Strateški dokument Komisije o širitvi 2007 (nadaljevanje razprave)
Predsednik
Zdaj bomo nadaljevali razpravo o strateškem dokumentu Komisije o širitvi 2007
Jean-Pierre Jouyet
predsedujoči Svetu. - (FR) Gospod predsednik, preden spregovorim o zelo uspešni in vznemirljivi razpravi, imam tri pripombe.
Najprej v imenu Sveta izrekam dobrodošlico južnoafriški delegaciji, ki je tukaj prisotna, pri čemer naj povem, da bomo kmalu obiskali voditelje njihove države, saj bo to prvi evropski vrh, ki bo ob koncu julija potekal v Franciji.
Nato se pridružujem gospodu Rehnu, ki je izrazil sožalje nemškim turistom, ki so jih po poročanju ugrabili kurdski uporniki v Turčiji. V Svetu upamo, da bomo te ljudi, če se to potrdi, čim prej našli žive in zdrave, pri čemer poudarjamo, da so naše misli z njimi.
Nazadnje se zahvaljujem gospodu Duffu za poznavanje francoske politike ter mojih osebnih stališč. Seveda se bom z njim z veseljem poglobljeno pogovoril ob kavi, vendar mi žal moje dolžnosti danes ne dopuščajo, da bi o tem govoril zdaj.
V zvezi z našo razpravo je širitev nedvomno del zgodbe evropskega razvoja, pri čemer smo do danes vedno zagotovili, da sta širitev in krepitev Unije tesno povezani. Kot je poudaril gospod Brok, je pomembno, da se to nadaljuje. Vse razprave pomagajo pri tem, da se državljani zavedajo vprašanj, povezanih s širitvijo, zato posebno pozornost namenjamo razpravam in stališčem Evropskega parlament v zvezi s to temo.
Glede na to, kar je dejalo veliko poslancev, poudarjam vlogo širitve pri stabilizaciji. To je očitno v primeru Balkana. Hiter napredek Hrvaške, ki ga želi francosko predsedstvo ob strinjanju vseh držav članic še pospešiti, kaže, da imajo države, ki so v devetdesetih letih 20. stoletja izkusile spore, dejanske možnosti pristopa. To je pomembno vprašanje zlasti za Srbijo, saj je pravkar dobila vlado, ki si prav tako prizadeva okrepiti svoje vezi z Evropsko unijo.
Enako velja za Turčijo, pri čemer vas v tem smislu opozarjam, da sedanji status pogajanj ni povezan s stališčem ene ali druge države članice EU, ampak s samo Turčijo ter stopnjo reform v njej. Poleg vsega je povezan s turškim izpolnjevanjem obveznosti do vseh držav članic EU in zlasti z izpolnjevanjem protokola iz Ankare.
Politika širitve ne pomeni, da zanemarjamo druge sosede Evropske unije. Svet zdaj razpravlja o tem, kako lahko Ukrajini omogočimo, da bo dosegla novo stopnjo v odnosih z Evropsko unijo na prihajajočem vrhu med EU in Ukrajino, ki bo 9. septembra potekal v Evianu. Pospešiti želimo tudi odnose med EU in Moldavijo, tj. državo, v katero je Svet že veliko vložil.
Kot predsedstvo Sveta podpiramo tudi regionalne procese, ki so bili opisani. Udeležil sem se konference, s katero se je začela sinergija o Črnem morju, in vrha baltskih držav. Seveda ne smem pozabiti omeniti prihajajočega vrha o barcelonskem procesu in Sredozemski uniji, ki bo 13. julija potekal v Parizu.
Na koncu naj povem, da proces širitve ni prekinjen, kot lahko vidite. Še naprej veliko zahteva od držav kandidatk in tudi držav članic, ki morajo ta proces pojasniti svojim državljanom. Gospod Rouček in gospa De Keyser imata popolnoma prav, da je potrebnega veliko izobraževanja, z Magrittom ali brez njega. Vendar je res, kot ste poudarili, da je treba državljane tudi pomiriti.
