Pokrok Chorvatska za rok 2008 - Pokrok Turecka za rok 2008 - Pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008 (rozprava)
Předsedající:
Dalším bodem jsou prohlášení Rady a Komise:
Pokrok Chorvatska za rok 2008,
Pokrok Turecka za rok 2008 a
Pokrok Bývalé jugoslávské republiky Makedonie za rok 2008.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Pane předsedající, dovolte mi uvést rozpravu o pokroku tří zemí - Chorvatska, Turecka a Bývalé jugoslávské republiky Makedonie.
Chtěl bych začít Chorvatskem. Vaše zpráva oprávněně uvádí, že Chorvatsko za uplynulý rok učinilo významný pokrok. Bylo zahájeno jednání o 22 kapitolách z celkového počtu 35 a u sedmi z nich byla jednání předběžně uzavřena. Předsednictví bude v jednáních pokračovat. V blízké době plánujeme dvě konference o přistoupení, v nejbližších týdnech na poslanecké úrovni a v červnu na úrovni ministerské.
Ve zprávě oprávněně zdůrazňujete význam toho, že byl urovnán nedořešený spor o hranice se Slovinskem. Rád bych ujistil Parlament, že předsednictví bude nadále vyvíjet veškeré úsilí, jež pomůže tuto otázku vyřešit, a v souvislosti s tím vyjadřujeme plnou podporu panu komisaři Olli Rehnovi v jeho trvalém úsilí o nalezení řešení, které nám umožní pokračovat v přístupových jednáních. Před zasedáním jsme spolu tuto otázku probrali u oběda. Co se týče nedávných událostí, vítáme skutečnost, že Chorvatsko v pondělí oznámilo své rozhodnutí přijmout zprostředkované jednání navržené skupinou odborníků Olliho Rehna. Vyzýváme Slovinsko a Chorvatsko, aby konstruktivně pracovaly na nalezení trvalého a oboustranně přijatelného řešení, a to co nejrychleji, aby se jednání nestala záminkou pro další časovou prodlevu.
S výjimkou tohoto důležitého problému závisí pokrok širších jednání zejména na samotném Chorvatsku. Je třeba dokončit nezbytné politické, hospodářské a administrativní reformy a splnit požadavky Dohody o stabilizaci a přidružení. Pro přípravu na integraci do Evropské unie je rovněž důležité uskutečnit revidované přístupové partnerství. Rada se domnívá, že informativní a závazný plán, který Komise navrhla ve své zprávě o pokroku za rok 2008, je užitečným nástrojem. Pomůže Chorvatsku provést nezbytné kroky k dosažení závěrečné fáze jednání. Přes výše zmíněný významný pokrok stále zbývá mnoho práce.
Zmíním některé z klíčových oblastí, v nichž je třeba dosáhnout dalšího pokroku, a začnu soudní reformou. EU velmi jasně vyjádřila, že ustavení nezávislého, nestranného, spolehlivého, transparentního a efektivního soudního systému má zásadní význam. Je podmínkou pro posílení právního státu a správného provádění acquis. Klíčová je i profesionální, odpovědná, transparentní a nezávislá veřejná správa. V těchto oblastech byly dokončeny podstatné legislativní reformy, je však nutné ověřit, jak budou fungovat v praxi.
Podobný je vývoj v oblasti potírání korupce a organizovaného zločinu, jak uvádí vaše zpráva. Byly posíleny pravomoci a prostředky Úřadu pro potírání korupce a organizovaného zločinu. To samé platí i pro trestní soudy v této oblasti. Nyní je nejdůležitější zajistit, aby bylo dosaženo očekávaných výsledků. Pro řešení tohoto vážného problému má zásadní dopad úplné provedení protikorupčního akčního plánu.
Unie rovněž zdůraznila, že klíčový význam má i spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii, a to v plné míře včetně zpřístupnění dokumentů. Vývoj v této oblasti pozorně sledujeme a vyzýváme chorvatské orgány, aby s tribunálem udržovaly úzkou spolupráci. Vítáme nedávnou dohodu ohledně chybějících dokumentů a vybízíme Chorvatsko, aby ji dodrželo.
Co se týče návratu uprchlíků, zaznamenali jsme, že bylo zahájeno schvalování rozhodnutí o potvrzení nároků na důchod a uprchlické komunitě byly zpřístupněny informace o změnách pravidel.
V oblasti bydlení byly vyřešeny případy z roku 2007, avšak stanovených kritérií ještě nebylo dosaženo. Je nutné pokračovat v zajišťování udržitelnosti návratu uprchlíků. Situace v legislativě týkající se práv menšin je obdobná.
Vaše zpráva oprávněně zdůrazňuje otázku regionální spolupráce. Je nutné nadále podporovat dobré sousedské vztahy.
Nyní bych přešel k otázce Turecka. V roce 2008 jednání s Tureckem pokračovala a v průběhu roku, jak je již téměř zvykem, byly otevřeny celkem čtyři kapitoly.
V roce 2008 nebylo dosaženo očekávané úrovně reforem přesto, že Turecko bylo vyzváno k většímu reformnímu úsilí. Klíčovou zůstává další práce na politických kritériích. V řadě oblastí bude třeba významnější snahy, jak upozornila Rada ve svých závěrech ze dne 8. prosince 2008 a Komise ve své zprávě o pokroku za rok 2008. Tato otázka se rovněž objevuje ve vaší zprávě.
Předsednictví zároveň vítá skutečnost, že Turecko provádí kladná opatření, včetně nedávno přijatého vnitrostátního programu pro přijetí acquis a jmenování hlavního vyjednavače. Nyní je důležité tyto závazky proměnit ve skutečné a konkrétní činy.
Rádi bychom této příležitosti využili a zdůraznili strategický význam Turecka. Předsednictví souhlasí s Parlamentem, že je třeba ocenit pokrok, jehož Turecko v oblasti energetiky dosáhlo. Je to rozhodující odvětví, a my stále posuzujeme možnosti dalšího postupu, především co se týče naprosté podpory projektu plynovodu Nabucco.
Pokud jde o pokrok Turecka na cestě k přistoupení, chtěli bychom zdůraznit, že pro celkový úspěch jednání je zásadní, aby bylo dosaženo pokroku v oblasti svobody projevu. Vítáme změny článku 301 trestního zákoníku, které měly pozitivní dopad, stále však existuje řada právních ustanovení, jež by mohla vést k potlačování těchto svobod. Zákazy internetových stránek, často neúměrné svým rozsahem a trváním, stále vyvolávají obavy. Rovněž je třeba právně ošetřit nutnost zajistit náboženskou pluralitu a její sladění s evropskými standardy.
Musí být vytvořena souhrnná strategie boje proti korupci. Jsme také znepokojeni narůstajícím počtem ohlášených případů mučení a špatného zacházení, zejména mimo oficiální vazební zařízení. Zákon o povinnostech a právních pravomocích policie, změněný roku 2007, je třeba pozorně sledovat, a předcházet tak porušování lidských práv. Zásadní význam má ratifikace opčního protokolu k Úmluvě proti mučení.
Co se týče jihovýchodní části Turecka, vítáme skutečnost, že byly vyhlášeny pokyny a obecný obsah projektu pro jihovýchodní Anatólii. Nyní očekáváme konkrétní kroky, jež povedou k hospodářskému, sociálnímu a kulturnímu rozvoji regionu. Jejich součástí musí být i dlouhodobé záležitosti, jako je návrat vnitřně přemístěných osob do svých měst a vesnic a otázka obecních hlídek.
Ve vztazích mezi EU a Tureckem je jasné, že Turecko musí splnit požadavky a dospět k úplnému a nediskriminačnímu provedení Dodatkového protokolu. Jak zdůrazňuje vaše zpráva, je to důležité téma, jímž je nutné se bezodkladně zabývat, protože má přímý dopad na rychlost přístupových jednání. Témata zahrnutá do prohlášení ze dne 21. září 2005 budou nadále rozvíjena a netrpělivě očekáváme, že v nich bude dosaženo pokroku.
Turecko se musí jednoznačně zavázat k udržování dobrých sousedských vztahů a nalézání mírových řešení sporů.
Přes všechny tyto potíže bylo v řadě oblastí dosaženo pokroku. Nyní pracujeme na kapitole 16 o zdanění a kapitole 19 o sociální politice a politice zaměstnanosti. Jednání jsou postupem času stále složitější, české předsednictví se však zavazuje, že v těchto kapitolách dosáhne pokroku tam, kde jej opravdu lze dosáhnout. Dále klade důraz na dosažení pokroku v kapitole 15, která se týká energetiky, v souladu s energetickými záležitostmi, které patří mezi naše priority.
Nyní mi dovolte se zmínit o Bývalé jugoslávské republice Makedonii. Je to dynamická země s výrazným potenciálem. Zároveň se však potýká s řadou problémů. Obě tato hlediska jsou obdivuhodně popsána ve vaší zprávě. Zpráva obsahuje mnoho věcí, s nimiž Rada souhlasí.
Zpráva klade velký důraz na otázku, kdy budou zahájena přístupová jednání. Právem také poukazuje na to, že obě strany usilují o nalezení včasného a oboustranně přijatelného řešení názvu země.
Co se týče nedávného vývoje, volby v červnu 2008 proběhly v několika fázích a byly provázeny vážnými problémy jak při jejich částečném opakování, tak v původní datu konání voleb dne 1. června. Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě / Úřad pro demokratické instituce a lidská práva / Rada Evropy poznamenaly, že se v úvodu voleb nepodařilo předejít násilí a že nebyla dodržena řada klíčových mezinárodních standardů.
Vládě a všem politickým subjektům jsme tudíž zdůraznili, že je důležité se těmito otázkami zabývat při přípravách prezidentských i místních voleb, jež proběhnou za několik dní. Zdá se, že tuto výzvu vzaly na vědomí a že vyvíjí značné úsilí, aby k žádným problémům nedošlo. Uvidíme, zda tato snaha přinese ovoce.
Velmi užitečná je zpráva Komise o pokroku za rok 2008. Zabývali jsme se plánem, který navrhla vláda Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Je velmi podrobný a představuje skutečnou snahu o realizaci doporučení Komise. V kontextu celého regionu hodnotíme přínos tohoto dokumentu a práce na něm jako pozitivní.
Vnitřní soudržnost je vzhledem k tomu, že stát se skládá z několika etnik, klíčovým faktorem jeho budoucího rozvoje. Chtěl bych tedy podtrhnout význam, jenž Parlament připisuje rámcové dohodě z Ochridu. Byla rozhodující pro ukončení konfliktu a pro podporu země na cestě k hlubší evropské integraci.
Oblast uvolnění vízového režimu je nyní ve fázi hodnocení, a nechtěl bych předbíhat jeho výsledkům. Osobně bych chtěl říci, že ve velké míře chápu naděje obyčejných občanů bývalé Jugoslávie, kteří by chtěli znovu získat možnost svobodně cestovat. Zásadním předpokladem však zůstává připravenost země splnit kritéria stanovená v pokynech k uvolnění vízového režimu. Osobně věřím, že brzy dosáhneme pozitivního vývoje.
Tím se dostávám k jednomu z hlavních bodů vaší zprávy a usnesení. České předsednictví naprosto souhlasí s výhledovým členstvím Bývalé jugoslávské republiky Makedonie v EU. V tomto směru lze dosáhnout dalšího pokroku. Je však nutné splnit klíčové cíle přístupového partnerství a mít jistotu, že v zemi budou řádným způsobem probíhat volby, na rozdíl od událostí v roce 2008. Těmito body se bude Komise zabývat v následující zprávě o pokroku. Na tuto zprávu i na další vývoj ve Skopji se těšíme.
Olli Rehn
člen Komise. - Vážený pane předsedající, dnešní debata je výbornou příležitostí k přezkoumání procesu přistoupení u tří kandidátských zemí.
Chtěl bych začít Chorvatskem. Návrh usnesení pana Swobody obsahuje hlavní problémy, s nimiž se Chorvatsko v současné době potýká. Zcela souhlasím s tím, co uvedl místopředseda vlády ČR pan Vondra, že přístupová jednání s Chorvatskem, zahájená v říjnu roku 2005, probíhají zpravidla velmi dobře a z toho důvodu Komise v listopadu roku 2008 navrhla orientační plán, jímž by jednání byla do konce roku 2009 uzavřena, za předpokladu, že Chorvatsko splní nezbytné požadavky.
V tomto rovněž sdílím stanovisko vašeho zpravodaje a pana Vondry ohledně problémů v budoucnosti, jako je soudní reforma, boj proti organizovanému zločinu a korupci, reforma loďařství a sladění tohoto odvětví s naším režimem státní podpory a politikou hospodářské soutěže.
Přístupová jednání s Chorvatskem jsou nyní bohužel pozastavena z důvodu hraničního sporu. Na této záležitosti jsme spolupracovali s českým předsednictvím a já si velmi cením jeho podpory v našem úsilí o nalezení nejschůdnějšího řešení.
Jedná se o bilaterální problém, který se však stal problémem evropským, a Komise se proto ujala iniciativy a navrhla, aby řešení hraničního sporu bylo zprostředkováno na evropské úrovni, budou-li to obě strany považovat za vhodné, s cílem umožnit pokračování přístupových jednání.
