Razrešnica 2007: splošni proračun EU - Svet (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je drugo poročilo o razrešnici za izvajanje splošnega proračuna Evropske unije za leto 2007, Oddelek II - Svet (C6-0417/2008 - - Odbor za proračunski nadzor. Poročevalec: Søren Bo Søndergaard
Søren Bo Søndergaard
poročevalec. - (DA) Hvala, gospod predsednik. Pred sedmimi meseci - 23. aprila, če sem natančen - je velika večina v tem Parlamentu zavrnila podelitev razrešnice za proračun Sveta za leto 2007. Zakaj? Ker je bilo vedenje Sveta do Parlamenta in Odbora za proračunski nadzor docela neprimerno. Svet je zavrnil odgovore na pisna vprašanja, ki smo mu jih predložili, o njegovem proračunu in je zavrnil tudi srečanje z Odborom za proračunski nadzor in odgovarjanje na vprašanja. Položaj je bil tako absurden, da so predstavniki Sveta takoj zapustili vsakršno srečanje, na katerem so bila zastavljena vprašanja o proračunu Sveta.
To v resnici ni bilo nič novega. Dejansko se je to dogajalo že nekaj let. Novo je bilo, da je aprila Parlament to ustavil. Menim, da si je aprila večina poslancev zastavila enostavno vprašanje: kako sem lahko kot poslanec Evropskega parlamenta svojim volivcem odgovoren za proračun Sveta, če Svet noče odgovoriti niti na vprašanja, ki mu jih je zastavil Parlament? Menim, da je zaradi tega vprašanja velika večina poslancev tega Parlamenta zavrnila podelitev razrešnice za proračun Sveta. Morda so nekateri mislili, da bo Parlament po junijskih volitvah postal dovzetnejši ali da so zahteve Parlamenta po odprtosti in preglednosti imele priokus volilnih obljub in niso odražale prave spremembe odnosov. Če so mislili tako, so bili razočarani.
Celo po volitvah smo v Odboru za proračunski nadzor enotni glede našega zelo enostavnega stališča: če Svet želi, da podelimo razrešnico za njegov proračun, se mora sestati z nami in odgovoriti na naša vprašanja. Konec septembra se je končno nekaj zgodilo. 24. septembra je potekalo srečanje Sveta in predsednika Odbora za proračunski nadzor, poročevalci odbora in koordinatorji. Hkrati je Svet odgovoril na vprašanja odbora - čeprav posredno -, ti odgovori pa so bili objavljeni tudi na spletišču Sveta.
Naj pojasnim: to je bila pametna poteza Sveta - zelo pametna poteza. To je razlog, da lahko danes v Odboru za proračunski nadzor priporočimo, naj Parlament podeli razrešnico za proračun Sveta za leto 2007. Toda naj tudi jasno navedem, da pričakujemo in zahtevamo, da ta korak izraža spremembo odnosa Sveta do Parlamenta.
Kadar gre za proračun Sveta za leto 2008, ne pričakujemo, da se bo ponovil absurdno dogajanje iz leta 2007. Nasprotno, domnevamo, da bomo izhajali iz točke, ki smo jo končno dosegli. Z drugimi besedami, od Sveta pričakujemo, da brez nepotrebnega odlašanja zagotovi pisne odgovore na vprašanja, ki so mu jih predložili pristojni odbori in poročevalci v Parlamentu. Pričakujemo pripravljenost Sveta, da se sestane s pristojnimi odbori in odgovori na vprašanja.
Da bi zagotovili, da glede tega ne obstajajo nikakršni dvomi, je v poročilu, o katerem razpravljamo danes in ki ga bo, upam, Parlament jutri sprejel - če ne soglasno, pa vsaj z veliko večino - to tudi jasno navedeno. S podelitvijo razrešnice za proračun Sveta za leto 2007 smo pokazali naš pozitiven odnos. Zdaj je na potezi Svet.
