Uplatňování směrnice o službách (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o:
ústní otázce, kterou Radě předložili Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardtová, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühleová, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides a Matteo Salvini jménem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ohledně uplatňování směrnice 2006/123/ES - B7-0216/2009), a
ústní otázce, kterou Komisi předložili Malcolm Harbour, Andreas Schwab, Evelyne Gebhardtová, Cristian Silviu Buşoi, Heide Rühleová, Adam Bielan, Kyriacos Triantaphyllides a Matteo Salvini jménem Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů ohledně uplatňování směrnice 2006/123/ES - B7-0219/2009), a
Malcolm Harbour
autor. - Paní předsedající, je pro mne poctou mít možnost učinit svůj první vstup ve sněmovně od doby, kdy jsem byl zvolen předsedou Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, a předložit vám otázku za výbor a rovněž koordinátory jménem všech politických skupin. Jsem velmi rád, že tu je dnes řada nových poslanců tohoto výboru, aby mě podpořili a přispěli k rozpravě.
Myslím si, že této sněmovně netřeba připomínat význam směrnice o službách. Uvolnění síly jednotného trhu v odvětví, které tvoří asi 70 % evropského hospodářství, tvorba pracovních míst, která toto odvětví vytváří a jeho dynamický účinek, to vše je v těchto stagnujících podmínkách, kterým čelíme, zoufale nutné e.
Je to velmi široká směrnice. Má mnoho rysů. V mnohých oblastech je komplikovaná. Vyžadovala velkou pozornost. Provedení této směrnice do vnitrostátního práva, konzistentně a úplně, je zcela zásadní pro její účinné fungování. Jádrem této směrnice je to, že členské státy mají odstranit překážky obchodu a zejména opatření ve svých právních předpisech diskriminujících společnosti poskytující služby a které chtějí obchodovat. Věřte mi, v důsledku tohoto návrhu musí být změněny doslova stovky legislativních návrhů a dalších dílčích právních předpisů v různých zemích.. Dokud se všichni kolegové nevydají jedním směrem tak, aby se tak stalo, a dokud totéž neučiní všechny země, bude tato diskriminace přetrvávat. Je třeba to učinit konzistentně. Jinak tyto překážky budou stále.
Proto chci především složit poklonu Komisi, za její vedoucí úlohu, kterou sehrála v řízení a koordinaci v celém procesu mezi členskými státy při uskutečňování těchto právních předpisů a jejich provádění ve vnitrostátním právu. Chci rovněž poděkovat Radě, ve skutečnosti po sobě následujícím složením Rad za to, že tento návrh byl schválen již v roce 2006 a že vedly proces, s nímž jsme se vlastně setkali na summitech požadujících konzistentní provedení této směrnice ve vnitrostátním právu.
Chci sdělit zejména ministryni Cecilii Malmströmové, která je zde dnes přítomna, jak hluboce zapůsobila na výbor práce, kterou Švédsko vykonávalo, když jsme tam vydali podnikli letos v září misi. Myslím si, že jednoznačně sloužili jako příklad řadě dalších lidí, a to zejména pro svůj pečlivý přístup, jímž zajišťují, aby veřejné orgány na všech úrovních ve Švédsku chápaly své závazky v souladu s evropským právem, aby byly schopny povolovat činnost společnostem poskytujícím služby, které pocházející z jiného státu EU.
Naše dnešní otázka je zaměřena především na to, které prvky považujeme za nejdůležitější prvky pro co nejdřívější realizaci. Členským státům byla uložena povinnost projít procesem screeningu jejich právních předpisů, jak už jsem řekl, ohledně případných diskriminačních prvků v těchto předpisech. Provedení ve vnitrostátních právních předpisech dne 28. prosince je ale jen začátek procesu odstraňování překážek, neboť nyní se každá země chystá přijít se seznamem návrhů, které diskriminují jiné země a o nichž se domnívají, že je jsou schopny zdůvodnit ve veřejném zájmu. Tento proces vzájemného hodnocení - který je zcela nový - ukládá orgánům ostatních členských států zaměřit se vzájemně na všechny své diskriminační návrhy. V dohledné budoucnosti to bude nezbytným principem, který se právě tvoří. Sledujeme to s velkým zájmem. Rádi bychom si dnes vyslechli názor Komise ohledně jejího přístupu k tomuto procesu. Chtěli bychom informaci od Rady, jak tento proces podporuje. Chtěli bychom rovněž ujištění, že se tento proces nebude odehrávat za zavřenými dveřmi, protože spotřebitelé a podniky a další zájmové skupiny budou chtít vědět, jak tento proces probíhá.
. Chceme vidět ten seznam. Chceme vidět seznam nařízení a vnitřních stanov, jež si členské státy chtějí ponechat.
Druhou oblastí je informování o postupech a přístup k nim prostřednictvím elektronických technologií. Vytvoření jednotných kontaktních míst pro podniky je dalším průlomovým návrhem, v každé existujicí evropské směrnici. Členské státy jsou povinny zajistit, aby byly podniky o těchto postupech, jenž musí dodržovat, informovány a měly k nim přístup, aby jim tak umožnily prostřednictvím těchto systémů obchodovat. Uvědomujeme si, že tyto řádné a úplné systémy musí být vytvořeny.
Tím se tedy dnes zabýváme. Očekáváme, že se nám dostane komplexních odpovědí - v oblasti, která jí asi není tak blízká - od paní Ferrero-Waldnerové. Doufáme, že za nás všechny popřejete všechno nejlepší Charliemu McCreevymu.
Podle mne je důležité, abyste nicméně pochopili úhel pohledu mého výboru. Pro nás je to na příštích pět let i začátek procesu, který bude sledovat a udržovat politický zájem a tlak na všechny členské státy, aby tuto směrnicyy provedly. Musím paní Cecilii Malmströmové říci, že bylo přinejmenším zklamáním se dozvědět, že Rada ve složení pro hospodářskou soutěž v září projednávala poznámku Komise, která se týkala skutečnosti, že v některých členských státech nebyly bohužel podniknuty náležité kroky k plnému a včasnému uplatnění práva EU. To není příliš dobré. Chceme nejlepší řešení a chceme je hned.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - (SV) Paní předsedající, ráda bych poděkovala panu Harbourovi a Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, že tuto důležitou otázku předložili. Jak pan Harbour před okamžikem uvedl, volný pohyb služeb je jedním ze základních pilířů vnitřního trhu. Tvoří 60-70 % hospodářství EU a zaměstnanosti a tento podíl vzrůstá. Bude hrát velmi důležitou úlohu v hospodářském růstu EU, ale jak již bylo rovněž zdůrazněno, volný pohyb služeb nefungoval tak dobře, jak by měl. Je potřeba udělat ještě mnoho práce, aby byly odstraněny překážky obchodu a usnadněn obchod ve službách. Proto je výborné, že nyní máme směrnici o službách, která by měla být provedena do vnitrostátního práva do 28. prosince.
