Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă intervenţiile cu durata de un minut privind chestiuni politice importante.
Georgios Papastamkos
- (EL) Domnule Preşedinte, permiteţi-mi să informez Parlamentul în legătură cu comportamentul ofensiv al Turciei faţă de Grecia.
Constantele încălcări şi violări ale spaţiului aerian grec, zborul la altitudine joasă al avioanelor de luptă deasupra insulelor greceşti locuite, obstrucţionarea siguranţei circulaţiei în apele teritoriale ale Greciei şi imixtiunea în operaţiunile de căutare şi salvare din Marea Egee, pentru care Grecia este singura responsabilă, precum şi ajutorul acordat de Turcia imigranţilor ilegali ameninţă stabilitatea întregii zone.
Trebuie să condamnăm acest comportament ofensiv şi provocările strategice continue adresate drepturilor de suveranitate ale unui stat membru al Uniunii Europene, în speţă Grecia, de către Turcia şi să trimitem un mesaj clar în legătură cu faptul că acest comportament periclitează perspectivele sale europene.
Csaba Sándor Tabajdi
- (HU) După măsurile discriminatorii introduse în 2004 în legătură cu angajaţii din noile state membre ce lucrează în instituţiile europene, considerate ilegale printr-o hotărâre a Curţii Europene de Justiţie în 2008, doresc să vă atrag atenţia asupra unei noi decizii discriminatorii.
Au trecut patru ani şi jumătate, însă cetăţenii noilor state membre încă sunt trataţi drept cetăţeni de categoria a doua. Ceea ce s-a întâmplat, domnule Preşedinte, este că anul trecut s-a anunţat un concurs pentru ocuparea postului de şef al Unităţii de interpretariat maghiare din cadrul Parlamentului European, un post pentru care puteau candida cetăţeni ai oricărui stat membru. Şeful Unităţii de interpretariat nu are doar atribuţii administrative; el trebuie, de asemenea, să supervizeze transpunerea terminologiei Uniunii Europene în limba maghiară.
Domnule Preşedinte, este revoltător faptul că dintre doi candidaţi eligibili, unul maghiar şi unul britanic, a fost selectat candidatul britanic. Vă puteţi imagina ca un post în serviciul lingvistic francez să fie ocupat de un cetăţean englez sau spaniol? Domnule Preşedinte, această discriminare este inacceptabilă şi afectează în mod grav traducerea documentelor Uniunii Europene. Doresc să-mi exprim protestul, în numele fiecărui nou stat membru.
Preşedintele
Desigur, veţi primi un răspuns în legătură cu această problemă.
Marian Harkin
Domnule Preşedinte, în după-amiaza aceasta v-am ascultat pe dumneavoastră şi pe alţi colegi făcând declaraţii privind teribila situaţie din Gaza şi necesitatea unui acord de încetare a focului imediat, precum şi a retragerii forţelor armate israeliene din Gaza. Trebuie să spun că, în acest context, sunt de acord cu domnul Cohn-Bendit: Parlamentul trebuie să ia o poziţie - nu putem sta pe margine.
După ce am ascultat tot ce s-a spus, este oarecum frivol să vorbim despre chestiuni minore, însă, desigur, acestea îi privesc pe toţi cetăţenii noştri. Anunţul făcut de compania Dell în Irlanda săptămâna trecută, referitor la relocalizarea a 2000 de locuri de muncă, a reprezentat un şoc pentru comunitatea din zona vestică şi central-vestică a Irlandei. În acest moment de recesiune financiară globală, situaţia este deosebit de dificilă pentru angajaţii direcţi ai Dell, dar şi pentru furnizori etc.
În acest context, Fondul European pentru Globalizare se poate dovedi deosebit de important pentru a ajuta la reconversia şi reformarea profesională a acestor lucrători, precum şi la promovarea antreprenoriatului şi a activităţilor independente. Este foarte important ca Guvernul Irlandei să solicite imediat acest lucru Fondului pentru Globalizare, astfel încât angajaţii să aibă încredere în viitor şi să vadă că UE acţionează pentru a ajuta toţi lucrătorii şi, în acest caz, pe cei din zona vestică şi central-vestică a Irlandei.
Ryszard Czarnecki
- (PL) Domnule Preşedinte, tocmai am ajuns la un acord în urma căruia furnizarea gazului din Rusia va fi în sfârşit reluată către câteva state membre ale Uniunii, a căror aprovizionare fusese întreruptă. Trebuie remarcată solidaritatea statelor membre în această problemă, deşi, din păcate, nu s-a observat de la bun început. Statele au avut opinii foarte diferite în această problemă. Din fericire, am făcut eforturi şi, în final, ne-am prezentat ca un front unit.
Pentru că vom dezbate acest subiect peste două zile, doresc să subliniez două aspecte. În primul rând, această problemă arată în mod clar că Rusia tratează chestiunile pur economice ca şi cum ar fi simple instrumente politice. În al doilea rând, această chestiune arată că Uniunea trebuie să dezvolte o politică comună în domeniul energiei. Este mai necesar acest lucru decât politicile energetice individuale pentru statele mari, precum cele care construiesc conducte pe sub Marea Baltică din proprie iniţiativă.
