Ядрената безопасност 25 години след аварията в Чернобил (разискване) 
Председател
Следващата точка е разискването на въпрос, изискващ устен отговор, към Комисията, относно ядрената безопасност 25 години след аварията в Чернобил, зададен от Bogusław Sonik, от името на комисията по околна среда, обществено здраве и безопасност на храните - B7-0312/2011).
Bogusław Sonik
Г-н председател, бих искал да кажа колко се радвам, че това заседание на Европейския парламент почита жертвите и пострадалите от аварията в Чернобил, която беше най-голямата ядрена катастрофа в историята. Особено с оглед на последните събития в Япония, тази годишнина се превърна в трагична причина за оценки и съображения по отношение на ядрената безопасност. Чернобилската трагедия разкри също безсилието и небрежността на комунистическите органи в Украйна, които се опитаха да скрият от света аварията и нейния мащаб.
Нека си припомним само няколко факта, които дават известна представа за мащаба, обхвата и измеренията на трагедията. Експлозията на реактора в АЕЦ "Чернобил" доведе до замърсяване на територия в размер на около 100 000 кв. км, 70 % от която беше в Беларус. Радиоактивни вещества достигнаха и до Скандинавия и Централна Европа, включително Полша, както и Гърция и Италия в Южна Европа. Близо 115 000 души бяха евакуирани от районите в близост до реактора и близо 220 000 души бяха изселени от Беларус, Руската федерация и Украйна след 1986 г.
Много е трудно да се направи оценка на разрушението, причинено от аварията, от гледна точка както на здравето, така и на околната среда. Специалистите все още не са в състояние да определят броя на смъртните случаи, причинени от бедствието. Според Световната здравна организация, броят на жертвите вследствие на ракови заболявания, причинени от замърсяването след експлозията в атомната електроцентрала, може би се равнява на 9 000. Други източници изчисляват, че приблизително 200 000 души вече са починали от болести, свързани с радиацията, както и че други 100 000 души могат да починат от ракови заболявания, причинени от аварията в Чернобил, в бъдеще. Според последните изследвания, жителите на най-малко две украински области все още се хранят със замърсени храни.
Нека не забравяме, че Европейският съюз, който създаде Фонда за изграждане на защитен саркофаг в Чернобил, помогна най-много от финансова гледна точка в борбата за смекчаване на последиците от аварията в Чернобил. На 25-годишнината от аварията, Европейската комисия обяви, че 110 милиона евро ще бъдат отделени за стабилизиране на ситуацията и опазване на околната среда в района на АЕЦ "Чернобил".
В този контекст, не можем да забравим, че въпросът за това как да се подходи към въпроса за ядрената безопасност е от значение навсякъде по света и затова трябва да се разгледа в дух на солидарност и трансгранична отговорност. Затова ще поискам и ще призова Европейската комисия да проведе дългосрочни и всеобхватни изследвания на свързаните със здравето последици от аварията в Чернобил. Комисията готова ли е да предприеме и подкрепи дългосрочни изследвания, в рамките на един човешки живот, на последиците от аварията в Чернобил за здравето на европейската във всички области, които пострадаха от радиоактивното изтичане? Европейската комисия разполага ли с данни по отношение на замърсяването на околната среда в най-засегнатите от експлозията райони? На годишнината на аварията Комисията ще насърчи ли правителствата да се ангажират публично за предоставяне на ново финансиране за смекчаване на последиците от тази ядрена катастрофа?
С оглед на броя на атомните електроцентрали на територията на Европейския съюз и сегашното ниво на координация в рамките на Европейския съюз, с какви възможни сценарии е наясно Комисията по отношение на последиците от една сериозна ядрена авария в електроцентрала за населението, което живее в отделните държави-членки? Европейската комисия има ли планове за координация на националните позиции в случай на ядрена авария? Ядрените аварии винаги са изненадващи и винаги имат международни и глобални последици. Ето защо е по-добре предварително да сме подготвили набор от необходими отговори, които ще дадат възможност за свеждане на риска до минимум и избягване на по-нататъшни аварии.
Гюнтер Йотингер
член на Комисията. - (DE) Г-н председател, уважаеми членове на Парламента, през последните 25 години след ядрената авария в Чернобил, Комисията изигра важна роля в световните усилия за облекчаване на последиците от трагедията. Мащабът на задачата означаваше, че са необходими общи усилия. Ето защо Комисията си сътрудничи с партньори в държавите-членки, Г-7 и самата Украйна, за да се гарантира, че районът може да бъде стабилизиран по един системен начин и защитен по един природосъобразен начин.
Европейският съюз предприе активен подход, мобилизирайки повече ресурси от международната общност, за да може изключителната работа в Чернобил да бъде завършена и ние продължаваме усилията си в тази насока с наши собствени средства. Комисията има най-голямо участие във Фонда за изграждане на защитен саркофаг в Чернобил и ние обещахме допълнителни 110 милиона евро от бюджета си на дарителската конференция, която се проведе в Киев миналия април, къде бяха обещани още 550 милиона евро.
Работихме усилено на дипломатическия фронт и убедихме 32 държави, включително 13 нови дарители, да вземат участие във фонда. Възнамеряваме да продължим дейността си наред с други дарители, включително Европейската банка за възстановяване и развитие, за да се осигурят финансовите средства, които все още са необходими за завършване на всички проекти до 2015 г. Също така работим с правителството на Украйна, за да се гарантира, че планът за изграждане на защитен саркофаг за чернобилския ядрен реактор да бъде завършен. Това включва обезвреждане на повредения блок IV на реактора с нова защитна облицовка и необходимите стъпки за затваряне на другите блокове на реактора. Всички работи следва да бъдат завършени до 2015 г.
След това се спираме на научноизследователските проекти под егидата на рамковата програма на Евратом, свързана с последиците от аварията и как те могат да бъдат преодолени. Понастоящем, изследванията на ниските дози на радиация са предмет на мащабна инициатива като част от съвместна програма, планирана от европейската платформа "MELODI".
Като част от механизма за сътрудничество в областта на ядрената безопасност, обмисляме проект, целящ да помогне на най-силно засегнатите групи от населението в близост до чернобилската закрита зона. Възнамеряваме да разгледаме връзките между здравето и храненето по-подробно. Ако се окаже полезно извършването на целенасочени дейности при оценяването на последиците за човешкото здраве във всички райони, засегнати от изтичането от Чернобил, Комисията е готова да предприеме действия и да прехвърли отговорността за координацията на подходящите мерки на комитета за здравна сигурност на Европейския съюз.
