Letno poročilo o človekovih pravicah v svetu (2007) in politika EU na tem področju - Misija EU za spremljanje volitev: cilji, postopek delovanja in prihodnji izzivi (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je skupna razprava o naslednjih poročilih:
letno poročilo gospoda Cappata, v imenu odbora za zunanje zadeve, o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju;
- poročilo gospoda Salafrance Sánchez-Neyre in gospe De Keyser, v imenu odbora za zunanje zadeve, o misijah EU za spremljanje volitev: cilji, postopki delovanja in prihodnji izzivi.
Marco Cappato
Gospod predsednik, gospe in gospodje, politika za pospeševanje človekovih pravic zahteva zlasti učinkovite pristojnosti za oblikovanje mednarodne politike, ki jih EU ima. Žal je evropska politika prepogosto dejansko politika držav članic, kot dokazuje tudi poročilo, ki smo ga soglasno sprejeli v odboru. Težko je oblikovati evropsko politiko o človekovih pravicah, ko države članice v tolikšni meri uveljavljajo svoje nacionalne interese.
Vendar lahko s politično voljo, ki se včasih doseže zaradi Evropskega parlamenta, ki nima nobenih pristojnosti za oblikovanje mednarodne politike, dosežemo precejšnji napredek. Primer tega je smrtna kazen; tri resolucije tega parlamenta so sčasoma ustvarile pomembno evropsko stališče v korist moratoriju na izvrševanje smrtne kazni, o katerem se je decembra glasovalo v Združenih narodih v New Yorku. Poglejte, kako je Parlament z resolucijo, ki smo jo ratificirali na zadnjem zasedanju, predlagal evropsko politiko do Tibeta.
Obstajajo tudi instrumenti za človekove pravice, vendar Evropska unija pogosto ne priznava njihove zakonitosti. V vse naše sporazume o sodelovanju so vključene klavzule o človekovih pravicah, vendar nimamo učinkovitih mehanizmov spremljanja in začasne prepovedi, saj bi nam te klavzule dejansko omogočile zagotavljanje spoštovanja demokracije v tretjih državah.
V Evropi smo v zadnjih letih zelo pogosto kritizirali ZDA, ker se je spodbujanje demokracije prek vojaških sredstev izkazalo kot neučinkovito. To je res. Vendar si moramo prizadevati tudi za alternativne instrumente. Ne moremo enostavno reči, da orožje ni učinkovito, sicer bi se lahko predali načelom pacifizma in nevtralnosti. Rečemo lahko le, da bi takšna pot povzročila tveganje, da bi to diktatorji brez predsodkov izkoristili.
Zato je instrument, ki smo ga izbrali in je izrecno naveden v tem poročilu - resnično mi je žal, da je skupina socialdemokratov vložila predlog spremembe za črtanje tega dela - instrument nenasilja, tj. Gandijevo nenasilje kot politični instrument in ne kot folklorno sporočilo, nenasilje, ki temelji na znanju ter ustvarjanju pravic, njihovem ohranjanju in zaščiti pravice do življenja.
Nenasilje obravnavamo kot tehnologijo, zato predlagamo, da se leto 2010 določi za evropsko leto nenasilja ter da Evropska unija v Komisiji in Svetu razvije dejavno politiko za spodbujanje instrumentov nenasilja ter pomoč disidentom in demokratični opoziciji. To je bistveno, če ne želimo le zagovarjati dokumentov in besedil o človekovih pravicah, ampak človekove pravice dejansko uveljaviti v okviru diktatorskih in nedemokratičnih režimov.
Véronique De Keyser
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, kako lahko petnajst let po prvi misiji za spremljanje volitev v Rusiji in osem let po prvem sporočilu Komisije v zvezi s tem ocenimo spremljanje volitev? Ocena je predvsem pozitivna. Cilj tega sporočila, ki sem ga pripravila v sodelovanju in popolnem soglasju z gospodom Salafranco, je bil izpostavitev dosežkov, tj. vse večje strokovnosti misij za spremljanje volitev, vzpostavitve organa izkušenih opazovalcev v EU - kar pomeni, da je proračun evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice zdaj blizu 25 % - in zlasti uspešne združitve dveh misij, ki jih vodijo poslanci EP, in sicer misije EU, ki je bolj tehnična in dolgoročna, in misije Parlamenta, ki je krajša in politična.
Vendar si moramo še naprej prizadevati. Glavno priporočilo tega poročila je zlasti, da se v te misije vključi poslance iz AKP, EUROLAT in evro-sredozemske parlamentarne skupščine, vendar z veliko previdnostjo. Zagotoviti je treba, da se ne ogrozi strokovnosti in se ohrani evropski značaj misij. Drugič, da je treba dodeljena proračunska sredstva za evropski instrument za človekove pravice in demokracijo ohraniti na približno 25 %, pripraviti letno poročilo za oceno misij v tistem letu, kar je izjemno pomembno, pregledati varnost računalniško podprtih volitev, kar je nov izziv za opazovalce volitev, ter si zlasti odločneje prizadevati v zvezi z nadaljnjim spremljanjem. Težavno je zlasti nadaljnje spremljanje, težavno je tudi zagotoviti, da bi bile volitve resnični vzvod demokracije, kar bi bilo potrebno. Poročilo opisuje več poti za nadaljnje spremljanje, vendar bom navedla le politično spremljanje, pri čemer govorim predvsem Svetu. Nesprejemljivo je, da se kljub nepoštenim volitvam predstavnikov in predsednikov politika Evropske unije do njih ne spremeni, kot da se ne bi nič zgodilo. Kot da bi šlo za običajno stanje. Prav tako je nepojmljivo in katastrofalno, da demokratično izvoljeni predstavniki nimajo pravice do spoštovanja in zakonitosti, ki jim jo daje njihova izvolitev. V preteklosti so nekateri nesrečni primeri povzročili tragične razmere. Upam, da to ne bo postalo stalna praksa. To poročilo temelji na soglasju in ni sporno, zato je za Evropo to odličen instrument. Temu se ne sme odreči.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, zgodovina misij za spremljanje volitev je zgodba o uspehu in mislim, da je treba v tem primeru zunanjo politiko EU, ki je bila večkrat predmet kritike, ustrezno priznati, ker povečuje prepoznavnost Evropske unije, izboljšuje ugled evropskih institucij in krepi zunanjo podobo Evropske unije.
Mislim, da je treba priznati, da je pod mandatom komisarke Ferrero-Waldner Evropska unija postala svetovna voditeljica na področju spremljanja volitev zaradi njene metodologije in verodostojnosti dela, ki ga opravlja.
Kot je navedla gospa De Keyser, je bilo to poročilo v odboru za zunanje zadeve sprejeto s 60 glasovi za in brez glasov proti, kar jasno dokazuje odlično sodelovanje.
Mislim, da moramo uporabiti dosežene pozitivne izkušnje, vendar ne smemo počivati na lovorikah, čeprav si to morda zaslužimo, ker je treba storiti še veliko.
Zato mislim, da je pomembno izpostaviti priporočila in nasvete iz končnih poročil misij za spremljanje volitev, pri čemer ne smemo pozabiti, da gre za priporočila in nasvete, ki jih lahko suverene države upoštevajo ali pa ne, vendar mislim, da jih je treba vključiti v programe in politične dialoge z našimi partnerji.
Naslednji bistven vidik je neodvisnost misij ter ugled teh misij zaradi njihove objektivnosti, nepristranskosti in neodvisnosti.
Vendar se mora ta neodvisnost izraziti tudi v tem, da bodo misije lahko dosegle enotno stališče držav članic in Komisije, da bo Evropska unija enotna in ne bo nobenih delitev, kot je navedla tudi gospa De Keyser, ko je izpostavila nekatere težave s Svetom ministrov.
Evropska unija in misije Evropske unije morajo sodelovati z drugimi misijami in tudi lokalnimi organizacijami.
Končno, gospod predsednik, mislim, da je izjemno pomembno, da se Komisiji, ki je bila na tem področju zelo uspešna, zagotovi ustrezna stopnja prožnosti in da se ne omejuje njenega proračuna, kar bi jo oviralo pri izvajanju te odlične naloge.
Na kratko, gospod predsednik, želim izraziti svojo podporo in zadovoljstvo z doseženim ter zagotoviti svojo podporo tudi v prihodnje.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Dovolite mi, preden začnem z uvodnim nastopom, eno postopkovno pripombo. Danes je bilo na začetku zasedanja rečeno, da je bila ena od točk na dnevnem redu preložena zaradi nezmožnosti Sveta, da prisostvuje. Glede na pozno uro, ob kateri smo začeli obravnavo te točke, je očitno, da so razlogi za preložitev drugje, predvsem v prenatrpani agendi današnjega zasedanja. Predsedstvo je namreč želelo sodelovati pri vseh točkah, ki so bile planirane, sodelovalo bo tudi celo točko, ki se začenja s tolikšno zamudo, predvsem zato, ker želimo ponazoriti pomen, ki ga Svet in predsedstvo pripisujeta tej temi. Tudi moj uvodni nastop bo nekoliko daljši od predvidenih pet minut. Prosim vas za razumevanje, bom pa skušal to nadoknaditi pri sklepnem izvajanju po koncu razprave.
Torej, spoštovane poslanke, spoštovani poslanci, najprej bi želel pozdraviti poročilo, ki ga je pripravil spoštovani poslanec Cappato o letnem poročilu Evropske unije o človekovih pravicah v svetu. Naj poudarim, da vidimo vlogo Parlamenta pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic po svetu kot bistveno in vaš kritičen pogled kot pomemben prispevek k prizadevanjem Evropske unije na tem vitalnem področju. Svet bo omenjeno poročilo vsekakor podrobno preučil. Že danes pa bi se želel odzvati na nekatere ključne elemente iz vašega poročila, spoštovani gospod Cappato.
Predvsem ni dvoma, da vaše poročilo obravnava večino temeljnih izzivov, s katerimi se sooča Evropska unija na področju človekovih pravic. Predvsem nas veseli, da so v poročilu o človekovih pravicah našle svoje mesto tudi dejavnosti Evropskega parlamenta. Poglavje poročila, ki je temu posvečeno, priznava temu cenjenemu zboru pomembno vlogo pri spodbujanju spoštovanja človekovih pravic v svetu. Svet si bo tudi v prihodnje prizadeval za tesno sodelovanje s Parlamentom, še zlasti z odborom za zunanje zadeve in s pododborom za človekove pravice. Verjamemo, da bodo letna poročila tudi v prihodnje odražala napore Evropskega parlamenta na tem področju.
Glede poziva, vsebovanega v poročilu, k okrepljenemu sodelovanju med Svetom Evrope in Evropsko unijo naj povem, da se strinjamo, da je na tem področju še precej možnosti neizkoriščenih, vsekakor pa je pomemben podpis memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo. Evropska unija spoštuje napore Sveta Evrope na področju spodbujanja in varstva človekovih pravic. Evropska unija ostaja tudi močna zagovornica sistema Združenih narodov za varstvo človekovih pravic. Dejavno podpiramo neodvisnost urada visoke komisarke za človekove pravice ter si prizadevamo, da bi Svet za človekove pravice postal učinkovito telo za obravnavo hudih kršitev človekovih pravic povsod po svetu.
Nedavno sedmo zasedanje Sveta za človekove pravice, ki je potekalo v Ženevi, je bilo uspešno za Evropsko unijo. Obe naši glavni pobudi - podaljšanje mandatov posebnih poročevalcev za stanje človekovih pravic v Burmi oziroma Mjanmaru in v Severni Koreji - sta bili sprejeti. Prav tako so bile sprejete vse pobude posameznih držav članic Evropske unije. Prizadevali smo si tudi za podaljšanje mandata neodvisnega izvedenca za Demokratično republiko Kongo, to pa žal ni uspelo. Med pozitivnimi dosežki tega zasedanja pa lahko omenim tudi podaljšanje mandatov zagovornikom človekovih pravic in proti nasilju nad ženskami.
Aprila se je v okviru Sveta za človekove pravice začel izvajati nov mehanizem, in sicer splošni obdobni pregled. Ta je po mnenju Evropske unije eden ključnih mehanizmov za varstvo in spodbujanje človekovih pravic. Za pravo oceno delovanja tega mehanizma je še nekoliko prezgodaj, prvi vtisi pa vendarle nakazujejo, da države ta mehanizem jemljejo resno in z vso odgovornostjo. Pri tem so zaskrbljujoči nekateri poskusi nekaterih držav članic Sveta za človekove pravice za razvodenitev tega mehanizma.
Poleg intenzivnega dela v okviru Združenih narodov je bila pozornost v preteklih letih namenjena vključevanju človekovih pravic v druge segmente zunanje politike. Naj potrdim, da je to visoko na prednostnem seznamu slovenskega predsedstva. Predsedstvo podpira tudi vse napore osebne predstavnice visokega predstavnika Solane za človekove pravice, gospe Riine Kionke, na tem področju.
Naj se zdaj dotaknem dela poročila, ki poziva k posodobitvi smernic na področju človekovih pravic. V času našega predsedovanja bodo posodobljene kar tri od petih tematskih smernic. Svet za splošne zadeve in zunanje odnose je prejšnji teden sprejel posodobljene smernice glede mučenja. V naslednjem mesecu bomo predvidoma zaključili tudi posodabljanje smernic o smrtni kazni, kar sovpada z obeležitvijo desetletnice obstoja smernic. Predsedstvo prav tako zaključuje posodabljanje smernic o otrocih v oboroženih spopadih. V zvezi s slednjim velja omeniti, da bo Svet za splošne zadeve in zunanje odnose ta mesec predvidoma potrdil tudi dvoletni pregled izvajanja seznama za vključitev varstva pravic otrok v oboroženih spopadih v evropsko varnostno in obrambno politiko.
