Derybų su MERCOSUR šalimis atnaujinimo siekiant sudaryti asociacijos susitarimą poveikis ES žemės ūkiui - Pasirengimas 2010 m. liepos 14 d. ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimui Brazilijoje (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - diskusijos dėl žodinio klausimo Komisijai dėl derybų su MERCOSUR šalimis atnaujinimo siekiant sudaryti asociacijos susitarimą poveikio ES žemės ūkiui, kurį uždavM. McGuinness, A. Deß, G. Papastamkos, V. Mathieu, M. Nedelcheva, M. Dantin, G. La Via, E. Jeggle, P. Jahr, C. Klaß, E. Köstinger, E. de Lange, S. P. F. Silvestris, A. Lulling, B. Glattfelder, E. Herranz García, G. Mato Adrover, H. Dorfmann, J. Kalinowski, J. Daul, M. do C. Patrão Neves, C. A. Siekierski, C. Béchu, R.- L. Niculescu, H.-P. Mayer ir J.-P. Audy Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu, J. Nicholson ir J. Wojciechowski Europos konservatorių ir reformuotojų vardu, J. Bové Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso vardu, G. Lyon Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu, L. M. Capoulas Santos ir K. Kadenbach Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu (O-0079/2010/rev.2 - B7-0315/2010), ir
žodinio klausimo Komisijai dėl pasiruošimo ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimui, vyksiančiam 2010 m. liepos 14 d. Brazilijos mieste, kurį uždavL. Yáñez-Barnuevo García Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu - B7-0317/2010).
Mairead McGuinness
autorė. - Pone pirmininke, ačiū, kad paaiškinote dėl vienos minutės, tačiau ar galiu pasinaudoti šia galimybe ir pateikti pareiškimą dėl darbo tvarkos? Buvau viena iš pirmojo žodinio klausimo autorių. Man visai nepatinka, kad dabar bendrai diskutuojame apie du sujungtus klausimus. Nuo gegužės mėn. mėginu įtraukti MERCOSUR šalių klausimą į darbotvarkę. Nemanau, kad tai turėtų būti bendras klausimas, ir noriu visiškai pasipriešinti tam, kas įvyko šįryt. Nežinau, kaip tai atsitiko ir kodėl. Esu labai dėl to nepatenkinta. Ar galiu grįžti prie šio klausimo per šias diskusijas? Norėčiau išgirsti paaiškinimą ir tikiuosi, kad kiti kolegos mane parems.
Pirmininkas
Pone M. McGuinness, kaip žinote, kadangi esate šio Parlamento senbuvė, Pirmininkų sueiga nusprendė, kad diskusijos būtų organizuojamos tokiu būdu, taigi taip ir daroma. Be abejo, pasižymėjau, kad esate nepatenkinta dėl šio klausimo, tačiau prašyčiau suprasti, kad neketiname pradėti diskusijų apie tai dabar, nes nvienas iš planuojančių kalbėti narių negalės to padaryti.
James Nicholson
autorius. - Pone pirmininke, manau, kad problema šįryt čia iškilo dėl to, kad nebuvo tariamasi. Manyčiau, būtų buvę mandagu mus, MERCOSUR klausimo autorius, bent jau informuoti, kodėl taip atsitiko. Žinau, kad Pirmininkų sueiga yra visa ko pradžia ir pabaiga, tačiau, pone pirmininke, esate labai gerbiamas šio Parlamento biuro narys ir tikiuosi, kad pranešite Biurui, kad kai šiame Parlamente bus diskutuojama apie žemės ūkį, turėsite šiam klausimui skirti pakankamai laiko.
Akivaizdu, kad šįryt nebuvo pakankamai laiko. Matėte poreikį, matėte problemą. Ar galime priversti Parlamentą dirbti Parlamento nariams, o ne Parlamento administracijai? Čia esame savo žmonių išrinkti atstovai, o ne administracija, kuriai mokamas didelis, geras atlyginimas...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Pirmininkas
Pone J. Nicholsonai, pasižymėjome jūsų žodžius ir, be abejo, perduosime jums rūpimus klausimus Parlamento biurui. Diskusijas rengia ne administracija. Administracija padeda politinėms institucijoms rengti diskusijas.
Mairead McGuinness
autorė. - Pone pirmininke, visi esame pikti ne todėl, kad dabar vasara. O todėl, kad kalbame apie labai svarbius dalykus ir rimtai žiūrime į savo darbą. Ketinu sugaišti 30 sekundžių, nes prieš mane du tušti lapai. Komisijai pateikiau penkis klausimus. Neketinu kalbėti, kol neišgirdau atsakymų. Prie šio klausimo sugrįšiu pasibaigus diskusijoms.
Pirmininkas
Labai ačiū, ponia M. McGuinness. Vėliau jums skirsiu dabar jūsų nepanaudotą laiką.
James Nicholson
autorius. - Pone pirmininke, manau, kad daugelį nustebino neseniai Komisijos priimtas sprendimas atnaujinti derybas su MERCOSUR šalimis dėl laisvosios prekybos susitarimo. Kadangi prasideda laikotarpis, per kurį bus pertvarkyta BŽŪP, ir apie tai tik ką diskutavome, visi žino, kad žemės ūkis bus pagrindinšio susitarimo dalis.
Sutinku, kad Komisijos tarnybos turi teisę atnaujinti diskusijas, tačiau jos būtų gerokai geriau informuotos, jeigu praneštų Parlamentui apie savo ketinimus. Dėl šio klausimo atsiranda galimybatverti Pandoros skrynią daugelyje Europos žemės ūkio pramonės sektorių, todėl rimtai abejoju, ar išmintinga imtis bet kokio ateities sandorio.
Brazilijoje ir Argentinoje yra rimtų vis dar neišspręstų problemų dėl gyvulių atsekamumo ir kitų sveikatos bei saugos klausimų. Naujausioje Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) atliktos misijos Santa Katarinos valstijoje ataskaitoje pateikta išvada, kad galvijų perėjimas iš Argentinos į Braziliją arba tarp skirtingų Brazilijos valstijų yra labai mažai kontroliuojamas. Be to, ausies įsagų taisyklės nebuvo įgyvendintos. Tai yra tik keletas iš daugelio praėjusių metų spalio mėn. FAO ataskaitoje pateiktų pavyzdžių.
Privalau tiesiai pasakyti Komisijos nariui, kad jeigu jis ir toliau eis šiuo keliu, jam bus prieštaraujama kiekviename žingsnyje. Iš dalies galiu suprasti, kodėl tai atrodo patraukli alternatyva, kai diskusijos su PPO visiškai nejuda į priekį, tačiau iš tikrųjų manau, kad taip galima sunaikinti PPO. Jeigu MERCOSUR šalims pavyks suderėti su ES, kodėl šios šalys turėtų toliau dalyvauti derybose su PPO?
Privalote suprasti, kad standartų dėl gyvūnų sveikatos gerovės ar atsekamumo lygmuo nebus mažinamas. Europos Sąjungos vartotojai ir gamintojai privalo būti apsaugoti ir nemanau, kad prekybos susitarimu su MERCOSUR šalimis bus pasiektas šis tikslas. Iš tikrųjų rezultatas bus priešingas.
José Bové
Pone pirmininke, Komisijos nary, derybų atnaujinimas su MERCOSUR šalimis, kai Europos Sąjunga rengiasi iš naujo apibrėžti savo žemės ūkio politiką, parodo pavojingą Komisijos veiksmų nenuoseklumą. Europa jau importuoja 500 tūkst. tonų jautienos. Dar didesnis mūsų rinkos atvėrimas pakenktų Europos mažiau palankių ūkininkauti vietovių galvijų augintojams ir neužtikrintų sveikatos ir socialinių standartų įgyvendinimo. Negalime tam pritarti.
Europa perka 38 mln. tonų sojos ir pašarų. Šis importas iš Brazilijos ir Argentinos monopolizuoja daugiau nei 19 mln. hektarų žemės ploto. Jis vykdomas trijų įmonių: "Cargill", ADM ir "Bunch". 2001-2004 m. soja sunaikino daugiau nei 1,2 mln. hektarų atogrąžų ir pusiaujo miškų ploto. Tai yra viena iš pagrindinių padidėjusio šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir biologinės įvairovės sumažėjimo priežasčių.
Europos Parlamentas nusprendparengti pranešimą apie pašarams skirtų augalų baltymų autonomijos atgavimą. Šį sprendimą paskatino poreikis turėti aplinką tausojantį žemės ūkį ir kovoti su klimato kaita. Šios pastangos bus visiškai bergždžios priėmus tokį dvišalio susitarimo projektą. Europos Komisija vėl išduoda savo ūkininkavimą ir ūkininkus, kad paslaugų įmonėms užtikrintų netikėtai gaunamas pajamas. Šios nuolaidos tarnaus ne MERCOSUR šalių ūkininkaujančių šeimų, o žemės ūkio pramonės grupių interesams. Įtikinamų įrodymų galima rasti tarptautinėje mėsos rinkoje įtakingos JAV korporacijos "Tyson group" ataskaitoje, kurioje skelbiama, kad ji investavo Brazilijoje, cituoju, kaip parašyta ataskaitoje, "kad panaudotų šią šalį kaip eksporto į Europą platformą".
Kitos įmonės, tokios kaip "Doux Group", jau buvo numačiusios šitą ėjimą ir 1998 m. įsigijo Brazilijos įmonę "Frangosul Group". Daugelis paukštynų ūkininkų, visų pirma Bretanėje, sumokėjo už šį susitarimą.
Panašu, kad Europa nori toliau įgyvendinti savo perkėlimo politiką, didindama savo išpuolius prieš ūkininkus. Privalome sustabdyti šį beprotišką procesą ir pasiūlyti savo piliečiams kokybišką ir vietoje išaugintą maistą.
George Lyon
autorius. - Pone pirmininke, pasistengsiu kalbėti trumpai. Iš tikrųjų nerimaujama dėl derybų su MERCOSUR šalimis atnaujinimo.
Atstovauju Škotijai, kuri gamina daug jautienos. Ši gamybos sistema brangiai kainuoja ir labai svarbu, kad ji būtų tęsiama ir kad didžioji Škotijos žemės plotų dalis nebūtų apleista dėl į rinką plūstančio pigaus importo. Iš tikrųjų nerimaujama, jog mūsų škotiškos jautienos pramonbus paaukota dėl poreikio derėtis ir susitarti su MERCOSUR šalimis.
