Trečiosios šalys, kurių piliečiai, kirsdami valstybių narių išorines sienas, privalo turėti vizas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas: pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus-C7-0134/2010- - Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas. Pranešėja: Tanja Fajon.
Tanja Fajon
Pone pirmininke, ponai Europos Komisijos atstovai, ponia Komisijos nare C. Malmström, ponai Tarybos atstovai, be abejo, ponios ir ponai, pabandysiu neviršyti keturių minučių ir, jei reikės, išnaudoti dar dvi pabaigoje.
Albanija ir Bosnija ir Hercegovina įvykdvisas sąlygas ir yra pasiruošusios vizų režimo liberalizavimui. Europos Komisija tai patvirtino. Tai, be abejo, patvirtinome ir mes, nes praeitą savaitę balsuojant Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete nebuvo nvieno balsavusio "prieš". Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos visuomenių lūkesčiai, kad rytoj šis Parlamentas uždegs joms žalią šviesą, yra teisėti; šie žmonės nusipelno, kad taip įvyktų.
Norėčiau pasveikinti Sveną Alkalają, Bosnijos ir Hercegovinos užsienio reikalų ministrą, ir ponią Józefiny Topalli, Albanijos parlamento pirmininkę, kurie sėdi čia, galerijoje, ir atidžiai stebi šias diskusijas. Atėjo laikas pasiųsti šioms dviem šalims žinią: esame pasirengę su jumis bendrauti, jūs įvykdėte reikiamas sąlygas. Mes nugriausime vizų užtvaras, kurios pernelyg ilgai buvo atskyrusios vienas nuo kitų Vakarų Balkanų šalis.
Jau seniai stengėmės pasiekti šį bendrą mūsų tikslą, todėl norėčiau padėkoti visiems, kurie dalyvavo šiame procese, ypač Europos Komisijai ir Tarybai. Džiaugiuosi, kad mano šalis, Slovėnija, šiuo atžvilgiu suvaidino labai svarbų vaidmenį.
Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos žmonėms kartais atrodo, kad Europos Sąjunga gerokai toliau, nei ji yra iš tikrųjų. Vizų režimo liberalizavimas - svarbus žingsnis siekiant stiprinti pasitikėjimą tarp žmonių ir toliau tęsti skubias reformas, kurios vis dar reikalingos, kad šios šalys turėtų galimybę tapti visavertėmis narėmis.
Albanija ir Bosnija ir Hercegovina užtikrino savo sienų saugumą, savo biometrinių pasų saugumą, be to, ėmėsi svarbių žingsnių kovodamos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.
Pernai Europos Sąjunga liberalizavo vizų režimą Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Serbijai ir Juodkalnijai. Jų džiaugsmas buvo neapsakomas. Tai prasminga, nes prieš kokius dvidešimt metų Vakarų Balkanų piliečiai galėjo atvykti į Vakarus be jokių vizų. Man atrodo, kad tai nėra tik diplomatindovana. Dabar mūsų pareiga, Europos Sąjungos pareiga, įvykdyti savo pažadą. Šiuo atveju ant kortos pastatytas mūsų ir Europos Sąjungos patikimumas.
Galiu jums priminti, kad praėjusių metų lapkričio mėn. šis Parlamentas kartu su Europos Taryba įsipareigojo liberalizuoti vizų režimą Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai pagal pagreitintą procedūrą, kai tik šios šalys atitiks sąlygas.
Todėl raginu jus paremti mano pranešimą, kad galėtume išsiųsti tikrai teigiamą žinią šioms abiem šalims. Jų žmonės to nusipelno labiau nei bet kada anksčiau. Manau, po to mus labai greitai parems mūsų Europos vyriausybės.
Ponios ir ponai, ponai Komisijos ir Tarybos atstovai, pasistenkime ir galbūt ženkime dar vieną žingsnį, kad būtų suteikta galimybAlbanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams laisvai keliauti prieš katalikų Kalėdas, taigi jau šių metų pabaigoje ir kad jie per šventes galėtų aplankyti savo gimines ir draugus. Praeitais metais taip pasielgėme Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos atžvilgiu, todėl manau, kad labai panorėję galėsime tai padaryti ir šiemet.
Dar vienas dalykas pabaigai. Norėčiau pridurti, kad mūsų Europos Parlamento "taip" rytojaus balsavime bus labai sunkaus darbo, kurį nuveikabi šalys, Bosnija ir Hercegovina ir Albanija, pripažinimo ženklas. Jos atitinka visas sąlygas, o tai pagrindinis kriterijus mums. Dėl to manau, kad pripažinimas bus labai gera paskata visoms Vakarų Balkanų šalims, nes parodys, kad sunkus darbas tikrai apsimoka.
Cecilia Malmström
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau pradėti padėkodama pranešėjai poniai T. Fajon už jos labai pasiaukojantį, entuziastingą ir sunkų darbą rengiant šį dokumentų rinkinį. Buvo labai malonu dirbti su jumis - taip pat ir su šešėliniais pranešėjais - mums kartu siekiant suteikti bevizį režimą Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams.
Pasiūlymas, kurį šiandien aptarėme, patvirtina Europos Sąjungos politinę valią ir mūsų įsipareigojimą dėl trumpalaikių vizų reikalavimo liberalizavimo visiems Vakarų Balkanų šalių piliečiams. Tai - Salonikų darbotvarkės ir mūsų Vakarų Balkanų šalių integracijos politikos kertinis akmuo.
Paremdami bevizį režimą mes ne tik siunčiame politinę žinią. Ši žinia yra svarbi, bet taip pat mes iš tikrųjų palengviname žmonių tarpusavio ryšius, stipriname verslo galimybes ir kultūrinius mainus ir suteikiame žmonėms galimybę susipažinti vieniems su kitais - suteikiame Bosnijos ir Albanijos žmonėms galimybę susipažinti su Europos Sąjunga ir atvirkščiai.
Šiandienos pasiūlymas - tai valdžios institucijų ir šių šalių žmonių sunkaus darbo, nuveikto siekiant įvykdyti sąlygas, rezultatas, ir aš norėčiau deramai įvertinti šį darbą. Sveikinu įdėjus pastangų ir pasiekus svarbių rezultatų. Į rezultatą orientuotas dviejų šalių ir Europos Komisijos dialogas dėl vizų liberalizavimo buvo labai stipri iniciatyva ir paskata spartinti reformas stengiantis įgyvendinti ES standartus svarbiausiose teisingumo, laisvės ir saugumo srityse.
Abi šalys padardidelę pažangą gerindamos pasų saugumą, stiprindamos sienų kontrolę ir institucijų sistemą, kad būtų kovojama su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, taip pat stiprindamos išorės santykius ir pagrindines teises. Komisija atidžiai stebėjo priemones, kurių imtasi.
Mūsų šių metų gegužės mėn. pasiūlyme Komisija nustatkeletą likusių standartų, kurių Albanija ir Bosnija ir Hercegovina dar neatitinka ir kurių įgyvendinimą reikia toliau stebėti. Visai tokio pat požiūrio buvo laikomasi 2009 m. Juodkalnijos ir Serbijos atžvilgiu.
Albanijos atveju likę standartai yra susiję su albanų, grįžusių į Albaniją, reintegracijos paramos politikos kūrimu, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija pajėgumų stiprinimu ir, galiausiai, veiksmingu organizuotų nusikaltėlių turto konfiskavimo įgyvendinimu.
Bosnijos ir Hercegovinos atveju dar neįvykdyti standartai susiję su kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija pajėgumų stiprinimu, priemonių, skirtų keitimuisi policijos elektroniniais duomenimis gerinti, įgyvendinimu ir regioninio lygmens baudžiamųjų kodeksų suderinimu su valstybinio lygmens baudžiamuoju kodeksu.
Remdamasi abiejų šalių pateikta išsamia informacija, valstybių narių ekspertų, šią vasarą daug dirbusių komandiruotėse, darbo rezultatais ir, kita turima informacija, šių metų rugsėjo 14 d. Komisija galėjo pateikti padarytos pažangos įgyvendinant likusius standartus vertinimą. Jis parodė, kad abi šalys ėmėsi visų priemonių visiems šių metų gegužės mėn. pasiūlyme išvardytiems reikalavimams įvykdyti.
Taigi Komisija mano, kad visos sąlygos, nustatytos veiksmų plane, yra įvykdytos, ir tuo remdamasi siūlo taikyti bevizį režimą. Leiskite man pabrėžti, kad šių dviejų šalių bevizis režimas susijęs ir su atsakomybe. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui, svarbu, kad Albanija ir Bosnija ir Hercegovina imtųsi visų priemonių, reikalingų siekiant apriboti asmenų, pateikiančių nepagrįstus prieglobsčio prašymus, antplūdį. Šis aspektas buvo labai stipriai pabrėžiamas bendraujant Komisijos ir šių dviejų šalių atstovams, ir aš žinau, kad abi šalys jau ėmėsi priemonių šiuo atžvilgiu.
