Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B6-0475/2008).
Na Svet so naslovljena naslednja vprašanja.
Žal moram reči, da imamo malo časa, vendar nameravam sejo prekiniti ob 19.00, kot je načrtovano. Gospod Jouyet je tu že cel popoldan in prav tako gospa Ferrero-Waldner.

Zadeva: Napredek glede modre karte
O kakšnem napredku lahko Svet na polovici francoskega predsedovanja poroča glede modre karte in zadevnih prednostnih nalog v zvezi s kvalificiranimi migranti in krožno migracijo?
Jean-Pierre Jouyet
Gospod predsednik, gospodu Moreasu bi rad rekel, da je Komisija Svetu predložila predlog direktive o pogojih za vstop in prebivanje državljanov tretjih držav zaradi zaposlitve za visokokvalificirane delavce - direktive o modri karti - oktobra 2007, kar sam ve.
Namen tega predloga je spodbuditi visokokvalificirane državljane tretjih držav, da se naselijo v Evropski uniji. Da bi bila EU bolj privlačna, ta predlog vzpostavlja skupna merila za njihov sprejem, priznava njihovo enako obravnavanje kot državljanov EU na več področjih in daje imetnikom modre karte možnosti, da se gibljejo znotraj Unije.
Kot veste, je ta predlog ena od prednostnih nalog francoskega predsedstva v okviru Pakta o priseljevanju in azilu. 25. septembra je Svet podprl to pobudo na podlagi kompromisa, ki ga je predlagalo predsedstvo. Ta kompromis se je po eni strani osredotočal na opredelitev visokih poklicnih kvalifikacij in visokošolskih kvalifikacij ter po drugi strani na odnos z nacionalnim pravom; na koncu se je osredotočal na prag minimalne plače, za katerega je predvidena izjema v primeru posebne potrebe v nekem poklicu.
Svet je Odboru stalnih predstavnikov naložil, naj dokončajo preučevanje besedila, da bi lahko zelo hitro oblikovali predlog, do končnega sprejetja pa bo lahko prišlo, ko bo sprejeto vaše mnenje o tem predlogu. Menim, da bo to mogoče v okviru novembrskega plenarnega zasedanja.
Claude Moraes
Hvala za ta celovit odgovor. Modra karta bi lahko bila velik dosežek, če bo bila celovita, če bo pravična in uravnotežena. Ali lahko glede na to vprašam Svet, kako naj se izognemo problemu bega možganov ali odbiranja najboljših delavcev ne samo iz držav v razvoju, temveč tudi iz gospodarstev v vzponu? Ali bodo vlade EU, Komisija in vlade teh držav, zlasti ministrstva za delo, nekako povezane, da bi zagotovili, da medtem ko pridobivamo najboljše delavce in tekmujemo za najboljše delavce, ne poberemo tem gospodarstvom v vzponu oziroma v razvoju njihovih najboljših ljudi; da bi spremljali to vprašanje in ohranili svobodno izbiro, da pa bi na pravi način uvedli modro karto, saj bi lahko ta pomenila zelo pozitiven razvoj za ta kraj?
Reinhard Rack
(DE) Rad bi se samo vrnil na eno konkretno stvar. V preteklosti smo stalno imeli težavo s tem, da smo po eni strani z evropskega stališča govorili, da potrebujemo kvalificirane priseljence, po drugi strani pa smo še vedno bili zelo restriktivni.
Ali obstaja verodostojna primerjava med privlačnostjo ameriške zelene karte in primerljivimi sistemi in tem, kar želimo storiti v Evropi?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. -
(FR) Gospod predsednik, mislim, da je to točno tisto, kar poskušamo:
sprijazniti se z dejstvom, da Evropa vedno potrebuje priseljence. Jasno je, da bomo demografsko in glede privlačnosti v primerjavi z drugimi regijami po svetu vedno na slabšem položaju, in zato moramo imeti odprto politiko tako znotraj Evropske unije kot v odnosu do pravih držav v vzponu in v tem okviru moramo po eni strani poskrbeti, da bomo imeli pravni okvir za ekonomske migrante, in po drugi strani, da z matičnimi državami sklenemo uravnotežene sporazume s kombiniranjem naše zmogljivosti sprejemanja in preprečevanja bega njihovih možganov.
Menim, da je upoštevanje novih pojavov ekonomske migracije in njihovo uokvirjenje eden najinovativnejših elementov Pakta o priseljevanju in azilu, ki jih je sprejelo 27 držav članic. V odgovor na vprašanje poslanca: da, na tem področju bomo poskušali inteligentno in učinkovito slediti delu tega, kar so storili v Združenih državah.
Zadeva: Učinki pristopa na podlagi nevarnosti na cene hrane in odpornost proti škodljivcem
Kakšne bodo, ob predpostavki, da bo pristop na podlagi nevarnosti zmanjšal število pesticidov na trgu, po mnenju Sveta posledice za odpornost proti škodljivcem in pridelavo poljščin v EU, učinki na cene hrane in zanesljivost preskrbe s hrano ter posledice za svet v razvoju? (Nekateri strokovnjaki verjamejo, da bo EU pridobivala več hrane iz sveta v razvoju, zaradi česar bodo tam narasle cene hrane, kar bo posledično učinkovalo na tiste, ki so na robu revščine.)
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Kar zadeva fitofarmacevtska sredstva je Svetu predložen paket o pesticidih, namen katerega je revidirati predpise o dajanju takih sredstev na trg in uvesti direktivo o njihovi trajnostni uporabi.
Cilj je zagotoviti, da bo uporaba pesticidov skladna z varovanjem okolja in varovanjem zdravja, in upoštevati moramo seveda vpliv paketa na odpornost proti škodljivcem. Na tej osnovi se je Svet 15. septembra dogovoril o skupnem stališču.
To stališče določa, da se aktivne sestavine, uporabljene v pesticidih, odobrijo po oceni nevarnosti in tveganj, ki jih predstavljajo za zdravje človeka in živali ter za okolje.
Ta izziv je pomemben. Tudi tu moramo zaščititi naše državljane, saj gre za nevarne snovi, kot so rakotvorne snovi, mutagene snovi in snovi, strupene za razmnoževanje, ali take, ki lahko motijo endokrini sistem, in se torej ne bi smele uporabljati. Svet je upošteval tudi vpliv na kmetijsko proizvodnjo, saj je odločen zagotoviti, da nova zakonodaja ne bo imela škodljivih posledic za ceno ali razpoložljivost hrane v Evropi ali v drugih regijah po svetu.
Nasprotno, revizija zakonodaje o pesticidih in zdravstvenem varstvu rastlin bi morala okrepiti prosti promet proizvodov z vzajemnim priznavanjem dovoljenj za proizvode v istem območju in racionalnejšimi postopki za odobritev aktivnih sestavin na evropski ravni, kar bi moralo pripomoči k posodobitvi evropskega kmetijstva in izboljšati varstvo naših potrošnikov in državljanov.