Glede smernic o zagovornikih človekovih pravic: vaše poročilo poziva države članice, naj preučijo možnosti izdajanja vizumov za te skupine ljudi. V okviru delovne skupine Sveta Evropske unije za človekove pravice - COHOM - je predsedstvo aprila organiziralo razpravo s ciljem izmenjave informacij o modelih izdajanja vizumov. Kot kaže, je ta razprava spodbudila vrsto držav članic, da bodo skupaj s pristojnimi konzularnimi oddelki preučile možnosti za pomoč zagovornikom človekovih pravic tudi v obliki izdajanja kratkoročnih vizumov. Članice so obenem podprle vključitev sklicevanja na to problematiko v novi skupni vizumski kodeks. Ključno glede smernic pa je seveda njihovo izvajanje v praksi, to je spremljanje stanja človekovih pravic in odzivov na kršitve v obliki demarš, izjav ter vključevanja problematike v dialoge.
Spoštovanje človekovih pravic po svetu je prav gotovo eden od pomembnih ciljev evropske skupne zunanje in varnostne politike. Z instrumenti, kot so skupni ukrepi in strategije, demarše in operacije kriznega upravljanja, si je Unija v številnih državah prizadevala okrepiti demokratični proces in izboljšati razmere na področju človekovih pravic. V tem pogledu so posebnega pomena dialogi o človekovih pravicah. Unija vodi pogovore z Iranom, Uzbekistanom, Rusko federacijo, Afriško unijo in Kitajsko.
V okviru sporazumov o sodelovanju, ki vsebujejo tudi določbe o človekovih pravicah, pa dialog poteka tudi z drugimi tretjimi državami. Naj pri tem omenim, da bo glede razmer na Kitajskem naslednja priložnost za pogovor že prihodnji teden, 15. maja, ko bo v Sloveniji potekal naslednji krog rednega dialoga o človekovih pravicah med Evropsko unijo in Kitajsko. Izpostavil bi še posvetovanje z Rusko federacijo, ki je potekalo aprila.
Spoštovane poslanke in poslanci, dovolite, da se dotaknem še sodelovanja med posameznimi institucijami Evropske unije pri varstvu in spodbujanju človekovih pravic. V prihodnjih dneh bo Svet predvidoma pripravil odgovor na pismo predsednika Evropskega parlamenta gospoda Pötteringa v zvezi z medinstitucionalnim sodelovanjem pri dialogu o človekovih pravicah. Lahko vam zagotovim, da je politične volje za krepitev teh odnosov, vsaj na strani predsedstva, veliko.
Na koncu dovolite, da pozdravim še poročilo spoštovane poslanke De Keyser in cenjenega poslanca Salafrance Sánchez-Neyre o misijah za opazovanje volitev. Misije za opazovanje volitev so zelo pomemben element politike Evropske unije za spodbujanje demokracije. Prispevajo h krepitvi demokratičnega dialoga, demokratičnega volilnega procesa in pomagajo pri izgradnji demokratičnih institucij. V tem letu so potekale volitve v več državah in še bodo; Svet jih je in bo pozorno spremljal.
V prizadevanjih okrepiti vezi med Evropskim parlamentom in Svetom na področju misij za opazovanje volitev smo že opravili izmenjavo mnenj s poslanci, ki so vodili opazovalne misije. Njihova poročila so pomemben prispevek k oblikovanju politike na tem področju, verjamem pa, da bo v tem pogledu zelo koristna tudi današnja razprava.
Predsednik
Gospoda ministra, ki je izrazil presenečenje zaradi poznega obravnavanja posameznih točk, želim opozoriti, da se to zgodi, ko govorniki porabijo več časa, kot je bilo predvideno. Dogovorili smo se, da bo govor ministra trajal pet minut. Vendar je govoril deset minut, zato se je naša zamuda povečala za pet minut. Te zamude se seštevajo, pol minute tu in pet minut tam, zato si skupaj prizadevajmo za upoštevanje časovnega razporeda.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, zelo me veseli, da lahko danes ponovno sodelujem pri skupni razpravi na plenarnem zasedanju o dveh ključnih poročilih na področju človekovih pravic in demokracije, tj. poročilu gospoda Cappata o letnem poročilu EU o človekovih pravicah ter poročilu gospoda Salafrance in gospe De Keyser o misijah za spremljanje volitev. Vsem trem poročevalcem se zahvaljujem za njihovo odlično delo.
Pozdravljam tudi dejstvo, da se o obeh poročilih o človekovih pravicah in spremljanju volitev razpravlja hkrati, ker mislim, da je to pravi dokaz našega skupnega prepričanja, da so človekove pravice in demokracija povezane ter da se jih ne sme obravnavati ločeno. Človekove pravice so temelj demokracije, demokracija pa je nujna za zaščito in pospeševanje človekovih pravic.
Obe vprašanji, ki sta danes na dnevnem redu, bom obravnavala eno za drugo. Seveda bom na začetku podala le splošen pregled, vendar sem pozneje med razpravo ta vprašanja pripravljena natančneje obravnavati.
Spremljanje volitev je eden od velikih uspehov zunanje politike Evropske unije in gospe De Keyser se zahvaljujem za njene besede. Mislim, da je EU zaradi usklajene in natančne metodologije ter neodvisnega in nepristranskega dolgoročnega spremljanja ena od najbolj verodostojnih mednarodnih organizacij za spremljanje. To so potrdile nedavne misije EU za spremljanje občutljivih volilnih procesov, na primer v Keniji (gospod Lambsdorff), Pakistanu (gospod Gahler) in Nepalu (gospod Mulder). Prihajajoče misije vključujejo Kambodžo in Ruando, ki poskušata preboleti težavno preteklost. Kot leta 2007 se bodo te misije financirale ob popolnem spoštovanju dogovorjenega proračunskega okvirja.
Uveljavljeno sodelovanje med misijami EU za spremljanje volitev in Evropskim parlamentom združuje tehnično strokovno znanje in politično občutljivost ter zagotavlja enotno stališče EU. Zato želim ponovno čestitati vsem dosedanjim vodjem misij za njihovo odlično delo. Vse od začetka mojega mandata, med katerim so vodje misij delovali v približno 36 državah, je bila strokovnost misij Evropske unije za spremljanje volitev moja glavna prednostna naloga.
Strinjam se, da spremljanje volitev s strani EU ne more biti samostojna politika, ampak del širše strategije za človekove pravice in spodbujanje demokracije. Treba je izboljšati politično in tehnično nadaljnje ukrepanje po misijah EU za spremljanje volitev. Vsi moramo sodelovati in Komisija bo prihodnji pregled strateških dokumentov držav izkoristila za oblikovanje bolj usklajenih političnih pristopov na ravni držav, kot predlaga poročilo, da se zagotovi medsebojna krepitev naših ukrepov na področju zaščite in pospeševanja človekovih pravic, spodbujanja demokracije, volilne podpore in razvojne pomoči za izboljšanje demokratičnega vladanja in pravne države.
Jasno je, da je mogoče politiko še izboljšati. Za to si bom še naprej prizadevala v tesnem dialogu s Parlamentom. V tem smislu predlagam, da se jeseni organizira drugi skupni seminar o spremljanju volitev, ki bo nadaljevanje našega uspešnega lanskega srečanja, ki je izpostavil bistveno vprašanje nadaljnjega ukrepanja in ohranjanja kakovosti spremljanja. Na teh področjih smo že sprejeli pomembne ukrepe; misije EU za spremljanje volitev se zdaj sistematično vključujejo v volilni cikel, poleg tega pa se priporočila teh misij vse pogosteje vključujejo v dialog s partnerskimi državami. Dvoje popolnoma prenovljenih metodoloških smernic, ki so se pravkar objavile, in stalna podpora za programe usposabljanja opazovalcev bodo prispevale k ohranjanju stalne visoke kakovosti dela vodij misij in njihovih ekip v praksi. Drugi seminar se lahko osredotoči na izboljšanje prepoznavnosti misije EU za spremljanje volitev in politično razsežnost podpore za volitve.
Kot je navedla gospa De Keyser, lahko seveda razpravljamo o morebitnem nadaljnjem odpiranju naših misij. Do zdaj smo že vključili opazovalce na primer iz Švice, Kanade in Norveške.
V zvezi z drugim vprašanjem bom poskušala biti kratka, ker je predsednik Sveta o tem povedal že veliko. Letošnje leto je pomembno leto za človekove pravice, saj praznujemo 60. obletnico splošne deklaracije o človekovih pravicah in 15. obletnico svetovne konference o človekovih pravicah.
Mislim, da lahko rečemo, da so preteklo leto zaznamovale ključne spremembe v sistemu ZN za človekove pravice, saj se je dokončno oblikovala institucionalna zasnova Sveta za človekove pravice. Zdaj se je zaključil prvi krog splošnih periodičnih pregledov, 5. maja pa se je začel drugi krog. Mislim, da se bo lahko s pregledom nekaterih držav članic EU in tretjih držav natančno analiziralo, ali bo ta ključna inovacija pozitivno prispevala k povečanju učinkovitosti sveta za človekove pravice. Delovna skupina Sveta EU za človekove pravice, in sicer v Ženevi, si je začela prizadevati za boljše usklajevanje za zagotovitev skladnejšega stališča EU v svetu za človekove pravice ter bo podrobno razpravljala o zaključkih iz prvih dveh krogov.
O ostalih podrobnostih zdaj ne bom govorila. Mislim, da se bodo med razpravo pojavila še ostala vprašanja, na katera bom nato z veseljem odgovorila.
Thijs Berman
Gospod predsednik, gospa komisarka, posledice katastrofe v Burmi so številna trupla na riževih poljih, preživele osebe so ostale brez domov, organizacije za pomoč pa ne morejo vstopiti v državo. Izvoz plina iz Burme državi zagotavlja 3 milijarde EUR letno, vendar režim zdaj za nujno pomoč namenja le 5 milijonov EUR. To je presenetljivo majhna vsota, če upoštevamo, da je hunta vedela za ciklon, vendar prebivalstva ni opozorila.
Burma je velik izziv za politiko EU na področju človekovih pravic. Edina rešitev so strožje sankcije. Okrepiti je treba omejitve glede izdaje vizumov, poiskati podjetja, ki podpirajo režim, ter preprečiti vse bančne transakcije režima v EU.
Svet bi te ukrepe moral sprejeti prejšnji teden, vendar tega ni storil. Prevladali so trgovinski interesi. Takšna kritična analiza ni vključena v letno poročilo EU o človekovih pravicah v svetu za leto 2007. Vendar bodo morale nove sankcije proti Burmi nekoliko počakati. Najprej mora EU države ASEAN spodbuditi k zagotavljanju pomoči. Na to morajo biti pripravljene tudi države članice. Varnostni svet mora generalnega sekretarja Ban Ki Muna napotiti v Burmo, kjer je treba odpreti meje.
Giusto Catania
Gospod predsednik, gospe in gospodje, Evropska unija je pogosto zaskrbljena zaradi kršitev človekovih pravic zunaj našega ozemlja, vendar se pogosto ne zaveda, da naše politike prispevajo k sistematičnemu kršenju pravic zunaj EU.
Zato smo prepričani, da bi moral mandat agencije EU za temeljne pravice zajemati tudi države, ki so sprejele stabilizacijske ali pridružitvene sporazume, ali države, ki so z EU sklenile sporazume o ponovnem sprejemu. Prepričani smo, da je to pomembno za migrante in iskalce azila, ki so pogosto izgnani iz naših držav in poslani na kraje, kjer niso zagotovljene njihove individualne svoboščine in temeljne pravice.
Omeniti moramo tudi državo, ki zdaj predseduje EU, tj. Slovenijo, kjer se državljane brez dokumentov in torej brez državljanstva pošilja v države, kot je Kosovo ali Srbija, kjer njihova varnost ni zagotovljena.
Zaskrbljeni smo tudi, ker je mednarodno sodelovanje pri boju proti terorizmu znižalo raven zaščite temeljnih svoboščin. Zato mnenje odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve poziva k izvajanju vseh ukrepov Parlamenta, zlasti v zvezi z leti Cie in nezakonitim pridržanjem osumljenih teroristov.
Laima Liucija Andrikienë
Na začetku se zahvaljujem kolegom poslancem, katerih skupno prizadevanje je prispevalo k pripravi letnega poročila o človekovih pravicah v svetu za leto 2007 in politiki EU na tem področju. Najlepša hvala, gospod Cappato. Naše sodelovanje je bilo uspešno in prijetno.
Naša resolucija človekove pravice izpostavlja kot glavno prednostno nalogo in vrednoto. Moja politična skupina, skupina Evropske ljudske stranke (krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, je človekove pravice vedno obravnavala kot izjemno pomembno vprašanje. Na vrhu našega programa so odprava smrtne kazni, nesprejemljivost mučenja, pravice žensk in otrok ter boj proti diskriminaciji. Skupina PPE-DE je vedno posvečala veliko pozornosti človekovim pravicam v državah, kot so Kitajska, Rusija in Iran, za kar je imela dobre razloge, saj so razmere na področju človekovih pravic v teh državah precej zaskrbljujoče.
Splošno znano je, da je EU pripravila in izvedla več ukrepov v zvezi z varstvom človekovih pravic in razširjanjem demokracije. Ti ukrepi vključujejo politični dialog, diplomatske ukrepe in finančne instrumente, tj. evropske instrumente za zaščito demokracije in človekovih pravic, okvir, delo večnacionalnih forumov.
