Klausimų valanda (klausimai Tarybai)
Pirmininkė
Kitas klausimas - klausimų valanda (B7-0552/2010).
Tarybai pateikiami šie klausimai.

Tema: Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija
Tarybai pirmininkaujanti Belgija pabrėžturinti tvirtų ketinimų siekti pažangos kovodama su diskriminacija ir skatindama lygybę. Kokių konkrečių priemonių, jeigu tokios yra numatytos, šiomis aplinkybėmis imasi Tarybai pirmininkaujanti Belgija, siekdama, kad visos 27 ES valstybės narės greičiau ratifikuotų JT neįgaliųjų teisių konvenciją?
Olivier Chastel
2010 m. birželio 7 d. Taryba priėmEuropos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų rezoliuciją dėl naujų europinių principų negalios srityje. Šioje rezoliucijoje valstybės narės ir Komisija raginamos skatinti JT neįgaliųjų teisių konvencijos, kurią Europos Sąjunga priėm2009 m. lapkričio 26 d., ratifikavimą ir taikymą pagal jų kompetenciją. Iki šios dienos Konvenciją ratifikavo 13 Europos Sąjungos valstybių narių.
Taryba beveik neabejoja, kad ir likusios valstybės narės ratifikuos Konvenciją. Tarybos sprendimo 2010/48/EB 3 ir 4 straipsniuose nustatyta, kad, prieš deponuojant oficialaus patvirtinimo Europos Sąjungos vardu dokumentą, turi būti priimtas valstybių narių ir Komisijos elgesio kodeksas, siekiant nustatyti išsamias Komisijos, kaip informacinio punkto, funkcijas. Kodekso rengimas šiuo metu pasiekgalutinį etapą; iki metų pabaigos kodeksas turėtų būti parengtas.
Marian Harkin
Norėčiau padėkoti Tarybai už atsakymą. Man ypač patiko tai, kad jūs pasakėte, jog kodeksas gali būti parengtas iki metų pabaigos. Jūs, atrodo, paminėjote skaičių 13; mano manymu, Konvenciją ratifikavo16 valstybių narių.
Ar gali Taryba man pasakyti, koks bus pačios ES poveikis šios konvencijos ratifikavimui?
Paminėjote keletą straipsnių dėl neįgaliesiems tinkamų patalpų ir teisės gyventi savarankiškai, tokių straipsnių, matyt, yra ir Konvencijoje. Kaip jūs manote, kokį jie turės poveikį?
Man ypač svarbu sužinoti, koks bus pačios ES poveikis ratifikuojant šią konvenciją valstybėms narėms, kurios jos dar neratifikavo?
Olivier Chastel
Norėčiau grįžti prie minėto klausimo. Iš tikrųjų 13 valstybių narių ratifikavo Konvenciją. Išvardysiu jas, o jūs galite mane pataisyti: Austrija, Belgija, Čekija, Danija, Vokietija, Vengrija, Italija, Portugalija, Slovėnija, Ispanija, Švedija, JungtinKaralystir Prancūzija.
Kokia dabartinpadėtis? Laukiame, kad, prieš priimant oficialaus patvirtinimo dokumentą, būtų susitarta dėl valstybių narių ir Komisijos elgesio kodekso. Tuo Europos Sąjunga užbaigs JT neįgaliųjų teisių konvencijos ratifikavimą.
Kokie galėtų būti kiti žingsniai? Visiškai ratifikavus Konvenciją, Taryba gali grįžti prie galimo "instrumentinių priemonių komplekto", skirto aktyviai skatinti neįgaliųjų teises, t. y. prie idėjos, kurią, beje, pasiūlkelios valstybės narės.
Tuo pačiu metu, kai bus rengiamas šis projektas, Komisija rengs 2010-2020 m. Europos strategiją dėl negalios, kurioje, kaip rodo jos pavadinimas, bus pateiktas 10 metų veiksmų planas, skirtas užtikrinti, kad neįgalieji galėtų naudotis visomis teisėmis ir laisvėmis.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Norėčiau pono ministro paklausti, mano manymu, svarbaus klausimo. Padėtis nėra tokia, kad nesinorėtų geresnės. Konvenciją ratifikavo trylika iš 27 valstybių narių, bet 14 valstybių narių, arba, kitais žodžiais tariant, dauguma, jos neratifikavo. Kodėl Konvenciją, kuri tokia svarbi neįgaliesiems, ratifikavo tik pusvalstybių narių?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Dėkoju jums už atsakymą. Iš tikrųjų būtų labai įdomu sužinoti, kodėl taip vangiai valstybės narės ratifikuoja Jungtinių Tautų konvenciją? Ar bijo prisiimti atsakomybę dėl lygių galimybių sudarymo neįgaliems žmonėms? Ir dar kartą, pone ministre, jei nebūtų sunku, norėčiau paklausti, ar bent šiek tiek pasistūmėjo antidiskriminacijos direktyvos rengimas ir kaip vyksta derybos ir diskusijos, konsultacijos su valstybėmis narėmis dėl antidiskriminacijos direktyvos pagreitinimo, todėl, kad ji taip pat labai svarbi neįgaliems žmonėms.
Olivier Chastel
Valstybių narių pastangos derinamos, bet turiu pasakyti, kad ir tokiu atveju kai kurie gali būti nusivylę ar netgi skeptiški dėl daugelio valstybių narių ratifikavimo tempo. Jau trečią kartą kartoju, kad iš tikrųjų tik 13 valstybių narių ratifikavo Konvenciją.
Nemanau, kad tam yra kokių nors ypatingų priežasčių. Tiesiog valstybės narės ratifikuoja pagal procedūrą, kuri įvairiose valstybėse gali būti nevienoda. Aš nesidangstau šiuo argumentu, bet ir privalau pasakyti, kad šioje srityje, kaip ir daugelyje kitų, valstybės narės suverenumas vis dėlto yra ratifikavimo eigą lemiantis veiksnys.
Žinoma, būtų galima įrodinėti, kad procesas galėtų būti spartesnis, kad visos valstybės narės nuo pat pradžių galėjo glaudžiau bendradarbiauti. Tačiau faktas tas, kad sprendžiant daugelį klausimų nemažai lemia nacionalinis suverenumas.
Tema: Epilepsijos gydymas
2010 m. rugpjūčio mėn. dalyvavau Porto mieste vykusioje Europos konferencijoje "Epilepsija ir visuomenė", kurioje visuotinės kampanijos prieš epilepsiją dalyviai paskelbpranešimą "Epilepsija Europos regiono Pasaulio sveikatos organizacijoje". Kaip teigiama pranešime, 58 proc. Europos šalių neturi epilepsijos operacijų programų, net 6 milijonai Europos žmonių serga šia liga, kuriai per metus išleidžiama 20 mlrd. EUR.
Ar ne laikas ES valstybėms narėms laikytis bendro ir nuoseklaus požiūrio į šios ligos gydymą?
Olivier Chastel
Gerbiamieji Parlamento nariai, pirmiausia norėčiau padėkoti šį klausimą pateikusiam gerbiamam Parlamento nariui, nors šiandien jo čia nėra, už dėmesį šiam reikalui. Neurodegeneracinės ligos, neurologinio vystymosi ir ne psichikos smegenų ligos, iš kurių viena - epilepsija, kelia didelį rūpestį daugeliui mūsų piliečių.
Pagal Sutarties dėl Europos sąjungos veikimo 168 straipsnį Sąjunga skatina valstybių narių bendradarbiavimą visuomenės sveikatos ir ligų prevencijos srityse. Todėl ES lygmeniu taikomas horizontalusis metodas, kai daugiausia dėmesio skiriama kovai su neurodegeneracinėmis, neurologinio vystymosi ir ne psichikos smegenų ligomis sergančių žmonių niekinimu ir diskriminavimu.
