Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (forhandling)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi om om Rådets fælles holdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (15647/1/2007 - C6-0035/2008 - (Ordfører: Reino Paasilinna).
Reino Paasilinna
Hr. formand, kommissærer, damer og herrer! Jeg vil gerne takke jer alle for det fremragende samarbejde. Det er altid afgørende i vores arbejde for at opnå et godt resultat.
Der har været tale om at oprette et institut for innovation og teknologi i næsten tre år nu, og tiden er gået, fordi Kommissionens oprindelige forslag har skullet igennem ikke så få forbedringer. Parlamentets udvalg, især Udvalget om Industri, Forskning og Energi, har givet forslaget et nyt udseende. Parlamentet og Rådet er blevet garanteret større beføjelser, men uden at bringe EIT's selvstyre i fare. Valget af dets bestyrelse minder nærmere om det valgsystem, der anvendes ved Det Europæiske Forskningsråd, som den videnskabelig verden har anbefalet. Som en eller anden lige sagde, er det også blevet bekræftet, at små og mellemstore virksomheder vil være i stand til at deltage i EIT's arbejde og nyde godt heraf. Det er dér, indvirkningen på beskæftigelsen vil være størst, og det er præcis dem, der har den fleksibilitet og effektivitet, der er behov for til den hurtige iværksættelse af nyskabelser.
Frem for alt er det instituttets prioriteter, der har ændret sig. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi skal, som navnet antyder, fokusere på innovation. De to andre elementer i videntrekanten, uddannelse og forskning, er vigtige, men innovation er klart udtryk for trekantens toppunkt, det er dens fokuspunkt og hovedformål. Vi skal investere i kvalitetsuddannelse og grundforskning i fremtiden, men som vi alle ved, er innovation Europas akilleshæl.
Amerikanerne indleverer over en tredjedel flere patentansøgninger til Den Europæiske Patentmyndighed end europæerne selv. Vi har brug for mere videnintensive produkter og tjenester.
På 10 år har Kina øget sin andel af bruttonationalproduktet, som anvendes til forskning og udvikling, fra ca. 0 til et nuværende niveau på 1,5 %. I ikke mindre end 17 EU-medlemsstater er andelen lavere end i Kina. Andelen af EU's bruttonationalprodukt til forskning og udvikling er stadig betydeligt lavere, end det er tilfældet med andre økonomiske verdensmagter.
Det er endnu mere foruroligende, at vi her har set vores investeringsandel gå ned, ikke op, i de senere år. Det ser mere eller mindre lige så slemt ud med den risikovillige kapital. Lissabonstrategien kræver en dynamisk fremgangsmåde. Hvorfor har vi ikke tillid til vores egne planer? Høje uddannelses- og forskningsniveauer giver alt for få kommercielle og funktionsmæssige anvendelser, eller i det mindste virkeliggøres de sjældnere end i konkurrerende lande. Vores patentsystem er også kompliceret. Burde hjerneflugten ikke være en alvorlig sag for en Union, der har som mål at blive verdens førende videnbaserede økonomi?
EIT kommer ikke til at eliminere disse problemer, men de kan mindskes gennem de eksempler, det statuerer. Det vil forsyne erhvervslivet med en ny slags forbindelse til samarbejde inden for uddannelse og forskning. Det vil skabe muligheder for den kommercielle udnyttelse af forskningen, og det vil etablere tættere bilaterale bånd. EIT bliver ikke et superuniversitet, der holder de bedste forskere for sig selv. Det garanterer Parlamentets ændringer. Efter startvanskelighederne, der opstod i forbindelse med finansieringen, er situationen nu klar. En af de viden- og innovationsfællesskaber, som jeg har foreslået, vil koncentrere sig om informations- og kommunikationsteknologi. Vi modtager allerede betydelige pengesummer fra erhvervslivet hertil. Finansiering er derfor ikke noget problem. Undersøgelser og afprøvninger alene er ikke nok: Vi har brug for samarbejde, og EIT er oprettet til dette formål.
Det fremragende kompromis, der er indgået med Rådet, er så fordelagtigt, at vi kan meddele, at vi går ind for det, og jeg vil derfor gerne bede alle om at vise deres støtte til det i den afstemning, der snart starter.
(Bifald)
Ján Figeľ
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg er virkelig glad for - og det er ikke kun en diplomatisk frase - at være her i dag for ved denne lejlighed at tale om muligheden for at sætte skub i Europas innovationer. Jeg tror, at Parlamentets afstemning bliver meget vigtig.
Som hr. Paasilinna nævnte, er vi nået langt siden starten, men jeg vil bare gerne minde Parlamentet om, at der var en del skepsis, modvilje og tøven med hensyn til forslaget om at sætte skub i innovationen med denne institution, og jeg er glad for, at vi har været i stand til at ændre disse oprindelige holdninger til en holdning af enighed og støtte fra medlemsstaternes, Parlamentets, institutionernes og parternes side. Jeg husker indsatsen fra det finske, det tyske, det portugisiske og nu det slovenske formandskabs side. Jeg vil her især gerne udtrykke min taknemmelighed over for Parlamentets ordfører hr. Paasilinna, fordi han var meget medvirkende og støttende, og også til forkvinden for Udvalget for Industri, Forskning og Energi fru Niebler tillige med hr. Böge, formand for Budgetudvalget, og ordføreren for Kultur- og Uddannelsesudvalget fru Hennicot-Schoepges. Uden disse bestræbelser og bidrag ville vi ikke have været i stand til nå hertil.
Jeg synes, dette er en lejlighed til at vise, at Europa har kapaciteten og også et stærkt engagement med hensyn til at forbedre innovationsevnen i den globaliserede verden. Teknologisk innovation er nøglen til vækst, jobskabelse og konkurrenceevne, og det er grundlaget for vores borgeres sociale trivsel. Vi foreslår at integrere de tre sider af videntrekanten - uddannelse, forskning og innovation - fuldt ud gennem samarbejde mellem parter fra erhvervslivet, forskningen og universiteterne. Disse vil arbejde sammen i såkaldte viden- og kommunikationsfællesskaber.