Tako je eden od ciljev naše resolucije ocena učinkovitosti politike EU ter ukrepov, ki se zdaj izvajajo, in njihovih rezultatov ter priporočanje načinov za izboljšanje teh ukrepov, njihovo večjo usklajenost, preglednost in prepoznavnost. Pomembno je poudariti, da so odnosi med EU in institucijami ZN na področju zaščite človekovih pravic ustvarili odlične rezultate, zato so nujna nadaljnja prizadevanja v zvezi s tem.
Odkrito povedano se zaradi različnih prepričanj, izkušenj in kultur v Evropskem parlamentu pogosto ne strinjamo glede ocene nekaterih vprašanj in težav, kot je spolno in reproduktivno zdravje. Pri obravnavanju takšnih spornih vprašanj so najprimernejši standard človekove pravice, zlasti pravice otrok in žensk. Zato se pedofilije ne sme dopuščati, ne glede na to, kako jo poimenujemo, saj se jo je poskušalo vključiti na področje spolnega zdravja.
Omeniti moram pomembno vlogo civilne družbe, saj brez civilne družbe in dejavnega sodelovanja nevladnih organizacij prizadevanja politike pogosto ne bi dosegla rezultatov. Zagovorniki človekovih pravic si ne glede na državo, iz katere prihajajo, npr. Oswaldo Payá in Ženske v belem s Kube, Yuri Bandazhevsky iz Belorusije, Salih Mahmoud Osman iz Sudana in več sto drugih, zaslužijo naše spoštovanje in večjo podporo.
Csaba Sándor Tabajdi
v imenu skupine PSE. - (HU) Gospod predsednik, v imenu Stranke evropskih socialdemokratov se zahvaljujem poročevalcu gospodu Marcu Cappatu za njegovo uravnoteženo in podrobno poročilo ter veliko odprtost in pripravljenost na sodelovanje. Zlasti pomembno je, da so se na priporočilo socialdemokratov ekonomske in socialne pravice v poročilu bolj poudarile. Če smo ne glede na politično pripadnost, tj. ali smo člani Evropske ljudske stranke, liberalci, zeleni ali socialdemokrati, ponosni na socialno Evropo, je zelo pomembno, da od drugih ustrezno zahtevamo spoštovanje socialnih pravic. V primeru Kitajske in Rusije na primer več sto milijonov prebivalcev v vaseh nima socialnega zavarovanja, dostopa do osnovne zdravstvene oskrbe ali pokojnine. Mislim, da so to temeljne človekove pravice in da je v prihodnosti temu vprašanju treba nameniti več pozornosti.
Zelo smo ponosni, da vaše poročilo poziva h krepitvi sodelovanja med Evropsko unijo in Svetom Evrope na področju pravic manjšin. V skladu s københavnskimi merili sta Okvirna konvencija za varstvo narodnih manjšin in Evropska listina o regionalnih ali manjšinskih jezikih ključna dokumenta za Evropsko unijo in Evropski svet. Vendar hkrati mislimo, da je zelo problematično, da ni nobenega posebnega poročila ali celo posebnega odstavka o narodnih manjšinah, ker bomo skupaj s komisarko Ferrero-Waldner spremljali Kosovo in določali ukrepe v zvezi s pravicami manjšin. Hkrati sta v našem poročilu navedeni le Kitajska in Rusija. Zato bi bilo ustrezno, da se v prihodnosti v poročilo o človekovih pravicah vključi poseben oddelek o etničnih manjšinah, Romih in migrantih, tj. o novih manjšinah. Hvala za vašo pozornost.
Janusz Onyszkiewicz
v imenu skupine ALDE. - (PL) Na kratko se želim osredotočiti na povezavo med človekovimi pravicami in demokracijo. Obstaja splošno prepričanje, da se lahko te pravice v celoti spoštuje le v demokraciji. Na drugi strani se demokracijo istoveti z večinskimi vladami, ki se oblikujejo prek volilnega mehanizma. To je grška demokracija, v kateri je večina odločala o vsem. Vendar je bil na podlagi tega sistema večinskega glasovanja Sokrat obsojen na smrt.
To kaže, da volja večine ne ščiti vedno pravic državljanov. Zato se je v politični misli 19. stoletja pojavil strah, ki ga danes težko razumemo, in sicer strah pred razširjanjem volilne pravice na širše družbene skupine, kar je povezano s predpostavko, da lahko le razsvetljena manjšina spoštuje človekove pravice in svoboščine.
Danes se pogosto pojavljajo razmere, v katerih sorazmerno poštene volitve povzročijo diktatorske vlade ali jih podpirajo. Spomnimo se na države, kot je Belorusija, ali vlado Hamasa na območju Gaze. Izpostaviti je treba tudi razvpit odgovor egiptovskega predsednika Mubaraka, ki je ob pozivu k pošteni izvedbi volitev izjavil, da bi to povzročilo prevzem vlade s strani radikalnih fundamentalističnih islamističnih skupin.
Jasno je, da je pomen volitev zelo velik, zato jih je treba spremljati. Vendar ni gotovo, ali morda pravna država in resnično neodvisno sodstvo dandanes v več državah nista pomembnejša kot volitve. Sicer bi lahko imeli demokracijo, ki je le diktatorski režim, podprt z volilnim mandatom, tj. diktatorstvo brez neodvisnih institucij za zagotovitev zapletenega sistema usklajevanja in jamstev, ki državljane ščiti pred samovoljnimi ukrepi oblasti. Demokracija mora biti liberalna demokracija in ne samovoljno vladanje večine. Zato moramo ohranjati prakso spremljanja volitev, vendar se pri našem prizadevanju za vzpostavitev prave liberalne demokracije ne smemo omejiti le na takšne ukrepe. To pomeni, da je treba več pozornosti nameniti vzpostavljanju demokratične kulture in institucij civilne družbe.
Za takšne ukrepe ni mogoče pričakovati podpore avtokratskih oblasti. Zato je treba razviti boljše mehanizme pomoči, ki bodo še bolj prilagodljivi kot sedanji, poleg tega pa je treba razširiti obseg naše pomoči in pomagati tistim pogumnim posameznikom, ki so zaradi svojih dejavnosti na različne načine zatirani.
Konrad Szymański
(PL) Gospod predsednik, prepričan sem, da lahko odsotnost besedila o verskih svoboščinah v svetu v poročilu o človekovih pravicah pojasnimo le s predsodki levice in morda tudi poročevalca.
Svoboda veroizpovedi in prakticiranja vere je eden od najpomembnejših elementov človekovih pravic. To potrjujejo člen 18 splošne deklaracije o človekovih pravicah, člen 16 sklepne listine OVSE in člen 9 evropske konvencije. To je svoboščina, ki se zelo pogosto krši. Kristjani so najbolj preganjana verska skupina na svetu in svoje veroizpovedi ne morejo svobodno prakticirati niti na Kitajskem niti v Savdski Arabiji ali v Iranu. V Iraku so morali asirski kristjani, ki so na tem ozemlju prebivali več stoletij, zapustiti svoje domove. V Rusiji delovanje verskih skupnosti, ki ne spadajo v rusko pravoslavno cerkev, postaja vse težje.
O tem iz poročila gospoda Cappata žal ne izvemo nič. Takšna cenzura neposredno povzroča izgubo edine sile v sistemu za zaščito človekovih pravic, tj. izgubo verodostojnosti.
Hélène Flautre
v imenu skupine Verts/ALE. - (FR) Gospod predsednik, predložena poročila so zelo natančna in dobro dokumentirana. Mislim, da prepričljivo dokazujejo sedanjo zmogljivost Parlamenta za ocenjevanje politike EU o človekovih pravicah in demokraciji. Smernice, dialogi in posvetovanja, akcijski načrti, klavzula o človekovih pravicah in misije za spremljanje volitev so instrumenti, ki so temeljito ovrednoteni, poleg tega pa je jasno navedeno tudi, na katerem področju je treba še napredovati, in sicer prek zasnove strategij za človekove pravice za posamezne države ali natančnih kazalnikov za ocenjevanje stanja ali pa s pozivi Parlamentu, naj sprejme ustrezne ukrepe za izvedbo klavzule o človekovih pravicah. Mislim, da so ti cilji Komisiji in Svetu zelo dobro znani in bodo ostali na dnevnem redu naših razprav.
Posebne zahteve so naslovljene tudi na države članice. Zlasti obžalujemo dejstvo, da več držav članic še vedno ni ratificiralo veliko mednarodnih konvencij in dodatnih protokolov, kot so konvencija o varstvu pravic vseh delavcev migrantov in njihovih družinskih članov, opcijski protokol h konvenciji proti mučenju, mednarodna konvencija o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem ter drugi instrumenti, kot je konvencija Mednarodne organizacije dela št. 169. Njihova ratifikacija bi koristila državam članicam in celotni EU.
Obstajajo še nekatera druga, še težavnejša in ponavljajoča se vprašanja, ki jih mednarodne razmere stalno postavljajo na vrh našega seznama prednostnih nalog; to so vprašanja v zvezi s celostnim pristopom k človekovim pravicam v vseh politikah EU. Vendar azilna politika in politika priseljevanja, ki ju izvajajo EU in države članice, povzročata velike kršitve človekovih pravic, zlasti na naših zunanjih mejah. Velika evropska podjetja dejansko prezrejo neposredne kršitve delovnega prava ali pravice do zdravega okolja, včasih pa takšne kršitve celo povzročajo. EU bi morala napredovati k zakonodajnemu okvirju, ki spodbuja skladnost njenih dejavnosti in spoštovanje človekovih pravic. Kriza s hrano dejansko povzroča dvome v našo kmetijsko in energetsko politiko. Vpliv podnebnih sprememb na človekove pravice je ponovno očiten. Pravice do življenja, zdravja, stanovanja in hrane so na vrhu seznama kršitev.
Naš cilj je celovita politika. Začela so se prizadevanja za izvajanje lizbonske pogodbe. To pomeni nadaljnji ukrep v zvezi z našo zavezanostjo človekovim pravicam. To zavezanost na področju človekovih pravic je treba zagotoviti z boljšo in skladnejšo organizacijo ter sredstvi. Evropska služba za zunanjepolitično delovanje mora na primer vključevati središče, ki se osredotoča na medsektorski značaj človekovih pravic. Odločilni korak mora narediti Evropski parlament. Za to je zelo zaželen popolnoma funkcionalen parlamentarni organ.
Vittorio Agnoletto
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, spodbujanje in zaščita človekovih pravic sta zdaj izpostavljena tveganju, da postaneta le prazne besede, zlasti če izjavljenim načelom ne sledijo konkretni ukrepi. Evropska unija je nekaj časa trdila, da je nemočna v odnosu do režimov, ki kršijo človekove pravice, ter so jo zanimali le pospeševanje trgovine in gospodarski odnosi.
Komisijo pri njenih strategijah za spodbujanje človekovih pravic po vsem svetu vse bolj zamenjujejo Svet in države članice. Že nekaj časa smo priča zavestni ponovni nacionalizaciji pristojnosti v zvezi s spodbujanjem temeljnih pravic. Komisija še nikoli ni bila tako šibka, kar zadeva predloge v zvezi s človekovimi pravicami in demokracijo po svetu, kar dokazuje na primer zavrnitev uporabe klavzule o demokraciji, o kateri je Parlament glasoval pred dvema letoma.
Človekove pravice so ponovno odvisne od gospodarskega ali vojaškega nadzora, kar dokazuje "vojna proti terorizmu", ki jo vodi Busheva administracija. Zato je pomembno, da ima Evropski parlament še naprej spodbujevalno vlogo na tem področju, na primer s poročili, kakršno je poročilo gospoda Cappata. Seveda se to poročilo osredotoča le na en vidik človekovih pravic, in sicer individualistični vidik.
Gospod Cappato je glasoval proti našim predlogom sprememb, s katerimi smo želeli pokazati, da so spodbujanje človeškega razvoja ter socialnih, ekonomskih in kulturnih pravic, kot so jih opredelili ZN, pogoj za uživanje individualnih pravic. To zamisel opredeljujejo prav ti koncepti medsebojne povezanosti in nedeljivosti pravic.
Vendar se je poročevalec odločil za pripravo črnega seznama držav, v katerih se obtožujejo običajni osumljenci, najvplivnejši pa se izognejo kritiki. S temi predlogi sprememb smo poskušali na primer izpostaviti dejstvo, da Turčija izvaja politiko uničevanja kulturne, politične in družbene identitete Kurdov. To zatiranje prizadene več milijonov ljudi, vendar se še niso sprejeli nobeni ukrepi. Mislim, da je kurdsko vprašanje ključno za prihodnost demokratične Evrope skupaj s splošnimi ubeseditvami človekovih pravic, ki ustvarjajo možnost dvojnih meril. Zato se je naša skupina odločila, da se bo med končnim glasovanjem vzdržala.
Predsednik
Če ste pričakovali govor gospoda Georgiouja iz skupine neodvisnosti/demokracije, boste razočarani, ker ni prisoten v sejni dvorani.
Frank Vanhecke
(NL) Hvala, gospod predsednik. Čeprav bi bilo mogoče kritizirati več vidikov obsežnega poročila gospoda Cappata, mislim, da je pozitivno, da poročilo diskriminacijo manjšinskih religij v več tretjih državah izrecno uvršča na dnevni red, kar je bilo zelo potrebno.
Biti moramo dovolj pogumni, da nekatere zadeve bolj jasno izjavimo ter brez ovinkarjenja najprej obsodimo fanatični totalitarizem muslimanskih držav. Dejstvo je, da se v muslimanskem svetu kristjane in nevernike odkrito obravnava kot drugorazredne državljane in so zato pogosto diskriminirani, čeprav se v Evropi islam priznava in obravnava kot enakovredna religija ter se muslimani priznavajo in obravnavajo kot enakovredni državljani, v moji državi pa islam priznava in finančno podpira celo vlada.
