Slapti sulaikymai ir neteisėti sulaikytų asmenų perkėlimai, kuriuose dalyvauja Europos Tarybos narėmis esančios valstybės (Favos ir Marty pranešimas) (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl slaptų sulaikymų ir neteisėtų sulaikytų asmenų perkėlimų, kuriuose dalyvauja Europos Tarybos narėmis esančios valstybės (Fava ir Marty pranešimas).
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas. - (PT) Gerb. Pirmininke, Komisijos nariai, gerbiamieji Parlamento nariai, 2005 m. gruodžio mėn. Europos Parlamento rezoliucija, kurioje reikalaujama suformuoti Laikinąjį komitetą belaisvių pervežimo ir nelegalaus sulaikymo reikalams, vėl patvirtina, cituoju: "savo ryžtingumą kovojant su terorizmu, bet pabrėžia, kad šios kovos negalima laimėti aukojant kaip tik tuos principus, kuriuos terorizmas siekia sunaikinti, ypač dėl to, kad niekada negalima statyti į pavojų pagrindinių teisių apsaugos".
Ankstesnės pirmininkaujančiosios valstybės galėjo šiame Parlamente išreikšti sutikimą su šia nuomone. Negaliu pradėti savo pasisakymo nepabrėždamas, kad dabartinpirmininkaujančioji valstyblaikosi tokio pat nusistatymo ir ryžto. Norėčiau pakartoti, kad kova su terorizmu negali kelti pavojaus mūsų vertybėms ir principams pagrindinių teisių apsaugos srityje. Tai, mūsų manymu, esminis klausimas. Laimėsime kovą su terorizmu, jeigu išliksime nepriklausomi nuo baimės ir bet kokio piktnaudžiavimo arba manipuliavimo siekiant įbauginti. Mūsų galingiausias ginklas ir efektyviausia apsauga - mūsų vertybės ir principai pagrindinių teisių apsaugos srityje.
Nors Taryba neturi kompetencijos pareikšti nuomonę, nėra nei vienos Europos Sąjungos valstybės narės, kuri nepripažintų dedamų pastangų ir iniciatyvų, kurių imamasi siekiant išsiaiškinti tiesą, svarbos. Neturėtume pamiršti, kad kalbame apie pagrindinius principus, kuriais vadovaujasi Europos demokratija. Tiesos atskleidimas leistų išsklaidyti įtarinėjimų atmosferą. Todėl būtina, kad šios srities tyrimai atskleistų problemą ir nevestų prie didesnės sumaišties. Ankstesnieji Tarybos pirmininkai, kurie turėjo galimybę išeiti prie šį Parlamentą, generalinis sekretorius ir aukščiausiasis įgaliotinis bei ES kovos su terorizmu koordinatorius neatsisako bendradarbiauti su Europos Parlamento Laikinuoju komitetu.
Todėl manau, kad būtų visiškai nesąžininga rodyti kokį nors sutarimo nebuvimą iš Tarybos arba užsienio reikalų ministrų pusės. Iš tiesų turiu pabrėžti gausias iniciatyvas, tiek parlamentines, tiek teisines, kurių ėmėsi įvairios Europos šalys po šių pranešimų.
Todėl visiškai tinka veikti subsidiarumo principo dvasia. Kaip žinote, daugelyje komiteto tirtų sričių pati Europos Sąjunga neturi įgaliojimų veikti. Šiuo atžvilgiu konkrečiai galvoju apie žvalgybos tarnybų priežiūrą. Tai faktas, kurį ankstesnieji tarybos pirmininkai ir vyriausiasis įgaliotinis Javier Solana nurodšiam Parlamentui ir jo komitetui. Žinoma, galima apgailestauti, bet iš tikrųjų dabartinės sutartys riboja Tarybos veiksmų kompetenciją šiose srityse.
Tačiau galiu užtikrinti, kad pirmininkaujančioji Portugalija bendradarbiaus aktyviai ir konstruktyviai. Norėčiau priminti jums apie Portugalijos vyriausybės pasiūlytą visapusišką ir skaidrų bendradarbiavimą tiek atliekamų tyrimų metu, kuriuos atliko Parlamento Laikinasis komitetas, baigęs savo darbą šių metų vasario mėn., tiek ir dėl Europos Tarybos generalinio sekretoriaus iniciatyvų pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 52 straipsnį dėl įtariamų CŽV skrydžių ir nelegalių sulaikymo centrų Europoje.
Kaip plačiai žinoma, nors Taryba neužėmpozicijos, Giovanni Claudio Favos ir Dicko Marty pranešimų atžvilgiu, nurodyta tvarka palaikant šiam Parlamentui ir Europos Tarybai, tai nereiškia, kad ji nepaiso jų. Iš tiesų Taryba aktyviai ir konstruktyviai gynžmogaus teises bei tarptautinę teisę Europos Sąjungos užsienio politikos srityje.
Mes nuolat įtikinėjome, kad pagrindinių tarptautinės teisės vertybių apsaugai reikia rimto ir išsamaus dialogo žmogaus teisių klausimais kovos su terorizmu aplinkybėmis. ES pabrėžė, kad būtina gerbti ir saugoti žmogaus teises, pabėgėlių teises ir tarptautinę humanitarinę teisę. Taryba toliau atidžiai stebės įvykius, pasitaikančius žmogaus teisų atžvilgiu kovant su terorizmu, ir imsis atitinkamų priemonių, kad jas apgintų. Be to, ES tebėra tvirtai įsipareigojusi visiškai uždrausti kankinimą ir žiaurų, nehumanišką bei žeminantį elgesį ir baudimą.
Mūsų veiksmus lemia šis tikslas ir mes visada rodysime kartu su trečiosiomis šalimis susirūpinimą dėl šios problemos. ES ir jos valstybės narės aiškiai pareiškė, kad bet kokių slaptų sulaikymo centrų, kuriuose sulaikytieji laikomi teisiniame vakuume, buvimas nesuderinamas su tarptautine humanitarine teise. ES gairėse dėl kankinimų aiškiai nustatoma, kad valstybės narės privalo uždrausti slaptas sulaikymo vietas ir užtikrinti, kad visi netekę laisvės asmenys būtų laikomi oficialiai pripažintose sulaikymo vietose ir, kad jų buvimo vieta būtų žinoma. Be to, ES gairėse dėl kankinimų tvirtinama, kad nei vienas negali būti grąžinamas į šalį, kurioje jam kiltų pavojus, kad galėtų būti kankinamas arba su juo būtų blogai elgiamasi.
Plačiai žinoma, kad svarstomas klausimas, susijęs su oro uostų kontrolės, tikrinimo ir žvalgybos paslaugomis, iš tikrųjų priklauso valstybių narių atsakomybei ir kontrolei. Tiesa, Situacijų centras atlieka periodinę analizę naudodamasis valstybių narių pateikiama informacija, bet jis neturi veikiančios jurisdikcijos vadinamajai "žvalgybos" veiklai. Reikėtų pažymėti, kad ES valstybės narės taip pat susiduria su sudėtingumu, kuris šiuo atžvilgiu charakterizuoja perskridimo, nusileidimo ir antžeminio patikrinimo prašymų atrankos bei apdorojimo sistemą. Tai naujas išbandymas kiekvienam. Portugalijos vyriausybne tik vykdšį kartais sunkų ir labai lėtą duomenų surinkimo procesą, bet ir sukūrdarbo grupę, kad galėtų įvertinti daugybę procedūrų ir pasiūlyti patobulinimus, kurių svarba buvo tinkamai pripažinta galutiniame pranešime, kurį vasario mėn. priėmšis Parlamentas.
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Europos Tarybos generalinio sekretoriaus atliekamą darbą mes laikėme ypatingai svarbiu ir atkreipėme dėmesį į Dicko Marty parengtus pranešimus. Pagal Europos žmogaus teisių konvencijos 52 straipsnį Europos Tarybos generalinio sekretoriaus parengtos anketos ir rekomendacijos leido tiek Portugalijai, tiek, manau, kitoms valstybėms narėms atlikti neturintį precedento nacionalinių teisės sistemų, garantijų ir kontrolės mechanizmų kaip visumos vertinimą, įskaitant prašymų duoti leidimą orlaivių perskridimams ir nusileidimams šalių teritorijoje rūšiavimo, patikrinimo ir nagrinėjimo procedūrų analizę.
Portugalijoje jos paskatino atlikti institucinius, techninius ir veiklos patobulinimus. O dėl Europos Tarybos generalinio sekretoriaus parengtas rekomendacijas dėl kontrolės garantijų, vyraujanti narių nuomonbuvo, kad turimos iniciatyvos neturėtų privesti prie nereikalingo teisės aktų dvigubinimo arba naujų galių suteikimo Europos Tarybai.
Tačiau reikėtų sutikti, kad yra erdvės turimų mechanizmų efektyvesniam taikymui ir kruopštesnei kontrolei. Manau, kad, jeigu šie tyrimai būtų buvę atliekami su didesniu griežtumu ir šaltakraujiškumu, jų išvados būtų buvę daug efektyvesnės. Nepaisant visada rekomenduojamo griežtumo ir ne painiojant faktus su nepagrįstais įtarimais, o bandant laikytis tam tikrų apribojimų kalbos stiliui, naudojamam svarstomų vertybių ir gero Europos demokratijų vardo apibūdinimui, paaiškėja, kad visos šios iniciatyvos turi savo užmojį ir prasmę. Todėl jų turi būti siekiama, ypač tada, kai tapo būtina rimtai ir atvirai analizuoti naujas dilemas, kurias iškėlteroristų keliama grėsmė, pvz., saugumo ir laisvės dilemą. Be to, didėja būtinybreaguoti tarptautinės teisės požiūriu į sudėtingas problemas, kurias iškelia kova su neturinčia precedento grėsme.