V lednu jsem tento návrh přednesl v Ljubljaně a v Záhřebu. Od té doby jsem s oběma ministry zahraničních věcí probíral podrobnosti této mediace, naposledy na trilaterální schůzi včera večer, při níž jsme vycházeli z rozhodnutí obou vlád ohledně této iniciativy.
Vítám skutečnost, že obě země v zásadě souhlasí s touto mediací ze strany EU, kterou by zajistila skupina odborníků pod vedením předsedy Martti Ahtisaariho. Během včerejší diskuze jsme hovořili o možnostech, jak se dohodnout na jejích konkrétních podmínkách. V jednání na toto téma budeme pokračovat v blízké budoucnosti. Na tomto problému tedy pracujeme průběžně.
Chtěl bych zdůraznit, že Komise ve svém úsilí spoléhá na rámec pro jednání, který je základem procesu přistoupení Chorvatska k EU a jenž odsouhlasilo Chorvatsko a všechny členské státy, včetně Slovinska.
Obě země, Chorvatsko i Slovinsko, rámec pro jednání schválily a přijaly, čímž souhlasily s tím, že jakýkoli hraniční spor vyřeší v souladu se zásadou mírového řešení sporů podle Charty Organizace spojených národů. Charta OSN uvádí, a budu citovat, protože je to obzvláště důležité: "Strany v každém sporu [...] budou nejprve usilovat o jeho řešení vyjednáváním, šetřením, zprostředkováním, řízením smírčím, rozhodčím nebo soudním, použitím oblastních orgánů nebo ujednání nebo jinými pokojnými prostředky podle vlastní volby."
Z toho vyplývají dva důležité závěry. Za prvé, strany sporu si mohou vybrat kteroukoli z metod popsaných v Chartě OSN. Iniciativa, kterou Komise navrhla, mezi ně bezpochyby patří.
Za druhé, ať si vyberou jakoukoli metodu, vždy se na ní musí shodnout obě strany. Upřímně doufám, že k tomu dojde v co nejbližší době. Komise k tomu poskytuje dobrý základ a použitelné kroky dalšího postupu.
Dovolte mi to shrnout, cílem Komise je tedy vyřešit přeshraniční spor a zároveň obnovit přístupová jednání, aby Chorvatsko mohlo splnit svůj cíl do konce roku 2009 uzavřít technická jednání.
Uvítal jsem pečlivě vyváženou zprávu paní Oomen-Ruijtenové o Turecku a podporuji úsilí předsednictví o otevření kapitol, které k tomu jsou technicky připraveny. V poslední době bohužel sledujeme, že proces politických reforem se v Turecku zpomaluje. Souhlasím však s vaší zpravodajkou, že v době od konce předchozího a začátku letošního roku došlo k určitému pozitivnímu vývoji, jakým bylo například zahájení vysílání nového televizního kanálu v kurdském jazyce a ustavení parlamentního výboru pro rovnoprávnost mužů a žen. Dalším krokem vpřed je vnitrostátní program pro přijetí acquis a skutečnost, že byl jmenován hlavní vyjednavač na plný úvazek.
Rovněž je pro mě povzbudivé, že premiér Erdogan a vůdčí postava hlavní opoziční strany Deniz Baykal na nedávných návštěvách Bruselu naznačili, že jsou přístupovému procesu Turecka do EU nakloněni. Věřím, že tyto události vyústí v pevnou politickou a společenskou dohodu, díky níž bude možné provádět reformy EU s novým nasazením a energií.
Souvisí to se svobodou projevu, která je ústřední evropskou hodnotou. Otevřené a transparentní vztahy mezi sdělovacími prostředky a veřejnými orgány jsou zásadními prvky demokratické debaty v zemi. Pro Turecko to platí především, protože nyní prochází obtížným procesem transformace a reforem. Komise proto pozorně sleduje zaručování existence svobody sdělovacích prostředků v Turecku. Měla by být bezpodmínečně dodržována, neboť je základem pro jakoukoli otevřenou společnost, a tedy i pro stále trvající demokratickou přeměnu Turecka.
Vyjádřím se několika slovy o Kypru. Tento rok máme jedinečnou příležitost ostrov znovu sjednotit a ukončit dlouholetý konflikt na evropské půdě. Je nezbytné, aby Turecko aktivně podporovalo rozhovory mezi vedoucími představiteli obou komunit na Kypru.
Co se týče Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, děkuji panu Meijerovi a stínovým zpravodajům za dobře vyvážené usnesení. Sdílím jejich politování nad tím, že ačkoli Makedonie získala status kandidátské země již před třemi lety, dosud nebyla zahájena přístupová jednání.
Nedořešenou klíčovou podmínkou je schopnost dostát mezinárodním standardům pro svobodné a spravedlivé volby. Je to zásadní požadavek splnění kodaňských politických kritérií, který bude prověřen prezidentskými volbami a volbami do místních zastupitelstev v březnu a dubnu.
Souhlasím s pozitivním hodnocením pokroku, jehož Skopje dosáhla při plnění plánu pro uvolnění vízového režimu. Komise nadále počítá s tím, že v roce 2009 Radě předloží plán cestování bez víz, jakmile každá země v této oblasti splní dané podmínky. Vím, jak je to důležité pro občany západního Balkánu.
Chtěl bych svůj příspěvek uzavřít tím, že v zájmu stability, míru, svobody a demokracie musíme pokračovat směrem k postupnému a řízenému přistoupení těchto tří kandidátských zemí, i přes hospodářsky velmi náročnou dobu. Věřím tomu, že Parlament bude i nadále tento společný cíl podporovat.
Hannes Swoboda
Pane předsedající, pane úřadující předsedo Rady, pane komisaři, chtěl bych se vyjádřit především a převážně k Chorvatsku. Chorvatsko dosáhlo pokroku v řadě oblastí. Velmi si vážím úsilí, jež Chorvatsko vyvinulo, zejména v oblasti soudní reformy. Bylo třeba učinit řadu kroků a díky jmenování dvou nových ministrů se mnohé věci daly do pohybu. Samozřejmě, že ministři nemohou udělat všechno, ale zásadního pokroku bylo dosaženo v boji proti korupci a přeshraničnímu zločinu.
Za druhé, co se týče spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem, chci jednoznačně vyjádřit svá očekávání, že Chorvatsko v tomto ohledu učiní veškeré nezbytné kroky. Objevily se spory ohledně různých nařízení a příslušných dokumentů. Věřím, že se tyto záležitosti v blízké budoucnosti vyřeší tak, aby nebyly příčinou přerušení či zpoždění jednání.
Za třetí, Chorvatsko dosáhlo jistého posunu směrem k hospodářské reformě. Plány v této oblasti mě velmi těší, a to zejména v souvislosti s lodním průmyslem. Není to jednoduché, ale důležité základy jsou již položeny. Rovněž jsem rád, že mohly být uzavřeny dohody s pracovníky v lodním průmyslu. Reformy budou namáhavé, jsou však nezbytné a lze je provést pomocí citlivé reformy.
Nyní se dostávám k hlavní otázce, která je vždy kontroverzní, a to jsou spory o hranice. Pane komisaři, musím s politováním vyjádřit své rozhořčení nad tím, že jste se touto otázkou zabýval, aniž byste navázal kontakt s Parlamentem. Poslal jsem vám dokumenty, vy jste však neodpověděl. Pravděpodobně bychom dosáhli většího pokroku, kdybyste tuto záležitost řešil citlivěji. Abychom předešli jakýmkoli nedorozuměním, zcela podporuji váš návrh na mediaci. Pokud bychom však s předstihem vydali jednoznačné prohlášení o otázce významu mezinárodního práva, dosáhli bychom možná více, než jsme dosáhli později.
Nacházíme se ve složité situaci. Je zjevné, že je třeba učinit kroky na obou stranách. Znění vašeho původního návrhu nebylo ideální. Byl bych raději, kdybyste se více držel Parlamentu a zpravodaje. Je možné, že společným úsilím bychom dokázali více. K tomu bohužel nedošlo, ale toho se tato rozprava netýká. Jejím ústředním tématem je, jakým způsobem můžeme dosáhnout pokroku.
Pokroku dosáhneme. Tak budu pravděpodobně formulovat návrh, který zítra předložím Parlamentu. Uvedeme v něm, že mediace, kterou navrhujete - tak jak je, a s tím zcela souhlasím - by měla vycházet z mezinárodního práva, včetně zásad rovnocennosti. Musí s tím souhlasit obě strany. Chorvatsko i Slovinsko musí uznat, že mezinárodní právo je nevyhnutelné, ale že podstatné jsou i zásady rovnocennosti, spravedlnosti a spravedlivého řešení - tedy politického řešení, chcete-li jej popsat tímto způsobem. Tuto skutečnost musí uznat obě strany a je opravdu mrzuté, že jsme se ocitli v této patové situaci. Vzhledem k ostatním problémům ve světě a zejména v Evropě by mělo být možné podobné problémy řešit vzájemnou dohodou. Přes všechnu tuto kritiku vám samozřejmě přeji mnoho úspěchů v úsilí o přesvědčení obou stran. Včerejší diskuse bohužel nebyla dostatečně pozitivní, ale věřím, že to se brzy změní.
Mám ještě jednu obecnou poznámku, která se vztahuje i k Makedonii. Existují bilaterální problémy, neměly bych však dovolit, aby bránily jednáním o přistoupení. Co se týče naší změny, která je často nesprávně chápána, jde samozřejmě o to, že bilaterální problémy by neměly být součástí rámce pro jednání. Měly by z něj být vyloučeny. To se týká jednání mezi Evropskou unií a jednotlivými zeměmi. Bilaterální problémy je nutné řešit paralelně, za předpokladu, že obě strany - v tomto případě Makedonie i Řecko - jsou připraveny záležitost projednávat. Parlament musí dát jednoznačně najevo, že obě strany sporu musí počítat s určitými kroky. Není možné, aby jedna strana učinila kompromis a druhá si uchovala své postavení. Je třeba dát jasně najevo, že ve všech těchto případech bilaterální problémy nesmí blokovat přístupová jednání. Mohou být řešeny souběžně a Parlament pomůže zajistit, aby obě strany učinily kroky k řešení obou sporů, o kterých zde hovoříme. Věřím, že tak dosáhneme kladných výsledků.
Ria Oomen-Ruijten
Pane předsedající, na začátek bych chtěla vyjádřit své upřímné díky všem, kteří se na zprávě podíleli. Podala jsem kritické, ale spravedlivé hodnocení pokroku, jehož Turecko dosáhlo v roce 2008. Zpráva obsahuje mnoho bodů, nastavuje Turecku zrcadlo a vyplývá z ní jednoznačné poselství, a to že po necelých třech letech jednání bylo v politických reformách učiněno příliš málo.
Politická reforma a splnění kodaňských kritérií jsou zcela prioritní. Nejde o otevírání nových kapitol. Jedná se o to, co spojuje evropské občany - právní stát, nezávislé a nestranné soudy, svoboda projevu, řádně fungující sdělovací prostředky a občanská práva pro každého občana. Pane předsedající, v těchto oblastech je třeba učinit více. Poté bude možné otevřít politické kapitoly.
Pane předsedající, Turecko by nám nemělo předepisovat politická kritéria. Turecká vláda, když se ujímala úřadu, svým občanům řekla, že je nutné Turecko modernizovat. Za tímto účelem je třeba provést reformu politických kritérií, protože chceme-li vytvořit sociálně orientované tržní hospodářství, musíme lidem dát příležitost využít své kreativity a všem zaručit stejná práva. Z toho důvodu jsou politická kritéria ústředním tématem naší zprávy.
Když jsem byla v Turecku spolu s Výborem pro zahraniční věci, Smíšeným parlamentním výborem a ostatními, měla jsem pocit, že se něco mění a že je vidět světlo na konci tunelu, jak to komentoval pan komisař Rehn. Před deseti lety bylo nepředstavitelné, že by se vysílaly programy v kurdském jazyce. I tato skutečnost je zmíněna ve zprávě. Dále si velmi cením toho, že Turecko sehrálo kladnou úlohu na Kavkaze. Své uznání jsem vyjádřila i ohledně prvních opatření na otevření hranic s Armény, neboť i pro ně je nutné vymanit se z izolace, s níž se nyní potýkají.
Pane předsedající, byl schválen vnitrostátní program k provedení těchto reforem. Toto všechno jsou pozitivní kroky a já upřímně doufám, že Turecko se nyní bude věnovat uskutečnění reforem pod vedením nového vyjednavače. Moderní a prosperující Turecko je nanejvýš důležité pro jeho občany, avšak, a to platí pro každý členský stát, i pro všechny v Evropské unii.
Pane předsedající, ještě mám několik poznámek. Často se setkáváme se zprávami, že v oblasti svobody sdělovacích prostředků je stále co zlepšovat a že tisk, využívá-li své svobody, je následně konfrontován s opatřeními v oblasti daní a jinými. To je nutné změnit.
