Klausimų laikas (Taryba)
Pirmininkas
Kita dalis skirta klausimams (B6-0019/2008).
Tarybai pateikti šie klausimai.
Pirmininkas
. -
Tema: Šengeno erdvės plėtra.
Ar Taryba įvertino naujosios Šengeno erdvės plėtros politines pasekmes ir jos atsaką dėl santykių tarp ES ir kaimyninių šalių, nesvarbu, ar jos yra ES valstybės narės, kurios dabar ribosis su išplėsta Šengeno erdve?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Nuo paskutinės Šengeno erdvės plėtros, įvykusios praėjusių metų gruodžio 21 dieną, praėjo keturi mėnesiai. Kaip jums žinoma, plėtros procedūra faktiškai buvo užbaigta tik kovo pabaigoje, kuomet sienų kontrolbuvo panaikinta oro uostuose. Todėl nebuvo nei pakankamai laiko, nei galimybių įvertinti bendrą politinį plėtros poveikį ir jo įtaką santykiams tarp Europos Sąjungos šalių narių, kurios taiko Šengeno taisykles, ir kaimyninių šalių.
Tačiau kai kurios Tarybos darbo grupės jau aptarinėja tokius klausimus, kaip kai kurių šalių narių sienos apsaugos institucijų reorganizacija, sekanti Šengeno erdvės plėtrą, bei nelegalios imigracijos pokyčiai ir tendencijos, kurie galėtų būti plėtros pasekmė. Be abejonės, Šengeno erdvės plėtra turėjo labai teigiamą poveikį Europos Sąjungos vizų politikai, ypatingai trečiųjų šalių piliečiams. Jie gali keliauti per visą Šengeno erdvę su šalies narės suteikta viza, ko anksčiau nebuvo.
Be to, Europos Sąjunga jau sudarsusitarimus su Rytų Europos valstybėmis ir Vakarų Balkanų valstybėmis dėl vizų išdavimo supaprastinimo.
Manuel Medina Ortega
(ES) Ponia Pirmininke, Ministre, labai dėkoju už Jūsų atsakymą. Kadangi Jūs esate iš šalies, kuri yra būtent aptariamoje situacijoje, aš jaučiuosi pakankamai užtikrinta, kad Slovėnijos pirmininkavimas seka šį klausimą su dideliu susidomėjimu.
Aš asmeniškai apsiėmiau aplankyti kai kurias valstybes, esančias aptariamoje situacijoje: iš vienos pusės aš tikiuosi, kad mes įgysime sienų apsaugą, tačiau iš kitos pusės - aš neturiu jokio noro, kad ES pasistatytų naują sieną, naujus tvirtoves.
Kokias mes turime garantijas, kad Šengeno erdvės plėtra nesukurs sunkumų, pavyzdžiui tarpvalstybiniams darbuotojams ar tiems, kurie buvo įpratę be jokių problemų patekti į valstybes, kurios dabar priklauso Šengeno erdvei, ir pažymėtina, kad tai taikytina Slovėnijai, kuri turi kaimynę, pretenduojančią į prisijungimą prie Europos Sąjungos.
Janez Lenarčič
(SL) Ačiū, pone Medina Ortega, už jūsų papildomą klausimą. Kaip jau buvo minėta, Taryba dar neturėjo aukščiausio lygmens diskusijos ir nepadarišsamaus Šengeno erdvės plėtros poveikio individualioms valstybėms įvertinimo.
Jūs teiravotės apie Slovėnijos patirtį ir aš pasakysiu štai ką: be jokios abejonės, tai nėra naujų sienų pastatymo klausimas, bet perkėlimas Europos Sąjungos išorinių sienų į naujas sienas. Tai reiškia, kad išorinės Šengeno erdvės sienos persislinko, kad apimtų didesnį Europos Sąjungos valstybių narių skaičių. Tai buvo daug reikalaujantis projektas valstybėms, kurių sienos dabar yra iš dalies išorinės Šengeno erdvės sienos. Jos praleido daug metų, besirengdamos šiam dalykui. Šis projektas buvo iššūkis, ką Europos Sąjunga pripažino, paskirdama tikslinę finansinę paramą, vadinamą "Šengeno priemonės", kuri padėjo įgyvendinti tinkamas kontrolės priemones išorinėse Šengeno erdvės sienose.
Jūs taip pat klausėte apie sieną tarp Slovėnijos ir Kroatijos. Faktas tas, kad praeityje tai buvo nematoma siena. Taip pat faktas, kad tai buvo laikina siena tuo metu, kuomet gavome nepriklausomybę. Bendradarbiaudami su Europos Sąjungos partneriais, mes sugebėjome organizuoti sienų apsaugą, kuri nesukuria papildomų sunkumų Kroatijos Respublikos piliečiams. Mums taip pat pavyko išsaugoti visus reikalaujamus Šengeno standartų bei efektyvios sienų apsaugos taisyklių elementus.
Hubert Pirker
(DE) Ponia Pirmininke, Šengeno erdvės plėtra sąlygojo didesnį, o ne mažesnį saugumą. Tai atspindi statistika, ir tuo mes turėtume būti pamaloninti.
Tolesniame etape Šveicarija ir Lichtenšteinas bus prijungti prie Šengeno erdvės, bet girdėjau, kad gali kilti problemų dėl kai kurių valstybių narių noro priimti tam tikras išlygas dėl Lichtenšteino prisijungimo. Šiuo aspektu esu girdėjęs įvairių komentarų iš Čekijos Respublikos.
Todėl aš turiu klausimą Tarybai: ar jums žinomos šios galimos išlygos ir ką jūs galvojate daryti, siekdami išvengti problemų, susijusių su Lichtenšteino neprijungimu?
Avril Doyle
Mano klausimas susijęs su Šengeno taisyklėmis bei jų įtaka klimato kaitai ir padidėjusiai anglies dvideginio emisijai. Būdama PPE-DE Bureau narė, praėjusį trečiadienį turėjau malonumą skristi iš Briuselio į Liublianą dviem dienoms aplankyti jūsų mielą šalį.
Vos nusileidę Liublianoje, mes buvome išlaipinti iš lėktuvo ir nustumti į autobusą, kaip būna daugelyje oro uostų. Mes buvome sugrūsti į autobusą. Tai užtruko 22 minutes. Tada autobusas pajudėjo, kaip mes galvojome, link pasų patikrinimo ir bagažo atsiėmimo vietos. Jis pavažiavo tiksliai 20 jardų, Ponia Pirmininke - nuo ten, kur aš stoviu, iki Jūsų - ir mes visi buvome išlaipinti ir nuėjome link vartų. Aš nejuokauju. Kuomet aš pasiteiravau apie šios procedūros absurdiškumą, aš buvau patikinta, kad to reikalauja Šengeno taisyklės. Ministre, prašau paaiškinti!