Gerb. Pirmininke, Komisijos nary, gerbiamieji Parlamento nariai, laisvės, saugumo ir teisingumo sričių konsolidavimas pagal Hagos programą ir atitinkamą veiksmų planą - vienas svarbiausių prioritetų iš 18 mėn. bendros pirmininkaujančiosios Vokietijos, Portugalijos ir Slovėnijos programos. Šiuo atžvilgiu kova su terorizmu yra vienas iš pagrindinių iššūkių ir trys pirmininkaujančiosios valstybės nusprendintensyvinti bendradarbiavimą šioje srityje tęsiant ES kovos su terorizmu strategijos įgyvendinimą. Kaip žinote, Gilles de Kerchove neseniai paskyrnaują ES kovos su terorizmu koordinatorių ir, kaip ir jo pirmtakai, jis galės pateikti šiam Parlamentui visą reikalingą informaciją.
Be to, naudodamasis galimybe noriu pabrėžti, kad pagarbos žmogaus teisėms kovojant su terorizmu klausimas buvo labai akcentuojamas per transatlantinį dialogą, ypač praėjusiame Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų viršūnių susitikime, vykusiame balandžio mėn., kai buvo iškeltas 2006 m. gruodžio 11 d. Europos Tarybos išvadų klausimas.
Pirmininkaudama Taryboje Portugalija aiškiai išdėstsavo įsipareigojimą tęsti ir plėsti šį dialogą, kuris laikomas svarbiausiu abiem pusėms.
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, aš taip pat norėčiau padėkoti Tarybos atstovui. Gerbiamieji Parlamento nariai, Komisija ir aš nuo pat pradžių sekėme ir palaikėme Europos Parlamento Laikinojo komiteto darbą dėl šio gerai žinomo klausimo ir su juo susijusių rimtų kaltinimų bei įvykių.
Įvykių rimtumas, net įsivaizdavimas, kad jie galėjo vykti, aiškiai verčia bendradarbiauti visas tris institucijas: Komisiją, Parlamentą ir Tarybą. Žinoma, reikėtų dar kartą pasikartoti - ir aš tai su malonumu padarysiu - kad kariauti su terorizmu reikia besąlygiškai gerbiant pagrindines teises ir įstatymo viršenybę. Tai dvi būtinos demokratijos sąlygos.
Manau, belaisvių neteisėti pervežimai ir hipotezė, kad egzistuoja daugiau ar mažiau slaptų sulaikymo vietų - jeigu tokie įvykiai būtų įrodyti atitinkamu būdu - be abejo būtų rimtas tarptautinės teisės ir pagrindinių žmogaus teisių pažeidimas. Visi žinome, kad visos Europos Sąjungos narės yra įpareigotos laikytis svarbių žmogaus teisių konvencijos principų, ypač 5 ir 6 straipsnio.
Žinoma, tikimės, kad valstybėse narėse šie įvykiai bus nuodugniai ištirti. Akivaizdu, kad šiuos tyrimus turi atlikti kompetentingos teismo institucijos. Vienas dalykas turi būti aiškus, jis buvo aiškiai kelis kartus išdėstytas tiek Giovanni Claudio Favos, tiek ir Europos Tarybos pranešimuose - parlamentiniame pranešime gali būti išdėstyti faktai, bet Parlamentas neturi nei įgaliojimų nei prievolės atlikti teisminį tyrimą.
Akivaizdu, kad, kai remiamasi įrodymais iš nežinomų šaltinių, teisinės valstybės principai - kuriuos mes privalome gerbti - diktuoja, kad tyrimai būtų patikėti laisviems ir nepriklausomiems teismams. Jų pareiga - atskleisti už kaltinimo slypinčius šaltinius. Valstybės narės arba asmens apkaltinimas neatskleidus kaltinimo šaltinių priimtina parlamentiniame pranešime, o ne teisminiame tyrime. Todėl tikiuosi, kad teisminiai tyrimai bus tęsiami, kaip tai vyksta kai kuriose valstybėse narėse, įskaitant mano paties šalį. Tačiau pranešimus neabejotinai reikia tirti toliau ir dėl to išvardinsiu iniciatyvas, kurios, mano manymu, gali prisidėti prie tyrimo.
Liepos 23 d. parašiau Lenkijos ir Rumunijos vyriausybėms, primindamas joms jų pareigą atlikti išsamų tyrimą bei reikalaudamas pateikti informaciją, ar tyrimai prasidėjo ir kokie rezultatai. Tikiuosi, kad abi vyriausybės reaguos ir aš informuosiu jus apie jų atsakymus, nes manau, skaidrumui ir tiesai būtina, kad, kai kas nors kaltinamas dėl ko nors, jis turi turėti visus teisėtus būdus pasiaiškinti ir įrodyti, kad kaltinimas neteisingas, arba patikėti tyrimą nepriklausomam teismui. Manau, apkaltintai šaliai naudingas aiškus atsakymas.
Kitas mano klausimas dėl anketos. Aš parengiau anketą apie terorizmą visoms valstybėms narėms, kaip minėjau paskutinėje mėnesinėje sesijojoje. Anketoje klausiama kiekvienos valstybės narės, kokias priemones ji įgyvendino kovodama su terorizmu, kokie rezultatai pasiekti šalies įstatymų požiūriu ir, ypač, kokį pagrindinių žmogaus teisių apsaugos lygį pajėgūs užtikrinti šalies teisės aktai. Noriu išanalizuoti atsakymus ir po to parengti pranešimą Tarybai bei Parlamentui apie valstybių narių kovos su terorizmu priemonių efektyvumą bei jų tinkamumą ir suderinamumą su pagarba žmogaus teisėms.
Mano trečiasis klausimas susijęs su oro eismu. Pažadėjau LIBE komitetui įsigilinti į labai svarbų aspektą, kuris nėra nagrinėjamas: kuo skiriasi civilinaviacijos ir vyriausybinės aviacijos apibrėžimai, kitaip sakant, ar pastaroji netrukdo normaliai kontroliuoti civilinę aviaciją? Šis darbas atliekamas, kaip pažadėjau, ir Europos Komisija ketina parengti komunikatą dėl bendrosios aviacijos. Komisija priims komunikatą iki šių metų pabaigos, dėl to labai greitai turime pateikti pasiūlymą dėl geresnio vyriausybinio lėktuvo koncepcijos apibrėžimo, nes jis dažnai aiškinamas apeinant reikalingas kontrolės priemones.
Yra kita iniciatyva dėl oro eismo. Tai - dalis bendro sprendimo, kuriuo visose valstybėse narėse įvedamos bendrosios taisyklės pagal kiekvieną lėktuvų, įskrendančių į Europos bendrąją oro erdvę ne pagal skrydžių planą, tipą. Jūs, be abejo, žinote, kad nuo 2009 m. sausio 1 d. bendrąją Europos oro erdvę įgyvendinančiomis taisyklėmis bus įvesti bendri reikalavimai visoms valstybėms narėms dėl skrydžių planų, taip suderinsime visų orlaivių skrydžių planų taisykles nepriklausomai nuo to, ar jie perskrenda Europos oro erdvę, ar įskrenda į ją. Tai duos didžiulę naudą, nes bus pašalintas skirtingas aiškinimas, kurį pastebėjome valstybėse narėse perskridimo ir nusileidimo atžvilgiu.
Kitas klausimas - Europos ir Jungtinių Valstijų susitarimo dėl nusikaltėlių išdavimo (ekstradicijos) ratifikavimas. Jeigu jau būtų buvęs, kaip turėtų būti, Europos susitarimas - kurį mes pasirašėme, bet dar neratifikavome - taisyklės dėl belaisvių ekstradicijos iš Jungtinių Valstijų ir į jas būtų buvę daug aiškesnės. Kalbame apie kalinius, kurių atžvilgiu vedamas tyrimas dėl terorizmo arba įtarimo jį vykdžius. Ši susitarimą jau turėjo ratifikuoti kai kurios valstybės narės, bet, deja, tik kelios. Pateikiau oficialų prašymą visiems teisingumo ministrams, kad valstybės narės kuo greičiau ratifikuotų šį Europos susitarimą dėl nusikaltėlių išdavimo (ekstradicijos) su Jungtinėmis Valstijomis.
Kitas klausimas - žvalgybos tarnybų priežiūros klausimas. Šis klausimas įtrauktas į abu pranešimus, bet tai jautrus dalykas. Mano manymu, čia svarbiausia yra šalies reakcija, nors galima išryškinti kai kuriuos bendruosius reikalavimus. Pirmasis reikalavimas - stiprinti parlamento priežiūrą valstybėse narėse. Kai kurios šalys priėmarba priiminėja šalies teisės aktus siekdamos sugriežtinti šalies parlamento priežiūros valdžią jų žvalgybos tarnybų priežiūros atžvilgiu. Manau, šios krypties turėtume laikytis, nes, kaip jūs suprasite, negaliu įsivaizduoti bendros Europos teisės, kuria būtų valdomos žvalgybos tarnybos, nors galvoju, kad būtų labai naudinga padiskutuoti šia tema.
Baigdamas, gerb. Pirmininke, manau, kad tai tema, kurią toliau turime aptarinėti, turėdami galvoje teisinės valstybės principą ir, žinoma, pagarbą pagrindinėms teisėms. Tačiau pagrindinėms teisėms taip pat priklauso teisnebūti apkaltintam be įrodymų, surinktų pagal atitinkamas procedūras.
Jas Gawronski
PPE-DE frakcijos vardu. - (IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, mano frakcija pagrįstai sukritikavo Dicko Marty pranešimą ir daugiausia balsavo prieš Giovanni Claudio Favos pranešimą. Gėda, nes bent tokiais klausimais kaip terorizmas ir žmogaus teisės šis Parlamentas turėtų sugebėti įveikti savo vidinius nesutarimus ir suformuoti bendrą poziciją. Jeigu mums nepavyko tą padaryti, taip yra dėl to, kad Giovanni Claudio Favos pranešimas prasidėjo nuo išankstinės nuomonės: kaltos Jungtinės Valstijos. Taip sugaišome metus ieškodami ne tiesos, o tos kaltės įrodymų, praleisdami arba net nutylėdami faktus, kurie būtų prieštaravę šiai nuomonei.