Svarbu, kad būtų tęsiamos informavimo kampanijos siekiant tinkamai informuoti piliečius ir jiems paaiškinti trumpalaikės kelionės vizos reikšmę bei su ja susijusias pasekmes, visų pirma įspėjant, kad ja nebūtų piktnaudžiaujama tikslais, nesuderinamais su kelionių vizų tikslais.
Dabar svarstome šį pasiūlymą, ir tai yra labai svarbus žingsnis; tikiuosi, kad Taryba per ateinančias savaites galės užbaigti šio pasiūlymo nagrinėjimą ir kad jis bus oficialiai priimtas lapkričio mėn.
Sarah Ludford
Užsienio reikalų komiteto nuomonės referentė. - Pone pirmininke, norėčiau prisijungti prie Komisijos narės C. Malmström ir nuoširdžiai padėkoti Tanjai Fajon už jos pasiaukojamą, kantrų ir sunkų darbą. Aš buvau kuklus narys jos komandoje, kuriai ji vadovavo pastaruosius aštuoniolika mėnesių, dirbusioje klausimu, kurį, žinau, ji ir aš laikome labai svarbiu.
Pranešta - cituoju pranešimo vertimą anglų kalba - kad Prancūzijos Europos reikalų ministras Pierre Lellouche pavadino vizų politiką saugumo klausimu. Kitą dieną Nacionalinėje asamblėjoje jis aiškiai pasakė: "Mano ir vyriausybės požiūriu, vizų klausimas yra saugumo klausimas. Tai ne tik diplomatindovana, kurią šiuo metu siūlome". Kaip sakiau, cituoju vertimą anglų kalba.
Taip, mes sutinkame, bet prie saugumo klausimo grįšiu netrukus. Žinoma - ir Tanja Fajon tą nagrinėjo - tai ne diplomatindovana. Matyt, jis ketino pasakyti, kad Prancūzija pageidautų, jog šios dvi šalys pateiktų saugumo garantijas. Vis dėlto būtent tai ir padarKomisija įprastame, kruopščiai parengtame veiksmų plane, kuriam visiškai pritarMinistrų Taryba ir Parlamentas.
Taigi visos pastabos, pateiktos Komisijos narės C. Malmström, buvo visiškai taiklios ir ji taip pat turi teisę pridurti, kad turi būti nedviprasmiškai pasakyta, ir esu tikra, kad šių dviejų šalių nacionalinės valdžios institucijos nedviprasmiškai pasakys savo piliečiams, jog tai teisė, kuria neturi būti piktnaudžiaujama; kad tai su trumpalaikėmis kelionėmis, turizmu, mainais, verslu ir t. t. susijusi teisė, kuria negali būti naudojamasi kitais tikslais, įskaitant darbą.
Vis dėlto grįžkime prie saugumo plačiąja prasme klausimo. Europos Sąjunga siekia saugumo plačiąja prasme, o tai susiję su naujų idėjų priėmimu, kova su nacionalizmu bei etniniais konfliktais, siekiu kurti žemyne taiką ir klestėjimą. Kaip tik į tai norime atverti šių šalių piliečių akis.
Esame vieningi šiuo klausimu ir tikimės parengti jas tapti Europos Sąjungos narėmis, nes Europos Sąjunga yra saugumo projektas. Mes sudarėme šį sandorį. Mes pasakėme, kad, įveikus šiuos sunkumus, jums bus suteiktas bevizis kelionių režimas. Jei Prancūzija ar kuri nors kita valstybnarturėjo abejonių dėl tokio sprendimo, jos būtų turėjusios išvis nepritarti vizų režimo liberalizavimo veiksmų planui. Dabar jos negali nevykdyti šio pažado.
Anna Maria Corazza Bildt
PPE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad šįvakar pagaliau galime pasakyti Albanijos ir Bosnijos žmonėms: "Jūs nebuvo pamiršti".
Tikiuosi, kad balsavimas rytdienos plenariniame posėdyje parodys, jog Parlamentas tvirtai pasiryžęs liberalizuoti vizų režimą Albanijai ir Bosnijai. PPE ragina Tarybą vykdyti savo įsipareigojimą, išdėstytą bendroje deklaracijoje, kuri buvo priimta Švedijos pirmininkavimo Tarybai metu, kuo greičiau suteikti bevizį režimą.
Dabar, kai, pasak Europos Komisijos, standartai įgyvendinti, Albanijos ir Bosnijos žmonės turėtų išvysti šviesą tunelio gale ir iki Kalėdų gauti bevizį kelionių į ES ir Šengeno erdvę režimą.
PPE buvo visapusiškai įsipareigojusi spartinti vizų režimo liberalizavimo taikant vienodas sąlygas visoms Vakarų Balkanų šalims procesą. Viso proceso metu laikėmės nuoseklaus, realistiško ir patikimo požiūrio, remdami institucijas ir prisiimdami atsakomybę už reformų procesą, o kartu atsižvelgdami į teisėtus Europos piliečių saugumo interesus.
Nuoširdžiai apgailestauju, kad dėl neįgyvendinamų tvarkaraščių kilo klaidingų lūkesčių, ir man malonu, kad kita šio Parlamento dalis pagaliau prisijungprie mūsų realistiško kelio pripažindama, kad, deja, buvo neįmanoma veikti greičiau. Mes turėjome būti pasirengę joms pasirengus. Dabar jos yra pasirengusios, ir mes sveikiname Bosnijos ir Albanijos valdžios institucijas su jų laimėjimais vykdant reformas.
Teisinės valstybės stiprinimas, kova su nusikalstamumu bei korupcija yra svarbūs regiono gyventojams ir padeda priartėti prie Europos Sąjungos. Žmonių tarpusavio ryšiai, kaip pasakKomisijos narC. Malmström, ir izoliacijos jausmo sumažinimas reikšmingai skatina stabilumą regione siekiant europinės perspektyvos.
Esu patyrusi Sarajevo apsiaustį ir daugelio metų Bosnijos karą. Žmonių, kurie jautėsi atskirti ir palikti, prašymas man tikrai svarbus, todėl nuo 2009 m. vasaros, kai buvau išrinkta į šį Parlamentą, esu įpareigojusi jį įvykdyti.
Monika Flašíková Beňová
Pirmiausia norėčiau padėkoti kolegei Tanjai Fajon už šį pranešimą.
Negalima nuneigti, kad per pastaruosius du dešimtmečius tarp Europos Sąjungos ir kai kurių Vakarų Balkanų šalių iškilo vadinamoji vizų siena. Laimei, dalis šios sienos buvo nugriauta pernai, kai panaikinome vizų režimą Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams. Šis darbas turi būti tęsiamas, ir keliauti be vizų po Europą taip pat turi būti leista Bosnijos ir Hercegovinos, Albanijos, o ateityje galbūt ir Kosovo piliečiams.
Visų pirma turi būti pasakyta, kad šių šalių vyriausybės per pastaruosius metus pasiekdidžiulių laimėjimų įvykdydamos beveik visus Komisijos reikalavimus. Antra, ponios ir ponai, negalime būti tokie naivūs, kad manytume, jog dabartintvarka trukdo nusikaltėliams kirsti sienas. Jie visada žino, kaip rasti kelią. Šiandien kalbame ne apie nusikaltėlius ir net ne apie politikus, verslininkus ar įmonininkus. Kalbame apie eilinius Balkanų šalių žmones. Kalbame ne apie darbo vietų išsaugojimą ar teisę apsigyventi. Šiandien aptariame pagrindinę būsimų Europos Sąjungos piliečių teisę laisvai keliauti po Europos Sąjungą ir užmegzti socialinius bei profesinius ryšius su partneriais iš ES valstybių narių. Trečia, vizų režimo liberalizavimas padės stabilizuoti Vakarų Balkanų regioną ir stiprinti politinį bei ekonominį bendradarbiavimą, padidinti gyventojų palankumą ES ir europinės integracijos perspektyvas, išplėsti žmonių akiratį ir sustabdyti antieuropinius ekstremistinius judėjimus.
