Doba vyhrazená pro otázky (otázky na Radu)
Předsedající
Dalším bodem programu je hodina otázek pro Radu (B6-0013/2008).
Radě byly předloženy následující otázky
Následující otázky se týkají jedné oblasti, proto je položíme současně:
Předmět: Lisabonská smlouva
Existují ještě v současném textu Lisabonské smlouvy nějaké nevyjasněné otázky a byly splněny všechny požadavky slovinského předsednictví v souvislosti s podstatou, postupy a harmonogramem pro vykonávání Lisabonské smlouvy? V případě, že tomu tak není, mohla by Rada přiblížit o jaké nedořešené otázky jde?
Předmět: Předseda Rady
Proběhly v Radě nějaké předběžné rozhovory o tom, kdo se stane předsedou Rady, podaří-li se ratifikovat Lisabonskou smlouvu?
Gay Mitchell
Vážený pane předsedající, vznáším procedurální námitku. Tyto otázky nejsou v žádném případě stejné. Mohli bychom tu, prosím, brat ohled na práva poslanců tohoto Parlamentu? Spojování otázek takovým způsobem je hanebné. Každá další hodina otázek je horší než ta minulá! Mezi těmito dvěma otázkami neexistuje žádna spojitost. Ostře protestuji proti způsobu zacházení s poslanci tohoto Parlamentu.
Předsedající
Chápu, pane Mitchelli, ale čím víc času strávíme diskutováním o Vaší námitce, tím méně času budeme mít na zodpovězení dalších otázek, které stejně zákonným způsobem předložili další poslanci a poslankyně. Zodpovědět tyto otázky společně bylo rozhodnutím Rady. Pan poslanec tím neutrpí žádnou újmu, neboť mu bude, samozřejmě, poskytnuta příležitost vyjádřit se k své konkrétní otázce. Z toho důvodu se domnívám, že skutečně neutrpí žádnou újmu.
Budeme tedy pokračovat dál, protože v opačném případě bychom ztratili víc času, než si můžeme dovolit. Stává se stále složitějším dosáhnout během této doby pro otázky, které jsou skutečně důležité pro naši parlamentní práci, aspoň minimální úrovně produktivity. Vážený pane předsedo Rady, prosím, máte slovo.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Chtěl bych zdůraznit, že pokud jde o Radu, je úplně jedno, zda budeme na tyto otázky odpovídat společně nebo odděleně. My o tom nerozhodujeme. V těchto věcech se přizpůsobujeme přáním tohoto Parlamentu.
Nejprve odpovím na otázku paní poslankyně Harkinové. Dovolte mi zdůraznit, že vstup Lisabonské smlouvy v platnost závisí na její ratifikaci všemi 27 členskými státy. Vzhledem ke všem důležitým pozměňujícím a doplňujícím návrhům k Lisabonské smlouvě je však zřejmé, že k tomu, aby mohla tato smlouva vstoupit v platnost, bude potřeba vykonat několik přípravných opatření. Slovinské předsednictví začalo vykonávat tyto přípravy v souladu s pravomocemi, které mu byly svěřeny na základě rozhodnutí Evropské rady z prosince 2007. Zdůrazňuji, že práce související s prováděním mají jen technický a předběžný charakter.
Zatímco bude probíhat ratifikační proces a zatímco tento proces nebude úplně dokončený, budou mít tyto práce jen dočasný a předběžný charakter. Diskutovat o rozličných aspektech provádění Lisabonské smlouvy bude možné až tehdy, kdy tato smlouva vstoupí v platnost. V mnoha případech se o některých aspektech provádění bude možné diskutovat jedině tehdy, navrhne-li to Komise.
Rada plánuje informovat Parlament o pokroku v této věci a bude s ním úzce spolupracovat ve všech aspektech příprav na provádění Lisabonské smlouvy, které jsou v zájmu obou institucí.
Nyní odpovím na otázku pana poslance Mitchella. Odpověď je "ne", Rada ještě nediskutovala o tom, kdo by měl byt předsedou Rady Evropské unie, nebo, přesněji řečeno, kdo by se měl stát předsedou Evropské rady. Rada o této věci ještě nediskutovala. Přidám i názor předsednictví, že se o této záležitosti nediskutovalo, protože by to za současné situace bylo ještě předčasné.
Marian Harkin
Chtěla bych panu úřadujícímu předsedovi poděkovat za jeho odpověď. Vysvětluji si Vaši odpověď na mou otázku tak, že jde o probíhající proces, přičemž mohou existovat oblasti, které si budou vyžadovat určité dodatečné objasnění.
V souvislosti s objasňováním mě zajímá váš názor na požadavek, aby Rada vydala oficiální konsolidovaný text smlouvy. Napsala jsem totiž v této věci mnoha hlavám států, a mnozí mi odepsali zpět - španělský ministerský předseda, němečtí a bulharští státní tajemníci pro Evropské záležitosti - a vyjádřili se o potřebě konsolidovaného textu. Ve skutečnosti hlasoval pro tento konsolidovaný text jen před třemi týdny i Evropský parlament, přičemž paní komisařka Margot Wallströmová přímo před tímto Parlamentem řekla, že konsolidovaný text potřebujeme mít co nejdřív. Chtěla bych znát váš názor na tuto záležitost.
