Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos susitarimo rajonas (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Crescenzio Rivellini pranešimas Žuvininkystės komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų žvejybos VJBŽK (Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų - C7-0204/2009 - (Α7-0023/2011).
Crescenzio Rivellini
Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiuo pasiūlymu dėl reguliavimo siekiama į teisės aktus įtraukti kai kurias Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK) priimtas rekomendacijas, siekiant padėti padidinti teisinį tikrumą, kartu padarant svarbią pažangą supaprastinimo linkme.
Iki šiol VJBŽK priimtos rekomendacijos kasmet priimamais reglamentais dėl žvejybos galimybių būdavo laikinai perkeliamos į ES teisės aktus. Vis dėlto atsižvelgiant į šios rekomendacijos ilgalaikiškumą jos perkėlimui į Bendrijos teisę reikalinga stabilesnteisinpriemonė. Todėl aptariamas rekomendacijas tikslinga perkelti į Bendrijos teisės aktus vienu teisės aktu, kuris, atlikus pakeitimą, galės būti papildomas būsimomis rekomendacijomis.
VJBŽK priimtų rekomendacijų dėl pasiūlymo dėl reglamento II dalyje ("Techninės priemonės") siūlomi kai kurie žvejybos apribojimai Liono įlankoje, susiję su žvejybos įranga (5 straipsnis) ir su žvejybos leidimų išdavimu bei natūralių buveinių apsauga.
Be to, laivams, kuriems leidžiama žvejoti didžiąsias auksines skumbres, išduodamas specialusis žvejybos leidimas ir jie įtraukiami į sąrašą, kurį atitinkama valstybnarturi pateikti Komisijai (13 straipsnis). Reglamento pasiūlyme taip pat detaliai aprašomi žvejybos įrankiai (mažiausias Viduržemio jūroje (15 straipsnis) ir Juodojoje jūroje (16 straipsnis) naudojamo tinklinio audeklo akių dydis) ir uždraudžiama žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 metrų gylyje (17 straipsnis).
III dalyje aptariamos kontrolės priemonės. Iš jų galima paminėti, kad numatyta, jog visos valstybės narės, naudodamos įprastą duomenų tvarkymo sistemą, atsiunčia Europos Komisijai su jų vėliava plaukiojančių ir jų teritorijoje registruotų laivų, kurių bendras ilgis didesnis nei 15 m ir kuriems jos, išduodamos žvejybos leidimą, leido žvejoti VJBŽK rajone, atnaujintą sąrašą (18 straipsnis).
Antrajame skyriuje nurodomos su uosto valstybe susijusios priemonės. Šio skyriaus nuostatos taikomos trečiųjų šalių laivams, kurie gali būti tikrinami iškrovimo ir perkrovimo metu (21 straipsnis). Be to, valstybės narės neleidžia trečiųjų šalių laivams naudotis jų uostais, jei laivas plaukia ne su VJBŽK narės šalies vėliava, jei laivas vykdneteisėtą, nedeklaruojamą ar nereglamentuojamą (NNN) žvejybą arba jei jis neturi galiojančio leidimo vykdyti žvejybos veiklą (23 straipsnis).
Pasiūlymo dėl reglamento IV antraštinėje dalyje (bendradarbiavimas, informavimas ir duomenų teikimas) numatomas Europos Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimas ir keitimasis informacija su VJBŽK vykdomuoju sekretoriumi (24 straipsnis) ir valstybių narių statistinių lentelių teikimas VJBŽK vykdomajam sekretoriui (nurodomas laivo registro numeris, pajėgumas, bendroji talpa, arklio jėgos ir pan.) per nustatytą laiką.
Atsižvelgiant į V antraštinės dalies (baigiamosios nuostatos), ypač į jos 28 straipsnio, nuostatas Komisijai priimant deleguotuosius teisės aktus leidžiama iš dalies keisti nuostatas, susijusias su atitinkamo teisės akto neesminiais elementais pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 290 straipsnį.
Be to, pastebime, kad VJBŽK susitariančiosios šalys privalo užtikrinti, kad nuo VJBŽK nustatytos datos būtų taikomos visos sutartos priemonės. Todėl priemones reikia laiku perkelti į Bendrijos teisės aktus, kad tokios tarptautinės priemonės būtų Europos Sąjungos lygmeniu tiesiogiai taikomos fiziniams ir juridiniams asmenims, ir šiuo atžvilgiu būtų užtikrintas teisinis tikrumas.