Vienintelmano abejondėl pranešimo susijusi su Kosovu. Sutinku su ponia T. Fajon, kad paprasti šio regiono žmonės neturėtų būti dabartinės politinės padėties įkaitai, vis dėlto kartu sprendimą dėl laisvo Kosovo gyventojų judėjimo būtina suformuluoti taip, kad jų vadovai nepradėtų jo klaidingai interpretuoti kaip jų valstybingumo deklaracijos de facto pripažinimo. Dabar privalome dėti visas pastangas, kad bevizis režimas būtų kuo greičiau įvestas Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos piliečiams. Per paskutinius mėnesius Bosnija ir Hercegovina padardidžiulę pažangą, nors ES praeitų metų liepos mėn. nusprendė, kad šios šalys neatitinka vizų režimo liberalizavimo sąlygų. Tol, kol tokia palanki padėtis suteikiama tik tam tikroms valstybėms, visada išliks regiono destabilizacijos pavojus, taip pat grėsmė, kad politinir etninmozaika suskils į dar mažesnes dalis. Šių šalių vyriausybės pastaraisiais mėnesiais sunkiai dirbo siekdamos pašalinti trūkumus, atsigriebti už prarastą laiką ir užtikrinti tokį patį kokybės lygį, kaip ir kaimyninių šalių.
Žinojimas, kad Europos Sąjunga netrukus abiem šalims - ypač Bosnijai ir Hercegovinai - suteiks bevizį režimą, sumažins dar didesnio etninio ir politinio nestabilumo riziką, sustiprins politinį ir ekonominį bendradarbiavimą, padidins gyventojų palankumą ES ir europinės integracijos perspektyvas, praplės žmonių akiratį ir sustabdys antieuropinius ekstremistinius judėjimus.
Nathalie Griesbeck
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, aš irgi norėčiau pasveikinti mūsų kolegę ponią T. Fajon su jos puikiu pranešimu ir taip pat pasakyti, kad nors kalbame apie labai svarbų pirmąjį žingsnį ar etapą, vis dėlto šiame pranešime siūlomas vizų režimo panaikinimas yra pažangos siekiant integracijos kertinis akmuo.
Kaip jūs sakėte, ponia T. Fajon, tai iš tikrųjų reikšmingas momentas visiems susijusiems piliečiams, ypač jaunimui, kuriam judėjimo laisvyra itin svarbi prielaida tapti piliečiais, atvirais likusiam pasauliui. Visiškai pritariu jūsų pageidavimui, kad šis pranešimas būtų patvirtintas labai greitai ir kad reikalai galėtų pajudėti iki Kalėdų.
Vis dėlto nenorėčiau, kad ties tuo sustotume; norėčiau, kad šis procesas būtų tęsiamas. Negalime leisti, kad Kosovo piliečiai būtų tik Balkanų piliečiai, kurie negali laisvai keliauti, ir tikiuosi, jog Komisija neatidėliodama imsis šio klausimo.
Taigi siūlau, kad išsaugodami mūsų Europos reikalavimus - ir aš, kaip prancūzė, visiškai palaikau baronienę Sarah Ludford, pasakydama, kad tai ne tik Prancūzijos Vyriausybės pozicija - be baimės toliau žengtume šiuo liberalizavimo keliu.
Marije Cornelissen
Pone pirmininke, esu visiškai tikra, kad rytoj didžioji šio Parlamento dauguma balsuos už bevizį režimą Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, ir ne be pagrindo. Nepaisant įvairiausių politinių problemų, jos labai sunkiai dirbo, kad atitiktų šiuos kriterijus. Faktiškai jos šiuo atžvilgiu pažengtoliau, nei Serbija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija buvo pažengusios tuo metu, kai joms buvo suteiktas bevizis režimas. Taigi man nekelia nerimo mūsų Parlamento balsavimo rezultatai. Mes pasakėme, kad kriterijų turi būti laikomasi, ir kai tik šalis juos atitiks, mes suteiksime jos piliečiams bevizį režimą. Tai labai svarbu jaunimui, verslininkams ir visiems kitiems.
Vis dėlto esu susirūpinęs dėl Ministrų Tarybos. Kalbama, kad kai kurios šalys turi abejonių. Tikiuosi, šie gandai nepagrįsti. Jeigu Taryba greitai nepriimtų sprendimo dėl bevizio režimo suteikimo, būtų pasiųsta bloga žinia. Būtų manoma, kad mes taikome dvejopus standartus. Būtų galvojama, kad kriterijai faktiškai nieko nereiškia, nes iš tikrųjų viskas priklauso nuo politinių žaidimų, ir kad Taryba nepasitiki Komisijos nuomone. Kokioje padėtyje tada atsidurtume?
Faktiškai reikalas visiškai nesudėtingas. Komisija nurodė, kad Bosnija ir Hercegovina ir Albanija atitinka visus kriterijus, todėl Europos Parlamentas ir Ministrų Taryba privalo kuo greičiau tai pripažinti. Jie gali turėti savo nuomonę apie Komisiją ir politikus šiose šalyse, bet sprendimas susijęs su žmonėmis, kurie ten gyvena.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, vizų liberalizavimas yra svarbus žingsnis bet kuriai šaliai, kuri siekia glaudesnių santykių su Europos Sąjunga. Geros valios trečiųjų šalių piliečių kelionių į ES, verslo ir turizmo palengvinimas yra svarbi šių šalių integracijos į Europos Sąjungą proceso dalis.
Teigiama vizų režimo liberalizavimo išplėtimo ir jo taikymo Juodkalnijai (dėl kurios turėjau garbės būti šio Parlamento pranešėjas), Serbijai ir Makedonijai patirtis suteikpapildomą impulsą šių šalių siekiams tapti ES narėmis. Vis dėlto galiausiai turime visoms Vakarų Balkanų šalims suteikti lygias galimybes siekti šios padėties, jeigu jos atitinka reikalavimus. Galų gale, tai nėra daugiau nei tai, kuo jos naudojosi buvusios Jugoslavijos laikais.
Taigi dabar vizų režimo liberalizavimo išplėtimas Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atžvilgiu yra natūralus ilgalaikės strateginės politikos plėtotės procesas, kurį sveikinu savo frakcijos vardu. Vis dėlto turime atkakliai reikalauti, kad visos šios šalys pasiektų ir išlaikytų griežtus biometrinių pasų saugumo standartus. Vizų liberalizavimas yra privilegija, o ne automatiškai suteikiama teisė, kurią galima būtų laikyti savaime suprantamu dalyku.
Kalbant apie Kosovą, rūpestį vis dar kelia pasų saugumo kokybir organizuotas nusikalstamumas. Kol į šiuos klausimus nėra visiškai atsakyta, Kosovui neišvengiamai negalės būti taikoma mūsų politika. Bet iš esmės aš nesu nusistatęs prieš tai, kad vizų režimas galiausiai būtų liberalizuotas ir Kosovo atžvilgiu. Nors penkios ES šalys jo nepripažįsta, vien tai neturėtų būti priežastis nesuteikti Kosovo, kaip teritorijos, gyventojams teisės laisvai atvykti į Europos Sąjungą. Jokia ES valstybnarnepripažįsta Taivano (atsitiktinai esu šio Parlamento draugystės su šia teritorija grupės pirmininkas), vis dėlto tikimasi, kad Europos Sąjunga netrukus - ir ne be pagrindo - suteiks Taivano piliečiams teisę keliauti be vizų. Taigi Kosovui, panašiai kaip ir Taivanui, atėjus laikui galiausiai turėtų būti suteiktos tokios pačios teisės.
Cornelia Ernst
Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti poniai T. Fajon už puikų pranešimą, kuris iš tikrųjų suteikmums postūmį sprendžiant šį klausimą. Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji visiškai aiškiai pritaria vizų režimo liberalizavimui visuose Vakarų Balkanuose, ir šiuo atveju mes, žinoma, taip pat remiame bevizio režimo įvedimą Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, ypač todėl, kad taip būtų iš tikrųjų pradėtas šių šalių atvėrimas ir būtų suteiktos geresnės galimybės jų vystymuisi. Tikimės, šiomis galimybėmis bus iš tikrųjų pasinaudota.
Aš asmeniškai taip pat norėčiau, kad labai greitai tokia tvarka būtų nustatyta - ar bent pradėtos pirminės derybos - ir Kosovui. Tai būtina, nes priešingu atveju Kosovas liks maža, faktiškai atskirta salele Vakarų Balkanuose. Vis dėlto mane jaudina - ir aš noriu tą pabrėžti - tai, kad mes verčiame kartu įvesti biometrinius duomenis. Noriu labai aiškiai pasakyti: biometrinių duomenų naudojimas tebėra ginčytinas ir, svarbiausia, tokių duomenų naudojimas nėra saugus. Sakau tai remdamasi Vokietijoje prieš kelias dienas paskelbtu pranešimu, kad PIN kodai gali būti ir buvo "nulaužti". Reikia pripažinti, kad taip gali atsitikti.
Darykime viską, ką galime, kad užtikrintume ne tik vizų reikalavimo panaikinimą šioms šalims, bet kad jose būtų pradėta socialinbei ekonominplėtra. Tai - neatidėliotina būtinybabiejose šalyse, ir žmonės to nusipelnė. Mes Europos Sąjungoje taip pat turėtume siekti šio tikslo.