Na závěr, co se týče předložených pozměňovacích návrhů, bych chtěla poradit Skupině sociálních demokratů v Evropském parlamentu, kteří s nimi nesouhlasí, aby zprávu přijali v současném znění. Jsme si vědomi toho, že je stále co zdokonalovat, nebudeme však předkládat žádné dodatky, neboť by byly zbytečné a vedly by k rozdělení v této sněmovně.
Erik Meijer
Pane předsedající, rozšiřování EU je nyní méně důležitou prioritou, než tomu bylo v době před hlavními vlnami rozšíření v letech 2004 a 2007. Veřejné mínění ve stávajících členských státech je mu mnohem méně nakloněno. Tento přístup lze z velké míry připisovat rozdílům v prosperitě a výších platů, které mohou vést k dalšímu stěhování za prací z chudších členských států do bohatších.
S podobnými obavami souvisí i problém vízového styku v zemích bývalé Jugoslávie. Výsledkem je situace, kdy obyvatelé zemí, kteří získali pohodlný přístup do současných členských států EU do roku 1992, mají nyní problémy naše státy navštívit. To je nutné změnit.
Kandidátské země, které se snaží o co nejrychlejší získání plnoprávného členství v EU, mohou během procesu chybovat. Přesně z toho důvodu přijala Makedonie v roce 2008 závratnou rychlostí nový zákon, o němž se nyní ukázalo, že odporuje našim přesvědčením o uváženém demokratickém rozhodování.
Opozice, různé nevládní organizace a jednotliví občané si v několika případech stěžovali na nedbalou správu. Z jejich pohledu si největší vládnoucí strana přisvojuje více svobod, než je vhodné pro pluralitní společnost, v níž demokracie znamená více než pouhé konání voleb. Kritika je namířena i na policii za to, že nebere na vědomí stížnosti podané veřejností. Panuje rozhořčení ohledně demonstrativního zatčení starosty města Strumitsa a dalších politiků.
Navrhuji, abychom tyto výtky měli na paměti při zítřejším schvalování usnesení. Z řady důvodů je třeba otevřeně vyjádřit, že všechno ještě není v pořádku, ani zdaleka ne. Musíme však uznat, že Makedonie na tom není o mnoho hůře než ostatní státy v průběhu jejich přístupových jednání a některé i po svém přistoupení. Zahájíme-li přístupová jednání s Makedonií nyní, budou trvat nejméně do roku 2017 a pak bude tato země moci přistoupit.
Před rokem Parlament podpořil můj návrh zahájit jednání co nejdříve. Narušení voleb do parlamentu se však stalo důvodem pro odložení prezidentských voleb a voleb do místních zastupitelstev, které se již brzy uskuteční. Další prodlení v procesu přináší dvě nevýhody: ustane široká podpora členství Makedonie v EU a status kandidátské země tak ztratí v budoucnosti veškerý význam.
Všichni víme, že používání názvu "Makedonie" bez jakýchkoli přídavných jmen se setká s nepřekonatelnými námitkami ze strany Řecka. Pro Řecko je sousedním státem Severní Makedonie, Horní Makedonie, Vardarská Makedonie nebo Skopje. Je to již podstatně kladnější přístup, než mělo Řecko v roce 2006, kdy chtělo zabránit tomu, aby jeho sousední státy na severu jakkoli použily název "Makedonie".
Je v zájmu Řecka mnohem více než v zájmu ostatních členských států, aby se jeho severní sousední země stala členem Evropské unie co nejrychleji. Z toho důvodu se oba státy při nejbližší příležitosti musí dohodnout na řešení. Druhou možností je, aby oba státy nadále čekaly, až ten druhý učiní první větší ústupek, ten však nemůže být jedinou stranou sporu, která půjde proti domácímu veřejnému mínění.
Musíme se vyhnout situaci, kdy bude prostřednictvím referend rozhodnuto, že kvůli sousednímu státu nelze činit kompromisy. Nedosáhneme-li kompromisů, můj nástupce bude každý rok donekonečna opakovat, že pokrok není možný.
Měl by rovněž být urychleně vyřešen bilaterální názorový rozkol mezi Slovinskem a Chorvatskem. V roce 2011 se Chorvatsko musí stát plnoprávným členským státem. Státní podpora loďařství by neměla být překážkou tomu, aby jiné členské státy měly možnost udělit státní podporu svým pobřežím a automobilovému průmyslu. V přístavech Pula, Rijeka a Split by mělo být možné udržet úroveň zaměstnanosti.
Bernd Posselt
jménem skupiny PPE-DE. (DE) Pane předsedající, v této rozpravě o rozšíření musíme opravit tři významné omyly. Za prvé, Turecko není evropskou zemí, ale patří do Malé Asie. Úřadující předseda Rady správně uvedl, že Turecko je strategicky významným partnerem, tudíž pro něj potřebujeme strategické partnerství, ne členství v EU.
Za druhé, pane komisaři, problémy spojené s Makedonií nemají nic společného s tím, že tam údajně nefunguje demokratický systém. Byl jsem přítomen u voleb a byly ukázkové. K problémům došlo v minimálním počtu věcí. Ve skutečnosti se problémy týkají té nešťastné záležitosti s názvem, která je zneužívána k vydírání obou stran.
Za třetí, Chorvatsko je na členství v Evropské unii již dlouho připraveno. Jednání jsme poměrně jednoduše mohli uzavřít již tento rok, jak o to Evropský parlament při několika příležitostech žádal a pravděpodobně o to požádá i zítra. Jedinou příčinou toho, že jsme k uzavření ještě nedospěli, je slovinská blokáda v Radě. Pane úřadující předsedo Rady, pane komisaři, žádám vás, abyste nalezli řešení, které tuto blokádu konečně zruší. Problém s hranicemi je totožný s problémem, jímž jsme se zabývali při přistoupení Slovinska. Nemůžeme jedné zemi členství povolit i přes nedořešený problém a u jiné země postupovat opačně.
Musíme tedy podporovat Slovinsko i Chorvatsko v hledání rozumného řešení sporu o hranice, ale zároveň také otevřít všechny kapitoly jednání. Obě záležitosti spolu nesouvisí a otevření kapitol jednání je podmínkou pro to, aby tato vynikající a ukázková kandidátská země dosáhla v letošním roce kladného výsledku.
Co se týče řešení bilaterální záležitosti, u níž nabízíme svoji pomoc, chtěl bych vás, pane komisaři, požádat, abyste své úsilí směřoval k objektivnímu rozhodčímu řízení. V pondělí vaše mluvčí uvedla, že by mohlo proběhnout na základě mezinárodního práva a legislativy. Ptám se vás, zda tuto formulaci považujete za vhodnou pro kompromis, jehož je nutné mezi oběma stranami dosáhnout.
Tuto formulaci bych v každém případě chtěl...
(Předsedající řečníka přerušil)
Jan Marinus Wiersma
jménem skupiny PSE. (NL) Pane předsedající, rád bych přednesl několik poznámek k výtečné zprávě paní Oomen-Ruijtenové o Turecku. Moje skupina zcela souhlasí s hlavním závěrem zprávy, že v poslední době bylo dosaženo příliš malého pokroku.
Rok 2008 byl pro turecké politické představitele nepochybně bouřlivý a kvůli tomu bylo pozastaveno uskutečnění několika reforem, a to tak, že část procesu zcela uvízla na mrtvém bodě. Nyní byly problémy v Turecku do určité míry vyřešeny, doufáme tedy, že vláda na základě svých navržených plánů urychleně učiní vše potřebné k zachování věrohodnosti procesu jednání s Evropskou unií. Odvolal bych se na vnitrostátní program reforem, jenž současná vláda vytvořila.
Není třeba zdůrazňovat, že naše skupina bude nadále jednání s Tureckem podporovat, a my je považujeme za jednání o členství v EU, přestože si neděláme jakékoli iluze, co se týče celého procesu a jeho možného trvání. Je však nepřijatelné, aby podnět přišel pouze z Turecka. I my v Evropské unii bychom měli zůstat spolehlivými partnery v tomto procesu.
Turecko má pro Evropskou unii strategický význam, nejen co se týče našich dodávek energie a všeho, co s tím souvisí, a skupina sociálních demokratů v Evropském parlamentu podporuje otevření kapitoly energetiky v procesu jednání. Turecko však bude muset učinit mnoho zásadních kroků, a zpráva paní Oomen-Ruijtenové obsahuje mnoho bodů, které jsou předmětem kritiky a měly by jím zůstat i nadále.
Rád bych se k této výborné zprávě v několika bodech vyjádřil. Je třeba zaručit svobodu projevu. Stále nejsme spokojeni s tím, co se v této oblasti děje. Nedávno na internetu proběhla kampaň, která se týkala Arménie a genocidy. Způsob, jímž na ni orgány reagovaly, tuto svobodu vážně narušuje.
Nikdy nepřijmeme islamizaci Turecka, což je nesmírně důležitá skutečnost, kterou budeme neustále opakovat a v níž by měl být Evropský parlament naprosto jednotný, a Turecko budeme ochotni nechat přistoupit pouze na základě jeho sekulárního charakteru, jak jej nyní ukládá ústava.
Uzavřu poslední poznámkou. Pan komisař Rehn se téměř optimisticky vyjádřil ohledně jednání s Kyprem. Z mého pohledu bychom neměli nic zanedbat a zároveň učinit cokoli k zajištění úspěchu těchto rozhovorů, a rovněž budeme muset vybídnout Turecko, aby se nesnažilo tato jednání jakkoli mařit, neboť je důležité, aby obě strany svobodně vyjednávaly o podobě své společné budoucnosti. Mohu k tomu pouze dodat, že věřím, že optimistický postoj pana komisaře Rehna je opodstatněný.
István Szent-Iványi
Na konci minulého roku došlo v přístupovém procesu Chorvatska ke dvěma zásadním událostem. Na jedné straně učinila chorvatská vláda významné kroky směrem k soudní reformě, rozhodným způsobem zakročila proti organizovanému zločinu a byla úspěšná i v boji proti korupci. Zároveň však došlo k pozastavení jednání z důvodu bilaterálního sporu o hranice. Dámy a pánové, netýká se to pouze Chorvatska, ale mnohem více i důvěryhodnosti procesu přistoupení. Tato situace důvěryhodnost ohrožuje, a je tedy důležité co nejdříve překážky odstranit. Skutečnost, že jednání byla zablokována, vysílá velmi nebezpečné poselství, že členství nevychází ze splnění podmínek, ale z urovnání bilaterálních sporů, v nichž jedna strana v dominantním postavení k něčemu nutí tu druhou.
Vítáme doporučení pana komisaře Olliho Rehna na mediaci a je velmi povzbudivé, že Slovinsko i Chorvatsko reagovaly pozitivně. Doufáme, že v budoucnu již nebude důvod pro pozastavení dalších přístupových jednání. Stále věříme, že bude možné jednání uzavřít do konce roku, v souladu s původním časovým plánem. Aby k tomu mohlo dojít, potřebujeme však více úsilí. Očekáváme, že Chorvatsko vyvrátí veškeré pochyby ohledně své spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem v Haagu a poskytne všechny požadované dokumenty. Je to velmi důležité. Za stejně významnou považujeme pomoc při návratu uprchlíků, integraci romské menšiny, dokončení desegregačního programu a efektivní využití finančních prostředků EU, neboť v těchto oblastech jsme se setkali se zásadními nedostatky. Stále je možné dodržet původní časový plán. Je to naší společnou odpovědností. Očekáváme, že Chorvatsko i Evropská unie budou jednat konstruktivně, neboť se nejedná pouze o společné úsilí, ale o důvěryhodnost celého procesu rozšiřování.
Konrad Szymański
Pane předsedající, nejprve bych chtěl paní Oomen-Ruijtenové, panu Swobodovi a panu Meijerovi poblahopřát k velmi dobře připraveným usnesením.
Co se týče Turecka, naše vztahy v tomto dokumentu nejsou vykresleny optimisticky, což je však zajisté pravdivé. Jsem rád, že v usnesení byla naplněna naše očekávání v oblasti svobody vyznání pro křesťanská společenství v Turecku, včetně práva vyučovat a vzdělávat duchovní, a ochrany majetku těchto společenství. Co se týče ostatních záležitostí, stále se u nich ze strany Turecka setkáváme se zpožděními, která nás čím dál více znervózňují.
Bez ohledu na proces přistoupení je Turecko pro Evropu velmi slibným a důležitým partnerem v oblasti bezpečnosti a energetiky. Úsilí vlády premiéra Erdogana a prezidenta Güla o zlepšení vztahů se svými sousedy bylo v poslední době nejvýznamnějším aspektem turecké politiky. Bohužel toto úsilí zmařila ukvapená opatření ve vztahu k Izraeli. Na pováženou jsou i pokusy propojit rozvoj strategické spolupráce mezi EU a Tureckem, jež je bezodkladně důležitá, s vyjednávacím postupem, jehož dynamika se z pochopitelných důvodů zpomaluje. Takto rozumím tureckému prohlášení o projektu Nabucco. V této oblasti potřebujeme pragmatičtější přístup. Vydírání není dobrou cestou.
