Klausimų valanda (klausimai Tarybai) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų valanda (B6-0462/2008). Tarybai buvo pateikti šie klausimai.

Tema: Kelių transporto politikai teikiama svarba
Parlamentas išreišksavo poziciją pirmą kartą svarstant "kelių transporto paketą", kurį sudaro pasiūlymai pakeisti tris reglamentus, atitinkamai nustatančius profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles, bendrąsias patekimo į tarptautinio krovinių vežimo kelių transportu rinką taisykles ir bendrąsias patekimo į keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais rinką taisykles. Šie reglamentai turi įtakos daugiau nei 800 000 Europos vežėjų kelių transportu veiklai, taip pat apie 45 mln. darbo vietų. Todėl labai svarbu, kad būtų nustatytas aiškus teisinis pagrindas, sudarantis galimybę skatinti šį verslą ir jo strateginę plėtrą.
Atsižvelgiant į tai, kad naujoji profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrąsias taisykles nustatančio reglamento versija įsigalios 2009 m. birželio 1 d. ir kad iki 2012 m. sausio 1 d. valstybės narės, kaip apibrėžta reglamente, privalo sujungti savo nacionalinius elektroninius registrus, ar gali Taryba atsakyti, kiek svarbos teikiama ateinantiems penkiems mėnesiams skirtam "kelių transporto paketui" ir koks laiko tvarkaraštis yra siūlomas, kad nauji pakeisti reglamentai galėtų būti priimti iki 2009 m. birželio 1 d.?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, visų pirma norėčiau pareikšti savo užuojautą dėl 10 asmenų, kurie buvo nušauti vienoje Suomijos miestelio mokykloje, žūties. Reiškiu savo nuoširdžią užuojautą aukų šeimoms ir visiems EP nariams iš Suomijos, esantiems šiandien čia, šiuose Rūmuose, ar išvykusiems darbo reikalais kitur.
Atsakydamas į S. A. Ticău klausimą, aš tik norėčiau pasakyti, kad 2008 m. birželio 13 d. sesijoje Tarybai pavyko pasiekti politinį sutarimą trijų "kelių transporto pakete" pateiktų pasiūlymų klausimu. Šie nauji tekstai padės suderinti valstybių narių reglamentus, kurie gali skirtis ir todėl sukelia daug teisinio netikrumo vežėjams kelių transportu.
Iš esmės, buvo padaryti šie pagrindiniai pakeitimai: tiksliau apibrėžta "kabotažo" sąvoka; nustatyta standartinBendrijos licencijų, patvirtintų kopijų ir vairuotojo pažymėjimų forma; sugriežtintos nuostatos, numatančios priemones, kurių valstybnarprivalo imtis vežėjui padarius pažeidimą kitoje valstybėje narėje ir, galiausiai, numatytas geresnis šalių registrų su duomenimis apie pažeidimus sujungimas Bendrijos mastu, leisiantis sklandžiau vykdyti vežėjų kelių transportu stebėseną visoje Europoje.
Europos Parlamentas priėmpranešimus šio paketo klausimais gegužės 20 d. sesijoje per pirmąjį svarstymą. Dabar reikėtų susitelkti ties darbu užtikrinant kompromisą tarp Tarybos ir Parlamento. Atsižvelgiant į tai, kad vertimui reikia nemažai laiko, darbas rengiant atitinkamus Bendrosios pozicijos tekstus vargu ar galės būti pradėtas iki rugpjūčio mėn. pabaigos, bet Taryba tikisi, kad galės priimti Bendrosios pozicijos trijų pasiūlymų klausimu tekstus per ateinančias tris savaites ir po to pasistengs kuo skubiau pateikti juos Europos Parlamentui.
Silvia-Adriana Ţicău
(FR) Aš tik norėjau pasakyti, kad mes dar negavome Bendrosios pozicijos teksto iš Tarybos, ir pabrėžti, kad reglamentas, kuriuo nustatomos profesinės vežimo kelių transportu veiklos sąlygų bendrosios taisyklės, pradės galioti nuo 2009 m. birželio 1 d. Šiuo atveju sprendžiami klausimai, rūpintys 45 milijonams darbuotojų ir beveik 800 000 įmonių. Taigi šis reikalas yra labai svarbus, ir mes tikimės, kad Tarybai pavyks artimiausiu metu pasiekti politinį sutarimą, kad mes turėtumėme pakankamai laiko, būtino antrajam šio paketo svarstymui.
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. S. A. Ticău, aš labai gerai suprantu, kad šie klausimai turi būti sprendžiami kuo skubiau. Galiu jus patikinti, kad Taryba dės visas pastangas, kad Bendroji pozicija būtų apibrėžta ir perduota Parlamentui kuo skubiau, juolab kad šis reikalas, kaip jūs minėjote, yra iš tiesų neatidėliotinos skubos.
Tema: Europos imigracijos paktas
Ar gali Taryba paaiškinti, kokios įtakos gali turėti pastaruoju metu priimtas Europos imigracijos ir prieglobsčio paktas Sąjungos imigracijos politikai ateityje?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. M. M. Ortega, Europos imigracijos ir prieglobsčio paktas buvo priimtas siekiant aukščiausiu politiniu lygiu nustatyti bendruosius principus, kuriais turėtų būti grindžiama valstybių narių ir Bendrijos lygmenimis vykdoma migracijos politika, ir strategines kryptis, kurias turime pasirinkti, kad šie principai būtų įgyvendinti.
Pasiūlytas tekstas sulaukpalankaus Tarybos ir Komisijos vertinimo. Galutinę versiją Taryba tvirtins spalio mėn. Kaip žinote, šiuo Paktu siekiama padėti pamatus sustiprintai bendrai politikai vadovaujantis dviem pagrindiniais atsakomybės ir solidarumo principais, kurie sudaro viso Europos projekto esmę.
Bendras požiūris į imigraciją, kuriuo grindžiamas šis Paktas, apima tris aspektus. Pirmasis aspektas susijęs su geresniu teisėtos imigracijos organizavimu, ypač su būtinybe daugiau atsižvelgti į valstybių narių poreikius ir imigracijos srautų priėmimo pajėgumus kartu skatinant integraciją. Kitas šiame dokumente aptariamas aspektas - kova su neteisėta imigracija, ypač užtikrinant neteisėtų imigrantų sugrąžinimą nepažeidžiant jų žmogiškojo orumo. Mes taip pat norime geriau apsaugoti ES gerindami kontrolę prie jos išorės sienų, ypač dabar, išplėtus Šengeno erdvę. Trečiasis aspektas apima glaudesnį partnerystės tarp imigrantų kilmės, tranzito ir galutinės paskirties šalių skatinimą mūsų partnerių vystymosi labui (bendro vystymosi sąvoka).
Galiausiai, kaip Komisijos Pirmininko pavaduotojas šiandien dar kartą pažymėjo, mes tikimės, kad šis Paktas leis mums sukurti bendrą prieglobsčio politiką ir prieglobstį suteikti gebančią Europą. Nors ir žinodami, kad valstybių narių tradicijos skiriasi, mes vis tik norėtumėme matyti pažangą šioje srityje.
Kaip jums žinoma, rengiant Paktą, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija visą laiką neoficialiai konsultavosi su Europos Parlamentu. Parlamente taip pat vyko daug diskusijų ir jo parama šiai iniciatyvai labai svarbi. Mes esame tikri, kad šis Paktas - konkretus atsakas į Europos piliečių teisėtus lūkesčius, rodantis, kad Europa imasi veiksmų spręsdama problemas, su kuriomis susiduria jos piliečiai.
