Az Alapjogi Charta kihirdetése és aláírása
Elnök
Az Európai Tanács elnöke, José Sócrates úr, az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Durão Barroso úr! Hölgyeim és uraim! Nagy örömmel üdvözlöm Önöket itt, ezen a napon, az európai demokrácia központjában, az Európai Parlamentben, az Európai Unió Alapjogi Chartájának hivatalos aláírása alkalmából. Ez a nap, elsősorban az Európai Unió polgárai számára, valóban egy nagyon boldog nap.
A mai napon, ötven évvel az után, hogy az alapító atyák egy megtépázott kontinens romjain létrehozták az Európai Közösséget, az a szándékunk, hogy ünnepélyesen kihirdessük az európai identitásunk központi elemeit jelentő közös értékeket.
Az Alapjogi Charta, melyet a mai napon hirdetünk ki, annak a jelentős útnak a jelképe, amelyet az elmúlt ötven év során közösen megtettünk Európa népeinek Uniója felé.
Ez a Charta annak bizonyítéka, hogy az Európai Unió alapjainak lerakása során megtanultuk az európai történelem legfontosabb leckéjét és továbbra is minden egyes ember méltóságának tiszteletben tartását, a kivívott szabadság, a béke, a demokrácia és a jogállamiság kiteljesedésének megőrzését tartjuk az európai egyesülés húzóerejének.
Nem jöhet létre szabadság mások jogainak tiszteletben tartása nélkül, és nem virágozhat a béke egymás érdekeihez való alkalmazkodás nélkül. Szabadság, béke, igazságosság és szociális jólét csak szoros egységben érhető el, egyik cél sem valósítható meg a másik rovására.
Az alapító atyák megértették ezt és Európát egy jogállamiságon alapuló közösségre építették. Az Európai Uniót nem "a mindig az erősnek van igaza elv” vezérli, hanem az, hogy a hatalom a jogból ered. Uniónk igazi korszerűsége és víziója abban rejlik, hogy közös értékekben gyökerező közösség. Csak a valódi igazságosság garantálhatja a békét mindannyiunk számára.
Az alapító atyák víziója kibontakozott. Sőt mi több, a két rendszer közötti küzdelemben - amelyben a szabadsággal és a demokráciával a diktatúra és az egyének elnyomása állt szemben - az erősebb és sikeresebb víziónak bizonyult.
Nemzedékünk csodáját kontinensünk felosztásának vége jelenti. A vasfüggöny leomlása és tizenkét ország Európai Unióhoz való csatlakozása azért vált lehetővé, mert a huszadik században a szabadság hangja, a demokrácia és a mindenki számára biztosítandó egyenlő jogok ereje erősebb volt, mint az embertelen ideológiáké.
A Római Szerződések aláírásának 50. évfordulója alkalmából, ez év március 25-én elfogadott Berlini Nyilatkozat egy fontos tényt állapít meg, amikor azt mondja: "Mi, az Európai Unió polgárai, összefogunk egy jobb jövő érdekében”, mert valóban szerencsénk, hogy az Európai Unióban a szabadság, a demokrácia és az emberi jogok mindannyiunk számára valósággá vált.
Az Alapjogi Charta mai napon történő ünnepélyes kihirdetése azt az óriási kötelezettséget és lehetőséget jelenti számunkra, hogy hazavigyük az Európai Unió népeinek, akiknek száma megközelíti az 500 milliót, és a jövő nemzedékeinek, az európai egyesülés valódi értelmét.
Az Európai Unió lényege, hölgyeim és uraim, túlmutat a gazdasági költség-haszon számításokon. Miközben ezek fontosak és továbbra is hatással lesznek életünkre az EU-ban, mi először és mindenekelőtt egy közös értékeken alapuló közösség vagyunk, amelyben a szolidaritás, a szabadság és az egyenlő jogok mindennapi életünk szerves részévé vált. Ezek a közös értékek, amelyekben központi helyen szerepel az emberi méltóság sérthetetlenségének tiszteletben tartása az Alapjogi Charta 1. cikke szerint alkotják az európai egyesülés alapjait.