László Tőkés
- (HU) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, într-o perioadă de dominaţie nesănătoasă a băuturilor Cola şi a cartofilor prăjiţi, doresc să vorbesc în apărarea producţiei de struguri şi vin unguresc din bazinul carpatic, care are o importanţă internaţională. În urma unei interpretări incorecte a directivelor UE, fondurile europene merg în prezent către cei care îşi desţelenesc viile şi, destul de frecvent, sunt afectaţi cei care plantează noi soiuri alese de struguri.
Bazinul carpatic din teritoriul Ungariei istorice a fost în trecut una dintre cele mai mari zone viticole din Europa, cu o suprafaţă de peste 600 000 de hectare. În 1948, în Ungaria încă mai existau 260 000 de hectare utilizate pentru viticultură, însă, în prezent, suprafaţa s-a redus la doar 40 000 de hectare. Cât timp vor mai fi distruse în acest fel podgoriile, viticultorii şi mediul natural din bazinul carpatic?
Vin, grâu, pace! Vă doresc un An Nou fericit prin intermediul acestei urări populare maghiare.
Mary Lou McDonald
Domnule Preşedinte, iau cuvântul în problema Palestinei. Am observat că, în declaraţiile de mai devreme, aţi avut o poziţie oarecum timidă faţă de Israel: au murit 900 de palestinieni, dintre care o treime copii, însă încă nu ne simţim în stare să condamnăm în mod deschis, în această Cameră, brutalitatea israelienilor.
Acest măcel nu este numai disproporţionat; el este complet nejustificat. Nu este determinat de necesităţile de securitate ale Israelului; este, de fapt, un atac cinic şi clinic, nu asupra Hamas, ci asupra populaţiei palestiniene. Consider că statele membre au obligaţia morală de a depune toate eforturile diplomatice şi politice în relaţia cu Israelul pentru a se pune capăt acestei violenţe.
Un comportament cu mănuşi cu administraţia israeliană nu va da rezultate; nu a dat niciodată rezultate. Israel trebuie să înţeleagă acum că acţiunile sale au urmări. Prin urmare, solicit tuturor membrilor Parlamentului European să ceară suspendarea imediată a Acordului Euro-Med şi a tuturor acordurilor comerciale preferenţiale între UE şi Israel. De asemenea, trebuie să evităm orice tentativă de consolidare a relaţiilor dintre UE şi statul Israel, care asediază fâşia Gaza şi brutalizează poporul palestinian.
Retorica drepturilor omului, atât de des auzită în această Cameră, trebuie să fie acum onorată prin vorbe şi fapte. Aceasta este singura perspectivă pentru realizarea cu succes a unui proces de pace în Orientul Mijlociu.
Preşedintele
Complexitatea acestei probleme se vede chiar şi din durata discursului dumneavoastră. Aţi depăşit cu 50% timpul alocat. Dezbaterea va avea loc miercuri după-amiază.
Kathy Sinnott
Domnule Preşedinte, după cum a spus şi dna Harkin, circumscripţia mea a fost şocată săptămâna trecută de anunţul desfiinţării a aproape 2000 de locuri de muncă la fabrica Dell. Aceasta implică pierderea a probabil încă 2000 de locuri de muncă ce depind de producţia Dell din Irlanda. Dell îşi mută producţia în Polonia, la Łódź, bazându-se pe un ajutor de stat de aproape 52 de milioane EUR.
Poate Comisia să mă asigure că ajutorul de stat folosit de Polonia este conform cu normele în domeniul concurenţei elaborate de UE şi poate să mă asigure că se va acorda un ajutor suficient de la Fondul European pentru Globalizare pentru pregătirea forţei de muncă concediate în vederea reconversiei profesionale?
Dimitar Stoyanov
- (BG) Doamnelor şi domnilor, acum două zile, pe zidurile a patru şcoli din oraşul Burgas au fost găsite slogane rasiste. Se inscripţionaseră lozinci precum: "Transformaţi bulgarii în săpun" şi "Moarte ghiaurilor". "Ghiaur" este un termen turcesc peiorativ, folosit pe vremea Imperiului Otoman, pentru a se referi la supuşii de altă religie decât cea musulmană şi la cei care nu aveau origine turcă. Pentru turci, un ghiaur este considerat inferior, drept care acest cuvânt este insulta rasistă cea mai jignitoare din limba turcă. "Ghiauri" este cuvântul folosit de fostul ministru al agriculturii Nihat Kabil şi de administratorii turci din Ministerul Agriculturii pentru a-i numi pe bulgarii care lucrau acolo, acordându-le turcilor tratament preferenţial.
Doamnelor şi domnilor, acest incident arată mentalitatea turcilor din secolul XXI. Acest exemplu este suficient pentru a ne da seama că Turcia nu trebuie să devină membră a Uniunii Europene, pentru că este un stat rasist, xenofob, care susţine şi promovează rasismul şi xenofobia în ţările vecine. Acest caz arată că bulgarii nu sunt doar o sursă a urii, ci şi victime ale urii şi intoleranţei etnice.
Parlamentul European a luat întotdeauna o poziţie fermă împotriva rasismului şi a intoleranţei etnice. Vă solicit să faceţi din nou acest lucru, în calitate de membri ai Parlamentului, şi să susţineţi declaraţia noastră scrisă, ce condamnă rasismul turcilor împotriva bulgarilor.
