Genomförande av EU:s strategi för Donauregionen (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om
en muntlig fråga till kommissionen om genomförandet av EU-strategin för Donauområdet från Silvia-Adriana Ţicău, Constanze Angela Krehl, Hannes Swoboda, Adrian Severin, Ivailo Kalfin, Karin Kadenbach, Olga Sehnalová, Rovana Plumb, Csaba Sándor Tabajdi, Evgeni Kirilov, Katarína Neveďalová, Vasilica Viorica Dăncilă, Daciana Octavia Sârbu, Ioan Mircea Paşcu, George Sabin Cutaş, Britta Thomsen, Corina Creţu, Claudiu Ciprian Tănăsescu, Ioan Enciu, Cătălin Sorin Ivan, Mario Pirillo, Kinga Göncz, Marc Tarabella, Françoise Castex, Victor Boştinaru, Inés Ayala Sender, Bogusław Liberadzki, Jo Leinen, Michael Cashman, Brian Simpson, Saïd El Khadraoui, Thijs Berman, Eider Gardiazábal Rubial, Ismail Ertug och Edit Herczog för S&D-gruppen, Michael Theurer, Vladko Todorov Panayotov, Renate Weber, Sophia in 't Veld, Jan Mulder, Gesine Meissner, Jorgo Chatzimarkakis, Catherine Bearder, Viktor Uspaskich, Wolf Klinz, Nadja Hirsch, Cristian Silviu Buşoi, Giommaria Uggias, Ramona Nicole Mănescu, Adina-Ioana Vălean, Hannu Takkula, Jürgen Creutzmann, Alexander Alvaro och Holger Krahmer för ALDE-gruppen, Reinhard Bütikofer, Michael Cramer, Eva Lichtenberger, Barbara Lochbihler, Heide Rühle, Elisabeth Schroedter och Isabelle Durant för Verts/ALE-gruppen och Peter van Dalen och Oldřich Vlasák för ECR-gruppen - B7-0013/2011), och
en muntlig fråga till kommissionen om EU-strategin för Donauområdet från Tamás Deutsch, Lambert van Nistelrooij, Danuta Maria Hübner, Marian-Jean Marinescu, Iosif Matula, Andrey Kovatchev, János Áder, Zoltán Bagó, Kinga Gál, Béla Glattfelder, András Gyürk, Ágnes Hankiss, Lívia Járóka, Ádám Kósa, Csaba Őry, Ildikó Gáll-Pelcz, György Schöpflin, László Surján, József Szájer, Edit Bauer, Alajos Mészáros, Csaba Sógor, László Tőkés, Iuliu Winkler och Elisabeth Jeggle för PPE-gruppen - B7-0011/2011).
Silvia-Adriana Ţicău
Herr talman! Den 8 december 2010 offentliggjorde kommissionen Europeiska unionens strategi för Donauregionen och den åtföljande handlingsplanen, som väntas antas av rådet under det ungerska ordförandeskapet.
Europaparlamentet har hjälpt till att utarbeta denna strategi både genom sin resolution av den 20 januari 2010 och genom verksamheten i parlamentets Donauforum. Parlamentet kommer att fortsätta att medverka aktivt även i att genomföra och aktualisera strategin.
EU-strategin för Donauregionen är resultatet av omfattande samråd där lokala, regionala och nationella myndigheter deltog, liksom företrädare för det civila samhället, den akademiska världen och näringslivet. Dessa aktörer kommer att spela en ännu viktigare roll när strategin genomförs. I strategin bekräftas betydelsen av rörlighet och sammodalitet, liksom behovet av investeringar för att förbättra sjöfarten och förbindelserna, bygga upp multimodala hamnar och använda ny teknik för att göra Donau renare och bidra till att snabbare undanröja hindren för fri rörlighet för fartyg.
Slutförande av de projekt inom det transeuropeiska transportnätet som rör Donauområdet, utveckling av turismen och energiinfrastrukturen, förebyggande och bekämpande av naturkatastrofer och klimatförändringarnas inverkan samt främjande av kulturella och akademiska utbyten kommer att bli till gagn för regionen. Med tanke på de komplexa ekosystemen och den biologiska mångfalden i Donauområdet är det viktigt att det finns integrerade projektgrupper och att man kommer fram till lösningar som gynnar alla parter, i enlighet med det gemensamma uttalandet om sjöfart på inre vattenvägar och miljömässig hållbarhet i Donaubäckenet, både för att förbättra sjöfarten och för att skydda miljön.
Vi välkomnar utnämnandet av samordnare för de prioriterade områdena den 3 februari och uppmanar dessa samordnare att utarbeta arbetsprogram och fastställa vilka ekonomiska resurser som krävs samt förbättra samarbetet mellan länder och regioner så att vi omedelbart kan påbörja genomförandet av strategin. Medlemsstaterna kan se över sina operativa program och omfördela oanvända medel till prioriterade projekt som har samband med Donauregionen. Dessutom bör bestämmelserna i den framtida fleråriga budgetramen innefatta särskilda bestämmelser för makroregionala strategier.
Avslutningsvis vill jag säga att med tanke på förbindelsen mellan Svarta havet och Nordsjön via Rhen, Mainkanalen och Donau anser vi att EU:s strategi för Donauregionen bör utvidgas till att omfatta Svartahavsregionen.
Ramona Nicole Mănescu
Herr talman! Europeiska unionens strategi för Donauregionen är en integrerad strategi som kommer att knyta samman olika europeiska politikområden och inriktas på de huvudsakliga problem som påverkar hela makroregionen. Med sitt bidrag till strategin vill gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa förbättra godstransporterna genom att vidga farleden, utveckla städerna längs Donau genom att öka hamnkapaciteten samt bygga upp de nödvändiga terminalerna och passande infrastruktur för multimodala transporter och självklart även uppmuntra små och medelstora företag att ansöka om EU-medel.
