Banaanikaubanduslepingud - Nõukogu määruse (EÜ) nr 1964/2005 (banaanide tariifimäärade kohta) kehtetuks tunnistamine - Banaanikaubanduslepingud (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
Francesca Balzani rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel esitatud soovitus, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Ecuadori, Guatemala, Hondurase, Mehhiko, Nicaragua, Panama, Peruu ja Venezuela vahelise Genfi banaanikaubanduslepingu ning Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta (07782/2010 - C7-0148/2010 - 2010/0057(NLE));
Francesca Balzani rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1964/2005 banaanide tariifimäärade kohta - C7-0074/2010 -;
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid nõukogule Genfi banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel Vital Moreira ja Francesca Balzani - B7-0007/2011); ning
suuliselt vastatav küsimus, mille esitasid Euroopa Komisjonile Genfi banaanikaubanduslepingu sõlmimise kohta rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel Vital Moreira ja Francesca Balzani - B7-0008/2011).
Francesca Balzani
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Euroopa Parlamendil paluti avaldada arvamust kahe lepingu kohta, mis on sõlmitud Ameerika Ühendriikide ja 11 Ladina-Ameerika riigiga ja mille abil lahendati pikka aega kestnud keeruline vaidlus. Selles vaidluses seadis Maailma Kaubandusorganisatsioon (WTO) kahtluse alla ELi tegevuse ning veelgi olulisem on see, et ta tegi seda edukalt.
Tegemist on väga keerulise küsimusega, sest vaidluste aluseks oli mittediskrimineerimise põhimõte rahvusvahelises kaubanduses ning ELi süüdistati selle põhimõtte rikkumises, nimelt seati kahtluse alla banaaniimpordi korraldus liidus. Põhjus seisneb selles, et meil on kahetasandiline süsteem - kohaldame Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikidele (AKV riigid) ning ülejäänud riikidele eri poliitikat. See süsteem võimaldab AKV riikidel tuua seda toodet ELi turule tollimaksuvabalt, kuid teistel riikidel tuleb maksta tollimaksu 176 eurot tonni kohta.
See leping tasakaalustab olukorra ning veelgi olulisem on see, et see võimaldab AKV riikidel, mis on praegu väga tundlikus arenguetapis, eksportida tooteid ELi tollimaksuvabalt. Samal ajal tuleb teistel lepingu allkirjastanud riikidel maksta banaanide ELi eksportimisel tollimaksu, kuid seda vähendatakse järk-järgult perioodil 2011-2017 praeguselt määralt, mis on 176 eurot tonni kohta, 114 eurole tonni kohta.
Lisaks asjaolule, et sellest tulenevalt hakkab EL viimaks täitma taas oma WTO liikme kohustusi ning saab teataval määral taastada oma usaldusväärsuse, sealhulgas institutsioonina, on kõige olulisem see, et need lepingud võimaldavad võtta arvesse tundlikus arenguetapis olevaid AKV riike, sest lepingutes on sätestatud vahendid nende rahaliseks toetamiseks. Need vahendid võimaldavad nimetatud riikidel investeerida tootmise mitmekesistamisse ning aitavad seega loodetavasti edendada nende majandust. Praegu on need meetmed, mille suurus on 190 miljonit eurot, ette nähtud kuni 2013. aastani.
Minu arvates tehti nende lepingutega edusamm, sest peale selle, et nendega lõpetatakse vaidlus, milles EL oli kaotaja, mis mõjutas liitu nii majanduslikus ja distsiplinaarses mõttes kui ka vähendas selle kui institutsiooni usaldusväärsust, nagu ma juba ütlesin, aitasid nad ka leida tasakaalustatud lahenduse, milles võetakse arvesse nii AKV riikide kui ka Euroopa äärepoolseimate piirkondade tootjate vajadusi, keda ei tohi kindlasti jätta ohjeldamatu konkurentsi meelevalda.
Seega teen ettepaneku, et Euroopa Parlament toetaks neid lepinguid, kuid nõuaks samal ajal ka, et nõukogu ja komisjon võtaks endale kindlad kohustused. Kõigepealt tuleks neil korraldada esimesel võimalusel hindamine selle kohta, millist mõju avaldavad need lepingud praegusest kuni 2020. aastani - seega üsna pika perioodi vältel - AKV riikidele ja Euroopa äärepoolseimate piirkondade tootjatele, kelle majandustegevus on tihedalt seotud banaanidega. Teiseks tuleks parlamendil nõuda, et talle esitataks 18 kuud enne AKV riikidele kaasnevate finantsmeetmete võtmise lõppu nende mõjuhinnang. Sellega tagataks, et need riigid saaksid vajaduse korral lisaabi ja toetust, et neid ei jäetaks üksi selles olukorras ja et neil aidataks teataval määral võidelda niisuguste halbade tagajärgede vastu, mis võivad kaasneda nende lepingute jõustumisega ELis hindade kohandamise tõttu ja seega ka teistest riikidest pärit banaanide konkurentsivõimelisuse muutumise tõttu, ning nende tagajärgede suhtes meetmeid võtta ja neid leevendada.
Seepärast olen seisukohal, et vastuolulise probleemi lahendamise kaudu aitab see leping leida kindlasti väljapääsu, milles võetakse arvesse nimetatud nõrgemate riikide vajadusi, mis on - nagu ma juba ütlesin - olnud alati meie põhimure, sealjuures ka meie pika arutelu ajal rahvusvahelise kaubanduse komisjonis. Loodan, et nad leiavad ulatuslikku toetust ja et kaasnevad meetmed on soodne lahendus, eriti mis puudutab järelevalvet ja kohustusi, mida Euroopa Parlament komisjonilt ja nõukogult palub, et lepingute ja toetusmeetmete mõju käsitleda ning tulevikus neid vajaduse korral laiendada.
Enikő Győri
Lugupeetud juhataja, austatud Francesca Balzani, parlamendiliikmed! Soovin tänada teid nõukogu eesistujariigile ja nõukogule antud võimaluse eest rääkida sel teemal, mis on oluline nii rahvusvahelise kaubanduse kui ka solidaarsuse ja arengu seisukohalt.
Loodan, et saan vastata Vital Moreira esitatud küsimusele ning samuti kahtlustele ja muredele, mille Francesca Balzani esile tõi. Kui lubate, siis jätkan nüüd ungari keeles.
(HU) Mis puudutab ELi ja AKV riikide banaanitootjate elatist, siis nõukogu on teadlik banaanitootmise sotsiaalsest ja majanduslikust tähtsusest ELi banaanitootmispiirkondade jaoks. Määruse projektis nähakse ette, et banaanisektori kaasnevate meetmete programmi hinnatakse 18 kuud enne programmi lõppu. Austatud parlamendiliikmed! Nagu teate, on selle hindamisaruande koostamine ja sellest tulenevad ettepanekud Euroopa Komisjoni, mitte nõukogu pädevuses, kuid olen kindel, et volinik Cioloş räägib sellest täpsemalt. Sama kehtib ka mõjuhindamise kohta, millele viidati suuliselt vastatavas küsimuses.
AKV riike hõlmava banaanisektori kaasnevate meetmete võtmine eeldab ELi teatavate välissuhete vahendeid käsitlevate õigusaktide muutmist. Abi saavate riikide huvides loodab nõukogu Euroopa Parlamendi viljakandvale koostööle, et lahendada institutsioonilised küsimused, mis takistavad praegu vajalike sätete vastuvõtmist.