Co se týče Chorvatska, měli bychom udělat vše pro to, abychom udrželi rychlost přístupového procesu, který předpokládá přistoupení Chorvatska do EU v roce 2009. Stabilita této země stále není upevněna. Spory o hranice či o vlastnictví se nemohou stát dodatečnými podmínkami pro rozšíření EU na Balkán. V zájmu stabilizace oblasti Balkánu bychom měli co nejrychleji zahrnout Chorvatsko do integračního procesu, a po něm i Srbsko, Makedonii a Montenegro, popřípadě i Kosovo a Albánii.
Joost Lagendijk
Pane předsedající, dámy a pánové, stručně se vyjádřím ohledně zprávy paní Oomen-Ruijtenové. Obecně vzato zpráva dává přesný výčet zbývajících problémů a poukazuje i na úspěchy, jichž bylo dosaženo. Z tohoto hlediska všechna čest zpravodajce.
Chtěl bych v podstatě využít této příležitosti a zrekapitulovat pět let v tomto volebním období, kdy trvají vztahy EU s Tureckem. Rok 2004, před pěti lety, se ukázal jako zlatý rok reforem, díky kterým se Turecko skutečně přiblížilo k EU. Je to zvláštní a po pravdě řečeno do jisté míry smutné, ale od roku 2004 je rychlost reforem příliš pomalá, do takové míry, že nyní je EU méně nakloněna tomu, aby Turecku dala spravedlivou šanci, a v Turecku osláblo nadšení pro členství.
Veškeré zprávy, které Parlament v těchto letech zveřejnil, jednoznačně vytyčují priority Parlamentu, pro něž jsou reformy klíčové. Za prvé, co se týče svobody projevu a názoru, přestože byl zrušen nechvalně známý článek 301, situace je stále neuspokojivá. Je velmi nešťastné, že webové stránky, včetně YouTube, v Turecku stále nejsou dostupné a na část sdělovacích prostředků je vládou vyvíjen nepřijatelný nátlak.
Za druhé, co se týče kurdské otázky, v roce 2007 jsme měli velkou naději, že po přistoupení kurdské národní strany DTP (Strana za demokratickou společnost) bude mezi stranami DTP a AKP (strana Právo a spravedlnost) nalezeno řešení. K tomu však bohužel nedošlo.
Za třetí, co se týče náboženských menšin, existuje zákon o organizacích, jenž je řešením pro některé menšiny, nicméně pro velkou muslimskou komunitu Alevitů řešení stále nebylo nalezeno. I přes hlemýždí pokrok je v tomto Parlamentu většina poslanců, jež je přistoupení nakloněna.
Domnívám se, že poselstvím těchto rozprav i všech rozprav za uplynulých pět let by pro tureckou vládu mělo být, že tato podpora, i přes nedostatečné reformy, přetrvá, pouze budou-li bezodkladně podány nové návrhy reforem ve všech třech oblastech.
V tomto ohledu do jisté míry sdílím komisařův optimismus ohledně kurdské televize a otevření, jež byla vytvořena mezi Tureckem a Arménií. Bude se muset vrátit vůle k reformám z roku 2004. Pokud k tomu dojde, jsem přesvědčen, že rozpravy v této sněmovně i v Parlamentu budou opět optimistické.
Adamos Adamou
Pane předsedající, pane komisaři, zpráva o pokroku Turecka a její hodnocení v prosinci se týkají toho, zda tato země splnila kodaňská kritéria a povinnosti, které jí ukládá dohoda o přidružení a dodatkový protokol dohody z Ankary.
Cíl úplného začlenění, který je významný pro Turecko i Evropskou unii, je stále hnací silou řady reforem a změn v tureckých politikách, jejichž účelem je zaručit práva všech menšin, nalézt politické řešení kurdské otázky, uznat genocidu v Arménii a otevřít hranice s Arménií.
Turecko musí splnit všechny své smluvní závazky vůči Evropské unii, tak jako všechny předchozí kandidátské země. Namísto toho Turecko své smluvní závazky vůči EU porušilo svým vztahem ke Kyperské republice, která je jejím členským státem. Odmítlo otevřít své přístavy a letiště lodím a letadlům z Kypru a odstranit právo veta na podíl Kypru v mezinárodních organizacích, a ačkoli se snaží sehrát úlohu regulačního činitele v této oblasti, stále přestupuje mezinárodní právo tím, že Kypr okupuje.
Právě probíhají jednání o řešení kyperské otázky na základě federace o dvou zónách a dvou komunitách, jež budou politicky rovnocenné, v souladu s rezolucemi OSN a mezinárodním a evropským právem. Evropská unie tedy musí zachovat své původní postoje a zintenzívnit tlak, aby Turecko povolilo zásadní pokrok v jednáních, zastavilo okupaci a učinilo nezbytné kroky k objasnění osudu nezvěstných osob. Tuto záležitost jsme znovu pozměnili, existuje však jiné usnesení o nezvěstných osobách, na základě vyjádření tureckého vojáka Olgkatse o popravení deseti řecko-kyperských vězňů v roce 1974, kteří stále patří mezi nezvěstné. Jde o čistě humanitární otázku, jejíž hodnota se nezmění, budeme-li se k ní neustále vracet.
Co se týče kapitoly energetiky, nelze ji otevřít, dokud bude Turecko bránit Kyperské republice ve výkonu svých svrchovaných práv ve své výhradní hospodářské zóně. Z vaší vlastní zprávy, pane komisaři, vyplývá, že Komise je znepokojena tím, že lodě, které v kyperských výsostných vodách pátrají po uhlovodíku, jsou pronásledovány tureckými válečnými loděmi a že Rada ve svých závěrech ze dne 8. prosince 2008 naléhavě vyzývá k tomu, aby se Turecko vyhýbalo jakýmkoli hrozbám, konfliktům nebo činnostem, jež by mohly narušit dobré sousedské vztahy a mírové řešení sporů.
Bylo by dobré, pane komisaři, abyste Turecko posunul správným směrem, tak jak jste to vyjádřil ve svých prohlášeních. K tomuto bodu jsme navrhli změnu, jejíž obsah je zcela v souladu s vašimi prohlášeními, pane komisaři, a tedy i s prohlášeními Komise.
Bastiaan Belder
Pane předsedající, paní zpravodajka Oomen-Ruijtenová v odstavci 17 vyzývá celou tureckou společnost, aby ve velkém rozsahu uplatňovala svobodu vyznání. Tuto výzvu zcela podporuji, protože se dotýká jednoho ze základních přístupových kritérií Turecka a EU.
Zároveň však turecký vzdělávací systém a sdělovací prostředky soutěží v šíření stereotypní karikatury domorodých křesťanů, tureckých křesťanů jako nepřátel svého národa a spojenců západních velmocí, kteří chtějí znovu provést kolonizaci své vlasti a rozdělit si ji mezi sebou. Pane komisaři, domníváte se, že je turecká vláda, která tuto situaci rovněž způsobila, zodpovědná za způsobenou překážku přistoupení?
Pane komisaři, i turecké identifikační dokumenty odhalují víru svých občanů, což je příčinou mnoha způsobů diskriminace tureckých křesťanů. Pane komisaři, to je pádný důvod k tomu, aby váš turecký mluvčí trval na okamžitém odstranění této části ze všech oficiálních dokumentů.
Luca Romagnoli
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, zdá se, že Chorvatsko dosáhlo dostatečných výsledků v oblasti právních předpisů proti diskriminaci, přesto bych navrhl, abychom, ještě než budeme chválit to, co je uvedeno v usnesení, zkontrolovali, jak jsou tyto zákony uplatňovány. Například co se týče nemovitostí, konkrétně příležitostí pro italské investice, připadá mi, že v praxi byl učiněn velmi malý pokrok. Usnesení nepodporuji, neboť přes nedostatečný pokrok a nesrovnalosti s acquis communautaire očekává, že by k přistoupení mohlo dojít, dle mého názoru, příliš brzy. Ať navrátí, co ukradli našim uprchlíkům z Istrie a Dalmácie od roku 1947. Tehdy, a jedině tehdy, můžeme uvažovat o přistoupení.
Anna Ibrisagic
(SV) Pane předsedající, usnesení o Bývalé jugoslávské republice Makedonii je dle mého názoru velmi vyvážené a rád bych panu Meijerovi poděkoval za to, že svoji práci soustředil jak na reformy a cíle, jichž bylo dosaženo, tak na ty, které vyžadují další úsilí. Usnesení jasně vyznívá v tom smyslu, že současná situace po třech letech čekání na zahájení jednání je znepokojující a nepřijatelná, což je signál, kterého si velmi cením. Je naprosto jasné, že Bývalá jugoslávská republika Makedonie je evropským státem, který má své místo v Evropské unii.
Hovoříme-li v Parlamentu na toto téma, obvykle se vyhýbám debatám o sporu, který vznikl mezi Řeckem a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií o název republiky. Domnívám se, že existuje mnoho jiných témat, jimiž bychom se měli zabývat do hloubky, ale kvůli tomu, že spor o název nám zabírá příliš mnoho času, se k nim nedostaneme. Dnes však, poté, co jsem pročetla řadu pozměňovacích návrhů, cítím potřebu jednoznačně zdůraznit, že je nepřijatelné, abychom zneužili jakýkoli bilaterální konflikt ke znesnadnění a zpomalení pokroku některé země směrem k evropské integraci či k zamezení její účasti v mezinárodních institucích.
Řada zemí měla a stále má nedořešené bilaterální konflikty a všichni bychom chtěli, aby byly co nejdříve urovnány způsobem přijatelným pro obě strany, zároveň však by dle mého názoru tyto spory neměly být překážkou procesu evropské integrace ani jedné strany, zejména v případech, kdy se jedná o země, jejichž postavení je z politického nebo geografického hlediska citlivé.
Józef Pinior
(PL) Pane předsedající, již třetím rokem působím jako zpravodaj za skupinu sociálních demokratů v Evropském parlamentu pro zprávu o pokroku Bývalé jugoslávské republiky Makedonie. Musím poznamenat, že situace týkající se Makedonie mi připomíná scénu z řecké tragédie. Je obecně známo, že všechny zúčastněné strany mají dobrou vůli, nic více však nelze očekávat. Před třemi lety jsem si byl jist tím, že na konci stávajícího volebního období bude možné hovořit o úspěchu jednání s Makedonií o přistoupení k Evropské unii. To se nepodařilo. Hlavní problém spočívá v názvu republiky. Jedná se o bilaterální záležitost, která nesouvisí s kodaňskými kritérii, bez ohledu na to však ovlivňuje politickou situaci v průběhu jednání s Makedonií ohledně přistoupení. Řecko chce záležitost vyřešit a Makedonie rovněž, nicméně již po několik let v ní nebylo možné dosáhnout shody. Jako zpravodaj této zprávy za skupinu sociálních demokratů mohu pouze vyjádřit naději, že otázka názvu bude v nejlepším zájmu Evropské unie, Makedonie a Řecka vyřešena.
Makedonie má potíže se stabilizací politických orgánů. To je pro nás jednoznačné. Rovněž jednoznačně rozpoznáváme politickou vůli společnosti, orgánů a politických skupin země, která vytváří vazby s Evropskou unií. Rada by měla rozhodnout, že přístupová jednání budou zahájena před koncem roku 2009, to by však mělo vycházet z úplného uskutečnění nejdůležitějších priorit, na nichž jsme se dříve shodli. V tomto ohledu jsou nadcházející prezidentské volby a volby do místních zastupitelstev velmi důležité. My v Evropském parlamentu je budeme pozorně sledovat.
Charles Tannock
Pane předsedající, děkuji za vysvětlení. Řecko přistoupilo k Evropské unii roku 1981 a členství mu bylo v mnoha ohledech přínosem, za což jsem velmi vděčný. Téměř třicet let poté je však pochopitelné, že Makedonie chce rovněž vstoupit do Evropské unie a sdílet stejné výhody. Bylo by tedy správné, aby se Řecko, jako sousední balkánský stát, zachovalo solidárně a pomohlo malé zemi, kterou je Makedonie, dosáhnout svých cílů.
Řecko však, kvůli tomu, že jedna z jeho provincií nese název "Makedonie", má námitky proti užívání samostatného názvu "Republika Makedonie" a trvá na názvu "Bývalá jugoslávská republika Makedonie" nebo "FYROM". Pokud bychom byli důslední, proč Řecko netrvá také na tom, aby oficiální název Estonska zněl "Bývalá sovětská republika Estonsko"?
Z toho důvodu vyjadřuji své politování nad tím, že Řecko nyní kvůli otázce názvu zvažuje použití veta proti členství Makedonie. Obávám se, že Řecko by se tím mohlo zesměšnit, a vyzývám vládu v Aténách, aby tento přístup zmírnila. V této sněmovně jsem známý pro svoji náklonnost Řecku a své přátelské vztahy s řeckými i kyperskými poslanci, jsem však rovněž členem nové skupiny Přátelé Makedonie. Urovnejme tento nevyřešený problém co nejdříve a co nejcitlivěji. Rovněž žádám Parlament o vyslání delegace poslanců EP, která bude sledovat nadcházející prezidentské volby v Makedonii a podpoří všeobecné uznání jejích výsledků.