Jag vill betona det speciella ömsesidiga ekonomiska beroendet mellan länderna i Donauregionen och betydelsen av investeringar inte bara i informations- och kommunikationsteknik utan också i små och medelstora företag under utveckling och i deras forskningsinsatser för att säkra hållbar tillväxt och effektivitet och stimulera tillväxt inom den gröna ekonomin. Om vi vill uppnå ekonomisk tillväxt och skapa arbetstillfällen i de medlemsstater som ligger längs Donau, måste vi se till att det finns förutsättningar för att framgångsrikt genomföra denna strategi, inte bara genom att göra de lokala myndigheterna delaktiga, utan också genom partnerskap mellan den offentliga och den privata sektorn.
Medlemsstaterna måste utse prioriterade områden för utveckling och förbereda relevanta projekt i god tid. De bör se till att dessa projekt är integrerade projekt där man drar nytta av alla tillgängliga EU-medel och i synnerhet möjligheterna till regionalt samarbete. I detta sammanhang anser jag att det är oerhört viktigt för oss att veta exakt vad som ingår i kommissionens handlingsplan för att genomföra denna strategi och vilken styrningsmodell som antagits i detta syfte.
Elisabeth Schroedter
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! En omfattande strategi för Donauområdet som för samman alla de berörda regionerna, folken och medlemsstaterna är ett stort steg framåt och medför enorma möjligheter till varaktig utveckling för hela flodregionen. Ekonomiska och ekologiska aspekter kan vägas samman på ett rationellt och framsynt sätt. Sociala problem kan lösas gemensamt. Den biologiska och kulturella mångfalden i hela området längs floden kan marknadsföras framgångsrikt genom gemensamma turismprojekt. Det viktigaste är emellertid att sådant samarbete först och främst bör syfta till att förhindra förödande översvämningar. Vi kommer alla ihåg de år när många delar av regionen gick igenom nöd och elände. Därför är det viktigt för regionerna såväl uppströms som nedströms längs floden att samarbeta i en gemensam EU-strategi för Donauregionen, i syfte att bevara flodens naturliga karaktär.
Detta innebär inte att innovation och framsteg ska åsidosättas. Det är ju trots allt möjligt att lära av gångna tiders misstag i stället för att upprepa dem. Därför behöver fartygen anpassas till floden, snarare än tvärtom. Detta är ett fantastiskt tillfälle, för vi har den tekniska expertisen till vårt förfogande och potentialen inom regionen är enorm. Detta kan leda till stor innovation och en världsomfattande marknadsföringsstrategi för hela flodregionen.
I detta sammanhang anser jag också att det är viktigt att Europaparlamentet genom sin resolution rättar till en sak i kommissionens förslag. Liksom i Östersjöregionen finns det redan en viktig internationell överenskommelse om samarbete i flodfrågor. Denna överenskommelse bygger på samförstånd och har resulterat i det gemensamma uttalandet som gör det möjligt att bevara floden samtidigt som den kan utvecklas som transportled för fartyg. Det är mycket viktigt att kommissionen inte går utöver detta.
För att allt detta ska kunna ske behöver vi oberoende experter och framför allt öppenhet och insyn. Erfarenheter i Östersjöregionen har visat att god insyn och delaktiga lokalinvånare spelar en central roll för att se till att det finns ett brett stöd för de åtgärder som vidtas i området kring floden, att vi utför vårt arbete med de framtida generationerna i åtanke och att den valda samarbetsmetoden fungerar väl.
Det är ytterst förnuftigt att använda de tillgängliga medlen till detta och att överväga om alla de åtgärder som ursprungligen planerades var korrekta och hur korrigerande åtgärder kan vidtas för att främja rationellt, ekologiskt och ekonomiskt balanserat samarbete och utveckling i hela Donauregionen.
Oldřich Vlasák
Herr talman! De makroregionala strategierna är först och främst ett politiskt instrument och en av de möjliga formerna av regionalt samarbete. De bör fungera som ett instrument för effektivt utnyttjande av befintliga initiativ, program, finansiella instrument, samarbetsplattformar och institutioner. De makroregionala strategierna bör också utgöra en ram för att få EU och dess inre marknad att fungera bättre samt fungera som en plattform för nätverkssamarbete mellan företag. De bör bidra till rationalisering och bättre struktur för tillgång till upphandlingar, vilket är ett problem för Europas större gränsöverskridande geografiska enheter. Både upphandlingar och instrument måste emellertid definieras tydligt.
Som vår grupp, Europeiska konservativa och reformister, ser det är det ytterst viktigt att begreppet makroregionala strategier på EU-nivå definieras på ett strukturerat och systematiskt sätt i förhållande till annan politik. Det är därför önskvärt att gå strategiskt till väga i denna fråga, särskilt när det gäller antalet strategier samt projektens och administrationens koncentration och natur.
Vi stöder idén med makroregionala strategier, inklusive strategin för Donau, på villkor att rådet även fortsättningsvis kommer att respektera de godkända principerna (de ”tre formerna av neutralitet”): budgetmässig och finansiell neutralitet, lagstiftningsmässig neutralitet och institutionell neutralitet.
De makroregionala strategiernas funktion och framtid hör visserligen samman med debatten om den framtida användningen av EU-medel, men enligt vår åsikt är det onödigt att dagens debatt utvidgas till en diskussion om sammanhållningspolitikens framtida uppbyggnad och förväntningarna på eventuella ekonomiska anslag till enskilda stater inom den kommande budgetramen. De makroregionala strategierna bör inte ha något inflytande på sammanhållningspolitikens framtida uppbyggnad, förutom när det gäller överstatligt samarbete, eller på ekonomiska anslag till enskilda mål.