Mario Borghezio
Pone pirmininke, mes balsuosime prieš šį pranešimą iš dalies dėl to, kad pranešėja siūlo daryti spaudimą Komisijai ir Tarybai, kad būtų paspartintas vizų režimo liberalizavimo Kosovui procesas. Ar mes suprantame, apie ką diskutuojame? Ar suprantame, kad Kosovui sunku reintegruoti tūkstančius romų, kurie siekprieglobsčio Vokietijoje? Tai itin sudėtinga padėtis visai Europos Sąjungai.
Ar suprantame, kad vizų režimo liberalizavimas - kuriuo, kaip girdėjau sakant, naudosis tik studentai ir padorūs žmonės, nors aš asmeniškai ne visiškai sutinku su tokiu optimistišku tvirtinimu - paprasčiausiai reikš, kad romai pasklis po visą Europą? Mums tikrai to nereikia, turint mintyje didelius sunkumus, kurių patiriame integracijos srityje ir spręsdami labai rimtą romų problemą.
Kalbant apie Albaniją, norėčiau pabrėžti, kad Komisija gegužės mėn. dar kartą pasiūlsuteikti galimybes Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams judėti Šengeno erdvėje su elektroniniais pasais. Vis dėlto pasiūlymas nebuvo priimtas dėl trūkumų Albanijoje, susijusių su repatrijuotų albanų reintegravimu.
Manau, egzistuoja saugumo ir kontrolės klausimai, kurie pernelyg apsunkina vizų režimo liberalizavimą. Turime labai kruopščiai tai apgalvoti: vizos reikalingos, ir dar kaip!
Daniël van der Stoep
(NL) Pone pirmininke, Olandijos laisvės partijos (PVV) delegacija prieštarauja tam, kad būtų panaikintas vizų režimas Bosnijai ir Hercegovina ir Albanijai, dviem šalims, kurios, atitinkamai kaip narir stebėtoja, yra susijusios su Islamo konferencijos organizavimu. Tai organizacija, kuri remiasi šariatu kaip žmogaus teisių pagrindu ir kuri, demonstruodama savo neslepiamą antisemitizmą, laiko Jungtines Tautas įkaite. Kaip, po galais, jūs galite dalyti simbolines dovanas šalims, kurios tvirtina, kad šariato teisyra žmogaus teisių pagrindas? Šariato teisreglamentuoja kiekvieną islamo visuomenės gyvenimo aspektą, pradedant civiline bei šeimos teise ir baigiant baudžiamąja teise. Ji nustato, kaip turite valgyti, rengtis ir net naudotis tualetu. Moterų priespauda yra geras dalykas, o alkoholis - blogas. Tai man nepriimtina.
Ar kas nors man paaiškins, kaip ši teisgali egzistuoti kartu su pagrindinėmis ir žmogaus teisėmis, kurias taip puoselėja Europos Sąjunga? Šios dvi šalys, ko gero, galėtų būti laikomos korumpuočiausiomis šalimis Europoje, ir vis dėlto Parlamentas mano, kad jas būtina "apdovanoti" panaikinant vizų režimą vien todėl, kad jos mažiau korumpuotos nei Zimbabvė. Tai maskuojama tokiais pareiškimais, kaip "Na, taip jie galės aplankyti savo šeimas ar baigti studijas užsienyje". Tai, žinoma, yra absoliuti nesąmonė, nes tokia galimybjau egzistuoja. Tik jie pirmiausia turi gauti dokumentą, suteikiantį jiems tokį leidimą. Visiška nesąmonyra atsisakyti savo vizų reikalavimų dėl to, kad priešingu atveju jie būtų uždaryti savo keliančiose pasigailėjimą mažose šalyse. Kas per nesąmonė! Olandijos miestus jau užtvindminios lenkų, rumunų ir bulgarų. To pakanka, kad būtumėte išvaryti iš proto. Šis bevizis režimas tik pablogins padėtį. Kaip liūdna!
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateiktą pagal mėlynosios kortelės procedūrą (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalis))
Emine Bozkurt
(NL) Pone pirmininke, norėčiau užduoti klausimą ponui D. van der Stoepui. Jūs sakėte, kad yra šalių, kurios remiasi šariatu kaip žmogaus teisių pagrindu. Gal galėtumėte mums pasakyti, kokius konkrečius įstatymo projektus dėl šariato teisės įvedimo svarstBosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos parlamentai ir kada? Jūs darote prielaidą, kurios negalite įrodyti, ar ne? Viliuosi, kad galėsite tai padaryti ir mus informuosite.
Daniël van der Stoep
(NL) Pone pirmininke, savaime aišku, kad ponia E. Bozkurt žino, jog aš nesu susipažinęs su visomis smulkmenomis apie tai, kas vyksta Bosnijoje ir Hercegovinoje ir Albanijoje, atvirai kalbant, manęs tai ir nedomina. Galėčiau jai priminti, kad Kairo deklaracijoje aiškiai pasakyta, jog šariatas yra žmogaus teisių pagrindas, o Bosnija ir Hercegovina ir Albanija pasiraštą deklaraciją. Ar galėtumėte man paaiškinti, kodėl nematote čia jokios problemos? Jeigu laikote šariatą žmogaus teisių pagrindu, tai gal esate ne viso proto? Tai viskas, ką galiu pasakyti šiuo klausimu.
Agustin Diaz de Mera Garcia Consuegra
(ES) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti ponią T. Fajon su pranešimu, kuriam parengti reikėjo tiek atsidavimo ir tokio didelio ryžto.
Taip pat norėčiau pasveikinti savo kolegę ir bičiulę ponią Corazza Bildt dėl jos pasiryžimo ir entuziazmo siekiant vizų panaikinimo Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai, dviem šalims, kurioms to žūtbūt reikia.
Kaip ir jūs, aš per karą lankiausi Sarajeve ir Mostare, taip pat mačiau S. Miloševičiaus vykdytus masinius gyventojų perkėlimus iš gimtųjų vietų ir albanų solidarumą. Todėl dabar, pone pirmininke, džiaugiuosi, kad, laimei, triumfuoja teisingumas. Nuo 2003 m. birželio mėn. aukščiausiojo lygio susitikimo Salonikuose, kai Europos Sąjunga žengsveikintiną žingsnį įsipareigodama panaikinti vizas Vakarų Balkanų šalims, po pirmojo etapo, kai šios dvi šalys neatitiko reikalavimų, dabar galime dar kartą patvirtinti ir pripažinti įsipareigojimą, kad albanai ir bosniai pagaliau,galės laisvai keliauti po ES teritoriją.
Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, būtina užtikrinti stabilumą Balkanuose, ypač tose šalyse, kurios ateityje taps Europos Sąjungos narėmis, ir dabar ribotų gyventojų galimybių keliauti praplėtimas, mano nuomone, turi būti vienas iš mūsų Parlamento politinių įsipareigojimų.
Emine Bozkurt
Pone pirmininke, noriu padėkoti pranešėjai Tanjai Fajon. Žmonės Bosnijoje ir Hercegovinoje po dešimtajame dešimtmetyje vykusio karo jaučiasi lyg būtų užspeisti narve. Dabar pagaliau durys atsivers, ir jie galės keliauti.
Rytoj Europos Parlamentas gali pasiųsti aiškų signalą, kad Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos žmonės yra laukiami Europos svečiai. Europos Komisija padarišvadą, kad abi šalys atitinka vizų liberalizavimo reikalavimus. Reformos svarbios ne tik šioms šalims, bet ir ES. Padaryta akivaizdi pažanga saugant sienas ir gerinant bendradarbiavimą kovos su tarpvalstybiniais nusikaltimais, kaip antai prekyba žmonėmis ir narkotikais, srityje, be to, bus galima deportuoti asmenis, kurie nelegaliai gyvena Europos Sąjungos teritorijoje.
Vizų liberalizavimo patirtis parodė, kad Bosnijos ir Hercegovinos vadovai norėjo ir galėjo greitai imtis reikalaujamų reformų. Bendradarbiavimas ir šių reformų veiksmingumas, tikėkimės, bus ne tik pavyzdiniai vykdant kitas reformas, reikalingas siekiant integruotis į ES, bet ir turės didelę reikšmę žmonėms, kurie pagaliau galės aplankyti savo gimines, ypač turint mintyje, kad Europoje gyvena daug emigrantų iš Bosnijos ir Hercegovinos. Be to, tai svarbu jauniems žmonėms ir studentams, siejantiems savo ateitį su Europa. Jie turės galimybę pasižvalgyti už savo gimtinės ribų. Reikia turėti vilčių, kad jie pasakys savo vadovams, jog integracija į ES turėtų būti vienas svarbiausių uždavinių.