Cecilia Malmström
Gospod predsednik, spoštovani poslanci, vprašanja, o katerih razpravljamo, so zelo pomembna. Odprtost in preglednost sta demokratični orodji, s katerima razpolagamo. Tisto, kar spodbuja zaupanje državljanov, je, ali imajo možnost vpogleda v postopek, to pa je dobro za dejavnosti Unije. Tozadevno imata Parlament in Svet isti cilj, to pa seveda velja povsod, na vseh področjih in za vse institucije.
Danes govorimo o razrešnici za leto 2007. V zvezi s tem bi seveda rada poudarila pomen zunanje revizije na splošno in natančneje izvrševanja proračuna ter v tem okviru izpostavila tudi vlogo Računskega sodišča in zelo dobrega dela, ki tvori podlago za letno določanje odgovornosti.
Glede vprašanja tega poročila o razrešnici za proračun za leto 2007 bi rada izrazila svoje zadovoljstvo, da zdaj priporočate podelitev razrešnice Svetu. Če natančneje preučimo glavna vprašanja, dejansko ni razloga, da ne bi podelili razrešnice. Svet si je vedno prizadeval upoštevati pravila in delovati odprto v zvezi z ekonomskim upravljanjem. Tako bo tudi v prihodnje. Menim, da je septembrsko neformalno srečanje delegacije Odbora za proračunski nadzor in delegacije Sveta omogočilo pojasnitev številnih točk in da je bilo to srečanje tisto, kar je omogočilo - kot je omenil tudi poročevalec - podelitev razrešnice Svetu za proračun za leto 2007.
To poudarja tudi pomen prihodnjega dialoga med našimi institucijami. Zato sem zelo zadovoljna, da smo našli način napredovanja glede teh vprašanj in da se lahko zato podeli razrešnica, in veselim se, da bo to jutri potrjeno na glasovanju.
Ingeborg Gräßle
Gospod predsednik, gospa Malmström, gospod Barrot, zgodil se je čudež. Prvič v petih letih sem priča sodelovanju Sveta v tej razpravi in iskreno bi se rada zahvalila švedskemu predsedstvu Sveta za ta pomemben znak.
(Aplavz)
Toplo vas pozdravljam na plenarnem zasedanju, ki je prvo, na katerem Svet sodeluje v razpravi o svoji razrešnici.
Konec dober, vse dobro, kot pravimo v Nemčiji? Ne, tokrat ne. Izkazalo se je, da je postopek podelitve razrešnice Svetu neopisljiv in ga je treba nujno dati na medinstitucionalni dnevni red, razširjen na predsednika Evropskega sveta. Na evropskem prizorišču imamo novega akterja in se obstoječi postopek ne more in ne sme nadaljevati takšen, kakršen je. Način, na katerega mora Parlament prositi za informacije in partnerje v dialogu, da bi dobil odgovor na svoja neodgovorjena vprašanja, ni vreden parlamentarne demokracije. Svet velja za zadnji organ absolutističnega značaja in kot državljanka Evropske unije sem zaradi tega vedenja osramočena pred svojimi volivci. Postopek, ki smo ga imeli doslej, je enostavno absurden in se v prihodnje ne sme nadaljevati.
Še enkrat bi se rada zahvalila švedskemu predsedstvu. Začetki so bili zanimivi. Najprej smo imeli pogovor, nov mejnik brez primere, in vaša današnja prisotnost tu je sijajen znak. Predsedstvo Sveta se mora tako kot vse druge institucije EU soočiti s Parlamentom glede razrešnice, isto pa velja, zdaj še celo bolj, kot kdaj koli prej, za novo visoko predstavnico kot voditeljico nove Službe za zunanjepolitično delovanje. Poslanci Evropskega parlamenta moramo zdaj pokazati, da nam je ta tema pomembna in jo moramo skupaj spodbujati. Biti mora na vsakem dnevnem redu in Komisijo bi prosila, da jo da na dnevni red.
