Initiativet för tuberkulosvaccin (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om en muntlig fråga från Louis Michel, Charles Goerens, Antonyia Parvanova, Frédérique Ries, Olle Schmidt, Maria Da Graça Carvalho, Nessa Childers, Marc Tarabella, Bart Staes och Marina Yannakoudakis, för gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa, till kommissionen om initiativet för tuberkulosvaccin -B7-0006/2011).
Charles Goerens
Fru talman! Jag är glad att kunna ge mitt stöd till ett alleuropeiskt projekt som är mycket ambitiöst både för Europeiska unionen och för utvecklingsländerna, och som syftar till att utrota tuberkulos med hjälp av ett vaccinationsprogram.
Låt oss komma ihåg att mer än 1,7 miljoner människor dog i tuberkulos 2009. Kostnaden i människoliv är drygt 4 700 personer per dag. Till detta läggs de årliga ekonomiska förlusterna, som uppskattas till mer än 50 miljarder US-dollar bara för Afrika. Om vi baserat på detta skulle klassa tuberkulos som ett problem typiskt för utvecklingsländerna skulle vi lura oss själva rejält.
De fall som rapporterades i Storbritannien och Irland under sommaren 2010 påminner oss om att sjukdomen är här i våra länder, för att inte tala om dess härjningar de östra delarna av vår kontinent, i synnerhet i Ryssland och Moldavien. Initiativet för tuberkulosvaccin (TBVI) är ett initiativ som syftar till att skapa effektiva vacciner för att skydda utvecklingsländerna till ett överkomligt pris. Här vill jag be om att få göra följande kommentar:
För det första har hälsan inget pris, men den har en kostnad. Medan tillgången till hälso- och sjukvård måste vara universell, är förmågan att betala i sig begränsad till de industrialiserade länderna. Därför är det viktigt att fördela kostnaderna på flera. Naturligtvis måste patienterna i norr, det vill säga i de industrialiserade länderna, betala ett högt pris, annars kommer finansieringskällorna för forskning att sina ganska snabbt. Med tanke på att det ekonomiska bidraget från länderna i söder är - kanske inte obefintligt, men rent symboliskt - blir vår solidaritet absolut nödvändig för att klara denna brist.
För det andra har initiativet för tuberkulosvaccin också en plats i Europa 2020-strategin. Det är ett perfekt exempel på vad vi kan åstadkomma om vi kan fastställa våra hälsoprioriteringar i god tid.
Min tredje och avslutande kommentar är: detta utesluter på intet sätt ytterligare eller kompletterande finansiering från de stora institutionella långivarna, som i synnerhet omfattar Världsbanken. Andra länder, som Förenta staterna, Kanada och ett flertal tillväxtländer, som drabbas av tuberkulos - antingen direkt, eftersom deras befolkning angrips, eller indirekt inom ramen för internationell solidaritet - borde också helt logiskt bidra till detta initiativ. Jag talar här specifikt om offentlig-privata partnerskap.
Detta nya tillvägagångssätt kan vara fördelaktigt under förutsättning att solidariteten är begränsad till dem som har både medicinska och ekonomiska behov. Alternativet skulle vara att enbart skydda den välbärgade befolkningen.
Dacian Cioloş
År 2008 inrättades initiativet för tuberkulosvaccin (TBVI) i form av ett offentligt-privat partnerskap och med stöd av ett samarbetsprogram för hälsa inom det sjunde ramprogrammet för forskning, i syfte att mobilisera ytterligare resurser för detta viktiga område.
För närvarande är majoriteten av de nyligen utvecklade vaccinkandidaterna fortfarande i preklinisk utvecklingsfas eller i början av klinisk utveckling. En viktig punkt att betona är att vi inte har tillgängliga kliniska data för att stödja idén om att en av de vaccinkandidater som är under utveckling skulle visa sig vara effektivare än det vaccin som används i dag, som är Bacillus Calmette-Guérin (BCG)-vaccinet.
