A hondurasi politikai helyzet a 2009. november 29-i választások fényében (vita)
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság nyilatkozata a hondurasi politikai helyzetről a 2009. november 29-i választások fényében.
Catherine Ashton
a Bizottság tagja. - Elnök úr, azért vagyunk ma itt, hogy megvitassuk a hondurasi politikai válság legújabb, fontos fejleményeit.
Sajnálatos módon a hondurasi politikai válság hónapokkal Zelaya elnök eltávolítása után még mindig megoldatlan - azon megállapodás ellenére, amelyet az elnököt képviselő bizottságok és a de facto kormány október 30-án írtak alá.
Az úgynevezett San José-i megállapodás - amely a hondurasi demokrácia és alkotmányos rend helyreállításának szükséges keretét és feltételeit hivatott biztosítani - végrehajtásában nem történt előrelépés, miután a november 5-én kinevezett nemzeti egységkormányt Zelaya elnök elutasította. Ráadásul a kongresszus még mindig nem döntött elnöki pozícióba való visszahelyezéséről, ami veszélyezteti a november 29-i általános választások törvényességének elismerését - holott ez a választás a válságból kivezető út legfontosabb eleme.
Ezért az elnökséggel közösen valamennyi érintett felet felszólítottuk az említett megállapodás valamennyi rendelkezésének további késlekedés nélküli végrehajtására - mint a kapcsolatok normalizálódásának előfeltételére, beleértve a fejlesztési együttműködést is.
Az Európai Bizottság mind a mai napig teljes mértékben támogatta Oscar Arias Costa Rica-i elnök, ill. az Amerikai Államok Szervezete mediátori és facilitátori erőfeszítéseit, valamint a nemzetközi közösség intézkedéseit, melyekkel a békés megoldás érdekében nyomást kíván gyakorolni az érintett felekre. Az EU elnökségének nagykövetét visszahívták konzultálni, és az EU valamennyi nagykövete elhagyta az országot. A költségvetési támogatási kifizetéseket és a fejlesztési együttműködést- a civil társadalommal való együttműködés és a humanitárius jellegű együttműködés kivételével - felfüggesztették. Ezenkívül törölték a november 29-i általános választásokra küldendő választási megfigyelő missziót.
Nagyon komolyan vesszük ezt a válságot, mivel a demokrácia szempontjából visszalépést jelent nemcsak Honduras, hanem Közép-Amerika többi országa és egész Latin-Amerika számára is.
Szeretném ma újra elmondani, hogy a Bizottság támogatni fogja a hondurasi politikai helyzet normalizálódását, és ehhez szükség van arra, hogy az érintett felek tartsák magukat a megállapodáshoz. A rendelkezésre álló idő rövidsége miatt már nincs lehetőség választási megfigyelő misszió küldésére, azonban a Bizottság az EK-küldöttség támogatására november 9-i kezdettel, öthetes időtartamra mégis küldött két választási szakértőt azzal a megbízatással, hogy jelentést tegyenek a választási folyamatról, valamint tanácsot adjanak a választás utáni lehetséges intézkedésekre vonatkozóan is. Arra az esetre, ha a politikai helyzet megengedi a választási folyamat aktívabb támogatását, a Bizottság előirányozta a választási bíróság pénzügyi támogatását az ENSZ Fejlesztési Programmal kötött szerződés keretei között. A Bizottság készen áll arra is, hogy pénzügyi támogatást nyújtson az Amerikai Államok Szervezete számára is, ha a választások megfigyelésének feltételei teljesülnek.
Továbbra is figyelemmel kísérjük a helyzetet, és támogatunk minden olyan erőfeszítést, amely segíti a hondurasi demokrácia helyreállítását.