Gay Mitchell
Nejprve bych chtěl říci, že pokud má Rada problém sehnat si konsolidovaný text smlouvy, Institut pro Evropské záležitosti v Dublinu jí velmi rád poskytne kopii v anglickém jazyce.
Za druhé, na základě odpovědi pana úřadujícího předsedy na mou otázku, bych se ho chtěl zeptat, zda je tedy jasné, že zatím neexistují žádní předběžní kandidáti a žádný širší a užší seznam kandidátů na post předsedy Evropské rady, a že se o této věci bude rozhodovat až potom, co bude Lisabonská smlouva schválená - tedy pokud bude schválená - jinými slovy, že jde o záležitost, o které se bude rozhodovat až ve vzdálené budoucnosti. Je to správný pohled na danou situaci?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Nejprve odpovím na doplňující otázku paní Harkinové.
Názor Rady, tj. předsednictví, je, že konsolidovaný text Lisabonské smlouvy je jednoznačně potřeba. Během dnešní diskuse jsem se už při jiné příležitosti vyjádřil, že tento text by měl byt hotový v polovině dubna a měl by byt publikovaný v Úředním věstníku Evropské unie v průběhu první poloviny května. Někomu se to může zdát pozdě. Musíme si však uvědomit, že jde o velmi náročnou práci a právní úpravu. Jde o velmi komplexní text a kromě toho musí být oficiální konsolidovaný text připravený ve všech 23 oficiálních jazycích Evropské unie. Po zohlednění všech těchto argumentů to skutečně nepotrvá až tak dlouho, než budeme mít oficiální a konsolidovanou verzi textu.
Existují i neoficiální verze, a chtěl bych poděkovat panu Mitchellovi, že na to upozornil. Neoficiální verze budou i nadále jen neoficiální, a není možné je považovat za oficiální text. Těchto neoficiálních verzí existuje několik, včetně verze dublinského institutu. Je to užitečné čtení, které však nemůže nahradit oficiální verzi, jejíž příprava zabere určitý čas.
Ve své odpovědi na druhou část doplňující otázky pana Mitchella vás mohu jménem předsednictví a Rady ujistit, že v současnosti neexistuje žádný širší ani užší seznam možných nebo reálných kandidátů. Žádný podobný seznam neexistuje. Rada tuto věc ještě neprobírala. Pravděpodobně se jí bude muset začít zabývat až krátce před vstupem Lisabonské smlouvy v platnost. První možné datum je 1. leden 2009. Očekávám tedy, že diskuse o této otázce začne koncem roku 2008. V určitý čas však bude muset začít, protože se předpokládá, že v rámci provádění Lisabonské smlouvy získá Evropská unie i předsedu Evropské rady.
Znovu opakuji, že podle názoru předsednictví v současnosti ještě nenastal čas na diskusi o této otázce, protože musíme zohlednit fakt, že z 27 potřebných ratifikací bylo doteď jen pět ukončeno.
Richard Corbett
Moje otázka se týká budoucího předsedy Evropské rady. Souhlasí předsednictví s názorem, že tato funkce neznamená post předsedy Evropské unie, ale jen post předsedy jedné z jejích institucí, přičemž každá z těchto institucí má svého vlastního předsedu?
Proběhla v předsednictvu jakákoli diskuse o detailní pracovní náplni na tomto postu s cílem předejít situaci, v které tento post sice bude označován titulem "předsedy Evropské unie", ale v praxi budou jeho pravomoci omezené jen na předsedání a řízení zasedání Evropské rady?
Reinhard Rack
(DE) Vážený pane předsedající, moje otázka se týká kompilovaného textu, tj. konsolidované verze. Jsem velmi rád, že pan úřadující předseda Rady vysvětlil důležitý rozdíl mezi soukromým a oficiálním textem. Přivítal bych, kdyby se zároveň s uveřejněním v Úředním věstníku iniciovala prostřednictvím členských států společná kampaň s cílem poskytnout občanům přístup k úplnému textu. Nemusíme vyrábět obrovské množství těchto kopií, ale v případě zájmu by občané měli mít možnost požádat o tento text své národní vlády.
Esko Seppänen
(FI) Vážený pane předsedající, vážený pane ministře, minulý týden jsem si všiml, že slovinský parlament v Lublani ratifikoval Lisabonskou smlouvu bez konsolidované verze, což mě skutečně překvapilo. Poslanci parlamentu neměli přístup k verzi textu, která je jim v současnosti doručovaná.
Chtěl bych se zeptat, zda máte nějaké informace o tom, že se na Radě ministrů, případně na summitu, dohodlo oddálení vydání konsolidovaného textu na co nejpozdější termín? Nedohodlo se náhodou i to, že se o této ústavě, tj. Lisabonské dohodě, nebudou konat žádná referenda?
Mairead McGuinness
Vážený pane úřadující předsedo, chtěla bych upozornit, že skutečně může existovat neoficiální seznam potenciálních kandidátů, který jsme ještě neviděli.
