Klausimų valanda (klausimai Komisijai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0212/2009).
Nurodyti klausimai yra pateikti Komisijai.
Pirma dalis

Tema: Moterų, einančių vadovaujamas pareigas, dalis darbo rinkoje
Naujausia statistika rodo, kad ES darbo rinkoje nuolatos nepakankamai moterų eina vadovaujamas pareigas - didžiausių ES įmonių valdybose vienai moteriai tenka maždaug dešimt vyrų.
Ką Komisija mano apie iniciatyvas, kurių ėmėsi valstybės narės siekdamos skatinti daugiau moterų paskirti į vadovaujamas ekonomines pareigas? Kokia nustatyta pažangioji patirtis, visų pirma susijusi su moterų tinklo veikla priimant politinius ir ekonominius sprendimus? Ar Komisija palankiai vertina pasiūlymus nustatyti, kokia mažiausia dalis didelių įmonių valdybos narių turi būti moterys? Kokius pasiūlymus ir iniciatyvas ji ketina pateikti artėjant galutiniam "Moterų ir vyrų lygybės gairių" įvertinimui ir Lisabonos strategijos pagrindinių gairių peržiūrai 2010 m.?
Vladimír Špidla
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, pastaraisiais metais dalyvaujančių priimant sprendimus moterų gal ir daugėjo, tačiau politinių ir ekonominių sričių valdžia tvirtai laikoma vyrų rankose. Stereotipinišankstinnuomonapie moterų ir vyrų vaidmenį bei sunkumai siekiant nustatyti darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat kitų formų atvira ir paslėpta diskriminacija sudaro kliūčių, kurios trukdo moterims įgyti teisę eiti atsakingas vadovaujamas pareigas.
Pastaraisiais dešimtmečiais daugumos ES šalių moterys dažniau dalyvauja priimant politinius sprendimus. Šie pokyčiai vyksta lėtai, todėl, deja, bendra moterų, einančių įtakingas pareigas, dalis lieka maža. Ekonomikos srityje dirbančių ir turinčių įgaliojimus priimti sprendimus moterų dalis labai nepatenkinama. Privačiame sektoriuje devyni iš dešimties didžiausių Europos bendrovių direktoriai yra vyrai. Yra tik 3 proc. šių bendrovių, kurių valdyboms vadovauja moterys.
Komisija labai rūpinasi parama, teikiama tam, kad kuo daugiau moterų eitų aukštesnes pareigas, ir šiuo atžvilgiu remia valstybių narių veiklą rinkdama, analizuodama ir platindama šios srities duomenis, remdama suinteresuotųjų šalių tinklus ir skatindama patirties ir pasiteisinusių požiūrių mainus Europos lygmeniu. Europos paramos vadovaujamas pareigas einančioms moterims tinklas, kurį Komisija įsteig2008 m. birželio mėn., pabrėžė, kad svarbu turėti priemonių, kuriomis būtų siekiama remti konsultavimą, plėtoti moterų rėmimo tinklus, didinti moterų, einančių svarbias pareigas, dalį ir skatinti moteris pretenduoti į aukštesnes pareigas. 2010 m. Komisija organizuos informavimo veiklą ir pasiteisinusių metodų mainus.
Komisija su pasitenkinimu praneša, kad daug valstybių narių pradėjo iniciatyvas, kuriomis siekiama remti moterų teisę į vadovaujamas pareigas, ypač privataus sektoriaus kultūriniais renginiais, moterų, suinteresuotų karjera aukščiausiais lygmenimis, švietimo programomis, padėkos rašto arba ženklo sukūrimu bendrovėms, kurios remia lyčių lygybę, gerosios patirties kodeksų įdiegimu bendrovėse ir renginiais, rengiamais remiant darbo ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir kovą su išankstine nuomone dėl lyties.
Diskutuojama mažiausios moterų dalies didelių bendrovių valdybose klausimu. Mano nuomone, šiuo atveju reikia išnagrinėti Skandinavijos šalių, kuriose šis radikalus metodas buvo patvirtintas, patirtį. Tačiau kurią strategiją rinktis konkrečiomis aplinkybėmis yra tik valstybių narių reikalas. Noriu atkreipti dėmesį į EB sutarties 141 straipsnio 4 dalį, kuri valstybėms narėms leidžia priimti vadinamąsias pozityviosios diskriminacijos priemones. Tačiau Europos Teisingumo Teismas šią galimybę išaiškino siaurai, uždraudautomatiškai taikyti tokias priemones ir pareikalavo, kad kiekvienas atvejis būtų svarstomas individualiai pagal objektyvius kriterijus.
2010 m. viduryje Komisija planuoja pateikti naują strateginę lyčių lygybės programą, su kuria kartu bus pateikta išsami poveikio analizir kurioje bus atsižvelgta į esamo 2006-2010 m. plano įgyvendinimo rezultatus. Moterų teisės eiti daugiau aukštesnių pareigų rėmimas turėtų būti Komisijos prioritetas. Galiausiai ne mažiau svarbu tai, kad kitų metų pradžioje Komisija pateiks pasiūlymą dėl naujos augimo ir užimtumo strategijos po 2010 m. Lyčių lygybės klausimas turėtų būti pagrindinnaujos strategijos dalis.
Ponios ir ponai, noriu pabrėžti, kad vienodas moterų ir vyrų dalyvavimas yra ne tik politinis, demokratinis ir etinis principas, bet iš esmės ir pagrindinis ekonominis klausimas, nes negalime turėti jokių vilčių dėl ateities vystymosi, jeigu mūsų visuomenkuo geriau nepanaudos visų savo talentų. Todėl aiškiai pareiškiu, kad lyčių lygybir atitinkamas moterų, einančių vadovaujamas pareigas, skaičius savaime yra aktyvus Europos konkurencingumo komponentas.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Komisijos nary, dar kartą dėkoju jums už jūsų įsipareigojimą remti moterų teisę eiti vadovaujamas pareigas. Norėčiau pasakyti, kad mano klausimas buvo konkretesnis. Ar, atsižvelgdama į Lisabonos tikslų persvarstymą ir gairių įvertinimą, Europos Komisija pasiūlys konkrečias priemones siekiant įveikti moterų, einančiųjų vadovaujamas pareigas, trūkumą darbo rinkoje?
Ar modeliai, pvz., jūsų minėtas Norvegijos modelis, bus įkvėpimas gairių požiūriu? Kaip su tuo siejasi Europos Teisingumo Teismo praktika, kuria rėmėtės? Ar jums, kaip Komisijos Pirmininkui, mėginimas pasirinkti vienos krypties politiką suteikia drąsos, ar ją atima?
Vladimír Špidla
Ačiū už papildomą klausimą. Mano manymu, aiškiai išreiškiau savo nuomonę šiuo klausimu, vis dėlto manau, kad reikia dar labiau išsiaiškinti. Komisija paprastai lygias galimybes laiko svarbia Europos konkurencingumo dalimi, nepaisant moralinių įsipareigojimų, kurie siejami su jomis. Todėl tokios formos lygybbus labai svarbi būsimų strategijų dalis, todėl siūlome atitinkamas priemones, kad galėtume daryti pažangą šiuo klausimu visuose atitinkamuose dokumentuose. Noriu pareikšti, kad neabejotinai privalome visada vadovautis EB sutartimi ir esame pasirengę iki galo tai išnaudoti.
Jörg Leichtfried
(DE) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, tai, ką neseniai pasakėte, skambėjo labai gerai, tačiau politikai visada turi stebėti, ar jų veiksmai atitinka žodžius. Turiu jums tokį klausimą: kaip gali būti, kad pastaruosius penkerius metus aukšto rango Komisijos, su kuria turėjau galimybę dirbti, nariai yra tik vyrai? Kaip gali būti, kad Komisijoje nėra lyčių pusiausvyros? Be to, atrodo, kad ateityje Komisija taip pat neįstengs išlaikyti lyčių pusiausvyros. Ar nebūtų gerai bent kartą parodyti pavyzdį siekiant atrodyti daug patikimesnei imantis tolesnių veiksmų?
Vladimír Špidla
Manau, derėtų pabrėžti, kad šiuo metu Komisijoje dirba daugiau moterų negu kada nors anksčiau. Taip pat derėtų atkreipti dėmesį, kad mano kolegės moterys užėmir užima svarbiausius postus. Dėl to apskritai nekyla jokių abejonių. Galėčiau paminėti N. Kroes, D. Grybauskaitę ir kt., nes paprastai mano kolegės moterys užima labai svarbius postus. Todėl, žiūrint iš šių pozicijų, Komisija rodo pavyzdį, tačiau akivaizdu, kad skirti Komisijos narius yra valstybių narių kompetencija, todėl jeigu valstybės narės nepasiūlys kandidačių moterų, tai tikrai atspindės Komisijos sudėtis. Kalbėdamas apie Europos administraciją puikiai žinote, kad Komisija turi planų pagerinti padėtį ir vykdyti jos gerinimą, nes iki šiol dirbančių vyrų ir moterų skaičius toli gražu nėra tinkamas, todėl man malonu pasakyti, kad mano kolegos S. Kallas pastangomis padarėme tam tikrą labai aiškią pažangą, jeigu palygintumėte pradžioje buvusius skaičius su šiandienine padėtimi. Tačiau esate teisus sakydamas, kad padėtis toli gražu nėra patenkinama.
Mairead McGuinness
Gerb. pirmininke, mes kiekvienais metais kalbame apie tai, todėl man kyla mintis, kad mums reikia keisti politiką, jeigu norime, kad daugiau žmonių, ypač daugiau moterų, dalyvautų Komisijoje, Taryboje ir Parlamente, kurie, atrodo, to nenori. Tai, kaip veikia Parlamentas, netenkina vaikų turinčių tėvų, - ar jie būtų vyrai, ar moterys, - todėl kuris nors turi apsispręsti. Aš renkuosi šią karjerą, tačiau turiu kažką, kas apsisprendbūti namie. Manau, kad mes privalome būti realistai diskutuodami dėl to, kas yra praktiška.
