2. Opositsiooni poliitikute kinnipidamine Valgevenes (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu, mis käsitleb kuut resolutsiooni ettepanekut opositsiooni poliitikute kinnipidamise kohta Valgevenes.
Marcin Libicki
autor. - (PL) Täna arutame taas peamiste inimõiguste rikkumisi Valgevenes. Nagu tavaliselt sellistel juhtudel, arutame diktaatorite käitumist. Ilmselgelt võitlevad diktaatorid organiseeritud religiooni vastu, sest tihti on see rahva kõlavaim hääl. Samuti võitlevad nad ametiühingute vastu. Valgevene ametiühingud on suhteliselt nõrgad ning sellest seisukohast näib Lukašenka positiivne tegelane olevat, sest tal ei ole kellegi vastu võidelda, kuna ametiühinguid ei ole veel jõutud seal piisavalt asutada. Lisaks sellele võitlevad diktaatorid alati opositsiooni vastu, kes soovib kehtestada demokraatiat.
Siiski tuleb silmas pidada veel üht asjaolu: peame meeles pidama, et Valgevene on Euroopa Liidule oluline naaber idas ning teda tuleks vastavalt ka kohelda. Meil on kalduvus käsitleda Venemaad kui ainsat idanaabrit ning unustame asjaolu, et ka Valgevene peaks olema ELi partner idas, sest see on suur, paljutõotav riik.
Věra Flasarová
autor. - (CS) Daamid ja härrad, Lukašenka režiimi Valgevenes tuleb kritiseerida repressiivsete meetodite kasutamise, poliitiliste vastaste vahistamiste, autoritaarsete valitsemismeetodite kasutamise, tsensuuri ja riigi isoleerimise tõttu. Lisaks sellele takistab sissesõiduviisade andmisest keeldumine Euroopa Parlamendi ja riiklike parlamentide liikmetele nägemast olukorda vahetult. Seda kõike toonitatakse meie fraktsiooni ettepanekus. Arvan siiski, et meie kriitikat inimõiguste rikkumiste kohta tuleb mõõta pigem absoluutsete kriteeriumide alusel, mitte poliitilise skaala alusel, et kes mängib hetkel esimest viiulit maailmas. See ei ole õige. Me käime muudkui ringiratast, me ei ole tuhandeid aastaid suutnud astuda sammugi lähemale objektiivsusele. Roomlastel oli alati õigus ja nende kroonikates kajastati alati pahateona seda, kui rünnatav vastane oli piisavalt julge, et ennast kaitsta.
Tulgem aga tagasi Valgevene juurde. Lukašenka režiim on eelkõige püüe mitte järgida suunda, kuhu lähevad Euroopa-Atlandi algatused. Lukašenka tegutseb oma piiratud maa-alal, eirates asjaolu, et keskmise suurusega riigid ei saa niimoodi käituda, sest riigiülene kapital ei võimalda seda. Kui te ei jälgi reegleid, siis teid isoleeritakse ja rahvusvaheline üldsus toetab riigi opositsiooni. Nii see käib ja me kõik teame seda. Aleksandr Lukašenka ja tema kaasosalised maksavad varem või hiljem kallist hinda sellise käitumise eest. Valgevene asub piirkonnas, mis on USA-le ja NATO-le strateegiliselt oluline. Praegune USA administratsioon ja mõnede riikide valitsused sooviksid, et Valgevene liituks koos Ukraina ja Gruusiaga NATOga, põhjustades seeläbi ebamugavusi Venemaale.
Meie mure inimõiguste rikkumiste pärast Valgevenes ei oleks nii suur, kui tegelik eesmärk ei seisneks Venemaas. Küsimus on aga, kas püüe Venemaad nõrgestada on kasulik maailma julgeolekule. Kardan, et selline püüe võib valla päästa jõud, mida keegi enam kontrollida ei suuda. Venemaa on neid alla surunud mitu tuhat aastat.
Jacek Protasiewicz
autor. - (PL) Proua juhataja, volinik, Euroopa Parlamendi liikmed, see, kes on mures Valgevene küsimuse pärast ja jälgib Valgevene olukorda, saab vastuolulist infot. Ühest küljest on Valgevenel soov, mida on avalikult ja ametlikult välja öeldud, normaliseerida suhted Euroopa Liiduga. Euroopa Komisjoni esinduse avamine Minskis sümboliseerib kõnealust soovi.