Komise v konečném důsledku odpovídá za to, že členské státy udělají, co mají, a jsem si jistá, že zástupkyně Komise o tom bude hovořit, ale chtěla bych se nicméně jménem předsednictví vyjádřit několika slovy k otázce, která mi byla předložena výborem. Nejprve bych chtěla pohovořit o screeningu právních předpisů a o tom, jak přispěl k jejich provádění. Účelem bylo určit a odstranit překážky svobodě usazování a volnému pohybu služeb. Požadavky týkající se poskytování služeb, které si členské státy chtějí ponechat, musí být v souladu se zásadami nediskriminace, nezbytnosti a proporcionality.
To je obrovský úkol, ale bude-li dokončen, odvětví služeb bude čerpat výhody ze snížení administrativní zátěže společností poskytujících služby. Závěrečná zpráva Komisi na toto téma by měla být hotova do 28. prosince.
Národní kontaktní místa budou shromažďovat informace týkající se práv a požadavků v odvětví služeb, které musí poskytovatelé i příjemci služeb splňovat. Poskytovatelům služeb bude umožněno, aby k udělování povolení využívaly internetu a komunikovaly s orgánem udělujícím povolení. Pro členské státy je samozřejmě velmi obtížné tohle zorganizovat. Jde o počátek nové éry vycházející z myšlenky mít modernější systém s vyšším stupněm elektronické správy. Příští týden bude švédské předsednictví pořádat ministerskou schůzku v Malmö právě na téma elektronické správy. Na této schůzce bude členským státům poskytnuta ze strany Komise podpora a bude se konat řada seminářů, které nám umožní učit se jeden od druhého, se mohli soustředit na uživatelskou přívětivost.
Další významnou otázkou je jazyk použitý na internetových portálech. Každý jednotlivec by měl mít možnost použít toto zařízení i v jiném jazyce, než je národní jazyk členského státu. To není požadavek daný ve směrnici, doufejme ale, že většina členských států bude disponovat na kontaktních místech informacemi v několika jazycích. Poskytovatelům služeb to umožné lépe porovnat odlišné trhy a získat přehled, který potřebují k tomu, aby mohli rozšířit své působení.
Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů se dotazuje, zda budou členské státy schopny provést směrnici včas, a doufá, že tomu tak bude. Komise na to bude muset odpovědět, ale ve skutečnosti v Radě ve složení pro konkurenceschopnost všechny členské státy uvedly, že budou připraveny včas. Politická podpora je k tomu samozřejmě velmi důležitá.
Co je tedy největšími problémy? Směrnice jako celek je pochopitelně velmi rozmanitá a vyžaduje ze strany členských států přijetí mnoha opatření, nejen ve smyslu právních předpisů, ale také různých opatření pro usnadnění spolupráce. Tyto struktury, o jejichž zavedení usilujeme, zefektivní a zmodernizují státní správu. Jejich zavedení však bude vyžadovat mnoho času. Screening právních předpisů je obrovská oblast a právní řešení nelze nalézt přes noc. Orgány budou muset být v souvislosti s jejich novými úkoly proškoleny a bude to vyžadovat finanční zdroje.
Takže odpověď na otázku, co je největšími problémy, zní pochopitelně takto: vytvoření jednotných kontaktních míst a zajištění toho, aby fungovaly. A nakonec se Parlament ptá, jak budou zúčastněné subjekty zapojeny. To je důležitá otázka, neboť zásadní součástí procesu samozřejmě je, aby různé zúčastněné organizace byly zapojeny do opatření vedoucích ke správnému výkladu směrnice o službách, do informování občanů a společností o jejích výhodách, ale i do zjišťování názorů a potřeb těchto občanů a společností.
Tento dialog byl klíčovým prvkem tohoto procesu. Mnohé zúčastněné subjekty byly zapojeny v referenčních skupinách již během fáze projednávání a tyto sítě v řadě případů pokračovaly i nadále. V řadě zemí proběhly k návrhům na provedení rozsáhlé veřejné diskuse, které měly za cíl získat nejrůznější informace a názory.
Závěrem bych, paní předsedající, ráda Parlamentu poděkovala za zájem, který projevuje v procesu uplatňování směrnice o službách. Vzhledem k velmi významné úloze, kterou Evropský parlament v dosažení dohody sehrál, je správné, abyste se o tuto otázku zajímali i nadále a kontrolovali a zajišťovali, abychom učinili to, co máme dělat, v členských státech. Souhlasíme s tím, že je zvláště důležité, aby směrnice byla zavedena rychle a řádným způsobem, a především nyní, v době hospodářské krize, bude směrnice o službách důležitým nástrojem, který by nás měl vyvést z krize a umožnit nám znovu se soustředit na hospodářský růst, a doufám na vytváření pracovních míst.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - Paní předsedající, ráda bych Evropskému parlamentu poděkovala především také jménem mého kolegy Charlieho McCreevyho za předložení této aktuální otázky k ústnímu zodpovězení, o situaci v uplatňování směrnice o službách.
Pro provedení směrnice ve stanovené lhůtě zbývají necelé dva měsíce a je správný čas k tomu, abychom se ohlédli zpět za doposud vykyonanou prací a zamysleli se nad současným stavem.
Směrnice o službách je jednou z nejdůležitějších iniciativ přijatých v posledních letech. Má potenciál odstranit překážky obchodu na vnitřním trhu a modernizovat naši veřejnou správu. Její řádné uplatňování se v současném hospodářském kontextu stává ještě naléhavějším. Uvědomujeme si to velmi dobře a Evropský parlament, zejména Výbor pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, nejenže hrál klíčovou úlohu v tom, abyy mohla být přijata, ale zejména Komise uvítala i váš trvalý zájem o sledování úsilí, které k provedení směrnice vynaložily členské státy.
Pokud jde o nás, Komise se zavázala usnadnit proces provádění. To bylo již zmíněno. Vzali jsme žádosti členských států o technickou pomoc vážně a vynaložili jsme mimořádné úsilí a zdroje na podporu jejich práce. Za poslední tři roky se konalo více než 80 setkání se všemi členskými státy a v Bruselu se více než třicetkrát sešly skupiny odborníků.
Komise ale nemůže zastávat úkoly spojené s prováděním na vnitrostátní úrovni. To je úkolem členských států. Provedení směrnice o službách do vnitrostátních právních předpisů pro ně bylo náročným úkolem.
Bylo to náročné, neboť tato práce zahrnovala provedení několika rozsáhlých projektů, například vytvoření "jednotných kontaktních míst" a přezkum a zjednodušování právních předpisů týkajících se služeb. Bylo to náročné i proto, že to zahrnovalo intenzivní koordinaci mezi všemi úrovněmi správy, ať už na celostátní, regionální nebo místní úrovni.