Tamás Deutsch
Herr talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Vad exakt är det vi talar om när vi diskuterar EU-strategin för Donau och Donauregionen? Denna region förenar 14 europeiska länder och 115 miljoner europeiska medborgare. Kanske är det ingen överdrift att säga att EU-strategin för Donau är en strategi för framtiden - inte bara Centraleuropas framtid, kanske inte ens bara EU:s framtid, utan framtiden för Europa i en vidare betydelse. Med denna strategi blickar vi inte enbart bakåt och försöker inte bara lösa de problem vi har med oss från det förflutna. I stället försöker vi att skapa ett recept för samarbete som kan användas för att ta itu med framtidens uppgifter. När vi utarbetade strategin för Donauregionen använde vi oss av en metod som senast användes för länge sedan. Genom denna metod har vi kanske verkligen lyckats föra EU och EU:s initiativ nära de europeiska medborgarna. När kommissionen utarbetade sin idé, som tillkännagavs i december förra året, tog den nämligen mycket lång tid på sig genom att lyssna på och överväga åsikterna från ett mycket stort antal intressenter.
Ett ämne som på liknande sätt är mycket, mycket viktigt är att länderna och regionerna i Donauområdet, och folket som bor där, drabbades hårt av den ekonomiska och finansiella krisen. Strategin för Donauregionen måste därför vara en strategi för återhämtning från krisen, där ökande sysselsättning i alla händelser måste sättas i centrum. Jag tror att vi alla här i Europaparlamentet kan välkomna det tillvägagångssätt som valts av det nuvarande ungerska ordförandeskapet för rådet, där å ena sidan strategin för en alltmer välmående och utvecklad Donauregion och å andra sidan strategin för en beboelig Donauregion båda ses som extremt viktiga. Ur denna synvinkel sett är det mycket viktigt för förverkligandet av samarbetsstrategin att vi har de EU-medel som ännu inte har utnyttjats av de medlemsstater som medverkar i strategin för Donauregionen till vårt förfogande för genomförandet av sammanhållningspolitiken.
Johannes Hahn
Herr talman! Kommissionen är mycket entusiastisk över detta. Det är därför vi var så glada över att ta oss an uppgiften att utarbeta en strategi tillsammans med de berörda regionerna och medlemsstaterna. Vi har lagt fram ett förslag som syftar till att avsevärt öka samarbetet mellan regionerna och medlemsstaterna och förbättra levnadsstandarden. Det finns ett brett samförstånd kring strategins prioriteringar, nämligen rörlighet, miljö och miljöförbättring samt ökat välstånd.
Jag är mycket glad över att parlamentet gång på gång har godkänt och gett sitt stöd för den integrerade metod som används i den nya makroregionala strategin. Liksom strategin för Östersjöregionen visar är det viktigt med ett aktivt engagemang från alla berörda parter, från lokal, nationell och regional nivå till europeisk nivå. Det civila samhället, näringslivet osv. måste emellertid alla dra sitt strå till stacken. Så verkar vara fallet i Donauregionen. Vad som krävs här är en verkligt varaktig utveckling. Därför har exempelvis tre av de elva prioriterade områdena att göra med förbättring av vattenkvaliteten, naturskydd och frågan om riskhantering och ekologiskt hållbara åtgärder för förebyggande av översvämningar, inte bara för Donau utan också för dess biflöden.
Vi står inför en otrolig möjlighet här. Vi får inte glömma att Donau med god marginal är världens mest internationella flod. Tio länder ligger längs denna flod. Det finns inte en enda annan flod i hela världen som har så många angränsande länder längs sina stränder. Av denna anledning är det mycket viktigt för oss att utnyttja möjligheterna till institutionellt samarbete och inrättande av nya institutioner - särskilt med tanke på att denna makroregionala strategi omfattar åtta EU-medlemsstater och sex länder som inte är medlemsstater.
Jag vill också säga några ord om finansieringen: Det viktiga är att de resurser som redan finns tillgängliga används. Det finns gott om möjligheter till detta vid den pågående programplaneringen. Tanken är att knyta samman operativa program på ett intelligent vis, så att vissa projekt som bara kan genomföras på ett regionöverskridande sätt kan pågå parallellt. Under många diskussioner, vare sig de är multilaterala eller bilaterala, säger jag till folk att de bör påbörja sitt förberedande arbete inför nästa omgång finansieringsansökningar redan nu genom att överväga vilka projekt som kan genomföras gemensamt och vilka ekonomiska resurser dessa projekt kan komma att kräva.
Tanken är också att ta till vara de befintliga ytterligare resurserna i regionen, som de 30 miljarder euro som tillhandahållits av Europeiska investeringsbanken under tre år. Jag är säker på att vi fortfarande kommer att kunna behandla ett par av dessa specifika frågor direkt i dag. För kommissionens del vill jag säga att vi kommer att övervaka och stödja denna strategi, som har utarbetats nedifrån och upp. Det kommer att bildas en högnivågrupp med företrädare från alla medlemsstater som kommer att få regelbundna lägesrapporter. Det kommer att hållas uppföljande konferenser, skrivas rapporter osv. Framför allt kommer det att finnas en handlingsplan med specifika åtgärder och tidsfrister, och det är viktigt att det finns stöd för dessa saker.
Slutligen vill jag uppmana er att i egenskap av lokala företrädare se till att de många åtgärder som redan övervägts, bedömts och godkänts i dag verkligen genomförs, så att alla våra gemensamma avsikter faktiskt ger resultat.
Marian-Jean Marinescu
Herr talman! Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) välkomnar den text som utarbetats av kommissionen och kommer att stödja dess godkännande under det ungerska ordförandeskapet. Vi anser att det finns tre grundläggande förutsättningar för att strategin ska kunna genomföras effektivt: en förteckning över prioriteringar och gemensamma projekt, samordning på kommissionsnivå och lämplig finansiering så att vi kan uppnå det mål vi alla vill.