Teisest küljest ründas politsei jõhkralt samal kuul meeleavaldajaid, kes soovisid tähistada riigi iseseisvuse üheksateistkümnendat aastapäeva. Järgmisel päeval saatsid ametivõimud KGB eriüksused sõltumatute ajakirjanike juurde. Kuu hiljem määrati aktivistidele pikaajalised karistused ning nad ei kuulunud isegi opositsiooni, vaid on inimesed, kes julgesid avaldada meelt kodanike õiguste ja väikeste ettevõtete kaitseks, nagu Andrei Kim või Sergei Parsukiewicz. Hiljuti kuulsime ka Aleksandr Milinkiewiczi vahistamisest ja karistamisest kohtumise eest Valgevene kodanikega ja nendega avalike küsimuste arutamise eest. Aleksandr Kazulin, kes on olulisim poliitvang tänapäeva Euroopa jaoks, on ikka veel vangis.
Rääkides kui Valgevene delegatsiooni esimees, soovin näha päeva, mil esitame Euroopa Parlamendi resolutsiooni, milles märgitakse rahuloluga, et Valgevenes on toimunud muutused ning need muudavad riigi osaks tsiviliseeritud Euroopa Ühendusest.
Praegu seda kahjuks veel ei juhtu. Tagamata põhiõigusi vabadele ja demokraatlikele valimistele, õigust väljendada poliitilist seisukohta, sõna- ja usuvabadust, ei ole mingisugust võimalust, et Euroopa Liit võiks tunnustada Valgevenet riigina, millega on mõtet koostööd teha või mida aidata. Me ei toeta kunagi Aleksandr Lukašenka poliitikat. Me toetame aga Valgevene sõltumatuid kodanikerühmi ja kodanikke nende suhetes Euroopa Liiduga ja loodame, et ühel päeval pöördub riik tagasi normaalsusesse.
Marios Matsakis
autor. - Proua juhataja, Valgevene on kaunis ja oluline riik, millel on suur arengupotentsiaal, mis võib viia kadestusväärse õitsenguni kodanike jaoks. Kahjuks surutakse aga praegu riigis alla olulisi demokraatlikke norme. Seda tehakse peamiselt valitsusasutuste võimetuse tõttu tulla toime vajadusega austada sõnavabadust ja teisi demokraatlikke põhimõtteid. Niisugune austamine on möödapääsmatu nõue mis tahes mittediktaatorlikule valitsusele.
Valgevenest tulevad teated kodanikuühiskonna liikmete ja opositsiooni aktivistide meelevaldse vahistamise, rahumeelsete meeleavaldajate vastu liigse jõu kasutamise ja sõltumatute ajakirjanike represseerimise kohta, need on tõendid meetoditest, mille kasutamine peaks ja tuleb lõpetada viivitamata. Kutsume Valgevene valitsust üles aru pähe võtma, muutma oma taktikat ning valima pigem vabaduse ja demokraatia tee kui allasurumise ja totalitarismi tee, mis võib üksnes konflikti rahvaga ja rahvusvahelise üldsusega süvendada.
Milan Horáček
autor. - (DE) Proua juhataja, volinik, vägivalla kasutamine valitsusväliste organisatsioonide, opositsiooni aktivistide ja sõltumatute ajakirjanike vastu märtsi lõpus Minskis ja teistes Valgevene linnades näitab poliitilise olukorra märkimisväärset halvenemist kõnealuses riigis, mis on juba niigi autoritaarse ja diktaatorliku režiimi haardes.
Ainus Saksa poliitiline fond, millel lubati Minskis tegutseda, tuli sulgeda. Ajalehetoimetustele korraldatakse haaranguid, et heidutada kriitilisi sõnavõtjaid. Vabad valimised ning kogunemis- ja sõnavabadus on rangelt keelatud. Opositsioonipoliitikute üle mõistetakse süstemaatiliselt kohut ning karistuseks määratakse neile pikaajaline vangistus. Ametivõimud võtavad kodanikuühiskonna liikumiste vastu kasutusele repressiivseid meetmeid, kehtestades kas ebaselgeid seadusi, äärmuslusevastaseid õigusakte või kasutades rahumeelsete kogunemiste laialiajamiseks jõudu.