Janez Lenarčič
(SL) Atsakau ponui Pirker: faktas, kad Šveicarijos Federacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės prijungimo į Šengeno erdvę procedūros jau prasidėjo. Šiuo metu šios bei įvertinimo procedūros vis dar tęsiasi. Pirmininkaujančios šalies nuomone, šių dviejų valstybių įtraukimas į Šengeno erdvę išimtinai priklauso nuo šių procedūrų, ypatingai įvertinimo procedūros, rezultatų. Mums nežinomi jokie šalių narių prieštaravimai dėl procedūrų, numatytų individualių valstybių įstojimui į Šengeno erdvę.
Atsakydama poniai Doyle, turiu pripažinti, kad nesu tikra, jog tai Šengeno taisyklės. Greičiausiai jos liečia oro uosto saugumo taisykles. Šiuo atveju aš negalėčiau paaiškinti 20 metrų pasivažinėjimo oro uosto autobusu priežasčių. Reziumuoju, kad egzistuoja judėjimą oro uostų teritorijose reglamentuojančios taisyklės, kurios nėra Šengeno taisyklių dalis, tačiau turbūt susiję su oro uosto saugumu.
Pirmininkas
Ačiū, Ministre. Galbūt Jūs galėsite atlikti tyrimą pakeliui į namus šią naktį.
Tema: Ekonomiškai aktyvios populiacijos išlaikymas kalnuose, sunkiai prieinamuose regionuose ir salų regionuose
Daug žmonių kiekvienais metais apsisprendžia palikti ES regionus dėl darbo stokos, palikdami šiuos regionus negyvenamus ir apgyvendintus tik pagyvenusio amžiaus žmonių.
Esant šiai tendencijai ir aštriai demografinei problemai, su kuriomis susidūrES, ,noriu paklausti, ar pirmininkaujančioji valstybpasiūlys priemones, išsaugančias ekonomiškai aktyvią populiaciją kalnuose, sunkiai prieinamuose ir salų regionuose, kad visi ES regionai vystytųsi subalansuotu būdu ir ES išlaikytų savo konkurencingumą?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Atsakydama poniai Panayotopoulos-Cassiotou, aš norėčiau pasakyti štai ką: be kitų keturių reglamentų sanglaudos politikos srityje, Taryba 2006 metų liepą priėmreglamentą, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo. Pagal šio reglamento 3 straipsnį, parama iš šių fondų taip pat buvo numatyta kai kurioms saloms ir salų valstybėms narėms bei kalnuotoms vietovėms.
Tuo pačiu metu Taryba ir Europos Parlamentas priėmreglamentą dėl Europos socialinio fondo. Šis reglamentas pateikia tokį Europos socialinio fondo vaidmens apibrėžimą: pagerinti verslo ir įsidarbinimo galimybes, skatinti aukštą darbingumo lygį ir sukurti naujas ir geresnes darbo vietas. Šie du reglamentai harmonizuoti, užtikrinant paramą specifiniams regionams. Atsižvelgdamos į juos, valstybės narės gali pagal savo valdymo programas ir projektus skirti papildomą dėmesį vystymo ir įdarbinimo skatinimui gerbiamos narės klausime paminėtuose regionuose. Taigi šalys narės pačios apsisprendžia kurios iš šių valdymo programų ir konkrečių priemonių iš šių programų atitinka klausime išvardintus kriterijus. Komisija įvertina siūlomas programas, nurodo visus neatitikimus su sanglaudos fondo siekiamais tikslais ir atitikimu tam tikrų reglamentų nuostatoms ir, jeigu tenkinamos visos šios sąlygos, patvirtina šiuos pasiūlymus.
Kuomet kalbama apie naujų teisinių priemonių sanglaudos politikoje priėmimą, Komisijos pareiga yra priimti sprendimus, kurie sudarytų sąlygas pasiekti sanglaudos politikos tikslus. Pirmoji galimyb2007 - 2013 m. periodu bus diskusijos dėl pirmosios preliminarios ataskaitos dėl sanglaudos politikos įgyvendinimo. Mes tikimės, kad Komisija pristatys ataskaitą birželį.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Ponia Pirmininke, aš dėkoju ministrei už pakartojimą visų priemonių, numatytų Struktūriniuose fonduose ir Europos socialiniame fonde. Aš norėjau sužinoti, ar Pirmininkaujančiajai valstybei ir Tarybai yra žinoma, kad kai kurie Europos regionai išlieka negyvenami. Be abejo, jie priklauso nacionalinėms valstybėms, tačiau tai skurdina ES ir demaskuoja tai žmonėms, pritrauktiems iš kitų regionų. Ši tema liečia mus visus, kadangi tai individualiai nesusiję su kiekviena atskira valstybe. Todėl aš klausiu, ar pirmininkaujančioji valstybketina suteikti išskirtinį dėmesį šiam klausimui.
Janez Lenarčič
(SL) Dėkoju jums už šį papildomą klausimą, ponia Panayotopoulos. Pirmininkaujančioji valstybžino, kad kai kuriuose regionuose populiacija nebėra aktyvi. Tačiau aš norėčiau pakartoti, kad situacija priklauso nuo valstybių narių, kurios siūlo priemones, užkertančias kelią šiam fenomenui. Kita vertus, mes turime įvertinti tai, kad negalime priversti žmonių gyventi ir dirbti konkrečiuose regionuose.
Tai rimta problema, kuri turi būti išspręsta. Aš kartoju, kad Sanglaudos politikos priemonės siūlo sprendimus, tačiau valstybės narės pačios sprendžia, kuriuos iš šių sprendimų taikyti konkrečiu atveju.
Jörg Leichtfried
(DE) Ministre, norėčiau iškelti klausimą dėl Jūsų paskutinio komentaro. Be abejo, šiuo aspektu kompetencija tenka valstybėms narėms, tačiau Europos Sąjunga taip pat atsako už depopuliaciją šiuose regionuose; tai vyksta dėl reiškinio, su kuriuo susiduria visa Europos Sąjunga, t. y. liberalizacija. Pašto skyriai uždaromi mažose bendruomenėse, kadangi jie daugiau nebeatneša pelno, vietiniai taupomieji bankai ir vietiniai baseinai yra uždaromi kai kuriais atvejais dėl to, kad viešosios paslaugos yra privatizuojamos. Visi šie veiksniai gyvenimą šiose bendruomenėse daro mažiau patrauklų. Aš kilęs iš kalnuotos vietovės ir pats mačiau, kaip tai vyksta. Taigi mano klausimas - ar šiuo aspektu buvo svarstymai Tarybos lygmenyje?
Ponia Pirmininke, norėčiau taip pat trumpai pasisakyti dėl ankstesniojo klausimo: Graze, tu taip pat turi įsėsti į autobusą, kad pavažiuotum penkis metrus, todėl jūs nesate vieninteliai. Tai ta pati sena nesąmonė: jie kaltina Šengeną, kas yra absoliuti netiesa.
