Odhad príjmov a výdavkov opravného rozpočtu 1/2010 (oddiel I, Európsky parlament) (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pána Vladimíra Maňku v mene Výboru pre rozpočet o odhade príjmov a výdavkov pre opravný rozpočet 1/2010 (oddiel I, Európsky parlament)
.
Vladimír Maňka
spravodajca. - (SK) Všetci veľmi dobre vieme, že len spoločným úsilím na európskej úrovni dokážeme čeliť najväčším výzvam 21. storočia, ktorými sú klimatické zmeny, rizikové a drahé zdroje surovín a energií, hospodárska globalizácia či hrozby pre našu bezpečnosť.
Ak má Európa týmto problémom čeliť, musí mať k dispozícii efektívne a komplexné nástroje. Takéto nástroje prináša Lisabonská zmluva.
V decembri sme odsúhlasili rozpočet európskych inštitúcií na rok 2010. Práve z dôvodov implementácie Lisabonskej zmluvy naša práca na tomto rozpočte v decembri neskončila, bude do apríla pokračovať. My sme dnes v počiatočnej fáze účinnosti tejto zmluvy, Európska únia od začiatku potrebuje mať k dispozícii primerané zdroje, aby mohla implementovať nové politiky. Lisabonská zmluva má dopad na celú škálu služieb Európskeho parlamentu a ostatných inštitúcií. Čo sa týka Európskeho parlamentu, zvýši sa výrazne spolurozhodovanie až na úroveň 95 % legislatívy. Pribudli sféry ako sloboda, bezpečnosť a spravodlivosť, poľnohospodárstvo, rybolov, výskum, štrukturálne fondy. Zintenzívni sa využitie kvalifikovanej väčšiny v Rade a tvorba počtu nových právnych základov vo sférach ako turizmus, šport, energia, civilná ochrana, administratíva, spolupráca. To všetko zvýši legislatívne aktivity Európskej únie všeobecne s významným celkovým dopadom na právomoci Európskeho parlamentu a jeho aktivity, a tým aj na potrebu posilnenia administratívy.
Hlavnou prioritou opravného rozpočtu, ktorý v súvislosti s Lisabonskou zmluvou navrhlo Predsedníctvo Európskeho parlamentu, je zabezpečiť, aby Európsky parlament kapacitne zvládol vykonávať svoju legislatívnu funkciu. Pripomeňme si, že ešte v roku 1988 si Európsky parlament stanovil hranicu vlastných potrieb. Túto hranicu identifikoval na úrovni 20 % celkových administratívnych nákladov inštitúcií. V roku 2006 v kontexte rokovaní o viacročnom finančnom rámci na roky 2007 - 2013, Európsky parlament odsúhlasil túto hranicu ako maximálnu z celkových administratívnych nákladov inštitúcií. Odvtedy od roku 2006 Európskemu parlamentu vzrástli náklady z titulu nadobudnutia účinnosti štatútu poslancov, aj keď na druhej strane práve štatút poslancov šetrí financie v rozpočtoch členských krajín. Dnes potrebujeme ďalej kryť aj náklady z dôvodu novej úlohy Európskeho parlamentu z titulu platnosti Lisabonskej zmluvy. Treba povedať, že so štatútom poslancov, aj Lisabonskou zmluvou kapacita 20 % stropu nepočítala. Napriek štatútu poslancov v Lisabonskej zmluve sme v rozpočtovom výbore trvali na tom, aby rozpočet Európskeho parlamentu na rok 2010 dodržal 20 % limit z pôvodného viacročného finančného rámca. To sa nám aj podarilo.
Pri príprave rozpočtu na rok 2011 však budeme musieť citlivo stanoviť nový vzorec, aby sme zabezpečili udržateľnosť rozpočtu v nasledujúcom období. Rád by som zdôraznil, že najlepšou cestou k udržateľnosti rozpočtu je jeho tvorba na základe skutočných potrieb, a nie na základe inflačných koeficientov. Len takýto prístup umožní, aby rozpočet odrážal len skutočné potreby, čo zvýši jeho transparentnosť a efektívnosť.
José Manuel Fernandes
v mene skupiny PPE. - (PT) Tento opravný rozpočet je výsledkom nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy. Parlament prijal nové kompetencie a nové záväzky, preto musí mať aj prostriedky na to, aby si s novými úlohami vedel poradiť. Chcel by som zdôrazniť, že európski občania žiadajú od Parlamentu kvalitné právne predpisy, a na ich zabezpečenie je dôležité, aby jeho poslanci, výbory a politické skupiny dostali potrebné prostriedky.