Manuel Medina Ortega
(ES) Mane tenkina Tarybai pirmininkaujančios šalies atsakymas į mano pateiktą klausimą ir manau, kad Imigracijos paktas - svarbus žingsnis.
Savo klausimo antrojoje dalyje, jei galima taip pasakyti, aš pirmiausia kalbu apie galimą šio Pakto įtaką tolesnei Europos Sąjungos imigracijos politikos plėtotei. Kitaip tariant, ar galime tikėtis kokos nors pažangos? Kaip einančiam Tarybos Pirmininko pareigas J. P. Jouyet'ui žinoma, šiuo metu Europos Sąjungoje, viena vertus, juntamas nerimas, kita vertus, pripažįstamas poreikis migracijai ir būtinybužtikrinti tinkamą jos reguliavimą, o tai reiškia, kad dažnai labai trūksta informacijos.
Ar galime tikėtis, kad bus priimti atitinkami teisės aktai ir konkrečios teisės nuostatos, kad ši problema būtų išspręsta?
Jean-Pierre Jouyet
einantis Tarybos Pirmininko pareigas. - (FR) Taip, aš iš tiesų manau, kaip teisingai pabrėžM. M. Ortega, kad Europai reikia imigracijos, ir mes to neneigiame. Būtent todėl, kaip pabrėžta, mums reikia sudaryti sąlygas imigrantams priimti ir integruoti, taip pat sąlygas migracijos srautams priderinti prie Europos ekonominės ir socialinės padėties. Poreikio imigracijai klausimas turėtų būti sprendžiamas būtent tokiu požiūriu.
Mes dažnai linkę apriboti poreikį imigracijai tik poreikiu kvalifikuotai darbo jėgai, tačiau Europoje reikia ir nekvalifikuotos darbo jėgos. Taryboje šiuo metu yra konkrečiai diskutuojama apie tai, kaip geriau spręsti poreikio migracijai valdymo klausimą ir kaip surasti geriausius būdus, kaip imigrantus įdarbinti, kelti jų kvalifikaciją bei priimti į aukštąsias mokyklas ir universitetus.
Šiandien situacija yra tokia, bet po Tarybos susitikimo, vyksiančio spalio 15 d., kai bus apsispręsta dėl konkrečių krypčių, bus aiškiau. Remiantis būsimais sprendimais, bus įgyvendinamos teisinės priemonės, apie kurias minėjo M. M. Ortega ir kurios iš tiesų yra būtinos.
Tema: Kovos su korupcija priemonės
Kokių kovos su korupcija priemonių Taryba ketina imtis, kad būtų užtikrinta veiksminga pagalba būtent toms besivystančioms šalims, kurioms jos labiausiai reikia?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. E. Ryanai, jūsų iškeltas klausimas svarbus, nes susijęs su veiksminga pagalba besivystančioms šalims. Svarbu išlaikyti didelę ES pagalbos vystymuisi apimtį ir prie šio klausimo dar sugrįšiu, bet jūs visiškai teisingai pabrėžėte savo klausime, kad ši pagalba turi būti veiksminga. Kad pagalba būtų veiksminga ir kad mes galėtumėme kovoti su sukčiavimu ir netinkamu pagalbos vystymuisi lėšų paskirstymu, mums būtina užtikrinti geresnį donorų veiklos koordinavimą ir papildomumą. Todėl mes rengiame bendrą daugiametę programą, remdamiesi kovos su skurdu strategija, nes taip galėsime geriau matyti, kur lėšos nukreipiamos, kokiems tikslams, ir geriau kontroliuoti lėšų paskirstymą.
Todėl mes sukūrėme bendrus šios pagalbos įgyvendinimo mechanizmus, taip pat apimančius bendrą pagalbos naudojimo įvertinimą. Konkrečiai, yra inicijuotos kelios plataus masto bendros pagalbos misijos, finansuojamos donorų ir pagalbos gavėjų, kad būtų sukurti bendro finansavimo mechanizmai.
Šie klausimai buvo įtraukti į praeitą savaitę Akroje įvykusio Trečiojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais darbotvarkę. Šiais klausimais taip pat buvo diskutuojama EP sesijoje šio mėnesio pradžioje. Rugsėjo mėn. pradžioje Akroje įvykusiame Forume buvo patvirtintas veiksmų planas. Iš esmės jis atitinka mūsų lūkesčius Europos Sąjungos atžvilgiu.
Pagrindiniai įsipareigojimai, kuriuos prisiėmdonorai, yra šie: geresnis pagalbos planavimas prieš 3-5 metus iki numatomo pagalbos teikimo, šalių partnerių administracijos ir organizacijos įtraukimas, perėjimas nuo trečių šalių diktuojamų politinių sąlygų prie sąlygų, pagrįstų tikslais, kuriuos nustato pačios besivystančios šalys.
Dėl pagalbos teikimo stebėsenos, Tarybai, kaip ir Europos Parlamentui, suteikiama galimybvertinti, kaip ES išorės pagalba yra panaudojama kiekvienais metais. Šis vertinimas atliekamas rengiant metinį pranešimą Europos bendrijos plėtros politikos ir išorės pagalbos klausimais, kurį Komisija įprastai teikia birželio mėn. pabaigoje, jei man pateikta informacija teisinga. Norėčiau pridurti, kad vystomojo bendradarbiavimo priemonėje, kaip tikisi E. Ryan, numatytos priemonės apsaugoti Bendrijos finansiniams interesams, ypač esant sukčiavimui ir netinkamam pagalbos lėšų panaudojimui.
Taigi yra sukurti vertinimo ir kontrolės mechanizmai, kurie padeda užtikrinti geresnį donorų ir pagalbos gavėjų veiklos koordinavimą, bet tikrasis tikslas vis tik yra užtikrinti, kad šią politiką perimtų pačios pagalbą gaunančios šalys, toliau pabrėžti gero valdymo ir didesnės atsakomybės už šios pagalbos lėšų paskirstymą, ypač iš ją gaunančių šalių pusės, svarbą.
Tiek pasakyti norėjau šiuo klausimu.
Eoin Ryan
Gerb. pirmininke, visiškas atsitiktinumas, kad "Transparency International", pasaulinnevyriausybinorganizacija, tirianti įvairaus pobūdžio korupciją, šiandien paskelbkiekvienais metais jos nustatomą korupcijos suvokimo indeksą. Jos nustatytais duomenimis, dėl korupcijos išlaidos įgyvendinant Tūkstantmečio plėtros tikslus išaugo apytikriai 50 mlrd. JAV dolerių, o tai - milžiniška suma, sudaranti apie pusę pasaulio mastu teikiamos pagalbos išlaidų per metus.
Net jei šis skaičius yra išpūstas ir realiai dėl korupcijos prarandama perpus mažiau, vis tiek ši suma milžiniška. Gerb. Tarybos Pirmininke, ar nemanote, kad reikia labiau pasistengti kovojant su korupcija? Kaip ten bebūtų, vienintelis dalykas, kurio mums nereikia, tai kad Europos piliečiai manytų, kad jų pinigai, skiriami pagalbos programoms, yra panaudojami kokiu nors netinkamu būdu ar jais piktnaudžiaujama. Manau labai svarbu, kad mums tapo žinomas faktas apie tokią milžinišką sumą, nes dabar šis klausimas turės būti sprendžiamas nuosekliau.