Janez Lenarčič
(SL) Aš manau, kad buvo dvidešimt, o ne penki metrai, tačiau ir tai yra per trumpas atstumas. Kaip ir minėjau prieš tai, aš nenoriu aptarinėti Liublianos oro uosto, kuris yra atskira kompanija, turinti savo taisykles, darbo. Tačiau aš norėčiau pasikartoti, kad Europos Sąjungos sanglaudos politika reikalauja valstybių narių imtis ponios Panayotopoulos nurodytos problemos. Kaip joms sekasi yra jau kitas klausimas, kuris gali būti užduotas.
Jūs paminėjote pašto skyrius, kas yra labai įdomus aspektas. Tačiau aš norėčiau pabrėžti, kad direktyva, kurią taip pat šiais metais priėmEuropos Parlamentas, taipogi kalba apie šią problemą. Svarbus direktyvos elementas yra garantija, kad pašto paslaugos išliks universalios net tuomet, kai ši rinka buvo atidaryta. Taigi jūsų paminėta problema buvo tinkamai aptarta minėtoje direktyvoje.
Tema: Lisabonos sutartis
1 straipsnio 24 punktas, susijęs su 1 skyriaus 10a straipsnio 2 paragrafu ("Principai ir tikslai"), nustato, kad Sąjunga "prisidės prie tarptautinių priemonių, skirtų aplinkos kokybės išsaugojimui ir gerinimui bei pasaulio gamtos išteklių tausojančiam valdymui, siekiant užtikrinti tvarų vystymąsi, kūrimo".
Ar Taryba nemano, kad ES uždraudimas vykdyti tam tikras aplinkos apsaugos priemones, kurios nukrypsta nuo visiškai harmonizuotos srities, gali būti traktuojamos kaip prieštaraujančios Sutarčiai?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Ponios Goudin klausimas neapima Tarybos kompetencijos. Taryba nedalyvavo tarptautinėje konferencijoje, kuri parengLisabonos sutarties projektą, priešingai nei valstybių narių vyriausybės. Be to, kaip mes visi žinome, Lisabonos sutartis kol kas negalioja. Kuomet ji įsigalios ir tikimės, kad tai greitai įvyks ir gal net prieš numatytą terminą, teismas bus kompetentingas aiškinti jos normas - manau, kad apie tai ir klausponia Goudin.
Christopher Heaton-Harris
Ministre, šiuose Rūmuose mums buvo pateikta daug įvertinimų dėl senosios Konstitucijos ir naujosios Lisabonos sutarties panašumo. Ar galėtumėte pateikti savo asmeninį požiūrį į šių dokumentų tikrąjį panašumą?
Nils Lundgren
(SV) Ponia Pirmininke, aš manau, kad mums turėtų būti sudaryta protinga galimybteikti klausimus apie sutarties, kuri yra pateikiama nauju vardu, nors išliko ta pati, interpretavimą, ir Taryba turėtų sugebėti atsakyti į tokį klausimą. Mano papildomas klausimas klausimui Nr.3 yra toks: ar šis normos išdėstymas reiškia, kad ES nustatys ne tik globalios aplinkos apsaugos politikos tikslus, tačiau ir priemones, t. y. valstybių narių įgyvendinamas priemones, siekiant šių tikslų?
Janez Lenarčič
(SL) Klausimas, ar Lisabonos sutartis ir ankstesnKonstitucijos sutartis yra panašios ar skirtingos, yra tik asmeninio požiūrio dalykas. Tai yra atskiros sutartys, tačiau Lisabonos sutartis siūlo panašius ar net identiškus sprendimus. Aš apsiribosiu toliau išdėstytais faktais.
Ji skiriasi tuo, kad tai nėra visas ankstesnes sutartis viršijanti sutartis. Tai yra klasikinis visų pagrindinių Europos Sąjungos sutarčių priėmimo metodas. Ji skiriasi tuo aspektu, kad buvo atsisakyta konstitucinės koncepcijos ir nebeliko kalbos apie Europos Sąjungos Konstituciją, o tik klasikinsutartis.
Panašumai ir palyginimai gali būti rasti visoje eilėje sprendimų, įskaitant institucinius sprendimus, funkcinius sprendimus bei sprendimus paprastinimo srityje, sprendimų priėmime bei padidėjusiame nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmenyje. Todėl Sutartis skiriasi nuo Konstitucinės sutarties, tačiau siūlo kai kurios panašius ar net identiškus sprendimus.
Dėl antro klausimo: aš atkreipiau dėmesį į ponios Goudin naudojamą kalbą, pateikiant savo klausimą, ir aš norėčiau akcentuoti, kad ši nuostata liečia Sąjungos paramą, nustatant tarptautines priemones išsaugoti ir gerinti gamtos kokybę, tvarų vystymąsi ir taip toliau. Kitais žodžiais tariant, Sąjunga neliepia ar neįsako, tačiau padeda. Manau, kad ši kalba kalba pati už save.
Pirmininkas
Aš ruošiuosi atsakyti į dar vieną papildomą klausimą šia tema. Mes turėjome ištisą antplūdį indikacijų, tačiau aš atsižvelgiu į politinį balansą ir į tuos, kurie jau paklausklausimo.
Jens Holm
(SV) Ponios Goudin cituota ištrauka yra gera, ir tiesiog fantastiška, kad mes norime saugoti ir gerinti gamtą, tai gera Lisabonos sutarties norma. Nuolatinproblema su ES aplinkos apsaugos politika kyla tuomet, kai aplinkos apsaugos priemonės kertasi su vidaus rinka. Neseniai Komisaras Verheugen pasisakė, kad per pastaruosius penkis metus Komisija net 19 kartų padavvalstybes nares į Europos Teisingumo Teismą bylose, kur valstybės narės priėmteisės aktus aplinkos apsaugos srityje. Man įdomu, ar tai kokiu nors būdu sustiprina aplinkos apsaugos garantijas? Ar su tokiomis nuostatomis mes galime teigti, jog aplinkos apsaugai teikiama pirmenybprieš vidaus rinkos poreikius? Ar galėtumėte dėl šito pasisakyti, prašau?
Janez Lenarčič
(SL) Taip, aš norėčiau pasakyti Ponui Holm, kad aš visiškai su juo sutinku. Tai būtent tas atvejis, kai egzistuoja spragos tarp skirtingų regionų teisinių normų, netgi kalbant apie teisinės normos prigimtį. Minėtoji Lisabonos sutarties norma, kuri, kartoju, vis dar nėra galiojanti, kalba apie Sąjungos paramą. Teisinės normos prigimtis yra kitokia nei įsakymo ar draudimo. Didžiausias skaičius įsakymų ir draudimų gali būti randamas bendrojoje rinkoje.
Faktas, kad egzistuoja susikirtimo galimybė, bet taip pat faktas, kad šių reikalų prigimtis leidžia šiuos susikirtimus išspręsti Teisme pagal dabartinius Bendrijos įstatymus. Egzistuoja būdas pašalinti šiuos susikirtimus, formuojant naujas teisės normas, tačiau tai Europos Komisijos reikalas, kuri vienintelturi įstatymų leidžiamąją iniciatyvą. Aš esu tikra, kad, kai ji prisiima tą iniciatyvą, ji elgiasi atsargiai, kad išvengtų bet kokių įmanomų susidūrimų.