För att komma ut på marknaden måste nya vaccinkandidater vara effektivare än BCG, eller kunna ersätta det som ett bättre vaccin. Vi har fortfarande inte dessa viktiga data. TBVI bör inte isoleras från andra initiativ när det gäller att stödja kliniska prövningar.
För att hantera flaskhalsar inom det kliniska utvecklingsområdet har man upprättat Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning, eller EDCTP, som ett första initiativ enligt artikel 185. Inom ramen för detta har 14 medlemsstater, två associerade stater och kommissionen kollektivt gjort åtaganden på 400 miljoner euro, med 200 miljoner euro från EU, i syfte att främja forskning av kliniska prövningar i fas II eller III för till exempel aids, malaria och tuberkulos i Afrika söder om Sahara. Man förväntas slutföra alla de prövningar som nu pågår inom programmet, varav åtta studier av vaccin mot tuberkulos, före 2015. Detta alternativ är därför redan på plats, och det fungerar. Kommissionen är också mycket intresserad av det som kallas ”affärsmodellen” som har utvecklats av offentlig-privata partnerskap, däribland ett som lagts fram av TBVI.
TBVI har dessutom föreslagit en modell som potentiellt kan bli ett användbart instrument i framtiden. Detta kräver dock en djupgående analys av det kommersiella projektet samt en riskbedömning. Även om TBVI har ett betydande ekonomiskt stöd är dess framgång inte garanterad, just på grund av att det inte finns tillräckligt med information som kan ange om det som för närvarande testas kan ge resultat senare.
Kommissionen kommer dock att fortsätta dessa interna diskussioner samt att analysera modellen med finansinstitut, och därmed bidra till utvecklingen av ett koncept som kan utgöra en del av det praktiska genomförandet av Europa 2020. Ur denna synvinkel skulle man sedan kunna undersöka denna möjlighet.
Maria Da Graça Carvalho
Fru talman, herr kommissionsledamot! Förekomsten av tuberkulos i världen ger fortfarande stor anledning till oro, trots de framsteg som gjorts. Sjukdomens ökade motståndskraft och bristen på vetenskaplig forskning innebär att det i dagsläget dör nästan 2 miljoner människor av sjukdomen varje år.
Vi välkomnar EU-initiativen för att bekämpa tuberkulos genom denna resolution, men vi kräver att mer forskning görs för att utveckla nya former av vaccin mot denna sjukdom. Vaccin är den folkhälsoåtgärd som är mest effektiv för att skydda européerna från smittsamma sjukdomar, men det är också viktigt för sjukvården att nå utvecklingsländerna, i syfte att bidra till ökad livslängd och bekämpa fattigdomen.
Som jag sade har det skett vissa framsteg och vi är på rätt väg, men EU måste fördubbla sina ansträngningar, och kräva större samordning och integrering av europeisk forskning i kampen mot fattigdomsrelaterade sjukdomar. Det är det enda sättet för oss att kunna lindra den tragiska situation som upplevs i flera utvecklingsländer.
Jag skulle vilja fråga kommissionen hur den avser att följa upp den vetenskapliga forskningen på detta område, för att intensifiera dessa ansträngningar, och omsätta resultaten av denna forskning till fördelar för människor i ljuset av Europa 2020-strategin.
Michael Cashman
för S&D-gruppen. - (EN) Fru talman! Det är alltid trevligt att se dig i stolen när vi diskuterar frågor om andras löften. Jag vet att du delar vår oro.
Jag håller med Charles Goerens och vill verkligen ta kommissionen lite längre. Det stämmer att tuberkulos (tbc) är ett allvarligt globalt hälsoproblem och, som vi vet, den infektionssjukdom som orsakar näst flest dödsfall i världen. Som vi hörde dör 1,6-2 miljoner människor av sjukdomen varje år. EU-finansiering har kraftigt bidragit till möjligheterna att ta fram innovativa potentiella tbc-vaccin som, vilket kommissionen sade, som har kunnat genomgå tidig utveckling via kliniska prövningar i fas I och fas IIa.