Друга отговорност на Комисията е борбата срещу замърсяването на околната среда. След аварията взехме участие в съвместни изследователски проекти с Общността на независимите държави в подкрепа на събирането на голямо количество данни и разработването на стратегии за управление на аварии в ядрения сектор и в съответните райони в Беларус, Русия и Украйна. Събрахме данни за изтичането на радиоактивен цезий в целия Европейски съюз след аварията. Те бяха публикувани под формата на атлас през 1998 г., изготвен в сътрудничество с Украйна, Русия и Беларус.
Понастоящем, под егидата на 7-мата рамкова програма на Евратом, подкрепяме мрежа за върхови постижения в областта на радиоекологията, за да се финансира интеграцията, връзките и върховите научни постижения в интерес на ядрената защита за хората и околната среда.
Когато става въпрос за гражданска защита, през последните девет години насърчавахме сътрудничеството между държавите-членки в областта на упражненията по гражданска защита. Тези упражнения включват и участници от трети държави. Три упражнения, съфинансирани със средства от финансовия ни инструмент за гражданска защита, имаха радиоекологичен компонент, а именно "TORCH", който разглеждаше авария, причиняваща голям брой смъртни случаи, и симулацията му, "CREMEX", която включваше масово замърсяване под формата на мръсна бомба, и "SISMICAEX", проведен преди една година, който разглеждаше ядрена авария, причинена от земетресение.
През следващите години ще продължим да предоставяме помощ в дух на европейска солидарност, правейки всичко по силите си за намаляване на щетите и избягване на допълнителни щети от Чернобил.
Herbert Reul
от името на групата PPE. - (DE) Г-н председател, г-н Йотингер, госпожи и господа, смятам, че винаги е добре да се направи преглед на дейностите и затова съм благодарен на Комисията, че обясни така ясно всичко, което е направила Европа след аварията, както веднага, в средносрочен и дългосрочен план, така и до днес.
Независимо от това как гледаме на проблема, струва си да се спомене, че тези мерки за ограничаване на щетите можеха никога да не се случат на този мащаб без участието на Европейския съюз. Намирам също така за много полезно да се знае, че Комисията не само предостави незабавни преки помощи, но от името на Европа също се занимава усилено с въпроса за това какви поуки трябва да се извлекат от аварията от гледна точка на мерките за гражданска защита, системите за обмен на информация, както и научните изследванията и свързаните с това проучвания. Не съм напълно убеден, че е абсолютно необходимо да се провеждат нови изследвания. Може да се окаже, че трябва да направим оценка на материала, с който вече разполагаме, за да се види дали той е достатъчен за нашите нужди. Смятам, че това ще стане ясно в хода на едно диференцирано разискване. Понякога наличието на огромно количество от информация не е гаранция, че ще бъде постигнат смислен напредък.
Бих искал да изразя благодарността си и да заявя, че Комисията и Европа като цяло могат да бъдат доволни с постигнатото в този случай. Те показаха, че тези институции не са просто говорилни, но също така и източник на практическа помощ.
Jo Leinen
от името на групата S&D. - (DE) Г-н председател, г-н Йотингер, госпожи и господа, бих искал да благодаря на г-н Sonik, че задейства настоящото разискване и че подготви въпроса, изискващ устен отговор.
Съгласен съм, че никога не трябва да забравяме аварията в Чернобил. Наясно сме, че дългосрочните последици от катастрофата все още се усещат цял четвърт век по-късно. Все още има голям необитаем район, така че хора вече не могат да се завърнат по домовете си. Налице е и дългосрочното въздействие върху здравето. Телевизията ни показа, че жените все още страдат от спонтанни аборти 25 години след аварията.
Европа споделя част от отговорността, защото въпросът за ядрената безопасност не е въпрос на национален суверенитет, а е по-скоро европейска отговорност. На този гъсто населен континент, всяка атомна електроцентрала има последици за държавите в съседство. Именно поради тази причина, г-н Йотингер, Вие носите особена отговорност да се гарантира, че ще се занимаем сериозно с тази тема, особено предвид случилото се във Фукушима. По-късно с Вас ще обсъдим стрес-тестовете, с други думи анализите на безопасността за 143-те атомни електроцентрали. Бих Ви поощрил да се придържате към принципите си. Искаме възможно най-високия стандарт за безопасност в Европа, а не само разследвания на природни бедствие. Съответно трябва също така да разследваме и други рискове, като самолетни катастрофи, терористични нападения, компютърни атаки, с други думи, това съчетание от нападения срещу атомни електроцентрали. Освен това трябва да гарантирате, че това няма да се превърне просто в символичен жест.
Има още много да се направи в Чернобил. Саркофагът все още не е безопасен и за да се направи това, са необходими нови финансови ресурси. Все още не съм чул за никакви планове за това какво да се направи с ядрените отпадъци, които се намират на обекта - обезвреждането на този материал все още не е гарантирано. Съответно аз считам, г-н Reul, че са необходими изследвания, защото не разполагаме с достатъчно опит по отношение на дългосрочните последици от радиацията. Бих насърчил Комисията да проведе такива изследвания.
В окончателния анализ, най-сигурният вариант е стратегията за прекратяване на използването на ядрена енергия. Тъй като продължаваме да си сътрудничим със засегнатите държави, най-голямото ми желание е там да се създадат проекти за бъдещи технологии и да се предоставят консултации за енергоспестяване и разработване на алтернативни енергийни източници. Именно това е необходимо 25 години след Чернобил.
(Ораторът приема да отговори на въпрос, зададен чрез вдигане на синя карта съгласно член 149, параграф 8 от Правилника за дейността.)
Paul Rübig
(DE) Г-н председател, бих искал да благодаря на г-н Leinen. Той спомена стрес-тестовете. Това, което бих искал да знам, е: стрес-тестовете трябва да носят със себе си последици. Смятате ли, че би било възможно да се създаде постоянен европейски регулаторен орган за тази област, който да бъде отговорен за разглеждането на тези въпроси и който да има правомощия за премахване на опасните атомни електроцентрали от мрежата?
Jo Leinen
(DE) Г-н председател, бих искал да благодаря на г-н Rübig за въпроса му. Целта трябва да бъде да се създаде европейска компетентност за контрол на атомните електроцентрали. Ако даден въпрос има последици, които надхвърлят националните граници, то това е свързано с европейско измерение, което също изисква европейска компетентност. Г-н Йотингер, все още нямаме тази компетентност, но Вие трябва да направите всичко възможно, за да се гарантира, че ще разполагаме с основа за контрол на атомните електроцентрали независимо и обективно от европейска гледна точка, което ще ни позволи да си направим наши собствени заключения, когато са очертани слабостите. Ако стрес-тестът покаже, че дадена електроцентрала не е безопасна, тогава тя трябва да бъде закрита или, ако е възможност, модернизирана.
