Skovene skal rustes til klimaændringerne (kortfattet forelæggelse) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkningen af Kriton Arsenis, for Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, om Kommissionens grønbog: Skovbeskyttelse og skovinformation i EU: Skovene skal rustes til klimaændringerne.
Kriton Arsenis
Fru formand, hr. kommissær! Skovene er meget vigtige for os alle, for alle her i Parlamentet og for alle europæere i alle dele af Europa. Skove er en del af vores identitet. Vi bruger dem til fritid og arbejde, og stadigvæk er skovene så forskellige for os alle, i alle områder i Europa. Hvis en fra Nordeuropa besøger skovene i Middelhavsområdet, vil han synes, at mange af de områder, vi kalder skove, er savanner eller parker, fordi de ikke indebærer nogen produktive aktiviteter. Eller hvis på den anden side en fra Middelhavsområdet besøgte Nordeuropa, ville han måske mene, at skovene i området er menneskeskabte og ikke naturlige, da de indebærer tunge produktive aktiviteter.
Disse skove, som er så forskellige for alle personer i Europa, for alle områder, står over for en fælles trussel: klimaændringer. Klimaændringerne truer Europas skove med en stigning i skovbrande, sygdomme, som overføres fra land til land og bringer hele arter i fare, og katastrofer forårsaget af ekstreme vejrforhold. Virkningen er forskellig fra ét geografisk område til et andet, men det er en grænseoverskridende virkning, som skal håndteres med Europas hjælp.
I dag drøfter vi, og om to dage skal vi stemme om, Parlamentets betænkning om skovbeskyttelse. Denne betænkning blev udarbejdet i enighed helt fra starten i samarbejde med medlemmer fra alle lande og politiske grupper. Da den blev fremsat til forhandling i udvalget, gennemgik den endvidere en procedure med 50 kompromisændringsforslag fra alle politiske grupper og områder, som er repræsenteret i Europa. Jeg er derfor sikker på, at denne betænkning afspejler Parlamentets holdning til, hvordan vi kan hjælpe skovene, hvordan vi kan hjælpe lokalsamfundene med at tilpasse sig klimaændringerne.
Hvad beder vi om i denne betænkning? Vi beder Kommissionen om at gå videre med hvidbogen om tilpasning af skovene til og beskyttelse af skovene mod klimaændringer, vi anmoder om en ny forordning, som skal erstatte den gamle forordning om forebyggelse af skovbrande, vi anmoder om en ny forordning, som skal erstatte den gamle forordning om oplysninger om skovenes tilstand, og endelig beder vi om, at der ydes flere midler til skove under den fælles landbrugspolitiks anden søjle.
Skovene står for 42 % af landdistrikterne, men kun 1 % af den fælles landbrugspolitik. Vi anmoder om en facilitet til finansiering af offentlige agenturer, bæredygtighedskriterier for træbiomasse, der anvendes til energi, og endelig en proaktiv, levedygtig skovforvaltning, der er tilpasset klimaændringerne.
Elena Băsescu
(RO) Fru formand! Formålet med denne betænkning er at genåbne debatten om skovbeskyttelse på europæisk plan. Både skovbeskyttelsesaktiviteter og tilvejebringelse af oplysninger om skove er baseret på samarbejde mellem europæiske institutioner og myndighederne i medlemsstaterne.
Jeg vil gerne fremhæve artikel 23 i betænkningen om udryddelse af ulovlig skovhugst. Jeg bør nævne, at gennemførelse af bæredygtig skovforvaltning er afgørende for at bevare biodiversiteten i Europa. Det er nødvendigt at tildele flere finansielle ressourcer og fjerne de lovgivningsmæssige barrierer for at afslutte denne proces. Forskningen i klimaændringer skal støttes, navnlig i forbindelse med multinationale projekter. Jeg glæder mig også over initiativet til tilrettelæggelse af uddannelsesprogrammer for medarbejdere.