Tyvärr innebär dagens finansieringsmekanismer - inklusive Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP) - att finansieringen till de mycket dyra senare kliniska prövningarna (fas IIb och fas III) är mycket begränsad, trots att dessa är nödvändiga för att visa att vaccinet är tillräckligt säkert. Vi har vaccin, men det är viktigt att kunna uppvisa den säkerhet och effektivitet som krävs för licensiering.
Jag välkomnar att kommissionen har sagt att den föreslår ytterligare finansiering, men kommer reglerna för en eventuell ny budget för EDCTP tillåta att finansiering tilldelas utveckling och uppförande av kliniska prövningsställen, inklusive studier i epidemiologi? Överväger kommissionen möjligheten att införa konkurrenskraftiga finansieringsmekanismer för klinisk utveckling i senare stadier av innovativa nya vacciner mot ”försummade sjukdomar” som tbc?
Angelika Werthmann
(DE) Fru talman! Tuberkulosen är i dag fortfarande mycket utbredd, särskilt i fattigare länder. En tredjedel av världens befolkning är smittade och 2,5 miljoner människor dör i tuberkulos varje år. Enligt Världshälsoorganisationens beräkningar uppstår det 49 nya fall och sju dödsfall per timme enbart i Europa. I industriländerna har tuberkulosen fått ett uppsving, särskilt som följdsjukdom hos patienter med hiv och aids, men även till följd av migration och turism.
Sjukdomsspridningen kan dock hållas under kontroll genom förebyggande åtgärder, diagnos och behandling. Människan är den enda bäraren av tuberkulosmikrobakterien och det vore fullt möjligt att utrota den. Det råder dock viss oro över det ökande antalet resistenta bakterier. Det har kommit nya vacciner och enligt en studie kan behandlingstiden för tuberkulos förkortas genom att insätta D-vitamin. I vilken utsträckning har kommissionen redan utökat sina insatser på området?
Filip Kaczmarek
(PL) Fru talman! Fyra år innan tidsfristen för att uppnå millennieutvecklingsmålen löper ut är antalet nya diagnostiserade tuberkulosfall i världen fortfarande alarmerande. Tuberkulos är en behandlingsbar sjukdom. I utvecklingsländerna, framför allt i Asien och Afrika söder om Sahara, är sjukdomen tyvärr fortfarande ett mycket allvarligt problem. Enligt nyligen gjorda beräkningar är omkring 2 miljarder människor smittade av tuberkulosbakterien, vilket innebär en tredjedel av världens befolkning. Statistiskt sett kommer en av tio av dessa personer att utveckla tuberkulos. De fattigaste regionerna i världen riskerar särskilt att drabbas av en ökning av antalet nya tuberkulosfall, eftersom näringsbrist och bristfälliga levnadsvillkor, samt stress, skapar en gynnsam miljö för att utveckla sjukdomen. Tillgången till effektiv behandling av sjukdomen är begränsad i många länder, och det finns ingen samordning av behandlingen av aids och tuberkulos. Det beror på att regeringarna i utvecklingsländerna inte satsar tillräckligt på hälso- och sjukvård. Dessutom råder personalbrist inom sjukvårdssystemen i landsbygdsområdena och det saknas medel att behandla sådana sjukdomar. I länder med begränsade ekonomiska möjligheter är effekterna därför mest kännbara i landsbygdsområdena. Utvecklade länder satsar omkring 5 procent av BNP på offentlig sjukvård, medan utvecklingsländerna satsar hälften så mycket. Det är därför omöjligt för fattigare länder att öka satsningarna på hälso- och sjukvården utan externt stöd, som Charles Goerens också konstaterade. Dessutom är tuberkulos inte bara ett medicinskt problem utan även ett socialt och ekonomiskt problem, eftersom det minskar produktiviteten och får ekonomiska följder. Allt detta innebär att vi bör vidta beslutsamma åtgärder och verkligen göra allt vi kan för att förbättra tillgången på vaccin.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Fru talman, herr kommissionsledamot, mina damer och herrar! Hälsofrågan är en av de frågor som återstår att lösa i kampen mot fattigdomen. I millennieförklaringen åtog vi oss för det första att minska barnadödligheten, för det andra att förbättra mödrahälsan, och för det tredje att bekämpa aids, malaria och många andra sjukdomar, bland annat tuberkulos.