Jeg tror, tiden nu er inde til at sætte Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) i bevægelse efter alle forberedelserne. Vi har allerede taget nogle skridt, som De ved, og jeg har informeret udvalget om, at vi har iværksat en procedure til identifikation af bestyrelsen. Der er et specielt uafhængigt identifikationsudvalg af høj kvalitet, som nu udarbejder kriterierne. Vi vil derefter forsøge at sammensætte en gruppe på 18 personer, der skal starte som bestyrelse. Identifikationsudvalget arbejder helt uafhængigt og selvstændigt. Jeg mener, det er absolut nødvendigt for EIT's succes og bestyrelsens legitimitet.
Parlamentet og Rådet vil blive udførligt informeret om udvælgelsesproceduren og udfaldet. Kommissionen vil udarbejde en foreløbig rapport efter afslutningen af første etape af udvælgelsesproceduren og en endelig rapport, så snart proceduren er færdig. Parlamentet og Rådet vil derefter have en måned til at lægge mærke til de foreslåede medlemmer af EIT's bestyrelse. Deres fremragende egenskaber, deres ubestridte omdømme, totale uafhængighed og evne til at repræsentere deres interesser fra de sektorer, de repræsenterer - universiteter, forskning og erhvervslivet - vil, tror jeg, blive en absolut nødvendig ingrediens for instituttets troværdighed på kort og på lang sigt.
Tillad mig at understrege et element af yderste vigtighed. Jeg vil gerne formelt meddele, at Kommissionen er fuldt ud forpligtet til at respektere principperne for bestyrelsens selvstændighed og uafhængighed, som er indarbejdet i forordningen, og den kommer ikke til at spille nogen rolle i EIT's strategiske beslutningstagning. På denne baggrund vil Kommissionen give administrativ og økonomisk støtte til bestyrelsen på dennes anmodning og i det omfang, det er nødvendigt i startfasen. Der må være en form for assistance i begyndelsen.
Denne støtte skal sætte bestyrelsen i stand til at vælge de første viden- og innovationsfællesskaber inden for en frist på 18 måneder og vil på ingen måde foregribe dens strategiske beslutningstagning. Det er i vores fælles interesse at se EIT driftsklar inden for den tidsramme, der er forudset i forordningen. Jeg ser virkelig frem til den vellykkede etablering af EIT, og endnu en gang vil jeg gerne udtrykke dyb taknemmelighed for Parlamentets engagement og bidrag.
Romana Jordan Cizelj
for PPE-DE-Gruppen. - (SL) Hr. formand! Der er allerede gået tre år, siden idéen om at oprette et europæisk institut for innovation og teknologi først blev luftet. Erkendelse af at nøglen til større konkurrenceevne og innovation er passende omhu for kvaliteten af menneskelige ressourcer, går imidlertid endnu længere tilbage. EIT tilbyder en løsning på dette problem på europæisk niveau.
Grundlaget er allerede på plads. Nu er det tid til en hurtig og effektiv gennemførelse af de aftalte foranstaltninger. Jeg vil gerne takke parlamentsmedlemmerne, ordføreren og især medlemmerne af min parlamentariske gruppe for at gøre det muligt for os at nå til enighed og i samarbejde med Kommissionen og Rådet at udarbejde et godt forslag indeholdende de fleste af vores væsentligste idéer.
Innovation er livsnerven i EIT. Desuden har vores initiativ gjort det muligt for instituttet at blive et symbol for det optimale og et kendetegn for europæisk kvalitet. Ét stort resultat er netværksstrukturen af uafhængige viden- og innovationsfællesskaber, som er nævnt i det nuværende forslag. Det er også lykkedes os at finde en løsning på det komplekse og vanskelige spørgsmål om instituttets driftsmæssige organisation.
Det nuværende forslag tilbyder en løsning i form af et strategisk innovationsprogram, der optimerer balancen mellem ansvaret for politikken og eksperternes uafhængighed og klart definerer kompetencerne for langsigtet strategisk planlægning.
Vi kan nå langt med de økonomiske ressourcer, der blev nævnt tidligere. Udgangspunktet er godt, men en effektiv gennemførelse afhænger som sædvanlig af os og vores vilje og ihærdighed.
Hannes Swoboda
Hr. formand! Jeg vil begynde med at undskylde, at jeg går lige efter min tale, fordi jeg skal til en samtale hos hr. Pöttering. Jeg vil gerne takke hr. Paasilinna varmt for hans engagement i denne sag og også kommissæren, som altid har støttet denne sag.
Jeg tror virkelig, at dette EIT er et vigtigt europæisk instrument. Hr. Paasilinna har allerede beskrevet, at vi i Europa bruger for lidt penge på forskning og udvikling, og vi bruger for lidt på topforskning. I Europa generelt og i de fleste lande - i det mindste i de fleste medlemsstater - kunne, burde og skulle det være mere. EIT er ikke nogen konkurrenceinstitution, det skal tværtimod fremme denne forskning, tage nye initiativer. Jeg tænker f.eks. på, hvor vigtigt det er alene på energiområdet, at vi gennemfører mere forskning for at udvikle nye energiteknologier.
Og fordi det er så vigtigt, beder jeg kommissæren om virkelig at presse på for at få taget de nødvendige beslutninger hurtigt. En beslutning vedrører naturligvis instituttets placering. Her ønsker jeg som wiener og østriger naturligvis, at det bliver Wien. Men uanset hvad man beslutter, så bør det besluttes hurtigt, så EIT snart kan komme i gang med sit arbejde.
Jorgo Chatzimarkakis
Hr. formand! Endnu en gang hjertelig tillykke til Reino Paasilinna, vores ordfører, og til hr. kommissær Figeľ. Det er virkelig en glanspræstation, at dette er blevet klaret på så kort tid. Ordføreren har været meget flittig og omhyggelig og har inddraget os alle.
Jeg vil imidlertid også gerne rette en særlig lykønskning til kommissionsformand Barroso. Man skal nemlig være helt klar over, at dette projekt i januar 2005 var hans personlige initiativ. Vi har stablet det på benene på tre år. Det er storartet. Vi er hurtige i Europa, og det er en glanspræstation fra vores side, det må man have lov at sige her. Det tog kun tre år, selv om emnet jo var kritisk. Vi har at gøre med uddannelse. Uddannelse hører i Tyskland - som er det land, jeg kender bedst - under delstaternes suverænitet på kulturområdet, og det er naturligvis et centralt område i medlemsstaterne.
