Následky celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy na rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je krátke prednesenie správy pána Enriqueho Guerrera Saloma v mene Výboru pre rozvoj o následkoch celosvetovej finančnej a hospodárskej krízy na rozvojové krajiny a rozvojovú spoluprácu -.
Enrique Guerrero Salom
spravodajca. - (ES) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, finančná a hospodárska kríza má najtrpkejšie a najhoršie následky na rozvíjajúce sa a rozvojové krajiny, najmä tie s nižšími príjmami. Kríza spomalila trvalý rast, ku ktorému v mnohých z týchto krajín dochádzalo počas posledného desaťročia: hospodársky rast, ktorý vytváral pracovné miesta, pomáhal im vo vyrovnávaní štátnych rozpočtov, umožňoval znižovať zahraničné dlhy, podporoval rozšírenie obchodných činností a okrem toho im pomáhal získať väčšiu oficiálnu rozvojovú pomoc.
Tieto krajiny však trpeli už aj v rokoch, ktoré predchádzali kríze: po prvé, počas potravinovej krízy, ktorá ohrozila prežitie stoviek miliónov ľudí, potom počas energetickej krízy, ktorá vyčerpala veľa zásob tým, ktorí neprodukovali ropu či zemný plyn, a napokon počas klimatickej krízy, ktorej následky na úrodu a infraštruktúru škodia najviac najchudobnejším krajinám.
Finančná kríza sa pričinila o nestabilnú situáciu, v ktorej sa tieto krajiny nachádzajú. Ako zdôrazňuje sama Európska komisia, ovplyvňujúc rozvojové a rozvíjajúce sa krajiny, tretia vlna finančnej krízy zasiahla najchudobnejšie krajiny a zmenila túto krízu, po teoretickej stránke hospodársku, na rozvojovú, sociálnu a humanitárnu krízu.
V týchto krajinách sa vlastne poškodili všetky oblasti ich činností. Poškodil sa hospodársky rast, ktorý bude v roku 2009 oveľa nižší ako v predošlých rokoch. Obchod poklesol, čo oslabí bilanciu bežného účtu týchto krajín. V týchto krajinách je menej zahraničných investícií, majú horší prístup k medzinárodnému financovaniu a zo strany rozvinutých krajín badáme narastajúcu protekcionistickú reakciu.
Zároveň poklesli prevody finančných prostriedkov vysťahovalcov a oficiálna rozvojová pomoc sa tiež znížila. V dôsledku toho sa zoznam najchudobnejších rozšíril o stovky miliónov ľudí a státisíce detí zomrú v mladšom veku na kontinentoch, ako je napríklad Afrika.
Na základe tejto skutočnosti sa európsky hlas musí ozvať a žiadať, aby sa dodržali záväzky oficiálnej rozvojovej pomoci, aby existovali nové dodatočné zdroje na pomoc týmto krajinám, aby sa znížili poplatky a dane pre migrantov, aby sa odolalo protekcionistickým snahám a podporilo kolo rokovaní o rozvoji v Dauhe, aby sa prijali opatrenia proti daňovým rajom a daňovým únikom, a takisto treba pracovať na moratóriu na splácanie dlhov alebo zrušení dlhov pre najchudobnejšie krajiny.
Ako spravodajca tejto správy som chcel dosiahnuť najväčší možný konsenzus a počas rokovaní som súhlasil s pozmeňujúcimi a doplňujúcimi návrhmi všetkých parlamentných skupín, ale som ešte stále ochotný podať zajtra ústny pozmeňujúci a doplňujúci návrh k odseku 34 tejto správy s cieľom získať ďalšie hlasy. Získali by sme väčšiu podporu pre niečo, čo považujem za nevyhnutné: aby sa európsky hlas zjednotil a zosilnel v súvislosti s pomocou pre rozvojové krajiny.
John Dalli
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel zablahoželať pánovi spravodajcovi k tejto veľmi komplexnej správe.
Ako správa oprávnene zdôraznila, kríza zasiahla rozvojové krajiny oveľa tvrdšie, než sa spočiatku očakávalo. V skutočnosti boli zastihnuté niekoľkými spôsobmi, napríklad nestálymi cenami komodít, poklesom vývozných príjmov a príjmov z turizmu, ako aj poklesom kapitálových tokov a finančných prevodov. Spoločnou črtou mnohých krajín je zvýšenie potrieb finančnej podpory.