Vladimír Špidla
Savo įžangoje atkreipiau dėmesį į tai, kad buvo daug neigiamų arba teigiamų situacijų. Akivaizdu, kad galiausiai mes visi priimame svarbiausius savo sprendimus, nors kai kurios institucijos, kai kurios politikos sritys ir kai kurios sąlygos aiškiai suteikia žmonėms daugiau pasirinkimo laisvės negu kitos. Todėl, mano nuomone, visiškai aišku, kad, be dar ko nors, mums reikia rinktis konstitucinį požiūrį į lygias galimybes ir visų rūšių diskriminacijos, tiesioginės ar netiesioginės, panaikinimą, nes šiuo metu netiesa, kad vyrams ir moterims suteikiamos tokios pat galimybės rinktis. Moterų padėtis, deja, iki šiol yra nepalanki, todėl jos, be kita ko, atvirai skelbia, kad joms trūksta galimybių užimti pareigas, kurias einant priimami politiniai arba ekonominiai sprendimai.
Pirmininkas
Kadangi klausimo teikėjai posėdyje nedalyvauja, klausimai Nr. 22 ir 23 nepateikiami.
Antra dalis

Tema: Kalbos puoselėjimas pasienio regionuose
Ar, Komisijos nuomone, valstybėse narėse bei ES lygmeniu vykdoma pakankamai priemonių, kuriomis siekiama jaunus valstybių narių pasienio regionuose gyvenančius asmenis skatinti labiau mokytis atitinkamos kaimyninės šalies kalbą, ir ar nacionalinės mažumos bei tarpvalstybiniai Europos regionai galėtų šiuo klausimu suvaidinti specifinį ir teigiamą vaidmenį?
Leonard Orban
Pagal EB sutarties 149 straipsnį mokymo turinys ir švietimo sistemų organizavimas - visiška valstybių narių atsakomybė. Kaip nurodyta tame straipsnyje, ES prie geros kokybės švietimo plėtojimo prisideda skatindama valstybių narių bendradarbiavimą ir prireikus paremdama bei papildydama jų veiksmus. Kita vertus, Komisija laikosi nuomonės, kad pasirenkant valstybėje narėje mokomas kalbas būtina atsižvelgti į geografinę vietą ir nacionalinių mažumų buvimą.
Šis klausimas buvo pabrėžtas 2008 m. rugsėjo mėn. komunikate "Daugiakalbyst- Europos turtas ir bendras rūpestis", kuriame tvirtinama, kad reikia labiau stengtis padidinti mokomų kalbų skaičių (visų pirma svarbu suteikti galimybę mokytis norimos antrosios užsienio kalbos) ir atsižvelgti į vietos sąlygas. Kaip procedūrų, kuriomis siekiama padidinti mokomų kalbų pasirinkimo galimybes, dalį Europos Komisija siūlo dialogą, kuris būtų pradėtas tarp švietimo įstaigų ir švietimo paslaugų teikėjų ir palaikomas pasinaudojant, pvz., "Comenius Regio" programa, partnerystėmis su vietos suinteresuotosiomis šalimis ir giminiavimusi su kitų šalių institucijomis.
ES švietimo, mokymo ir jaunimo programomis padedama mokytis visų kalbų, kuriomis kalbama Europos Sąjungoje, įskaitant kalbas, kuriomis kalba mažumos, taip pat padedama jauniems asmenims, keliaujantiems į užsienį, kad išmoktų šias kalbas.
Programomis, skatinančiomis Europos tarpvalstybinį teritorinį bendradarbiavimą, taip pat galima remti veiklą, susijusią su mokymu ir socialine įtrauktimi, įskaitant kalbų mokymąsi. Pvz., projektas Avenir éducatif commun, remiamas pagal 2007-2013 m. Prancūzijos ir JK tarpvalstybinę programą, skirtas tarpvalstybiniam mokyklų tinklui, kuris visų pirma būtų skirtas mokytis kalbų ir pradėti verslą, sukurti. Bendros projekto išlaidos - 2,2 mln. EUR dalyvaujant partneriams, esantiems abiejose Lamanšo sąsiaurio pusėse.
Kitas pavyzdys iš kitos Europos dalies yra projektas, vykdomas kaip trys tarpvalstybinės programos, kuriose dalyvauja Viena: Austrijos ir Čekijos, Austrijos ir Slovakijos bei Austrijos ir Vengrijos. Pagal projektą Vidurio Europos tarpvalstybinio regiono jaunuoliai rengiami gyvenimui, ypač teikiant švietimo paslaugas, kuriomis siekiama įgyti įvairių įgūdžių - kalbinių, tarpkultūrinių, komunikacijos ir mokslo. Visos šio projekto sąnaudos - 791 000 EUR.
Pirmininkas
Noriu B. Posselto paklausti, ar jis turi papildomą klausimą.
Bernd Posselt
(DE) Gerb. pirmininke, jūs esate įspūdingas daugiakalbystės pavyzdys. Pirmiausia noriu Komisijos narį paklausti, ar projektas, panašus į minėtąjį, - būtent tarp Austrijos ir Vengrijos bei tarp Austrijos, Čekijos ir Slovakijos, - galėtų būti pradėtas tarp Vengrijos ir Slovakijos? Politiniu požiūriu tai daryti iš tikrųjų būtų labai palanku ir naudinga. Mano antras punktas: manau, kad pasienio regionų kaimyninių šalių, pvz., Čekijos ir Rytų Bavarijos, kalbų mokymas turėtų būti artimesnis tikrajam gyvenimui, tačiau neturėtų apsiriboti mokyklomis. Pvz. Schirndingo mieste yra vokiečių ir čekų vaikų darželio mokykla. Gal taip pat galėtumėte remti vaikų lopšelius? Mane taip pat domina suaugusiųjų mokymas - mokymasis visą gyvenimą, pagal kurį senesnės pasienio regiono žmonių kartos taip pat turi galimybę išmokti kaimyninės šalies kalbą.
Leonard Orban
Ačiū už papildomą klausimą. Dėl pirmojo klausimo, susijusio su galimu Vengrijos ir Slovakijos projektu, turiu pasakyti, kad jeigu toks projektas bus pateiktas Europos Komisijai, mes jam tikrai skirsime kuo daugiau dėmesio. Taip norime padėti rasti sprendimus, atitinkančius abiejų šalių interesus.
Dėl antrojo klausimo pirmiausia noriu pabrėžti, kad rugsėjo mėn. pradedame iniciatyvą, susietą su ankstyvuoju užsienio kalbų mokymusi. Ši iniciatyva tęsis keletą metų ir jau džiugina tam tikra sėkme. Be to, valstybėse narėse vyksta kampanija - šios iniciatyvos dalis, kuria siekiama paakinti 2-6 metų amžiaus vaikų tėvus skatinti savo vaikus mokytis užsienio kalbų.
Dėl antrosios klausimo dalies apie mokymąsi visą gyvenimą - tai yra pagrindinis mūsų remiamos politikos tikslas. Turime labai daug projektų, kuriais siekiama suteikti galimybę mokytis užsienio kalbų ir įgyti tarpkultūrinių įgūdžių žmonėms, kuriuos neapima švietimo sistema, įskaitant lankančiuosius profesines kolegijas, ir kurie, taip sakant, turi mažai galimybių, taip pat išėjusiems į pensiją žmonėms ir bedarbiams. Ne tik metodas, pagal kurį finansuojame įvairius projektus, atspindi šią padėtį - ji labai aiškiai pabrėžiama ir 2008 m. patvirtintoje Europos Komisijos strategijoje.
Norime, kad visi Europos Sąjungos piliečiai, ne tik jaunuoliai, galėtų turėti išteklių ir galimybių išmokti bent jau dvi užsienio kalbas.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Komisijos nary, noriu padėkoti jums už šią įdomią informaciją, tačiau savo atsakyme jūs daugiausia dėmesio skyrėte mokykloms, tačiau taip pat buvo stengiamasi kai kuriuose pasienio miestuose įsteigti universitetus. Toks universitetas buvo įsteigtas, pvz., prie Lenkijos ir Vokietijos sienos esančiame Frankfurte - Viadrinos Europos universitetas. Norėčiau paklausti štai ko: ar įvairių mokyklų, apie kurias kalbate, sistemoje yra svarstoma parama šio tipo aukštojo mokslo institucijoms, būtent universitetams, kurie turi atsirasti įvairiuose miestuose, esančiuose prie nacionalinių sienų Europos Sąjungos viduje?
Leonard Orban
Jeigu universitetai sugeba pateikti projektus, atitinkančius 2007-2013 m. mokymosi visą gyvenimą programos reikalavimus, Europos Komisija pasirengusi finansuoti ir šiuos projektus. Tiesą sakant, noriu jums paminėti, kad daug projektų, kuriuos jau finansuoja Europos Komisija, taip pat apima daug universitetų kaip partnerių, esančių visoje Europos Sąjungoje. Todėl mano atsakymas - tvirtas "taip". Svarbi tik įvairių atstovų pateiktų projektų kokybė.
Paul Rübig
(DE) Gerb. pirmininke, turime daug "Erasmus" programų studentams ir jauniems verslininkams, o dabar - žurnalistams. Ar manote, kad taip pat būtų įmanoma panaudoti "Erasmus" programas bendravimui pasienio regionuose suintensyvinti, ir ką pabrėžtumėte šiuo atžvilgiu?
Leonard Orban
Mano atsakymas į šį klausimą - tvirtas "taip". Programos "Erasmus", kuri buvo pradėta apytikriai prieš 20 metų kaip programa, apie kurią nelabai teigiamai atsiliepįvairios ES agentūros, klausimu turiu pasakyti, kad šiuo metu ji yra viena sėkmingiausių Europos Sąjungos programų.