João Ferreira
(PT) Fru formand! Dette er i sagens natur et meget bredt emne, så jeg vil blot kort nævne to ting her. For det første vil jeg gøre opmærksom på de trusler, der i øjeblikket plager utallige skoves økosystemer. Bl.a. vil jeg fremhæve spredningen af invasive fremmede arter, sygdomme og skovbrande. Der er beviser for, at nogle af disse faktorer gentager sig, navnlig i konvergensregionerne. Der er behov for en grundig undersøgelse af virkningen deraf samt af de bedste metoder til at gøre skovene mere modstandsdygtige over for denne gruppe biotiske og abiotiske trusler. Med dette formål for øje bør tilstrækkelige finansielle ressourcer kanaliseres gennem Unionens programmer og støtteforanstaltninger til evaluering af skovenes økologiske tilstand og deres plantesundhed samt til omklassificering, herunder genplantning, som fremmer oprindelige arter og blandede skove samt deres modstandsdygtighed og biodiversitet.
For det andet vil jeg gerne henlede opmærksomheden på den enorme mangfoldighed i de naturlige betingelser og dermed i skovøkosystemerne i Europa. Disse skal anerkendes og værdsættes: Deres multifunktionalitet skal værdsættes sammen med deres potentiale for at skabe beskæftigelse og udvikling i landdistrikterne.
Jaroslav Paška
(SK) Fru formand! Aktuelle undersøgelser af indvirkningen af klimaændringer på Europas skove viser, at de lokale skovøkosystemer reagerer på mange forskellige måder.
Evnen til at håndtere typen og omfanget af de forventede problemer afhænger af de naturlige regionale betingelser (bjergområder er f.eks. udsat for andre problemer end lavtliggende områder), af skovvegetationens fysiologiske følsomhed, af hvor udviklet de enkelte økosystemers potentiale til at tilpasse sig er, af intensiteten af de forventede klimaændringer (ændringerne forventes f.eks. at være halvanden gang større i Central- og Østeuropa end det globale gennemsnit) samt af de tekniske muligheder i skovbruget for at foretage tilpasninger, f.eks. ved at ændre sammensætningen af arter til fordel for modstandsdygtige træer. Når foranstaltningerne til beskyttelse og tilpasning skal udarbejdes, er det derfor ekstremt vigtigt at tage højde for specifikke lokale og regionale faktorer, og at respektere de faktorer, der er specifikke for de beskyttede habitater.
Seán Kelly
(EN) Fru formand! Jeg glæder mig over at være til stede her i dag. I dag har mine kolleger og jeg for første gang talt i den irske nationalforsamling - Dáil - på Europadagen, så det er i den henseende en historisk dag.
Det emne, vi forhandler om her i dag, er vigtigt, fordi skovene spiller en stor rolle, navnlig i bekæmpelsen af klimaændringer. Vi hører meget om højprofilerede emner som vedvarende energi osv., som er ekstremt vigtige, men skovene fortjener meget større opmærksomhed, fordi det tager lang tid for en skov at vokse op, så de skal beskyttes og støttes.
Der er behov for forskning navnlig i metoder til begrænsning af skovbrande. Det er forfærdende at tænke på, at blot én tændt tændstik potentielt kan ødelægge tusindvis af hektarer fin skov. Jeg er også enig med ordføreren i, at 1 % af udgifterne under den fælles landbrugspolitik til skovene ikke er nok. Vores parlament ønsker at øge antallet af hektar skov i Irland i de kommende år, og en øget finansiering gennem den fælles landbrugspolitik ville helt sikkert være fornuftigt og værdifuldt.
Karel De Gucht
medlem af Kommissionen. - (EN) Fru formand! På dette meget sene tidspunkt vil jeg gerne starte med at takke ordføreren, hr. Arsenis, for hans engagement og arbejde i forbindelse med udarbejdelsen af betænkningen om skovbeskyttelse og skovinformation.
Jeg vil også gerne takke medlemmerne af udvalget, som har fremsat deres synspunkter, for deres værdifulde bidrag. Kommissionen meddelte i forbindelse med hvidbogen om tilpasning til klimaændringer i 2009, at den havde til hensigt at udarbejde en grønbog om skovbeskyttelse og skovinformation. Den blev vedtaget i marts 2010.