Lizbonska pogodba določa reformo naših institucij, s čimer omogoča nadaljevanje tega procesa, katerega strateški pomen ste omenili nekateri, zlasti gospod Brok, tako da lahko, in tukaj moramo biti jasni, vsem novim članicam izrazimo dobrodošlico pod najboljšimi pogoji, ne da bi ogrozili sposobnost Evropske unije za ukrepanje.
Olli Rehn
komisar. - Gospod predsednik, zelo sem vesel, da bom svojo vlogo v razpravi končal ob prisotnosti parlamentarne delegacije iz Južne Afrike, saj sem pred nekaj desetletji svoje politično udejstvovanje začel v kampanji za osvoboditev Nelsona Mandele. Srečni smo, da sva v tem parlamentu ostala edina zapornika moj prijatelj Elmar Brok in jaz, kot je bilo javno oznanjeno.
(Smeh.)
Poslancem se zahvaljujem za zelo vsebinsko bogato in odgovorno razpravo. Imam le eno splošno medsektorsko pripombo.
Veseli me, da Brokovo poročilo in današnja razprava pomembno podpirata prenovljeno soglasje o širitvi EU, ki je bilo sprejeto decembra 2006 tudi zaradi dogodkov leta 2005. Ključna odlika te strategije je, da vzpostavlja skrbno izbrano ravnovesje med temeljno strateško pomembnostjo širitve pri širjenju območja miru in blaginje ter svobode in demokracije na eni strani ter naše lastne sposobnosti za vključitev novih članic s strogim pogojevanjem in našimi notranjimi reformami na drugi.
Ker imam dober spomin, se spominjam, da me je jeseni 2004 po parlamentarnem zasedanju kritiziral odbor za zunanje zadeve zaradi pomanjkanja vizije, ker Ukrajini nisem želel takoj zagotoviti možnosti članstva. Dejal sem le, da ne smemo vnaprej soditi prihodnosti Ukrajine. Leto pozneje so me kritizirali zaradi poudarjanja sposobnosti vključevanja in ustavitve predloga za širitev. V tem okviru se posebno strinjam z današnjo razpravo, ki vzpostavlja pravilno ravnovesje med strateško pomembnostjo širitve in našo lastno sposobnostjo za vključitev novih članic.
Ta razprava in poročilo sta z združitvijo poglabljanja političnega povezovanja in postopne širitve Evropske unije poiskala trdno tretjo pot. Menim, da to jasno kaže prepričljivo konvergenco uporabe Evropskega parlamenta, Komisije in Evropske unije kot celote, pri čemer se zagotovo strinjam s tem pojavom in usmeritvijo k prenovljenemu soglasju o širitvi, ki prevladuje od leta 2006.
Predsednik
Obveščam vas, da nameravam nocoj na zasedanju predsedstva izraziti zaskrbljenost zaradi postopka prijave k razpravi, za katerega ni pravil in je prepuščen izrecno samovoljnosti ali presoji predsednika ali njegovemu očesu, pri čemer je pomembno določiti nekatera temeljna pravila, ker postopek postaja nezadovoljiv.
Danes smo imeli kar petnajst prošenj, kar spreminja normalen postopek in količino časa, namenjenega govorom vsake skupine.
Zato vas prosim, da razmislite o tem, zlasti tisti, ki ste morda razočarani, saj je veliko ljudi prosilo za besedo, vendar jih je lahko spregovorilo le malo.
Elmar Brok
poročevalec. - (DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod predsedujoči Svetu, najprej se zahvaljujem Komisiji in predsedstvu Sveta za solidarnost, ki sta jo izkazala glede nemških turistov v Turčiji.