Jaká je tedy situace dnes? A budou členské státy úspěšné?
Teprve asi přes polovinu členských států se zdá být připravena dosáhnout provedení směrnice o službách do lhůty stanovené na konec roku 2009, nebo na počátku roku 2010. Je možné, že se některé členské státy opozdí. Není to zcela uspokojivé, zejména pro občany a podniky, které chtějí uplatnit svá práva na vnitřním trhu. I když situace není neobvyklá v porovnání s jinými směrnicemi o vnitřním trhu, tato neobvyklá skutečnost skýtá určitý důvod ke znepokojení.
Rovněž musí být zohledněno to, že nejspíše u žádné jiné směrnice členské státy nemusely řešit obrovské množství obtížných právních a praktických otázek. A proto výsledek, kterého doufám dosáhneme do začátku příštího roku, může být skutečně považován za vcelku uspokojivý.
Dovolte mi teď odpovědět podrobněji na vaši otázku.
Takže většina členských států dokončila proces "screeningu" svých vnitrostátních právních předpisů. Některé na tom ještě pracují. Míra, v jaké tento screening přispěl k účinnému provedení této směrnice do vnitrostátních právních předpisů, je v této fázi samozřejmě také poněkud obtížné posuzovat. Lhůta pro provedení do vnitrostátních právních předpisů dosud nevypršela, a členské státy Komisi dosud nepředložily své návrhy legislativních změn.
Je ale jasné, že ambiciózní a důkladný proces screeningu je klíčovým k zajištění "rovných podmínek na vnitřním trhu" ve vnitrostátních právních předpisech v každém z členských států. A je rovněž klíčový pro konkurenceschopnost našeho odvětví služeb obecně.
Pokud jde o kontaktní místa, zdá se jasné, že většina členských států bude mít do konce roku 2009 zavedená alespoň základní, praktická řešení, pokud jde o jednotná kontaktní místa. Ta opět nebudou zcela dokonalá, ale měla by poskytnou použitelnou základnu. Členské státy by měly pokračovat v rozvíjení a zdokonalování těchto jednotných kontaktních míst, která by se v dlouhodobém horizontu měla stát plnoprávnými centry pro elektronickou veřejnou správu.
V této souvislosti Komise souhlasí s tím, že je důležité poskytovat další informace a zajišťovat další postupy prostřednictvím jednotných kontaktních míst, například ty, které se týkají práv pracovníků a oblasti zdanění. Podniky a spotřebitelé musí být informováni o použitelných předpisech. Ale jak víte, není to podle směrnice povinné.
Očekáváme, že jak se budou jednotná kontaktní místa upevňovat a rozvíjet, budou tyto informace rovněž poskytovány. Některé členské státy mají již v plánu tak učinit.
Pokud jde o uplatňování směrnice v sociálních službách - v míře, v jaké se na ně vztahuje - nezdá se, že by to mělo vyvolávat zvláštní potíže. Samotná směrnice obsahuje mechanismy k zajištění toho, aby byla zohledněna specifika těchto služeb.
Na závěr si myslím, že je zřejmé, že zúčastněné subjekty v celém procesu sehrály zásadní úlohu. Pozorně sledovaly úsilí členských států a různými způsoby byly zapojeny do uplatňování. Zajistíme, aby zúčastněné subjekty byly příští týden během evaluace výsledků provádění konzultovány.
Potřebujeme tedy nalézt způsob, jakým zajistíme, aby tyto konzultace byly cílené a velmi konkrétní.
A konečně, řada členských států vedla otevřené konzultace k návrhu provedení této legislativy v rámci legislativního procesu. Některé organizace zúčastněných subjektů dokonce mezi svými členy organizovaly pravidelné průzkumy o stavu procesu. Dovolte mi říci, že je v této fázi procesu nutné být realističtí a upřímní. V oblasti provádění zbývá udělat ještě mnoho práce a ty členské státy, které zaostávají za plánem, musí vyvinout zvýšené úsilí v těchto věcech
Jsem však i nadále přesvědčená, že sklenice je více než z poloviny plná. Měli bychom ji však plnit dále, a to rychle.
Andreas Schwab
, jménem skupiny PPE. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, to, co jsme právě vyslechli od Komise a Rady, je poněkud odrazující.
Evropa je vystavena mezinárodní hospodářské soutěži, světové konkurenci, ve které i evropští poskytovatelé služeb musí nalézt své místo a být úspěšní. Podíváme-li se na historii této směrnice, která vznikala zde v Parlamentu za vysokého zapojení poslanců, je podle mého názoru spíše odrazující slyšet názor, že sklenice je z poloviny plná, nebo z poloviny prázdná, jak řekla paní Ferrero-Waldnerová. Paní úřadující předsedkyně Rady, Parlament nejenže v minulosti hrál svoji úlohu, ale hodlá plnit svůj úkol i v budoucnu. Proto jsme se ve Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů rozhodli předložit vám tuto otázku v pravý čas před vypršením lhůty pro provedení směrnice do vnitrostátního práva, abychom prověřili, zda jste vy, tedy členské státy Evropské unie, přijaly vaše závazky, které jste původně samy navrhly, k provedení této směrnice do vnitrostátního práva do konce tohoto roku, a zda jste schopny tento cíl splnit. Přinejmenším pokud jde o skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), předpokládám i teď, že uděláte vše, co je ve vašich silách, abyste v nadcházejících měsících splnily to, o co jste požádaly.
Zhodnotíme směrnici a její uplatňování z pohledu občanů Evropy, poskytovatelů služeb a pracovníků, a na tomto základě budeme podrobně zkoumat, jak se členské státy chovají jeden k druhému, a úroveň transparentnosti - jak zmínil pan předseda - s jakou se uskutečňuje výměna názorů na prvky směrnice, a jak účinně je prováděn screening předpisů členských států za účelem stanovení jejich vhodnosti pro vnitřní trh, co se týče poskytovatelů služeb. Totéž platí pro oblast působnosti směrnice. Zde rovněž budeme, jak tomu bylo i dříve v případě jiných směrnic, bedlivě sledovat, do jaké míry by Evropský soudní dvůr mohl shledat, že Smlouva o EU je formulována tak, že by byla upřednostňována práva občanů a ne aby měly vždy přednost zájmy členských států - jak někdy zdá, že se tomu tak děje v Radě.
Zadruhé jsme velmi potěšeni tím, co jste zmínila ohledně elektronické správy procesu, ale za rozhodující považujeme to, zda postupem vyžadované úkoly mohou poskytovatelé služeb jednoznačně vykonávat jednoduše a efektivně za pomoci postupu na internetu a zda v tomto velkém množství domovských stránek skutečně naleznou kontakt na osoby, kteří s nimi dokáží o této věci a o požadavcích v členských státech hovořit, nebo zda tu prostě nestavíme nepřekonatelné hradby a překážky.