Taigi Taryba 2003 m. birželio mėn. išvadose dėl kovos su gėda ir diskriminavimu, susijusių su psichikos sveikata, paragino valstybes nares ypač atkreipti dėmesį į gėdos ir diskriminavimo poveikio visų amžiaus grupių asmenims problemą ir užtikrinti, kad ši problema būtų pripažinta, bei siekti sumažinti socialinės atskirties riziką.
2005 m. birželio 3 d. išvadose dėl Bendrijos veiksmų psichikos sveikatos srityje Taryba paragino valstybes nares įgyvendinti deklaraciją ir veiksmų planą, priimtus 2005 m. sausio mėn. Helsinkyje vykusioje Pasaulio sveikatos organizacijos Europos ministrų konferencijoje dėl psichikos sveikatos.
Ir galiausiai Taryba yra ypač įsipareigojusi kovoti su kita liga, kuri priskiriama neurodegeneracinių, neurologinio vystymosi ir ne psichikos smegenų ligų grupei, būtent Alzheimerio liga. Čia turėčiau paminėti 2008 m. gruodžio 16 d. išvadas dėl visuomenės sveikatos strategijų su senėjimu susijusioms neurodegeneracinėms ligoms, ypač Alzheimerio ligai, įveikti ir 2009 m. gruodžio 3 d. išvadas dėl bendro Europos mokslinių tyrimų, visų pirma apimančių bandomąją bendro planavimo iniciatyvą, skirtą kovai su neurodegeneracinėmis ligomis, ypač Alzheimerio liga, planavimo.
Mairead McGuinness
autorius. - Dėkoju Tarybai už atsakymą. Perduosiu jūsų įvertinimą savo kolegai Gay'ui Mitchellui.
Gal galėtumėte atkreipti dėmesį į tikrąją skirtingų valstybių narių padėtį, kuria Taryba turi susirūpinti? Faktas tas, kad gydymas priklauso nuo gyvenamosios vietos, o kai kuriose valstybėse didžiulproblema yra neurologų trūkumas.
Kokią reikšmę tai galėtų turėti tarpvalstybiniam sveikatos priežiūros paketui, kuris dabar svarstomas? Jei epilepsija negydoma, žmonės kenčia labiau nei tada, kai ji gydoma tinkamai. Gaila, kad įvairiose valstybėse narėse epilepsija sergančiais žmonėmis rūpinamasi nevienodai.
Olivier Chastel
Manau, kad jūsų pastaba dėl medicininės priežiūros kokybės įvairiose valstybėse narėse visiškai teisinga. Mes vis dar labai atsiliekame bandydami suderinti sveikatos priežiūros valdymą apskritai.
Reikėtų pažymėti ir tai, kad Sąjungos įgaliojimai sveikatos priežiūros srityje yra labiau riboti, palyginti su nacionaliniais. Be to, jūs teisus dėl tarpvalstybinio paketo, nes juo galima pagerinti kai kuriuos su kokybe susijusius sveikatos priežiūros dalykus.
Turbūt nėra reikalo jums sakyti, kad, pirmininkaujant Belgijai, Taryba vis dar tariasi ir toliau tarsis, kol užsitikrins kuo didesnį pritarimą antrajam susitarimo dėl tarpvalstybinio sveikatos priežiūros paketo svarstymui. Tai sunki užduotis, o laiko mažai, bet stengsimės tai padaryti iki gruodžio mėn. pabaigos.
Tema: ES pozicijos derinimas Kankūne
Kokių konkrečių priemonių imasi Komisija prieš 2010 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferenciją Kankūne, kad suderintų ES poziciją derybose ir visa ES kalbėtų vienu balsu?
Olivier Chastel
Gerbiamieji Parlamento nariai, Taryba spalio 14 d. vykusiame posėdyje priėmišvadas dėl Europos Sąjungos pozicijos klimato kaitos konferencijoje Kankūne, kurioje turi būti nagrinėjama pasaulinklimato apsaugos programa.
Remiantis šiuo tekstu, spalio 18-19 d., t. y. kitą savaitę, vyksiančiame Europos Tarybos susitikime bus priimta Europos Sąjungos pozicija, rengiantis 16-ajai Jungtinių Tautų klimato kaitos konvenciją pasirašiusių šalių konferencijai. Ši ES pozicija apims visus svarbius minėtos konferencijos klausimus: laukiamus rezultatus, Kioto protokolo tęsimo po 2012 m sąlygas, pažangą, kuri turi būti padaryta įvairiose Balio veiksmų plano srityse: klimato kaitos švelninimo, prisitaikymo prie jos, miškų ūkio technologijų ir finansavimo.
Visais šiais klausimais Komisija pasistengpateikti aiškią ir lengvai suprantamą poziciją. Dabar visiems Europos Sąjungos veikėjams privalu naudojantis šia pozicija pasiųsti aiškią ir nedviprasmišką žinią mūsų tarptautiniams partneriams.
Kaip ką tik pažymėjo Taryba, Europos Sąjunga viliasi, kad po Kankūno susitikimo bus priimti subalansuoti sprendimai, padėsiantys įgyvendinti tarptautinę klimato apsaugos po 2012 m. politiką. Be to, dar prieš Kankūno susitikimą vyks keli dvišaliai susitikimai ir bus palaikomi ryšiai, suteiksiantys mums galimybę paaiškinti partneriams savo poziciją.
Per pačią konferenciją prireikus ši pozicija bus išaiškinta per nuolatinius koordinacinius susitikimus, kuriuos organizuos Europos Sąjunga. Be abejo, tikimės, kad visos institucijos padės išaiškinti mūsų poziciją, perduos, jei įmanoma, tą pačią informaciją visuose tarptautiniuose renginiuose.
Seán Kelly
Pone Tarybos pirmininke, vertinu jūsų atsakymą ir manau, kad labai svarbu padaryti teigiamą poveikį Kankūne, priešingai nei, deja, atsitiko Kopenhagoje.
Norėčiau dar paklausti, ar, atsižvelgdamas į ryšius, kuriuos, kaip numanau, palaikote su kitomis pasaulio valstybėmis ir kurie susiję su Kopenhagos konferencijos klausimais, tikite, kad bus sudarytas sutarimas dėl įpareigojančių tikslų? Dienos pabaigoje jie turi tapti privalomais. Tik tai gali padėti susidoroti su šia netikusia padėtimi.
Olivier Chastel
Norėčiau aiškiai pasakyti, kad tikrai bus sunku pasiekti pažangą Kankūne.
Šis sąlyginis pesimizmas turi tris priežastis. Pirmoji yra ta, kad dėl ekonomikos krizės, akivaizdžiai apėmusios Europos Sąjungą ir daugelį ne ES šalių, sumažėjo geranoriškumo ir pažadų investuoti į aptariamą sritį; antroji - kad kai kurios šalys atsisakprisiimti privalomus įsipareigojimus, trečioji ir paskutinpriežastis yra ta, kad Jungtinės Valstijos nepriėmaiškių teisės aktų šia tema.
Europos Sąjunga išsaugojo tas pačias pozicijas, kurias turėjo Kopenhagoje, taigi manau, kad šiuo metu turėtume atsargiau prisiimti įsipareigojimus, kad nesumenkintume pozicijų ir gairių, kurias po mėnesio galėtume priimti Kankūne.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone ministre, norėčiau jūsų paklausti, ar nesvarstote galimybės sujungti klimato kaitos ir taršos mažinimo tikslus su Tūkstantmečio vystymosi tikslais, kadangi, reikia pripažinti, yra išsivysčiusių šalių, manančių, kad joms per brangu pereiti prie išmetalų mažinimo proceso, net jei tai gali padėti sukurti darbo vietų ar tvarią ekonomiką. Todėl klausiu, ar neketinate sujungti Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir klimato kaitos tikslų.