Leiskite man pateikti tikrą ir, galiu pasakyti, skandalingą pavyzdį. Viena iš priežasčių, kodėl mes vykome į Lenkiją buvo ketinimas apklausti žurnalistę, kuri buvo viena ir pirmųjų, prieš metus pranešusių apie CŽV kalėjimų buvimą Lenkijoje. Kai susitikome su ja, ji, deja, pakeitsavo nuomonę. Sakydamas "deja" aš tai sakau ironiškai. Ji nebebuvo įsitikinusi. Ji pasakmums, kad šiandien to straipsnio neparašytų. Gerai, pranešime nėra jos persigalvojimo pėdsakų, tačiau yra daug žurnalistų, kurie pritaria pranešėjo tezėms, liudijimų. Mes veltui sugaišome metus, leisdami mokesčių mokėtojų pinigus ir nerasdami nieko daugiau, negu jau žinojome iš spaudos ir iš oficialių bei neoficialių JAV šaltinių, ir, jeigu pats prezidentas G. W Bushas nebūtų atskleidęs paslapties apie CŽV kalėjimų buvimą, mes niekada nebūtume buvę tikri tuo.
Jūs sakėte mums, Komisijos nary Franco Frattini, kad parašėte laiškus Lenkijai ir Rumunijai, prašydamas pateikti paaiškinimus, bet negavote atsakymų. Visada neatsakymas laikomas blogu tonu, bet aš nesistebiu, nes kaltinimai nepagrįsti. Jūs patys remiatės savo laiške manoma informacija, o ne konkrečiais faktais, ir abi šalys jau patvirtino aukščiausiuoju lygmeniu, kad atliko tyrimą ir, kad jų nuomone, CŽV kalėjimų nėra. Tai gali būti tiesa arba ne, ir kiekvienas gali galvoti ką nori apie tai, bet, kaip jūs pats Franco Frattini pasakėte, negalime pareikšti kaltinimų, kol nėra įrodymų.
Giovanni Claudio Favos ir Dicko Marty pranešimuose per daug tokių frazių kaip "labai tikėtina" ir "niekas negali atmesti galimybės", kuriomis remiantis po to buvo parengtos griežtos išvados. Tegul niekas neateina pas mane ir nesako man, norėdamas pateisinti įrodymų trūkumą tuo, kad mes esame ne teismas ir, kad mūsų dokumentas politinis. Jis jau nebe politinis nuo to laiko, kai mes esame pakviesti apsvarstyti, ar aplinkybės yra ar nėra pakankamai ypatingos, kad būtų galima taikyti Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnį.
Dabar, atsižvelgdamas į tai, kad jaučiu šio Parlamento nuotaiką už naujo CŽV pranešimo surinkimą, turiu duoti patarimą. Nustokime kurti tendencingus aiškinimus apie praeitį ir nutraukime šio reikalo tyrimą, kurio metu nebuvo nieko atskleista. Palikime tai teismams - kaip pasakKomisijos narys - ir žurnalistams, kurie turi pinigų tyrimui ir tai gali padaryti geriau už mus. Sutelkime dėmesį į ateitį, politikos kryptis ir į Giovanni Claudio Favos pranešimo "rekomendacijų" dalį, kuri vienintelpriimtina.
Be abejo, Jungtinės Valstijos padarklaidų. Kai kuriais atvejais jos pažeidžmogaus teises, bet lengva nedaryti klaidų, nedarant nieko siekiant nugalėti terorizmą. Terorizmas - naujas reiškinys, kuris nėra palaikomas mūsų įstatymuose, ir dabar reikia priimti teisės aktus. Pabandykime priimti įstatymus dėl elgesio, kad išvengtume bet kokių papildomų žmogaus teisės pažeidimų ir taip neleistume pasikartoti praeities klaidoms, pabandykime pritaikyti mūsų taisykles bei reglamentus naujo tipo visuotinei grėsmei.
Teisinga, kad Komisija turėtų pabandyti atlikti visaapimantį valstybių narių priimtų priemonių vertinimą. Kitos Franco Frattini paskelbtos iniciatyvos taip pat priimtinos. Nepaisant to, dar reikia nemažai padaryti, kad terorizmo problema būtų išspręsta visuotiniu, įtikinamu ir koordinuojamu būdu. Galvoju apie internetą ir priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią kriminaliniams nusikaltimas ir persekioti baudžiamąja tvarka už juos, kad būtų galima išvengti paradoksalios situacijos, kai, vyriausybėms veikiant atskirai šalies lygmeniu, teroristai savo ruožtu veikia pasauliniu lygmeniu per internetą ir grupes, išdėstytas visose vietose.
Mūsų ateitis priklauso nuo mūsų gebėjimo įveikti terorizmą. Susivienykime, kad laimėtume šią kovą.
Claudio Fava
Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, mano pranešimas buvo priimtas prieš septynis mėnesius ir nuo to laiko vieninteliai signalai, kad nieko naujo nevyksta, atėjo iš Jungtinių Valstijų. Vieną tokį signalą priminJas Gawronski: liepos 20 d. prezidentas G. W. Bushas pareiškė, kad jo administracija toliau naudosis neteisėta CŽV veikla - įtariamų teroristų pagrobimu ir sulaikymu, pageidaujančiose trečiosiose šalyse.
Kitas svarbus signalas - JAV Kongresas pradėjo savo nepriklausomą tyrimą ypatingo nusikaltėlių perdavimo srityje. Tai rodo, kad turime reikalų ne su istorijos skyriumi, o su einamaisiais reikalais.
Teisminiai tyrimai atliekami keturiose Europos šalyse: Ispanijoje, Portugalijoje, Vokietijoje ir Italijoje. Trisdešimt devyni parengtinio sulaikymo orderiai ligi šiol buvo išduoti, pvz., JAV žvalgybos tarnybos pareigūnams ir agentams. Šio Parlamento tyrimas yra dokumentuotas faktais, o ne nuomonėmis. Tai tiesa, pvz., kad kai kurios mūsų vyriausybės ir žvalgybos tarnybos bendradarbiauja su CŽV ir vykdo ypatingą nusikaltėlių perdavimą. Norėčiau priminti Komisijos nariui Franco Frattini, kad šiuo atveju mūsų šaltiniai nebuvo anoniminiai. Mūsų šaltiniais, kaip sakoma pranešime, buvo oficialios JK ir Vokietijos vyriausybių ataskaitos.
Pateikėme 48 rekomendacijas visų pirma Tarybai ir turėtume sužinoti iš Tarybos, ar per šiuos septynis mėnesius buvo siekiama įvykdyti nors vieną iš tų rekomendacijų. Parengėme du reikalavimus, konkrečiai: pakvietėme Europos institucijas, įskaitant Tarybą, prisiimti atitinkamą atsakomybę pagal sutarties 6 ir 7 straipsnį, ir tikimės, kad Taryba paspaus visas susijusias vyriausybes, kad jos pateiktų visą ir išsamią informaciją, ir numatys galimybę reikalui esant organizuoti klausymus. Taip neatsitiko. Netiesa, kad Taryba neturi įgaliojimų, Manueli Lobo Antunesai. Taryba turi įgaliojimus, suteiktus jai pagal sutarties 6 ir 7 straipsnius.
Mūsų reikalavimus tikrai galėjo paveikti pirmininkaujančioji Vokietija, o dabar - pirmininkaujančioji Portugalija. Mes vertiname Franco Frattini iniciatyvas, bet nesame patenkinti šiais dviem šešių mėnesių pirmininkavimais, dėl kurių buvo paliktas užmarščiai mūsų tyrimo komiteto per metus atliktas darbas. Turint omenyje, kad mūsų šalių viešoji nuomonragina pasakyti tiesą, Tarybos tylėjimas - ir, turiu pasakyti, daugelio mūsų vyriausybių - praleista galimybEuropai.
Vis dėlto šis Parlamentas neketina pasiduoti. Apgailestauju dėl Jaso Gawronski, bet turime grįžti prie šio klausimo. Pranešimas savo iniciatyva Piliečių laisvių komitete bus mūsų indėlis į kovą su terorizmu, parodant, kad visada, visur ir kiekvieno atžvilgiu gerbiamw žmogaus teisės. Pirmoji žmogaus teisė, kaip prieš šimtus metu mus mokCesare Beccaria, yra nekaltumo prezumpcija.
Ignasi Guardans Cambó
ALDE frakcijos vardu. - (ES) Gerb. Pirmininke, Parlamentas priėmrezoliuciją šiuo klausimu, Europos Taryba priėmkitą aiškų ir detalų tekstą tuo pačiu klausimu, bet tie iš mūsų, kurie turi tam tikrų teisinių žinių, žino, ir tai nestebina mūsų - tai sakau su tam tikra ironija - kad čia yra įstatymo viršenybė, ypač kriminalinteisė, pagal kurį nei vienas nėra įpareigotas daryti save kaltinančių pareiškimų. Mus stebina tai, kad Taryba ir visos vyriausybės tai taiko sau.
Šiuo atveju užuot imęsi veiksmų, jie nusprendtoliau tylėti, kaip tas žmogus doke, kuris negina savęs, bet atsisako prisiimti atsakomybę paprasčiausiai likdamas pasyvus ir tylus.
Gėda matyti Tarybą, kai institucija ir jos nariai veikia kolektyviniu būdu, kolektyviniu būdu pasinaudodami įstatymu, kuriuo naudojasi kaltinamasis teisme. Su atsakomybe susijęs institucinis tylėjimas, nesvarbu, aktyvus ar pasyvus, per veiksmus ar per nerūpestingumą, dėl įsitikinimų ar dėl baimės sukelti problemų vykstant spaudimui iš sąjungininkų šalies: toks tylėjimas - vienas iš didžiausių demokratijos sąlygų, kuriomis mes gyvename šiandien, gėdos atvejų ir veikiantis visus, kurie su tuo susiję.