Mums nereikia juodosios skylės Europoje. Europos Komisija ir mes, šis Parlamentas, norime panaikinti šią izoliaciją. Šioms šalims pažadėjome liberalizuoti vizų režimą, kai jos atitiks kriterijus. Komisijai ir Europos Parlamentui pritariant, du trečdaliai Europos institucijų pripažino jų pastangas ir pažangą. Noriu, kad ir Taryba ištesėtų savo pažadą ir kad taip bosniai ir albanai pagaliau išvystų šviesą ilgo tunelio gale.
Jelko Kacin
(SL) Sveikinimu Tanją. Ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, būkime atviri dėl to, kodėl pernai Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai nepavyko pasiekti vizų režimo liberalizavimo savo piliečiams. Taip atsitiko todėl, kad nebuvo atlikti politiniai namų darbai, kurie būtų parodę jų atsakomybę už savo piliečius. Vis dėlto šiemet šių šalių parlamentai ir vyriausybės sėkmingai perlaikegzaminą. Visgi jos tai padarpaskutiniu momentu, todėl kai kurie jų žmonės vis dar turi abejonių.
Mes, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija, tikimės vizų liberalizavimo ir norėtume pasakyti Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams, kad jie yra mūsų draugai, mūsų partneriai ir mūsų brangūs kaimynai. Bus malonu juos matyti atvykusius aplankyti mūsų ir savo giminaičių, kurie sunkiai dirbdami kartu su mumis stato vieningą, geresnę, turtingesnę ir didesnę Europos Sąjungą.
Sprendimas liberalizuoti vizų režimą, kurį numatoma priimti Europos Parlamente, yra mūsų bendras laimėjimas, svarbi politinir nuoširdi žmogiška žinia. Vizų liberalizavimu siekiama padėti šių šalių žmonėms, o ne atsidėkoti politikams. Vis dėlto abiejų šalių vyriausybės turi negailėti pastangų įtikinti ES valstybių narių vidaus reikalų ministrus, kad jos tikrai pasiryžusios įgyvendinti ir nuosekliai laikytis taisyklių bei prisiimtų įsipareigojimų.
Ulrike Lunacek
(DE) Pone pirmininke, aš taip pat noriu savo frakcijos vardu padėkoti poniai T. Fajon už puikų darbą, taip pat padėkoti Komisijos narei C. Malmström, nes manau, kad jos abi atliko svarbų vaidmenį žengiant tinkamus žingsnius. Rytdienos balsavimas Parlamente Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams duotą pažadą dėl ateities Europoje padarys tikresnį ir akivaizdesnį. Pagaliau bus galima jiems užtikrinti tai, kuo jau nuo pernai metų naudojasi Serbijos, Juodkalnijos ir Makedonijos piliečiai. Rytoj šis platus pritarimas Europos Parlamente taps ir aiškiu raginimu Tarybai per lapkričio mėn. susitikimą nedviprasmiškai pasakyti, kad ir ji, Taryba, uždegs žalią šviesą šiam sprendimui, kurį jau padarKomisija, o Parlamentas padarys rytoj.
Kaip jau sakyta, negalime leisti, kad kai kurios valstybės narės vėl pradėtų svyruoti ir dėstytų naujus argumentus, pvz., dėl naujų saugumo garantijų poreikio, kai gerai žinome, kad vieninteltokios pozicijos priežastis yra vidaus politiniai debatai, o iš tikrųjų nėra pagrindo abejoti, kad Albanija ir Bosnija ir Hercegovina jau atitinka nustatytus kriterijus. Kitaip tariant, rytoj paraginsime Tarybą uždegti žalią šviesą, kaip jau padarKomisija ir Parlamentas.
Vis dėlto, kaip pranešėja dėl Kosovo, taip pat turiu pasakyti (ir tai iš dalies skiriama poniai M. Flašikovai Benovai, kurios, deja, jau nebėra salėje), kad Kosovas yra nepriklausoma valstybė. Taip yra nepaisant to, kad penkios ES valstybės narės dar jos nepripažino, nenori pripažinti tikrovės. Bet tai yra faktas, tokia tikrovė. Kaip pranešėja dėl Kosovo, taip pat raginu Komisiją pagaliau pateikti Kosovo Vyriausybei veiksmų planą, kad būtų pradėti darbai ir kad galų gale ir Kosovo piliečiams priartėtų vizų režimo panaikinimo, laisvės keliauti perspektyva.
Jaroslav Paška
(SK) Pagal pateiktą pasiūlymą - Europos Parlamento ir Komisijos reglamentą - Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams bus suteikta galimybkeliauti po Europos Sąjungos šalis be vizos.
Tokiu metu, kai nemažai islamiškųjų organizacijų grasina Europai teroristiniais išpuoliais, mano nuomone, tai būtų nelauktas ir teigiamas mostas, galbūt skirtas visam islamo pasauliui. Deja, be reglamento pakeitimų pateikta ir aiškinamoji dalis, kurioje minimas Kosovas. Pasak beveik dviejų trečdalių Jungtinių Tautų valstybių narių, kurios remiasi JT Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 1244 ir JT chartijos 1 skyriaus 2.7 straipsniu, Kosovas oficialiai yra teisėta Serbijos Respublikos dalis, nors šiuo metu ir turi tam tikrą specialaus protektorato statusą. Dėl to manau, ponia Komisijos nare, kad Kosovo atžvilgiu turime skrupulingai laikytis tarptautinės teisės ir neskirstyti Serbijos piliečių pagal jų gyvenamąją vietą ar etninę priklausomybę, o leisti jiems keliauti po Europos Sąjungos šalis su serbiškuoju pasu, kaip ir kitiems Serbijos piliečiams.
Philip Claeys
(NL) Pone pirmininke, ypač neprotinga liberalizuoti vizų režimą tokioms šalims kaip Bosnija ir Hercegovina ir Albanija. Savo aiškinamojoje dalyje ponia T. Fajon, sako, kad ypač studentai ir jaunimas turi galėti aplankyti savo draugus ar gimines. Ar tai tikras naivumas, ar tik apsimetate naivuoliais, taip mėgindami energingai neigti tikrovę? Pavyzdžiui, savo pranešime teigiate, kad vizų lengvatų suteikimas prisidėtų prie etninio ir politinio nestabilumo pašalinimo. Pažvelkime tiesai į akis; pasieksime tik tai, kad dideldalis to nestabilumo bus importuota į Europos Sąjungą.
Leiskite pacituoti Europolo, Eurojusto ir Europolo, Eurojusto ir FRONTEX agentūrų bendrą vidaus saugumo padėties ES ataskaitą. Tai 2010 m. gegužės 7 d. dokumentas. Cituoju: "Albanija, Kosovas, Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija yra nelegalių imigrantų į ES, nelegalios prekybos žmonėmis seksualinio išnaudojimo tikslais, narkotikų iš kanapių, heroino, kokaino, cigarečių, sintetinių narkotikų ir jų žaliavų, padirbtų eurų ir šaunamųjų ginklų tranzito šalys. Vyrauja albaniškai kalbančios organizuotos nusikalstamos grupuotės, ypač heroino prekybos ir moterų prekybos seksualinio išnaudojimo tikslais, srityje." Citatos pabaiga. Taigi, užuot sustiprinę kontrolę, dabar rengiamės panaikinti vizas, plačiai atverti mūsų duris ir dar paaštrinti importuojamo nusikalstamumo problemą.
Andrey Kovatchev
(BG). Palankiai vertinu ponios T. Fajon pranešimą ir Komisijos pasiūlymą panaikinti vizų režimą Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai. Deja, patirtis parodė, kad vizos ne visada yra veiksmingiausias būdas užkirsti kelią nelegaliai imigracijai ir organizuotam nusikalstamumui. Daugiausia nuo kelionių apribojimų kenčia paprasti žmonės, ypač jaunimas. Užkertamas kelias būsimiems Europos Sąjungos piliečiams pamatyti ir įvertinti visa, ką kartu esame pasiekę Europoje, taip pat susitikti ir susidraugauti su kitais savo amžiaus europiečiais. Norėčiau atkreipti dėmesį į tų, kurie ką tik pareiškkritinių pastabų, kad bevizis režimas su Makedonija, Juodkalnija ir Serbija nesukėljokių neigiamų padarinių. Europos Sąjunga įsipareigojo suteikti Vakarų Balkanų šalims aiškią europinę perspektyvą, taigi padarykime tai ir suteikime šioms šalims bevizį režimą.