Tunne Kelam
Vă mulţumesc, domnule Preşedinte. Voi lăuda eforturile Preşedinţiei cehe de a gestiona prezenta criză a gazului, dar medierea unei crize după o alta nu este o soluţie. UE nu poate rămâne în continuare dădacă; dădaca unui copil teribil. O concluzie este clară: a ne bizui pe o alianţă strategică, benefică pentru ambele părţi, o alianţă cu Rusia, în calitate de furnizor fiabil de energie, este o greşeală strategică. Cauza principală a crizei actuale nu este Ucraina, ci însăşi criza din cadrul Gazprom, care nu şi-a putut menţine propriile angajamente.
Timp de opt ani consecutivi, producţia de gaze la nivelul Gazprom a stagnat la acelaşi nivel. Acesta este rezultatul tipic al controlului politic al statului asupra producţiei. Neputând să livreze gaze clienţilor ruşi şi să-şi îndeplinească, simultan, angajamentele faţă de partenerii străini, dl Putin a iniţiat criza politică şi a scos Ucraina drept ţap ispăşitor. Din acest motiv, este cu atât mai important să ne concentrăm asupra găsirii unor noi surse de energie.
Magda Kósáné Kovács
. - (HU) Domnule Preşedinte, stimaţi colegi, criza economică pe care mulţi au considerat-o iniţial drept o tactică de înspăimântare din partea mass-media a ajuns acum în Europa; ea afectează ţări, regiuni, comunităţi locale, întreprinderi şi, o dată cu ele, familii şi lucrători. Doi dintre colegii noştri au luat deja cuvântul pe această temă. Consecinţele recesiunii nu ne afectează pe toţi în mod egal, după cum ne reaminteşte Comisia în comunicarea sa. Impactul negativ se multiplică exponenţial la marginile Europei şi ale societăţii.
Pentru a preveni ca situaţia actuală să transforme principiul muncii decente în cuvinte goale şi pentru a putea evita o explozie a sărăciei, trebuie să ne concentrăm eforturile asupra resurselor. Din acest motiv, salut comunicarea Comisiei, precum şi eforturile de sensibilizare depuse de Comisarului Špidla şi îndemnul său adresat Europei de a depune eforturi pentru a proteja grupurile sociale cele mai vulnerabile, în acest moment de declin al activităţii economice.
Abordarea diferenţiată a Comisiei ne dă motive să sperăm că o Europă unificată nu va însemna o uniformitate forţată, în special nu într-o perioadă de criză. Sper şi doresc ca Parlamentul European să-i acorde sprijin în această privinţă.
Magor Imre Csibi
Domnule Preşedinte, în prezent ne confruntăm cu un paradox. Deşi majoritatea consumatorilor europeni s-au declarat în mod repetat împotriva OMG-urilor, studiile arată că aceştia cumpără alimente modificate genetic, atunci când sunt disponibile în supermarketuri.
Mulţi consumatori pur şi simplu nu ştiu că în Europa se vând alimente modificate genetic sau doar cad în capcana etichetelor ilizibile şi nu ştiu ce anume cumpără.
O posibilă soluţie ar fi să se permită menţionarea pe etichetă a absenţei OMG-urilor din alimente. În prezent, însă, nu există dispoziţii comune privind marcarea pe etichete a absenţei OMG-urilor, iar statele membre au libertatea de decizie în acest sens. Aceasta creează confuzii între consumatori şi denaturează piaţa internă deoarece, în timp ce unele state au introdus deja dispoziţiile referitoare la etichetarea absenţei OMG-urilor, altele refuză să permită furnizarea acestor informaţii.
Populaţia doreşte să efectueze alegeri alimentare pe baza propriilor valori, nu în funcţie de studiile de evaluare a siguranţei. Dacă ne pasă de preocupările consumatorilor, trebuie să fim transparenţi pe deplin şi să le dăm o posibilitate reală de alegere. Prin urmare, solicit Comisiei să asigure cadrul juridic pentru etichetarea voluntară a absenţei OMG-urilor la nivel european.
Bogusław Rogalski
- (PL) Domnule Preşedinte, doresc să profit de această ocazie pentru a solicita Consiliului să ia măsurile corespunzătoare, conform articolului 13 din Tratatul de instituire a Comunităţii Europene, în vederea combaterii discriminării pe motive etnice în Lituania.
Trei politicieni din minoritatea poloneză au fost aleşi la recentele alegeri parlamentare din Lituania. Autorităţile lituaniene au încercat să îi destituie din funcţia parlamentară. Motivul invocat este faptul că aceste persoane deţin KartaPolaka. Acest document confirmă faptul că titularul aparţine naţiunii poloneze. El are ca scop păstrarea culturii şi identităţii naţionale poloneze la nivel mondial între persoanele de origine poloneză. Autorităţile lituaniene consideră, însă, că aceasta reprezintă loialitate faţă de o ţară străină. Acest lucru este în mod evident ridicol şi revoltător. În plus, aici este vorba de discriminare pe motive etnice şi de încălcare a drepturilor unei minorităţi naţionale, un comportament nedemn de un stat membru al Uniunii Europene. Am încredere că autorităţile lituaniene vor reflecta asupra acestei probleme.