Právne a rozpočtové normy a dobrá finančná disciplína sú v tomto opravnom rozpočte splnené. Okrem toho sme presvedčení, že rozpočtová disciplína a snaha o šetrenie sú potrebné viac než kedykoľvek predtým, a európski občania to aj očakávajú v implementácii tohto rozpočtu. Preto chceme znovu zdôrazniť dôležitosť vytvorenia rozpočtu s nulovým základom, ktorý zaručí zvýšenú disciplínu a transparentnosť, a takisto naliehavo žiadame informácie o skutočných fixných výdavkoch Parlamentu. Rovnako trváme aj na potrebe dlhodobého plánovania politiky v oblasti budov s cieľom zabezpečiť udržateľnosť rozpočtu.
Chceli by sme tiež poukázať na fakt, že sme znížili rezervu na budovy o 4 milióny EUR. Takto predstavuje celková suma rozpočtu teraz 19,99 % pôvodného okruhu, okruhu 5, ktorý bol prijatý v prvom čítaní.
Sme si istí, že tieto opatrenia nám pomôžu k tomu, aby sme sa mohli zaoberať opodstatnenými obavami, očakávaniami a požiadavkami občanov EÚ.
Göran Färm
Vážená pani predsedajúca, tento opravný rozpočet je vo svojej podstate hlavne praktický a jeho účelom je prispôsobiť parlamentné postupy novým úlohám, ktoré Parlament podľa Lisabonskej zmluvy má. Jeden odsek je však vecou zásadovosti. Týka sa rozhodnutia, ktoré bolo urobené pred 20 rokmi, že z administratívneho rozpočtového riadku Parlament nemá čerpať viac ako 20 %.
Toto rozhodnutie zapríčiní, že okrajovo tento limit prekročíme - čo bude skôr dôsledkom technických zmien než dôsledkom novej politiky. Toto však rozprúdilo diskusiu o pravidle o 20 %. Kým sa neurobia zásadné škrty, limit bude prekročený, keďže dnešné rozhodnutie nadobudne plnú účinnosť v roku 2011. Existuje dobrý dôvod na to, aby sa diskutovalo o zmene tohto pravidla o 20 %, keďže postavenie Parlamentu sa zmenilo viac než postavenie iných inštitúcií, no tejto zásady by sme sa nemali zriecť bez riadneho uváženia.
Mám na mysli hlavne dve hľadiská. Po prvé, musíme zobrať do úvahy skutočnosť, že viaceré členské štáty sú v súčasnosti pod extrémnym tlakom znížiť počet zamestnancov a výšku platov. V takej situácii nemôžeme pokračovať v bezohľadnom rozširovaní administratívy EÚ. Po druhé, musíme mať na pamäti, že administratívny rozpočet EÚ rozdeľujeme spoločne s inými inštitúciami a že v roku 1988 sme sľúbili, že ak by sme uvažovali o zrušení pravidla o 20 %, stalo by sa to len na základe dialógu s Radou. Toto je veľmi dôležité vzhľadom na zložité rokovania s Radou, ktoré sa nezadržateľne blížia, pokiaľ ide o Európsku službu pre vonkajšiu činnosť, rozpočtové pravidlá, dlhodobý rozpočet a podobne.
Hlasujem za túto správu, ale zároveň by som chcel vydať varovanie do budúcnosti.
Angelika Werthmann
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, Lisabonská zmluva posilňuje EÚ ako celok. Posilňuje účasť európskych občanov a zároveň posilňuje Európsky parlament. Posilnenie postavenia Európskeho parlamentu so sebou prináša aj väčšie legislatívne záväzky. Tieto musia plniť všetci poslanci EP podľa svojho najlepšieho vedomia a presvedčenia.
V tejto súvislosti by som chcela spomenúť slogan kvalitných právnych predpisov. Moje áno k pozmeňujúcemu a doplňujúcemu návrhu rozpočtu Parlamentu je podmienené. Vzhľadom na stále sa zhoršujúcu krízu musíme naše financie spravovať s väčšou obozretnosťou. Ako poslanci sme však aj povinní svoju legislatívnu prácu vykonávať najlepším možným spôsobom. Táto dvojitá požiadavka musí byť splnená.