Антония Първанова
от името на групата ALDE. - (EN) Г-н председател, докато въпросът за провеждане на енергийната ни стратегия, със или без ядрена енергия, се обсъжда в засегнатите държави-членки, трябва да имаме предвид, че, независимо какво решение се вземе, ядрената безопасност ще продължи да бъде дългогодишен проблем за няколко поколения. Очевидно, трябва да разработим и наложим общи стандарти за ядрена безопасност на международни равнище, защото радиоактивното замърсяване не познава граници, както разкри аварията в Чернобил и както се потвърждава от все още случващото се във Фукушима.
Двадесет и пет години след събитията в Чернобил, все още е необходима допълнителна оценка и изследване на миналите и настоящи последици от замърсяването за човешкото здраве и околната среда. Трябва да мислим за ядрената безопасност не като предпазна мярка, а като дългосрочна и всеобхватна стратегия. Също така трябва да разгледаме въпроса за ядрените отпадъци. От Чернобил са останали отпадъци и това представлява сериозен и заплашителен въпрос в региона. Това се превръща и в европейско предизвикателство за бъдещето на ядрената енергетика. Необходими са повече изследвания в тази област и трябва да се гарантира дългосрочната безопасност на съхранение и обезвреждане на тези материали.
Каквото и решение да вземем сега, необходими са обратимост и извличане на отпадъците. Бих приветствала ясна позиция от страна на Комисията по този въпрос.
Konrad Szymański
Г-н председател, Чернобил представляваше отправна точка за европейската политика в продължение на 25 години след трагичната катастрофа. Понякога това е напълно уместно, но понякога това е напълно лишено от смисъл. За разлика от Съветския съюз от преди 30 години, в Европейския съюз разполагаме с много добри правни инструменти за прилагане на стандартите за безопасност. Те са сред най-високите стандарти в света, така че да се използва Чернобил днес за целите на антиядрената пропаганда, въз основа на предразсъдъци, си е чиста злоупотреба с историята. Има и друг аспект за направляването на европейския ядрен сектор, а именно, че той спомага за поддържане на независимостта ни от вноса на изкопаеми горива от трети държави.
Има и полезни изводи, които могат да се извлекат от Чернобил. По протежение на източната ни граница се планира цяла серия от руски атомни електроцентрали, за които се предвижда да изнасят електричество за държавите-членки на Европейския съюз. Те се изграждат без изобщо да зачитат стандартите за безопасност на Европейския съюз. Струва си Комисията да предприеме стъпки, за да се гарантира, че стандартите й се прилагат не само в самия Европейски съюз, но и извън границите на Съюза, след като централите в Калининградска област и в Беларус са насочени към европейския пазар. Единственият въпрос е дали Комисията ще има правомощията и въображението да успее да предприеме действия в тази област.
Rebecca Harms
от името на групата Verts/ALE. - (DE) Г-н председател, г-н Йотингер, вярно е, че Европейският съюз вече е направил много във връзка с Чернобил и последиците от него. Въпреки това, остава въпросът дали сме направили достатъчно, дали някога можем да направим достатъчно и дали действията ни са винаги правилни.
Според мен, все още има някои основни пропуски, които трябва да бъдат преодолени в областта на здравните проблеми, причинени от изтичането на радиация. Спорът, свързан с непрекъснато подправяните данни от страна на Международната агенция за атомна енергия, трябва да бъде разнищен. Считам, че Европейският съюз, чиято територия е засегната от близо половината от последиците от аварията - използвам сегашно време съзнателно - трябва да следи собствените си интереси тук. Това е много важно. Международните последици, които ние като международна общност трябва да понесем, по никакъв начин не се ограничат до територията на бившия Съветски съюз, Беларус, Украйна и Русия, защото над половината от изтеклата радиация след пожара и експлозията попадна на територията на европейския континент. Така че бих ви насърчила да разгледате необходимостта от нова оценка на последиците от аварията върху здравето. Много бивши служители на Световната здравна организация биха се радвали работата им да бъде оценена в различна светлина.
Следващото ми опасение е местната операция по обезвреждане. Големият нов саркофаг в момента е предмет на много обсъждания. Защо все още не разполагаме с анализ на риска за "Саркофаг I"? Защо не можем да разберем проблема, който съществува там? Как може един проект от такава величина да се управлява без прозрачен анализ на риска? Също така се чудя как така все още не разполагаме с обяснение защо не е било възможно да се отстранят и съхранят отработените горивни пръти от реактори II и III на АЕЦ "Чернобил", които са били спрени правилно? Считам това за огромен проблем.
Третата ми забележка е, че в Европейския съюз сме били на прага на ядрен срив няколко пъти след Чернобил и много преди Фукушима. "Форсмарк" е добър пример за това. "Пакс" е друг пример, наред с АЕЦ "Брунсбютел" в Германия. Сега предложените стрес-тестове не са в състояние да опишат риска, пред който сме изправени в съществуващите европейски атомни електроцентрали. Поради тази причина бих поискал от Вас, г-н Йотингер, да не се опитвате да ни залъгвате. Обещахте строги тестове за безопасност. Представените предложения до момента не могат да бъдат взети на сериозно.
Sabine Wils
от името на групата GUE/NGL. - (DE) Г-н председател, след аварията в Чернобил преди 25 години, нови разследвания на Обществото за радиационна защита показват, че до момента 1,4 милиона души са загинали от дългосрочните последици от ядрената авария. Дори в Германия се опасяваме за безопасността на нашите деца, защото те са изложени на радиоактивни дъждовни области и замърсени хранителни продукти.
Европейският съюз сега трябва да предприеме правилните стъпки в отговор на авариите в Чернобил и Фукушима. Опасенията, че обещаните стрес-тестове за всички атомни електроцентрали само ще предоставят извинение за по-нататъшната експлоатация на реакторите, за съжаление са оказаха обосновани като се имат предвид обявените стрес-критерии. Други ядрени съоръжения няма да бъдат разглеждани. Всички заплахи, които могат да струват на ядрената промишленост прекалено скъпо, като например човешка грешка или самолетна катастрофа, просто са пренебрегнати, въпреки факта, че те са от ключово значение при оценката на безопасността на населението.
Призоваваме за изчерпателни, задължителни стрес-тестове, извършвани от независими експерти. Това обаче може да бъде само първата стъпка по пътя за общоевропейски сценарий за излизане от ядрената енергетика.
Nick Griffin
(EN) Г-н председател, експлозията в Чернобил беше катастрофа, но нека я разглеждаме в перспектива: 64 души загинаха от радиацията в Чернобил преди повече от 23 години и тя предизвика неизвестна част от 6000 случая на рак на щитовидната жлеза. Това са трагични данни, но те бледнеят в сравнение с броя на смъртните случаи по нашите пътища. Въпреки това, никой не използва пътно-транспортните произшествия като довод за забрана на автомобилите - малка армия от левицата използва Чернобил, за да настоява за прекратяване на използването на ядрена енергия.