Mnohé rozvojové krajiny boli často nútené znížiť sociálne výdavky (najmä v oblasti výživy, zdravotníctva a vzdelávania), čo so sebou prinieslo vážne sociálne a politické následky ohrozujúce nielen dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia (RCT) do roku 2015, ale i podrývajúce pokrok zaznamenaný v posledných rokoch. Rozvojové krajiny, predovšetkým subsaharská Afrika, budú určite i napriek určitým prvým znakom celosvetového oživenia zaostávať.
EÚ ukázala svoje vedúce postavenie a jednotu pomocou spoločnej reakcie na krízu v rámci celosvetovej reakcie, a to v rámci Organizácie Spojených národov, skupiny G20 a G8. Konali sme rýchlo a účinne, aby sme sľuby premenili na skutočné záväzky, aby sme pomohli rozvojovým krajinám poradiť si s krízou.
EÚ minulý rok na jar prijala balík komplexných, dobre načasovaných, cielených a koordinovaných opatrení na zmiernenie dosahu krízy na ľudí, podporu hospodárskeho rastu v rozvojových krajinách a ochranu najzraniteľnejších.
Reakcia EÚ nepozostáva iba z reakcie Spoločenstva, ale i reakcií členských štátov EÚ (ich bilaterálnych reakcií, ako aj príspevkov do zdrojov medzinárodných finančných inštitúcií na základe výzvy skupiny G20). Úzka spolupráca so Svetovou bankou a MMF nám navyše umožnila zabezpečiť konzistentnosť našich analýz a komplementárnosť našej pomoci.
Ako zdôraznila aj správa, Komisia vytvorila a v súčasnosti zavádza veľmi konkrétny a krátkodobý mechanizmus ad hoc FLEX pre ohrozenosť určený na podporu najzraniteľnejších krajín so slabou odolnosťou s cieľom umožniť im zachovať prioritné výdavky predovšetkým v sociálnej oblasti.
Ďalšie opatrenia zahŕňajú prerozdelenia po hodnotení krajín ad hoc a pokročilé hodnotenie 10. Európskeho rozvojového fondu v polovici obdobia, ktoré práve prebieha, podporu v rámci tradičného nástroja FLEX, predzásobenie pomoci tam, kde je to možné atď.
Oficiálna rozvojová pomoc (ODA) zohráva a bude naďalej zohrávať kľúčovú úlohu v podpore úsilia našich partnerov čeliť kríze. V tejto súvislosti Komisia víta vašu správu vyzývajúcu členské štáty, aby sa naďalej snažili dosiahnuť cieľ 0,7 % ODA z HND do roku 2015. Ostatní darcovia by si mali vytýčiť podobne ambiciózne ciele na zvýšenie ODA a celé spoločenstvo darcov musíme vyzvať, aby dodržalo svoje záväzky v súvislosti s objemom a účinnosťou pomoci.
21. apríla Komisia zverejní svoj každoročný jarný rozvojový balík návrhov pre členské štáty. Tento rok sa zameria na kroky, ktoré sú potrebné na dosiahnutie RCT. Balík zaujme komplexný prístup a určí akčný plán pre urýchlený pokrok na dosiahnutie RCT. Takisto poskytne príležitosť poskytnúť ambiciózny príspevok EÚ k nadchádzajúcemu preskúmaniu rozvojových cieľov tisícročia OSN na vysokej úrovni v septembri. EÚ si tým zachová dôveryhodnosť v rámci svojich záväzkov a bude naďalej zohrávať vedúcu úlohu v medzinárodnom rozvoji.
Elena Băsescu
(RO) Hospodárska a finančná kríza veľmi tvrdo zasiahla aj rozvojovú krajinu Moldavsko. Hospodárstvo tejto krajiny sa podľa odhadov MMF znížilo minulý rok o 9 % a miera nezamestnanosti prekročila úroveň 6 %. Treba podporiť priame investície.
Chcela by som zdôrazniť, že Moldavsko na dobu jedného roka zamestnalo deväť špičkových európskych poradcov, ktorí poskytnú pomoc hlavným ministerstvám v Kišiňove.