Taip pat Europos Sąjungoje sunku taikyti atsakomybės mechanizmus, nes šie mechanizmai nėra skirti naudoti prieš visas valstybes nares, kurios veikia siekdamos apsisaugoti. savitarpišku būdu.
Kai buvo rengiama sutartis ir 6 ir 7 straipsnio projektai, niekas neįsivaizdavo, kad mes galėtume atsidurti situacijoje, kurioje diskutuotume ne apie vyriausybės pagrindinių teisių pažeidimus arba pasyvumą, susijusį su pagrindinių teisių gynimu, bet Europos institucijos - Taryba lieka pasyvi bendrininkė, prie jos prisidedant visoms valstybėms narėms. Ši situacija niekada nebuvo numatyta ir reikia jos saugotis.
Mes neturime teisinių mechanizmų, kurie leistų imtis veiksmų prie ją, bet noriu pasakyti Tarybos atstovui, kad istorija iškels į dienos šviesą šio laikotarpio gėdą, kai mūsų laisvės gynimo pretekstu buvo statomos į pavojų visos mūsų koncepcijos, kurių pagrindų buvo sukurta Europos Sąjunga.
Konrad Szymański
UEN frakcijos vardu. - (PL) Giovanni Claudio Favos pranešime buvo vadovaujamasi netiesioginiais įkalčiais ir užuot pateikus griežtas išvadas, jame formuojama įtarimų valstybių narių atžvilgiu atmosfera.
Dicko Marty pranešimas parengtas dar neatsakingiau. Visos jo išvados paremtos anoniminiais šaltiniais ir dėl to jų neįmanoma patikrinti. Nėra jokios garantijos, kad Dicko Marty darbu nemanipuliavo žvalgybos ir organizacijos, nenorinčios dalyvauti transatlantiniame bendradarbiavime kovojant su terorizmu. Esu labai dėkingas Manueliui Lobo Antunesui už nurodymą, kad tarptautinėje teisėje nekuriama pakankamai nuostatų problemoms, susijusioms su terorizmu. Šiuo atžvilgiu nei vienas aptariamas pranešimas neįnešjokio indėlio. Lenkijos pateikti oficialūs tyrimai ir paaiškinimai atitinka mūsų žvalgybos tarnybų civilinės kontrolės principus. Be to, mūsų principai atitinka atitinkamus Europos standartus. Todėl nematau prasmės kartoti šias diskusijas.
Cem Özdemir
Žaliųjų/ALE frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, Giovanni Claudio Favos pranešimas buvo patvirtintas šiame Parlamente 2007 m. vasario mėn., jame yra ilgas rekomendacijų sąrašas. Jos susijusios tiek su teisiniais, tiek ir politiniais aspektais. Norėčiau pamatyti, kaip Taryba remiasi šiomis rekomendacijomis ir pateikia išsamius duomenis apie tai, kas įvyko nuo to laiko. Jeigu Taryba neturi Giovanni Claudio Favos pranešimo, mes mielai pateiksime jai kitą kopiją. Tačiau po to labai norėtume išgirsti, kas buvo padaryta šių pranešime suformuluotų rekomendacijų atžvilgiu, ypač dėl bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis, taip pat ir pačios Tarybos vaidmens, į kurį atkreipiamas dėmesys šiame pranešime, atžvilgiu.
Be to, šių metų liepos mėn. Europos Tarybos pranešėjas Dick Marty taip pat pateikantrą pranešimą. Norėčiau apsiriboti dviem klausimais. Šiame pranešime jis sako, kad kai kurios Europos vyriausybės ne tik trukdieškoti tiesos, bet ir toliau tą daro remdamosi "valstybės paslapčių" sąvoka. Tai niekas kitas, kaip tik piktnaudžiavimas slaptumu siekiant apsaugoti tuos, kurie sulaužįstatymą. Man liūdna kad jis kritikuoja mano šalį Vokietijos Federacinę Respubliką ir ypač Italiją. Kita vertus, jis remiasi teigiamais Bosnijos ir Hercegovinos bei Kanados, kurios turi stebėtojų statusą Europos Tarybos parlamentinėje asamblėjoje, pavyzdžiais. Tačiau antrame punkte jis aiškiai užsimena apie Lenkiją ir Rumuniją bei kreipiasi į šias šalis dėl slaptų sulaikymo bazių. Be to, tai punktas, dėl kurio norėčiau, kad Taryba pateiktų mums ataskaitą apie tai, kas atsitiko.
Šiuo atveju nepakanka remtis valstybių narių subsidiarumu, nes turime reikalų su bendromis Europos vertybėmis. Atkreipiu jūsų dėmesį į sutarčių 6 ir 7 straipsnį. Jie taikomi visose valstybėse narėse, nepaisant subsidiarumo.
Sylvia-Yvonne Kaufmann
GUE/NGL frakcijos vardu. - (DE) Gerb. Pirmininke, norėčiau apibūdinti, ką patyrėme vadinamojo "karo su terorizmu", kaip žmogaus teisių pažeidinėjimų "perdavimo kitiems" metodo, vykdymo metu.
Žmonės uždaryti Guantánamo, jiems atimtos pačios svarbiausios teisės. Žmonės buvo perduoti kankinti režimams, nes kiti, matyt, nenorėjo teptis rankų. Buvo pradėti naudoti slapti kalėjimai, kaip prisipažino pats prezidentas G. W. Bushas, ir Europos vyriausybės paprasčiausiai nusisukdavo, kai CŽV sistemingai pažeidinėjo žmogaus teises suverenioje teritorijoje.
Europos Taryba ir šis Parlamentas netylėjo siaubingų įvykių akivaizdoje. Jie rinko faktus, tyrpiktnaudžiavimus ir aiškiai bei nedviprasmiškai juos kritikavo. Dick Marty tuo momentu dirbo labai atsidavęs ir norėčiau jam padėkoti. Mano kolegos Giovanni Claudio Favos pranešime, kurį palaiko mano frakcija, reikalaujama skubos tvarka atsisakyti praktikos, kuri šiandien išvysta dienos šviesą. Tačiau kas vyksta vietoj to?
Pvz., Khaledo el-Masri atveju mano šalies vyriausybvergiškai keliaklupsčiavo JAV vyriausybei tik prieš kelias dienas. Ji atsisako perduoti JAV administracijai Miuncheno kaltintojo reikalavimą dėl 13 CŽV agentų, kaltinamų Khaledo el-Masri pagrobimu, ekstradicijos. Kodėl? Paprasčiausiai dėl to, kad vien tik šio reikalavimo pateikimas suerzintų Vašingtoną.
Neprieštarauju, kad mano šalies ir ES jungtinės pajėgos kartu su JAV kovotų su terorizmo grėsme. Tačiau ar tai reiškia, kad žmonių grobimas ir kankinimas nebėra nusikaltimai? Ar tikrai CŽV agentams negalima duoti leidimo daryti viską, ką jie nori? Ar tai tikrai yra transatlantinės saugumo zonos rūšis, apie kurią ką tik kalbėjo Vokietijos vidaus reikalų ministras?
Vadinamajame kare su terorizmu negalima statyti į pavojų mūsų pagrindinių vertybių ir visų svarbiausia - visapusiškos žmogaus teisių apsaugos. Europos Parlamentas ir Europos Taryba teisingai pabrėžšį faktą ir tikiuosi, kad Taryba ir Komisija taip pat laikysis šio principo be apribojimų ir svarbiausia vadovausis juo savo veikloje. Leiskite man pasakyti, kad tai, ką šiandien išgirdau iš Tarybos, nėra adekvatu. Aš iš tikrųjų tikiuosi, kad Taryba veiks pagal principus, kuriuos ji pati suformulavo, ir vadovausis rekomendacijomis, kurias parengEuropos Parlamentas.
Johannes Blokland
IND/DEM frakcijos vardu. - (NL) Gerb. Pirmininke, praėjo beveik dveji metai nuo tada, kai Parlamentas sudarlaikinąjį Tyrimo komitetą. Sprendimas buvo prastumtas nepaisant stiprios opozicijos ir pagrįstų prieštaravimų. Dabar, praėjus dvejiems metams, vėl iškeliami to laiko prieštaravimai. Šiandien aptariame du pranešimus: Dicko Marty ir Giovanni Claudio Favos pranešimus. Pastaruoju pranešimu nepriduriama nieko naujo prie Dicko Marty pranešimo, su kuriuo jau esame susipažinę.
Europos Tarybos pranešimas buvo suderintas ir atsargus pateikiant kaltinimus valstybėms narėms. Deja, to negalima pasakyti apie šiame Parlamente parengtą pranešimą. Faktas, kad šiandien diskutuojame dėl šių pranešimų, negali būti laikomas pažanga. Deja, pažanga bendradarbiavimo srityje taip pat įgyja tarpininkavimo dėl žmogaus teisių formą.
Politinių frakcijų pirmininkų sueiga teisingai paragino, kad Parlamentas ir Europos Taryba tinkamai bendradarbiautų. Kai pastatomos ant kortos pagrindinės teisės, bendradarbiavimas būtinas, nes pagrindinių teisių apsauga nepaprastai svarbi. Jeigu toks Amerikos žvalgybos tarnybų veiklos Europos teritorijoje tyrimo tikslas, Taryba taip pat turi stengtis jį pasiekti. Ar transatlantinių santykių srityje gali būti sudaryti susitarimai dėl kovos su terorizmu, ar kova turi likti vienašališkai įvedamų priemonių lygyje?
Teisėms skiriamas dėmesys dažnai neadekvatus lyginant su visomis kovos su terorizmu priemonėmis. Po dviejų tyrimų laikas pažvelgti į priekį ir dirbti siekiant atstatyti santykius su Jungtinėmis Valstijomis, kaip su lygiais partneriais. Labai norėčiau išgirsti iš Tarybos, ką ji planuoja daryti konkrečiais terminais, kad atstatytų santykius. Ar ketiname toliau spausti Jungtines Valstijas, reikalaudami atsakyti į klausimą, ar ES teritorijoje buvo slaptos sulaikymo stovyklos, ar ketiname pabandyti sukliudyti, kad vėl taip neatsitiktų?