Ni nam všeč, kako se je razprava odvijala doslej. Dejstvo, da nimamo nič, niti enega samega predloga glede tega, kakšne bi morale biti stvari v prihodnosti, nas vznemirja. Lizbonska pogodba ne sme postati sopomenka za nepregledno Evropsko unijo, v kateri je bil parlamentarni nadzor omejen. To je priložnost za nov začetek z močno udeležbo izvoljenih predstavnikov ljudi, podelitev razrešnice prihodnjemu predsedniku Evropskega sveta pa je prvi preskus.
Bogusław Liberadzki
Gospod predsednik, za začetek bi želel izraziti svojo hvaležnost poročevalcu, gospodu Søndergaard, ki je svoje delo začel v težkih okoliščinah, pokazal veliko potrpljenja in tudi težnjo po ravnotežju v svojih ocenah in mnenjih.
Gospa Malmström, strinjam se z vami, da je spoštovanje načela preglednosti, vključno s finančno preglednostjo, dobro, vendar pa se strinjam tudi s tistimi pripombami, ki govorijo o nečem več. Danes smo dosegli ključni trenutek v načinu našega delovanja. Tik pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe Svet priznava, da je Parlament edini organ, ki je izvoljen, ker Parlament deluje odprto. Da bi bila Parlament in Svet združljiva organa, bi moral tudi Svet v veliki meri delati bolj odprto, točno to pa se trenutno dogaja. Premagali smo odpor Sveta do sodelovanja s Parlamentom. Menim, da se to ni zgodilo samo na tem področju našega dela, ampak da se bo tudi na drugih področjih našega dela, vključno s parlamentarnimi odbori.
Moja politična skupina bo tako vsekakor podprla predlog sklepa o razrešnici proračuna, kot ima Svet priložnost videti v današnji razpravi. Ne vračamo se k številkam, ne kažemo na levi stolpec, na desni stolpec, dohodke, odhodke ali premišljeno upravljanje. Tu nimamo pomembnih zadržkov. Vendar pa smo zadovoljni, da ta razprava poteka, in tudi glede načina, na katerega se odvija.
Luigi de Magistris
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot predsednik Odbora za proračunski nadzor moram pohvaliti pomembno delo, ki ga je opravil odbor, in odlično delo poročevalca ter pokazano politično solidarnost.
Od samega začetka smo hoteli poslati zelo jasno sporočilo: delati nameravamo zelo natančno, da bi zagotovili preglednost, pravilnost in zakonitost upravljanja javnih sredstev in s tem revizije proračuna.
S Svetom, ki se sprva ni hotel odzvati, je bil dosežen zelo pomemben napredek. Švedskemu predsedstvu želim osebno čestitati za to. Vedno si je prizadeval za spodbujanje preglednosti in pravilnosti.
S tega vidika zato pričakujemo nadaljnji napredek, saj je očitno povsem nesprejemljivo, zlasti glede na uveljavitev Lizbonske pogodbe, da Parlament ne bi imel informacij in podrobnosti, potrebnih za nadzor proračuna in javnih sredstev, kar je v interesu ne samo Evropske unije, ampak tudi vseh evropskih državljanov.
Bart Staes
v imenu skupine Verts/ALE. - (NL) Bodimo iskreni, to ostaja težavna naloga, in vesel sem, da je prisoten predsednik Sveta. To predstavlja dosežek. Je namreč prvič, da se je predsedstvo udeležilo takšne razprave, in to pozdravljam. Vendar pa moramo priznati, da to ostaja težka naloga.
Svet se pravzaprav še naprej skriva za nekakšnim prijateljskim sporazumom, sklenjenim enkrat v začetku sedemdesetih let 20. stoletja - pred štiridesetimi leti -, v katerem sta se Parlament in Svet sporazumela, da se ne bosta vmešavala v proračun drug drugega, da ne bosta pregledovala knjig drug drugega in da se ne bosta zmenila za nič, kot dostojna gospoda. To je stvar preteklosti, saj se je proračun Sveta bistveno spremenil. Pred štiridesetimi leti ni bil sestavljen iz ničesar drugega kot upravnih izdatkov, medtem ko so bili zdaj dodani operativni izdatki. Zato si moramo prizadevati za napredek.