Mis puudutab banaanisektori kaasnevate meetmete raames eraldatud vahendite jaotamist abi saavate riikide vahel, väljendas nõukogu oma esimesel lugemisel vastu võetud seisukohas toetust banaanisektori kaasnevaid meetmeid käsitlevale määruse eelnõule, milles on määratud kindlaks jaotuse aluseks olevad ühemõttelised näitajad ja kriteeriumid. Need näitajad on järgmised: ELiga banaanikaubanduse maht, banaaniekspordi tähtsus asjaomase AKV riigi majanduse jaoks ning riigi arengutase.
Mis puudutab POSEI programmi, siis 24. septembril 2010. aastal esitas komisjon Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse eelnõu, milles sätestatakse konkreetsed põllumajandusmeetmed ELi äärepoolseimate piirkondade jaoks. Seda ettepanekut uurivad praegu nõukogu ettevalmistavad organid. Mis puudutab banaanidele kohaldatavaid tollimakse, mida käsitletakse Euroopa Komisjoni ning Colombia, Peruu ja Kesk-Ameerika riikide vahel sõlmitavate vabakaubanduslepingute raames, siis soovin rõhutada, et nõukogu ei ole veel nende lepingute kohta seisukohta kujundanud ning seega ei saa ma teile praegu nõukogu ametlikku seisukohta teatavaks teha.
EL alustas läbirääkimisi kogu Andide Ühendusega, et sõlmida piirkondadevaheline assotsieerimisleping. Kõnelused peatati 2008. aasta juunis, sest Andide piirkonna riigid ei nõustunud kaubandust käsitleva peatüki eesmärkide ja sisuga. Uued läbirääkimised algasid 2009. aasta jaanuaris Andide piirkonna riikide, nimelt Colombia, Ecuadori ja Peruu valmisolekul saavutada mitmepoolne vabakaubandusleping. Ecuador loobus osalemisest 2009. aasta juulis ning kõnelused jätkusid Peruu ja Colombiaga. Euroopa Komisjoni lõpetas läbirääkimised Peruu ja Colombiaga 1. märtsil 2010. aastal.
Nende kahe riigiga sõlmitud mitmepoolse lepinguga võivad ühineda ka teised Andide Ühenduse liikmed, sealhulgas Ecuador. Viimastel kuudel on Ecuador andnud ka ametlikult mõista, et on valmis jätkama läbirääkimisi, et ühineda mitmepoolse lepinguga. Nõukogul on selle otsuse üle hea meel. Kui läbirääkimised Ecuadoriga jätkuvad, peavad selle turu avamisega seotud kohustused olema samaväärsed nende kohustustega, mille võtsid endale lepinguga Colombia ja Peruu.
Lõpetuseks palun seepärast austatud parlamendiliikmetel anda nõusolek banaanikaubanduslepingu sõlmimiseks ning hääletada homme ettepaneku poolt tunnistada kehtetuks määrus banaanide tariifimäärade kohta. Loodan teie koostööle ja soovin tänada tähelepanu eest!
Dacian Cioloş
Lugupeetud juhataja, austatud minister, Francesca Balzani, austatud parlamendiliikmed! Kõigepealt on mul hea meel märkida, et raportöör toetas komisjoni banaane käsitleva ettepaneku põhipunkte ja üldmõtet. Peale selle andis ta sissejuhatuses väga hea ülevaate läbirääkimiste ja lepingute sõlmimise kontekstist.
Komisjon toetab tingimusteta raportööri soovituse projektis ja raporti projektis esitatud järeldusi selle teema kohta. See on tõsi, et Genfi 2009. aasta lepingud banaanikaubanduse kohta on väga olulised ning Francesca Balzani tõi väga hästi esile, mis see nii on. Soovin juhtida tähelepanu ka sellele, et need lepingud aitavad lahendada selle vastuolulise küsimuse. Need aitavad kaasa ka Doha voorule ning vajalike tingimuste loomisele stabiilse Euroopa banaanituru jaoks, mis on tulevaste aastate suhtes prognoositav.
Soovin tulla tagasi mõne kõige olulisema punkti juurde, mida raportöör ja Euroopa Parlamendi liikmed oma suuliselt või kirjalikult vastatavates küsimustes esile on toonud ning mida on käsitletud paketti kuuluvas resolutsiooni ettepanekus.
Mis puudutab ELi tootjatele antud toetust, siis tean hästi, milline on banaanitoomise sisuline sotsiomajanduslik roll asjaomastes ELi piirkondades - eriti äärepoolseimates piirkondades -, ning samuti probleeme nende piirkondade banaanitootmise majandusliku elujõulisusega.
Euroopa Parlamendile ja nõukogule 2010. aasta septembris esitatud POSEI süsteemi viimases aruandes selgitab komisjon Genfi lepingute tagajärgi ning toob esile asjaolu, et neid tagajärgi on juba arvesse võetud banaanidele kohaldatava süsteemi 2006. aasta reformis.
Selleks et kaitsta järjest liberaalsema majanduse taustal ELi tootjaid, suurendati banaanisektori vahendeid eelarves märkimisväärselt. Sellel ajal korraldatud mõjuhindamises võeti arvesse asjaolu, et tariifid olid vähenenud rohkem, kui kokku lepiti.
Sellele vaatamata näitas komisjon, et on valmis jälgima hoolikalt lepingute mõju turule ning vajaduse korral võtma meetmeid nende mõju leevendamiseks.
Mis puudutab küsimust banaanitootjate seisundi parandamise kohta sektoris, siis soovin rõhutada kõigepealt, et see küsimus ei puuduta mitte ainult banaanisektorit, vaid kogu põllumajanduslikku toidutööstust. Need tootmissektori probleemid, nimelt need, mis on seotud läbirääkimisvõime ja lisaväärtuse jagunemisega kogu toidutarneahelas, mõjutavad ka teisi sektoreid. Et käsitleda seda veel ühise põllumajanduspoliitika reformi raames, esitab komisjon ettepanekud, kuidas tugevdada tootjaorganisatsioone, nende rolli sektoris ja läbirääkimisvõimet.
Peale selle lõi komisjon põllumajandusliku toidutööstuse kõrgetasemelise rühma, kuhu kuuluvad paljud volinikud, kes saavad esitada ettepanekuid kooskõlas nende põhimõtetega, sest põllumajandusvoliniku vastutusala ja volitused on piiratud, kuid nendes rühmades osaleb veel neli volinikku, kes neid kõrgetasemelisi rühmi, õigemini kõrgetasemelist rühma tegevuskava ja ettepanekutega juhivad. Komisjon esitab järgmiste kuude ja aastate jooksul lahendused, et püüda leida vastused toidutarneahela läbipaistvust ja läbirääkimisvõimet puudutavatele küsimustele Seega võib see olla kasulik ka sektori banaanitootjatele.
Mis puudutab banaanisektori kaasnevate meetmete finantsvahendite jaotamist, siis nagu teate, kiitis Euroopa Parlament 21. oktoobril heaks määruse eelnõu, milles kehtestatakse banaanisektori kaasnevad meetmed ning milles nähakse ette nende vahendite jaotamise tingimused. Seega on need kriteeriumid, mida palusite, juba kehtestatud ning - veelgi enam - selle paketi tulemused ja jaotamine on samuti juba kindlaks määratud.