Salvador Garriga Polledo
(ES) Vážená pani predsedajúca, je dôkazom dôvery, ktorú poslanci tohto Parlamentu majú voči Výboru pre rozpočet, že keď hlasujeme za podstatné zvýšenie rozpočtu Parlamentu vrátane príplatkov za asistentov poslancov EP, štyria z piatich členov Výboru pre rozpočet sú tu prakticky jedinými zúčastnenými. Je to dobrým znamením, že nám dôverujú.
Avšak dôvodom, prečo tu sú dvaja koordinátori zo Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente a Poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), je potvrdiť, že plne súhlasíme so zvýšením rozpočtu, keďže si myslíme, že to nenaruší normy úspornosti, ktoré sme na seba uvalili.
Európsky parlament je veľmi špeciálna inštitúcia, ako náš poslanecký kolega pán Färm dobre vie. Vo Švédsku alebo v Španielsku, ak by sme nepretržite zvyšovali veľkosť našich regiónov, počet poslancov parlamentu, ktorý by sme mali, a naše funkcie, každý členský štát by musel zvýšiť rozpočet svojho parlamentu.
Toto sa práve deje v Európskom parlamente, a preto musíme hlasovať za.
Je pravda, že v nadchádzajúcich rokoch budeme musieť zabezpečiť udržateľnosť týchto výdavkov, čo bude vyžadovať, aby sme vážne hovorili o politike v oblasti budov a o budúcich politikách o personálnom obsadení a zariadeniach kancelárií. Toto všetko musí byť v budúcnosti brané do úvahy v súvislosti s udržateľnosťou a efektívnosťou výdavkov.
Predsedníctvo Parlamentu a Výbor pre rozpočet prijali niekoľko nesúhlasných stanovísk, keďže predsedníctvo bráni potreby poslancov EP a my vo Výbore pre rozpočet bránime úspornosť a rozpočtovú realitu.
Myslím si však, že dohoda je dobrá a že ju zajtra budeme môcť bez problémov prijať.
Derek Vaughan
Vážená pani predsedajúca, hovorím v mene skupiny S&D, ale väčšina poslancov uzná potrebu dodatočných zdrojov po Lisabonskej zmluve. Existuje však množstvo otázok o načasovaní a financovaní týchto návrhov. Kolegovia už nejaké otázky položili.
Existujú však aj ďalšie otázky. Napríklad, ak máme mať doplnkové personálne zdroje, na akom dôkaze sa to zakladá? Sú tieto čísla iba vymyslené? Alebo, ak sú založené na dôkazoch, myslím, že by nám tie dôkazy mali byť poskytnuté.
Ďalej, ako sa budú prideľovať ďalší asistenti? Myslím, že by nám mali byť poskytnuté aj tieto informácie.
Rovnako si myslím, že ak odsúhlasíme doplnkové príspevky na poslaneckých asistentov vo výške 1500 EUR mesačne, mali by sme sa pozrieť aj na iné náklady, náklady na väčšie kancelárske priestory, ktoré možno budú potrebné. V skutočnosti by sme mali vedieť, koľko to celé bude stáť.
Zajtra to bude pre poslancov ťažké rozhodovanie. Vždy je kontroverzné, keď vás žiadajú, aby ste si dali zdroje. Ak by nám boli poskytnuté všetky tieto informácie, o ktoré som spolu s kolegami žiadal, zajtrajšie rozhodovanie by mohlo byť pre poslancov ľahšie.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Keďže teraz je už veľa hodín, keď o tomto diskutujeme, mohli by ste si myslieť, že náš vlastný rozpočet neznesie denné svetlo.
Vážená pani predsedajúca, Lisabonská zmluva nám jasne dáva viac záväzkov, viac právomocí a viac práce, ale znamená to tiež, že potrebujeme viac celkového personálu pre výbory, skupiny a jednotlivých poslancov? Pochybujem. Myslím si, že ak chceme byť politickejší a efektívnejší v spôsobe, ktorým pracujeme, najlepšie to môžeme urobiť v medziach súčasného rozpočtu.