Co se týče blížícího se přistoupení Chorvatska k EU, je politováníhodné, že spory o hranice se Slovinskem jsou stále nedořešené. Stejně jako v případě Řecka a Makedonie je třeba tyto spory urovnat na bilaterální úrovni a nelze je zatahovat do procesu přistoupení k EU.
Když Slovinsko vstoupilo do Evropské unie, stále mělo nedořešené spory s Itálií, které v tu dobu nebyly důvodem pro zamezení či pozastavení jeho přistoupení, nevidím tedy důvod, proč bychom nyní měli blokovat Chorvatsko. Obdobně bych v budoucnosti nepřipustil, aby Chorvatsko použilo veto proti přistoupení Srbska z důvodu sporů o území.
Pro mé voliče, kteří trpí únavou z rozšiřování EU, je mnohem významnější organizovaný zločin a korupce v Chorvatsku, což jsou problémy, které musí chorvatská vláda prioritně odstranit.
Alexander Graf Lambsdorff
(DE) Paní předsedající, nejprve bych chtěl objasnit, že ohledně Turecka nehovořím sám za sebe, ale jménem své skupiny. Vývoj v Turecku je pro liberály a demokraty významnou záležitostí. Po třech letech nejenže je rychlost reforem příliš pomalá, rovněž se objevilo několik nezdarů. Komisař Rehn správně uvedl, že svoboda tisku je jednou z klíčových hodnot Evropské unie. V zemi, která chce vstoupit do EU, musí být neochvějně zaručeno dodržování svobody tisku.
Situace, jíž jsme svědky, je však jiná. Novináři s kritickým postojem mají potíže se získáním akreditací. Nový majitel ATV musí stále zodpovídatt velmi mnoho otázek, z nejvyšších úřadů vychází výzvy k bojkotu určitých sdělovacích prostředků a na skupinu pana Dohana byla uvalena dodatečná daňová pokuta ve výši 400 milionů EUR. Je to svévolné opatření, které vzbuzuje otázky ohledně existence právního státu, jež je pro liberály stejně důležitá jako svoboda tisku. Právní stát musí být rovněž zaručen. Zprávy o rostoucím počtu případů mučení a špatného zacházení v policejní vazbě nás hluboce znepokojují, především dochází-li k němu mimo oficiální vazební zařízení nebo policejní stanice, ale samozřejmě nás znepokojuje stejným způsobem, objevují-li se i na oficiálních vazebních místech.
Symbolická či pragmatická opatření, jako je přijetí nového programu a dosazení nového hlavního vyjednavače, jsou vítána, díváme-li se na to z čistě praktického hlediska. Samotná opatření však nejsou dostatečným novým impulsem pro urychlení reforem. Liberálové a demokraté se domnívají, že Turecko musí učinit reformy v oblasti hospodářské a společenské, bez ohledu na své vyhlídky na přistoupení, ale ve svém vlastním zájmu a v zájmu svého národa.
Mohu-li, rád bych ještě něco k této debatě dodal. Připomíná mi kolotoč, na němž se střídají turečtí, chorvatští a makedonští koníci. Domnívám se, že bychom ji měli přeorganizovat, a to v brzké době. Dále bych přivítal, pokud bychom debatovali v Bruselu, a ne ve Štrasburku.
Mario Borghezio
(IT) Paní předsedající, dámy a pánové, co se týče Chorvatska, myslím, si, že ti, kteří byli zvoleni italskou veřejností a vystupují jejím jménem, mají povinnost upozornit na svůj oprávněný požadavek. Uběhlo více než šedesát let od historické krádeže našeho vlastnictví v Istrii a Dalmácii. Chorvatsko má morální povinnost se této urážející záležitosti zhostit a pan předseda Barroso má dokumenty, které s ní souvisí a na něž je třeba upozornit občany. Je to spíše věc morální než politická a jedná se o navrácení majetku jeho právoplatným vlastníkům: 1141 nemovitostí původně patřilo Italům.
Co se týče Turecka, jak můžeme uvažovat o tom, že bychom s klidem přislíbili členství zemi, která v současné chvíli na žádost muslimských zemí vetuje jmenování generálního tajemníka NATO pouze z toho důvodu, že je představitelem země, konkrétně Dánska, v němž proběhla aféra s karikaturami. Turecko, jako islámská země, požádala o zastavení jmenování premiéra na post generálního tajemníka atlantické aliance pouze kvůli tomu, že je premiérem země, v níž byly zveřejněny islámské karikatury, země, která je liberální a v níž na rozdíl od Turecka lze publikovat ironické kreslené vtipy o Mohamedovi. V Turecku existuje zákon - a pan komisař by si toho měl být vědom - který zakazuje na ulici, v níž stojí mešita, postavit jakoukoli jinou neislámskou bohoslužebnou budovu. Jinými slovy, je-li v ulici mešita, nebude v ní povolena žádná jiná náboženská stavba. Naše zpravodajka, která má dnes na sobě krásný kalhotový kostým, by takto oblečena nebyla vpuštěna do tureckého parlamentu. To dokládá, jak dalece jsme si vzdáleni. Turecko patří k Asii, ne k Evropě.
Angelika Beer
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, nejdříve bych tu chtěla jménem Skupiny Zelených / Evropské svobodné aliance přivítat místopředsedu vlády Makedonie.
Za druhé chci poděkovat českému úřadujícímu předsedovi Rady a panu premiérovi Topolánkovi za jeho včerejší prohlášení, v němž zdůraznil, že spor mezi Makedonií a Řeckem o název je bilaterální záležitost, která by neměla mít žádnou odezvu, a rovněž vyjádřil svoji podporu tomu, aby Makedonie přistoupila k NATO co nejdříve, a tudíž aby Řecko stáhlo své veto - což jsou dva velmi důležité body.
Při diskusích o kandidátských zemích jsme možná někdy poněkud arogantní, což je důvod, proč bych chtěla vznést otázku osobní zodpovědnosti, neboť zde probíráme vyhlídky a nedostatky kandidátských zemí a na druhé straně disponujeme velmi silnou politickou mocí, jako například konzervativní strana v Německu, která chce prosadit přijetí Chorvatska, ale brání v něm ostatním zemím.
Pokud by se tento přístup měl v příštím volebním období stát většinovým, zničil by mírový plán vytvořený po válkách na Balkáně, do nějž byly vloženy značné finanční prostředky. Ztratili bychom důvěryhodnost a klesla by spolehlivost Evropy. Všechny žádám, aby se tomu bránili.
Co se týče Chorvatska a Slovinska, předpokládáme, že bez dvojitých standardů a jakéhokoli veta se věci vyvíjí správným směrem a že spory o hranice lze odložit stranou, a doufáme, že s Makedonií budou jednání zahájena co nejdříve.
Gerard Batten
Paní předsedající, přistoupí-li Turecko k Evropské unii, stane se nejchudším a hospodářsky nejzaostalejším členským státem s počtem obyvatelstva přesahujícím 72 milionů. Stovky tisíc, pokud ne miliony osob se přesunou do zemí, jako je Británie.
Evropská unie bude sousedit se zeměmi, jako je Sýrie, Irák a Irán, v čemž spočívá značný potenciál pro budoucí konflikt a konfrontaci.
Nicméně ti, kteří by se přistoupení Turecka měli obávat nejvíce, jsou řečtí obyvatelé Kypru - vstoupí-li Turecko do EU, Turci získají právo pohybovat se kdekoli v Evropě. Tisíce z nich budou moci legálně odejít na jižní Kypr a obsadit jej, v zásadě legitimně, budou-li si to přát.
Při volbách do Evropského parlamentu by si voliči řeckého původu měli uvědomit, že konzervativní, labouristická a liberálně demokratická strana a strana zelených nadšeně podporuje přistoupení Turecka. Jediná britská strana v Evropském parlamentu, která je proti, je britská Independence Party.
Philip Claeys
(NL) Paní předsedající, jednání s Tureckem pomohla Komisi, pokud v ničem jiném, především ve zdokonalování se v eufemismech. Způsob, jímž jsou bagatelizovány problémy v Turecku, je stále působivější. Dokonce se stal předmětem příležitostných narážek v Turecku.
Seznam problémů je tak rozsáhlý, že mě udivuje, jak mohou jednání stále pokračovat. Komise slíbila, že rychlost přístupových jednání se bude odvíjet od rychlosti procesu reformace v Turecku. Tento slib byl zcela jistě nyní porušen, neboť neustále otevíráme nové kapitoly.
Bilance více než tříletého vyjednávání je zcela politováníhodná. Vzdejme to tedy. Turecko není evropská země, a do Evropské unie tedy nepatří, pojďme tedy rozvíjet vztah privilegovaného partnerství.
Doris Pack
(DE) Paní předsedající, pane úřadující předsedo Rady, pane komisaři, Chorvatsko je prvním státem, jemuž pro přistoupení k Evropské unii byla laťka nastavena velmi vysoko, po zkušenostech ze dvou posledních rozšíření o Rumunsko a Bulharsko, a díky tomu je jeho pokrok a plnění kritérií a obzvláště chvályhodný. Zmíněné zbývající reformy v soudní oblasti se řeší průběžně. Úplná spolupráce s Mezinárodním trestním tribunálem v Haagu, o niž jsme opakovaně žádali, je na dobré cestě.
Slovinsko se potýká s problémem bilaterálních sporů o hranice. Pane komisaři, zmínil jste se o "evropských sporech o hranice". Před rokem 2004 to nebyly "evropské spory o hranice", ale spory o hranice, které nebyly rozpoznány. Nikdo se také v té době neodvolal k OSN, aby spor vyřešila, a nyní k tomu došlo. Tudíž, pokud Slovinsko přestane bránit tomu, aby byla otevřena další nezbytná kapitola z důvodu těchto sporů o hranice, které pro ně samotné nebyly překážkou pro přistoupení k Evropské unii, mohla by být přístupová jednání mezi Chorvatskem a EU uzavřena koncem tohoto roku.
Makedonie jako kandidátská země rovněž učinila velký pokrok. Pokud volby konané na konci března splní mezinárodní standardy, EU bude konečně muset stanovit datum pro otevření přístupových jednání. Spor o název, který je čistě bilaterální záležitostí mezi Makedonií a Řeckem, by neměl povzbudit Řecko k použití veta.
Zbývá pouze doufat, že členské státy Řecko a Slovinsko si pamatují na svoji vlastní situaci před přistoupením k EU a dojdou k závěru, že by se ke svým sousedícím státům měly zachovat spravedlivě a podle evropského způsobu.
Pokud Chorvatsko a Makedonie za pomoci svých sousedských států dosáhnou cílů, které jsem tento rok popsal, byl by to pozitivní signál pro ostatní země západního Balkánu, že to EU myslí vážně se slibem ze Soluně o přistoupení všech balkánských států, za nímž, paní Beerová, si stojí i CDU.
Libor Rouček
(CS) Několik poznámek: za prvé je dobře, že se tato debata o rozšíření Evropské unie koná, protože je důležité, že ani v době velké hospodářské krize Evropa nezapomíná na jednu ze svých priorit, připomínám úspěšných priorit, a tou je další rozšíření. A tuto prioritu bychom neměli pustit ze zřetele. Za druhé pokud jde o Chorvatsko, jsem přesvědčen, že přístupová jednání je možno uzavřít již v tomto roce. Proto bych chtěl vyzvat Radu, aby již nyní vytvořila technickou pracovní skupinu, která bude pověřena vypracováním smlouvy o přistoupení. Pokud jde o Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, je politováníhodné a demoralizující pro Makedonce, že ve Skopji dosud nebyla zahájena přístupová jednání, ačkoli Makedonie získala status kandidátské země již před třemi lety. Proto bych chtěl i zde vyzvat Radu, aby urychlila tento proces. A pokud jde o Turecko, ano, souhlasím, že k otevření tzv. politických kapitol je nutno urychlit politické reformy. Nechápu však, proč není možno s Tureckem jednat např. o kapitole "Energetika", která je životně důležitá jak pro Evropskou unii, tak pro Turecko.
Jelko Kacin
(SL) My, členové skupiny ALDE, podporujeme zprávu pana Meiera. Bývalá jugoslávská republika Makedonie (FYROM) si zaslouží dostat příležitost a lepší budoucnost. Potřebuje však i jisté množství mezinárodního respektu, včetně práva na svou vlastní identitu a uznání svého jazyka a kultury.
Otázka názvu státu se vleče již příliš dlouho a atmosféra v zemi se delší dobu zhoršuje. Stále více se setkáváme s populismem, nacionalismem, přílišnými politickými manévry a slovními útoky mezi sousedícími zeměmi. Jsou-li v těchto regionech instalace infrastruktury nazývány po postavách řecké historie z doby před příchodem Slovanů, nevede to k dobrým sousedským vztahům. Je zbytečné vztyčovat monumenty, které měří přes 10 m.
Pokud chceme zabránit nestabilitě, musíme pomoci státu, politikům a lidem ve FYROM odstranit blokádu. Zrušení víz nestačí. Tato země potřebuje znát datum, kdy budou zahájena jednání. Zaslouží si získat příležitost prokázat svoji hodnotu v přístupových jednáních. Musíme jim pomoci a ukázat, že v ně máme důvěru. Přispějeme tak ke stabilitě regionu a usnadníme vývoj správným směrem. FYROM potřebuje ihned pozitivní reakci, protože čas je velmi podstatný. V zásadě bychom mohli říci, že čas jsou peníze.