Alojz Peterle
a PPE képviselőcsoport nevében. - (SL) Elnök úr, biztos asszony, hölgyeim és uraim, az Európai Néppárt speciális küldöttségének tagjaként több mint egy hónappal ezelőtt lehetőségem volt alaposan megismerni a hondurasi politikai helyzetet. Küldöttségünk először Arias úrral, a Costa Rica-i elnökkel találkozott, aki ebben a válságban nemzetközileg elismert mediátor, és aki ismertette velünk a San José-i megállapodást.
Hondurasban találkoztunk a jelenlegi elnökkel, Micheletti elnökkel, az elnöki címétől megfosztott Zelaya elnökkel, a külügyminiszterrel, a legfelsőbb bíróság bíróival, a legfelsőbb választási bírósággal, a Nemzeti Kongresszus elnökével, az államügyésszel, valamint négy elnökjelölttel és más fontos személyiségekkel. Mindkét fél üdvözölte missziónkat, és hangot adtak annak, hogy készen állnak a kölcsönös párbeszédben való részvételre.
A június végi események eltérő értelmezéseitől függetlenül szeretném hangsúlyozni, hogy Zelaya elnök eltávolítása óta - amely egyébként a legfelsőbb bíróság határozata alapján történt - az erőszak nem eszkalálódott. Tárgyalásaink során Arias elnök javaslatának szellemében hangsúlyoztuk a politikai párbeszéd fontosságát. Később belső párbeszédre is sor került, de sajnálatos módon ez még nem hozott végső eredményt. Még mindig úgy gondolom azonban, hogy továbbra is sürgetnünk kell, hogy az országban politikai megállapodás jöjjön létre.
A politikai élet legfontosabb szereplőivel való tárgyalásaink során megtudtuk, hogy a november 29-i választásokat nem a politikai változás miatt rendezik meg, hanem éppen ellenkezőleg, a legfelsőbb választási bíróság egy korábbi - még Zelaya elnök hatalmának idejéből származó - autonóm döntésének következtében. A júniusi események óta egyetlen új jelölt sem fejezte ki azon kívánságát, hogy indulni akar az elnökválasztáson. Az elnökjelöltek maguk hangsúlyozták, hogy nem aggódnak amiatt, hogy a politikai válság veszélyeztetheti az elnökválasztás törvényességét, mivel a választási előkészületek demokratikus döntések alapján kezdődtek meg.
Honduras azon közép-amerikai országok egyike, amelyekkel az Európai Unió társulási megállapodást kíván kötni. A tárgyalási folyamat azonban a politikai válság miatt megszakadt. Mivel Honduras demokratikus fejlődésének fennmaradása az Európa Unió érdeke is, fontosnak gondolom, hogy az Európai Parlament megfigyelőket küldjön az elnökválasztás megfigyelésére.
Luis Yáñez-Barnuevo García
az S&D képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, a biztos asszonyt hallgatva arra gondoltam, hogy elég lenne "áment” mondanom, de már felkészültem egy felszólalásra a Szocialisták és Demokraták Progresszív Szövetsége Európai Parlamenti Képviselőcsoportja nevében.
A hondurasi alkotmányos rend bukása véget vet két, államcsínyek nélküli évtizednek Latin-Amerikában, és rossz példát teremt más országok számára, különös tekintettel a leggyengébbekre, mint amilyen például jelenleg Paraguay.
A jogállamiság ilyen megsértése láttán az Európai Parlament nem maradhat süket és néma. Mind a Tanács, mind a Bizottság egyértelmű nyilatkozatokban ítélte el az államcsínyt, és kifejezte, hogy támogatja Arias elnök közvetítő tevékenységét - az ENSZ támogatásával és összhangban az Amerikai Államok Szervezete egyhangúlag elfogadott álláspontjával.
Az önmagát elnöknek kinevező, de facto elnök, Micheletti úr, gúnyt űzve a nemzetközi közösséggel nem tartja magát a közelmúltban elért megállapodásokhoz, és egyik megmozdulása arra irányult, hogy megakadályozza, hogy az eltávolított volt elnököt, Zelaya urat visszahelyezzék pozíciójába.