Liam Aylward
Naj zagotovim ministru, da si vsi želimo poskrbeti za zdravje državljanov in okolje, toda ali se Svet strinja s pozivom Evropski komisiji, naj oceni učinek te zakonodaje na pridelavo hrane in preskrbo s hrano v vsaki posamezni državi članici? Dejstvo, da Evropska komisija tega do danes še ni storila, je povsem nesprejemljivo.
Ali se Svet strinja, da brez ustreznih posodobljenih informacij ni mogoče pričakovati, da bomo izbirali in se odločali informirano?
Jim Allister
Če se navežem na zadnje vprašanje, česa se ima Svet bati pri primerni oceni učinka, da bi lahko spoznali resnični učinek vaših predlogov na pridelavo hrane v Evropi? To vpliva tako na proizvajalce kot na potrošnike. Proizvajalci in potrošniki lahko veliko izgubijo, če bodo pesticidi, ki so sedaj bistvenega pomena za pridelavo poljščin, odstranjeni brez razpoložljivega nadomestila. Kaj naj na primer naredijo pridelovalci krompirja v severni Evropi pri njihovem vlažnem podnebju, če ni nadomestila za preprečevanje krompirjeve plesni? Naj jim rečemo, da imajo pač smolo? Naj rečemo našim potrošnikom: "Uvažajmo iz držav, ki se ne zmenijo za nadzor nad pesticidi."? Ali ni res čas za ponoven razmislek in ustrezno oceno učinka v zvezi s temi predlogi?
Mairead McGuinness
Lahko podprem zadnji dve pripombi glede ocene učinka? Mislila bi, da bi tako Komisija kot Svet lahko imela veliko koristi, če bi imela dokaze, ki bi jima pomagali pri oceni učinka. Vem, da je irska plesen stara zgodba, toda to je zelo pomemben problem in mislim, da ga je treba reševati, ne samo z vidika pridelovalca, temveč ob upoštevanju, da ima to vpliv na cene hrane in razpoložljivost ter da bomo uvozili proizvod, pridelan z uporabo kemikalij, ki jih bo Evropa prepovedala.
Povejte mi, da ima to smisel, saj ga sama ne vidim.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Hvala gospodu Aylwardu, gospodu Allistru in gospe McGuinness za njihova vprašanja. Naš cilj je, da dosežemo dogovor o tej občutljivi temi na drugi obravnavi pred koncem leta, s formalnim sprejetjem s strani Evropskega parlamenta na decembrskem delnem zasedanju. Načrtovan je trilog med Komisijo, Svetom in Parlamentom, da bi poenotili različna stališča, in v tem okviru se mi zdi zelo logično, da bi opravili oceno učinka za ugotovitev učinka teh predpisov tako na pridelovalne metode kot na varstvo potrošnikov. Ne dvomim, da bomo tako dobili boljšo predstavo o učinku teh direktiv.
Zadeva: Dostop do sredstev v okviru raziskovalnih, tehnoloških in razvojnih programov EU
Kakšne pobude sprejema Svet za zagotavljanje, da so evropska podjetja celovito seznanjena s tem, kako črpati sredstva v okviru raziskovalnih, tehnoloških in razvojnih programov EU, ki naj bi bili vredni prek 55 milijard evrov, namenjenih podjetjem EU med letoma 2007 in 2013?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, naj gospodu Ó Neachtainu odgovorim, da je Svet od prejetja prvega okvirnega programa za raziskave uvedel vrsto ukrepov za izboljšanje dostopa do informacij za podjetja. Ti ukrepi bi morali podjetjem omogočati, da so celovito seznanjena s tem, kako črpati sredstva iz evropskih okvirnih programov za raziskave in razvoj.
Obstaja na primer spletna stran Cordis, ki je neke vrste elektronsko orodje za lažjo predložitev evropskih projektov tehnoloških raziskav in razvoja. Podjetja imajo dostop do vseh potrebnih informacij o evropskih programih ter o glavnih nacionalnih in regionalnih akterjih v različnih državah članicah. Stran ponuja praktična navodila, kako priti do virov sredstev za raziskave in inovacije.
Obstaja tudi omrežje nacionalnih kontaktnih točk, ki je bilo vzpostavljeno za izboljšanje dostopa do informacij za podjetja in ki je podprto v okviru sedmega programa za raziskave in razvoj ter okvirnega programa za konkurenčnost in inovacije. Namen tega omrežja je torej omogočiti dostop do informacij, ki so čimbolj personalizirane in decentralizirane, z vzpostavitvijo stikov med raznimi institucijami, naj so to nacionalna ministrstva, univerze, raziskovalna središča ali podjetja zasebnih svetovalcev.
Nazadnje, objavili smo smernice glede uporabe sredstev iz sedmega okvirnega programa za raziskave in o uporabi sredstev strukturnih skladov, ki se lahko uporabljajo v raziskovalnem sektorju. Te smernice vsebujejo bistvene informacije za podjetja in vemo tudi, da te informacije in ti mnogovrstni viri informacij našim podjetjem omogočajo, da tekmujejo za instrumente, ki jih izvaja Evropska unija.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gospod predsednik Sveta, hvala za vaš izčrpen odgovor. Vseeno bi rad vprašal, ali lahko Svet pove, kako bi lahko bolj učinkovito obravnavali prijave v okviru razvojnega programa in ali namerava poskrbeti za to, da bomo odgovore dobivali hitreje. Kako naj bi to po vašem mnenju počeli?
Teresa Riera Madurell
(ES) Gospod predsednik, tako v sedmem okvirnem programu kot v okvirnem programu za konkurenčnost in inovacije je eden od vaših ciljev spodbujanje udeležbe malih in srednje velikih podjetij.
Bi nam lahko Svet, ker sta od sprejetja teh programov minili dve leti, povedal, ali se udeležba malih in srednje velikih podjetij v državah članicah izboljšuje na primer v primerjavi s prejšnjimi okvirnimi programi?
Avril Doyle
Bi lahko Svet prosim potrdil, da naj bi bil v okviru sedmega okvirnega programa celotni prijavni postopek veliko prijaznejši do uporabnikov, da se je to dejansko zgodilo in da je tudi pregleden, tako da podjetja na splošno vedo, kako črpati sredstva in kako se odzvati na pozive v zvezi z denarjem, na razpolago v sedmem okvirnem programu?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Popolnoma odkrit bom z gospodom Ó Neachtainom: glede na točke, ki bodo decembra na dnevnem redu Evropskega sveta, ne verjamem, da bo na Evropskem svetu sproženo to vprašanje, kljub izzivu, ki ga predstavlja. Sprožiti ga je treba na zasedanjih Svetov za raziskave in konkurenčnost. Zdi se mi, da je bilo za izboljšanje informativnega sistema storjenega že veliko.
V odgovor gospe Riera naj povem, da mislim, da je treba storiti še veliko. Jutri bodo Komisija, Svet in parlament sprejeli politični dogovor o komunikaciji, da bi širše obveščali o evropskih dejavnostih.
Mislim, da je to pomemben korak, toda poleg tega je pomembno - in gospa Doyle ime prav, da pri tem vztraja, in rpav tako gospa Riera -, da povečamo število praktičnih informativnih točk. Menim, da ima ta Parlament zelo pomembno nadzorno vlogo pri zagotavljanju, da se te praktične informativne točke razvijejo še bolj glede na to, komu naj bi bile namenjene in kakšen postopek bi moral biti uporabljen.