Dámy a pánové, pan předsedající mne upozorňuje, že mám málo času. Rád bych přešel ke svému poslednímu bodu. Parlament v předešlé rozpravě vyzval zejména k tomu, aby informační systém vnitřního trhu odstranil všechny problémy, s nimiž by se mohly správy členských států v souvislosti s provedením této směrnice do vnitrostátního práva potýkat, a proto, paní Malmström, doufám, že učiníte vše k zajištění toho, aby tato směrnice vstoupila v platnost dne 31. prosince tohoto roku.
Evelyne Gebhardt
Pane předsedající, jsem vděčná, že máme dnes možnost mít rozpravu na toto téma, neboť se jedná o velmi závažnou záležitost. Ráda bych ozřejmila jednu věc: jako Parlament jsme nejen přispěli, ale my jsme zajistili, aby byl v této směrnici o službách nalezen velmi pozitivní, konstruktivní kompromis. Tento kompromis je založen zejména na zajištění pracovních a sociálních práv a na zvláštním ohledu na služby obecného hospodářského zájmu a jejich vynětí. To byl důvod, proč byl vznik směrnice o službách umožněn.
Existuje však několik věcí, kterými si nejsem v této souvislosti jistá. Otázky, které jsme vznesli, nebyly zodpovězeny. Bylo by například velmi zneklidňující, kdyby se pravdou ukázalo být to, co jsem slyšela z různých zdrojů, totiž že některé členské státy využívají této směrnice provedené do vnitrostátního práva k narušení rovnováhy, kterou jsme my jako zákonodárci nalezli tím, že práva pracovníků nejsou vždy plně respektována tak, jak jsme to ve směrnici o službách zamýšleli. Týká se to nejen pracovních podmínek, které jsou v řadě členských států zpochybňovány, ale že také přepisují definice nebo je činí více omezujícími. Existují rovněž členské státy, které nejasně odůvodňují vyjmutí sociální služby ze služeb, kterých se toto provedení do vnitrostátního práva týká.
V tomto ohledu příručka Evropské komise nepřinesla příliš mnoho užitku, neboť pokyny, které dávala, byly zčásti špatné, a poskytovala výklad, který nebyl podle našeho názoru správný. Příklad, který jsem uvedla, ukázal, jak je důležité, abychom vytvořili také právní rámec pro služby obecného hospodářského zájmu, aby mohla opět být i sociální práva, jako například právo na práci, řádně a plně respektována. Cokoli jiného by nebylo dostačující.
Ráda bych se také zeptala členských států, do jaké míry do procesu zapojily zúčastněné subjekty, a to zejména odbory a sociální služby. To je otázka, kterou jsme vznesli, ale na níž jsem nedostala žádnou odpověď, a byla bych velice vděčná, kdybych na tuto otázku dostala odpověď.
Jürgen Creutzmann
Pane předsedající, dámy a pánové, odpověď Komise je samozřejmě nejen velmi odrazující, jak řekl pan Schwab, ale i velmi zneklidňující. Co se týče provedení ve vnitrostátním právu, musíme si uvědomit, že jestliže tvrdíme, že 50 % zemí plán plní, pak musíme předpokládat, že druhých 50 % je od dosažení cíle daleko.
Vezměme například mou zemi, Německo. V současnosti provádějí tuto směrnici jednotlivé federální Länder. V Porýní-Palatinate, kde bydlím, jsem se měl dne 2. září příležitost účastnit prvního čtení o provedení směrnice o službách do vnitrostátního práva, pokud jde o tento Federal Land. Jak si sami dokážete představit, nebude možné dosáhnout provedení směrnice včas, a myslím si, že ostatní Federal Länder jsou na tom obdobně.
Klíčové pro nás samozřejmě bude, jak provádění do vnitrostátního práva probíhá. Jestliže čl. 13 odst. 2 stanoví, že "povolovací postupy a formality nesmějí být odrazující a nesmějí neúměrně ztěžovat nebo zdržovat poskytování služby", pak musíme důkladně dbát na zajištění toho, aby se tak v praxi nestalo. Rozhodujícím faktorem například bude, jak budou jednotlivá kontaktní místa vybavena. Budou jazykově vybavena? Budou dostatečně úzce spolupracovat se správou, aby byla rovněž schopna přiměřeně reagovat na iniciativy, s nimiž přijdou občané? Velmi o tom pochybujeme. Výbor by se měl ve skutečnosti nyní ptát, které země zaostávají za plánem, které země představují 50 % a kdy se dá očekávat, že tento problém vyřeší. Pokud jde o tyto zeměm, vhodnější by pak bylo zavedení moratoria či něčeho podobného.
Jsem si jist, že ve většině zemí tato směrnice nebude provedena do vnitrostátního práva do 1. ledna 2010, a to navzdory tomu, že tyto země na to měly více než čtyři roky. To je velkým problémem a je to velmi znepokojující
Tadeusz Cymański
Pane předsedající, v rámci diskuse, která probíhá, bych se rád zeptal, zda na uplatňování této směrnice v zemích EU měla nějaký vliv krize.
V mé zemi, Polsku, se navzdory krizi a obtížím s provedením podařilo navrhnout zákon o službách, jenž je založen na vysokém stupni liberalizace při registrování a řízení podniků. V odvětvích, jako jsou řemesla, obchod, cestovní ruch a hotelnictví existují omezení jen jako výjimky. Tato opatření provádíme v zájmu rovných příležitostí a za účelem ochranuy zásady zdravé hospodářské soutěže.
Kompromis z roku 2006 předpokládal, že některé oblasti budou z ustanovení této směrnice vyjmuty. Rád bych se zeptal, jak vypadá vyhodnocení těchto rozhodnutí dnes. Tehdy se předpokládalo, že se v budoucnu otázce služeb veřejného zájmu budeme věnovat dalším legislativím úkolům. Přidržíme-li se metafory, kterou použila paní komisařka - po naplnění sklenice, která je již z poloviny plná, přijde další, a co bude následovat pak?
Eva-Britt Svensson
jménem skupiny GUE/NGL. - (SV) Pane předsedající, v kompromisu dosaženém v roce 2006 ustoupila socialistická skupina v Evropském parlamentu od požadavku, aby byly sociální zřetele upřednostněny před svobodou společností poskytujících služby. Jinak, jak napsal pan Harbour v tiskové zprávě, by to nebyl kompromis. Pojem "zásada země původu" byl odstraněn, byl však nahrazen nařízením o střetu právních řádů Komise, v němž se jednoznačně stanoví, že v případě rozporu ustanovení pracovního práva jedné země s ustanovením pracovního práva jiné země se použijí právní předpisy země, kde byla společnost založena.