Varför ska det finnas en förteckning över prioriteringar? Svaret är att denna förteckning ska finnas tillgänglig för alla berörda länder och redogöra för vilka projekt som ska genomföras gemensamt för att främja den ekonomiska utvecklingen i regionen och i förlängningen också göra den mer attraktiv. Alla parter måste genomföra dessa tydligt definierade projekt som bygger på en rad gemensamma prioriteringar och genomförs parallellt av alla berörda parter. Nästa punkt är samordning. EU:s erfarenhet av strategin för Östersjöregionen visar att det bör finnas en grundläggande ram på EU-nivå för att strategin ska bli konsekvent. Ramen för samordning ska inte påverka regionala eller lokala ansvarsområden, utan vara en garanti för att lämpliga prioriteringar genomförs.
Helt klart behövs inga nya medel eller institutioner och inte heller någon ny lagstiftning. Däremot behövs en strategi som grundas på en gemensam förteckning över prioriteringar, god samordning och effektiv finansiering. Den här planen måste förverkligas och de pengar som redan har öronmärkts i strukturprogrammen måste kompletteras med bidrag från berörda stater. Dessutom måste det vara möjligt att omfördela outnyttjade medel från andra segment.
Johannes Hahn, du har presenterat ett förslag om den framtida sammanhållningspolitiken. Du kanske kunde göra samma sak när det gäller genomförandet av EU-strategin för Donauregionen?
Csaba Sándor Tabajdi
Herr talman! Det är tur att det är Johannes Hahn som är den ansvarige kommissionsledamoten. Han kommer också från ett Donauland, och det kommer utan tvekan att krävas en enorm insats både från det ungerska ordförandeskapet och från kommissionen för att skapa harmoni mellan de elva politikområdena. Prioriteringarna är alltför många. Hur ska det vara möjligt att skapa balans och harmoni mellan alla dem? Jag vill påpeka att jag inte säger detta för att jag tvivlar på strategin i sig. Jag vill också att den ska bli lyckosam, och det bästa i den här strategin är att den uppmanar och tvingar länder i Donauregionen att samarbeta oftare inom områden där man tidigare inte gjort det. Men samtidigt är det ovisst hur det ska gå att harmonisera vissa motstridiga mål i Donaustrategin såsom vattenkvalitet, bättre miljö, farbarhet, energiutnyttjande och ekoturism. Kommissionen står alltså inför en mycket omfattande uppgift som går ut på att skapa harmoni mellan elva länder och elva politikområdena efter antagandet i juni.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Herr talman! Strategin för Donauregionen ska godkännas av ministerrådet i april. Det är en signal till allmänheten om att det inte finns några hinder för dess genomförande.
I praktiken står dock medlemsstaterna och icke-medlemsstaterna i regionen inför många utmaningar som har att göra med det faktiska genomförandet och samordningen, inte bara när det gäller prioriteringar utan också i fråga om mekanismer för finansiering, tilldelning, redovisning och övervakning av genomförandet. Detta gäller i synnerhet större gränsöverskridande infrastrukturprojekt.
Jag anser att kommissionen noga bör undersöka frågan om övervakning av de projekt som genomförs inom ramen för Donaustrategin. Det är viktigt inte bara för budgetdisciplinen, utan också för att kontrollera hur tidsramarna följs, hur avtalsförpliktelserna uppfylls och vilken kvalitet resultaten håller. Det måste finnas en tydlig ansvarsfördelning som fastställer vem som ska övervaka att ett åtagande uppfylls samt när och hur det ska ske. Dessutom måste det finnas tydliga anvisningar om hur man hanterar eventuella problem samt hur de ska analyseras och lösas.
En annan mycket viktig fråga är hur resultaten av strategin ska presenteras och offentliggöras. Insyn och information under projektens gång är oerhört viktigt, både när det gäller interna administrativa processer mellan projektsamordnare och entreprenörer och i fråga om EU-medborgarnas möjligheter att ta del av vad som händer.
Innan strategin utformades hade vi ingående diskussioner och samråd om frågor som hade att göra med vilka prioriteringar och projekt som strategin skulle omfatta. Detta ökade den europeiska allmänhetens intresse för projekten. Så hur ska de informeras om de framsteg som görs eller om strategin i sig, och vilken mekanism gäller för offentlig tillsyn? Det är också en fråga som måste besvaras på EU-nivå.
Därför anser jag att debatterna och informationskampanjerna måste fortsätta så att allmänheten förblir delaktig i det här ambitiösa europeiska projektet som vi alla vill ska lyckas.
Barbara Lochbihler
Herr talman! Det är viktigt att utarbetandet av strategin sker öppet och att inte en liten grupp inflytelserika aktörer får diktera utgången. Detta innebär också att vi måste hitta lösningar på intressekonflikter. Det är inte möjligt att tillgodose alla viljor om hur vattenvägen ska utvecklas och samtidigt skydda Donauregionens unika naturarv. Tanken måste vara att utnyttja de tekniska möjligheter vi har och anpassa fartygen till floden, inte tvärtom.
Jag syftar nu specifikt på Donau som flyter fritt genom Bayern. I det här avseendet måste vi rikta stark kritik mot att kommissionen i ett av sina meddelanden inte tycks hålla sig till vad som är tekniskt genomförbart och mest miljövänligt. Stick i stäv mot de rekommendationer man hittills fått väljer nämligen kommissionen en väg som gör det möjligt för 4B-klassade fartyg att trafikera floden till och med 2015. Detta kommer utan tvekan att leda till konflikter, som kan undvikas om vi uppnår ett samförstånd om hur befintliga tekniska möjligheter ska utnyttjas för att vi samtidigt ska kunna skydda den omgivande naturen. Därför måste detta förhandsbeslut återkallas till varje pris!
Slutligen anser jag även att strategin för Donauregionen med EU:s strategi för integrering av romer. Parlamentets resolution bör även spegla detta.
Jaroslav Paška
Herr talman! I slutet av förra året presenterade kommissionen ett meddelande med en handlingsplan för EU:s strategi för Donauregionen. I punkt 2.1 i meddelandet redovisas de utmaningar och möjligheter som samordnade insatser från de berörda länderna innebär för regionens utveckling.