Zadeva: Pomoč v izrednih razmerah po naravnih nesrečah
Kakšne predloge je dalo predsedstvo Sveta, da bi razširili in izboljšali delovanje pomoči v izrednih razmerah v EU po naravnih nesrečah, poplavah, požarih itd.?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospodu Crowleyju naj odgovorim, da je v Evropi v zadnjih letih vedno več nesreč in velikih kriz. Gozdni požari, ki so nedavno prizadeli nekaj evropskih držav, so pokazali, da je bistveno izboljšati učinkovitost in zmogljivost odzivanja Evropske unije na izredne razmere. Tudi to je treba storiti v duhu solidarnosti in varovanja naših državljanov. Potrebujemo solidarnost in enotnost in zaščititi moramo državljane v Evropski uniji in izven nje. Zato prednostne naloge predsedstva zajemajo krepitev zmogljivost Evropske unije, da se odziva na nesreče in krize.
Začenši z obstoječimi viri Skupnosti, zlasti mehanizmom Skupnosti za civilno zaščito, moramo iti skozi različne faze odzivanja na nesreče. najprej potrebujemo preprečevanje, raziskave in informacije. Pospešiti moramo delo v zvezi z vzpostavitvijo sistemov zgodnega opozarjanja. Drugič, pripraviti se moramo na krize, kar pomeni krepitev zmogljivosti upravljanja in odzivanja ter usklajevanja med udeleženimi agencijami na ravni Skupnosti in na mednarodni ravni. Upamo, da bomo prek posredovanja povečali zmogljivost zagotavljanja evropske humanitarne pomoči in civilne zaščite ter tako izboljšali mehanizem Skupnosti za civilno zaščito s centrom, ki bo bolj operativen.
Tako obstajajo različne pristojne delovne skupine, ki preučujejo te teme v okviru Sveta, ki bo njihovo delo pretehtal pred koncem leta. Poslanca naj obvestim, da bo predsedstvo 4. in 6. novembra organiziralo vajo civilne zaščite, ki bo vključevala vse generalne direktorje za civilno zaščito v državah članicah. To nam bo omogočilo, da na terenu vidimo, kakšen napredek je potreben v tem zelo pomembnem sektorju.
Brian Crowley
Kar zadeva usklajevanje dejavnosti je to očitno najpomembnejši vidik, kot smo videli lani ob gozdnih požarih, ki so se iz Grčije razširili v Italijo ter v dele Slovenije, ali pri poplavah Donave v različnih obdobjih, ki niso vplivale samo na Avstrijo, temveč tudi na druge države ob reki.
Ali obstaja predlog za ustanovitev usklajevalne enote, ki bo stalno delovala na neki centralni točki, za pomoč pri usklajevanju takih čezmejnih naravnih nesreč, ki imajo posledice prav po vsej Uniji?
Reinhard Rack
(DE) Gospod predsednik Sveta, usklajevanje ukrepov pomoči je en vidik; drugi je to, ali ostaja evropskim državljanom jasno, da je vpletena Evropska unija, ne samo države članice - da Evropa dejansko počne nekaj za posameznike na lokalni ravni.
Jim Allister
Minister, vas lahko usmerim k vstopnemu pragu v okviru Solidarnostnega sklada EU. Kot razumem, je ta prag nekje blizu 3 milijarde evrov. Določena je ista raven za veliko državo in za majhno regijo in veliko regijo. Zaradi tega lahko pride do takega uničenja zaradi poplav, kot smo ga to poletje imeli na Severnem irskem, kjer so bile v tej konkretni regiji zelo obširne, pa vendar ni dostopa do Solidarnostnega sklada EU, ker prag ni bil dosežen in nesreča ni zajela celotne države. Je to pravično? Ali ni treba to preučiti in ali ni treba preučiti tudi trapaste preizkušnje, ki jih morajo prestati predvsem kmetijski pridelovalci, da bi lahko poskusili pridobiti sredstva?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Najprej naj odgovorim, gospodu Crowleyju, da verjamem, da si predsedstvo res želi doseči vzpostavitev usklajevalnega središča, ki bo čimbolj operativno. Tega se nadejamo. Težava je v tem, da moramo pri tem najti ravnotežje med tistimi, ki si želijo več usklajevanja, kot je predsedstvo, in državami članicami, ki se bolj zavzemajo za vlogo subsidiarnosti, tudi na tem področju. Nazadnje, da bom povsem jasen, predsedstvo si bo v okviru Sveta prizadevalo za večjo usklajenost in - v odgovor gospodu Racku - vidnejšo usklajenost, ker - kot pravilno pravi gospod Rack - moramo zavarovati prepoznavnost Evropske unije.
Gospodu Allistru naj odgovorim, da se, kar zadeva evropski Solidarnostni sklad, zelo dobro zavedam, da moramo Severni Irski nameniti pozornost v zvezi z vrsto naravnih nesreč. Nimam informacij o diskriminaciji proti njej, toda seveda bom pri službah Sveta zagotovil, da se sredstva Solidarnostnega sklada uporabljajo čim hitreje in čim pravičneje glede na regije tako na evropski ravni kot na ravni držav članic.
Zadeva: Zanesljiva preskrba s hrano v neenakem partnerstvu
Ob tem, ko EU obljublja, da bo nadaljevala z uvajanjem pobud za zagotovitev zanesljivosti preskrbe s hrano v svetu v razvoju, kaj počne Svet glede trditev sveta v razvoju, da EU izkorišča neenako partnerstvo, najprej prek sklepanja trgovinskih dogovorov, ki po besedah Gospodarske komisije ZN za Afriko "niso dovolj vključujoči" in jim "manjka preglednost" in ki EU omogočajo izkoriščanje nezmožnosti afriških držav, da bi obvladovale pravno zapletene zadeve, in nato z zagotavljanjem evropske preskrbe s hrano med drugim na račun zahodnoafriškega ribištva?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospodu Ryanu naj odgovorim, da je, kot veste, Sporazum iz Cotonouja 23. junija 2000 uvedel novo partnerstvo med Evropsko unijo in 78 državami AKP. Ti novi sporazumi bi morali spodbujati globalni pristop k odnosom med Evropsko unijo in temi državami na podlagi trgovinskega pristopa k blagu in storitvam, spremljajočih ukrepov, ukrepov za spodbujanje regionalnega povezovanja in dejstva, da morajo biti ti trgovinski ukrepi v skladu s pravili Svetovne trgovinske organizacije. Konec leta 2007 je bila parafirana vrsta začasnih sporazumov, ki se, kot je v svojih sklepih maja 2008 poudaril Svet, spopadajo s tveganjem oviranja trgovine, ki povzroča veliko zaskrbljenost.
