseetias ja Abhaasias.
Mõnedele raskustele vaatamata on osapooled jõudnud kokkuleppele paljudes punktides, sealhulgas loodavas kiirühenduses, mille abil saab tegeleda julgeolekuküsimustega Lõuna-Osseetia ja Abhaasia halduspiiridel. Järelevalvemehhanism on pärast Musta mere vahejuhtumeid seda kasutanud, et leevendada osapoolte vahelisi pingeid ja lahendada Lõuna-Osseetia halduspiiril toimunud vahejuhtum, kus vahistati 21 Gruusia kodanikku, kes hiljem vabastati.
Järelevalvemissioon jätkab tööd asjaomaste osapooltega. Üleminek vahejuhtumite vältimiselt usalduse edendamise meetmetele on tähtis, et olukord normaliseeruks. Missiooni käigus teostatakse järelevalvet uusasunduste üle, eelmise aasta augusti sõjapõgenike ümberasumise üle ning sõjapõgenike kontaktide üle Gruusia ametivõimude, vabaühenduste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. On selge, et peaaegu kõik varasemate konfliktide tõttu ümber asustatud sõjapõgenikud elavad ikka veel tingimustes, mis ei vasta rahvusvahelistele miinimumstandarditele, kuigi alates 2008. aastast on olukord paranenud. Igal pool, kus võimalik, aidatakse missiooni kaudu lihtsustada kontakte ametivõimudega.
Üks missiooni jaoks suure tähtsusega sündmus oli kahe vastastikuse mõistmise memorandumi rakendamine Gruusia kaitseministeeriumiga ja siseministeeriumiga. Oleme siiski valvel, kuna valitseb oht, et Gruusia ametivõimud võivad vastastikuse mõistmise memorandumi kohaldamise katkestada, sest osapoolte vahel puudub vastastikune usaldus.
Nagu teate, avaldas Gruusia konflikti käsitlev sõltumatu rahvusvaheline teabekogumismissioon hiljuti aruande. Kõik asjaomased osapooled ja kogu rahvusvaheline üldsus võivad sellest aruandest õppida. Siiski peab seda vaatlema tervikuna, mitte valikuliselt. EL on pidevalt kinnitanud, et toetab ka edaspidi Gruusia suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust tema rahvusvaheliselt tunnustatud piirides. Oleme kindlalt veendunud, et Gruusias on nõutav rahvusvaheliste üksuste kohalviibimine, ja me tahame seda tagada. Meil on kahju, et enamiku liikmesriikide toetusele vaatamata ei olnud OSCE osas võimalik kokkuleppele jõuda.
ELi seisukoht 12. augusti ja 8. septembri kokkulepete suhtes ei ole muutunud. Venemaa peab need kokkulepped täielikult ellu viima. Sellega seoses on ikka veel lahendamata mõned tähtsad küsimused, näiteks piirikontroll ja ELi üldine juurdepääs kahe lahkulöönud provintsi territooriumile. Läbirääkimistel Venemaaga arutame neid küsimusi.
Me peame ka tulevikku vaatama. Genfi läbirääkimised on ülimalt olulised, isegi kui need tulevad rasked. See on ainus koht, kus viibivad kohal kõigi osapoolte esindajad, ning meie jaoks on tähtis, et suudaksime ka tegelikult pidada asjalikke arutelusid vägivalla kasutamatajätmise ja rahvusvaheliste julgeolekumeetmete teemal. See on edasiliikumiseks ainus võimalik tee ning me ootame huviga 2010. aasta jaanuari lõpuks kavandatud nõupidamisi. Neist peaks kasu olema kõigile, kes püüavad saavutada pikaajalist stabiilsust ja arengut Gruusias ning kogu piirkonnas.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja, nõukogu eesistuja, kallid tulevased kolleegid, austatud parlamendiliikmed! Mul on suur rõõm siin olla. Lisaks lubage öelda, et on väga meeldiv saada taas võimalus vahetada teiega mõtteid Gruusia üle.
Nagu teate, on Gruusial viimase kahe aasta jooksul olnud nii sise- kui ka välissuhetes väga raske aeg.
Just äsja nimetatud sõda Venemaaga eelmise aasta augustis haavas kogu piirkonda ja Gruusia heitleb ikka veel selliste põhiküsimustega nagu üle 200 000 ümberasustatud inimese elulised vajadused. Osa neist inimestest jäid kodust ilma juba 1990-ndate alguses. Viimase aasta konfliktid on pingestanud ka Gruusia siseolukorda. Nii näiteks viisid vaieldavad valimised kuudepikkuste protestideni tänavatel.
Me teeme kõik endast oleneva, et aidata riigil nende raskuste ületamiseks vajalikke samme astuda. Eelkõige hindame väga seda, et rahuldati meie palve saada 500 miljoni euro suurune abi Gruusia taastamise toetamiseks. Konfliktijärgse abipaketi rakendamine edeneb hästi ja paljude inimeste elutingimused on juba paranenud.
Me peame kinni oma lubadustest ja meie suurim abi on toetuse pakkumine sõjapõgenike ümberasustamisel, samuti majanduse stabiliseerimine ja tugi Gruusia infrastruktuurile. Lähematel päevadel annab komisjon kasutusse ka esimese osa 46 miljoni euro suurusest makromajanduslikust abi Gruusiale, mis on veel üks selle laiahaardelise paketi osa.
Kuid kui me tahame Gruusiat edukalt tema praegustest raskustest välja aidata, peab Gruusia ka ise rohkem ära tegema eelkõige kolmes valdkonnas.
Esiteks peaks Gruusia jätkama demokraatlike reformide edendamist. Demokraatia, õigusriik, inimõiguste ja põhivabaduste austamine on kõigi meie idapartneritega hoitavate suhete selgroog. Väga rõõmustav oli Gruusia presidendi käesoleva aasta alguses tehtud avaldus, kus ta kuulutas välja uue demokraatlike reformide laine ja teatas, et Gruusia vastab Venemaa agressioonile suurema demokraatia, suurema vabaduse ja rohkemate edusammudega.
Thbilisis maikuus toimuvad kohalikud valimised saavad nende ülesannete täitmise tuleprooviks. Need kohalikud valimised on väga olulised, sest esimest korda valitakse Thbilisi linnapea otsestel valimistel.
See on Gruusiale suur võimalus taastada oma kodanike usaldus valimisprotsessi vastu. Sellest võimalusest tuleb kinni haarata, sest valimissüsteemi vajakajäämised võivad olla Gruusia poliitilise ebastabiilsuse suurimaks allikaks.
Teine valdkond, kus me vajame Gruusia tegutsemist, on strateegilise kannatlikkuse ülesnäitamine konflikti järel. 'Strateegiline kannatlikkus' on president Saakašvili enda väljend. Nagu teate, mängis Euroopa Liit vaenutegevuse lõpetamisel suurt osa ning jätkab tööd kestva lahenduse nimel.