Не се съмнявам, че намеренията им са добри, но пътят към ада е постлан с добри намерения. Същите хора имаха добри намерения, когато помогнаха за създаването на треската за биогорива, увеличавайки цените на храните извън обсега на бедните хора по света. Тази вечер милиони деца ще си легнат, бавно умирайки от глад, защото хората от тази страна на Парламента имаха добри намерения: именно такова въздействие имат размитите идеали на утопичната левица в реалния свят.
Последиците от една ядрена забрана ще са още по-тежки, защото алтернативата на ядрената енергия не са вятърните паркове и слънчевите панели. В нашия оскъден на енергия свят, вече достигнал върховото ниво на петрола, алтернативата на реакторите е масов глад.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Г-н председател, причините за аварията в Чернобил включват грешки при проектирането и липсата на тестове на реактора при екстремни условия. Трагедията, която възникна в Япония четвърт век по-късно, ни принуди да проверим безопасността на съществуващите ядрени съоръжения посредством стрес-тестове. Не се съмнявам, че атомните електроцентрали в рамките на Европейския съюз ще преминат тези тестове или поне ще ги проведат.
Когато обаче възникнат аварии в тези съоръжения, увреждането на човешкото здраве и околната среда не спира на границата. Цяла Европа научи добре този урок преди 25 години. Ето защо трябва да бъдат проведени стрес-тестове, и то не само на атомните електроцентрали в рамките на Европейския съюз. В момента се планират две атомни електроцентрали в близост до границите на Европейския съюз - в Беларус и Калининградска област. За съжаление, в тези случаи изглежда твърде рано да се говори за каквито и да било стрес-тестове. Не е извършена подходяща оценка на въздействието върху околната среда на тези случаи, не е намерен отговор на всички въпроси и все още не е създадена система за поправяне на щетите върху околната среда. Освен това, централата в Беларус ще бъде изградена на място, което беше разтърсено от земетресение с магнитуд 7 - най-силното в историята на Беларус.
Ето защо целият Европейски съюз, както Комисията, така и държавите-членки, следва да действат в знак на солидарност, за да се гарантира, че планираните атомни електроцентрали в съседство на Европейския съюз ще бъдат подложени на същите стрес-тестове, както и електроцентралите в Европейския съюз. Те също така трябва да гарантират, че проектантите ще предоставят на международните организации за посредничество, МААЕ и секретариата на конвенцията от Еспоо, ясни и обосновани отговори по отношение на избора на място на изграждане, въздействие върху околната среда, репарации и планове за евакуация. Само тогава можем да бъдем сигурни, че няма да трябва да се евакуират 100 000 души, този път на територията на Европейския съюз.
Zigmantas Balčytis
(LT) Г-н председател, настоящото обсъждане е много важно, но много закъсняло, според мен. Ядрената авария в Чернобил все още има катастрофални последици за населението както на Украйна, така и на съседните на нея държави. Гражданите на Литва и до ден днешен плащат за тази авария със здравето си - нейните последици ще се усещат и от бъдещите поколения. За съжаление, аварията във Фукушима показа, че, заради материалните ползи, за 25 години светът не е направил абсолютно никакъв опит да направи обективна оценка на ядрената заплаха. В продължение на много години ни се казваше, че ядрената енергия е най-чистата и безопасна форма на енергия, но както можем да видим, когато има авария, нейните последици са катастрофални, те ще отзвучават през поколенията и цената на тези последици е неизмерима. Въпросът за ядрената безопасност трябва да бъде разгледан из основи. Приветствам факта, че Комисията започна изпълнението на стрес-тестове в атомните електроцентрали в Европейския съюз, но такива проверки трябва да станат системни и непрекъснати, а не произволни, за да се намали риска от аварии във възможно най-голяма степен. От опита ни с банковата криза научихме, че нито една институция или сектор не може да гарантира ефективно саморегулиране или самоконтрол. Г-н член на Комисията, ето защо считам, че ще се съгласите, че спешно е необходимо да се създаде политика за ядрена безопасност и да се контролира нейното изпълнение.
Трябва да разполагаме с позиция на Европейския съюз по отношение на трети държави, които възнамеряват да построят атомни електроцентрали в непосредствена близост до външните граници на Европейския съюз. Трябва да знаем какви действия ще бъдат предприети, ако атомните електроцентрали не успеят да отговорят на изискванията на стрес-тестовете и много други въпроси.
Lena Ek
(SV) Г-н председател, хората и спасителните екипи в и около Чернобил пострадаха много сериозно вследствие на аварията, но последиците стигнаха много по-далеч. Днес, 25 години след аварията в Чернобил, животните, пасящи на открито в някои области на Швеция, все още трябва да бъдат тествани и да им се дават алтернативни фуражи преди да бъдат заклани. Това засегна най-вече хората от народа саами.
След аварията във Фукушима, много хора в Европа вече отново са загрижени за ядрената енергия. Ето защо е изключително важно проверката и оценката на европейските реактори да не останат само на хартия, а наистина да се извърши една сериозна оценка.
Прозрачността е от изключително важно значение и затова съм много загрижена да чуя, че Обединеното кралство не иска да докладва за резултатите от стрес-тестовете и че Франция няма желание да проведе амбициозни стрес-тестове. Г-н член на Комисията, наред с технологията и географията, Вие също така трябва да гарантирате, че културата на безопасност и структурата на политиките за безопасност ще бъдат включени в стрес-тестовете при представянето на предложението. Благодаря.
Zbigniew Ziobro
(PL) Г-н председател, двадесет и пет години след ядрената авария в Чернобил, ставаме все по-наясно с трагичните последици от авариите в атомните електроцентрали за човешкото здраве и дори живота, и за околната среда като цяло. Също така вече сме по-наясно с това след неотдавнашните събития във Фукушима. Със сигурност знаем, че една от основните причини за аварията в Чернобил е дефектното проектиране на реактора. Това повдига въпрос за това дали Европейският съюз след какво се случва с другите реактори от съветската епоха; какви стъпки ще предприеме, за да се гарантира, че те са безопасни?
В момента над 140 атомни електроцентрали са в експлоатация на територията на Европейския съюз, като броят им на европейския континент надхвърля 190. Ето защо подкрепям решението да се извършат стрес-тестове на атомните електроцентрали на територията на Европейския съюз. Тези тестове няма да бъдат задължителни обаче и няма да има никакви последици за тези, които не вземат участие в тях. Какъв ще бъде изходът от тези тестове за атомните електроцентрали, които не ги преминат или не участват в тях? Не може да има съмнение, че трябва да се определят високи стандарти за атомните електроцентрали, за да се гарантира, че те могат да бъдат по-добре от обществеността, отколкото към днешна дата, защото несъмнено те са важен източник на енергия за Европа. Трябва да се разработят и други възможни източници на енергия, като например шистов газ, който предоставя много възможности за получаване на енергия без ненужно разширяване на ядрената енергетика.