Alligevel er det lykkedes os at få et kompromis på plads. Jeg vil pege på økonomien. Hvor længe sloges vi ikke med spørgsmålet om, hvor pengene egentlig skulle komme fra. Og så lykkedes det os i første hug at få EU-budgettet på banen. Tidligere hørte man altid: subsidier, subsidier. De kender debatten! Og nu lød det for første gang: Innovation i stedet for subsidier! Det er storartet! Jeg vil gerne rette en særlig tak til medlemmerne af Landbrugsudvalget, for de måtte gå på kompromis i denne sag, og det har de også gjort.
Vi fik også hurtigt løst de spørgsmål, der var uenighed om, f.eks. spørgsmålet om, hvor uafhængigt EIT skal være, spørgsmålet om, hvor længe pilotfaserne skal vare, spørgsmålet om, hvordan EIT's forhold til det syvende forskningsrammeprogram skal være, spørgsmålet om kannibalisering og spørgsmålet om den såkaldte EIT-label, altså spørgsmålet om, hvad der skal anføres på denne label, når et projekt kører under EIT-flag. Det har vi alt sammen fået løst.
Nu drejer det sig om gennemførelsen. I øjeblikket er man, som kommissær Figel' sagde, ved at forberede bestyrelsen, og Europa-Parlamentet - vi er meget taknemmelige for, at De inddrager os - vil kaste et blik på, hvem der sidder i denne bestyrelse, for det mener vi er meget, meget vigtigt.
Men det kommer også til at handle om valg af emner. Hr. Swoboda nævnte netop energispørgmålet. Vi bør virkelig fokusere på også at styre Europas store svar på klimaændringen via EIT, f.eks. spørgsmålet om energieffektivitet osv. Men vi skal også drøfte, hvor instituttet skal placeres. Jeg mener fortsat, at Strasbourg er en fremragende placering for EIT. Det er ikke blevet nævnt så tydeligt før, men vi bliver nødt til at tale om det. Denne bygning er et fremragende sted til EIT og til et europæisk forskningsråd. Strasbourg kunne blive til Sciencebourg, og det bør være et mål for os alle.
Konrad Szymański
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Det er godt, at vi i dag afslutter lovgivningsarbejdet forbundet med oprettelsen af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. Bestyrelsens placering samt viden- og innovationsfællesskaberne udgør yderligere et skridt mod et fælles marked med viden i EU.
Kommissær Verheugen gentog under det sidste besøg i Polen, at optagelsen af de nye medlemslande i de fælles markedsstrukturer har øget markedets potentiale, at optagelsen har været en succes for alle. Jeg appellerer på det kraftigste til, at denne positive oplevelse også vil være en rettesnor for os i denne sag.
Placeringen af instituttets råd i Wrocław vil være et skridt, der gavner samhørigheden. Det vil være nemmere for de nye lande at modtage støtte til øget finansiering af forskning og udvikling i EU's fremtidige budget. Det vil endelig frigøre hele Europas innovationspotentiale.
Støtten til Wrocławs kandidatur er ikke udtryk for snæversynet egoisme, men er en naturlig konsekvens af en forståelse for hele EU's interesse.
Miloslav Ransdorf
for GUE/NGL-Gruppen. - (CS) Hr. formand! Jeg vil gerne sige, at man siden Kondratievs langbølgeteori har vidst, at det at skabe innovation og gennemførelse af innovation i samfundet er en objektiv proces, en proces med sine egne specielle og objektive mønstre. Som mennesker, der er aktive på den politiske arena, kan vi fremme innovationen. Jeg tror personligt, at hvad institutioner angår, er EIT vigtigere for Europas fremtid end f.eks. Kommissionen. Jeg tror, der er tre fundamentale ting, der kan hjælpe med til at gøre samfundet bevidst om betydningen af videnskab og gøre det mere populært.
For det første bør videnskabsfolk betragtes som rollemodeller i samfundet. Det er af afgørende betydning, at videnskabsfolk, som f.eks. hr. Holý, en fremtrædende tjekkisk kemiker med dusinvis af patenter, fremstilles som værdimodeller for unge mennesker frem for sportsfolk og sangere. Derfor bør vi stræbe efter at opnå - for at anvende en form for slogan - et nyt "værdimønster".
For det andet bør vi sigte efter at opnå et fornyet "værdilederskab". Europa har givet verden flere fremtrædende videnskabsfolk end alle de andre kontinenter tilsammen. Værdien af videnskabelige forsøg har altid været grundlæggende for europæerne. Vi bør gøre alt for at sikre, at Europa genvinder sin førende rolle i denne henseende.
For det tredje har vi også brug for, hvad jeg ville kalde en "pionerånd", hvilket ville vise Europa vejen fremad.
Jana Bobošíková
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Tal fra Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret viser klart, at Europas problem ikke er mangel på nye idéer. Det, der mangler, er, at de bliver omsat til forretningsmuligheder.
Det vil ikke være Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi, der kommer til at sikre succesen i en global økonomi. Innovativ konkurrenceevne kan kun støttes ved hjælp af større finansieringsmuligheder, herunder risikovillig kapital, og af et kreativt miljø og en sand akademisk frihed samt iværksætterfrihed sammen med et passende belønningssystem for fremragende videnskabelige resultater.
Jeg er grundlæggende imod oprettelsen af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. Det vil ikke garantere EU en konkurrencemæssig fordel. Det vil kun være en overflødig struktur, der kopier allerede eksisterende strukturer til fremme af videnskab, udvikling og uddannelse. Det bliver endnu et sted, der vil opsluge skatteydernes penge uden særlige fordele forbundet hermed.
Desuden truer det med at efterfølge fiaskoen med Galileosystemet. Den private sektor, hvis penge Kommissionen og Rådet er afhængige af, kan ikke forstå, hvorfor den skal finansiere politikernes og embedsmændenes meningsløse drøm.
Angelika Niebler
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne undskylde, at jeg ikke kunne være til stede fra debattens begyndelse. Den foregående taler nævnte netop Galileo. Jeg skulle lede forhandlingerne om Galileo i trilogen, derfor blev jeg forsinket.