Če navedem le en primer, v Alžiriji, ki naj bi bila "sodobna" država, se za osebo, ki poskuša spreobrniti muslimana, predvidevajo petletna zaporna kazen in zelo visoke denarne kazni. Tudi v drugih muslimanskih državah sta diskriminacija in zatiranje nemuslimanskih manjšin enostavno uradna politika. Zato je čas za ukrepe Evrope.
Ugotavljam, da Evropska unija vztrajno molči glede popolnoma nerazumnega, sistematičnega in uradno organiziranega preganjanja pripadnikov drugih veroizpovedi v muslimanskih državah, medtem ko Organizacija islamske konference stalno izpostavlja diskriminacijo muslimanov, ki naj bi se dogajala po svetu. Zato se zdi,da so uradni dialogi in klavzule o človekovih pravicah postali le neke vrste moralna krinka. Kako verodostojna je lahko Evropska unija, če na široko odpira vrata državi, kot je Turčija, hkrati pa je vsem znano zelo pogosto mučenju s strani turške policije?
Kaj lahko Evropska unija druge nauči o svobodi izražanja in tiska, ko pa je sama več let tajno in odkrito izvajala pristopna pogajanja z državo, kot je Turčija, ki jo Novinarji brez meja opisujejo kot eno od največjih kršiteljic svobode izražanja? Kaj lahko Unija druge nauči o verski svobodi, če sprejema državo, kot je Turčija, ki je pobijala ali izganjala pripadnike vseh nekdanjih manjšinskih religij ter izvaja odkrito diskriminacijo proti tistim nekaj, ki še obstajajo?
Če prezremo uradno retoriko ter uradne izjave in klavzule, pogosto vidimo, da je evropska politika na področju človekovih pravic politika dvojnih meril ter da med besedami in dejanji obstaja ogromna vrzel.
Popoln simbol te dvoumne evropske politike je sedanji evropski komisar za razvoj in humanitarno pomoč Louis Michel. Ko je bil še belgijski zunanji minister, se je zaradi svoje zamisli o evropskem bojkotu Avstrije zdel kot neke vrste globalna vest, na drugi strani pa se je povezoval s podlim diktatorjem Fidelom Castrom. Pred nekaj meseci se je ta evropski komisar ponovno zavzemal za dodatno izboljšanje odnosov s Kubo, čeprav vse organizacije za človekove pravice potrjujejo, da je kubanski državni aparat vztrajno usmerjen h kratenju pravic in svoboščin kubanskih državljanov.
Takšni ljudje, takšni evropski komisarji, niso primerni za izvajanje politike o človekovih pravicah. Naslednja pripomba je, da v tem poročilu ni nujno potrebnega poziva k ponovni vzpostavitvi pravice do izražanja v več evropskih državah, vključno z Belgijo. V Belgiji je opozicijska stranka očitno obremenjena z vlogami in postopki ter več zakonov je postalo strožjih, da bi onemogočili pravico do izražanja v zvezi z vprašanjem priseljevanja. Skrajni čas je, da postanemo dovolj pogumni in najprej poiščemo lastne napake.
Zbigniew Zaleski
(PL) Gospod predsednik, gospa komisarka, dejstvo, da volitve spremljajo priznane institucije, izboljšuje volilno vzdušje in včasih celo pomaga izoblikovati pomembne spremembe, kot se je na primer zgodilo med oranžno revolucijo v Kijevu. Spremljanje je očitno draga zadeva, vendar je upravičeno, saj uči demokracijo ter nam pomaga spoštovati politično zavest in dušo neke države.
Imam nekaj predlogov, kako misije narediti učinkovitejše brez nepotrebnih stroškov. Prvič, poslati je treba ljudi, ki govorijo lokalni jezik. Če to ni mogoče, se lahko skupino opazovalcev sestavi tako, da se pri prevajanju uporablja en sam jezik (francoščina ali angleščina), kar pomeni, da se v misijo vključi le prevajalce, ki bodo prevajali v ta jezik.
Če je mogoče, bi bilo koristno povabiti prostovoljce iz ostalih držav, kot so študentje ter člani nevladnih in študentskih organizacij. Zakaj? Več kot je opazovalcev, bolje bodo stvari potekale. Čeprav včasih slišimo ironične pripombe, na primer v Afriki, da ne potrebujejo več kolonistov, se izkaže, da stik in sodelovanje z volivci spodbujata njihovo naklonjenost misiji in hkrati tudi tej obliki demokratične podpore.
Ko govorimo o človekovih pravicah, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov zagotavlja, da se ljudje, ki živijo na posebej ranljivih področjih sveta, zavedajo svojih pravic in so se zmožni boriti zanje. Za to je potrebno stalno izobraževanje. Nobenega drugega izhoda ni. Na koncu bi rad povedal, da bi bila brez temeljnih človekovih vrednot in pravic demokracija napačna rešitev, če ne kar karikatura načina upravljanja.
Józef Pinior
(PL) Gospod predsednik, gospa komisarka, današnja razprava obravnava eno od najpomembnejših zadev, s katerimi se ukvarja Evropska unija in zlasti Evropski parlament: spoštovanje človekovih pravic v svetu in spremljanje sedanjega stanja svetovne demokracije. Menim, da ti dve poročili predstavljata zelo pomemben dosežek Evropskega parlamenta. Čestitam gospodu Cappatu, gospe De Keyser in gospodu Salafranci za pripravo teh poročil.
V takih razmerah se vedno soočamo z dilemo: kako lahko branimo človekove pravice, govorimo o pravnih načelih, ki jih želimo prikazati v ostalih regijah po svetu, hkrati pa vodimo učinkovito politiko EU? To je osnova umetnosti današnje politike EU: usklajevanje teh dveh vidikov, prikazovanja vizije človekovih pravic in hkrati učinkovitosti naše politike. To je neprijetno vprašanje, s katerim se zdaj soočamo v Burmi, na Kitajskem, na Kavkazu in v mnogih ostalih regijah sveta. Menim, da si obe poročili dobro prizadevata za uravnoteženje teh izzivov, s katerimi se sooča Evropska unija.
Še ena zadeva: to razpravo bi rad izkoristil, da se zahvalim gospe komisarki Ferrero-Waldner za njen odgovor v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic v Mongoliji. Moje informacije so se izkazale za pravilne. Mongolija je lahko primer države, v kateri se resnično ukvarjamo s pozitivnim trendom na področju človekovih pravic. Mongolija je lahko primer za to, kako se lahko položaj v tem smislu izboljša. Je zelo pomembna azijska država, ki jo bo v prihodnosti Evropska unija morda izpostavila kot zgled za druge države Srednje Azije.
Fiona Hall
Gospod predsednik, misije za spremljanje volitev so osrednji in najpomembnejši del podpore EU človekovim pravicam, demokratizaciji in dobremu upravljanju. V svojem govoru bom zlasti omenila misije za spremljanje volitev v Afriki, ker obstaja posebno partnerstvo med EU ter afriškimi, karibskimi in pacifiškimi državami.
Pogosto se misije za spremljanje volitev odvijajo v okviru razvojne podpore v skladu s sporazumom iz Cotonouja. Za volitve v Demokratični republiki Kongo leta 2006 je bila na primer na voljo znatna tehnična podpora za volilni postopek registracije in tudi misije za spremljanje volitev morajo biti vključene v podporo po volitvah, kot poudarja poročilo gospe De Keyser. Obstaja velika potreba po praktični in tehnični pomoči po volitvah, na primer za usposabljanje javnih uslužbencev in izmenjavo izkušenj med poslanci. Novo izvoljeni parlamenti potrebujejo podporo za krepitev svojih zmogljivosti nadzora nad izvršno oblastjo. Poleg tega so po volitvah potrebni nadaljnji politični ukrepi, zlasti v zvezi s priporočili misije za spremljanje volitev, ki zahtevajo nadaljnje spremljanje pred naslednjim krogom volitev.
Izpostavila bi rada še nekaj točk. Da, misija za spremljanje volitev ima zelo poseben položaj, saj je neodvisna in ločena od preostalega procesa. To ni Komisija, je drugačna od zunanjih odnosov, čeprav mora poročati lokalni delegaciji Komisije, veleposlanikom držav članic in tudi ostalim misijam za spremljanje volitev, nobenemu od njih ne odgovarja, njena neodvisnost je njena moč. Čeprav se strinjam s sodelovanjem in usklajevanjem, menim, da ne smemo imeti skupnih misij z ostalimi organi, ker to lahko ogrozi zelo pomembno neodvisnost misije EU za spremljanje volitev.
Zavedam se, da si nekateri prizadevajo za širitev misij za spremljanje volitev in spodbujanje njihove dejavnosti v južnem Sredozemlju. To razumem, vendar ne sme ogrožati misij v nastajajočih demokracijah v Aziji, Latinski Ameriki in zlasti Afriki. Kot so mnogi že rekli, misije niso poceni, če bomo uvedli dodatne misije, potrebujemo dodaten proračun.
Raül Romeva i Rueda
(ES) Gospod predsednik, čestitam gospodu Cappatu za opravljeno delo in rezultat.
Pravzaprav čestitam tudi celotnemu pododboru za človekove pravice, ker menim, da to poročilo kaže, da je ta pododbor že pred časom dozorel, z vsem, kar sodi zraven.
Vendar v zvezi s poročilom obstaja nekaj vidikov, ki bi jih radi ponovno obravnavali, zato pozivamo, da se jih končno prizna.
Prvič, ponovno je treba priznati in opozoriti, da so človekove pravice splošne in nedeljive, kar v besedilu ni izrecno navedeno, vendar bi si želeli, da je, zato smo v zvezi s tem vložili predlog spremembe.
Drugič, dobro bi bilo, da se sporazumemo, da mora imeti v prihodnosti vsak posebni odposlanec EU jasen mandat v zvezi s človekovimi pravicami in zlasti v zvezi z zagotavljanjem spoštovanja smernic za človekove pravice.
Tretjič, v zvezi s temi smernicami menim, da je pomembno upoštevati nekaj drugega: čeprav pravice žensk po definiciji spadajo v okvir človekovih pravic, menimo, da posebni elementi, ki pogosto spremljajo določene kršitve teh pravic, z vidika spolov pomenijo, da je zelo priporočljiva čim prejšnja uvedba nekih novih smernic za pravice žensk.
Na koncu bi kljub velikemu številu posebnih primerov, ki bi jih morali omeniti, pa jih zaradi prostorske in časovne stiske ne moremo, to razpravo izkoristil za opozorilo na kršitve človekovih pravic, ki jih v Zahodni Sahari izvajajo maroški organi, saj je to jasen primer nepopolne oziroma slabo zaključene dekolonizacije.
Zato se Španija in s tem tudi Evropska unija ne smeta odvrniti od tega vprašanja, zlasti ker Svet Združenih narodov za človekove pravice ponovno poziva k odpravi tega konflikta prek pravične in trajnostne rešitve v skladu z mednarodnim pravom, to pa pomeni, kakor vsi vemo, da je treba uvesti pravico do samoodločanja.
Luisa Morgantini
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zahvaljujem se gospodu Cappatu in pododboru za človekove pravice. Vendar ne bom govorila o tem poročilu. Upam, da bo pododbor za človekove pravice postal samostojen odbor. Poleg tega se zahvaljujem gospe De Keyser in gospodu Salafranci za njuno natančno in spodbudno poročilo. Vendar obžalujem, da pri pripravi poročila nista sodelovala odbor za zunanje zadeve in odbor za razvoj, glede na dejstvo, da predsednika teh dveh odborov skupno predsedujeta skupini Evropskega parlamenta za spremljanje volitev.
Zahvaljujem se Komisiji in zlasti gospe Ferrero-Waldner za predanost in odločenost, ki sta jo pokazali v zvezi z razvojem evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice, ki pomaga spodbujati človekove pravice s spremljanjem volitev, ker so za demokracijo in človekove pravice potrebne svobodne in poštene volitve ter razvoj in strategija za boj proti revščini.
Na razpolago imam le minuto časa, zato poudarjam potrebo po večji skladnosti v povolilnem obdobju. Za primer vzemimo Palestino. Menim, da so ta skladnost in tudi kontinuiteta spremljevalnih poročil ter politike, ki podpirajo državne parlamente, bistvene za verodostojnost evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR). Predlog gospe Ferrero-Waldner za drugi skupni seminar o spremljanju volitev je prav tako pomemben, zlasti če nam uspe vključiti civilno družbo in lokalne opazovalce volitev, ki bi bili ključni za dialog.
Hélène Goudin
(SV) Gospod predsednik, EU je združenje vrednot, ki temeljijo na skupnem dogovoru o spoštovanju človekovih pravic. Če se te pravice v Uniji ali na območju blizu EU ne spoštujejo, mora EU ukrepati. Vendar na žalost ta parlament poskuša človekove pravice izkoristiti za izboljšanje svojega položaja na področju zunanje politike v škodo pristojnosti držav članic. Ne smemo pozabiti na dejstvo, da več naših držav članic ne spoštuje vedno človekovih pravic, na primer pravic gejev, lezbijk, biseksualcev in transseksualcev, medtem ko se v naši zanesenosti samozadovoljno trepljamo po ramenih in kritiziramo politike tretjih držav.
Jim Allister
Gospod predsednik, moram vprašati, ali je ta razprava le letni obred čiščenja naše vesti v zvezi s človekovimi pravicami ali smo v EU dejansko resni glede spodbujanja pravih sprememb v državah, ki te pravice redno kršijo?