Jean-Pierre Audy
(FR) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, ще започна, като приветствам инициативата на моя колега и приятел, Bogusław Sonik, за внасяне на този въпрос, изискващ устен отговор, относно ядрената безопасност 25 години след аварията в Чернобил.
Чернобил продължава да бъде най-тежката гражданска ядрена катастрофа в историята. От решаващо значение е да се извлекат поуки от последвалите катастрофи, свързани с ядрената енергия. Позволете ми да ви представя четири.
Първо, трябва да се гарантират максимални нива на безопасност и сигурност на гражданите. Европейският съюз трябва да има най-високите стандарти в света и трябва да оказва влияние на международните органи, така че, в рамките на глобалното управление, което започна да се появява, хората по цялата планета могат да бъдат сигурни, че се прилагат възможно най-строгите критерии за безопасност с развитието на научните познания. Всяка комерсиализация на евтино изградените атомни електроцентрали също трябва да бъде спряна.
Второ, публичното пространство, и по-конкретно Европейският съюз и държавите-членки, както и участниците в ядрения сектор, трябва да приемат етика на поведение на пълна прозрачност по отношение на ядрените дейности. Гражданите приемат научния риск в известна степен, но само ако той може да бъде измерен. Само една етика на прозрачност със сериозни санкции при нарушение, може да разсее тези опасения.
Трето, всички разходи, свързани с безопасността, следва да бъдат включени в разходите за производство на енергия, и ако трябва да заделим средства за покриване на всички разходи, тоест ако трябва да направим отделянето на средства задължително, тогава трябва да се въведе законодателство, определящо задължителни нива на капитала.
Четвърто, трябва да следим обучението на ядрените инженери и да ускорим научноизследователските програми, и в тази връзка бих искал да изразя задоволството си, че Седмата рамкова програма на Европейската общност за атомна енергия (Евратом) беше разширена до 2012 и 2013 г.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Г-н председател, аз съм от Румъния, държава, която произвежда ядрена енергия и чието население дори сега има страхове и въпроси, които остават без отговор, относно дългосрочните последици от аварията в Чернобил. Приветствам настоящото важно обсъждане с Европейската комисия. Смятам, че е наше задължение да покажем загрижеността си, особено относно въпроса за измерване на въздействието на ядрените аварии върху човешкото здраве.
Група експерти, финансирани от Европейската комисия, препоръча да се проведе международно изследване, което да разследва всички последици от аварията в Чернобил върху човешкото здраве. Световната здравна организация обикновено би била най-подходящият кандидат за извършване на това изследване. В действителност обаче съществува конфликт между Световната здравна организация и Международната агенция за атомна енергия, като интересите на ядрената промишленост изглежда вземат превес над човешкото здраве. Споразумение, сключено между тези организации пред повече от 50 години, предвижда, че Агенцията може да попречи на СЗО да има достъп до информация, считана за поверителна, дори и ако тази информация може да е от съществено значение за контрола и разбирането на последиците от ядрени аварии върху човешкото здраве. С други думи, организация, занимаваща се с насърчаване на ядрените технологии, забранява достъпа на СЗО до информация за въздействието на тази технологии върху човешкото здраве.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Г-н председател, преди две седмици отбелязахме отминаването на четвърт век след експлозията в Чернобил, последиците от която бяха трагични. Много ясно си спомням дните непосредствено след трагедията, когато комунистическият режим в моята държава, Полша, скри истината за самата катастрофа и след това и за мащаба й, и хиляди души бяха принудени да участват в манифестациите за Първи май, без да се помисли за тяхното здраве, само пет дни след експлозията, когато радиоактивен облак покриваше голяма част от Европа, включително североизточния регион на Полша, който е избирателният район, който аз имам честта да представлявам в Европейския парламент.
Подходящото обезопасяване на мястото на експлозията е все още нерешен проблем. Работата върху нова обвивка беше спряна поради липса на средства и затова помощите от страна на Европейския съюз са от съществено значение, за да може работата да бъде завършена. Нека обаче не бягаме от атомната енергия, която е идеален инструмент за създаване на енергийна независимост в Европа. Ето защо по-нататъшното разширяване в това отношение е неизбежно, за което свидетелстват плановете за изграждане на още електроцентрали в Полша, Литва и Словакия, и затова аз подкрепям въвеждането на стрес-тестове и оценки на безопасността за атомните електроцентрали. Тестовете следва да бъдат задължителни и провеждани периодично. Също така трябва активно да подкрепим международното сътрудничество за подобряване на ядрената безопасност и затова подобни стрес-тестове трябва да бъдат извършени в атомните електроцентрали в Украйна, на руска територия и в бившите съветски републики.
Elmar Brok
(DE) Г-н председател, г-н Йотингер, подобно на Фукушима, Чернобил показа, че въпреки всички правила, които може да наложим, остатъчният риск от човешка грешка трябва да бъде измерен, както и че в този контекст трябва да определим по-ясно какви са границите на ядрената енергетика, защото очевидно дори най-строгите регламенти не могат да елиминират този остатъчен риск в резултат на човешка грешка.
Втората ми забележка е свързана с липсата на налична информация заради съветската система, която съществуваше по това време. Тази социалистическа система се крие зад дезинформацията и липсата на информация по това време, както и оскъдните данни, с които разполагаме днес. Съветският центристки модел в голяма степен е отговорен за тази дезинформация. Този енергиен източник и свързаните с него остатъчни рискове са приемливи - дори и на временна основа - само ако са свързани с необходимата степен на откритост.
На трето място, трябва да признаем, че много хора - включително някои от собствения ми избирателен район - все още помагат за справяне с последиците от аварията, приемайки деца в дома си, както и много други инициативи. Последиците от тази катастрофа все още могат да бъдат усетени в едно поколение, което дори не е било заченато по това време. Съответно, ние можем да вземем този остатъчен риск предвид само в ограничена степен и трябва да разберем, че ядрената енергия може да бъде единствено временна технология.
И накрая, г-н член на Комисията, искам да Ви насърча по отношение на стрес-тестовете. Необходими са европейски критерии и стандарти за инспекция, които не са оставени само на произвола на отделните държави. Тези стрес-тестове трябва да създадат ситуация, при която няма данни, които не могат да бъдат проверени впоследствие. Ето защо бих Ви призовал да не позволявате да бъдете манипулиран от членовете на Съвета на министрите, а вместо това да определите ясни, общи, удостоверими стандарти, така че стрес-тестовете да изпълнят предназначението си.