A jelenlegi körülmények között a november 29-re tervezett elnökválasztás alapjaiban nem tekinthető törvényesnek, és a választás eredményét a nemzetközi közösség nem fogadhatja el.
Az Európai Parlament súlyos hibát követne le, ha küldöttséget küldene a választások megfigyelésére, hiszen ezt úgy lehetne értelmezni, hogy a Parlament támogatja az államcsínyt; az Amerikai Államok Szervezete már elzárkózott attól, hogy megfigyelő missziót küldjön a választásokra.
Ez a Parlament a szabadság, a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok védelmezőjének tartja magát. Ahogy Václav Havel mondta ma délelőtt, nem alkalmazhatunk kettős mércét. Mi itt mindannyian demokraták vagyunk, azaz a szabadságért küzdünk. Tehát legyen szó akár Kubáról, Kínáról, Észak-Koreáról vagy Hondurasról, elszántnak kell lennünk a szabadság meggyalázóival szemben. Ne hagyjuk, hogy ideológiai beállítottságunk elvakítson! Nincsenek jobboldali és baloldali puccsisták és diktátorok, csak olyanok, akik elnyomják a népet, és eltiporják a szabadságot.
Nagyon tartunk attól, hogy Hondurasban nem fognak megváltozni a dolgok, és hogy ezek az események nagyon veszélyes precedenst fognak teremteni, és győzedelmeskedni fog a jó, időszerű és nem túlságosan véres puccs doktrínája.
Izaskun Bilbao Barandica
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (ES) Elnök úr, október 30-án a konfliktusban érintett felek aláírtak egy megállapodást, a San José-i megállapodást, majd eldöntötték, hogy november 5-ig létrehoznak egy egyeztető nemzeti egységkormányt, valamint hogy a kongresszus a jelenlegi kormányciklus végéig, azaz 2010. január 27-ig visszahelyezi pozíciójába Zelaya urat.
De mi történt? Micheletti úr megpróbált Zelaya úr részvétele nélkül egységkormányt alakítani, és a kongresszus elhalasztotta a Zelaya úr visszahelyezéséről tartandó szavazást. Micheletti úr nem tartotta magát a megállapodáshoz, és a helyzet csak egyre rosszabb lesz. Ahogy a médiában mindenütt láthatjuk, választásokat írtak ki, a jelöltek pedig visszalépnek, mivel látják, hogy nincsenek meg a választások megtartásához szükséges demokratikus feltételek. Erőszakos esetek is történnek: ma arról tájékoztattak minket, hogy az ellenzéki párt egyik polgármesterét és egy őrt agyonlőttek.
Továbbra is szükséges a nemzetközi beavatkozás; támogatjuk az Amerikai Államok Szervezete főtitkárának, Lula elnöknek a tevékenységét, az Egyesült Államok közvetítő misszióját és Arias úr közvetítő tevékenységét. E fellépések révén követeljük a megállapodások betartását és Zelaya úr visszahelyezését annak érdekében, hogy Hondurasban helyreállhasson a demokrácia az intézményes rend és a békés együttélés.
Felszólítjuk a feleket, hogy térjenek vissza a párbeszédhez, így megmutatva, hogy milyen nagyvonalúak - még akkor is, ha az Amerikai Államok Szervezete azt mondta, hogy ez egyre nehezebb lesz. Elnök úr, a megállapodás elősegítése érdekében a puccsistákra gyakorolt nemzetközi nyomáshoz Európának is minden lehetséges diplomáciai és politikai eszközzel hozzá kell járulnia.
Catherine Greze
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FR) Elnök úr, hölgyeim és uraim, a katonai puccs és a törvényes elnök elűzése után a San José-i megállapodás jó hírnek tűnhetett. Ez a remény mára meghalt. A puccsista Roberto Micheletti saját nemzeti egységkormányát alakította meg, azaz tovább folytatja törvényellenes és önkényes tevékenységét. Az Európai Uniónak határozottan el kell ítélnie ezt a hozzáállást, és fel kell szólítania Zelaya elnök haladéktalan visszahelyezésére.