Povsem je jasno, da je proces sklepanja celovitih regionalnih sporazumov o gospodarskem partnerstvu ena od glavnih prednostnih nalog Sveta. Poleg tega je Svet sprejel novo vrsto sklepov o sporazumih o gospodarskem partnerstvu - četrtič od leta 2006 -, ki ponovno poudarjajo, da je namen teh sporazumov, ki so združljivi s STO, podpreti razvoj. Tako torej v Svetu še vedno obstaja konsenz glede tega pomembnega vprašanja in skupni namen doseči celovite regionalne sporazume o gospodarskem partnerstvu, ki bodo državam AKP prinesli trajnostni gospodarski razvoj.
Glade na informacije odbora, ki je zadolžen za pogajanja, je zanesljiva preskrba s hrano v središču skupnih razgovorov. Napredek na regionalni ravni je stalen in naš cilj je še vedno, da čimprej sklenemo celovite regionalne sporazume.
Kar zadeva sporazume o partnerstvu na področju ribištva, bi rad Parlament spomnil, da je po sklepih Sveta julija 2004 Skupnost uvedla novo vrsto dvostranskih sporazumov. Meni se zdi pomembno prvič to, da bi morala biti - in upam, da bo - plovilom Skupnosti možnost ribolova dana na podlagi preglednih znanstvenih mnenj, in drugič, da bi moral biti del finančnega prispevka Skupnosti, določenega v tako imenovanih sporazumih o sektorski podpori, uporabljen za razvoj ribiškega sektorja partnerske obalne države, da bi vzpostavili odgovorno in trajnostno ribištvo.
Nazadnje se moramo zavedati, da potrebujemo začasne sporazume, toda čim hitreje moramo preiti k celovitim sporazumom o gospodarskem partnerstvu, za kar si prizadevamo vsi člani Sveta.
Eoin Ryan
Kakšne ukrepe glede preglednosti lahko sprejme Svet za zagotovitev največje možne učinkovitosti, ne samo trgovinskih dogovorov, temveč tudi pomoči svetu v razvoju in za svet v razvoju?
Glede na to, da najprej slišiš stran Komisije o sporazumih o gospodarskem partnerstvu in nato slišiš veliko kritike nevladnih organizacij glede sporazumov o gospodarskem partnerstvu, je zelo težko ugotoviti, kdo ima prav o tem in kdo ima dejansko korist. Toda gotovo obstaja stalna kritika in pomanjkanje preglednosti teh sporazumov o gospodarskem partnerstvu. Rad bi vas samo prosil, da to komentirate.
Avril Doyle
Bi lahko predsedstvu v zvezi z zahodnoafriškim ribištvom položila na srce, da je pri teh sporazumih o ribištvu, čeprav so dvostranski, potrebnega veliko več spremljanja in ponovnih obiskov EU in Komisije, da bi zagotovili, da huda revščina in dolgovi v teh tretjih državah ne predstavljajo nevzdržnega in nepremagljivega pritiska k podpisu teh donosnih sporazumov, ki pogosto in na splošno vodijo k hudo nevzdržnemu in neodgovornemu izkoriščanju teh virov? Mislim, da je zelo vprašljivo, kaj tu počne Evropa. Bi lahko predsedstvo to pojasnilo, prosim?
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, rad bi ponovil vprašanje gospe Doyle, toda na rahlo drugačen način.
Upravljanje ribištva v Zahodni Sahari je bilo pred približno dvajsetimi leti preneseno na Maroko. Tam ni pritiska. Evropska unija tam lovi ribe v minimalnem obsegu, toda problem je s slabim upravljanjem ribištva.
Moje vprašanje je naslednje: kakšne ukrepe lahko sprejmemo za pomoč državam, ki so zadolžene za ribištvo, da bi zagotovili učinkovito spremljanje? Ni dovolj, da preprosto ne podpišemo sporazumov o ribištvu. Če ne bo učinkovitega spremljanja ribištva, bodo vedno težave.
Ali lahko Evropska unija nekaj stori, da bi tem država pomagala učinkovito spremljati njihovo ribištvo in da bi preprečila osiromašenje njihovih virov, kot se trenutno dogaja?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Mislim, da bi morali biti ti sporazumi zelo pregledni. Osebno nimam nobene pripombe glede pomanjkanja preglednosti. Zavedati se moramo, da smo pri teh začasnih sporazumih v prehodni fazi. Niso v celoti zadovoljivi, toda glede na pravila STO ne moremo drugače.
Drugič, poslanec ima prav: države, ki s jih sklenile, so kritične do takih sporazumov. Vedno obstaja kritika učinkovitosti razvojne pomoči. S Komisijo sodelujemo, da bi zagotovili, da bodo ti mehanizmi pomoči in ti mehanizmi podpore bolj pregledni, to je jasno.
Tretjič, radi bi prešli h globalnim sporazumom, ki bodo zajemali vse zainteresirane in predstavnike civilne družbe v partnerskih državah.
Četrtič, kar zadeva ribištvo ob obali Zahodne Afrike, menim, da ima gospa Doyle prav. Seveda moramo zagotoviti, da bo tam vedno trajnostni razvoj in, naj pride, kar hoče, sporazumi, ki ostajajo dvostranski, ne smejo predstavljati pretiranega pritiska. Kot je opozorila poslanka, moramo vztrajati z učinkovitimi ukrepi za nadzor nad ribolovnimi viri. Ti ni lahko. Seveda moramo upoštevati stanje gospodarskega razvoja in tem državam pomagati, da se bodo bolje vključile v mednarodna trgovinska območja.
Predsednik
Vprašanje št. 6 je označeno za nesprejemljivo, ker je podobno vprašanju, odgovorjenemu na drugem septembrskem delnem zasedanju.

Zadeva: Varnost v letalskem prometu
Ali lahko Svet, glede na povečanje števila letalskih nesreč na različnih koncih sveta v zadnjih mesecih, pove, ali verjame, da so obstoječa pravila in postopki v zvezi z varnostjo v letalskem prometu zadostni, ali pa bo raje predložil nove pobude za zagotovitev varnosti državljanov v letalskem prometu tako v EU kot izven njenega zračnega prostora?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospodu Medini Ortegi naj odgovorim, da je letalski prevoz eden od najvarnejših načinov prevoza, toda res je - in razumem občutke vseh -, da nas nekatere nesreče, zlasti tiste, ki so se to poletje zgodile v Španiji, spomnijo na izredno tragične posledice takih nesreč.
Izboljšanje varnosti letalskih potnikov je še vedno ena od glavnih prednostnih nalog Sveta. Parlament bi rad opozoril, da sta Parlament in Svet sprejela uredbo o oblikovanju črnega seznama nevarnih letalskih družb. Ta uredba omogoča, da se letalom, ki veljajo za nevarna, prepreči uporaba zračnega prostora Skupnosti, in je učinkovit način za izboljšanje uporabe mednarodnih varnostnih standardov v državah, za katere Komisija meni, da v njih ne spoštujejo minimalnih varnostnih pravil. Ta seznam se redno posodablja.
V tem temeljnem sektorju varnosti v letalskem prometu je še en pomemben element ustanovitev Evropske agencije za varnost v letalstvu, naloga katere je spodbujati najvišjo možno raven varnosti in okoljevarstvo v zvezi s civilnim letalstvom. Institucije Skupnosti so se lotile tudi primerov, ko prevozniki iz tretjih držav, t.j. prevozniki izven Skupnosti, upravljajo z letali v Skupnosti, in določena so bila pravila Skupnosti za izdajanje dovoljenj posadki, za upravljanje in za varnostne standarde.