(Taps)
Ezzel magyarázható, hogy az Európai Parlament az Alapjogi Charta jogilag kötelező érvényű elismerését az európai szerződések reformjára vonatkozó bármilyen megállapodás nélkülözhetetlen alkotórészének tekintette és az Európai Parlament érvényt szerzett ennek az álláspontjának.
A Lisszaboni Szerződés - amit az állam- és kormányfők a holnapi napon írnak alá - 6. cikkében az Alapjogi Chartára történő hivatkozással, ugyanazt a jogilag kötelező érvényű jelleget biztosítják a Charta számára, mint amivel maguk a Szerződések is rendelkeznek.
Teljesen természetes, hogy a 21. század Európája Európa minden polgárára nézve egyformán kötelező érvényű és jogilag végrehajtható emberi jogok és alapvető szabadságok széleskörű lajstromával rendelkezzen, sőt mi több, ez az európai identitással kapcsolatos felfogásunk központi eleme.
(Taps)
Politikánk középpontjában az emberek és az emberi méltóság áll. Ezáltal az Európai Unió egy olyan keretet jelent, amely lehetővé teszi számunkra mint uniós polgárok számára, hogy békében építsük közös jövőnket.
Közös értékeinknek szilárd alapjai nélkül - amelyekre mindig figyelemmel kell lennünk - nem lenne jövője az Európai Uniónak. Nem lenne alapunk a tágabb világban ragaszkodni az emberi jogok tiszteletben tartásához akkor, ha mi magunk az Európai Unióban saját értékeinket nem ismernénk el jogilag kötelező érvényűként.
(Taps)
Nem fogjuk megengedni azt sem, hogy bárki - akár az Unión belül vagy kívül - korlátokat szabjon az emberi jogok részünkről történő elszánt védelmének. Nekünk itt az Európai Parlamentben örök erkölcsi és politikai kötelességünk az emberi méltóság megvédése.
(Taps)
Nekünk, európaiaknak, a mai világban olyan közösség képét kell nyújtanunk, amely közös értékek mentén egyesül és kiáll az emberi méltóság mellett, és törekednünk kell a kultúrák közötti párbeszédre. Meggyőződéssel tehetjük ezt, és fáradhatatlan elkötelezettséggel kell ezt tennünk - és senki sem fog megállítani minket.
(Taps)
Az európai egyesülés történelmében az Alapjogi Charta kidolgozása során került sor először az új nyílt és demokratikus konvent módszerének alkalmazására. Ez a módszer nagyon eredményesnek bizonyult és a konvenció vált a teljes reformfolyamat modelljévé és kiindulási pontjává.
Az Európai Parlament különösen aktív szerepet játszott az Alapjogi Charta kidolgozásában, és döntő jelentőségű befolyással volt a szöveg érdemi részére.
A Charta az első olyan eszköz, amely rögzíti, hogy a gazdasági és szociális jogok a politikai és személyes szabadságokkal azonos státusszal rendelkeznek. Megvédi az alapjogokat az uniós tevékenységi körökön belül és a közösségi jog alkalmazása során. Az Európai Unió minden polgára számára biztosítja annak jogát, hogy a Luxemburgban székelő Európai Bírósághoz fordulhasson. Reméljük, hogy talán egyszer eljön majd az a nap, amikor az Alapjogi Charta minden tagállamra nézve jogilag kötelező érvényű lesz.
(Taps)
Az emberi jogok és az alapvető szabadságok elválaszthatatlanok egymástól. Ezért arra kérek kivétel nélkül minden tagállamot, hogy az Unió minden polgára érdekében sorakozzon fel e mögé az európai konszenzus mögé.
A mai ünnepélyes kihirdetés alkalmat kínál arra, hogy minden európai polgár, aki a Charta alapján érvényesítheti saját jogait, gondolkodjon el az európaiak közösségének, a tágabb világnak és a jövő nemzedékeinek tartozó kötelességéről. Nincsenek jogok felelősség nélkül. A szolidaritás az, ami egyesít bennünket.