Tema: Lisabonos sutartis
Ar Tarybą tenkina atsakymų adekvatumas į klausimus, kurie buvo pateikti Slovėnijos pirmininkavimo valstybėms narėms ir kurie apėmtrisdešimt tris Lisabonos sutarties punktus, reikalaujančius paaiškinimų?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Ponia Harkin paklausapie punktus, iškeltus Slovėnijos pirmininkavimo. Tai yra techninio darbo, reikalingo pasiruošimui Lisabonos sutarties įsigaliojimui, reikalas, darbo, kuris turi būti atliktas iš anksto, jeigu mes norime, kad sutartis pilnai įsigaliotų. Šis darbas prasidėjo sausį pagal mandatą, kurį Europos Taryba davSlovėnijos pirmininkavimui praėjusių metų gruodį.
Aš turiu pabrėžti, kad šie veiksmai yra išimtinai preliminaraus pobūdžio. Jie preliminarūs todėl, kad, kaip mes žinome, Sutartis įsigalios tik kai ją ratifikuos 27 valstybės narės. Nepaisant to, Taryba reguliariai teikia šio preliminaraus parengiamojo darbo ar techninio darbo ataskaitas Europos Parlamento Pirmininko kanceliarijai, ypatingai kai jie liečia klausimus, kurie susiję su Europos Parlamentu.
Marian Harkin
Man malonu, kad Slovėnijos pirmininkavimas daro progresą. Noriu ministrui iškelti vieną ar du klausimus, kurie šiuo metu kelia ginčus Airijoje. Aš norėčiau Slovėnijos pirmininkavimo išaiškinimo dėl šių klausimų.
Visų pirma dėl bendros suvienytos mokesčių sistemos bazės įdiegimo, ir iš esmės mokesčių harmonizavimo klausimas, ar jūs galėtumėte išaiškinti, kad kiekviena valstybturi veto šiais klausimais?
Antra, aš noriu jūsų pasiteirauti apie protokolą, prijungtą prie Lisabonos sutarties dėl Euratom sutarties. Aš noriu, kad jūs paaiškintumėte man, ar šis protokolas kokiu nors būdu keičia Euratomo sutarties turinį ar procedūras ir ar yra kokie nors pakeitimai teisinėje bazėje ar kokiose reikšmėse, ypatingai atominės energijos atžvilgiu.
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - Aš padarysiu išimtį ir kalbėsiu angliškai, pone Harkin, kad išvengti bet kokių galimų tolimesnių prieštaravimų ir maksimaliai aiškiai išsakyti savo poziciją dėl jūsų iškeltų klausimų.
Pirma, mokesčiai: dabar kiekviena valstybnarturi veto su mokesčiais susijusiuose klausimuose, nesvarbu, ar tai bendras įmonių mokestis, mokesčių harmonizavimas ar bet koks kitas mokesčių klausimas, ir taip ir išliks po to, kai įsigalios Lisabonos sutartis. Lisabonos sutartis to nepakeis. Mokesčių srityje sprendimų priėmimo procedūra išlieka tokia pati - sprendimai gali būti priimami tik visų šalių narių bendru sutarimu, be abejo, įskaitant Airiją.
Dėl Jūsų kito klausimo - taikoma tas pats: energijos derinimas, energijos šaltinių pasirinkimas yra ir liks valstybių narių suverenių sprendimų srityje. Kiekviena valstybnaryra laisva pasirinkti atominę energiją, įtraukti atominę energiją į savo energijos derinimą ir kiekviena valstybnargali to nesirinkti. Taip išliks ir po Lisabonos sutarties įsigaliojimo.
Syed Kamall
Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės siekia išaiškinimo kai kuriais Lisabonos sutarties aspektais, aš norėčiau taip pat paklausti, ar galėčiau gauti paaiškinimą - konkrečiai dėl passerelle clause. Yra daug sričių, kur ES siekia kompetencijos, tačiau neturi teisinio pagrindo ir ne vienerius metus tai buvo daugelio kritikos ir nagrinėjimo objektas, tačiau ar jums nekelia nerimo, kad su passerelle clause, ES gali įgyti naujas kompetencijas be būtinybės konsultuotis su nacionaliniais parlamentais? Ar jums nekelia susirūpinimo, kad tai iš esmės nacionalinių parlamentų ir demokratijos ES nuvertinimas?
Jim Allister
Ar ministras galėtų pakomentuoti, kodėl buvo manyta, kad reikalinga pristatyti moratoriumą per referendumą Airijoje su blogomis naujienomis iš Briuselio ir bet kuriais kontraversiškais pasiūlymais iš Briuselio?
Ar Taryba ir Komisija taip bijo žmonių, kad geriau renkasi laikyti juos tamsoje? Ar galite pasakyti mums kokie pasiūlymai yra šio moratoriumo objektas ir, ypatingai, ar jie įtraukia ką nors, kas būtų susiję su pelno mokesčio skaičiavimų harmonizavimu ir, jeigu taip, kodėl?
Janez Lenarčič
(SL) Dėl pono Kamall klausimo norėčiau pabrėžti sekantį: passerelle clause suteikia galimybę valstybėms narėms sutikti priimti sprendimą, leidžiantį tam tikrą aktyvumą Sąjungos lygmenyje. Aš manau, kad klaidinga į tai žvelgti, kaip į kažką, kas galėtų vykti be nacionalinių parlamentų sutikimo. Jeigu kas nors imtųsi veiksmų be nacionalinių parlamentų sutikimo, toks veiksmas neturėtų užnugario paramos.
Leiskite man taip pat paaiškinti, kad Lisabonos sutartis sustiprins nacionalinių parlamentų vaidmenį, tiesiogiai juos įtraukiant į Europos Sąjungos mechanizmus. Ši passerelle clause taip pat prisideda prie didesnės nacionalinių parlamentų rolės.
Atsakydama ponui Allister, aš turiu pasakyti, kad nesu susipažinusi su jokiu moratoriumu. Niekas - nei Taryba, nei Pirmininkavimas nepriėmjokių sprendimų dėl moratoriumo dėl blogų žinių ar delikačių temų.
Jūsų pateiktas klausimas, susijęs su bendra apjungta pelno mokesčio baze, kaip iliustracija nėra naujas. Šis klausimas yra jau kurį laiką aptarinėjamas, faktiškai kelerius metus, ir vis dar nėra susitarimo. Be susitarimo nebus ir progreso. Kaip aš jau paaiškinau, atsakydama į praėjusį klausimą, taip yra todėl, kad apmokestinimas patenka į tą klausimų kategoriją, kur Europos Sąjungos sprendimai priimami išskirtinai susitarimo pagrindu. Tai nepasikeitir nepasikeis nei kaip Airijos referendumo pasekmė, nei vėliau.