Poliitilise pluralismi edendamiseks Valgevenes peame ka meie ennast liigutama. Demokraatlike struktuuridega kohtumine, pidades silmas eelkõige noori inimesi, on äärmiselt olulised riigi tuleviku jaoks. Poliitiliselt tagakiusatud üliõpilastele varjupaika pakkuva Valgevene eksiilülikooli Euroopa Humanitaarülikooli taasavamine Vilniuses oli õige samm.
Järgmine samm peab olema viisakorra lihtsustamine, mida parlament on nõudnud mitu korda. See ei ole õige, et EL peaks jätkuvalt piirama inimeste liikumisvabadust, nõudes viisa väljastamise eest 60 eurot. See on peaaegu kolmandik Valgevene inimeste kuusissetulekust ning seega ei saa paljud inimesed seda endale lubada. Peaksime Valgevenega suutma saavutada sama, mida oleme saavutanud Ukraina, Moldova ja Venemaaga.
(Aplaus)
Eija-Riitta Korhola
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FI) Proua juhataja, Valgevene on ainus Euroopa riik, millel on seni totalitaarne valitsemiskord ja kus ikka veel kehtib karistusena surmanuhtlus. President Lukašenka hoiab jätkuvalt valvsat pilku kodanikuühiskonnal ning ei soovi lõdvendada riigis karmi haaret.
Hoolimata kõigest on riigi valitsus öelnud, et soovib luua tihedamad sidemed Euroopa Liiduga. Veel kord on aeg teha Valgevenele selgeks koostöö tingimused.
Nagu resolutsioonis öeldud, on Euroopa naabruspoliitika raames tihedama koostöö põhieeldused surmanuhtluse lõpetamine, vaba ajakirjandus, sõna- ja kogunemisvabaduse ning usuvabaduse kehtestamine, demokraatlike väärtuste austamine ning poliitvangide viivitamatu vabastamine. Resolutsioon, milles nõutakse vahistatud opositsiooniliikmete vabastamist, on samal ajal toetuse ja solidaarsuse avaldus kõigile neile, kes kannatavad praeguse Valgevene režiimi tõttu.
Järgmisel nädalal tulevad Valgevene opositsioonipoliitikud siia parlamenti, et paluda ELi toetust petitsioonile, mille Lukašenka tagasi lükkas ja mille eesmärk on muuta 2002. aastal jõustunud usuvabadust piiravat seadust. Loodan, et kõnealune oluline resolutsioon ja järgmise nädala ühisarutelu veenavad Valgevene valitsust, et see on nende enda ja riigi kodanike huvides.
Marianne Mikko
fraktsiooni PSE nimel. - (ET) Kallid kolleegid, inimõiguste päeval, 10. detsembril alustas Poolas tegevust telejaam Belsat eesmärgiga jagada valgevenelastele sõltumatut infot Valgevenes, Euroopas ja mujal maailmas toimuvast. Peamiselt valgevenekeelne telekanal jõuab praegu satelliidi abil 10% valgevenelasteni.
Telejaama töö kulgeb pideva pinge all. Märtsi lõpus viisid KGB ja politsei Valgevenes läbi haarangud, et tabada Belsati kohalikke reportereid. Ajakirjanikelt võeti ära nende põhitöövahendid: sülearvutid ja saatmistehnika. Sõltumatud reporterid ise elavad pidevas ülekuulamis- ja arreteerimishirmus. Olukord Euroopa Liidu vahetus naabruses paiknevas Valgevenes on sama karm kui raudse eesriide taga. Eestlasena ja Moldova delegatsiooni juhina väidan, et N. Liidu koosseisu kuulunud Valgevene kodanikud vajavad täna sõltumatut infot nagu hapnikku. Belsat on suurepärane algatus, ent hea televisioon ei sünni odavalt.
Märtsis Euroopa Parlamendis meie ees end tutvustamas käinud demokraatia eest võitlevad Valgevene Belsati jaoks töötavad ajakirjanikud vajavad meie igakülgset toetust. Kutsun Euroopa Komisjoni ja kõiki meie liikmesriike üles Belsati nii rahaliselt kui ka moraalselt toetama. Ärme unusta, et vaba ajakirjandus on demokraatia nurgakivi.