Todėl norėčiau iškelti keletą klausimų dėl tokios padėties, kuri yra ne tik Škotijos, bet ir airių ar prancūzų ir visos Europos problema. Visų pirma norėčiau jūsų paklausti, kodėl atrodo, jog prieš šį pranešimą su šiuo Parlamentu ir su Parlamento žemės ūkio komitetu nebuvo tariamasi? Iš tikrųjų bent jau dėl mandagumo informuodami mus prieš šį pranešimą galėtumėte mėginti užtikrinti deramus santykius su Parlamentu sprendžiant šį klausimą.
Antra, kokius derybų įgaliojimus turės derybininkai dėl žemės ūkio produktų? Ar kas nors gali man pasakyti, dėl ko jiems leista derėtis? Dėl kiek tonų jautienos? Kiek bus leidžiama patekti į rinką? Ar nėra jokių muitų tarifų, ar jie yra minimalūs? Ar kas nors gali mums pasakyti, kokie yra įgaliojimai?
Kiti du klausimai. Kada bus atliktas poveikio tyrimas, kad išsiaiškintume bet kurio susitarimo, nepriklausomai nuo jo dydžio, poveikį? Prieš pasirašydami bet kokį susitarimą turėtume žinoti bent jau jo poveikį, visų pirma tada, kai iš naujo deramės dėl BŽŪP ir sprendžiame dėl būsimosios ūkio paramos. Šie du aspektai yra visiškai tarpusavyje susiję ir todėl turime suprasti, koks bus poveikis.
Galiausiai, koks bus už žemės ūkį atsakingo Komisijos nario vaidmuo sprendžiant šį klausimą? Kol kas nedaug girdėjome apie tai, kaip jis dalyvaus derybose ir ar bus atsakingas už įgaliojimų mūsų derybininkams suteikimą. Ar bus tariamasi su šiuo Parlamentu prieš priimant bet kokį galutinį sprendimą? Norėčiau išgirsti tam tikrus atsakymus į šiuos klausimus.
Pirmininkas
Norėčiau atkreipti visų jūsų dėmesį į tai, kad kol kas kalbėję asmenys, įskaitant L. M. Capoulasą Santosą, yra pirmojo diskusijų klausimo autoriai, o po to kalbėsiantis L. Yáñez-Barnuevo García yra antrojo klausimo autorius.
Luis Manuel Capoulas Santos
autorius. - (PT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visa Lotynų Amerika ir visų pirma MERCOSUR šalys yra strateginės Europos Sąjungos partnerės. Mūsų istorija ir socialinės vertybės yra bendros. Be to, tai yra geopolitinteritorija, kurioje pasiekta didelpažanga laisvės, demokratijos ir pagarbos žmogaus teisėms srityje. Stiprėjantys politiniai ir kultūriniai saitai ir didinama bendra ekonominnauda yra visiškai suprantama.
Todėl palankiai vertinu Europos sprendimą atnaujinti derybas su MERCOSUR šalimis siekiant sudaryti asociacijos susitarimą, nors apgailestauju ir smerkiu paskutinius protekcionistinius Argentinos veiksmus, kurie visiškai nedera su europiečių parodytu atvirumu.
Vis dėlto privalau įspėti Komisiją apie galimus neigiamus padarinius Europos žemės ūkio sektoriui, jeigu derybos nebus rūpestingai vedamos. Visi žinome, kad mūsų prekyboje su MERCOSUR šalimis ir atitinkamai taikant gamybos sąlygas ir reikalavimus abiejų Atlanto vandenyno pusių ūkininkams trūksta pusiausvyros.
Dėl šios priežasties kartu su oficialiai pateiktais klausimais raštu, visų pirma klausimu, kaip Komisija ketina spręsti svarbių produktų problemą, norėčiau sužinoti, kaip ji ketina reaguoti į Argentinos suprantamus veiksmus.
Luis Yáñez-Barnuevo García
autorius. - (ES) Pone pirmininke, šiandien yra sveikinimų diena: visų pirma reikia pasveikinti Ispanijos užsienio reikalų ministrą M. A. Moratinosą, kuriam pavyko atsivežti arba kuris yra beatsivežąs keletą Kubos politinių kalinių į Ispaniją; taip pat reikia pasveikinti politinį kalinį Guillermo Fariñasą, kuris savo bado streiku, atkaklumu ir pasiaukojimu pasieklaisvę šiems kaliniams.
Visų svarbiausia, ir dabar pereinu prie klausimo, dėl kurio čia susirinkome, - norėčiau pasveikinti Tarybą, pradėjusią derybas dėl labai svarbaus prekybos susitarimo, kuris taip pat yra politinis susitarimas ir susijęs su Europos Sąjungos ir MERCOSUR šalių bendradarbiavimu, dėl kurio buvo nuspręsta per šių metų gegužės 18 d. Madride vykusį aukščiausiojo lygio susitikimą. Priešingai, nei buvo sakoma, Parlamentas kelis kartus išreišksavo paramą šioms deryboms Delegacijoje ryšiams su MERCOSUR šalimis, Delegacijoje Europos ir Lotynų Amerikos šalių parlamentinėje asamblėjoje (EuroLat) ir per keletą Parlamento sesijų plenarinių posėdžių. Kalbame apie susitarimą, kuris galėtų ir turėtų būti didžiausias galiojantis prekybos susitarimas pasaulyje, kuris atneštų plėtros, gerovės, pažangos ir darbo vietų 800 mln. žmonių, įspūdingus daiktų, prekių ir paslaugų mainus tarp dviejų regionų.
Žemės ūkis tėra viena šio makrosusitarimo dalių. Derantis reikės ieškoti subalansuotų susitarimų, tačiau atsisakant protekcionizmo mentaliteto, kuris yra plėtros ir gerovės priešas, taip pat Europos protekcionizmo ir kai kurių MERCOSUR šalių protekcionizmo. Bet kuriuo atveju pramonir paslaugos sudaro 97 proc. Europos bendrojo vidaus produkto, o žemės ūkis - tik 2,1 proc. Todėl reikia drąsiai sutikti nuogąstavimus dėl jų tinkamų proporcijų ir pagrįstumo.
Komisijos nary, per būsimąjį liepos 14 d. Europos Sąjungos ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitarimą turėtų būti skatinamos ir greitinamos šios derybos, kurias baigti tapo dar svarbiau per mus ištikusią ekonomikos krizę; šis susitarimas padės ją išspręsti.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, tai yra bendros diskusijos ir pirmininkui leidus norėčiau pakalbėti ir apie asociacijos susitarimo su MERCOSUR šalimis poveikį, ir apie būsimąjį sesijos pradžioje prasidėsiantį aukščiausiojo lygio susitikimą. Taigi mielai atsakysiu į klausimus bet kuria pirmininko nustatyta tvarka.
Pradėdamas nuo MERCOSUR klausimo, pasakysiu, kad ES siekiant sudaryti asociacijos susitarimą labai svarbu atnaujinti derybas su MERCOSUR šalimis ir politine, ir ekonomine prasme. Politiškai MERCOSUR yra didžiausias Lotynų Amerikos regionų integracijos projektas ir todėl nėra prasmės dar kartą kartoti apie geopolitinę saitų su žemynu stiprinimo svarbą. Esame sudarę susitarimus su Čile ir Meksika, neseniai baigėme derybas su Kolumbija, Peru ir Centrine Amerika, tad logiška pradėti bendradarbiauti ir su MERCOSUR šalimis.
Ekonomine prasme sėkmingas susitarimas atneštų didelės naudos ir ES, ir MERCOSUR šalims. Šiais sunkiais ekonomikos laikais negalime sau leisti neįvertinti šio susitarimo potencialo kurti darbo vietas ir augti abiem mūsų regionams.
MERCOSUR yra didelis ir dinamiškas ekonomikos vienetas, kurio bendras BVP siekia 1 300 mlrd. EUR, 2010 m. planuojamas 5 proc. BVP augimas, o 2011 m. - 4 proc. Tai vis didėjančios svarbos ES partneris. Kalbant apie ES eksporto lygį, jis prilygsta Indijai ir lenkia tokias šalis kaip Kanada arba Korėja. Per paskutinius ketverius metus prieš krizę ES eksportas į MERCOSUR išaugo daugiau nei 15 proc. per metus.
Tiesioginių užsienio investicijų srityje MERCOSUR taip pat yra vienas pagrindinių partnerių. ES investicijos MERCOSUR šalyse sudaro daugiau nei 165 mlrd. EUR, t. y. daugiau nei ES investuoja Kinijoje, Indijoje ir Rusijoje kartu. Atsižvelgiant į jo dydį ir potencialą, taip pat į tai, kad MERCOSUR tebėra sąlygiškai apsaugota rinka, ES verslo gaunama ekonominnauda galėtų būti viena didžiausių, palyginti su kitais laisvosios prekybos susitarimais, kuriuos ES neseniai sudarar dėl kurių ji šiuo metu derasi su savo pagrindiniais prekybos partneriais, kaip antai Korėja ar Indija.
Derybų atnaujinimas taip pat yra ženklas, kad abu regionai įsipareigoja skatinti laisvąją prekybą ir atsisakyti protekcionizmo. Komisija priėmšį sprendimą prieš tai išsamiai šį klausimą išnagrinėjusi ir surengusi detalias vidaus diskusijas. Pasiekdama šį susitarimą Komisija teigiamai įvertino MERCOSUR šalių techniniu lygmeniu surengto dialogo metu duotus ženklus dėl tokių klausimų kaip prekių prekyba, viešieji pirkimai ar kitų paslaugų sektorių.
Norėčiau pridurti, kad iš karto po to, kai kolegija priėmsprendimą, nuvykau į INTA komitetą ir mes išsamiai aptarėme derybų atnaujinimo klausimą. Galėčiau net pridurti, kad, Tarybos nuomone, su Europos Parlamentu pasielgiau daug geriau nei su jais, taigi jie nebuvo patenkinti. Veikėme savo įgaliojimų pagrindu, taigi naujų įgaliojimų mums nereikėjo. Kolegija priėmtinkamą sprendimą ir jį priėmus Parlamentui apie tai buvo išsamiai iš karto pranešta.