Franz Obermayr
(DE) Ponia pirmininke, Kopenhagoje netgi tokios bendradarbiauti linkusios valstybės kaip Indonezija ir Brazilija galiausiai stojo G77 šalių pusėn, suvienydamos jėgas į bloką prieš vadinamąsias turtingas Šiaurės valstybes. Diskusijos apie klimatą virto diskusijomis apie sąžiningumą, ir dar parengiamojoje konferencijoje besivystančios ekonomikos šalys leido aiškiai suprasti, kad neketina daryti nuolaidų Kankūne.
Mano klausimas toks. Kaip galima išvengti tokių blokų susidarymo ir kaip taip galima išvengti tokio temos pakeitimo? Ar neturėtų ES imtis čia svarbaus tarpininkės vaidmens?
Olivier Chastel
Atsakydamas į šiuos klausimus galiu pridurti, kad visiškai su jumis sutinku. Europos Sąjunga turėtų pakeisti strategiją dėl Kopenhagos.
Sąjunga turėtų daugiau aiškinti savo poziciją, ji turėtų daugiau kalbėtis su šalių, kurių nuomonės smarkiai skiriasi nuo mūsiškių, grupėmis, ir, žinoma, jūs teisus, kad visai nesunku įžvelgti ryšį tarp klimato kaitos ir Tūkstantmečio vystymosi tikslų.
Akivaizdu, kad keletą ateinančių metų negalime tikėtis tokių pačių pastangų iš šalių, kurios turi sumažinti sunkiosios pramonės bazę, tokią, kokią turi Sąjunga ir besivystančios šalys. To, matyt, nepakanka, bet ir dėl šios priežasties Europos Sąjunga taip atkakliai remia "greitos pradžios" principą, kuris reiškia finansinę pagalbą besivystančioms šalims. Ši programa aiškiai skirta šalims, kurios negali sau leisti tokio sumažinimo.
Manau, kad tai sudaro visumą. Dialogas ir pakankami ištekliai turėtų padėti besivystančioms šalims rimčiau susimąstyti apie savo tikslus, susijusius su mažinimu, ypač šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetalų mažinimu.
Tema: Tarybai pirmininkaujančios valstybės programa ir anksti mokyklą paliekantys asmenys
Kaip teigiama Tarybai pirmininkaujančios Belgijos programos skyriuje "Švietimas, mokymas, jaunimas, sportas, kultūra ir vaizdo ir garso politika", ypatingas dėmesys bus skiriamas su mokyklos nebaigiančiais asmenimis, susijusioms problemoms, taip pat švietimo ir mokymo vaidmeniui socialinės įtraukties srityje.
Kokių konkrečių iniciatyvų iki šiol ėmėsi Tarybai pirmininkaujanti valstybnarė, kad įvykdytų minėtuosius įsipareigojimus, ir kokio tvarkaraščio ji ketina laikytis šiuo klausimu iki metų pabaigos?
Ar Taryba turi duomenų, kad dėl dabartinės ekonominės padėties daugėja anksti mokyklą paliekančių asmenų tose valstybėse narėse, kurios susiduria su šiuo reiškiniu?
Olivier Chastel
Ponia pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstovai, tęsiant anksčiau Tarybai pirmininkavusių valstybių darbą stiprinant Europos bendradarbiavimą mokyklinio lavinimo srityje, svarbu atkreipti dėmesį į esminių gebėjimų ugdymo ir mokyklos nebaigimo problemas.
Tai darant reikia atsižvelgti į 2010 m. kovo mėn. Europos Tarybos išvadas, kuriose nurodyta būtinybsumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių Europoje ir nustatytas bendras tikslas - ne daugiau kaip 10 proc. mokyklos nebaigiančių asmenų iki 2020 m.
Siekdama šio tikslo Tarybai pirmininkaujanti valstybpradėjo įgyvendinti keletą iniciatyvų: pirmiausia birželio mėn., vos pradėjusi savo kadenciją, surengseminarą ministerijų lygmeniu. Šiame seminare ir privalomojo mokymo generalinių direktorių posėdyje, kuris, beje, įvyko diena anksčiau, daugiausia dėmesio skirta sunkumams, kuriuos mokiniai patiria įgydami pagrindinius gimtosios kalbos, gamtos mokslų ir matematikos gebėjimus, ir valstybių narių patirčiai bei mokyklos nebaigimo prevencijos politikos gairėms, kurias reikia parengti.
Po šių susitikimų Tarybai pirmininkaujanti valstybparengišvadas dėl pagrindinių gebėjimų lygio kėlimo svarbos, Europai bendradarbiaujant mokyklinio švietimo srityje. Kadangi Taryba šiuo metu svarsto šias išvadas, Tarybai pirmininkaujanti valstybketina jas įtraukti į lapkričio mėn. vyksiančio Tarybos posėdžio darbotvarkę.
Apskritai Taryba laukia pasiūlymo dėl rekomendacijos mokyklos nebaigimo Europoje klausimu, kurią Komisija turi netrukus pateikti. Kartu ir toliau bus dedamos arba stiprinamos pastangos iki 2020 m. laipsniškai sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių, siekiant Europos Tarybos nustatyto tikslo.
Baigdamas dar norėčiau pasakyti, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais Tarybai pirmininkaujanti Belgija rugsėjo 28 d. surengkonferenciją "Nepalankios padėties ciklo nutraukimas. Socialinįtrauktis švietime ir per švietimą". Šios konferencijos rezultatai bus diskusijų, vyksiančių lapkričio 19 d. per Švietimo (ir jaunimo reikalų) tarybos posėdį, medžiaga.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone ministre, dėkoju už atsakymą. Atsižvelgdamas į tai, ką pasakėte, norėčiau užduoti dar šiuos klausimus: ką veikia visi tie mokyklos nebaigę vaikai? Ar jie atsiduria visuomenės užribyje, patiria socialinę atskirtį, ar mokosi techninių profesijų (tai būtų geras žingsnis), kurios užtikrintų padorų gyvenimo lygį?
Ar Taryba turi duomenų arba gal ji bent paprašar ketina prašyti Komisijos sudaryti socialinių koridorių schemą, kad galėtume matyti, koks bus tolesnis tų vaikų gyvenimas, ir kaip galėtume užtikrinti, kad mūsų politikos rezultatai būtų geresni?
Olivier Chastel
Gerbiamieji Parlamento nariai, iniciatyva puiki, be to, ministrų ir švietimo darbuotojų ryšiai rodo, kaip smarkiai skiriasi padėtis įvairiose ES valstybėse narėse, nes kai kurios iš jų turi programas (kai kurios iš jų labai konkrečios ir labai selektyvios), skirtas užtikrinti, kad mokyklos nebaigiantys asmenys neatsidurtų visuomenės užribyje. Todėl ypač svarbu parengti veiksmų planą. Tai užtruks, kadangi nelengva įvertinti 27 valstybių narių padėtį.