Vraťme se však k podstatě otázky. Jsem velmi ráda, že uskutečňujete přípravná opatření. Nesnažíte se předpovědět výsledek, jen, podobně jako já, doufáte, že bude pozitivní a že Lisabonská smlouva bude ratifikovaná.
V rámci irské kampaně zaměřené proti Lisabonské smlouvě zaznívá i myšlenka, že tato smlouva je "samopozměňující a samodoplňující", což není pravda. Byla bych ráda, kdybyste nám, kteří se v Irsku zúčastňujeme kampaně, velmi jasně potvrdil, že tato smlouva, jakož i její budoucí změny, bude respektovat ratifikační proces všech členských států.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Porozuměl jsem prvním třem otázkám, překlad čtvrté otázky se však ke mně nedostal. Chtěl bych poprosit paní poslankyni McGuinnessovou, aby svou otázku zopakovala a já si ji poslechnu v jejím jazyce.
Mairead McGuinness
Možná jsem mluvila příliš rychle. V Irsku šíří kampaň zaměřená proti Lisabonské smlouvě nedůvěru, že pokud tuto smlouvu podpoříme, v Irsku se v budoucnosti už nebudou moci konat žádná další referenda o dalších smlouvách. A kdo ví, o čem všem budeme chtít během nejbližších 50 let hlasovat?
Já osobně jsem přesvědčená, podobně jako mnozí další poslanci a poslankyně tohoto Parlamentu, že schválení Lisabonské smlouvy nic podobného nezpůsobí a že ratifikační procesy v jednotlivých členských státech se budou vždy respektovat. Byla bych ráda, kdybyste tato má slova mohl ze své pozice potvrdit.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Velmi vám děkuji za zopakování vaší otázky, paní McGuinnessová. Už jí úplně rozumím. Chtěl bych však nejprve odpovědět na otázku pana Corbetta. A hovoříme-li o postu předsedy Evropské rady, nemáme tím na mysli skutečně nic jiného, než předsedu Evropské rady. Jako právník nemohu souhlasit s tím, že předseda Evropské rady by mohl být zároveň i předsedou něčeho jiného.
Z Evropské rady se stává instituce. Díky provádění Lisabonské smlouvy se z ní poprvé stane nová instituce. Bude mít svého předsedu, který bude předsedat jen této a žádné jiné instituci, která je zmínění v Lisabonské smlouvě.
Souhlasím s názorem pana Racka, že konsolidovaný text je skutečně užitečná pomůcka pro parlamentní rozhodovací proces a informování občanů. Jak jsem však řekl i předtím, nemění to nic na skutečnosti, že jediný relevantní text je ten, který je vypracovaný kompetentním oddělením generálního sekretariátu Rady jako oficiální konsolidovaný text.
To mě přivádí k otázce pana Seppänena. Je skutečně pravda, že slovinský parlament ratifikoval Lisabonskou smlouvu bez oficiálního konsolidovaného textu, protože tento text zatím není dostupný. Ti, kteří měli zájem, měli přístup k neoficiálnímu konsolidovanému textu v několika jazycích.
Musím říci, že slovinská vláda byla velmi aktivní při vysvětlování inovací, které Lisabonská smlouva přináší, což je nakonec vidět i na výsledku hlasování slovinského parlamentu, který byl velmi pozitivní. Jde však spíš o náš vnitrostátní problém, který nesouvisí s předsednictvím. V každém případě jsem však cítil potřebu vám ho vysvětlit.
Vraťme se však zpět k referendům. Chtěl jsem se vás, pane Seppänene, zeptat, zda jste se ptal, jakým způsobem by mohla Rada, teda my, bránit referendům.
Esko Seppänen
(FI) Ptal jsem se, zda bylo na Radě, případně summitu, přijato rozhodnutí, že by se neměla konat žádná referenda, tj. že by se mělo členským státům doporučit, aby neorganizovali referendum. To byla moje otázka.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Děkuji za vaše doplňující vysvětlení. Žádné podobné rozhodnutí neexistuje, ani je není možné přijmout. Rada respektuje právo každého členského státu přijmout nezávislé a svrchované rozhodnutí o ratifikačním procesu v souladu se svými vnitrostátními právními předpisy, přičemž Rada ani předsednictví do těchto věcí nijak nezasahují.
Tímto jsem v podstatě odpověděl i na otázku položenou paní poslankyní McGuinnessovou: rozhodnutí o způsobu ratifikace nové smlouvy je svrchovaným právem každého členského státu, který by se měl nezávisle rozhodnout, v souladu se svými právními předpisy, zda uspořádá referendum nebo ratifikuje novou smlouvu v parlamentu. Tento fakt nová smlouva v žádném ohledu neovlivní.
Provádění Lisabonské smlouvy ponechá tuto otázku ve výlučné a svrchované pravomoci každého členského státu, včetně Irska, přičemž stejná zásada se bude uplatňovat i pro jakékoli budoucí smlouvy.