Obravnavamo cel niz vprašanj, med katerimi moramo poiskati ravnovesje. Segajo od Sredozemske unije, ki je pomemben napredek, če jo podpira Skupnost kot celota, in ne če je prednostna naloga nekaterih držav iz nekaterih regij, prek švedsko-poljskega predloga do predloga za Črnomorsko unijo. Vse to so zamisli, ki jih moramo obravnavati skupaj kot Skupnost, pri čemer mora biti hkrati jasno, da nekatere od teh možnosti ponujajo možnost pristopa, medtem ko ga druge ne. Izjava poljskega ministra za zunanje zadeve, gospoda Sikorskega, da so nekatere države sosede Evrope, medtem ko so druge evropske sosede, je morda pokazatelj dejstva, da je oboje enako pomembno, vendar obstajajo razlike glede načina in cilja.
Vendar če imamo manevrski prostor za to, tj. dvostranske odnose, večstranske vmesne rešitve ali celo trajne rešitve nekje med sosedsko politiko in polnim članstvom, ter tako na voljo celoten niz sredstev, moramo razmisliti, kako še lahko dolgoročno politično in upravno zavarujemo to ravnovesje, ki ga je omenil komisar. To bi ohranilo možnost Evropske unije za razvoj ter možnost za priključitev teh držav k Evropi in njihovo stabilnost.
Naj nekatere od kritikov EU, ki so tukaj imeli besedo, vprašam: katero Evropsko unijo mislite? Sedanjo Evropsko unijo, ki predstavlja največjo zgodbo o uspešnosti v smislu miru, svobode in blaginje v zgodovini te celine. Ta projekt želimo nadaljevati ter ga čim bolj razširiti, da bomo še naprej dosegali takšno uspešnost in ta cilj ter vključili več držav. To je vprašanje.
Zato moramo pri obravnavanju Zahodnega Balkana povedati: če je včeraj ali ta teden v Srbiji vlada, ki pravi, da se želi usmeriti k Bruslju in Evropi, moramo zaradi zagotovitve trajnega miru v regiji, ki je vir sporov zadnjih 150 let, sprejeti to ponudbo in podpirati to možnost, da nadaljujemo z mirnim razvojem naše celine.
Proinsias De Rossa
Gospod predsednik, v zvezi z vprašanjem pravilnosti postopka moram žal svoje ime umakniti s seznama govornikov, ker se bo razprava o palestinskih zapornikih, ki jih zadržujejo izraelski organi, začela tako pozno, zdaj že skoraj eno uro prepozno. Vendar prosim, da se moja minuta, ki mi jo je dodelila skupina PSE, doda dodeljenemu času gospe De Keyser. Govori v imenu skupine PSE. Zelo mi je žal zaradi tega, vendar moram žal oditi na letališče.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 10. julija 2008.
Pisne izjave (člen 142)
Titus Corlăţean  
v pisni obliki. - (RO) Možnost držav Jugovzhodne Evrope, da se pridružijo Uniji, je gonilo reform za demokratično preobrazbo teh držav. Strateški dokument Komisije o širitvi 2007 mora poslati jasno sporočilo glede trdne zavezanosti državam, s katerimi so se začela pristopna pogajanja, ali državam s priznano možnostjo članstva. Tako je med drugim s Srbijo in Republiko Moldavijo. Za slednjo državo je Romunija okno, prek katerega lahko moldavijski državljani ohranijo upanje v evropsko, bolj demokratično in uspešnejšo prihodnost.
Prihodnji pristop k Evropski uniji je spodbuda za demokratično opozicijo v Republiki Moldaviji, da se še naprej bori za uvedbo demokratičnih zakonodajnih in institucionalnih struktur, tj. za proces, k spodbujanju katerega se je obvezala EU.
Potreba po institucionalnih notranjih reformah v EU z začetkom veljavnosti lizbonske pogodbe ne more predstavljati predhodnega razloga in pretveze za ustavitev širitve Unije.
Dragoş Florin David  
v pisni obliki. - (RO) Širitev EU je od nekdaj vprašanje časa ter združljivosti političnih in gospodarskih sistemov med državami članicami. Kratka ocena procesov širitve leta 2004 in 2007 kaže močnejšo in bolj dinamično Unijo glede notranjih in zunanjih zadev, kar dokazuje, da je proces širitve koristil Uniji in novim državam članicam, pri čemer v Uniji zbiramo le naše vrednote in ne tudi težav. Politični in gospodarski ter evropski in globalni okvir verjetno ni najprimernejši za hitro širitev, vendar nam to ne sme preprečiti razvoja ter celo reformiranja strategij in mehanizmov za širitev.