A jelenlegi helyzetben, azaz egy törvénytelen diktatúrában nem lehet választásokat rendezni. A november 29-én tartandó választásokat nem fogadhatjuk el törvényesnek. Az Amerikai Államok Szervezete már elzárkózott attól, hogy megfigyelőket küldjön - nekünk is így kell tennünk. Még ha az ellenzék vissza is vonult, akkor sem fogjuk elismerni a választások eredményét, hiszen ez csak kirakatválasztás lesz.
Aggályosnak találjuk az emberi jogok számos megsértését, melyeket jelentettek nekünk. Most Európának minden eddiginél határozottabban ki kell állnia a demokrácia mellett. Elzárkózunk attól, hogy bármilyen megállapodást kössünk egy törvénytelen kormánnyal. A GSP+ megállapodásokat fel kell függeszteni. Ha a konfliktus folytatódik, eljön az az idő, amikor szankciókra lesz szükség. A mi felelősségünk is, hogy Hondurasban milliók a demokráciát választhassák, és hogy Latin-Amerika ne süllyedjen vissza a katonai puccsok korába.
Edvard Kožušník
az ECR képviselőcsoport nevében. - (CS) Elnök úr, biztos asszony, olyannyira nagyra becsülöm Yańeze urat, hogy figyelemmel követem pályafutását, de nem tudok egyetérteni azzal a móddal, ahogyan a Parlament minden tagja által tisztelt Václav Havel szavait idézte. Ott voltam a több milliós tömegben az utcán, amikor Václav Havel a pódiumon állva beszélt, mi pedig lent álltunk - 18 éves voltam akkor -, ez a több millió ember politikai nézetektől függetlenül ugyanazt az egy dolgot akarta: szabad választásokat. Ez volt a kor jelszava, és úgy gondolom, hogy ezzel a jelszóval mindannyian bizonyára egyetértünk. Választásokról beszélünk, mivel a választások demokráciát jelentenek. Véleményem szerint a hondurasi helyzet nem egyszerű, és pusztán uniós szemszögből szemlélve bizonyára nem fogjuk tudni megoldani: globális szemszögből kell néznünk. Véleményem szerint a választások kiindulópontot jelenthetnek, és az EU-nak el kell küldenie a megfigyelőit, mert választások lesznek, és remélnünk kell, hogy demokratikus választások lesznek.
Ilda Figueiredo
a GUE/NGL képviselőcsoport nevében. - (PT) Elítéljük a június 28-i, hondurasi katonai puccsot, valamint az október 30-án létrejött tegucigalpai/San José-i megállapodás sorozatos megsértését a puccsisták részéről. Elfogadhatatlan, hogy a puccsisták nyilvánvalóan a szisztematikusan halogatás és kifogáskeresés stratégiáját folytatják, hogy elhalaszthassák a törvényesen megválasztott Zelaya elnök visszahelyezését a hatalomba.
Az Európai Uniónak követelnie kell Zelaya elnök azonnali és feltétel nélküli visszahelyezését a hatalomba. Enélkül lehetetlen folytatni a választási folyamatot, hiszen az kivitelezhetetlenné és törvénytelenné válik, mivel a minimális feltételei sincsenek meg annak, hogy a polgároknak garantálják a közvetlen, titkos és mindenféle erőszaktól és fenyegetéstől mentes választás általános jogát. Az Európai Uniónak és a Parlamentnek egyértelműen el kell ítélniük és el kell utasítaniuk a puccsisták álláspontját. Ezenkívül követelniük kell a demokrácia haladéktalan helyreállítását Hondurasban, és nem szabad uniós megfigyelőket küldeniük, vagy az ilyen körülmények között megtartott választások eredményeit elfogadniuk.