Žinoma, negalime eiti į kompromisus dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu, prekyba žmonėmis ir narkotikų gabenimu priemonių. Šiose šalyse taip pat svarbu suintensyvinti teismų ir administravimo reformas ir sustiprinti teisinės valstybės principą. Europoje kiekas neturi jaustis izoliuotas ir niekam neturi būti atimta galimybkeliauti. Europos Sąjunga pagrįsta vertybėmis, kurioms pritaria ir mūsų kaimynės bei šalys, pasirinkusios integracijos į Europą kelią. Džiaugiuosi, kad atveriame duris albanams ir bosniams, nes kada nors ir jie taps Europos Sąjungos piliečiais. Vizų režimo panaikinimas Vakarų Balkanams bus naudingas tų šalių piliečių saugumui ir laisvei ir visai Europos Sąjungai. Kosovas taip pat turi būti įtrauktas į vizų režimo liberalizavimo procesą. Panaikinus apribojimus Albanijai bei Bosnijai ir Hercegovinai, Kosovo piliečiai liks paskutiniai Balkanuose, kuriems, keliaujant į Europą, reikės vizos. Nepaisant mūsų skirtingų nuomonių dėl Kosovo, reikia, kad Europos vadovai pateiktų jam bevizio režimo veiksmų planą. Manau, tai suteiks galimybę sumažinti etninę įtampą Balkanuose ir jie nebebus Europos istorijos parako statinė, o taps sektinu įstatymų laikymosi, pilietinių laisvių ir klestėjimo užtikrinimo pavyzdžiu.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO). Norėčiau pradėti pasveikindama Tanją Fajon su jos pranešimu.
Vykdant vizų režimo liberalizavimo Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai procesą, kuris yra Salonikų darbotvarkės dalis, per pastarųjų septynių mėnesių dialogą atsižvelgiama į pasiektą pažangą. Kiekvienu atveju atlikta išsami analizir sukurti nelegalios emigracijos, viešosios tvarkos ir saugumo, taip pat Europos Sąjungos užsienio ryšių su trečiosiomis šalimis kriterijai.
Aišku, tokiomis aplinkybėmis ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kelionių dokumentų, kuriuos išduoda čia minimos trečiosios šalys, saugumui. Vizų panaikinimas remiasi pagal kiekvienos šalies poreikius parengtais veiksmų planais. Čia reikia priminti, kad abiejų šalių ateitis siejama su Europa ir kad jos jau panaikino vizas visiems Europos Sąjungos piliečiams.
Baigdama noriu nurodyti, kad be vizų turėtų galėti keliauti tik biometrinių pasų turėtojai, jeigu juos išdavkuri nors šalis.
Kinga Gál
(HU) Pone pirmininke, ponia Komisijos nare, ponios ir ponai, palankiai vertiname tai, kad pagaliau, praėjus beveik metams po to, kai buvo pritarta mūsų pozicijai dėl Serbijos, Juodkalnijos ir Makedonijos, dabar jau galime patvirtinti ir pasiūlymą bevizio režimo Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai klausimu. Ypatingo pagyrimo nusipelnpranešėja Tanja Fajon ir mano kolegAnna Maria Corazza Bildt dėl jų nepaprasto atsidavimo darbui.
Keliavimas po Europą be vizų negali būti laikomos privilegija ar diplomatiniu mostu. Jis grindžiamas abipusiais įsipareigojimais, o tai reiškia, kad nuogąstavimai dėl saugumo negali kelti pavojaus mūsų politiniams tikslams. Taigi norėčiau padėkoti Komisijai ir ypač asmeniškai Komisijos narei C. Malmström už jų nuveiktą darbą siekiant užtikrinti, kad būtų nuosekliai laikomasi vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalims tvarkaraščio.
Šis klausimas ypač aktualus, nes praėjo tik kelios dienos po rinkimų Bosnijoje ir Hercegovinoje. Rinkimų rezultatai rodo, kad etniniai nesutarimai negali išnykti lyg mostelėjus burtų lazdele. Kaip tik bevizis režimas priartina kitas kartas, jaunimą prie europinės perspektyvos ir ši europinperspektyva gali padėti pasiekti susitaikymą. Taigi bevizis režimas šiam regionui reikalingas ir dėl šios priežasties. Kelias į taikų sambūvį eina per Europos Sąjungą, ir pritardami beviziui režimui mes įnešame savo indėlį siekiant šio tikslo. Todėl neturėtume pamiršti ir Kosovo. Turime ir tam regionui parengti tvarkaraštį - ir kuo skubiau.
Victor Boştinaru
Pone pirmininke, manau, turėtume pritarti beviziam režimui Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai, ir tikrai palankiai vertinu Tanjos Fajon pranešimą, vis dėlto, kalbant apie Albaniją, turime pasiųsti žinią, kad teigiamas balsavimas Europos Parlamente jokiu būdu nereiškia, kad apdovanojame Albanijos Vyriausybę. Tai tiktai palengvinimas Albanijos piliečiams, kurie ištisus metus kentėjo dėl nesibaigiančios politinės krizės padarinių. Aišku, teigiamas rezultatas Parlamente Albanijai būtų tik pusiaukelė: jeigu nebus padaryta tikra pažanga, kai kurie Tarybos nariai gali ir apsigalvoti.
Iki šiol Albanijos Vyriausybė, atrodo, nepadarjokios pažangos ir neparodjokių pastangų užbaigti politinę krizę, nepaisant birželio mėn. priimtos Europos Parlamento rezoliucijos. Vienintelsritis, kurioje matoma pažanga, yra korupcija, bet, deja, visai priešinga kryptimi, negu tikėjomės: bent per pastaruosius mėnesius kasdien vis atkreipiamas visuomenės dėmesys į aukštų Albanijos Vyriausybės narių atvejus.
Taip nereikėtų elgtis ES atžvilgiu, Albanija turi įsiklausyti į įspėjimus, kol ne per vėlu.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, vizų panaikinimas visų Vakarų Balkanų šalių piliečiams yra tikras įrodymas, kad jų ateitis - Europoje. Labai svarbu, kad Albanija ir Bosnija ir Hercegovina jau atitinka numatytas sąlygas ir rodiklius, reikalingus beviziam režimui įvesti.
Vis dėlto norėčiau pridėti keletą minčių prie to, kas jau buvo pasakyta, ir atkreipti dėmesį į tris dalykus. Pirma, nuo šiol mums reikės ypač nuosekliai ir griežtai stebėti, kaip laikomasi įsipareigojimų nelegalios imigracijos srityje. Be to, priminsiu šiam Parlamentui, kad 2009 m. sienas tarp Graikijos, Albanijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos bandkirsti ir buvo sulaikyta daugiausia nelegalių imigrantų į Europos Sąjungą, t. y. 34 proc.
Antra, be galimo ekonominių emigrantų antplūdžio iš šių šalių į kitas Europos Sąjungos valstybes, neturime nusiraminti dėl dar vienos priežasties: čia, Briuselyje, dar neišblėso blogi prisiminimai apie prieš metus padidėjusį politinio prieglobsčio prašymų iš Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos piliečių skaičių. Tuo metu, kaip mums čia buvo priminta, Belgijos Vyriausybei prireikimtis specialių veiksmų iškart po vizų panaikinimo.
Ir pagaliau, reikia atsakyti į tam tikrų valstybių narių iškeltus klausimus, o pirmininkaujanti Tarybai valstybnarturi išpildyti savo pažadą ir surengti ekspertų pasitarimą problemoms, kurios kai kurioms valstybėms atrodo neišspręstos, aptarti. Šias problemas reikia sureguliuoti, kad procesas vyktų sklandžiai.
Carlos Coelho
(PT) Pradėsiu sveikinimais poniai T. Fajon dėl jos puikaus pranešimo ir mano kolegei poniai A. Bildt, kuri buvo šešėlinEuropos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos pranešėja, dėl jos indėlio rengiant šį pranešimą. Jau buvo priminta, kai 2009 m. lapkričio mėn. panaikinome vizas Serbijai, Juodkalnijai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, bet negalėjome jų panaikinti Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai, nes jos paprasčiausiai neatitiko kriterijų. Iš esmės, liberalizuojant vizų reikalavimus kelionėms į Šengeno erdvės šalis, turi būti vykdomas griežtas, kiekvienu atskiru atveju atliekamas įvertinimas. Šis vertinimas atliekamas pagal kriterijus, siejamus su teisinės valstybės principo, viešosios tvarkos ir saugumo, ypač kovos su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir nelegalia imigracija, stiprinimu, bei su Europos Sąjungos išorės santykiais su trečiosiomis šalimis. Taip pat atsižvelgiama į regioninės ir tarpusavio sąveikos reikšmę.