Vis dėlto, atsižvelgiant į ilgą laikotarpį, atrodo, kad įprasta teisėkūros procedūra šiuo atveju yra pernelyg plataus taikymo klausimams, susijusiems su 28 straipsnio nuostatų pakeitimų, kurie, manau, nėra esminiai ir kurie jau buvo aptarti valstybių narių, darbo grupės, Tarybos ir per pačią sesiją ir dėl jų susitarta dar iki juos pasiūlant ir priimant per metinę VJBŽK sesiją, perkėlimu į Bendrijos teisės aktus.
Europos Sąjungos nesugebėjimas užtikrinti šių priemonių perkėlimo į Europos teisę per nustatytą terminą gali būti laikomas tarptautinių įsipareigojimų nesilaikymu. Savo ruožtu, tai gali pakenkti Europos Sąjungos patikimumui VJBŽK ir kitose tarptautinėse žuvininkystės valdymo organizacijose.
Tai kenkia Europos Sąjungai ir tikrai papildomai pakursto Europos Sąjungos kritikus, kurie gali įtarti, kad Europos Sąjunga švaisto laiką nereikšmingiems dalykams, užuot sutelkusi dėmesį į svarbesnes problemas.
Galiausiai labai svarbu paminėti, kad deleguotųjų aktų sistemoje nustatytos svarbios apsaugos priemonės, pvz., teisėkūros institucijoms, Parlamentui ir Tarybai suteikta prieštaravimo galimybdėl konkrečių Komisijos priimtų aktų, įgyvendinant deleguotuosius įgaliojimus, ir galimybvisiškai panaikinti perduotas galias, jeigu jų netenkina tai, kaip Komisija naudojasi šiomis galiomis.
Todėl manau, kad 28 straipsnis dėl deleguotųjų aktų yra geras kompromisas, kuris bet kuriuo atveju su Taryba bus vėl aptartas per antrąjį svarstymą. Ši pozicija atitinka A. L. Brún pranešimą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 998/2003 dėl gyvūnų sveikatos reikalavimų, taikomų ne komerciniam naminių gyvūnėlių judėjimui, ir R. Romeva pranešimą dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sudaroma sužvejotų paprastųjų tunų (Thunnus thynnus) kiekio dokumentavimo programa.
Pirmininkas
(kalba apie tai, kad C. Rivellini buvo leista viršyti jam skirtą kalbėjimo laiką ir kalbėti ilgiau) Pone C. Rivellini, tikrai tikiuosi, kad savo biure pasikabinsite didelę mano nuotrauką. Dėkodamas už šiandienos jūsų veiksmus galiu jums atsiųsti nuotrauką - galiu ją ir pasirašyti.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, nepasikabinsiu jūsų nuotraukos, taigi turėsiu kalbėti trumpai.
Pirma, norėčiau padėkoti C. Rivelliniui už jo atliktą darbą rengiant pranešimą. Labai džiaugiuosi dideliu Žuvininkystės komiteto ir Parlamento pritarimu dėl šio svarbaus pasiūlymo esmės. Galiu lengvai pritarti C. Rivellinio išsamiai pristatytam dokumentui ir tam, kad įvairių VJBŽK priimtų priemonių įgyvendinimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti tvarų Viduržemio jūros žuvininkystės išteklių valdymą.
Turime tai daryti, nes Viduržemio jūrai to tikrai reikia. Turime tai daryti, jeigu norime užtikrinti biologinę įvairovę Viduržemio jūroje ir užtikrinti, kad ji netaptų mirusia jūra. Norėčiau pakalbėti vienu instituciniu klausimu, apie kurį taip pat kalbėjo C. Rivellini.