Na záver, pani predsedajúca, zdá sa, že musíme urobiť viaceré kroky. Nehovoríme len o jednorazovom zvýšení v tomto roku, lebo sa zdá, že rozpočet budeme zvyšovať aj v budúcom roku, a moja skupina s tým nesúhlasí. Ak teraz budeme súhlasiť so zvýšením z dôvodu Lisabonskej zmluvy, potom toto je jediná príležitosť, pri ktorej možno tento argument použiť. Čo sa nás týka, musí to byť jednorazové zvýšenie, nie ďalšie budúci rok a ďalšie o rok neskôr. Dosiahli by sme len to, že by sme potrebovali viac budov.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Kvalitné právne predpisy sú pre Parlament prioritou a poslanci EP, výbory a politické skupiny musia mať k dispozícii dostatočné zdroje na ich dosiahnutie. Nové administratívne výdavky spôsobené plnením ustanovení Lisabonskej zmluvy sú teraz zahrnuté do rozpočtu Parlamentu. Navyše, správa tiež zdôrazňuje dôležitosť rozšírenia legislatívnych úloh, ktoré Parlament má, a preto aj potrebu doplnkových finančných zdrojov na ich plnenie. Je potrebné podniknúť osobitné kroky na zabezpečenie stabilného rozpočtu skoncipovaním rozpočtovej politiky s nulovým základom a dlhodobým plánovaním, aby sa uspokojili požiadavky Parlamentu, pokiaľ ide o politiku v oblasti budov.
Myslím, že rozpočet Parlamentu by sa mal naďalej odvolávať na pôvodné naplánovanie viacročného finančného rámca s cieľom zabezpečiť, že jeho záujmy budú chránené, a zároveň na dodržiavanie rozpočtovej disciplíny. Som tiež presvedčený, že obvyklý limit 20 % musí byť dodržaný, a vítam skutočnosť, že bol dosiahnutý konsenzus o neprekročení tohto limitu v tomto prípade. Rovnako podporujem nápad, aby v budúcich rokoch boli podniknuté kroky smerujúce k zabezpečeniu udržateľnosti rozpočtu a súčasne k opätovnému potvrdeniu významu koncipovania takej rozpočtovej politiky, ktorá zabezpečí väčšiu disciplínu. Rovnako som presvedčený o tom, že je potrebná transparentnosť, čo znamená poskytovanie jasných informácií o celkovom objeme fixných výdavkov v rozpočte Európskeho parlamentu.
Paul Rübig
(DE) Vážená pani predsedajúca, na záver tohto postupu by som chcel povedať, že Európsky parlament sa touto záležitosťou zaoberal veľmi zodpovedným spôsobom. Chcel by som poďakovať predovšetkým predsedníctvu za nájdenie spôsobu na rešpektovanie horného limitu 20 %. Počas hospodárskej krízy je pre nás všetkých dôležité, aby sme boli maximálne opatrní s peniazmi daňových poplatníkov, no napriek tomu zabezpečili poslancom EP dobré a efektívne zdroje. Úspora 4 miliónov EUR na budovách by nám nemala zabrániť využiť existujúce zdroje na to, aby naša budova bola jednou z najmodernejších budov sveta, aby sme pre našich občanov mohli pracovať čo najefektívnejšie.
Vladimír Maňka
spravodajca. - (SK) V tejto chvíli by som sa rád poďakoval všetkým Vám, vážené kolegyne, kolegovia, za Vaše názory a vystúpenia, ale aj za hľadanie riešení vo výbore.
Chcel by som pripomenúť, že v rozpočte na rok 2010 sme založili systémové opatrenia, ktoré môžu priniesť finančné úspory a znižovať tlak na naše stropy. V októbri minulého roka sme sa na zmierovacom konaní dohodli, že v Európskom parlamente sa v tomto roku uskutoční organizačný audit v Generálnom riaditeľstve INLO a v bezpečnostnej službe. Cieľom je posúdiť, či sa zdroje využívajú najlepším spôsobom. Výsledky auditu by mali byť východiskom pre ďalší postup a vyššiu efektivitu. Ďalšie rezervy vidím v lepšom využívaní vlastných kapacít v tlmočníckych službách či v oblasti teleworkingu. Od Európskeho parlamentu, ale aj ostatných inštitúcií očakávam aktuálne informácie o tom, ako plánujú využívať dočasne nevyužité kapacity nielen v jazykových službách, ale aj v prenájme priestorov, kopírovacích službách atď. Som presvedčený, že úspory v rozpočte prinesie strednodobá stratégia v oblasti majetku a budov, ktorá prispeje k udržateľnosti rozpočtu Parlamentu. Stratégiu nám administratíva Európskeho parlamentu predstaví už o niekoľko dní. Ešte raz ďakujem za spoluprácu a za zodpovednosť, ktorú si na seba beriete, vážení kolegovia.
