Zunanja razsežnost socialne politike, spodbujanje standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbena odgovornost evropskih podjetij (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij, ki ga je v imenu Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve predložil gospod Falbr.
Richard Falbr
poročevalec. - (CS) Gospod predsednik, kot sem prej dejal v mojem govoru, zunanja razsežnost socialne politike zajema ukrepe in pobude EU, usmerjene v podpiranje standardov zaposlovanja in socialnih standardov v tretjih državah. Čeprav lizbonska strategija in pobuda Evropa 2020 socialno politiko poudarjata v veliko večji meri, kot se je to dogajalo prej, so v središču pozornosti še vedno konkurenčnost in gospodarski dejavniki. Zato sem k pripravi tega poročila pristopil zelo kritično. Če želimo, da bi tretje države, s katerimi se pogajamo o sporazumih, spoštovale načela in sam temelj evropskega socialnega modela, potem moramo ta model spoštovati tudi v Evropski uniji. Če želimo, da bi države, s katerimi se pogajamo o mednarodnih sporazumih, spoštovale temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, potem jih moramo spoštovati tudi mi. Vendar pa je jasno, da nekatere države članice kršijo konvencije MOD.
Kar zadeva družbeno odgovornost gospodarskih družb, je to nedvomno dobra zamisel, o kateri razpravljamo že od začetka sedemdesetih let prejšnjega stoletja. Problem pa je, da se je ne da uresničiti. Ko smo razpravljali o pripombah v zvezi s tem poročilom in o njegovih spremembah, je eno od stališč bilo, da bi bilo treba pripraviti direktivo, saj se podjetja preprosto ne vedejo družbeno odgovorno. Vloženih je bilo več kot 150 predlogov sprememb poročila, vendar mislim, da je ta še vedno kritičen. Evropska unija mora storiti več, da bi podprla Mednarodno organizacijo dela, saj je smešno, da medtem ko izražamo podporo, konvencije ratificira in spoštuje čedalje manj držav. V prejšnjem parlamentarnem mandatu je Komisija celo vložila predloge na primer v zvezi z direktivo o delovnem času, ki je bila popolnoma v nasprotju s konvencijo MOD št. 1 o delovnem času, sprejeto leta 1919, v kateri je določeno, da delovni teden obsega 48 ur. Zelo sem vesel, da je Parlament to direktivo zavrnil.
S tem se približujem koncu moje obrazložitve. Ni mi treba reči ničesar več, saj je to vprašanje, ki ga razumejo vsi. Kar predvsem želim, je spoštovanje socialnih pravic in spoštovanje nečesa, kar razglašamo kot glavni dosežek Evropske unije.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Gospod predsednik, v skladu z evropsko statistiko več kot polovica delavcev v Evropski uniji, predvsem pa priseljencev, ni deležna socialnega varstva. Zato mislim, da je treba v zvezi s socialnim varstvom delavcev v Evropski uniji skupaj podpirati temeljne skupne standarde in obenem predpisati kazni v primeru kršenja veljavne zakonodaje. Ratifikacija spremenjene Evropske socialne listine bi spodbudila notranje socialne reforme na ravni držav članic EU, obenem pa tudi olajšala postopek usklajevanja nacionalne zakonodaje s predpisi EU. Pomembno je, da v obliki politične zaveze podpremo in zagotovimo socialne standarde ter prilagodimo pravne in institucionalne mehanizme določenim standardom in vrednotam evropskih demokracij. Socialne pravice, ki jih določa ta sporazum, so skladne s socialnim pravom Skupnosti in ustreznimi standardi v državah članicah Evropske unije.
Tatjana Ždanoka
Gospod predsednik, kot poročevalka v senci v imenu Skupine Zelenih/Evropske svobodne zveze, želim jasno izraziti naše stališče o tem poročilu. Prvič, razumemo, da se bo končno besedilo na jutrišnjem glasovanju lahko še izboljšalo, vendar je dovolj močno in poudariti želimo samo, da je treba okrepiti vlogo Mednarodne organizacije dela. V zvezi s tem se s poročevalcem strinjamo.