Směrnice by mohla být interpretována tak, že EU nebude zasahovat do vnitrostátního pracovního práva. Komise však rychle vypracovala pokyny, ve kterých se uvádí, že společnosti poskytující služby nemusí mít stálého představitele v zemi, v níž je práce vykonávána. Odbory tedy nemají žádný protějšek, se kterým by mohly jednat. Rozsudek v případu Vaxholm rovněž jasně stanovil, že švédské pracovní právo je podřízeno právu ES, což znamená, že Švédsko bylo nuceno snížit standard svých pracovněprávních předpisů. Já ani Konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice nespatřujeme žádnou jinou možnost pro práva pracovníků, než je zakotvit v jasném právním protokolu ve Smlouvě, ve kterém budou odborová práva nadřazena svobodě trhu.
Lara Comi
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, směrnice o službách pro Evropu v prvé řadě představuje konec namáhavé cesty, cesty, na jejímž konci je právě dokončení vnitřního trhu, aby byl usnadněn obchod v rámci Evropské unie, nebo dokonce umožněno jejím orgánům koordinovat svá úsilí a především minimalizovat náklady na transakce mezi jednotlivými operacemi v jednotlivých odvětvích a jednotlivých členských státech.
Harmonizace obsahu různých správních postupů, která poskytovatelům služeb usnadní výkon činnosti v jiném členském státě, znamená automaticky vyšší růst, a proto rovněž znamená povzbuzení růstu v období výjimečné krize, jako je tato. Směrnice o službách, přijatá Evropským parlamentem a Radou dne 12. prosince 2006, je považována za zásadní součást Lisabonské strategie, která byla v průběhu času revidována a přizpůsobena různým situacím, které Evropa zažila za posledních devět let. Jejím hlavním cílem musí být dosažení stavu, kdy se evropské hospodářství stane světově nejvíce konkurenceschopným, ale bude i hospodářstvím založeným na znalostech.
Hospodářská krize, kterou procházíme a již Evropská unie řeší na institucionální úrovni, slaďujíce přitom umně i různá opatření přijatá v jednotlivých členských státech, vyžaduje, aby byla směrnice o službách uplatňována ještě lépe a ještě rychleji, než bylo nezbytné v době, kdy byla tato směrnice prvně přijata. Lhůta pro provedení směrnice o službách dovvnitrostátního práva dne 28. prosince 2009 je proto nejen označením data stanoveného pro posun kupředu, pochopitelně, ale především také představuje důležitý krok na cestě k Evropě, která si stále více uvědomuje své zdroje, přesněji která je stále větší měrou schopna vytěžit z těchto zdrojů to nejlepší.
Bernadette Vergnaud
(FR) Pane předsedající, paní ministryně, paní komisařko, dámy a pánové, za dobu od svého přijetí a vzrušených diskusí, které je provázely, směrnice o službách poněkud vybledla, ale je potřeba ukázat, že jsme obzvláště bdělí v rozhodující fázi, kdy je prováděna do vnitrostátních předpisů.
Zpochybňuji výklad ustanovení článku 2 směrnice spojený s vyjmutím sociálních služeb z oblasti její působnosti. Pojmy jako "podpora osob vyžadujících ochranu" a "pověření poskytovatelé" se zdají být restriktivní ve srovnání s definicí sociálních služeb používanou v některých členských státech. Mám obavy z toho, že záměrně přísný výklad může sloužit ke zdůvodnění začlenění celé oblasti těchto služeb do oblasti působnosti této směrnice.
Vyloučení těchto služeb je klíčovým prvkem textu a pro občany zárukou, že bude chráněn evropský sociální model.
Doufám, že některé členské státy nevyužijí, včetně Francie, příležitost provedení do vnitrostátního práva k tomu, aby liberalizovaly své sociální služby na základě falešného předstírání, že dodržují evropské právo. Tyto problémy spojené se začleněním služeb obecného zájmu ukazují, že potřebujeme specifické evropské právní předpisy pro tuto oblast a že nesmíme zůstávat u implicitní definice jako součásti směrnice o komerčních službách.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Pane předsedající, řádné uplatňování směrnice o službách na vnitřním trhu je důležité nejen pro evropské podnikatele provozující činnost na tomto trhu, ale i pro spotřebitele. Směrnice o službách je dobrým příkladem. Pro její provedení bylo povoleno tříleté období. To je dlouhá doba, ale i přesto se ne všem zemím podařilo během těchto tří let směrnici do svých právních předpisů provést. Tento příklad nejlépe ukazuje, že je ideová spolupráce mezi členskými státy a evropskými institucemi nutná, aby bylo možné dosáhnout provedení směrnice ve všech členských státech včas.
Je to vlastně směr přijatý v doporučeních vydaných Komisí v červnu tohoto roku, které se vztahují na prostředky ke zlepšení fungování vnitřního trhu. Myslím si, že v celém procesu provádění směrnice je potřeba zajít dále. V rámci zprávy o dosažených výsledcích ve vytváření vnitřního trhu proto navrhuji zorganizovat fórum pro vnitřní trh, kde by docházelo k setkávání zástupců evropských orgánů, členských států a dalších zainteresovaných skupin za účelem vytyčení jednoznačnějšího závazku vztahujícího se k provádění do vnitrostátních právních předpisů, abychom my měli možnost tyto právní předpisy o vnitřním trhu, včetně této mimořádně důležité směrnice, uplatňovat a vykonávat. Chtěla bych, aby toto fórum bylo místem pro výměnu zkušeností členských států a orgánů EU z oblasti provádění. Chtěla bych, aby fórum obrátilo pozornost společnosti na otázky týkající se vnitřního trhu. Musíme zvýšit zájem našich občanů o fungování trhu a odpovědnost za něj. Pak bude náš úspěch úplný.
V souvislosti se vzniklými problémy v provedení směrnice o službách ve vnitrostátních právních předpisech, o nichž jsme slyšeli před okamžikem, bych se chtěla zeptat, zda se členské státy snažily tento problém řešit ve spolupráci s Komisí a jestli lze říci, že se jim v procesu provádění podařilo některá z jejích doporučení využít? Hledá Komise i nadále nová řešení? Využívá plně možností a prostředků k mobilizaci a podpoře zejména těch zemí, které se potýkají s problémy s prováděním? Existují v této věci nějaké nové myšlenky?