Vis dėlto reikia aiškiai suprasti, kad atsižvelgiant į tokį atvirą mūsų MERCOSUR partnerių požiūrį, be abejo, galima atnaujinti derybas, tačiau akivaizdu, kad jis nereiškia, kad jos bus sėkmingai baigtos. Tai yra visiškai kitas klausimas. Norėdami susitarti turėsime derėtis dėl plataus užmojo susitarimo, visų pirma tokiuose sektoriuose kaip prekių ir paslaugų prekyba arba intelektinnuosavybė, įskaitant geografines nuorodas.
Pirmasis susitikimas su MERCOSUR šalimis įvyko praėjusią savaitę Buenos Airėse. Tai buvo techninio pobūdžio derybų ratas, siekiant atkurti pokalbį praėjus penkeriems metams po derybų sustabdymo, išsiaiškinant, kur derybos sustojo 2004 m., taip pat proceso klausimus ir tolesnių derybų pobūdį. Be abejo, Europos Parlamentui ir Tarybai pateiksime visą informaciją apie derybų eigą.
Dėl konkrečių jūsų klausimų Komisija veikia Tarybos 1999 m. priimtų derybų direktyvų pagrindu. Pagal šias direktyvas Komisijai pavesta derėtis su MERCOSUR šalimis dėl subalansuoto ir išsamaus susitarimo, siekiant iš esmės liberalizuoti visą prekybą, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus PPO. Šios nuostatos galioja dėl visų susitarimo sričių, įskaitant žemės ūkį.
Komisija puikiai suvokia žemės ūkio klausimo opumą per derybas ir atsižvelgs į šį aspektą derėdamasi su MERCOSUR šalimis. Nepamirškime, kad ir mes turime didelių ir aktyviai veikti skatinančių žemės ūkio interesų MERCOSUR šalyse, kaip antai vyno, sūrio, vaisių ir daržovių, taip pat geografinių nuorodų srityse. Atsižvelgdami į tai suvokiame, kad opiausiuose sektoriuose gali prireikti papildomų priemonių. Vis dėlto dabar dar gerokai per anksti kalbėti apie tokių priemonių pobūdį. Mes tik pradedame derybas ir dar nepradėjome kalbėtis dėl turinio.
Šiuo metu dar nesame pateikę žemės ūkio pasiūlymų ir kažkas, nežinau kas, pateikklausimą dėl pozicijos, kurios šiuo atžvilgiu laikosi už žemės ūkį atsakingas Komisijos narys. Dėl teikiamų žemės ūkio pasiūlymų sprendžia ne už prekybą atsakingas Komisijos narys. Dėl jų turi sutarti už žemės ūkį atsakingas Komisijos narys ir aš, o jeigu mes nesutariame, tuomet šis klausimas perduodamas Komisijos narių kolegijai, o ji priima sprendimą. Taip viskas vyksta, taigi Dacian Cioloş yra visiškai įtrauktas į šias diskusijas.
Taip pat žinome, kad turėsime atsižvelgti į ankstesnius ES pateiktus pasiūlymus per Dohos derybų ratą, pagal kuriuos buvo tikimasi, kad MERCOSUR šalys bus vienos pagrindinių gavėjų. Atsižvelgdamas į tai, norėčiau paaiškinti, kad derybų su MERCOSUR atnaujinimas jokiu būdu netrukdo mūsų įsipareigojimui sėkmingai sudaryti Dohos plėtros darbotvarkę (DPD). Iš principo deramės tik dėl tokių laisvosios prekybos susitarimų (LPS), kurie yra suderinami su PPO taisyklėmis ir kurie apima daugiau nei Dohos derybų ratas. Manau, kad jeigu tinkamai pasirinksime, galėsime užbaigti abejas derybas.
Dėl maisto saugos tai, savaime suprantama, kad importuojamos prekės turi visiškai atitikti ES maisto saugos reikalavimus. Labai aiškiai pasakysiu, kad nei MERCOSUR šalims, nei kam nors kitam neketinama nusileisti derybose dėl sveikatos ir saugos reikalavimų! ES požiūris visose prekybos derybose yra iš tikrųjų nemažinti ES apsaugos lygio. Pagal PPO taisykles turime teisę nustatyti savo apsaugos lygį, atsižvelgiant į tai, kad jis yra paremtas pripažintais moksliniais įrodymais, - tai neliečiama teisė.
Galiausiai dėl galimo susitarimo poveikio: tvarus ES ir MERCOSUR šalių prekybos susitarimo poveikio vertinimas jau buvo atliktas ir nuo 2009 m. kovo mėn. yra viešai skelbiamas. Be to, per ateinančius mėnesius Komisija papildys šį poveikio vertinimą kryptingesniu ekonomikos tyrimu.
Dabar norėčiau pereiti prie ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimo klausimo ir pradėsiu nuo trumpos mūsų santykių apžvalgos. TarptautinBrazilijos svarba yra neginčijama, turint omenyje jos teritorijos dydį, gyventojų skaičių ir ekonomikos rodiklius. Ji remia daugiašališkumą, yra G20 narė, atlieka svarbų vaidmenį visuotinėse diskusijose apie klimato kaitą, ekonomikos valdymą, JT reformą, prekybos klausimus ir skurdo naikinimą. Be to, Brazilija dažnai atlieka neoficialaus tilto tarp vakarų ir besiformuojančios ekonomikos bei besivystančių šalių vaidmenį. Brazilija yra viena iš devynių šalių, su kuriomis ES yra sudariusi strateginės partnerystės susitarimus. Partnerystės susitarimai buvo sudaryti 2007 m., o bendri veiksmų planai, paverčiantys parterystės susitarimą konkrečiais veiksmais, - 2008 m.
Bendrų iniciatyvų įvairovė, savitarpio supratimo lygis ir stiprėjantys santykiai, kurie apima 18 nuolatinių dialogų, rodo, kad esame patenkinti bendrų veiksmų plano įgyvendinimu. Būsimasis susitikimas bus ketvirtasis ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimas, kurio metu sieksime kritiškai įvertinti mūsų bendradarbiavimo pažangą ir aptarti pagrindinius visuotinius iššūkius. Metas tokiam vertinimui atlikti bus itin palankus, nes Prezidento L. I. Lulos kadencija artėja prie pabaigos.
Dėl aplinkos klausimų tai per trečiąjį aukščiausiojo lygio susitikimą Stokholme planavome bendradarbiauti, atsižvelgdami į paskutinį gruodžio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimą Kopenhagoje ir bioenergijos iniciatyvą, apimančią Braziliją, ES ir Afrikos Sąjungą. Būsimosios Kankūne ir Nagojoje vyksiančios konferencijos dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės yra prioritetiniai aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkės klausimai, nes labiau derinti veiksmus su Brazilija yra labai svarbu, siekiant sėkmingo rezultato.
Atsižvelgdami į Prezidento L. I. Lulos ES ir MERCOSUR šalių aukščiausiojo lygio susitikimo metu Madride pateiktą pasiūlymą, nagrinėjame bendros pozicijos su Brazilija dėl Kankūno galimybę. Afrikos Sąjungos komisija gavo bendrą mūsų pasiūlymą dėl trišalio bendradarbiavimo bioenergijos srityje ir tikimės netrukus išgirsti jų atsakymą.
Dėl bendradarbiavimo daugiašalėse organizacijose siekiame suderinti veiksmus prieš Seule vyksiantį G20 aukščiausiojo lygio susitikimą, kad gautume Brazilijos paramą tinkamam ES atstovavimui JT sistemoje ir tikslingai veiktume, siekdami užbaigti Dohos derybų ratą. Brazilija siekia sustiprinti savo įtaką dėl visuotinės valdymo sistemos ir jai reikia mūsų paramos, kad taptų nuolatine Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos nare. Būdama pažangi besiformuojančios ekonomikos šalis, ji laikosi visai kitos pozicijos nei ES dėl Pasaulio banko ir Tarptautinio valiotos fondo reformos.
Apskritai akivaizdu, kad būdami visuotinai svarbūs partneriai turime bendrą darbotvarkę ir mums reikia surasti būdų išsiaiškinti nesutarimus ir siekti konvergencijos. Per aukščiausiojo lygio susitikimą patvirtinsime savo įsipareigojimus dėl branduolinio ginklo neplatinimo ir skatinsime glaudesnį bendradarbiavimą. Brazilija pasisakprieš praėjusių metų birželio mėn. JT Saugumo Tarybos priimtas sankcijas Iranui. Kita vertus, ES palankiai vertino Brazilijos ir Turkijos pastangas, dėl kurių atsirado Teherano deklaracija, nurodydama jos trūkumus ir taip pat pabrėždama jos vertę kaip galimą pasitikėjimo ugdymo priemonę, taip pat kviesdama Iraną pasinaudoti proga atnaujinti rimtas derybas. Nors mūsų taktiniai veiksmai skiriasi, vis dėlto sutariame dėl Branduolinio ginklo neplatinimo sutartyje įtvirtintų principų ir kad Iranas turi laikytis taikios savo branduolinės programos pozicijos.
Savo kalbos pradžioje išsamiai aptariau derybas su MERCOSUR šalimis, tačiau, be abejo, šie klausimai bus keliami per aukščiausiojo lygio susitikimo diskusijas. Deja, nevyksiu į Braziliją, tačiau turint omenyje, kad mes neseniai susitikome ir po ilgos pertraukos surengėme pirmąsias techninio pobūdžio derybas, mažai tikėtina, kad per aukščiausiojo lygio susitikimą bus priimti griežti sprendimai dėl šių derybų. Per aukščiausiojo lygio susitikimą bus svarstomi regioniniai klausimai: dėl Kubos, Hondūro, Paragvajaus ir Venesuelos. Į darbotvarkę įtraukti klausimai dėl Brazilijos vaidmens siekiant stabilizuoti Paragvajų, jos atsisakymo pripažinti naująją Hondūro vyriausybę, santykių su Kuba bei Venesuela.