Države Zahodnega Balkana, Moldavija, Ukrajina in Turčija so države, ki so izrazile željo po pridružitvi EU in ki imajo koristi od privilegiranega partnerstva z EU, vendar morajo na notranji ravni urediti tudi usklajenost z evropskimi standardi, demokracijo, stabilnostjo in blaginjo.
V tem smislu čestitam gospodu Broku za občutek ravnovesja in pragmatizma, uporabljenega v poročilu, ki ga je oblikoval, pri čemer upam na hitro rešitev v zvezi s tem, da bodo vse države članice ratificirale lizbonsko pogodbo.
Alexandra Dobolyi  
v pisni obliki. - Proces širitve je v zadnjih 50 letih sestavni del razvoja EU. S šestih ustanovnih članic se je EU povečala na 27 držav članic, pri čemer predstavlja več kot 450 milijonov ljudi. Evropska unija je stabilnejša in varnejša ter ima več glasu v zvezi z mednarodnimi vprašanji kot prej.
V letih smo spoznali, da je širitev jedro uspešnosti in razvoja EU. Širitev je omogočila mirno ponovno združitev Evrope, ne glede na razdeljenost v zvezi s hladno vojno. Strinjati se moramo, da sta razvoj EU in širitev tesno povezana.
Vendar kakšen je sedanji odnos do širitve v naši družbi? Odnosi do nadaljnje širitve so hladni, pri čemer nanje vplivajo zlasti vprašanja, ki niso povezana s širitvijo, ampak so delno povezana s pomanjkanjem informacij o širitvi.
Sem ena od tistih, ki so prepričani, da je možnost morebitnega članstva EU nujna za nadaljnjo politično reformo in prizadevanje za demokracijo. Bojimo se, da lahko Balkan ponovno postane nestabilen, če z dnevnega reda umaknemo možnost članstva EU.
Kinga Gál  
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, glede razprave o širitveni strategiji opozarjam na bistvena merila v zvezi z našimi neposrednimi sosedi, Zahodnim Balkanom in Ukrajino.
Možnost pristopa in zlasti obveznost usklajevanja s københavnskimi merili je velika spodbuda za posodobitev in razvoj držav kandidatk v ustavne države.
Zahodni Balkan in Ukrajina potrebujeta to spodbudo. Če našim neposrednim sosedom, s katerimi si delimo evropsko tradicijo in zgodovino, odvzamemo možnost pristopa, ne bo več spodbude, zaradi katere lahko ustavna državnost teh držav postane resničnost.
Kmalu se bo pojavila zakonodaja, kot so odloki o protimanjšinskem izobraževanju, kar skupaj z zaprtjem šol, v katerih se poučuje v maternem jeziku, smrtjo jezika in asimilacijo povzroča veliko jezo v Ukrajini. Če se meja spusti ali cilj postane oddaljen, se standardi oddaljijo od tega, čemur pravimo ustavna država.
Zato imamo veliko odgovornost. Zdaj je pomembno zagotoviti, da so merila izpolnjena tudi v realnosti in ne le na papirju, pri čemer morajo biti naše sosede skladne glede svojih priprav ter Unija glede obljub in pozivov k odgovarjanju. Naše skladno ravnanje bo med našimi volivci in sosedami ustvarilo zaupanje.