Daniel Strož
- (CS) Domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, Bernd Posselt, reprezentant al partidului bavarez CSU în Parlamentul European, lider al Societăţii Sudeţilor Germani, a propus ca Cehia să abroge aşa-numitele Decrete ale lui Benes pe parcursul Preşedinţiei sale. Această pretenţie este revoltătoare şi nu poate fi îndeplinită de Cehia. Se ştie că Decretele au fost instituite după cel de-al doilea război mondial, în conformitate cu opiniile puterilor învingătoare şi că au înlocuit standardele juridice până la alegerea unui parlament corespunzător. Prin urmare, nu este vorba de un fel de excrescenţă cancerigenă ce influenţează ordinea parlamentară europeană, după cum susţinea colegul. În opinia mea, organizaţia dlui Posselt seamănă cu o excrescenţă cancerigenă, deoarece acţionează contrar scopurilor integrării europene moderne avute în vedere de UE. În timp ce dl Posselt atacă Cehia, mii de cetăţeni germani locuiesc şi lucrează aici fără probleme şi există un număr mare de germani sudeţi care s-au retras aici. Eu însumi sunt un exemplu al faptului că, în prezent, în Cehia nu există agresiune împotriva germanilor deoarece, în calitate de cetăţean german, am fost ales pentru a reprezenta Cehia în acest Parlament.
Nicodim Bulzesc
Domnule Preşedinte, criza gazului a lăsat fără încălzire sute de mii de gospodării din 17 state europene, în condiţiile unor temperaturi extrem de reduse. Europa Centrală şi de Est au fost zonele cele mai afectate de această dispută, care a dus la închiderea de fabrici şi şcoli.
Chiar dacă, după ore de discuţii cu oficialii UE, Moscova şi Kievul semnează acordul intermediat de UE, Gazprom a declarat că acordul de reluare a aprovizionării cu gaz către Europa prin Ucraina va fi amânat, deoarece nu a primit o copie a acordului.
Echipa de experţi tehnici trimisă de Comisia Europeană va verifica alimentarea din Rusia prin conductele ucrainene şi, chiar dacă gazul va începe să circule în Ucraina, poate dura 36 de ore până să ajungă la statele membre ale UE. Prin urmare, Europa are nevoie de o politică unică privind securitatea energetică, pentru a evita viitoarele conflicte, şi trebuie să îşi diversifice sursele de aprovizionare cu energie.
Salut intervenţia Parlamentului în acest conflict şi sper să se ajungă la un acord cât mai curând, pentru a evita agravarea situaţiei.
Aurelio Juri
- (SL) Anul trecut am sărbătorit cea de-a patruzecea aniversare a Tratatului de neproliferare nucleară, iar acum doi ani Parlamentul a adoptat o rezoluţie prin care solicita Biroului, Consiliului şi Comisiei să-şi consolideze eforturile pentru a asigura un multilateralism mai eficient şi o implementare mai strictă a acestui tratat care, după cum ştim, a oprit proliferarea arsenalelor nucleare, însă, din păcate, nu a reuşit să reducă numărul acestora. Rezoluţia a solicitat, de asemenea, ca Statele Unite ale Americii să îşi retragă focoasele nucleare din teritoriul european, iar Marea Britanie şi Franţa să îşi întrerupă programele de rachete nucleare.
Deoarece fac parte din Parlament doar din noiembrie anul trecut, aş dori să vă întreb în ce măsură şi în ce mod s-a răspuns la aceste apeluri sau, mai degrabă, cât succes au avut aceste eforturi, dat fiind faptul că au fost reluate discuţiile privind un nou proiect de construire a unui scut american anti-rachetă în Cehia şi Polonia, iar acest proiect generează, aşa cum ne putem aştepta, noi tensiuni între vest şi Rusia, dar şi perspective şi ameninţări ale unei noi curse periculoase a armelor nucleare?
Rareş-Lucian Niculescu
S-a discutat intens, inclusiv în această seară, despre criza gazelor.
De fiecare dată se spune cât de grav şi cât de periculos este nivelul de dependenţă energetică al Uniunii Europene. De fiecare dată se repetă că soluţia este reducerea în continuare a dependenţei de surse unice de energie.
Trebuie însă să nu uităm şi de un alt imperativ, cel al economiei de energie.
Care este nivelul de risipă de energie în Uniunea Europeană în acest moment e greu de spus. Unii analişti vorbesc chiar despre o treime din consumul total. Cu titlu de exemplu, pot să spun că, dacă importurile de gaz rusesc ale României sunt de circa 14 milioane de tone echivalent petrol pe an, aproape 1 milion de tone echivalent petrol pe an sunt risipite din cauza izolării deficitare a blocurilor de locuinţe.
Din păcate, legislaţia comunitară nu este de natură să sprijine rezolvarea acestei probleme, pentru că limitează într-un mod de neînţeles fondurile europene care pot fi alocate proiectelor de reabilitare termică.
Cred că ar trebui să ne punem zi de zi următoarea întrebare: ce este mai simplu? Să căutăm surse noi de energie, să căutăm trasee noi de tranzit sau să nu uităm că prin metode simple putem să economisim o bună parte din energia risipită?
Miloš Koterec
- (SK) Anul acesta sărbătorim zece ani de la crearea monedei euro, iar la 1 ianuarie 2009 Slovacia a devenit cea de-a şaisprezecea membră a zonei euro.