Galiausiai baigiami sunkūs darbai dėl tam tikrų klausimų, kurių sprendimo tikimės per aukščiausiojo lygio susitikimą. Pirma, pasirašomas horizontalusis civilinės aviacijos susitarimas ir skrydžių saugos susitarimas. Antra, paskelbiama bendra darbų programa dėl trišalio bendradarbiavimo su besivystančiomis šalimis. Trečia, liepos 14 d. Briuselyje bus pasirašytas Komisijos ir Brazilijos nacionalinės teisingumo tarybos ketinimų protokolas dėl trišalio bendradarbiavimo rinkimų paramos ir teisingumo reformos paspartinimo.
Mūsų santykiai su Brazilija nesibaigia aukščiausiojo lygio susitikimu; lygiagrečiai vykdome kitas iniciatyvas, padėsiančias praturtinti mūsų dvišalius, regioninius ir globalius veiksmus; tačiau gerokai viršijau man kalbėti skirtą laiką. Atsakydamas į jūsų klausimus pamėginsiu pateikti kitų pavyzdžių.
Georgios Papastamkos
Pone pirmininke, MERCOSUR šalių atžvilgiu norėčiau pabrėžti didelį užsienio prekybos su Europos Sąjunga pusiausvyros žemės ūkio produktų sektoriuje trūkumą. Argentina ir toliau blokuoja maisto produktų importą iš trečiųjų šalių, taip rimtai pakenkdama Europos žemės ūkio maisto produktų, taip pat ir graikiškos persikų uogienės, eksportui. Norėčiau paklausti Komisijos nario, ar jis kėlšį klausimą praeitą savaitę per pirmąjį derybų ratą Buenos Airėse. Be to, dėl Argentinos pozicijos kyla klausimų, ar jos taikomos priemonės atitinka Pasaulio prekybos organizacijos taisykles ir įsipareigojimus?
Trumpai nukrypsiu nuo temos: Komisijos nary, derybos su Andų ir Centrinės Amerikos šalimis yra baigtos. Atvirai kalbant, dėl Europos padarytų nuolaidų žemės ūkio sektoriuje kyla pagrįstas nerimas ir konkretūs klausimai: kaip pateisinamos Europos suteiktos kvotos ryžių ir cukraus sektoriuose, kurios viršija šių šalių gamybinį pajėgumą? Ar šiuose susitarimuose yra nuostata dėl grynojo eksportuotojo, siekiant užkirsti kelią prekybos trikampio atsiradimui? Ar Komisija gali mus patikinti, kad importo kainos bus išlaikytos vaisių ir daržovių sektoriuje?
Komisijos nary, norėčiau prisijungti prie mano kolegų, kurie kalbėjo apie glaudesnio tarpinstitucinio Komisijos ir Europos Parlamento bendradarbiavimo poreikį. Komisija turi suprasti, kad pagal Lisabonos sutartį pasikeitne tik tarpinstitucinio bendradarbiavimo sąlygos, bet ir tarpinstitucinkultūra. Kuo greičiau judėsite ta kryptimi, tuo našesnis ir teisingesnis bus abiejų institucijų bendradarbiavimas.
Edite Estrela
S&D frakcijos vardu. - (PT) Pone pirmininke, pirmasis ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimas, kurį 2007 m. paskatino Tarybai pirmininkaujanti Portugalija, užpildžodžiais nepaaiškinamą prarają. Brazilija buvo vieninteliš BRIK šalių, su kuria Europa neturėjo jokios strateginės partnerystės.
ES ir Brazilijos dialogo stiprinimas yra visiškai suprantamas, nes dėl jo galima didinti bendradarbiavimą tokiose svarbiose srityje kaip energetikos saugumas, tvarus vystymasis, biologinįvairovė, klimato kaita ir pan.
Dėl savo gyventojų skaičiaus, ekonominio išsivystymo ir politinio stabilumo Brazilija yra viena pagrindinių tarptautinės arenos veikėjų.
Dabar, kai netrukus prasidės ketvirtasis ES ir Brazilijos aukščiausiojo lygio susitikimas, svarbu rasti tinkamą pusiausvyrą, viena vertus, džiaugiantis pasiekta pažanga o kita vertus, išsiaiškinant, kaip plėtoti šį bendradarbiavimą, kad susidurtume su bendrais iššūkiais ir suderintume pozicijas dėl, pvz., JT klimato kaitos konferencijos, kuri vyks šių metų pabaigoje Meksikoje. Šis aukščiausiojo lygio susitikimas taip pat yra galimybpaspartinti derybas su MERCOSUR šalimis, siekiant sudaryti asociacijos susitarimą ir įveikti dabartinius sunkumus.
Marielle De Sarnez
Pone pirmininke, tik ką šiame Parlamente diskutavome dėl bendros žemės ūkio politikos ir dar kartą pabrėžėme, kaip svarbu paremti Europos modelį - unikalų pasaulio modelį.
Vis dėlto tuo pačiu metu Komisija nusprendbe iš anksto organizuotų diskusijų atnaujinti derybas su MERCOSUR šalimis, kurių padariniai gali būti pragaištingi mūsų žemės ūkiui ir visų pirma Europos gyvulininkystės sektoriui, kuriam jau ir taip sunku Jautienos importas išaugs 70 proc., o naminių paukščių importas - 25 proc. Jis mažesne kaina užplūs Europą, nes šie produktai nėra gaminami pagal tokio paties lygio sveikatos, aplinkos ir socialinius reikalavimus.
Komisijos nary, norėčiau jums išreikšti savo susirūpinimą. Mūsų žemės ūkis patiria didelių sunkumų. Dar didesnis jo destabilizavimas turės rimtų padarinių. Negalime sukurti Europos prekybos politikos, neatsižvelgdami į mūsų pagrindinį turtą ir jo negindami. Komisija privalo išgirsti šią žinią ir šį reikalavimą.
Elie Hoarau
Pone pirmininke, dauguma mano kolegų nerimauja dėl sudėtingų Europos žemės ūkio pasikeitimų, kurie gali atsirasti atnaujinus derybas su MERCOSUR šalimis siekiant sudaryti asociacijos susitarimą.
Man ir mano frakcijai taip pat kelia nerimą šie klausimai. Iš tikrųjų yra baimių (kaip EP narys, atstovaujantis atokiausiam regionui, patyriau, kas yra bananų susitarimai), kad susitarimas su MERCOSUR šalimis gali stipriai smogti daugumai Europos žemės ūkio sektorių. Todėl poveikio vertinimas yra labai svarbus. Taip pat yra baimių, kad MERCOSUR šalių žemės ūkis taps labiau veikiamas gamybos, šiek tiek per daug veikiamas gamybos ir dėl to nukentės maži šių šalių ūkiai. Taigi reikia rasti teisingą sprendimą, kad pagal šį susitarimą Lotynų Amerikos ir Europos žemynai nevirstų supervalstybėmis, iš esmės apibūdinamomis prekybos dogmų.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, Kinijos kišimasis į Centrinę ir Lotynų Ameriką tapo nauju ES derybų akstinu. Daugiau nei 200 mln. gyventojų turinčios MERCOSUR šalys, kurios, kiek mums žinoma, vadovaujasi tokiomis pačiomis vertybėmis kaip mes ir turi tokių pačių interesų, yra pati svarbiausia mūsų vidaus produktų rinka Lotynų Amerikoje. Nusitaikėme į didžiausią pasaulio laisvosios prekybos zoną, kurioje iš viso yra 700 mln. gyventojų ir kurios prekybos mastas siekia 100 mlrd. EUR.
Suprantama, kad tai yra vienas iš pagrindinių argumentų už laisvosios prekybos susitarimą ir tai iš principo turi būti remiama. Vis dėlto išlieka klausimas, kodėl su Meksika, Čile, MERCOSUR šalimis, Peru ir Kolumbija sudaryti atskiri susitarimai, o ne vienas bendras susitarimas. Be to, jeigu planuojama sudaryti atskirus susitarimus, tuomet reikia įtraukti mažesnes valstybes, o ne veikti tik per prekybos asociacijas. Akivaizdu, kad čia trūksta nuoseklumo.
Be to, turime atsižvelgti į žemės ūkio sektoriaus nuogąstavimus dėl pigios mėsos importo. Pagaliau kontroliuodami savo pačių ūkininkus, kad jie laikytųsi biurokratinių taisyklių ir nuostatų dėl kokybės, aplinkos ir gyvūnų apsaugos standartų, tų pačių reikalavimų netaikome MERCOSUR šalyse gaminamai mėsai. Neturėtume toliau kenkti ES gebėjimui apsirūpinti, kuris nebėra absoliutus, ir turime vengti didinti žemę paliekančių Europos ūkininkų skaičių.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Pone pirmininke, džiaugiamės dėl politinių kalinių Kuboje išlaisvinimo. Tačiau kalbant apie sveikinimus neišgirdau sveikinimų Katalikų bažnyčiai ir visų pirma Parlamentui dėl jo labai svarbaus vaidmens ryžtingai ginant visus kovotojus už laisvę ir orumą Kuboje.
Dėl MERCOSUR šalių reikia patikslinti keletą dalykų. Kaip paaiškino Komisijos narys K. De Gucht, Komisija pasiūlkeletą derybų direktyvų siekiant sudaryti Europos Sąjungos ir MERCOSUR šalių asociacijos susitarimą, kurias Taryba ir Parlamentas priėmė. Derybos šešerius metus buvo aklavietėje ir akivaizdu, kad jos buvo atnaujintos įvykus Europos Sąjungos, Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono valstybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikimui, taip pat gavus Parlamento paramą.
Dabartinis tikslas yra sudaryti subalansuotą susitarimą, kuriame būtų atsižvelgta į visų Europos Sąjungos sektorių interesus. Nesuprantu, kodėl tam tikri sektoriai arba interesų grupės turėtų nukentėti dėl šių derybų. Dešimt metų taip nebuvo ir nėra jokios priežasties, kodėl ši padėtis turėtų pasikeisti ateityje. Ji priklauso nuo derybininkų ryžtingumo. Bet kuriuo atveju, jeigu taip atsitiktų, akivaizdu, kad Komisijai reikėtų sugalvoti kompensavimo priemones tiems sektoriams, kurių padėtis pablogėtų.