Předsedající

Předmět: Pakt mládeže
Rada přijala v rámci Evropského paktu mládeže rozhodnutí o podpoře zaměstnatelnosti mladých Evropanů a rozšíření možností pro harmonizaci pracovního a rodinního života. Plánuje předsednictví zhodnotit doposud dosažené výsledky a pokračovat v podpoře těchto cílů?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Chtěl bych paní Panayotopoulosovou upozornit na poslední iniciativu ze strany Rady, která souvisí s její otázkou. Dne 14. února tohoto roku Rada přijala několik klíčových zpráv o dalším provádění Evropského paktu mládeže a postoupila tyto zprávy na jarní zasedání Evropské rady, které začne zítra. Tyto klíčové zprávy jsou založené na poslední analýze Komise o národních reformních programech a obsahují hodnocení pokroku dosaženého při vykonávaní Evropského paktu mládeže v roce 2007.
Na základě této analýzy Rada dospěla k závěru, že v některých členských státech došlo od přijetí Evropského paktu mládeže v roce 2005 k poklesu nezaměstnanosti. Na Evropské úrovni je však nezaměstnanost ještě stále vysoko, přesahuje 17 %. Proto byla pro další průběh tohoto paktu formulovaná nesledující doporučení, která Rada obdrží v průběhu tohoto týdne ve formě klíčových zpráv.
Zaměstnávání mladých lidí, spolupráce v oblasti vzdělávání, výchovy a sociálního začlenění mladých lidí by měly i nadále tvořit ústřední cíle hospodářských a sociálních strategií. Zvláštní pozornost by se měla i nadále věnovat mladým lidem s omezeným počtem příležitostí, především pomocí rozhodných usměrnění, multidisciplinární podpory a přijatých opatření.
V budoucím vykonávaní Lisabonské strategie bychom se měli pokusit rozvíjet i její mládežnický rozměr. Je založený na meziodvětvovém přístupu a posílení úlohy mladých lidí. První doporučení vyzývá členské státy, aby věnovaly zvláštní pozornost oblasti zaměstnávání mladých lidí. V této souvislosti Komise zdůrazňuje otázky, jako jsou například přechod od vzdělávacího systému do zaměstnání, nejisté pracovní vztahy, flexikurita a zaměstnatelnost mladých lidí.
Slovinské předsednictví věnuje zvláštní pozornost problémům a výzvám v oblasti zaměstnávání mladých lidí. Chtěl bych v této souvislosti zmínit i mezinárodní konferenci s názvem "Pracovní místa pro mladé - prosperita pro všechny", která se bude příští měsíc konat v Slovinsku v rámci tohoto předsednictví.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Vážený pane úřadující předsedo, text Evropského paktu mládeže poskytuje i opatření k harmonizaci pracovního a rodinného života. Rada se rozhodla i pro založení Evropské aliance pro rodiny. Mladí lidé musí dostat příležitost založit rodinu. Jaká opatření zamýšlí předsednictví podniknout, aby jim tuto příležitost poskytlo?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Praktická realizace bude záviset na každém členském státu. Očekáváme, že Evropská rada přijme tento týden na politické úrovni určitá rozhodnutí o této otázce, včetně Evropské aliance pro rodiny. Krátce, očekáváme další stimuly k úsilí v této oblasti. To, jakým způsobem budou tyto stimuly uplatňované, je v první řadě záležitostí každého jednotlivého členského státu.
Předsedající

Předmět: Spolupráce na úrovni EU v oblasti bezdomovectví.
Rada je možná obeznámená s písemným prohlášením 0111/2007 o řešení problému pouličního bezdomovectví, které nedávno vydal Evropský parlament. Jedním z cílů tohoto prohlášení je vytvořit evropský přístup zaměřený na vyřešení problému pouličního bezdomovectví a k tomuto účelu shromažďovat a sdílet spolehlivé statistické údaje, které budou potřebné k podniknutí konkrétních opatření.
Jaké je stanovisko Rady v souvislosti s celoevropskou spoluprácí v oblasti bezdomovectví? Konkrétně by mě zaujímalo, zda považuje sdílení statistických údajů na evropské úrovni na pozitivní krok.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Rada je obeznámená s iniciativou Evropského parlamentu, v které vyzývá k celoevropské alianci s cílem vyřešit problém bezdomovectví do roku 2015. Rada vítá tuto iniciativu a netrpělivě očekává její výsledky.
Chtěl bych vám připomenout, že otázky bezdomovectví, jako součásti politiky sociálního zabezpečení a sociálního začlenění, se řeší v rámci otevřené metody koordinace. Za tuto oblast je zodpovědný Výbor pro sociální ochranu. Otevřená metoda koordinace posílila informovanost o skutečnosti, že bezdomovectví představuje problém v celé Evropské unii. Členské státy během přípravy akčních plánů na sociální začlenění na roky 2006-2008 označily oblast bezdomovectví za jednu z nejdůležitějších strategických priorit.
Společná zpráva o sociálním zabezpečení a sociálním začlenění pro rok 2007 se zabývala problémy, které představovalo bezdomovectví ve vztahu k opatřením pro aktivní začlenění. K těmto opatřením bychom měli přidat i některé další služby včetně bydlení, lékařské péče a sociálních služeb. Ve zprávě se také uvádí, že některé členské státy vyvíjejí strukturovanější přístup k vyloučení v oblasti bydlení a bezdomovectví.