Per savo dažnus vizitus ne tik į valstybių narių sostines, bet ir į labai daug Europos Sąjungos regionų, turėjau galimybę matyti nepaprastai teigiamą šios programos poveikį. Lenkijos ir Vokietijos universitetų klausimas jau buvo minėtas anksčiau. Su malonumu prisimenu, kad lankydamasis Varšuvos universitete turėjau galimybę Lenkijoje pamatyti daug Vokietijos studentų, kurie dėl programos "Erasmus" turėjo galimybę įgyti tam tikrų žinių apie Lenkiją ir Lenkijos kultūrą - kitaip tariant, apie tai, ką pavadintume tarpkultūrinėmis žiniomis.
Jie labai aiškiai parodė, kokios veiksmingos šios žinios. Baigdamas savo atsakymus noriu jums priminti, kad Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso minėjo apie savo ketinimą ateityje, per savo būsimąją kadenciją, skatinti tas iniciatyvas, kurios siejamos su jaunų asmenų judėjimo masto didinimu ir intensyvinimu būtent tam, kad jie galėtų įgyti šiuos įgūdžius, kurių vis labiau reikia.
Tema: Komisijos neveiklumas tiriant bendrovės "Siemens" skandalą
Bendrovės "Siemens" skandalas yra didžiausias per pastaruosius penkerius metus Europos Sąjungą sudrebinęs korupcijos atvejis. Iš teisminio tyrimo, teismų sprendimų, susijusių asmenų liudijimų ir pačios bendrovės viešų pareiškimų aiškėja, kad politinės partijos ir įvairių šalių, taip pat ir Graikijos, aukštas pareigas užimantys atsakingi asmenys buvo papirkinėjami siekiant, kad bendrovįgytų pranašumą su vyriausybe ar viešosiomis įstaigomis pasirašant darbų ir viešųjų pirkimų sutartis, kurių daugelis buvo bendrai finansuojamos Bendrijos lėšomis.
Ar, atsižvelgdama į tai, kad tada, kai bendrovės "Siemens" skandalas iškilo į dienos šviesą, už kovą su sukčiavimu atsakingas Komisijos narys Siim Kallas, atsakydamas į su šiuo atveju susijusios parlamentinės kontrolės metu užduotus klausimus, pareiškė, kad šis tyrimas nepriklauso Europos Sąjungos kompetencijai ir kad valstybės narės neprašKovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) pagalbos, Komisija galėtų atsakyti į toliau pateikiamus klausimus? Kokiais būdais Europos Komisija ir Kovos su sukčiavimu tarnyba, kuri formaliai atsakinga tirti su Bendrijos lėšomis susijusio sukčiavimo atvejus, rūpinosi Europos piliečių lėšų apsauga? Kaip Komisija ir OLAF prisidėjo, kad šioje svarbioje byloje būtų reikalaujama išlaikyti visišką skaidrumą? Kokias su šiuo atveju susijusias išvadas padarKomisija ir OLAF?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Komisija skiria didžiulį dėmesį visiems visos Europos korupcijos atvejams, tačiau turiu pasakyti, kad dabartinių dalykų, kurie tiesiogiai ir netiesiogiai siejami su bendrove "Siemens" ir su joje naudojamomis ES lėšomis, skaičius gana nedidelis. Toliau pateikiu keturių su tuo siejamų atvejų apžvalgą.
Atvejis, kurį tiria Europos kovos su sukčiavimu tarnyba ir kuris baigėsi paskutinį 2003 m. ketvirtį, yra siejamas su išorės pagalba, šiuo metu jis toliau nagrinėjamas Vokietijos teisme. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba atidžiai stebi šioje šalyje vykstantį teismo procesą.
Šiuo metu tiriama antra Europos kovos su sukčiavimu tarnybos byla, susijusi su EIB finansuojamais projektais. Ji susijusi su viešųjų pirkimų procedūromis.
Trečia, šiuo metu Europos kovos su sukčiavimu tarnyba vertina kitą atvejį, siejamą su Europos investicijų banko finansuojamais projektais ir viešųjų pirkimų procedūromis, kad nustatytų, ar yra pakankamai rimtų įtarimų dėl apgaulės ar taisyklių nesilaikymo, pažeidžiančio ES finansinius interesus. Remdamasi šio vertinimo rezultatais Europos kovos su sukčiavimu tarnyba nuspręs, ar šiuo atveju reikia pradėti bylą.
Galiausiai, ketvirta, 2008 m. lapkričio 4 d. Ispanijos Aukščiausiasis Teismas paskelbsprendimą byloje, kuri siejama su struktūriniais fondais ir į kurią iš pradžių buvo įsipainiojusi bendrov"Siemens". Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio viduryje ją tyrnacionalinės institucijos, o paskesnį teismo procesą atidžiai sekUCLAF ir po to OLAF. Šiuo sprendimu, inter alia, septyni asmenys nuteisti kalėti, jiems taip pat skirtos baudos už klastojimą. Tačiau reikėtų pažymėti, kad šiuo atveju bendrov"Siemens" buvo išteisinta byloje pagal pirmą Madrido baudžiamųjų bylų teismo sprendimą, paskelbtą 2006 m. birželio 22 d.
Kaip ir visų šių bylų atveju, pagrindinis dalykas tas, kad OLAF nėra teisėsaugos agentūra. OLAF glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kurios įpareigotos informuoti OLAF, o OLAF paprastai seka visas bylas, kurios kaip nors susijusios su ES lėšomis arba kurios tiriamos, ir skiria joms didžiulį dėmesį.
Toks bendras vaizdas. Be to, OLAF yra glaudaus tarptautinio bendradarbiavimo su visomis kitomis tarptautinėmis institucijomis, kovojančiomis su netinkamu humanitarinei pagalbai ir kitiems projektams skirtų pinigų naudojimu, dalyvė.
Dėl galimų konkrečių bylos elementų turiu pasakyti, kad jeigu gerbiamasis Parlamento narys turi medžiagos, kuri galėtų būti tinkama tokiems atvejams, Komisija ragina jį perduoti ją OLAF, kuri įvertins ją ir priims atitinkamus sprendimus pagal savo įgaliojimus.
Nikolaos Chountis
. - (EL) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, Graikijoje įspūdis dėl bendrovės "Siemens" skandalo iš esmės yra toks, apie kokį pranešama spaudoje. Kitaip tariant, įspūdis toks, kad skandalas - didžiausias pokarinėje Graikijoje - galiausiai atkreipia dėmesį į trūkumus po antro Vokietijos Aukščiausiojo Konstitucinio Teismo sprendimo, kuriame tvirtinama, kad buvęs bendrovės "Siemens Hellas" pagrindinis vykdomasis direktorius ir pagrindinis korupcijos veikėjas M. Christoforakos negali būti Vokietijos išduotas Graikijai.
Toks yra įspūdis. Štai kaip rutuliojasi skandalas Graikijoje - skandalas, į kurį, be prisipažinimų ir Vokietijos teismų nuosprendžių, buvo įsipainioję ir įtraukti valstybės pareigūnai, daug metų buvę papirkinėjami nešvariais pinigais, kad suteiktų teisę pasirašyti nežinomą kiekį pirkimo ir darbų sutarčių su bendrove "Siemens".
Dar kartą prašau jus, Komisijos nary; nors visi žino, kad dauguma šių pirkimų buvo bendrai finansuojami darbai, tik jūsų tarnybos - ir, deja, būtent jūsų atsakymas tai patvirtina - apsimeta nežinančios apie tai ir maskuojasi, mano nuomone, abejotinomis Bendrijos nuostatų sąlygomis. Užduodami klausimai, į kuriuos atsakymai yra tokie: pateikite mums informaciją, o mes ištirsime ir stebėsime šį atvejį. Noriu konkretaus atsakymo. Komisijos nary, jūsų pareiga saugoti Europos mokesčių mokėtojų pinigus. Ką Komisija darys, kad teisingumui perduotų asmenis, kurie buvo pripažinti pažeidžiančiais Bendrijos pirkimų teisės aktus?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Savo atsakomybės už biudžeto vykdymą srities klausimu greitai kalbėsiu Parlamente ir Biudžeto kontrolės komitete, kad paaiškinčiau, ką reikėtų padaryti, kad apsaugotume Europos pinigus ir užtikrintume tinkamą jų naudojimą. Šie klausimai labai platūs.
Dar kartą, jeigu turite kokios nors informacijos apie netinkamą pinigų naudojimą bendrai finansuojamuose projektuose, būtume labai patenkinti, - kaip būtų patenkinti Regioninės politikos GD ir kiti departamentai, - jeigu gautume tokią informaciją. Galiu garantuoti, kad su šia informacija bus elgiamasi labai rimtai.
Tačiau dėl asmens ekstradicijos iš vienos valstybės narės į kitą turiu pasakyti, kad ji yra išimtinai valstybių narių kompetencijos klausimas, todėl nvienas iš mano atsakomybės srities generalinių direktoratų negali nieko padaryti, kad palengvintų asmens ekstradiciją, kurios jo atžvilgiu reikalaujama.
Tema: Cigarečių kontrabanda ir pajamos
Europos kovos su sukčiavimu tarnybos rugpjūčio mėnesio pranešime spaudai kalbama, kad JAV nuteistas stambus cigarečių kontrabandininkas. Tuo galima pasidžiaugti, tačiau lieka faktas, kad dėl nelegalios prekybos cigaretėmis Europos Sąjungoje per metus prarandama 9,5 mlrd. eurų pajamų ir šie pinigai patenka į nusikaltėlių rankas bei naudojami finansuoti teroristines organizacijas, pavyzdžiui, Real IRA.
Kokia yra Komisijos strategija siekiant spręsti problemą, kad už 97 proc. nelegalių cigarečių išvengiama mokėti mokesčius, kurie turėtų būti sumokėti, ir dėl to Europos mokesčių mokėtojai patiria nuostolių, taip pat nukenčia Europos saugumas?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Noriu padėkoti gerbiamajam nariui už šį klausimą, kuris suteikia galimybę man dar kartą atkreipti dėmesį į didžiulę problemą, darančią žalą valstybių narių biudžetams. Tai vėl yra sritis, kurioje veikia valstybės narės, kurioje gyvybiškai svarbus valstybių narių bendradarbiavimas ir kurioje taip pat labai aktyviai veikia ir svarbų vaidmenį kovoje su tarptautine cigarečių kontrabanda vaidina mūsų tarnyba OLAF.