Začasno smo se premaknili z mrtve točke. Pripravljeni smo podeliti razrešnico, toda zdaj moramo resnično iti korak naprej. Konec koncev problemi niso bili rešeni. Naša naloga je zagotoviti preglednost in demokratični nadzor nad proračunom Sveta in tudi proračunom našega Parlamenta. Zato se strinjam z vsemi tistimi - govorniki, poročevalci, govorniki političnih skupin -, ki so jasno rekli: glejte, to je opozorilni strel, pri naslednjem postopku razrešnice Sveta moramo iti korak dlje. Letno poročilo Računskega sodišča vsebuje predloge v zvezi s tem in ponovno omenja zadeve, povezane s programom SESAME. Gospa Malmström, kmalu ne boste več udeleženi, toda mi si bomo še naprej prizadevali za preglednost.
Richard Ashworth
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, naj najprej izkoristim to priložnost za pohvalo komisarja Kallasa za resnični napredek, ki je bil dosežen pri obravnavanju vprašanj in pomislekov Računskega sodišča. Po mojem mnenju je ta odhajajoča Komisija dosegla več pozitivnega napredka kot katera koli predhodna Komisija v zadnjem času in zahvaljujem se mu za njegova prizadevanja.
Splošno priznano je, da je bilo sprejetje sistemov računovodenja na podlagi poslovnih dogodkov uspeh in da je bil ta sistem odgovoren za veliko vidnega izboljšanja. Pohvaliti moram tudi dober napredek na področju skupne kmetijske politike in predvsem integrirani administrativni in kontrolni sistem, ki je bil prav tako zelo koristen.
Vendar pa me skrbita dve področji, ki ju moram omeniti. Prvič, Računsko sodišče v svojem letnem poročilu večkrat kritizira "pravilnost in zanesljivost z izkazi povezanih transakcij". S tem se strinjam, tozadevno pa leto 2007 ni bilo drugačno od predhodnih let. Njegovo sporočilo je jasno: še vedno je treba opraviti veliko dela.
Drugič, omenil bi, da je Računsko sodišče kritiziralo pomanjkanje nadzora v skupno upravljanih programih. Ta Parlament je nenehno pozival države članice, naj nujno obravnavajo pomisleke revizorjev, predvsem pa smo države članice pozvali, naj izpolnijo zahteve medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2006.
Zaradi fiskalne integritete in javne odgovornosti morajo pokazati večjo odločnost, iz tega razloga in dokler ne bomo videli resničnega napredka Sveta na tem področju bom skupaj s kolegi iz delegacije britanskih konzervativcev glasoval proti razrešnici proračuna za leto 2007.
Marta Andreasen
v imenu skupine EFD. - Gospod predsednik, smo izvoljeni poslanci Evropskega parlamenta, toda naši volivci ne vedo, kaj se dogaja za kulisami. Aprila 2009 se je Odbor za proračunski nadzor odločil odložiti razrešnico Svetu. Četudi Računsko sodišče ne bi kritiziralo računovodskih izkazov, je odbor trdil, da ima dovolj razlogov, da nadaljuje. Toda tudi po tem, ko se je odbor septembra sestal s švedskim predsedstvom in so bili podani nekateri odgovori na vprašanja Parlamenta, je gospod Søndergaard, poročevalec o razrešnici Svetu za leto 2007, še vedno sestavil poročilo, ki tudi z zelo veliko dobre volje ne bi dovolilo podelitve razrešnice. Vendar pa je bila sprejeta politična odločitev za razrešnico, sporni odstavki pa so razvodeneli.