Manau, kad pirmininkaujant Belgijai su mokyklos nebaigimu susijęs darbas pradėtas gerai ir kad po to Tarybai pirmininkausiančios valstybės, ypač Vengrija, tikrai sugebės inicijuoti rekomendacijos projektą, kad būtų ne tik sumažintas mokyklos nebaigiančių asmenų skaičius, bet ir, atsižvelgiant į minėtą 27 valstybių narių planą, padarytos išvados dėl to, kuo tampa mokyklos nebaigę mokiniai, ypač kai jie atsiduria visuomenės užribyje ir nededamos pastangos per profesinio mokymo sistemą juos grąžinti į visuomenę, kaip jūs sakote.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Labai ačiū, pone ministre, už jūsų, kaip pirmininkaujančios valstybės, pastangas kovoti su skurdu. Bet ar jūs nemanote, kad skurdas irgi yra viena iš priežasčių, dėl ko ne visi jaunuoliai baigia vidurines mokyklas ir yra priversti išeiti iš mokyklų? Šiandien mūsų Europos Parlamentas pritaria labai svarbiam sprendimui dėl minimalių pajamų įtvirtinimo visoje Europos Sąjungoje. Kokia būtų jūsų, kaip pirmininkaujančios valstybės, nuomonė, ar tai nebūtų taip pat viena iš priemonių sulaikyti jaunuolius įgyti vidurinį išsilavinimą ir nepalikti mokyklos?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Deja, mokyklos nebaigiančių asmenų Europoje yra 19 proc., o, pvz., Portugalijoje - 40 proc. Kilus ekonomikos krizei ir sumažėjus biudžetui ir gyventojų ištekliams, kai kuriose šalyse, ypač kaimo vietovėse, uždaryta nemažai mokyklų.. Kai kalbame apie švietimą, kalbame apie Europos ateitį. Todėl norėčiau jūsų, ministre, paprašyti, kad Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais Tarybos, o gal netgi Europos Tarybos lygmeniu būtų nustatyti privalomieji tikslai, siekiant sumažinti mokyklos nebaigiančių asmenų skaičių.
Olivier Chastel
Norėčiau pasakyti, kad sutinku su abiem gerbiamais Parlamento nariais; iš tikrųjų mokyklos nebaigimas susijęs su skurdu ir socialine atskirtimi. Suprantu, kad daugelis vaikų dėl šeiminės padėties, tėvų finansinės padėties neturi sąlygų siekti mokslo ir kad ekonomikos krizė, matyt, dar labiau paaštrino šį reiškinį.
Tarybai ir Komisijai tai pripažinus, mes kartu, kaip žinote, patvirtinome 2020 m. strategiją, apimančią ekonomikos plėtrą, mokslinius tyrimus ir plėtrą, mokymo kokybę ir kovą su skurdu. Visi šie elementai sudaro visumą, kuri, bent jau mano nuomone, leidžia nuosekliai reaguoti.
Noriu trumpam grįžti prie pagrindinių gebėjimų, nes tai svarbus klausimas. Išvadose, kurias Tarybai pirmininkaujanti Belgija pateiks tvirtinti lapkričio mėn. vyksiančiame Tarybos posėdyje, bus nustatyta nemažai tikslų. Trumpai juos įvardysiu: valstybių narių strategijų įgyvendinimas, siekiant pagerinti mokinių skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų įgūdžius.
Kitas tikslas - ištirti dabartinių nacionalinių strategijų veiksmingumą ir taip įgyti informacijos šaltinį, kurį, kaip anksčiau kalbėjome, bus galima panaudoti priimant sprendimus. Be to, dar bus siekiama, kad valstybės narės pradėtų kartu savanoriškai įgyvendinti bandomuosius projektus, kad pagerintų pagrindinius jaunųjų europiečių gebėjimus ir užtikrintų (kodėl gi ne?) veiksmingesnį mums prieinamų susijusių priemonių, pvz., sudarančių atvirojo koordinavimo metodą, švietimo ir mokymosi visą gyvenimą programos ir Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programos, naudojimą.
Pirmininkaujant Belgijai mes sieksime daugelio tikslų; juos, žinoma, tęs vėliau Tarybai pirmininkausiančios valstybės, ypač Vengrija.
Tema: ES tikslas - visiškai panaikinti sausumos minas
Kokių priemonių Taryba ketina imtis, kad pašalintų sausumos minų sukeliamus niokojančius padarinius? Daugelis valstybių vis dar naudoja priešpėstines sausumos minas, o kai kurios iš jų, kaip spėjama, tebegamina sausumos minas; maždaug 65 šalys vienaip ar kitaip susiduria su minų ir kitų nesprogusių šaudmenų problema. Remiantis naujais pasaulinio masto skaičiavimais, nuo sausumos minų kasmet žūsta 15-20 tūkst. žmonių, dauguma iš jų - civiliai gyventojai, tarp jų ir vaikai.
ES ne kartą garsiai tvirtino norinti panaikinti sausumos minas, neleisti jų naudoti ir pašalinti sukauptas atsargas, tačiau plataus masto veiksmų planas su konkrečiais terminais iki šiol dar neparengtas, jau nekalbant apie jo įgyvendinimą.
Olivier Chastel
Europos Sąjunga jau daug metų dirba, kad visiškai pašalintų priešpėstines sausumos minas ir taip padėtų išspręsti didžiules žmogiškąsias ir plėtros problemas, kurias jos sukelia. Dar 1995 m. gegužės mėn. Europos Sąjunga Tarybos sprendimu 95/170/BUSP priėmpirmąjį bendrųjų veiksmų aktą, skirtą padėti kovoti su priešpėstinių sausumos minų naudojimu ir platinimu visame pasaulyje.
Todėl 1997 m. lapkričio mėn., po to, kai buvo pasirašyta Otavos konvencija dėl priešpėstinių sausumos minų naudojimo, kaupimo, gamybos ir perdavimo uždraudimo ir dėl jų sunaikinimo, Europos Sąjunga pirmoji ėmėsi veiksmų tarptautinėje bendruomenėje. Rugsėjo 18 d. Taryba priėmnaują bendrųjų veiksmų aktą, skirtą tęsti Sąjungos politines pastangas, susijusias su priešpėstinių sausumos minų panaikinimu, konkrečiai - taikyti bendrą moratoriumą priešpėstinių sausumos minų eksportui ir gamybai bei įvairiais būdais prisidėti prie išminavimo operacijų ir su tuo susijusios Europos Sąjungos veiklos.
Nuo to laiko Europos Sąjunga nuolat skatino šiuos įsipareigojimus, nuo 2003 m. pagrįstus Europos saugumo strategija. 2008 m. birželio mėn. priimtas naujas bendrųjų veiksmų aktas, skirtas visuotinai palaikyti Otavos konvenciją. Šiuo bendrųjų veiksmų aktu dar siekiama minėtą Konvenciją pasirašiusioms šalims konkrečiai padėti įgyvendinti Konvencijos nuostatas, ypač dėl išminavimo, pagalbos aukoms ir minų atsargų sunaikinimo.
Be to, nors Konvenciją pasirašiusių šalių skaičius pastebimai išaugo, o priešpėstinių sausumos minų aukų mažėja, pagalba aukoms vis dar reikalinga, reikia praktiškai pagerinti jų gyvenimą.
Europos Sąjunga dalyvavo rengiant 2010-2014 m. veiksmų planą, kuris buvo priimtas Kolumbijos mieste Kartachenoje 2009 m. lapkričio 9 d. - gruodžio 4 d. vykusioje konferencijoje antrą kartą peržiūrint Konvenciją.
Siekiant konkrečiai palaikyti veiksmų planą ir su parama aukoms susijusią jo dalį, dabar rengiamas naujas Tarybos sprendimo projektas. Tarybos politiniai veiksmai, pagalbos programos, kurioms vadovauja Komisija, įgyvendindama pagalbos plėtrai ir kaimynystės politiką, kartu su valstybių narių nacionalinėmis programomis padidino Europos Sąjungos indėlį išminavimo ir pagalbos nukentėjusiems asmenims srityje iki 1,8 mlrd. EUR, ir tai sudaro pusę viso pasaulio teikiamos pagalbos.
