Opatrenia nadväzujúce na národné akčné plány energetickej účinnosti: prvé posúdenie (krátke prednesenie) 
Predsedajúci
Upozornili ste na to, že sme v sále mierne stlmili svetlá. Predpokladám, že je to kvôli úsporám energie.
To je k téme, keďže ďalším bodom programu je krátke prednesenie správy pána Gyürka v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o opatreniach nadväzujúcich na národné akčné plány energetickej účinnosti: prvé posúdenie.
András Gyürk
Vďaka za slovo, vážený pán predsedajúci. Vážený pán komisár, z plynovej krízy v januári určite vzišla jedna pozitívna vec. V každom členskom štáte oživila totiž dialóg o energetickej politike.
Aj tu, v Európskom parlamente, sa veľa diskutovalo o rôznych alternatívnych prepravných trasách, rozšírení kapacít uskladnenia, ako aj o budúcej úlohe jadrovej energie. Avšak nenáležite málo pozornosti sme venovali energetickej účinnosti. Obzvlášť ma teší, že správa o národných akčných plánoch energetickej účinnosti nám v niekoľkých posledných týždňoch poskytla príležitosť viesť na túto tému diskusiu.
Význam energetickej účinnosti spočíva v jej schopnosti dosiahnuť viditeľné výsledky rýchlejšie než akýmkoľvek iným spôsobom. Ako ne dávno zdôraznil komisár pre energetiku Andris Piebalgs, opatrenia EÚ v oblastí zariadení na reguláciu vypnutého stavu by mohli znížiť straty v pohotovostnom režime o objem rovnajúci sa ročnej spotrebe energie Maďarska.
Treba čo najviac zdôrazniť, že energetická účinnosť môže byť liekom na všetky problémy v oblasti energetickej politiky. V prvom rade môže znížiť energetickú závislosť Európy od tretích krajín. Okrem toho môže mať energetická účinnosť priaznivý vplyv aj na konkurencieschopnosť európskeho priemyslu a môže znížiť zaťaženie nášho životného prostredia. Tiež nesmieme zabúdať, že zlepšením energetickej účinnosti sa môže znížiť zaťaženie najzraniteľnejších spotrebiteľov.
Prirodzene, čo sa týka pomerov a možností, ako aj legislatívnych iniciatív, existujú medzi členskými štátmi veľké rozdiely. Preto súhlasíme so smernicou EÚ z roku 2006, ktorou boli stanovené opatrenia na to, aby členské štáty v národných akčných plánoch zhrnuli svoje plánované opatrenia na zlepšenie energetickej účinnosti.
V danej správe sme sa pokúsili vyvodiť všeobecné závery, pokiaľ ide o spomenuté akčné plány. Zároveň bolo naším cieľom definovať potrebné budúce kroky v oblasti právnych predpisov EÚ. Chcel by som upriamiť vašu pozornosť na niekoľko kľúčových bodov v správe.
Správa predovšetkým vyzýva Komisiu, aby prijala tvrdšie kroky proti oneskoreniam pri príprave národných akčných plánov energetickej účinnosti. Tentoraz treba dôkladne preskúmať, či plány v členských štátoch sprevádza prijímanie praktických krokov. Hlavným nedostatkom niektorých národných akčných plánov je to, že ani zďaleka neodrážajú skutočnú politiku ich vlád.
Po druhé, zdroje venované na zlepšenie energetickej účinnosti treba zvýšiť na vnútroštátnej úrovni, ako aj na úrovni Spoločenstva. V dôsledku finančnej krízy si len málo európskych občanov môže dovoliť investovať do vlastnej energetickej účinnosti. Preto treba ihneď rozšíriť projekty v oblasti stimulov na investovanie do energetickej účinnosti. To nás privádza k budúcemu sedemročnému rozpočtu Spoločenstva, v ktorom treba ďalej klásť dôraz na energetickú účinnosť, a ku skutočnému zlepšeniu by mohli prispieť aj daňové prázdniny.