Min tak går naturligvis i første omgang til vores ordfører, Reino Paasilinna, som har ydet et fremragende stykke arbejde sammen med skyggeordføreren. Min tak gælder imidlertid også hr. kommissær Figel', som har deltaget intenst i drøftelserne, så vi i dag kan stemme om en betænkning, som også vil få bred tilslutning i Parlamentet.
Vi indledte debatten for tre år siden med spørgsmålet: Har vi brug for et europæisk institut for teknologi og innovation? Mit svar er klart: Ja, vi har brug for dette institut! Vi har et efterslæb, når det gælder teknologioverførsel. I alle 27 lande har vi fremragende videnskabsfolk og forskere. Det, vi mangler, er at få omsat de excellente resultater fra forskningen til markedsdygtige produkter og tjenesteydelser. Det skal det teknologiske institut - innovationsinstituttet - bidrage til.
Kommissionens forslag gik i første omgang ud på at bygge et nyt institut på bar mark. Det har vi sagt nej til i Parlamentet. Vi vil opbygge en netværksstruktur, hvor virksomheder, universiteter og forskningsinstitutioner i Europa er tilknyttet. Det har vi gjort med vores betænkning. Jeg håber på bred tilslutning. Så vil vi være på rette vej.
Det var også godt, at vi ikke diskuterede placeringen under vores debatter. Ellers, kære hr. Chatzimarkakis, ville vi ikke være færdige i dag og ville ikke kunne afslutte denne sag, tværtimod ville vi om fem år stadig være i gang med at diskutere, om vi havde brug for et teknologisk institut.
Gyula Hegyi
(EN) Hr. formand! Videnskab og teknologi er vores virkelige muligheder for at komme med i den globale konkurrence. I mange århundreder har vores kontinent været centrum for videnskabelig og teknologisk udvikling, og europæisk videnskab har altid været international. Der har været en intensiv udveksling af idéer og besøg af videnskabsfolk, selv i tiden med jerntæppet, og forskersamfundet er næsten grænseløst i disse dage.
Oprettelsen af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi er et vigtigt skridt for at fastholde denne ældgamle tradition på vores kontinent. Jeg byder det i høj grad velkommen, og jeg hilser selvfølgelig den fortrinlige betænkning fra min kollega hr. Paasilinna velkommen.
På vegne af min regering, min nation og mine videnskabsfolk tilbyder jeg, at Budapest kan blive EIT's hovedkvarter. Vores resultater inden for biovidenskaberne i kampen mod klimaændringer og inden for miljøstudier er de bedste argumenter. Men min hjemby Budapest kunne også byde på en behagelig og spændende atmosfære.
Lena Ek
(EN) Hr. formand! Vi vil gerne have et Europa, der er konkurrencedygtigt, miljøvenligt og socialt ansvarligt. Der er imidlertid skarp konkurrence på verdensmarkedet, og for at være i stand til at deltage i denne konkurrence har vi brug for europæiske projekter, og vi har brug for at samle vores ressourcer ligesom USA, da de besluttede sig for at sætte en mand på månen. Jeg tror, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi kan blive vores platform til et "sætte en mand på månen"projekt, hvilket betyder forbindelsen mellem fremtrædende forskere og samlingen af vores ressourcer.
De områder, der er defineret indtil videre, som klimaændringer og telekommunikation, er områder, der har betydning for Europa og for europæisk konkurrenceevne, og hvordan vi kan få det Europa, vi har så hårdt brug for til de europæiske borgere. Jeg mener, at forandringen, hvor vi garanterer akademisk uddannelse, er yderst vigtig.
Til slut vil jeg gerne støtte hr. Chatzimarkakis i hans ønske om at anvende de lokaliteter, vi allerede har.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. formand! Om blot tre måneder bliver det afgjort, hvilken by der skal huse Det Europæiske Teknologiske Instituts bestyrelse.
Det bliver en beslutning, der både er politisk og fagligt funderet. Et konglomerat bestående af de nyligt tiltrådte EU-lande er oprettet med henblik på at udligne mulighederne mellem det gamle og nye EU. Jeg synes, at det perfekte, ideelle sted udgøres af den polske by Wrocław, som tjekkerne, østrigerne, jøderne og tyskerne sammen med polakkerne har skabt og været med til at forme. Jeg siger dette af faglige hensyn, men også under hensyntagen til de politiske kriterier, som jeg har nævnt.
Argumenterne for Wrocław er følgende: Byen har et stort intellektuelt potentiale. Det er en kendsgerning, at byen er et stærkt akademisk centrum. Der findes en stor koncentration af kapital og firmaer, herunder udenlandske, i Dolny Śląsk-regionen, og de kan være partnere for EIT. Byen ligger sluttelig meget tæt på de to andre EU-medlemsstater Tyskland og Tjekkiet. En række nobelpristagere fra forskellige områder stammer fra Wrocław. Allerede nu har Wrocław et meget veludviklet forskningssamarbejde med mange universiteter og forskningscentre i hele Europa og uden for Europa.
Jeg tror, at det vil være en optimal beslutning at lade Wrocław være hovedsæde for Det Europæiske Teknologiske Institut med henblik på at skabe en harmonisk forskningsmæssig og teknisk udvikling af EU, der er nødt til at fjerne skellene mellem det gamle og nye Europa.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Hr. formand! Der er naturligvis visse konsekvenser forbundet med at begrænse taletiden til ét minut. Jeg udelader f.eks. finansielle forhold. Innovationsidéen er det faglige bindemiddel i programdiskussionerne, hvilket i vid udstrækning er ordførerens fortjeneste. Idéen skal konkretiseres via et videnfællesskab. Mit land, der ikke skjuler sin umiddelbare interesse i at oprette instituttet, mener, at det er muligt, at fællesskaberne kan fungere ved hjælp af en gennemtænkt kontakt til instituttet. Fællesskabernes vidtrækkende uafhængighed må dog ikke begrænses.