Pirmininkas
Dabar pereiname prie dviejų klausimų, susijusių su žmogaus teisėmis Kinijoje, į kuriuos bus atsakoma kartu, pirmas ponios Doyle ir antras - pono Evans.
Tema: Žmogaus teisės Kinijoje
2008 m. sausio 17 dieną Europos Parlamentas priėmrezoliuciją (P6_TA(2008)0021), kuri skatino Kiniją "nenaudoti 2008 Olimpinių žaidynių kaip pretekstą areštuoti ... ir įkalinti disidentus, žurnalistus ir žmogaus teisių aktyvistus, kurie pasisako ar piketuoja prieš žmogaus teisių pažeidimus'.
Kokių veiksmų Taryba ėmėsi, atsakydama į Parlamento rezoliuciją? Kokius atsakymus, jeigu tokių iš viso buvo, iš Kinijos valdžios gavo Taryba? Ar Tarybą tenkina Kinijos valdžios dedamos pastebimos pastangos atitikti Olimpinės chartijos principus?
Subject: Žmogaus teisės Kinijoje
2007 metų pradžioje aktyvistas dėl žmogaus teisių Yang Chunlin rinko parašus peticijai "Mes norime žmogaus teisių, o ne Olimpiados". Tų metų liepos mėnesį jis buvo suimtas už "valdžios jėgos nugriovimo kurstymą" ir iki šiol yra laikomas įkalinimo įstaigoje Jiamusi mieste.
Ar Taryba pritaria mano susirūpinimu Yang Chunlin įkalinimu ir elgesiu su juo? Ar Taryba sutinka, kad žmogaus teisių aktyvisto įkalinimas prieštarauja visos eilės Kinijos pareigūnų duotiems pažadams įsibėgėjant Pekino Olimpiadai?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Kaip ir du Europos Parlamento nariai, uždavę šiuos du klausimus, Tarybai taip pat kelia nerimą Kinijos žmogaus teisių aktyvistų persekiojimas. Dėl Kinijos įsipareigojimų Olimpiadai - tai Tarptautinio Olimpinio Komiteto reikalas. Tačiau galime teigti, kad pastarieji represiniai veiksmai prieš žmogaus teisių propaguotojus ir kitus aktyvistus kelia abejones Kinijos įsipareigojimu vykdyti savo pažadus, paremtus tarptautiniais žmogaus teisių standartais. Tai apima ir individo prigimtinės teisės į saviraiškos laisvę gynybą.
Taip pat mums kelia susirūpinimą iškeldinimai ir persekiojimai, įskaitant susijusius su Olimpinėmis statybomis. Pagal žmogaus teisių gynėjų gaires Europos Sąjungos valstybių narių misijų Kinijoje lyderiai akylai stebi situaciją su tokiais asmenimis kaip Yang Chunlin ir Hu Jia. Europos Sąjungos Taryba nuolat įvairiais būdais perspėja Kinijos valdžią apie nerimą keliančius atvejus.
Po Hu Jia sulaikymo gruodį Taryba kelis kartus kalbėjo apie šį atvejį, tačiau be tenkinamo atsako. Taryba akylai stebės šiuos du atvejus ir stengsis imtis veiksmų.
Nepaisant to, turėtume paminėti kai kuriuos teigiamus atvejus, pavyzdžiui spartų Kinijos žurnalistų, įskaitant Yu Huafeng ir Ching Cheong, paleidimą. Taip pat sveikintinas žiniasklaidos įstatymų pakeitimas, konkrečiai -laikinas ribojimų sušvelninimas užsienio žurnalistams Olimpinių žaidynių metu.
Paskutiniame žmogaus teisių diskusijų tarp Europos Sąjungos ir Kinijos raunde, surengtame 2007 m. spalį, Europos Sąjungos Troika paskatino Kiniją išlaikyti užsienio žurnalistų reglamentavimą net ir pasibaigus Olimpinėms žaidynėms. Kinijos delegacija užtikrino, kad žurnalistams bus leidžiama dirbti žymiai laisviau ir po šių metų spalio. Taryba būtinai pakartotinai aptars šį klausimą su Kinijos valdžia.
Jums turbūt žinoma, kad Taryba ruošiasi kitam diskusijų žmogaus teisių srityje raundui tarp Europos Sąjungos ir Kinijos. Šie debatai įvyks Liublianoje gegužės 15 dieną. ES Troika ketina aptarti šiuo metu labiausiai jaudinančius klausimus, ypatingai saviraiškos laisvę, interneto kontrolę, klausimus, susijusius su užsienio žurnalistams taikytinomis taisyklėmis, taikių susibūrimų teisę ir civilinės visuomenės vaidmenį. ES kreips ypatingą dėmesį į žmogaus teisių aktyvistų teisių problemas. Aš galiu jus užtikrinti, kad ES Troika darys viską, kas įmanoma, šių klausimų diskusijose ir nedviprasmiškai pademonstruos savo susirūpinimą Kinijos valdžios atstovams.
Avril Doyle
"Olimpiados tikslas yra suteikti sportą žmogaus harmoningam vystymuisi ir [...] bet kokia diskriminacijos forma šalies ar asmens atžvilgiu rasės, religijos, politikos, lyties ar kitokiu pagrindu yra nesuderinama su priklausymu Olimpiniam judėjimui" - du pagrindiniai Olimpinės chartijos, prie kurios prisidėjo Kinija, principai. Nors aš ir noriu, kad Olimpinės žaidynės būtų sėkmingos - ir aš jaučiu, kad neturėtume boikotuoti žaidynių - neturėtume bijoti priminti Kinijos valdžiai, kad ji turi labiau stengtis išsaugoti žmogaus orumą laisva ir teisinga teisingumo sistema, laisva žiniasklaida, geresniu elgesiu su tibetiečiais ir kitomis etninėmis mažumomis, aukštesne gyvūnų gerove ir pan. Mes taip pat turime suvokti milžiniškus demografinius, aplinkos apsaugos ir modernizacijos iššūkius, su kuriais susiduria Kinija. Tačiau kaip šio proceso dalis, ar Taryba nesutiktų, kad jie turi sugebėti priimti teisėtą kritiką, kuomet jie netinkamai vykdo savo prisiimtus įsipareigojimus, tokius kaip pagrindiniai Olimpinės chartijos principai?
Robert Evans
Ministras minėjo, kad iki šiol negavo patenkinamo atsakymo iš Kinijos valdžios. Ateinančiomis savaitėmis ir mėnesiais, ar jis ryžtingai primins, ko jis jau klausir į ką jis negavo atsakymų? Jis žinos, kad pateikdama paraišką Olimpinėms žaidynėms rengti Kinija davdaug pažadų dėl žmogaus teisių įrašų pagerinimo, užtikrinimus, kurie šiai dienai, kai mes žinome, yra neįgyvendinti.