Janusz Onyszkiewicz
fraktsiooni ALDE nimel. - (PL) Paar kuud tagasi vabastas president Lukašenka kõik poliitvangid, välja arvatud Aleksandr Kazulin, kellele pakuti võimalust riigist lahkuda. See meenutab meetodeid, mida kommunistliku korra esindajad kasutasid Poola opositsiooni vastu. Võib jääda mulje, et olukord muutub selle tulemusel paremaks, kuid nagu ütles peakangelane Ilja Ehrenburgi tuntud loos: "Kui nad kellegi vabastavad, siis see tähendab, et uued pannakse asemele." Tänapäeval on vanglad täis vange, kes on seal poliitiliste veendumuste tõttu, mida nad on väljendanud meeleavaldustel.
Arvan, et ainus õige reaktsioon olukorrale on laiendada nimekirja isikute kohta, kellel on keelatud siseneda Euroopa Liidu riikidesse. Kõnealune nimekiri on juba olemas, kuid asjaolu, et Aleksandr Lukašenka ei saa tulla Euroopa Liitu, ei ole väga veenev. Peame täiendama nimekirja märkimisväärselt.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, räägime taas olukorrast Valgevenes. Härra Lukašenka konkurent Valgevene presidendi ametikohale, Aleksandr Kazulin, on ikka veel vangis, hoolimata sellest, et ta on haige. Meeleavaldajad, kes soovisid tähistada Valgevene lühikese iseseisvuseaja üheksateistkümnendat aastapäeva ja kes vahistati 25. märtsil 2008. aastal, on ikka veel vahi all. Opositsiooni vastu kasutatakse repressioone, ajakirjanike vara on konfiskeeritud, neid pekstakse ja saadetakse maalt välja.
Hiljuti väljendas Lukašenka soovi kandideerida taas presidendi ametikohale. Lisaks sellele püüdis ta esimest korda Euroopa Liidult välja pressida, tuletades meelde, et 50% naftast, 50% naftasaadustest ja 30% maagaasist, mis tuleb Euroopa Liitu, läbib Valgevenet. Ta pidas silmas Jamali-Euroopa maagaasijuhet ja Sõpruse naftajuhet. Sellest hoolimata, või õigemini just selle pärast, ei saa Euroopa Liit lõpetada inimõiguste eest võitlemist seal. Peame toetama Valgevene arenevat kodanikuühiskonda ja see hõlmab ka materiaalset tuge ja juurdepääsu sõltumatule teabele.
Urszula Krupa
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (PL) Proua juhataja, seitseteist aastat pärast seda, kui toimusid muutused Nõukogude Liidu kokkuvarisemise tagajärjel ja eraldusid vabad iseseisvad riigid, on Valgevene endiselt igand kui Kesk- ja Ida-Euroopa viimane diktatuur. Selles riigis ollakse kaugel inimõiguste austamisest. Valimistulemuste võltsimine, poliitilise opositsiooni kõrvaldamine, vahistamised, peksmised, sõna- ja ajakirjandusvabaduse piiramine, kogunemiste piiramine ja eelkõige elanike massiline kontrollimine äärmiselt kõrgelt arenenud julgeolekuaparaadi kaudu - see on Valgevene kodanike igapäevaelu.
Samuti soovin juhtida tähelepanu paljude piiriäärsete elanike, eelkõige seal elevate Poola vähemuste olukorra halvenemisele, sest pärast Poola ühinemist Schengeni alaga on neil väga raske suhelda oma Poolas elavate peredega ja seda eelkõige kõrge viisatasu tõttu. Jätkuvalt probleemne olukord eeldab, et Euroopa riigid võtavad otsustavaid meetmeid. Samuti tuleb kaaluda parimaid meetodeid, et anda tõelist abi neile, kes seda enim vajavad.
Urszula Gacek
Proua juhataja, Valgevene režiim eirab jätkuvalt kõiki institutsioonilisi garantiisid, mis on demokraatliku korra keskmes. Valitsus piirab vabadust luua poliitilisi erakondi või nendega ühineda, sõnavabadust, õigust alternatiivsetele teabeallikatele ja vabadele ning õiglastele valimistele.
Poliitiliste vastaste vahistamisega Valgevenes rikutakse kõiki põhivabadusi. 19. sajandi Briti poliitik Benjamin Disraeli ütles kord: "Ükski valitsus ei saa tunda ennast turvaliselt tugeva opositsioonita." Kuna Lukašenka lämmatab mis tahes opositsiooni, siis lootkem, et Disraeli sõnad ennustavad Valgevene režiimi tulevikku ning et opositsiooni mahasurumine annab tõuke selle lõplikuks kokkuvarisemiseks.