Kaip žinote, VJBŽK rekomendacijos Europos Sąjungai ir, vadovaujantis Sutartimi, valstybėms narėms tampa privalomomis nuo VJBŽK nustatytos datos. Todėl jas reikia laiku perkelti į Bendrijos teisę, kad šios priemonės būtų tiesiogiai taikomos fiziniams ir juridiniams asmenims ES lygmeniu ir kad šiuo požiūriu būtų užtikrintas teisinis tikrumas. Turime neleisti, kad VJBŽK priemonių perkėlimas taptų šiuolaikine Sizifo mito versija. Per pastaruosius metus VJBŽK priimtos priemonės jau laukia būti perkeltos į Bendrijos teisę, kai bus priimtas šis reglamentas. Tačiau tikrai tikėtina, kad labai greitai VJBŽK priims naujų pakeitimų, kuriuos reikės veiksmingai perkelti į ES teisę per nustatytą terminą. Taigi dar ir dar kartą vykdysime šią procedūrą.
Todėl manau, kad Komisijai turėtų būti perduoti įgaliojimai perkelti būsimus pakeitimus į ES teisę. Didelį susirūpinimą man kelia tai, kad Komisijai perduotų įgaliojimų ribojimas lems didesnę riziką, kad priemonės nebus perkeliamos laiku. To turime vengti. Tai nėra būdas išvengti Europos Parlamento kompetencijos šiuo klausimu, tačiau priemones į ES teisę turime perkelti laiku. Bijau, kad tą padaryti naudojantis šia procedūra nebus įmanoma.
Todėl gaila, kad institucijos negali pasiekti susitarimo šiuo svarbiu klausimu. Norėčiau pabrėžti, kad tokie vėlavimai neleis ES laikytis prisiimtų tarptautinių įgaliojimų ir taip pat kenks ES patikimumui tarptautinėse žuvininkystės organizacijose.
Vis dėlto manau, kad šį reglamentą turime priimti greitai, todėl pritariu Europos Parlamento nuomonei, tai žingsnis tinkama linkme. Tikiuosi, kad kiti panašūs žingsniai mums leis atnaujinti derybas dėl pasiūlymo ir jį priimti. Taip pat reikia toliau svarstyti, kaip būtų veiksmingiausia į ES teisę perkelti regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų priimtas priemones.
Mes ir toliau ieškosime geresnių sprendimų ir kviečiu jus padaryti tą patį. Dar kartą norėčiau padėkoti C. Rivellini už pranešimą ir komitetui už jo pastangas šiuo svarbiu klausimu.
Alain Cadec
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad Strasbūre jaučiamės tikrai gerai. Komisijos nare, ponios ir ponai, kalbą norėčiau pradėti padėka C. Rivellini už jo pranešimą ir nuo 2009 m. vykdytas derybas su Taryba Komisija.
Šio pranešimo atžvilgiu laukta, kol įsigalios Lisabonos sutartis ir naujas reglamentas dėl įgyvendinimo priemonių, tačiau dabar šiuo pranešimu į ES teisę perkeliamos rekomendacijos, kurias per pirmąjį svarstymą priėmViduržemio jūros bendrosios žvejybos komisija (VJBŽK).
Pagal VJBŽK priimtas rekomendacijas nustatomi tam tikri žvejybos apribojimai Liono įlankoje, susiję visų pirma su žvejybos įranga ir su žvejybos leidimų išdavimu bei natūralių buveinių apsauga. Šis pranešimas labai svarbus, nes juo nustatomi Viduržemio jūros rajonai, kuriuose žvejyba ribojama.
Dėl žvejybos įrankių dokumente aprašomas mažiausias Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje naudojamo tinklinio audeklo akių dydis ir uždraudžiama žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 metrų gylyje. Savaime aišku, džiaugiuosi šia priemone.
Kai kurios velkamosios įrangos atžvilgiu nustatytas toks tinklinio audeklo akių dydis: kvadrato formos akių tinklas, kurių tralo maišo akių dydis yra 40 mm arba, laivo savininkui pateikus pagrįstą prašymą, 50 mm rombo formos akių tinklas, kurio patvirtintas dydžio selektyvumas yra lygus 40 mm kvadrato formos akių tinklo selektyvumui arba didesnis.
Pranešėjas taip pat paprašlabai reikalingos šiuo metu galiojančio reglamento dėl įgyvendinimo priemonių peržiūros ir tvirto Parlamento pozicijos šiuo klausimu išaiškinimo. Apie tai jūs, Komisijos nary, ką tik kalbėjote.
Iki 2012 m. birželio 30 d. Komisija turi pateikti ataskaitą Parlamentui dėl šios nuostatos, dėl kurios pakeitimų ji turi pateikti siūlymus, vykdymo.