Genowefa Grabowska  
v pisni obliki. - (PL) Kot predstavnica države, ki se je EU pridružila leta 2004, v celoti podpiram vse dele poročila gospoda Elmarja Broka, ki poudarjajo pomembnost stalne širitve ter njen pozitivni prispevek k ustvarjanju trdne, povezovalne, državljanom prijazne in uspešne Evrope. Strinjam se z izjavo, da ima priznana možnost članstva EU zelo pozitiven vpliv na notranje politike držav kandidatk, pri čemer jih spodbuja k temu, da hitreje ukrepajo glede preoblikovanja svoje uprave, reformirajo izobraževalne sisteme in institucije višjega izobraževanja, namenijo več pozornosti človekovim pravicam, vključno s pravicami manjšin, ter se borijo proti korupciji v javni sferi, kar pomeni, da sprejmejo vrednote, ki že veliko let vodijo Evropsko unijo. Menim tudi, da bi moralo poročilo veliko bolj poudariti odprtost Evropske unije ter njeno pripravljenost, da sprejme naslednje nove države članice.
To je posebno pomembno za državo, iz katere prihajam, tj. Poljsko, zlasti v smislu pričakovanj in evropskih prizadevanj naših vzhodnih sosed, zlasti Ukrajine. Obžalovanja vredno bi bilo, če bi naše sosede videle našo vzhodno mejo (schengensko mejo celotne EU) kot nek nov zid, ki nas bo za vedno ločil od njih. Pozivi, ki jih včasih slišimo v tem smislu, in sicer, da mora biti nadaljnja širitev Unije odvisna od tako imenovane "sposobnosti vključevanja", so slabo premišljeni, pri čemer predstavljajo grožnjo ciljem, ki si jih je postavila EU.
Tunne Kelam  
v pisni obliki. - Pomemben začetek za obravnavanje nadaljnje širitve je jasno razumevanje, da je imela EU veliko koristi od vseh prejšnjih širitev. Rezultat so razmere, s katerimi so pridobile vse zainteresirane stranke. To nam zagotavlja verodostojno podlago, da verjamemo, da bo EU imela koristi tudi od prihodnjih širitev.
Dobro lahko razumemo zaskrbljenost glede sposobnosti EU za vključevanje. Vendar najučinkovitejša možnost za okrepitev sposobnosti vključevanja še vedno ni izkoriščena v celoti. To je izkoriščanje štirih temeljnih svoboščin EU, in sicer liberalizacija trgov, ločevanje velikih podjetij in zagotavljanje preglednosti. Za uspešno obravnavanje svetovnih izzivov se moramo brez obotavljanja zanesti na temeljne vrednote in načela Evropske skupnosti, ki je bila in je še vedno največja zgodba o uspešnosti v evropski zgodovini.
Strinjati se moramo s poudarkom, ki ga je poročevalec namenil regionalnim mehanizmom sodelovanja. Nedavna poljsko-švedska pobuda za ustanovitev vzhodne razsežnosti, ki bi vse vzhodnoevropske države povezala v smiselno sodelovanje, se zdi zlasti dragocena. Vendar se sporazumi o regionalnem sodelovanju ne smejo uporabiti kot izgovor za izključitev nekaterih držav na tem območju iz možnosti za prihodnje polno članstvo.
Janusz Lewandowski  
v pisni obliki. - (PL) Gospod predsednik, Parlament obravnava resolucijo o širitveni strategiji EU v času, ko širitev EU ni več modna. Postala je celo nekakšna pošast v rokah evroskeptikov. Zato je resnična izjava, da so "bile prejšnje širitve nedvomen uspeh", pri čemer so pomagale okrepiti stabilnost, rast in blaginjo v vsej Evropi, zelo pomembna. Vendar je to treba razložiti državljanom Unije, da bo družbena podpora naslednjim korakom večja. Žal informacijske kampanje do danes niso bile uspešne.
Kot običajno je ob razpravi o širitvi zanimivo upoštevati geografijo morebitnih kandidatk za članstvo. Ob branju osnutka resolucije lahko mislimo, da so vrata široko odprta. Prizadevanja balkanskih narodov imajo jasno podporo. Obstaja pomembna izjava, po kateri lahko vzhodne partnerice v sosedski politiki opišemo tudi kot evropske države. Vendar ključna opredelitev "sposobnosti EU za povezovanje" (odstavek 7) jemlje upanje, pri čemer je poleg tega na Turčijo naslovljen jasen poziv k "skupnim vrednotam".