(Aplaus)
Józef Pinior
(PL) Proua juhataja, volinik, siin Euroopa Parlamendis on meil ikka ja jälle teemaks Valgevene, riik, mis asub geograafiliselt Euroopa keskmes ja mis piirneb Euroopa Liiduga. See on Euroopa standardite järgi erakordne riik sellepärast, et selles ei ole liberaalset demokraatiat ega järgita õigusriigi põhimõtteid, vaid seal kehtib tsensuur. Tänane arutelu toimub 1968. aastal toimunud Praha kevade aastapäeval, mis on samuti selle hetke aastapäev, mil Euroopa inimesed ütlesid lõpuks, et neile aitab tsensuurist ja ajakirjanduse kontrollimisest.
Soovisin pühendada oma tänase kõne samale küsimusele Valgevenes. Meil toimus väga kummaline häkkerite rünnak sõltumatule Interneti-ajakirjandusele - Charter 97-le, Radio Libertyle ja Belarus Partisanile. Kummaline oli see, et rünnak algas päev enne opositsiooni meeleavaldust, mis toimus Tšernobõli katastroofi aastapäeval.
Valgevenes on Interneti-ajakirjandus ainus sõltumatu ajakirjandus, sest enamik ajakirjandusest on Valgevene režiimi täieliku kontrolli all. Charter 97 külastab iga päev umbes 9000 inimest ning Valgevenes on rohkem kui 3 miljonil perel ehk rohkem kui 30% elanikkonnast Interneti-ühendus. See näitab Valgevene ühiskonna dünaamilisust ja elujõulisust.
Volinik, Euroopa Liit peab tõsiselt kaaluma, missuguseid meetmeid kasutusele võtta, et aidata Valgevene tavakodanikke.
Eugenijus Gentvilas
(LT) Kui Aleksandr Lukašenka hakkas tundma Vladimir Putini survet gaasi tõttu, teatas ta soovist sõlmida tihedamad sidemed Euroopa Liiduga. Praegu aga näeme, et see oli tühi retoorika, millele ei järgnenud inimõiguste austamine, ajakirjandusvabaduse ja teiste Euroopa väärtuste kehtestamine. Mingisugust reaktsiooni ei järgnenud mitteametlikule dokumendile "Kuidas võiks EL Valgevenele kasulik olla". Poliitilised vahistamised ja repressioonid jätkuvad.
EL peaks viivitamata saatma riiki eksperdid vaatlema ettevalmistusi sügisel toimuvateks parlamendivalimisteks, et näha, kuidas muudetakse valimisseadust ja kas opositsioonile antakse võimalus tegutseda. Me ei saa piirduda üksnes valimiste vaatlemisega. See oleks suur viga. Kõigepealt tuleb mõistagi kindlaks teha, et ELi diplomaatidel ja parlamendiliikmetel lubatakse vabalt Valgevenesse siseneda. Euroopa Komisjon ja liikmesriigid peaksid tegema kõik võimaliku, et see saavutada.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Proua juhataja, Valgevene, olles meie naaber, on meile iseäranis oluline, kuna seal elab palju poolakaid. Nii meile, poolakatele, kui ka teiste naaberriikide elanikele on oluline, et piirkonnas oleks stabiilne poliitiline ja majanduslik olukord, sest see tagab aluse arengule ja edendab meie kodanike elukvaliteeti. Samuti peame meeles pidama, et sarnaselt Poolaga unustati ka Valgevene pärast Teist maailmasõda ära ja anti Nõukogude Liidu mõjuvõimu alla ning ta ei saanud loota mitte mingisugusele välisabile. Siiski õnnestus riigil iseseisvuda ning ta saab nüüd kiidelda rohkem 8%-lise ja ajavahemikul 2003-2006 isegi 9,9%-lise SKT kasvuga.
Me ei keela president Lukašenkal valida, missugune on riigi poliitiline suund. Kuid meid panevad muretsema kuuldused järjest sagedasematest inimõiguste rikkumistest Valgevenes, mis tähendab ühtlasi ka demokraatia põhimõtete rikkumist. See ei puuduta üksnes valgevenelasi, vaid ka teisi, sealhulgas poolakaid. Seetõttu on see väga mõistlik resolutsioon ja fraktsioon Liit Rahvusriikide Euroopa eest toetab seda.