Enne sai öeldud, et me oleme Gruusia suveräänsuse ja territoriaalse terviklikkuse toetamisel vankumatud. Me teeme Genfis kõik võimaliku, et oma järelevalvemissiooni ja vahendajarolli kaudu olukorda normaliseerida.
Samas ei soodusta lahkulöönud piirkondade isoleerimine püüdlusi konflikti lahendamise suunas. Vastupidi, vajalik on tark poliitika, et sõlmida sidemed Abhaasia ja Lõuna-Osseetiaga.
Sellepärast hindame väga Gruusia väljakuulutatud strateegilise kannatlikkuse poliitikat, mille raames tunnistatakse üha rohkem, et kodanike huvides ja piirkonna stabiilsuse taastamiseks on vaja säilitada piiranguvabad suhted lahkulöönud aladega.
Gruusia valitsuse jõupingutused Abhaasiat ja Lõuna-Osseetiat puudutava riikliku strateegia kavandamisel väärivad meie toetust, eriti iga püüdlus teha tihedamat koostööd nende piirkondade elanike heaks.
Muretseme siiski endiselt sellepärast, et kui rakendada okupeeritud territooriumide seadust liiga rangelt, võib see üksustevahelist hõõrumist tarbetult suurendada ning raskendada seega abi kohaletoimetamist. On oht, et see võib majandussuhteid takistada ning põhjustada igapäevasuhete normaliseerimiseks vajalike sammude tegematajätmise. Vaatamata Euroopa Nõukogu Veneetsia komisjoni väga arukale soovitusele ei ole Gruusia seda seadust veel muutnud ning me taotleme temalt jätkuvalt nende soovitatud muudatuste tegemist.
Mu kolmas punkt on see, et Euroopa ja idapartnerluse kontekstis peaks Gruusia aktiivselt valmistuma läbirääkimisteks uue ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu üle. Gruusia toetamise nimel pingutades ei hoia me end tagasi.
Üsna hästi edenevad meie kahepoolsetele suhetele uue õigusraamistiku loomise ettevalmistused. Oleme kiiresti valmis seadnud läbirääkimissuunised ELi ja Gruusia assotsieerimislepingu jaoks, mida praegu parajasti nõukogus arutatakse. Läbirääkimissuuniste eelnõu hõlmab põhjaliku ja laiaulatusliku vabakaubanduspiirkonna loomist tulevikus.
Oleme Gruusiale juba esitanud põhisoovitused, millised sammud tuleb astuda, enne kui saame otsustada, kas riik on valmis alustama selles valdkonnas läbirääkimisi. Gruusia on teinud targa otsuse kasutada läbirääkimistele eelnevat aega oma ettevalmistuste kiirendamiseks ning minu arvates on väga tähtis, et ta tegeleks nende põhisoovitustega väga aktiivselt.
Vahepeal, novembris, jõudsid töötasemel lõpule läbirääkimised ELi ja Gruusia vahelise viisakorra lihtsustamise ja tagasivõtulepingute üle ning praegu ootame mõlema poole lõplikku heakskiitu. Need lepingud on meie partnerluse verstapost, näidates taas, milliseid selgeid hüvesid meie tihedamad suhted võivad Gruusia rahvale tuua. Liikuvuse suurenemine käib käsikäes julgeoleku tugevdamisega. Kirjutasin hiljuti alla Euroopa Liidu ja Gruusia vahelisele liikuvuspartnerlust käsitlevale ühisdeklaratsioonile, mida saab nüüd täitma hakata.
Kokkuvõtteks ütlen, et me toetame Gruusiat endiselt südamest sel raskel ajal. Me pakume uusi võimalusi, mis võivad tuua riigile ja selle kodanikele käegakatsutavat kasu, kuid ka Gruusia ise peab ennast aitama ja kui ta langetab häid otsuseid, siis oleme kohal ka meie, et igal sammul tuge pakkuda.
György Schöpflin
fraktsiooni PPE nimel. - Lugupeetud juhataja! Mulle avaldas sügavat muljet see ülipõhjalik pilt, mille meile eesistuja ja volinik praegustest suhetest maalisid. ELi suhted Gruusiaga tõstatavad väga kaugeleulatuvaid küsimusi selle kohta, mida me teeme, mis Euroopa Liit on ja mille poole me pürgime. Võib-olla osutub see suhe proovikiviks, mis näitab, kas me oleme ikka pühendunud sellistele väärtustele nagu solidaarsus, inimõigused ja demokraatia - meie väljakuulutatud väärtustele.
On küllaltki selge, et nii Gruusia eliit kui ka ühiskond peab oma riiki Euroopa osaks. Samal ajal on see riik - tunnistagem seda - ebakindlas olukorras, sest endine koloniaaljõud Venemaa ei ole loobunud oma püüdlustest taastada teatav ülemvõim Gruusias või tegelikult lausa terves Lõuna-Kaukaasias. Seepärast on Venemaal palju inimesi, kes ei võta Gruusia kui iseseisva riigi staatust üldse tõsiselt, vaid arvavad, et Gruusia naasmine Vene võimu alla on kõigest aja küsimus. See paneb enamiku Gruusia rahvast tundma end väga kaitsetuna. Niisugune kaitsetus suurenes märkimisväärselt pärast eelmise aasta konflikti Venemaaga. Ühelegi riigile ei meeldi, et temalt röövitakse suveräänne territoorium, nagu seda tehti Gruusias.
Kõik see mõjutab Euroopa Liitu ja seega ka idapartnerluse tähtsust. Gruusia peab Euroopat oma tulevikuks, mitte kõigest julgeoleku tagatiseks. Endastmõistetavalt on mängus ka Lõuna-Kaukaasia energiakoridor, millest saab tulevikus Euroopa energia päästenöör. Need võiksid olla piisavalt tungivad põhjused, miks Euroopa Liit peaks Gruusia Euroopa-ootusi tõsiselt võtma, nagu me ilmselt teemegi. On aga veel üks otsustav argument - nimelt see, et kui Euroopa neid ootusi ei täida, satub meie enda usaldusväärsus maailmas kahtluse alla ning meie vastastele valmistab naudingut näha Euroopa nõrkuse sedalaadi avaldumist.
Roberto Gualtieri
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Minu arvates nõuab Gruusia keeruline olukord erilist hoolikust rahvusvahelise õiguse kokkusobitamisel pragmaatilise hoiaku ja vastutustundega.