Taip buvo pasielgta sudarius susitarimus su trečiosiomis šalimis, su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalimis, taip pat neseniai sudarius susitarimus su Andų bendrija. Pagrindinpriežastis, dėl kurios taip buvo pasielgta su trečiosiomis šalimis, - poreikis apginti Europos Sąjungos gamintojus, šiuo atveju bananų augintojus.
Marc Tarabella
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, Komisijos narių kolegija per savo 2010 m. gegužės 4 d. susitikimą nusprendatnaujinti derybas siekiant sudaryti Europos Sąjungos ir MERCOSUR šalių asociacijos susitarimą. Iš visko galime manyti, kad jeigu po šių derybų bus sudarytas susitarimas, Europos žemės ūkio gamintojai susidurs su rimtomis problemomis, visų pirma jautienos, paukštienos, grūdų, vaisių ir daržovių sektoriuose. Katastrofiškai pragaištingų rezultatų galima sulaukti ir kituose sektoriuose, pvz., kiaulienos. Šiuo atveju privalau įspėti apie nesąžiningą konkurenciją, kurią gali sukelti ši integruotoji trečioji pasaulio rinka.
Iš tikrųjų Europa nori būti pirmaujanti sveikatos reikalavimų, higienos, atsekamumo, aplinkos ir, žinoma, socialinių standartų srityse, taikydama labai ribojančią kompleksinės paramos sistemą, tačiau jautienos gamyba, o konkrečiai Brazilijos jautienos gamyba, vis dar nevisiškai atitinka veterinarijos ir sveikatos standartus.
Priimdami importą iš MERCOSUR šalių, kurios neatitinka Europos standartų, rizikuojame prisiimdami sunkią savo vartotojų interesų gynimo naštą, taip pat rizikuojame nubausti Europos gamintojus, taikydami jiems dvigubus standartus.
Komisijos nary, prašyčiau jūsų būti labai budriam šiuo klausimu.
Liam Aylward
Pone pirmininke, didesnės galimybės patekti į ES rinką MERCOSUR šalims sunaikins nacionalines pramonės šakas, visų pirma labiausiai nerimauju dėl jautienos pramonės Airijoje ir kitur. Tai nėra panikos kėlimas. Airija eksportuoja maždaug 90 proc. savo jautienos produkcijos, o MERCOSUR šalių siekiama jautienos kvota reiškia tiesioginę konkurenciją Airijos jautienos pramonei.
Europos ūkininkai veikia pagal griežtus sveikatos ir saugos kriterijus. Jie laikosi visų jiems nustatytų standartų ir užtikrina vartotojams aukštos kokybės ir saugius produktus.
Anksčiau Komisija nuolat patikindavo Europos vartotojus ir šio Parlamento narius dėl importo į Europos Sąjungą kokybės. Vis dėlto ūkininkų organizacijos ir EP nariai įrodė, kad Komisijos pozicija, jog importuojamų produktų kokybir standartai yra lygiaverčiai ES produktų kokybei ir standartams, klaidinga, ir dėl to eksporto vienetų skaičius Brazilijoje sumažintas nuo 3 tūkst. iki 1 tūkst.
Taigi, Komisijos nary, norėčiau paklausti: atsižvelgiant į ankstesnę patirtį ir į tai, kas sužinota per dabartines pavienes Maisto ir veterinarijos tarnybos misijas, kaip Komisija gali užtikrinti vartotojams, kad visas į Europos Sąjungą įvežamas importas yra tokios pačios kokybės ir atitinka Europos Sąjungos standartus? Ar galiu tiesiog pasakyti, Komisijos nary, kad žvelgiant į praeities rezultatus didelės vilties ar didelio pasitikėjimo ateityje nematyti.
Daniel Caspary
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, su MERCOSUR šalimis yra atnaujintos derybos ir, jeigu teisingai supratau šiandienos kritiką, problemų kilo dėl to, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas nebuvo informuotas. Pritariu, kad privalome pagerinti visų šių reikalų koordinavimą Europos Parlamente.
Be abejo, derybų su MERCOSUR šalimis atnaujinimas yra labai svarbus klausimas mūsų kolegoms iš Žemės ūkio komiteto. Vis dėlto panašiai kaip Žemės ūkio komitetas pasigedo informacijos dėl šio klausimo, mano kolegoms iš Tarptautinės prekybos komiteto nebuvo pranešta apie šiandien pateiktą žodinį klausimą. Manau, kad mes, Parlamento biuras ir frakcijos, turime visi labiau pasirūpinti, kad užtikrintume nuoseklią politiką ir kad visi komitetai būtų nuolat įtraukti į šį procesą.
Visų pirma norėčiau pabrėžti vieną dalyką. Iš tikrųjų esu dėkingas Komisijai, kad ji atnaujino derybas. Gegužės 5 d. Parlamentas parėmderybų atnaujinimą J. I. Salafrancos pranešime. Kitaip tariant, Komisija daro būtent tai, dėl ko Parlamentas nusprendbalsų dauguma. Vis dėlto pasakysiu, kad mums nereikia susitarimo bet kokia kaina. Akivaizdu, kad privalu bendrai atsižvelgti į žemės ūkio, pramonės ir paslaugų sektoriaus interesus. Tai, kad į mūsų žemės ūkio sektoriaus interesus gali būti sėkmingai atsižvelgta laisvosios prekybos susitarimuose, matyti, pvz., iš laisvosios prekybos susitarimo su Pietų Korėja, dėl kurio žemės ūkio sektoriaus reakcija labai teigiama ir kuriame įvardijamos naujos rinkos galimybės.
Be to, gavome teigiamų atsiliepimų dėl prekybos susitarimo su Centrine Amerika, kurioje taip pat atsiveria naujos rinkos, pvz., pienininkystės sektoriuje. Būčiau dėkingas, jeigu Komisija padidintų savo pastangas per ateinančias savaites atsižvelgti į visus interesus, t. y. pramonės ir paslaugų sektoriaus, taip pat į žemės ūkio sektoriaus.
Iratxe García Pérez
(ES) Pone pirmininke, Europos Sąjungos ir MERCOSUR šalių derybų atnaujinimas vyksta palankiu metu skatinant atnaujinti dialogą dėl prekybos santykių.
Kol kas atnaujintos tik derybos ir gerai, kad dėl šiandienos diskusijų Komisija galėjo tinkamai pasižymėti, ką manome.
Nors Europos Sąjunga naudą patirs tokiuose sektoriuose kaip vyno, alyvuogių aliejaus, firminių mėsos gaminių ir konservuotų vaisių bei daržovių, logiška manyti, kad jokiu būdu šie sektoriai nekompensuos poveikio, kurio galima tikėtis ES gyvulininkystei ir žemės ūkio produkcijai, kaip antai cukrui ar grūdams.
Paprašyčiau Komisijos pamėginti pasiekti visuotinai subalansuotą susitarimą, kuriame būtų atsižvelgta į tam tikrų produktų svarbą. Jis turėtų apimti reikiamus mechanizmus, siekiant užkirsti kelią bet kokiam nesėkmingam veikimui, kaip antai dėl griežto importuojamų produktų sveikatos ir fitosanitarinių reikalavimų vykdymo kokybės lygio patikrinimo.
Kitas svarbus uždavinys yra užkirsti kelią, kad rezultatai nesidubliuotų su Dohos derybų rezultatais, taip pat kad Europos Sąjunga nedubliuotų savo išmokų žemės ūkio srityje. Kita vertus, pritariu ribojamųjų priemonių, kurių Argentina ėmėsi prieš tam tikrus Europos produktus, kritikai ir tikiuosi, kad Komisija veiks ryžtingai, kad netrukus išspręstų šią padėtį.
Albert Deß
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, akivaizdu, kad MERCOSUR šalys yra mums svarbios prekybos partnerės. Vis dėlto, Komisijos nary, neturėtume leisti, kad ši prekyba su MERCOSUR šalimis būtų vienakryptė. Dažnai viešai išreiškiami tvirtinimai, kad Europa uždaro savo žemės ūkio rinkas, yra visiškai neteisingi. Perkame daugiau nei 90 proc. Afrikos ir 45 proc. Centrinės ir Pietų Amerikos eksportuojamų žemės ūkio produktų. Visiškai aišku, kad Europa nėra izoliavusi savo išorės prekybos.
Komisijos nary, kritikuočiau vykdomą informavimo politiką. Ji nėra gera. Būdamas asmuo, užsiimantis žemės ūkio politikos formavimu, apie šių derybų pradžią pirmą kartą sužinojau atsivertęs laikraščius. Ateityje neturėtume savo informacijos gauti tik iš spaudos. Raginu jus informuoti šiame Parlamente atstovaujamą žemės ūkio sektorių apie derybų pažangą.
Kitas dalykas, kurį kritikuočiau, yra šiuo atveju pasirinktas standartais nepagrįstos laisvosios prekybos tikslas. Kaip gali būti, kad reikalaujame aukštų vartotojų apsaugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkos apsaugos standartų Europoje, tačiau netaikome tokių pačių standartų importui? Šiuo atžvilgiu norėčiau pateikti tik vieną pavyzdį. Praėjusiais metais Parlamentas priėmpačius griežčiausius augalų apsaugos produktų teisės aktus pasaulyje. Daugelis veikliųjų medžiagų yra draudžiamos Europoje. Komisijos nary, ateityje negali taip būti, kad į Europą tiekiamame maiste būtų veikliųjų medžiagų, kurios yra draudžiamos Europoje siekiant apsaugoti vartotojus. Vartotojų apsauga yra neliečiama ir gerai pasirodytume, jeigu to nepamirštume per derybas. Tuomet mums nėra ko bijoti savo konkurentų ir Europos ūkininkai sugebės atlaikyti šią konkurenciją.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Komisijos nary, yra toks vengriškas posakis, kad kuo ilgiau aiškinama, tuo didesntikimybė, kad tai, ką žmogus siūlo, yra melas. Jūs nesakote tiesos! Europos Komisija yra turėjusi tik vieną sąžiningą Komisijos narį Dacianą Cioloşą, kuris pasakė, kad privalome pasirinkti tarp PPO ir MERCOSUR šalių, nes priešingu atveju sunaikinsime Europos žemės ūkį. Tokia yra tiesa, pone K. De Guchtai. Kalbant apie jus, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija ir Komisija pažeidLisabonos sutartį, nes neįtraukEuropos Parlamento. E. Gaspari gali sakyti, kad Užsienio reikalų komitetas suteikleidimą, tačiau Parlamentui nebuvo suteikta įgaliojimų. Tai yra antra priežastis, dėl kurios pateikiau klausimą. Beje, pridurčiau, kad šiuo atveju valstybės narės tik praloš. Palankiai vertiname liberalizavimą, tačiau jeigu Ispanija ir Portugalija turi ypatingų interesų, jos neturėtų į juos painioti Europos Sąjungos. Jos turėtų tai pačios išsiaiškinti. Nebūtina tam suteikti ES pagrindo.