Po tretie, stále cítiť potrebu ďalších právnych predpisov v oblasti energetickej účinnosti v Európskej únii. Myslím, že odporúčania Európskej komisie udali v tejto oblasti správny smer. Napríklad, prísnejšie právne predpisy týkajúce sa spotreby energie v budovách by mohli viesť k značným úsporám.
Po štvrté, národné vlády sa musia stať priekopníkmi v oblasti energeticky účinných riešení. Prejavom takýchto snáh musia byť rozsiahle vzdelávacie kampane. Spotrebitelia sa odhodlajú investovať do svojej energetickej účinnosti, len ak budú plne informovaní o výhodách, ktoré im to prinesie.
Na záver by som sa ešte chcel podeliť o jednu myšlienku. Podľa mňa nemožno k energetickej účinnosti pristupovať ako k druhoradej záležitosti ani v čase recesie. Programami v oblasti energetickej účinnosti by sa naopak mohli v Európe vytvoriť stovky tisíc pracovných miest. V roku masového prepúšťania je tento aspekt sotva nerelevantný.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážený pán predsedajúci, vítam príležitosť osloviť toto plenárne zasadnutie Európskeho parlamentu, ktoré sa okrem iného zaoberá posúdením národných akčných plánov energetickej účinnosti (NEEAP) Komisiou, ktoré bolo predložené v rámci Druhého strategického preskúmania energetickej politiky v novembri 2008 a predtým v rámci oznámenia Komisie z januára 2008.
Podrobnejšia, technická syntéza posúdenia NEEAP Komisiou bude predložená v dokumente Komisie o NEEAP na jar tohto roku.
Preto by som chcel túto príležitosť využiť na to, aby som poďakoval spravodajcovi, pánovi Gyürkovi, za jeho prácu, ako aj Výboru pre priemysel, výskum a energetiku (ITRE) za cennú diskusiu a pripomienky.
Počas niekoľkých uplynulých rokov Komisia veľmi jasne deklarovala, že energetická účinnosť je hlavnou prioritou energetickej politiky Európskej únie a veľmi významným základným kameňom pre splnenie cieľov stanovených do roku 2020 a národné akčné plány energetickej účinnosti hrajú v tomto smere ústrednú úlohu. Ako viete, Smernica o energetickej účinnosti konečného využitia energie a energetických službách ukladá členským štátom povinnosť predložiť tieto akčné plány a ukázať, ako chcú v praxi dosiahnuť svoje vnútroštátne ciele v oblasti energetickej účinnosti.
Pôvodný konečný termín ich odovzdania členskými štátmi bol 30. jún 2007, ale, ako viete, mnohé členské štáty s odovzdaním meškali. Posledný NEEAP dostala Komisia v júni 2008.
V tomto štádiu už Komisia dokončila všetky jednotlivé posúdenia a všetkým členským štátom zaslala listy obsahujúce výsledky týchto posúdení. V nadväznosti na to sa konalo niekoľko bilaterálnych stretnutí a niekoľko členských štátov vyhlásilo, že by samy chceli počas niekoľkých nasledujúcich mesiacov svoje NEEAP vylepšiť. Ako už poznamenali členovia Výboru pre priemysel, výskum a energetiku, prvé národné akčné plány energetickej účinnosti sa ukázali ako veľmi užitočné dokumenty. Mnohé členské štáty vlastne po prvý krát vypracovali komplexné plány krokov v oblasti úspory energie. Mnohé z nich potvrdili, že medziodvetvové úsilie potrebné na ich vypracovanie považovali za veľmi užitočné.
Podľa Smernice o energetických službách majú NEEAP len obmedzenú úlohu. Komisia však vo svojom oznámení z novembra 2008 a v iných nedávnych vyhláseniach vždy členské štáty nabádala k tomu, aby ich úlohu rozšírili.
Komisia vypracuje nový akčný plán Európskej únie pre úsporu energie, ktorý posilní a lepšie nasmeruje kroky Európskej únie s cieľom pomôcť členským štátom, podnikom a občanom EÚ nákladovo efektívne šetriť energiu.