Seveda, kot pravilno pravi poslanec, je treba ta pravila dopolniti in okrepiti, in upam, da bo Komisija čimprej vložila nekaj predlogov. Te predloge bosta preučila Svet in Parlament v okviru zakonodajnega postopka, ki ga poznate.
Sodelovati moramo tudi z Mednarodno organizacijo civilnega letalstva, ki je seveda ključni partner v tem sektorju, in francosko predsedstvo je odločeno, da si bo prizadevalo za napredek pri varnosti v letalskem prometu. Začelo je že preučevati nove predloge Komisije, sprejete junija za vzpostavitev varnostnih predpisov Skupnosti za letališča, kontrolo zračnega prometa in letalske storitve.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hvala lepa za vaš obsežen odgovor, gospod predsednik Sveta. Bil je zelo celovit.
Moje dopolnilno vprašanje je samo, da so nekateri dejali, da je povečanje števila nesreč povezano s prizadevanji letalskih prevoznikov pri medsebojnem tekmovanju v ponudbi poceni letov. Potrošnikom je zelo všeč, če lahko manj plačajo za let, toda ne vem, ali ima Komisija kakršne koli študije, ki bi povezovale nizkocenovne lete in povečanje števila letalskih nesreč.
Robert Evans
Moje vprašanje se nanaša na splošno vprašanje varnosti v zračnem prometu. Poročali so o vrsti incidentov, ko so potniki, nekateri britanski, nekateri drugih nacionalnosti, med letom zaužili preveč alkohola in so bili nevarni za druge potnike in pravzaprav za celo letalo.
Ali menite, da bi bilo upravičeno potnikom, ki imajo pri sebi alkohol, prepovedati vstop na letalo?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Mislim, da bi morala Komisija preučiti vse vzroke za nevarnost v okviru tega predloga. Če se ugotovi - da odgovorim na zadnje vprašanje gospoda Evansa -, da je to eden od vzrokov, kar je prav lahko, potem se strinjam. Razmisliti moramo tudi o obnašanju potnikov v tem okviru, kar mi omogoča, da odgovorim gospodu Ortegi, saj se taki incidenti ne pojavljajo na nizkocenovnih letih, ker je prodaja na njih nedvomno bolj omejena.
Naj vseeno odgovorim gospodu Ortegi, da ne poznam nobene neposredne povezave med nizkocenovnimi leti, če je to vaše vprašanje, in številom nesreč; res pa je, da obstaja povezava med podjetji, ki želijo znižati stroške, zlasti glede vzdrževanja, varnosti in življenjske dobe letala, in številom nesreč. Tu se moramo boriti in prek obstoječih odborov in, še bolj pomembno, projekta CESAR zagotoviti boljši nadzor nad dejavnostmi teh podjetij, zlasti nad vzdrževanjem, ki je, kot bo pokazala preiskava, v nekaterih primerih vzrok teh nesreč, katerih žrtve ste žal bili. Menim, da bi resnično morali temu pojavu posvetiti posebno pozornost.
Avril Doyle
Hvala, čeprav vas prekinjam. Vse, kar bi radi, so zagotovila - ne držim se čisto teme in malo zlorabljam velikodušnost predsedstva - bi lahko kaj storili glede dostopa do Strasbourga, da bi lahko prileteli na strasbourško letališče in prišli sem? Strasbourg je lepo mesto, toda ne moremo priti sem in zato se vsi pritožujemo, nad tukajšnjimi sejami.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Z veseljem odgovarjam gospe Doyle, ki jo imam zelo rad in mi je zelo ljuba. Rad bi poudaril, da si zelo prizadevamo za izboljšanje dostopa do Strasbourga in da, kot veste, subvencioniramo pet letalskih družb. Francoska vlada, če naj za trenutek zamenjam vlogo, daje več kot 22 milijonov za zagotavljanje, da ti prevozniki letijo v Strasbourg. Poskušali smo tudi izboljšati železniški dostop med Brusljem in Strasbourgom z obvozom prek Roissyja in povezavo med prevoznikoma Thalys in TGV. Seveda moramo storiti še več. Poskušali bomo še naprej. Trenutno se pogovarjamo o tem, kako še naprej izboljševati prevoz do mesta, za katerega ste rekli - in tu se strinjam z vami -, da je lepo.
Zadeva: Elektronski potni listi
Glede na to, da odgovorni uradnik ne izvede vizualnega pregleda, kakšna zagotovila lahko da Svet, da uporaba elektronskih potnih listov na nekaterih letališčih ne bo zmanjšala varnosti ali povečala možnosti za lažno predstavljanje?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospodu Evansu naj odgovorim, da Svet v resnici daje velik pomen krepitvi nadzora na zunanjih mejah Evropske unije, kar je bilo še enkrat poudarjeno danes dopoldan.
Ne želimo zgraditi trdnjave Evrope, toda moramo se zavedati, da je bilo schengensko območje razširjeno in da mora Schengen delovati popolnoma učinkovito ter da je naša skupna odgovornost, da se borimo proti čezmejnemu kriminalu in zagotovimo, da se nezakonitost v celoti odvrne.
V skladu s tem je Svet poskrbel za boljšo uporabo nove tehnologije pri upravljanju naših zunanjih meja. Komisija je objavila popolnoma dobrodošlo sporočilo z naslovom "Nadaljnji ukrepi pri upravljanju meja v Evropski uniji", ki se nam zdi odličen predlog.
Bistveno je tudi, da olajšanje nadzora na mejnih kontrolnih točkah, in to vam lahko zagotovim, gospod Evans, ne ogrozi celovitosti in varnosti schengenskega območja. Avtomatizirano preverjanje istovetnosti potnikov ne sme voditi k zmanjšanju varnosti na meji.
Kot veste, Uredba 2252/04 določa zagotovila; ta dokument vzpostavlja natančne standarde za biometrične podatke v potnih listih in drugih potnih dokumentih, ki jih izdajo države članice. Te določbe omogočajo, da potni listi postanejo varnejši in da se lahko učinkovito borimo proti ponarejanju dokumentov s tem, ko je vzpostavljena zanesljivejša povezava med dokumentom in njegovim imetnikom. Zagotovila iz te uredbe je treba okrepiti in s to pobudo moramo nadaljevati - za tem gre pri Paktu o priseljevanju in azilu, ki ga je na dopoldanski seji na dolgo opisal predsednik Sarkozy.
Pomembno je, da imamo pravni okvir za ukrepanje; pomembno je tudi, gospod Evans, da imamo zdaj obenem, zaradi Pakta, skupno politično voljo za zagotavljanje varnosti, ki je bistvenega pomena v okviru povečanega območja svobode.