Vzhľadom na to, že hovoríme rovnakým jazykom, naši susedia na druhom brehu rieky Prut môžu ťažiť zo skúseností Rumunska v každej oblasti.
Poplatky za peňažné prevody migrantov z krajín, v ktorých pracujú, sa musia znížiť. Záväzok vedúcich predstaviteľov krajín G8 znížiť tieto poplatky z 10 % na 5 % v priebehu nasledujúcich piatich rokov je prvým krokom v tomto smere.
Chcela by som dnes oceniť rekordnú finančnú podporu vo výške 2,6 miliardy USD poskytnutú Moldavsku na obdobie 2011 - 2013. Pánovi premiérovi Vladovi Filatovi sa podarilo dosiahnuť dohodu dnes na darcovskej konferencii.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Vážený pán predsedajúci, epicentrum krízy sa síce nenachádza v rozvojových krajinách, ale sú to práve ony, ktoré najvážnejšie a najhlbšie zasiahla obrovská vlna krízy.
Úverová kríza, neistota, ktorú vyvolala stagnácia, a pokles objemu medzinárodného obchodu, toku investícií a prevodov finančných prostriedkov migrujúcich pracovníkov, boli hlavné cesty rozšírenia krízy, ktorej predchádzala veľká nestálosť cien základných výrobkov a potravín a ktorá vznikla za obrovskej celosvetovej nerovnováhy.
Spoločná reakcia na krízu musí brať do úvahy rozvojové krajiny a ich program musí predstavovať základný prvok celosvetovej hospodárskej spolupráce.
Pomocou Výboru pre hospodárske a menové veci sme požiadali Medzinárodný menový fond, aby vzal do úvahy bremeno, ktoré spôsobila kríza v rozvojových krajinách v oblasti verejných financií, vo svojej správe, ktorú pripraví na nadchádzajúce stretnutie skupiny G20, a aby Komisia vydala oznámenie, v ktorom sa uvedie hodnotenie toho, ako môže daň z finančných prevodov pomôcť dosiahnuť rozvojové ciele tisícročia, napraviť celosvetovú nerovnováhu a podporiť udržateľný rozvoj.
Som rád, že pán Guerrero prijal tieto návrhy a blahoželám mu ku skvelej správe.
Olle Schmidt
(SV) Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa poďakovať pánovi spravodajcovi za túto dôležitú správu.
Som presvedčený, že najlepší spôsob, ako bojovať proti kríze, je voľnejší obchod a globalizácia a nie protekcionizmus. Na potlačenie recesie a stimulovanie rastu v Európe i na celom svete musí Európa nechať svoje trhy otvorené a bojovať tak proti chudobe.
O niekoľko dní zasadne Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT - EÚ v Tenerife. Moji kolegovia z krajín AKT väčšinou upozorňujú na problémy, ktoré na ich trhoch spôsobujú dotované poľnohospodárske výrobky EÚ. Potrebujú obchod, ale naša politika podrýva vznik zdravých trhov pre poľnohospodárske výrobky v rozvojových krajinách.
Pán komisár hovorí, že EÚ ukázala svoje vedúce postavenie, ale dokážeme oveľa viac. Je to vec spravodlivého obchodu, pán komisár.
João Ferreira
(PT) Potravinová, energetická, finančná, hospodárska a sociálna kríza, ktoré sú spomenuté v správe, nie sú nič iné ako rôzne formy tej istej štrukturálnej krízy, ktorá sa už ťahá desaťročia. V niektorých oblastiach, napríklad v subsaharskej Afrike, sa bohatstvo na obyvateľa už desaťročia stále vzďaľuje od bohatstva ostatných oblastí na svete. Napriek rozdielom, ktoré existujú v súčasnosti, majú rozvojové krajiny určité spoločné vlastnosti: závislosť od exportu niekoľkých surovín, nedostatok hospodárskej diverzifikácie, silná koncentrácia na poľnohospodárstvo, energetiku a ťažobný priemysel alebo cestovný ruch a silná oblasť zahraničného kapitálu.