OLAF turi aiškią strategiją. Pirma, OLAF padeda visos Europos Sąjungos teisėsaugos institucijoms jų bylose ir remia jas, taip pat organizuoja ir koordinuoja tokias Europos masto operacijas: 2007 m. operacija "Diabolo" buvo nukreipta į klastotes iš Kinijos, kurios krovininiuose konteineriuose kontrabanda buvo gabenamos į ES; 2008 m. operacija "Mudan", kuria buvo siekiama spręsti didėjančią cigarečių siuntimo kontrabanda paštu problemą; operacija "Diabolo II", kuri turėjo tą patį tikslą, kaip pirmoji operacija "Diabolo", ir kuri vyko 2009 m. rugsėjo mėn.
OLAF suteikia savo partneriams operatyvinę informaciją apie kylančias grėsmes ir bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, todėl tai tikrai yra tarptautinbendradarbiavimo sritis. OLAF darbas rodo, kad šį bendradarbiavimą reikėtų stiprinti, tačiau taip pat privalau pasakyti, kad per šios Komisijos penkerių metų kadenciją buvo du labai svarbūs įvykiai, kuriuose OLAF suvaidino neparastai svarbų vaidmenį.
Tokie yra bendrovės "Philip Morris" susitarimo pasirašymas ir vėliau, 2007 m. gruodžio mėn., bendrovės "Japan Tabacco" susitarimo pasirašymas; juose didžiausios tabako korporacijos pripažino, kad turi trūkumų vykdydamos sąžiningą prekybą cigaretėmis ir sumoka dideles pinigų sumas į ES biudžetą, todėl jos taip pat labai glaudžiai bendradarbiavo siekdamos įveikti cigarečių kontrabandą, kuri taip pat nebuvo joms naudinga.
Tai buvo labai svarbūs pasiekimai, todėl visos valstybės narės yra naujausią bendrovės "Japan Tabacco" susitarimą pasirašiusios šalys.
Toliau bendradarbiausime šioje sunkioje srityje, tačiau manau, kad pasirašius šiuos du didžiulius susitarimus vaizdas šiek tiek pasikeitė, todėl pastebime nedidelę pažangą.
Gerbiamojo nario minėtas atvejis, t. y. trečiosios šalies piliečio patraukimas baudžiamojon atsakomybėn ir uždarymas į kalėjimą, yra labai svarbus atvejis, taip pat yra vienas iš daugelio tarptautinių tyrimų, kuriuos šio susitarimo pagrindu koordinuoja OLAF. ES buvo daug patraukimo baudžiamojon atsakomybėn remiantis OLAF veikla atvejų.
Tai yra pirmas ne ES piliečio patraukimo baudžiamojon atsakomybėn trečiojoje šalyje atvejis, tiesiogiai susijęs su cigarečių kontrabanda į ES, todėl jis taip pat rodo pasaulinio masto bendradarbiavimą. Galiu pateikti šiek tiek kitokios išsamios informacijos, gautos iš ryšių palaikymo pareigūnų, dirbančių Kinijoje ir kitose vietose. Mes visi esame suinteresuoti šio bendradarbiavimo gerinimu ir kova su cigarečių kontrabanda.
Gay Mitchell
Nekalbant apie darbo vietas, kurioms daromas neigiamas poveikis registruotose įmonėse, tabako pasekmės sveikatai yra stulbinančios. Pusvisų ligonių, paguldytų į didžiausią Airijos ligoninę "St James's Hospital", paguldyti dėl su rūkymu siejamų ligų. Jeigu norėsite patikrinti tai visose kitose valstybėse narėse, pastebėsite panašią padėtį. Šios cigaretės prisideda prie šios problemos, tačiau nkiek neprisideda prie jų sukeltų ligų gydymo išlaidų.
Sužinojau, kad suma, kuria padidėja nelegalių prekių, patenkančių į Europos Sąjungą kaip cigaretės, lygi - 9,5 mlrd. EUR, 97 proc. jų neaptinkama. Ar neatėjo laikas Komisijai taikyti visa apimančio požiūrio, įskaitant, pvz., galimybės pasitelkti pakrantės apsaugą išsiaiškinimą siekiant išspręsti šią problemą?
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Neseniai lankiausi Europos Sąjungai nepriklausančioje šalyje, kurioje rūkyti neuždrausta, ir tikrai pastebėjau, koks didelis skirtumas yra Europos Sąjungoje, kurioje negalite užuosti cigarečių kvapo, bent jau viešose vietose. Manau, kad tai yra svarbiausias žingsnis, kurį reikia žengti tam, kad išvengtume visų pavojų sveikatai.
Dėl kovos su cigarečių kontrabanda turime panaudoti visas savo teisėsaugos agentūras. Tai aiškiai yra svarbiausias prioritetas, tačiau konfiskuoti nelegalias cigaretes yra būtent valstybių narių pasienio apsaugos pareigūnų pareiga.
Pats lankiausi uoste, kuris turi labai modernią nelegalių cigarečių aptikimo įrangą, tačiau šis klausimas priklauso kiekvienos atskiros valstybės narės kompetencijai. Galime tik padėti, galime tik suteikti žinių ir padaryti viską, ką galime, kad padėtume valstybėms narėms. Konfiskuoti tokias siuntas ir sustabdyti jas prie sienos - pasienio tarnybų reikalas.
Paul Rübig
(DE) Komisijos nary, cigarečių kontrabandą galima padalyti į tris srautus: lėšų, prekių ir galiausiai lydimųjų dokumentų. Ar galite numatyti specialaus apmokestinimo arba muitų nustatymą finansavimo srautams, kurie, šiaip ar taip, yra žinomi ir atiteka čia?
Žinoma, jau esame susipažinę su tokių finansinių sandorių apmokestinimu, kai dideliu mokesčiu apmokestinamas ne produktas ir ne dokumentai, o finansiniai sandoriai. Būtų viliojantis išbandymas apsvarstyti šį klausimą su tokiomis šalimis kaip Šveicarija.
Siim Kallas
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - Sutinku, kad šis klausimas labai svarbus mokesčių inspekcijoms. Europoje esame nustatę gana didelį akcizą tabako gaminiams, tačiau, kiek žinau iš patirties, įgytos užsiimant bendrovės "Philip Morris" susitarimu ir "Japan Tobacco" susitarimu, jis daugiausia taikomas toms pačioms korporacijoms, kurios yra mūsų pagrindinės tabako gamintojos. Taip pat rezultatas yra tai, kad jos bendradarbiauja. Nežinau apie Šveicariją, tačiau nėra jokių požymių, kad apskritai šioje Europos srityje Šveicarijos elgesys kelia abejonių. Visos valstybės pripažįsta nelegalios cigarečių prekybos keliamas grėsmes, todėl jei atsiras kokių nors požymių, būtinai susisieksime su Šveicarijos valdžios institucijomis.
Pirmininkas
Kadangi klausimo teikėjas posėdyje nedalyvauja, klausimas Nr. 27 nepateikiamas.

Tema: Švietimas naujojoje Europos politikos strategijoje
Esant dabartiniam ekonomikos nuosmukiui, būta nemažai kvietimų sukurti naują Europos užimtumo ir tvaraus bei pažangaus vystymosi strategiją. Šiuo klausimu buvo pateikta įvairių rekomendacijų, susijusių su daugeliu sričių, tačiau švietimo srityje nebuvo pateikta nei gairių, nei iškilo kokių nors konkrečių Komisijos ar valstybių narių įgyvendinamų iniciatyvų.
Atsižvelgiant į tai, kad būtina, nepaisant visų sunkumų, užbaigti Bolonijos proceso įgyvendinimą, modernizuoti universitetus ir aukštąsias mokyklas, skatinti trikampio švietimas-inovacijos-investicijos sąryšį ir profesinio mokymo derinimą Europos lygmeniu - ar, atsižvelgiant į naująją Europos strategiją, Komisija ketina imtis kokių nors priemonių arba iniciatyvos šioje srityje, kad 2010 m. būtų baigta kurti visiškai vieninga Europos aukštojo mokslo erdvė, kuri būtų konkurencinga pasaulio lygmeniu, integruota socialiniu požiūriu ir aukštos kokybės?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Dėkoju jums už šį klausimą, nes šiomis dienomis jis labai aktualus. Noriu pabrėžti, kad pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti Komisija kelerius metus vykdsavo Europos aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkę.
Ši darbotvarkvisų pirma nukreipta į tris specifines sritis: mokymo programų, valdymo ir finansavimo. Mokymo programų srities reformos daugiausia vykdomos pagal Bolonijos procesą, kuriuo siekiama iki 2010 m. sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę.
Kaip žinote, Bolonijos procesas yra ne Komisijos iniciatyva, o tarpvyriausybinis 46 Europos šalių procesas. Tačiau Komisija pripažįsta nepaprastai didelę jo svarbą, todėl įsitraukį procesą ir visiškai jį remia, nes jis atitinka jos pačios aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkę.
Tik tam, kad pabrėžčiau kai kurias su procesu susijusias pastarųjų metų iniciatyvas, noriu paminėti žinių trikampio puoselėjimą įsteigiant Europos inovacijų ir technologijos institutą, švietimo ir mokymo pripažinimo visoje Europoje skatinimą, mokymosi visą gyvenimą Europos kvalifikacijų sistemos, Europos mokymo kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemos, diplomų priedų ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemos įdiegimą.
Be to, vienas iš tikslų - padaryti Europos aukštąjį mokslą skaidresnį ir lengviau palyginamą, todėl įgyvendinami aukštųjų mokyklų klasifikavimo ir suskirstymo pagal reitingus projektai.