Krišjānis Kariņš
(LV) Г-н председател, г-н член на Комисията, ако някой живее на твърде шумна улица, винаги има възможност да се премести по-далеч, може би само на няколко пресечки. За съжаление, както ни напомниха аварията в Чернобил преди 25 години и аварията във Фукушима преди няколко седмици, когато става въпрос за аварии в атомни електроцентрали, тази възможност за преместване на няколко пресечки не съществува. Ядрената безопасност не е локален проблем. В действителност, тя представлява глобален проблем.
В съседство на Европа се намират Русия и Беларус, които в момента нямат същите високите стандарти, с които разполагаме в Европейския съюз. Ние в Европа обаче няма къде да се преместим далеч от нашите съседи. Трябва да се гарантира, че стандартите ни за безопасност важат не само за Европа, но и за съседите на Европа и всъщност за целия свят. Ето защо Ви призовавам, г-н член на Комисията, не само да извършите тези стрес-тестове в Европа (а те трябва да се извършат и то стриктно), но и да работите, за да се гарантира, че европейските стандарти и европейските стрес-тестове важат и за нашите съседи и за целия свят. В тази връзка, Европа има възможност да упражни влияние върху непосредствените ни съседи и да обвърже покупките на енергия с въпроса за ядрената безопасност. Благодаря за вниманието.
Thomas Mann
(DE) Г-н председател,
(Г-н Mann започва да говори без микрофон)
...1986 г. и ядрената авария на една остаряла атомна електроцентрала. От страх за радиация си останахме по домовете възможно най-дълго в продължение на седмици и излизахме само при крайна необходимост.
Ядрено извънредно положение беше обявено на 11 март тази година в АЕЦ "Фукушима". Дори във високотехнологична държава като Япония, обещаните нива на безопасност не можеха дори да бъдат постигнати. Отговорните политици трябва да се дистанцират от прекалено прибързани решения. Устойчивостта включва задължителни строги стрес-тестове, които изследват влиянието върху атомните електроцентрали на природни бедствия, както и на аварии, терористични нападения и човешка грешка.
Държавата ми бива обвинявана в "типична германска тревожност" - доста несправедливо в този случай. Трябва да вземем страховете на нашите граждани сериозно. Всичко трябва да бъде разгледано, от различни графици и сценарии за извеждане от експлоатация, до обосновани мораториуми - без фалшиви времеви ограничения, полемики и идеологии. Работата на германската комисия по етика следва да бъде пример за подражание за Европа.
Работниците в атомните електроцентрали се нуждаят от специална защита. Комисията по заетост и социални въпроси иска да разшири правното основание за директивата за депониране на Договора за функционирането на Европейския съюз. Това ще включва и онези работници, които се занимават с радиоактивни отпадъци и отработени горивни пръти. Трябва да се приложат строги критерии в областта на обучението и безопасността на труда и са необходими изчерпателни разследвания.
В заключение, г-н председател: никога не трябва да правим компромис по въпросите на безопасността. Това е вярно за Европейския съюз и за нашите съседи, които трябва да бъдат убедени в значението на съвместното вземане на решения.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Г-н председател, г-н член на Комисията, въпреки че днес отбелязваме жертвите на аварията в Чернобил, ние скърбим и за жертвите във Фукушима, и също така разглеждаме безопасността на гражданите ни в Европа. Това е темата на нашето разискване. Обществените страхове по отношение на ядрената енергетика наскоро се засилиха значително в Европа, нещо, което се наблюдава при всички проучвания на общественото мнение, извършени във всички държави-членки, включително моята държава, Полша, където подкрепата за изграждането на атомни електроцентрали е спаднала с 10-15 %. Ето защо е изключително важно да се отговори на критериите на шест-степенните тестове, обявени в Будапеща, защото това ще гарантира, че хората се чувстват по-сигурни. Г-н член на Комисията, не трябва да отстъпвате на волята на държавите-членки, които призовават критериите да бъдат отслабени. Това в момента е предмет на разногласие и ние категорично ще настояваме да не се договарят половинчати мерки и отслабени критерии, предвид кризи или човешка грешка. Това е още по-вярно, защото резултатите от тестовете следва да формират основата за изготвянето на насоки за държавите-членки, които едва сега започват да развиват ядрената си програма.
Обсъждали сме държавите в съседство с Европа, които имат ядрени програми. Смятам, че тези въпроси следва да бъдат включени в съобщението на Комисията относно външното измерение на енергийната политика на Европейския съюз. Става дума за енергия, която се доставя в Европа и която трябва да попада в обхвата на политиката на Европейския съюз, по същия начин както газта и другите източници на енергия. В същото време трябва да работим и за европеизацията на енергийната политика.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Г-н председател, все още си спомняме ясно ужасната авария в АЕЦ "Чернобил" преди 25 години.
Стотици хиляди души загубиха живота си, а мнозина и до ден днешен носят последствията от радиацията под формата на заболяване и смърт посредством рак. Радвам се, че Европейският парламент днес разглежда въпроса за ядрената безопасност и това е ключов момент, но друг ключов момент е, че без ядрената енергия, за съжаление, не можем да се справим изобщо. Това е така в Европа, в САЩ и в Китай, но в Китай, САЩ и Индия има проекти за нови атомни електроцентрали, както със сигурност сте наясно, и аз считам, че изключването на ядрената енергия в Европа в бъдеще е прекомерна реакция. Друг ключов момент, разбира се, е общественото здраве и безопасност, и аз се радвам, че планираните стрес-тестове, както в Европейския съюз, така и, както беше казано, в Беларус, а в бъдеще и в Украйна и Русия, следва да осигурят безопасността на хората в Европейския съюз.
Edit Herczog
(EN) Г-н председател, бих искала да се спра само на един въпрос. Двадесет и пет години след Чернобил е налице нужда да се възстанови саркофага, но виждаме колко е трудно да се съберат финансовите средства за това - колко трудно е да се получат финансовите средства от тези европейски държави-членки, които същевременно много се притесняват за ядрената безопасност.
Трябва да се гарантира, че съществува дългосрочен ангажимент докато дългосрочният риск от ядреното съоръжение в Чернобил продължава да съществува. Общественият ангажимент трябва да не бъде само устен, но и финансов. Необходими са също така човешки ресурси за осигуряване на уменията в дългосрочен план - докато въпросите по отношение на Чернобил остават нерешени. Може да не осъзнаваме на този етап какво се изисква от гледна точка на финансовите средства на държавите-членки, но докато не разберем проблема, ние ще продължим, в повечето случаи, да се справяме с него само на думи.