Dabar - priešolimpiniu periodu yra tinkamas laikas veikti, nes po to bus per vėlu. Gegužės 15 dieną, kuomet vyks minėtosios diskusijos, ar jie tikrai aptars, kokių teigiamų veiksmų jie gali imtis paspausti Kinijai dėl kalbos laisvės, žurnalistų teisių, teisės į taikius susirinkimus ir panašiai?
Ar jis taip pat imsis spaudimo dėl jų naudojamos mirties bausmės? Todėl, kad pagal turimą statistiką šiuo metu Kinija vykdo daugiau egzekucijų nei visas likęs pasaulis kartu sudėjus. Mes negalime ten turėti Olimpinių žaidynių, nepateikdami šios žinios Kinijos valdžiai su tokia jėga, kokia tik galima.
Janez Lenarčič
(SL) Atsakant poniai Doyle: kaip aš sakiau savo pirmajame atsakyme, Olimpinchartija yra Tarptautinio olimpinio komiteto reikalas. Šis organas yra kompetentingas veikti, jeigu nusprendžia, kad buvo padarytas Olimpinės chartijos pažeidimas.
Atsakant ponui Evans, Europos Sąjunga stebi žmogaus teisių situaciją. Aš jau minėjau, kad žmogaus teisių diskusijos tarp ES ir Kinijos įvyks gegužės 15 dieną. Jos apims išraiškos laisvės, interneto kontrolės, užsienio žurnalistams taikytinų taisyklių, taikių susibūrimų teisės ir civilinės visuomenės vaidmens klausimus. Tai nėra pilnas ir baigtinis sąrašas; kiti aspektai taip pat gali būti aptarinėjami. Kas liečia mirties bausmę, Europos Sąjungos pozicija yra aiški ir ES veikia nuosekliai ją gindama ir siūlydama daugiašaliuose ir dvišaliuose dialoguose.
Vincas Justas Paleckis
(LT) Ministre, Jūs minėjote, kad bus bandymai įtakoti Kinijos vyriausybę. Kaip teisinga. Tačiau Olimpinio deglo nešimo trikdymai suteiknujautimą galimybės, kad per Olimpines žaidynes Kinijos televizija nušvies mums ne tik atletų varžybas, bet taip pat ir policijos siautėjimą gatvėse ir aikštėse prieš tiek Kinijos piliečius, tiek turistus. Šios situacijos perspektyvoje kas jūsų manymu yra geriau - dėti pastangas paspausti Kiniją ar pasirinkti diplomatinių derybų kelią?
Gay Mitchell
Buvo tvirtinama, kad jeigu nori organo transplantacijos Kinijoje, jie gali pasakyti, kad turės tą organą labai greitai, ir egzistuoja įtarimas, kad jie faktiškai žudo žmones, taip sakant, pagal užsakymą. Žmonės, kuriems turi būti įvykdyta egzekucija, yra nužudomi, kad patenkinti šiuos prašymus.
Aš vakar ginčijausi su vienu Komisaru, kad skelbtina diplomatija neveikia Kinijos atveju. Todėl ar galime teigti, kad Taryba imsis kitokių diplomatijos formų Kinijos atžvilgiu, kadangi tai veikia? Ar jūs konkrečiai išreikšite šiuos nuogąstavimus, kurie buvo užfiksuoti dokumentuose ir pateikti Komisijai ir Tarybai praeityje?
Janez Lenarčič
(SL) Atsakysiu į pono Paleckis klausimą: aš manau, atsakymas yra labai paprastas. Mes niekada neturėtume atsisakyti diplomatijos kaip diskusijos, užtikrinimo ir rezultatų pasiekimo priemonės. Todėl atsakymas yra paprastas. Kaip ir sakėme, Taryba palaiko labai išvystytą dialogą tarp Europos Sąjungos ir Kinijos. Tai yra vykstantis dialogas ir naujas skyrius bus pradėtas kitą mėnesį. Mes siekiame tęsti šį dialogą, kuriame žmogaus teisės yra ir išlieka svarbiu elementu.
Aš negaliu pakomentuoti pono Mitchell klausimo, kadangi Taryba neaptaršio fenomeno ir neturi dėl jo nuomonės. Pone Mitchell, jūs turbūt sutiksite, kad aš negaliu komentuoti, remdamasis žiniasklaidos ar kur kitur pateikiamais informacija ir duomenimis.
Paul Rübig
(DE) Pone Tarybos Pirmininke, jūs teisingai paminėjote, kad praktikoje dialogas gali prisidėti prie problemos išsprendimo. Mano klausimas toks: ar jūs galite įsivaizduoti naujo dialogo sukūrimą su Kinija, ar tai bebūtų mokslas ar tyrimai? Mokymasis iš vienas kito ir vienas kito supratimas turėtų būti dėmesio centre. Galiausiai tarptautinių lygmeniu mes turime ne tik sportą, muziką ir verslą; taip pat yra asmeniniai žmonių santykiai ir mums reikalingas naujas dialogas čia.
Syed Kamall
Aš tik norėčiau pateikti papildomą klausimą prie mano kolegos pono Evans užduoto klausimo. Jeigu kinai teigiamai nežiūrės į mano kolegos išvardintus klausimus, kokių veiksmų, jūsų nuomone, Taryba ir ES valstybės narės turėtų imtis?
Jeigu jis jaučia, kad šiuo metu negali atsakyti, kokių veiksmų jis siūlytų Tarybai imtis? Ar mes tiesiog tuščiai sėdėsime ir nuolankiai priimsime, ką kinai mums bepasakytų, ir paprasčiausiai dalyvausime Olimpinėse žaidynėse? Kokių veiksmų turėtume imtis?
Janez Lenarčič
(SL) Pono Rübig ir pono Kamall klausimai iš dalies susiję. Klausimas buvo apie tai, ką galime mes padaryti, jeigu negausime teigiamo atsakymo, ir viena iš galimybių yra, be abejo, pakartoti reikalavimą. Jūs teiravotės apie naujus pagrindus dialogams su Kinija - taip, be abejonės, jeigu atsiras poreikis ir jeigu Taryba ir Kinijos delegacija pritars tokiam dialogo praplėtimui. Tačiau, aš manau, kad esminis dalykas, jog dialogas tęstųsi, ir aš tai matau kaip bendrą atsakymą abiems džentelmenams. Taryba yra apsisprendusi tęsti dialogą ir aptarti žmogaus teisių klausimą.
Tema: Tibetas
Prieš kurį laiką ES stipriai reagavo į žiaurų riaušių numalšinimą Mianmare. Buvo imtasi ekonominių sankcijų, toje šalyje buvo paskirtas specialusis ES pasiuntinys.
Kinijos atveju, Tarybos reakcija daug labiau suvaržyta. ES vyriausiojo įgaliotinio užsienio politikai pono Javier Solana atstovnetgi pasakė: "Santykiai tarp ES ir Kinijos visiškai skiriasi nuo ES ir Mianmaro santykių."