Tikiuosi, kad su šia ataskaita galėsime susipažinti iki antrojo svarstymo dėl šio dokumento.
Kriton Arsenis
Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, Viduržemio jūra užima labai nedidelę dalį mūsų planetos, ji sudaro maždaug 1 proc. jūrų, tačiau ji labai vertinga: joje yra 8-9 proc. jūrų biologinės įvairovės. Pusvisų Europos žvejybos laivų žvejoja Viduržemio jūroje, 60 proc. darbo vietų ir užimtumo žuvininkystės sektoriuje sukurta Viduržemio jūroje ir, deja, žuvys, kurių pagaunama per daug, sudaro 54 proc., o žuvys, kurios viršija biologines ribas, sudaro 32-36 proc. Kas kaltas? Akivaizdu, kad tai lemia nesėkminga iki šiol vykdoma bendra žuvininkystės politika, daugelį kartų netaikyti bendri sprendimai ir, visų svarbiausia, tai, kad sprendimai priimami neatsižvelgiant į mokslinę informaciją, kad mūsų savo nuožiūra priimami sprendimai yra grindžiami blogai apgalvotais nacionaliniais interesais.
2006 m. Komisija bandišspręsti Viduržemio jūros problemą. Priimtas reglamentas dėl žvejybos Viduržemio jūroje, tačiau mūsų, Europos Sąjungos valstybių narių, veikla vis dar kelia problemų. Žvejyba Viduržemio jūroje ir ateities atsargos priklauso nuo to, kokių veiksmų imsis Viduržemio jūros regiono valstybės, įskaitant esančias Europos Sąjungos teritorijoje ir už jos ribų, dėl šio bendro ištekliaus, o jeigu neveiksime kartu, šiam ištekliui kils tiesioginis pavojus.
Pradedame pirmąjį šio pranešimo svarstymą ir apgailestauju sakydamas, kad Taryba, kurios atstovai šiandieniniame Parlamento posėdyje nedalyvauja, keistai atkakliai laikėsi savo nuomonės dėl įgyvendinimo priemonių rėmimo klausimo. Taryba turi suprasti, kad Lisabonos sutartis turi būti taikoma ir ji turėtų susitaikyti su Parlamento teise dalyvauti priimant šiuos sprendimu ir pritarti deleguotiesiems aktams.
Raül Romeva i Rueda
Verts/ALE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pastarieji du BŽP įgyvendinimo dešimtmečiai parodė, kad žvejybos Viduržemio jūroje klausimo sprendimas atskirai, nustatant konkrečias su tinklų akimis susijusias taisykles, tik sukuria dvejopus standartus žuvininkystės valdymo srityje Europoje: Atlanto vandenyne ir Viduržemio jūroje.
Tai lėmnuolatinį blogą valdymą, priemonių vykdymo neužtikrinimą ir pergaudą Viduržemio jūroje. Tik užtikrinus, kad Viduržemio jūros atžvilgiu suinteresuotieji asmenys - pradedant žvejais ir baigiant vyriausybėmis - būtų kartu atsakingi su Atlanto vandenyno suinteresuotaisiais asmenimis, visiems jiems taikant bendrus standartus ir formalius procesus, galima iš esmės pakeisti padėtį, palyginti su praeitimi. Atsižvelgiant į Viduržemio jūros ekosistemos ir žuvų atsargų bei žvejų ir plačiosios visuomenės padėtį negalima leisti, kad BŽP šįkart vėl visapusiškai neišspręstų žvejybos Viduržemio jūroje klausimo.
Nebegalima žuvininkystės Viduržemio jūroje laikyti antraeile ir į ją turi būti aiškiai ir visapusiškai atsižvelgta visuose BŽP aspektuose. Tai reiškia, kad išteklių išsaugojimo politikos atžvilgiu turi būti sukurta nauja ir visapusiškai aprūpinta veikimo sistema žvejybos pastangų valdymo žuvininkystės Viduržemio jūroje srityje. Taip turėtų būti pasiekti tie patys išteklių išsaugojimo standartai, kokie pasiekiami pagal seniai įtvirtintą žuvininkystės Atlanto vandenyne atžvilgiu taikomą veikimo sistemą.