Regeringsorganisationerne fremhæver naturligt nok fællesskabernes praktiske værdier ved at opfatte dem som bærekraft for de tre elementer, som vidensamfundet skal bygges på: uddannelse, forskning og industri. De bekræfter samtidig, at de europæiske forskningsmiljøer er rede til at skabe fællesskaber, der i begyndelsen er koncentreret i tre sektorer: vedvarende energi, klimaændringer og informationsteknologier. Det er min pligt som parlamentsmedlem, selv om jeg udfører den med en vis tilfredshed, at konstatere, at byen Wrocław, et kendt polsk forskningscentrum, indtager en særlig plads på disse områder.
Teresa Riera Madurell
- (ES) Hr. formand! Jeg vil begynde med at lykønske ordføreren, der har opnået en god aftale i forbindelse med et spørgsmål, der som udgangspunkt ikke var let. Finansieringen var et stort udestående ved førstebehandlingen, og vi glæder os over, at vi har opnået en fælles holdning.
Vi kan ikke se bort fra, at den oprindelige idé til instituttet var inspireret af andre allerede fremragende modeller, men der skal heller ikke herske tvivl om, at der er blevet gjort en stor indsats for at gøre det muligt ved at foretage en nødvendig tilpasning til den europæiske kompleksitet og mangfoldighed. Resultatet er et nyt instrument, der er i stand til at integrere de tre vidensøjler, uddannelse, forskning og innovation, der skal være katalysatorer for en tværfaglig innovationskultur, som er meget nødvendig for at forbedre konkurrenceevnen.
Vi er derfor overbevist om, at det er en god idé at etablere innovations- og vidensamfund i form af integrerede og strategiske netværk af universiteter, forskningscentre og virksomheder, hvor studerende, forskere og viden cirkulerer frit, og hvor der arbejdes med højaktuelle videnskabelige og strategiske spørgsmål, f.eks. vedvarende energi eller informations- og kommunikationsteknologi.
Vi håber, at Det Europæiske Teknologiske Institut i en ikke for fjern fremtid vil begynde at give det udbytte, vi alle ønsker.
Grażyna Staniszewska
(PL) Hr. formand! Jeg vil på dette sted atter en gang udtrykke min tilfredshed med den vægt, som Fællesskabet lægger på behovet for innovation i Europa. Det er især vigtigt for de nye medlemsstater, der takket være innovationsteknologierne har mulighed for at tage et civilisatorisk spring samt markant at fremskynde udviklingen. Vi støtter derfor det fremragende forberedte projekt fra byen Wrocław, der ansøger om at være hovedsæde for instituttets bestyrelse.
Bortset fra Strasbourg vil netop Wrocław kunne beskytte os mod at have dyre udflugter hver måned. Wrocław ligger på grænsen mellem det gamle og nye Europa. Det er ikke en hovedstad, men en energisk by med fremragende højere læreanstalter og knap 150.000 studerende. Såvel de nationale polske myndigheder, lokalstyret i Wrocław som det polske akademiske miljø er fuldstændig klar til denne opgave. Placeringen af Det Europæiske Teknologiske Institut i Wrocław vil ligefrem have en symbolsk dimension, og det vil slet ikke være i uoverensstemmelse med kvalitetskriterierne.
Et netværk af viden- og innovationsfællesskaber, der indgår i Det Europæiske Institut, skal også være ligeligt fordelt i hele EU. Instituttet skal nemlig være et instrument til mobilisering af hele Fællesskabet, og det skal bedrage til en øget konkurrenceevne, innovation og højteknologi, samt den heraf følgende økonomiske udvikling i hele EU. Jeg tror, at vi takket være initiativer som EIT er i stand til at møde den globale økonomis udfordringer, der er baseret på viden, hvormed vi realiserer Lissabonstrategiens ambitiøse målsætninger.
Pierre Pribetich
- (FR) Hr. formand! Vi er på vej mod sidste fase af oprettelsen af EIT. Jeg glæder mig over de forhandlinger, der er blevet ført mellem de forskellige institutioner med henblik på at nå frem til en afbalanceret løsning for at gøre dette institut til et symbol på innovation på højde med vores store ambitioner. Der er dermed sat fokus på innovation, som er en grundlæggende værdi i Europa. De første viden- og innovationssamfund vil fokusere på nøgleområder såsom klimaændringer og vedvarende energikilder uden at glemme nanoteknologierne, som virkelig har brug for støtte.
EU vil fokusere målrettet på innovation. Innovationens Europa, Europas innovation - EIT er the missing link mellem disse to koncepter. The missing link, som, hvis det vedtages under morgendagens afstemning, vil gøre det muligt for EU at komme videre. Det er ved at tro på roserne, at man får dem til at blomstre, sagde Anatole France. EIT er som en rose i vores europæiske have. For at få EIT til at blomstre, skal alle de klimatiske vilkår være i orden.
Under førstebehandlingen beklagede jeg knapheden af de finansielle midler, der blev afsat til EIT, og støttens utilstrækkelighed. 308 millioner euro er ikke tilstrækkeligt og er ikke på højde med vores ambitioner. Derfor skal vi ændre det finansielle klima og stille de midler til rådighed, der er nødvendige for, at vores reelle ambitioner kan tage form.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Hr. formand! Jeg er glad for at få denne lejlighed. Det er faktisk udmærket at begynde med denne perle, som i begyndelsen er lille, men som har store muligheder, især nedefra?, hvis det i fremtiden anerkendes som et særligt prædikat for kvalitet.
Mit andet punkt er, at jeg sammen med hr. Paasilinna har gjort en indsats for denne bro til industrien, denne nomenklatur vedrørende innovation, og hvad det angår, er jeg meget tilfreds med navnet Institut for Innovation og Teknologi. Da jeg læste dokumenterne, lagde jeg mærke til, at vi stadig har lidt problemer med dette navn. Sommetider bruger udvalgsdokumenter navnet, mens parlamentsdokumenter ikke gør det. Derfor er det vigtigt, at den rigtige betegnelse for instituttet bruges fra i dag.