Louis Grech
(MT) Je znepokojivé, že naše pravidelné kontakty s místními orgány, alespoň v mé zemi, potvrzují, že řada z nich nemá ještě vůbec ponětí o tom, co je čeká po vstupu směrnice v platnost. Obecně řečeno panuje velmi malé povědomí o současných právních předpisech v oblasti čtyř svobod. Rovněž se projevuje nedostatek informací o čemkoli, co se týká právních předpisů a nařízení v oblasti finančních služeb, služeb elektronických komunikací a dopravních služeb. Dále se zdá, že by orgány mohly mít problémy v procesu zjednodušování administrativních postupů a slaďování předpisů týkajících se obchodního a jiného licencování. Komise proto musí přijmout další iniciativy, které jí umožní poskytovat okamžitou a přímou pomoc místním a regionálním orgánům. Navíc, chceme-li skutečně, aby proces provádění plně odrážel to, na čem jsme se dohodli v Parlamentu, pak je nezbytně nutné, aby Evropský parlament zůstal i nadále zapojen do procesu, a to dokonce i po vstupu směrnice v platnost.
Bogusław Liberadzki
(PL) Pane předsedající, v podmínkách recese bychom měli celkově usilovat o vytváření nových pracovních míst, zvyšování konkurenceschopnosti, snižování cen nebo, řekneme-li to pregnatně, posílení oblastí, z nichž mají prospěch spotřebitelé. Děláme to například podporováním automobilového průmyslu. Máme na mysli taková povolání, která nepotřebují subvence, jako jsou kadeřníci, instalatéři, zedníci. Potřebují nicméně svobodu, aby mohli vykonávat svoji práci. Řád a realitu - kéž by tak ty byly ve shodě.
Znám případ pekárny, která byla postavena v sousední zemi. Dokud se jednalo jen o povolení k její stavbě, všechno bylo v pořádku. Když však začala výroba, vláda a místní orgány se rozhodly svůj souhlas nedat. Proč? Sdružení místních pekařů bylo proti. Kéž by tak tato praxe nikdy nebyla realitou.
Paní komisařko, pojďme se také dohodnout, že vyjmenujeme těch 50 % členských států, které právní předpisy provedly. Které to jsou? Rád bych rovněž požádal, abychom v lednu obdrželi návrh na důslednou kontrolu provádění této směrnice do vnitrostátního práva v jednotlivých členských zemích.
Małgorzata Handzlik
(PL) Pane předsedající, paní komisařko, souhlasím s vámi, že směrnice o službách je jedním z nejdůležitějších právních předpisů předložených v minulých letech a že její řádné uplatňování je mimořádně důležité.
V minulém volebním období jsem měla možnost pracovat na ustanoveních směrnice o službách. Ještě se pamatuji na obrovské úsilí nás všech zde v Evropském parlamentu, které jsme vynaložili na vypracování těchto ustanovení. Jsem horlivým zastáncem této směrnice o službách a hluboce přesvědčena - a to jsem často zdůrazňovala na setkáních s podnikateli - o tom, že je to obrovská příležitost jak pro ně, tak také pro celé hospodářství v Evropě.
Proměnit příležitost v konkrétní výsledky bude však možné jen za předpokladu, že ji členské státy provedou řádně a včas. Proto se připojuji k výzvě za zrychlení procesu provádění vnitrostátními orgány, které stále ještě nedokončily zásadní práci v této oblasti, zejména pokud jde o otázku řádného provedení zásady volného pohybu služeb a zásady jednotných kontaktních míst. Pečlivě provádění směrnice o službách v jednotlivých zemích sleduji, a to i v případě mé země, Polska, kde práce na vhodném provedení ustanovení směrnice stále ještě probíhá. Doufám, že výsledek těchto snah bude uspokojivý.
Anna Hedh
(SV) Pane předsedající, skandinávský model trhu práce je založený na dohodách mezi sociálními partnery. Tento model nefunguje, jestliže jeden z partnerů, v tomto případě poskytovatel služeb, nemá v místě představitele, s nímž lze jednat. Velmi nás proto potěšilo rozhodnutí, které bylo přijato k této směrnici o službách a jež, jak věříme, znamená, že právo vyjednávat, uzavírat a uplatňovat kolektivní smlouvy a právo přijímat protestní akce v souladu s vnitrostátním právem a praxí nebude dotčeno.
Přesto se však ve Švédsku během uplatňování směrnice o službách objevila diskuse o tom, zda je, či není povoleno stanovit povinnost, aby v místě byl příslušný představitel společnosti. Moje otázka proto zní: brání směrnice nějak hostitelské zemi stanovit povinnost společnosti poskytující služby, aby měla představitele v místě, s mandátem k vyjednávání a uzavírání smluv?
Ilda Figueiredo
(PT) Během této rozpravy nesmíme zapomenout na závažné důsledky, které bude mít provedení této směrnice ve vnitrostátním právu v řadě zemí na liberalizaci služeb, zejména v zemích s vysoce nestabilní sociální situací, a kromě toho na zhoršení krize jako je ta, kterou nyní procházíme. I při všech obavách, které se v různých členských státech projevily ohledně toho, kdyby nebyla přijata okamžitá opatření na obranu sociálních práv a práv pracovníků a na ochranu těch nejkřehčích odvětví, mimo jiné v oblasti veřejných služeb, mohli bychom mít jednoznačně ještě závažnější problémy. Liberalizace by mohla zvýšit nezaměstnanost, chudobu a nerovnosti, především těch nejzranitelnějších, a být ku prospěchu jen velkým společnostem a hospodářským skupinám poskytujícím služby, zejména v nejbohatších zemích.
Je proto v této době krize opatřením zásadního významu odklad provedení této směrnice o liberalizaci služeb do vnitrostátních právních předpisů a provedení příslušných studií možných sociálních dopadů, jaké by uplatňování této směrnice mělo.
Seán Kelly
Pane předsedající, Výboru pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů je třeba poděkovat za to, že připomněl důležitou otázku, a sice uplatňování směrnice o službách. Zejména nesmí být umožněno zemím, podnikatelům, ani komukoli dalšímu, aby hospodářskou krizi, ve které se nacházíme, využili k tomu, aby nás dovedli zpět k protekcionismu, což by byla v celkovém kontextu katastrofa.
Na širším základě může být obchod ve službách hnací silou pro hospodářskou obnovu. Irsko v podstatě prosperovalo od doby, kdy jsme se začali angažovat v zahraničním obchodě. Tato nová krize by byla v Irsku mnohem horší, kdybychom neměli širokou základnu pro obchodování na mezinárodní úrovni, usnadněnému vnitřním trhem.
Otevření našich hranic zahraniční konkurenci vskutku nepřineslo žádné negativní důsledky pro vnitrostátní služby. Posílilo ve skutečnosti hospodářskou soutěž a inovace. Takže to, co dnes bylo navrženo, podporuji na sto procent.
Na závěr bych rád řekl, že bylo příjemné slyšet někoho zde hovořit dobře o irském komisaři Charliem McCreevym, který je mým přítelem, třebaže pochází z jiného politického uskupení.