Arvame, et ELil oli õigus kinnitada oma toetust Gruusia territoriaalsele terviklikkusele ja suveräänsusele. Samal ajal oleme rahul ettevaatlikkusega, mida näitasime üles Abhaasia valimiste teatavaks võtmisel. See ettevaatlikkus sobitub meie meelest toimimisviisiga, mille aluseks on pidev püüdlus dialoogi ja poliitilise arutelu poole ning demokraatlike protsesside toetamine. Kõnealuse piirkonna sisemine areng ja selle edasiminek rahvusvahelises kontekstis põhjendab suhete loomise otsust ja Euroopa vastutuse edasist suurendamist mitmesugustes valdkondades, milles ta on võtnud kohustusi: komisjoni algatused demokraatlike protsesside toetamiseks Gruusias ja sõjapõgenike abistamiseks, pingutused Genfi läbirääkimiste elushoidmise nimel ja tegevus Euroopa järelevalvemissioonil. Nimetatuist viimane seda väärtuslikum ja tähtsam, et on praegu ainus rahvusvaheline missioon Gruusias.
Meid rõõmustab missiooni tehtav töö ja tema panus piirkonna stabiliseerimisse, vahejuhtumite ennetamise ja nendele reageerimise mehhanismide toimimisse ning osapoolte vahelise usalduse taastamise raskesse protsessi. Samas oleme teadlikud, et Gruusia püsivate muutuste aluseks võiks olla demokraatliku protsessi areng, mille suhtes peame olema suuremeelsed ja nõudlikud, ning assotsieerimisleping.
Ulrike Lunacek
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Lugupeetud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik! Eelkõige tahaksin arutada kahte teemat. Esimene neist puudutab suhet ühelt poolt majandusabi ja toetuse ning teisalt demokraatliku arengu vahel; teine mõnesid Tagliavini raportis käsitletud põhiküsimusi.
Proua volinik, te ütlesite väga õigesti, et Gruusia rahaline ja majanduslik toetamine on vajalik ning et Euroopa Liit peaks sellega jätkama. Te seadsite selle toetuse andmiseks ka kolm tingimust - need on demokraatlik reform, põhivabadused ja õiguskindlus. Minu jaoks on eriti tähtis üks küsimus. Varem on kahjuks juhtunud, et Gruusia ja selle valitsus on ostnud tohutu koguse relvi, eeskätt vahetult enne eelmise aasta konflikti. Kuidas te kavatsete tagada, et Euroopa rahalist abi ei kasutata selleks otstarbeks?
Teiseks tahaksin nimetada inimõiguste juhtumit, mida Euroopa Nõukogu - volinik Hammerberg - samuti käsitles. Kaks teismelist on Lõuna-Osseetias endiselt vahi all, kuigi härra Hammerbergile lubati, et nad vabastatakse. Kas olete selles suhtes mingeid meetmeid võtnud? Kas peate tõenäoliseks, et nad vabastatakse lähemas tulevikus?
Ja viimane punkt: Tagliavini raportis on esimest korda selgesti kirjeldatud, kuidas ksenofoobia järkjärguline kuhjumine ja vihkamise väljendamine viis lõpuks konfliktini. Mida võtavad komisjon ja nõukogu selles valdkonnas ette, et endist olukorda taastada ja selgitada, et niisugustele asjadele järgneb relvastatud konflikt ja et neile tuleb juba eos lõpp teha?
Michał Tomasz Kamiński
Lugupeetud juhataja! Ma ei hakka varjama, et olen mõlemas kuuldud avalduses pettunud. Täna siin Euroopa Parlamendis oleme meie, Euroopa Liidu võimu esindajad, demokraatia rolli üpris õigesti rõhutanud. Oleme jaganud president Saakašvilile õpetussõnu muudatuste kohta, mida ta pidi oma riigis tegema. Tahaksin öelda, et ta on väga palju muudatusi juba teinud. Praegune Gruusia ja paari aasta tagune Gruusia on täiesti erinevad riigid. Siiski ei tohi me unustada, et praegu võib suurel osal Gruusia territooriumist leida Vene tanke. Kolleegid, kui te arvate, et Vene tankid on kunagi ajaloos kellelegi demokraatia toonud, siis eksite küll rängalt. Vene tankid ei too demokraatiat, nad toovad orjuse.
Me räägime täna olukorrast Gruusias, kuid nõukogu esindaja sõnavõtust kuulsime sõna "Venemaa” kõigest üks kord, ehkki Venemaa on Gruusia olukorras muidugi esmatähtis. Ma ei ütle, et Gruusias on kõik ideaalne. Kindlasti on seal paljugi, mis vajab parandamist. Siiski irvitavad venelased meile avalikult näkku, jättes ellu viimata viie punkti kokkuleppe, mille üle Euroopa Liidu nimel pidas läbirääkimisi president Sarkozy. Pean küsima, miks viibib Vene armee ikka veel Pereva külas. Kas seda on üldse kunagi venelastele mainitud?
Kui me räägime demokraatia, inimõiguste, sallivuse ja sõnavabaduse vajadusest, toetan mina seda kõike kahel käel. Aga kas me arvame, et Venemaa edendab praegu neid väärtusi Gruusias või et Venemaa kallaletung Gruusiale on osa demokraatia eest peetavast võitlusest? Ei, see on toore imperialismi tegu. Meie peaksime sellele toorele imperialismile Euroopa Liidu nimel vastu astuma. Ainult sel juhul võivad Gruusia sõbrad meie sõnu uskuda, kui me räägime, et neil on veel palju tarvis ära teha - ja ma olen sellega nõus -, enne kui nende riik vastab täielikult Euroopa normidele.
Me ei tohi siiski Gruusia peale näpuga näidata, kui teisest küljest on meil tegemist Venemaaga, kus mõrvatakse tülikaid ajakirjanikke, kus naabrite ja vähemustega suhtlemisel kasutab meedia ametlikult vihkamise keelt, mis on ka juhtivate Vene poliitikute keel. Me peame sellele "ei” ütlema, sest siis saab meid uskuda, kui me räägime demokraatiast teistele riikidele, sealhulgas Gruusiale. Tahan pöörduda Euroopa Liidu poole palvega hoida Gruusia territoriaalset terviklikkust kindlalt ja otsustavalt nende väärtuste nimel, mida me kõik jagame, ning kaitsta Gruusia vabadust ja demokraatiat Vene agressiooni eest.
Andreas Mölzer
(DE) Lugupeetud juhataja, volinik! Minu arvates ei ole ELi välispoliitika selles piirkonnas tegelikult järjekindel. Kaukaasia on teatavasti samasugune energiatransiidi piirkond nagu Venemaa, kes on suur strateegiline partner ja meie jaoks väga oluline. Olukorra delikaatsust arvestades on EL lasknud end president Saakašvilil Gruusia kriisis tüssata. Võimalik, et selle taga on mõne liikmesriigi USAst pärineva hoiaku mõju. Poliitiline lühinägelikkus Gruusia kriisis mitte ainult ei suurenda Euroopa Liidu siselõhet, vaid pingestab tugevalt ka suhteid Venemaaga. Arveid võidakse hakata klaarima gaasivaidlustes. Jääb üle vaid näha, kas uued ELi juhid suudavad sel juhul oma väärtust tõestada.