Komisijos pateiktas pasiūlymas, remiantis vertinimo ataskaitomis, leidžia daryti išvadą, kad šios šalys dabar atitinka daugumą kriterijų, kad būtų perkeltos iš I priedo (vadinamojo neigiamo sąrašo) į II priedą (vadinamąjį teigiamą sąrašą). Dar yra likę keletas kriterijų, kurie dar vykdomi ir kurių įgyvendinimą stebi Komisija. Tikimasi, kad šis procesas netrukus bus baigtas.
Europos Parlamentas ir Taryba įsipareigojo, patvirtinus, kad kriterijai įvykdyti, kuo greičiau priimti sprendimą. Dabar vykdome šį įsipareigojimą ir tikimės, kad Taryba taip pat jo laikysis. Kaip sakmano kolegponia A. Bildt, laikas pasiųsti žinią ir nutraukti izoliaciją. Tikėkimės, kad šios dvi šalys galės naudotis beviziu režimu jau šių Kalėdų laikotarpiu. Tai sustiprintų politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su šiuo regionu ir padėtų jo žmonėms nebesijausti izoliuotais.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Ponia pirmininke, kliūčių ir sienų, siejamų su vizomis, panaikinimas yra džiaugsmingas momentas ne tik Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams, bet ir mums, Europos Sąjungos gyventojams. Tai patvirtina, kad mes ištikimi savo vertybėms, atviri kaimynams. Tai taip pat garantuos mums saugesnę kaimynystę.
Palankiai vertinant, kad buvo dedamos pastangos įvesti bevizį režimą ir panaikinti tokias sienas kai kuriose Vakarų Balkanų dalyse, visgi labai paprašyčiau Europos Komisijos ir Komisijos narės, taip pat kolegų Parlamento narių prisiminti kitas Rytų partnerystės šalis, prisiminkime kartu ir Ukrainą, Moldovą ir Gruziją. Mūsų laukia nauji iššūkiai. Pasiekę vieną etapą, iškart galvokime apie kitą. Šioms šalims - Ukrainai, Moldovai ir Gruzijai - oficialiai net nebuvo pateikti veiksmų planai, kuriuos parengti jau praššios kadencijos Europos Parlamentas.
Europos Sąjunga jautėsi įsipareigojusi Vakarų Balkanų šalims, ir ji turėtų taip pat jaustis savo - ir mūsų - Rytų kaimynių atžvilgiu. Padėtis abiem atvejais panaši: mes kalbame apie kaimynes, kurios ne taip seniai galėjo laisvai keliauti į kai kurias Europos Sąjungos šalis. Dabar, deja, jos tapo apribojimų aukomis, ir tai daugiausia yra jauni žmonės ir studentai, nes elitas sugeba išsiversti ir vis tiek keliauja. Vis dėlto kalbame apie Europos ateitį, apie studentus ir jaunus darbo žmones. Vizų liberalizavimas gali pakeisti ne tik šių žmonių gyvenimą, bet ir turėti įtakos demokratijos tose šalyse kokybei: tai stiprintų mūsų artimas kaimynes, vadinasi, stiprėtų ir Europos Sąjunga. Dėl to pakartotinai prašau Europos Komisijos ir Komisijos narės: atsigręžkime į tuos naujus iššūkius ir pateikime Rytų partnerystės šalims veiksmų planus.
Eduard Kukan
Ponia pirmininke, noriu pasveikinti Bosniją ir Hercegoviną ir Albaniją įvykdžius visus bevizio režimo reikalavimus. Taip pat noriu pasveikinti gerbiamą kolegę Tanją Fajon dėl jos puikaus, pasiaukojamo ir entuziastingo darbo.
Laisvas žmonių judėjimas yra viena svarbiausių laisvių, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga. Džiaugiuosi, kad plėtojame šį principą įtraukdami kaimynines Pietryčių Europos šalis. Tai svarbus žingsnis ir teigiamas poslinkis jų integracijos į ES link.
Savo akimis mačiau teigiamą bevizio režimo poveikį, daromą nuo praėjusių metų Serbijos, Juodkalnijos ir Makedonijos piliečiams. Galimyblaisvai keliauti po ES teikia ne tik praktinę naudą, bet ir daugeliu atvejų griauna psichologines užtvaras ir suartina žmones. Taip pat įrodyta, kad sąlyginumo principas, ES taikomas vizų liberalizavimui, veikgerai ir davteigiamus rezultatus.
Vis dėlto ES taip pat turi išlikti patikima ir vykdyti savo įsipareigojimus. Svarbu užtikrinti, kad vizų režimo liberalizavimo Albanijai ir Bosnijai ir Hercegovinai įgyvendinimas nebūtų atidėliojamas. Jis ne tiktai bus naudingas šių šalių žmonėms, bet ir sustiprins Europos Sąjungos patikimumą.
Galiausiai, siekiant užtikrinti didesnį šio regiono stabilumą, Europos Sąjungos atvėrimo Vakarų Balkanams politika neturi baigtis šiomis šalimis. Todėl džiaugčiausi, jeigu artimiausioje ateityje būtų parengta strategija ir sprendimas dėl bevizio režimo, kuris galėtų būti pasiūlytas Kosovui.
Cecilia Malmstrom
Komisijos narė. - Ponia pirmininke, nuoširdžiai dėkoju už šią diskusiją. Juntu didžiulę paramą Komisijos pasiūlymui suteikti bevizį režimą Bosnijos ir Albanijos piliečiams ir manau, kad tai labai geras dalykas. Tikėkimės, kad rytoj plenariniame posėdyje dauguma balsuos "už" ir taip bus pasiųstas signalas šių dviejų šalių žmonėms, jog išrinkti Europos Parlamento nariai tvirtai remia jų siekį laisvai keliauti po visą Europos Sąjungą.
Dar kartą jus užtikrinu, kad reikalavimai įvykdyti. Mūsų stebėsena buvo labai kruopšti. Žinoma, ir toliau nenutrauksime ryšių, ir toliau tai stebėsime, bet reikalavimai įvykdyti. Visoms šalims turi būti taikomos vienodos sąlygos. Reikalavimai yra aiškūs ir visiškai skaidrūs. Procesas taip pat buvo toks skaidrus, kiek tik įmanoma.
Prieš baigiant, keli žodžiai apie Kosovą. Kosovo neužmiršome. Žinoma, Kosovas taip pat labai svarbus partneris sprendžiant šį reikalą. Jis padardidelę pažangą, bet, kad neliktų jokių abejonių, Komisija turi dar kurį laiką stebėti visus standartus ir visas sąlygas, kad būtų užtikrintas šio proceso patikimumas ir teisėtumas. Kosovas dar nepasirengęs. Mes su juo bendradarbiaujame. Žinau, kad vyriausybdeda daug pastangų dėl prievarta sugrąžintų emigrantų priėmimo ir reintegravimo. Ji turi pasistengti daryti daugiau. Kai tik šios sąlygos bus įvykdytos, mes, žinoma, būsime pasirengę pradėti oficialų dialogą dėl bevizio režimo. Kol kas galime tik paskatinti valstybes nares, nagrinėjant Kosovo piliečių prašymus išduoti vizą, išnaudoti visas palankias galimybes, kurių dabar teikia pakeistas vizų kodeksas.
Taigi, ponia pranešėja, dėkoju už šią labai vaisingą ir teikiančią vilčių diskusiją ir tikiuosi, kad rytoj plenariniame posėdyje didžioji dauguma balsuos "už".
Tanja Fajon
Man labai malonu matyti, kad dauguma šio Parlamento narių, išskyrus tuos, kurie prisipažino neturį supratimo apie padėtį Balkanų šalyse, pritaria vizų sienų Vakarų Balkanuose panaikinimui.
Tiesa, kad, kaip jau sakyta kelis kartus, pinigų nestokojantys nusikaltėliai jau rado būdų keliauti, bet rytoj Europos Parlamente mes priimsime sprendimą dėl paprastų žmonių, ypač jaunimo ir studentų, likimo ir judumo.
Už vizų sienų užaugo ištisa karta ir, kaip sakėme, Kosovas tebebus rimta problema. Turime kuo greičiau rasti sprendimą dėl šių žmonių, nes jų atskirtis ir nusivylimas, suprantama, tik didės. Ponia Komisijos nare, mums reikalingos aiškios gairės siekiant paskatinti Kosovo valdžią veikti.
Dar vienas dalykas: dabar Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos žmonės dėl mūsų plačios informacinės kampanijos žino kur kas daugiau nei anksčiau. Žino, ką reiškia vizų liberalizavimas, žino, kad panaikindami vizas į Europos Sąjungą nesuteiksime jiems teisės įsidarbinti, prieglobsčio teisės arba pilietybės teisių ar dar ko nors panašaus. Vis dėlto jiems suteikiame teisę laisvai keliauti, o tai yra kiekvieno Europos piliečio pagrindinteisė. Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos piliečiams ir Vakarų Balkanų tautoms apskritai tai bus didelis ir svarbus žingsnis kelyje į Europos Sąjungą.