Týmto krajinám sa v oblasti obchodu nanútil model progresívneho exportu a liberalizácie, v prípade potreby i pomocou vydierania. Ako ukázal proces rokovania o dohodách hospodárskeho partnerstva, vedie to k prehĺbeniu závislosti týchto krajín a marí akýkoľvek možný domáci rozvoj. Sú to však zahraničné dlhy, ktoré naďalej najviac vyčerpávajú zdroje rozvojových krajín. Dlh je mnohonásobne preplatený a napriek tomu rastie, dosiahol kolosálnu hodnotu a sám udržiava nadmerné vykorisťovanie týchto krajín a tak zachováva podstatu ich vzťahov s krajinami na severnej pologuli. Zrušenie dlhu je jednoducho iba vec spravodlivosti.
Predsedajúci
Dodržiavanie rečníckeho času je tiež vec spravodlivosti.
Andreas Mölzer
(DE) Ako vieme, najväčšia finančná a hospodárska kríza od 30. rokov minulého storočia zasiahla ťažko nielen Európu. Rozvojové krajiny trpia najmä následkami krízy a pritom za ňu môžu najmenej. Nezodpovedná špekulácia, chamtivosť za rýchlym profitom, ktorý sa vôbec netýka skutočného hospodárstva, predovšetkým v anglosaských krajinách a finančný systém, ktorý sa rozpadá, priviedli svet na pokraj finančnej priepasti.
Ďalšou príčinou krízy je koncept globalizácie, ktorého hlavnou prioritou je úplná deregulácia. Európske krajiny sa stále viac zadlžujú, aby dokázali znovu naštartovať svoje hospodárstva. V mnohých prípadoch to však rozvojové krajiny nemôžu spraviť pre ich zlú finančnú situáciu. Preto sa im musí poskytnúť možnosť účinnejšie chrániť ich národné hospodárstva pred importovaným tovarom, ktorý sa predáva za dampingové ceny a ktorý narúša miestne trhy a živobytie miestnych ľudí.
Musíme poskytnúť rozvojovým krajinám možnosť prekonať krízu vlastnými silami. Klasickú rozvojovú pomoc tu azda môžeme považovať za neúčinnú. V konečnom dôsledku musíme odstrániť koreň tohto problému a na finančných trhoch musíme zaviesť prísne pravidlá, zakázať špekulatívne praktiky a rýchlo zaviesť daň z finančných transakcií.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 25. marca 2010.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Vilija Blinkevičiūt 
EÚ je povinná pomôcť rozvojovým krajinám prekonať ťažkosti spojené s celosvetovou hospodárskou krízou, ktorá vznikla bez ich vlastného zavinenia.
Je veľmi dôležité, aby sa Európska komisia cielene snažila o presadenie reformy medzinárodnej rozvojovej spolupráce a aby spolu s Radou zlepšila koordináciu dvojstrannej a mnohostrannej rozvojovej spolupráce, pretože nedostatky v tejto oblasti sú hlavnou príčinou nedostatočnej účinnosti rozvojovej pomoci.
Rozvojové krajiny potrebujú pomoc na zníženie úrovne chudoby a izolácie, opatrenia, ktoré podporujú rozvoj, a opatrenia, ktoré sú potrebné na prekonanie krízy, predovšetkým v týchto ťažkých časoch.
Budeme schopní uskutočniť rozsiahle prijaté záväzky, ak budeme mať všeobecne lepšiu koordináciu a kroky, ktoré budú účinnejšie a transparentnejšie, a ak sa budeme sa snažiť o širokú zhodu medzi hlavnými poskytovateľmi pomoci, partnerskými krajinami, finančnými inštitúciami a občianskou spoločnosťou.
Uplatnením týchto krokov musí Európska únia zohrávať vodcovskú úlohu a musí konať rozhodnejšie. Preto musia inštitúcie Európskej únie prijať väčšie záväzky a Parlament v tejto súvislosti nepochybne vyjadril svoj postoj veľmi jasne.