Odbor namerava priporočiti razrešnico glede na pričakovanja v prihodnosti. Če bi ljudje, ki so nas junija volili, vedeli naslednje: da obstaja dogovor, da se ne otežkoča stvari na podlagi prijateljskega sporazuma iz sedemdesetih let prejšnjega stoletja; da notranji revizor Sveta ne bi bil povabljen v Odbor za proračunski nadzor, saj bi potem Svet lahko povabil notranjega revizorja Evropskega parlamenta z negotovimi posledicami; da politično imenovano Računsko sodišče ni imel pripomb na poročilo notranjega revizorja Sveta iz aprila 2008, kaj bi dejali?
Leta 2002, ko sem bila glavni računovodja Evropske komisije, je takratni generalni direktor za proračun v pismu takratnemu notranjemu revizorju Komisije navedel, da je postopek razrešnice medinstitucionalna igra in nič več. Ali se bomo še naprej izogibali pogovoru o gorili sredi sobe, ker se bojimo izgubiti privilegije, pridobljenih po letih molka? Lahko se odločimo izpostaviti in končati hinavstvo, ko bomo glasovali za razrešnico Svetu za leto 2007. Menim, da veste, za kaj se bom odločila, in upam, da se mi boste pridružili pri zavrnitvi razrešnice Svetu.
Martin Ehrenhauser
(DE) Gospod predsednik, evropska varnostna in obrambna politika trenutno ni mornarica, ampak bojna ladja v mednarodni politiki. Vsako leto, ko gre za razrešnico tej bojni proračunski ladji Sveta, nenadoma izgine v Bermudskem trikotniku, in zdi se, da Evropski parlament z veseljem uporablja moto "kar ni na naših radarskih zaslonih, tudi v resnici ne obstaja".
Lansko pomlad so se nenadoma pojavili izvenproračunski računi in Svetu ni bila podeljena razrešnica. Za to so bili navedeni štirje razlogi. Prvi je bil, da je Svet zavrnil kakršno koli uradno, formalno srečanje s Parlamentom. Drugi je bil, da Svet ni hotel zagotoviti celovitih pisnih odgovorov. Tretji je bil, da Svet ni predložil bodisi poročila o dejavnostih ali popolnega seznama proračunskih prerazporeditev. Četrti razlog je bil, da je nemogoče ugotoviti, ali so odhodkovne postavke v proračunu Sveta operativne narave.
Zdaj je naenkrat - nekaj mesecev kasneje - volja, da Svetu jutri podelimo razrešnico. Toda noben izmed teh štirih razlogov za zavrnitev razrešnice ni bil resnično pojasnjen ali zadovoljiv. Predstavniki Sveta še vedno zavračajo kakršno koli uradno srečanje s Parlamentom. Podobno ni bilo pripravljeno poročilo o dejavnostih in izvenproračunski računi niso bili zaprti ali rešeni, kot smo zahtevali.
Poročevalca bi spomnil, da je njegovo prvotno poročilo zajemalo dvajset povpraševanj in vprašanj Svetu. Toda kje so podrobni odgovori na ta vprašanja? Mi lahko poveste? Ne, ne morete. Namesto da bi povečali pritisk na Svet, kaj delamo? Spremenili smo se v prosilce, zahteve pa so v novem poročilu postale prošnje. Kdor koli bo zdaj glasoval za podelitev razrešnice Svetu, bo podprl točno to situacijo, ko Parlament ponižno prosi Svet.
Sidonia Elżbieta Jędrzejewska
(PL) Gospod predsednik, pozdravljam predlog sklepa Evropskega parlamenta o podelitvi razrešnice generalnemu sekretarju Sveta za izvajanje proračuna za finančno leto 2007. Zadovoljna sem, da sta švedsko predsedstvo in gospod Kallas pokazala, da sta predana rešitvi tega problema.
Pozornost želim pritegniti k več zadevam, ki so še vedno niso rešene in ki jih moramo rešiti v naslednjih nekaj letih. Težaven in mučen postopek podelitve razrešnice Svetu kaže, kaj hoče Evropski parlament. Evropski parlament hoče preglednost ter odprt, toda tudi uraden dialog s Svetom. Te zahteve Evropskega parlamenta so vztrajne in trdovratne, vendar niso izraz zlonamernosti poslancev Evropskega parlamenta, so izraz zaskrbljenosti za javna sredstva in so, kot bi morale biti, izraz zaskrbljenosti glede preglednosti pri trošenju denarja davkoplačevalcev.