Michael Theurer
(DE) Г-н председател, г-н Йотингер, госпожи и господа, дори след 25 години Чернобил продължава да бъде причина на безпокойство. Фукушима също ще бъде източник на безпокойство за години напред. Разискването по отношение на тези големи аварии е знак, че ядрената технология носи със себе си рискове, които може да не бъде възможно да се контролират. Това води до преосмисляне в областта на енергийната политика. Също така обаче е очевидно, че едностранните действия от отделните държави е грешка. Необходими са международни стратегии или поне общоевропейски стратегии по отношение на безопасността. Ето защо напълно подкрепям члена на Комисията, отговарящ за енергетиката, който направи редица важни предложения в тази насока. Бих призовал всички тук да работят заедно за създаване на общи принципи, така че съществуващите ядрени реактори наистина да бъдат безопасни, така че да не се позволява прекъсване на електрозахранването и така че да се направи по-добра оценка на безопасността при земетресения и други рискове. След това трябва да се възприеме един активен подход при поставянето на тези принципи на вниманието на международните органи.
Satu Hassi
(FI) Г-н председател, госпожи и господа, изминаха 25 години от аварията в Чернобил, но ние все още не разполагаме с цялостно, систематично изследване на последиците от катастрофата върху здравето. Има единствено отделни, несъгласувани проучвания: например по отношение на повишената честота на случаи на рак на щитовидната жлеза в Украйна и Беларус. Тази липса на цялостни, последващи проучвания е срамна, и аз бих поискала от Комисията да се ангажира ясно с мерки за извършване на едно такова цялостно международно проучване.
По време на разискването беше направено твърдението, че Чернобил може да е причинил смъртта само на няколко десетки души. В другия край на скалата броят на смъртните случаи се изчислява в милиони. Едно такова объркване е възможно именно защото няма цялостно проучване. Едно такова изследване би подобрило и познанията на човечеството относно последиците от радиацията върху здравето.
Miloslav Ransdorf
- (CS) Г-н председател, във връзка с 25-годишнината от аварията в Чернобил, смятам, че трябва да се изкаже благодарност на две държави, които не са сред любимците на Европейския парламент. Първо, Беларус, която понесе същите последици от аварията като Украйна и която финансира възстановяването от последиците от аварията търпеливо и без никакво позьорство. Много беше направено без органите на Европейския съюз да обърнат особено внимание. Второ, трябва да се изкаже благодарност и на правителството и народа на Република Куба, които приеха много деца, чиито родители загинаха в аварията в Чернобил, за лечение в Куба. Беше им предоставено възможно най-доброто лечение и възможно най-добрите грижи в момент, когато Република Куба се намираше в много затруднено икономическо положение.
Angelika Werthmann
(DE) Г-н председател, г-н член на Комисията, госпожи и господа, всички сме добре запознати с преките последици от Чернобил. Имам въпрос, защото в крайна сметка нашите граждани очакват от нас да си вземем поука от тези събития. Няма съмнение, че Комисията е наясно с последиците от Чернобил, а сега и от Фукушима, за населението на Европа, независимо дали става въпрос за рисковете за здравето или финансовите последици. Какви стъпки се предприемат за защита на хората в Европа в случай на нова авария? В крайна сметка, и тук в Европа съществуват неоспорими рискове - например във връзка с АЕЦ "Исар I", която е от същия вид като "Фукушима" и която е в траекторията на полетите от летище "Мюнхен", или АЕЦ "Кръшко", която се намира в земетръсен район.
Seán Kelly
(EN) Г-н председател, в моята половин минута ще кажа две или три неща: първо, жертвите на Чернобил за щастие не са забравени. В моята собствена държава, една велика жена на име Ейди Рош и нейната организация оказват огромна помощ и ще продължават да правят това в бъдеще, защото последиците от Чернобил все още ще се усещат. Второ, ролята на Комисията, както беше подчертано от члена на Комисията, е похвална, и трето, забележката, направена от Paul Rübig, че нов регулаторен орган трябва да контролира стрес-тестовете и всички бъдещи атомни електроцентрали, които се изграждат, е много разумна.
Jaroslav Paška
- (SK) Г-н председател, аварията в Чернобил ни показа колко е важно да имаме силно развита информационна система. Знаем, че съветското ръководство скри последиците от повредата на ядрения реактор за много дълго време и това имаше сериозни последици за жителите на държавите в съседство. Също така трябва да сме подготвени за случай, в който точно както в Чернобил операторът на електроцентралата във Фукушима е направил опит да скрие повредата и се е опитал да смекчи информацията, свързана с тези въпрос. Ето защо, от гледна точка на осигуряване на защита в случай на ядрена авария, е много важно да се гарантира, че информацията се предоставя много бързо и ефективно, както на обществеността, така и на експертите, и че тя е вярна. При Чернобил причината беше човешка грешка, докато при Фукушима причината бяха природните стихии. Вече знаем как да предотвратим човешката грешка, знаем как да обучим работниците и знаем как да осигурим добра автоматична защита, и трябва да се стремим да се гарантира, че ще предоставяме такива механизми и за в бъдеще.
Гюнтер Йотингер
член на Комисията. - (DE) Г-н председател, уважаеми членове на Европейския парламент, по отношение на Чернобил, щастлив съм да обещая, че вашите предложения и искания във връзка с въпроса за изследванията, както и други области, ще бъдат разгледани от нас и включени при следващите стъпки. По същия начин, ще направим всичко възможно да финансираме изцяло необходимите технически мерки в рамките на международната общност с участието на Европейския съюз.
Бих искал да изразя своята обща благодарност за едно много градивно обсъждане, включително на въпроса за това какво следва след случилото се във Фукушима. След това заседание ние трябва да се срещнем с координаторите на отговорните парламентарни комисии, където ще обясня как стоят нещата в момента.
Първо, нека посоча, че стрес-тестовете са неизследвана територия за нас. Вие сте наясно с това. Никога не е имало процес на инспекция за атомните електроцентрали на европейско равнище. Смятам, че дори това е важен факт, който сочи пътя напред.
Втората ми забележка е, че ако се прочете Договора от Лисабон, документ, по който всички сте работили, тогава е видно, че решението за енергийния микс е било и продължава бъде въпрос за държавите-членки, тоест държавите, в които живеете. Поради тази причина, решението в полза на въглищата, ядрената енергия, газта или възобновяемите енергийни източници до голяма степен е въпрос за самите държави-членки. Изискването за 20 % енергия от възобновяеми източници е първият път, при който сме имали европейски процес, който оказва въздействие върху решението във връзка с енергийния микс, което по принцип се взима единствено от самите държави-членки. Имаме 14 държави-членки, които експлоатират атомни електроцентрали и 13 държави-членки, които не правят това. Полша, една много европейска държава, е на път да вземе решение по отношение на две атомни електроцентрали. В Италия беше преустановено търсенето на подходящи за целта места.
Предложихте аз да въведа европейски регулаторен орган. Ако наистина искате това, тогава ми предоставете законовите правомощия да направя това и да одобря съответните работни места. Ще приема всичко, което предлагате. Аз обаче трябва да спазвам закона и законодателството. За момента все още не разполагаме с европейски ядрен регулатор. Такъв орган не се предвижда нито в Договора от Лисабон, нито в Договора за Евратом, нито в щатното разписание на Комисията. Знаете това по-добре от мен.