En av dessa är utnyttjandet av vattenleden Donau för effektiv och miljövänlig transport av varor. Vi vet att flodens nuvarande transportkapacitet är klart lägre än den skulle kunna vara. Uppförandet av en bredspårig järnväg för varutransport från Vladivostok och genom hela Asien, den kaspiska regionen, Ryssland, Ukraina och hela vägen till hamnen i Wien nära Bratislava, kommer dock att ge Donau en betydligt viktigare roll. Därför anser jag att man för att blåsa liv i och stödja tillväxten i regionen återigen bör se över de planerade projekten för miljövänlig vatteninfrastruktur. Dessa gör det inte bara möjligt att minska riskerna och konsekvenserna av översvämningar, utan förbättrar också flodens farbarhet och skapar förutsättningar för produktion av kostnadseffektiv och ren elenergi från förnybara källor. Den här typen av infrastruktur innebär dessutom sannolikt att outnyttjade medel kan komma till användning, inte minst från Sammanhållningsfonden, om det bara går att hitta en lämplig mekanism för detta.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Herr talman! Det är positivt att vi intensifierar arbetet med Donaustrategin. Vi är medvetna om att det finns stora problem som har att göra med miljö, erosion av bergssluttningar och vattenkvalitet, och framför allt - vi utnyttjar inte till fullo den potential som detta område erbjuder såväl medborgare som företag.
I egenskap av nederländsk parlamentsledamot vet jag att vi hade en liknande syn på Rhen. Förbättringar av vattenkvalitet, transportmöjligheter, turism och jordbruk går hand i hand. När det inte finns några faktorer som motarbetar varandra kan det verkligen löna sig att ha ett integrerat förhållningssätt.
Låt oss nu gå vidare till den rättsliga grunden. Den rättsliga grunden för en förstärkt territoriell sammanhållning fastställs i fördraget. Denna nya artikel skapar förutsättningar för ett gott samarbete mellan och över de fjorton deltagande medlemsstaternas gränser. Instrumenten, mål 3 i sammanhållningspolitiken, utgör en utmärkt grund eftersom de omfattar kommunregioner, företag och medborgare. Europeiska folkpartiets grupp (kristdemokrater) säger ja till den här strategin på de tre villkor som kommissionsledamoten nyss nämnde: inga nya strukturer, ingen ny lagstiftning och inga nya medel. Däremot säger vi ja till att utnyttja befintliga medel och Europeiska investeringsbankens medel.
Makroregionerna, som fortfarande är på experimentstadiet, får inte göra EU:s förvaltning mer komplicerad. Nej, regionen och medlemsstaten själv kommer alltjämt att vara utgångspunkten och vi ska använda befintliga pengar och verktyg för att uppnå bättre resultat. På så vis tror jag att vi kommer att kunna arbeta mer effektivt med dessa handlingsprogram som ger råd och hjälp och backas upp av kommissionen.
Enligt dessa förutsättningar gör vi nu framsteg med Östersjöstrategin. Arbetet flyter på, nu Donau och snart Atlantkusten.
I morse talade jag med Schuttevaer, en holländsk skepparförening, som uppger att 10 procent av transporterna på Rhen kommer från Donau. Vi skulle lätt kunna öka denna siffra om vi på ett bättre sätt utnyttjade den breda vattenvägen mellan Nordsjön med Svarta havet. Det skulle vara bra för öst och bra för väst!
Evgeni Kirilov
(EN) Herr talman! Donaustrategin måste bli en kontinuerlig process och ett verktyg för samordning mellan parter som står inför liknande utmaningar. Den ska hjälpa oss att genomföra gemensamma mål som gör tydlig skillnad för medborgarna längs denna europeiska pulsåder, som också är hårt drabbad av den nuvarande krisen, vilket min kollega redan påpekade.
Det är avgörande att Donaustrategin baseras på ett förhållningssätt som är nedifrån och upp-orienterat. Detta partnerskap ska följas upp i det framtida utarbetandet av programdokument för sammanhållningspolitiken. Ett aktivt deltagande från lokala och regionala intressenter garanterar att de åtgärder och projekt som strategin omfattar också prioriteras. Detta medför ett verkligt egenansvar i processen. Donauregionernas vilja att tilldela medel från sina egna program till gemensamma projekt är en förutsättning för att deras mål ska uppnås, men de måste också förbättra samordningen mellan befintliga gränsöverskridande program. Det är bara på så vis strategin kan bli ett bra exempel på interregionalt samarbete.
Olga Sehnalová
(CS) Herr talman! Donaustrategin är den andra makroregionala strategin som stöder territoriellt samarbete där det finns gemensamma förutsättningar och utmaningar.
Vi håller helt med om att det främsta målet måste vara att garantera en hållbar utveckling, arbeten och välstånd i Donauregionen. Befintliga instrument och strategier ska användas i största möjliga utsträckning. Därför stöder jag till fullo den så kallade principen om de tre nejen, det vill säga ingen onödig byråkrati, inga nya institutioner och inga nya eller kompletterande medel. Samtidigt uppstår en specifik fråga till kommissionen om dessa tre mål. Hur kan ni garantera att strategin genomförs korrekt under dessa omständigheter?
Regionala och kommunala myndigheter måste tillsammans med frivilliga krafter spela en särskilt viktig roll inom ramen för subsidiaritetsprincipen. Dessa parter ska samarbeta effektivt och deras verksamheter ska övervakas och bedömas av kommissionen. Genomförandet ska regleras genom kommissionens handlingsplan. Frågan är dock om kommissionen tänker utarbeta en kortare och mer lättförståelig version av detta dokument som kan förmedla strategins viktigaste praktiska fördelar direkt till medborgarna samt till lokala och regionala myndigheter? Och så en sista fråga: Finns det en koppling mellan Donaustrategin och den nya budgetramen för 2014-2020? Finns det någon överlappning?