(Taps)
A népek Európáját és a közös, demokratikus alapjogok szilárd alapjait teremtjük meg. A mai ünnepélyes kihirdetés megmutatja, hogy a közös értékeken alapuló közösségünk él és gyarapodik. A mai nappal a közös értékek beágyazódnak az Unió népességének életébe és agyába. Ez a nap óriási győzelmet jelent az Európai Unió polgárai számára és ennek teljes szívvel és lélekkel mindannyian örülhetünk.
(Hangos taps)
(Lárma a teremben)
(Több képviselő hangosan tiltakozik, zászlókat és transzparenseket emelnek a magasba.)
Elnök
Kérem, távolítsák el a transzparenseket, most. Mutassanak némi tiszteletet a vendégünk iránt, itt, az Európai Parlamentben.
Az Európai Tanács elnöke, felkérem Önt, tartsa meg beszédét.
José Sócrates
a Tanács soros elnöke. - (PT) Az Európai Parlament elnöke, az Európai Bizottság elnöke, hölgyeim és uraim! A mai napon, az Európai Parlament ünnepélyes ülése során, kihirdetjük az Európai Unió Alapjogi Chartáját és szeretném világosan közölni Önökkel, hogy ez nap - december 12 -e - mostantól egy alapvető jelentőségű dátum lesz az európai integráció történelmében. Egy alapvető jelentőségű dátum Európa történelmében.
(Taps)
(Lárma az NI és IND/DEM soraiban)
Elnök
Kérem Önöket, legyenek türelmesek. Legalább annyi tiszteletet mutassanak a felszólaló iránt, hogy engedjék beszédét megtartani.
Elnök úr, Öné a szó.
José Sócrates
a Tanács soros elnöke. - (PT) Akármilyen sok kiabálással is próbálnak egyesek másokat elhallgattatni, ez egy alapvető fontosságú dátum Európa történelmében. Azt is el szeretném Önöknek mondani, hogy ez a dátum, ez az ünnepség, valószínűleg a legfontosabb ünnepség, amin valaha is részt vettem. A legfontosabb ünnepség az egész politikai pályafutásom során.
Európaiként külön megtiszteltetést jelent számomra a Charta aláírása és az Alapjogi Charta kihirdetése és különösen megtisztelő számomra, hogy a Charta kihirdetésére a portugál elnökség ideje alatt kerül sor. Megtisztelőnek tartom európaiként és megtisztelőnek tartom portugál állampolgárként, különösképpen mivel 2000-ben a mi elnökségünk ideje alatt kezdte meg munkáját, a Chartát létrehozó Konvenció. Ezért mondom azt az Európai Parlamentnek, hogy megtiszteltetést jelent hazám számára, hogy ilyen módon kapcsolódik az európai állampolgárság projektjének egyik fontos lépéséhez.
Ez a Charta elkötelezettséget jelent az európai civilizációt életre hívó értékek és az emberi méltóság megvédésének szilárd értékei mellett és azért vagyunk ma itt, hogy kinyilvánítsuk hűségünket ezek iránt az értékek iránt, amelyek eredete az Unió tagállamainak közös alkotmányos hagyományában és olyan nemzetközi jogi eszközökben rejlik mint az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata és az Emberi Jogok Európai Egyezménye esetében. A kompatibilitás kihangsúlyozása érdekében maga a Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az Unió számára az Európa Tanács egyezményéhez való csatlakozást, elismerve ezzel, hogy mit jelent ma az alapjogok védelme a modern demokráciákban.
Azért olyan kivételes nap ez a mai, mivel mától kezdve - habár néhányan lehet, hogy nem örülnek ennek - az alapjogok hivatalosan és visszafordíthatatlanul az Unió közös örökségének, erkölcsi örökségének, politikai örökségének, állampolgári örökségének és az európai civilizáció legjobb szempontjait felölelő örökségének részévé válik.