Kui Brüssel tahab tõepoolest inimõigusi toetada, peaks ta Gruusias sekkuma, arvestades võimalikke valimisaegseid manipulatsioone, orjusele võrdväärseid töötingimusi ning demonstratsioonide korraldamise õigusele seatud piiranguid, mis on vastuolus põhiõiguste hartaga.
Brüssel peaks Gruusia küsimuses jõudma tasakaalustatud lahenduseni, kus on võetud ühtmoodi arvesse nii Gruusia kui ka Venemaa õiguspäraseid huve.
Vytautas Landsbergis
Lugupeetud juhataja! Kui ma olin veel väike poiss, oli mu kodumaa nõukogude võimu all. Algkoolis pidime selgeks õppima mitu uut laulu. Üks neist oli gruusia laul tüdrukust nimega Suliko. Okupatsioon oli igati halb; ainus kena asi oli see laul.
Palju aastaid on mööda läinud ja hiljuti kohtasime seda Suliko-nimelist neiut jälle. Nüüd on ta tumedad silmad täis pisaraid ja tema ihul on peksujäljed. Rohkem kui aasta tagasi ahistati teda jälle - ta rööviti paljaks, teda peksti ja vägistati. Meie, 27 ELi härrasmeest, vahime teda pärast seda ja arutame iseäralikul viisil: kuidas sai see juhtuda? Mida ta valesti tegi? Kas tema käitumine ärritas vägistajat? Sest täpselt nii kallaletungija ütlebki: "Ta käitus provotseerivalt!” Kas ta hakkas mehe nõudmistele vastu? See poleks mõistlik, sest mitte kellelegi, eriti mitte röövlile ja vägistajale ei saa vastu hakata või teda pahatahtlikes kavatsustes süüdistada. Neiu oleks pidanud olema paindlikum, rünnakutele leebelt vastama, tema aga püüdis end tervelt kaks päeva kaitsta ja see oligi tema suurim viga. Nüüd ei oska keegi enam öelda, kes oli ründaja: mees väidab, et neiu ründas teda.
Niisugune on olukord ühe Euroopa ääremaadel asuva kauge riigi koduõuel, kus mitte mingil juhul ei või süüdi mõista suurt maaisandat ja härrasmeest, aga neiut võib. Seega on neiu põhjustanud meie jaoks nüüd uue probleemi, sest meie äriasjad härra Vägistajaga on pisut kannatada saanud. Järgmine kord anname härra Vägistajale oma erilise Mistrali pilli, et tema mehelikku võimekust suurendada.
Euroopa daamid ja härrad, ärge järgmise sõja ajal enam niimoodi ebalege.
Kinga Göncz
(HU) Tahaksin tänada volinik Ferrero-Waldnerit ja eriti Cecilia Malmströmi, kes viibib praegu meie seas ministrina, aga saab varsti volinikuks. Tahaksin kõigepealt avaldada siirast tänu raporti eest, mis sisaldab mõningast väga tähtsat teavet. Palun lubage ka minul öelda, et kahest viimasest laienemisvoorust peale on idanaabrid Euroopa Liidule tegelikult väga lähedale nihkunud. See on paljude nurkade alt vaadates kasulik muutus - mitte ainult geograafilise läheduse pärast, vaid osaliselt välispoliitika tõttu, mis põhineb Venemaa mõjusfääride ideel, rääkimata energiavarustuse kindluse suuremast tähtsusest.
Sellest seisukohast on idapartnerluse programmil tohutu tähtsus, sest see võib tagada ka mitmekesisuse, kuid loob peale selle selgelt tihedamad sidemed nende riikidega. Gruusia on Kaukaasia piirkonna riik, kelle jaoks on Euroopa Liidu väärtused kõige tähtsamad. Tahaksin mainida ja esile tuua paar probleemi, alustades viisakorra lihtsustamise protsessi ettevalmistamisest. See meede ei ole oluline mitte ainult inimsuhete vaatenurgast, vaid ka sellepärast, et meile teadaolevalt kasutavad Vene passiga Lõuna-Osseetia ja Abhaasia kodanikud juba neid hüvesid. See on tekitanud selliseid pingeid, mis üksnes raskendavad olukorda veelgi. Teine probleem, mida tahaksin rõhutada, on see, et naabruspoliitika idamõõtme alla kuuluvas neljas riigis on ikka veel lahendamata konflikte, millele peame pöörama kogu oma tähelepanu.
Lõpetuseks tahaksin tänada volinik Ferrero-Waldnerit kõigi jõupingutuste eest, mida ta on teinud, et tuua see piirkond Euroopale lähemale.
Milan Cabrnoch
(CS) Euroopa Parlament jälgib hoolikalt olukorda Gruusias ja pöörab sellele riigile suurt tähelepanu. Euroopa Parlamendi president Jerzy Buzek kohtus oktoobri lõpus president Saakašviliga, novembri alguses toimunud väliskomisjoni ühisistungil arutasid Venemaaga koostöö delegatsiooni ja Lõuna-Kaukaasia riikidega koostöö delegatsiooni kuuluvad Euroopa Parlamendi liikmed Tagliavini raportit, mis käsitles olukorda Gruusias, ning 26. novembril kohtusid Lõuna-Kaukaasia delegatsiooni liikmed oma erakorralisel istungil Gruusia valitsuse ministri Giorgi Baramidzega.
Oleme alati toetanud Gruusia territoriaalset terviklikkust ja suveräänsust. Pooldame Gruusia olukorra ning Gruusia ja Venemaa konflikti rahumeelset lahendamist. Nõuame, et rahuvaatlejatel ei oleks juurdepääs mitte ainult Gruusia valitsuse hallatavatesse piirkondadesse, vaid ka okupeeritud aladele. Samal ajal nõuame ka võimalust nendele okupeeritud territooriumidele humanitaarabi toimetada. Oleme mures nende põgenike olukorra pärast, keda sunniti oma kodudest lahkuma ja kes ei saa sinna tagasi pöörduda, ja hindame kõrgelt Gruusia valitsuse jõupingutusi tagada kõigile põgenikele väärikad elutingimused. Kutsume konflikti mõlemat osalist tungivalt üles pidama kinni relvarahu lepingust ja täitma oma kohustused, mis võetud rahumeelse lahenduse saavutamiseks.
Elena Băsescu
(RO) Head kolleegid! Mõne aasta eest oli kuulda teravat kriitikat nende suunas, kes toonitasid Musta mere piirkonna strateegilist olulisust Euroopa jaoks. Ent aeg on näidanud, et Euroopa on Musta mere piirkonna riikidega lähedalt seotud.