Trots det är vi alla här i dag medvetna om att det är dessa mål som för närvarande är mest eftersatta. Vi måste vidta åtgärder: Vi måste utöka finansieringen av hälso- och sjukvårdsprogram i utvecklingsländerna. EU:s yttersta mål på området bör vara att garantera tillgången till fri sjukvård.
Jag anser att vi bör stödja globala initiativ, t.ex. vertikala fonder, för att bekämpa aids, malaria och tuberkulos. Herr kommissionsledamot, det är dock även nödvändigt att stödja länder politiskt och ekonomiskt så att de kan utveckla effektiva hälso- och sjukvårdssystem. Jag är övertygad om att det här är bästa sättet att upprätthålla anslagsprincipen och se till att de mest utsatta delarna av befolkningen får tillgång till hälso- och sjukvård.
Anna Záborská
- (SK) Fru talman! Tuberkulos är, i likhet med malaria och aids, en av de stora pandemier som decimerar befolkningarna i utvecklingsländerna, särskilt i Afrika och Asien. Detta får en direkt negativ inverkan på ekonomin och den sociala situationen i dessa länder.
EU-länderna har dock inte heller lyckats klara av den höga förekomsten av tuberkulos. Sjukdomen kan inte bara ses som ett medicinskt eller farmaceutiskt problem, eller som ett problem som beror på människors beteende. Det handlar även om människans utveckling och integritet, och om rättvisa, vilket kräver en global strategi. Människor i utvecklingsländerna som insjuknat i tuberkulos är också offer för orättvisa, eftersom den behandling de får är otillräcklig och inte av samma kvalitet som i de utvecklade länderna.
Vi behöver mer forskning och ett ständigt flöde av nya läkemedel och vacciner för att ta itu med nya komplikationer och olika resistenta patogener. Jag vill dock göra er uppmärksamma på de vardagshjältar som arbetar med att bekämpa tuberkulosen, och som gör att vi kan fortsätta att behandla de sjuka, att utstå de umbäranden som det innebär att samtidigt insjukna i både tuberkulos och aids, och att hjälpa alla länder att uppnå millenniemålen. Vi måste stödja hälso- och sjukvårdsarbetarna i utvecklingsländerna. Hälso- och sjukvårdsarbetare lämnar landet till förmån för mer välstående länder, eftersom hälso- och sjukvårdsbudgetarna skärs ned så kraftigt i deras egna länder.
Jag stöder initiativet för tuberkulosvaccin men vi måste ha en global strategi för att övervinna sjukdomen. Det räcker inte att bara stödja forskning och läkemedelsindustrin, eftersom det till råga på allt kommer att dröja länge innan forskningen bär frukt.
Miroslav Mikolášik
- (SK) Fru talman! Jag vill betona att tuberkulosen är långt ifrån utrotad och vi ser här att nästan 2 miljoner människor dör av den allvarliga sjukdomen varje år.
Jag skulle vilja säga att jag tycker att det är bra att vi är medvetna om detta. Jag välkomnar också kommissionens initiativ av den anledningen att vi inte bara talar om aidspandemin utan även om tuberkulosen, som skördar miljontals människoliv.
