Jautājumu laiks (Komisijas priekšsēdētājs)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Jautājumu laiks (jautājumi Komisijas priekšsēdētājam).
Jautājumi par jebkuru tematu politisko grupu vārdā.
Sēdes otrajā daļā - jautājumi par nodarbinātības situāciju Eiropas Savienībā.
Othmar Karas
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs!, Eiropas Studiju centrs, grūtības, ar kurām sastapusies Grieķija, stratēģija "Eiropa 2020” un meklējumi izejai no finansiālās un ekonomiskās krīzes - tas viss skaidri rāda, ka, spēkā esot pašreizējiem līgumiem, mēs vajadzīgos pasākumu veikšanā drīz sasniegsim savu iespēju robežu. No otras puses, daudz dalībvalstu glābiņu meklē jaunā starpvaldību attiecību, nacionālisma un protekcionisma formā, nevis Eiropas mēroga risinājumos.
Ko jūs esat nolēmuši darīt, lai atrisinātu šīs problēmas, lai izvēlētos vajadzīgos kopīgos mērķus un radītu drošus Eiropas mēroga instrumentus, kas palīdzētu mums rīkoties efektīvi un rast pareizos risinājumus?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Pārsteidzošā kārtā ir taisnība, ka dažu dalībvalstu politiķi interpretē Lisabonas līgumu starpvaldību risinājumu garā. Par Lisabonas līgumu vienojās, lai tieši palielinātu Eiropas dimensiju, stiprinātu Eiropas Parlamenta pilnvaras, atvieglotu lēmumu pieņemšanu ar kvalificēta vairākuma balsojumu un stiprinātu Komisijas lomu ekonomikas uzraudzībā un ārlietās. Tāpēc šāda interpretācija ir pārsteidzoša, bet tā patiešām ir vērojama.
Komisija uzdevums, protams, ir būt par līgumu uzraudzītāju, saskaņā ar Lisabonas līguma 117. pantu aizsargāt Eiropas tiesību aktus un gādāt, lai tos stingri ievēro, jo Eiropas Savienība vairs nebūs īsta Savienība, ja tā nebūs tiesiska Kopiena.
Otrkārt, tās uzdevums ir veicināt iniciatīvas un uzņemties to vadību. Šajā nolūkā tā centīsies nākt klajā ar priekšlikumiem, kurus, es ceru, Parlaments atbalstīs. Savās politiskajās pamatnostādnēs es pieminēju īpašās attiecības ar Parlamentu, un es patiešām esmu nolēmis tās ieviest.
Othmar Karas
PPE grupas vārdā. - (DE) Rehn kungs Madridē ierosināja tiesību aktu kopumu, kas vēl nav pieņemts, bet kas ietver sankciju apspriešanu pašā debašu sākumā. Manuprāt, mums nevajadzētu sākt ar sankciju piemērošanas dalībvalstīm apspriešanu, jo tas būtu ačgārni darīts. Tā vietā mums ir jānosprauž kopēji mērķi, kopēji projekti un kopēji instrumenti, papildinot tos, kas jau darbojas, un tikai tad mums jāizskata sankcijas par rīcību, kas liecina par solidaritātes trūkumu. Kāds ir jūsu viedoklis par šo pieeju?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kā jūs teicāt, Karas kungs, lēmums vēl nav pieņemts. Ir notikušas pirmās debates ar finanšu ministriem, un faktiski Komisija nākamajā mēnesī sniegs paziņojumu par pastiprinātu ekonomikas pārvaldību. Mūsu mērķis ir pastiprināt Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo un koriģējošo pusi. Mēs sniegsim priekšlikumus par efektīvāku un plašāku eiro zonas makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzību, un mēs izpētīsim krīzes atrisināšanas mehānisma izveides iespējas, bet mēs galveno uzmanību pievērsīsim jautājuma būtībai.
Mēs uzskatām, ka saskaņā ar spēkā esošajiem līgumiem ir iespējams darīt daudz vairāk eiro zonas un Ekonomikas un monetārās savienības uzraudzības labā, ja dalībvalstis ir patiešām gatavas sadarboties un ievērot līgumus.