Resolucija se v tej obliki nekoliko razlikuje od stališč Poljske. Poljska, država, ki je nekoč sama trkala na vrata EU, zdaj poziva, da se Ukrajini in drugim državam, ki so se oblikovale po razpadu ZSSR, ponudi možnost članstva. Zaradi stabilnosti po vsej celini.
Ramona Nicole Mănescu  (ALDE
), v pisni obliki. - (RO) Najprej čestitam poročevalcu za objektivnost, s katero je izrazil stališče Evropskega parlamenta glede strateškega dokumenta Komisije o širitvi 2007. Z vsako širitvijo je Evropska skupnost postala močnejša, pri čemer sam proces širitve predstavlja uspešnost, ki ima koristi za vse države članice.
Evropska unija je zabeležila osupljivo evolucijo z razvojem institucij in politik na notranji in zunanji ravni ter zlasti s spodbujanjem usklajevanja na področjih, kot so gospodarsko, družbeno in pravno področje. Unija obravnava tudi veliko težav, ki dokazujejo, da morata vsaki širitvi slediti ustrezna konsolidacija in prevrednotenje njenih politik, s čimer se bo izognila razmeram, v katerih se države v središču razvijajo v smeri večje povezanosti, medtem ko ostale ostanejo na obrobju.
Podpiram mnenje poročevalca glede spodbujanja vzhodnoevropskih držav z ustvarjanjem območja, ki temelji na skupnih politikah, ki se osredotočajo na zadeve v zvezi z gospodarstvom, trgom, energijo, prometom, okoljem, pravno državo, sodstvom in varnostjo.
S spodbujanjem takšnega projekta lahko postane Črnomorska regija primer razvoja in gospodarske rasti, ki koristi blaginji držav v regiji ter stabilnosti in miru na vzhodni meji Evropske unije.
Véronique Mathieu  
v pisni obliki. - (FR) Kot poudarja poročilo, zdaj obstaja potreba po poglobljeni reformi širitvene strategije Evropske unije.
Najprej je treba državam kandidatkam in morebitnim kandidatkam zagotoviti predpristopne instrumente, primerne za izzive, s katerimi se bodo soočile: s konsolidacijo države, upravljanjem, družbeno-gospodarskimi reformami itd.
Nato poročilo poudarja potrebo po pregledu našega pristopa k evropski sosedski politiki, ki je tretje države ne smejo več obravnavati kot nadomestilo za pristop ali stopnjo na poti k pristopu.
Ustanovitev območij proste trgovine skladno z modelom razširjenega evropskega gospodarskega prostora (EGP +) na primer predstavlja prvi korak k razvoju tesnejših odnosov s temi državami. Ta strategija bo spodbujala krepitev gospodarskih in tržnih odnosov z njimi, pri čemer bo Evropski uniji v njih omogočila tudi spodbujanje njenih idealov v zvezi z demokracijo, pravno državo in človekovimi pravicami.
Tukaj je nedavno ponovno izvajanje barcelonskega procesa, ki določa ustanovitev Sredozemske unije, vzpodbudno sporočilo ter obetaven korak k ustanovitvi posebnega partnerstva z našimi južnimi sosedami.
Marianne Mikko  
v pisni obliki. - (ET) Gospe in gospodje, državam, ki želijo pristopiti, ne smemo zapreti vrat, ker je v naših ustanovnih pogodbah zapisano, da mora biti vsaki evropski državi, ki želi pristopiti, to omogočeno.
Zgodnji pristopi so bili zelo uspešni, pri čemer je to smer, v katero se morajo stvari še naprej pomikati. Kandidatk ne smemo odvračati od pristopa. Mi ne odločamo o tem, ali si želijo postati popolnoma demokratične države, čeprav morajo v celoti izpolnjevati københavnska merila.
Ker prihajam iz "nove Evrope", vem, kako pomembno je bilo za nas, da smo se imeli možnost pridružiti Evropski uniji, kako nas je navdihnila, da smo začeli z reformami, in podvojila naše prizadevanje. Republikam nekdanje Sovjetske zveze ne smemo odreči možnosti, da postanejo Evropske države v celoti, pri čemer jim vlada pravna država. Tukaj se nanašam zlasti na naši najbližji sosedi Ukrajino in Moldavijo.