Selle teema suhtes on komisjon teinud tihedalt ja tulemuslikku koostööd Euroopa Parlamendiga ning me saavutasime seda punkti puudutava sisu suhtes hea kompromissi. Euroopa Parlament on kiitnud heaks ka määruse eelnõu, millega tahetakse anda toetust AKV riikidele. Selles on määratud kindlaks ka kriteeriumid mitmesugustele abi saavatele riikidele vahendite eraldamiseks ning lisaks sellele nähakse ette turutingimuste hindamine nendes riikides 18 kuud enne programmi lõppu, mida te samuti palusite. See hindamine näitab meile, kas kohanemisprotsess läheb edukalt või tuleb meil võib-olla töötada välja muud meetmed.
Mis puudutab selle mõju hindamist, kuidas mõjutavad lepingud arenguriikide ja Euroopa äärepoolseimate piirkondade banaanitootjaid kuni 2020. aastani, siis olen valmis kaaluma sellise analüüsi tegemist, kui see osutub vajalikuks. Peame aga olema realistlikud uuringu ulatuse suhtes, sest see on suunatud paljudele banaane tootvatele riikidele kogu maailmas - ja paljudele riikidele, kus banaanid on põhitoiduaine -, ning selle pärast on raske niisugust uuringut korraldada ja sellest järeldusi teha. Sellele vaatamata olen valmis korraldama niisugust uuringut või kasutama ELi või välisuuringute andmeid, mis komisjonis juba kasutuses on. Nagu ma juba ütlesin, korraldame 18 kuud enne programmi lõppu hindamise banaanisektori kaasnevate meetmete mõju kohta AKV riikidele.
Mis puudutab vabakaubanduslepingu läbirääkimisi teatavate Ladina-Ameerika riikidega, eriti Ecuadoriga, siis kahtlemata teatatakse teile, et vabakaubanduslepingu tehnilise tasandi läbirääkimised Colombia ja Peruu ning Kesk-Ameerika riikidega on lõpetatud. Colombia ja Peruuga sõlmitud lepingut saab kohaldada ka teistele Andide Ühenduse liikmesriikidele, sealhulgas Ecuadorile, kui see soovib neid läbirääkimisi jätkata. Ecuador esitas muu seas ametliku taotluse jätkata vabakaubanduslepingu läbirääkimisi ning Ecuadori valitsus ja komisjon uurivad praegu võimalust kõnelusi uuesti alustada ning seega ka võimalust saavutada kokkulepe võetavate meetmete suhtes.
Need olid mõned märkused, mille tahtsin teie raporti ja tõstatatud küsimustega esitada. Rääkisin üsna kaua, kuid tahtsin vastata kõigepealt küsimustele, millele ma vastata sain.
Charles Goerens
Lugupeetud juhataja! Rahvusvahelise õiguse üks põhimõte on mittediskrimineerimise põhimõte. See on väga hea. Teoreetiliselt on see üheselt mõistetav. Tegelikkus on aga veidi teistsugune.
AKV riigid ei maksa tollimakse, kui nad banaane ELi ekspordivad. Tegemist on lepinguga - saavutatud kokkuleppega - ning see leping nimetatud asjaolu ei muuda. Mitte-AKV riikide makstavat tollimaksu aga vähendati seniselt 176 eurolt tonni kohta 141 euroni tonni kohta. Tollimaksude vähendamine 35 eurot muudab ka konkurentsi olukorda. AKV riikide senine üsna ulatuslik kaitse väheneb tulevikus. Komisjon sõlmis selle lepingu ELi nimel. Minu kui arvamuse koostaja jaoks seisneb küsimus selles, kas ta oleks saanud tegutseda muudmoodi. Minu vastus on selge: ei oleks. Kui ta oleks tegutsenud muudmoodi ega oleks alustanud läbirääkimisi, oleks need küsimused lahendanud WTO vaidluste lahendamise organ. Tõenäoliselt ma ei eksi, kui ütlen, et tulemused oleksid olnud kahtlemata teistsugused, kui need, mis saavutati arutlusel olevate läbirääkimiste käigus. Kas see siis tähendab, et lõpp hea, kõik hea? Kindlasti mitte.
Olen selle lepingu arvamuse koostaja ning ka banaanisektori kaasnevate meetmete raporti raportöör ja tutvustan raportit homme teisel lugemisel. Esitan selle teema kohta järgmised tähelepanekud.
Esiteks on banaanisektori vahendeid eelarves suurendatud märkimisväärselt. Nagu volinik meile just meelde tuletas, on see väga hea, ning ma jagan seda seisukohta. Sellega vastatakse ka kolleeg De Sarnez' küsimusele, sest ta on väga mures ülemeredepartemangude ja äärepoolseimate piirkondade banaanitootjate pärast uue olukorra tõttu.
Teiseks muretseb kolleeg De Sarnez selle pärast - ma jagan tema seisukohta ning seda on mainitud ka meie arengukomisjonis -, et tollimaks ei alane mitte ainult 114 euroni, vaid komisjon peab praegu läbirääkimisi muude lepingute üle, millega langeks maksumäär kõvasti alla 114 euro. Räägitakse koguni 75 euro suurusest määrast. Seepärast peame kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega jälgima ka seda suundumust, mis on väga murettekitav.
Ja kolmandaks, mis puudutab banaanisektori kaasnevaid meetmeid, millest räägin täpsemalt homme hommikul, siis minu arvates on Euroopa Parlamendil - ja ma tänan volinikku selle eest, et ta seda punkti rõhutas - õnnestunud algatada mõned uued meetmed, pidades silmas eriti mõjuhindamist, mis tehakse 18 kuud enne programmi lõppu. See võimaldab meil vaadata 2013. aastast ka veidi kaugemale, sest ma ei arva, et banaanisektori probleem laheneb 2013. aastaks.
Laima Liucija Andrikienė
fraktsiooni PPE nimel. - Lugupeetud juhataja! Kutsun fraktsiooni PPE nimel Euroopa Parlamenti üles andma sellele väga tähtsale lepingule rohelise tule. Oleme seisukohal, et see aitab kaasa Doha vooru läbirääkimistele ning hoogustab meie kahepoolse vabakaubanduslepingu läbirääkimisi Mercosuri riikidega.
Meil on hea meel üleilmse banaanikaubanduse üldise liberaliseerimise suundumuse üle, mida näitavad nii WTO praegune leping kui ka kahepoolsed lepingud Kesk-Ameerika ja Andide piirkonna riikidega ning võimalik, et ühel päeval ka lepingud Mercosuri riikidega.
Resolutsiooni ettepanek on tasakaalustatud - ja ma kiidan selle eest meie raportööri -, eriti seepärast, et võtsime arvesse nii AKV riikides asuvate partnerite kui ka Euroopa kohalike banaanitootjate huve.
Olen veendunud, et kui liigume üleilmse banaanikaubanduse suurema liberaliseerimise poole, peaksime tagama, et me ei hävita tööstusi või sektoreid, mis on traditsiooniliselt täitnud mõnes Euroopa piirkonnas, näiteks Kanaari saartel, Guadeloupe'is, Martinique'il, Madeiral, Assooridel ja mujal, tähtsat majanduslikku ja ühiskondlikku osa.