Pokud jde o otázku týkající se statistických údajů pro bezdomovectví v Evropě, musím říci, že navzdory veškerému úsilí ze strany Evropského observatoria bezdomovectví jsou údaje v tomto směru ještě stále nedostatečné. Mnoho členských států nemá bezdomovectví vůbec definované. Většina členských států nemá také žádné spolehlivé údaje o počtu bezdomovců. Dokonce i tam, kde jsou tyto údaje k dispozici, je velmi složité je porovnávat, protože metodika výpočtu a sledování trendů je v jednotlivých členských státech odlišná.
Z důvodu nedostatku porovnatelných údajů o bezdomovectví zahrnula podskupina pro ukazatele Výboru pro sociální ochranu do svého pracovního programu na rok 2008, kromě jiných plánů, i analýzu míry hmotné nouze z pohledu bydlení a analýzu nákladů na bydlení na základě údajů evropské studie příjmů a životních podmínek, a i další opatření založená na studii o rozsahu bezdomovectví v Evropské unii, kterou vydalo oddělení Komise v lednu 2007.
Kromě toho Výbor pro sociální ochranu dospěl k závěru, že bezdomovectví v roce 2009 bude jedním z možných prioritních cílů v rámci cíleného úsilí na dosažení sociálního začlenění.
Glenis Willmott
Velmi mě potěšily nedávno zveřejněné údaje vládou Spojeného království, v kterých se uvádí, že v mém volebním obvodě, v East Midlands, došlo v průběhu posledního roku k 25% poklesu případů bezdomovectví zaznamenaných místními úřady. Je to důsledek politiky labouristické vlády, která si za svou nejvyšší prioritu vytýčila vyřešení problému bezdomovectví a věnování zvláštní pozornosti poskytování dovedností a vzdělání, které jsou potřebné k tomu, aby lidem umožnily trvale opustit ulice. Tyto údaje jsou v ostrém kontrastu s výsledky dosaženými předcházející vládou konzervativců, během které se počet lidí bez domova a lidí přespávajících v těžkých podmínkách dokonce ještě zvýšil.
Souhlasí proto Rada s tím, že jde o příklad nejlepšího postupu, který by měl být sdílený, a že je v konečném důsledku potřeba zavést vhodnou platformu na úrovni EU, která by řešila tuto oblast problémů?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Děkuji vám za tuto informaci, pochopte však, prosím, že jako představitel Rady nejsem oprávněný komentovat údaje nebo situaci v jednotlivých členských státech. To, co jste uvedl, by mohlo byt příkladem osvědčeného postupu, nemohu to však ve své pozici představitele Rady potvrdit.
Předsedající

Předmět: Boj proti mezinárodnímu zločinu a Soudní dvůr Evropských společenství.
Bude nás Rada informovat o pokroku dosaženém v souvislosti s vytvořením společné azylové politiky EU a oznámí nám své okamžité návrhy?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) V červnu 2007 vydala Komise zelenou knihu o budoucím společném Evropském azylovém systému. Rada v současnosti očekává návrhy ze strany Komise pro druhou etapu nástrojů, zákonů a opatření zaměřených na vytvoření společného Evropského azylového systému. Tyto nástroje a zákony budou přijaté Parlamentem a Radou v rámci spolurozhodovacího postupu.
Pro načasování těchto návrhů bychom se měli poradit s Komisí, která má v této oblasti výhradní legislativní iniciativu.
Manuel Medina Ortega
(ES) Vážený pane úřadující předsedo, pan Mehdi Kazemi, který má 19 let, právě přišel o možnost získat azyl v Holandsku, poté, co byla jeho žádost zamítnutá Spojeným královstvím. Panu Kazemimu hrozí, že bude vydán do Íránu, kde by byl popraven za zločin homosexuality.
V současnosti neexistují v Evropské unii pro tuto oblast žádná pravidla. Chtěl bych se Rady zeptat, zda si myslí, že se jí podaří urychlit tyto procesy, nebo budeme muset čekat až například Evropský soudní dvůr přinutí členské státy uznat azyl jako základní lidské právo v souladu s existujícími právními předpisy pro oblast lidských práv.
Hubert Pirker
(DE) Vážený pane úřadující předsedo Rady, v souvislosti s vytvářením společných azylových postupů je jedním z našich cílů urychlit rozhodovací proces, který stanoví, zda bude nebo nebude konkrétní osobě udělený status uprchlíka. Jedna z věcí, ke které jsem opakovaně vyzýval, je sestavení seznamu bezpečných třetích zemí, který by pomohl urychlit rozhodovací proces. Mohl byste nám oznámit, jakého pokroku jste dosáhl v diskusích o sestavení tohoto seznamu?
Mým druhým bodem je toto: opakovaně jsme žádali o zorganizování informační kampaně s cílem poskytnout lidem informace o tom, jak fungují azylové postupy, co znamená zákonné přistěhovalectví a jaké jsou důsledky zamítnutí žádosti o azyl nebo nezákonného přistěhovalectví.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Odpověď na doplňující otázku pána Medina Ortegu je velmi jasná. Rada nemůže donutit členský stát, aby se při rozhodovaní o udělení azylu choval podle určitého vzoru.