Martin Schulz
Līguma par Eiropas Savienības darbību 125. pants ir tā sauktā neglābšanas klauzula, citiem vārdiem sakot, aizliegums ES dalībvalstīm uzņemties citu dalībvalstu parādus. Kāds ir jūsu viedoklis par to, ka atbalsta pakete Grieķijai var novest pie tā, ka, piemēram, tādas valstis kā Vācijas Federatīvā Republika aizdod Grieķijas valstij naudu uz trim gadiem ar procentu likmi 5 %, pati to aizņemoties uz trim gadiem ar procentu likmi 1,5 %? Ņemot vērā to, ka kopējā summa ir 8,4 miljardi eiro, tas nozīmē 620 miljonu eiro peļņu. Vai "neglābšanas” klauzula neietver arī noteikumu, ka gadījumā, ja viena dalībvalsts nevar pārņemt citas dalībvalsts parādus, tad tā nevar arī iegūt peļņu no citas dalībvalsts parādiem? Vai jūs esat gatavs apspriest ar Vācijas valdību vai citām valdībām šo galīgi nepieņemamo mehānismu?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Ir taisnība, Schulz kungs, ka Lisabonas līgums nepieļauj tā saukto "dalībvalstu glābšanu”. Risinājums, kas rasts līdz šim - kas vēl nav piemērots, jo tas vēl nav bijis pieprasīts -, saskaņā ar Komisijas viedokli pilnīgi atbilst Līgumam. Es vēlos to uzsvērt. Es zinu, ka dažās aprindās Vācijā notiek debates - kā arī dažās citās dalībvalstīs, bet jo īpaši Vācijā -, un es vēlos teikt, ka ir nepareizi uzskatīt mūsu risinājumu par sava veida glābšanu. Tā nav glābšana. Tā ir aizdevumu koordinācija. Komisija būs par to atbildīga. SVF arī būs iesaistīts šajā shēmā, kas ir, manuprāt, ļoti radoša. Tas ir risinājums, kas kļuva iespējams tikai pēc plašām debatēm ar dalībvalstīm, bet tas pilnīgi atbilst līgumiem un, protams, tas pilnā mērā ievēro Lisabonas līguma noteikumus.
Ļaujiet man beigt ar politisku piebildi, ka, manuprāt neparasti bija tas, ka bija tik grūti rast solidāru risinājumu Grieķijai, lai gan tāds tika rasts Latvijai, Ungārijai un Rumānijai. Ja mēs spējam rast solidārus un atbildīgus risinājumus ārpus eiro zonas, manuprāt, ir skaidrs, ka mums ir jāspēj tos rast arī eiro zonā.
Martin Schulz
S&D grupas vārdā. - (DE) Barroso kungs! Es saprotu, ka jūs cenšaties izvairīties no atbildes uz manu jautājumu, jo tas ir nepatīkams. Tāpēc es to atkārtošu.
Pastāv vismaz iespēja, ka dalībvalstis, kas var aizņemties naudu ar labākiem noteikumiem nekā tās valstis, kam tās šo naudu aizdod, spēs iegūt peļņu no citas valsts parādiem. Tā kā neglābšanas klauzulā apgalvots, ka dalībvalstis nedrīkst uzņemties citu valstu parādus, tām nedrīkst atļaut arī gūt peļņu no šiem parādiem. Vai jūs esat gatavs atklāti teikt, piemēram, Merkel kundzei vai Sarkozy kungam, vai jebkuram citam, ka jūs esat pret šādu rīcību?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es par šo jautājumu esmu runājis nedēļām ilgi ar minēto valstu vadītājiem un citiem, tāpēc es varu jums, Schulz kungs, atklāti teikt, ka vienīgais iespējamais risinājums bija šis. Jau pašā sākumā Komisija aicināja dalībvalstis dot konkrētāku solidaritātes signālu ar Grieķiju, protams, vienmēr ievērojot atbildības principu. Tomēr mums tagad ir jāmudina Grieķija gādāt, lai tai pēc iespējas drīzāk vajadzīgo finansējumu nodrošina tirgus, un faktiski rastais risinājums nosaka, ka eiro zonas dalībvalstu aizdevumi tiks piešķirti bez koncesionārām procentu likmēm. SVF aizdevumu cenas tika uzskatītas par piemērotu kritēriju, izvirzot eiro zonas dalībvalstu divpusējo aizdevumu nosacījumus, lai gan ar dažiem pielāgojumiem, par kuriem vienošanās tika panākta 11. aprīlī.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāja kungs! Vispirms attiecībā uz neglābšanas klauzulu ir jāpiebilst, ka Līgumā tā nav teikts. Līgumā ir teikts, ka dalībvalsti nevar piespiest uzņemties parādus. Līgumā nav teikts, ka ir aizliegts uzņemties parādus. Tas ir skaidri jāpasaka, Citādi, runājot par Līgumu, rodas īsta balsu kakofonija.. Es atkārtoju - Līgumā ir skaidri teikts, ka dalībvalsti nevar piespiest uzņemties parādus. Tāpēc viss, kas izdomāts attiecībā uz Grieķiju, saskaņā ar Līgumu ir iespējams un var tikt īstenots.