Viimaseks loodame, et komisjon arvestab neid asjaolusid ning võtab meetmeid, et kohandada ELi tootjatele POSEI raames ettenähtud toetuspaketti ning astub vajaduse korral muid samme, et tagada, et üleilmse banaanikaubanduse liberaliseerimise taustal on ELi tootjatel võimalik püsida konkurentsivõimelisena ning edendada oma traditsioonilist tegevust. Hea võimaluse annavad selleks arutelud ELi järgmise finantsperspektiivi üle.
Kriton Arsenis
Lugupeetud juhataja! Me kõik teame, mida tähendab banaanivabariik. See on riik, kus suured banaanitoomisettevõtted koostavad ja kukutavad valitsusi vastavalt nende vajadusele. Kui valitsus tekitab neile ebamugavusi, püüdes kehtestada oma minimaalseid õigusi või suurendada põhipalka, kasutavad nad tema vastu isegi riigipööret.
Nendes riikides toodavad banaane jätkuvalt samad ettevõtted. Metsade hävitamine ja keskkonna kahjustamine, halvad töötingimused ja ELis keelatud taimekaitsevahendite kasutamine on neil igapäevane nähtus. Samal ajal on nende rahvusvaheliste ettevõtete tõttu banaanid, mida me sööme, 99% ühest ja samast sordist, ehkki banaaniliike on mitu tuhat, ning seda banaaniliiki ohustab monokultuuri kasvatamise tõttu üks eriline haigus.
AKV riikide toetusmeetmed on väga olulised ning nende vähendamine avaldab suurt mõju nimetatud riikide tootjatele. Need väga vaesed riigid vajavad meie abi. EL on üleilmselt kõige suurem ja kasulikum banaaniturg. Lähiaastatel näeme, kuidas need suured rahvusvahelised kontsernid saavutavad väiksemate tootjate väljatõrjumisega täieliku kontrolli ELi turu üle ning see on tõepoolest probleem, millele meil tuleb tähelepanu pöörata. Komisjon peab olema valmis tagama, et ELi konkurentsiõigusaktidest rangelt kinni peetaks, et saaksime hoida ära olukorra, kus suured rahvusvahelised kontsernid kuritarvitavad turgu valitsevat seisundit ja avaldavad hindadele kõigepealt kunstlikult survet, et väiketootjad välja tõrjuda, ning seejärel sõlmivad kartellikokkulepped ja tõstavad hindu nii, et banaanid muutuvad Euroopa tarbijale liiga kalliks.
Catherine Grèze
Lugupeetud juhataja! Mis puudutab banaanisektorit käsitlevate kaubanduslepingute heakskiitmist, siis Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon annab vastuhääle.
Nende lepingutega tahetakse avada banaaniturgu, tugevdades suurte USA rahvusvaheliste kontsernide valitsevat seisundit, kusjuures nad kontrollivad juba niigi üle 80% maailmaturust. Kui me niisugused lepingud heaks kiidame, tegutseme eeskätt AKV riikide, äärepoolseimate piirkondade ning Ecuadori huvide vastaselt. Rõhutan veel kord, et kannatavad just väiketootjad. Rahvusvahelise kaubanduse eeskirjad tuleb kiiremas korras ja põhjalikult läbi vaadata, et tagada kõigi jaoks toiduga isevarustamine ning kohaliku tootmise areng.
Finantsmeetmetest, mille Euroopa Komisjon nende tootjate toetamiseks välja pakkus, ei piisa. ELil tuleb küll tagada nende lepingute mõjuhindamise korraldamine, kuid samal ajal ka muuta oma õigusakte, et edendada jätkusuutlikku tootmist ja säästvat majandust.
Elie Hoarau
Lugupeetud juhataja! Minu arvates ei ole need lepingud head. Need näitavad, kuidas väikesed banaanitootjad AKV riikides ja äärepoolseimates piirkondades on võetud 2009. aastal sõlmitud Genfi lepingute ja praegu toimuvate Doha vooru läbirääkimistega pantvangi. Need lepingud ja läbirääkimised on korraldatud WTO soovil ja nõudmisel.
See on tõsi, et AKV riikide ja äärepoolseimate piirkondade väiketootjate saatus ei loe kuigi palju võrreldes kaalul olevate jõuliste huvidega - mitte ainult Ladina-Ameerika suurte kontsernide, vaid ka ELi huvidega.
Banaanituru ja suhkruturu reform väljendavad üldiselt mõlemad pidurdamatut üleminekut suurele üleilmsele turule, millega hävitatakse kahjuks kõige nõrgemad ja kaitsetumad osalejad. Lugupeetud juhataja! Ka väljapakutud hüvitusmeetmetest ei piisa selleks, et hoida ära väiketootjaid ähvardav laostumine, ning need ei aita ka AKV riikidel, mis on maailma ühed vaeseimad riigid, tõeliselt areneda.
Tegelikult sunnitakse meid neid lepinguid allkirjastama Doha vooru läbirääkimiste päästmiseks. Oleks, et meie juhte sunnitaks vaid näitama üles samasugust tahet, et päästa üleilmsed lepingud, millega tahetakse kaitsta keskkonda ning parandada ja ühtlustada töötajate õigusi ja elatustaset! Kui see nii oleks, kahtleksid inimesed üleilmastumise headuses palju vähem kui praegu.
David Campbell Bannerman
fraktsiooni EFD nimel. - Lugupeetud juhataja! Banaanidega seonduv kujutab endast lahingut, nimelt ELi algatatud kaubanduslahing Ameerikaga, mis on kestnud 16 aastat ja mis nüüd tähelepanuväärselt kaotati.
WTO määras ELile peaaegu 200 miljoni USA dollari suuruse trahvi ning sundis teda loobuma ebaseaduslikest tariifidest - ja seda kõike kaitse pärast, mis on ELis kesksel kohal, praegusel juhul Prantsusmaa kolooniate kaitsmise pärast. Lubage mul öelda, et see banaan, mille ma täna Euroopa Parlamendi toidukauplusest ostsin, on ebaseaduslik. See ei vasta oma pikkuse, paksuse ja kuju poolest banaane käsitlevatele ELi eeskirjadele. Mis toimub?
Arvestades niisugust mõttetut protektsionismi ja rumalaid eeskirju nagu see, võib küsida, et kas EL on aru kaotanud?
Laurence J.A.J. Stassen
(NL) Lugupeetud juhataja! Aastakümneid on EL järginud protektsionistlikku kaubanduspoliitikat ning see kehtib muu hulgas ka banaanidele. Meie tollimaksu eesmärk on mitte lubada Ladina-Ameerika banaane meie turule ning samal ajal toetame ka eksportivaid riike, kes ei ole konkurentsivõimelised.
Enamik selles toetusest, mis on ligikaudu 300 miljonit eurot aastas, läheb ELi äärepoolseimatele piirkondadele - tegemist on selge protektsionismiga, mille pärast WTO on ELile pidanud mitmel korral etteheiteid tegema. EL püüab iga hinna eest näidata ennast rahvusvahelise õiguse ja vabakaubanduse kaitsjana ning on alati valmis teisi manitsema ja teiste suunas sõrme viibutama.