Povinnosti členských států v této oblasti upravuje mezinárodní právo. Pro členské státy však vzniknou i dodatečné povinnosti, když podnikneme další kroky směrem k společné azylové politice Evropské unie, kterou jsem už popsal, tj. směrem k vytvoření společného azylového systému.
Pane Pirkere, už nemám co dodat k tomu, co jsem řekl ve své úvodní odpovědi. Tento plánovaný rozvrh bude muset představit Evropská komise. Navrhuji položit tuto otázku i Komisi.
Předsedající
Dámy a pánové, pokračujeme dál. Následující otázky nebudou zodpovězeny, protože se nepovažují za přípustné:
první otázka proto, že je podobná otázce položené v únoru;
otázky č. 7 a 8 proto, že se týkají politické situace v Čadu, o které jsme právě před touto hodinou otázek vedli diskusi.
Předmět: Přeprava tekutin
Mohla by se Rada vyjádřit k probíhajícím jednáním s Kanadou a Spojenými státy o přepravě tekutin přes letiště? Je Rada přesvědčená, že všechny nevyřešené problémy se podaří vyřešit v krátké době?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Jediná odpověď, kterou mohu panu Higginsovi nabídnout, je, že nemohu na jeho otázku reagovat, protože pravomoc k jejímu zodpovězení má Evropská komise. Tato oblast patří do jejích pravomocí a já vám, bohužel, nedokážu poskytnout smysluplnou odpověď.
Jim Higgins
(GA) Vážený pane předsedající, chápu, že mi pan úřadující předseda Rady nemůže dát odpověď. Tato záležitost se už příliš dlouho protahuje. To skutečně nedokáží orgány a vlády Kanady a Spojených států pochopit, že Evropská unie zná řešení tohoto problému? Řešení, které je praktické, jednoduché a účinné.
Chtěl bych se zeptat Komise, případně pana úřadujícího předsedy Rady, proč Kanada a Spojené státy nechtějí toto řešení přijmout. Toto opatření bylo navržené z důvodu útoků na Spojené státy z 11. září. Jde o bezpečnostní opatření. Je proto velmi těžké pochopit, proč toto řešení není přijatelné všude ve světě.
Hubert Pirker
(DE) Vážený pane předsedající, neustále vyzýváme k přijetí vhodných opatření, která by byla naší reakcí a především preventivním opatřením proti terorismu. Právě proto bylo iniciované i toto konkrétní opatření.
Je však tento nástroj ještě stále účinný, nebo už teroristé našli způsoby jak se vyhnout těmto kontrolám?
Co bychom mohli udělat pro harmonizaci těchto kontrol? I když máme jednotný soubor předpisů, jejich praktické provádění je na každém letišti odlišné, což způsobuje problémy a nepříjemnosti.
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Pokusím se odpovědět na některé části doplňujících otázek. Omezení pro tekutiny, spreje a podobné položky pro cestující v letecké dopravě byla zavedená z určitého konkrétního důvodu. Byla reakcí na hrozbu, která byla vážně a jasně vyjádřená - hrozbu pro bezpečnost civilní letecké přepravy.
Byli jsme informovaní, že odborníci v různých oblastech se intenzivně pokoušejí najít řešení a technologie, které umožní jednodušeji odhalit skutečné hrozby a tím pádem zjednoduší přepravu tekutin, sprejů, gelů a podobných položek v příručním zavazadle cestujících v letecké přepravě.
Na toto téma se vedou mnohé diskuse na mnohých místech, především v rámci Mezinárodní organizace pro civilní letectvo. Tyto diskuse sledujeme, v současnosti však ještě nedospěly k žádnym závěrům. Očekáváme, že Komise začne jednat, jakmile se v tomto směru dosáhne nějakého pokroku.
Předsedající
Dámy a pánové, už nemáme mnoho času, ve skutečnosti nám zůstává už jen šest minut, protože Rada mě informovala, že bude muset v 19.30 hod. odejít. Máme však dost času k zodpovězení dalších dvou otázek.
Předsedající. - Následující otázky se týkají jedné oblasti, proto je položíme současně:
Předmět: Perspektiva EU pro západní Balkán.
Současné předsednictví Rady má určite zvláštní zájem na osudu západního Balkánu. Podnikne předsednictví Rady, vzhledem k nedávnému vývoji v souvislosti s otázku statutu Kosova, nějaké aktivní kroky zaměřené na větší integraci zemí západního Balkánu do struktur Evropské unie?
Předmět: Vývoj vztahů mezi EU a zeměmi západního Balkánu
Slovinské předsednictví naznačilo, že jednou z jeho priorit je rozvoj vztahů mezi EU a zeměmi západního Balkánu. Mohla by nám Rada přiblížit hlavní cíle v oblasti rozvoje budoucích dohod mezi Evropskou unií a západním Balkánem?
Předmět: Úloha EU v Kosovu
Ministerský předseda Kosova nedávno prohlásil, že prohlášení nezávislosti je už jen otázkou několika dní. Ministr zahraničních věcí Ruska naznačil spojitost mezi misí EU do Kosova a novou rezolucí Bezpečnostní rady OSN o přítomnosti mezinárodního Společenství v Kosovu.