Jim Higgins
Norėčiau padėkoti pirmininkui už labai išsamų atsakymą. Jis paminėjo Otavos konvenciją, arba Minų uždraudimo sutartį, dar turime 2008 m. Dubline pasirašytą tarptautinę Konvenciją dėl kasetinių šaudmenų, veiksmų planą, bet tiesa ta, kad Europos Sąjunga įsipareigojo skirti 1,8 mlrd. EUR supažindinimo su sausumos minomis projektams iki 2007 m., o faktiškai išleista tik 1,5 mlrd. EUR. Tiesa ta, kad sausumos minos vis dar naudojamos. Tai žiauri praktika; kiekvieną mėnesį miršta arba sužalojami 2 000 žmonių; ir mums iš tikrųjų reikia rimtai imtis šio klausimo tarptautiniu mastu.
Olivier Chastel
Jūs teisus, išleidome 1,5 mlrd. EUR, o aukų skaičius kiekvieną mėnesį padidėja dviem tūkstančiais. Europos Sąjunga viena negali padaryti visko, kas būtina šioje srityje; ji ir taip atlieka pusę darbo.
Man atrodo, kad gerai paaiškinau, kaip jautriai reaguojame į žmogiškąjį šios problemos aspektą. Deja, negalime dar daugiau pasistūmėti sprendimų priėmimo srityje. Galbūt dar įmanoma pasiekti realią ir konkrečią pažangą nusiginklavimo srityje, tad ypač daug dėmesio skiriame priešpėstinių sausumos minų uždraudimo klausimui.
Paul Rübig
(DE) Ponia pirmininke, pone O. Chasteli, sausumos minų problema tikriausiai dar ilgai išliks labai svarbi. Ar manote, kad įmanoma pradėti vykdyti specialias mokslinių tyrimų programas, skirtas sausumos minoms aptikti? Tai, žinoma, ne Europos, o pasaulio uždavinys. Ar galite rasti tinkamas institucijas, kurios imtųsi įgyvendinti mokslinių tyrimų programas šioje srityje?
Seán Kelly
Pirmiausia dėkoju kolegai J. Higginsui už tai, kad iškėlšį labai svarbų klausimą, dėkoju ir Tarybai už išsamų atsakymą.
Tiesą sakant, manau, kad Europos Sąjunga aktyviai dalyvavo taisant šią nevykusią padėtį. Tarybos norėčiau paklausti, ar jai patinka tai, kaip šį klausimą sprendžia Jungtinės Tautos, o gal jos indėlis galėtų būti didesnis, panašus į tai, ką mes darome?
Olivier Chastel
Abu šie klausimai labai susiję, ir į pirmąjį ketinau atsakyti remdamasis antruoju. Bet kokia priešpėstinių sausumos minų paieškos pasaulyje programa iš tiesų sveikintina.
Diegiant tokią programą būtina glaudžiai bendradarbiauti su Jungtinėmis Tautomis, o svarbiausia - pasiekti susitarimą JT institucijose su visais, kurie šias institucijas kuria. Tai ilgas ir didelio kruopštumo reikalaujantis darbas, nes reikia įtikinti kitus, kurie nebūtinai pritaria ištekliams, kuriuos teks investuoti į šios rūšies paieškos programas.
Tema: Europos smurto prieš moteris stebėjimo centro įkūrimas
Tarybos išvadose dėl smurto prieš moteris panaikinimo, priimtose 2010 m. kovo 8 d., skatinama įsteigti Europos smurto prieš moteris stebėjimo centrą, kad būtų renkami aukštos kokybės statistiniai duomenys, reikalingi šiai politikai pagrįsti. Civilizuotoje visuomenėje nėra vietos smurtui prieš moteris, ir jo turi nebelikti. Privalome rinkti kokybiškesnius statistinius duomenis, geriau derinti priemones, keistis geros praktikos pavyzdžiais ir rengti veiksmingas informavimo apie smurtą prieš moteris kampanijas.
Kada Taryba planuoja priimti sprendimą dėl būsimojo stebėjimo centro steigimo? Kokie bus šio stebėjimo centro tikslai, uždaviniai ir kuriais metais šis centras pradės vykdyti savo funkcijas?
Olivier Chastel
Gerbiamieji Parlamento nariai, kova su smurtu prieš moteris yra bendras Europos Parlamento ir Tarybos uždavinys. Kaip žinote, abi mūsų institucijos jau keletą metų dirba šioje srityje įvairiais aspektais.
Leiskite jums priminti rezoliuciją, kurią praėjusiais metais priėmėte minint dešimtąsias Jungtinių Tautų rezoliucijos, kuria lapkričio 25 d. paskelbta Tarptautine smurto prieš moteris panaikinimo diena, metines. Toje rezoliucijoje jūs paraginote Komisiją pateikti tikslingą ir nuoseklesnį ES politikos planą, o valstybes nares - įdiegti nuoseklią statistinių duomenų rinkimo sistemą.
Kaip mums primingerbiamasis Parlamento narys, kovo mėn. Taryba paprašKomisijos parengti Europos strategiją, skirtą smurto prieš moteris prevencijai ir kovai su smurtu. Vienas iš Tarybos nurodytų šios srities prioritetų - remiantis esamomis struktūromis sukurti Europos smurto prieš moteris stebėjimo centrą.
Komisija šiuo metu rengia naujos smurto prieš moteris strategijos projektą, kuriame taip pat bus kalbama apie minėto stebėjimo centro kūrimą. Tačiau, kaip galite įsivaizduoti, kol kas dar nežinome, koks bus tos strategijos turinys. Manome, kad kitais metais kažkuriuo metu ji pasirodys. Todėl labai tikėtina, kad minėtam centrui sukurti prireiks atskiro pasiūlymo.
Kaip žinote, įsitraukti į teisėkūrą Taryba gali tik remdamasi Komisijos pasiūlymu. Šį pasiūlymą tinkamai išnagrinės Taryba, kartu su Europos Parlamentu veikdami kaip teisės aktų leidėjai.
Daryti prielaidas apie tai, kokie bus būsimojo centro tikslai, susiję su smurtu prieš moteris, o ypač spėlioti, kada jis pradės veikti, matyt, šiek tiek per anksti.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Labai ačiū, pone ministre, už atsakymą. Vis dėlto, matyt, reikia turėti vilties, kad kada nors toks centras atsiras, jis rinks patikimus duomenis apie, deja, vis dar esantį smurtą prieš moteris. Tačiau norėčiau patikslinti ar, jūsų manymu, pakankami tie duomenys, kuriuos turi valstybės narės, tam, kad būtų iš tikrųjų kaip prioritetas suformuluota kova su smurtu prieš moteris. Mano supratimu, tų patikimų duomenų tikrai iki šiol mes neturime, ir tai yra viena iš priežasčių, kodėl vis dėlto dar gana daug įvairių rūšių smurto egzistuoja Europos Sąjungoje.
Olivier Chastel
Tai, ką jūs sakote, tiesa. Tik šiandien sunku sutikti su tuo, kad, norint sukurti stebėjimo centrą ir įvardyti su tuo susijusias problemas, mums reikia tik pasikliauti tuo, ką kiekviena valstybnarpasieksurašymo, smurto rūšių ir įvairių rūšių smurto paplitimo srityje. Tokia pradžia.
Iš Komisijos laukiame plano, nurodymo, metodologijos, kad galėtume visoje ES, 27 jos valstybėse narėse, nustatyti darnų ir patikimą būdą, kaip sudaryti visų rūšių smurto ir jo paplitimo sąrašą, kad galėtume, jei įmanoma, kartu, parengti strategiją, kuri duos veiksmingų rezultatų.