Josefa Andrés Barea
(ES) Pane předsedající, paní komisařko, hovoříme o směrnici o službách. Tato směrnice měla za cíl uvést do praxe čtvrtou základní svobodu projektu evropské integrace, když už dnes hovoříme o výročích. Byla přijata před třemi lety a v současné době končí období, které měly členské státy na to, aby přizpůsobily své vnitrostátní předpisy a odstranily překážky. Nyní, po skončení tohoto období, je čas zhodnotit stav, ve kterém se nacházíme, kdo tuto legislativu provedl ve svém právu, a kdo ne, a za jakých podmínek.
Moje otázka však zní, zda se Komise domnívá, že je zapotřebí vyšší úroveň harmonizace a pokud ano, zda uvažuje o navržení nějaké legislativní iniciativy v souvislosti s touto mimořádně důležitou směrnicí o službách, jejímž cílem je harmonizace trhu a práv spotřebitelů, občanů a pracovníků.
Cecilia Malmström
úřadující předsedkyně Rady. - Pane předsedající, znovu děkuji za vznesení této velmi důležité otázky. Myslím si, že existuje obecná shoda v tom, že směrnice o službách je velmi důležitá a že je skutečně naléhavé, abychom se pokusili ji uplatnit co možná nejdříve.
Švédské předsednictví usiluje stejně jako i minulá předsednictví o zajištění hladkého a rychlého průběhu procesu. Vedli jsme několik diskusí v různém složení Rady. Na toto téma jsme měli semináře a diskuse, které bylo rovněž zařazeno na pořad jednání s cílem podpořit skutečný pokrok v této věci.
Zbývají však ještě téměř dva měsíce a odpověď na otázku, kdo zaostává, se může kdykoli změnit. Ještě je čas. Náš cíl je jasný - a vím, že je to i cílem Komise - totiž, aby všechny země provedlyy tuto směrnici do 28. prosince 2009. Mohou se vyskytnout určitá zpoždění. Pochopitelně toho litujeme, ale vím, že všechny země pracují tak rychle a naléhavě, jak je to jen možné.
Byla tu vznesena otázka, jak budou kontaktní místa fungovat. Dobrá, zatím neexistují, cílem ale je, aby fungovala uživatelsky přívětivě a efektivně a aby obsahovala všechny příslušné informace, které jsou pro dodavatele služeb i spotřebitele potřebné. Členské státy spolupracovaly s Komisí při poskytování informačního letáku, který je k dispozici ve všech jazycích, s cílem usnadnit občanům a spotřebitelům přístup k příslušným informacím. Řada členských států vyvinula při šíření informací o této směrnici rovněž i vlastní úsilí. Bylo též dosaženo dohody o tom, že bude použito společné logo, které uživatelům usnadní hledání mezi různými internetovými stránkami a kontaktními místy.
Některé členské státy budou - třebaže to není povinné -na svých kontaktních místech poskytovat informace o právech pracovníků a pracovněprávních předpisech. Směrnice o službách se nevztahuje na pracovní právo a vysílání pracovníků je z ní vyjmuto. Otázka, kterou mi položil švédský kolega je čistě švédským problémem. Tuto věc zkoumáme a je poněkud mimo tuto rozpravu. Bude nám potěšením se k ní prioritně vrátit na vnitrostátní úrovni.
Směrnice o službách je důležitá. Usnadní život poskytovatelům služeb, napomůže volnému pohybu a bude přínosem pro investice, pro růst a vytváření pracovních míst a velmi prospěšná pro občany. Občané od nás očekávají, že zajistíme, aby byla zavedena co možná nejdříve, protože jim usnadní život. Je naší povinností udělat vše, co je v našich silách, aby k tomu došlo co nejdříve.
Chtěla bych znovu poděkovat Parlamentu nejen za jeho podíl na procesu hlasování o směrnici o službách a na jejím přijetí, ale rovněž za to, že se ujal funkce dozorce a vyvíjel neustálý tlak na Radu a Komisi za účelem nalezení způsobu k provedení směrnice. Je však stále ještě čas a můžeme se k této diskusi vrátit příští rok za španělského předsednictví. Komise na to přesto bude dohlížet velmi bedlivě.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - Pane předsedající, jak už tu zaznělo, diskutovali jsme o všech otázkách, které souvisejí s nejrůznějšími sociálními a dalšími aspekty této směrnice. Nemyslím si, že bychom měli nyní znovu tuto diskusi otevírat, ale musíme se podívat na to, jak tuto směrnici členské státy provedly nebo provedou. Na základě dostupných informací se nezdá, že by ve většině členských států bylo provádění dokončeno do konce tohoto roku či snad do začátku roku 2010.
Myslím tedy, že o této situaci se dá říci to, že většina členských států bude mít vytvořené alespoň základní jednotné kontaktní místo, a bude tedy připravena plnit své dohody a závazky v oblasti správní spolupráce.
V některých případech se však může vyskytnout zpoždění, pokud jde o změny v právním rámci.
Pokud jde o proces přezkoumávání, některé členské státy využily přezkum ke zjednodušení právních předpisů a postupů a uskutečnily značný počet změn. Další členské státy přijaly pouze několik změn. Počet provedených změn zamozřejmě závisí na několika faktorech včetně platného regulačního rámce a rovněž na vnitřní organizaci v členských státech: ve federálních státech se situace stává komplikovanější než je tomu v případě jiného uspořádání.
Ovšemže to také záleží na ochotě členských států ke zjednodušovat právní předpisy a postupy.
Pokud jde o otázku řádného provádění, můj kolega Charlie McCreevy při řadě příležitostí upozornil členské státy na důležitost práce na provádění a on se svým týmem sledovali proces provádění velmi důkladně.
Jak jsem již uvedla, za poslední tři roky se uskutečnilo více než 80 setkání se všemi členskými státy a v Bruselu se více než třicetkrát sešly expertní skupiny. Byli jsme tedy v tomto ohledu velmi aktivní. Práci v členských státech budeme nadále sledovat a budeme rovněž i nadále poskytovat technickou pomoc, jestliže o ni členské státy požádají. Ale vykonání této práce a rovněž i vyčlenění nezbytných zdrojů je také jednoznačně odpovědností členských států.
Pokud jde o příští rok, myslím si, že klíčové bude zajistit, aby proces vzájemného hodnocení ustanovený ve směrnici byl použit konstruktivním způsobem. Budeme muset rovněž posoudit kvalitu provádění právních předpisů, jak jsme na to byli dotázáni, sledovat fungování jednotných kontaktních míst a poté rovněž získat zpětnou vazbu od podniků a od spotřebitelů.
V neposlední řadě se budeme možná potřebovat uchýlit k jiným mechanismům vymáhání - někdy třeba i k případům nesplnění povinnosti, ale o tom je ještě předčasné hovořit.
V otázce malých a středních podniků jsme pochopitelně stejného názoru jako vy. Tvoří páteř hospodářství EU a jejich zájmy zaujímají ve směrnici o službách ústřední místo.