Komisija taip pat suvokia didelę dabartinės ir būsimos darbo rinkos svarbą ir uždavinius, kuriuos ji kelia, ypač jaunajai kartai, todėl siūlome iniciatyvą "nauji gebėjimai naujoms darbo vietoms" ir įsteigti universitetų verslo forumą, kuriame vyksta labai svarbus tiek universitetų, tiek verslo subjektų keitimasis požiūriais, nuomonėmis ir patirtimi.
Kalbant apie Europos aukštojo mokslo erdvę, dalyvaujančios šalys bendrai sutaria, kad nors nuo 1999 m. iki šiol labai daug pasiekta, projektas 2010 m. nepasibaigs ir bus tęsiamas bent jau iki 2020 m.
Žiūrint iš Komisijos pozicijų, ateinančiais metais Bolonijos procesas turėtų būti orientuotas į tai, kaip toliau skatinti judumą aukštojo mokslo srityje, stiprinti socialinį aspektą dėl nešališkos teisės į aukštąjį mokslą ir plėtoti visuotinį proceso aspektą, numatant Europos aukštųjų mokyklų ir jų viso pasaulio partnerių bendradarbiavimą.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Gerb. pirmininke, Komisijos nary, šiandien antrą kartą jums su malonumu užduodu klausimus ir klausiausi jūsų atsakymų. Dėkoju jums už jūsų pastabas. Aišku, sutinkame su visko, kas vyksta Bolonijos procese, vertinimu.
Mano klausimas buvo daugiau susijęs su artimiausia ateitimi ir ne tokia artima ateitimi, nes ekonomikos krizė, nuo kurios kenčiame, reiškia, kad yra daugybsektorių, keletas brandžių sektorių, kurie neplanuoja kurti naujų darbo vietų. Be daugelio kitų dalykų, kalbame apie naujas darbo vietas naujoje ekonomikoje, kurią vadiname ekologiška.
Todėl mano klausimas toks: kaip ši nauja situacija, ši nauja ekonomika, kurią mėginame pradėti įgyvendinti, pavirs planais ir tyrimais tiek universitetuose, tiek profesinio mokymo įstaigose, ypač dabar, kai, kaip puikiai žinote, jau pradėjome įgyvendinti profesinio mokymo Kopenhagos procesą?
Norėčiau išgirsti daugiau apie jūsų požiūrį į tai.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Manau, kad vėl nurodėte labai rimtą problemą. Šįryt jau diskutavome, kad šiuo metu Europos Sąjungoje yra 78 mln. žmonių, turinčių elementarius arba menkus įgūdžius, todėl labai akivaizdu, jog iki galutinio termino, kurį patys nusistatėme 2020 m., tikrai neturėsime tiek pat darbo vietų šiems žmonėms, turintiems elementarius arba menkus įgūdžius.
Todėl neabejotinai yra būtina pasirengti šiam metui - turime patobulinti ir modernizuoti savo švietimo sistemą bei daryti pažangą analizuodami ir siekdami išsiaiškinti, kokie galėtų būti šie nauji įgūdžiai ir darbo vietos. Tam turime visų pirma parengti jaunąją kartą, tačiau taip pat turime parengti vidurinę kartą.
Todėl norėtume tęsti pagal strateginę programą "Švietimas ir mokymas 2020 m." vykdomus mokslinius politinio bendradarbiavimo ir abipusio mokymosi tyrimus. Tai yra tik viena iš programų, kurioje norėtume tęsti darbą ir bendradarbiauti su švietimo institucijomis bei verslo subjektais dėl ateities reikalavimų kuo platesnio masto ir kuo tinkamesnio įgūdžių, kurių mūsų piliečiams reikės 2020 m., derinio.
Gay Mitchell
Aišku, kad švietimas daugiausia yra valstybių narių vyriausybių reikalas, tačiau yra vienas klausimas, kuriuo Komisijos narys galėtų tarpininkauti - nutraukti tai, ką pavadinčiau apartheidu švietimo sistemoje. Visuose mūsų bendruomenės sluoksniuose žmonės tiesiog neturi galimybės pasinaudoti trečiojo lygmens mokymu.
Pvz., jeigu imtume Dubliną, galėčiau rasti penkias sritis, kuriose 75 proc. sudaro "Mountjoy Jail" -didžiausiame mūsų kalėjime - laikomi nuteisti žmonės. Nereikia nsakyti, kad trečiojo lygmens mokymas tose pačiose bendruomenėse XXI a. vis dar yra nepaprastai žemo lygio. Numanau, kad taip pat yra visoje Europoje. Gal galėtumėte paremti standartus siekiant nutraukti apartheidą ir visiems suteikti trečiojo lygmens mokymo galimybes?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Jūs pradėjote savo klausimą aiškia analize, kad yra darbo pasidalijimas ir kompetencijų pasidalijimas, tačiau labai aišku, kad Komisija tvirtai remia visas pastangas padidinti gyventojų, turinčių kuo aukštesnio lygio išsilavinimą, dalį. Labai aišku, kad tik keldami švietimo lygį, plėsdami galimybes naudotis aukštos kokybės trečiojo lygmens mokymu, kaip jūs minėjote, galime išsaugoti moderniausią Europos ekonomiką ir klestėjimą bei aukštus gyvenimo standartus, kuriuos turime Europoje.
Todėl manau, kad šiuo atžvilgiu Komisija ir valstybės narės turi labai glaudžiai bendradarbiauti siekdamos sudaryti sąlygas, kuriomis įvairios socialinės ir ekonominės kilmės studentai arba moksleiviai taip pat galėtų gauti sąžiningą progą ir sąžiningą teisę pasinaudoti aukštuoju ir universitetiniu lavinimu.
Silvia-Adriana Ţicău
Šiais laikais 19 proc. Europos jaunimo meta mokyklas. Europos Sąjunga negali pasiekti tvaraus ekonomikos vystymosi, jeigu neplanuoja investuoti į švietimą ir mokslinius tyrimus. Iki šiol tik penkios valstybės narės į mokslinius tyrimus ir inovacijas investavo daugiau nei 2 proc. BVP.
Dėl ekonomikos krizės mažėja tiek valstybių narių BVP, tiek Bendrijos biudžetas. Todėl yra pavojus, kad ateinančiais metais bus sumažinti švietimui ir moksliniams tyrimams skirti biudžetai. Tačiau mums reikia investuoti į švietimą ir inovacijas tam, kad Europos Sąjunga galėtų išsaugoti savo ekonomikos konkurencingumą ir kurti naujas darbo vietas.
Kokių priemonių Komisija kartu su valstybėmis narėmis gali imtis siekdama užtikrinti, kad artimiausiais metais būtų užtikrintas minimalus investicijų į mokslinius tyrimus ir švietimą lygis?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Esate visiškai teisi, kad Europoje mokyklos nebaigusių asmenų procentinis skaičius yra labai didelis. Sau nusistatėme 10 proc. lygį, kurį turime pasiekti iki 2010 m. Visiškai akivaizdu, kad šis tikslas nebus pasiektas, nes šiuo metu yra apytikriai 15 proc. mokyklos nebaigusių asmenų, todėl esate visiškai teisi sakydama, kad tai gerai neatsispindi mūsų visos Europos švietimo sistemų kokybės poreikyje.
Be to, esate teisi sakydama, kad dabartinėmis aplinkybėmis - kai nacionalinės vyriausybės susiduria su įvairiais apribojimais viešųjų finansų ir paskatų paketų finansavimo atžvilgiu ir labai dažnai įgyvendina pasitraukimo strategijas, kuriomis siekiama atkurti viešuosius finansus siekiant sukurti patikimą pagrindą ateinantiems metams - labai daug diskutuojama apie biudžetą.
Kokie turėtų būti prioritetai? Kam turėtume skirti daugiausia dėmesio? Manau, jau pastebėjote, kad visada buvo girdimas tvirtas Komisijos balsas, pabrėžiantis būtinybę išlaikyti atitinkamą moksliniams tyrimams ir inovacijoms švietimo sektoriuose skirto finansavimo lygį, nes manome, kad būtent taip išsaugosime ir padidinsime savo konkurencinį pranašumą ir parengsime savo būsimus mokslo darbuotojus, būsimus labai konkurencingų sričių darbuotojus, kad ateityje turėtume geresnius veiklos rezultatus.
Jūs tikrai išgirsite Komisijos balsus, aiškiai kviečiančius netgi esant šiems dideliems ekonominiams apribojimams išlaikyti kuo aukštesnio lygio finansavimą, kuris skiriamas su švietimu susijusiai veiklai ir moksliniams tyrimams bei inovacinei pagalbai.
Tema: Priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti jaunimo galimybes gauti kokybišką išsilavinimą, skatinti jį ir padėti jam tęsti savo studijas bei palengvinti jo patekimą į darbo rinką
ES gyvena 96 mln. 15-29 metų amžiaus jaunų žmonių, ši gyventojų dalis sudaro 20 proc. visų ES gyventojų. 2007 m. Eurostato statistiniais duomenimis, 20 proc. jaunesnių kaip 25 metų amžiaus žmonių gresia skurdo pavojus, o patikimą darbą vis sunkiau susirasti dėl ekonomikos ir finansų krizės. Apie 15 proc. jaunų europiečių meta mokyklą. 2009 m. vasario mėn. apytikriai 17,5 proc. jaunesnių kaip 25 metų amžiaus europiečių neturėjo darbo, tai daugiau kaip dukart didesnis negu bendras ES nedarbo lygis, kuris tuo pačiu laikotarpiu siek7,9 proc. Taip pat daug jaunų europiečių verčiami dirbti pagal laikinas darbo sutartis, nes negali rasti nuolatinio darbo.