Turiu klausimą pirmininkui. Vasario 14 d. diskusijose paklausiau, ar negalėtume gauti laikinojo komiteto atliktų tyrimų išlaidų duomenų. Iki šios dienos jokios informacijos apie tai nebuvo gauta. Gerb. Pirmininke, ar galite paruošti finansinę ataskaitą prie tyrimo pranešimo ir, ar taip pat yra įmanoma Europos Tarybai papildomai pateikti kokią nors informaciją apie Dicko Marty tyrimo metu patirtas išlaidas. Jas Gawronski teisus - kalbama apie mokesčių mokėtojų pinigų leidimą.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Gerb. Pirmininke, norėčiau pateikti keletą pastabų mūsų frakcijos vardu. Iš tikrųjų šiandien gaila daryti išvadą, kad Taryba tikrai neatsakį klausimus, kuriuos Giovanni Claudio Fava sausio mėn. pranešime iškėliš dalies Parlamento vardu. Ką iš tiesų Tarybą padarsu išvadomis, būtent tiek mūsų, tiek Europos Tarybos išvadomis? Ar nebuvo realių konsultacijų siekiant išvengti, kad vėl neatsirastų šiuose pranešimuose aprašytos praktikos?
Mums labiau patiko Komisijos atsakymas. Komisija ėmėsi kovos su terorizmu priemonių bei vertinti kaip jos įgyvendinamos. Esu labai patenkintas Komisijos nario ką tik paskelbtu pareiškimu apie tai, kas gali būti padaryta siekiant neleisti lėktuvams, kurie gabena kur nors kitur žmones neteisėtai, leistis Europos oro uostuose ateityje. Turime turėti kontrolės sistemą vadinamiesiems "valstybiniams lėktuvams".
Kitas klausimas apie tai, kad esame patenkinti, jog buvo paskirtas kitas kovos prie terorizmą koordinatorius ir linkime jam didžiulės sėkmės. Mus šiek tiek nustebino staigus Gijs de Vries, kuris niekada neatrodlabai trokštantis savo darbo, išvykimas. Tikimasi, kad naujas koordinatorius bus, jo kaip koordinatoriaus pozicija bus stiprinama ir ateityje naujas koordinatorius, jei reikės, sugebės atsakyti į Parlamento klausimus.
Dabar pereinu prie Dicko Marty pranešimo dėl galimų slaptų kalėjimų Lenkijoje ir Rumunijoje. Sutinku su čia jau pateiktomis pastabomis apie tai, kad paskutiniame pranešime remiamasi anoniminių liudytojų pareiškimais. Dick Marty vis dar privalo paaiškinti, kokiais kriterijais vadovaujamasi Europos Taryboje, kai jūs galite remtis anoniminiais šaltiniais, ir dėl to mes iš tiesų nesame patenkinti, kaip Dick Marty aiškina šį klausimą. Daug žmonių buvo apkaltinta, bet jokių naujų faktų neatsirado. Manau, kad dabar laikas Dickui Marty pasakyti, ar galima išbraukti pavardes iš sąrašo, ypač pavardes dviejų mūsų kolegų, esančių sąraše. Apie tai pasakiau prieš kažkiek laiko, kai kalbėjomės su Dicku Marty komitete.
Turiu paskutinį klausimą. Žinoma, svarbu išaiškinti mūsų piliečiams, kad, kai kuriose ES šalyse taikyta praktika, pvz., žmonių grobimas, vykdomas ne Europos Sąjungos žvalgybos tarnybų, nebegali pasikartoti ir, kad CŽV nebus leidžiama veikti Europoje be šalių valdžios institucijų priežiūros. Amerikiečiai turbūt veikia pagal kitokias taisykles nei mes. Naujausi pavydžiai, kai amerikiečiai atsisakišduoti žmones arba sutikti su deportacijos prašymais iš Italijos ir Vokietijos, dar kartą parodė, kad mes akivaizdžiai veikiame pagal skirtingus standartus. Šie du pavyzdžiai duoda mums peno apmąstymams apie Europos Sąjungos ir Jungtinių Valstijų bendradarbiavimo būdą, kai kalbama apie kovą su terorizmu. Ar amerikiečiai nori laikytis tokios pačios pusiausvyros, kai kalbama apie saugumą ir žmogaus teises?
Sarah Ludford
Gerb. Pirmininke, Tarybos pirmininkas iškėlrankas ir pasakė, kad ES neturi galios veikti ir, kad su kankinimais susiję skrydžiai ir slapti kalėjimai neturi nieko bendro su mumis. Po to jis pasakė, kad Taryba aktyviai propogavo žmogaus teises už ES ribų. Man iš tikrųjų darosi koktu klausantis pirmininkaujančiųjų valstybių, be perstojo kartojančių apie Europos vertybes, bet tvirtinančių, kad jie negali prisiimti atsakomybės už žmogaus teisių pažeidimus ES.
Yra du dalykai, kuriuos galite padaryti. Kodėl tik 12 valstybių narių pasirašJT konvenciją dėl priverstinių dingimų, o įsidėmėtini vengiantieji parašo yra JK, Vokietija, Ispanija, Lenkija ir Rumunija - įtartinas sąrašas, nes jame taip pat, žinoma, ir JAV?. Antra jūs galėtumėte priversti ES valstybes nares pasisiūlyti priimti Guantánamo kalinius, kuriuos buvo leista paleisti. JK turėjo būti paduotos į teismą prieš jai pakviečiant penkis JK gyventojus grįžti atgal į JK. Jeigu ES ragina uždaryti Guantánamo, ką mes daugiau ar mažiau darėme, tai leiskime valstybėms narėms pačioms save smaugti.
Sutinku su Komisijos nariu Franco Frattini, kad parlamentinio tyrimo nepakanka. Mes neturime įgaliojimų ir policijos bei teisminio tyrimo metodų, bet pirmiausia norėčiau pasakyti, kad iš aukų ir kitų asmenų gauti reikšmingi parodymai buvo svarūs, nuoseklūs ir įtikinami. Antra truputį juokinga priekaištauti dėl parlamentinio pranešimo, kai valstybės narės atsisakpradėti policijos arba teisminį tyrimą.
JK žvalgybos ir saugumo komitetas, kurį skiria ministras pirmininkas ir, kuris yra pavaldus jam, o ne Parlamentui, prikaišiojo Britanijos žvalgybos tarnyboms už nesupratimą, kad informacija, kurią jie perdavCŽV, galės būti panaudota pagrobimams, dingimams ir kankinimams. Jeigu turime tokias naivias Britanijos žvalgybos tarnybas, tai neleidžia man jaustis labai saugiai.
Iš tiesų malonu girdėti, kad Komisijos narys Franco Frattini sustabdo piktnaudžiavimą Europos oro erdve po to, kai privatūs lėktuvai išvengdavo kontrolės priemonių valstybiniams lėktuvams arba nepateikdavo skrydžių planų, bet tai jokiu būdu nepakeičia atsakomybės už tai, kad leidžiami ir toleruojami su kankinimais susiję skrydžiai per Europos teritoriją arba slapti kalėjimai joje.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Giovanni Claudio Favos ir Dicko Marty pranešimai Europos Tarybai turi bendrą savybę: juose nėra visų įrodymų. Jie prilygsta daugeliui miglotų ir nesvarbių pranešėjų apmąstymų apie terorizmu įtariamų asmenų perdavimą bei spėjamus slaptus CŽV centrus Europoje.
Dėl Giovanni Claudio Favos pranešimo buvo diskutuojama daugybę kartų ir būtų gaila švaistyti laiką tolesnėms diskusijoms. Tačiau norėčiau perduoti nuoširdžius sveikinimus Dickui Marty. Iš pat pradžių jis pamėgino išgarsinti savo vardą ir tai jam iš tiesų pasisekė. Abu jo pranešimai apgailėtini ir išjuokia jį kaip teisininką. Dick Marty padarišvadą, kad buvo verta sumokėti tokią kainą siekiant išgarsinti savo pavardę politiniuose sluoksniuose. Inter alia, jis neleido asmenims, kurie savanoriškai atėjo, būti išklausytiems, įskaitant Europos Parlamento narius, kuriuos jis apšmeižpranešime ir, kuriems negalėjo rasti laisvo laiko.
Dick Marty neatsiliepį dažnus kvietimus iš Lenkijos valdžios institucijų. Jie nesugebėjo paaiškinti tokio savo elgesio, kai pasisakParlamento Užsienio reikalų komitete. Dickui Marty sunkiai sekėsi atskirti faktus nuo spekuliacijų. Galiu suprasti, kad to nedarant būtų kilusi grėsmtaktiniam požiūriui ir strateginiam tikslui, kurį jis kėlsau iš pat pradžių, būtent politiškai išaukštinti save. Apgailėtina, kad jis pasinaudojo geru Europos Tarybos vardu, kad įgyvendintų savo ambicijas.
Hélène Flautre
(FR) Gerb. Pirmininke, Tarptautinamnestijos organizacija uždavtoną mūsų diskusijoms dėl šiandien parengto pareiškimo. Tiesa sakant jame kalbama, kad Vokietija atsisako reikalauti išduoti kai kuriuos JAV piliečius, CŽV narius, kurie įtariami organizavę Khaled-el-Masri pagrobimą ir sulaikymą, o po to kankinę jį.
Todėl suvaržyta politinio sprendimo teisinsistema neturi lėšų, kad galėtų vykdyti teisingumą atvejais, susijusiais su įtariamais žmogaus teisės pažeidimais, daromais kovos su terorizmu vardu. Būtent tokia situacija šios diskusijos centre.