Kathy Sinnott
Proua juhataja, oleme Euroopas saanud lähedasemaks mõnede endise Nõukogude Liidu vabariikidega meie idapiiril. Kuid Valgevene on keeldunud mis tahes püüdlustest dialoogi alustada.
Kuna Valgevenes valitseb diktatuur, ei ole kodanikel, kes sooviksid avatud ja läänemeelset dialoogi, mingisugust seaduslikku võimalust arvamuse avaldamiseks. Kui inimesed nõuavad demokraatiat või juhivad tähelepanu režiimi toimepandud rikkumistele, ootab neid ees vangistus.
Peame jätkuvalt avaldama Valgevenele survet, et ta lõdvendaks kodanikele kehtestatud raudset haaret. Üks võimalus selleks on hoida poliitilistel, sotsiaalsetel ja usulistel alustel vahistatud inimesed avalikkuse tähelepanu all. Tulevikus käsitletakse just nimelt neid inimesi Valgevene vabaduse eest võitlejatena, kui vabadus lõpuks saavutatakse.
Bernd Posselt
(DE) Proua juhataja, arvan, et see on juba üheksas kord, kui me käsitleme Valgevene teemat ja me peame seda jätkuvalt tegema, kuni Valgevenet esindavad liikmed istuvad siin Strasbourgis Euroopa Parlamendis meiega.
Vajame kiiresti kolme olulise eesmärgi saavutamist. Esiteks nõuame Valgevene valitsuselt tungivalt, et poliitilised vangid viimaks vabastataks ja mitte ainult vangid, keda on hoitud kinni juba mõnda aega, nagu härra Kazulin, vaid ka uued inimesed, kes vahistati hiljuti elementaarsete põhiõiguste, nagu ametikohustuste täitmise vabadus ajakirjanikel, sõnavabadus ja õigus avaldada meelt, kasutamise eest.
Teiseks nõuame ususeaduse muutmist ja täielikku usuvabadust. Seal on Euroopa kristlased, keda Euroopa keskmes represseeritakse, ning meie Euroopa Parlamendis ei saa sellega leppida. Peame sellele kogu jõuga vastu astuma.
Kolmandaks on meil vaja kiiresti tagada, et Valgevene avaneks lõpuks meile, Euroopa Parlamendi liikmetele ja Euroopa kodanikele, et eraldatuse müür, mille abil Valgevene režiim kodanikke süsteemselt teistest eemal hoiab, lammutatakse, et me saaksime olla kohal ja arutada sealsete inimestega küsimusi ja et me saaksime aidata 40 aastat hiljem edendada midagi Praha kevade taolist ehk Valgevene kevadet.
Tunne Kelam
Proua juhataja, meie sõnum Aleksandr Lukašenkale, aga ka rahvusvahelisele üldsusele on, et Euroopa Parlament on praegu ja ka tulevikus jätkuvalt mures olukorra pärast Valgevenes, Euroopa viimases diktaatorlikus režiimis.
See kehtib iseäranis rahumeelsete kodanike poliitilistel alustel vahistamise kohta. Minskis asuvad ametiasutused näitasid hiljuti, et sooviksid suhteid Euroopa Liiduga parandada. Mis tahes mõtestatud dialoogi alustamisel on aga tavapärased eeltingimused poliitvangide vabastamine, meelevaldsete vahistamiste lõpetamine, sõnavabadus, kohtusüsteemi sõltumatuse tagamine ning opositsiooni tavapärase osalemise võimaldamine poliitilises elus.
Lõpetuseks ühinen Marianne Mikko pöördumisega ELi poole, et liit suurendaks oma poliitilist ja iseäranis materiaalset toetust sõltumatu telejaama Belsat tegevusele. Tegelikult on see kanal, mille kaudu saab muuta Valgevene olukorda, mitte tingimata meie resolutsioonid.
Zita Pleštinská
(SK) Kallid kolleegid, mind kurvastab väga, et olukord seoses demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamise suhtes Valgevenes ei ole paranenud. Aleksandr Lukašenko jultumusel ei ole piire. Valgevene valitsuse avaldus soovi kohta edendada suhteid Euroopa Liiduga on demokraatliku maailma täielik pilkamine.