Béla Glattfelder
- (HU) Europos Komisija apibrėžderybų įgaliojimus prieš gerus 11 metų. Per pastaruosius 11 metų pasaulis pasikeitė. Aplinkos apsauga ir klimato apsauga tapo svarbūs klausimai, pasikeitir Europos Sąjunga, nes valstybių narių skaičius išaugo nuo 15 iki 27. Europos Komisija neatsižvelgį šiuos pasikeitimus. Ji nepaprašnaujų įgaliojimų. Tai yra didelklaida. Derybų, paremtų prieš 11 metų suteiktais įgaliojimais, negalima tęsti; jas privalu sustabdyti. Privalu sukurti naujus įgaliojimus, atsižvelgiant į 12 neseniai į ES įstojusių valstybių narių interesus, taip pat į globalius klimato apsaugos, aplinkos apsaugos ir gyvūnų gerovės interesus. Be tinkamų įgaliojimų galime pasiekti tik nepriimtinus susitarimus.
Mairead McGuinness
autorė. - Pone pirmininke, išmintingai nusprendžiau kalbėti po to, kai išgirsiu atsakymus, kurių tikėjausi. Atkreipiau dėmesį į tai, kiek užtruko Komisija (ilgiau nei bet kuris iš mūsų šiame Parlamente), ir apgailestauju, kad neišgirdau konkrečių atsakymų į penkis labai tiesius klausimus.
Dėl įgaliojimų norėčiau pasakyti, kad 1999 m. suteikti įgaliojimai jau gerokai paseno ir iš tikrųjų daugelis dabartinių Parlamento narių 1999 m. nebuvo nariai. Pradėkime viską iš pradžių. Paskutinis kalbėtojas atkreipdėmesį į keletą klausimų, kuriuos norėčiau iškelti.
Kadangi nenagrinėjote poveikio vertinimo klausimo, o tik pasakėte, kad atlikote vertinimą, norėčiau su jumis pakalbėti apie tam tikrą poveikį mūsų žemės ūkio gamintojams. MERCOSUR šalių mėsos forume, kuriame dalyvauja Brazilija, Argentina, Urugvajus ir Paragvajus, derybininkai buvo raginami nepraleisti jiems pasitaikiusios ypatingos progos. Sugretinkite tai su ES gamintojų džiaugsmu, tikriau sakant, jų baime, nerimu ir pykčiu.
Padariniai bus tokie, kad žmonės praras darbo vietas Europos kaimo teritorijose ir sumažės mūsų maisto gamybos pajėgumas. Pažvelkite į šių procesų poveikį aplinkai, kurioje Europa save laiko pirmaujančia klimato kaitos srityje, į žemės ūkio struktūros problemas šiose šalyse, į miškų kirtimą, poveikį vietos gyventojams ir priverstiniam darbui ir konkrečiai jautienai.
Tiems iš jūsų, kas to nesuvokia, tai yra išpuolis prieš mūsų aukštos kokybės jautienos rinką. Jeigu pakenksime šiai mūsų rinkos daliai, sunaikinsime jautienos gamybą ir rinką Europos Sąjungoje. JAV ir Japonija nesuderės, nes jos saugo ir vertina savo gamintojus ir savo aukštus standartus.
Parlamentas taiko aukštus maisto gamybos standartus mūsų gamintojams. Anksčiau mums nepavyko jų apginti. Komisija laikoma nepakankama, o mes negalime leisti sudaryti tokio pobūdžio susitarimo, kad pakenktume ES gamybai tuo metu, kai pertvarkome savo žemės ūkio politiką. Tarp žemės ūkio ir prekybos politikos nėra jokio nuoseklumo. Šis Parlamentas turi reikalauti, kad jo būtų laikomasi.
Christophe Béchu
(FR) Pone pirmininke, tenorėčiau pasakyti, kad, ko gero, savo šiandieninę darbotvarkę organizavome nelabai gerai.
Jeigu laisvosios prekybos susitarimai reiškia, kad į Europą leidžiame patekti produktams, kurie neatitinka nei mūsų socialinių standartų, nei mūsų aplinkos standartų, tuomet nebus jokios prasmės reformuoti mūsų bendros žemės ūkio politikos.
Akivaizdu, kad negalime tęsti šio veidmainiško požiūrio, kai, viena vertus, savo ūkininkams taikome aplinkos apsaugos apribojimus dėl sveikatos ir saugos atsekamumo, vadovaudamiesi tuo, kad turime apsaugoti savo vartotojus, o kita vertus, leidžiame lengvai į mūsų žemyną patekti produktams, neatitinkantiems šių standartų.
Būtent šis klausimas aptariamas derybų su MERCOSUR šalimis užkulisiuose. Nors mums sakoma, kad Parlamentas buvo labai gerai informuotas ir kad šie klausimai buvo pateikti kiek įmanoma skaidriai ir aiškiai, vis dėlto iš to, kaip jie buvo pradėti, nesusidaro geras derybų, pradėtų tuo pačiu metu kaip derybos PPO, įspūdis. Dėl nuoseklumo ir siekiant apsaugoti vartotojus ir mūsų ūkininkus nemanau, kad galime toliau eiti šiuo keliu.
Spyros Danellis
(EL) Pone pirmininke, nors sudarytas prekybos susitarimas su MERCOSUR šalimis bus abipusiai naudingas, jis turės didžiulius padarinius žemės ūkio sektoriui. Net Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso pripažino šį aspektą, pranešdamas apie Komisijos ketinimą imtis konkrečių priemonių kovoti su neigiamais padariniais, kurie turės įtakos visų pirma žemės ūkiui.
Atvirai kalbant, tam tikriems žemės ūkio sektoriams jau pakenkdvišaliai susitarimai, o be to, didesni Europos Sąjungoje taikomi reikalavimai žemės ūkio gamybai neapsaugo jos aukštesnės kokybės, palyginti su pigesne trečiųjų šalių gamyba.
Komisijos nary, kaip ketinate spręsti šį klausimą ir kokius objektyvius kriterijus ketina taikyti Komisija, kad užtikrintų, kad ši diskriminacija prieš įvairius žemės ūkio sektorius nebūtų didinama.
Marian Harkin
Pone pirmininke, kaip žinote, šįryt aptariame BŽŪP po 2013 m. ir vis dėlto didžiajai mūsų diskusijų daliai kenkia atnaujintos derybos su MERCOSUR šalimis. Kur, klausiu, yra nuoseklumas?
Prieš keletą savaičių, po to, kai buvo paskelbta, kad jūs atnaujinote derybas su MERCOSUR šalimis, trumpai susitikome. Per susitikimą pasakėte, kad jeigu būtų sudarytas plataus užmojo susitarimas, tikėtina, kad būtų daromos nuolaidos dėl žemės ūkio. Dėl to labai nerimauju. Jau dabar kalbame apie galimas nuolaidas žemės ūkiui ir norėčiau, kad jūs plačiau tai paaiškintumėte.
Atsakydamas kalbėjote apie būsimuosius aukščiausiojo lygio susitikimus klimato kaitos klausimais. Ar atliekate kokius nors vertinimus dėl anglies dioksido nutekėjimo, miškų naikinimo, biologinės įvairovės nykimo, atsižvelgdami į žemės ūkio produktų importą iš MERCOSUR šalių? Esu iš Airijos ir mes eksportuojame 90 proc. jautienos. Iš paskutinių tyrimų rezultatų matyti, kad Brazilijos išmetamieji teršalai yra tris aštuonis kartus didesni nei Airijos. Ar į kurį nors iš šių dalykų bus atsižvelgta jums atliekant poveikio vertinimą?
Giancarlo Scottà
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, Tarybai pirmininkaujanti Ispanija nusprendpasirašyti šį susitarimą. Kaip jau girdėjome, šis susitarimas sukėltam tikrą nerimą, ir pateikdami šį klausimą mano kolegos paprašpaaiškinti galimą derybų poveikį Europos gamintojams ir produktams.
Norėjau pasakyti, kad sukūrus dviejų šalių laisvosios prekybos santykius į Europą bus galima importuoti gyvūninės kilmės produktus, turinčius nepakankamai patikrintų antibiotinių augimo aktyviklių, taip pat genetiškai modifikuotų žemės ūkio produktų, kurie gali pakenkti ūkininkų maisto saugai. Todėl kreipiuosi į Komisiją, kad ji priimtų autoritetingą poziciją, siekdama apsaugoti kokybiškų Europos produktų gamybą. Komisija privalo taip pat įsipareigoti užtikrinti, kad aukšti Europos gamybos standartai būtų pripažįstami tarptautiniu lygmeniu ir kad tokių pačių standartų būtų reikalaujama iš importuojamų produktų.
Galiausiai manau, kad Komisija turėtų atsižvelgti į įvairių sektoriaus susivienijimų išreikštus nuogąstavimus, siekdama užtikrinti skaidrias ir sąžiningas derybas, kurios nepakenktų Europos ekonomikai.
Diane Dodds
Pone pirmininke, labai nerimauju dėl to, kad Komisija nepalenkiamai tęsia derybas dėl prekybos, pasiremdama 1999 m. suteiktais įgaliojimais, o tai neabejotinai turės neigiamą poveikį visos ES žemės ūkiui.