Ţara mea a renunţat la o parte din identitatea ei, dar a făcut acest lucru cu mândrie. La fel cum ne-am preţuit propria monedă, am început să folosim euro, iar majoritatea populaţiei slovace începe să o considere drept monedă proprie. Am adoptat euro după doar cinci ani de apartenenţă la UE şi, după cum a spus prim-ministrul Fico în ziua de Anul Nou, am considerat euro un talisman norocos ce ne va aduce stabilitate şi posibilitatea unei dezvoltări mai viguroase în această perioadă de criză economică. Aş dori să mulţumesc tuturor celor care au contribuit la adoptarea euro în Slovacia şi să confirm atitudinea pozitivă a populaţiei slovace faţă de noua monedă.
Le doresc tuturor slovacilor mult noroc în utilizarea monedei euro, ca simbol al unei Europe integrate şi prospere.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Domnule Preşedinte, deoarece nu se va ţine nicio dezbatere în Parlament pe această problemă, doresc să subliniez importanţa pentru Uniunea Europeană a unei propuneri de directivă a Consiliului de punere în aplicare a Acordului încheiat între Asociaţia Proprietarilor de Nave din Comunitatea Europeană şi Federaţia Europeană a Lucrătorilor din Transporturi.
Această directivă, referitoare la munca marinarilor conform Convenţiei privind munca în domeniul maritim, va asigura condiţii de lucru decente pentru marinarii din Uniunea Europeană.
Acest sector trebuie promovat, deoarece contribuie la dezvoltare şi productivitate. Mările ce scaldă ţărmurile Uniunii Europene sunt foarte importante pentru comerţul internaţional, iar tinerii trebuie să vadă un viitor în profesiile maritime şi să susţină activitatea de navigaţie.
Jörg Leichtfried
- (DE) Domnule Preşedinte, contextul alocuţiunii mele este cel al transportului ilegal de căţeluşi descoperit în Austria la începutul lunii octombrie 2008. De la începutul lui octombrie 2008 am încercat să iau cuvântul în cadrul intervențiilor cu durata de un minut şi mă bucur că am reuşit într-un final. Este interesant faptul că dl Rogalski a luat cuvântul de trei ori între timp.
Să revenim la subiect. Poliţia austriacă a oprit un camion care transporta 137 de căţeluşi. Vehiculul prezenta defecţiuni grave, iar paşapoartele animalelor erau false, deoarece câinii nu ajunseseră la vârsta legală pentru transport. Călătoria a început în Slovacia şi trebuia să se încheie în Spania. Acest caz nu este unic şi ne arată încă o dată că organizaţiile orientate spre profit comit în mod constant infracţiuni, încălcând dispoziţiile europene referitoare la protecţia animalelor. Europa are foarte mare nevoie de inspecţii riguroase ale transportului animalelor şi de amenzi adecvate în caz de nerespectare a legislaţiei. UE trebuie să adopte standarde europene minime pentru protecţia animalelor, care să fie implementate şi monitorizate de toate guvernele. Aceasta ar obliga, de asemenea, statele complet inactive până în prezent în domeniul protecţiei animalelor să introducă standarde specifice.
Jelko Kacin
- (SL) Masacrul sângeros şi neîncetat al palestinienilor în fâşia Gaza este un simbol al neputinţei umane şi al standardelor duble, dar şi o nedreptate strigătoare la cer. Numărul victimelor palestiniene trebuie să ajungă la patru cifre înainte ca factorii internaţionali să folosească mecanismele de mediere pe care le aveau la dispoziţie încă din prima zi a conflictului?
Uniunea Europeană se consideră o forţă activă în relaţiile internaţionale şi un actor politic global. Este, însă, adevărat acest lucru? Ne putem numi cu adevărat o forţă activă atunci când armata israeliană, în pofida dispozitivelor sale sofisticate, atacă o şcoală finanţată de Uniunea Europeană în care se aflau civili? Se poate considera că există o legislaţie umanitară internaţională, când armata israeliană mută cu forţa palestinienii într-o casă pe care o bombardează a doua zi?
Am fost în Israel de multe ori, chiar şi în Sderot, ştiu multe despre ceea ce se întâmplă acolo, dar această acţiune israeliană este disproporţionată, excesivă şi inumană. Această acţiune este imorală, pervertită şi bizară, deoarece constituie în mod esenţial o campanie electorală. O sângeroasă campanie electorală.
Liam Aylward
Domnule Preşedinte, doresc să profit de această ocazie pentru a solicita susţinerea Jocurilor Olimpice Speciale Europene de la Varşovia din 2010 şi a Jocurilor Olimpice Speciale Mondiale de la Atena din 2011 prin finanţare de către Uniunea Europeană.
Comisia a alocat 5 milioane de EUR pentru susţinerea Jocurilor Olimpice Speciale Mondiale atunci când acestea s-au ţinut în Irlanda, în 2003, iar evenimentul a fost unul minunat şi deosebit de plăcut pentru cei prezenţi. Uniunea Europeană trebuie să fie lider în sprijinirea voluntariatului în sport.
Doresc să adaug că există o declaraţie scrisă în acest sens pe care membrii Parlamentului European o pot semna în această săptămână în afara hemiciclului şi doresc să îi rog pe toţi colegii să o semneze, pentru a asigura finanţarea UE pentru aceste Jocuri Olimpice Speciale foarte importante.