Paul Rübig
(DE) Pone O. Chasteli, turime agentūras, kurios jau sprendžia šiuos klausimus. Norėčiau priminti jums Vienos pagrindinių teisių agentūrą. Gal būtų galima paprašyti šios agentūros, kad ji sutelktų dėmesį ir veiklą į minėtus klausimus ir mums nereikėtų kurti naujos įstaigos. Joje dirba aukštos kvalifikacijos darbuotojai. Būtų gerai tai padaryti.
Olivier Chastel
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (FR) (kalba ne į mikrofoną) lengvai atsakyti į šį klausimą. Labai pritariu tam, kad būtų panaudota minėta agentūra, o ne kuriama nauja. Manau, kad agentūrų sukurta per daug, todėl nėra reikalo kurti naujų. Bet kuriuo atveju tikiuosi, kad esamos struktūros, pvz., Vienos agentūra, dalyvaus rengiant taktinį planą, kurį Komisija turi mums pateikti.
Tema: Biologinės atliekos
Šių metų liepos 6 d. Europos Parlamentas didele balsų dauguma priėmrezoliuciją P7_TA(2010)0264 dėl Komisijos žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje, kurioje Komisija raginama iki 2010 m. pabaigos parengti pasiūlymą dėl konkrečios biologinių atliekų direktyvos.
Vėliau, t. y. liepos 14 d., Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitete keičiantis nuomonėmis su ministre Joke Schauvliege, ji pirmininkaujančios Belgijos vardu pareiškė, kad yra patenkinta Parlamento priimta rezoliucija ir pasirengusi siekti pažangos šioje srityje.
Ar gali Taryba, įpusėjus Belgijos pirmininkavimo laikotarpiui, nurodyti, kokių priemonių ji ketina imtis iki savo pirmininkavimo pabaigos, kad būtų įgyvendinta Europos Parlamento reikalaujama priemonė?
Olivier Chastel
Ponia pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, Taryba, kaip ir Europos Parlamentas, 2009 m. birželio 25 d. priėmišvadas dėl Žaliosios knygos dėl biologinių atliekų tvarkymo Europos Sąjungoje.
Šiose išvadose Taryba skatina Komisiją tęsti poveikio vertinimą, kad prireikus būtų galima parengti ES teisėkūros pasiūlymą dėl biologiškai skaidžių atliekų iki 2010 m. Bet juk dabar 2010 m., sakysite jūs. Visų pirma Taryba paragino Komisiją apsvarstyti prevencijos priemones, atskiro biologiškai skaidžių medžiagų rinkimo priemones, kokybės užtikrinimo sistemą, pagrįstą integruotos grandinės valdymu ir atsekamumu viso proceso metu, ir ženklinimo etiketėmis reikalavimų ir komposto bei atliekų pūdymo liekanų kokybės kriterijų nustatymu.
Be to, Taryba 2010 m. birželio 11 d. posėdyje atkreipdėmesį į Komisijos komunikatą dėl tolesnių Europos Sąjungos biologinių atliekų tvarkymo veiksmų. Tame komunikate Komisija nurodė, kad tęs darbą, kurio tikslas - nustatyti technines taisykles, padėsiančias tvarkyti biologines atliekas, ir iš dalies pakeisti Direktyvą 86/278/EEB dėl nuotekų dumblo.
Taryba, matyt, ketina išnagrinėti naują pasiūlymą, o Tarybai pirmininkaujanti Belgija rugsėjo 21 d. surengkonferenciją dėl biologinių atliekų, kad aptartų, be kita ko, Komisijos komunikato turinį. Šios konferencijos rezultatai Tarybai perduoti spalio 14 d., taigi visai neseniai.
José Manuel Fernandes
(PT) Ponia pirmininke, pone O. Chasteli, šių metų liepos 6 d. Europos Parlamentas didele balsų dauguma patvirtino specialią direktyvą dėl biologinių atliekų. Manome, kad aiškumo, paprastumo ir teisinio tikrumo sumetimais geriau speciali direktyva nei per kelis teisinius tekstus išsibarsčiusios taisyklės.
Be to, tai labiau suderinama su strategija "Europa 2020" ir joje numatytu pažangiu, tvariu ir integraciniu ekonomikos augimu. Tokiu būdu mes pasieksime daugiau ekologiškų (aplinką tausojančių) darbo vietų. Taip mes sėkmingai kovosime su klimato kaita. Naudodami kokybišką kompostavimą galėsime labiau padėti mūsų dirvoms ir biologinei įvairovei. Todėl klausiu, ar Taryba sutinka, ar ji pritaria šiai direktyvai ir ką ji darys, kad šis tikslas būtų pasiektas.
Pirmininkė
Buvau gana nuolaidi šį vakarą, nes laiko turėjome pakankamai, bet dabar liko tik 30 sekundžių.
Olivier Chastel
Kalbėsiu kiek galėdamas trumpiau, ponia pirmininke, kad kalbos pabaigoje nebūčiau įspėtas. Tačiau tai įdomus klausimas. Kaip žinote, Komisijos reikalas siūlyti šią direktyvą ar jos nesiūlyti. Taryba supranta, kad Komisija savo komunikate dėl tolesnių Europos Sąjungos biologinių atliekų tvarkymo veiksmų nepastebėjo jokių dabartinių teisės aktų spragų, dėl kurių reikėtų priimti specialius teisės aktus; ji tik pranešapie pasiūlymą padaryti Nuotekų dumblo direktyvos pakeitimą.
Tai jūsų netenkins, bet noriu, kad žinotumėte, kad, kai 2009 m. buvo rengiamos Tarybos išvados, valstybių narių nuomonės dėl specialios direktyvos dėl biologinių atliekų reikalingumo išsiskyrė. Todėl mano atsakymas nei "taip", nei "ne", nes valstybės narės nevieningos šiuo klausimu. Taryba, matyt, atidžiai išnagrinės Komisijos pasiūlymus dėl šios Nuotekų dumblo direktyvos, ypač dėl su biologinėmis atliekomis susijusių jos nuostatų,, kurios, be abejo, bus įtrauktos į šį pasiūlymą.
Pirmininkė
Dėkoju, ministre. Mano pastabos skirtos ne jums.

Tema: Ekonominės recesijos pasikartojimo galimyb- 3 proc. dydžio tikslo tvarumas
Ar Taryba gali pakomentuoti Nobelio premijos laureato ekonomisto Jozefo Stiglitz'o pastabas, kad Europos ekonomika gali vėl patirti nuosmukį dėl ES vyriausybių taikomų išlaidų mažinimo programų, kuriomis siekiama iki 3 proc. apriboti deficitą, kaip nustatyta Stabilumo ir augimo pakte?
Ar šis 3 proc. dydžio tikslas gali būti įgyvendintas žinant, kad kai kurių valstybių narių finansinpadėtis šiuo metu yra ypač įtempta?
Olivier Chastel
Ponia pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, pagrindinis Stabilumo ir augimo pakto tikslas - išsaugoti kainų stabilumą Europos Sąjungoje. Laikydamosi Sutarties sąlygų valstybės narės turėtų vykdyti Stabilumo ir augimo paktą atitinkančią nacionalinę politiką ir įgyvendinti pagrindines ekonominės politikos gaires.
Taryba rugsėjo 7 d. posėdyje pritarEuropos semestro įvedimui nuo 2011 m. Tuo iš esmės siekiama suderinti stabilumo ir augimo programų bei nacionalinių reformų programų pateikimo tvarkaraštį, siekiant užtikrinti nuoseklią struktūrinę priežiūrą visais biudžetinės drausmės lygmenimis, makroekonominį stabilumą ir augimą, kartu išsaugoti oficialiai atskirtas individualias procedūras.