Poudarila bi, da postopek podelitve razrešnice Svetu kaže tudi način, na katerega Parlament izve za nova področja dela Sveta, in da Parlament noče biti izključen iz nadzora in spremljanja porabe sredstev Sveta na vseh področjih njegovih dejavnosti.
Po mojem mnenju je podelitev razrešnice Svetu za leto 2007 korak v pravo smer, vendar pa moramo tudi jasno povedati, da še vedno obstajajo zadeve, ki niso bile v celoti pojasnjene, Svet pa moramo še naprej opominjati glede tega. Upam, da bomo tu imeli konstruktiven dialog s povečano preglednostjo in odprtostjo, da bi se lahko javna sredstva nadzorovalo na najboljši način.
Jens Geier
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi sam bi se rad gospodu Søndergaardu zahvalil za njegovo uspešno delo, zaradi katerega je Svet v postopku razrešnice nazadnje pomiril Parlament. Svet je dolgo zavračal odgovore na odprta vprašanja Parlamenta in kot razlog navajal prijateljski sporazum - sporazum neformalne narave, ki je zdaj star 40 let. To se zdi nenavadno, če uradniki Sveta po 40 letih ne vedo več, kaj natančno prijateljski sporazum navaja, saj različica, ki jo je zagotovil Evropski parlament, vsebuje ravno nasprotno od tistega, kar je Svet nenehno trdil med pogajanji.
Prva resolucija prijateljskega sporazuma je navajala, da Svet ne bo poskušal kakor koli spremeniti izdatkov Evropskega parlamenta. Tretja resolucija navaja, da bi morali obe instituciji tesno sodelovati glede proračunskih vprašanj. Svet domneva, da to pomeni, da se instituciji ne bosta vmešavali v proračunske dejavnosti druga druge. Zdaj se bom vzdržal pripomb o resnosti takšnega argumenta. Namesto tega bi se rad zahvalil švedskemu predsedstvu Sveta, da je začelo postopek za končanje tega sramotnega stanja.
Rešitev je dodatek k medinstitucionalnemu sporazumu, ki jasno ureja postopek za podelitev razrešnice Svetu s strani Parlamenta, kot zahteva predloženi predlog resolucije. Zato Parlament prosim, naj podpre predlog.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Gospod predsednik, komisar Kallas, pozdravljam prisotnost švedskega predsedstva Sveta in gospe Malmström bi se rad osebno zahvalil za to, da je zagotovilo večjo preglednost postopka. Vse, kar so povedali moji kolegi poslanci, je res - postopek je preglednejši, in četudi se je danes izrazila nekoliko previdneje, lahko še vedno rečemo, da bomo podelili razrešnico. Pot je še dolga. Svet pozivamo, naj temu prvemu koraku sledijo naslednji, zlasti glede na to, da so bile pristojnosti Sveta na področju zunanje in varnostne politike z Lizbonsko pogodbo precej jasneje opredeljene. V prihodnosti bo ta politika imela tudi obraz v podobi baronice Ashton. Vendar pa državljani prej niso poznali baronice Ashton in evropski davkoplačevalci v prihodnje ne bodo vedeli, koliko denarja ima na razpolago in kaj dela z njim. To moramo spremeniti. To je resnično nujno v času, ko se pravzaprav borimo za pregledno, demokratično Evropo.
Zahvalil bi se poročevalcu gospodu Søndergaardu, da je v našem imenu - imenu Parlamenta - izvajal pritisk, ki ga bomo izvajali še naprej.
Ville Itälä
(FI) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz bi se rad zahvalil poročevalcu, ki je opravil odlično delo. Ko razpravljamo o razrešnici za skupna sredstva za leto 2007, ne govorimo o denarju Sveta ali denarju Komisije ali denarju Parlamenta, ampak o denarju davkoplačevalcev. To je denar, ki pripada našim državljanom, in pravico imajo vedeti, za kaj se ga porablja.