Arvan, et sümboolne kuupäev 25. märts 2008, kui Lukašenka saatis politseijõud rahumeelsete kodanike vastu, märgib Valgevene totalitaarse režiimi lõpu algust, see on sarnane ajaloolisele Küünalde meeleavaldusele 25. märtsil 1988. aastal Slovakkias. Avaldan solidaarsust Valgevene ühinenud demokraatliku opositsiooniga ja kõigi Valgevene kodanikega.
Kutsun nõukogu ja komisjoni üles vaatama läbi võimalused vähendada Schengeni viisa tasu Valgevene kodanikele. See on ainus viis, kuidas takistada Valgevene kodanike veelgi suuremat eraldamist.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, volinik, Valgevene valitsus peab hakkama pidama dialoogi kõigi poliitiliste jõudude, kaasa arvatud opositsiooniga, ja korraldama vabad valimised, et riigis hakkaksid toimuma demokratiseerimine ja muutused majanduses. Kesk- ja Ida-Euroopa riigid, sealhulgas Poola, on head näited selle kohta.
Et muuta Valgevene inimeste teadlikkust ja näidata neile demokraatia ja vaba turu põhimõtete toimimist, on oluline lihtsustada ja tihendada sidemeid Valgevene ja ELi riikide vahel. See eeldab viisakorra märkimisväärset lihtsustamist ja liberaliseerimist, vähendades viisatasu Valgevene kodanikele.
Euroopa Liidu liikmesriigid peaksid avama ülikoolid ja teised kõrgharidusasutused Valgevenest pärit üliõpilastele ning andma neile stipendiume ELi, riiklikest, kohalikest ja erafondidest. EL peab avanema Valgevenele, isegi kui praegused ametivõimud seda ei soovi.
Zbigniew Zaleski
(PL) Proua juhataja, volinik, soovin lisada nendele poliitilistele ja majanduslikele kaalutlustele veel ühe punkti. Kuna volinik Michel mõistab hariduse olulisust nii Euroopas kui ka väljaspool - ma tegelen Valgevenest pärit üliõpilastega, sest õpetame paljusid neist Lublini katoliku ülikoolis, ja soovin öelda järgmist: volinik, soovitan suurendada nii palju kui võimalik nii rahalist kui ka muud abi hariduse eesmärgil, sest Valgevene üliõpilaste haridusse investeerimine aitab juba ise Valgevenet ning on ka Euroopa investeering.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Proua juhataja, 2008. aasta Valgevene on häbiplekk meie kõigi südametunnistusel. On häbiväärne, et 21. sajandi alguses on Euroopas totalitaarne riik. Strasbourgi neljapäevaste koosolekute ajal arutame inimõiguste rikkumisi kogu maailmas. Valgevene on aga Euroopa Liidule lähim riik.
Mulle näib, et kuni 1989. aastani tegid lääne demokraatlikud riigid kõik võimaliku, et vabastada paljud nõukogude okupatsiooni all kannatavad riigid. Tänapäeval on aga Valgevene jäänud endiseks. Mulle näib, et ehkki praegu ei ole enam palju sarnaseid riike, tegelikult vaid üks, siis me võtame vähem ette. Kindlasti ei tegutse me piisavalt. Mõistagi ei ole meil otsest poliitilist ega majanduslikku mõju Valgevene sündmustele, kuid me saame mõjutada seda, kas seal edastatakse sõltumatut informatsiooni, mis julgustaks valgevenelasi iseseisvuse eest võitlema.
Louis Michel
komisjoni liige. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, positiivsed muutused, mis algasid kuuest poliitvangist viie vabastamisega, näivad olevat peatunud. Kahjuks on positiivse olustiku rikkunud uus surve kodanikuühiskonnale ja arvukate, iseäranis karmide ja ebaproportsionaalsete karistuste määramine. Mõistame jätkuvalt hukka poliitilised vahistamised ja kodanikuühiskonna ning sõltumatu ajakirjanduse kohtlemise viisi.
Samal ajal peab Valgevene mõistma, et mõtleme öeldut tõsiselt, kui pakume neile partnerlussuhteid, kui riigis tehakse edusamme demokraatia, inimõiguste ja õigusriigi põhimõtete austamisel. Selliste edusammude saavutamiseks peab aga Valgevene võtma mitmesuguseid meetmeid, mis meie jaoks on iseenesestmõistetavad. Need hõlmavad kõigi poliitvangide, sealhulgas Aleksandr Kazulini vabastamist.