Gerb. Tarybos pirmininke, jūs kalbate bet ką ir pateikiate hipotetinius teiginius, pvz.: "kova su terorizmu turi būti vykdoma gerbiant pagrindines žmogaus teises". Mes sutinkame su jumis. Tačiau diskusijos, kuriose šiandien dalyvaujame, rodo, kad pasitvirtino tikri faktai Europos Sąjungos valstybės narės prisidėjo prie slapto sulaikymo ir grąžinimo programos, kurią CŽV suorganizavo Europos Sąjungos teritorijoje ir taip elgdamasi pažeidįstatymus. Dabar tai buvo įrodyta.
Klausimas, kurį mes užduodame, yra toks: kokių iniciatyvų jūs ketinate imtis? Ko jūs ketinate pasimokyti iš šios situacijos? Kada jūs ketinate pasmerkti šią nelegalią veiklą aiškiai nustatytais terminais ir Tarybos vardu? Kada jūs ketinate pradėti daryti spaudimą valstybėms narėms, kad pateiktų visą ir tikslią informaciją apie tai, kas vyko, šalių parlamentams ir šio Parlamento nariams? Kada jūs ketinate priversti valstybes nares atsisakyti visos diplomatinių patikinimų teikimo istorijos?
Su džiaugsmu pritariu Komisijos nario Franco Frattini pranešimui, kad bus pateiktas pranešimas apie kovos su terorizmu priemonių efektyvumą ir pagarbą žmogaus teisėms. Manau, kad Parlamentas bus labai suinteresuotas gauti šį pranešimą ir nekantriai laukiu, kada galėsiu aptarti jį su jumis. Norėčiau pakviesti jus čia ir dabar tokiai diskusijai.
Giusto Catania
(IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, manau, kad šis Parlamentas atliko nemažą darbą, patvirtinęs Giovanni Claudio Favos pranešimą. Taip pat manau, kad Europos Tarybos Generalinasamblėja nemažai prisidėjo išaiškinant tiesą, kuri dabar įrodyta: buvo tūkstančiai skrydžių, buvo daugybžmonių pagrobimų ir buvo tiesioginis Europos vyriausybių bei ES žvalgybos tarnybų dalyvavimas.
Mes turime liudininkų pareiškimus ir taip pat turime specialiojo Europos Parlamento komiteto protokolus, patvirtinančius faktą, kad Europos vyriausybės sėdėjo kartu su JAV administracija ir aptarinėjo ypatingąjį nusikaltėlių perdavimą. Tai įrodytas faktas ir vieša žinia, ir tai, manau, privalo gerbti net tie kolegos, kurie balsavo prieš šį pranešimą.
Tačiau yra vienas nesuvokiamas dalykas: Tarybos tylėjimas. Šiek tiek nesmagu šiuo metu, turint omenyje, kad visi kiti atvirai pasisakė. Tačiau yra vienas nenormalus dalykas: kol Taryba tyli, vyriausybės veikia. Netiesa, kad vyriausybės žiūri pro pirštus. Jos daro viską, ką gali, kad sukliudytų išsiaiškinti tiesą. Pvz., šiuo metu Italijos vyriausybvengia reikalauti teisminėse priemonėse dalyvavusių CŽV agentų ekstradicijos ir netgi pasitelkoficialų slaptumą, kad sulėtintų teisminę veiklą Abu Omaro byloje. Taigi vyriausybės iš tikrųjų veikia, kol Taryba skendi tyloje. Mano nuomone, tai blogai. Puikus šio Parlamento atliktas darbas nusipelno pagarbos ir pagarbos ženklą neabejotinai turi pirmiausia ir svarbiausia parodyti Taryba.
Wolfgang Kreissl-Dörfler
(DE) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, mes komitete padarėme savo darbą. Yra įrodyta, kad CŽV grobžmones Europoje. Valstybės kaltintojai Milane ir Miunchene nustatir įrodtai be jokių abejonių.
Tačiau kokia vietos politika, kai atsakingi žmonės Berlyne ir Romoje dabar atsisako perduoti arešto orderius JAV vyriausybei? Pagrobėjai - CŽV agentai, kurie pagrobKhaled al-Masri Skopjėje - turi būti atiduoti. Teisinėje valstybėje - kurią, be abejo, turime - niekas negali būti atleistas nuo įstatymo. Tai tiesa net, jei tam tikri aukšto rango saugumo pareigūnai Berlyne tvirtina, kad santykius su JAV vyriausybe apkartino Miuncheno valstybės kaltintojų darbas, kurie paprasčiausiai atlieka savo darbą nustatyta tvarka: tai daug pasako apie šių žmonių mentalitetą ir jų požiūrį į teisinę valstybę.
Taip, kovoti su terorizmu reikia visomis priemonėmis. Tačiau malonėkite kovoti priemonėmis, kurios leidžiamos teisinėje valstybėje, o ne Vakarų metodais pagal kilmės šalies principą, būtent kuriuo CŽV ir vadovavosi čia. Visai gera ir miela federalinei kanclerei Angela Merkel raginti Kiniją gerbti žmogaus teises ir pas save priiminėti Dalai Lama. Tačiau to nepakanka. Mes taip pat turime susitvarkyti ir čia, Europoje. Negalime turėti stiprios à la carte teisinės valstybės, būtent teisinės valstybės, kuriai leidžiama būti stipriai tik su sąlyga, kai ji prisitaiko prie sistemos.
Kai girdžiu klausimus, kiek kainuoja komitetas ir kiek iš tikrųjų kainuoja demokratija, leiskite šiems žmonėms tiesiog pasakyti: mano mielieji žmonės, diktatūra daug pigesnė, bet pasakykite jos kainą. Tai kaina, kurios nenorime mokėti.
Sophia in 't Veld
(NL) Gerb. Pirmininke, sutinku su ankstesniais kalbėjusiaisiais. Valstybės narės veikkolektyviai ir Taryboje, ir NATO. Todėl turime atsakyti už savo veiksmus taip pat kolektyviai, kaip Taryba. Jūs negalite slėptis už įgaliojimų ir subsidiarumo argumentų. Nėra prasmės paversti dvi konkrečias valstybes nares atpirkimo ožiais. Žmonės tebesako, kad nėra įtikinamų teisinių įrodymų. Tai nebūtina pirmiausia dėl to, kad liudijo pats G. W. Bush, kuris pasakė: taip, yra nusikaltėlių perdavimų, taip, yra tamsių vietų. Aš pasakysiu dar daugiau: manome, kad tai - puiki idėja. Be to, faktai buvo įrodyti teismų bylose tiek Vokietijoje, tiek ir Italijoje, be visų kitų mums pateiktų faktų.
Be to, Parlamentas nėra įstatyminis teismas - Franco Frattini teisus kalbėdamas apie tai - bet valstybės narės turi ne tik teisinę, jos taip pat turi ir politinę bei moralinę atsakomybę už savo veiksmus ne tik prieš teismą, bet ir prieš savo piliečius. Ar gali Taryba ir ar gali ministrai žiūrėti savo piliečiams tiesiai į akis ir sakyti, kad žmogaus teisių pažeidimai Europoje toliau bus daromi nebaudžiami? Dėl to, kad yra tai, kas tam prilygsta. Įtarimai nepaprastai rimti ir jeigu, anot Tarybos, įtarimuose nėra tiesos, Taryba turi juos atmesti. Tačiau jeigu įtarimuose yra truputis tiesos, faktai pakankamai rimti, kad duotų pagrindą tyrimui.
Taip pat sutinku su tais, kurie pritaria ekstradicijai tarp Jungtinių Valstijų ir Europos Sąjungos; tačiau ne tik tiems, kuriuos Jungtinės Valstijos laiko įtariamaisiais, bet ir tada, kai Europos Sąjungos šalys reikalauja išduoti CŽV agentus.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gerb. Pirmininke, ankstesnis kalbėtojas rėmėsi prezidentu G. W. Bushu. Norėčiau atkreipti dėmesį, kad pastarasis kalbėtojas neužsiminapie Europą ir dėl to neturėtume remtis juo. Aš nesiremsiu Giovanni Claudio Favos pranešimu, nes apie jį jau buvo daug pasakyta. Sutelkime dėmesį į Dicko Marty pranešimą.
Galbūt šiandien aptarinėjame abstrakčią situaciją. Sakau tai, nes abstrakti situacija yra, net jei ji kartais yra nesuvokiama. Nėra būdo, kaip būtų galima patikrinti, ar su CŽV operacijomis susiję įtarimai ir sulaikytųjų buvimas Lenkijoje turi kokį nors pagrindą, kaip ir netiesioginių įrodymų dėl Ječių Himalajuose ir Loch Neso pabaisos Škotijoje egzistavimo atveju nėra pagrindo tikėti šių dviejų būtybių egzistavimu.
Parlamento pranešime minimi CŽV kalėjimai, kurie galėjo būti įkurti Europoje esančiose Amerikos karinėse bazėse. Ištisos NSO eskadrilės galėjo būti nusileidusios Parlamento kieme šį vakarą. Jos galėjo būti nusileidusios ir galėtų nusileisti, bet to nepadarė. Žinoma, jeigu turėjome įkurti tyrimo komitetą, pastarasis galėjo pagrįstai nustatyti priešingai.
Raül Romeva i Rueda
- (ES) Gerb. Pirmininke, klausydamasis Tarybos ir kai kurių mūsų kolegų susidariau įspūdį, kad vis dar esame 2006 m. sausio mėn., nes, jeigu nuo to laiko nieko nebūtų buvę atsitikę ir jau nuo tada mes būtume turėję tyrimo komitetą, keletą pranešimų ir, svarbiausia, JAV prezidento prisipažinimą, šios praktikos faktiškai nebūtų buvę.
Ką dar reikia mūsų vyriausybėms ir Tarybai daryti, jei ne pateikti įtikinantį atsakymą Europos piliečiams ir laimėti šiek tiek prestižo bei įtikimumo šiuo klausimu? Akivaizdu, kad yra didžiulis atotrūkis tarp praktikavimo ir propagavimo.