Ez a Charta azonban a politikai cselekedetek, az intézmények eszköze is, mert a Charta formálja majd tevékenységüket. Kötelességük lesz a Chartában lefektetett alapelvek tiszteletben tartása, az ott megfogalmazott jogok és alapelvek alkalmazásának támogatása, de jelenti az állampolgári fellépés eszközét is, mivel megmutatja, hogy az Unió projektje az állampolgárság projektje, az Unió az állampolgárok szolgálatában áll, jogaik védelmét és támogatását szolgálja.
A Charta tartalmazza az emberi méltóság és a szociális jogok szabályának kiterjesztését az európai kontextus keretei között. Szociális alkotóelemmel is rendelkezik, mivel kiterjeszti az emberi méltóságot a munka világára, a foglalkoztatottság világára, az egészségügy világára, a szociális biztonság és a jólét világára a környezet védelme vonazkozásában. Az egyenlőség és szolidaritás chartája, a minden fajta hátrányos megkülönböztetés elleni harc chartája és az egyenlőség chartája, mert azt a különleges figyelmet rögzíti, amit a gyermekekre és a fiatalokra, a férfiak és nők közötti egyenlőségre, valamint a személyhez fűződő jogokra és személyes adatvédelem lényeges kérdésére fordítunk.
Fel kell hívnom a figyelmet a Chartában rögzített szabadságokra, az európai állampolgársággal és a hozzá kötődő politikai jogokkal kapcsolatos szabadságokra, valamint a gazdasági szabadságokra, amelynek alapját az a Római Szerződés jelenti, aminek idén ünnepeljük 50. évfordulóját. Hűek vagyunk tehát hagyományainkhoz, megismételjük a halálbüntetés eltörlését, és különösen üdvözlöm a Tanács múlt héten hozott, halálbüntetés elleni európai nap kijelölésére vonatkozó határozatát.
Végezetül szeretnék rámutatni, hogy a Charta magában foglalja az állampolgári jogokat, az emberi jogokat, egy olyan intézményrendszeren keresztül, amely jóval túlmutat a tagállamok polgárain és ez nem kevésbé fontos, mivel a mai naptól kezdve ez egy olyan alapvető elemet jelent meggyőződésünkben, amely szerint a jobb világ egy olyan világ, amelyben ezeket a jogokat és szabadságokat teljes körűen tiszteletben tartják.
A mai naptól ez a Charta az Európai Unió külpolitikáját szolgálja, amelynek célja egy olyan világ megteremtése, amelyben ezeket a jogokat és szabadságokat teljeskörűen tiszteletben tartják és garantálják. Ezért mutatóként fog szolgálni, olyan mutató lesz, amely kijelöli az Európai Unió helyét a nemzetközi színtéren, és az alapjogok tiszteletben tartásának védelmére tett bármilyen fellépés esetére is.
Ezért Európa polgárai egy olyan Unió tagjainak tudhatják magukat, amely a sajátjuk. Tudatában vannak az Unió által biztosított jogoknak és felismerik, hogy Európa a béke és a demokrácia projektje, egy olyan projekt, ami teljes mértékben tiszteletben tartja az egyén jogait. Erkölcsi elkötelezettségünk és ezen ünnepély üzenete egyesíti a három intézményt. A Lisszaboni Szerződés aláírásának küszöbén hirdetjük ki a Chartát - a Chartát, ami alapjogi státusszal rendelkezik, olyan jogi státusszal, amely megegyezik a Szerződések státuszával - sokak elégedettségére és sokak elégedetlenségére. Ez a Charta benne van a Szerződésben.
(Álló ováció)
(Újabb zajongás az NI és az IND/DEM soraiban)
Elnök
Legalább annyi tisztelet legyen Önökben, hogy engedjék a vendégünknek beszédét befejezni.
A hangoskodás nem érvelés. Hagyják el az üléstermet!
José Sócrates
a Tanács soros elnöke. - (PT) Ebben a globalizált világban, ahol sokan a gazdasági és pénzügyi szabályok mindenhatóságát hirdetik, az a tény, hogy huszonhét tagállam megerősíti az alapjogok védelme és megóvása érdekében megfogalmazott célok és értékek iránti szilárd elkötelezettséget az Unió keretei között, jelzésértékű hozzájárulás magának a globalizációnak a szabályozásához. A jogállamiság, a hatósági hatáskörök korlátozása, az egyén védelmét szolgáló alapvető eszközök értelmében az alapjogok a demokratikus államok közös hagyománya.