Jaký je mandát a harmonogram mise Evropské unie v Kosovu? Očekává Rada, že nová rezoluce Bezpečnostní rady OSN přinese nějaké změny v souvislosti s přítomností mezinárodního Společenství v Kosovu?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Chtěl bych na všechny tři otázky odpovědět společně, takže moje odpověď bude o něco delší. Toto téma je však v současnosti velmi aktuální.
Rada je rozhodnutá nadále podporovat evropskou perspektivu pro západní Balkán a přiblížit ji blíž na dosah obyvatelům daného regionu. Kromě jiných věcí to pomůže urychlit začátek dialogu se zeměmi tohoto regionu o liberalizaci vízových nařízení.
Rada dne 10. března na svém pondělním zasedání přivítala slavnostní zasedání Regionální rady pro spolupráci, na kterém byl této nové radě oficiálně odevzdaný Pakt stability. Vytvoření této rady je důkazem obrovského pokroku v regionální spolupráci v oblastech demokracie, hospodářství a bezpečnosti.
Rada zdůrazňuje velký význam regionální spolupráce a dobrých sousedských vztahů a potřebu obnoveného úsilí ze strany všech zainteresovaných subjektů na dosažení přijatelných dvoustranných řešení nevyřešených problémů se sousedními zeměmi prostřednictvím konstruktivního přístupu k jednáním.
Rada ve svém rozhodnutí ze dne 18. února potvrdila své odhodlání poskytovat plnou a účinnou podporu evropské perspektivě pro západní Balkán. Vyzvala Komisi k použití nástroje Společenství na podporu hospodářského a politického rozvoje a nabídla širší opatření zaměřená konkrétně na daný region s cílem dosáhnout pokroku v tomto směru.
V této souvislosti bych chtěl zmínit velmi důležitou událost: dne 5. března vydala Evropská komise zvláštní sdělení o západním Balkáně. V tomto sdělení Komise navrhuje soubor konkrétních opatření zaměřených na další prohloubení vztahů mezi Evropskou unií a zeměmi tohoto regionu. Toto sdělení, jakož i konsolidace evropské perspektivy pro země západního Balkánu, budou hlavním tématem na neformálním zasedání ministrů zahraničních věcí Evropské unie, které se má konat koncem tohoto měsíce ve Slovinsku.
Slovinské předsednictví věnuje západnímu Balkánu zvláštní pozornost. Stabilita tohoto regionu je nesmírně důležitá pro bezpečnost a prosperitu celé Evropské unie. V roce 2008 by se, mimo jiné, mohly uskutečnit následující aktivity: revize Soluňské agendy z roce 2003, uzavření mnohá stabilizačních dohod a dohod o přidružení a posílení spolupráce v mnoha oblastech v rámci regionu.
Vzhledem k nedostatku času se pokusím krátce shrnout hlavní cíle Rady Evropské unie pro jednotlivé země. Neboť v jedné z otázek se zmiňovalo Kosovo, řeknu několik slov o něm.
Předsednictví je ještě stále přesvědčené, že je potřebné dlouhodobé řešení statutu Kosova v rámci všeobecné agendy evropské budoucnosti pro západní Balkán. Proces stabilizace a přidružení představuje strategický rámec, který Evropská unie vytvořila pro své politiky zaměřené na západní Balkán. Nástroje tohoto rámce se dají uplatnit i pro Kosovo.
Chtěl bych vám ještě jednou připomenout rozhodnutí Rady ze dne 18. února, v kterém potvrdilo svůj závazek pro úplnou a účinnou podporu evropské perspektivy západního Balkánu. Rada vyzvala Komisi, aby používala nástroje Společenství na podporu hospodářského a politického rozvoje a nabídla širší opatření zaměřená konkrétně na daný region s cílem dosáhnout pokroku v dosahování tohoto cíla.
Mairead McGuinness
Vážený pane předsedající, vím, že čas se krátí. Myslím si však, že je velmi zajímavé, jak se situace změnila od doby, kdy jsem položila tuto otázku. Děkuji panu úřadujícímu předsedovi, že nás detailně obeznámil se svými konkrétními a oprávněnými obavami v souvislosti s tímto regionem. Chtěla bych se ho jen zeptat, konkrétně v souvislosti s misí EU v Kosovu, která je svým způsobem výjimečná a v současné fázi ještě úplně neprověřená, zda nás může ujistit, že se z tohoto našeho zásahu poučíme a budeme ochotní poskytnout podobnou podporu i dalším zemím tohoto regionu pokud a když nás o to požádají?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Děkuji vám za vaši odpověď, chtěla bych vás však požádat o určité dodatečné informace. Víme, že ještě v červenci 2006 byla podepsaná smlouva o energetice, jejímž cílem bylo přilákat zahraniční investice v oblasti energetiky. Také vím, že v roce 2007 byl schválený seznam prioritních projektů pro energetickou infrastrukturu v tomto regionu a dokonce bylo podepsané i memorandum o sociálních otázkách.
Víme i to, že se mezi Společenstvím a zeměmi daného regionu plánuje podpis smlouvy o dopravě s cílem vytvořit domácí trh v oblasti silniční, železniční a námořní lodní dopravy. Byl také vypracován seznam prioritních projektů v oblasti dopravy. Chtěla bych Radu požádat o víc podrobností...