Da, EU ugovarja, vendar obstaja vprašanje, ali se naši ukrepi merijo obratno sorazmerno glede na pomembnost trgovine tistih, na katere se osredotočamo? Za primer poglejmo Indijo in Kitajsko. Obe državi vabimo k sodelovanju na področju trgovine. Kako resni smo glede spodbujanja dejavnosti na področju človekovih pravic v zvezi z njima? Zakaj naši trgovinski sporazumi ne vsebujejo pravih določb v zvezi s človekovimi pravicami? Je res, da je Evropi pomembnejša trgovina kot zatiranje?
Razmere v Indiji razkrivajo njeno diskriminacijo, ki temelji na sistemu kast, grozljivi preteklosti prisilnega dela in trgovine z ljudmi za spolne storitve ter izredno razširjeni zlorabi verske svobode. In potem ugotovim, da z Indijo vodimo le neke vrste ad hoc dialog, nismo pa se dejavno lotili vprašanja človekovih pravic. Ni čudno, da se razmere ne izboljšujejo.
Poleg tega moram dejati, da je naša osredotočenost včasih izkrivljena. Pri razvojni pomoči EU močno uveljavlja program pravic, vključno s spodbujanjem splava, tudi na področjih, na katerih je to do lokalne kulture žaljivo - v Keniji, kjer nevladne organizacije, ki jih financira EU, ta sredstva uporabljajo za opravljanje splavov, kar je v nasprotju z lokalnimi navadami in zakonom.
Ali se ne bi osredotočili na temeljne pravice in boljšo uporabo naših sredstev za pomoč pri oskrbovanju s hrano in vodo, namesto da se ukvarjamo s svojimi načrti pod krinko zdravstvene politike?
Ari Vatanen
Gospod predsednik, menim da je danes pravi dan za obravnavanje pomembnosti volitev in misij za spremljanje volitev. Danes zjutraj smo namreč iz ZDA prejeli nove rezultate. Zdi se mi, da se tamkajšnje volitve odvijajo že zelo dolgo, in še vedno ne vemo, kdo je demokratski kandidat za predsedniške volitve. Menim, da bo to Obama, vendar se v zvezi s tem ne bodo posvetovali z mano.
Medtem ko se ta zadeva v ZDA odvija že mesece, so se v Rusiji odvijale volitve, danes pa je gospod Putin predsedniško mesto odstopil gospodu Medvedevu. Moral bi dejati, da so gospoda Medvedeva slovesno ustoličili, vendar to ne bi bil primeren opis, ker si je med volilno kampanjo gospod Medvedev vzel le en dan za kampanjo - vsaj tako trdi sporočilo za javnost iz Kremlja. Navaja celo, da je se je za tisti dan odrekel plačilu. Kako lahko nekdo vodi volilno kampanjo, če jo izpelje v enem dnevu? To je mogoče le, če se kandidat zaveda, da bo imel sedemnajstkrat več objav na televiziji kot ostali trije kandidati skupaj. Take so žalostne razmere v Rusiji. Rusko prebivalstvo si zasluži več. To ni kritiziranje Kremlja. Govoriti moramo v imenu ruskega prebivalstva in ljudi vsake države, ki nimajo demokracije v smislu, kot jo razumemo mi.
Ali so te misije za spremljanje pomembne? Da, zelo so pomembne, ker vse pomagajo graditi demokracijo, kar je najpomembnejša misija tega parlamenta. Gospod Salafranca in gospa De Keyser sta pripravila zelo dobro poročilo, vendar se moramo posvetiti temu vprašanju. EU mora biti na tem področju močnejša. Ne moremo ostati tiho, ker smo odgovorni za ljudi, ki še ne živijo v demokraciji.
Richard Howitt
Gospod predsednik, čestitam odličnemu poročevalcu Marcu Cappatu za letno poročilo o človekovih pravicah.
Razložil bi rad dva predloga sprememb socialistov: prvič, spoštujem njegovo in vaše stališče glede Gandija ter nenasilja in menim, da Parlament opozarja na zelo pomembno tradicijo. Vendar si prizadevamo za črtanje tega odstavka zgolj zato, ker ne sme biti edino vodilno načelo evropske skupne zunanje in varnostne politike. Ustvarjanje in ohranjanje miru včasih vključujeta vojaška sredstva, vendar sta še vedno časten in plemenit del tega, kar Evropa lahko in mora narediti za oblikovanje mirnejšega in uspešnejšega sveta.
Drugič, v zvezi z našim predlogom spremembe o Svetu Združenih narodov za človekove pravice sem, ker s kolegi iz pododbora redno obiskujem Ženevo, kot vi tudi sam zaskrbljen. Polarizacija, ki še vedno obstaja glede zasedenih palestinskih ozemelj, je obžalovanja vredna, prav tako skupna mentaliteta, zlasti v afriški skupini, čeprav moramo biti na to pozorni tudi v Evropi. Vendar menim, da je letos zelo pomembno, da nadaljujemo s podporo duhu reforme ZN, priznamo pozitivno vlogo, ki jo imajo države članice EU v Svetu za človekove pravice, ter priznamo, da se postopek medsebojnega pregleda šele začenja in da je njegovo odprto, skladno in učinkovito izvajanje najboljši način za podporo tej instituciji.
Končno, v uvodni izjavi P in odstavku 4 Komisijo in Svet pozivamo, da podpreta predlog soglasja o spodbujanju demokracije v sosedski politiki, v københavnskih merilih, v naših regionalnih strategijah v svetu. Govorimo o spodbujanju demokracije, vendar za to nimamo evropske definicije. Zamisel, podobno kot smo dosegli soglasje o razvoju, da Komisija, države članice in Parlament skupno oblikujejo in se zavežejo k spodbujanju demokracije v svetu, je zelo pomembna. Gospod Solana jo je podprl in upam, da jo bosta nocoj uradno podprla tudi Svet in zlasti Komisija.
Ona Juknevičienë
(LT) Lani je poročilo EU obsegalo 104 strani, od katerih so bile 4 namenjene temi človekovih pravic. Letos ima poročilo 216 strani, človekovim pravicam pa jih je namenjenih 10. Dejstva, navedena v lanskem poročilu, kot je razvoj agencije za temeljne pravice in delo Parlamenta v zvezi s tem, se spet ponavljajo. Kljub temu poročilo natančno navaja, kako Evropejci varujemo pravice ljudi v svetu.
Vendar niti v poročilu niti v resoluciji ni bilo navedenega ničesar glede zaščite človekovih pravic ali primerov kršitev v Uniji. Ali v EU ni primerov kršitev človekovih pravic ali jih dejansko rešimo pravično in brez odlašanja, če se pojavijo? Menim, da nič od tega ni res. Menim, da je laže govoriti o grehih drugih kot priznati lastne napake.
Ali se ne zavedamo dejstva, da agencije v Londonu, ki nezakonito zaposlujejo ljudi, zasužnjujejo priseljence iz Litve in Poljske? Ali ne vemo, da se po ukazu predsednika Sarkozyja v Parizu odvijajo množične aretacije "nezakonitih" oseb? Obstaja tudi vprašanje nezakonitih ukrepov proti Romunom v Rimu. Seveda se lahko oškodovani pritožijo na sodišče v Strasbourgu. V nekaj letih, ko bo število primerov na tem sodišču naraslo na več tisoč, bo morda pravici zadoščeno. Vendar sta zadevnim ljudem vsak dan in vsaka ura zelo pomembna.
Izvoljeni smo bili, da delamo za ljudi, jih predstavljamo in ščitimo njihove pravice. Obrnimo se torej k njim. V Evropi mora biti vsak varen. Le tako bomo močnejši in v boljšem položaju za pomoč ostalim.
Predsednik
Hvala, gospa Juknevičienë. To je primer, ko iščemo male napake drugih in hkrati ne priznavamo lastnih velikih napak.
Margrete Auken
(DA) Gospod predsednik, hvala za čudovito poročilo o človekovih pravicah. Vendar vsebuje zelo resno napako. Največja svetovna težava na področju človekovih pravic - diskriminacija 260 milijonov brezkastnih dalitov - je omenjena le na kratko in le v zvezi s seznamom stvari, ki bi lahko spodbudile diskriminacijo. Februarja lani smo sprejeli daljnosežno odločitev v zvezi s tem, zato je zaskrbljujoče, da je odbor za zunanje zadeve zavrnil predlog spremembe, ki ga je predložila skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze. Predlagali smo, da mora EU skupaj z ZN pripraviti smernice za boj proti kastni diskriminaciji in to težavo izpostaviti na vrhovih z zadevnimi državami. Ali sta Indija in Britanska vlada ponovno zavzeli skupen položaj, saj sta tej odločitvi nasprotovali že lani, in ali jima je tokrat uspelo?
To vprašanje je prisotno v številnih državah južne Azije, vendar omenjam Indijo, ker je demokratična, kar je dejstvo, ki se v zvezi s človekovimi pravicami poudarja kot najpomembnejši dejavnik. Je demokratična država in ima celo dobre zakone proti kastni diskriminaciji. Vendar se te zakone neprestano krši. Demokracija v Indiji si zasluži spoštovanje teh zakonov, Indija pa bi morala postati vzor za ostale. Vendar je prav tako sramotno, da se EU izogiba vprašanju trpljenja dalitov, Parlament prav tako. O teh zadevah bi lahko govorili lani. Kaj se je zgodilo, da o njih ne moremo govoriti danes? Ali se razmere za dalite izboljšujejo? Ali diskriminacija izginja? Ne, vsi tu vemo, da to ni res. Zakaj si potem obupen položaj teh ljudi ne zasluži dejavne pozornosti EU?
Willy Meyer Pleite
(ES) Gospod predsednik, najlepša hvala. Gospe in gospodje, 13. aprila so Ennaama Asfarija, zagovornika človekovih pravic v Zahodni Sahari, aretirali v Marakešu. Še ena aretacija v Maroku.
Gospe in gospodje, to vam govorim zato, da ne bomo pozabili, da je Evropska unija odgovorna za proces dekolonizacije, ki ga podpirajo Združeni narodi. Odgovorni smo, zato mora vsako poročilo o človekovih pravicah navajati, da mora biti Evropska unija natančna in pazljiva ter mora delovati v skladu z resolucijami Varnostnega sveta ZN.
Drugič, gospe in gospodje, v naši civilizaciji, v 21. stoletju, prebivalstvo postaja vedno bolj revno in lačno, vedno več je tudi bolezni in neenakosti. Po mnenju Združenih narodov je Afrika v zadnjih desetih letih postala revnejša. Zato zahtevam, predlagam in pozivam, da se prizna, da človekove pravice pomenijo vse pravice: gospodarske, socialne, kulturne in politične. Če bi imeli lestvico, bi bili zelo presenečeni nad razvrstitvijo držav, ki ne spoštujejo človekovih pravic. Zato menim, da se moramo bolj zavedati tega problema in izpostavljati vsa vprašanja v zvezi s spoštovanjem človekovih pravic.
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, pri razpravljanju o volitvah in misijah za spremljanje volitev je pomembno, da v okviru lizbonske pogodbe pogledamo tudi sebe. Kakšno število od pol milijarde Evropejcev zunaj notranjega političnega kroga Sveta bo izvolilo predsednika Evrope? Niti eden. Kakšno število širše javnosti bo izvolilo evropskega predsednika vlade, predsednika Komisije? Ponovno, niti eden.
Morda bomo imeli večji uspeh pri spodbujanju demokracije po svetu, ko bo EU sama sprejela demokracijo. Kot je gospod Bonde nocoj izpostavil, ko bo predsednik Kitajske med pogovorom o demokraciji vprašal prihodnjega predsednika Evrope, s koliko glasovi je zmagal, bo to zelo neprijeten trenutek.
Urszula Gacek
Gospod predsednik, pozdravljam odlično poročilo o vlogi Evropskega parlamenta pri spremljanju volitev. Spremljanje volitev v novih in razvijajočih se demokracijah se upravičeno obravnava kot prednostna naloga EU in prikaz njene zavezanosti tem državam.
Vendar vidim dodatno vlogo za naše države članice, za naše tako imenovane "zrele demokracije", tj. dajanje vzgleda.
Spominjam se živahne razprave na Poljskem pred splošnimi volitvami oktobra 2007. OVSE je želela odposlati majhno skupino opazovalcev. Na to zahtevo so se na začetku številni politiki odzvali negativno, saj so spremljanje volitev videli kot žalitev in sramotenje. Vendar to ni mišljeno tako. Misije za spremljanje volitev so bile odposlane v številne stare evropske demokracije. Francoske predsedniške volitve so primer za to. Na koncu so opazovalce na Poljskem lepo sprejeli.
Pri prepričevanju nenaklonjenih nastajajočih ali novih demokracij, naj dovolijo prisotnost mednarodnih opazovalcev, moramo tudi sami pokazati, da drugim dovolimo, da nas nadzirajo. Naši volilni postopki niso brez napak. Britanci so zabeležili primere volilnih prevar pri glasovanju po pošti, vsi pa se soočamo z novimi izzivi, kot so glasovanje prek spletnih povezav v prihodnosti.
Zato moramo biti odprti za nadzor, ker taka odprtost le poudarja našo verodostojnost.
Libor Rouček
(CS) Danes razpravljamo o dveh tesno povezanih poročilih: letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in poročilu o misiji EU za spremljanje volitev. Svobodne volitve in pravica do demokracije sta temeljni človeški pravici, določeni med drugim v mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah ter deklaraciji tisočletja ZN. Zaradi tega je spodbujanje demokracije eden glavnih ciljev zunanje politike EU. Za učinkovitost te podpore moramo okrepiti našo skupno zunanjo in varnostno politiko ter oblikovati učinkovitejše misije EU za spremljanje volitev.