Filip Kaczmarek
(PL) Elnök úr, biztos asszony, a választások kiutat jelenthetnek a politikai válságból vagy patthelyzetből. Erre Európában is voltak példák a múltban.
Az egyik ilyen példa az 1989-es lengyelországi választások. Nem demokratikus választások voltak. Olyan választások voltak, amelyek politikai kompromisszum alapján jöttek létre, de nem voltak demokratikus választások. Döntő, sajátságos és nagyon fontos választások voltak. Ahhoz, hogy a választások ilyen sajátságos, pozitív szerepet töltsenek be, bizonyos feltételeknek teljesülniük kell. Alapvető feltétel azon politikai megállapodások tiszteletben tartása, amelyeknek köszönhetően egyáltalán meg lehet tartani a választásokat. A megállapodások betartásának legáltalánosabb akadálya az, ha különbségek vannak a megállapodások értelmezésében.
A konfliktushoz vezető értelmezési különbségek elkerüléséhez valami különlegesre van szükség, valamire, ami alig észlelhető és nehezen meghatározható. Ha meg akarunk vitatni valamit, szükség van mindkét fél jóakaratára, és ez igaz Honduras esetében is. A két fél jóakarata nélkül a választások egyáltalán nem kerülnek megrendezésre, vagy nem fogják beváltani a hozzájuk fűzött reményeket. Ezért jóakaratú, a jövőt figyelembe vevő és felelősségteljes magatartásra szólítok fel. Ez annál is fontosabb, mivel a múltban mind Zelaya úr, mind Micheletti úr elkövettek politikai és jogi hibákat. A választások lehetőséget és reményt adnak e hibák orvoslására. Biztos vagyok benne, hogy azt akarjuk, hogy ez megtörténjen.
A választások döntő és pozitív szerepet játszhatnak egy demokratikus Honduras létrejöttében. Az Európai Unió támogatja és örömmel fogadja ezt a folyamatot. Mindannyian támogatjuk ezt a folyamatot, mivel hisszük, hogy a demokrácia és a demokratizálás olyan értékek, amelyekért érdemes küzdeni. Ma a Parlamentben Václav Havel azt mondta, hogy nem szabad megfutamodnunk a gonosz elől, mert a gonosznak az a természete, hogy előnyt kovácsol minden engedményből. A jelenlegi hondurasi helyzet átmeneti, és nem tarthat sokáig. A választások lehetőséget jelentenek a változásra.
Emine Bozkurt
(NL) Elnök úr, június 28-án Honduras törvényesen megválasztott elnökét, Zelaya elnököt a hadsereg megfosztotta elnöki pozíciójától. A leghatározottabban elítélem ezt a katonai puccsot. Hondurasban helyre kell állítani a demokratikus jogállamiságot, és ezt békésen, párbeszéd útján kell megtenni.
Majdnem két héttel ezelőtt - éppen akkor, amikor a közép-amerikai országokkal való kapcsolatokért felelős küldöttségünk a régióban tartózkodott - úgy tűnt, hogy hónapok intenzív tárgyalásait követően, párbeszéd útján történelmi megállapodást sikerült elérni Hondurasban, ami a demokrácia és jogállamiság helyreállítását, a törvényesen megválasztott elnök visszatérését, egy nemzeti egységkormány, valamint egy, a helyzetet felülvizsgáló bizottság létrehozását jelentheti. Végrehajtása esetén ez a megállapodás biztosítaná a közelgő választások törvényességét, de a megállapodást jelenleg levették a napirendről.
Szeretnék hangot adni annak a határozott kérésnek, hogy a hondurasi érintett felek az elért megállapodás végrehajtása és a katonai puccs párbeszéd útján történő felszámolása érdekében térjenek vissza a tárgyalóasztalhoz. Ez kötelességük Honduras népével szemben, hiszen őket érinti a leginkább a politikai válság. Ha nem tudnak demokratikus megoldásra jutni, akkor jelenleg úgy tűnik, hogy a választásokat széles körben nem fogják törvényesnek elfogadni. Ennek messzire ható következményei lehetnek a közép-amerikai integrációs folyamatra és a társulási megállapodásra nézve, ezek a következmények sokévnyi stagnálást jelenthetnek, és ezt az ott élő emberek szenvednék meg.