Jag håller med om att vi behöver ägna mer resurser åt att ta fram nya vacciner. Men som kommissionen precis förklarade har vi naturligtvis inte dessa nya vacciner ännu, eftersom vi fortfarande befinner oss i en preklinisk fas och fortfarande bara testar deras verkan på människor. Jag efterlyser - jag ska strax sluta, fru talman - nya anslag och nya resurser.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Fru talman! En årlig dödlighet på 1,6-2 miljoner människor gör tuberkulosen till en av de två största dödsorsakerna till följd av infektionssjukdom i världen. Detta har lett till ökad oro bland folkhälsoorganisationer över hela världen.
I en tid när det görs uppseendeväckande medicinska framsteg måste vi inse att det har blivit dags att ersätta det traditionella BCG-vaccinet med ett nytt, mer modernt och mycket mer verksamt vaccin mot tuberkulos. Detta kan dock inte åstadkommas utan att dels bevilja mer generösa EU-medel för att fullfölja forskningen på området och dels hitta andra finansieringskällor genom att se över den modell för alternativa, innovativa finansieringsmetoder som föreslås inom initiativet för tuberkulosvaccin.
Genom att lämna finansiella garantier kan vi göra modellen mer attraktiv för det europeiska näringslivet och därmed garantera dess medverkan och nödvändigt finansiellt stöd.
Seán Kelly
(EN) Fru talman! Tuberkulos, eller tbc som det kallades i mitt land, spred sig i Irland för drygt femtio år sedan och dödade många människor, såväl unga som gamla.
I takt med att landet blev rikare dog sjukdomen ut och vaccineringen upphörde i 36 år. Som frågeställaren har påpekat har tbc dock återvänt på senare år. Så sent som förra året insjuknade ett skolbarn och ett förskolebarn i sjukdomen i min egen valkrets.
Globalt sett är problemet större. Två miljarder människor smittas av bakterien och en person dör var tjugonde sekund. Vi har därför en stor uppgift framför oss om vi ska nå målet att utrota sjukdomen före 2050.
Lösningen är forskning, och på det området förtjänar EU en hel del beröm. Även om vi ligger efter Förenta staterna och Japan när det gäller forskning i allmänhet är vi ledande på det här området. 60 procent av forskningen bedrivs inom EU och framförallt danska myndigheter och forskare har spelat en framträdande roll i arbetet med att ta fram vaccinet.
João Ferreira
(PL) Fru talman! Med fyra år kvar tills tidsfristen för att uppnå millennieutvecklingsmålen löper ut är det 2 miljoner människor som dör i tuberkulos varje år. Tuberkulos utgör ett tydligt exempel på de orättvisor som råder i världen. Vi får inte glömma bort att det här är en sjukdom som inte alls är utbredd i industriländerna.
Problemet med tuberkulos och andra sjukdomar kommer inte att lösas förrän hela befolkningen har tillgång till högkvalitativ offentlig hälso- och sjukvård, inklusive primärvård. Utvecklingssamarbete och biståndspolitik spelar en viktig roll här, vilket naturligtvis måste inbegripa stöd till vaccinationsprogram. Det behövs dock mer. Vi måste en gång för alla sluta att använda sådana mekanismer, som t.ex. lån och skuldbetalningar, som länsar utvecklingsländerna på resurser och gör det möjligt att hålla dem underutvecklade, beroende, kuvade och utblottade.
Csanád Szegedi
(HU) Fru talman, mina damer och herrar! I Ungern har antalet tuberkulosfall och dödsfall till följd av sjukdomen ökat i skrämmande takt de senaste åren. Detta beror bland annat på ett liberalt tänkesätt som är förödande för nationerna. Här syftar jag på den skamliga ungerska hälso- och sjukvårdslagen från 2006 som byggde på nedläggningar av sjukhus och vinstorienterade hälso- och sjukvårdstjänster. En viktig faktor i sjukdomsutvecklingen är fattigdom, däribland det ökade antalet hemlösa och ett hälso- och sjukvårdssystem som blir allt svårare att få tillgång till. Jag anser att det är viktigt att öka sjukvårdens läkande och förebyggande roll, och att utöka kontrollerna, och att inte bara förbättra vaccinationerna utan även att ge alla möjlighet att vaccinera sig. Dessa vaccinationer kan leda till en friskare nation och ett friskare Europa och samhälle på lång sikt.