Rád bych se ještě několika slovy vyjádřil k Chorvatsku. Pane komisaři, dva předchozí premiéři Slovinska a Chorvatska, pan Drnovšek a Račan, dosáhli zásadního úspěchu uzavřením dohody ohledně hranic. Bohužel zde již nejsou, měli však odvahu jít vpřed, investovat do budoucnosti a dosáhnout určitého úspěchu. Domnívám se, že je správné naléhat na obě vlády, aby následovaly jejich příkladu a znovu dosáhly dohody ohledně hranic, platné i v blízké budoucnosti. Prospělo by to Slovinsku, Chorvatsku, Evropské unii i západnímu Balkánu.
Bogusław Rogalski
(PL) Paní předsedající, vyjednávání s Tureckem o přistoupení k EU stále probíhají, přestože jsme je již dávno měli dokončit. Turecká vláda nepředložila soudržný a ucelený program politických reforem. Turecko již znovu nezahájilo práci na nové sekulární ústavě, jejíž významnou součástí měla být ochrana lidských práv a základních svobod, kterou by zaručila turecká vláda.
Nadále dochází k diskriminaci etnických a náboženských menšin. Turecko rovněž neučinilo kroky k posílení nestrannosti soudních orgánů. Svoboda projevu a tisku není v Turecku zaručena, naopak, je otevřeně porušována. Stále je běžné domácí násilí a nucené sňatky.
Turecká opozice proti strategické spolupráci mezi EU a NATO jde zjevně proti zájmům Společenství. Turecko dále neuznává nezávislost jednoho z členských států Evropské unie - Kypru. To je skandální. Turecko je antidemokratickou zemí, která porušuje lidská práva a jejíž hodnotový systém je nám cizí. Pro Evropu bude mnohem lépe, nestane-li se Turecko členskou zemí EU.
Sepp Kusstatscher
- (DE) Děkuji, paní předsedající. V této velmi obsáhlé debatě bych chtěl zdůraznit jeden problém, a tím je otázka mnohojazyčnosti v Makedonii.
Nedávno ve školách ve městě Struga došlo ke konfliktu mezi rodiči, kteří mluví albánsky, a těmi, kteří mluví makedonsky. Vedení škol pod tlakem nacionalisticky orientovaných rodičů reagovalo tím, že vyučování rozdělilo podle etnických skupin, což je však krok špatným směrem. Oddělování jazykových skupin znalost jazyků nepodporuje, naopak jí napomůže neformální shromažďování těch, kteří hovoří různými jazyky, u výuky a u her. Výuka angličtiny, která je nyní všeobecně povinná od první třídy, je samozřejmě vítána, nelze ji však využít jako výmluvu pro to, aby se Makedonci neučili albánsky a Albánci se neučili makedonsky. Školy v mnohojazyčných regionech mají velmi zvláštní úkol: musí děti naučit jejich mateřský jazyk a jazyk jejich sousedů.
"Jednotní v rozmanitosti" je heslo EU a mělo by se vztahovat i na Makedonce.
Hanne Dahl
(DA) Paní předsedající, domnívám se, že Turecko by se mělo stát členem EU. Kritika Turecka je v mnoha případech oprávněná, je však třeba přestat s výmluvami a sezením na dvou židlích a navrhnout skutečný plán pro přistoupení Turecka k EU. Zabere to mnoho času, ale tato země musí přistoupit, což bychom měli vyjádřit jasným a závazným způsobem. Namísto pseudodebaty na téma demokracie v Turecku potřebujeme skutečně otevřenou diskusi, v níž zazní, že náboženství může a mělo by mít svoji roli v sociální debatě. Je nutné vytvořit takovou formu evropské spolupráce, která dokáže čelit problému, jímž je Evropa složená z různých náboženství. Nesmíme však přitom pustit ze zřetele ústřední evropské hodnoty, které vznikly ze směsi židovské, křesťanské a helénistické kultury v průběhu staletí před Kristem i po něm, a nedotknutelnost toho, co z nich pramení.
Carl Lang
(FR) Paní předsedající, mám jednu minutu na to, abych vyjádřil, že přes odhodlání a zaslepenost evropských orgánů by každému mělo být jasné, že nastal čas zastavit přístupový proces s Tureckem.
Jednání uvázla na mrtvém bodě, na obou stranách chybí vzájemné porozumění a nejednoznačný stav stále trvá. Tato situace je pro všechny škodlivá - pro Evropskou unii i pro Turecko. Je nutné odložit přetvářku a předstírání.
Musíme mít na paměti jednu skutečnost. Turecko je zemí v Malé Asii. Není evropskou zemí, z geografického ani z kulturního hlediska. Turecko vojensky obsadilo část členského státu Evropské unie a doposud jsme otevřeli pouze 10 kapitol ze 35, a jen jedna z nich byla uzavřena. Nastal čas, aby všem byla navrácena svoboda, nezávislost a suverenita, na prvním místě Kypru.
Lidé v Evropě tu Turecko nechtějí. Respektujme naše občany a ukažme, že si Evropy vážíme!
Pál Schmitt
(HU) Jako předseda parlamentární smíšené komise EU-Chorvatsko bych chtěl upozornit na velmi významnou událost. V pondělí chorvatský premiér, a nejen on, ale i chorvatský prezident a každá z opozičních stran Parlamentu, souhlasil s tím, že EU by měla zprostředkovat vyřešení sporu o hranice mezi Chorvatskem a Slovinskem na základě mezinárodního práva. Domnívám se, že v historii EU ještě nedošlo k tomu, aby jeden členský stát zablokoval rozšíření Unie a zároveň zabránil otevření dvanácti kapitol jednání, zatímco on sám v roce 2001 v průběhu přístupových jednání prohlašoval, že se svými sousedícími státy spory o hranice nemá.
Od počátku přístupových jednání v roce 2005 bylo dosaženo řady úspěchů v oblasti transformace soudního systému a veřejné správy, protikorupčních opatření, práv menšin, navracení uprchlíků a regionální spolupráce. V případě Chorvatska to poprvé znamenalo dosažení souboru kritérií. Přibližně sto z nich již bylo úspěšně splněno. Chorvatsko vyvinulo značné úsilí a nyní jeho občané očekávají kladné reakce od Evropské unie. Chorvatský lid byl rozhořčen, když jeho sousedící přátelská země jednostranně zablokovala pokračování přístupových jednání. Dlouhodobá a jistá stabilizace na Balkánu je možná pouze skrze evropskou integraci. Unie se mýlí, když dovoluje, aby Slovinsko bránilo jednání s Chorvatskem kvůli svému sporu o hranice, přestože Chorvatsko učinilo vše pro obhájení základních evropských hodnot a přijetí acquis. Ještě bych, paní předsedající, poznamenal, že je i pro naše posluchače nevhodné, abychom se zabývali osudem tří důležitých a historických zemí v rámci jedné rozpravy, jako by byly úplně stejné. Možná by bylo lépe každou z nich probrat jednotlivě.
Emine Bozkurt
(NL) Paní předsedající, chtěla bych převzít jeden bod, jímž se zabývala i paní Oomen-Ruijtenová, a to jsou politická kritéria. V procesu jednání s Tureckem byla jednoznačně na programu občanská práva. Odráží to i projednávaná zpráva.
Řada věcí se jednoznačně zlepšila: kurdská televize či ustavení výboru pro ženy v Tureckém parlamentu, za nějž jsem se já, jako zpravodajka pro práva žen v Turecku, v posledních letech tvrdě zasazovala. To jsou hlavní reformy.
Dalším výrazným pokrokem je nárůst počtu útočišť pro zneužité ženy. Co se však s těmito ženami stane, když z útočišť odejdou? Jakým způsobem je postaráno o ně a o jejich děti? Tím by se Turecko mělo zabývat. Po místních volbách, které se budou konat na konci tohoto měsíce, by v místních zastupitelstvech mělo být více žen.
Rovněž bych chtěla upozornit na boj proti podvodům. Turecko by mělo více a účinněji spolupracovat s Evropskou unií v boji proti podvodům a obchodu se ženami, neboť příliš mnoho osob se již stalo oběťmi podvodu, včetně "zelených fondů" nebo podvodů s charitativními organizacemi.
Jim Allister
Paní předsedající, nikdy jsem nepodporoval přijetí neevropského Turecka do EU, a stávající hospodářský pokles mě v tom ještě více utvrzuje.
Velká Británie je zásadním přispěvatelem a z hlediska čisté výše příspěvku se nepřiměřeným dílem podílí na financování EU, a další rozsáhlé výdaje na přijetí Turecka jsou pro nás již neproveditelné. Se sníženým daňovým základem, klesajícími příjmy, rostoucími výdaji na sociální péči a s omezením v podobě zděděného zadlužení v nadcházejících desetiletích, které vychází ze špatného hospodaření labouristické vlády, již nemůžeme využívat naše zmenšující se finanční zdroje na placení rozšíření EU o Turecko.
Chcete-li, nazývejte tento přístup zúženým, ziskuchtivým nebo nacionalistickým, já se však domnívám, že je to zdravý finanční rozum.
Antonios Trakatellis
(EL) Paní předsedající, Řecko jako balkánská země, která je v regionu nejdéle členem Evropské unie a NATO, bylo a stále je v čele úsilí o integraci všech balkánských zemí do euro-atlantických struktur, neboť se domnívá, že rozvoj zemí v této oblasti přinese všem užitek.
Řecko do Bývalé jugoslávské republiky Makedonie investovalo více než miliardu dolarů a vytvořilo tam přes 20 tisíc pracovních míst, což je pro zahraniční investice do místního hospodářství neobvyklé. Z pohledu Řecka není otázka názvu pouhou historickou, psychologickou nebo citovou záležitostí. Je to přetrvávající materiální a politický problém, který se týká všech řeckých občanů a evropských hodnot dobré sousedské a regionální spolupráce.
Chtěl bych připomenout, že Řecko souhlasilo s tím, aby Bývalá jugoslávská republika Makedonie získala status kandidátské země na přistoupení k EU v dokumentu, s jednoznačným závazkem pod záštitou OSN vyjednat oboustranně přijatelné řešení pro otázku názvu, jež by přispělo k regionální spolupráci a dobrým sousedským vztahům, neboť bez vyřešení sporu nelze žít v přátelství a bez přátelství nelze uzavírat aliance či partnerství.
Naši zástupci nejsou proti všemu, co je uvedeno ve zprávě, která podporuje řešení záležitosti pod záštitou OSN. Bohužel tento jednoznačný postoj však narušují dodatečné věty v odstavcích 12 a 13, které maří úsilí o vyřešení problému a podporují nekompromisnost a z toho důvodu jsou naprosto nepřijatelné, zatímco pozměňovací návrhy 1 a 2 znění dvou odstavců napravují.
Co se týče ostatních bodů zprávy, mnoho z nich pomůže Bývalé jugoslávské republice Makedonii pokračovat v úsilí na cestě k Evropě.
Maria Eleni Koppa
(EL) Paní předsedající, politika rozšíření je nejúspěšnějším vyjádřením zahraniční politiky EU. V případě Turecka musíme být jednoznační: cílem je integrace, která však přichází sesplněním svých povinností, s upevněním demokracie, dodržováním lidských práv a udržováním dobrých sousedských vztahů.
Turecko nyní prochází klíčovým obdobím, jak vnitřně, tak co se týče znovunalezení své geostrategické úlohy. V rámci toho je nezbytné, aby pokračovalo v reformách a pomalu spělo k Evropě. Chtěla bych však poukázat na to, že napjatá atmosféra, kterou Turecko nedávno způsobilo v Egeidě, přinesla nové problémy.
V případě Bývalé jugoslávské republiky Makedonie Komise jasně uvedla, že země nesplňuje základní požadavky na zahájení jednání, vzhledem k tomu, že má zásadní demokratické nedostatky. Co se týče sporu o název, přestože Řecko prokázalo ochotu realisticky spolupracovat, vláda ve Skopji selhala.
Bohužel ve zprávě Evropského parlamentu, již nyní projednáváme, je však má země zmíněna jako jediná, která nese zodpovědnost za zpoždění zahájení jednání. Je to k Řecku nespravedlivé a neulehčuje to řešení problému, jímž se obě země zabývají již přes 15 let.
Alojz Peterle
(SL) Doposud jsem podporoval všechny zprávy Evropského parlamentu, které popisovaly pokrok Chorvatska na cestě k úplnému členství v Evropské unii. Při této příležitosti rovněž vzdávám hold veškerým úspěchům Chorvatska. S radostí podpořím tuto významnou zprávu, již pečlivě připravil můj kolega Swoboda, pod podmínkou, že kompromisní pozměňovací návrhy budou odrážet vyvážený a realistický přístup. Neboť jedině ten může odstranit příčiny překážek a urychlit proces přistoupení Chorvatska.