Jean-Pierre Jouyet
Norėčiau pakartoti tai, apie ką kalbėjau pirmiau. Parlamento narys E. Ryan teisus. Viena iš problemų, sąlygojančių prastą viešą nuomonę Europoje, yra ta, kad vystymuisi skiriamos pagalbos apimtys yra labai didelės. Šiuo atžvilgiu, kaip jums žinoma, Europos Sąjunga - didžiausias vystymuisi skiriamos pagalbos donoras. Taip pat labai svarbu, kad yra sukurti gero valdymo ir veiksmingos kontrolės mechanizmai. Tačiau visuomenturi būti geriau informuojama apie teikiamą pagalbą ir apie tai, kaip gaunančiosios šalys ją panaudoja. Atvirai kalbant, įgyvendinant plėtros politiką, valdymo stebėsenai, nors tą galima būtų įvertinti kaip tam tikrą sąlygą, turėtų būti skiriamas pagrindinis dėmesys.
Jūs esate teisūs teigdami, kad korupcija - tikra rykštė. Nežinau, ar "Transparency International" organizacijos pateikti skaičiai tikslūs, tačiau bet kuriuo atveju jūs teisingai atkreipėte dėmesį į šį klausimą. Todėl vystymuisi skiriamos pagalbos lėšos gali būti didinamos tik sustiprinus kontrolės, kovos su sukčiavimu ir korupcija mechanizmus. Šie tikslai turi būti įtraukiami į kiekvieną pasirašomą susitarimą dėl pagalbos teikimo.
Tokias pačias išvadas dėl plėtros politikos tikslų gegužės 27 d. priėjo ir Taryba. Būtina sukurti geresnį kontrolės mechanizmą ir nustatyti sąlygas, užtikrinančias mūsų finansinių interesų apsaugą, bet dar svarbiau, kaip pažymėjo E. Ryan, kovoti su korupcija.
Tema: Maisto kainų augimas
Vienas iš Tarybos prioritetų pirmininkaujant Prancūzijai - tvari žemės ūkio ir žuvininkystės sektorių plėtra. Atsižvelgiant į esamą ekonominį klimatą, kai Europoje ir kitose pasaulio dalyse kyla maisto kainos, norėtųsi išgirsti, ką Taryba gali ir ketina daryti užtikrinant, kad būtinieji trumpalaikiai maisto tiekimo poreikiai būtu patenkinti nestatant į pavojų tolesnės žemės ūkio ir žuvininkystės plėtros tvarumo?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, S. Ó Neachtaine, Taryba puikiai suvokia būtinybę surasti tinkamus ir veiksmingus būdus spręsti kylančių maisto kainų problemą. Šį klausimą, apimantį ne vieną aspektą, nuodugniai išnagrinėjo Komisija 2008 m. gegužės 23 d. komunikate. Remdamasi būtent šiuo dokumentu, Taryba birželio 19 ir 20 d. įvykusiame susitikime priėmsavo sprendimus.
Žemės ūkio sektoriuje ES jau ėmėsi tam tikrų veiksmų: buvo parduotos intervencinės atsargos, sumažintos grąžinamosios eksporto išmokos, panaikintas reikalavimas dėl privalomo žemės atidėjimo 2008 m., padidintos pieno kvotos ir laikinai panaikintas grūdų importo mokestis. Šios priemonės leido pagerinti maisto tiekimą ir padėjo stabilizuoti žemės ūkio rinkas. Tačiau vien tik šių priemonių nepakanka.
Būtina tęsti Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformą labiau orientuojant ją į rinką, taip pat skatinant tvarų žemės ūkį visoje ES ir užtikrinant pakankamą maisto tiekimą. Žemės ūkio ministrai šiuo klausimu diskutuoja, tiesą sakant, gal net ir šiandien Ansi mieste vykstančiame neformaliame susitikime. Tolesnis šių klausimų svarstymas atsižvelgiant į išvadas, prieitas minėtame susitikime, numatomas ES žemės ūkio ir žuvininkystės ministrų tarybos susitikime, kuris vyks lapkričio 17 ir 18 d. Atsižvelgdama į visa tai ir į vis didėjantį netikrumą tarptautiniu mastu, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija pasiryžusi stiprinti krizės valdymo priemones ir toliau taikyti visas rinkos reguliavimo priemones, kad būtų užkirstas kelias kainų kitimui, apie kurį jūs labai teisingai užsiminėte.
Su didėjančių kainų problema susiduria ne tik žemės ūkis, bet ir kitos sritys. Galėčiau, pvz., paminėti žuvininkystės sektorių, kuriam dabar tenka spręsti problemas, iškilusias išaugus dyzelino kainoms. Liepos 15 d. Taryba priėmskubių priemonių rinkinį, kuriuo siekiama paskatinti labiausiai nuo krizės nukentėjusių žvejybinių laivynų pertvarkymą. Mažmeninės prekybos srityje taip pat taikomos reguliavimo priemones, ir Komisija turės pateikti Tarybai atitinkamą ataskaitą kitų metų gruodžio mėn. Taip pat turime politiką, susijusią su biodegalais, kurią vykdant būtina atsižvelgti į ekonominius ir su aplinkos apsauga susijusius apribojimus, taip pat užtikrinti, kad šioms naujoms degalų rūšims būtų nustatytos viršutinės kainų ribos.
Kaip matote, visi šie įvairūs klausimai, neminint jau tų, kuriuos esame iškėlę - kitaip tariant, maisto produktų importo atžvilgiu vykdoma plėtros ir pirkimo politika - aprėpia platų veiklos krypčių spektrą ir yra įtraukti į prioritetinių Tarybos darbotvarkės klausimų sąrašą. Taryba nagrinės šiuos klausimus spalio ir gruodžio mėn., ir aš, žinoma, su džiaugsmu apsiimu jus informuoti apie šio nagrinėjimo rezultatus.
Seán Ó Neachtain
(GA) Gerb. pirmininke, dėkui už atsakymą. Norėčiau paklausti Tarybos Pirmininko pareigas einančio J. P. Jouyet'o, ar jis nemano, kad dabar, esant visuotinei maisto tiekimo krizei, kaip niekada ypač svarbu tęsti Europos žemės ūkio politiką, t. y. Europos politiką maisto produktų tiekimo klausimu, ir po 2013 m., kad maisto tiekėjai Europoje galėtų jaustis šiek tiek tvirčiau?
Jean-Pierre Jouyet
Norėjau pasakyti, kad, kaip gerb. S. Ó Neachtainui žinoma, mes sieksime užtikrinti, kad Bendrosios žemės ūkio politikos "sveikatos patikrinimas" baigtųsi svarstymais apie tai, kokia ši politika turėtų būti ateityje. Tiesą sakant, būtent toks yra pagrindinis vakarykščių ir šiandienių diskusijų tarp žemės ūkio ministrų Ansi mieste tikslas. Gerb. S. Ó Neachtain žino, kad šiuo atžvilgiu gali pasikliauti Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos ryžtingumu.
Tema: Baltoji knyga apie sportą
Ar gali Taryba nusakyti bendrais bruožais, kokius tikslus, numatytus Baltojoje knygoje dėl sporto, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija sieks įgyvendinti ir propaguoti?
Jean-Pierre Jouyet
Sportas - viena iš mane ypač dominančių temų, todėl mielai pabandysiu glaustai atsakyti į jūsų klausimą, bet pamėginsiu neapsiriboti tik teisiniais aspektais, nors jie iš tiesų aktualūs.