Kui aga tegemist on ELiga, siis eelistame silma kinni pigistada. Kõik on lubatud seni, kuni tulutut banaanitööstust niisugustel saartel nagu Prantsuse Guajaana, Assoorid ja Kanaari saared kaitstakse. Me näime liialt varmalt leppivat sellega, et Euroopa maksumaksjatel tuleb maksta igal aastal miljonitesse eurodesse ulatuvaid summasid niisuguste kasutute toetuste eest. Käes on viimane hetk, et kaotaksime niisuguse halva ELi korralduse ning et EL lõpetaks niisugused majanduslikult tulutud toetused.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Lugupeetud juhataja! Soovin kogu lugupidamise juures öelda kolleeg Campbell Bannermanile, et see banaan ei ole pärit Kanaari saartelt.
Head kolleegid! Ma räägin siin täiskogu istungil banaanidest ning minu arvates on hea, et seda teemat siin arutatakse. See on hea selle pärast, et oluline on tuua esile vajadus kaitsta ELi banaanitootjaid, sealhulgas neid, kes asuvad Kanaari saartel. Olen niisugusel seisukohal selle pärast, et minu arvates ei ole banaanikaubandust käsitleva Genfi lepinguga seonduv ELi tootjatele hea uudis. Arutame täna resolutsiooni mõnd punkti, mis ei ole põllumajanduse ja ELi banaanitootjate kaitsmise seisukohalt täiesti rahuldavad.
Ma tean aga, et selle ettepaneku tegi rahvusvahelise kaubanduse komisjon, kelle kriteeriumid on mitme küsimuse puhul minu põhimõtetest erinevad. Seepärast analüüsin ettepaneku häid, mitte halbu külgi.
Hea on see, et sellega lõpetatakse WTOs palju aastaid kestnud vaidlus ja taastatakse rahu sektoris, mis vajab eeskätt kindlustunnet ja stabiilsust tuleviku suhtes. ELi tootjad asuvad äärepoolseimates piirkondades, millel on suuri raskusi banaanide tootmise või vähemasti kvaliteetsete banaanide tootmisega ning kus banaanide tootmine ei sarnane mitte millegi poolest - ei kulude, tööjõu, keskkonna ega taimekaitsemeetmete poolest - kolmandate riikide tootmisele.
Põllumajanduse seisukohast on tähtis rõhutada, et see leping kahjustab ELi tootjaid. Me näeme, kuidas tariife järsult kärbitakse - 176 eurolt tonni kohta 114 eurole tonni kohta ning Colombia ja Peruu puhul 75 tonnile euro kohta.
Lugupeetud volinik! Võin seepärast teile kogu austuse juures öelda, et see ei ole usutav, et POSEI 2006. aasta finantskavas nähti ette tariifide vähendamine, sest see ei ole tõsi. Volinik ütles, et see kehtestati Genfi lepinguga, kuid pidagem meeles, tegemist on 114 euro suuruse tariifiga. Mitte mingil juhul ei oleks saanud 2006. aastal kehtestada tariifide alanemist 75 euroni, mida nähakse ette nende lepingutega.
Seepärast usun, et tuleb korraldada vajalik hindamine ning see annab kinnitust, et lepingu finantskava tuleb ilmtingimata muuta, sest komisjon on näinud tariifide rakendamisel muu hulgas seda, et ka tariif 176 eurot tonni kohta oli liiga madal. ELi tootjad ei palu seega midagi, mis ei oleks täielikult õigustatud, ning meil, Euroopa Parlamendi liikmetel, nagu ka komisjonil, on kohustus neid kaitsta.
Catherine Stihler
Lugupeetud juhataja! Ma soovin rääkida banaanide õiglasest kaubandusest. Kariibi mere vaeseimatest riikidest pärit banaanitootjate toetamine on otsustava tähtsusega. Ehkki banaane eksportivatele Aafrika ja Kariibi mere piirkonna riikidele on eraldatud 200 miljonit eurot, tuleb meil seda küsimust siiski käsitleda.
Kõik, kes näevad, kuidas koheldakse selle sektori töötajaid, eriti kuidas kohtlevad neid suured rahvusvahelised kontsernid, tunneksid tülgastust. Seepärast ongi banaanide õiglane kaubandus nii oluline - eriti väiksemate tootjate jaoks, aga ka selleks, et tagada töötajate parem kohtlemine.
Banaanid on Šotimaal inimeste lemmikpuuvili ning seda arvestades soovivad minu valijad teada, et see, mida nad söövad, on toodetud kõrgeimate standardite kohaselt ja ülihoolikalt. Ma julgustan kolleege, et nad püüaksid osta vaid õiglase kaubanduse raames toodetud banaane ning kui neid kaupluses ei ole, siis kaebust esitama.
Nagu me täna oleme näinud, tekitab banaanikaubanduse poliitika palju vaidlusi. Meil tuleb tegutseda selle nimel, et aidata maailma kõige kaitsetumate riikide töötajaid.
Giovanni La Via
(IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Euroopa tootjate jaoks on kahepoolsed kaubanduslepingud tihti ebasoodsad ning impordieeskirjade liberaliseerimine on neile halvasti mõjunud.
Nende lepingutega, mille üle me homme hääletame, vähendatakse Ladina-Ameerikast imporditud banaanidele kohaldatavat tollimaksu. Need lepingud on küll aidanud lahendada kümme aastat kestnud konflikti, kuid võivad samas panna Euroopa banaanitootjad raskesse olukorda. On ilmselge, et tariifide alandamine, mille suhtes lepiti kokku Ladina-Ameerika riikidega, ning AKV riikide toetusprogramm ja banaanisektori kaasnevate meetmete programm ohustavad tõsiselt Euroopa tootjate konkurentsivõimet.
Seni on meie banaanitootjaid toetatud rahaliselt POSEI raames, kuid viimane seda programmi käsitlev reform, mis toimus 2006. aastal, ei ole nende lepingutega kooskõlas. Seepärast on minu arvates oluline paluda nõukogul määrata kindlaks asjakohased mehhanismid ja vahendid, mille abil aidata rahuldada Euroopa tootjate rahalisi vajadusi. Niimoodi on võimalik parandada nende olukorda ning ühtlasi hüvitada neile lepingute ja tollimaksude alandamise tagajärjel tekkinud kahju.
Ma ei usu, et meil oleks võimalik leida vahendeid, mille abil rahuldada Euroopa banaanitootjate vajadusi aasta kaupa. Usun, et meil tuleb leida stabiilne, pikaajaline lahendus, mille abil hüvitada turu laienemisest ja avanemise tagajärjel tekkinud kahju.
Elisabeth Köstinger
(DE) Lugupeetud juhataja! ELi ja Ladina-Ameerika banaanitootjate vaidlused on kestnud palju aastaid ning nüüd on banaanikaubandust käsitleva lepinguga astutud oluline samm. Toetan seda lepingut, sest sellega lõpetatakse ka vaidlus WTOs.
ELi ja Ladina-Ameerika banaanitootjate järeleandmiste taustal ei tohi aga unustada AKV riikide üldist olukorda. Abi, mida EL annab AKV riikidele, tuleb hoolikalt jälgida ning vajaduse korral ka suurendada. Euroopa Parlamendi nõutud mõjuhindamine on sel puhul tähtis ning seda tuleb selgelt esile tuua. Vaatamata kogu antavale abile, mis on kahtlemata sisulise tähtsusega, ei tohi ELi eelarves summasid ümber jaotada. Liiga sageli jaotatakse mõne konkreetse valdkonna jaoks ettenähtud summad ümber ja kasutatakse teistel eesmärkidel. Niisugune tegutsemisviis peab lõppema ja seda nii praeguse Euroopa Arengufondiga seotud juhtumi puhul kui ka teiste fondide, sealhulgas põllumajandusfondi puhul, mida praegu sageli arutatakse. EL peab pidama meeles oma kohustusi AKV riikide ja äärepoolseimate piirkondade suhtes ning sellele vastavalt tegutsema.