Naprosto souhlasím s úřadujícím předsedou Rady Alexandrem Vondrou v tom, že potřebujeme konstruktivní a dynamický přístup. V souvislosti s tím považuji za důležité, aby Evropská komise poté, co selhalo několik pokusů o bilaterální řešení, nyní pomocí svoé iniciativy mediace nabídla možnost učinit nový a spolehlivý pokus o nalezení konečného řešení sporu o hranice mezi Slovinskem a Chorvatskem, a zároveň aby okamžitě dosáhla pokroku v přístupových jednáních s Chorvatskem.
Těší mě, že obě země vzaly iniciativu v potaz a že jednání začalo na vysoké úrovni. Věřím, že nás tato iniciativa přivede blíže k trojnásobnému vítězství: pro Chorvatsko, Slovinsko a Evropskou unii. Nesmíme dovolit, aby zvítězila jedna strana nebo převládl jeden názor: uspějeme pouze tehdy, budeme-li pracovat na základě společných cílů a společné vůle.
Rovněž souhlasím se zpravodajem panem Swobodou v tom, že musíme zachovat zásadu rovnocennosti, která je součástí mezinárodního práva. Obdobně naprosto souhlasím s panem komisařem Rehnem v tom, že přijatelným východiskem pro urovnání sporu o hranice je Charta Organizace spojených národů a že iniciativa Komise se nese ve stejném duchu.
Nastal čas, kdy by se vyjednávací stůl měl dostat do popředí zájmu, bez řečnických a jiných tlaků, které by mohly urazit hrdost jedné ze stran nebo narušit status přistoupení Chorvatska. Potřebujeme pozitivní atmosféru. Pevně věřím tomu, že je před námi jen jedno pozitivní řešení, na němž se shodne Slovinsko i Chorvatsko skrze mediaci třetí strany, tedy Evropské komise. Rád bych, aby k tomu došlo co nejdříve.
Giorgos Dimitrakopoulos
(EL) Paní předsedající, naprosto souhlasím s vyhlídkou Turecka na přistoupení k EU, má-li však mít příznivý výsledek, Turecko musí:
Za prvé, skutečně respektovat práva menšin a vyvarovat se politik podobných těm, které Turecko uplatňuje například na ostrovech Imvros a Tenedos.
Za druhé, zlepšit vztahy s Řeckem, které je členským státem a podporuje vyhlídky Turecka na členství v EU, například tím, že zruší casus belli a jednou pro vždy zastaví své zásahy v Egeidě.
Za třetí, docílit pokroku v kyperské otázce. Ten se projeví na jedné straně odsunutím tureckých okupačních vojsk a na straně druhé zaujetím konstruktivního postoje ke všem hlediskům s cílem spor dořešit. Ráda bych sněmovně připomněla, že patřím ke generaci, která vyrostla s heslem "naše hranice jsou v Kyrénii".
Joel Hasse Ferreira
(PT) Proces, který vede k přistoupení Turecka k Evropské unii, postupuje pomalu. V tuto chvíli dalšímu pokroku nebrání pomalé tempo provádění reforem v Turecku, ale zdlouhavé reakce Rady a Evropské komise. Hospodářský, sociální a politický dopad nadcházejícího přistoupení jsme probrali do hloubky v prosinci uplynulého roku v polském městě Sopot na konferenci, na níž jsem měl čest přednést svůj příspěvek.
Co se týče priorit turecké vlády, je vhodné zmínit setkání s premiérem Erdoganem u snídaně v lednu uplynulého roku v Bruselu. Setkání mnohé věci objasnilo a přineslo kontakty, které někteří z nás a skupina různých osob a organizací z turecké republiky navázali s republikánskou stranou, mimo rámec soustavné práce, již jsme odvedli v parlamentární smíšené komisi EU-Turecko.
Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, na závěr bych chtěl říci, že tento proces je rozhodující pro skutečně rozšířenou Evropu, která bude silná a otevřená světu, sekulární a demokratická a v níž bude mít demokraticky sjednocená Kyperská republika místo, jež si zaslouží.
Metin Kazak
(BG) Děkuji, paní předsedající. Turecko je klíčové pro geostrategickou a energetickou bezpečnost Evropy a nadále bude stabilizujícím prvkem i v průběhu krize. Je pravda, že události, jako bylo řízení o zrušení strany AK, případ "Ergenekon" a konání místních voleb, zpomalily reformy v zemi, avšak dosazení nového hlavního vyjednavače je vhodnou příležitostí pro tureckou vládu, aby urychlila proces harmonizace své legislativy s evropskými standardy a pokročila v oblasti politických kritérií z kapitol vyjednávání.
Domnívám se, že Turecko by mělo dosáhnout tří priorit, chce-li skutečně postoupit na cestě ke členství. Za prvé, musí nadále konstruktivně pracovat na úspěšném výsledku jednání o kyperské otázce, což je závazek, jež musí sdílet všechny zúčastněné země a který však nesmí být zneužit jako záminka pro zablokování jednání. Za druhé, musí dodržovat svobodu projevu a myšlení. Za třetí, musí zaručit ochranu menšinových komunit, především z hlediska jejich kulturních a vzdělávacích práv. Turecko stále pokračuje v modernizaci a je nutné, aby získalo zpět své proevropské stoupence. Děkuji.
Bart Staes
(NL) Paní předsedající, byl jsem jedním z těch, kteří hlasovali pro Turecko před zahájením jednání, jež jsou dle mého mínění ve skutečnosti cvičením v prevenci konfliktů. Jsem přesvědčen o tom, že budou mít zásadní dopad na mnoho politických oblastí. Jejich záměrem je zlepšit společenské prostředí v Turecku, právní předpisy v oblasti životního prostředí a zdravotnictví a pracovní právo pro jeho občany.
Jednání rovněž přinesou zlepšení životních podmínek pro řadu skupin obyvatel: pro ženy, náboženské menšiny, Kurdy a Alevity. Pokrok je však příliš pomalý. Nyní jsou to již čtyři roky stagnace a mnoho nepříjemných oblastí si zaslouží řešení. Diskriminace některých politických stran, jako je kurdská Strana za demokratickou společnost (DTP), je nepřijatelná. Nad armádou není dostatečná občanská a politická kontrola, což naprosto nelze připustit.
Svoboda myšlení a sdělovacích prostředků je zásadní a nemůžeme tolerovat mučení a zneužívání ve vězeních. Kurdská otázka rovněž zcela nezbytně vyžaduje politické řešení. Jsem toho názoru, že za těchto podmínek bychom rozhodně měli pokračovat v jednáních.
Kyriacos Triantaphyllides
Paní předsedající, chtěl bych poblahopřát panu komisaři Rehnovi k jeho postoji ke zprávě paní Oomen-Ruijtenové, z něhož vyplývá, že je nezbytné, aby Turecko aktivně podporovalo pokračující jednání mezi vedoucími představiteli obou komunit na Kypru. Z toho důvodu naprosto souhlasíme se zpravodajkou, když v článku 40 své zprávy vyzývá Turecko, aby "zajistilo vhodné klima pro jednání tím, že stáhne turecké ozbrojené jednotky a umožní oběma vůdčím představitelům svobodně jednat o budoucnosti jejich země".
Podotknul bych, že nyní v době přímého jednání nemusí být žádoucí, aby Evropský parlament do své zprávy začlenil jakýkoli návrh na odchylky od acquis.
Chtěl bych doplnit postoj zpravodajky tím, že rovněž vyzýváme Turecko, aby splnilo své povinnosti ohledně vyšetřování osudu nezvěstných osob a aby přestalo zasahovat do výhradní hospodářské zóny Kyperské republiky. Tím si Turecko samo usnadní cestu k přistoupení.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(FR) Paní předsedající, včera jsem Komisi předala otázku k ústnímu zodpovězení a od sekretariátu Parlamentu jsem obdržela zprávu, že na ni komisař odpoví v průběhu tohoto odpoledne.
Mé jméno je Panayotopoulos a má otázka se týkala odstavce 6 o rámci vyjednávání pro Turecko.
Předsedající
Paní Panayotopoulos-Cassiotou, domnívám se, že vás pan komisař slyšel.
Alexandr Vondra
úřadující předseda Rady. - Paní předsedající, dnes jsme tu vedli dlouhou, avšak významnou rozpravu. Tento rok je rozhodující pro proces přistoupení Chorvatska a pro celý region západního Balkánu, z toho důvodu vítáme stálou podporu Parlamentu tomu, aby se Chorvatsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie a země západního Balkánu přiblížily EU, a považujeme ji za velmi důležitou.
Bylo řečeno mnoho o nedostatečném pokroku Turecka v úsilí o reformu. Vítáme tedy skutečnost, že Turecko, dle slov pana Erdogana, znovu potvrdilo svůj závazek směrem k EU, a vyzýváme jej, aby v roce 2009 svůj závazek potvrdilo a postoupilo na své cestě k EU.
Turecko musí provést dlouho očekávané reformy. V průběhu procesu je velmi významná podpora Evropského parlamentu, zejména s ohledem na problémy, s nimiž se v budoucnosti setkáme. Zítra budu mít příležitost se setkat s tureckým vyjednavačem v Praze.
Zároveň bychom neměli podceňovat strategický význam Turecka, zejména v současné neklidné době, ani bychom neměli zapomenout na naše předchozí závazky. Dle mých informací by prezident Obama mohl v rámci své cesty do Evropy navštívit Turecko, jako modelového představitele muslimských zemí. Nedomnívám se, že nastal čas, aby se Evropané vzdali svého úsilí při vyjednávání s Tureckem. Pan Joost Lagendijk to tak správně vyjádřil.
Co se týče sporu o hranice mezi Chorvatskem a Slovinskem, pečlivě jsem naslouchal tomu, co zde řekl Hannes Swoboda, István Szent-Iványi a řada dalších, chtěl bych tedy jen zopakovat, že předsednictví vítá skutečnost, že se Slovinsko i Chorvatsko nyní dohodly na další spolupráci k vyřešení sporu prostřednictvím iniciativy pana komisaře Rehna. Iniciativa má naši úplnou podporu a znepokojuje nás, že z ní doposud nevyplynul žádný výsledek ohledně konkrétních podmínek mediace. Upozorňujeme na to, že čas běžía že předsednictví záleží na tom, aby na základě již odvedené práce zajistilo konkrétní pokrok ve vyjednávání. Zvažujeme tedy možnosti, jak v blízké budoucnosti zvýšit naši podporu komisařově iniciativě. Hovořili jsme o tom u oběda.
Co se týče Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Bernd Posselt, mezi jinými, uvedl, že bychom měli podpořit její úsilí, a já se domnívám, že má pravdu. Chtěl bych jen zmínit, že český premiér Topolánek včera navštívil Skopji a znovu potvrdil náš závazek vůči vyhlídkám na členství této země v EU.
Olli Rehn
člen Komise. - Paní předsedající, děkuji poslancům za velmi konstruktivní, podstatnou a zodpovědnou rozpravu a k jejich příspěvkům bych se chtěl v několika bodech vyjádřit.
Za prvé, je zjevné, že vytváření politik v Evropě i ve světě je zastíněno velmi náročným kontextem současné doby, neboť naši občané zažívají finanční krizi a hospodářský pokles, a ty jsou samozřejmě i převládajícím tématem vedoucích představitelů Evropské unie.
Je však zároveň naprosto nezbytné, abychom my v Evropské unii dodrželi náš závazek vůči vyhlídkám na členství jihovýchodní Evropy v EU, k čemuž jste zde, v Evropském parlamentu, dnes vyjádřili svoji politickou vůli, což jsem uvítal a velmi si toho cením.
Za druhé, co se týče Kypru, můj přítel pan Wiersma uvedl, že musím být optimista. Myslím si, že něco se ztratilo v překladu, přestože jsem měl pocit, že hovořím anglicky, možná s poněkud etnickým přízvukem z východního Finska! Nicméně nepovažuji se za optimistu ani za pesimistu, jsem však spíše realista v analýze věcí a jsem odhodlaný v otázce těch, které skutečně mohu ovlivnit. V této záležitosti se domnívám, že je naprosto nezbytné podpořit probíhající jednání dvou vedoucích představitelů a obou komunit tak, abychom se v roce 2009 chopili příležitosti k dosažení komplexní dohody, a samozřejmě očekáváme, že k tomu Turecko přispěje příznivým politickým prostředím.
Z hlediska Evropské unie je důležité zajistit, aby jakékoli nalezené řešení bylo v souladu se zakládajícími hodnotami Unie, jimiž jsou svoboda, demokracie, dodržování lidských práv a základních svobod a právního státu. Jinými slovy, EU může podpořit jakékoli řešení, jímž bude vytvořen sjednocený Kypr, který bude dodržovat zásady, na nichž byla EU vystavena, a bude schopen plnit požadavky členství v EU. Jednoznačně z toho vyplývá vytvoření federace o dvou politicky rovnocenných zónách a komunitách, jak to uvádí příslušná usnesení Rady bezpečnosti OSN.
Na závěr, co se týče Chorvatska, děkuji všem, kteří zde vyjádřili podporu iniciativě Komise, která spočívá v mediaci - vychází z mezinárodního práva, a tím myslím Chartu OSN i rámec pro vyjednávání mezi EU a Chorvatskem. Mohu pouze podtrhnout, že bez ohledu na metodu, kterou vybereme, výsledkem bude muset být bilaterální dohoda obou zemí, Slovinska a Chorvatska. Pracujeme na tom, abychom dosažení této dohody co nejvíce usnadnili.