Vo vašej správe ste Komisiu naliehavo žiadali, aby v oblasti úspor energie navrhla záväzné ciele. Súčasný cieľ ušetriť do roku 2020 20% primárnej energie je, ako viete, nezáväzným cieľom. Komisia však verí, že s pomocou energetického a klimatického balíka a návrhov obsiahnutých v Druhom strategickom energetickom preskúmaní môžeme 20 % dosiahnuť.
Správa pána Gyürka tiež správne naznačila, že treba zvýšiť finančnú podporu. Finančné otázky spojené so šetrením energie uznala Komisia v pláne hospodárskej obnovy Európy z 26. novembra 2008 a v iných koordinovaných snahách, ktorých cieľom je pomôcť vytvárať pracovné miesta, hlavne v malých a stredných podnikoch, keďže pri investíciách do energetickej účinnosti, a hlavne do budov, ide väčšinou o renovačné projekty malého rozsahu.
Na záver by som chcel pripomenúť, že počas funkčného obdobia tejto Komisie sa lídri EÚ skutočne k podpore energetickej účinnosti zaviazali. Posilnenie investovania do energetickej účinnosti a s tým súvisiacich nových technológií je významným príspevkom k dosiahnutiu trvalo udržateľného rozvoja a tiež k bezpečnosti dodávok. Dosah energetickej účinnosti ďaleko prekračuje rámec energetickej politiky. Všeobecne pozitívne vplýva tiež na hospodárstvo Európskej únie: zvýšená účinnosť pomáha vytvárať nové pracovné miesta, stimuluje hospodársky rast a zvyšuje konkurencieschopnosť. Ako ste správne uviedli, presne to by sme v týchto ťažkých a problémových časoch mali robiť.
Predsedajúci
- Bod je uzavretý.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 19. februára 2009.
Písomné vyhlásenia (článok 142)
Šarūnas Birutis  
Je jasné, že ceny ropy klesajú, ale keď hospodárska kríza raz pominie, ceny pôjdu znova hore. Preto dovoľte, aby som vám pripomenul, že je potrebné viac diverzifikovať energetické zdroje EÚ a trasy ich dodávok s cieľom zmierniť negatívne dôsledky, ktoré môže spôsobiť budúca ropná kríza.
Závislosť členských štátov EÚ, hlavne "energetických ostrovov" EÚ, na dodávkach energie a existujúcej infraštruktúre je rôzna. Môžeme hovoriť o jednotnom trhu s energiou, ak napríklad pobaltské štáty vrátane Litvy sú energetickými ostrovmi? Neschopnosť Európy oslovovať hlavných dodávateľov energií jedným hlasom je tiež akútnym problémom. Na papieri vytvárame ambicióznu európsku energetickú politiku, ale v praxi ďalej prevláda bilaterálna energetická politika. Vážení kolegovia poslanci, spolitizovanie odvetvia energetiky k stabilite neprispieva. Situáciu by sme sa mohli a mali pokúšať zmeniť diverzifikáciou a solidaritou. Musíme dokončiť chýbajúce energetické prepojenia a vytvoriť koordinačný mechanizmus EÚ, ktorého cieľom by bolo na podobné krízy reagovať. Je nutné, aby členské štáty, ktoré sú na dodávkach energie závislé najviac, mali dostatočné zásoby týchto energií. Musíme zvažovať nielen krátkodobé opatrenia v oblasti bezpečnosti dodávok energie, ale musíme sa nad týmto problémom zamýšľať tiež z dlhodobého hľadiska. Čo sa týka Európy, tá musí diverzifikovať zdroje energie a zvýšiť bezpečnosť dodávok.
Cristian Silviu Buşoi  
Energetická účinnosť je v súčasnosti o to dôležitejšia, že čelíme skutočným problémom v oblasti poskytovania dodávok energie do EÚ a musíme vyvíjať konzistentnejšie úsilie s cieľom znížiť emisie kysličníka uhličitého. Podporujem taký prístup k problému energetickej účinnosti, ktorý je zlučiteľný s inými politikami EÚ, obzvlášť pokiaľ ide o balík týkajúci sa boja proti zmene klímy a potrebu diverzifikovať zdroje energie.