Karin Kadenbach
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Jag vill uppriktigt tacka dig Johannes Hahn för att du kom hit i dag. Du räknade tidigare upp elva prioriteringar och en av dina första kommentarer var att kommissionen är mycket entusiastisk.
Donaustrategin baseras på ett förhållningssätt som är helt nedifrån och upp-orienterat. Överallt i medlemsstaterna, men särskilt i samhällena längs med Donau, anser man att den här strategin är mycket viktig.
Om vi lyssnar till dagens debatt framgår det tydligt vilka som är de största svårigheterna. Att samarbeta på det kulturella området är inget större problem - det kommer att fungera. I Donauregionen finns nämligen en lång tradition av kulturellt samarbete. Svårigheterna har snarare att göra med hållbarheten och hotet mot själva Donau.
Vi har hört i dag att vi måste utveckla Donau som transportled eftersom vi - jag talar också i egenskap av ledamot av utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet - verkligen ser detta som en möjlighet, om inte att minska koldioxidutsläppen, vilket kanske är ett alltför ambitiöst mål, så åtminstone att undvika att öka dem. Vi kan dock se att det finns ett betydande hot mot Donau som helhet.
Om vi betraktar Donau och dess bifloder som ett enda stort ekosystem kan jag förstå att den här strategin för Donauregionen utgör en stor möjlighet, även om det å andra sidan kräver en rätt stor insyn i hur strategin är utformad.
Mer pengar efterfrågas, och visst kommer det att behövas ekonomiskt stöd. Likväl kommer det att vara upp till Johannes Hahn och kommissionen, och förstås även parlamentet, att se till att alla resurser som utnyttjas för detta ändamål verkligen bidrar till att det ekosystem som omfattar Donau, dess bifloder, skogar, torra ängar och våtmarker bevaras i framtiden. Detta är en förutsättning för att Europa ska kunna utvecklas.
Strategin för Donauregionen skapar verkligen möjligheter att investera i grön energi och lägga grunden för en hållbar utveckling nedifrån och upp. Nu har vi chansen att ta vara på och bygga vidare på medborgarnas och andra berörda parters entusiasm. Tillsammans bör vi utnyttja detta tillfälle på bästa sätt, för här har vi verkligen en chans att göra något bra.
Ivailo Kalfin
(BG) Herr talman! Donaustrategin måste från allra första början ge konkreta resultat som är tydliga för medborgarna i länderna längs Donau.
Det finns gott om idéer när det gäller länderna längs Donau, men det som är viktigt är de prioriteringar som ligger till grund för lanseringen av den här strategin. Gemensamma turistrutter och utveckling av transporter, miljö och utbyten mellan universitet är projekt som har hög genomslagskraft och ger en tydlig bild av Donaustrategin.
Jag vill framför allt betona betydelsen av att aktörer från det civila samhället redan från början är delaktiga i genomförandet av strategin. Först när människorna som bor längs Donau känner att strategin har fått en tydlig utformning och att de aktivt kan ta del av den, kan denna strategi bli framgångsrik.
I det här sammanhanget vill jag uppmana kommissionen och mina kolleger från länderna vid Donau att upprätta informationspunkter och inte minst att hjälpa icke-statliga organisationer, kommuner och universitet att genomföra specifika projekt.
Miroslav Mikolášik
(SK) Herr talman! Donaustrategin kommer att stanna vid tomma ord om den inte genomförs med en specifik finansiering. Även detta kommer vi att tala om i kväll.
Å andra sidan är det dock bra att kombinerade transporter är ett av de främsta syftena. Till exempel vet jag att moderniseringen av Donaus flodhamnar i Wien och Bratislava kommer att få en betydande roll för multimodaliteten i transportsystemet, vilket skapar möjligheter för att inte allt ska transporteras med lastbilar, eftersom det förstås är skadligt för miljön. Vid den konferens som nyligen hölls i Bratislava om Donaustrategin närvarade Ján Figeľ, Slovakiens vice ministerpresident och transportminister. Där fastställdes de viktigaste särdragen hos alla de länder längs Donau som är delaktiga i strategin samt deras respektive åtaganden. Frågor om miljön, rent grundvatten och förebyggande av naturkatastrofer måste ha en framträdande roll. Jag kan inte se att den här strategin kommer att påverka den framtida tilldelningen av strukturfondmedel till andra regioner.
George Sabin Cutaş
(RO) Herr talman! Efter EU:s utvidgningar 2004 och 2007 blev det naturligt att tala om Donauregionen som ett område i EU. Som en följd av Europeiska rådets krav i juni 2009 fastställde således kommissionen en strategi för Donauregionen. Jag vill framhålla dokumentets elva nyckelområden som, om de genomförs på rätt sätt, kommer att leda till att vi uppnår en hållbar utveckling, nya jobb och säkerhet i hela regionen. Ett villkor för att den här strategin ska lyckas är dock att vi kan överbrygga bristen på förståelse mellan de olika regionerna genom ett intensivt ekonomiskt och institutionellt samarbete och genom att göra befintliga medel mer lättillgängliga på regional nivå.
Sist men inte minst några ord om en faktor som jag anser kan spela en betydande roll för strategins framgång, nämligen energi. Uppsplittringen av energimarknaderna leder till höga kostnader och brist på verklig konkurrens. Därför efterlyser jag en mer diversifierad energiförsörjning genom bättre sammankoppling och verkligt regionala marknader för att öka energitryggheten.
Franz Obermayr
(DE) Herr talman, herr kommissionsledamot! Strategin för Donauregionen syftar bland annat till att främja ett långsiktigt samarbete för att förbättra transportnätverket och infrastrukturen för ett bättre miljöskydd. Därför kommer den säkert att omfatta avloppsreningsanläggningar och projekt som gynnar miljöteknik och ekologisk mångfald. Det är bra.