A következőt akarom elmondani azoknak a képviselőknek, akik azt javasolják, hogy ismerjük el a közelgő választásokat: nem szabad azt üzennünk Hondurasnak, Közép-Amerikának és a világ többi részének sem, hogy toleráljuk az államcsínyeket. Az érintett feleknek most minden energiájukat a demokrácia helyreállítására kell fordítaniuk. Ha az európai parlamenti képviselők előre kijelentik, hogy támogatják a választásokat, az sem Manuel Zelayát, sem Roberto Michelettit nem fogja arra ösztönözni, hogy ismét leüljenek a tárgyalóasztalhoz. Ily módon inkább a probléma, nem pedig a megoldás részévé válunk, antidemokratikus erők malmára hajtjuk a vizet, és viszályt szítunk.
Willy Meyer
(ES) Elnök úr, biztos asszony, szeretnék gratulálni az Európai Bizottságnak és az Európai Tanácsnak ahhoz, hogy a nemzetközi közösséggel együtt sikerült egyhangú és nagyon határozott álláspontot kialakítaniuk az államcsíny, a katonai puccs elítéléséről, és hogy minden nemzetközi intézkedést Zelaya elnök feltétel nélküli visszahelyezésétől tettek függővé.
Mélységesen sajnálatos, hogy a Parlament még nem ítélte el a katonai puccsot. Szeretnék rámutatni az Európai Parlament legnagyobb képviselőcsoportjának, az Európai Néppárt (Kereszténydemokraták) Képviselőcsoportjának felelősségére, amely a mai vitában továbbra is úgy állítja be, hogy puccsisták és törvényes kormány: a két dolog egy és ugyanaz. Elfogadhatatlan, hogy a Parlament még nem ítélte el az államcsínyt. Ezért egyetértek azzal, hogy nem szabad megfigyelőket küldeni, és nem szabad a novemberi választások eredményét elfogadni, mivel a választásokat olyan körülmények között tartják meg, amikor hiányzik a szabadság és az ország törvényes elnöke a brazil nagykövetségre volt kénytelen menekülni.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Elnök úr, örülnék, ha a Parlament bizonyos baloldali képviselői, akik határozottan elítélik Hondurast, ugyanilyen határozottan elítélnék azt, ami Kubában történik, vagy amit Chávez úr művel Venezuelában és Latin-Amerikában, mivel sajnálatos módon bizonyos emberek még mindig jobban vágynak a berlini falra, a sztálini tisztogatásokra és Lenin múmiájára, mint a demokratikus választásokra, amelyeket most például Hondurasban is tartani fognak. Most hogy ezt elmondtam, a közelgő választások miatt néhány komoly gondolatot kell szentelni annak, ami ebben a közép-amerikai országban történik.
Elnök úr, a hondurasi elnökválasztás megtartását 16 hónappal ezelőtt hirdették ki. A választások lebonyolításáért felelős szerv, a választási bíróság tagjait június 28-a előtt nevezték ki - tehát még Zelaya úr elnöksége idején. A hat elnökjelölt végigcsinálta az előválasztási eljárást, és a jelöltek többsége azt akarja, hogy Hondurasban tartsák meg a választásokat.
Akkor egyesek miért nem akarják elfogadni a választási folyamatot? Hiszen függetlenül attól, hogy Zelaya úr van-e hatalmon Hondurasban vagy sem, ez lett volna a dolgok természetes menete.
Igaz, október 30-án a két fél közvetítői aláírtak egy megállapodást, melyben elkötelezik magukat amellett, hogy megoldást keresnek a válságra. A megállapodás számos kulcsfontosságú elemet tartalmazott, melyet mindkét fél támogatott. Az elűzött Zelaya elnök közvetítői azonban nem határozták meg, hogy ki vezesse az egységkormányt.