Jaromír Kohlíček
- (CS) La mulţi ani, domnule Preşedinte. Doamnelor şi domnilor, doresc să îmi exprim sincera uimire: este o ironie a sorţii faptul că guvernul ceh, a cărui abordare specifică în problema negocierilor cu Rusia este bine cunoscută, nu şi-a turnat încă cenuşă în cap. Chiar a amânat negocierile cu Rusia în privinţa securităţii energetice. Ceea ce mă şochează şi mai mult este poziţia Comisiei Europene. Ameninţă Slovacia şi Bulgaria cu sancţiuni şi am auzit chiar că şi dl Cohn-Bendit recomandă aplicarea de sancţiuni dacă blocurile dezafectate ale centralelor nucleare vor fi repuse în funcţiune. Aş dori să le recomand Comisarilor şi purtătorilor de cuvânt ai Comisiei Europene să se îmbrace gros, să oprească încălzirea în casele lor şi să le explice familiilor că acţionează în spirit de solidaritate cu slovacii şi bulgarii. Sau poate aceasta a fost doar o glumă proastă de început de an?
Emmanouil Angelas
- (EL) Domnule Preşedinte, şi eu aş dori să ridic problema gazelor naturale, având în vedere că în ultimele zece zile am fost martorii acestui conflict, în care s-au regăsit implicate multe state membre ale Uniunii Europene care depind de alimentarea cu gaze naturale pentru energie şi care a creat probleme cetăţenilor, întreprinderilor şi industriei.
În urma discuţiilor dintre cele două părţi oponente, discuţii pline de suspiciuni, neîncredere şi anunţuri contradictorii, dar şi în urma intervenţiei Preşedinţiei europene şi a Comisiei, s-ar părea că s-a găsit oarecum o soluţie.
Este clar că, indiferent de intenţii şi de distribuirea sarcinilor, problema poate reapărea dacă nu se iau măsuri. Prin urmare, trebuie să analizăm problema reformulării doctrinei energetice a Uniunii Europene, adăugând alte surse de energie.
De asemenea, Parlamentul European trebuie să transmită un mesaj clar conform căruia Uniunea Europeană nu poate fi şantajată şi trebuie să participe la dezbaterea pentru planificarea unor rute alternative pentru o alimentare sigură şi continuă cu gaze naturale. Obiectivul de reducere a necesarului de energie cu 20% până în 2010 nu va fi atins în circumstanţe instabile şi nesigure.
Silvia-Adriana Ţicău
Uniunea Europeană trebuie să aibă ca prioritate elaborarea unei strategii energetice comune şi a unui plan de acţiuni care să îmbunătăţească siguranţa energetică a Uniunii.
Întreruperea furnizării prin Ucraina a gazelor naturale către statele membre ale Uniunii a arătat dependenţa Uniunii de furnizorii săi tradiţionali. De asemenea, temperaturile scăzute din această iarnă au pus serioase probleme operaţionale furnizorilor de energie electrică, care au înregistrat valori istorice ale consumului.
Uniunea trebuie să elaboreze o strategie europeană pentru modernizarea grid-ului energetic, pentru creşterea eficienţei energetice şi pentru diversificarea surselor de aprovizionare cu energie. Realizarea proiectului Nabucco, construcţia de terminale de gaz lichefiat în porturile europene, investiţii în centrale nucleare mai sigure, creşterea eficienţei energetice şi creşterea utilizării energiilor regenerabile trebuie să se afle printre acţiunile prioritare comune dedicate creşterii siguranţei energetice a Uniunii.
Comisia Europeană, împreună cu Banca Europeană de Investiţii şi cu guvernele statelor membre, trebuie să identifice şi să asigure finanţarea acestor proiecte prioritare.
Gay Mitchell
Doamnă preşedintă, doresc să aduc în discuţie situaţia din Zimbabwe. Am senzaţia că dacă nu mai vedem problemele din Zimbabwe la televizor, nu ne mai pasă de ce se întâmplă acolo. Am dezbătut recent cazul Jestinei Mukoko, directoare executivă a Proiectului pentru pace din Zimbabwe şi membră în consiliul Forumului ONG-urilor pentru drepturile omului din Zimbabwe, care a fost răpită şi izolată timp de 21 de zile, după care a reapărut la Magistratura din Harare prezentând semne de tortură şi tratament inuman, toate acestea pentru crima de a fi făcut campanie pentru drepturile omului.
În prezent, dna Mukoko se află în închisoarea de maximă securitate, izolată de ceilalţi deţinuţi, iar viitorul ei, la fel ca şi cel al multor altor militanţi, lucrători din domeniul ajutorului umanitar şi cetăţeni obişnuiţi dinaintea ei, rămâne în pericol în mâinile regimului Mugabe.
În această Cameră, dar şi în multe parlamente naţionale, s-au spus multe lucruri şi s-au făcut multe declaraţii de condamnare, însă coşmarul pentru cetăţenii obişnuiţi din Zimbabwe continuă. Consider că este timpul să ne reafirmăm interesul în această privinţă şi să cerem Consiliului şi Comisiei să ia măsuri o dată pentru totdeauna pentru a pune capăt crimelor împotriva apărătorilor drepturilor omului în Zimbabwe.