ES kompetencija sporto srityje labai ribota. Norėčiau atkreipti gerb. L. Aylwardo dėmesį į tai, kad teisinis pagrindas tikrai sporto politikai yra numatytas Lisabonos sutartyje. Visi apie tai žinome, todėl mes, kaip ir daugelis kitų, laukiame, kada Sutartis bus įgyvendinta. Mes norėtumėme patikinti, kad Europa puikiai suvokia visus sporto srities aspektus ir kokią įtaką sportas turi visiems žmonėms, kokio amžiaus jie bebūtų, ir ypač jaunimui, ir pirmiausia šios srities socialinius ir švietimo aspektus. Prancūzija, kaip šiuo metu Tarybai pirmininkaujanti šalis, teikia didelę svarbą valstybių narių bendradarbiavimui šiuo klausimu.
Kol neturime naujo teisinio pagrindo, numatyto Lisabonos sutartyje, manau, privalome stengtis, kad mūsų visuomenėje būtų pripažintas sporto srities ypatingumas. Apie tai ES lygmeniu buvo kalbama neformaliame už Europos reikalus atsakingų ministrų susitikime, kurį sušaukiau liepos 12 d. Breste. Buvo iškeltas klausimas dėl teisinių sąlygų pripažinti sporto srities ypatingumą, kurios turėtų būti aiškios Bendrijos teisės ir būtinybės gerinti sporto srities valdymą Europos lygmeniu.
Baltosios knygos dėl sporto ir praeitų metų liepos mėn. Komisijos paskelbto Pierre de Coubertino pasiūlyto veiksmų plano klausimais taip pat buvo diskutuojama su UEFA prezidentu M. Platini. Šie klausimai bus toliau svarstomi sporto ministrų susitikime, kuris vyks lapkričio 27 ir 28 d. Biarice.
Taip pat numatoma sušaukti Europos forumą sporto klausimu. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija paragins ministrus aptarti svarbius klausimus, kurie, mano manymu, turi didžiulės svarbos mūsų visuomenės sanglaudai ir edukacinei sporto vertei, ypač klausimus, susijusius su sportu ir sveikata, dopingo kontrole ir su būtinybe palaikyti sporto masiškumą, užtikrinant, kad klubai turėtų grįžtamąjį ryšį apie jų treniruojamus žaidėjus, taip pat klausimus, susijusius su sporto karjera treniruojantis dviejuose klubuose.
Kaip matot, mes esame labai įsipareigoję pabrėžti sporto vaidmenį Europos Sąjungoje ir suteikti sportui deramą vietą Europoje. Mes sau išsikėlėme šiuos tikslus: pripažinti sporto vaidmens ypatingumą visuomenėje, atsižvelgti į fizinės veiklos ir sporto vietą plėtojant ekonomiką ir užtikrinti gerą sporto srities, apimančios visas sporto rūšis, valdymą mūsų visuomenėje, tampančioje vis labiau įvairialype.
Liam Aylward
Gerb. Tarybos Pirmininke, džiaugiuosi, kad paminėjote įvairius sporto aspektus. Šiandien daug kalbama apie profesionalų sportą, bet man ypač rūpi savanoriškumas sporte, konkrečiai kalbu apie tai, kas įvardijama "sportas visiems" sąvoka. Norėčiau išgirsti iš jūsų žodžius, patvirtinančius, kad ES rems savanoriškas grupes ir savanoriškumą ir ypač "sportas visiems" idėją. Tai labai svarbu, nes šiuo metu visas dėmesys žiniasklaidoje ir kitur skiriamas tik profesionaliam sportui.
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, L. Aylwardas visiškai teisus. Mes norėtumėme užtikrinti pusiausvyrą tarp mėgėjiško ir profesionalaus sporto, norėtumėme, kad profesionaliame sporte kai kuriais atvejais būtų nustatyta veiklos priežiūra, ir mes iš tikrųjų norėtumėme remti ir skatinti su sportu susijusių daugybės savanoriškų asociacijų visoje Europoje veiklą.
Šiais klausimais iš tikrųjų būtinos Europos Sąjungos iniciatyvos. Šiuo metu nepaprastai svarbu išsiaiškinti, kurios asociacijos dalyvauja remiant sportą Europos Sąjungoje. Būtina išsamiai ištirti ES vykdomą savanorišką veiklą, ypač sporto srityje, ir jeigu L. Aylwardas norėtų prisijungti prie tyrimo, kurį mes siūlome atlikti, mes tokią iniciatyvą, be abejo, sveikintumėme. Bet kuriuo atveju, šis aspektas labai svarbus, ir mes norėtumėme į jį atsižvelgti.
Šiuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti, kad mes taip pat ketiname spalio 5 d. Paryžiuje susitikti su visais šiais metais olimpinėse žaidynėse dalyvavusiais Europos sportininkais. Beje, olimpinėse žaidynėse tebedalyvauja nemažai neprofesionalų.
Tema: Europos konferencijos Alzhaimerio ligos tema tikslai
Sveikinu Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos programą, kurioje pabrėžiama būtinybgeriau rūpintis Alzhaimerio liga sergančiais asmenimis ir jų šeimos nariais. ES turėtų skatinti valstybes nares keistis informacija, gera patirtimi ir bendradarbiauti sveikatos srityje. Aktyvesnis keitimasis informacija ir gera patirtimi duos didžiulės naudos ne tik mūsų medicinos profesionalams, bet, kas dar svarbiau, mūsų piliečiams.
Aš žinau, kad spalio mėn. numatoma surengti Europos konferenciją Alzhaimerio ligos klausimu. Ar galėtumėte bendrais bruožais nusakyti, kokie šios konferencijos tikslai ir kokių rezultatų Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija tikisi?
Jean-Pierre Jouyet
Tai - labai svarbus klausimas. Problemai, susijusiai su Alzhaimerio ir kitomis neurodegeneracinėmis ligomis, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija teikia didžiulę svarbą. Ši liga vėliau ar anksčiau neaplenkia nvienos Europos šeimos. Turime kuo skubiau spręsti šią problemą, jei nenorime būti užklupti daugybės sunkumų, susijusių su Europos gyventojų senėjimu.
Kaip liepos 1 d. kalbėjo Komisijos Pirmininkas J. M. Barroso ir Prancūzijos Prezidentas N. Sarkozy, kartu mes privalome parengti Europos planą kovoti su Alzhaimerio liga, apimantį tris pagrindines veiklos kryptis: mokslinius tyrimus, ligonių priežiūrą ir gyvenimo kokybę, etiką ir teisės aspektus, ypač gydančių specialistų atžvilgiu.
Atsižvelgdama į visa tai, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija nutarsurengti ministrų konferenciją "Europa prieš Alzhaimerio ligą", kurį vyks spalio 30 ir 31 d. Paryžiuje. Žinoma, šioje konferencijoje pagrindinis dėmesys bus skirtas Alzhaimerio ligai, bet bus kalbama ir apie kitas susijusias ligas, tokias kaip Piko, Binsvangerio ar Levio kūnelių liga.
Konferencijoje kalbėsime apie visas šias ligas, kad galėtumėme geriau nustatyti, kaip reikėtų suderinti šiems ligoniams teikiamas sveikatos priežiūros paslaugas su socialine parama, kaip reikėtų parengti profesionalus, atitinkančius šių ligonių poreikius, ir kaip reikėtų plėsti žinias šioje srityje, kitaip tariant, aptarti visa tai, kas susiję su moksliniais tyrimais ir profesine kompetencija, taip pat kaip reikėtų užtikrinti sklandesnį įvairiose Europos šalyse vykdomų mokslinių tyrimų programų koordinavimą ir kaip sužinoti apie naujausius mokslo pasiekimus gydant šią ligą ir išrandant naujus vaistus.
Nėra abejonės, kad europindimensija gali ir privalo duoti akstiną įvairioms kampanijoms kovojant su šiomis ligomis. Remdamasi Ministrų konferencijos rezultatais, Taryba parengs ir kitų metų gruodžio mėn. pateiks savo išvadas, nors mes žinome, kad šis darbas jau vyksta.