Mans jautājums ir nedaudz citāds. Procentu likmes aizdevumiem Grieķijai ir atkal cēlušās līdz 7,6 %, citiem vārdiem sakot, par 450 bāzes punktiem virs Vācijas likmes. Tāpēc ir vajadzīgi citi pasākumi, un man padomā ir ļoti nopietnas, būtiskas reformas: Eiropas Monetārais fonds, Eiropas obligāciju tirgus, daudz tālejošāka stratēģija "Eiropa 2020”.
Komisijas priekšsēdētāja kungs! Mans jautājums ir šāds: kad jūs plānojat uzlikt šāda veida reformu paketi uz Padomes galda, ietverot reformas, kuras Rehn kungs jau ir uzsācis? Jo tas ir tieši tas, kas ir pašlaik vajadzīgs, iesniegt tālejošu reformu paketi kopā ar Grieķijai paredzēto īpašo pasākumu.
José Manuel Barroso
Pirmkārt, Verhofstadt kungs, kā arī atbildot Schulz kungam, būsim pilnīgi atklāti un godīgi pret sevi: ja jums ir jautājumi, ko vēlaties uzdot Merkel kundzei, jums tie viņai ir jāuzdod. Es šeit neesmu, lai atbildētu Merkel kundzes vārdā.. Es esmu šeit, lai atbildētu Komisijas vārdā. Lai tas būtu mums skaidrs.
Lai mums būtu skaidrs arī Komisijas viedoklis. Rastais risinājums skrupulozi ievēro to, ko pazīst kā neglābšanas klauzulu. Protams, mēs šajā jautājumā esam bijuši ļoti uzmanīgi. Paziņojums un priekšlikumi, pie kuriem mēs strādāsim, par pasākumiem, kurus veiksim, tiks iesniegti nākamajā mēnesī. Es vēlos runāt par paziņojumu attiecībā uz pastiprinātu eiro zonas pārvaldību. Debates par politiskiem jautājumiem jau ir notikušas, un Rehn kungs ir saņēmis no Komisijas mandātu, lai piedalītos sākotnējās diskusijās ar finanšu ministriem. Tāpēc es varu jums teikt, ka maijā jūs jau zināsit to pasākumu virzienu, kurus mēs iesniegsim, lai turpmāk palīdzētu stiprināt pārvaldību eiro zonā un vispār Eiropas Savienībā.
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs! Vai drīkstu jautāt Komisijas priekšsēdētājam, vai Eiropas Monetārā fonda ideja būs ietverta šajā priekšlikumā?
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs! Lai dotu konkrētu atbildi uz šo jautājumu, es varu jums teikt, ka mēs esam pret jaunas iestādes veidošanas ideju, ņemot vērā to, ka pastāv Ekonomikas un monetārā savienība.
Es personīgi neesmu pārliecināts, ka tā ir laba ideja, bet es varu jums teikt - personīgi runājot, jo Komisāru kolēģija vēl nav to izlēmusi -, ka ideja par mehānismu finansiālas stabilitātes nodrošināšanai eiro zonā man šķiet laba. Es varu piebilst, ka mēs pašlaik pētām dažādus veidus, kā nodrošināt un stiprināt apdrošināšanas mehānismus, piemēram, kā atbildi uz tiem apsvērumiem, kas radīja Eiropas Monetāra fonda ideju.
Daniel Cohn-Bendit
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Es būtu vēlējies tādu Komisijas priekšsēdētāju, kas vienkārši pieprasa, lai Vācija aizdod naudu ar tādu pašu likmi, ar kādu tā to aizņemas, tas ir 3 %. Jūs vismaz varējāt to publiski pateikt. Tad par to debatētu Vācijā, bet jūs neesat spējīgs pateikt šīs vienkāršās lietas.
Es vēlos jums uzdot citu jautājumu - par tirdzniecības nolīgumu viltojumu novēršanas jomā (ACTA) Jūs esat veduši sarunas par ACTA nolīgumu pret pirātismu un viltojumiem kopš 2008. gada. Martā Eiropas Parlamenta rezolūcijā jums ieteica nepievērst tik lielu vērību ACTA sarunām par viltojumiem. Rīt jūs mūsu vajadzībām publicēsit - pateicamies, mēs to gaidījām veselu gadu - debašu novērtējumu un tekstu, ko pieņēma Jaunzēlandes augstākā līmeņa sanāksmes noslēgumā.