Kui me vaatame praegu seda lootustandvat lepingut üleilmsest seisukohast lähtuvalt, siis pean osaliselt silmas Doha vooru läbirääkimisi. Maailma majandusfoorum Davosis näib olevat andnud teatava tõuke. G20 liikmesriigid soovivad WTO läbirääkimised lõpetada enne 2012. aastat. Jääb üle vaid oodata ja vaadata, kas sõnad saavad tegelikkuseks. Siiski näib, et banaanikaubandusleping on aidanud kaasa keeruka Doha vooru lahendamisele.
Seán Kelly
Lugupeetud juhataja! Mõned nädalad tagasi tegutsesime justkui arutult mesilaste pärast. Täna sumiseme nagu mesilased banaanide ja eriti esitatud lepingu ümber.
Nagu te näete, on see kaasa toonud vastuolulise reaktsiooni, ning see ei ole üllatav. Leping hõlmab kasutegureid, eriti nende tootjate jaoks, kes sellest tulu teenivad, kuid see paneb ka muretsema selle mõju pärast keskkonnale ja eriti ELi tootjatele.
Arvan, et seda on väga tähtis mõista, sest iga organi, riigi või liidu põhikohustus on hoolitseda eeskätt oma tootjate eest. Vaid niimoodi saate ulatada üksteisele abikäe. Sama kehtib ka väljapakutud Mercosuri lahenduse kohta. Paljud EList on seisukohal, et sellega diskrimineeritakse ELi ja eriti minu kodumaa veiselihatööstust ja et see mõjub riigile laastavalt. Seega peame olema väga ettevaatlikud. Jah, ulatagem abikäsi, kuid mitte meie tootjate arvelt!
Nuno Teixeira
(PT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Olen seda juba siin parlamendis öelnud, kuid kordan veel: äärepoolseimad piirkonnad, eriti minu kodupiirkond Madeira ei ole ei Genfi lepingu ega sellest tulenevate kahepoolsete lepingute sõlmimise vastu. Me tunnistame kõik nende tähtsust ja ka nende vajalikkust. Teame aga ka seda, et need lepingud on ühtedele kasulikud, kuid teistele kahjulikud, ning need on kahjulikud eeskätt äärepoolseimatele piirkondadele, sest mõjuvad neile laastavalt.
Ma ei saa aga nõustuda väitega - mida komisjon täna rõhutas -, et see olukord nähti ette POSEI läbivaatamisega 2006. aastal ning et seepärast on tootjate olukorra halvenemise ärahoidmiseks juba meetmeid võetud, sest me teame, et 2006. aastal määrati kindlaks tariif, mis on 176 eurot tonni kohta, kuid praegu kehtestatakse tariifid, mis on 148, 114 või isegi 75 eurot tonni kohta. Me nõuame hüvitusmeetmete võtmist!
João Ferreira
(PT) Lugupeetud juhataja! Kui avame USA rahvusvahelistele kontsernidele, mis kontrollivad maailma banaanikaubandusest juba niigi üle 80%, ukse Euroopa turule - või õigemini lööme selle pärani lahti -, toob see kaasa raskeid tagajärgi, mida isegi need, kes selle poolt hääletavad, ei salga.
See leping mõjutab raskelt Portugali, Hispaania, Kreeka, Küprose ja Prantsusmaa tootjaid, kes tõid 2008. aastal Euroopa turule 600 000 tonni banaane. Raportöör tunnistab samuti, et leping ohustab nende püsimajäämist. Sel puhul - lisaks raporti sisule - on väga murettekitav, et ehkki komisjon tunnistab lepingu mõju, ei paku ta välja ühtegi konkreetset meedet Euroopa tootjate toetuseks, eriti määruse muutmise ja 2006. aastal vastu võetud POSEI eelarve raames.
AKV riikide tootjad, kellega ei arvestatud selle lepingu läbirääkimistes ning keda seal ka kohal ei olnud, kannatavad rängalt selle tagajärgede tõttu ning väljakuulutatud leevendusmeetmed ei enneta neid tagajärgi. Kõik, kes selle raporti poolt hääletavad, vastutavad selle tagajärgede eest ning ei ole mõtet tulla siia ning väljendada oma tagasihoidlikku ja asjakohatut muret komisjonile ja nõukogule esitatavate küsimuste ja taotluste vormis.
Dacian Cioloş
Lugupeetud juhataja! Ma püüan vastata otse mõnele küsimusele ja tähelepanekule, mida esile on toodud.
Eelkõige rääkisime siin konflikti lahendusest, mis võib olla meile abiks mitmepoolse lepingu sõlmimisel. Kesk-Ameerika ja mõnede Ladina-Ameerika riikidega sõlmitud kahepoolsete lepingute puhul räägime teistsugusest kontekstist, sest ka sellest valdkonnast on EL olnud väga huvitatud ning soovinud saada selles oma panuse eest vastuteeneid.
Keegi tegi märkuse rahvusvaheliste ettevõtete ja selle kohta, et just nemad saavad kasu AKV riikidest, ning ka selle kohta, et AKV riikidele ei piisa väljapakutud finantsmeetmetest. Mõistagi ei saa EL teha otsuseid AKV riikide valitsuste asemel. EL on seisukohal, et esitatud rahastamispaketiga saab palju ära teha, kui raha kasutatakse otstarbekalt. Ma arvan, et sama kehtib ka äärepoolseimate piirkondade või vähemasti nende ELi piirkondade kohta, mis toodavad banaane.
Gabriel Mato Adrover ja Nuno Teixeira võivad teile arve näidata. Kui ma ütlesin, et 2006. aastal tegime peale POSEI rahastamispaketi esitamise ka mõned arvutused - mul on need arvud siin ka olemas -, siis pidasin silmas seda, et nägime ette maksu vähendamise 176 eurolt 137 eurole 2009. aastal. Ütlesime samuti, et olenevalt Doha vooru läbirääkimistest, mille tulemusi me ei teadnud, võib maksu määr väheneda 79 euroni tonni kohta. Just seepärast lisasime POSEI rahastamispaketi 245 miljonile eurole veel 8,4%. Sellega eraldatakse veel 22 miljonit eurot aastas, mis on ettenähtud just niisuguse mõjuga toimetulekuks. Seepärast oli mõjuhindamise kohaselt POSEI jaoks 2006. aastal ettenähtud eelarve tunduvalt suurem kui 2006. aasta tegeliku olukorra järgi vaja oli. Ma ei ütle, et sellega asi lõppebki või et me ei arvesta vajadust võimaliku lisahüvitise järele. Lubage mul selgelt välja öelda, et ma olen valmis seda analüüsi tegema. Veelgi enam, kui on vaja - arvestades POSEI määrust, mida me praegu nõukogu ja teiega arutame -, oleme valmis kaaluma lisahüvitist. Suur osa vajalikust hüvitisest on aga juba kaetud. Ma tõestan seda siin mõjuhindamise raames saadud arvude ja arvutustega. Oleme asjaomaste liikmesriikidega seda palju arutanud ning võin teile öelda, et kui ma midagi ütlen, siis tuginen arvudele.