Tai bus ilgalaikis projektas, todėl labai svarbu, kad visos pirmininkavimą Tarybai perimančios šalys, pradedant Čekija ir baigiant Švedija, tęstų šį taip sėkmingai pradėtą darbą. Žinodamas Europos Parlamento jautrumą šiems klausimams, manau, kad Taryba gali pasikliauti jūsų, taip pat ir Komisijos parama užtikrinant šio darbo tęstinumą.
Liam Aylward
Leiskite man pagirti Tarybai pirmininkaujančią Prancūziją už iniciatyvą surengti konferenciją "Europa prieš Alzhaimerio ligą" ir aktyvų vaidmenį sprendžiant šį klausimą.
Tačiau norėčiau pastebėti, kad jūs nepaminėjote demencijos. Juk kaip jums žinoma, Alzhaimerio ligos asociacijos triukšmingai reikalauja, kad apie šią būklę visuomenei būtų daugiau kalbama ir aiškinama. Gerb. Ministre, ar galite pasakyti, kad konferencijoje bus kalbama apie demenciją ir apie būtinybę šviesti visuomenę, kad ši būklnebūtų laikoma kažkuo gėdingu?
Zita Pleštinská
(SK) Europos Sąjungoje ir mano šalyje, Slovakijoje, Alzhaimerio ligai ir ja sergančių žmonių priežiūrai tebėra skiriamas nepakankamas dėmesys. Ekspertų nuomone, per ateinančius 40 metų sergamumas Alzhaimerio liga gali išaugti ketveriopai, bet ankstyva ir tiksli diagnostika gali atitolinti šią ligą.
Ar Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija ketina rengti specialias informacijos kampanijas ar dar kartą paskatinti Komisiją rengti programas, pagal kurias bus bendrai finansuojama visuomeninių asociacijų, padedančių atminties sutrikimų turintiems ir nuo Alzhaimerio ligos kenčiantiems žmonėms, veikla?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. L. Aylwardas ir Z. Pleštinská teisūs sakydami, kad konferencijoje turi būti išnagrinėti visi su prevencija ir švietimu susiję klausimai. Mes turime visapusiškai atsižvelgti į skirtingus demencijos, taip pat Levio kūnelių sindromo aspektus, ir manau, tai savo kalboje aš pabrėžiau.
Tai yra natūralus procesas, nes Alzhaimerio liga - neurodegeneracinbūklė, kitaip tariant, būklė, kai neuronai degraduoja ir žūsta. Išnykus šiems neuronams, kurie dalyvauja planuojant veiksmų seką, žmogus silpnėja. Nors dažniausiai mes siejame Alzhaimerio ligą su atminties praradimu, ši liga paveikia ir kitas smegenų dalis. Aišku, kad kartu gali atsirasti ir įvairaus pobūdžio demencija, prieš kurią mes turime imtis prevencinių priemonių. Galiu patikinti L. Aylwardą, kad konferencijoje apie tai bus kalbama.
Dėl Z. Pleštinskos klausimo, manau, kad tam tikras marginalizavimas pastebimas. Jūs minėjote sergamumo Alzhaimerio liga augimą jūsų šalyje. Deja, tokios tendencijos vyrauja ir kitose Europos šalyse. Todėl mes turime skirti didesnį dėmesį ankstyvajai diagnostikai. Taip pat būtina keistis informacija ir geriau koordinuoti šios srities specialistų veiklą Europos lygmeniu. Ankstyvoji diagnostika labai svarbi užkertant kelią šia liga sergančių žmonių marginalizacijai ir palaipsniškam tapimui šios ligos aukomis kitiems to net nepastebint.
Tema: Žemės ūkio politika ir Prancūzijos pirmininkavimas
Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos veiklos programoje teigiama, kad "ji persvarstys teisėkūros pasiūlymus dėl Bendrosios žemės ūkio politikos vertinimo, kad iki 2008 m. pabaigos galėtų būti priimtos naujos teisės nuostatos. Šiuo klausimu ji glaudžiai bendradarbiaus su Europos Parlamentu. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija [taip pat] pasiūlys savo partneriams plačiau išnagrinėti klausimus ir tikslus, kuriuos turės spręsti ir kurių turės siekti Europos žemės ūkio sektorius ir žemės ūkio politika ateityje".
Atsižvelgiant į visa tai, norėtųsi sužinoti, ar gali Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija informuoti Parlamentą apie 2008 m. rugsėjo 21-23 d. Ansi vykstančio neformalaus žemės ūkio ministrų susitikimo rezultatus?
Ar gali Taryba informuoti Parlamentą apie pažangą, padarytą ES Bendrosios žemės ūkio politikos "sveikatos patikrinimo" ir gyvūnų sveikatos strategijos atžvilgiu?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, norėčiau padėkoti Parlamento narei V. Doyle už suteiktą progą informuoti Parlamentą apie tai, kas pastaruoju metu vyksta Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) atžvilgiu. Taryba intensyviai ir konstruktyviai dirba atlikdama šios politikos "sveikatos patikrinimą", kad gavusi Europos Parlamento nuomonę, kuri turi būti pateikta iki 2008 m. lapkričio mėn., galėtų, kaip jau minėjau pirmiau, kuo greičiau pasiekti politinį sutarimą. Mes nekantriai laukiame, kada galėsime glaudžiai bendradarbiauti su Parlamentu svarstydami ataskaitą, kurią Žemės ūkio ir plėtros komitetas privalo pateikti spalio 7 d. Taryboje numatoma svarstyti šią ataskaitą mėnesio pabaigoje, t. y. spalio 27 ir 28 d.
Kaip minėjau, Taryba ir toliau nagrinėja Komisijos pateiktus teisėkūros pasiūlymus klausimais, susijusiais su pagalbos moduliacija, rinkos valdymo mechanizmais, pieno kvotų valdymu ir pagalbos teikimo sąlygomis. Šiais klausimais diskutuojama ir šiomis dienomis Ansi vykstančiame žemės ūkio ministrų susitikime. Ministrai iškėlklausimus, susijusius tiek su BŽŪP "sveikatos patikrinimu", tiek su BŽŪP ateitimi, išskirdami vidaus ir išorės aspektus. Dėl vidaus aspektų, labai svarbu, ypač atsižvelgiant į pastaruoju metu kylančias maisto kainas, kad labiausiai pažeidžiamiems žmonėms būtų paskirta didesnBŽŪP asignavimų dalis. Išorės aspektai turi apimti naują ES skubios pagalbos maisto produktais programą.
Dėl V. Doyle klausimo gyvūnų gerovės strategijos tema, 2007 m. rugsėjo mėn. Komisijai paskelbus savo Komunikatą dėl Bendrijos gyvūnų sveikatos politikos ir strategijos 2007-2013 m., 2007 m. gruodžio 17 d. Taryba patvirtino savo išvadas dėl šios strategijos ir paragino Komisiją pateikti veiksmų planą. Šis veiksmų planas buvo Komisijos patvirtintas rugsėjo 10 d., ir šiuo dokumentu remdamasi Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija pasiryžusi tęsti darbą. Ypač mes norėtumėme sugriežtinti Bendrijos epizootinės kontrolės procedūras, tiek Bendrijos viduje, tiek ir importo atžvilgiu, ir persvarstyti teisės nuostatas, reglamentuojančias biologinės kilmės produkcijos saugą ir kompensacijų mokėjimą.