Gruusial on Musta mere piirkonnas eriline strateegiline tähtsus energiavarustuse kindluse tõttu, sest sellised tarnekanalid nagu Nabucco gaasijuhe, Bakuu-Thbilisi naftajuhe ja Suphsa naftaterminal on selle riigi stabiilsusega tihedalt seotud. Gruusia 2008. aasta augusti kokkupõrked näitasid, et iga lahendamata konflikt võib mis tahes ajal uuesti lõkkele lüüa ning kogu piirkonna stabiilsusele ja julgeolekule tõsiseid tagasilööke anda.
Kuigi Venemaa mõju on endiselt väga tugev, on meie kohus viia Gruusia Euro-Atlandi stabiilsuse ja julgeoleku alale. See on sama vajalik kui tunnistada põgenike, ümberasustatute ja nende ülalpeetavate õigust pöörduda tagasi Abhaasiasse, olenemata nende etnilisest päritolust.
Fakt, et Venemaa on andnud Abhaasia ja Osseetia elanikele kodakondsuse, seab Gruusia kodanikud samal ajal selgelt ebasoodsamasse olukorda, sest ELiga ei ole viisakokkulepet veel sõlmitud, ehkki kuulsime komisjoni esindajat enne ütlemas, et selles vallas võetakse meetmeid.
Rumeenia on ELi järelevalvemissioonist Gruusias osa võtnud nii operatiivtasandil kui ka kohapeal, samuti selle peakorteris Thbilisis. Meie riik peab kinni ka oma kohustusest teha erilisi jõupingutusi, et tuua Gruusia Euroopa Liidule ja NATO-le lähemale. Peale selle kavatseme saata sinna riigi eksperdi, kes hakkab tööd juhtima NATO esindusest Thbilisis. Meil on hea meel Euroopa Liidu eesistujariigi hoiaku üle. Me ei tunnusta mingil juhul separatistlikes piirkondades ebaseaduslikult ja konflikti tagajärjel loodud nõndanimetatud riike ega selliseid ebaseaduslikult korraldatud valimisi, nagu toimusid hiljuti Abhaasias. Gruusia venemeelse separatistliku vabariigi president võitis valimised, saades 59,4% häältest. Pean mainima ka seda, et ükski viiest presidendikandidaadist ei välistanud täielikult mõtet Gruusiaga uuesti ühineda.
Maria Eleni Koppa
(EL) Lugupeetud juhataja! Lähtudes rahvusvahelisest õigusest ja usust oma põhimõtetesse, on Euroopa Liidul kohustus aidata otsustavalt kaasa stabiilsusele oma vahetus naabruses.
Eelkõige Gruusia puhul peame kaitsma oma seisukohta territoriaalse terviklikkuse ja riigi rahvusvaheliselt tunnustatud piiride suhtes. Samal ajal peame siiski arvesse võtma ka tegelikult lahendamata konflikte. Euroopa Liit peab suutma olla vahendaja ja andma oma viljaka panuse mõlemale poolele, Gruusiale ja Venemaale, et leida võimalik lahendus.
Praegusel hetkel on meil kolm peamist sõnumit, mille peame edastama.
Esiteks on ühepoolsed ja vägivaldsed lahendused vastuvõetamatud; teiseks on enneaegsed arutelud, kas Gruusia peaks või ei peaks NATOga ühinema, ning rõhk tuleks asetada hoopis Genfi läbirääkimiste jätkamisele ja edukale tulemusele, ning kolmandaks on ELi vaatlejate missioon Gruusias üks teguritest, mis paneb aluse stabiilsusele ja usaldusväärsusele. Seepärast tuleks missiooni kasutoovat tahku tunnustada, selle tegevust tõhustada ja julgustada seda jätkama oma jõupingutusi eelkõige inimõiguste ja rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumisega tegelemisel.
Marek Henryk Migalski
(PL) Lugupeetud juhataja! Me ei kuulnud proua Malmströmi ega proua Ferrero-Waldneri sõnavõtus sõnagi probleemidest, millega me Gruusias tegelikult silmitsi oleme. Pean silmas traagilist humanitaar- ja inimlikku olukorda. Mulle jäi mulje, et ei meie ise ega ka need kaks prouat ei vastuta Euroopa Liidu reageeringu puudumise eest.
Olukord on tõepoolest traagiline. Kuue punkti kokkulepet ei ole rakendatud. Gruusia territooriumil toimub etniline puhastus. Gruusia keel on paljudes kohtades keelatud. Meie Gruusia missioonil ei lubata paljudes kohtades oma tööd teha ja need oleme meie, kes selle eest vastutavad. Proua Ferrero-Waldner kõneles pikaajalisest makromajanduslikust abist, mis on Gruusiale ette nähtud, ja sellest, et me sõlmime Gruusiaga varsti assotsieerimislepingu. Kõik see on väga tore, kuid igaüks meist peab vastama ka küsimusele, mida me oleme selles vallas ära teinud? Olen sügavalt pettunud mitte ainult selles, mida kõnealuse poliitika eest vastutavad inimesed siin täna rääkisid, vaid ka ELi poliitikas endas.
Jacek Protasiewicz
(PL) Lugupeetud volinik, austatud minister! Erinevalt oma Poola kolleegidest ei kavatse ma enda hinnangus Euroopa Liidu vastavasisulisele tegevusele nii kriitiline olla. Tahan väljendada rahulolu nõukogu 12. detsembri avaldusega, kus kommenteeritakse selgesõnaliselt hiljutisi presidendivalimisi Abhaasias. Soovin rõhutada ka toetust Euroopa Liidu tegevusele, sest rahvusvahelisel tasandil on EL mõlema lahkulöönud piirkonna iseseisvuse tunnustamisel ühemõttelisel seisukohal. Tean Valgevenega seotud kogemuste põhjal, millest räägin.
Nõustun siiski, et Euroopa Liit peab olema otsusekindel kuuepunktilise relvarahu kava jõustamisel, mille üle president Sarkozy läbirääkimisi pidas. Seda öeldes pean silmas eelkõige välisasjade kõrge esindaja proua Ashtoni segadusseajavaid avaldusi, et ta kavatseb hakata ellu viima vaikset diplomaatiat. Loodan, et vaikne diplomaatia ei tähenda nõustumist Venemaa ja Euroopa Liidu esindajate sõlmitud lepingute rikkumisega.