Žemės ūkio aukojimas, kad kitos sritys pasipelnytų, yra paprasčiausiai nepriimtinas. Šiuo metu Jungtinėje Karalystėje krinta supirkimo kainos. Jeigu dėl šių derybų padidės importas, manau, kad ūkininkai masiškai paliks šią pramonės šaką. Kaip Europa planuoja aprūpinti šiuos žmones? Ar sąžininga, kad mūsų ūkininkams tenka konkuruoti su šalimis, kurių gamintojai neturi atitikti tokių pačių lyginamųjų kokybės, saugos ir atsekamumo standartų kaip ūkininkai Europos Sąjungoje? Komisija, kuri teigia veikianti dėl geriausių savo piliečių interesų, privalo taip ir veikti. Turime baigti šias derybas ir pasirūpinti savo ūkininkais.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Derybos su MERCOSUR šalimis buvo sustabdytos 2004 m. Šiais metais jos buvo atnaujintos ir yra vykdomos dar 1999 m. suteiktų įgaliojimų pagrindu. Prieš tokį svarbų sprendimą Europos Parlamente ir Taryboje turėjo vykti diskusijos dėl politikos. Gerai suprantu, kad šiose derybose labai daug pastatyta ant kortos, nes MERCOSUR šalys yra didžiulrinka, rinka ES pramoniniams produktams ir paslaugoms. Vis dėlto mes taip pat turime ginti savo ūkininkų, žemės ūkio ir maisto sektoriaus interesus.
Jeigu su MERCOSUR šalimis būtų sudarytas dvišalis susitarimas dėl lengvatinės prekybos, jis gali turėti labai neigiamus rezultatus paukštienos, jautienos ir kiaulienos sektoriams, cukraus ir pieno produktų sektoriams, etanolio sektoriui. Jeigu taip atsitiktų, ūkininkams reikėtų pasiūlyti tam tikros formos kompensacijas. Ekspertų skaičiavimu, dėl tokio susitarimo ūkininkai gali netekti labai didelių pajamų. Jos dar labiau padidės, jeigu susitarimas bus sudaromas dvišaliu ir PPO lygmeniu.
Karin Kadenbach
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, būdama viena iš tų, kurie pasirašpo šiuo klausimu, norėčiau grįžti prie konkretaus klausimo, visų pirma dėl maisto saugos.
Šiandien pateikdamas savo pradines pastabas, pasakėte, kad į ES importuojami produktai turi atitikti reikalavimus ir kad PPO suteikia mums teisę laikytis savo nuostatų, jeigu jos paremtos moksliniais įrodymais. Vis dėlto ne viską galima įrodyti moksliškai žemės ūkio gamybos ir pačių produktų srityje. Be to, svarbios yra ir bendrosios sąlygos, pvz., kuriomis auginami gyvūnai, taip pat bendrosios žemės ūkio veikimo sąlygos.
Europoje turime keletą puikių teisės aktų dėl biologinės įvairovės ateities. Norėtume iš jūsų išgirsti keletą atsakymų, kaip ketinate laikytis šių maisto saugos, vartotojų apsaugos, gyvūnų apsaugos ir aplinkos apsaugos principų šiame prekybos susitarime. Politikai privalo gebėti priimti sprendimus net ir tuo atveju, kai mokslinių tyrimų nėra. Nenorime klonuotos mėsos iš MERCOSUR šalių.
Jean-Pierre Audy
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, vienas prancūzų socialistas politikas yra pasakęs: "jeigu priklausai politinei mažumai, teisine prasme esi neteisus". Supratote, kad, mūsų nuomone, suteikti įgaliojimai nebegalioja. Komisijos nary, privalome atnaujinti šiuos įgaliojimus ir labai gaila, kad čia nėra Tarybos, kuri turėtų suteikti reikiamus pavedimus.
Be to, norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į politinius MERCOSUR šalių aspektus. Prekyboje svarbiausia pasitikėjimas. Kiek MERCOSUR šalys yra politiškai kompetentingos derėtis su Europos Sąjunga? Pasaulyje yra trys regionai: Europos Sąjunga, kuriai reikia integruotos prekybos, Šiaurės Amerikos laisvosios prekybos susitarimas ir MERCOSUR šalys. MERCOSUR blokas buvo beveik išardytas per 2007 m. aukščiausiojo lygio susitikimą. Šalys nesutaria dėl prisijungimo. Venesuela beveik neprisijungė.
Kaip galime derėtis tokioje politiškai nestabilioje erdvėje? Visų pirma patikrinkite politinį MERCOSUR šalių stabilumą ir tuomet sudarysime prekybos susitarimus.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, manau, kad jau nemažai kalbėjome apie tvarumą. Kalbėjome apie jį dvi valandas, tačiau yra vienas dalykas, kuris iš tikrųjų nėra tvarus, ir ši problema nutinka pirmininkaujant bet kuriam pirmininkui: nežinome, kada prašyti suteikti žodį, kad prašymas būtų patenkintas.
Jau antrą kartą manęs nepastebėjote, nors kurį laiką prašiau suteikti žodį. Manau, kad tai pasityčiojimas. Akivaizdu, kad reikia prašyti kiekvieno pirmininko, įskaitant ankstesnį pirmininką, kad būtų nustatytos aiškios taisyklės ir kad pirmininkas atsižvelgtų į mūsų prašymą suteikti žodį per diskusiją "prašau žodžio".
Man nepriimtina, kad iš karto po diskusijų, po ankstesnio darbotvarkės klausimo, reikia labai mandagiai prašyti galimybės kalbėti ir galiausiai būti ignoruojamam. Pasakykite, kada planuojate ignoruoti žmones. Pasakykite, kad neturite jokio noro leisti kam nors kalbėti tokia svarbia tema kaip tvarumas. Čia aiškiai nėra jokio tvarumo, jeigu kiekvieno pirmininko turime prašyti suteikti mums parlamentinę teisę kalbėti. Norėčiau pateikti skubų prašymą dėl paaiškinimo šiuo klausimu, nes tai nėra sąžiningas klausimų sprendimo būdas.
Pirmininkas
Kolegos, mano paaiškinimas yra toks, kad sąraše yra maždaug 18 žmonių. Suprantu, kad visi norėtų kalbėti, tačiau darbo tvarkai "prašau žodžio" skiriamos penkios minutės, kiekvienam po minutę, taigi galiu suteikti žodį tik penkiems kalbėtojams. Šiandien leidau kalbėti aštuoniems žmonėms. Mėginau paskirstyti laiką vienodai, atsižvelgdamas į frakcijos stiprumą, taigi, jeigu pastebėjote, buvo trys kalbėtojai iš PPE frakcijos, du kalbėtojai iš PSE frakcijos, vienas iš ALDE frakcijos, dar vienas iš EFD frakcijos ir vienas nepriklausomas narys. Manau, kad padariau daugiausia, ką galėjau.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, pamėginsiu atsakyti tik į keletą klausimų, nes daug klausimų buvo iškelta ir į daugelį jų atsakiau savo įžanginėje kalboje.
Visų pirma dėl įgaliojimų. Keletas narių kritikavo, kad dirbame pagal 1999 m. suteiktą įgaliojimą. Pagal 1999 m. direktyvas mums yra pavesta, cituoju, "derėtis su MERCOSUR šalimis dėl subalansuoto ir išsamaus susitarimo, siekiant iš esmės liberalizuoti visą prekybą, atsižvelgiant į ES įsipareigojimus PPO. Šios nuostatos galioja dėl visų susitarimo sričių, įskaitant žemės ūkį." Šios nuostatos tebėra teisingos. Turime ir toliau tai daryti, taigi nieko prie šių įgaliojimų nereikia pridurti.
Nuo tada per šį laiką susidūrėme su klimato kaitos problema ir pasaulis pasikeitė. Taip, ir mes pastebėjome šį pasikeitimą ir atsižvelgsime į šiuos svarstymus derybų metu. Dėl šios priežasties įgaliojimai nekeičiami.
Vienas iš Parlamento narių pasakė, kad čia turėtų būti Taryba ir duoti mums pavedimus. Taryba neturi duoti mums jokių pavedimų. Turime įgaliojimų derėtis ir jeigu derybos pasibaigia ir mes pasiekiame rezultatą, mes parafuojame, Taryba pasirašo, o Parlamentas ratifikuoja. Taryba mums pavedimų neduoda. Visa laimė, nes tai yra Bendrijos reikalas ir išimtinEuropos Sąjungos kompetencija, dėl kurios Komisija turi labai aiškias savo kompetencijos ribas. Laikysimės to.
Esu pasirengęs išsamiai aptarti bet kurį iš šių aspektų. Taip pasielgiau su INTA komitetu ir esu pasirengęs grįžti į INTA komitetą. Nuolat jus informuosime, apie ką deramės ir kas netrukus bus siūloma ir pan., tačiau visi atlieka savo vaidmenį ir mes atliksime tokį vaidmenį, kurį šiuo atžvilgiu turi atlikti Komisija.
Dėl protekcionizmo priemonių, kurių neseniai ėmėsi Argentina, problemos tai šios priemonės ir veiksmai akivaizdžiai kelia ES nerimą ir mes nedelsdami paprašėme Argentinos pateikti paaiškinimą. Gegužės 12 d. Prekybos generalinis direktoratas nusiuntlaišką atitinkamai Argentinos institucijai. ES delegacija Buenos Airėse pradėjo oficialų demaršą, buvo surengti keli susitikimai su Argentinos misijos atstovais ir jos ambasadoriumi Briuselyje išreiškiant savo didelį susirūpinimą. Taip pat pareikalavome, kad įsipareigojimas atsisakyti bet kokios protekcionizmo formos būtų tiesiogiai įrašytas į bendrą ES ir MERCOSUR šalių komunikatą.
Praeitą savaitę Buenos Airėse mes iškėlėme šios temos klausimą per dvišalį susitikimą su atitinkamomis Argentinos institucijomis, spaudoje ir kalbėdami apie pirmąjį Europos ir MERCOSUR šalių derybų ratą. Mūsų pranešimas buvo labai ryžtingas ir labai aiškus. Nurodėme, kad šios priemonės, nesvarbu, ar jos pagrįstos teisiniu raštišku pagrindu, ar ne, savo dvasia neatitinka derybų dėl laisvosios prekybos susitarimo su ES ir gali turėti aiškiai neigiamą tiesioginį poveikį derybų procesui.