Grønbogen beskriver skovenes forskellige samfundsøkonomiske og miljømæssige funktioner samt de udfordringer, de vil møde i de kommende årtier. Den gennemgik også de eksisterende skovinformationssystemer i Europa. Vigtigst af alt opfordredes Parlamentet og Rådet samt andre interesserede til at fremsætte deres synspunkter om skovbeskyttelse og skovinformation samt om vejen frem, således at EU kan skabe merværdi for arbejdet på medlemsstatsniveau og endnu bredere i Europa. Det ledende princip har været at respektere medlemsstaternes kompetencer og subsidiaritet, samtidig med at det undersøges, hvordan EU bedst kan bidrage til at sikre, at skovenes funktioner beskyttes, og at den nødvendige information til dette formål er tilgængelig.
Det seneste år har været fyldt med drøftelser, og Rådets konklusioner indgår allerede sammen med høringsresultaterne i Kommissionens overvejelser om, hvilke skridt der nu skal tages. På trods af at der har været en omfattende debat om, hvorvidt EU har brug for en skovpolitik, glæder det mig meget at se, at anerkendelse af skovenes økonomiske, sociale og miljømæssige funktioner var et generelt tema i bidragene fra aktørerne og Rådet, og at dette hensyn igen i dag ses i betænkningen af Kriton Arsenis.
Tilsvarende er der et stort behov for sammenlignelig information om en lang række forskellige skovbrugsrelaterede spørgsmål som information om og tendenser med hensyn til beskæftigelse, lagre, biomasse, brande, jord og kulstof samt skovenes sundhedstilstand, biodiversitet og vandbeskyttelse, og hver enkelt institution lægger stor vægt på at finde metoder til at sikre dette.
Mens vi ventede på Parlamentets betænkning, har vi allerede indledt arbejdet med medlemsstaterne med at videreudvikle og præcisere det specifikke informationsbehov på EU-plan. Betænkningen vil hjælpe os til at finde fokus for dette arbejde.
Endnu en fase skal indgå, når informationsbehovet først er blevet afdækket. Vi vil arbejde på begge aspekter i løbet af det kommende år, omhyggeligt og uden at lappe over andre tiltag på skovområdet.
Bevæbnet med relevant, nyttig og sammenlignelig information bør vi i den nærmeste fremtid være bedre i stand til at skabe EU-merværdi med hensyn til alle skovbrugsrelaterede samfundsøkonomiske og miljømæssige spørgsmål, hvilket vil bane vejen for EU-input, der kan sikre, at skovene vil blive ved med at give os de fordele, de tilbyder. Kommissionen vil nu gennemgå denne betænkning grundigt og overveje vores reaktion på den samt på Rådets konklusioner og aktørernes bidrag.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted onsdag den 11. maj 2011.
Skriftlige erklæringer (artikel 149)
Robert Dušek
Betænkningen om skovbeskyttelse omhandler spørgsmålet om skovtab som følge af fældning. I lyset af at vi skal forhindre yderligere tab på grund af klimaændringerne, står den europæiske skovbrugssektor selv i en vanskelig og risikabel situation. Nogle medlemsstater (f.eks. Tyskland og Østrig) fører en afbalanceret skovpolitik. Et stort antal lande - navnlig de nye medlemsstater, herunder Tjekkiet - tillader imidlertid ubæredygtig skovbrug på deres territorium, hvilket kan defineres som total rydning og plyndring af skovene. Forholdet mellem rydning og ny skovvækst er endda højere end 100 %. Det er absolut nødvendigt at styre og regulere fældningen og rydningen af skove på europæisk plan, så længe disse lande har sådanne inkompetente eller korrupte politikere, som enten ikke kan eller ikke vil stoppe denne tendens. I Tjekkiet er skovforvaltning blevet en forretning, hvor den økonomiske profit er det vigtigste for de involverede virksomheder. Der kan ikke være tale om vedligeholdelse eller bæredygtig skovforvaltning. Det er også ret normalt, at nogle borgere fælder træer uden tilladelse, fordi det kan betale sig i lyset af udgifterne til opvarmningsbrændsel. Jeg appellerer til de myndigheder, som ikke straffer dette eller gør noget ved det, fordi fældning af skovene er blevet normal praksis i Tjekkiet. Jeg glæder mig over denne betænkning. Det er endnu et skridt mod bæredygtigt skovbrug i Europa og mod at stoppe plyndringen af skove i nogle medlemsstater.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Betænkningen viser helt korrekt, at skovpolitikken er medlemsstaternes ansvar. Vi skal imidlertid støtte den på europæisk plan, i det mindste på grund af subsidiaritetsprincippet. Med hensyn til klimaændringer er beskyttelsen af skovenes sikkerhed ekstremt vigtigt, idet de i højere og højere grad trues af naturkatastrofer, især brande eller vidtrækkende træsygdomme. Vi skal erindre skovenes helt særlige rolle i sikringen af den biologiske balance og diversitet, og at de er vigtige for økonomiens funktioner, ikke kun i produktionen af træ, men også i forbindelse med andre produkter og tjenesteydelser, som er offentlige goder. Jeg mener derfor, at det er meget vigtigt at udarbejde en bæredygtig fælles europæisk politik for skovforvaltning. Jeg opfordrer Kommissionen til at udarbejde juridisk bindende kriterier for bæredygtig udvikling af træbiomasse, samtidig med at den indfører redskaber til indsamling af oplysninger om skove og skovbrug samt til at gøre disse oplysninger tilgængelige.