Alexander Mirsky
(LV) Tänan, lugupeetud president! Kallid kolleegid, tahaksin esitada küsimuse neile, kes kaitsevad härra Saakašvili seisukohta. Kas olete Lõuna-Osseetias käinud? Kas olete näinud, mida Gruusia sõjavägi tegi Žinvalis? Olin seal sõja ajal ja nägin kõike oma silmaga. See, mida Gruusia riigivõim tegi, on kuritegu Osseetia ja Abhaasia rahvaste vastu. Olen okupatsioonist rääkinud paljude Osseetia ja Abhaasia inimestega. Osseetia ja Abhaasia inimesed ei taha elada ühes riigis härra Saakašviliga. Kui keegi veel tahab seda suurt rahvusvahelist probleemi relva jõul lahendada, nagu tegi härra Saakašvili, siis selle kohta on üks väga hea venekeelne väljend 'zamutšajutsja põl glotat'. See tähendab, et neil ei õnnestu iialgi edu saavutada. Tänan teid!
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Lugupeetud juhataja! Kui Euroopa Liit ei toeta Thbilisit poliitiliselt ja majanduslikult, siis teeme Venemaale hõlpsaks tema neoimperialistliku poliitika, mida ta Gruusias ellu viib, ja see destabiliseerib olukorda Kaukaasias veelgi. Sellepärast peab Euroopa Liit rohkem pingutama.
Kui taaskinnitame oma toetust territoriaalsele terviklikkusele, kas mõistame siis, et kuue punkti kava tegelikult ei järgitagi? Ühest küljest ütleme, et tahame demokraatlikku, vaba ja territoriaalselt puutumatut Gruusiat, kuid teisest küljest ei lasta meie vaatlejaid separatistlike vabariikide piirialadele. Veel üks mureallikas on inimröövid, mis on muutunud okupeeritud piirkondades Venemaa harjumuspäraseks käitumisviisiks. Novembri alguses langesid selle ohvriks mõned teismelised. Neist noorim on vaevalt 14 aastat vana. Nähtavasti püüab Kreml Gruusia presidenti halba valgusse seada, üritades näidata, et viimane ei suuda tagada oma kodanike julgeolekut. Venemaa destabiliseeriv tegevus ohustab tohutult piirialade elanike julgeolekut ja süvendab konflikti selles piirkonnas.
Härra juhataja, me peame otsustavamalt tegutsema, sest territoriaalselt terviklik ja demokraatlik Gruusia tähendab Euroopa Liidule ja Euroopale suuremat turvalisust.
Kristiina Ojuland
(ET) Lugupeetud istungi juhataja, proua volinik, proua minister, head daamid ja härrad, kolleegid! Mõni aeg tagasi, kui me rääkisime Gruusiast, tuletasin ma meelde seda, et just Berliini müüri langemise aastapäeva künnisel on õige aeg tõstatada küsimus selle kohta, millal me saaksime tähistada seda päeva, millal Lõuna-Osseetia ja Abhaasia saaksid taas ühineda oma emamaa ehk Gruusiaga. Täna sellele küsimusele meil vastust ei ole, ehkki kõikides meie dokumentides, olgu see Euroopa Parlamendis või teistes institutsioonides, me rõhutame Gruusia territoriaalse terviklikkuse olulisust rahvusvahelise õiguse võtmes ja selle nimel me praegu siin kõik seisame.
Eelmisel nädalal toimus Brüsselis väga hea arutelu eesistujariigi esindaja härra Carl Bildtiga, kes nimetas Gruusiat Euroopa Liidu jaoks lakmustestiks. Just selles võtmes, et kas me suudame ühel päeval seista lõpuni selle eest, et Gruusia territoriaalne terviklikkus saaks taastatud ja et kõik inimõigused ja põgenike õigused oleksid käsitletud selliselt, nagu rahvusvaheline õigus seda ette näeb. Ma olen nõus kõigi kolleegidega, kes nimetasid siin halba inimõiguste olukorda, sellega ei saa nõus olla.
Kuid lõpetuseks tahan ma esitada palve. Eelmisel nädalal kohtusin ka mina Gruusia asepeaministri Giorgi Baramidzega, kelle suur-suur palve oli see, et palun-palun-palun - Euroopa Liit - võtke midagi ette ka preventiivses diplomaatias, et ära hoida võimalikke edasisi konfliktide eskalatsioone.
Tunne Kelam
Lugupeetud juhataja! Olen täiesti nõus väitega, et Gruusia saab kõige paremini Venemaa agressioonile vastata demokraatlike reformide arvu suurendamisega.
Samas on ELil oma ülesanded, sest nagu väga õigesti öeldi, saab ELi ja Gruusia suhetest proovikivi, mille järgi võib hinnata idapartnerluse õnnestumist ja Euroopa Liidu rolli selles piirkonnas.
Pidades silmas Gruusia tähtsust, tunnen ma huvi, kas Gruusia küsimust arutati hiljutisel ELi ja Venemaa tippkohtumisel, sest Venemaa kuue punkti kokkulepet ei rakenda ja ELi missioon on piinlikus olukorras, sest teda ei lubata separatistlikele territooriumidele. Euroopa Liit peaks praegusel juhul võtma jõulisema seisukoha.
Volinik, te nimetasite 46 miljoni euro suurust abi. Tahaksin vaid küsida, kas see abi jõuab Gruusiasse käesoleval aastal. Milline on ajakava?
Paweł Robert Kowal
(PL) Arvan, et meie arutelu silmas pidades peaksime naasma selle juurde, mida proua Malmström alguses ütles - et Gruusia vajab Euroopa Liidult uut ja ulatuslikumat avatust. Sellega peaks kaasnema makromajanduslikku finantsabi ja assotsieerimislepingut käsitlevate läbirääkimiste võimalikult kiire ja viivitamatu alustamine. Samuti peaks see hõlmama ka viisakorra lihtsustamise teemalisi läbirääkimisi - mis ongi mu kolmas punkt - ja lõpuks, me peaksime võimaldama Gruusial tagada oma julgeolek, avades talle tee ühinemiseks NATOga.
Arvan siiski, et isegi see küsimus pole täna põhjuseks, miks ma soovin arutelu selles osas sõna saada. Tahaksin esitada volinik Ferrero-Waldnerile retoorilise küsimuse: kas teid ei pane imestama, miks peaaegu kõik kõnelejad on juhtinud tähelepanu Sarkozy kavale? Palun vastake sellele küsimusele. Palun öelge meile, miks ei kuulnud keegi teie avakõnes või edasistes avaldustes ega ka proua Ashtoni avaldustes lihtsa hinnangu kujul vastust, kas Sarkozy kava on ellu viidud või mitte. Kas see tõesti tähendab, et Euroopa Liidu tähtsaimad institutsioonid ei vääri teie selget avaldust selles küsimuses?
Mairead McGuinness
Lugupeetud juhataja! Eile arutati Iirimaal Ida-Euroopale antava abi küsimust. Üks riikidest, millest me rääkisime, oli Gruusia. Oli tõepoolest kosutav kuulda, kui palju oli ära tehtud ühe kindla elanikerühma heaks, kes ei saa ise enda eest kõnelda - vaimsete ja füüsiliste puuetega laste ja noorte heaks. Samas oli väga masendav teada saada, et selle valdkonnaga tegelejate arvates on konflikt põhjustanud nüüd tagasilanguse 10 aasta võrra.