Upřímně věřím tomu, že iniciativu Komise můžete ve svém usnesení podpořit, aby nevznikla situace, kdy bychom museli začínat od počátku, neboť to je jediná schůdná cesta vpřed.
Uzavřu tím, že vskutku věřím tomu, že Chorvatsko stále může dosáhnout náročného cíle uzavřít přístupová jednání do konce roku 2009, pod podmínkou, že jednání budou brzy pokračovat. Z toho důvodu vybízím oba státy, aby se urychleně dohodly na řešení sporu o hranice a bezodkladně odstranily blokádu přístupových jednání Chorvatska s EU. Děkuji za podporu této iniciativy.
Předsedající
Obdržela jsem tři návrhy usnesení1 předložených v souladu s čl. 103 odst. 2 jednacího řádu.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se uskuteční zítra, dne 12. března 2009.
Bernd Posselt
Paní předsedající, mám konkrétní otázku na pana komisaře, a to zda souhlasí s tím, aby byl výraz "zásada rovnocennosti" v prohlášení Komise nahrazen slovy "mezinárodní právo a legislativa".
(Předsedající řečníka přerušila)
Předsedající
Pane Posselte, rozprava je ukončena.
Písemná prohlášení (článek 142)
Călin Cătălin Chiriţă  
Blahopřeji paní Oomen-Ruijtenové k této výborně připravené zprávě.
Ráda bych vyzdvihla dvě myšlenky.
1) Za prvé se domnívám, že EU musí nadále podporovat rozvoj proevropských moderních sekulárních elit Turecka a šířit evropské hodnoty a kvalitní informace o evropské integraci. Za tím účelem musí EU aktivněji podporovat vzdělávací reformu v Turecku, zaručení samosprávy univerzit, rozvoj studií o evropské integraci a program Erasmus. Měli bychom podporovat studenty, výzkumné pracovníky a učitele, kteří chtějí studovat o orgánech a politikách Evropské unie do hloubky.
2) Za druhé, EU musí podporovat práva těch, kteří patří k národnostním menšinám, zároveň však rozhodně odsuzovat činy etnických separatistů. Nyní mám na mysli kurdský separatismus v Turecku a turecký separatismus na Kypru, existují však i další příklady. EU musí podporovat striktní dodržování zásad nedotknutelnosti území a dobrých sousedských vztahů s ohledem na Turecko, Irák, Kypr a další země toho regionu.
Richard Corbett  
písemně. - Povzbudilo mě, že Výbor pro zahraniční věci a Komise věří tomu, že jednání o přistoupení Chorvatska k EU mohou být uzavřena ještě tento rok. Chorvatsko postoupilo v přijímání acquis Společenství, protikorupční orgán USKOK zintenzívnil svoji práci a byla předložena legislativa potřebná k provedení reformy chorvatského soudnictví.
Tyto úspěchy však hatí známá skutečnost, že stále dochází k případům, kdy Mezinárodnímu trestnímu tribunálu pro bývalou Jugoslávii není umožněn přístup k některým dokumentům, jež se vztahují k údajným válečným zločinům, a je třeba věnovat více pozornosti právům menšin, např. co se týče statusu krajinských Srbů a navracení uprchlíků.
Rozšíření je jedním z velkých úspěchů moderní Evropské unie. Dokončili jsme integraci mnoha evropských národů zpustošených studenou válkou, nyní musíme učinit to samé pro západní Balkán. Přistoupení Chorvatska je prvním zásadním krokem.
Alexandra Dobolyi  
Otázka Turecka byla vždy poznamenána pochybnostmi a nedůvěrou. Od počátku docházelo k problémům, jejichž rozsah jde nad rámec nezbytného splnění přísných kritérií pro přistoupení.
V tomto ohledu stačí vzít v úvahu kvalitu sousedských vztahů, jež Turecko udržuje s ostatními členskými státy EU, např. s Řeckem a Kyprem, nebo s Arménií, která není členem EU. Dále, počítáme-li s tím, že Turecko je jediným státem, který se domnívá, že se Evropská unie skládá pouze z 26 států, je zvláštní, že samotné Turecko by si přálo do takového společenství v budoucnosti vstoupit.
Můj postoj je takový, že pokud tato země zásadním způsobem nezmění své chování v základních oblastech, její proces přistoupení k EU se v budoucnosti vytratí. Když se EU rozhodla zahájit přístupová jednání, bylo to s nadějí, že Turecko má své místo v evropské rodině. Ráda bych se zeptala: jsme si jisti, že Turecko i nyní smýšlí stejně?
Pokud se Turecko jednoznačně zasadí o vytvoření dobrých vztahů se svými sousedními státy, urovnání nedořešených problémů mírovým způsobem a v souladu s Chartou OSN a dalšími evropskými dokumenty, pak můžeme doufat.
Splní-li Turecko bezvýhradně tato kritéria, má šanci získat podporu každého z nás a sympatie evropských občanů.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Za poslední rok jsme byli svědky zásadního pokroku Chorvatska a jeho intenzivního úsilí v přístupových jednáních. Jednání o členství v EU jsou na správné cestě, země se však musí zaměřit na další reformy v oblastech, jako je administrativa, systém soudnictví, hospodářství, boj proti korupci a organizovanému zločinu, respektování a ochrana menšin a vyšetřování válečných zločinů.
Trvající úsilí je zásadní pro úplné převedení a účinné provedení acquis. Dále je nesmírně důležité dosáhnout zlepšení vztahů Chorvatska s jeho sousedy, především se Slovinskem, a najít konečné řešení otázky hranic s dalšími sousedícími státy.
Chorvatsko by rovněž do své rozvojové politiky mělo zahrnout cíle, které si Evropská unie nyní stanovuje v oblasti změny klimatu a obnovitelných zdrojů energie.
Další pokrok Chorvatska v přístupových jednáních závisí především na dokončení zásadních politických, hospodářských, legislativních a administrativních reforem. V souvislosti s tím bych měla připomenout, že pokyny Komise jsou užitečným a prospěšným nástrojem, který Chorvatsku pomáhá v dokončení jednotlivých kapitol jednání. Věřím, že bude možné dosáhnout konečné fáze jednání, a možná ještě tento rok.
András Gyürk
, písemně. - (HU) Ukázalo se, že spolupráce v oblasti energie je jednou z hlavních otázek vztahu mezi EU a Tureckem. Hlavním důvodem je to, že Turecko může jako tranzitní země zásadním způsobem přispět ke snížení závislosti EU na zdrojích energie a k rozdělení jejích dodávek. Posílená spolupráce s Tureckem může zároveň být významným krokem k rozšíření vnitřního trhu s energií.
Jsem přesvědčen o tom, že základní cíle Turecka a Evropské unie jdou stejným směrem. Rádi bychom rostoucí poptávku po energii naplnili z co možná nejvíce různých zdrojů. Podpora různých zdrojů je nejnutnější v oblasti dodávek plynu. Za tímto účelem má výstavba plynovodu Nabucco klíčový význam. Plynová krize v lednu byla jednoznačným dokladem toho, že zmíněnou infrastrukturu potřebujeme. Vítáme tedy vývoj tím směrem, že by plán hospodářských stimulů pro Evropu měl odložit stranou finanční prostředky na výstavbu plynovodu.
Co se týče plynovodu Nabucco, ještě než vykopeme první jámu, potřebujeme co nejdříve uzavřít bilaterální vládní dohody, jejichž součástí bude Turecko. Domnívám se, že je politováníhodné spojovat postoj Ankary k plynovodu Nabucco s přístupem země k EU. Jsem přesvědčen o tom, že spolupráce v energetické politice se nesmí stát zbraní politiky zahraniční. Z toho důvodu potřebujeme intenzivnější dialog o energetice mezi Evropskou unií a Tureckem. Jedním z možných kroků by mohlo být otevření kapitoly o energetice.
Nicolae Vlad Popa  
Výroční zpráva Komise o pokroku Turecka jako kandidátské země za rok 2008 je vyvážená. Proces reforem by měl být urychlen a osm kapitol vyjednávání je stále zablokováno, Komise však přivítala zejména nedávnou diplomatickou aktivitu Turecka a jeho roli při podpoře stability v regionu. Události v létě roku 2008 zdůraznily strategickou roli Turecka, i v odvětví energetiky.
V oblasti regionální spolupráce jsme zaznamenali, že Turecko sehrálo skrze aktivní diplomacii konstruktivní roli ve vztazích se sousedními zeměmi a na Středním východě. Události na Kavkaze poukázaly na strategický význam Turecka pro bezpečnost dodávek energie v EU, především co se týče různých přepravních tras. Dokument zdůrazňuje význam úzké spolupráce v odvětví energetiky mezi EU a Tureckem a projekt Nabucco je v tomto ohledu klíčovým prvkem. Byla zahájena jednání mezi řeckými a tureckými vedoucími představiteli na Kypru ohledně nalezení řešení kyperské otázky, nyní je tedy důležité, aby, kromě úsilí, jež v této věci vyvíjí OSN, i Ankara pokračovala v podpoře urovnání sporu.
Rozšiřování EU a pokračování integrace zemí západního Balkánu jsou pro Rumunsko klíčové. Rumunsko podporuje zásadní pokrok, jehož bylo dosaženo v jednáních s Tureckem, což je proces, jehož silná dynamika může povzbudit vnitřní reformy.
Toomas Savi  
písemně. - Za uplynulých pět let byly nové členské státy svědky řady pozitivních důsledků, které přináší členství v Evropské unii. Na tuto zkušenost nesmí žádná země mít monopol, a já tudíž zcela zastávám pokračující rozšiřování EU. Přál bych si, aby Turecko v blízké budoucnosti přistoupilo k EU, zpráva o jeho pokroku však bohužel naznačuje téměř opačnou tendenci.
Tímto tématem jsem se zde již několikrát zabýval a poukazoval na genocidu v Arménii a obavy nad kurdskou otázkou a okupací Kypru.
Kromě toho, prozkoumáme-li pokrok, jehož Turecko dosáhlo směrem k dokončení jednání o 35 kapitolách acquis communautaire v době od října roku 2005, zjistíme, že bylo otevřeno pouze 12 kapitol a doposud byla uzavřena jen jedna z nich - kapitola o vědě a výzkumu.
Rád bych se Rady a Komise zeptal, jakým způsobem chtějí urychlit jednání a vyřešit spor o Kypru.
Csaba Sógor  
písemně. - (HU) Členské státy Evropské unie by měly vůči kandidátským zemím prokazovat větší solidaritu a toleranci. Moje vlast, Rumunsko, nebyla na přistoupení připravena a stále má nedostatky v oblasti práv menšin. Nicméně Maďarsko Rumunsku v přistoupení k EU nebránilo, neboť považovalo evropskou solidaritu a toleranci za významnější. Je přirozené, že kandidátské země musí vyvíjet větší úsilí o zaručení lidských práv a práv menšin, je však nutné, aby stávající členské státy EU šly příkladem. Z toho důvodu považuji za důležité, abychom jako členské státy především:
podepsaly a ratifikovaly Evropskou chartu regionálních či menšinových jazyků,
zrušily zákon platný v jednom členském státě, který zavádí pojem kolektivní viny,
poučily se z příkladu Kosova a zaručily kulturní a regionální autonomii tradičních národnostních menšin, které existují na území stávajících členských států.
Csaba Sándor Tabajdi  
písemně. - (HU) Stabilizace zemí západního Balkánu a posílení jejich vazeb k Evropě je důležitý úkol, neboť se jedná o region s geostrategickým významem pro Evropu. Zároveň je však v mnoha ohledech, jako je oblast hospodářství a energetiky, stále značně zranitelný a závislý.
Chorvatsko, jak doufám, bude moci přistoupit k EU v roce 2011 za maďarského předsednictví, to však záleží na úspěšném dokončení nedávno zahájených bilaterálních jednání s mezinárodní mediací ohledně rozdělení Piranského zálivu. Další podmínkou je naprostá spolupráce Chorvatska s Mezinárodním trestním tribunálem v Haagu při vyhledávání a předávání válečných zločinců. Dále je třeba vyslat pozitivní signál ostatním zemím v regionu, u nichž je z důvodu různých externích a interních faktorů časový plán pro přistoupení stále nejistý. Ratifikujme co nejdříve Dohodu o stabilizaci a přidružení se Srbskem, Bosnou a Hercegovinou, zaručme všem zemím v regionu úplný status kandidátských zemí a rozhodněme o přesném časovém rozvrhu pro co nejrychlejší uzavření dohody o uvolnění vízového režimu. Finanční krize byla pro balkánskou oblast těžkou ránou, a je-li to možné, členské státy se musí podílet na stabilizaci regionu a poskytnout pomoc zemím, které se ocitly v obtížné situaci. EU musí pozorně sledovat vztahy mezi etniky na Balkáně a zvláštní pozornost přitom věnovat situaci v Makedonii, která je v současnosti nejvíce ohrožena vážným konfliktem.