Bolj kot kar koli drugega, Parlament zastopa ljudi, zato mora imeti Parlament pravico dobiti vse informacije, ki jih potrebuje, če zaprosi zanje. Ne moremo dopustiti položaja, ko mora Parlament dejansko prositi za informacije. Zato sta odprtost in preglednost edini način, da institucije EU pridobijo zaupanje ljudi.
Pridružiti se želim tistim, ki so pohvalili izjemen napredek, ki je bil dosežen na tem področju, in izvrstno delo, ki ga je opravilo švedsko predsedstvo, zaradi katerega lahko zdaj podelimo razrešnico. Zahvaliti se želim tudi komisarju Kallasu, ki je v zadnjih petih letih opravil tako odlično delo. Na teh področjih je bil dosežen napredek. To je pravi korak v pravo smer.
(Aplavz)
Aldo Patriciello
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, 23. aprila je Parlament odložil svojo odločitev v zvezi s proračunom Sveta, saj slednji Parlamentu ni hotel predložiti svojega letnega poročila o dejavnostih, s čimer je preprečil, da bi se nad njegovimi izdatki izvajal nadzor, kakršen velja za druge institucije.
Dejansko je naša dolžnost, da okrepimo prizadevanja za spodbujanje preglednosti znotraj institucij Skupnosti s povečanjem ozaveščenosti glede porabe proračuna Skupnosti in s tem, da zagotovimo, da bodo evropske institucije in predvsem Svet odgovornejše javnosti.
Menim, da so bili od zavrnitve Parlamenta, da Svetu podeli razrešnico, vloženi številni napori. Predvsem smo pozdravili objavo letnega poročila o dejavnostih na spletišču Sveta in višjo raven preglednosti na področju skupne zunanje in varnostne politike. Pozdravili smo tudi srečanje v septembru, kjer je končno prišlo do konstruktivne razprave med predstavniki Odbora za proračun in predstavniki švedskega predsedstva. Prav tako pozdravljamo prizadevanja Sveta, da zagotovi ustrezne odgovore na vprašanja, ki jih je Parlament zastavil aprila.
Gospod predsednik, da zaključim, besedilo, o katerem bomo glasovali, predstavlja pomemben korak v dialogu med Parlamentom in Svetom ter močan signal, ki ga je hotel poslati Parlament, da bi zaščitil davkoplačevalce z jasnim, preglednim in pravočasnim poročanjem o izdatkih Sveta.
Cecilia Malmström
Gospod predsednik, zahvaljujem se za razpravo o tej izredno pomembni zadevi. Vesela sem, da se strinjamo o pomembnosti odprtosti in preglednosti. Te zadeve so seveda ne samo temelj konstruktivnega sodelovanja med nami, ampak državljanom omogočajo tudi zaupanje v evropske institucije. Tako kot Parlament hoče tudi Svet prevzeti svojo odgovornost glede zagotavljanja največje možne preglednosti, ko gre za denar davkoplačevalcev, ta vprašanja pa postanejo še pomembnejša z novo pogodbo, ki bo začela veljati v roku samo enega tedna.
Širše razprave o obliki revizije finančnega upravljanja Unije je treba opraviti v povezavi s pregledom predpisov in letnega postopka za proračun EU, kar bo potrebno zaradi uveljavitve Lizbonske pogodbe. Svet si prizadeva in si bo še naprej prizadeval spoštovati predpise in delovati odprto v zvezi s svojim ekonomskim upravljanjem. V odnosu s Parlamentom bomo še naprej uporabljali prakso, uveljavljeno v zadnjih letih, in naslednje leto imeli pogovore s Parlamentom na uradni podlagi, da rešimo morebitna vprašanja o izvrševanju proračuna. V zvezi s tem se veselim nadaljevanja dialoga z Evropskim parlamentom o razrešnici in prepričana sem, da bomo naslednje leto vodili tudi konstruktiven, neformalen dialog o poročilu Računskega sodišča za leto 2008. Zahvaljujem se vam za to razpravo.