Mit tredje punkt vedrører hjemstedet. Jeg vil gerne tilslutte mig de ikkeindfødte, ikkefranske talere såsom fru Ek og hr. Chatzimarkakis, som i dag opfordrede til, at vi støtter Strasbourg, Scienceburg, som hr. Chatzimarkakis kaldte det. Det er en by med en administrativ karakter, og det drejer sig her om et administrativt foretagende, ikke et stort institut. Det løser også mange politiske problemer.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr. formand! For tre år siden opstod idéen om at oprette Det Europæiske Teknologiske Institut. Idéen blev mødt med stor skepsis, og derfor skal forordningens nuværende kompromistekst opfattes som en stor succes. Instituttet kan allerede begynde sit virke til sommer efter Rådets beslutning i juni om dets placering, og det foreslåede netværk af viden- og innovationsfællesskaber har mulighed for på fremragende vis at stimulere innovationen i hele EU.
I min rolle som ordfører for Retsudvalget har det været min prioritet at sikre et passende juridisk grundlag og som en konsekvens heraf muliggøre en fast finansiering af instituttet. Jeg er glad for, at Rådet har accepteret dette forslag. Revisionen af det finansielle overslag for 2007-2013 gør det allerede muligt at finansiere instituttet med et beløb på ca. 309 millioner euro, og det er en god begyndelse. Jeg håber, at midtvejsevalueringen gør det muligt at finde de resterende 2 milliarder euro til hele projektet.
Dannelsen af en elite er især vigtig for forskningsmiljøet i de nye medlemsstater. Medlemsstaterne disponerer over et stort potentiale, der endnu ikke er udnyttet. Jeg synes derfor, at forslaget om at placere en af EIT-strukturerne i Wrocław - en by med over 140.000 studerende - er en ideel europæisk investering i fremtiden. Jeg vil her til slut meget gerne lykønske Reino Paasilinna og takke ham for et fremragende samarbejde.
Jacek Protasiewicz
(PL) Hr. formand! Min ungarske kollega, et medlem fra Budapest, sagde, at der endog fandtes et samarbejde mellem forskningsmiljøerne i Europa, da jerntæppet eksisterede, men sandheden skal frem: Jerntæppet opdelte også forskningen i Europa i to lejre: den vestlige lejr, der blev udviklet i den frie verden med økonomisk støtte, og den østlige. Det vil være godt, hvis Det Europæiske Teknologiske Institut, som vi opretter i dag eller i morgen, ikke blot gør det muligt for EU at deltage i den globale innovationskonkurrence, i den globale kamp om viden, men at det ligeledes medvirker til at forene disse to lejre, som blev delt af historien.
Jeg slutter mig til mine polske kolleger, der har anbefalet byen Wrocław som et sted, hvor enten hovedsædet eller en af afdelingerne kan oprettes, og jeg vil gerne sige, at byens myndigheder er rede til at investere de finansielle midler, der er så nødvendige for projektets succes.
Erna Hennicot-Schoepges
- (FR) Hr. formand! Jeg vil gerne takke ordføreren, hr. Paasilinna, og kommissæren, og jeg vil gerne nævne noget, der ikke er blevet sagt under forhandlingerne, nemlig at uden universitetsmiljøet og dets støtte ville vi ikke stå her i dag. Hvis universiteterne havde blokeret for oprettelsen af dette nye institut, som for første gang indfører et samarbejde mellem industrien, den private sektor, forskningen og de akademiske institutioner, ville instituttet ikke have set dagens lys.
Eftersom vores formand lancerede oprettelsen af dette institut med ganske kort varsel og uden at stille et passende budget til rådighed, og eftersom kommissæren for videnskab og forskning slet ikke ville have et sådant institut, tilfalder al rosen for instituttets oprettelse Dem, hr. Figel', for som kommissær for uddannelse har De arbejdet for at berolige disse miljøer, som var bekymrede over tildelingen af universitetsgrader og eksamensbeviser samt over deres egne kompetencer.
Jeg håber, at dette institut bliver en stor succes, og at De blot skal finde den sjældne fugl, De leder efter, for De leder efter folk til bestyrelsen, som har erfaringer inden for flere forskellige områder - akademisk og industriel erfaring - som ikke for øjeblikket arbejder inden for nogen af disse områder, og som derudover er unge. Held og lykke med at finde dem!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Hr. formand, hr. kommissær! Det dokument, som Parlamentet skal vedtage, er virkelig meget vigtigt. Jeg vil gerne fremhæve Dem, jeg fremhæver ordføreren og alle kolleger, der har bidraget til at stille og vedtage de foreliggende forslag.
Det er meget vigtigt, at der er ved at blive skabt en nøglepolitik. Udviklingen af den europæiske økonomi har netop brug for teknologisk innovation. Det er det, der får verden til at udvikle sig. Det har især betydning, at de videnbaserede samfund, der arbejder på grundlag af princippet for projektet, er i stand til at overveje prioriteterne af den fælles europæiske udviklingspolitik på den ene side og de enkelte medlemsstaters muligheder på den anden.
Det er nødvendigt at indarbejde og udvikle de bedste resultater fra de enkelte forskningsstrukturer og universiteter for at sikre forbindelsen til prioriteterne i energisektoren, klimaændringer, de nye progressive materialer, som er uundværlige for verdens udvikling.
Dette institut burde forvandle sig til et ægte symbol for enhed såvel som til det bedste center for mobilitet for den bedste forskningspraksis. Og måske ville det være god europæisk politik at placere det i en ny EU-medlemsstat.
Sylwester Chruszcz
(PL) Hr. formand! Vi er i dag alle enige om, at vi skal gøre alt, hvad vi kan, for at skabe et åbent samfund, et videnbaseret samfund, for at indhente verden, for at holde det samme tempo som verdensøkonomien, der udvikler sig. Vi skal bruge flest mulige finansielle midler samt skabe mest mulig diskussion for at holde Europa kørende.
Jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at placeringen af det fremtidige institut ikke er en banal sag. Instituttet skal placeres i en innovativ region, en region med unge, åbne tanker, en region med et stort potentiale, en pionerregion, hvilket er meget vigtigt, en region, der er udspændt mellem det østlige og vestlige Europa. Alle disse betingelser opfyldes af den polske by Wrocław, som jeg gerne vil anbefale.
Jeg vil til slut gerne lykønske ordføreren og alle, der har taget del i denne så opbyggelige forhandling.
Miroslav Mikolášik
(SK) Hr. formand! Hovedformålet med Lissabonstrategien er at fremme konkurrenceevnen inden for Europa for derved at hamle op med andre globale økonomier, såsom USA og de nye fremspirende asiatiske centre (Kina, Indien).