Sebastian Valentin Bodu  
Rozvojové krajiny skončili ako hlavné obete finančnej krízy i napriek prvotným prognózam, ktoré tvrdili, že kríza najviac zasiahne rozvinuté krajiny. Teória, že rozvojové krajiny nie sú dostatočne silne späté s celosvetovým hospodárstvom, ktoré mala zasiahnuť kríza na finančných trhoch, sa v skutočnosti vyvrátila. Vidíme, ako sa kríza prehlbuje v mnohých rozvojových krajinách s bezprecedentnou mierou nezamestnanosti a rapídnym nárastom štátneho dlhu a rozpočtového deficitu. Zatiaľ však rozvinuté krajiny, ktoré veľmi nepocítili dosah krízy alebo mali dostupné nástroje na zmiernenie jej vplyvu, dosiahli hospodársky rast, hoci predbežný. Hospodárska kríza má už teraz priamy dosah na obyvateľstvo, zatiaľ čo sa úroveň nezamestnanosti v rozvojových krajinách zvyšuje. Úsilie o hospodársku obnovu, ktoré vyvíjajú štáty, ktoré naďalej cítia následky krízy, by mohlo ovplyvniť celé sociálne skupiny, pretože opatrenia na obnovu môžu mať iba bolestivý dosah. Programy financovania EÚ sú najkomplexnejšie a najprístupnejšie spomedzi všetkých celosvetovo prístupných programov finančnej pomoci. Zasiahnuté členské štáty musia ťažiť čo najprimeranejšie z financií vyčlenených na riešenie situácií, ktoré obmedzujú hospodársku činnosť a majú sociálne dôsledky.
Proinsias De Rossa  
písomne. - Celosvetová finančná a hospodárska kríza zasiahla rozvinutý svet tak hlboko, že teraz čelíme sociálnej kríze a kríze nezamestnanosti. Avšak v najmenej rozvinutých krajinách sú problémy, za ktoré nie sú zodpovedné, znásobené dôsledkami potravinovej a klimatickej krízy s dramatickými dôsledkami pre jednu šestinu svetovej populácie trpiacu hladom. Členské štáty EÚ ako najväčší darcovia pomoci musia splniť svoje záväzky vyplývajúce z oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), zlepšiť účinnosť a koordináciu pomoci a vyvinúť väčšie úsilie na dosiahnutie rozvojových cieľov tisícročia do roku 2015. Rozsah škody spôsobenej špekuláciami vo finančnom sektore zdôrazňuje dôležitosť preventívnych opatrení, ako napríklad zdanenia finančných transakcií a záruk s ohľadom na odškodnenie od tohto sektora za náklady spôsobené krízou. Keďže daňové raje a offshorové centrá pripravujú rozvojové krajiny o viacnásobky prostriedkov získaných cez ODA, nečinnosť v tejto oblasti je neprijateľná.
Siiri Oviir  
Dnes už síce môžeme hovoriť o zmiernení hospodárskej a finančnej krízy v niektorých členských štátoch EÚ, ale mali by sme si uvedomiť, že rozvojové krajiny čelia tejto kríze v plnom prúde so všetkými jej krutými následkami. Bez pochýb by sme hospodársky rozvoj mali považovať za kľúčový pre riešenie súčasnej celosvetovej krízy. Počas revitalizácie nášho hospodárstva by sme však nemali zabúdať, že pretrvávajúca kríza v rozvojových krajinách takisto veľmi výrazne brzdí celosvetový hospodársky rast, a tak brzdí aj náš rozvoj. Myslím si, že členské štáty Európskej únie musia naďalej poskytovať pomoc na zníženie úrovne chudoby a vylúčenia v rozvojových krajinách a postupne ju prispôsobovať novým okolnostiam a podmienkam. Vzhľadom na nepriaznivé následky celosvetovej krízy najmä na rozvojové krajiny podporujem tých, ktorí hovoria, že napriek kríze by všetky členské štáty EÚ mohli do roku 2015 zvýšiť svoju spoločnú rozvojovú pomoc o 0,7 % ich HND. Je dôležité prijať opatrenia, ktoré podporia rozvoj a dostanú nás z tejto krízy dnes - v roku 2010. Preto podporujem tých, ktorí hovoria, že v súčasnej situácii by vysoko rozvinuté krajiny EÚ i mimo nej mali podniknúť kroky na zreformovanie medzinárodnej rozvojovej spolupráce. Nemôžeme si dovoliť nedostatok intervencií z našej strany, aby sme nezrušili predchádzajúce úspechy dosiahnuté v oblasti chudoby a vylúčenia, a nesmieme dovoliť, aby vznikla situácia, v ktorej by namiesto súčasných sto miliónov ľudí žijúcich v extrémnej chudobe žila miliarda ľudí v podobnej situácii.