Ar Komisija, atsižvelgdama į tai, kad Europos ateitis priklauso nuo jaunesniosios kartos, galėtų nurodyti, kokių priemonių ji ketina imtis siekdama užtikrinti jaunimo galimybes gauti kokybišką išsilavinimą, skatinti jį ir padėti jam tęsti studijas, palengvinti jo patekimą į darbo rinką ir taip užtikrinti visišką integraciją į visuomenę?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Gerb. pirmininke, kai kuriuos argumentus jau naudojau ankstesniame atsakyme, tačiau aišku, kad tai yra labai svarbi sritis, todėl atsakydama į šį klausimą pabandysiu atkreipti dėmesį į kai kurią kitą papildomą informaciją.
Kaip žinote, pagal EB sutarties 149 ir 150 straipsnius atsakomybuž švietimo ir mokymo sistemų turinį ir organizavimą tenka valstybėms narėms. Iš tiesų jų reikalas spręsti, koks turi būti visų švietimo ir mokymo lygių mokymo programų turinys.
Tačiau Komisija pripažįsta gerbiamosios Parlamento narės iškelto klausimo svarbą ir palaiko valstybes nares, įgyvendinančias savo reformas pagal atvirą koordinavimo metodą.
2006 m. rekomendacijoje dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų nustatytos bendrosios kompetencijos, kurias jaunimas savo pirminio švietimo ir mokymo metu turėtų tobulinti iki lygio, kurį pasiekę jie būtų pasirengę suaugusiųjų gyvenimui ir kuris sudarytų jiems galimybę tobulinti labai gerus darbo įgūdžius ateičiai. Taip pat šiuo aspektu turėtume pasižiūrėti į minėtą Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginę sistemą ("ET 2020"). Noriu pabrėžti, kad tarp prioritetinių pirmojo šios programos etapo sričių Komisiją siekia plėtoti valstybių narių bendradarbiavimą gerinant bendruosius skaitymo, matematikos bei mokslo įgūdžius ir intensyvinti darbą mažinant nebaigusių mokslo ir mokymo asmenų skaičių.
Dėl Kopenhagos proceso Europos Sąjungos valstybės narės vis glaudžiau bendradarbiauja siekdamos pasidalyti patirtimi ir sustiprinti profesinio lavinimo ir mokymo bei darbo rinkos ryšius, kad padėtų jauniems asmenims patekti į darbo rinką geresnėmis sąlygomis. Didinti profesinio lavinamojo mokymo patrauklumą ir gerinti jo kokybę yra pagrindinis prioritetas, nes taip skatinama taikyti mokymosi visą gyvenimą principą ir su juo susijusią politiką, idant Europos darbo jėga būtų lanksti ir sugebanti prisitaikyti prie darbo rinkos sąlygų permainų.
Tik tam, kad išryškinčiau kai kurias kitas programas, paminėsiu, kad programos "Leonardo da Vinči" judumo veiksmai taip pat yra labai veiksminga priemonė, galinti padėti jaunimui patekti į darbo rinką. Tai daugiausia siejama su praktikantais ir kitu darbo rinkos jaunimu. Dėl šios programos jie gali dalyvauti kitoje šalyje vykstančiame savo mokyme. Iki šiol rezultatai buvo labai pozityvūs, nes šie įdarbinimai užsienyje patobulino įgūdžius, kurie naudingi darbdaviams. Jie padidino jų kalbų gebėjimus ir tarpkultūrinius įgūdžius.
Taip pat turėčiau paminėti programą "Erasmus", tačiau šiek tiek kitokiu aspektu, nes iki šiol daugiausia kalbame apie studentų mainus tarp universitetų. Tačiau nuo 2007 m. pagal programą "Erasmus" taip pat remiamos studentų stažuotės įmonėse. Ši programa buvo labai sėkminga nuo pat pradžių, nes vien pirmais jos veiklos metais daugiau nei 20 000 studentų stažavosi užsienyje ir daugiau nei 15 000 įmonių dalyvavo šioje veikloje. Tai yra vienas iš pavyzdžių, kaip galime padidinti galimybes įsidarbinti diplomuotiems specialistams ir paskatinti universitetus ir verslą glaudžiau bendradarbiauti.
Jau apsvarstėme teigiamą Bolonijos proceso poveikį studentų judumui bei universitetų ir aukštųjų mokyklų bendradarbiavimui, todėl nekartosiu to, ką jau sakiau prieš kelias minutes.
Baigdamas noriu pabrėžti, kad Komisija pripažįsta tam tikrus sunkumus, su kuriais jaunimas susiduria siekdamas patekti į darbo rinką. Atsižvelgdamos į Lisabonos augimo ir daugiau bei geresnių darbo vietų kūrimo strategiją Komisija ir Europos Vadovų Taryba ypatingą dėmesį skyrjaunimo užimtumo padėties gerinimui. 2005 m. priimdamos Europos jaunimo paktą valstybės narės įsipareigojo daugiau dėmesio skirti jaunimo integracijai švietimo, užimtumo srityse ir apskritai į visuomenę, tačiau pirminlabai daug žadanti pažanga įstrigo dėl dabartinės ekonomikos krizės. Reikia pripažinti, kad jaunimas ypač smarkiai nukentėjo, nes jie buvo pirmieji, dabartinėmis aplinkybėmis netekę savo darbo vietų. Savo 2009 m. birželio mėn. komunikate "Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje" Komisija paskatino valstybes nares ir socialinius partnerius užtikrinti, kad jaunimas, nepaisant sudėtingos ekonominės aplinkos, turėtų galimybes gauti kokybišką švietimą ir mokymą, o visų pirma - dalyvauti aukštos kokybės gamybinėje praktikoje ir stažuotėse.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Dėl ekonomikos krizės gresia pavojus, kad jaunimui bus sunkiau susirasti darbą, kad jam teks sutikti dirbti darbą, neatitinkantį jų kvalifikacijos lygio, arba kad jis bus priverstas praleisti daug laiko be darbo. Komisija turėtų užtikrinti, kad šio nedarbo laikotarpiu šie jauni asmenys turėtų galimybę mokytis ir nepatektų į nepalankią padėtį užimtumo požiūriu, kai reikalaujama minimalaus patirties laiko, kartais 5-10 metų. Kokias priemones Komisija numato patvirtinti atsižvelgdama į tai?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Esate visiškai teisi sakydama, kad dabartinėmis aplinkybėmis Komisija ir valstybės narės turi būti labai kūrybingos gerindamos sąlygas jaunimui, kad suteiktų jam galimybę neprarasti savo darbo arba, jeigu jį praranda, perkvalifikuotų ir geriau parengtų kitai galimybei, kitam galimam darbui. Komisija labai glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir ekspertais ir dėl dabartinės padėties daugiausia dėmesio skiria trims sritims: kaip išnaudoti šį laikotarpį siekiant užtikrinti, kad jaunimas įgytų tinkamus bendruosius įgūdžius ir bendrąsias kompetencijas, kaip padaryti aukštos kokybės mokslą teisingesnį ir kaip užtikrinti dėstymo ir mokymo mokyklose kokybę. Manau, kad tai yra pagrindinės prielaidos parengti jaunimą įveikti šį labai sunkų laikotarpį ir geriau parengti jį kitai darbo vietų, kurios, tikėkimės, bus sukurtos vos tik krizatslūgs, bangai.
Tema: Savanoriškumo principas sporte
Ar galėtų Europos Komisija apibrėžti savo iniciatyvas, kurias ketina vystyti, skatindama Europos sporte didesniu mastu panaudoti savanoriškumo principą?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Trečiojo sektoriaus savanoriška veikla vaidina svarbų vaidmenį formuojant ES politiką, įvertinant jos naudą visuomenei sanglaudos, įtraukties, demokratijos ir pilietybės požiūriu ir taip pat mums turi labai aiškią, jai būdingą, ekonominę reikšmę. Savanoriška veikla teikia daug neformalaus švietimo galimybių, todėl verta atitinkamo pripažinimo. Nors savanoriška veikla vyksta daugelyje sektorių, sporto srityje ji turi struktūrai būdingos specifikos.
Savanoriška sporto veikla yra sporto veiklos organizavimo, administravimo ir įgyvendinimo naujosiose valstybėse narėse pagrindas ir vaidina pagrindinį vaidmenį remiant visą sporto struktūrą. Ši savanoriškos sporto veiklos svarba buvo ne kartą pripažinta ES politiniu lygmeniu: savo 2007 m. Baltojoje knygoje dėl sporto Komisija aiškiai pripažįsta savanoriškos veiklos vaidmenį vienu iš bendrųjų Europos požiūrio į sportą elementų. Todėl baltosios knygos Pjero de Kuberteno veiksmų plane siekiama remti savanorišką sporto veiklą ir ne pelno sporto organizacijas konkrečiais veiksmais, įskaitant savanoriškos veiklos tyrimą ir gerosios patirties mainus neformalioje ES ne pelno sporto organizacijų darbo grupėje.
Be to, su savanoriška sporto veikla susiję projektai buvo finansuojami pagal programas "Europa piliečiams" ir "Veiklus jaunimas". 2009 m. pavasarį buvo pradėtas naujas savanoriškos veiklos tyrimas, kuriame buvo apibūdinta, taip pat bus apibūdinta savanoriška veikla visose 27 valstybėse narėse. Taip bus gauta išsami pagrindinių galimybių ir uždavinių analizė, paskui bus pateiktos rekomendacijos Europos Sąjungos valstybėms narėms, pilietinei visuomenei ir sporto organizacijoms. Tyrimo rezultatų laukiama 2009 m. pabaigoje, todėl tikrai gausime juos artimiausiomis savaitėmis.
Manome, kad šis tyrimas turėtų prisidėti prie geresnio savanoriškos sporto veiklos supratimo tiek socialiniu, tiek ekonominiu požiūriu, ir tai būtų pagrindas reaguoti į politinį poreikį skatinti savanorišką sporto veiklą ir pagrindinę jo struktūrą Europos Sąjungoje.