En del af denne strategi er oprettelsen af Det Europæiske Institut for Teknologi, som har fået stor støtte i PPE-DE-Gruppen. Jeg har med stigende interesse fulgt starten af dette institut, som vil kræve betydelig økonomisk støtte for at være i stand til at nå sine mål. Disse mål er afgørende for opretholdelsen af EU's industrielle, konkurrencemæssige og innovative base. Jeg opfordrer derfor til en forhøjelse af budgettet, som allerede er godkendt.
Jeg vil gerne understrege, at dette er et projekt, der skal lykkes, og i denne sammenhæng er det efter min mening især vigtigt at fremme innovation, som bringer fremskridt og konkurrenceevne med sig. I denne henseende føler jeg, at det er passende at inkludere termen "innovation" i instituttets navn, som oprindeligt formodedes at være Det Europæiske Institut for Teknologi og Innovation. Dette initiativ har brug for et vigtigt mandat inden for området videnbaseret økonomi og til fremme af forskning og innovation i EU.
Jeg vil gerne udtrykke min beundring for kommissær Figeľs energi og beslutsomhed i hans gennemførelse af dette projekt.
Nina Škottová
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil først og fremmest gerne lykønske kommissær Figeľ og ordfører hr. Paasilinna med al deres arbejde med dette projekt.
Der var både positive og negative meninger om EIT, og der vil uden tvivl komme flere diskussioner, før EIT føres ud i livet. I dette forum vil jeg gerne fremhæve én idé til fordel for EIT: Alle tildelte midler fra EU-budgettet til videnskab, udvikling og uddannelse er midler, der bliver givet godt ud, ikke ædt op. Det kan lade sig gøre, især hvis de bedste europæiske hjerner formodes at tage del i EIT-projektet.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Hr. formand! Oprettelsen af et samhørigt økonomisk område, et ensartet europæisk marked var grundlaget for EF's og siden EU's oprettelse. Den næste etape består i at skabe en moderne og konkurrencedygtig dimension for den europæiske økonomi.
Vi kan udelukkende klare dette, hvis vi satser på uddannelse, forskning, nye teknologier og innovation i en bred forstand. Vi vil ikke kunne realisere disse udfordringer, hvis industrien ikke støtter videnskabelige løsninger og nye teknologier, samt hvis de lokale myndigheder ikke satser på uddannelse.
Regeringerne skal tage sig af uddannelse på universitetsniveau og støtte videnskabelig forskning af en grundlæggende karakter. EU skal derimod have fokus på at støtte og skabe innovation. Vi ser således, at ansvaret for opgaverne ligger hos både medlemsstaterne og EU-institutionerne.
Ján Figeľ
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil gerne takke Parlamentet for en meget interessant og opmuntrende forhandling. Selv om der var kritik af manglen på penge, eller at vi igen ønsker at oprette noget.
Jeg tror, den vigtigste innovation starter med åbenhed og fremme af kreativitet. Resultatet af høringen og lovginingsprocessen er virkelig et eksempel på åbenhed, deltagelse, engagement og endog en kreativ, innovativ fremgangsmåde. Vi har vist innovation ved at opnå denne enighed og også ved sammenhængen i og indholdet af dette resultat. Dette er det vigtigste.
EIT's mission er først og fremmest innovation. Det er et af øjeblikkene eller opfølgningerne af Lahtitopmødet i oktober 2006, og faktisk fremsatte vi først udkastet til teksten én dag før topmødet. Vi støttede aldrig, at greenfieldinvesteringerne skulle gå til oprettelse af noget nyt. Vi ønskede snarere at komme med en ny metode til, hvordan vi fremmer, organiserer, motiverer og mobiliserer ressourcer og partnere til at skabe mere vellykket innovation i Europa.
Jeg vil gerne minde om, at Kommissionen aldrig fik mulighed for at opføre nye bygninger til EIT, men at foreslå en ny fremgangsmåde. Det tog halvandet år: Vi startede det som en del af Lissabonstrategien i februar 2005, og siden da har vi drukket mange kopper kaffe og haft mange drøftelser, som var inspirerende og meget interessante - også i Europa-Parlamentet - hvilket viser, at der er mange muligheder og meninger om, hvordan man fremmer innovation. Jeg er glad for nu, at vi er nået frem til dette stærke fælles engagement.
Mange mennesker talte om placeringen. Dette er et spørgsmål for Rådet. Jeg tror, det slovenske formandskab vil forsøge at styre den proces, der fører frem til en beslutning. Der er allerede nævnt nogle navne - nogle på medlemsstatsniveau. Nogle byer på regionalt niveau tragter også efter dette. Det er et godt tegn, at der er mange ambitiøse kandidater til EIT's sæde. Der er også mange universiteter og virksomheder samt forsknings- og teknologiorganisationer, der er opsatte ikke kun på høringsprocessen, men også på at deltage i udvælgelsen af bestyrelsen og derefter på EIT's arbejde. Som hr. Hennicot-Schoepges sagde, vil vi ikke miste identitet, vi tilbyder at fordele identiteten mellem universiteterne eller de nuværende centre og det kommende EIT.
Det er mere eller mindre alt, hvad jeg gerne ville tilføje som svar på Deres synspunkter og støtte. Endnu en gang vil jeg gerne understrege vigtigheden af konvergent, horisontalt arbejde. Som De gjorde i Deres udvalg i Europa-Parlamentet, gjorde vi i Kommissionen. Jeg var ikke isoleret. Jeg er ikke alene. Det blev opnået med støtte fra formanden, industrikommissæren, forskningskommissæren, budgetkommissæren og mange andre. Jeg tror, dette er et meget vigtigt budskab for fremtiden: Lad os arbejde sammen, være åbne og fremme kreativiteten.
I denne måned vil jeg foreslå, at vi erklærer 2009 for det europæiske år for kreativitet og innovation. Det vil hænge stærkt sammen med de forslag, idéer og politikker, som vi har behov for at give næring til og etablere i Europa.
Endnu en gang mange tak. Det er ikke et fait accompli, det er snarere begyndelsen af etableringsfasen, og derefter starter det virkelige arbejde - og jeg håber, at det bliver vellykket fra starten.