Proinsias De Rossa
Doamnă preşedintă, salut declaraţia Preşedintelui din această seară privind situaţia din Gaza, precum şi decizia Parlamentului de a adopta o rezoluţie în acest sens, pentru a solicita încheierea unui acord de încetare a focului imediat, unilateral, de către toate părţile implicate în conflictul din Gaza. Au murit peste 900 de oameni până în prezent, ceea ce demonstrează inutilitatea dureros de evidentă a politicii prin război. Trebuie să insistaţi ca Israelul să oprească măcelul. Gaza este cea mai mare închisoare din lume, cu 1,5 milioane de prizonieri; acum s-a transformat şi într-un adevărat abator, în care, din nefericire, mor bărbaţi, femei şi copii doar pentru că sunt palestinieni.
De ce crime pot fi oare vinovaţi copiii palestinieni care mor în acest conflict? Ce scuze putem avea noi, europenii, pentru continuarea relaţiilor comerciale cu Israelul, atunci când acesta ucide în continuare oameni nevinovaţi? Consiliul European trebuie să înceteze să mai caute scuze, să pună capăt certurilor interne şi să adopte o acţiune concertată, care să pună capăt acestui măcel. Nu se poate pune problema dezvoltării relaţiilor dintre Europa şi Israel atâta timp cât acest stat nu se angajează într-un dialog constructiv cu toţi reprezentanţii poporului palestinian.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) În calitate de organizaţie a unor state unite de valori comune, Uniunea Europeană trebuie să folosească toate resursele pe care le are la dispoziţie pentru a preveni răspândirea urii. Operatorul francez Eutelsat a considerat, însă, oportună emiterea unui program al staţiei TV Al Aqsa, care are legături cu gruparea Hamas şi care îndeamnă în mod deschis la atacuri asupra populaţiei civile israeliene.
Prin aceasta, Eutelsat a demonstrat încă o dată că etica în afaceri este un concept relativ străin celor responsabili de managementul companiei, mai ales dacă ne gândim că, luni întregi, compania independentă de televiziune chineză NTDTV a fost împiedicată să emită. În pofida apelurilor a mai multor asociaţii, conducerea Eutelsat refuză să-şi revoce decizia, care, în orice caz, a fost luată la presiunea guvernului chinez. Deciziile surprinzătoare şi complet imorale ale conducerii Eutelsat ne face să ne întrebăm dacă nu cumva intenţiile persoanelor responsabile nu sunt exclusiv comerciale.
Ilda Figueiredo
(PT) Doamnă preşedintă, atacul Israelului asupra fâşiei Gaza este o crimă de război şi o crimă împotriva umanităţii. Are loc o tragedie: au murit 900 de palestinieni, dintre care mulţi copii, şi alte mii au fost răniţi.
Trebuie să solicităm încetarea atacului asupra Gaza. Trebuie să solicităm încetarea blocadei israeliene, care transformă Gaza într-un lagăr de concentrare. Din acest motiv, ne alăturăm oamenilor din toate ţările şi din toate continentele care demonstrează împotriva masacrelor: tuturor acelor oameni din fiecare ţară şi din fiecare continent care sunt revoltaţi de situaţie, ies pe străzi şi scandează "Stop crimelor!. Este crucial ca Parlamentul European şi alte organisme responsabile ale Uniunii Europene să solicite încetarea imediată a atacului asupra Gaza şi încetarea imediată a blocadei israeliene.
Jaroslav Zvěřina
(CS) Vă mulţumesc, doamnă preşedintă. Recent, am fost şocat de faptul că mai multe companii cehe de asigurări au încetat să mai plătească prime femeilor care încheie asigurări auto obligatorii. Această măsură a fost justificată prin intrarea în vigoare a noii legi împotriva discriminării. Observăm din nou cum unii politicieni şi unele organizaţii neguvernamentale adoptă o poziţie destul de exagerată privind problema egalităţii între sexe. O astfel de exagerare reprezintă o negare a matematicii actuariale, care arată constant faptul că bărbaţii şi femeile se comportă diferit în diverse aspecte ale vieţii lor şi, prin urmare, comportă niveluri şi riscuri diferite de asigurare. Negarea acestor diferenţe nu înseamnă a lupta pentru drepturi egale, ci mai degrabă a lupta pentru conformitatea şi nediferenţierea celor două sexe. O astfel de luptă ar fi inutilă şi ridicolă. Bărbaţii şi femeile sunt deosebiţi tocmai pentru că cele două sexe se completează într-un mod benefic şi util, în viaţa cotidiană, în cuplu şi în societate.
Gerard Batten
Doamnă preşedintă, tocmai s-a publicat un nou sondaj de opinie comandat de Campania pentru o Britanie independentă. Majoritatea celor intervievaţi au declarat că Uniunea Europeană este inaccesibilă şi coruptă şi că nu merită cheltuielile antrenate; 83% din cei intervievaţi cer să aibă prioritate legislaţia britanică şi, prin urmare, să se revoce supremaţia legislaţiei UE; 71% doresc realizarea unui referendum privind rămânerea în Uniune. Din păcate, nu există şanse ca acest lucru să se întâmple, deoarece guvernul laburist nici măcar nu va organiza un referendum privind Tratatul de la Lisabona, deşi promisese acest lucru în manifestul său electoral.