Prostovoljna družbena odgovornost gospodarskih družb je dobra stvar, vendar glavna vloga podpiranja in varstva človekovih pravic pripada državam in mednarodnim organizacijam. Ne želimo reči, da bi se na področju odgovornosti gospodarskih družb bilo treba izogniti pravno zavezujočim standardom.
Kršenja temeljnih načel in pravic na delovnem mesto se ne sme izkoriščati kot legitimna primerjalna prednost, zato moramo v okviru dvostranskih in večstranskih odnosov z našimi partnerji vztrajati pri ustreznem spoštovanju standardov dostojnega dela.
Ilda Figueiredo
(PT) Gospod predsednik, ker Svetovno poročilo o socialni varnosti Mednarodne organizacije dela (MOD) iz leta 2010 navaja, da več kot 50 % vseh delavcev nima socialne zaščite, ni težko zaključiti, da v večini primerov sploh ni mogoče govoriti o družbeni odgovornosti gospodarskih družb.
Kljub temu se Komisija še naprej pogaja o sporazumih o prosti trgovini, ki na splošno služijo interesom velikih podjetij in finančnih institucij, ne namenjajo ustrezne pozornosti pravicam delavcev in ne podpirajo svobode združevanja ter pravice do kolektivnega pogajanja. Ne sprejemajo ustreznih ukrepov za učinkovito odpravo diskriminacije na delovnem mestu ali v poklicu ali za odpravo prisilnega dela ali negotovega in slabo plačanega dela, vključno z delom otrok.
To poročilo bi moralo torej obsoditi vsa ta vprašanja, vendar ne uspe izpolniti, kar se zahteva, zato upamo, da bo Komisija jutri naredila korak naprej pri utrjevanju svojega pristopa k tem vprašanjem ...
(Predsednik je prekinil govornico)
Jaroslav Paška
(SK) Gospod predsednik, res je, da je socialno varstvo delavcev pogosto precej slabše, kot bi moralo biti, celo znotraj Evropske unije.
To še zlasti velja za skupine priseljencev v prebivalstvu, ki potujejo v tujino, da bi delali v krajih, kjer ne pogosto ne poznajo ne jezika ne lokalnih predpisov, zato na poklicni ravni seveda ne morejo dohajati lokalnih delavcev.
Kljub temu menim, da je pomembno, da si Evropska unija prizadeva za to, da se bodo v tretjih državah uporabljala pravila Mednarodne organizacije dela ter dogovori v mednarodnih pogodbah, saj se mi zdi, da si moramo zdaj, ko vemo veliko več o trgu dela in delovnih razmerah v Aziji, Afriki in drugih koncih sveta, prizadevati tudi za velike izboljšave v položaju delavcev teh regij in območij.
Zato osebno podpiram gospoda Falbra in njegovo poročilo. Prepričan sem, da bo to poročilo pripeljalo tudi do izboljšanja teh pravil v Evropi.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, tudi jaz želim čestitati poročevalcu, obenem pa Evropsko komisijo pozvati, da sprejme potrebne ukrepe, da bi evropska podjetja začela spoštovati evropska načela in vrednote pri poslovanju v drugih državah.
Evropska unija mora podpirati evropski socialni model. Zato je izredno pomembno, da se spoštujejo načela in vrednote Evropske unije. Obžalujemo dejstvo, da Evropska unija nima homogene formule za socialno klavzulo, ki bi jo morali vključiti v vse dvostranske trgovinske sporazume. Gospa komisarka, želim poudariti, da je bil pred kratkim izglasovan sporazum o civilnem letalstvu med Evropsko unijo in Kanado. To je najbolj velikopotezen sporazum te vrste, ki ga je podpisala Evropska unija, pa čeprav ne vsebuje nikakršnih socialnih klavzul. Obe strani sta se zavezali delu in razvoju na tem področju. Na žalost pa moram poudariti, da obžalujemo dejstvo, da Evropska unija nima homogene formule za socialno klavzulo, ki bi jo morali vključiti v vse dvostranske trgovinske sporazume.