Kuna ma eile selles mõttevahetuses osalesin, siis tahaksin vaid paluda, et peaksite kaubanduslepinguid sõlmides ja läbirääkimisi pidades meeles kõige haavatavamaid. Tänane arutelu on väga tähtis ja teisedki kolleegid on rääkinud kohutavast humanitaarolukorrast, aga see on üks inimrühm, kes jääb alatasa kahe silma vahele. Tahtsin lihtsalt, et nende häält oleks siin täna kuulda.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Lugupeetud juhataja, daamid ja härrad! Me peame meeles pidama, et Gruusia on väike riik, kuigi asub väga strateegilises kohas Lõuna-Kaukaasias. See tõsiasi tekitab konfliktiolukorra võimsa põhjanaabri Venemaaga. Nii et ma olen tänulik volinikule tema avalduse eest, et abi, mida Gruusia on nii kaua oodanud, antakse üle homme.
Ärgem unustagem, et kui Gruusia astus demokraatlike reformide teele ja otsustas end siduda rohkem Lääne-Euroopaga, mitte Venemaaga, nagu see varem on aastakümneid ja arvatavasti isegi sajandeid olnud, siis kaotas ta majanduspartneri, kes ostis 80% tema toodangust. Me pole midagi teinud, et seda auku täita ja Gruusias toodetud kaupu osta, mis tagaks riigi teovõimelisuse. Selles suhtes pooldan ma väga voliniku avaldust, nagu ma pooldan ka Gruusia jaoks kavandatud makromajanduslikku plaani.
Ja veel üks asi: volinik, me ei tohi pidada Gruusiat poliitikavaldkonnas mingiks täiesti kaugeks partneriks, sest Gruusia on lõksu jäänud uskumatult keerulisse geopoliitilisse olukorda. Seepärast ei suuda ma ette kujutada, et läbirääkimiste käigus, mida Euroopa Liit peab Venemaaga, ei ole Gruusia olukorrast sõnagi räägitud. Ma ei taha jälle nimetada Sarkozy kuue punkti kava, sest kõik kõnelejad on seda teinud, kuid meil on tarvis meeles pidada, et suheldes nii võimsa partneriga nagu Venemaa, kes on meie jaoks muidugi ülimalt tähtis, peame arvestama ka oma väiksemate partneritega, kes on kallid ja lähedased.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Poliitika on kõigest töö, kui seda tehakse enda pärast. See muutub kutsumuseks, kui selle käigus aidatakse teisi - kui Koljatid tulevad appi Taavetitele. Praegusel hetkel on Euroopa Liit Koljat, kes tuleb appi Gruusiale, Taavetile, ja mul on selle üle hea meel. Sealsamas kõrval on aga üks teine Koljat, Venemaa, kellel on Gruusiaga teistsugused plaanid. On väga tähtis, et Euroopa Liit pingutaks oma lihaseid ja astuks sellele soovimatule vahelesegamisele vastu.
Olin eelmisel nädalal Bonnis EPP kongressil ja seal kõneles Gruusia president. Ta kirjeldas jõupingutusi, mida riik teeb võitluses korruptsiooni vastu, rääkis majanduskasvu tagamiseks mõeldud reformide ajakavast ja ka oma palavast soovist saada vabakaubandusleping. Soovin küsida, millal peab komisjon võimalikuks vabakaubanduslepingu sõlmimist, kui tingimused selleks on täidetud?
Lena Kolarska-Bobińska
Lugupeetud juhataja! Arutame siin Ukraina, Moldova ja Gruusia püüdlusi. Neil on ühesugune soov saada Euroopa Liiduga lähedasemaks.
Näib, et meie jaoks on see probleem. Huvitav, mis võiks juhtuda kümne aasta pärast, kui sellest püüdlusest saab pettumus ja Euroopa Liiduga ühinemist enam ei soovita ega oodata ka midagi muud. See oleks meie jaoks hoopis keerulisem olukord. Kõikidest idapartnerluses osalevatest riikidest on Gruusia see riik, mille ühiskond toetab ülimalt kindlalt Euroopa Liidu liikmesust, samuti NATOt. Seal tehakse ka kõige suuremaid edusamme turu reformimisel.
Kui me kiiremini edasi ei liigu, tekib samasugune olukord nagu Türgi puhul, mille ühiskond on oma Euroopa-püüdlustest loobumas. See oleks tõesti ohtlik seis, hoolimata nende riikide ümber toimuvatest muudest poliitilistest liikumistest - aga võib-olla just nende pärast. Me näeme, mis toimub Venemaal, ja kui Gruusia püüdlused Euroopa Liidu liikmeks saada luhtuvad, võime sattuda olukorda, mis on kõigile Euroopa Liidu riikidele üpris ohtlik.
Cecilia Malmström
Lugupeetud juhataja! Ma tean, et selle küsimuse vastu on suur huvi. Need teie hulgast, kes on seda hoolega jälginud, teavad ka seda, et eesistujariik Rootsi on Gruusiale palju aega pühendanud. Rootsi välisministril Carl Bildtil oli eelmisel neljapäeval väliskomisjonis võimalus teiega Gruusia olukorda arutada.
EL jätkab Gruusiale tugeva poliitilise, tehnilise ja rahalise toetuse andmist. Täie tõenäosusega võib see kaasa tuua jätkuvaid üleskutseid austada Gruusia territoriaalset suveräänsust ja terviklikkust ning jätkata ELi järelevalvemissiooni, samuti meie väga olulist vahendaja rolli Genfi läbirääkimistel. Genfi läbirääkimised on vajalik alus. Läbirääkimised edenevad aeglaselt, kuid vähemalt need edenevad, ja neil on esindatud kõik osalised.
Pakume jätkuvalt ka rahalist abi konflikti tagajärgede leevendamiseks. Nagu paljud teie hulgast toonitasid, teeb ikka veel suurt muret humanitaarolukord. Mairead McGuinnessil on loomulikult õigus, kui ta ütleb, et selle tagajärjel kannatavad kõige haavatavamad.
Meie Vene dialoogipartneritega kohtudes jätkab EL rõhutamist, et tingimata on tarvis rakendada kuuepunktilist relvarahu kokkulepet ja sellest tulenevaid rakendusmeetmeid - taandada väed 2008. aasta 7. augusti positsioonidele. Eelkõige on nimetatud Perevit, Ahhalgori ja Ülem-Kodori, nagu tegid paljud ka teie hulgast.