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Pokud jde o první otázku paní McGuinnessove, mise Evropské unie v Kosovu je součástí společné zahraniční a bezpečnostní politiky Evropské unie, je to tedy mise Institutu pro bezpečnostní a rozvojovou politiku (ISDP) v rámci SZBP. Není to však jediná mise v západním Balkáně. Další misí s podobným posláním, tj. další policejní misí Evropské unie, je mise ISDP v Bosně a Hercegovině. Kromě toho působila v tomto regionu i mise PROXIMA v bývalé jugoslávské republice Makedonie, která už skončila.
Chtěl bych zdůraznit význam rozhodnutí o nasazení mise do Kosova. Často se zdůrazňuje, že Evropská unie je v otázce statutu Kosova rozdělená. Toto rozdělení je skutečně očividné, lidé však zapomínají na jednotu, které se v rámci Evropské unie daří dosahovat v důležitých věcech, například v otázce evropské mise, která, doufáme, dosáhne operační schopnosti v plánovaném termínu.
Nyní k otázce paní Ţicăuové. Už v současnosti se nám úspěšně daří rozvíjet regionální spolupráci v rámci prohlášení o energetice pro jihovýchodní Evropu. Uvažujeme i o spolupráci v jiných oblastech, v kterých bychom mohli pomocí konkrétních opatření posílit skutečnou integraci zemí západního Balkánu a znovu upevnit jejich vztahy s Evropskou unií.
Zmínila jste dopravu. Ano, doprava je jednou z oblastí, které zkoumáme, jsou však i další oblasti, například spolupráce v oblasti výzkumu, vědy a vzdělávání. Chtěl bych zvlášť zdůraznit důležitost liberalizace vízových povinností pro tyto země, což je jeden z našich cílů. Doufáme, že se ho už brzy podaří dosáhnout. Během slovinského předsednictví začala jednání s většinou zemí západního Balkánu o postupné liberalizaci vízových povinností.
Zita Pleštinská
(SK) Evropská perspektiva pro státy Balkánu má zvlášť velký a silný význam pro stabilitu na Balkáně a zároveň i evropského a globálního prostoru.
Prohlášení nezávislosti Kosova zaselo nenávist do křehkých vztahů Srbů a kosovských Albánců. Z důvodu, že i Slovinsko je součástí Balkánu, jaké je podle předsednictví trvale udržitelné řešení zaručující klid a stabilitu v tomto regionu? Bude to možné bez souhlasu Srbska?
Dimitrios Papadimoulis
. - (EL) Vážený pane předsedající, pane úřadující předsedo Rady, ve své odpovědi na otázku týkající se Kosova jste ani jednou nezmínil OSN nebo mezinárodní zákony! Ptám se Vás: můžeme podporovat evropskou perspektivu západního Balkánu obcházením OSN a v rozporu s mezinárodními zákony? Kromě toho, neboť Rada ve svém sdělení vítá přítomnost mezinárodního společenství v Kosovu, ke které vyzývá rezoluce OSN č. 1244, chtěl bych se zeptat, zda si můžeme vybrat formou "à la carte". Je to legální, nebo nelegální, nebo si vybíráte jen ty body, které vám vyhovují?
Janez Lenarčič
úřadující předseda. - (SL) Děkuji vám za vaše doplňující otázky. Pokud jde o otázku paní Pleštinské, nemohu a ani si netroufám předpovědět osobně nebo jako představitel Rady možné dlouhodobé řešení statutu Kosova. Faktem je, že kýženým řešením by byla dohoda mezi zainteresovanými stranami. Jak víme, na toto téma se vedla dlouhá jednání, v kterých se však této dohody nepodařilo dosáhnout.
Stejně vítaným by bylo i zaujetí stanoviska ze strany Bezpečnostní rady OSN k této otázce, avšak, jak všichni víme, ani toho se nepodařilo dosáhnout. To je i důvod pro reakci na kosovské prohlášení nezávislosti ze strany Evropské unie ze dne 18. února v podobě rozhodnutí a usnesení Rady pro všeobecné záležitosti a vnější vztahy. Představuje rámec, v kterém se dosáhlo dohody v rámci Evropské unie. Jak víme, tento rámec umožňuje členským států přijímat vlastní rozhodnutí v oblasti rozvoje vztahů s Kosovem.
Ve své odpovědi na otázku nebo, lépe řečeno, názor pana Papadimoulise bych chtěl zdůraznit, že neexistují žádné pochybnosti v souvislosti s tím, že evropská perspektiva západního Balkánu zahrnuje i Kosovo. Kosovo je součástí regionu, kterému byla poskytnutá evropská perspektiva už v Soluni v roce 2003, a na této věci se nic nezměnilo.
Tato skutečnost je také zřejmá už i ze zmíněného sdělení evropské Komise vydaného dne 5. března tohoto roku, které obsahuje zvláštní část věnovanou Kosovu.
Předsedající
Autoři otázek, které nebyly zodpovězeny pro nedostatek času, obdrží písemnou odpověď (viz příloha).
Tím končím dobu vyhrazenou otázkám.
(Jednání bylo přerušené v 19.40 h a pokračovalo v 21.00 h)