Ashley Fox
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, kalbą norėčiau pradėti padėkodamas Komisijos narei M. Damanaki už neseniai pateiktą pasiūlymą, siekiant nutraukti pasibaisėjimą keliančią priegaudos išmetimo į jūrą praktiką. Atsižvelgiant į mažėjančias žuvų atsargas ir kai kuriems žmonėms šioje planetoje neturint ką valgyti gėda, kai pagauname gerą žuvį, nužudome ją ir išmetame atgal į jūrą kirams ir krabams pamaitinti. Tikiuosi, kad šie teisės aktai bus įgyvendinti netrukus, kad ši gėdinga praktika būtų nedelsiant sustabdyta.
Be to, pritariu ne tik paskutiniam Komisijos narės pareiškimui, bet taip pat VJBŽK pateiktoms rekomendacijoms. Itin pritariu rekomendacijoms dėl žvejybos įrangos, visų pirma dėl mažiausio Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje naudojamo tinklinio audeklo akių dydžio nustatymo ir draudimo žvejyba velkamosiomis dragomis ir tralais didesniame nei 1 000 metrų gylyje. Tai padės užtikrinti tvaresnę žvejybą.
ECR frakcija visiškai pritaria šiam pranešimui ir dar kartą dėkoju Komisijos narei M. Damanaki už jos įsipareigojimą panaikinti priegaudos išmetimo į jūrą praktiką.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Pone pirmininke, šiandieninėje diskusijoje turėtume pažymėti, kad vienintelpasaulyje Viduržemio jūra supama sausumos, priklausančio trims žemynams. Tai daugelio kultūrų, įskaitant valstybių narių ir įvairių kitų šalių kultūras, susikirtimo taškas. Todėl tai padėtis, kai svarbiausias žuvininkystės išteklių valdymo klausimas Europos Sąjungos atžvilgiu yra nuostatų, susijusių su priegauda, leidimų išdavimu ir laivų kontrolės priemonių plėtojimu šiame rajone, reguliavimas. Žvejyba ir laivyba, besinaudojant turtinga Viduržemio jūros jūrų fauna, šiame regione klestėjo daugiau kaip tūkstantį metų.
Siekiant išlaikyti pusiausvyrą ir užtikrinti, kad šios gėrybės naudojimui būtų paskirstytos teisingai, turėtų būti remiamos tokios kaip pranešime aptariama iniciatyva. Norėčiau padėkoti C. Rivellini už jo pranešimą, kuriame atsižvelgiant į tikrovę ir tiksliai apibrėžti Viduržemio jūros išteklių valdymo principai ir kuris padės apsaugoti šią jautrią ekosistemą.
Guido Milana
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, manau, kad šios priemonės reikšmta, kad su Viduržemio jūra susijusių klausimų srityje privalomumo lygis taps dar didesnis, nei buvo pasiektas iki šiol vykdytais aktais. Manau, kad aktas, kurį šiandien nagrinėjame, yra kur kas svarbesnis nei ES 2006 m. reglamento poveikis.
Taip pat manau, kad juo išsprendžiamas klausimas dėl tam tikrų reglamento, kuriame buvo paliktos didelės žvejybos pramonės sritys, manant, kad Europa vykdo savo įsipareigojimus, o kitos Viduržemio jūros regiono šalys savųjų nevykdo, trūkumų, kadangi jis buvo priimtas vienašališkai. Manau, kad mums strategiškai svarbu klausimą išspręsti šiuo aspektu ir atsižvelgiant į šias aplinkybes. Manau, kad už C. Rivellini atliktą darbą, kuris susilaukplataus pritarimo, verta šiame posėdyje padėkoti oficialiai.
Vis dėlto tvirtai manau, kad atsižvelgiant į tai, jog negalime šio klausimo, visų pirma dėl 28 straipsnio aiškinimo, išspręsti per pirmąjį svarstymą ir jį svarstysime antrajame svarstyme, kyla vienas klausimas: šįkart Parlamentas palaiko Komisiją. Iš esmės Parlamentas laikosi nuomonės, kad teigiamai vertintina, kad šie deleguotieji aktai priklauso Komisijos atsakomybės sričiai, o Taryba tam šiek tiek priešinasi ir, beje, reikšminga tai, kad jos atstovai nedalyvauja šiandieniniame posėdyje.