Dacian Cioloş
Fru talman! Jag ska försöka ge en del svar på de synpunkter som förts fram.
Först av allt måste vi intensifiera forskningen, som jag sade redan i mitt inledande anförande. Kommissionen håller på att undersöka olika sätt att öka finansieringen av sina tuberkulosprogram. En lösning skulle kunna vara att skjuta till mer pengar till partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), som jag talade om. Detta program har för närvarande en budget på 400 miljoner euro, varav kommissionen står för 200 miljoner euro. Kommissionen överväger även möjligheten att t.ex. upprätta ett EDCTP 2-program. Som jag redan har sagt till Claudiu Ciprian Tănăsescu måste jag även understryka att kommissionen bidrar med betydande resurser till tuberkulosforskningsprogrammet. Jag kan till och med ge er en siffra: 65 miljoner euro har redan tilldelats programmet. Det är dock uppenbart att det inte är tillräckligt och offentlig-privata partnerskap måste också undersökas.
Om det blir en fråga om att finansiera möjliga vaccin i en klinisk fas måste hänsyn dock även tas till effektivitetsfrågan. Som jag sade ger den information som vi har för närvarande inte någon garanti för att omfattande finansiering skulle kunna ge ett positivt resultat. Vitaminer är ett annat perspektiv som för närvarande håller på att undersökas. Vi måste dock förhindra att bakterierna blir resistenta. Det kanske är en väg som skulle kunna undersökas. Vi måste dock komma ihåg att risken finns.
Låt oss nu tala mer allmänt om hälso- och sjukvårdssystemen i EU och i utvecklingsländerna. I EU är hälso- och sjukvården också ett av de mål som kommissionen försöker främja i medlemsstaterna genom olika program, bland annat Europa 2020-agendan. Kommissionen främjar med andra ord investeringar i hälso- och sjukvård. På forskningsområdet arbetar kommissionen - framförallt en grupp kommissionsledamöter - inom ett av initiativen för forskning och innovation med den här frågan för att se till att innovation kan främjas i medlemsstaterna för att utöka forskningen på hälso- och sjukvårdsområdet, parallellt med frågor som rör den åldrande befolkningen.
När det gäller utvecklingsländerna gör EU redan en hel del på hälso- och sjukvårdsområdet inom utvecklingsfonden och det här är en fråga som kommissionen kommer att fortsätta att arbeta med i framtiden.
Jag hoppas att jag för kommissionens räkning har lyckats besvara en del av era frågor. Jag kan bara försäkra er om att forskning förblir en av kommissionens mest centrala frågor.
Talmannen
Jag avrundar debatten med att säga att jag har mottagit fyra resolutionsförslag, som ingivits i enlighet med artikel 115.5 i arbetsordningen.