Смятам, че стрес-тестът е важен. Той беше поръчан от Европейския съвет и има за цел да определи най-високите стандарти за безопасност като свой ориентир. Ключовата среща между европейските регулатори, ENSREG и Комисията ще се проведе в четвъртък. За момента все още няма тестови критерии, въпреки че вече бяха изказани мнения - мнения, че стрес-тестове са твърде слаби, разочароващи или неадекватни. Все още не са предприети никакви стрес-тестове. Тестовите критерии ще бъдат изготвени в четвъртък.
Това, с което разполагаме, е предложение от страна на един орган, на който Комисията не е член. През април Западноевропейската асоциация за ядрено регулиране (WENRA) публикува подготвителния си труд, за което тя беше в правото си. Без никакво участие от страна на Комисията, WENRA приложи експертизата си и след процедура на обръщение излезе с резолюция, че човешката грешка и човешките причини не трябва да бъдат включени. Аз не считам, че това е правилно.
Ето защо ще представя позицията си от името на Комисията утре вечер пред всички 27 ядрени регулаторни органи, въз основа на задълбочена работа, заявявайки, че трябва да вземем предвид всички рискове, независимо от техния произход. Това се отнася в еднаква степен за естествени причини, като земетресения, наводнения или екстремни температури, и за човешки причини, като грешка, злополука, умисъл или престъпно деяние. Що се отнася до мен, това включва и терористични заплахи, кибер-атаки и самолетни катастрофи.
Смятам, че това е в интерес на хората в Европа. Днешното разискване ми показа, че е налице голям интерес сред всички партии в Европейския парламент по отношение на този тест и тестовите критерии, които трябва да включват човешкия фактор. Благодарен съм за тази подкрепа. Между другото, не винаги е лесно да се направи ясно разграничение: аварията във Фукушима от природата ли беше причинена или от човека? Бих казал, че първоначално беше причинена от природно бедствие - земетресение и наводнение - силните и слабите страни на човека обаче изиграха роля по отношение на контрола на риска и по отношение на намаляването и избягването на щети. Човешките слабости продължават да играят роля в Япония и до ден днешен.
След четвъртък ще се радвам да ви докладвам за това какво ще се случи по-нататък. Трябва да знаете обаче, че се нуждая от одобрението на Европейската комисия - с което вече разполагам - и с това на националните регулатори - което възнамерявам да получа. Трябва да получа одобрение за тестовите критерии на стрес-тестовете от всеки национален регулаторен орган, включително от нашите много компетентни и уважавани колеги в Париж, Лондон, Мадрид и Брюксел, където становищата все още са неясни, въпреки че се счита, че няма какво да се постигне като се изведе въпроса на европейско равнище.
Обещавам ви прозрачност по този въпрос. Трябва да си вземем поука за пълна прозрачност от Чернобил. Обещавам ви прозрачност по отношение на това как напредват преговорите в Брюксел в сряда вечерта и в четвъртък и какъв е резултатът. Също така ще ви съобщя ако не успеем да постигнем споразумение между Комисията и ENSREG, в който момент можем да върнем мандата на Европейския съвет. Няма да видите подписа ми на съкратен вариант на стрес-теста.
(Ръкопляскания)
Председател
Разискването приключи.
Писмени изявления (член 149)
Liam Aylward
(GA) Последиците от Чернобил за света и случващото се в момента във Фукушима са ясни доказателства за опустошението, което ядрените аварии нанасят на местните общности.
Тъй като има значителен брой атомни електроцентрали в Европа и тъй като тези електроцентрали често се намират в близост до границите, трябва да се възприеме един трансграничен подход към ядрената безопасност, който да се съгласува на равнището на Европейския съюз. Държавите-членки трябва да споделят информация по въпросите на безопасността, потенциалните заплахи и координацията на гражданската защита с техните съседи и с ядрените съоръжения незабавно и непрекъснато.
Налице е значителен ядрен риск за Ирландия заради атомните електроцентрали на западния бряг на Великобритания - "Селафийлд" е най-известната от тях. Петима мъже бяха задържани по закона за тероризма в близост до АЕЦ "Селафийлд" на 2 май, а ирландското правителство все още не е заявило дали британското правителство е споделило цялата информация относно сигурността за инцидента с него.
Ирландският народ трябва да бъде убеден, че тяхното правителство е напълно информирано за всяка заплаха в съседство и за това какво се прави за борба с тези заплахи за сигурността.
Véronique Mathieu
Положението в Япония и в АЕЦ "Фукушима дайичи" след земетресението и цунамито от 11 март 2011 г. продължава да бъде повод за безпокойство. Това, заедно с 25-годишнината от ядрената авария в Чернобил, която засегна Украйна на 26 април 1986 г., е напомняне за европейските лидери за тяхната отговорност по отношение на ядрената безопасност в Европа. Ето защо държавите-членки трябва да предприемат всички необходими мерки, за да се гарантира и запази максимално ниво на сигурност в европейските електроцентрали и максимално ниво на защита за гражданите. Въпреки това е важно да се запази спокойствие, когато се разглеждат настоящите и бъдещите предизвикателства в областта на енергетиката. Ето защо, ядрената безопасност, като технология с ниски емисии на въглероден диоксид, не може да бъде пренебрегвана. Предизвикателството се състои в постигането на баланс между развитието на ядрената енергия и развитието на инструментите за предотвратяване на рисковете, свързани с нейното производство, и за борба с последиците от ядрените аварии.
Jarosław Leszek Wałęsa
Тази година се навършват 25 години от ядрената авария в украинския град Чернобил. На 26 април 1986 г. внезапно покачване на мощността в реактора по време на тест на системата поврежда корпуса на реактора, което води до поредица от експлозии. По данни на ООН е замърсен район в радиус от 500 км от атомната електроцентрала. Приблизително 115 000 души са евакуирани от районите в близост до реактора, а от 1986 г. насам около 220 000 души са изселени от Беларус, Руската федерация и Украйна.
Ядрените аварии се случват без предупреждение и неочаквано. Аварията в Чернобил се случи преди 25 години, но още през март тази година имаше авария във Фукушима. Трябва да се отбележи, че причината за аварията беше повредата на охладителната система поради срив във захранването, а прекъсванията на захранването са често явление в държавите-членки. Не може да има съмнение, че трябва да си вземем поука от историята, но не трябва да бъдем истерични в отговор на катастрофата в Япония. Аварията доведе до сериозни съмнения по отношение на безопасността на ядрената енергия по света. Всичко сочи към факта, че ядрената енергия ще се превърне в значителен източник на енергия в близо бъдеще и затова е изключително важно да се гарантира постигането на възможно най-високото ниво на безопасност в енергийния сектор.