Ar Taryba mano, kad dėl masinių žmogaus teisių pažeidimų ir nusikalstamų valdžios veiksmų tarp Kinijos ir Mianmaro yra skirtumas? Ar Taryba gali man pranešti, kokio pagerėjimo pasiekta politiniame dialoge dėl žmogaus teisių padėties ir dėl pozicijos dėl tibetiečių kalbos ir kultūros? Koks Tarybos požiūris į Amnesty International pasiūlymą, kad į Tibetą turi būti įleisti tarptautiniai stebėtojai, kad būtų galima atlikti tyrimą?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Kaip ir Europos Parlamentas, taryba yra susirūpinusi dėl pastarųjų įvykių ir žmogaus teisių pažeidimų Tibete.
Kovo 19 d., prabėgus vos kelioms dienoms nuo minėtų įvykių, Taryba padarpareiškimą ES vardu, kuriame prašsusivaldymo. Pareiškime Kinijos vyriausybraginama reaguoti į tibetiečių nerimą dėl žmogaus teisių gerbimo. Taip pat Kinijos vyriausybės ir Dalai Lamos buvo prašoma pradėti konkretų ir konstruktyvų dialogą, kuris vestų ilgalaikio visiems priimtino sprendimo link, kuris visiškai gerbtų Tibeto kultūrą, religiją ir tapatybę. Kovo 25 d. ES pirmininkaujanti Slovėnija Europos Sąjungos vardu išplatino panašų pareiškimą Žmogaus teisių tarybos posėdyje Ženevoje.
Taip pat girdėjome raginimus Jungtinių Tautų Organizacijai ištirti Kinijos reakciją į įvykius Tibete. Taryba kreipėsi į Kinijos vyriausybę, prašydama panaikinti apribojimus patekti į regioną, kurie leistų nepriklausomai įvertinti padėtį. Derybos dėl žmogaus teisių tarp Europos Sąjungos ir Kinijos, kurios šiandien buvo keletą kartų minėtos ir gegužės 15 d. vyks Slovėnijos sostinėje Liublianoje, bus dar viena proga aptarti padėtį Tibete ir kitus aktualius klausimus, pvz., žmogaus teisių gynėjų padėtį. Europos Sąjungos Trejetas reikalaus, kad pagal naująsias pasirengimo Olimpinėms žaidynėms metu patvirtintas taisykles Kinijos valdžia leistų užsienio žurnalistams atvykti į Tibetą.
Liublianoje Europos Sąjunga ir Kinija kalbėsis apie interneto cenzūrą ir tęs diskusiją, pradėtą praėjusiame dialogo etape praėjusių metų spalį.
Svarbu įvertinti dialogą dėl žmogaus teisių platesnio dialogo tarp ES ir Kinijos dėl žmogaus teisių, reformų, politinių ir socialinių pasiekimų kontekste. Po neramumais Tibete, kuriuos stebėjome, glūdinčios problemos yra nuolat aptariamos, kaip dalis dialogo su Kinija dėl žmogaus teisių. Tai yra tikėjimo laisvės, mažumų ir kultūrinių teisių klausimai. ES trejetas surenglabai atvirą diskusiją su Kinijos valdžia dėl religijos laisvės ribojimo praėjusiame derybų etape praėjusių metų spalį.
Be kitų teigiamų pokyčių žmogaus teisių srityje Kinijoje yra ir faktas, kad šiais metais įsigaliojo naujas įdarbinimo įstatymas, o Aukščiausiajam Liaudies Teismui sugrąžinta kompetencija peržiūrėti mirties bausmes. Todėl sumažėjo įvykdomų egzekucijų skaičius.
Galiausiai norėčiau pabrėžti, kad Europos Sąjunga lygiai taip pat aktyviai seka įvykius Birmoje, kaip ir padėtį Tibete. Kalbant apie Tibetą, Europos Sąjunga aktyviai remia Jungtinių Tautų Organizacijos pastangas pagreitinti perėjimą prie demokratijos, susitaikymo ir šalies plėtros ir konsultuojasi su Azijos partneriais.
Koenraad Dillen
(NL) Dėkoju ministrui už atsakymą, kuris buvo pakankamai išsamus, tačiau, deja, nepriėjo prie dalyko esmės. Visi šiuose Rūmuose sutikome, kad turėtume būti susirūpinę dėl žmogaus teisių padėties Birmoje ir Kinijoje. Drįstu abejoti, ar vyksta kokie nors teigiami pokyčiai. Norėčiau pabrėžti, kad vos prieš keletą savaičių, Prancūzijos laikraščio "Libération" pirmajame puslapyje buvo išspausdintos Kinijoje įkalintų tibetiečių kankinimo įrankių nuotraukos, todėl abejoju, kad įvyko kokių nors teigiamų pokyčių.
Tačiau pateiksiu savo klausimą konkrečiau. Kodėl Europos Sąjunga taiko dvejopus standartus, pvz., prieš Birmą imtasi labai stiprių veiksmų, ekonominių sankcijų, tuo tarpu Kinijos atveju taip nėra? Ar gali būti, kad dėl esminių ekonominių interesų esame gerokai mažiau principingi nei dėl žmogaus teisių?
Janez Lenarčič
(SL) Negaliu su jumis sutikti, pone Dillen, kad taikomi dvejopi standartai. Manau, kad Europos Sąjunga neturi dvejopų standartų. Jei taip būtų, tuomet kovo 25 d. ES pirmininkaujanti Slovėnija Europos Sąjungos vardu nebūtų kalbėjusi Žmogaus teisių tarybos posėdyje Ženevoje minėta tema.
Kai kalbama apie žmogaus teises, Europos Sąjunga siekia taikyti vienodus standartus visoms trečiosioms šalims. Klausimas - kokius būdus reikėtų naudoti. Kiekvienas atvejis yra skirtingas. Sprendžiant, kokius svertus ar priemones įvesti, svarbu apsvarstyti tikimybę pasiekti norimų rezultatų.
Tema: Žmogaus teisės Čade
Ar Taryba gali tiksliai pasakyti, kokiu būdu ji dabar didina diplomatinį spaudimą dėl ugnies nutraukimo Čade, siekdama apsaugoti puolamus civilius ir padidinti diplomatines pastangas taikai užtikrinti?
Du opozicijos politikai, kurių Čado vyriausybteigia nėra sulaikiusi, iš tiesų buvo sulaikyti vasario 3 d. Čade valstybės saugumo pajėgų. Kaip po bandymo surengti perversmą vasario pradžioje Taryba užtikrina politinės opozicijos laisvę po areštų, kurie buvo griežtų priemonių sostinėje N'Djamena prieš politinius oponentus dalis?