Jim Higgins
(GA) Gerb. pirmininke, kalbėdami apie žemės ūkį, galvoje turime maistą. Kaip supratau, Komisija rekomenduoja Europos Sąjungoje vykdyti maisto ženklinimo politiką, pagal kurią parduotuvių lentynose aiškiai matysis, kurie maisto produktai buvo pagaminti Europoje, ir aš ypač sieju šią pastabą su mėsos produkcija. Tačiau buvo pasakyta, kad Taryba tokiai politikai nepritars. Todėl norėčiau paklausti Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos, kodėl?
Jean-Pierre Jouyet
Aš pritariu Parlamento nario J. Higinso nuogąstavimams, taigi ketinu išsiaiškinti, ką Taryba yra pasirengusi priimti. Visiškai aišku, gerb. J. Higginsai, kad mes, kaip Tarybai pirmininkaujanti šalis, taip pat esame susirūpinę klausimais, susijusiais su maisto saugos ir maisto produktų atsekamumo užtikrinimu piliečiams. Todėl labai svarbu užtikrinti maisto produktų kokybę ir įvairovę. Tačiau vartotojams dar labiau rūpi maisto produktų sauga. Mes sieksime užtikrinti geresnį vartotojų informavimą visuomenės sveikatos klausimais, susijusiais su subalansuota mityba bei maisto produktų kilme ir kokybe.
Patikinu jus, kad tai yra vienas iš labiausiai Tarybai pirmininkaujančiai Prancūzijai rūpimų klausimų ir kad įvairiuose aukščiausio lygio susitikimuose mes sieksime užtikrinti, kad šiuo klausimu būtų priimtas konkretus sprendimas, nes tai, gerb. J. Higinsai, svarbu mums visiems.
Pirmininkas
Klausimai Nr. 8 ir 9 pripažinti nepriimtinais.

Tema: Airijos nepritarimas Lisabonos sutarčiai
Ar tai, kad Airijos elektoratas nepritarLisabonos reformų sutarčiai, turės įtakos tolesniam ES išplėtimui ir ar Taryba gali konkrečiai išaiškinti, kokia ta įtaka bus?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, J. Higginsai, kaip jums žinoma, Taryba pripažino Airijos referendumo dėl Lisabonos sutarties rezultatus. Ji taip pat pripažino, kad Sutarties ratifikavimo procesas vyksta toliau, ir aiškiai priminė, kad Lisabonos sutartis pasirašoma siekiant užtikrinti didesnį išplėstos Sąjungos veiksmingumą ir sustiprinti joje demokratiją. Valstybių narių valstybių arba vyriausybių vadovai svarstys šį klausimą spalio mėn. vyksiančiame Tarybos susitikime. Mes privalome apsvarstyti, kokią įtaką esama institucinpadėtis turės visoms ES veiklos kryptims, įskaitant išplėtimą, ir pačioms institucijoms. Nicos sutartis politiniu požiūriu buvo pritaikyta Europai, sudarytai iš 27 valstybių narių.
Tačiau aš norėčiau aiškiai pareikšti, kad pirmininkaudama Tarybai Prancūzija nešališkai tęssu Kroatija ir Turkija vykstančias derybas, atsižvelgdama tik į šalių kandidačių pažangą vykdant nustatytus įsipareigojimus.
Derybose su Kroatija 21 iš 35 derybinių skyrių tebėra atidarytas, o 3 yra laikinai uždaryti. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija planuoja surengti dvi tarpvyriausybines konferencijas. Mes jau atidarėme derybinį skyrių dėl laisvo prekių judėjimo.
Derybose su Turkija praeitą savaitę jau įvyko "troika" vadinamasis trišalis ES užsienio ministrų susitikimas. Šiuo metu 8 iš 35 derybinių skyrių yra atidaryti, o vienas laikinai uždarytas, ir jeigu sąlygos bus įvykdytos, tikimės, kad iki šių metų pabaigos galėsime atidaryti dar 2 ar 3 derybinius skyrius.
Jim Higgins
Gerb. Ministre, nėra aišku, kad iki gruodžio 31 d. Lisabonos sutartis bus patvirtinta visų 26 valstybių narių, išskyrus Airiją, ir kad neiškils klausimas dėl pakartotinių derybų. Juk negalima sugrįžti prie teksto.
Bet to, kad Airija atsisako pasirašyti Lisabonos sutartį, yra dar viena rimta problema, susijusi su Prancūzijos ir Nyderlandų pozicija Konstitucijos atžvilgiu, kurios esmglūdi didžiuliame atotrūkyje tarp eilinių piliečių nuomonės ir Europos projekto.
Ar gerb. Ministras nemano, kad mes visi norėtumėme švęsti tikrą Europos dieną, ne šiaip Šumano dieną, pažymimą tik Briuselyje ir Belgijoje, bet dieną, kurią visose 27 valstybėse narėse piliečiai galėtų kartu švęsti džiaugdamiesi bendra Europos pilietybe ir tapatybe?
Gay Mitchell
Suprantu, kad Tarybai buvo pateikti Airijos Vyriausybės atliktos apklausos rezultatai. Norėčiau pasakyti, kad tokio pobūdžio paradiškumas ir lėmė, kad atsidūrėme tokioje padėtyje, kurioje dabar esame. 47 proc. rinkėjų, pasakiusių "taip", nebuvo apklausta. Referendumas Airijoje neįvyko, pirma, dėl lyderių nebuvimo ir, antra, dėl pernelyg dažnų referendumų, kurių be pirminio balsavimo dėl Romos sutarties buvo net šeši - dėl Europos bendrojo akto, dėl Amsterdamo sutarties, dėl Mastrichto sutarties, du kartus dėl Nicos sutarties ir galiausiai dėl Lisabonos sutarties. Po visų šių referendumų mes staiga pateikiame žmonėms visa tai vienoje Sutartyje klausdami, ką jie apie tai galvoja. Ar tai nebuvo tiesus kelias į nesėkmę, ypač atsižvelgiant į visišką lyderių nebuvimą? Todėl norėčiau paklausti, ar galime tikėtis, kad šį kartą lyderių bus?
Norėčiau išgirsti Tarybos Pirmininko pareigas einančio J. P. Jouyet'o nuomonę apie galimus padarinius, jei Airija ir šį kartą neratifikuos Sutarties ar ir toliau balsuos "prieš". Vis tik norėtųsi žinoti, kur Europa eina.
Jean-Pierre Jouyet
Parlamento nariai J. Higgins ir G. Mitchell iškėllabai svarbius klausimus, tačiau nuo G. Mitchello pasisakyme pareikštų pastabų komentavimo turiu susilaikyti. Tikiuosi, G. Mitchell, atsižvelgdamas į man pavestas pareigas šiame susirinkime, supras, kad asmeniškai aš to daryti negaliu.
Yra daugybpriežasčių, lėmusių dabar susidariusią padėtį. Manau, kad ataskaitoje, pateiktoje po to, kai airiai balsavo "prieš" referendumą, pabrėžiamas ne vienas aspektas. Joje keliamas klausimas dėl lyderių, taip pat teminiai klausimai. Be to, ataskaitoje pabrėžtinai teigiama apie nepakankamą suvokimą, ką Lisabonos sutartis iš tikrųjų reiškia. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija stengsis, kad būtų surasta išeitis iš šios labai probleminės institucinės padėties. Lisabonos sutarties mums reikia, todėl nuo šios dienos ir iki pat mūsų pirmininkavimo laikotarpio pabaigos kartu su draugais iš Airijos svarstysime visas pasirinkimo galimybes.