OSCE missiooni ja ÜRO vaatlusrühma tegevuse katkestamise tagajärjeks on tähtsate rahvusvaheliste julgeolekustruktuuride põhielementide eemaldamine. Praegu on Euroopa Liidu järelevalvemissioon ainus kohalviibiv rahvusvaheline üksus. Ta annab julgeolekusse ja olukorra normaliseerimisse märkimisväärse panuse. Sellepärast ongi nii tähtis, et järelevalveüksusel oleks juurdepääs lahkulöönud piirkondadesse. See on oluline Gruusia julgeolekule ja stabiilsusele. See on vajalik punkt, mida EL rõhutab jätkuvalt kõigile asjaomastele dialoogipartneritele.
Loomulikult toetab Euroopa Liit ka edaspidi Gruusia territoriaalset terviklikkust, kuid meil on strateegiline huvi olla kokkupuutes ka lahkulöönud piirkondadega ja hoida nende separatistlike alade aken välismaailma avatud. Tänu sellele saame ELi edasise kaasamise ja halduspiiride üleste usalduse edendamise meetmete kaudu, samuti eri rahvaste omavaheliste kokkupuudete kaudu võib-olla panna aegamööda aluse konflikti lahendusele.
EL on selles vallas ka edaspidi väga aktiivne. Komisjon ja volinik Ferrero-Waldner on sellele väga pühendunud, nagu Euroopa Parlamentki, ja selle eest olen ma väga tänulik.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Lugupeetud juhataja! Tänan kõigepealt avameelse arutelu eest, mis meil siin täna toimus.
Arvasin, et paljud teist teavad, mida me oleme Gruusia heaks teinud. Gruusia on saanud meilt palju poliitilist, majanduslikku ja humanitaarabi, kuid näib, nagu polekski me midagi ette võtnud. See ei ole sugugi tõsi.
Esiteks peatasid Euroopa Liit ja härra Sarkozy sõja. Teiseks on teil õigus, on olemas kuue punkti kava, mida kahjuks ei ole veel täielikult rakendatud, aga iga kord, kui me venelastega kohtume, on see päevakorras. See on täiesti ilmselge.
On tõsi, nagu nõukogu eesistuja ütles, et Genf on ainus alus, millelt oleme tõepoolest hakanud edasi liikuma, kuigi aeglaselt. Sellepärast peavad Genfi läbirääkimised jätkuma.
Me vajame ka mõlema poole toetust ja avatust, sest see on keeruline konflikt ja meie oleme selles konfliktis nii-öelda vahendajad. See on poliitiline küsimus number üks.
Me peame jätkama ja me teame väga hästi, et Venemaa on tohutu partner meie vastas. Samal ajal on meil ühised naabrid ja sellepärast arutame neid küsimusi Venemaaga üpris selgesõnaliselt. Meil on edasiliikumiseks tarvis, nagu ma juba ütlesin, mõlema osapoole õiget suhtumist, mida ma ütlesin ka oma sõnavõtus, kui teil meeles on. See on esimene punkt.
Teine puudutab majandus- ja humanitaarrinnet, kus me teeme kahtlemata väga tihedat koostööd. 500 miljoni euro väärtuses pakett oli suurim pakett, mille ma suutsin läbi suruda. Naabruspoliitika raames ei ole väga palju raha, aga nii palju me kokku saime, sest mõtlesime, et Gruusia vajab seda pärast sõda ja pärast kogu tekitatud kahju - eriti kõige haavatavamate jaoks.
Olen ise käinud põgenikelaagrites ja ka meie toetuskavade abil taastatud majades.
Võin öelda proua Lunacekile, et kirjutasin ise alla grusiinidega sõlmitud lepingule, millega nad kohustuvad täiel määral mitte kasutama ainsatki senti Euroopa Liidu rahast. Me kontrollime alati oma raha, nii et üldiselt ei tohiks sentigi meie rahast minna Gruusia poole taasrelvastumiseks.
Ma ei saa muidugi kontrollida, kuidas Gruusia käitub teistes küsimustes, kuid meie raha kohta võin seda täiesti kindlalt öelda.
On veel mõned probleemid, mida nimetati. Näiteks kaks teismelist, kes istuvad ikka veel Lõuna-Osseetias vanglas. Need on küsimused, mida me venelastele muidugi nimetame. Me räägime neist, kuid praegusel hetkel ei ole meil kahjuks lahendust ja ise me Lõuna-Osseetiasse ei pääse.
Mis puutub põhimõttelisusesse, siis selles vallas oleme loomulikult selgesõnalised. On territoriaalne terviklikkus ja on suveräänsus ning selle ütleme me Gruusia puhul ühemõtteliselt välja. See on kindel. Siiski on üks asi rääkida põhimõttest ja teine asi seda otsekohe rakendada. See on kahjuks üsna raske.
Lubage mul rääkida Tagliavini raportist. Juba ainult fakt, et see raport avaldati, on väga oluline. Te teate, et toetasime seda sõltumatut raportit. Tunnen proua Tagliavinit juba sellest ajast, kui olin oma riigi välisministrina 2000. aastal OSCE eesistuja. Tema oli tookord minu eriesindaja Kaukaasias. Ta on väga südikas iseseisvalt tegutsev naisterahvas ja pean ütlema, et ta koostas suurepärase raporti.
Ka see on meile abiks, sest raportis on faktid selgelt teatavaks tehtud. Me võtame sellest õppust, ent saame Gruusia aitamist jätkata üksnes diplomaatiliste vahenditega.
Seda tõdedes saan lisaks öelda, et oleme ära teinud tohutu töö algul idanaabruspoliitika kallal ja nüüd idapartnerluse valdkonnas.
Mõni päev tagasi toimus meil eesistujariigi Rootsi korraldusel väga tähtis ministrite kohtumine idapartnerluses osalevate riikide kuue välisministriga, kelle hulgas oli ka Gruusia välisminister.
Arutasime ka seal kõiki võimalusi, aga kas te tõesti arvate, et saame igale riigile kõike anda, ilma et nemad oma osa täidaksid? Ei saa. Me peame nõudma, et ka nemad oma osa täidaksid. Kaubanduses tähendab see ka seda, et põhjaliku vabakaubanduslepingu saab sõlmida üksnes siis, kui on olemas õiged seadused. Me ei saa neil lihtsalt paluda Euroopa Liiduga ühineda, kui nõukogu ei ole selles ühehäälne.
On asju, mida saab vaadata nii ühest kui ka teisest küljest, kuid meie toetame Gruusiat rohkem kui keegi muu. Nii et ma loodan pigem seda, et te kõnealust poliitikat tõepoolest toetate, nagu mõned teist ütlesid. See on poliitika, millega püüame neid aidata nii palju, kui saame, kuid me tahame näha, et ka Gruusia käitub õigesti.
President
Arutelu on lõppenud.
(Istung katkestati kell 19.55 ja seda jätkati kell 21.00.)