Vasario 14 d. prezidentas Déby paskelbnepaprastąją padėtį, suteikiančią jo vyriausybei išskirtines galias cenzūruoti žiniasklaidą, apieškoti žmones ir jų nuosavybę bei griežtai reguliuoti bet kokį judėjimą Čade. Kaip Taryba užtikrina, kad pasitelkusi šias naujai įgytas didesnes galias Déby administracija nepažeidinėtų Čado piliečių žmogaus teisių?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Taryba atidžiai sekpilietinių teisių padėtį Čade, ypač nuo to laiko, kai Čado valdžia paskelbnepaprastąją padėtį. Kaip žinome, nepaprastoji padėtis buvo atšaukta kovo 16 d. Taryba paragino prezidentą Déby gerbti pagrindines teises ir laisves, laikytis nuosaikumo ir nedelsiant paleisti sulaikytuosius. Šiuo metu tik vienas žmogus vis dar yra dingęs.
Praėjusių metų rugpjūčio 13 d. buvo pasiektas susitarimas su beveik visomis politinėmis opozicijos partijomis. Taryba vis dar prašo politinį susitarimą pasirašiusių šalių tęsti sutarties įgyvendinimą nepaisant pertraukimo, kuris atsirado dėl smarkių susirėmimų su sukilėlių grupuotėmis. Tęstinis susitarimo įgyvendinimas taip pat taikomas ir nuostatoms dėl demokratinės laisvės ir žodžio laisvės skatinimo. Taryba jungiasi prie tarptautinių pastangų skatinant šį procesą, ypač įgyjant politinės opozicijos partijų ir pilietinės visuomenės pasitikėjimą.
Spaudimas iš Europos Sąjungos lėmė, kad buvo suformuota tyrimo komisija, kurioje Europos Sąjunga ir Tarptautinfrankofonijos organizacija bendradarbiauja, kaip tarptautinės stebėtojos. Viena šios komisijos užduočių tirti žmogaus teisių pažeidimus kovų metu ir nustatyti aplinkybes, kuriomis dingo kai kurie opozicijos lyderiai. Komisija darbą turėtų baigti po trijų mėnesių.
Colm Burke
Tiesą sakant, Buvau Čade kovo 24-30 d. ir susitikau su Užsienio reikalų ministru bei Nacionalinės Asamblėjos pirmininku. Nesu patenkintas gautais atsakymais dėl pono Saleh, kuris yra dingęs, ir dėl tyrimo komiteto.
Tik noriu paklausti, ar užsieniečiai tyrimo grupėje ir ES atstovas ten yra kaip stebėtojai? Ar jie iš tiesų dalyvauja tyrime? Mano supratimu, jie yra tik stebėtojai, ir manęs netenkina jei jų pozicija tik tokia. Nemanau, kad gausime tikslią ir teisingą ataskaitą, jei tarptautiniai atstovai tyrime nedalyvaus, o bus tik stebėtojais.
Janez Lenarčič
(SL) Jūs teisus, pone Burke. ES ir Tarptautinės Frankofonijos Organizacijos atstovai šiame tyrime dalyvauja kaip tarptautiniai stebėtojai. Mano nuomone, tokio vaidmens pakanka ataskaitai, kurios tikimės iš komisijos po trijų mėnesių, įvertinti.
Pirmininkė
Šia tema daugiau klausimų neturiu ir kitas klausimas bus paskutinis.
Tema: Taikos palaikymo misija Čade
Ar Taryba gali paskelbti pranešimą, kuriame būtų išsamiai išdėstyta, kokią pažangą šiuo metu daro ES taikos palaikymo misija Čade?
Janez Lenarčič
Tarybos pirmininkas. - (SL) Po Čado sukilėlių puolimų iš Sudano sostinėje, N'Djamena sausio mėn., sausio 31 d. kariuomenės vadas, generolas Nash nusprendlaikinai nutraukti dalinių dislokavimą.
Toks sprendimas buvo priimtas dėl dviejų priežasčių: pirma - siekiant leisti įvertinti politinę ir saugumo padėtį, antra - siekiant nekliudomai evakuoti europiečius ir civilius iš kitų šalių. Dalinių dislokavimas buvo atnaujintas po 12 dienų ir ši 12 dienų pertrauka neturėjo įtakos bendram operacijos planui. Kovo 15 d. buvo pasiektas pradinis operacijos pajėgumas ir pagal planą pilną pajėgumą operacija turėtų pasiekti birželio pabaigoje.
Nepaisant šio trumpo laikino pertraukimo, Taryba aiškiai pareiškė, kad ji vis dar įsipareigojusi vykdyti pagal atitinkamą Jungtinių Tautų Organizacijos Saugumo tarybos rezoliuciją prisiimtus įsipareigojimus, ypač humanitarinius.
Susirėmimai vasario pradžioje buvo numatyti kaip galimas scenarijus, kuris buvo turimas galvoje nuo pat pradžių kai buvo planuojama operacija. Deja, šios prognozės išsipildė, tai paskubino EUFOR ir Jungtinių tautų organizacijos misijos dislokavimą Čade ir Vidurio Afrikos Respublikoje.
Tarybos nuomone, stabilumo ir saugumo regione didinimas yra tarptautinės bendruomenės ir Europos Sąjungos interesas. Minėtų daugiapusių struktūrų egzistavimas padės stabilizuoti humanitarinę ir politinę padėtį bei išvengti krizės plitimo į kaimynines šalis ir regionus.
Kalbant apie incidentą prie Sudano sienos, kai žuvo vienas EUFOR karys, operacijos vadas apgailestavo dėl netyčinio sienos kirtimo ir netinkamų veiksmų, kurie baigėsi mirtimi. Operacijos vadas patvirtino, kad EUFOR vykdys savo įsipareigojimus pagal Jungtinių tautų Organizacijos Saugumo tarybos rezoliuciją, nešališkai ir nuolat gerbdami Sudano sienas.
Norėčiau pridurti, kad šis incidentas dar tiriamas. Karių dislokavimas vyksta pagal planą. Šiuo metu Čade ir Vidurio Afrikos Respublikoje yra 1 800 EUFOR karių. Kai misija pradės pilnai veikti, joje bus 3 700 karių iš 14 valstybių narių. Šiuo metu vyksta derybos su trečiosiomis šalimis dėl galimo jų indėlio.
Liam Aylward
Ponia Pirmininke, ar galėčiau paklausti ministro, ar jis yra patenkintas pakankama logistine parama visiškam taikos palaikymo misijos dislokavimui per ateinančias savaites ir mėnesius?
Be to, ar ministras sutiktų, kad ES taikos palaikymo misija Čade siunčia labai griežtą pranešimą Sudano valdžiai, nes dauguma iš 300 000 pabėgėlių, įstrigusių stovyklose rytų Čade, ten atvyko tikėdamiesi pabėgti nuo genocido Darfūre?
Janez Lenarčič
(SL) Atsakymas į pirmąją pono Aylward klausimo dalį, žinoma, yra "taip". Atsakymas į antrąją klausimo dalį yra "taip", su sąlyga, kad operacijai, kuri neapima Darfūro, suteikti įgaliojimai būtų stebimi.
Pirmininkė
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
Pirmininkė
Tuo baigiame klausimams skirtą laiką.
(Posėdis sustabdytas 19.10 val. ir vėl pratęstas 21.00 val.)