Som pevne presvedčený, že treba podporovať sektor výskumu a vývoja, keďže ten môže významne prispieť ku zvýšeniu energetickej účinnosti. Komisia a vlády členských štátov by mali viac podporovať projekty zamerané na zvýšenie energetickej účinnosti, či už hovoríme o investovaní do čo najväčšieho zefektívnenia verejnej dopravy, zatepľovaní budov a podobne. Myslím, že vládne zdroje by mali byť orientované skôr týmto smerom než do dotovania cien energií, keďže takéto projekty zároveň poskytujú pomoc zraniteľným spotrebiteľom čeliacim stúpajúcim cenám energií.
Preto členské štáty vyzývam, aby prišli s realistickými akčnými plánmi, aby občanom poskytli čo najviac informácií o energetickej účinnosti a aby spolupracovali prostredníctvom výmeny osvedčených postupov. Takisto dôrazne žiadam Komisiu, aby podporila národné orgány, obzvlášť formou technickej pomoci.
Daniel Petru Funeriu  
Energetická účinnosť je osobitne dôležitá pre krajiny, ktoré zdedili veľké množstvo budov postavených podľa nekvalitných noriem komunistickej éry.
Chcel by som využiť túto príležitosť, aby som požiadal Komisiu o vytvorenie finančných nástrojov a účinných postupov na renováciu vykurovacích systémov týchto budov v súlade s cieľom zvýšiť energetickú účinnosť o 20 % do roku 2020.
Iosif Matula  
Energetická účinnosť je jedným z hlavných cieľov Európskej únie, ktorého dosiahnutie bude znamenať významný krok na ceste k realizácii trvalo udržateľného rozvoja. Preto, aby sa dosiahli lepšie výsledky, musí okrem úsilia členských štátov aktívne sa zapájať do podpory politiky zameranej na zefektívnenie spotreby energie existovať aj koordinácia na úrovni Spoločenstva.
Jeden spôsob, ako dosiahnuť energetickú účinnosť, je budovy zatepliť. Podľa jednej štúdie je na úrovni spoločenstva možné znížiť energetické straty približne o 27 %, čo by v podstate znamenalo zníženie nákladov, ktoré sú občania povinní hradiť.
Jedným problémom, ktorému čelia miestne komunity navrhujúce uskutočnenie projektov renovácie vykurovacích systémov obytných budov, sú zložité postupy, ktoré musia dodržať. Preto sa pri opatreniach, ktoré budú v budúcnosti prijaté, musí uvažovať o zjednodušení týchto postupov. Cieľ zvýšenia energetickej účinnosti zatepľovaním budov by mal byť zameraný na znevýhodnené spoločenské skupiny, čím by sa v Európe posilnil princíp solidarity.
Anni Podimata  
Skúsenosti z prvého posúdenia národných akčných plánov v praxi ukazujú, že podmienky v EÚ ešte nedozreli do štádia, v ktorom možno podporovať opatrenia na zvýšenie energetickej účinnosti. Jednou významnou slabou stránkou prvých akčných plánov energetickej účinnosti, okrem ich veľmi oneskoreného predloženia zo strany niektorých členských štátov vrátane Grécka je to, že ambiciózne plány nie sú sprevádzané jasne definovanými praktickými návrhmi s pridanou hodnotou napriek tomu, že podľa posledných údajov zverejnených Európskou komisiou, ak by sa dosiahol cieľ 20 % úspor energie, EÚ by používala približne o 400 miliónov ton ekvivalentu ropy (toe) primárnej energie menej a emisie CO2 by klesli o 860 miliónov ton.
Takže nebol plne pochopený rozsah potenciálu, ktorý nám poskytuje podpora energetickej účinnosti, obzvlášť v čase hospodárskej recesie, ako je tá, ktorú teraz prekonávame. EÚ by preto mala bezodkladne konať a zahrnúť energetickú účinnosť do všetkých svojich odvetvových politík, s jasnými návrhmi a podpornými opatreniami, ako aj zvýšiť pomoc Spoločenstva v tejto oblasti. Energetická účinnosť je kľúčovým bodom nasledujúcim za prijatím balíka o zmene klímy a môže zaručiť energetickú bezpečnosť, zníženie emisií skleníkových plynov a posilnenie európskeho hospodárstva.