Jag anser dock att det saknas något under miljörubriken, nämligen frågan om miljösäkerhet i samband med kärnkraft. Några av de mest kontroversiella kärnkraftsanläggningarna i Europa - Mochovce, Temelin och Belene - är ju belägna just i Donauregionen. Dessa kärnkraftverk byggdes i regel med samma konstruktionsmetoder som under Sovjettiden, och där finns således allvarliga och farliga brister. Trots de omfattande internationella konsekvenser som en låt gå-politik inom kärnkraften kan innebära, fäster man alltför liten vikt vid sådana angränsande regioner i grannländerna som inte i tillräckligt stor utsträckning omfattas av miljömässiga bedömningar. Dessvärre resulterar detta i spänningar mellan angränsande stater och regioner när det gäller miljöpolitiken. Min uppfattning är att strategin för Donauregionen skapar ypperliga möjligheter att komma till rätta med dessa problem.
Alajos Mészáros
(HU) Herr talman! När jag som barn simmade i Donau blev jag alltid indränkt och stank av olja, och jag hoppas att detta kommer att förändras i framtiden. I dag är situationen en helt annan, och i framtiden, när Donaustrategin börjat bära frukt, tror och hoppas jag innerligt att man genom reningen av Donau successivt ska lyckas utplåna skillnaderna mellan de olika regionerna. Jag beklagar att det inte finns någon separat budgetram och att strategin omfattas av sammanhållningspolitiken, vilket annars skulle ha varit helt riktigt med tanke på de oerhört stora skillnader som finns mellan olika regioner längs Donau. En annan orsak till att den här strategin är bra är att Donau knyter samman de gamla medlemsstaterna med de nya, och detta inspirerar oss att utjämna skillnaderna mellan dessa regioner och ge dem förutsättningar att utvecklas. De baltiska staternas makroregion är ett bra exempel för oss, och utifrån deras erfarenheter kan vi få en hel del positiv inspiration som kan omsättas i praktiken, framför allt på energiområdet.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Herr talman! EU:s strategi för Donauregionen, som grundas på Östersjöstrategin, innehåller en rad åtgärder för att samordna EU:s politik på flera områden. Den här strategin måste anpassas till de utmaningar som staterna i regionen ställs inför: ekonomiska och sociala skillnader mellan olika regioner i de länder som Donau flyter igenom, ökad fartygstrafik, klimatförändringar, kulturell mångfald samt frågor om miljö och biologisk mångfald.
I det här avseendet anser jag att EU:s strategi för Donauregionen kommer att utgöra en plattform för en kontinuerlig dialog mellan EU:s medlemsstater och andra berörda länder samt ett verktyg för att uppnå långsiktiga fördelar på nationell, regional och lokal nivå. Vi vill ha en lämpligt utformad strategi som bygger på ny teknik, innovation och investeringar och som när den väl har genomförts kommer att förbättra livskvaliteten för alla EU:s medborgare i Donauregionen.
Johannes Hahn
Herr talman! På den här korta tiden är det inte möjligt att ta upp allt, men jag ska i alla fall gå in på två eller tre punkter. Den första gäller farbarheten. Det är en fråga som kräver en smart, miljömässigt godtagbar och ekonomiskt försvarbar lösning.
Det finns två tillvägagångssätt som kan kombineras på ett genomtänkt sätt. För det första måste vi engagera oss intensivt i arbetet med att utveckla fartygsskrov som kan reducera energiförbrukningen och minska den negativa effekten på flodbäddarna. För det andra - och det här har man ägnat alltför lite uppmärksamhet åt hittills och jag håller med dem som anser att fartygen bör anpassas till floden och inte tvärtom - måste vi frigöra oss från uppfattningen att fartyg måste vara av samma storlek längs hela Donau. De fartyg som trafikerar Medelhavet är inte samma fartyg som finns i Atlanten och vice versa. Vi vet att den genomsnittliga sträckan för godstransport är ungefär 800 kilometer, och jag är övertygad om att den sträckan kan förkortas om det bara finns ett tillräckligt attraktivt alternativ. Därför är det också intressant att överväga om vi i det här avseendet skulle kunna se till att det finns lämpliga valmöjligheter i fråga om fartygsstorlek för olika delar av floden.
En annan fråga som också är viktig i det här sammanhanget, och som nämnts flera gånger, är det som kallas flernivåstyrning. I det avseendet har vi möjlighet att prova en strategi som vi har för avsikt att använda oss av i rätt stor utsträckning under den närmaste programperioden. Vi tänker framför allt göra ett försök att verkligen engagera alla delar av samhället i utvecklingen, och i synnerhet i genomförandet av den här strategin. På den här punkten delar jag Karin Kadenbachs och andras uppskattning. Det finns en oerhörd entusiasm i den här frågan som vi måste ta vara på och ”bunta ihop” för att skapa ett mervärde. Det går inte att ta miste på människors iver och glädje över detta.
I grund och botten måste vi nu tillsammans ta oss an det som vi så gott som redan har lovat att uträtta. Jag vill därför återigen uppmana alla att genomföra de insatser som vi gemensamt har planerat. Framför allt vill jag återigen understryka att det åtminstone för tillfället i princip finns tillräckligt med pengar. Det vi behöver göra är att använda de pengar som finns för att skapa motsvarande mervärde för Donau och alla de 115 miljoner medborgare som bor i närheten av floden.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum på torsdag den 17 februari 2011.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
János Áder
skriftlig. - (HU) Ett sedan länge slitet uttryck inom vetenskapen är att det främst finns tre strategiska skatter som människan till och med skulle gå ut i krig för. De är jordens olja, mat och färskt vatten. I Europa är Donau den flod som har de största reserverna av färskt vatten. Alla flodens övriga fördelar, såsom transportmöjligheter och energiproduktion, är sekundära mot bakgrund av betydelsen av vatten som en strategisk råvara. Precis som jag har betonat i flera av mina anföranden i parlamentet, är det därför som Donaustrategin främst måste syfta till att skydda försörjningen av dricksvatten. Min ståndpunkt i denna fråga överensstämmer för övrigt med EU:s strävan att uppfylla vattenkvalitetskraven i ramdirektivet för vatten. Om det i samband med det praktiska genomförandet av strategin skulle uppstå intressekonflikter mellan till exempel skyddet av vattenkällor och energiproduktion eller skyddet av vattenkällor och inlandssjöfart och transport, måste det göras eftergifter så att skyddet av dricksvattnet prioriteras i första hand. Mot bakgrund av detta är det förvånande att kommissionens meddelande innehåller specifika mål när det gäller sjöfarten på Donau som fastställer att fartyg som trafikerar floden varje dag på året som mest ska ha ett djupgående på 2,5 meter. Det är underligt, eftersom detta villkor vad jag vet inte har godkänts av vare sig ungerska, österrikiska eller tyska vattenspecialister.