Kaip nustatyta Komisija pasiūlyme, kurio dar laukia teisėkūros procedūra, ji taip pat ketina skatinti savanorišką sporto veiklą pagal iniciatyvą "Europos savanoriškos veiklos metai (2011)". Jeigu įsigalios Lisabonos sutartis, reikės deramai apsvarstyti, ar nereikia įgyvendinti naujas nuostatas dėl sporto, kuriose būtų konkreti nuoroda į sporto struktūrų, pagrįstų savanoriška veikla ES lygmeniu, rėmimą. Tuo atveju Komisija su visomis suinteresuotosiomis šalimis rengs konsultacijas, kaip plėtoti politiką ir tinkamas iniciatyvas, turinčias aiškią ES pridėtinę vertę.
Liam Aylward
Noriu padėkoti Komisijos nariui, ypač už jo nuorodą į Baltąją knygą dėl sporto, kurią palankiai vertinu.
Noriu pakalbėti apie nutukimą, kuris šiuo metu yra viena didžiausių Europos visuomenės sveikatos problemų. Apskaičiuota, kad Europos Sąjungoje antsvorį turi 22 mln. vaikų, iš jų 5,1 mln. laikomi nutukusiais. Tai, kad vis daugiau vaikų yra nutukę, kelia didelį nerimą. Kadangi nutukimas vaikystėje taip pat smarkiai susijęs su nutukimu būnant suaugusiųjų amžiaus, geriausias laikas spręsti problemą - jaunystė.
Kaip Komisija ketina susieti savanorišką sporto veiklą ir visiems skirto sporto koncepciją su kova su vaikų nutukimo lygio didėjimu Europos Sąjungoje ir valstybėse narėse? Ar yra kokia nors galimybė, kad švietimo programą vykdytų jūsų departamentas siekiant užtikrinti, kad ši žinia būtų gauta visoje Europoje ir visose valstybėse narėse?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Ačiū jums, kad iškėlėte šį labai svarbų klausimą, kuris šiek tiek susijęs su paskesniu klausimu. Visiškai sutinku su jumis, kad vaikų, o vėliau suaugusiųjų nutukimas yra viena iš skubiausiai spręstinų problemų, su kuria susiduriama Europos Sąjungoje. Vėliau pakalbėsiu apie tyrimus šiuo klausimu, kurie buvo užbaigti ir įvertinti, todėl visiškai akivaizdu, kad yra dvi medalio pusės. Viena vertus, turime labai daug dirbti, kad pagerintume mokyklų sporto veiklą ir paskatintume suaugusiųjų sporto veiklą, o kita vertus, turime būti labai atsargūs kalbėdami apie mitybos rekomendacijas.
Kadangi esu tikras, jog gerai žinote, kad naujausiais tyrimais aiškiai nustatyta, kad tikriausiai daugiau kalorijų suvartojome praėjusio amžiaus šeštajame dešimtmetyje. Tuo metu vartojome daugiau riebalų, bet neturėjome problemų dėl nutukimo. Atsakymas visiškai aiškus: problemų neturėjome, nes tada žmonės judėjo daug daugiau ir turėjo daug daugiau fizinės veiklos. Todėl viena iš išvadų - negalime kovos su nutukimu laimėti vien mitybos rekomendacijomis, nes jos turi būti derinamos su atitinkama fizine veikla.
Šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga vis dar tikisi tikros kompetencijos sporto srityje. Laukiame, kada bus užbaigtas Lisabonos sutarties ratifikavimo procesas, tada Komisija pradės plataus masto konsultacijas su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kad galėtume parengti labai geras, visuotinai priimtinas ir pozityvias iniciatyvas. Tai bus viena iš temų, kuriai turėtume skirti daugiausia dėmesio, nes vienintelis būdas pozityviai pakeisti vaikų padėtį - padidinti fizinei veiklai skirtų valandų skaičių mokyklose. Tai įgyvendinti nebūtų taip jau sunku, taip pat manau, kad rezultatai būtų labai reikšmingi ir teigiami.
Marian Harkin
Atsakydamas L. Aylwardui pasakėte, kad savanoriška veikla turi aiškią ekonominę vertę. Iš tikrųjų ji taip pat turi socialinę vertę. Kadangi savo atsakyme taip pat minite 2011 m. kaip Europos savanoriškos veiklos metus, noriu paklausti, kodėl Komisija šiems metams pasiūltik 6 mln. EUR biudžetą, nors 2010 m. turės 18 mln. EUR biudžetą?
Savanoriška veikla nemokama ta prasme, kad ji aukojama nemokamai, tačiau tai nėra tinkama priežastis Europos Komisijai neinvestuoti į 100 mln. visos ES savanorių. Todėl norėčiau išgirsti jūsų nuomonę apie šiems metams skirto finansavimo sumą, nes nuoširdžiai tikiu, kad ji nepakankama.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Ką tik konsultavausi su savo chef de cabinet, kad galėčiau pateikti jums kuo tikslesnį atsakymą. Mano turimais duomenimis, 8 mln. EUR buvo skirta visiems savanoriškos veiklos metams. Manau, kad tinkamai planuodami - tikiuosi, tai galėtume pradėti labai greitai, kai tik bus priimtas sprendimas, - ir turėdami šią pinigų sumą galime realiai pabrėžti savanoriškos veiklos svarbą, naudą, kuri ji duoda socialiniam gyvenimui, ir ekonomiją, kurią ji duoda socialinės, kultūrinės ir kitos veiklos organizavimui. Tikiuosi, kad turėdami šią pinigų sumą tikrai galime pasiekti tikslus, kuriuos minėjote klausdama.
Tema: Baltoji knyga dėl sporto
Kokias programas, atsižvelgdama į ES baltojoje knygoje dėl sporto numatytus politikos tikslus, įgyvendina Europos Komisija siekdama pabrėžti geresnių mitybos įpročių Europoje naudą?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Šis klausimas šiek tiek susijęs su mano ankstesniu atsakymu dėl to, kaip galėtume derinti geresnius mitybos įpročius, propaguoti sveikesnę gyvenseną ir sukurti Europos pridėtinę vertę šių sričių nacionalinei politikai.
Pirmiausia turėčiau paminėti, kad Komisijos Baltojoje knygoje "Europos strategija su mityba, antsvoriu ir nutukimu susijusioms sveikatos problemoms spręsti" pabrėžiama, kaip svarbu imtis iniciatyvos užkirsti kelią fizinio aktyvumo mažėjimui, o šioje baltojoje knygoje ir Baltojoje knygoje dėl sporto siūlomi fizinio aktyvumo srities veiksmai sustiprins ir papildys vieni kitus.
Komisija įsteigMitybos ir fizinio aktyvumo aukšto lygio grupę, kurioje visų valstybių narių pareigūnai gali dalytis politikos idėjomis bei geriausios patirties pavyzdžiais ir gauti visos vyriausybės politikos šioje srityje apžvalgą. Kaip tikriausiai žinote, ši aukšto lygio grupposėdžiauja mažiausiai tris kartus per metus.
Įgyvendindama Visuomenės sveikatos programą Komisija teikia paramą iniciatyvoms, be kitų, tinklo vietos partnerystėms, skirtoms jaunų žmonių mitybai ir fizinei veiklai.
Grįždamas prie baltosios knygos dėl mitybos turiu atkreipti dėmesį, kad šiame dokumente pabrėžiama, jog privatus sektorius ir NVO turi suvaidinti labai svarbų vaidmenį padėdami mums užtikrinti, kad būtų pasiektas faktinis nutukimo lygio sumažėjimas.
Vyksta darbas pagal Europos mitybos, fizinio aktyvumo ir sveikatos programą, kurios nariai prisiėmatsakomybę už veiksmus savo srityse, kad pabandytų pakeisti tendenciją.
Sporto srityje baltoji knyga lieka vieninteliu ir svarbiausiu atskaitos tašku. Joje numatyti kai kurie sporto ir sveikatos srities veiksmai, vadinami "sveikatos stiprinamąja fizine veikla" (angl. HEPA), kurie apima paramą HEPA tinklui. Joje taip pat pasiūlyta daugiau galimybių finansuoti šios srities projektus, būtent vykdomus pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą, ES visuomenės sveikatos programą, jaunimo ir pilietiškumo programas bei Mokymosi visą gyvenimą programą.
2008 m. priimtas ES fizinės veiklos gaires taip pat galima vertinti kaip pagalbą informuojant piliečius apie fizinės veiklos ir tinkamos mitybos ir fizinės veiklos pusiausvyros palaikymo naudą.
Šiuo metu Komisija atlieka parengiamuosius veiksmus sporto srityje, kad parengtų būsimus ES veiksmus pagal Parlamento priimtus sprendimus dėl biudžeto, o 2009 m. parengiamieji veiksmai jau aiškiai paroddidelį susidomėjimą HEPA sritimi -gauti 64 proc. prašymų dėl šioje srityje vykdomų veiksmų.
Brian Crowley
Gerb. pirmininke, noriu padėkoti Komisijos nariui už jo atsakymą. Iš tikrųjų jis nebuvo susijęs su ankstesniu klausimu, nes aš laikiausi kitokio požiūrio.
Komisijos narys aptardu klausimus, kuriuos norėjau iškelti: pirma, dėl mitybos ir sveikatos grupės, kuri posėdžiuose svarsto ne tik maisto rūšis ir mitybos sąlygas, bet ir klaidinančią reklamą] - daug žmonių sako, kad sportas susijęs su tam tikrų rūšių produktais ir priedais, kurie gali būti labai žalingi sveikatai. Užuot vartoję natūralius produktus geresnei ir sveikesnei aplinkai sukurti tiems žmonėms, kurie nori sportuoti, jie vartoja papildus, pvz., augimo hormonus, kondensuotus tam tikruose gėrimuose ir energiniuose gėrimuose, kurie parduodami remiantis tuo, kad jie jums suteikia papildomos energijos, tačiau iš tikrųjų sukelia didžiulių sveikatos problemų. Būtent dėl to norėjau labai subtiliai susieti sportą ir tai, ką sportininkai ir sportininkės daro dėl būklės, kurios jie yra, ir kartu paskatinti tuos, kurie mažiau sportuoja, suprasti, kad vartodami greito poveikio gėrimą jie netaps geriausiais pasaulio sportininkais.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Manau, kad tas kitas jūsų požiūris visiškai teisingas, nes jeigu šiandien einate į fizinės parengties centrą, iš tikrųjų dar nepriėję prie treniruoklio matote pilnas lentynas įvairių rūšių produktų, mitybos papildų, energinių gėrimų ir kt. Esate visiškai teisi, kad šioje srityje vykdomas labai didelis verslas ir kad turėtume labai atidžiai apgalvoti, kaip žiūrėti į tai ir kaip rasti tinkamą pusiausvyrą, kad sportuojantiems žmonėms būtų suteikta galimybvartoti gerus produktus ir kartu būtų užtikrinta, kad jie turėtų teisingą informaciją apie tai, kokius produktus jie vartoja.