Reikalaujama imtis viso reikiamo griežtumo ir aš sutinku, bet reikia pasakyti, kad griežtumas prasideda faktais ir įrodymais, būtent faktais, kurie atsirasdavo vėl ir vėl, ir šiuo momentu mes norime sužinoti ne tik tai, kas atsakingas, bet ir kaip toli ši atsakomybsiekia.
Todėl noriu labai atvirai paklausti Manuelio Lobo Antuneso: ko jūs delsiate ir nereikalaujate, kad Europos šalių vyriausybės ir JAV vyriausybpadarytų galą šiai praktikai, kurią pasmerkėme tiek daug kartų? Ko jūs delsiate susigrąžinti prestižą ir pasitikėjimą, kurį Taryba ir Europos Sąjunga, kaip visuma, praranda kiekvieną dieną?
Jens Holm
(SV) Gerb. Pirmininke, kaip visi žinome, mūsų pranešime patvirtinti dokumentais 1 245 nelegalių CŽV skrydžių atvejai, 21 nelegalus pagrobimas ir daugybkankinimo bei smurtavimo atvejų. Mes reikalavome, kad būtų uždarytos tokios karo belaisvių stovyklos kaip Guantánamo ir kad šie piktnaudžiavimo atvejai niekada nebepasikartotų. Ką mes pasiekėme? Deja, labai mažai. JAV toliau nederamai elgiasi vadinamajame kare su terorizmu. Buvo liūdna išgirsti Tarybos atsakymą į mūsų svarbius reikalavimus.
Noriu išgirsti Europos Tarybą sakant, kad turime daryti spaudimą JAV, jų žmonių pagrobimai turi baigtis ir visos karo belaisvių stovyklos turi būti uždarytos. Aš noriu ES - ne vien tik mums, esantiems Europos Parlamente - pasakyti, kad esame už žmogaus teises. Noriu pasakyti ES, kad niekada negalima kovoti su terorizmu neteisėtomis priemonėmis. Aišku, kad už žmogaus teises būtina kovoti visur ir visada. Toliau veikime kaip sergėtojai ir užtikrinkime, kad nei vienas nekaltas asmuo netaptų vadinamojo karo su terorizmu auka.
Ana Maria Gomes
(PT) Prieš tą 2006 m. rugsėjo mėn. dieną, kai prezidentas G. W. Bushas patvirtino slaptų kalėjimų buvimą trečiosiose šalyse, Portugalijos vyriausyblaikpatikimomis Vašingtono duotas garantijas, kad nebus pažeidinėjamas jos Europos sąjungininkių suverenitetas arba teisėtumas.
Tačiau nuo tos dienos, kai tik buvo įrodyta, kad visoje Europoje vyksta įvairūs nusikaltėlių perdavimai, tapo svarbu ištirti, ar Portugalija arba Portugalijos agentai juose dalyvavo, ypač siekiant neleisti jiems toliau dalyvauti. Tačiau mano liūdesiui ir gėdai socialistų partija, mano partija, valdžioje esanti partija, balsavo prieš parlamentinio Tyrimo komiteto formavimą 2007 m. sausio 10 d., tačiau dabar paaiškėjo, kad nusikaltėlių perdavimo programoje dalyvavę lėktuvai padarvirš 100 trumpų sustojimų Portugalijos oro uostuose. Labiausiai įtartinų skrydžių, kuriuos SEF (Portugalijos užsienio piliečių ir sienų tarnyba) pavyko nustatyti, keleivių ir komandų sąrašų Portugalijos vyriausybniekada nepateikšalies parlamentui arba šiam Parlamentui, nepaisant pakartotinų reikalavimų.
Taip pat Portugalijos vyriausybneleido slaptos tarnybos direktoriui arba jo pirmtakams nuo 2002 m. būti išklausytiems Europos Parlamento misijos, kuri vyko į Lisaboną 2006 m. gruodžio mėn. Portugalijos vyriausybnepateikšalies parlamentui arba Europos Parlamentui daug kartų reikalaujamo civilinių arba karinių skrydžių į Guantanamo ir iš jo, kurie buvo atliekami virš Portugalijos teritorijos, sąrašo. Iki 2006 m. vyriausybneigtokių skrydžių buvimą. Tačiau jie buvo užregistruoti ir į sudarytą sąrašą buvo įtraukti 94 konkrečiai JAV civilinių ir karinių lėktuvų perskridimai virš šalies teritorijos bei 17 trumpų nusileidimų nuo 2002 m. sausio mėn. iki 2006 m. birželio mėn. pabaigos.
Yra įrodymų, kad kai kuriais šiais skrydžiais buvo gabenami kaliniai iš Incirlik bazės Turkijoje į Guantanamo, įskaitant "Bosnijos šešetą". Kai tik sąrašas pasiekEuropos Parlamentą, Portugalijos vyriausybneneigjo autentiškumo, bet tvirtino, kad Guantanamo sulaikymo centras buvo ne tas pats, kas Guantanamo karinbazė, ir, kad skrydžiai į šią karinę bazę, manoma, buvo "įprastiniai" ir remiami Jungtinių Tautų arba NATO. NATO generalinis sekretorius vėliau paneigtai raštu.
2006 m. sausio mėn. gavau įrodymų, kad surakinti grandinėmis kaliniai buvo pastebėti Azoruose esančioje Lajes bazėje jiems persėdant į JAV lėktuvą. Šį įrodymą patvirtino žurnalistai ir buvo išspausdinti pranešimai, įskaitant pastatų fotonuotraukas.
Gerb. Pirmininke, teisminis tyrimas šiuo metu atliekamas Portugalijoje. Deja, jis buvo pradėtas ne Portugalijos vyriausybės, bet mano paties iniciatyva. Tačiau tiesa turi išaiškėti, turint omenyje šio Parlamento nustatytus nerimą keliančius faktus, datuojamus nuo Durćo Barroso vyriausybės iki dabartinės vyriausybės laikų.
Janusz Onyszkiewicz
(PL) Gerb. Pirmininke, savo kalboje taip pat norėčiau sutelkti dėmesį į Dicko Marty pranešimą, kuris buvo dažnai minimas šiame Parlamente. Taip yra dėl to, kad apibūdinamas dideliu objektyvios tiesos ir subjektyvių vertinimų painiojimo laipsniu.
Atstovauju partijai, kuri yra dabartinės vyriausybės opozicijoje ir taip pat buvo opozicijoje esant ankstesnei vyriausybei. Mano partijos rėmėjai nebalsavo nei už dabartinį prezidentą, nei už jo pirmtaką. Mūsų partija - ryžtinga žmogaus teisių ir pagrindinių teisių gynėja. Mums būtų labai naudinga turėti mums prieinamus tokio tipo argumentus, nes siekiame įveikti savo politinius oponentus Lenkijoje. Tačiau, deja, mes nežinome tokių argumentų dėl to, kad jų paprasčiausiai nėra. Remiamas Lenkijos parlamento nuolatinis komitetas, kuriam atstovauja opozicija, atliko tyrimą. Jis neatskleidnieko, kaip ir nieko neatskleidombudsmeno tyrimas. Todėl neturime painioti subjektyvių vertinimų su faktais. Tokių faktų nėra.
Giulietto Chiesa
(IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, daug mėnesių praėjo nuo Parlamento tinkamai patvirtinto dokumentais neteisėtų veiksmų, kuriuos atliko arba toleravo įvairios Europos vyriausybės bendrininkaudamos su JAV slaptosiomis tarnybomis, demaskavimo. Tuo metu mes pažymėjome, kad tos pačios Europos vyriausybės darmažai arba nedarnieko, kad vyktų bendradarbiavimas su parlamentiniu komitetu siekiant sužinoti tiesą ir atsakingus asmenis.
Po Komisijos ir Tarybos pareiškimų galime pasakyti, kad reikalai mažai pajudėjo iš vietos, kurioje jie buvo tuo metu. Buvo daroma mažai arba nedaroma nieko siekiant priversti valstybes nares pateikti atitinkamą informaciją apie jų slaptųjų tarnybų veiklą, išskyrus Komisijos nario Franco Frattini išsiųstus pagirtinus laiškus. Iš viso nieko nebuvo daroma siekiant iš naujo įvertinti kai kurių šalių slaptųjų tarnybų vaidmenį ir savarankiškumą, atsižvelgiant į analogiškų JAV tarnybų akivaizdų pranašumą prieš jas ir įsakinėjimą joms.
Turint omenyje, pvz., ką žinome apie Italiją, Jungtinę Karalystę ir Vokietiją, reikia pasakyti, kad kai kurie Europos saugumo gyvybiškai svarbūs nervų centrai yra pavaldūs Jungtinėms Valstijoms. Be abejonės, mes negalėtume sutikti atsisakyti Europos suvereniteto net jei mūsų svarbiausia sąjungininkgerbtų Europos įstatymus ir principus.
Tačiau situacija tampa nepakenčiama išsiaiškinus, kad mūsų svarbiausia sąjungininkelgiasi mūsų atžvilgiu imperiniu stiliumi, nepaisydama arba pažeidinėdama mūsų įstatymus mūsų teritorijoje. Todėl noriu pareikšti, kad esu nepatenkintas Tarybos ir Komisijos pateiktais pareiškimais. Manau, kad Parlamentas turi tęsti savo gerą darbą.
Proinsias De Rossa
Gerb. Pirmininke, žiūrint pro pirštus į valstybės vykdomus kankinimus ir žmogaus teisių pažeidimus, terorizmas nebus įveiktas. Jis pagilins skriaudos jausmą ir leis atsirasti naujiems teroristams. Tai karti 30 m. nesantaikos Šiaurės Airijoje pamoka. Žiūrėjimas pro pirštus į žmogaus teisių pažeidimus ir kankinimus nėra tinkamas demokratinės valstybės pasirinkimas. Priešingai, labai svarbu, kad siekdami nutraukti terorizmą, parodytume savo atsidavimo teisingumui tvirtumą.