Robert Evans
Tako kot minister, nimam nobene želje, da bi Evropo spremenil v trdnjavo, in želim si razumne varnostne preglede in uporabo nove tehnologije. Toda bil sem priča uporabi teh potnih listov in zanima me, ali mi lahko pove, kje se motim, saj kar se dogaja je to, da oseba z elektronskim potnim listom stopi k aparatu, položi svoj potni list na čitalnik in nato gre naprej, če je potni list v redu. Ne razumem, kako lahko pri tem storimo kar koli drugega, kot preverimo, ali ta oseba poseduje veljavni potni list.
Ne preverimo pa, ali ima ta oseba potni list, ki je bil izdan na njeno ime. Meni se torej zdi, da mi ne bi mogli z ničemer preprečiti, da uporabim vaš potni list, minister - če bi mi ga posodili - in grem prek kontrolne točke, saj ni nikogar, ki bi preveril, ali slika ustreza osebi, ali pa bi lahko uporabil potni list ugledne osebe, kot je gospod McMillan-Scott.
Zanima me, ali mi lahko zagotovite, da se dejansko opravi preverjanje lastništva in dejanske istovetnosti osebe.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) To je lahko vprašanje, za katero sem vam hvaležen, gospod Evans. Ne, resno verjamem, da moramo v primeru vrzeli pri preverjanju istovetnosti, kar moram preveriti, resnično poskrbeti za to, da bomo imeli dokaze o istovetnosti. To se mi zdi čisto jasno. Ne moremo dovoliti zamenjevanja potnih listov.
Zato si bom zapomnil vaše pripombe. Preverili bomo, kar ste dejali, in lahko vam zagotovim, da bomo v okviru ukrepov, ki so na voljo Svetu, in dela v zvezi z izvajanjem Pakta o priseljevanju in azilu še enkrat preučili, ali je v okviru schengenskega območja priporočljivo to točko okrepiti. To je treba storiti.
Zadeva: Prostovoljstvo
Bi lahko Svet povedal, če bi francosko predsedstvo podprlo to, da se od Eurostata zahteva, naj priporoči uporabo Priročnika ZN o nepridobitnih ustanovah v sistemu nacionalnih računov, glede na to, da je to področje statističnega sistema, ki neposredno zadeva državljane Evrope in tako daje veljavnost udeležbi državljanov v prostovoljnih dejavnostih s tem, ko je prvič izrecno prisotna v statističnemu sistemu?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospe Harkin naj odgovorim, da se je Komisija, kot sama ve, že pogovarjala v okviru Odbora za monetarno, finančno in plačilno-bilančno statistiko; to je Eurostat, se mi zdi. Ob koncu teh pogovorov je Odbor menil, da je treba opraviti dodatne raziskave na akademski ravni, da bi opredelili usklajena identifikacijska merila za nepridobitne ustanove, da bi lahko te ustanove verodostojno primerjali časovno in krajevno. Zato je to statistično vprašanje pomembno, ker je res, da so strukture v sektorju prostovoljstva zelo raznolike, in te strukture moramo bolje razumeti. Vendarle pa je pomembno to - in poslanki bi rad v zvezi s tem dal zagotovila -, da smo v Svetu izredno naklonjeni razvoju sektorja prostovoljstva. Gre za to, da evropska ambicija postane ambicija njenih državljanov, zlasti mladih. Zadnje študije so pokazale, da po naravi niso ravno največji evrofili, kljub možnostim, ki so jih dobili.
Novembra naj bi zato v okviru programa Sveta "Izobraževanje, mladina in kultura" sprejeli priporočilo glede mobilnosti mladih prostovoljnih delavcev v Evropi, da bi spodbudili prostovoljno delo na evropski ravni in tako poskrbeli za jasnejšo podobo Evrope, zlasti za naše mlajše državljane.
Marian Harkin
Najprej se zahvaljujem predsedstvu za odgovor in resnično bi rada pohvalila francosko predsedstvo za njegovo pobudo glede mobilnosti. Toda v svojem odgovoru ste navedli pismo Evropske komisije, ki služi samo preusmeritvi pozornosti, saj pravi, da je bil poudarek dan raznolikosti pravnega statusa in pomanjkanju usklajenih meril za prepoznavanje nepridobitnih dejavnosti v različnih državah. Minister, dobro se zavedate, da 32 držav že ustvarja te nepridobitne ustanove, vključno - veseli me, da lahko to rečem - s Francijo in Češko, ki bo z januarjem prevzela predsedovanje Svetu. Zato menim, da Komisija, kot sem dejala, samo preusmerja pozornost in zavlačuje, in glede na to, da Francija sama izdeluje te račune, bi zelo rada slišala, da boste Eurostatu vsaj priporočili, naj vsem EU državam priporoči izdelavo teh računov.
Zita Pleštinská
- (SK) Prek 100 milijonov Evropejcev različnih starosti in verskih prepričanj in nacionalnosti opravlja prostovoljno delo, in socialni kapital, ki ga predstavlja aktivno prostovoljstvo, igra bistveno vlogo v lokalni demokraciji prek večplastnega partnerstva. Zato podpiram načrt, da se leto 2011 razglasi za Evropsko leto prostovoljstva. Ali se Svetu ne zdi, da bi lahko in da bi morali na tem področju do leta 2011 storiti veliko več, kot smo do zdaj?
Paul Rübig
(DE) Moje vprašanje se nanaša na to, kako se ti statistični podatki urejajo. Vedno znova vidimo, da so v evropski statistiki naštete različne države, kot so Nemčija, Španija, Poljska itd., toda podatki se redko, če se sploh kdaj, nanašajo na Evropo kot celoto, na evropsko sedemindvajseterico; pa vendar se ti statistični podatki potem primerjajo z ZDA, Indijo ali Kitajsko. Prizadevati bi si morali, da bo v teh statističnih podatkih razpoznavna evropska sedemindvajseterica, ravno zato ker je za nas prostovoljno delo posebej pomembno.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Menim, da je res pomembno, in najprej bom odgovoril gospe Pleštinski ter se nato vrnil h gospe Harkin in gospodu Rübigu, da poskrbimo za to, da bo imel sektor prostovoljstva simbol in da bo leto 2011 leto prostovoljstva. Zato bi se rado francosko predsedstvo na to pripravilo in res spodbudilo mobilnost mladine ter poskrbelo za napredek pri razvoju prostovoljnih storitev po Evropi.
Pri odgovoru na vprašanje o statistiki bi se rad vrnil na izmenjavo mnenj z gospo Doyle. Kot je dejal gospod Rübig, se resnično zavzemam za boljše poznavanje tega, kaj Evropa počne v zvezi s skupnostjo in dobrodelnostjo ter tudi za večjo preglednost. Toda z lahkoto lahko tudi vidimo, kakšne je obseg evropske humanistične tradicije v primerjavi z drugimi regijami po svetu, zlasti z Združenimi državami, toda prav tako drugimi, in v mislih imam to, kaj lahko obstaja v Aziji.