Reino Paasilinna
ordfører. - (FI) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Vi bør huske, at da vi startede, var et stort flertal imod hele dette projekt. Nu har vi udviklet det i samarbejde med Kommissionen og Rådet. Nu har vi produceret noget så dynamisk, at det er nået frem til afstemningsstadiet, og jeg håber, at et stort flertal vil stemme for projektet. På denne måde kan vi arbejde sammen.
Med hensyn til placering har jeg ikke nogen mening ud over at sige, at dette vil blive et moderne netværksbaseret system, hvor forskere og fællesskaber vil arbejde uafhængigt. De vil ikke være koncentreret i hovedbyen, der vælges som instituttets hovedkvarter. Desuden bliver det administrative personale relativt lille, færre end 100 mennesker, så der vil ikke være brug for større bygninger.
Der er imidlertid én ting, som er vigtig. Der skal være gode transportforbindelser, helst direkte fly, da vi udmærket ved, hvor ubelejligt det er at arbejde et sted, hvor der ikke er direkte flyforbindelser, med møder, der endog må afholdes i en lufthavn.
Derefter skal vi overveje finansieringen. Det er vigtigt, selv om der til ét foreslået emne, kommunikationsteknologi, allerede er fundet midler. Hvis emnet med andre ord kan komme til at se attraktivt ud, bliver pengene helt sikkert fundet. Vi mangler bestemt ikke kapital.
Der er mange her, der har sagt, at dette er en ny form for samarbejde. Instituttet vil således ikke være i konkurrence med andre, men vil søge samarbejde, som fru Ek bemærkede. Hr. Ransdorf og visse andre bemærkede, at den europæiske model, højdepunktet for europæisk videnskab for flere århundreder siden, burde blive højdepunktet for verdensvidenskaben. Dette er én måde at udtrykke den slags kvalitetsstandarder på, som vi har behov for. Jeg vil gerne takke Dem alle for Deres samarbejde. Dette projekt skal lykkes, fordi Europa har brug for det.
(Bifald)
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Edit Herczog  
skriftlig. - (HU) Informations- og teknologirevolutionen, den socioøkonomiske forvandling af det postindustrielle samfund har vækket regeringen, økonomien og politikerne i de fleste lande i verden fra deres tornerosesøvn, og man koncentrerer sig meget om at forstå grunden til den succes, som bestemte samfund, større regioner eller lande har opnået.
De ting, der sikrer succes, er kreativitet, kreativ energi, nye idéer, der kan danne grundlag for al ny udvikling. Kreativitet bliver til innovation, hvis det omsættes til virkelighed. Lad os håbe, at Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) bliver en sådan innovativ opfindelse af Parlamentet. Det primære formål med EIT vil være at udvikle EU's innovative evne ved at forbinde højere uddannelse, forskningsfællesskabet og repræsentanter for industrien med hinanden. EIT kan spille en enorm rolle i sikringen af, at europæisk innovation endnu en gang bliver berømt verden over, og at europæisk industri og forskerne er en magtfaktor, man regner med. Ungarns hovedstad har også meldt sig som kandidat til at huse Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. Jeg er sikker på, at mit land ville blive en god vært for instituttet på grund af regeringens engagement i forskning og innovation/udvikling, på grund af landets forskningsinfrastruktur, på grund af Ungarns tidlige rolle i videnskabens fremme og ikke mindst på grund af Ungarns gæstfrihed. Med ordene fra den ungarske videnskabsmand og nobelpristager Albert Szent-Györgyi om, at Ungarn er et lille land med hensyn til dets befolkningstal, men en stormagt med hensyn til hjernemasse, opfordrer jeg Dem til at støtte vores tilbud om at huse EIT.
Janusz Lewandowski  
skriftlig. - (PL) Andenbehandlingen i Europa-Parlamentet er yderligere et skridt mod oprettelsen af Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi. Der er gået en del tid siden, at Jose Barroso i februar 2005 foreslog at oprette denne institution. Det skulle være en institution, der skulle hjælpe med til at realisere Lissabonstrategien, som på daværende tidspunkt var halvvejs gennem forløbet og ikke havde skabt de forventede effekter.
Jeg er bevidst om, at Wrocław er en af de byer, der ansøger om at huse EIT. Jeg er ligeledes bevidst om, at der findes overdrevne forventninger i Polen og de andre steder, der gerne vil huse instituttet (Wien, München, Sant Cugat ved Barcelona, Paris, Oxford, Bruxelles, Budapest, Nürnberg og Aachen) på grund af de 2,4 milliarder euro afsat til institutionens finansiering. Det er nemlig den samlede udgift til instituttet og netværket af viden- og innovationsfællesskaber (VIF), der absorberer de fleste midler. Jeg er desuden overbevist om, at instituttets oprettelse ikke vil kunne erstatte strukturreformerne, der har en afgørende betydning for EU's innovation og konkurrenceevne.
Eftersom jeg kender Wrocławs ambitioner og kvaliteten af byens administration, er jeg dog overbevist om, at byen er det rette sted for EIT, og jeg vil gerne udtrykke min tilfredshed med fremskridtene forbundet med institutionens oprettelse.
Alexander Stubb  
Uddannelse, forskning og innovation er nøglen til fremtiden. De er byggestenene til det, der kaldes "videntrianglen." Vi er nødt til at være konkurrencedygtige. Videntrianglen spiller en væsentlig rolle i den forbindelse.
Jeg støtter teksten, eftersom Kommissionens forslag om at oprette Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) tager sigte på at tackle en af Europas største svagheder, nemlig den manglende innovation. Jeg ser EIT som en investering i fremtiden.
Tidligere var der en vis skepsis med hensyn til den merværdi, som EIT kunne give. Den foreslåede netværksstruktur er en god løsning. Ekspertisen ligger hos de deltagende universiteter og højere uddannelsesinstitutioner.
Da jeg husker mine studieår, støtter jeg også forslaget om, at EIT's videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er) skal være selvstyrende. Udvælgelsen af sådanne centre skal være baseret på et ekspertisekriterium. Jeg går ind for dette, for på denne måde bliver EIT's VIF'er bedst i stand til at fremme Europas innovation.
(Mødet udsat kl. 11.15 og genoptaget kl. 11.30)