Baigdama noriu pasakyti, kad tai, ką darysime rytoj ir ką padarėme pernai lapkričio mėn., bus svarbu mums visiems, ekonominio ir politinio bendradarbiavimo stiprinimui ne tiktai tame regione, bet ir visoje Europos Sąjungoje. Vis dėlto ypač svarbu tai bus tautų ir žmonių, kurie gyvena, sakyčiau, vos už kelių kilometrų nuo mūsų, santykiams. Pasiųsime žinią, kad esame nusiteikę rimtai ir kad jų ateitis neabejotinai yra Europoje. To iš mūsų laukia Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos žmonės. Manau, rytoj jie išgirs tai, ko tikisi.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas įvyks rytoj, kaip numatyta.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Elena Băsescu
raštu. - (RO) Palaikau ES iniciatyvą liberalizuoti vizų režimą Bosnijai ir Hercegovinai ir Albanijai. Noriu pasinaudoti šia proga ir iškelti klausimą dėl vizų liberalizavimo Moldovos Respublikai; ši Rytų partnerystės šalis padarpastebimą pažangą. Kaip ir Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos atvejais, Moldovos Respublika per pastaruosius metus dėjo didžiules pastangas beviziam režimui pasiekti. Vyriausybjau pradėjo įgyvendinti priemones, kurių ES reikalauja iš Vakarų Balkanų šalių ir kurios yra jų veiksmų plano dalis, skatindama "pasirengimo įgyvendinti" politiką. Pirmieji žingsniai šia kryptimi buvo Įstatymo dėl užsieniečių priėmimas ir pradėta rengti integruoto sienų valdymo koncepcija.
Taip pat priimtas sprendimas išduoti tik biometrinius pasus ir ratifikuotas Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutas. Dėl vizų "barjero" ES įvaizdis Moldovos Respublikoje gana prastas. Pirmas Europos Sąjungos žingsnis turėtų būti pagerinti padėtį kuo greičiau parengiant bevizio režimo veiksmų planą. Atsižvelgiant į artėjančius rinkimus, tokia priemonšios šalies europinėms jėgoms pasiųstų stiprų signalą.
George Becali
raštu. - (RO) Pritariu pranešėjos pozicijai, kad Europos žemyno suvienijimo procesas bus baigtas tik tada, kai visi europiečiai galės laisvai keliauti į Europos Sąjungą. Mane asmeniškai labai jaudina mūsų diskusijos Vakarų Balkanų tema, ypač kai kalbama apie Albanijos problemas ir pažangą, kuri suteikia galimybę Europos Sąjungai panaikinti vizų reikalavimus piliečiams, keliaujantiems po ES. Dalis mano šeimos kilusi iš Albanijos. Prieš metus pritariau toms pačioms priemonėms, skirtoms Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai. Iš visos širdies balsuosiu už Europos piliečių iš Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos tikrą teisę į laisvą judėjimą. Mums visiems žinoma, kad dėl žiaurių karų Jugoslavija subyrėjo ir regionas buvo padalytas. Taip pat žinome, kad šio regiono jaunimui sunku susitaikyti su tuo, kad gyvena atskirti nuo klestinčios ES. Mūsų uždavinys - juos skatinti ir drąsinti. Teisį bevizį režimą padės tai padaryti.
Kinga Göncz
raštu. - (HU) Europos Parlamentas gali dar kartą parodyti, kad remia Vakarų Balkanų šalių įtrauktį ir stojimo į ES procesą. Manau, nepaprastai svarbu, kad vizų režimo liberalizavimas Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos piliečiams reikš, kad beveik visi buvusios Jugoslavijos gyventojai galės laisvai keliauti po Europą. Bevizio režimo suteikimas ir prisijungimas prie ES priklauso tik nuo to, ar įvykdyti kriterijai. Abi šalys atitinka griežtus reikalavimus, keliamus jų vidaus reikalų ir teisingumo institucijoms, ir jos parodė, kad yra pasirengusios ir gali paversti tikrove įvairius su jomis susijusius lūkesčius. ES ekspertai, vykdę patikrinimus vietoje, taip pat nustatė, kad gali būti pašalintos grėsmės saugumui. Negalima leisti, kad vyriausybių veiksmams darytų įtaką vidaus politika, o ne tik objektyvus ir nešališkas įvertinimas, ar įvykdyti tinkamumo kriterijai. Bevizio režimo suteikimas taip pat leidžia minėtoms šalims suprasti, kad jos gali sėkmingai įveikti bet kokias kliūtis, jeigu pasirengimus lydi politinis sutarimas. Malonu žinoti, kad Albanijos ir Bosnijos ir Hercegovinos politinvadovybsuvienijo jėgas šiam tikslui pasiekti. Nuoširdžiai tikiu, kad galimybįstoti į ES, kaip rodo šiandien pasiekti tikri rezultatai, paspartins jų įtraukties procesą ir padės įveikti nesantaiką sėjančias nacionalistines pastangas, kurios gali neleisti šiam procesui įsibėgėti.
Andreas Mölzer
raštu. - (DE). Mes jau patyrėme, kad pernykštį vizų liberalizavimą daug žmonių suprato savaip - kad keliauti be vizos reiškia gauti carte blanche. Minia žmonių pasinaudojo liberalesniu vizų režimu, kad atvyktų į Europos Sąjungą. Kiek jų, pasibaigus buvimo laikui, iš tikrųjų grįžo į savo gimtinę, niekas nežino. Mums aišku, kad vizų liberalizavimas neturi nieko bendro su įsidarbinimu ar teise apsigyventi, bet, atrodo, žmonės, apie kuriuos čia kalbama, to nesuvokia. Šiuo atžvilgiu Kosovas yra ypač didelproblema. ES taip ir nesugebėjo apsispręsti, kas svarbiau ir, jos nuomone, teisinga ir priimtina - teritorijos vientisumas ar tautų teisį apsisprendimą; ir kadangi mes pernelyg ilgai ignoravome daugiataučių valstybių problemą, dabar turime spręsti padalytos Balkanų valstybės problemas.
Kol bus piktnaudžiaujama vizų liberalizavimu, negalima bus pasikliauti ES readmisijos sutartimis nelegalios imigracijos srautams stabdyti. Tam turi būti padarytas galas. Vizų taisyklių svarbą rodo ir faktas, kad Ankara, atrodo, pagaliau pasirengusi pasirašyti readmisijos sutartį mainais už vizų režimo liberalizavimą Turkijos verslininkams. Vis dėlto tokias sutartis ES šalys kandidatės privalo pasirašyti. Visa tai, o kartu ir neįvykdytas muitų sąjungos susitarimas rodo, kad Turkija visiškai nepasirengusi stoti į ES, ir tai dar vienas antausis ES. Pagaliau reikia nutraukti prailgusias derybas. Tikslas turėtų būti vietoj to pasiūlyti Turkijai privilegijuotą partnerystę.
Siiri Oviir
raštu. - (ET) Bevizis režimas labai svarbus žmonių gyvenime, stiprina ryšius tarp žmonių ir padeda įgyvendinti tikslą dėl laisvo judėjimo, kuris yra viena iš svarbiausių žmogaus teisių Europoje. Jau Salonikų veiksmų plane Europos Sąjunga išreiškpolitinį siekį panaikinti trumpalaikių vizų reikalavimą visiems Vakarų Balkanų šalių piliečiams. Tai, kad Europos Sąjunga artimiausiu metu Bosnijos ir Hercegovinos ir Albanijos, kaip ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams suteiks galimybę keliauti be vizų, sumažės etninio ir politinio nestabilumo grėsmė, sustiprės politinis ir ekonominis bendravimas regione, padidės žmonių palankumas ES ir pagerės integracijos į Europą perspektyvos. Kartu prasiplės žmonių akiratis ir bus stabdomos antieuropinės ir ekstremistinės jėgos. Vis dėlto mane liūdina tai, kad Kosovas yra vienintelšalis, kurios piliečiams, kitaip nei kitų Vakarų Balkanų šalių, dėl valstybių narių tarpusavio nesutarimų nepanaikinamas vizų reikalavimas. Mes nenorime bausti Kosovo už tai, kad valstybių narių gyventojai laikosi skirtingų nuomonių, bet Europos Komisija ir Taryba turėtų kuo skubiau imtis priemonių, kad įtrauktų Kosovą į vizų reikalavimo panaikinimo procesą; tai paskatintų Kosovo valstybės bei vyriausybės institucijas ir politikus imtis reikiamų struktūrinių reformų ir sustiprintų politinį ir ekonominį bendradarbiavimą su Europos Sąjunga.