Ezért világos, hogy az Európai Néppárt a választások megtartása mellett van, az átláthatóság, a demokrácia és a szabadság feltételeinek teljesülése mellett, és képviselőcsoportunk megfigyelőket fog küldeni a választások elősegítése érdekében. Ne felejtsük el, hogy a konfliktus mediátora, Óscar Arias Costa Rica-i elnök kérte, hogy menjenek oda a megfigyelők. A Közép-Amerikáért felelős küldöttség kérdésére válaszolva, Arias azt mondta, hogy azért kell megfigyelőket küldenünk, mert maga az Óscar Arias Alapítvány is megfigyelőket fog küldeni Hondurasba. Ezért ezt is fogjuk tenni, hiszen a nemzetközi mediátor, Óscar Arias is ezt kéri.
Bogusław Sonik
(PL) Elnök úr, úgy gondolom, hogy a november 29-i választások lehetőséget jelentenek Honduras számára, és az Európai Parlamentnek kötelessége, hogy megfigyelőket küldjön a választásokra. Ez nem arra szolgál, hogy igazolja a választások törvényességét, ahogy a baloldal állítja - ez nem lenne jogszerű -, hanem arra, hogy megfigyeljük, hogyan zajlanak le a választások.
Ugyanakkor szeretném elmondani, hogy Honduras csupán egyórányi repülőút Kubából, Havannából. Kubában 50 éve nem voltak választások. Kubában egy kommunista zsarnok uralkodik, aki ellenfeleit egytől egyig bebörtönzi. Az Európai Parlament számtalanszor felszólított arra, hogy bocsássák őket szabadon, valamint a "Damas de Blanco” (Nők fehérben) csoportnak ítélte a Szaharov-díjat, de Fidel Castro nem engedte meg nekik, hogy eljöjjenek az Európai Parlamentbe átvenni. Szeretném, ha a Bizottság, a Tanács és a Parlament baloldala ugyanilyen határozottan kiállna a kubai polgárok jogai és szabadságai mellett.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Elnök úr, hölgyeim és uraim, szeretném kifejezni, milyen mérhetetlenül aggályosnak tartom a San José-i megállapodás felfüggesztését. Az Euro-Latin-amerikai Parlamenti Közgyűlés október végén, Panamában tartott ülésein ismételten hangot adtunk annak, hogy elítéljük a katonai puccsot, és támogatjuk az Amerikai Államok Szervezetének a közvetítés érdekében tett erőfeszítéseit.
Ismételten sürgetnünk kell a békét és a párbeszédet. A hondurasi helyzet kritikus, nemcsak politikai, hanem társadalmi és gazdasági szempontból is. Nem szabad hagyni, hogy a szegénység, a gazdasági válság és a külső adósságok problémájának megoldását tovább halogassák a politikai konfliktus megoldási folyamata miatt.
Az Európai Parlamentnek most minden eddiginél jobban meg kell mutatnia, hogy feltételek nélkül támogatja a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását, valamint Zelaya úr visszahelyezését, ami a választási folyamat törvényességének elengedhetetlen előfeltétele.
Ulrike Lunacek
(DE) Elnök úr, a mai napon, amikor Václav Havel beszélt itt a Parlamentben a szabadságról, amelyért Kelet-Európában 20 évvel ezelőtt harcoltak, szeretném megkérdezni az Európai Néppárt képviselőit, akik kiállnak amellett, hogy az Európai Unió választási megfigyelőket küldjön Hondurasba, hogy mit tettek volna, ha akkor, több mint 20 éve, az Európai Unió kijelentette volna, hogy választási megfigyelőket küld a hazájukba - amelyről mindenki tudta, hogy nem szabad, nem biztonságos, és az erőszak légköre uralja - a törvénytelen választások megfigyelésére. Mit szóltak volna hozzá, ha akkor, több mint 20 éve, az EU kijelentette volna, hogy "igen, választási megfigyelőket küldünk oda, mert a jelenleg hatalmon lévő kormány azt mondja, hogy rendben van”?