Šis aktas reiškia, kad dabar Parlamentas įsitikinęs, kad biologinės įvairovės, žuvų gausos išlaikymas šiame svarbiame rajone padės užtikrinti žvejų ateitį. Vis dėlto manau, kad kitame proceso etape dėmesį vėlgi reikėtų sutelkti į bendro sprendimo priėmimo procesą. Šie deleguotieji aktai deleguoti ne šiaip sau ir todėl šiandien jie priklauso Komisijos atsakomybės sričiai, tačiau tarptautiniai susitarimai, jeigu jų yra, tikrai turi priklausyti Parlamento atsakomybės sričiai.
Jim Higgins
(GA) Pone pirmininke, džiaugiuosi galėdamas pritarti šiam pranešimui ir kai jis bus pateiktas balsavimui Parlamente, tikrai balsuosiu už jį.
Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisija įsteigta 1949 m. ir ji taip pat apima Juodąją jūrą.
Pone pirmininke, pirmiausiai norėčiau pasakyti, kad visiškai pritariu vieno iš ankstesnių kalbėtojų A. Foxo pastaboms, kai jis teigiamai vertina Komisijos narę, dedančią pastangas, kad būtų atsisakyta ir uždrausta gėdinga priegaudos išmetimo į jūrą praktika. Komisijos nare, tai puiku. Tai labai protingas sprendimas ir esame jums labai dėkingi už tai.
Antra, tiek Viduržemio jūra, tiek ir Juodoji jūra yra tiesiog akvakultūros ir aplinkos rojus. Šiuo atveju jūs - arba tiksliau mes - sujungėme visus svarbius elementus. Pvz., išteklių išsaugojimas, naudojimasis jais, stebėsena, prekyba ir vykdymo priemonės, nes jos svarbios akvakultūros ir akvakultūros produktų požiūriu.
Taip sujungiami visi aspektai. Iki šiol buvo taikomos įvairios rezoliucijos ir įvairios taisyklės, tačiau šiuo atveju jos sutelktos į vieną svarbų, išsamų paketą.
Paketas pasižymi dviem aspektais: aiškumu ir paprastinimu, kad kiekvienas suprastų, ką jis apima. Tikiuosi, kad priimdami ir įgyvendindami šį pranešimą suteikiame supaprastintą ir veikiančią, veiksmingą sistemą Viduržemio jūrai ir Juodajai jūrai.
Barbara Matera
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, pritariu pranešėjui, kad reglamentu, kuriuo gali būti įgyvendinamos Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos priimtos rekomendacijos, būtina paprastinti žvejybos taisykles.
Pritariu bendros žvejybos politikos tikslams ir principams, tačiau manau, kad visos pakrantės valstybės narės turi užtikrinti, viena vertus, socialinės ir ekonominės, ir, kita vertus, ekosistemų apsaugos pusiausvyrą. Todėl manau, kad turime reikalauti apsaugoti konkrečių vietos bendruomenių interesus.
Šiame reglamente išsamiai nustatoma įranga, kuria galima žvejoti VJBŽK rajono vandenyse, visų pirma Viduržemio jūroje. Noriu atkreipti dėmesį, kad natūralių buveinių išsaugojimo tikslas kai kurioms žvejų bendruomenėms yra labai reikšmingas. Italija laukia, kol Komisija leis nesilaikyti draudimo dėl dviejų konkrečių žuvų rūšių, kurios yra pagrindinis didelės žuvininkystės pramonės produktas, žvejybos.
Baigdama kalbą norėčiau paraginti visus 27 valstybių narių atstovus ir Komisiją apsvarstyti galimybę šias priemones padaryti lankstesnėmis, siekiant vietinėms žvejybos pramonėms suteikti išgyvenimo priemones.
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Pone pirmininke, šiuo pasiūlymu dėl reglamento siekiama į vieną dokumentą perkelti Viduržemio jūros bendrosios žvejybos komisijos (VJBŽK) priimtas rekomendacijas, kuriomis siekiama skatinti tinkamą Viduržemio jūros baseino valdymą, visus su juo susijusius asmenis priverčiant įsitraukti ir prisiimti atsakomybę. Norėčiau pasveikinti pranešėją atlikus tokį darbą.