Zato podpiram priporočila naših poročevalcev. Poleg tega menim, da mora biti volilni postopek, vključno s predvolilnim in povolilnim obdobjem, vključen v politični dialog z zadevnimi tretjimi državami. Eden od ciljev volilnega postopka, ne le volitev, ampak zlasti tudi predvolilnega in povolilnega obdobja, mora biti utrjevanje demokratičnih institucij, kot so pravna država, neodvisnost medijev in sodišč, civilna družba itd. Poleg tega na podlagi osebnih izkušenj iz misij za spremljanje volitev menim, da Evropski parlament mora in lahko ima pri tem procesu učinkovitejšo in pomembnejšo vlogo.
Na koncu bi kot predstavnik Češke republike povedal nekaj besed v zvezi z ratifikacijo rimskega statuta. Kot sem storil že lani, poslance in senatorje Češke republike pozivam, da rimski statut čim prej ratificirajo. Dejstvo, da je Češka republika, ki bo prvo polovico prihodnjega leta predsedovala EU, edina država članica EU, ki tega statuta še ni ratificirala, je po mojem mnenju sramota za mojo domovino.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, najprej pred Komisijo in Svetom poudarjam, da mora EU močno podpreti tožilca na Mednarodnem kazenskem sodišču pri obsodbi dveh posameznikov, ki sta domnevno zakrivila kršitve človekovih pravic v Darfurju, pri čemer je eden minister v sudanski vladi. Odziv EU je bil do zdaj šibek, kar je glede na to, da si pripisujemo zasluge oziroma večino zaslug za oblikovanje Mednarodnega kazenskega sodišča, precej sramotno.
Tvegamo celo, da nas bodo na tem področju prehitele Združene države. V zanimivem govoru pred dvema tednoma je John Bellinger, glavni odvetnik zunanjega ministrstva, izjavil, da so Združene države brez spremembe svojega ideološkega stališča v zvezi z Mednarodnim kazenskim sodiščem pripravljene ponuditi praktično podporo njegovemu delu, pri čemer je omenil zlasti Darfur. Zato menim, da si moramo bolj prizadevati v zvezi s podporo Mednarodnemu kazenskemu sodišču glede Darfurja.
Ko govorimo o Združenih državah, obstaja možnost za konec vseh ali vsaj najhujših zlorab v vojni proti terorizmu ne glede na to, kdo zmaga na predsedniških volitvah. Vsi kandidati podpirajo ukinitev Guantánama, vendar mora EU pri tem pomagati, tako da vztraja pri svojem pozivu k ukinitvi in vodi mednarodno pobudo za preselitev pripornikov, ki ne bodo deležni pravičnega sojenja. Vendar moramo biti hkrati s tem - in strinjam se s tistimi, ki trdijo, da mora EU tudi notranje spoštovati človekove pravice, če želi svetu pokazati svojo verodostojnost - tudi sami odgovorni, česar zaradi dogovorov evropskih vlad glede izrednih izročitev, kar v prevodu pomeni ugrabitev in mučenja, zdaj ne moremo trditi.
Maria da Assunçăo Esteves
(PT) Razmere so take. Smrtna kazen, mučenje in lakota so barbarski pojavi, ki vztrajajo v tem svetu, ki mu delno vladamo. Vendar se bodo take razmere nadaljevale le, če si to želimo. Razsvetljeni Evropi, Evropi vrednot in dostojanstva manjka politična skladnost. Evropski parlament in Svet na tem področju nimata vedno enakega stališča, vendar obstaja le ena pot, tj. usklajeno delovanje evropskih institucij na področju vseh njihovih notranjih in zunanjih politik. Glede učinkovitosti nove službe za zunanjepolitično delovanje v okviru lizbonske pogodbe na področju človekovih pravic imamo visoka pričakovanja.
Vendar smo zaskrbljeni v zvezi z razmerami v svetu in primeri, ki se dogajajo: Združene države imajo smrtno kazen, prav tako Afrika; Kitajska ima ne le Tibet, ampak tudi suženjsko delovno silo, mučenje in usmrtitev po hitrem postopku. Taki primeri bi nas morali spodbuditi k reševanju našega pomanjkanja skladnosti. Evropa potrebuje proaktivno politiko na področju človekovih pravic. Treba je spodbuditi civilno družbo, vendar ne smemo pozabiti, da boj za pravice v prvi vrsti spada v pristojnost držav in njihovih diplomacij. Francoski predsednik je pravilno dejal, da se ne bo udeležil olimpijskih iger v Pekingu. Prav tako se jih ne bi smeli udeležiti ostali voditelji držav EU. Unija je skupnost, ki temelji na vrednotah. Za Evropo ni dovolj, da objavlja izjave in resolucije. Evropska unija ne sme prodati svoje duše.
Genowefa Grabowska
(PL) Gospa komisarka, pri zahvali vsem trem poročevalcem bi rada zlasti poudarila brezpogojno in nesporno spoštovanje pravic žensk na vseh področjih javnega življenja, v družbenih odnosih in v izključno človeških zasebnih odnosih - ne le v teoriji, ampak v praksi.
To zahteva zlasti ukinitev vseh oblik diskriminacije in nasilja nad ženskami in dekleti. Vendar to ni dovolj. Poglejmo razmere v Evropi. Evropska unija pripravlja številne resolucije, ki bodo države članice pozvale k enakemu obravnavanju žensk in moških, nato pa bo preverila, ali in kako se ta načela uporabljajo. Vendar me zanima, gospa komisarka, ali bo vključevanje načela enakosti spolov vključena v notranje strukture Evropske unije. Ali se bo na primer pri ustanavljanju novih institucij EU in zapolnjevanju štirih najvišjih položajev - predsednika Unije, predsednikov Komisije in Parlamenta ter visokega predstavnika EU za skupno zunanjo in varnostno politiko - zagotovilo upoštevanje tega načela?
Gospe in gospodje, to bo trenutek resnice, ki bo pokazal, ali je naš pristop k pravicam žensk dejansko tak, kot ga oglašujemo.
Maria Eleni Koppa
(ES) Gospod predsednik, poročilo, ki ga danes obravnavamo, je najpomembnejši izraz Evropskega parlamenta na področju politike človekovih pravic v svetu. Izzivi so veliki, Evropski parlament lahko in mora nastopiti kot porok za demokracijo in človeško dostojanstvo.
Pomembno je, da EU zavzame odločno in enotno stališče v zvezi s temi vprašanji. To je edini način, da lahko pomaga okrepiti in izboljšati učinkovitost skupnih ukrepov.
Ne smemo imeti dvojnih meril, odvisnih od trenutnih interesov. V ključne cilje naše politike moramo vključiti odpravo smrtne kazni in mučenja ter zaščito otrok, vpletenih v oborožene spopade. Varstvo človekovih pravic mora biti del vseh odnosov in sporazumov s tretjimi državami. V zvezi s tem ne smemo dovoliti nobenega odstopanja ali preračunljivosti.
Človekove pravice morajo narekovati vsako politično odločitev, ki jo sprejmemo.
Naj končam z zahvalo poročevalcu za to odlično in natančno poročilo.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, ko EU govori o kršitvah človekovih pravic v tretjih državah, mora imeti za zadostno prepričljivost sama to področje urejeno v vseh državah članicah EU.
Kot so že ostali dejali, na žalost ni tako. Navedel bom le en primer, ki zadeva Britanijo. Združeno kraljestvo ohranja, in s tem krši mednarodne konvencije, dve koloniji v drugi državi članici - Cipru. Ti dve koloniji, Akrotiri in Dhekelio, naseljuje približno 10 000 ciprskih civilistov, ki so državljani EU, čeprav so njihovi domovi na ozemlju, ki ga je Britanija iz očitnih razlogov izključila iz EU. Ti ljudje nimajo temeljne človekove pravice voliti svojo izvršilno oblast. Vlada jim guverner, ki je general v britanski vojski in ga je na ta položaj imenovala angleška kraljica, ter nimajo pravice do izvoljenega parlamenta. Zakoni, ki veljajo za te kolonije, so v neomejeni pristojnosti guvernerja. Tako ti civilisti EU živijo pod diktatorstvom britanske vojske.
Zares je sramotno, da se Evropski parlament, Komisija in Svet stalno izogibajo temu vprašanju.
Morda imajo ostale države članice svoje umazano perilo, ki ga ne želijo pokazati, morda te institucije v resnici ne verjamejo v načeli demokracije in pravičnosti, za kateri se domnevno zavzemajo, ali pa se EU za človekove pravice zavzema le, ko te ne zadevajo njenih držav članic.
Morda je razlog kar koli. Ena stvar je gotova: nadaljnja britanska kolonizacija Cipra sramoti in izničuje verodostojnost vsakega poročila EU o človekovih pravicah v svetu.
Corina Creţu
(RO) Gospod predsednik, gospa komisarka, dragi kolegi, čestitam gospe De Keyser in se pridružujem tistim, ki so tu govorili o povezavi med človekovimi pravicami, volitvami in demokracijo. Prihajam iz Romunije, države, ki je preživela leta totalitarizma, in morda bi morali tisti, ki se še spominjamo teh časov, bolj poudarjati pomembnost vzpostavitve demokratičnih, svobodnih in pravilnih volitev.
Znan ameriški profesor Larry Diamond je nedavno opozoril na zaskrbljujoč pojav, ki ga imenuje "upadanje demokracije". Kot kaže tudi nedavno poročilo nevladne organizacije Freedom House, je bilo leto 2007 po koncu hladne vojne najhujše leto za svobodo na svetu.
V teh okoliščinah se strinjam, da je pred, med in po volitvah najpomembnejša naloga Evropske komisije, Evropskega parlamenta in držav članic Unije osnovati skupno in svetovno strategijo za spodbujanje demokracije. Podpiram zamisel o pomoči novo izvoljenim parlamentom pri krepitvi in izvajanju zakonodajnih ukrepov, ki bodo čim bolj v skladu z vzpostavljenimi demokratičnimi merili.
Kljub temu bi rada poudarila, da vsaka organizacijska napaka ni poskus goljufije, vendar je pomembno določiti, v kakšni meri pravni okvir zagotavlja pravičnost in preglednost volilnega postopka.
Predsednik
Zdaj začenjamo s časom za govornike, ki jim bo predsednik v postopku prijave k razpravi dal možnost govora. Rad bi povedal, da je bil na današnji seji skupine na visoki ravni o enakosti spolov in raznolikosti podpredsednik ostro kritiziran, ker naj bi dajal možnost govora le poslancem moškega spola, ne pa tudi poslankam. Rad bi dejal, da bo odločitev v mojem primeru zelo lahka, saj so se k razpravi prijavile le poslanke. Zato nas ne bo doletela kritika, ki nam je bila namenjena pred slabo uro.
Marianne Mikko
(ET) Gospe in gospodje, poročilo Marca Cappata o človekovih pravicah si zasluži najvišjo pohvalo. Strinjam se, da si mora Evropska unija prizadevati za resnično dosledno in močno politiko na področju človekovih pravic v svetu. Res je, da mora biti nadzor nad varstvom človekovih pravic učinkovitejši.
Podpiram skupno zunanjo in varnostno politiko Evropske unije. Enoten nastop nam omogoča učinkovito odzivanje na kakršne koli kršitve človekovih pravic v svetu. To lahko pomeni več tisoč rešenih človeških življenj. Podpiram predlog za sklic evropske konference o nenasilju v letu 2009.
Vključitev poslancev v spremljanje volitev je zelo pomembna. Vendar se morajo poslanci vesti nepristransko, kot sta poudarila poročevalca gospa De Keyser in gospod Salafranca. Kako sta lahko sodelovanje skupin Evropskega parlamenta pri spremljanju volitev in delo evropskih delegacij za spremljanje volitev učinkovitejša, brez da bi škodila druga drugemu? Rešitev moramo poiskati skupaj.
Evropska unija se vedno bolj posveča vprašanju človekovih pravic. Svet lahko vidi, da sta solidarnost in varovanje temeljnih pravic naši temeljni načeli, brez katerih nobena država ne more doseči blaginje.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za podporo načelu enakosti spolov. Osebno želim čestitati poročevalcem za tri poročila, vendar bi hkrati rada poudarila pomembnost misij za spremljanje volitev, ki jih opravljamo po svetu. Menim, da je treba ponovno poudariti: to so zlasti pozitivni ukrepi, ki jih moramo spodbujati pri naših državljanih, morda zlasti v predvolilnem obdobju.
Prav tako se zahvaljujem vsem opazovalcem, čeprav smo kot glavni opazovalci tudi mi prisotni na prizorišču in čeprav se udeležujemo misij za spremljanje volitev, imamo po celem svetu več sto strokovnjakov, mladih in ne tako zelo mladih, ki so vedno pripravljeni dejavno spodbujati demokracijo v drugih državah. Menim, da tega ne omenjamo dovolj pogosto. Brez te mreže opazovalcev ne bi imeli teh odličnih misij za spremljanje volitev. Poleg tega želim omeniti navdušenje, s katerim prebivalci sprejmejo opazovalce, zlasti opazovalce volitev za dolgo obdobje, ki v državi ostanejo kar precej časa.
Vendar sem razočarana, da moji kolegi poslanci niso podprli mojega predloga sprememb za povečanje proračuna, ker menim, da bi bila Evropska unija toliko bolj zaželena, če bi imeli več znanja v zvezi z misijami za spremljanje volitev. Škoda bi bilo, če bi nam pomanjkanje sredstev preprečilo možnost odziva na zahteve teh držav.