Azáltal, hogy kötelező érvényűvé válik az Unió intézményei és államai számára, a Charta a polgárok és szervezeteinek érdekében korlátozza a hatóságok lehetőségeit. A hatóságok lehetőségeinek korlátozásával alkalmazása során szigorúan betartja majd a szubszidiaritás elvét és megerősíti magának az Uniónak az egyértelműen demokratikus jellegét. Az alapjogok védelme egyértelműen olyan értéket képvisel, amely nélkülözhetetlen a genetikai kódunk részét képező európai identitáshoz, amely megadja az egész európai projekt szerkezetét, és amely lehetővé teszi számunkra, hogy Európát mint az értékek unióját határozzuk meg. A világ ezeknek az értékeknek a feltétel nélküli megerősítését várja el Európától.
Ez az az Európa, amihez tartozni akarok, egy Európához, ami megvédi ezeket az értékeket. Én és a képviselők is mind tudjuk, hogy az alapjogokért vívott csata egy mindennapos és valószínűleg soha véget nem érő feladatot jelent az államok, a civil társadalmak, az ipari vállalkozások, a szakszervezetek és minden egyes polgár számára. A Charta kihirdetésével ezért örülhetünk a Chartára vonatkozó megállapodás létrejöttének, ami az Uniót alkotó többi szerződéssel azonos jogi értékű elismerését jelenti.
A Charta kihirdetését jelölő öröm napján túlmenően, a Charta az Unió intézményeinek olyan megállapodását is jelenti, amit minden egyes nap tiszteletben kell tartani és alkalmazni is kell. Csak ebben az esetben tudunk felnőni Európa történelméhez, csak ebben az esetben leszünk méltó örökösei közös identitásunk és közös hagyományunk legnemesebb vonásainak: egy közös hagyománynak és közös identitásnak, amely tiszteletben tartja a polgárai jogaiért és szabadságaiért harcoló Európát. Köszönöm Önöknek.
(Újabb álló ováció a GUE/NGL, az NI és az IND/DEM kivételével)
Elnök
Hölgyeim és uraim! Néhány információt szeretnék Önökkel megosztani, és ehhez a megfelelő nyugalmukat kérem. Jordánia királya az Európai Parlamentben tartózkodik és közvetlenül az Alapjogi Charta kihirdetése után beszédet intéz hozzánk. Kérem Önöket, gondoskodjanak arról - a jordán vendégünk iránti tiszteletből is -, hogy ne kerülön sor több közbeszólásra, hogy a kihirdetést méltósággal tudjuk befejezni.
José Manuel Barroso
a Bizottság elnöke. - (PT) Az Európai Parlament elnöke, Portugália miniszterelnöke és az Európai Tanács elnöke, hölgyeim és uraim, a Lisszaboni Szerződés aláírásának küszöbén, az Európai Unió három intézményének elnöke - az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság - aláírja, itt Strasbourgban, az Európai Unió Alapjogi Chartáját.
Számomra óriási személyes megtiszteltetést jelent, hogy részt vehetek egy ilyen nagy jelentőségű eseményen. Az Alapjogi Charta kihirdetése egy jogi kultúra rögzítését jelenti Európában. Az Európai Unióban - amely mindenekelőtt egy jogállamiságon alapuló közösség - az intézményi változások megkívánják az alapjogok tiszteletben tartásának megerősítését.
Tisztelt képviselők! Ma a három európai intézmény újólag megerősíti kötelezettségvállalását - azt a kötelezettségvállalást, amit a Charta első alkalommal történt kihirdetésekor tett 2000 decemberében. De most, hét évvel később, egy jelentős lépést teszünk előre.