Dėl Parlamento nario J. Higinso klausimo, manau, kad jis teisus. Nėra abejonės, referendumai parodė, kad tarp Europos projekto ir viešosios nuomonės yra atotrūkis, todėl turime išsiaiškinti pagrindines problemas ir ištirti komunikacijos klausimus. Šį rytą komisija, atstovaujama Parlamento Pirmininko pavaduotojo A. Vidal-Quadraso ir Konstitucinių reikalų komiteto pirmininko J. Leinono, ir aš pabandėme apibrėžti tarpinstitucinę architektūrą, politinę deklaraciją, kuria būtų siekiama pagerinti bendravimą tarp trijų ES institucijų. Būsiu objektyvus teigdamas, kad Tarybai ši užduotis nebuvo lengva ir pareikalavo daug pastangų.
Dėl jūsų pasiūlymo, galiu kalbėti tik savo vardu, bet turėčiau pasakyti, kad mintis dėl Europos dienos šventimo visoje Europoje man atrodo patraukli, nes ši šventiš tiesų simbolizuotų bendrą geriau suvokiamos Europos pilietybę. Todėl šią mintį jūs ir aš, aistringi Europos rėmėjai, turime propaguoti. Manau, ši mintis puiki.
Paul Marie Coûteaux
(FR) Dėkui, kad išaiškinote šiuos klausimus. Norėčiau, kad išaiškintumėte dar vieną konkretų klausimą. Mes kalbėjome tik apie Airiją, bet, kaip jums žinoma, yra ir kitų valstybių narių, kurios dar neratifikavo Sutarties, pvz., Lenkija, Čekija, Švedija - mes net nežinome, kokiame ratifikavimo proceso etape ši šalis dabar yra - ir Vokietija. Pastarosios atžvilgiu aš norėčiau priminti jums, kad viskas priklauso nuo Karlsruhe Konstitucinio Teismo sprendimo. Teismo pirmininkas pasakė, kad neketina skubėti ir sprendimo nepriims iki kitų metų pradžios.
Todėl būčiau dėkingas, jei taip pat galėtumėte paaiškinti, kokie turėtų būti mūsų tolesni žingsniai. Maniau, ši Sutartis, pasirašyta praeitų metų gruodžio mėn., turėjo įsigalioti per kelis mėnesius. Kur tiksliai mes šiuo atžvilgiu esame?
Jean-Pierre Jouyet
Visada sutikdavau su griežtu Parlamento nario P. M. Coûteaux'o vertinimu. Mes skirtingai mąstome, ir tai suprantama, bet aš pripažįstu, kad jis geba nuodugniai įvertinti situaciją.
Noriu aiškiai pasakyti, kad Vokietijos poziciją reikia vertinti kaip atskirą atvejį. Pažiūrėsime, kaip reikalai rutuliosis, bet su visa pagarba Karlsruhe Konstituciniam Teismui, aš nesu pernelyg susirūpinęs. Daugiau jokios informacijos šiuo klausimu neturiu. Dėl Lenkijos, tai mes palaikome ryšį su Lenkijos vadovais. Lenkijos viduje taip pat yra nesutarimų, bet manau, Lenkijos Vyriausybyra pasiryžusi ratifikuoti Lisabonos sutartį. Švedijoje nėra jokių trikdžių, kurie galėtų sutrukdyti ratifikavimo procesą. Manau, ši valstybnarratifikuos Sutartį lapkričio mėn. Dėl Čekijos, kaip jums žinoma, mes turime sulaukti teismo sprendimo. Šiuo metu vyksta rinkimai į Senatą, o gruodžio mėn. pradžioje numatoma svarbi daugumą turinčios partijos konferencija. Toks mano akimis galėtų būti labiausiai tikėtinas scenarijus.
Nepritariu Parlamento nario P. M. Coûteaux'o išvadoms ir pesimizmui. Nėra abejonės, kad turės praeiti tam tikras laikas ir mes negalime skubinti reikalų, nes reikia leisti prabilti politinės valios balsui. Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija yra apsisprendusi šiuo atžvilgiu gerbti savanoriškumo principą.
Tema: Iranas ir branduolinių pajėgumų vystymas
Ar gali Taryba atsakyti, kokia jos pozicija dėl Irano ir galimos branduolinės grėsmės, kurią ši šalis kelia nuo tada, kai atsisakimtis priemonių, nustatytų 1997 m. Tarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) Papildomame protokole ir susijusių su branduolinės programos suvaržymais ir priežiūra, apribodama inspektorių įgaliojimus ir neleisdama vykdyti neplanuotų jos branduolinės programos patikrinimų?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, atsakydamas į šį Parlamento nario G. Mitchello pateiktą labai rimtą klausimą, norėčiau pasakyti, kad ES tebėra rimtai susirūpinusi dėl Irano branduolinės programos ir šalies nenoro reaguoti į mūsų nuogąstavimus, susijusius su kariniais Irano branduolinės programos aspektais. 2007 m. gruodžio mėn. Taryba pareiškė, kad Irano branduolinių pajėgumų plėtojimas kariniais tikslais būtų nepriimtinas.
Taryba ne kartą įvairiomis progomis smerktą faktą, kad Iranas nevykdo tarptautinių įsipareigojimų, nustatytų Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijose Nr. 1696, 1737, 1747 ir 1803, ypač įsipareigojimo sustabdyti visą veiklą, susijusią su urano sodrinimu. Jei Iranas atsisakys įvykdyti šį įsipareigojimą, mes neturėsime pagrindo tęsti derybų ir toliau mėginti surasti ilgalaikį sprendimo būdą.
ES visada palaikIrano teisę naudoti branduolinę energiją taikingais tikslais, ir jeigu Iranas nori, kad tarptautinbendruomenvėl patikėtų taikingu šalies vykdomos branduolinės programos pobūdžiu, ji turi sustabdyti slaptą veiklą, susijusią su branduolinio kuro ciklu. J. Solanos 2006 m. birželio mėn. pateikti ir 2008 m. šešių labiausiai šiuo klausimu susirūpinusių šalių vardu pakartoti pasiūlymai tebegalioja, ir Iranui derėtų juos priimti, kad būtų išeita iš susidariusios aklavietės.
ES labai apgailestauja dėl Irano sprendimo 2006 m. vasario mėn. sustabdyti laikiną Papildomo protokolo galiojimą. Todėl dabar, kaip pabrėžTarptautinės atominės energijos agentūros (TATENA) vadovas - TATENA yra mažiau informuota apie tam tikrus Irano branduolinės programos aspektus.
Be to, kaip pastaruoju metu mums dar kartą priminTATENA vadovas savo rugsėjo 15 d. ataskaitoje, Iranas ir toliau atsisako atsakyti į konkrečius TATENA klausimus apie veiklą, susijusią su branduolinių ginklų kūrimu ir gamyba. Kaip TATENA vadovas pasak- negaliu nepritarti jo išvadai - ši padėtis kelia rimtą ES ir visos tarptautinės bendruomenės susirūpinimą.
Gay Mitchell
Dėkoju Ministrui už atsakymą. Kadangi ši padėtis iš tiesų kelią didžiulį tarptautinės bendruomenės ir Europos Sąjungos susirūpinimą, norėčiau Ministrui pateikti tokį klausimą. Iranui taikomos sankcijos kol kas nedavjokių rezultatų. Bet mes nenorime tokios įvykių raidos, kad mums tektų griebtis karinės intervencijos. Taigi ar gali gerb. Ministras pasakyti šiuose Rūmuose, kokias kitas sankcijas ar kitus planus Taryba numato, kad galėtų imtis iniciatyvos paveikti Irano administraciją? Ar yra kokių alternatyvių sankcijų? Ar turite tokių alternatyvių sankcijų sąrašą ir kokių tolesnių veiksmų reikėtų imtis? Kai kartais labai sunku šiame katės ir pelės žaidime suprasti, kas yra katė, o kam tenka pelės vaidmuo.