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon kl. 11.30.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Joanna Senyszyn
Som ledamot av delegationen till den gemensamma parlamentariska AVS-EU-församlingen stöder jag resultatet av EU:s forskning för att ta fram vacciner mot tuberkulos som ska göras tillgängliga i utvecklingsländerna. Jag stöder också insatserna för att hjälpa dessa länder att finansiera behandlingen av dem som lider av sjukdomen. Tuberkulos är en av de tre vanligaste infektionssjukdomarna, tillsammans med hiv och malaria. En tredjedel av världens befolkning är smittad av tuberkulosbakterien. Varje år får åtta miljoner människor diagnosen och sjukdomen dödar 2,6-2,9 miljoner människor. Över 95 procent av fallen inträffar i utvecklingsländerna. Varje sekund skördar tuberkulosbakterien ett nytt offer. Omkring 10 procent av de smittade utvecklar sjukdomen, som kan vara dödlig om den inte behandlas. De flesta diagnostiserade fallen konstateras i Indien, Kina, Indonesien, Sydafrika, Nigeria, Bangladesh och Etiopien. I Asien och Afrika drabbas 100-120 personer per 100 000 invånare. Tillgången till effektiv behandling är begränsad i många länder. Tuberkulos är ett allvarligt ekonomiskt problem. Arbetskraftens minskade produktivitet i världen till följd av sjukdomen kostar 13 miljarder US-dollar per år. Att utrota tuberkulosen är ett av de millennieutvecklingsmål som EU vill uppnå före 2015. Det är redan bara fyra år kvar. Tuberkulos är i dagsläget en fullt behandlingsbar sjukdom. Vi behöver omfattande program som syftar både till att förebygga och behandla tuberkulos. En informationskampanj om tuberkulos och olika sätt att undvika och behandla den bör lanseras så snart som möjligt och ett vaccinationsprogram inledas.
Lívia Járóka
skriftlig. - (EN) Tuberkulosen har genom människans historia dödat fler människor än någon annan sjukdom. Den är mycket smittsam och luftburna bakterier kan smitta 10-15 andra människor innan symtomen upptäcks.
Trångboddhet, slumområden och bristfällig hygien har alltid varit allvarliga riskfaktorer för tuberkulos, och tuberkulosen är därför den sjukdom som närmast förknippas med och delvis orsakas av fattigdom.
Trots Världshälsoorganisationens och nationella myndigheters insatser dör 1,5 miljoner människor i tuberkulos varje år och siffran stiger fortfarande. Jag stöder helhjärtat initiativet för tuberkulosvaccin och hoppas innerligt att det kan bidra till mer vacciner för de drabbade i Europa och runt om i världen.
Det måste dock betonas att kampen mot tbc måste gå hand i hand med kampen mot fattigdom och socialt utanförskap. Det är nödvändigt att ringa in utsatta grupper och att fastställa och undanröja de hinder som står i vägen för dessa grupper att få tillgång till alla förebyggande åtgärder, diagnos och behandling av tbc.
Det vore även lämpligt att ändra agendan för tbc-tjänster för att bättre kunna tillgodose lokala behov och ta itu med den utbredda diskrimineringen i hälso- och sjukvårdssystemen.
Vilija Blinkevičiūt
skriftlig. - (LT) Vi måste bekämpa tuberkulosen eftersom den varje år dödar nästan 2 miljoner människor över hela världen och nästan en tredjedel av världens befolkning är smittad av den. Jag skulle vilja uppmärksamma det faktum att tuberkulosen är en känslig världshälsofråga och den näst största dödsorsaken till följd av infektionssjukdom i hela världen. Tuberkulosen är nära kopplad till sociala och ekonomiska problem, t.ex. fattigdom, arbetslöshet, alkoholism, drogmissbruk och hiv/aids, samt bristfälliga sjukvårdssystem i fattiga länder och sen diagnos. Det gläder mig därför att initiativet för tuberkulosvaccin har upprättats, eftersom alla patienter som lider av tuberkulos i världen kommer att kunna dra nytta av resultatet av forskning och arbetsinsatser. Dessutom skulle projektet bidra till att genomföra Europa 2020-målen och millennieutvecklingsmålen till 2015. Jag skulle vilja påpeka att det inte finns tillräckligt med finansiering för att kunna bekämpa tuberkulosen. Det är därför mycket viktigt att EU skjuter till medel för att kunna skapa ett kraftfullt paket av nya potentiella tuberkulosvacciner. Jag hoppas att det så snart som möjligt kommer att ske framsteg när det gäller att bevilja licenser för aktuella potentiella europeiska tuberkulosvacciner och att de kommer att göras tillgängliga för dem som behöver dem mest. Dessutom är det viktigt att hitta möjligheter att genomföra konkurrenskraftiga finansieringsmekanismer för att genomföra de sista stegen i den kliniska forskningen om nya vacciner mot tuberkulos.