Søren Bo Søndergaard
poročevalec. - (SV) Gospod predsednik, želel bi se zahvaliti vsem, ki so prispevali k tej razpravi. Še posebno bi se rad navezal na tisto, kar sta povedala gospa Andreasen in gospod Ehrenhauser, in izpostavil, da ni bilo nobenega sporazuma, ko smo začeli ta postopek. Ko smo začeli ta postopek, nismo dobili odgovora, ko smo Komisiji zastavili vprašanja in zahtevali pisne odgovore. Ko smo začeli ta postopek, je Komisija zapustila srečanja vsakokrat, ko smo začeli zastavljati vprašanja. To je bila naša izhodiščna točka.
Naša naloga danes je odločiti, ali smo se premaknili korak bliže ali smo še vedno v istem položaju. Vprašanje ni, ali smo dosegli vse, kar smo hoteli. Strinjam se, da nismo dosegli vsega, kar smo želeli. Prebrati morate samo moje poročilo in poročilo odbora, da boste ugotovili, da smo še vedno nesrečni. Tudi Svet bi prosil, naj natančno prebere poročilo, ker vsebuje številne dobre poudarke, ki bi lahko bili koristni za naslednje leto.
Vendar pa smo prišli korak bliže. Ko bomo začeli razrešnico za leto 2008 - in to delamo celo zdaj -, ne bomo začeli z nepopisanim listom. Začeli bomo s točke, ki smo jo dosegli letos. Zato menim, da je prav zaščititi, kar smo dosegli, in glasovati za razrešnico in nadaljevati ta boj - kar nenazadnje je. Čas bo pokazal - ko bomo videli, kako bodo stvari potekale letos in naslednje leto in še leto zatem -, ali smo sprejeli pravo odločitev. Zato je ključnega pomena, da smo kot odbor in kot Parlament zmožni sodelovati in vztrajati pri tem, kar smo si zastavili.
To priložnost bi rad izkoristil za zahvalo sekretariatu, poročevalcem v senci in celotnemu odboru, vključno z njegovim predsednikom, da smo združili sile. Če lahko ohranimo to solidarnost - vključno ko gre za razrešnico za leto 2008 -, potem se bomo lahko leta 2008 premaknili korak naprej, presegli tisto, kar smo dosegli leta 2007. Takrat bomo lahko dosegli, kar želimo doseči vsi.
Predsednik
Razprava je zaključena. Glasovanje bo potekalo v sredo, 25. novembra 2009.
Pisne izjave (člen 149)
Georgios Stavrakakis  
Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz bi za začetek čestital poročevalcu, ki je opravil izjemno delo, neposredno zastavil ključna vprašanja in vztrajal pri tem, da dobimo jasne odgovore, preden priporočimo podelitev razrešnice. Čestitke tudi Odboru za proračunski nadzor, ki je vztrajal pri svojem stališču in podpiral poročevalca ter mu je kljub začetnim težavam uspelo prepričati Svet, naj nam da odgovore na najpomembnejša vprašanja. Kajti kako naj priporočimo podelitev razrešnice za proračun, kako naj odgovorno utemeljimo, da je zadevni proračun pravilen, če ne vemo, kaj se skriva za številkami? To bi bilo absurdno. Po odgovorih Sveta smo zdaj pripravljeni priporočiti podelitev razrešnice, sočasno pa smo vključili obsežne pripombe v spremljevalno resolucijo, ki jih je Odbor za proračunski nadzor odobril z veliko večino. Hočemo odprte postopke in verjamemo vanje, hočemo preglednost in verjamemo vanjo, prav tako pa želimo v celoti vedeti, kako se porablja denar evropskih davkoplačevalcev.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 19.25 v pričakovanju začetka časa za vprašanja, se je nadaljevala ob 19.30)