Populaţia britanică doreşte comerţ liber, prietenie şi colaborare cu Europa şi cu întreaga lume, nu să fie guvernată de Uniunea Europeană. Dacă s-ar organiza un referendum corect, prin care populaţia britanică să fie întrebată dacă doreşte o integrare politică şi economică tot mai puternică în cadrul UE sau abandonarea Uniunii, o majoritate covârşitoare ar vota pentru abandonare.
Avril Doyle
Doamnă preşedintă, doresc să-mi exprim preocupările privind lipsa tot mai acută a rigorii ştiinţifice din proiectele de propuneri prezentate acestui Parlament de către Comisie şi chiar din unele rapoarte şi amendamente de care suntem responsabili, în calitate de deputaţi. Ştiinţa pierde tot mai mult teren în faţa răspunsurilor populiste şi emotive, frecvent ascunse sub masca principiului precauţiei.
Să analizăm problema produselor fitosanitare. Am abandonat principiul ştiinţific de evaluare a riscurilor. UE nu a realizat o evaluare detaliată a impactului, lipseşte definiţia ştiinţifică a perturbatoarelor sistemului endocrin şi există o neconcordanţă de tratament între acest document şi Directiva REACH.
Reputaţia internaţională a legislaţiei UE va fi afectată, iar credibilitatea îi va fi subminată prin această lipsă tot mai pregnantă a rigorii şi corectitudinii ştiinţifice.
Slavi Binev
(BG) Doamnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, criza gazului în care se regăseşte Europa la începutul anului 2009 capătă rapid proporţiile unui dezastru pentru Bulgaria, care nu are o alternativă pentru aprovizionarea cu gaz. Nu voi discuta decizia nefericită, obtuză, luată de guvernul bulgar, care a transformat ţara mea într-un ostatic în conflictul dintre Rusia şi Ucraina, deoarece acest lucru este evident pentru toată lumea.
Ceea ce este mai important este să decidem ce măsuri trebuie luate pentru a depăşi criza. În acest caz, acest lucru poate însemna că Bulgaria trebuie să găsească o alternativă, astfel încât să elimine dependenţa externă. Din acest motiv consider că este esenţial ca Europa şi statele balcanice, precum Bulgaria, să urmeze exemplul Slovaciei şi să ia decizia de repornire a blocurilor I, II, III şi IV ale centralei nucleare de la Kozlodui. În acest moment, aceasta este singura opţiune pe care o are Bulgaria pentru a-şi asigura o independenţă minimă şi pentru a reduce atât daunele directe, cât şi pe cele pe care le va provoca utilizarea în prezent a păcurii în locul gazului.
Maria Petre
Având în vedere că anul acesta, 2009, este abia la început, aş vrea să vă spun tuturor că, în opinia mea, el nu este un an obişnuit.
În 2009 se încheie două decenii de la sfârşitul războiului rece şi dărâmarea tuturor zidurilor ce despărţeau ţări, dar şi Europa, în est şi vest, în libertate şi democraţie într-o parte şi regimuri totalitare în cealaltă parte.
Ca deputat român, dar şi ca cetăţean român care a cunoscut dictatura, cred că aceste două decenii au însemnat pentru o parte dintre noi tranziţie, iar pentru cealaltă parte, acceptare.
Cred în egală măsură că, în ciuda contextului, anul 2009 ar trebui să fie cel în care acţiunea noastră şi, în egală măsură, acţiunea Comisiei Europene, să consacre o singură Europă pentru toţi europenii: o Europă în care fiecare din cei 500 de milioane de europeni să simtă că drepturile lui sunt garantate, că solidaritatea este reală, că nimeni nu mai poate fi discriminat, că nimeni nu trebuie să se mai simtă străin sau tolerat în Europa unită, că suntem cu toţii cetăţeni europeni care se simt la fel, indiferent de locul în care ne aflam fiecare înainte de 1989.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Doamnă preşedintă, Parlamentul European a abordat în multe rânduri chestiuni referitoare la mediu. Aş dori să subliniez un aspect ce mi-a fost adus la cunoştinţă de un grup de elevi preocupaţi de situaţia mediului natural. Sumele plătite pentru deşeurile de metal, hârtie şi sticle din materiale sintetice s-au redus dramatic. Colectarea acestor materiale devine neprofitabilă. Prin urmare, multe oraşe au desfiinţat containerele în care se puteau sorta sau au încetat golirea acestora.
Reciclarea hârtiei a fost o problemă mult discutată în ultima vreme. Situaţia actuală din Polonia poate fi rezumată astfel: persoanele implicate în colectarea deşeurilor de hârtie susţin că preţurile sunt prea mici şi că gestionarea lor nu aduce niciun beneficiu. Pe de altă parte, producătorii de hârtie care folosesc hârtie reciclată susţin că aceasta este prea scumpă pentru ei şi că preţurile actuale nu justifică investiţiile în echipamentele de prelucrare. Solicit, prin urmare, luarea unor măsuri responsabile din punct de vedere ecologic pentru rezolvarea acestei probleme. În prezent, copiii colectează deşeuri de hârtie deoarece activitatea are o valoare educaţională, dar apoi hârtia este aruncată în gropile de gunoi locale.
Preşedintele
Doamnelor şi domnilor, am făcut tot posibilul pentru a da cuvântului unui număr cât mai mare de vorbitori.
Declar închis acest punct.