Gera šio svarbaus jūrų baseino ekologinbūklyra pagrindinis VJBŽK tikslas ir siekiant skatinti tvarų šio baseino vystymąsi būtinos gausios priemonės dėl išteklių išsaugojimo ir jūros biologinių išteklių valdymo, ko ir siekia VJBŽK, kurios turėtų nulemti žvejybos veiklą šiame regione.
Kova su nelegalia žvejyba yra vienas iš didžiausių iššūkių, su kuriais šiuo metu susiduriama įgyvendinant šią išteklių išsaugojimo strategiją. Didžioji dalis šio pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento vertintina teigiamai. Taip pat svarbu prižiūrėti visų kontrolės, bendradarbiavimo, informacijos pateikimo ir atsiskaitymo priemonių taikymą ne tik su ES vėliava plaukiančiuose laivuose, bet taip pat visuose laivuose, kurie turėtų laikytis tinkamos žvejybos praktikos, nes jie plaukioja su šios VJBŽK susitariančiosios šalies vėliava.
Tinkamas rekomendacijų, kurios galios, jeigu bus priimtas šis pasiūlymas dėl reglamento, taikymas leis pasiekti pirmiau paminėtus tikslus, kartu užtikrinant visų šia žvejyba užsiimančių laivų lygiateisiškumą.
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, dabar norėtume atkreipti dėmesį į šio pasiūlymo dėl reglamento aspektą, kuris, mūsų nuomone, yra labai svarbus, ir kuriam, deja, negalime pritarti.
Neginčijame daugiašalio bendradarbiavimo tinkamo gyvųjų jūrų išteklių išsaugojimo klausimu svarbos; visiškai priešingai. Vis dėlto šiuo pasiūlymu siekiama Komisijai suteikti galią priimti teisėkūros aktus srityse, kuriose Kipro Respublikos atveju susiduriama su valstybės narės suvereniteto ir jos išskirtinės ekonominės zonos klausimais.
Tai juo labiau svarbu, nes, kaip žinome, šio rajono suverenumui šiuo metu pavojų kelia trečioji šalis, kuris yra šalis kandidatė, kas, be to, šį klausimą daro labai jautrų politiniu požiūriu. Pateiktu pasiūlymu susiduriama su teisėta valstybės narės teise naudotis gamtiniais ištekliais, esančiais jai priklausančios išskirtinės ekonominės zonos jūros dugne ir, vadinasi, jos podirvyje, ką patvirtina Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencija.
Todėl raginame pritarti mūsų teikiamam pasiūlymui apriboti deleguotųjų aktų taikymo sritį, balsavimu nepritariant punktui, dėl kurio paprašėme atskiro vardinio balsavimo.
Maria Damanaki
Komisijos narė. - Pone pirmininke, norėčiau visiems padėkoti už jūsų kalbas ir pateikti dvi trumpas pastabas.
Pritariu gerbiamiems Parlamento nariams, kurie pabrėžė, kad dabar mums tikrai labai reikia gerai įgyvendinti reglamentą dėl Viduržemio jūros. Šis reglamentas taikomas dar labai neilgai ir turėtume tam duoti laiko. Šiuo metu nematau galimybių, kaip jį būtų galima pakeisti arba paprašyti taikyti daugiau išimčių. Reglamentas labai lankstus. Jeigu valstybės nori naudotis šio reglamento taikymo išimtimis, jos turi laikytis taisyklių.
Antra, mums tikrai reikia pasiekti, kad - ir pritariu šį aspektą paminėjusiems Parlamento nariams - padėtis Viduržemio jūros baseine būtų panaši kaip ir kitų jūrų baseinuose. Visiškai aišku, kad Viduržemio jūros regiono atžvilgiu reikia nustatyti taisykles. Vykdydami BŽP reformą turime pabandyti, pasinaudodami etapų metodu, pasiekti, kad Viduržemio jūros baseinas turėtų tokį patį statusą, kokį turi kitų jūrų baseinai Europoje.
Galiausiai, Komisijos mintis deleguotaisiais aktais įgyvendinti tarptautinių institucijų, kurioms priklauso ES, sprendimus neturi jokio poveikio valstybių narių suverenitetui. Priešingai, mes tiesiog norime galėti palengvinti šių sprendimų perkėlimą į Europos teisę.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj (2011 m. kovo 8 d., antradienį).