Kuidas on aga lood rahaga? Rääkisite palju väiketootjatest. Olen seisukohal, et nendes piirkondades, sealhulgas äärepoolseimates piirkondades, peaksime võib-olla tõesti kaitsma väiketootjaid rohkem. Kõigepealt olgu öeldud, et POSEI vahendeid tulebki kasutada peamiselt väiketootjate jaoks. See ei ole mitte alati nii ning võib-olla tuleb meil teataval ajal, kui me arutame POSEIga seonduvat, kaaluda reformi - kohandada programmi -, et neid vahendeid kasutataks tõepoolest sektori ümberkorraldamiseks. Kui aga vahendeid, mis programmile POSEI juba koos eraldatud on, ning ka mis tahes hüvitisi kasutataks tõepoolest ümberkorraldamise toetamiseks, tuleb meil peale selle hüvitise leida lähiaastate jooksul väiketootjate jaoks ka muid lahendusi. Te võite rahulikud olla, sest ma olen igati valmis otsima uusi lahendusi, võimalik, et ka POSEI raames, et neid vahendeid kasutataks paremini.
Soovin vastata veel David Campbell Bannermanile, kes on selle hüvitise kasulikkuse suhtes teistsugusel arvamusel. Usun, et äärepoolseimate piirkondade tootjad on ka ELi kodanikud ja maksumaksjad. Minu arvates on täiesti õige, et meil tuleb toetada neid põhjendatud vajaduse ulatuses. Mis puudutab banaani, mida te meile näitasite, siis arvan, et kui see ei vastaks eeskirjadele, mida te meile nimetasite, ei oleks te saanud seda osta. Asjaolu, et saite selle osta, näitab, et see vastab suuruse ja kuju poolest ELi standarditele.
Seega usun, et olen vastanud põhiküsimustele. Lõpetuseks võin teile kinnitada, et programmi POSEI käsitlevate arutelude raames olen alati valmis jälgima esitatud arvude põhjal seda, kuidas kohaldatav hüvitis või ka muud tüüpi hüvitised vastavad nendele provokatsioonidele. Kokkuvõttes aga arvan, et tegemist on lepinguga, mis - nagu ka raportöör ütles - aitab meid palju ja lõpetab selle tähendusrikka vaidluse.
Enikő Győri
nõukogu eesistuja. - (HU) Lugupeetud juhataja, austatud raportöör, parlamendiliikmed, volinik! Soovin tänada volinikku selle eest, et ta vastas juba mitmele küsimusele ja murele! Siiski lubage mul käsitleda veel mõnd punkti. Paljud inimesed on väljendanud muret AKV riikide tulevase olukorra pärast. Banaanisektori kaasnevaid meetmeid käsitlev ettepanek esitati selleks, et neid aidata ja neile võimalikke halbu tagajärgi hüvitada ning - nagu me teame - nendele riikidele makstakse aastas umbes 190 miljonit eurot, et leevendada banaanide tollimaksuvaba importimise korra lõppemise tagajärjel tekkivat rasket koormat. Peale selle väljendati muret selle pärast, mis juhtub siis, kui vähendame tollimakse veelgi ja jätkame liberaliseerimist. Ärgem unustagem, et arutame praegu teemat, mis käsitleb Genfi banaanikaubanduslepingu sõlmimise ja edendamise küsimust ning Euroopa Parlamendil ja nõukogul on veel võimalus arutada, kas neil on kavas hiljem toetada täiendavate vabakaubanduslepingute sõlmimist Andide piirkonna ja Kesk-Ameerika riikidega, kui komisjon on mõistagi asjaomase ettepaneku teinud.
Head kolleegid! Ma usun, et banaanikaubanduslepingu sõlmimisega lõpetatakse kaubandusvaidlus, mis on kestnud 15 aastat, ning see on kindlasti tervitatav areng. See tulemus tugevdab ELi positsiooni rahvusvahelistes kaubanduskõnelustes, eriti WTO käimasolevates Doha vooru läbirääkimistes. Arvan, et meil tuleb pidevalt käsitleda kõiki neid muresid ja küsimusi, mida te täna solidaarsuse teemal esile tõite ja mis puudutavad iseäranis kõige vaesemaid riike, ning otsida ühiselt lahendusi, kuid samas kiita siiski heaks banaanikaubandusleping ning õigusakt, millega muudetakse kehtetuks eelmine kokkulepe. Seepärast palun Euroopa Parlamendil väljendada homme oma nõusolekut banaanikaubanduslepingu suhtes.
Francesca Balzani
Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Arvan, et see arutelu on olnud väga huvitav ning on toonud esile mõned kartused ja probleemid, mida me ka rahvusvahelise kaubanduse komisjonis käsitlesime.
Soovin rõhutada olulist asjaolu, nimelt et minu arvates kaldume aeg-ajalt teemast kõrvale. Need lepingud tähistavad ELi võetud konkreetset kohustust WTO liikmena. Me ei tohi seda unustada. Nende lepingutega püüab EL lahendada suurt probleemi, mis tal on oluliste riikidega ja millele tal tuleb lahendus leida, sest ta rikkus mittediskrimineerimise põhimõtet. Seepärast aitavad need lepingud taastada meie usaldusväärsuse ja asjakohase seisundi WTO liikmena.
See leping lahendab seega vaidlused ja pinged, mis oleksid kindlasti loonud õhkkonna, mis oleks olnud kahjulik meie suhetele ka teistes valdkondades. Et tegemist on lõpliku kokkuleppega, püütakse sellega luua uus tasakaalustatud olukord ning pöörata erilist tähelepanu - nagu me ütlesime ja nagu on toodud esile ka resolutsioonis - haavatavas arenguetapis olevatele riikidele.
Kaasnevaid meetmeid jälgitakse edaspidi kindlasti ning minu arvates on see kõige olulisem punkt. Kaasnevate meetmete võtmine on küll sisulise tähtsusega, kuid veelgi otsustavam on nende mõju hindamine ja kohustus - mul oli hea meel täna nõukogult ja komisjonilt kuulda, et nad on selleks valmis - jälgida pidevalt olukorda, kuidas see muutub, ning eriti valmisolek võtta uusi toetusmeetmeid, kui vaja peaks olema.
POSEI on lisatud resolutsiooni kui tundlik teema, mida tuleb jälgida, et hoida äärepoolseimate piirkondade puhul POSEI raames eraldatud finantsvahendite ning uue olukorra tasakaalu, mis on väga habras. Seepärast kontrollitakse lepingute mõju ELi äärepoolseimatele piirkondadele, kus banaane toodetakse, ning jälgitakse seda hoolikalt.
Nõukogu esindaja nimetas ka vajadust käsitleda põllumajandusliku toidutööstuse läbipaistvuse küsimust, mille üle on mul hea meel, sest tegemist on tähtsa teemaga. Me oleme rääkinud kogu aeg tootjatest, kuid ka banaanide turustamine ELis on väga tähtis teema.