Šis procesas leis geriau koordinuoti Europos Sąjungos ekonominę politiką ir padės stiprinti biudžetinę drausmę, makroekonominį stabilumą ir augimą. Dėl tų pačių priežasčių Europos Sąjunga, laikydamasi Sutartyje nustatytų įgaliojimų, numatpriemones, skirtas atsigavimui skatinti, vėlgi kartu užtikrinant biudžetinę drausmę. "Europa 2020", naujoji ES užimtumo ir pažangaus, tvaraus bei integracinio ekonomikos augimo strategija, kurią birželio 17 d. patvirtino Europos Vadovų Taryba, atitinka šį iššūkį. Jos tikslas - politiką nukreipti nuo krizės valdymo į vidutinės trukmės arba ilgalaikes reformas, kurios ypač skatintų augimą ir užimtumą, be to, garantuotų stabilius viešuosius finansus.
Kaip žinote, pagrindiniai strategijos "Europa 2020" tikslai apima darbo vietų kūrimą, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sąlygų gerinimą, švietimo lygio kėlimą (apie tai užsiminėme kalbėdami ankstesniu klausimu) ir socialinės įtraukties rėmimą, įskaitant skurdo mažinimą. Todėl Stabilumo paktas ir priemonės, skirtos augimui ir užimtumui atkurti, mano manymu, nėra nesuderinti.
Mairead McGuinness
Dėkoju už atsakymą. Tikėjausi, kad jis bus išsamesnis, bet vis tiek ačiū. "Fine Gael" partija, kuriai priklausau, kaip ir visos didžiosios Airijos partijos, remia 3 proc. tikslą. Manau, kad tai, jog turime tikslą ir žinome, kada jis turi būti pasiektas, labai svarbu ne tik mūsų pačių egoizmui patenkinti, bet ir visai Europos Sąjungai.
Norėčiau atkreipti Palamento narių dėmesį į puikią kalbą, kurią šį rytą pasakbuvęs Airijos ministras pirmininkas (Taoiseach) John Bruton, šio Parlamento draugas; jis labai aiškiai kalbėjo apie iššūkius, kartu konstatuodamas faktą, kad galime įvykdyti tai, kas mums išdėstyta tuose griežtuose tiksluose, ir kad Airija, kaip šalis, turi daug savybių, padėsiančių jai nesikankinant pasiekti šiuos tikslus. Vargo bus, bet mes įstengsime tai įveikti. Norėčiau išgirsti jūsų pastabas šiuo klausimu ir dar - kad atkreiptumėte dėmesį į minėtą kalbą.
Olivier Chastel
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (FR ) Užsiminėte apie Airijos problemą. Suprantu, turbūt mums visiems ji opi. Mano atsakymas į pirmąjį jūsų klausimą, žinoma, yra labai platus, apimantis 27 valstybes nares, nes mūsų politika turi būti nuosekli, privalome turėti pinigų ir biudžeto stabilumo politiką, (ekonomikos) atkūrimo politiką. Be to, būtų sąžininga pasakyti, kad kai kurios valstybės narės patirs daugiau sunkumų už kitas, priklausomai nuo jų skolų dydžio, pastarųjų dviejų arba trijų metų metinės skolos arba skolos nuo recesijos pradžios.
Taigi Airija iš tikrųjų gyvena sunkų metą. Galite būti tikri, kad Europa supranta, jog jai tai sunkus laikotarpis, nors manau, kad tokia padėtis yra keliose šalyse, kelios šalys tai patirs ateityje, o ekonomikos sunkumai ir solidarumas nėra tarpusavyje nesuderinami.
Todėl manau, kad ekonomikos valdymo priemonėse, kurias šią savaitę pateikKomisija, bus atsižvelgta į tai, kad nviena šalis negali būti palikta šalikelėje; gerai žinote, kaip solidariai Europa pasielgGraikijos atveju. Nelyginkime abiejų šalių padėties, bet būkite tikri, kad Europa jokiomis aplinkybėmis nepaliks šalikelėje nvienos valstybės narės.
Brian Crowley
Norėčiau padėkoti pirmininkui už šį atsakymą. Trumpai noriu paminėti du dalykus. Visų pirma, vykstant diskusijoms dėl 3 proc. (biudžeto) deficito ribos, aiškėja, kad, remiantis tam tikrais kriterijais, įvairiose valstybėse narėse taikomi skirtingi apskaitos standartai.
Antra, dėl įgyvendinimo; kokiu lygiu, atsižvelgiant į dabartinę krizę, turinčią įtakos visoms valstybėms narėms, leidžiama atlikti pataisas arba taikyti paklaidas, susijusias su ta 3 proc. riba?
Georgios Papanikolaou
(EL) Ministre, aišku, kad Tarybos išvadose ir strategijoje "Europa 2020" yra tai, kas teikia optimizmo. Tačiau, kalbant apie galimybę pasiekti 2020 m. tikslus, manau, kad netgi šiandien patvirtintame biudžete, pvz., mokslinių tyrimų ir naujovių diegimo srityje, mums nepavyko reaguoti ir mes neįstengsime pasiekti norimų tikslų, išreikštų skaičiais.
Be to, matome, kad Taryba, deja, nekalba Europos Sąjungos padalijimo į šiaurę ir pietus klausimu. Pamenu Europos Sąjungos vyresniojo pareigūno Eurogrupės pirmininko neseniai padarytą pareiškimą, kad didžiosios Europos Sąjungos valstybės, pvz., Prancūzija ir Vokietija, žinojo apie Graikijos problemą (tai sakau, nes užsiminėte apie Graikiją) ir vis tiek iki šiol nieko nedarė, nes tokia padėtis joms buvo labai naudinga.
Ar galime tikėtis pasiūlymo padalyti Europos Sąjungą į šiaurę ir pietus?
Olivier Chastel
Du klausimai, du atsakymai. Dėl pirmojo klausimo: apskaitos standartai, žinoma, gerokai skiriasi. Jie, žinoma, derinami, nes, jei ateityje norime būti sąžiningi visų 27 valstybių narių ekonomikų atžvilgiu, privalome taikyti vienodus skaičiavimo metodus. Todėl šis derinimas vyksta.
Kalbant apie lankstumą ir 3 proc. ribą, kaip žinote, tikrai esame lankstūs, lankstūs jau nuo 2009 m., lankstūs 2010 m., būsime lankstūs ir 2011 bei 2012 m., kad valstybės narės grįžtų prie klestinčių biudžetų, nes jei norime griežtai taikyti šią 3 proc. ribą nepalikdami galimybės klysti, tada, pvz., šiais metais praktiškai nvienam iš mūsų nebūtų pavykę laikytis šio biudžetą ribojančio plano, o taip nėra.
Manau, kad Europos institucijos suprato, jog grįžimas prie stabilių ir subalansuotų biudžetų iki 2013 m. užtruks, ypač atsižvelgiant į recesiją ir valstybių narių padėtį.
Dabar pakalbėkime apie pusiausvyros tarp šiaurės ir pietų nebuvimą. Kur nėra pusiausvyros - tarp šiaurės ir pietų ar tarp valstybių narių, kurios sukaupkažkiek kapitalo iš Europos Sąjungos suteiktos pagalbos, kad pakeltų savo ekonomiką, gamybą ir darbo rinką, ir kitų valstybių narių, kurios tai padarmažesniu mastu? Manau, kad Europos Sąjungos užduotis - užtikrinti šią darną, šią sanglaudą. Svarbiausia, kad Europos Sąjungos biudžeto lėšos, skirtos sanglaudai (pirmoji Sąjungos biudžeto eilutė) tikrai būtų panaudotos minėtam pusiausvyros sutrikimui sumažinti. Jūs kalbate apie pusiausvyros tarp šiaurės ir pietų nebuvimą, bet aš nemanau, kad tai vienintelis pusiausvyros nebuvimas Europos Sąjungoje.