Mindannyian azt mondták volna, hogy nem jogszerű, hogy az Európai Unió választási megfigyelőket küld oda. Ezért arra kérem az Európai Néppárt képviselőit, hogy ma is ugyanezt a kritériumot alkalmazzák a jelenlegi hondurasi eseményekkel kapcsolatban. Azaz ne küldjenek választási megfigyelőket egy törvénytelen választásra.
Köszönöm a Bizottságnak is, hogy pontosan ezt az álláspontot képviseli.
Catherine Ashton
a Bizottság tagja. - Elnök úr, viszonylag rövid leszek - nem azért, mert nem tartom fontosnak a témát, hanem a kései óra miatt.
Nagy érdeklődéssel hallgattam, hogy a tisztelt képviselők milyen szenvedélyesen beszéltek, és milyen aggályokat fejeztek ki azon kapcsolattal összefüggésben, amelyet rövidesen ki kell építenünk ezzel a rendkívül szegény országgal, ahol az életnek valóban mihamarabb vissza kellene térnie a normális kerékvágásába.
A különböző meggyőződésű, tisztelt képviselők aggályaikat fejezték ki azzal kapcsolatban, hogy helyes-e az Európai Unió által felvállalt szerep a közelgő választásokon és az azt megelőző hetekben. Ezeket az aggályokat továbbítani fogom, és kollégáimmal közösen át fogom gondolni.
Véleményem szerint nagyon fontos, hogy továbbra is nagyon alaposan megfigyeljük a hondurasi helyzetet, így biztosítandó, hogy valóban megismerjük azt, és hogy megtegyük a szükséges intézkedéseket annak támogatására, hogy a válságra mihamarabb békés megoldást találjanak.
Mint ahogy mondtam, egy szegény országról van szó. A válság megoldása régóta időszerű, és üdvözlöm, hogy a tisztelt képviselők támogatják a Bizottság munkáját, amelynek során megpróbáljuk megtalálni a megoldást, és megpróbáljuk kivenni a részünket abból, hogy Hondurasban mihamarabb ismét stabilizálódjék a helyzet.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Daciana Octavia Sârbu
írásban. - A Hondurasról szóló vita nagy részében érhető módon a politikai válságra összpontosítottunk - de a válság hatásai messze túlmutatnak a politikán. Honduras Latin-Amerika második legszegényebb országa, és a politikai válság gazdasági és társadalmi hatásai a már amúgy is szegénységben élő lakosság 70%-át érintik. A turizmus gyakorlatilag megszűnt, a külföldi támogatások felfüggesztése közvetlen hatással van a közberuházásokra, a túlterhelt és rosszul felszerelt kórházak küszködve próbálnak megbirkózni a helyzettel, és most nemcsak a rossz higiénia, az alultápláltság és a betegségek jelentette szokásos problémákkal, hanem a fokozott utcai erőszak - a kormányerők az utcán embereket vernek, sőt ölnek - jelentette problémákkal is. Az emberjogi és fejlesztési szervezetek nem tudják kifejteni értékes tevékenységüket, mivel munkatársaikat nem védik a normális alkotmányos jogok. Ehelyett kijárási tilalom, ok nélküli letartóztatás és a személyi szabadságjogok egyéb megsértése vár rájuk. A válság már messze nem csak a politikai patthelyzetről és a politikai kulcsfigurák csatározásairól szól. A hétköznapi emberekre is kihat, akiknek az elmúlt hónapokban még keményebbé váltak mindennapi küzdelmeik. Minden erőfeszítését meg kell tenni a szabad és tisztességes választások biztosítására, az alkotmányos jogok és a külföldi támogatások azonnali visszaállítására a hétköznapi emberek szenvedéseinek enyhítése érdekében.