A 2000-ben aláírt Charta nem volt jogilag kötelező érvényű. A holnap aláírásra, majd később ratifikálásra kerülő Lisszabon Szerződéssel a Charta az Unió elsődleges jogába fog tartozni és a Szerződésekkel azonos jogi értékű lesz. Ez az eredmény nagyon konkrét előnyöket jelent majd az európai polgárok számára. Hadd vázoljam ezt a pontot, a Charta tartalmának rövid áttekintésével. Az 54 cikk azokat a jogokat öleli fel, amelyeket eddig eseti alapon ismert el a Bíróság. Most összevonták ezeket.
Az emberi méltóság alapelveit elismerő Charta tartalmazza az Emberi Jogok Európai Egyezményében szereplő klasszikus polgári szabadságokat: a szólásszabadságot, gyülekezési szabadságot, vallásszabadságot, törvény előtti egyenlőséget és a hátrányos megkülönböztetés tilalmát.
A Charta megerősíti a gazdasági és szociális jogokat is. A magántulajdonhoz és az üzleti tevékenységhez való jogon túl tartalmazza a munkavállalókat és a szociális partnereket érintő jogokat is, valamint foglalkozik a szociális biztonsággal és szociális támogatással is.
A Chartában megjelennek az új társadalmi kihívások is. Ezért van szükség a "harmadik-generációs jogok” néven ismert adatvédelem, bioetika és gondos ügyintézés garanciáira. Ezek számos működési területet érintenek, legyen az a kutatási politika, a szabadságon, biztonságon vagy az igazság érvényesülésének területe, illetve akár a felelősségteljes kormányzáshoz vezető út keresése.
a Bizottság elnöke. - (FR) Tisztelt Elnök úr! Hölgyeim és uraim! Az Alapjogi Charta segít abban, hogy az Európai Unió megmaradjon az alapjogok hiteles kultúrájának keretei között. A Charta mai napon történő aláírásával mi - az Unió három politikai intézményének elnökei - magunkra vállaljuk, hogy minden cselekedetünkben prioritásként kezeljük ezeknek a jogoknak a tiszteletben tartását. Látszólag könnyűnek tűnhet ez a kötelezettségvállalás, de valójában folyamatos kihívást jelent majd az, hogy az EU minden politikájában biztosítsuk a civil szabadságok tiszteletben tartását, legyen szó jogalkotásról a belső piac számára, a bevándorlás kezeléséről vagy a terrorizmus elleni küzdelemre tett erőfeszítésekről.
A Charta az első jogilag kötelező érvényű, valaha is nemzetközi szinten elkészített dokumentum, amely egyetlen szövegen belül tartalmazza nemcsak a civil és szociális jogokat, de a gazdasági és a társadalmi jogokat is, ennek következtében mindegyikre ugyanaz a jogi felügyeleti rendszer fog vonatkozni. Ez vitathatatlanul egy komoly vívmány, amire büszke lehet az Európai Unió. Úgy hiszem, ennek megvalósíthatósága különösen jelentős egy új, kibővített Európában, egy olyan Európában, amelyet a múltban az emberi jogokat semmibe vevő totalitárius és önkényuralmi rendszerek osztottak meg - ezzel szemben napjaink Európája a szabadság és szolidaritás értékei mentén egyesül.
(Taps)
Ha együtt dolgozunk az emberi jogok kultúrájának előmozdítása érdekében, az döntő fontosságú hozzájárulást jelent egy olyan Európa megvalósításához, amely értékekben gyökerezik - kézzel fogható értékekben, amelyek hitelesek a polgárok szemében. A Charta által megerősödve Európa még nagyobb elszántságot érez értékeinek világméretű terjesztése iránt. Az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozata óta, Európa áll az alapjogokért folytatott harc élén. Mostantól még több eszközzel rendelkezik a szabadság, a béke és a demokrácia érdekében történő harc sikeres folyatásához.
(Álló ováció)
(Számos képviselő ellenvéleményének ad hangot, zászlókat és transzparenseket lobogtatnak és folyamatosan ismétlik: "Népszavazást!”)
(A Ház elnöke, José Sócrates és José Manuel Barroso aláírják az Alapjogi Chartát))