Toda, in za to vprašanje nisem specialist, zagotoviti moramo tudi, da vzpostavimo dobro ravnotežje med statističnimi zahtevami in večjo enostavnostjo, in poskušati poenostaviti in zmanjšati bremena, ki težijo strukture, ki imajo včasih malo virov sredstev. Osebno se zavzemam za dobro statistično znanje, za to, da gremo v smeri, ki jo priporočate. Sem proti enotnosti na tem področju: menim, da je pomembno ohranjati tudi nekaj raznolikosti, in ne zdi se mi, da bi s tem kakor koli ovirali ta dober statistični pristop. Po drugi strani se mi zdi pomembno zagotoviti, da so zahteve, katerih koristnost razumem in ki morajo obstajati, sorazmerne s tem, kar želimo doseči, da poenostavimo bremena, zlasti za tiste strukture, ki jim najbolj primanjkuje administracije.
Predsednik
Vprašanji 10 in 11 sta združeni, ker sta zelo podobni, toda avtorici bosta obe imeli priložnost, da ministru postavita dopolnilna vprašanja.

Zadeva: Politika EU o gensko spremenjenih proizvodih
Se predsedstvo in Svet strinjata, da sedanja evropska politika nične strpnosti, ki prepoveduje uvoz proizvodov, ki jih EU ni odobrila - ki vsebujejo naključno ali majhno prisotnost gensko spremenjenih organizmov -, kmetom v EU, ki so odvisni od uvoza zrnja in krme, povzroča velike težave s preskrbo?
Ti proizvodi pogosto vsebujejo gensko spremenjene sorte, ki jih je EU prej odobrila, toda če se najde samo sled neodobrenih gensko spremenjenih organizmov, se prepovejo in uničijo. Pri tem postopku primanjkuje znanstvene natančnosti in celovitosti.
Skupni raziskovalni center Komisije je v svojem nedavnem poročilu sklenil, da "do zdaj ni bilo poročil o dokazih za kakršne koli zdravstvene posledice gensko spremenjenih prehranskih proizvodov, podvrženih regulativnemu postopku".
Glede na ugotovitve iz poročila Skupnega raziskovalnega centra in glede na neupravičeno zamudo pri ocenjevanju gensko spremenjenih sort, kakšne ukrepe bo sprejelo predsedstvo za zagotovitev hitrih ocen varnosti gensko spremenjenih proizvodov v Evropski uniji?
Zadeva: Razprave o strateških vidikih gensko spremenjenih organizmov
Predsednik Evropske komisije je nedavno povabil države članice, naj imenujejo visoke uradnike, ki se bodo udeležili razprav o strateških vidikih gensko spremenjenih organizmov. Vprašanja, ki jih obravnava skupina, vključujejo delovanje postopkov odobritve, učinek asinhrone izdaje dovoljenj za GSO in razpravo o GSO v javnosti. Prvo srečanje skupine na visoki ravni je potekalo 17. julija, naslednje pa je predvideno ta mesec.
Ali lahko Svet pove, kakšen je napredek pri razgovorih in kdaj naj bi lahko skupina na visoki ravni o tem poročala?
Ali lahko Svet pojasni, kako naj bi se cilji in priporočila te skupine na visoki ravni razlikovali od ciljev in priporočil delovne skupine za GSO, ki jo je ustanovil Svet za okolje?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, veseli me, da imam priložnost, da hkrati odgovorim gospe Doyle in gospe McGuinness. Francosko predsedstvo se je odločilo nadaljevati z zapleteno in politično zelo občutljivo razpravo o gensko spremenjenih organizmih - razpravo, ki so jo začela prejšnja predsedstva -, da bi to temo zaključili pred koncem leta.
Gospa Doyle, gospa McGuinness, včeraj so si, kot veste, v Svetu za okolje izmenjali mnenja o gensko spremenjenih organizmih po julijskem neformalnem srečanju okoljskih ministrov v Celle Saint-Cloud. Ta razprava se bo nadaljevala do oblikovanja operativnih sklepov za decembrski Svet ob koncu francoskega predsedovanja.
V kakšno smer gre razprava v tej fazi? Prav je krepitev sredstev za okoljske inšpekcijske preglede in ocenjevanje z njihovim usklajevanjem na evropski ravni in v zvezi s tem seveda ne bom zamudil priložnosti, da decembra poročam o rezultatih teh razmišljanj.
V okviru teh razmišljanj moramo prav tako upoštevati družbenogospodarska merila pri obvladovanju tveganj v zvezi z GSO in preučiti, kako lahko izboljšamo uporabo znanstvenega strokovnega znanja, vzpostavimo usklajene prage za označevanje in nazadnje upoštevamo krhkost nekaterih občutljivih ali zaščitenih območij.
Zato je, kot veste, predsednik Barroso ustanovil skupino na visoki ravni za reševanje tega vprašanja in mislim, da bi se morali pri Komisiji pozanimati, kako ta skupina napreduje z delom. Za zdaj ni bilo objavljeno še nobeno poročilo. Skupina preučuje zakonodajni okvir, povezana vprašanja med trgovino in okoljem ter dvig cen kmetijskih proizvodov in njegov vpliv na vprašanje GSO.
Kot sem dejal, je pomembno tisto, kar je bilo predstavljeno Svetu, in treba je zagotoviti, da bodo nove smernice v zvezi z okoljskimi ocenami sprejete hitro, da bi lahko upoštevali dolgoročno okoljsko tveganje GSO. To sem hotel poudariti.
Avril Doyle
Hvala predsedstvu za odgovor, toda ne glede na pričakovano poročilo skupine na visoki ravni, če vloga Svetovne trgovinske organizacije kaj pomeni, ali ne bi morala zajemati - vsaj - enotnega procesa za ocenjevanje varnosti in odobravanja gensko spremenjenih proizvodov, s katerimi se trguje, na svetovni ravni? Saj gotovo ne mislimo, da so potrošniki iz Združenih držav, Avstralije in Japonske podvrženi večjemu tveganju zaradi njihovih postopkov ocenjevanja varnosti in odobravanja GSO, ki so izredno učinkoviti? Nazadnje, ali se predsedstvo ne strinja, da bi kar koli drugega kot strokovno preverjeni, znanstveno osnovani postopki ocenjevanja varnosti in odobravanja GSO bilo premalo celovito in bi spravilo našo zakonodajo v tem Parlamentu na slab glas?
Mairead McGuinness
Mislim, da sem bila zaradi združitve obeh vprašanj prikrajšana, če lahko tako rečem, saj je moje vprašanje zelo konkretno. Predvsem nisem prepričana, da je prišlo s to skupino na visoki ravni do polnega sodelovanja, toda rada bi vedela, kakšen je njen napredek, če je, in kdaj bodo o tem poročali, saj se mi zdi, da gre pri Evropi bolj za dejavnost glede GSO kot za ukrepanje, potrebujemo pa ukrepanje, ker smo v položaju, ko so zelo velika država, kot so ZDA, in druge države zelo zadovoljne s svojim načinom ocenjevanja GSO, Evropa pa si želi drugačna merila. Iz vašega odgovora slišim, da se zavzemate za veliko večjo "strogost" - kar koli naj bi to pomenilo - in tako ostajamo pri istem problemu.
Predsednik
V resnici je Svet prosil za združitev vprašanj.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Prevzemam svojo odgovornost. Gospod predsednik, zagotavljam vam, da niste tu kar tako. Prevzemam vso odgovornost v zvezi s tem in se opravičujem gospe McGuinness.