Manau, kad būtų labai svarbi informavimo apie neigiamas šios rūšies produktų pasekmes kampanija. Dėl vartotojo apsaugos šie produktai turi būti labai aiškiai aprašyti ir labai aiškiai pažymėti, nurodant, kokį kenksmingą poveikį šių produktų vartojimas galėtų turėti sportininkui. Manau, esate visiškai teisi sakydama, kad turime pagalvoti, kaip galėtume išvengti neigiamų sportavimo pasekmių, ir paskui atsisakyti produktų, kurie kenksmingi sveikatai, vartojimo teikiamos naudos.
Tema: Slovėnų dramos teatro Trieste sunkumai
ES skubiai reikia Komisijos nario, atsakingo už žmogaus teises, nes Europos Sąjungoje šiurkščiai pažeidinėjamos mažumų teisės. Štai vienas pavyzdys Italijoje. Vienas iš slovėnų mažumos Italijoje tautinės tapatybės ir kultūros ramsčių yra Slovėnų dramos teatras (slov. Slovensko stalno gledališče) Trieste, kurį dar 1945 m. įsteigItalijos savivaldos, provincijos ir regiono institucijos.
Teatras visada turėjo finansinių sunkumų, nes Italijos valdžios institucijos nesuteikdavo reguliaraus finansavimo, o rugsėjo mėn. dėl finansinių sunkumų šis teatras buvo priverstas nutraukti spektaklių rodymą. Rūpintis slovėnų mažumai priklausančių Italijos piliečių poreikiais yra svarbus Italijos Respublikos vidaus ir tarptautinis įsipareigojimas. Italijos Respublika negerbia savo pačios piliečių teisių ir, neleisdama veikti teatrui, vykdo aktyvią mažumos asimiliacijos politiką. Slovėnijoje toks elgesys laikomas šiurkščiu Italijos įsipareigojimų (slovėnų) mažumai pažeidimu.
Kokių veiksmų jūs, kaip Europos Komisijos nariai, galėtumėte imtis, kad būtų išsaugotas Slovėnų dramos teatras Trieste ir kartu su juo slovėnų kalba?
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Taip pat noriu padėkoti gerbiamajam Parlamento nariui už šį klausimą. Aišku tai, kad jis bando išsiaiškinti visus įmanomus būdus, kaip būtų galima padėti teatrui ir pagerinti jo padėtį. Pradžioje turiu pabrėžti, kad Bendrijos veiksmai kultūros srityje grindžiami 151 straipsniu, kuriame numatoma, kad Bendrija veikia siekdama skatinti valstybes nares bendradarbiauti, o prireikus paremti ir papildyti jų veiklą.
Tačiau teispriimti sprendimą dėl nacionalinių lėšų skyrimo kultūros įstaigoms priklauso valstybėms narėms, todėl Bendrijos kompetencija neleidžia Komisijai daryti poveikio tokiam pasirinkimui. Vis dėlto kultūrų dialogas ir kultūrų įvairovės skatinimas yra pagrindiniai Europos kultūros darbotvarkės tikslai, todėl daugiašaliai šios srities projektai galėtų atitikti Bendrijos paramos pagal kultūros programą kriterijus.
Kalbant konkrečiau, ja siekiama skatinti atlikėjų kūrybiškumą ir judumą, kultūros prieinamumą visuomenei, meno ir kultūros populiarinimą, kultūrų dialogą ir susipažinti su Europos žmonių istorija bei kultūros paveldu. Galima finansuoti tik Europos masto projektus, nepamirštant, kad projekte privalo dalyvauti ne mažiau nei trys - arba, jeigu projektai daugiamečiai, šešios - organizacijos iš įvairių valstybių narių.
Dotacijos vienos kultūros įstaigos veiklai galimos tik su tada, kai veikla vykdoma Europos lygmeniu ne mažiau nei septyniose šalyse, dalyvaujančiose kultūros programoje. Be to, turėčiau paminėti, kad Komisija parengstrategiją, pagal kurią Europos Sąjungoje siekiama skatinti daugiakalbystę ir kuri apima oficialias, nacionalines, regionines, mažumų ir migrantų kalbas.
2008 m. rugsėjo mėn. komunikatas "Daugiakalbyst- Europos turtas ir bendras rūpestis" patvirtina Komisijos paramą visoms kalboms, vartojamoms Bendrijoje, įskaitant mažumų vartojamas kalbas. Ši strategija įgyvendinta glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kurios vidaus kalbų politikos atžvilgiu vis dėlto tebėra sprendimus priimantys subjektai. Skatinti mokytis kalbų ir puoselėti kalbų įvairovę taip pat yra vienas pagrindinių mokymosi visą gyvenimą programos tikslų. Pagal šią programą Europos Sąjunga remia projektus ir tinklus, kuriais siekiama puoselėti visas kalbas, vartojamas ES, įskaitant mažumų kalbas.
Be to, reikėtų pabrėžti, kad mažumoms priklausančių asmenų apsauga - vienas iš principų, kuriais grindžiama Europos Sąjunga. Todėl Komisija mano, kad valstybės narės turi panaudoti visas savo turimas teisines priemones, kad užtikrintų asmenų teises - įskaitant nacionalinėms mažumoms priklausančius asmenis - ir iniciatyviai imtis veiksmų, kad būtų panaikintos visos diskriminacijos priežastys. Europos Komisija dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą ginti pagrindines teises ir nediskriminavimo principą.
Jelko Kacin
(SL) Dėkoju, Komisijos nary, už atsakymą. Juo iš esmės atsakėte į mano klausimą, tačiau tai ne esmės problema. Tai labai konkreti problema, kuri siejama su žmonių gyvenimu. Komisija iš tikrųjų laikosi nuomonės, kad tai yra klausimas, kuris turi priklausyti valstybių narių kompetencijai, tačiau Parlamentas laikosi požiūrio, kad Italijoje ne viskas veikia taip gerai, kaip turėtų. Būtent dėl tos priežasties rytoj balsuojame dėl rezoliucijos, kuri yra diskusijos dėl žiniasklaidos laisvės Italijoje produktas. Nors reikia pripažinti, jog Komisija mano, kad šiuo atžvilgiu ji neturi įgaliojimų, dauguma mūsų čia laikosi nuomonės, kad Komisija taip pat turi teisę spręsti tokius klausimus.
Mažumų klausimas - ne vien piliečių teisių klausimas. Tai taip pat pačios valstybės, atsakingos už savo mažumų teises ir įsipareigojusios gerbti jas, klausimas. Komisijos nary, esu patenkintas, kad kalbėjote apie diskriminaciją ir nepritarėte jai, tačiau akivaizdu, kad jokia mažuma negalės išlikti, jei jai nebus taikoma pozityvioji diskriminacija. Mažumai, kad išliktų, reikia papildomo supratimo ir pagalbos bei papildomos moralinės, politinės ir finansinės paramos. Tai yra pozityvioji diskriminacija. Komisijos nary, šiuo konkrečiu atveju kalbame apie įstaigą, kurią įsteigminėta valstybė. Šis teatras tvirtėjo ir veikdaugiau nei keturiasdešimt ar penkiasdešimt metų, tačiau kiekvienais metais girdime tas pačias senas kalbas. Atsisakymas skirti subsidijas iki pat metų pabaigos yra politinio spaudimo forma, tačiau, kaip jūs pats žinote, visi slavai turi panašų posakį: tuščias krepšys negali stovėti stačias. Mums reikia konkrečių finansinių veiksmų.
Maroš Šefčovič
Komisijos narys. - Visiškai suprantu jūsų susirūpinimą, tačiau mes Komisijoje privalome veikti pagal labai aiškias taisykles, nustatytas konkrečiai biudžeto asignavimų ir biudžeto išmokų sričiai.
Todėl savo atsakyme mėginau parodyti jums galimybes, kaip mes Europos lygmeniu galėtume padėti Slovėnų dramos teatrui.
Šiuo atžvilgiu Komisija galėtų finansiškai padėti vieninteliu atveju - jeigu teatro administracija galėtų pradėti bendradarbiauti su savo kaimynais ir pagal dabartines sąlygas tapti aktyvi kultūros programoje. Mano manymu, tai būtų pasiekiama ir įmanoma, todėl manau, kad tai taip pat būtų naudinga ne tik teatrams, bet ir kitiems kritikams bei kitiems partneriams, su kuriais Slovėnijos dramos teatras ateityje bendradarbiautų, nes tik šiomis sąlygomis Komisija gali turėti pozityvų požiūrį į šios konkrečios veiklos, kuri labai aiškiai apibūdina Europos pridėtinės vertės elementą ir Europos bendradarbiavimą šiuo atžvilgiu, finansavimą.
Kaip žinote, jeigu neturėtume specialios biudžeto eilutės šio pobūdžio projektui, negalėtume jo finansuoti. Visiškai suprantu, kad diskusijos šiuo klausimu labai dažnai yra labai audringos, nes klausimas iš tikrųjų susijęs su tautomis, tautiškumu ir kalbomis. Todėl manau, kad Europos Parlamentas labai gerai pasirengęs diskusijai šiuo klausimu, kaip pabrėžėte savo papildomame klausime.
Pirmininkas
Tuo užbaigiama klausimų valanda.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