Ketinome toliau aptarti šį klausimą su Argentina per liepos 6 d. vyksiantį bendro komiteto susitikimą, tačiau praeitą savaitę Argentina paskelbjį atidedanti. Primygtinai reikalausime, kad šis susitikimas būtų kuo greičiau suorganizuotas.
Be to, iš pirmo žvilgsnio atrodo, kad šie veiksmai prieštarauja Argentinos prisiimtiems G20 įsipareigojimams ir galbūt PPO įsipareigojimams. Toliau labai akylai stebėsime šį klausimą ir, jeigu šios priemonės ir veiksmų ir toliau nesikeis, atidžiai juos išanalizuosime, kad priimtume kuo geresnį šios problemos sprendimą.
Komisija tebesilaiko pozicijos, kad protekcionizmo priemonių turi būti vengiama visų pirma esant šiandieninei globaliai ekonomikai, o vienas iš minėtų aspektų dėl Argentinos deficito iš tikrųjų yra labai geras.
Dėl cukraus:
Komisijos narys. -(FR) Komisija puikiai suvokia cukraus klausimo opumą ir todėl pasiūlymas Kolumbijai ir Peru apsiribojo tik nedideliam kiekiui taikoma nulinio muito tarifine kvota ir nesumažino nekvotinių tarifų. Panašios kvotos numatytos pagal derybas su Centrine Amerika. Bendrasis Kolumbijos, Peru ir Centrinės Amerikos kiekis sudaro mažiau nei 2 proc. Europos suvartojamo kiekio.
Dėl augalų sveikatos, aplinkos ir kitų priemonių...
, Komisijos narys. -Savo pareiškimuose labai aiškiai nurodžiau, kad planuojame laikytis maisto saugos reikalavimų ir kad jie bus įgyvendinami PPO. Taip ir elgsimės. Pažvelgę į jautienos importą, - taip iš dalies atsakysiu ir į M. Tarabellos klausimą, kuris dabar išėjęs iš plenarinio posėdžio, - jis pastebės, kad po bendrosios išmokos schemos problemų, susijusių su Brazilijos jautiena, importas labai sumažėjo. Taigi juos taikome: stebime juos, taikome juos ir toliau taip darysime.
Tačiau turėtume suprasti, taip pat ir šiame Europos Parlamente, kad dėl tam tikrų Europos reikalavimų buvo nuspręsta viduje ir jie yra politinio proceso, kuriame labai stipriai dalyvavo Europos Parlamentas, rezultatas ir kurių mes negalime taikyti per PPO.
Turime laikytis tų reikalavimų, kuriuos galime taikyti ir kurių galime priversti laikytis PPO: tikrai taip pasielgsime dėl maisto saugos. Dėl kitų tai Europos Sąjunga turi pasvarstyti, ko jie iš tikrųjų nori. Jie turi suvokti, kad taikant tokį reikalavimą mūsų žemės ūkiui kils ekonominių ir finansinių padarinių. Tačiau tai nėra viskas, ką galime taikyti kitoms šalims.
Mėginau atsakyti į daugelį klausimų, kuriuos kartojo Parlamento nariai, tačiau esu pasirengęs diskutuoti toliau. Manau, kad tai ne paskutinis kartas, kai aptariame MERCOSUR šalių klausimą šioje plenarinėje sesijoje.
Pirmininkas
Komisijos nary, aš taip pat tikras, kad tai ne paskutinis kartas.
Bendros diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Luís Paulo Alves  
raštu. - (PT) MERCOSUR ir ES derybų atnaujinimas rugsėjo mėn. yra ES ypač svarbus procesas. Viena vertus, daugiapoliame pasaulyje, kuriame BRIK šalys įgyja vis didesnę įtaką, itin svarbu, kad ES užmegztų privilegijuotus santykius su Lotynų Amerikos šalimis, kuriose ji investuoja daugiau nei Rusija, Indija ir Kinija kartu paėmus. Šiuos santykius derindama su ypatingais prekybos santykiais ji užtikrintų didžiulio ekonominio pranašumo konsolidaciją pasaulyje. Kita vertus, turime tokio lygio prekybos žemės ūkio produktais atvirumą ir taip apibrėžtas sveikatos bei fitosanitarines taisykles, kokių reikia mainams tarp blokų. Pastaraisiais metais žemės ūkio rinkose buvo didinamas ir didėjo MERCOSUR konkurencingumas, todėl reikia atlikti susitarimo dėl pasekmių poveikio Europos žemės ūkio veiklai, šiuo metu nepajėgiai patirti daugiau sukrėtimų, tyrimą. Tai reiškia, kad neturėtume neatsižvelgdami į galbūt neigiamą poveikį Europos žemės ūkiui įsitraukti į procesą, kuris pasibaigs pernelyg greitai, arba pernelyg didelį protekcionizmą, kuris kelia pavojų svarbiai ES pozicijai šiame pasaulio regione.
Jarosław Kalinowski  
Derybų su MERCOSUR šalimis atnaujinimas nepasitarus su valstybėmis narėmis buvo labai nepadorus žingsnis. Derybos buvo laikinai sustabdytos 2004 m. supratus, kad ES ir MERCOSUR šalių narių prekyba galėtų turėti neigiamą poveikį mūsų žemės ūkiui. Didžiausias nuostolių pavojus kyla jautienos, kiaulienos ir paukštienos sektoriams bei pieno, vaisių ir daržovių, cukraus ir bioetanolio sektoriams. Apskaičiuota, kad dėl šio susitarimo pasirašymo būtų patirta nuostolių, kurie svyruotų nuo keleto milijardų eurų iki keletą kartų didesnės sumos. Prieš liberalizuojant Europos Sąjungos ir MERCOSUR prekybą reikia atlikti tikslią tokio susitarimo poveikio Bendrijos rinkai analizę ir surengti apdairias konsultacijas su suinteresuotųjų šalių atstovais. Mūsų rinkos atvėrimas importui nėra visiškai bloga iniciatyva, tačiau tik tuo atveju, jeigu visose šalyse galioja tokie pat standartai. Kitu atveju nuolaidų pagal PPO susitarimą išlaidas turės padengti mūsų ūkininkai.
Alan Kelly  
raštu. - Šios derybos su MERCOSUR, galimas daiktas, yra baisus būsimam Europos žemės ūkiui įvykis. Turiu pasakyti, kad Komisijos požiūris į šį klausimą buvo pasibaisėtinas. Atrodo, tartum ji priderina sandėrį, o žemės ūkio standartus ketina naudoti kaip valiutą, kad nusipirktų sandėrį su MERCOSUR šalimis. Manau, kad šis požiūris kelia pasibaisėjimą. Atrodo, kad ūkininkai yra ne tik pirmosios prekybos sandėrių aukos, bet ir pirmieji, kuriems priekaištaujama, kai prekybos sandėriai neveikia. Norėčiau nuoseklesnio ir dėmesingesnio Komisijos požiūrio į šeimos ūkių sektoriaus ateitį. Džiugu, kad čia tiek daug su žemės ūkiu susijusių Parlamento narių iš visų frakcijų pritaria žemės ūkio apsaugai. Komisijos nary K. De Guchtai, nekreipkite dėmesio į Parlamento nuogąstavimą, kad tai gali būti neveiksminga, todėl norėčiau paraginti daugiau tartis su mumis, jeigu norite, kad Parlamentas pasirašytų kokį nors galimą susitarimą.
Elisabeth Köstinger  
Atrodo, kad derybomis su MERCOSUR siekiama vienintelio tikslo: jai atiduoti negalintį apsiginti Europos žemės ūkį. Nenoriu žinoti, koks neišmatuojamai didelis bus pramonės ir paslaugų sektoriaus pelnas, - noriu žinoti, kokia žala bus padaryta žemės ūkiui. Dabar niekas negali apskaičiuoti žalos, kuri susitarimu su MERCOSUR šalimis galėtų būti padaryta vidaus žemės ūkio gamintojams. Derybose neturi būti atiduotas labai pažeidžiamas žemės ūkio sektorius. Tas pats taikoma Europos vartotojams, kurie susiduria su maisto produktais, pagamintais ne pagal aukštus ES gamybos standartus. Viena vertus, importuojami maisto produktai pavojingi ES piliečiams, nes jie gaminami neaiškiomis sąlygomis, o kita vertus, Europos žemės ūkiui taikomos nevienodos sąlygos, nes ES gamybos ir perdirbimo standartai netaikomi žemės ūkio produktų importui iš MERCOSUR šalių. Jeigu kas nors yra pasirengęs atiduoti viską dėl pelno ir pranašumo, turime posakį jiems apibūdinti: "Jie parduotų ir savo močiutes." Komisijos nary, galite laisvai parduoti savo močiutę, tačiau neatiduokite mūsų Europos žemės ūkio.
Tokia Saïfi  
Derybų su MERCOSUR atnaujinimas, dėl kurių Europos Komisija nusprendvienašališkai, nėra geras ženklas Europos žemės ūkiui, kuris patiria neturinčią precedento krizę. Be to, kad prieš atnaujinant šias derybas nebuvo politinės diskusijos, šiuo susitarimu aiškiai keliama grėsmmūsų Europos žemės ūkio interesams. 2008 m. liepos mėn. Dohos raunde pateikus pasiūlymus negali būti jokios kalbos apie kokias nors naujas žemės ūkio lengvatas.
Jau tada pasiekėme "galutinę ribą", todėl bandymas ją viršyti būtų bandymas pražudyti savo žemės ūkį. Nors tai gali ir nebūti liguistas Komisijos tikslas, vis tiek norėčiau sužinoti, ar ji sugeba užtikrinti, kad ES nemokėtų du kartus. Žinoma, susidūrus su bet kokiu bandymu taikyti protekcionizmą, geriausias atsakas į ekonomikos krizę būtų atsiverti prekybai, tačiau ne bet kokia kaina ir ne darant žalą ES. Kaip Tarptautinės prekybos komiteto narys, turintis teisę patvirtinti arba atmesti ES ir MERCOSUR laisvosios prekybos susitarimą, būsiu prieš kainas mažinantį dvišalį susitarimą, dėl kurio būtų paaukotas Europos žemės ūkis ir kuriuo nebūtų užtikrinta nedidelpažanga likusiai Europos ekonomikos daliai.