Gospe Doyle naj v zvezi z možnimi pregledi, zlasti strokovnimi pregledi, odgovorim, da je Svet začel z zelo plodno izmenjavo mnenj s strokovnjaki iz Evropske agencije za varnost hrane, zlasti kar zadeva ocenjevanje okoljskega tveganja. Te razprave so pozitiven prispevek, zlasti glede okrepitve ocenjevanja v zvezi z okoljem, izboljšanja uporabe tehnološkega strokovnega znanja, kot sem že dejal, in upoštevanja nekaterih občutljivih področij.
Strokovni pregledi se mi res zdijo korak v pravo smer. Menim, da bi to bil zdrav razvoj. Kar zadeva skrbi gospe McGuinness, menim, da ne moremo brez stroge ocene dolgoročnih okoljskih posledic uporabe GSO. Poznam ameriške težnje v zvezi s tem. Kar zadeva Evropo, se moramo zavedati tudi morebitnih dolgoročnih posledic in zato biti res zelo strogi pri ocenjevanju.
Zadeva: Razmere v Zimbabveju
Bi lahko Svet povedal, ali je ponovno ovrednotil svoje stališče o razmerah v Zimbabveju, glede na to, da so bila v času pisanja prizadevanja za sklenitev sporazuma s Thabom Mbekijem neuspešna in da ljudje v Zimbabveju še naprej trpijo, Evropska unija pa še naprej stoji ob strani in samo opazuje propadla pogajanja?
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Gospod predsednik, gospodu Higginsu naj odgovorim, da razmeram v Zimbabveju še naprej posvečamo izredno veliko pozornost in da nas zelo skrbijo. Zato obsojamo nasilje že od začetka aprila. Obsojamo način, na katerega so bile izvedene volitve, toda ne bom se vračal k temu. Kot Evropska unija smo poskušali Varnostni svet prepričati, naj sprejme zelo resno resolucijo o Zimbabveju.
Po sporazumu o vladi narodne enotnosti, ki je bil 15. septembra podpisan pod okriljem SADC, je Evropska unija pristopila k svojim partnerjem, da bi čimprej ustanovili verodostojno vlado narodne enotnosti oziroma da bi uresničili voljo ljudi v Zimbabveju, kot je bila izražena 29. marca.
Pogajanja se nadaljujejo, toda po načrtu predsednika Mugabeja, da pomembna področja rezervira za svojo stranko (naj vas opozorim, da je izgubila volitve, v drugem krogu katerih je prišlo do goljufije), so ta prizadevanja za posredovanje propadla. Svet je dejal, da bo razmere še naprej spremljal zelo podrobno.
Poleg tega je spodbujal prizadevanja za posredovanje SADC pod vodstvom predsednika Mbekija, da bi dosegli bolj zadovoljive rezultate glede izbire ljudi v Zimbabveju 29. marca. Če bodo ta prizadevanja še naprej blokirana, smo pripravljeni sprejeti dodatne ukrepe v obliki sankcij, usmerjenih v zimbabvejske oblasti.
Glede na zelo težke humanitarne razmere ne želimo, da bi prebivalci postali žrtve teh razmer, in zato je Komisija pravkar odobrila dodaten znesek 10 milijonov evrov za reševanje razmer, v katerih so je znašlo zimbabvejsko ljudstvo.
Na koncu bi rad v zvezi z gospodarskim in socialnim vidikom Parlament opozoril, da je Unija pripravljena, ko bo vlada narodne enotnosti vzpostavljena, sprejeti ukrepe za podporo utrditve demokracije in gospodarske obnove te države.
Zato bi vas rad opozoril, naj ostanemo budni in da Evropska unija ostaja aktivna na vseh frontah - politični, diplomatski, gospodarski in humanitarni - za zagotovitev, da zimbabvejsko ljudstvo doseže pravico.
Predsednik
Imam dve dodatni vprašanji k temu vprašanju, toda to bo zadnje vprašanje. Bojim se, da bo treba zdaj zaključiti. Ministru bi se zahvalil za zelo izčrpne odgovore. Vsi, ki ste v dvorani in imate vprašanje, boste prejeli pisni odgovor.
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Gaya Mitchella)
Zavedam se vašega problema, gospod Mitchell. Držim se urnika. Če se ga drugi ne, je to njihov problem, toda jaz lahko odgovarjam zase. Na začetku časa za vprašanja sem povedal, da bomo končali ob 19.00.
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Gaya Mitchella)
Tu poskušamo ohraniti red in cenim vašo skrb.
(Prekinitev iz sejne dvorane s strani Gaya Mitchella)
Slišim vaše pripombe, toda mislim, da nisem sam kriv za to.
Jim Higgins
(GA) Gospod predsednik Sveta, Svet se zaveda, da Nacionalna demokratična konferenca zahteva nove volitve in da so bili načrti za organizacijo pogovorov o delitvi oblasti v Svaziju odloženi za en teden.
Do te preložitve je prišlo zaradi zavrnitve, da bi opozicijski voditelj Morgan Tsvangirai dobil potni list. Minister, ali mislite, da je to pravilno ali koristno? In ali ste zdaj prepričani, da je mogoče vzpostaviti trajno dolgoročno ureditev?
Colm Burke
Sprašujem se samo, ali Evropska unija kakor koli neposredno sodeluje z zainteresiranimi stranmi v političnem procesu v Zimbabveju. Tudi če reši svoja politična vprašanja v prvi fazi, bo to zahtevalo ogromno podpore tako gospodarsko kot v zvezi z vzpostavitvijo novih trgovinskih odnosov. Sprašujem se samo, če Evropska unija kakor koli sodeluje z zainteresiranimi stranmi.
Jean-Pierre Jouyet
predsednik Sveta. - (FR) Najprej naj rečem, da - kot je povedal gospod Higgins - razmere ostajajo zelo zaskrbljujoče in da razumemo, zakaj so predlagane rešitve za zdaj nesprejemljive za voditelje opozicije, toda verjamem, da bo prišlo do tristranskega srečanja političnih organov SADC, in sicer Svazija, Angole in Mozambika, 27. oktobra v Harareju.
Gospodu Burku naj odgovorim, da je seveda težko obdržati stik glede na usodo gospoda Tsvangiraia. Njegov potni list je bil zaplenjen in mu ni bil vrnjen; ni prišel v Svazi. Komisija in prav tako predsednik Sveta ministrov Bernard Kouchner sta seveda sproti obveščena in sta v zelo tesnih stikih s predstavniki SADC in gospodom Mbekijem. Kar se nas tiče, lahko samo zagotovimo, da se obnovijo odnosi z Zimbabvejem, toda šele, ko bo zagotovljena pravna država in ko bo prišlo do zadovoljive rešitve. Vseeno pa vzdržujemo najtesnejše stike, ki so v sedanjih razmerah mogoči, naj bo to z Louisom Michelom ali Bernardom Kouchnerjem.
Predsednik
Čas za vprašanja se je zaključil.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
(Seja je bila prekinjena ob 19.00 in se je nadaljevala ob 21.00)