Katrin Saks
(ET) Pozivam k večji osredotočenosti na področje človekovih pravic v Afganistanu, državi, za katero so države članice in celotna Evropska unija veliko prispevale.
Prejšnji teden sem obiskala Afganistan v okviru delegacije Evropskega parlamenta, zato bi vam rada predstavila dve imeni.
Perviz Kambakhš, mladi novinar, ki so ga obsodili na smrt, ker je iz spleta prenašal gradivo o položaju žensk v islamu. Njegova usoda je zdaj v rokah predsednika Karzaija.
Druga je Joya Malalai, mlada ženska poslanka, ki so jo po tem, ko je kritizirala moč vojaških poveljnikov v vladi in parlamentu, iz tega preprosto izločili. Nezakonito so ji odvzeli njene pravice. V zakonu ni določb za take primere.
Danes ne obravnavamo le dejstva, da ni mogla uveljaviti svojih pravic ali mandata na sodišču, ampak tudi to, da je njeno življenje v nevarnosti. Srečali smo se z njo in resnično potrebuje našo pomoč in nujno posredovanje.
Evropska unija kot celota mora dodatno premisliti o vrsti Afganistana, ki ga pomagamo graditi, zlasti v zvezi s pariško mednarodno konferenco, na kateri se bo obravnavalo povečanje pomoči Afganistanu.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Čas, ki je bil namenjen predstavniku Sveta v tej razpravi, je žal že potekel, zato bom tudi jaz discipliniran in bom izredno kratek. Dovolite mi zgolj, da čestitam vsem poročevalcem za izredno kvalitetni in koristni poročili. Rad bi se zahvalil tudi vsem, ki so sodelovali v tej razpravi, za njihova stališča. V imenu predsedstva lahko zagotovim, da si bomo prizadevali upoštevati jih v največji možni meri pri vodenju dejavnosti Sveta v bodoče.
Predsednik
Hvala. V resnici nimata niti Svet niti Komisija v tej razpravi določenega časa, kakor koli čudno se to sliši. Zato ste se ušteli v oceni časa, za katerega ste mislili, da ga imate. Vseeno hvala, ker ste v drugem govoru svoj čas izkoristili tako zmerno. Zdaj pa besedo prepuščam naši spoštovani komisarki gospe Ferrero-Waldner.
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, ker prej nisem govorila o človekovih pravicah, bom zdaj poskušala izraziti nekaj zamisli. Želela bi nekaj dodati v zvezi s človekovimi pravicami.
Dialogi o človekovih pravicah postajajo vedno pomembnejši del dejavnosti EU za spodbujanje človekovih pravic v svetu. Ob upoštevanju smernic za dialoge o človekovih pravicah, določenih decembra 2001, je Evropska unija vzpostavila okoli 30 dialogov, obravnavajo pa se tudi ostali, na primer dialog s Srednjo Azijo, Južnim Kavkazom, Južno Afriko in morda tudi s kakšno pomembno partnerico iz Latinske Amerike. Civilna družba in zlasti nevladne organizacije za človekove pravice iz zadevne države so običajno vključene v pripravo teh srečanj. Poleg tega smo od nekaterih naših sosednjih partnerskih držav prejeli zelo dobre, oprijemljive rezultate, od nekaterih pa tudi nekoliko bolj mešane rezultate, na primer iz nedavnega dialoga z Rusijo. Rusija je bila prva država, v kateri sta imela Komisija in sekretariat Sveta srečanje z omejenim številom poslancev Evropskega parlamenta, ki je bilo neke vrste nadaljevanje v zvezi s poročilom gospe Valenciano za obravnavanje zaskrbljenosti glede boljše usklajenosti in pretoka informacij. Upam, da je to vsem vključenim stranem v korist.
Novi evropski instrument za demokracijo in človekove pravice se zdaj kar najhitreje izvaja, z dvema pozivoma za predloge za Cilj 1 - težavne države- in enim pozivom za zagovornike človekovih pravic pod našo oceno služb Komisije. Večina podpornih shem v posameznih državah je že objavljena, zdaj jih ocenjujejo naše delegacije na državni ravni, zato upam, da se bo do poletja večina projektov že začela izvajati.
Poleg tega dejavno vključujemo človekove pravice in človekovo varnost v vsa pomembna vprašanja in politike. V prihodnosti bo seveda prisotna nova evropska varnostna strategija in upam, da bomo lahko oblikovali močan, človeško usmerjen pristop k varnosti, ker mora človekova varnost vključevati tudi človekove pravice, varnost in razvojne težave. Obe sta prisotni - osvobojenost od strahu in osvobojenost od želja.
Zlasti želim izpostaviti nekaj zadev. Človekove pravice v Evropski uniji je omenilo precej govornikov. O tem vprašanju od leta 2004 ni bilo nobenega poročila Evropskega parlamenta. Seveda je obravnavanje težav pomembno, za kar imamo dva ključna instrumenta. Eden je Svet Evrope in drugi je agencija za človekove pravice, ki je bila pravkar ustanovljena na Dunaju ter bo nadzirala razmere v državah članicah in pripravljala letna poročila.
Poleg tega želim govoriti o zadevi, ki jo je že omenil kolega poslanec, ki pa je medtem žal zapustil sejo, in sicer o varovanju kristjanov v tretjih državah. Evropska unija močno nasprotuje diskriminaciji vsake verske skupine, kar v našem dialogu s tretjimi državami tudi izpostavljamo v primernih trenutkih in na jasen način.
Z nekaj besedami želim omeniti tudi misije za spremljanje volitev. Številni udeleženci današnje razprave so že bili izvrstni glavni opazovalci. Lahko le ponovno poudarim neodvisnost misij za spremljanje volitev, usklajenost njihovih politik in udeležencev ter zlasti njihovo strokovnost. To je smer, v kateri bi radi nadaljevali v prihodnosti.
Glede vprašanj žensk - seveda sem sama ženska, zato si lahko predstavljate, da vprašanja enakosti spolov vedno obravnavam zelo resno. Pred kratkim, 6. marca, sem organizirala konferenco za ženske, ki jo bomo seveda želeli ponoviti. Vključevanje enakosti spolov in ocenjevanje z vidika enakosti spolov sta prisotna v vseh ukrepih. V smernicah za spremljanje volitev je poseben odstavek o ženskah. Pomembna resolucija 1325 Varnostnega sveta ZN o ženskah v spopadih poziva k nadzoru. Kmalu bomo objavili tudi projekte v zvezi z razvojem položaja žensk. Rada bi povedala, da je v Barossovi komisiji, katere del sem tudi sama, tretjina žensk. Menim, da ni vedno pomembna le kvota, ampak tudi kakovost. V tem smislu bi rada povedala, da Komisija na splošno spodbuja zdravo in reproduktivno življenje. To je pomembno za življenja žensk in otrok. To je eden od projektov, omenjenih v Keniji, ki ima sicer svetoven obseg in ga je po mojem mnenju treba omeniti.
Druga posebna točka je Mednarodno kazensko sodišče, ki ga Evropska komisija močno podpira. V okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice 2008 smo mu namenili 4 milijone EUR. Klavzula Mednarodnega kazenskega sodišča je vključena v naše sporazume. Sprejeli smo ukrepe, da bi partnerji sprejeli Mednarodno kazensko sodišče, tu pa so še druga sodišča, če pomislite na Kambodžo in mnoge druge države, zato na tem področju delujemo zelo previdno.
Zaključila bom z odgovorom na poziv gospoda Howitta k zavezi za spodbujanje demokracije, kar so izpostavili tudi ostali. To sta, seveda, naš kruh in mleko. Komisija je priznana kot ključna institucija za spodbujanje demokracije prek naših misij za spremljanje volitev in ostalih podpornih ukrepov za volitve ter znatne pomoči za prizadevanje za demokracijo tretjih držav in za mednarodne organizacije, kot so ZN, OVSE in Svet Evrope. Prosim, bodite pomirjeni, da spodbujanje demokracije jemljemo tako resno kot kdor koli drug v Evropski uniji.
Sarah Ludford
Gospod predsednik, preden gospa komisarka zaključi, jo želim vprašati: omenila je Mednarodno kazensko sodišče in podporo, ki mu jo namenja Komisija, vendar ali lahko natančno odgovori na moje vprašanje ter mi pove, kaj točno bo storila EU, in v njenem primeru Komisija, za uveljavitev obtožb proti ljudem v Sudanu?
Na to vprašanje ni odgovorila, zato bi bila hvaležna ...
(Predsednik je prekinil govornico.)
Benita Ferrero-Waldner
komisarka. - Gospod predsednik, kot sem rekla, na splošno seveda podpiramo Mednarodno kazensko sodišče, vendar je odločitev, koga zaščititi ali kako delovati, v pristojnosti tega sodišča.
To je seveda del njegovega programa. To ni naš program.
Marco Cappato
Gospod predsednik, gospe in gospodje, odgovarjam nekaterim poslancem, ki niso prisotni, vendar bi rad pojasnil nekaj stvari: poročilo omenja pravice manjšin in versko svobodo. Spoštovanja človekovih pravic v EU ne omenja, ker to ne spada v okvir tega poročila.
Vendar menim, da smo to dejansko nekako obravnavali, ker nismo le naštevali kritik do vseh ostalih, ampak smo govorili o nas, o tem, kako v dobrem in slabem uporabljamo instrumente, ki so nam na voljo, ter spoštujemo zakone EU. Ko rečemo, da se klavzule o človekovih pravicah ne uporabljajo pravilno, govorimo o nas samih. Zato menim, da poročila ne smemo kritizirati na tak način.
Menim, da je gospod Lenarčič obširno govoril o instrumentih, ki jih moramo uporabiti. Nasvet, ki bi ga rad podal in je omenjen tudi v poročilu, je, da moramo več pozornosti nameniti oceni rezultatov kot pridobljenim posameznim instrumentom.
Gospod Agnoletto nas je kritiziral, ker naj bi premalo razpravljali o skupni razsežnosti človekovih pravic. Dejansko menim, da temeljne človekove pravice temeljijo zlasti na osebnih pravicah. Danes lahko posamezniki zadeve celo v zvezi z genocidom, najbolj kolektivnim in grozljivim zločinom, predložijo Mednarodnemu kazenskemu sodišču ter tako zaščitijo svoje osebne pravice. Pravica do demokracije je zdaj temeljna človekova pravica in pomemben instrument, ki ga lahko uporabimo.
Menim, da se moramo bolj osredotočiti na vključevanje spoštovanja človekovih pravic v zvezi s priseljevanjem in politiko za preprečevanje uporabe drog. Na koncu bi rad odgovoril gospodu Howittu. Poročilo ne trdi, da je nenasilje edini način za spodbujanje človekovih pravic, ampak da je to najustreznejši način. Nenasilje zagovarja ne le v smislu odsotnosti nasilja, pacifizma, ampak kot dejavno kampanjo nepokornosti in sabotaže avtoritarnih režimov ter diktatorstva. V tem smislu predlagamo, da mora EU spodbujati tehnologije in tehnike za nenasilje na področju človekovih pravic in spodbujanja demokracije. Upam, da se bo ta odstavek na jutrišnjem glasovanju ohranil.
Véronique De Keyser
poročevalka. - (FR) Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem kolegom poslancem, ki so danes tu govorili, njihove tople besede, na primer tiste gospe Isler Béguin, pa izražajo navdušenje tistih, ki so se udeležili misij za spremljanje volitev. Čeprav se zdi, da to poročilo temelji zlasti na soglasju, in kot je bilo navedeno v nekaterih ostalih poročilih, ki sem jih prebrala, za medije ni zelo zanimivo, vsebuje le malo notranjih in zunanjih sporov ter poleg tega še nekaj ostalih stvari, zagotovo predstavlja številne države, ki imajo mlade demokracije in morajo izvesti volitve.
Zlasti želim odgovoriti na izjave dveh kolegov poslancev. Prvič, odgovarjam gospodu Onyszkiewiczu, ki je izpostavil zelo resno vprašanje: vprašanje manjšin. Kljub mojemu razumevanju - in zelo dobro razumem, da spremljanje volitev še ne pomeni demokracije - mu ne morem slediti na poti te filozofije, ki je dejansko razsvetljeni despotizem ali revolucionarni avantgardizem, v katerem celo Condorcet govori o manjšinah. Na tej poti mu ne moremo slediti. Jasno je, da demokracija ni popolna. Bilo bi čudovito, če bi bila. Demokracija je gospodu Vanheckeju omogočila, da je danes imel hudoben, islamofobičen in rasističen govor. Gospod Vanhecke predstavlja 30 % volivcev v moji državi, v predelu Flandrije. Na žalost stranke gospoda Vanheckeja in s tem 30 % Flandrije ne moremo izbrisati. Gospod Onyszkiewicz, morda je že odšel, ne moremo izbrisati 50 % Palestincev, ki so volili za Hamas. Demokracija spodbuja vprašanja in prav na ta vprašanja moramo odgovoriti. Ko govorimo o nadaljnjem političnem ukrepanju, o vprašanjih, ki jih sprožajo misije za spremljanje volitev, in o izzivih, se moramo soočiti s temi zadevami.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
poročevalec. - (ES) Gospod predsednik, tudi sam se zahvaljujem kolegom poslancem za njihove prijazne besede v zvezi s poročilom, ki sva ga pripravila skupaj z gospo De Keyser, o misijah za spremljanje volitev, ki se ne nanašajo le na dan volitev, ampak tudi na volilni sistem, pravni okvir, enake možnosti in enak dostop do medijev, financiranje političnih strank, sistem za reševanje sporov itd.