Samuti hõlmavad need meetmed septembriks määratud parlamendivalimisi, mis peavad olema kooskõlas demokraatlike põhimõtetega. Seega palume, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ning demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) rahvusvahelistele vaatlejatele tagatakse takistamatu juurdepääs. Valgevene ametivõimud on teavitanud meid kavast võtta vastu nii lühiajalised kui ka pikaajalised vaatlejad; peame tegema kindlaks, et nad oma sõna peaksid. Mõistagi oleks Euroopa Parlamendi vaatlejate kohalolek täiendav asjatundliku teabe allikas. Samuti on oluline, et opositsioonierakonnad osaleksid valimistes õiglaselt. Võtame arvesse mis tahes soovitusi parlamendilt kõnealuse küsimuse kohta.
Vääramatu tõend edusammude kohta oleks aga opositsiooni kohalolu siin parlamendis, mida aga praegu ei ole. Siis oleks Euroopa Liit valmis reageerima positiivselt, nagu kinnitati eelmisel kuul teatises sanktsioonide ja nimetatud sanktsioone vähendama julgustavate edusammude kohta.
Nüüd käsitlen teemat, mis meile kõige enam korda läheb, nimelt sidemed Valgevene inimestega. Ükskõik kui kahetsusväärne võib olla Valgevene olukord, peame oma sidemeid laiendama. Mõistagi kehtivad endiselt piirangud ministrite tasandi sidemetele Valgevene ametiasutustega. Sellest hoolimata arvan, et vaja on eristada poliitilist ja tehnilist tasandit. Seda silmas pidades korraldab komisjon kohtumisi, et arutada Valgevene valitsuse ekspertidega tehnilisi küsimusi, nagu energia, transport ja keskkond. Nimetatud sidemed on mõistagi vahend, mille kaudu saab edastada mitmesuguseid sõnumeid meile oluliste küsimuste kohta.
Asjaolu, et meil on praegu delegatsioon Minskis, võimaldab meil samuti tekitada lähedasemaid sidemeid nii Valgevene ametiasutustega kui ka kodanikuühiskonna, kohalike valitsusväliste organisatsioonide, sõltumatu ajakirjanduse ja üliõpilastega, keda kõiki on meil kohustus aidata, nagu on õigesti märgitud raportis ja nagu mitu kõnelejat esile tõi. Lisaks sellele toetame Euroopa humanitaarülikooli, mis on praegu Vilniuses eksiilis ja mis jätkab oma tegevust seal seni, kui saab pöörduda tagasi Valgevenesse.
Lõpetuseks käsitlen teemat, mis ikka ja jälle esile tuleb, nimelt viisad. Nagu teie ja mina teame, ei saa me avada läbirääkimisi viisakorra lihtsustamise küsimustes Valgevenega - selle on kindlaks määranud nõukogu -, kuid see ei takista meil pöördumast liikmesriikide poole, kes saavad kasutada oma konsulaarvaldkonna eelisõigust Schengeni eeskirjade raames.
juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub arutelude lõpus.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Alessandro Battilocchio
, kirjalikult. - (IT) Suur tänu proua juhataja. Kahjuks oleme käsitlenud siin ka varem valitseva korra vastu astujate valimatu vahistamise teemat. Liiga sageli on parlament arutanud Valgevene küsimust - väga palju sõnu, väga vähe mõtestatud tegevust.
Peame pöörama tähelepanu asjaolule, et Lukašenka režiim on avalikult vaenulik Euroopa Liidu suhtes ning et meie nõudmised inimõiguste ja demokraatia kohta esitatakse kurtidele kõrvadele. Me suurendame sidemeid kodanikuühiskonnaga ja muutusi taotlevate riigisiseste liikumistega - Sahharovi auhind oli esimene konkreetne tõend selle kohta.
Samas vajame rohkem tulemusi kõnealustes valdkondades. Käisin hiljuti Valgevenes ning täheldasin kodanike seas suuremat teadlikkust selle kohta, kui oluline on muutus, mis tagab vabaduse, õigluse, võrdsuse ja demokraatia. Kutsun komisjoni üles pöörama rohkem tähelepanu Valgevenele, riigile, mis asub strateegilises kohas, et tagada rahu ja julgeolek kogu Euroopa mandril.