Valstybių narių reakcijos į šio Parlamento rekomendacijas stoka yra gana bauginanti. Turiu pasakyti, kad taip pat liūdna matyti, kaip kai kurie šio Parlamento dešinieji, patys save apgaudinėdami, toliau neigia tai, kas akivaizdu. JAV prisipažino dėl įtariamųjų neteisėtų sulaikymų, pervežimų ir kankinimų ir jie faktiškai vis dar gali daryti tai. Mes nežinome.
Kai kurios valstybės narės kaltinamos žmogaus teisių pažeidinėjimu. Deja, turiu pasakyti, kad Airija prisidėjo prie 147 CŽV naudojamų lėktuvų nusileidimo Airijoje. Žinome, kad kai kurie iš jų buvo susiję su belaisvių perdavimu. Airijoje nebuvo parlamentinio tyrimo, kruopštaus saugumo tarnybų parlamentinio patikrinimo ir CŽV lėktuvų apžiūros. Airijos Žmogaus teisių Komisija paskelbė, kad peržiūri savo ryšius su Airijos vyriausybe šiuo klausimu ir šių metų pabaigoje pateiks pasiūlymus, kaip spręsti šį klausimą.
Leiskite atsakyti Johannesui Blocklandui, kuris reikalavo pateikti jo žiniai šio Parlamento tyrimo išlaidas. Tai - teisėtas reikalavimas. Tačiau gal galėčiau jo paklausti, kokią kainą jis nustato žmogaus teisėms? Kokią kainą jis nustato kankinimų prevencijai? Manau, kad negalime nustatinėti kainos tokiems dalykams. Turime išleisti tiek, kiek reikia, kad galėtume atskleisti, kas vyksta, ir imtis veiksmų, kad sustabdytume tai.
Manuel Lobo Antunes
Tarybos pirmininkas. - (PT) Kalbėsiu kiek galėdamas trumpiau, bet šios diskusijos apėmdaug straipsnių ir buvo iškelta daug klausimų. Kaip jūs, Gerb. Pirmininke, neabejotinai suprasite, kai kuriems klausimas turi būti skirtas visas mano dėmesys ir reakcija. Žinoma, šiose diskusijose Parlamento nariai pareiškdaug nuomonių, kurios ne visos vienodos. Jie visi nusipelno mano didžiausios pagarbos, net jei negaliu sutikti su visomis iš jų. Ypač negaliu sutikti su vienos parlamento narės iš mano šalies pasisakymu, kuri, savo pasisakyme rėmėsi tik Portugalijos situacija. Aš, žinoma, jokiu būdu negaliu pritarti jos pasisakymui. Tačiau nepaisant šių nuomonių skirtumų esu tikras, kad visi sutinkame esminiu klausimu, kuris reiškia, kad dalyvaujame kare su terorizmu laisvės vardu ir, kad galime laimėti šį karą tik būdami laisvi.
Kaip sakiau savo kalbos pradžioje, kovą su tarptautiniu terorizmu galima laimėti tik bendromis pastangomis ir gerbiant vertybes bei principus, kuriems pritaria Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos.
Tiesa, kad Taryba buvo raginama veikti. Tačiau, kaip sakiau aš ir sakanksčiau pirmininkavusiosios valstybės, pati Taryba neturi jokių įgaliojimų šioje srityje. Jūs galite apgailestauti, bet tokia yra šio reikalo tikrovė. Šiandien buvo pritaikyti sutarties 6 ir 7 straipsniai. Kaip žinote, šiuose straipsniuose išdėstomi principai ir nustatomos vertybės, bet nesuteikiami įgaliojimai. Institucijos pagal vadinamąjį kompetencijos suteikimo principą gali vadovautis tik tais įgaliojimais, kurie buvo veiksmingai, aiškiai ir tiksliai suteikti jiems pagal sutartis. Būtent taip veikia Sąjungos institucijos. Tačiau šiandien Komisija pateikčia daug pasiūlymų ir iniciatyvų, iš kurių kelios jau yra įgyvendintos, o kitos bus įgyvendintos ir, žinoma, nusipelnys viso Tarybos dėmesio bei pastangų. Savaime aišku, Taryba lauks Komisijos pasiūlymų.
Be to, taip pat norėčiau pasakyti, kad daug iniciatyvų ėmėsi valstybės narės, daugiausia per savo parlamentus, kartu atlikdamos tyrimus pagal Europos Parlamento pranešime parengtas rekomendacijas. Šiuo atžvilgiu, konkrečiai remdamasis tuo, kas vyksta Portugalijoje, aš atstovauju Portugalijos vyriausybei, t. y. vyriausybei, kurią suformavo socialistų partija, kuri Portugalijoje garsėja ir yra pavyzdys kovojant už demokratiją bei laisvę mūsų šalyje. Žinoma, nei vyriausybė, nei socialistų partija nepritaria ir nepritars žmogaus teisių pažeidimams. Kaip sakiau, priimame pastangas ir iniciatyvas siekdami atskleisti reikalo tiesą. Todėl svarbu būti tiksliems, o tikslios analizės pagrindas yra neleisti kokiu nors būdu panioti paprasčiausių prielaidų su faktais arba priimti jas, kaip faktus.
Dėl paminėtų transatlantinių santykių, Taryba kartoja, kad kovojant su terorizmu bendros vidaus saugumo priemonės, kurios neapsiriboja viena Europos Sąjungos nare, gali būti panaudojamos tik labai reiklaus bendradarbiavimo su JAV sąlygomis. Savaime suprantama, kad šį bendradarbiavimą reikia plėsti, kaip pažymima pareiškime, pateiktame paskutiniame transatlantiniame aukščiausiojo lygio susitikime, kuris vyko pirmininkaujant Vokietijai.
Franco Frattini
Komisijos pirmininko pavaduotojas. - (IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, nemanau, kad kas nors šiame Parlamente abejoja, jog šie veiksmai yra neteisėti. Pridėtinvertė, kurią matau Giovanni Claudio Favos pranešime, yra ta, kad jis įpareigoja kiekvieną, taip pat ir visas tris institucijas, užtikrinti, kad tokie įvykiai niekada nebepasikartos. Šį atkaklų maldavimą suprantu iš Giovanni Claudio Favos pranešimo. Jis yra politinpozicija, kurią, mano manymu, reikia išryškinti.
Vadinasi, mano manymu, čia yra du aspektai. Vienas yra strategija, kitaip tariant žvelgimas į ateitį ir numatymas, kad tokie įvykiai niekada nebevyks Europos teritorijoje, ir kitas - praeities tyrimo patikėjimas mūsų teisėjams. Kaip sakkiti, niekas netiki, kad galime pakeisti mūsų teisėjus, kurie pagal teisinės valstybės principą turi atlikti tyrimą pasitelkdami visus prieinamus įrodymus ir tinkamai atsižvelgdami į nekaltumo prezumpcijos principą, kaip mums priminGiovanni Claudio Fava. Praeitis ir ateitis - du lygmenys, kuriems reikia dėmesio.
Gerbiamieji Parlamento nariai, Europa ir Jungtinės Valstijos neabejotinai turi bendras garantuojamų pagrindinių teisių tradicijas ir konstitucinį pagrindą. Todėl manau, kad asmenų kankinimas, neteisėtas sulaikymas ir grobimas - net jei yra įtariami terorizmu - savo esme prieštarauja mūsų bendram transatlantiniam demokratijos ir teisių pagrindui. Taigi padariau politinę išvadą, kad mums reikia surasti būdus, kaip stiprinti euroatlantinius ryšius siekiant užtikrinti daugiau saugumo bei teisių.
Būtų neteisinga rodyti pirštu į Jungtines Valstijas, priešingai, turėtume ieškoti būdų, kaip būtų galima kariauti su teroru, vadovaujantis teisinės valstybės principu ir pagrindinėmis teisėmis. Tokią pamoką aš asmeniškai išmokau iš daugelio šių rekomendacijų.
Kitas klausimas, kaip išsaugoti mūsų suverenitetą. Tai - rimta problema. Kaip Europa gali stiprinti savo suvereniteto sritį, kad būtų stipresnsąjungininkė, ir nesilpninti kitos euroatlantinio bendradarbiavimo srityje? Vienas preliminarus pavyzdys yra rekomendacija, kurią parengiau dėl bendrosios Europos oro erdvės. Kai tik turėsime, pvz., nuo 2009 m. sausio mėn., visose 27 valstybėse narėse galiojančias bendrąsias taisykles dėl perskridimo per kitos šalies teritoriją, lėktuvų apibrėžimą ir įgaliojimus kontroliuoti šią bendrąją Europos oro erdvę, Europa bus sustiprinusi savo suverenitetą. Be to, tada Komisija būtinai turės koordinavimo ir priežiūros įgaliojimus, nes nuo tada bus jau ne šalies, o Europos taisyklės.
Gerb. Pirmininke, šios diskusijos suteikia mums dar vieną priežastį įtraukti pagrindinių teisių chartiją į būsimą konstitucinę sutartį arba institucinę sutartį, kad ir kaip ji būtų vadinama. Tai dar viena priežastis, nes tas įtraukimas ir nuoroda į teisių chartiją suteiks ES institucijoms įgaliojimus - įskaitant priežiūros ir veiksmų ėmimosi teisme įgaliojimus - sektoriuose, kurie nepaprastai svarbūs mums visiems kasdieniame gyvenime.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Claudio Fava
(IT) Gerb. Pirmininke, gerbiamieji Parlamento nariai, norėčiau sužinoti, ar sutarties 6 ir 7 straipsnį galima pridėti prie mūsų diskusijų protokolo. Mes ką tik išgirdome iš Tarybos, kad 6 ir 7 straipsniuose apsiribojama principų išdėstymu. Kaip žinote, 6 straipsnyje nustatomi principai, o 7 straipsnyje nurodomi veiksmai šiems principams užtikrinti. Manau, būtų naudinga Tarybai ir mano kolegoms nariams priminti šį faktą.
Pirmininkas
Mes patikrinsime, ar tai įmanoma procedūriniu požiūriu.