Predsedajúca
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 25. februára 2010.
Rada by som sa vám všetkým poďakovala. Ďakujem aj našim technikom a tlmočníkom, že s nami dnes večer napokon zostali.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Alexander Alvaro  
Gratulujem pánovi Maňkovi k jeho úspešným rokovaniam vzhľadom na veľmi tesný rámec pre rozpočet na rok 2010. Okrem úplne opodstatnených a nevyhnutných úprav personálnej politiky EP a politiky EP v oblasti stavieb existuje, podľa môjho názoru, jedna chúlostivá otázka, ktorá sa týka plánovaného zvýšenia asistentských príplatkov o 1 500 EUR. Nie je šťastné, že z procedurálnych dôvodov nie je možné hlasovať o tom samostatne, keďže zvýšenie asistentských príplatkov pre poslancov EP od mája 2010, o ktorom rozhodlo predsedníctvo, je v čase finančnej krízy nevhodné. Určite platí, že v súlade s Lisabonskou zmluvou, ktorá nedávno nadobudla platnosť, bude Parlament celkovo potrebovať ďalšie kapacity pre legislatívnu prácu, ale po zavedení štatútu asistentov od začiatku súčasného volebného obdobia ešte stále neexistuje žiadny dôkaz, že poslanci Európskeho parlamentu skutočne potrebujú viac asistentov. Okrem toho je "kúpna sila" dodatočných peňazí veľmi rôzna, ak porovnáme jednotlivé členské štáty, a to by sa malo tiež brať do úvahy v správe o výsledkoch zavedenia nových pravidiel pre poslaneckých asistentov, ktorú ešte stále treba vypracovať. Vzhľadom na súčasný veľmi obmedzený priestor a pracovné vybavenie Parlamentu sa môžeme obávať toho, že zvýšenie asistentského príspevku o 1 500 EUR, ktoré bolo dnes schválené, vytvorí podmienky aj na ďalšie zvýšenia, požiadavky a pracovné vybavenie v budúcnosti. Slobodná demokratická strana v Európskom parlamente sa v tejto veci zdrží hlasovania.
Cătălin Sorin Ivan  
Tento rozpočtový pozmeňujúci a doplňujúci návrh predstavuje reakciu na skutočnú potrebu. Hneď po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy sa podstatne zvýšili právomoci Európskeho parlamentu v mnohých oblastiach. Priamym následkom tohto rozšírenia je oveľa väčší objem práce, kvalita ktorej musí spĺňať najvyšší legislatívny štandard. Nie je to tak, že požadujeme peniaze pre seba, ako tvrdí tlač. Musíme však inštitúcii Európskeho parlamentu poskytnúť potrebné zdroje, aby mohla plniť očakávania európskych občanov od tohto fóra.
Georgios Stavrakakis
písomne. - (EL) Aj ja by som sa chcel poďakovať pánovi spravodajcovi za jeho prácu. Zvýšené právomoci, ktoré Lisabonská zmluva udelila Európskemu parlamentu, nepochybne značne posilňujú postavenie Európskeho parlamentu a formulujú jasné a účinné odpovede na očakávania európskych občanov. Zároveň však toto posilnenie svojím rozsahom aktivít vytvorilo ďalšie požiadavky v zmysle väčšieho personálu, tak v administratíve Európskeho parlamentu, ako aj v politických skupinách a kanceláriách poslancov EP. Pozmeňujúci a doplňujúci návrh rozpočtu Európskeho parlamentu sa nielenže očakával, ale bol tiež potrebný, ak chceme, aby Európsky parlament účinne plnil svoje nové záväzky, ktoré ďalej posilňujú jeho demokratické kvality. Chcel by som Parlamentu pripomenúť, že podobný pozmeňujúci a doplňujúci návrh bol urobený k rozpočtu Rady s cieľom uspokojiť jeho administratívne požiadavky, keď bola vytvorená inštitúcia predsedu Európskej rady, a očakávajú sa podobné návrhy na pozmenenie a doplnenie rozpočtu Európskej komisie. Schválenie tohto pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu umožní administratíve Parlamentu, politickým skupinám a poslancom EP lepšie a účinnejšie reagovať na nové požiadavky.