Jean-Pierre Jouyet
Mes dar nepriėjome to taško, kada karinintervencija būtų neišvengiama. Tą čia aiškiai kartoju dar kartą. Šešios valstybės patvirtino remiančios sprendimą spręsti problemą dvejopu būdu, t. y. taikant sankcijas ir kartu plėtojant dialogą, kad derybose būtų priimtas sprendimas, išsklaidysiantis tarptautinės bendruomenės nuogąstavimus. Sankcijos gali būti įvairaus pobūdžio. Šios sankcijos turi būti tikslinės ir apimti ekonomikos ir finansų sektorių.
Tema: Europos migracijos ir prieglobsčio susitarimas
Europos sutartimi dėl migracijos ir prieglobsčio susitarimų, kurią pasiūlsudaryti Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija, siekiama aktyvaus politinio ES ir valstybių narių įsipareigojimo susitarti dėl bendrų principų formuojant migracijos politikos kryptis solidarumo ir atsakomybės principų dvasia.
Šiuo atžvilgiu norėtųsi sužinoti, kokius įpareigojančius susitarimus imigracijos iš trečiųjų šalių atžvilgiu Taryba ketina pasiūlyti pasirašyti su bendrą sieną su ES turinčiomis šalimis, ypač su šalimis, šiuo metu siekiančiomis narystės ES (Turkija, Kroatija ir Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija), siekiant sukurti tokią Europą, kurioje būtų užtikrintas saugumas, teisingumas ir laisvvisiems?
Jean-Pierre Jouyet
Norėčiau pasakyti, kad veiksmingiausias mūsų turimas ginklas kovojant su neteisėta imigracija yra readmisijos susitarimai su trečiosiomis šalimis, turinčiomis bendrą sieną su ES.
Bendrija tokius susitarimus pasirašsu 11 trečiųjų šalių. Toks susitarimas, įsigaliojęs 2008 m. sausio 1 d., taip pat buvo pasirašytas su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. Visi šie susitarimai apima nuostatas, susijusias su trečiosios šalies piliečių tranzitu per ES teritoriją. Oficialios derybos dėl tokio susitarimo pasirašymo su Turkija pradėtos 2005 m. Įgaliojimo derėtis dėl readmisijos susitarimo pasirašymo su Kroatija nėra, nors Taryba norėjo paspartinti pažangą derybose su šia šalimi.
Sutartis, kuri bus svarstoma ir, tikėkimės, ratifikuota Tarybos spalio 15 d., sudės politinius akcentus, pabrėžiančius readmisijos susitarimų svarbą kovojant su neteisėta imigracija.
Margie Sudre
(FR) Norėčiau tik padėkoti einančiam Tarybos Pirmininko pareigas J. P. Jouyet'ui už atsakymą. Parlamento narM. Panayotopoulos atsiprašo, kad turėjo išvykti anksčiau suplanuotu svarbiu reikalu ir paprašpadėkoti jums, gerb. J. P. Jouyet'ai, už atsakymą.
Tema: Prancūzijos viešojo sektoriaus televizijos reforma
Prancūzijos Prezidentas Nicolas Sarkozy ėmėsi iš esmės reformuoti Prancūzijos visuomeninės televizijos sektorių. Reforma, kuria ketinama padaryti galą bet kokiai komercinei reklamai visuomeninės televizijos kanalais, sulauklabai didelio šio sektoriaus darbuotojų ir plačiosios visuomenės pasipriešinimo nuogąstaujant, kad visuomenintelevizija greitai nustos egzistavusi, nes negavusi pajamų iš reklamos nesugebės konkuruoti su privačiais komerciniais kanalais. Visai nedaug trūksta, kad patikėtum, kaip kad tiki daugybžmonių, Prancūzijos ketinimais sugriauti visuomeninės televizijos sektorių privačių televizijos kanalų naudai.
Tai pavienis atvejis ar iniciatyva, galinti pasklisti visose valstybėse narėse? Taip pat norėčiau sužinoti, kokia Tarybos pozicija šiuo klausimu ir ar tokio pobūdžio reforma neprieštarauja Europos teisės nuostatoms?
Jean-Pierre Jouyet
Gerb. pirmininke, dėkoju už paskutinį klausimą. Džiaugiuosi, kad šis klausimas buvo pateiktas. Aš į jį, žinoma, atsakysiu kaip Tarybai pirmininkaujančios valstybės atstovas ir nenustebinsiu A. Hutchinsono - mes vienas kitą gerai pažįstame - pasakydamas, kad visuomeninės televizijos finansavimo klausimas yra valstybių narių kompetencija, kaip aiškiai nustatyta Amsterdamo sutarties protokole dėl valstybių narių visuomeninės transliacijos sistemos, todėl kiekviena valstybnarpati nusprendžia, kaip finansuoti visuomeninės televizijos transliuotojus. Toks būtų mano atsakymas A. Hutchinsonui.
Alain Hutchinson
(FR) Gerb. Ministre, dėkoju už jūsų atsakymą. Tokio atsakymo aš ir tikėjausi. Aš tik norėčiau pasakyti, kad pats esu iš prancūziškai kalbančių ne prancūzų - tokių čia yra daug - kurie yra ištikimi Prancūzijos visuomeninės televizijos ir radijo laidų žiūrovai ir klausytojai, todėl mums rūpi, koks bus visuomeninės televizijos ir visuomeninio radijo likimas įgyvendinus Prancūzijos Vyriausybės priimtus ir šalies Prezidento, kuris, taip jau išėjo, yra ir šios Europos Vadovų Tarybos Pirmininkas, paskelbtus nutarimus.
Taip pat norėčiau pasakyti, kad V. Reding, Komisijos narė, atsakinga už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą, kurios pastarojo jos pokalbio su žiniasklaida metu buvo paklausta to paties, pripažino, kad jos neįtikino Prancūzijos Prezidento pasiūlytos reformos, apie kurias buvo sužinota sausio mėn. Ji taip pat apgailestauja dėl Prezidento sprendimo finansuoti visuomeninės televizijos transliuotojus apmokestinant interneto paslaugų teikėjus. Norėtųsi sužinoti jūsų nuomonę apie tai.
Jean-Pierre Jouyet
Visų pirma, mano paties šalyje, kiek žinau, skirtingos politinės partijos, neatsižvelgdamos į savo simpatijas, pareikalavo, kad būtų padarytas galas reitingavimo tironijai, nes tai kelia grėsmę programų kokybei ir kultūrinei įvairovei. Tiek aš iš tikrųjų žinau. Antra, jūs išskyrėte esamų reklamos išteklių reformą ir valstybės finansavimą. Valstybės finansavimas tenkinant visuomeninių transliuotojų poreikius turi būti tęsiamas ir tam privalome turėti pakankamai lėšų. Tai - neginčijamas faktas. Trečia, kaip įprasta, Prancūzija neketina primesti jokio konkretaus modelio, nes, kaip minėjau, kiekviena valstybnarturi teisę pati nuspręsti, kokį modelį taikyti. Juk visi čia esantys nori, kad būtų išlaikyta aukšta visuomeninės garso ir vaizdo transliacijos kokybė.
Pirmininkas
Klausimų valanda baigta.
Atsakymai į klausimus, į kuriuos nebuvo atsakyta dėl laiko stokos, bus pateikti raštu (žr.priedą).
(Posėdis sustabdytas 19.05 val. ir po pertraukos atnaujintas 21.00 val.)