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
skriftlig. - (PL) Mot bakgrund av vår debatt vill jag påpeka att tuberkulosen i början av 2000-talet dödar omkring 3 miljoner människor varje år runt om i världen. Statistiken visar att en tredjedel av världens befolkning är smittad av tuberkulosbakterien. Detta problem ger anledning till oro. Vi måste se till att endast de bästa och mest innovativa vaccinerna används som grundläggande verktyg i kampen mot sjukdomen. Vi måste försöka utöka de internationella insatserna och se över finansieringen av vaccinerna, särskilt för utvecklingsländerna. Dessutom behövs det en aktiv mediekampanj för att informera samhället om problemet, om smittovägarna och om hur man kan förebygga sjukdomen, eftersom många människor tror att tuberkulosen är en sjukdom som inte drabbar oss i den moderna världen. Tack.
Artur Zasada
Jag oroar mig över de slutsatser som frågeställarna av den muntliga frågan har dragit. Fem år innan tidsfristen för att uppnå millennieutvecklingsmålen löper ut har antalet tuberkulosfall i världen minskat något. Enligt den information som jag har tillgång till medger 73 procent av läkarna i Central- och Östeuropa att de inte anser sig vara tillräckligt utbildade för att diagnostisera och behandla tuberkulos. Den allmänna känslan bland läkare är att situationen är betydligt värre. 75 procent av läkarna anser att antalet nya fall av tuberkulos ökar. Vad kan skälet vara att den officiella statistiken skiljer sig så från läkarnas observationer? Systemet för att i samla in uppgifter om nya fall av tuberkulos är förlegat och hälso- och sjukvårdsinstitutioner försummar ofta sina skyldigheter i det avseendet. Det bör understrykas att de viktigaste redskapen för att bekämpa sjukdomen fortfarande är förebyggande åtgärder, utbildning och god hygien som gör det möjligt att undvika att smittas av tuberkulosbakterien. Jag håller med frågeställarna om att en lösning på problemet kan vara att införa ett vaccinationsprogram i kombination med en omfattande informationskampanj.
Cristian Silviu Buşoi
Även om det har gjorts vissa framsteg är tuberkulosen fortfarande en av de största dödsorsakerna i världen, särskilt i utvecklingsländerna, och orsakar nästan 2 miljoner dödsfall om året. Situationen i Rumänien är också värd att nämna. Där redovisas 110 fall per 100 000 invånare, vilket kan jämföras med genomsnittet i Europa på 39 fall per 100 000 invånare.
Tillgången till hälso- och sjukvård är en universell rättighet och det är inte de ekonomiska kostnaderna för detta som bör oroa oss. Det råder fortfarande obalans mellan industriländerna och utvecklingsländerna. Vi måste visa solidaritet och stöd genom att använda alla tillgängliga metoder, t.ex. programmet ”Stoppa tuberkulosen” som lanserades av Världshälsoorganisationen (WHO).
Europa har en plikt att försöka hitta genomförbara, innovativa metoder för att finansiera forskning som bidrar till att bekämpa tuberkulos och andra överförbara sjukdomar. Initiativet för tuberkulosvaccin, som EU stöder, kan vara en lösning i den nuvarande situationen genom att skapa tillgängliga vacciner till överkomliga priser som kan distribueras till befolkningen genom ett strukturerat vaccinationsprogram. Införandet av initiativet i Europa 2020-strategin kan vara en lösning som ger EU möjlighet att stärka sitt strategiska oberoende i kampen mot tuberkulosen och sin ställning som ledande innovatör.