Tema: Tarybos siūlomos priemonės laisvam darbuotojų judėjimui tarp valstybių narių skatinti
Naujoje Europos Sąjungos ekonomikos strategijoje ateinantiems dešimčiai metų darbuotojų judumas nurodomas kaip pagrindinsąlyga nedarbui sumažinti. Per krizę nedarbo lygis dramatiškai išaugo - nuo 6,8 proc. (2008 m. gegužės mėn.) iki 10 proc. (2010 m. liepos mėn.). Be to, Komisijos užsakymu atlikto ir 2010 m. liepos 13 d. paskelbto tyrimo duomenimis, 48 proc. Europos gyventojų teigia veikiau esantys pasirengę ieškoti darbo kitoje šalyje ar regione nei likti bedarbiais. Beje, 17 proc. žmonių ateityje planuoja dirbti užsienyje. Taip pat vertėtų atkreipti dėmesį į tai, kad valstybės narės turi teikti pirmenybę ES valstybių narių piliečiams, o ne trečiųjų šalių darbuotojams.
Ar, atsižvelgdama į šias aplinkybes, Taryba galėtų nurodyti, kokias konkrečias priemones ji siūlo, kad būtų greitai pašalintos dabartinės kliūtys laisvam darbuotojų judėjimui iš valstybių narių, į Europos Sąjungą įstojusių po 2004 m. gegužės 1 d.?
Olivier Chastel
Ponia pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, Taryba norėtų dar kartą jums priminti, kad laisvas asmenų judėjimas yra viena iš pagrindinių laisvių, kurią garantuoja Sutartis ir iš jos kylantys antriniai teisės aktai, ir kad jis apima Europos piliečių teisę gyventi ir dirbti kitoje valstybėje narėje.
Dėl stojimo sutartyse nustatytų laikinų apribojimų kiekviena valstybnarė, vis dar taikanti šiuos apribojimus, turi pati įvertinti jų padarinius savo darbo rinkai ir nutarti, ar apribojimus tebetaikyti, ar panaikinti iki pereinamojo laikotarpio pabaigos: iki 2011 m. balandžio mėn. - 2004 m. įstojusioms valstybėms, iki 2013 m. gruodžio mėn. - 2007 m. įstojusioms valstybėms. Be to, valstybes nares, kurios vis dar taiko apribojimus remdamosi stojimo sutartyse nustatytomis pereinamojo laikotarpio nuostatomis, Taryba paragino panaikinti juos trečiuoju pereinamojo laikotarpio etapu, jei nenustatoma, kad dėl to rimtai nukentėtų arba galėtų nukentėti jų darbo rinka.
Nuo 2009 m. gegužės mėn., kai Danija suteikteisę laisvai patekti į savo darbo rinką, valstybių narių taikomos pereinamojo laikotarpio nuostatos nebuvo pakeistos, ir, nors daugelis valstybių narių atvėrsavo darbo rinkas 2004 m. gegužės 1 d. įstojusių valstybių narių darbuotojams, 10 valstybių narių vis dar taiko apribojimus.
Taryba pabrėžė, kad ekonomikos ir finansų krizneturėtų būti laikoma priežastimi, kuria galima pateisinti nuolatinį aptariamų nuostatų taikymą, ir paragino valstybes nares toliau kurti tinkamas strategijas ir priemones, kurios padėtų joms nustatyti ir išnagrinėti geografinio ir profesinio darbuotojų judumo kliūtis ir pašalinti esamas kliūtis, laikantis Sutarties nuostatų.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone ministre, dėkoju už atsakymą. Aš netgi pageidaučiau, kad Europos Taryba ir toliau reikalautų iš valstybių narių panaikinti kliūtis ir laikinąsias nuostatas, ribojančias laisvą naujųjų valstybių narių, ypač Rumunijos ir Bulgarijos, darbuotojų judėjimą. Dar norėčiau pabrėžti, kad suteikti vienodas galimybes Europos darbo rinkoje visiems visų valstybių narių darbuotojams reiškia ir paskirties valstybių darbuotojų apsaugą. Todėl ir raginu jus, ministre, paskatinti valstybes nares panaikinti esamas kliūtis.
Georgios Papanikolaou
(EL) Ponia pirmininke, ačiū, kad vėl suteikėte man žodį. Ministre, pirma, mes turime judumo problemų, antra - Europos iniciatyvas, skatinančias profesinį judumą, kuris šiuo labai sunkiu metu, be abejo, taps daugelio Europos piliečių, ypač jaunimo, pasirinkimu.
2007 m. patvirtinome Europos profesinio judumo planą, kuris galios iki 2010 m. Ar galime tikėtis šio plano įvertinimo ir naujo Komisijos pasiūlymo? Dar turime Leonardo da Vinči programą, susijusią su profesiniu judumu. Ar galime tikėtis, kad ši programa ir panašios naujos iniciatyvos bus ir toliau remiamos?
Nicole Sinclaire
Trumpai. Kokių veiksmų Taryba imasi dėl darbuotojų judėjimo, o iš esmės dėl pabėgėlių, kurie, atvykę į Europos Sąjungą, gauna dokumentus ir išvyksta į kitas Europos Sąjungos valstybes, ir dėl 1951 m. konvencijoje nustatytų apsaugos priemonių, pagal kurias jie turi prašyti prieglobsčio pirmojoje saugioje šalyje?
Įdomu, kokių priemonių Taryba ėmėsi šiuo aspektu.
Olivier Chastel
einantis Tarybos pirmininko pareigas. - (FR) Visų pirma norėčiau pažymėti, kad laisvas darbo jėgos judėjimas - tai tikras Tarybos prioritetas. Manau, kad daroma viskas, jog valstybėms narėms, išsaugojusioms nemažai apribojimų, būtų pranešta apie tai, kad jos turi kruopščiai išanalizuoti pereinamąjį etapą, kurį jos išsaugojo tuos apribojimus, ir apsvarstyti, kaip galėtų juos panaikinti.
Be to, atsakydamas į vieną iš klausimų, turėčiau papildyti, kad laisvas darbuotojų judėjimas yra ne tik Tarybos, bet ir ypač Tarybai pirmininkaujančios valstybės prioritetas. Ispanijos, Belgijos ir Vengrijos - trijų Tarybai įvairiu metu pirmininkaujančių valstybių - 18 metų programoje jūs galite perskaityti, kad šios trys valstybės atliks ir šiuo metu atlieka bendrosios rinkos apžvalgą, skatindamos įgyvendinti keturias laisves, atsižvelgdamos į tai, kad, norint grąžinti ekonomikos augimą, svarbiausia išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą.
Mūsų programoje konkrečiai nurodyta galimybapžvelgti pereinamuosius laikotarpius, kuriais ribojamas laisvas naujųjų valstybių narių darbuotojų judėjimas. Ar turėtume manyti, kad šie pereinamojo laikotarpio apribojimai nesuderinami su laisvu darbuotojų judėjimu? Ne man spręsti, nes pereinamojo laikotarpio apribojimai apibrėžti stojimo sutartyse ir įtraukti į visas stojimo sutartis.
Tiesa ta, kad ne tik mes galime siūlyti valstybėms narėms iniciatyvas, bet ir jos pačios yra atsakingos už minėtų apribojimų taikymą, padarinių jų darbo rinkai analizavimą ir apsisprendimą dėl šių apribojimų išsaugojimo arba panaikinimo iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, t. y. iki 2011 m. balandžio mėn. valstybėms, į ES įstojusioms 2004 m., ir iki 2013 m. gruodžio mėn. - 2007 m. įstojusioms valstybėms.
Pirmininkė
Į dėl laiko stokos neatsakytus klausimus bus atsakyta raštu (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