Verodostojnost Evrope in prihodnost teh držav sta v ravnovesju. Pomembno ju je obdržati na poti k Evropi. Evropska unija mora vztrajati pri svojih obljubah in nadaljevati z naravnim procesom širitve. Gonilno moč bo zagotovil pristop in ne mirovanje. Govorjenje o sposobnosti vključevanja je zgolj hinavščina za goljufanje neizkušenih.
Dumitru Oprea  
v pisni obliki. - (RO) Kot poslanec Evropskega parlamenta iz Romunije, ki je nedavno pristopila k Evropski uniji, in kot nekdanji rektor ugledne univerze v državi, iz katere prihajam, poudarjam pomembnost kulturno-izobraževalnih izmenjav med državami kandidatkami ter državami članicami Unije.
V Romuniji se je veliko mladih, ki so izkoristili enega od sistemov mobilnosti Evropske unije (programe za raziskovanje, kot sta Socrates Erasmus in Marie Curie, ali programe za prakso, kot je Leonardo), vrnilo v domačo državo, v kateri so imeli pomembno vlogo pri tistem, čemur bi lahko rekli "evropeizacija". Zaradi njihovega učenja in življenjskih izkušenj so postali dejavni člani nevladnih organizacij, sodelovali so pri informiranju in prostovoljnih dejavnostih ali svoje znanje izkoristili v strukturah, ki so povezane z evropskim povezovanjem.
Zato opozarjam na to, kako pomembno je ukrepanje, da se povečata privlačnost in spodbujanje sodelovanja v programih EU za izobraževanje in kulturo, kot je uvedba posebnega sistema za študentske vizume, povečanje sredstev, namenjenih mobilnosti, da se dejansko pokrijejo stroški življenja v EU, večje prizadevanje za spodbujanje evropskih programov, zlasti med mladimi, ter širjenje pozitivnih rezultatov/izkušenj v evropskih državah in državah kandidatkah.
Pál Schmitt  
v pisni obliki. - (HU) Gospod predsednik, gospe in gospodje, kot predsednik skupnega parlamentarnega odbora Hrvaške in EU menim, da je eden od najbolj pozitivnih vidikov poročila dejstvo, da potrjuje nadaljevanje pristopnih pogajanj, ki so se že začela, pri čemer balkanskim državam ponuja možnost članstva. V zadnjih treh letih pristopnih pogajanj je Hrvaška že dokazala svojo zavezanost, pri čemer je Parlament v poročilih glede države v letih 2006 in 2007 podal ugodno mnenje.
Menim, da je bilo za Hrvaško kot edino državo v nadaljnjih pristopnih pogajanjih zelo pomembno, da je izrecno omenjena v dokumentu, ki ga zdaj štiri milijone in pol Hrvatov bere z velikimi pričakovanji. Ta pozitivna sporočila so pomembna zlasti po irskem referendumu.
Prve izjave francoskega predsedstva Svetu, ki govorijo o nadaljevanju pristopnih pogajanj, me navdajajo z zaupanjem. Z oblikovanjem hitrih in učinkovitih rešitev lahko ohranimo verodostojnost EU; ne moremo si privoščiti še treh let "časa za premislek", ker bo čez 11 mesecev na evropskih volitvah celotna Evropa izrazila svoje mnenje o EU. Hvala za vašo pozornost.
Czesław Adam Siekierski  
v pisni obliki. - (PL) Možnost članstva EU je kot močan motor za spremembe v državah, ki jih zanima pristop. Spodbuja izvajanje potrebnih političnih in gospodarskih reform ter skladnost s københavnskimi merili.
Da je možnost članstva trajna, mora biti napredek pri pogajanjih odvisen od hitrosti in obsega reform, izvedenih v državi kandidatki, pri čemer mora biti EU sposobna sprejeti te države. Imeti moramo trdno, povezovalno in zlasti združeno Skupnost.