Vendar menim, gospod predsednik, da je najpomembnejše izpostaviti, da to poročilo o spremljanju volitev, kot tudi poročilo gospoda Cappate, ki povzema stanje človekovih pravic v svetu, ne izpolnjuje nekega abstraktnega namena, ampak ima razlog, in ta razlog je zavezanost v Evropski uniji in zlasti Parlamentu številnim vrednotam: demokraciji, svobodi, pravni državi in predvsem spoštovanju človekovih pravic.
Gospod predsednik, ta parlament je demokratično jedro Evropske unije, zato se moramo izražati zelo jasno in trdno ter pošiljati jasno in razumljivo sporočilo o tej popolni in trajni zavezanosti vprašanju človekovih pravic, ki se ne nanašajo le na eno regijo ali celino ali poučujejo le v eni regiji ali na eni celini, ampak so univerzalne, kot smo nocoj že slišali, zato moramo sami dajati zgled za to.
Predsednik
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri ob 11.00.
Pisne izjave (člen 142)
Slavi Binev  
v pisni obliki. - (BG) Gospod predsednik, dragi kolegi, gospod Cappato, medtem ko govorimo o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu, obravnavajmo tudi naslednje dejstvo: konec aprila so organi v Skopju sredi noči aretirali novinarja Victorja Kanzurova brez kakršne koli obtožbe. Njegov edini greh je, da se je vsa ta leta s popolnoma zakonitimi ukrepi boril za svojo pravico in pravico velikega števila svojih rojakov, da se lahko imenujejo Bolgari.
Po 24 urah pripora so Kanzurovu dovolili vrnitev domov, vendar so zasegli njegov potni list. Zato je iz povsem praktičnih razlogov še vedno v hišnem priporu brez kakršnih koli obtožb proti njemu.
Prepričan sem, da so ukrepi makedonskih organov v celoti nesprejemljivi in da kršijo temeljno človekovo pravico, tj. svobodo izražanja, zlasti v zvezi s sodobnim hitrim razvojem našega skupnega evropskega doma. Prav tako sem prepričan, da ne bomo le mirno stali ob takem primeru samovoljnosti, ki nas je vrnil desetletja nazaj v čase temne totalitaristične družbe, ki bi morala za vedno ostati v preteklosti.
Hvala.
Titus Corlăţean  
Leta 2009 bodo v Republiki Moldaviji potekale zakonodajne volitve, v okviru katerih bo Parlament izvolil predsednika države. Republika Moldavija leži na vzhodni meji Evropske unije, zato je nujno, da demokratične reforme to državo bolj približajo demokratičnim vrednotam držav članic EU. To se mora doseči tudi prek okvira, določenega s sosedsko politiko EU.
Misija spremljanja volitev v Republiki Moldaviji je nujna in časovno ustrezna, vendar se mora spremljanje osredotočiti na obdobje pred prihodnjimi volitvami in upoštevati potrebo po izboljšanju resnih kršitev svobode tiska v okviru komunističnega režima v Kišinjevu, ponavljajoče se kršitve v zvezi z neodvisnostjo sodstva in nedavne spremembe volilne zakonodaje s strani parlamenta Republike Moldavije, v katerem prevladuje komunistična stranka.
10. aprila 2008 so v volilni zakon vključili celo vrsto sprememb, ki resno kršijo evropske demokratične predpise in prakso. Te spremembe so: prepoved volilnih skupin, povišanje volilnega praga s 4 % na 6 %, nerealističen in nedemokratičen volilni prag v zvezi z realnimi političnimi razmerami v Republiki Moldaviji, prepoved zaposlitve na javnem položaju za osebe z dvojnim državljanstvom, ki tudi ne smejo zavzeti mest poslancev itd.
Hanna Foltyn-Kubicka  
V nedavno podpisani lizbonski pogodbi so si države članice EU zadale nalogo okrepiti človekove pravice in svoboščine ter demokratično ureditev v svetu. To je nedvomno glavni cilj zunanje politike EU.
Vendar sta obnašanje predsednika Barrosa in ostalih komisarjev med nedavnim obiskom v Ljudski republiki Kitajski ter njihova izjava, da je Tibet notranje vprašanje Kitajske, v močnem nasprotju z zamislijo, ki je ne vsebuje le lizbonska pogodba, ampak jo dejansko poskušamo izvajati iz dneva v dan, zlasti tu v Evropskem parlamentu - zamislijo o tem, da se človekove pravice postavi na prvo mesto.
V tem smislu je težko sprejeti dejstvo, da Evropa Rusijo obravnava kot demokratično partnerico in pri tem pozablja, da je to država, katere organi podpirajo številne kršitve naših temeljnih idej in jih odprto zasmehujejo. Zakaj si zatiskamo oči pred neprestanim iztrebljanjem Čečencev in zatiranjem medijev v tej državi?
Morda zato, ker tudi EU sama ni brez napak na področju človekovih pravic. Obžalujem, da Zvezna republika Nemčija ne spoštuje pravice staršev in otrok, da se sporazumevajo v izbranem jeziku, kot je razvidno iz nedavne prakse sodišč in uradov za mladinska vprašanja.
Poiskati moramo odgovor na vprašanje o tem, kaj je naš cilj. Ali naše resolucije in neskončne razprave res lahko popravijo svet ali so le način za prikrivanje hinavščine, da se lahko evropski politiki počutijo dobro?
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - (FI) Človekove pravice so pomemben del skupne zunanje in varnostne politike Unije. Vprašanja človekovih pravic so tudi vprašanja varnostne politike. Ko podpiramo človekove pravice, podpiramo varnost. Ko podpiramo človekove pravice v svetu, podpiramo varnost v Evropi.
Novi izzivi, kot so podnebne spremembe, dezertifikacija in pomanjkanje hrane, ki ga slednja povzroča, ogrožajo človekovo varnost in človekove pravice. Pri človekovih pravicah ne gre le za politične pravice, ampak tudi za pravico do čiste hrane in vode, kar je prednostna naloga v vsakdanjem življenju ljudi. Ko so osnovne okoliščine, v katerih ljudje živijo, sprejemljive, so ti veliko bolj naklonjeni zmernim političnim voditeljem in vztrajajo pri političnih pravicah. Trajni temelj človekovih pravic je sestavljen iz idealov demokracije in svobode ter socialne in gospodarske pravičnosti.
Poročilo o človekovih pravicah omenja Gandija in politiko nenasilnega odpora, ki jo je predstavljal. Človekove pravice in svoboda se ne smejo spodbujati z vojno in nasiljem. Pot naprej mora biti usklajena z vrednotami, ki jih predstavljajo človekove pravice.
Če spodbujamo človekove pravice, spodbujamo varnost. Človekove pravice niso le orodje za doseganje drugih političnih ciljev. So vrednota same po sebi. Človekove pravice so univerzalne vrednote. Zato mora EU okrepiti svojo politiko na področju človekovih pravic. Človekove pravice niso otok, ločen od ostalih delov politike, kot poudarja tudi poročilo o človekovih pravicah.
Eija-Riitta Korhola
v pisni obliki. - (FI) Zahvaljujem se gospodu Cappatu za njegovo obsežno in izčrpno poročilo, ki od EU upravičeno zahteva skladnejšo politiko o človekovih pravicah in učinkovitejše sredstvo za spremljanje njenega učinka. Unijo čaka še veliko dela pri oblikovanju jasne, skladne in vplivnejše politike na tem področju.
Ne smemo le podpirati, ampak tudi povsem vztrajati pri spoštovanju človekovih pravic v EU in njenih zunanjih odnosih. Kot je poudarjeno v poročilu gospoda Cappata, morajo biti pravice žensk vključene v vse dialoge EU o človekovih pravicah.
Poročilo zelo zadovoljivo obravnava ključno vlogo Parlamenta v politiki EU na področju človekovih pravic, na primer v rednih nujnih razpravah. V nujnih resolucijah, ki so rezultat teh razprav, so poudarjene resne napake v politiki o posameznih in splošnejših težavah, kar je huda kršitev človekovega dostojanstva. Za standardizacijo razprav in boljše spremljanje morajo parlamentarne delegacije v prihodnosti kljub temu v časovni razpored obiskov teh držav bolj sistematično vključiti dodatne pogovore o človekovih pravicah.
Nazadnje, ustrezno usmerjeno financiranje je temeljno pomembno, če želi politika EU na področju človekovih pravic delovati ustrezno in prinašati rezultate. Sposobnost evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) kot finančnega instrumenta je v tem, da se lahko za ciljne vire uporabi neposredno in takoj v kritičnih položajih v težkih okoliščinah. Pomembno je, da so ta sredstva čim bolj učinkovito in neposredno dostopna za dejavnosti lokalih organizacij za človekove pravice. Nove načine izkoriščanja finančnega instrumenta je treba opredeliti za države, v katerih je delovanje nevladnih organizacij nezakonito.
Katalin Lévai  
v pisni obliki. - (HU) Pretresljivo je, da v državah v razvoju 82 % invalidnih ljudi še vedno živi pod pragom revščine in so še naprej podrejeni najhujšim zlorabam človekovih pravic, vključno z zavračanjem pravice do življenja, zlorabami in poniževanjem. Položaj invalidnih otrok je v zvezi s tem še zlasti zaskrbljujoč.
Evropska unija je še daleč od izvajanja enotne in učinkovite politike za varstvo ter spodbujanje človekovih pravic po svetu. Da bi bila ta učinkovitejša, moramo napredovati pri zagotavljanju stroge skladnosti z obstoječimi določbami EU o človekovih pravicah. Zaradi sedanjih pomanjkljivosti v zvezi s tem je celo danes še vedno veliko negativne diskriminacije na delovnih mestih. Položaj romskih žensk je še težji in so diskriminirane iz dveh razlogov. V tem okviru bi strategija Evropske unije v zvezi z Romi in usklajevalna vloga za Komisijo predstavljali glavni korak naprej.
Obžalujem, da se to poročilo ne sklicuje na reformo pravice do svobodnega zbiranja na evropski ravni, zato to predlagam. Potrebne so natančne določbe za preprečitev zakonskih vrzeli, ki bi jih lahko izkoristile vse bolj razširjene skrajne politične skupine, pri čemer se manjšinam omogoča izvajanje njihovih pravic brez poseganja tako, da se ne ogroža mir mirne manjšine. Natančnejše besedilo bo pripomoglo k zagotovitvi, da bodo tisti, ki se zbirajo, in organi pregona natančno vedeli, katere dejavnosti so zakonsko sporne. Menim, da je urejanje med drugim spontanih, vendar mirnih demonstracij, o katerih organi niso bili vnaprej obveščeni, pravočasno in potrebno.
Athanasios Pafilis  
Poročilo cinično določa imperialistično politiko EU. Evropsko unijo pozdravlja kot "zagovornico" človekovih pravic in "ambasadorko" demokracije na svetu. "Spoštovanje" človekovih pravic in demokracije s strani EU ima tragične posledice za ljudi iz nekdanje Jugoslavije, Afganistana, Iraka in Palestine, ki so jih imperialistična EU, Združene države in NATO vpletle v krvavi incident v imenu človekovih pravic.
EU uporablja človekove pravice selektivno kot izgovor za izvajanje pritiska in izsiljevanje držav, ki se iz različnih razlogov upirajo njenim imperialističnim težnjam, kot so Kuba, Vietnam, Severna Koreja, Belorusija in Iran. EU, ki se sama predstavlja kot svetovna razsodnica za človekove pravice, ne spregovori o zločinu genocida, ki ga je proti Palestincem zagrešil Izrael, ali o pokolu Iračanov, ki ga je izvedel okupator imperialističnih Združenih držav in njegove zaveznice, države članice EU. Sklicevanje v poročilu na revščino, okolje, pravice delavcev, zdravje in podobno je žaljivo za ljudi, ki trpijo zaradi imperialistične prevlade in kapitalističnega izkoriščanja.
Komunistična stranka Grčije (KKE) glasuje proti poročilu. Obsoja izzivalno hinavščino EU in tudi njeno selektivno uporabo človekovih pravic kot izgovor za izvajanje imperialističnega pritiska in celo vojskovanja proti ljudem.
Toomas Savi  
v pisni obliki. - Čestitam kolegu Marcu Cappatu za obsežno poročilo, ki poudarja najbolj pereča lanskoletna vprašanja na področju človekovih pravic. Z njim se popolnoma strinjam, kar zadeva potrebo po koreniti okrepitvi dialoga med EU in Kitajsko v zvezi s človekovimi pravicami, zlasti ob upoštevanju prihajajočih olimpijskih iger v Pekingu.
Obžalovanja je vredno, da Kitajska ni bistveno izboljšala položaja človekovih pravic v državi, potem ko je bilo mesto Peking leta 2001 imenovano za organizacijo olimpijskih iger. Vendar to gotovo ne sme biti razlog za obupanost nad Kitajsko. Kot navaja poročilo, olimpijske igre "predstavljajo pomembno zgodovinsko priložnost za človekove pravice na Kitajskem" in zato moramo kitajske organe stalno opominjati na obljube, ki so jih sprejeli.
Vendar moramo preprečiti grožnje, ki bi lahko povzročile večjo izolacijo in nestrpnost na Kitajskem, kar se je nedavno zgodilo in v državi povzročilo več demonstracij proti zahodu. Biti moramo pazljivi, da med kitajskim prebivalstvom ne ustvarimo nasprotovanja demokratičnim reformam. Namesto tega se moramo osredotočiti na ustvarjanje dialoga, ki bi nam dal priložnost za predstavitev našega stališča, pri čemer se druga stranka ne obravnava s prezirom.