Rareş-Lucian Niculescu
Jeg var ordfører for udtalelsen fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter om denne betænkning. Jeg har bestræbt mig på at fremhæve forbindelsen mellem skove og landområder baseret på den økonomiske og sociale rolle, som skove spiller som en vigtig indtægtskilde samt i landbrugsproduktionen. Jeg mener, at skovenes rolle i den fremtidige fælles landbrugspolitik er et vigtigt aspekt her. Dette gælder navnlig, hvor Europas foranstaltninger i skovbrugssektoren især gennemføres over den fælles landbrugspolitiks anden søjle - udvikling af landdistrikter. Denne skal bevares som et vigtigt og effektivt instrument, mens finansieringen skal fortsættes på et passende niveau som led i den fælles landbrugspolitiks programmer efter 2013. Støtten til etablering af skovplantager skal opretholdes som en del af disse programmer. Skovene er også en vigtig leverandør af offentlige tjenester, som markedet ikke belønner. Det er derfor, at jeg mener, at skovejerne bør modtage direkte betaling pr. område. Skovenes rolle i EU's energistrategi er også vigtig, fordi deres potentiale som kilde til vedvarende energi i øjeblikket er underudnyttet.
Ivari Padar
Der er en mangel på konsekvens mellem EU's forskellige skovbrugsrelaterede politikker samt dem i medlemsstaterne. Det er derfor nødvendigt i højere grad at samordne politikker vedrørende skovbrug, landbrug, vedvarende energi, biodiversitet samt andre miljøpolitikker. Her skal vi også tage højde for industri- og forskningspolitikken samt Europa 2020-strategien. Skovbrug er en naturlig del af en integreret politik for landdistrikterne og regionerne, og dette skal der tages højde for i drøftelserne om fremtiden for den fælles landbrugspolitik efter 2013.
Rovana Plumb
De europæiske skove yder et vigtigt bidrag til bekæmpelse af klimaforandringer og de europæiske samfunds tilpasning til klimaforandringer gennem fortsættelse af deres økonomiske, sociale og miljømæssige funktioner. Derfor skal EU's skovrelaterede instrumenter ajourføres for at håndtere nye trusler mod bæredygtig forvaltning og bevarelse af skovene. Den centrale rolle, som bæredygtig skovforvaltning spiller, og skovenes betydning for konkurrenceevnen og beskæftigelsen i forbindelse med opfyldelse af EU's klimamål og tilvejebringelse af de nødvendige økosystemtjenester såsom bevarelse af biodiversitet, beskyttelse mod naturkatastrofer og binding af CO2 fremhæves. Der anmodes om: 1. Forbedring af rapporteringen gennem de nationale skovprogrammer og bedre gennemførelse af bæredygtig skovforvaltning i hele EU. 2. Omgående vedtagelse af lovgivning om forebyggelse af skovbrande samt om skovinformation, som tager højde for klimatrusler og behovet for at indsamle og udbrede sammenlignelige data. Endvidere anmodes der om en hvidbog om skovbeskyttelse, som omhandler finansielle ressourcer, videndeling og fremme af forskning. 3. Skovenes betydning for udviklingen af landdistrikter samt behovet for at fjerne hindringerne for finansiering til skovbrug og biodiversitet anerkendes. Der er opnået enighed om at anmode om adgang til finansiering til de relevante foranstaltninger for offentlige organer og producenter.