Tato směrnice tedy bude ku prospěchu všem podnikům. Malé a střední podniky z ní však budou těžit nejvíce, jelikož v současné době se právě malé a střední podniky velmi časo rozhodují zůstat na domácí půdě kvůli všem těm právním složitostem a rovněž kvůli tomu, že chybí transparentní informace. Proto směrnice o službách řadu těchto nejasností odbourá a - myslíme si to my všichni - vytvoří příznivější podmínky.
Pokud je Komisi známo, žádný členský stát nevyužívá uplatňování směrnice o službách k redukování práv pracovníků. To bych chtěla říci velmi jasně. Práva pracovníků jako taková nejsou směrnicí o službách dotčena ani se jimi tato směrnice nezabývá. Ve skutečnosti to bylo jednoznačným výsledkem praktického a politického kompromisu, kterého Parlament i Rada dosáhly.
Závěrem musím zopakovat, že v celé historii směrnice o službách byl Parlament klíčovým partnerem. Za poslední tři roky Komise poznala, jak je důležité zapojit vás do procesu provádění a informovat vás o naší spolupráci s členskými státy. Jak již bylo zmíněno, bude to stále klíčovým činem na cestě k lepšímu fungování vnitřního trhu, zajištění růstu a vytvoření pracovních míst, která tolik potřebujeme. Řádné uplatňování je proto jednou z nejnaléhavějších otázek, zvláště v současné obtížné situaci kvůli hospodářské krizi.
Předsedající
Tím je tento bod uzavřen.
Písemná prohlášení (Článek 149)
Vilija Blinkevičiűtë  
Evropa musí být konkurenceschopná. Díky úsilí Evropského parlamentu napomůže směrnice o službách uplatňování dosud ne zcela regulovaného volného pohybu služeb v rámci vnitřního trhu Evropské unie. Směrnice o službách upravila postupy udělování licencí, kde vymezuje nedovolené požadavky, a potrdila, že od roku 2010 musí být všechny nové požadavky na poskytovatele služeb nediskriminační, odůvodněné důležitými sociálními zájmy; upravila i hlavní funkce kontaktních míst, která jsou zřizována. Ze všeho nejdůležitější je ovšem to, že na mezistátní úrovni jsou sníženy náklady na poskytování služeb, a to je v tomto období hospodářské recese obzvláště důležité. Litva se řadí k těm členským státům, které jsou připraveny uplatňovat ustanovení směrnice o službách včas. Je vskutku velmi důležité, aby Komise s členskými státy úzce a účinně spolupracovala, neboť v některých zemích panuje nedostatečná informovanost a je nízká úroveň připravenosti k uplatňování směrnice. V současné době je jen 50 % členských států připraveno provést ustanovení této směrnice o službách do vnitrostátního práva.
Edit Herczog  
Pane předsedo, členské státy musí do 28. prosince 2009 plně provést směrnici o službách, což by stejně jako v případě zboží a produktů otevřelo trh služeb soukromým osobám i společnostem.
Tato směrnice by pomohla malým a středním podnikům ve velké míře rozšířit a podporovat tvorbu pracovních míst a hospodářský růst, zatímco budou zohledněny zájmy spotřebitelů. Některé členské státy se však rozhodly omezit zaměstnávání občanů z nových členských států, které se připojily v roce 2004 a 2007. Německo a Rakousko si přejí zachovat svá omezení až do roku 2011, aniž by k tomu měly hospodářský nebo sociální důvod. Obdobnou úpravu vůči Rumunsku a Bulharsku uplatňují Francie a Belgie.
Dnes však víme, že obavy zosobněné známým "polským instalatérem" jsou neopodstatněné. Počet Středoevropanů a Východoevropanů pracujících ve Francii je například mnohem nižší, než ve Spojeném království, a to navzdory rozhodnutí přijatému před třemi lety Paříží odstraňovat postupně omezení těch povolání, u kterých je nedostatek pracovních síl.
Tato opatření do značné míry brání uplatňování směrnice o službách, jež je mimo jiné založena na úplném odstranění diskriminace z hospodářských a národnostních důvodů. Dvacet let po pádu Berlínské zdi, která smetla hranice mezi východem a západem, můžeme říci, že i tato směrnice má obdobný cíl. Úspěšné uplatňování této směrnice by konečně skoncovalo s falešnou představou o "polském instalatérovi".
Patrick Le Hyaric  
písemně. - (FR) Dříve, než bude směrnice jakkoli uplatňována, měl by Evropský parlament vzájemné posoudit jejich lidské a sociální dopady, a vzít přitom v úvahu zejména důsledky krize, kterou procházíme. Skutečně všechno ukazuje na to, že tato směrnice povede k tomu, že podniky, řemeslníci a zaměstnanci v Evropské unii budou postaveni proti sobě. Nedávno jedna profesní organizace v zemědělství odhalila, že francouzské orgány navrhují, aby tato směrnice zřídila v zemích východní Evropy zaměstnanecké agentury pro pracovníky v zemědělství, kteří jsou v porovnání s francouzštími pracovníky méně placeni a sociálně chráněni. Provedení směrnice ve službách do vnitrostátních právních předpisů nesmí vést k zavádění takových praktik, které vedou k potlačení sociální Evropy. Kromě toho nás velmi zneklidňují hrozby, které se kvůli judikatuře Evropského soudního dvora vznášejí nad službami obecného zájmu. Nadále proto doufáme v další evropský legislativní rámec, který by optimalizoval a rozvíjel zejména veřejné služby.
Czesław Adam Siekierski  
písemně. - (PL) Směrnice o službách (2006/123/ESC) se vyznačuje částečnou liberalizací toku služeb v Evropské unii. Cílem zavedení této směrnice bylo uvolnit hospodářský potenciál. Směrnice otevřela řadu možností, a to jak pro spotřebitele, tak pro podniky. Je možné více využívat jednotný trh. Liberalizace trhu služeb prospěje malým a středním podnikům, jimž existující překážky v minulosti způsobovaly největší obtíže. Podle Evropské komise plyne přibližně 70 % HDP v členských státech ze služeb. Obdobné číslo se udává, pokud jde o podíl pracovních sil zaměstnaných v poskytování služeb. Jednou z výhod vstupu této směrnice v platnost je výsledné zvýšení konkurenceschopnosti na vnitřním trhu. Uplatňování této směrnice se ukázalo jako příležitost k rozvoji evropského hospodářství a umožnilo vytváření pracovních míst. Je třeba dodat, že tím bylo dosaženo jednoho z cílů Lisabonské strategie, neboť bude zvýšena konkurenceschopnost evropského hospodářství. Navíc tato směrnice přinesla zlepšení rozsahu nabízených služeb. Výsledky, kterých bylo dosaženo, jsou pobídkou k tomu, abychom nadále usilovali o další liberalizaci této směrnice.