Richard Howitt
Gospod predsednik, čestitam Richardu Falbru za celovit pristop k mednarodnim standardom dela v svojem poročilu. Z veseljem sem prispeval k njegovemu delu na posebnem vprašanju družbene odgovornosti gospodarskih družb.
Nocoj imamo zato priložnost, da pred predstavitvijo sporočila o družbeni odgovornosti gospodarskih družb vplivamo na Komisijo in jo prosimo, naj, prvič, ohrani odprto opredelitev družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki jo je sprejela na forumu, ki se ga je udeležilo več zainteresiranih strani, naj ponovno vključi načelo konvergence v zasebnih in prostovoljnih pobudah glede družbene odgovornosti gospodarskih družb, ki mu je sledila nekoč, naj predstavi konkretne predloge za izvajanje svetovnih standardov družbene odgovornosti gospodarskih družb, zlasti dopolnjenih smernic OECD o večnacionalnih podjetjih in novega Ruggiejevega okvira o podjetjih in človekovih pravicah, naj se zaveže načelu celovitega poročanja s področja financ, okolja, sociale in človekovih pravic s strani podjetij - kar dejansko utira pot možni prihodnji zakonodaji na tem področju, in naj poveča odgovornost evropskih podjetij v njihovi svetovni oskrbovalni verigi, s čimer bo odgovorila na pomanjkljivosti v upravljanju, ki jih je Komisija odkrila v svoji lastni nedavni edinburški študiji.
Parlament vedno rad pomaga Komisiji, gospa Reding. Upam, da bodo ti predlogi nocoj pomagali.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Gospod predsednik, v imenu mojega kolega Lászlá Andorja bi želela pozdraviti dejstvo, da predlog resolucije, o katerem razpravljamo danes, obravnava toliko ključnih vidikov zunanje razsežnosti socialne politike.
Komisija odločno podpira tesnejše sodelovanje na svetovni ravni, pri čemer gredo zaposlitveni in socialni cilji z roko v roki z gospodarskimi cilji. Predvsem podpiramo nadaljevanje razprave in usklajevanje prizadevanj znotraj skupine G20. V tej zvezi so priprave na srečanje ministrov za delo in zaposlovanje držav skupine G20 dober primer večje povezanosti, ki se pojavlja na svetovni ravni.
Komisija podpira tudi tesno sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in znotraj njih, kar je - in tu citiram OECD in Mednarodno organizacijo dela - ključnega pomena za ustvarjanje enakega konkurenčnega položaja na mednarodni ravni in predvsem za določitev mednarodnih standardov dela.
Prejšnji teden se je začelo stoto zasedanje MOD: to bo usmerjeno v nove konvencije MOD o delavcih v gospodinjstvu, o čemer je ta parlament nedavno razpravljal. Socialno varstvo je vključno z oblikovanje pobude socialnega praga še eno interesno področje, o katerem bo tekla beseda na letošnji konferenci MOD. Natančno bomo spremljali razprave o izvajanju standardov dela, ki so vključeni v konvencijo MOD, in želim poudariti, da Komisija pozdravlja dejstvo, da današnji predlog resolucije poudarja, da mora EU po vsem svetu podpirati osrednje standarde dela MOD in agendo za dostojno delo, vključno z enakostjo spolov in nediskriminacijsko politiko, ki predstavljata horizontalno vprašanje.