Za državljane naših držav je zelo pomembno, da cenijo koristi pridružitve novih članic. Širitev prinaša koristi ter gospodarsko in družbeno rast novim in starim državam članicam.
Postopne širitve Evropske unije so bile uspešne za države, ki so pristopile, stare države članice in Evropo v celoti.
Zelo me veseli, da poročilo poudarja, da lahko vzhodnoevropske države še vedno postanejo članice Evropske unije. Skupaj z nedavno sprejetim programom za vzhodno partnerstvo mora to spodbuditi te države, da si prizadevajo sprejeti evropske demokratične, gospodarske in upravne standarde.
Andrzej Jan Szejna  
v pisni obliki. - (PL) Prejšnje širitve Evropske unije so nedvomno koristile sami Uniji in državam, ki so k njej pristopile. Te širitve so spodbudile gospodarski razvoj in privedle do večje stabilnosti, rasti in blaginje v Evropi. Zelo pomembno je ustvariti razmere, ki so potrebne za zagotovitev uspešnosti prihodnjih širitev, ter na podlagi v preteklosti pridobljenih izkušenj izboljšati kakovost teh širitev. EU mora biti odprta za nove države, vendar mora širitvena strategija izpolniti pogoje iz pogodbe EU ter izražati obveznosti EU do vseh držav kandidatk in tistih držav, ki jim je bila priznana možnost pristopa, medtem ko morajo sprejeti, da je popolna in natančna skladnost s københavnskimi merili absolutni pogoj. Hkrati moramo natančno opazovati napredek teh držav v zvezi z ustanavljanjem pravne države, neodvisnega sodstva in spoštovanja temeljnih pravic.
Unija si mora prizadevati za večjo sposobnost vključevanja novih držav. Bistvene so notranje reforme za izboljšanje učinkovitosti, ustvarjenje večje družbene povezljivosti in demokratične odgovornosti. Lizbonska pogodba zagotavlja odgovor na te ideale, pri čemer postane brez nje nadaljnja širitev veliko težja. Vendar bo EU hkrati sposobna doseči uspešnost v procesu politične integracije le, če v vsaki od držav kandidatk obstaja jasna in trajna družbena podpora za članstvo EU ter za samo EU kot politični in gospodarski projekt.
Tadeusz Zwiefka  
v pisni obliki. - (PL) Radi pravimo, da je Evropski parlament edini pravi forum za izražanje stališč in mnenj državljanov EU. Zato je škoda, da lahko le v tem parlamentu drug drugega prepričamo, da so bile postopne širitve Evropske unije zelo uspešne. Vsi smo krivi za to, da tega mnenja ne delijo vsi državljani EU. Tako to ustvarja nesporazume glede potrebe po reformiranju Unije. Vendar ne morem sprejeti utemeljitve, da je odsotnost lizbonske pogodbe glavni vzrok za upočasnitev širitve. Pogodba sama po sebi ne rešuje ničesar. Potrebni sta vizija in strategija. Evropska unija ne bo popolna politična in geografska tvorba, dokler ne bo vključevala vseh evropskih držav. Ni res, da državljani držav, ki se želijo pridružiti Uniji, pričakujejo, da se bo to zgodilo takoj ali celo zelo hitro. Vendar potrebujejo jasno sporočilo, da je zanje prostor. Brez takšne izjave je težko pričakovati, da bodo sprejeli vse težke in celovite reforme, ki vključujejo veliko odpovedovanj in težkega dela.
Pozabiti ne smemo zlasti na Evropejce v balkanskih državah in vzhodni Evropi. Evropska sosedska politika je dober instrument za urejanje sodelovanja s sosednjimi državami na naši celini. Vendar imajo evropske sosede EU pravico do jasnejše in učinkovitejše politike sodelovanja, ki ne prinaša postopnih hodnikov in čakalnic. Če je toliko energije namenjene ustanovitvi Sredozemske unije, ki jo podpira zlasti Francija, je treba vsaj enako količino energije nameniti ustanovitvi Euronesta.