Iosif Matula
Donau har länge varit inte bara en naturlig gräns mellan stater och regioner utan också en potentiell energikälla och en dåligt utnyttjad vattentransportled. Donaustrategin går ut på att successivt minska dessa interna hinder tills de är helt undanröjda, i syfte att förbättra samarbetet mellan de länder som angränsar till floden. Donaubäckenet är en bärkraftig makroregional struktur. EU:s strategi på det här området riktar sig till samhällen, regioner och europeiska stater och avser att harmonisera deras behov av ekonomisk, social och kulturell utveckling samtidigt som den uppfyller miljönormerna för flodens naturliga livsmiljö. En enhetlig utveckling i denna makroregion kommer att bidra till att minska de regionala skillnaderna och uppnå EU:s mål om territoriell sammanhållning. Strategin kommer att skapa förutsättningar för att stärka partnerskapen mellan myndigheter på olika nivåer, liksom mellan myndigheter, den privata sektorn och det civila samhället. Om inte alla dessa parter deltar aktivt i denna komplicerade och omfattande strategi för Donauregionen kommer den inte att gå att genomföra. Utvecklingen av en regional energimarknad är en annan intressant fråga för de länder som knyts samman av Donau. Strategiska utbyten mellan angränsande stater har en positiv inverkan på energitryggheten, inte minst med tanke på makroregionen Donaus potential som hållbar energikälla.
Andreas Mölzer
Donau är en livsviktig förbindelse, som trots att länderna i Europa närmar sig varandra mer än någonsin tycks utgöra en avskiljande barriär, och Donauregionen är praktiskt taget en sluten kulturell zon från Passau till Svarta havet. Syftet med Donaustrategin är att förbättra hur den här floden, som flyter genom åtta EU-medlemsstater och sex icke-medlemsstater, nyttjas som transportled, vilket sannolikt kommer att innebära att navigationskanalerna fördjupas. Donaustrategin omfattar också energiområdet, vilket i vissa fall kan medföra en utbyggnad av vattenkraften. Dessutom är det tänkt att strategin ska ge viktig stimulans åt ekonomin. Låt oss hoppas att EU:s nya flaggskeppsprojekt faktiskt också kommer att förses med ett konkret innehåll på sikt. Hur mycket substans projektet i själva verket kommer att få beror sannolikt på hur man lyckas förena intressekonflikten mellan att å ena sidan skydda miljön och å andra sidan föra Donauregionerna närmare varandra. Dessutom kan man undra om Donau räcker som gemensam faktor för att genomföra detta enorma projekt. Donaustrategin kommer inte att vara begränsad till att förhindra ytterligare skador på flodens ekosystem. Det skulle vara särskilt välkommet om samarbetet med Kroatien inom ramen för Donaustrategin kunde leda till att man gör framsteg i ersättningsfrågan när det gäller de donauschwaber som fördrevs efter första världskriget.
Georgios Stavrakakis
skriftlig. - (EL) Strategin för Donauregionen är ett positivt bevis på betydelsen av att ha en integrerad strategi för utvecklingen av områden som står inför samma utmaningar, utmaningar som inte upphör vid EU:s gränser utan kräver gemensamma insatser för att hanteras effektivt. Genom att samordna strategier, finansieringsmekanismer och berörda parter på olika styrelsenivåer kan vi utarbeta gemensamma åtgärder för att ta oss an en rad utmaningar, såsom outnyttjad potential för sjöfart på inre vattenvägar, bristen på vägar och järnvägar samt miljöhot. Vi måste alla hjälpas åt för att se till att strategin för Donauregionen genomförs så snabbt och effektivt som möjligt. Den kommer tillsammans med strategin för Östersjöregionen att fungera som pilotprojekt och kommer att ge möjlighet att fastställa vilka metoder och mekanismer som är bäst, som sedan kan tillämpas på andra makroregioner. De svårigheter man stöter på i strategin för Donauregionen förekommer utan tvekan i andra, större geografiska områden, såsom Balkan och den adriatiska regionen. Jag behöver väl inte nämna vilka konsekvenser klimatförändringarna väntas ha på dessa områden, och att de således gemensamt har stora möjligheter att utveckla en grön ekonomi, gröna transporter och förnybara energikällor. Kommissionen måste bemöta dessa utmaningar genom att anta liknande makroregionala strategier.
Csanád Szegedi
Rörelsen för ett bättre Ungern, Jobbik, anser att det är nödvändigt att lansera EU:s strategi för Donauregionen så snart som möjligt. Det främsta problemet är dock som vanligt frågor som rör insyn och finansiering. Stöd från Sammanhållningsfonden och olika bidrag från regionala samarbetsprogram måste komma fram till de lokala nivåerna. De regionala skillnaderna kan bara minska om vi använder oss av en genomtänkt och transparent strategi som innebär en effektiv fördelning av outnyttjade medel och på ett direkt sätt stöder lokala entreprenörer och investeringar. Medlemsstater som vill gå med i EU, såsom Kroatien och även Serbien, kommer att vara naturliga partner i Donauregionen. Därför bör strategin ge en ökad tyngd åt gränsöverskridande samarbete och nya medlemsstaters roll.