Komisija bo prav tako še naprej podpirala trajnostni razvoj, dostojno delo, standarde dela in družbeno odgovornost gospodarskih družb na drugih področjih politike, kot sta trgovinska in razvojna politika. Komisija namerava leta 2011 predstaviti sporočilo o družbeni odgovornosti gospodarskih družb, v katerem bo opisala predloge za nadaljnje ukrepanje na mednarodni ravni, vključno s podpiranjem družbene odgovornosti gospodarskih družb v odnosu do partnerskih držav.
Menimo, da je udeležba podjetij prav tako pomembna za reševanje vprašanj, kot so zaposlovanje mladih, usposabljanje, usposobljenost delovne sile, zdravje in raznolikost, odgovorno prestrukturiranje in lokalni razvoj, še zlasti glede na sedanje gospodarske in socialne težave, s katerimi se spopada Evropa.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 7. junija, ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Siiri Oviir
Velik pomen pripisujem dejavnostim in pobudam, povezanim z zunanjo razsežnostjo socialne politike Evropske unije, katere cilj je podpreti socialne standarde v tretjih državah, da bi se med drugim preprečila sodobna oblika suženjstva, v okviru katere se ljudi obravnava kot zgolj "proizvodne stroje" in ne kot dragocene posameznike.
Zaradi prevladujoče in čedalje večje gospodarske konkurenčnosti na svetu se delovne razmere še slabšajo, v poskusu ustvarjanja dobičkov pa je delavska plača glavna tarča varčevanja, medtem ko se delovna doba podaljšuje. Da bi torej spremenili današnji trend, se moramo premakniti od besed k dejanjem in začeti izvajati agendo Mednarodne organizacije dela (MOD) o dostojnem delu ter ustrezne konvencije. Če je potrebno, moramo v državah in podjetjih, ki jih nenehno ignorirajo, uporabiti tudi skrajne ukrepe - različne gospodarske sankcije in omejitve. Seveda ustreznih sankcij ne smemo izvajati prizanesljivo ali z željo po odpravi gospodarske konkurence.
Kršenje delovnih norm v tretjih državah prispeva tudi k previsokim carinam v razvitih državah in na enotnem trgu Evropske unije, zato moramo, če želimo biti konkurenčni, dosledno upoštevati pogoje MOD. Evropska unija tukaj ne bi smela kazati s prstom; namesto tega bi morala predstaviti lastne rešitve in kompromise, da bi izboljšala stanje.
Pozdravljam povečanje družbene odgovornosti podjetij in spoštljiv odnos do lastnih delavcev. Vendar pa ne moremo sprejeti, da bi se obveznosti držav in lokalnih vlad prevalile na podjetja. Tovrstna politika je bolj značilna za nekdanjo Sovjetsko zvezo in današnje države Skupnosti neodvisnih držav, kjer oblasti v glavnem usmerjajo denar podjetij.
Sirpa Pietikäinen
v pisni obliki. - (FI) Želela bi čestitati gospodu Falbru za odlično delo na poročilu o zunanji razsežnosti socialne politike, spodbujanju standardov s področja dela in socialnih standardov ter družbeni odgovornosti evropskih podjetij. Politično in gospodarsko celovita EU nujneje kot kdaj koli prej potrebuje tudi socialno razsežnost. Pomembno je, da se zlasti v tej gospodarski krizi vsem državljanom EU zagotovijo osnovne storitve, osnovna varnost in dostojne delovne razmere. Kot pravi poročevalec, pristop k socialni politiki, ki ga izbere Evropa, mora biti sprejet tudi v zvezi s tretjimi državami. Unija mora odločneje vztrajati pri tem, da mora pogoj prihodnjih sporazumov o trgovini in naložbah biti tudi ratifikacija, izvajanje in spremljanje mednarodnih sporazumov. Poleg tega pa je treba tudi od evropskih podjetij zahtevati, da bodo bolj odprte v zvezi s svojimi računi in podizvajalskimi verigami, da močne socialno-politične vrednote Evropske unije ne bi bile zgolj navidezne.