Seepärast on meil edaspidi vaja teha veel palju. Meil tuleb jälgida nende lepingute mõju, kaasnevate meetmete rakendamist ning POSEI sobivust ELi tootjate kaitsmiseks. Meil tuleb kasutada ka muid vahendeid, näiteks läbipaistvust põllumajanduslikus toidutootmises, ning seega laiendada kontrollimise ulatust, et võtta arvesse ka turustamisahelat, mis avaldab puuvilja lõpphinnale suurt mõju. Meil tuleb käsitleda tarbijakaitset, mis väärib meie tähelepanu täpselt sama palju kui kõik teised selle sektoriga kaasnevad huvid. Kõik need - või vähemasti tarbijakaitse - peavad saama aga alguse praegusest olukorrast ning nende vaidluste lahendamisest, milles EL pidi tegema USA-le ja teistele Ladina-Ameerika riikidele järeleandmisi.
Seepärast loodan, et need lepingud võetakse vastu, sest minu arvates loovad nad sisulise aluse, et tundliku banaanituruga seotud vahendid toimiksid ja tagaksid selge korra, millest võidavad ka muud valdkonnad, näiteks tarbijakaitse, mis on seotud põllumajandusliku toidutootmise läbipaistvusega. Need parandavad omakorda banaaniturgu ja ELi tootjate olukorda, mida ei ole võimalik teha ilma kindla aluseta, mille loob vaidluste lõplik lahendus WTOs, kuhu EL kuulub.
Juhataja
Arutelu kokkuvõtteks on esitatud üks resolutsiooni ettepanek kodukorra artikli 115 lõike 5 kohaselt.
Arutelu on lõppenud. Hääletus toimub homme kell 11.30.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Luís Paulo Alves
Nende lepingute sõlmimisega on võimalik lõpetada üks keerulisemaid ja pikaajalisemaid vaidlusi, milles EL on WTO raames osalenud. Soovin esile tuua, et kogu läbirääkimiste protsessis juhtisime komisjoni tähelepanu vajadusele arvestada äärepoolseimate piirkondade banaanitootjate huve ja eripära, eriti vajadusele suurendada rahastamist POSEI raames, sest üleilmse banaanituru järjest suurema liberaliseerimise tagajärjel avaldatud surve võib ohustada nende sissetulekut ja toodangu turustamist. Samuti juhtisime komisjoni tähelepanu vajadusele arvestada AKV riikide banaanitootjate huve ja eripära. Seepärast on raportööri soovituses esitatud järeldused, mille kohaselt tuleb muu hulgas võtta arvesse äärepoolseimate piirkondade huve, väga olulised ning parlament peaks nõustuma lepingutega juhul, kui komisjon ja nõukogu esitavad talle esimesel võimalusel lepingute mõjuhinnangu banaane tootvatele arenguriikidele ja äärepoolseimatele piirkondadele, võtavad konkreetseid meetmeid banaanitootjate turupositsiooni tugevdamiseks ning võtavad meetmeid, et rahastada AKV riikides banaanitootmist soodustavat programmi.
George Sabin Cutaş
15. detsembril 2009. aastal allkirjastasid EL, USA ja rühm Ladina-Ameerika riike lepingu, mis käsitleb ELi tariife banaanikaubanduses. Selle lepinguga lõpetati keeruline vaidlus, mis oli kestnud peaaegu 20 aastat. See näitab ELi pühendumist sellele valdkonnale ning lisatakse Doha vooru läbirääkimiste lõpptulemustele. Kahjuks ei saa me seda edu täielikult nautida. Ladina-Ameerika riikide jaoks heaks kiidetud madalamad tariifimäärad avaldavad tõenäoliselt rühma AKV riikide majandusele ja ühiskonnale halba mõju, sest nende tootjatel ei ole samasuguseid tehnilisi vahendeid nagu nende konkurentidel. Seepärast on mul hea meel lepingu finantsabi programmi üle, mille kohaselt saavad AKV riigid kuni 2013. aastani 190 miljonit eurot toetust, mille abil edendatakse nende konkurentsivõimet ja mitmekesistatakse tootmist. Euroopa Komisjonil tuleb aga 2020. aastaks esitada lepingu ja toestusprogrammi mõju hinnang ning soovitused täiendava finantsabi andmiseks.
Anneli Jäätteenmäki
See on suurepärane, et EL saavutas kokkuleppe Ladina-Ameerika riikide ja USAga banaanivaidluses, mis on olnud kaua aega väga emotsionaalne küsimus. Parem on sõlmida leping, kui jätkata vaidlemist WTO raames. Väidetavalt on see leping ja tariifide vähendamine soodne suurtele banaane tootvatele riikidele ja rahvusvahelistele ettevõtetele. Sellele vaatamata on oluline mõista, et edaspidi on vaeste AKV riikide huve Ladina-Ameerika riikide huvidega parem võrrelda. Peale selle kasutab EL suurt abipaketti, et aidata AKV riikidel nende majandust mitmekesistada ning vähendada nende sõltuvust banaanide ekspordist. Meil jääb üle vaid oodata ja vaadata, kas sõlmitud leping avaldab Euroopas mõju ka tarbijahindadele. Igal juhul on tegemist tähendusrikka lepinguga, sest sellega tõestatakse, et EL suudab näidata üles seesmist järjepidevust ja võtta vastu otsuseid ka ebamugavates olukordades ja raskete läbirääkimiste tulemusel. Annan lepingule poolthääle.
Dominique Vlasto
Genfi banaanikaubandusleping annab hea võimaluse Ladina-Ameerika tärkava turumajandusega riikidele, kuid muudab ka nende konkurentsiolukorda AKV riikidega, mille majandusareng oleneb sisuliselt nende loodusvarade kasutamisest. Seepärast peame seisma hea selle eest, et see uus konkurents oleks aus. Olen mures ka kahepoolsete lepingute pärast, mille EL sõlmis Peruu ja Colombiaga, et nad saaksid kasu tollimaksu soodusmäärast, mis on madalam kui Genfi lepingus kindlaks määratud tariif. Seda arvestades leian, et meil tuleb kiiremas korras võtta lepingus sisalduvaid banaanisektori kaasnevaid meetmeid, mis võimaldavad AKV riikidel seda sektorit moderniseerida ja tulla toime üleilmse konkurentsiga. Seepärast kutsun nõukogu üles avaldama viivitamatult oma seisukoht parlamendi uue ettepaneku kohta, et AKV riigid saaksid kasutada 2010. aastaks kindlaks määratud meetmeid, ning ma palun komisjonil tagada, et väljaspool AKV riike asuvad tootjad ja eksportijad ning ka AKV riigid järgiksid ühesuguseid sotsiaalseid ja keskkonnanõudeid. Kui kõikidele tootjatele luuakse võrdsed tingimused, siis on see minu arvates endastmõistetav, kuid praegu see nii ei ole.
Véronique Mathieu
2009. aasta detsembris ELi ja WTO vahel sõlmitud banaanikaubanduslepinguga, mida me täna ratifitseerime, peavad kaasnema toetusmeetmed meie tootjate jaoks. Ladina-Ameerikast imporditud banaanide ELi tariifimäärade vähendamine paneb paljud Euroopa piirkonnad, nagu Prantsusmaa ülemeredepartemangud Guadeloupe ja Martinique, samuti Kreeka, Portugali ja Hispaanias Kanaari saared raskesse olukorda, sest nad peavad turu avamisega toime tulema. Seepärast tuleb meil jälgida, millist mõju avaldab finantsabi, millega tahetakse toetada investeerimist ja majandustegevuse mitmekesistamise meetmeid ning parandada sotsiaalset ja keskkonnamõju. See mõjuhinnang peaks näitama, kas sellest abist piisab, selleks et tasakaalustada rahvusvahelise banaanituru uut olukorda.