Jūs zināt, ka šo sarunu noslēgumā Parlamentam būs jāsaka "jā” vai "nē”. Vai nebūtu prātīgāk, ja Parlaments piedalītos redzamāk, tādējādi nodrošinot arī sarunu pārredzamību? Citādi izrādīsies, ka jūs esat tādā pašā situācijā attiecībā uz Parlamentu, kādā jūs bijāt attiecībā uz Vispasaules Starpbanku finanšu telekomunikāciju sabiedrību (SWIFT). Tāpēc es lūdzu jūs no šī brīža nodrošināt lielāku pārredzamību un iesniegt mums sarunu tekstus, tāpat kā jūs iesniedzat tos lieliem uzņēmumiem. Parlaments ir tikpat svarīgs kā liels uzņēmums.
José Manuel Barroso
Priekšsēdētāja kungs, Cohn-Bendit kungs! Par to nav šaubu, un es augstākā mērā cienu Parlamentu. Un es varu piebilst, ka tāpēc Komisija, un jo īpaši De Gucht kungs ieguva atļauju no mūsu sarunu partneriem publiskot visus sarunu tekstus. Kā jūs zināt, tos publiskos rīt, 21. aprīlī.
Jūs, bez šaubām, zināt arī to, ka šīs sarunas sākās pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, un mēs vēlamies šajās sarunās cieši iesaistīt arī Parlamentu. Starptautisko attiecību jomā Parlamentam ir jaunas pilnvaras, un Komisija atbalsta to, ka Parlamentam ir lielāka nozīme šādās sarunās.
Daniel Cohn-Bendit
Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Nespēlēsimies ar vārdiem - vienalga, vai jūs to prasījāt, vai ne, jūs nevarat turpināt sarunas, ja jūs nepubliskojat pārredzamības nodrošināšanā iegūtos rezultātus, ņemot vērā to, ka spēkā ir Lisabonas līgums.
Tāpēc jautājums nav par to, ka jūs lūdzāt saviem partneriem publicēt šos ziņojumus Parlamenta vajadzībām, jums tas ir jādara, jo citādi Parlaments nekādā gadījumā nedos jums savu jāvārdu, tāpēc ka Lisabonas līgums jums tagad ir saistošs.
Saskaņā ar Lisabonas līgumu jums tagad ir jānodrošina pārredzamība attiecībā uz Parlamentu, jo jums, galu galā, ir jādabū Parlamenta jāvārds, un jūs par to nevarat būt droši, ņemot vērā pašreizējo stāvokli sarunās un tekstu, ar ko mums ir darīšana.
José Manuel Barroso
Jūs runājāt par Lisabonas līguma stāšanos spēkā. Es atzinīgi vērtēju to, ka Eiropas Parlamenta nozīme ir palielināta arī šajā jomā, un teksts, kuru rīt publiskos un kura publiskošanai mums bija jāiegūst atļauja no mūsu sarunu partneriem, ir sarunu teksts, sarunu teksta projekts. Mēs to darīsim. Jūs, bez šaubām, apzināties, ka dažas starptautiskās sarunas ir jutīgas un dažās jomās prasa piesardzīgāku pieeju, bet mēs, cik vien iespējams, vēlamies iesaistīt Parlamentu, kuram Lisabonas līgumā ir pamatoti piešķirtas pilnvaras starptautiskām sarunām.
Timothy Kirkhope
ECR grupas vārdā. - Martā Eiropas Komisija paziņoja, ka tā vēlreiz pārskatīs Darba laika direktīvu, jo iepriekšējo pārskatu atzina par spēkā neesošu. Tieši Parlamenta nepiekāpība, pieprasot, ka no direktīvas jāizņem dalībvalstu izņēmuma tiesības, noveda pie strupceļa. Kā mēs visi atceramies, AK Leiboristu partijas deputāti savās arodbiedrībās balsoja par to, ka jāizņem AK izņēmuma tiesības, par spīti savas valdības norādījumam to nedarīt.
Ņemot vērā to, ka direktīva tiks vēlreiz pārskatīta, un to, ka daudzas ES valstis vēlas, lai viņu darba ņēmēji varētu izvēlēties elastīgākas darba stundas, vai priekšsēdētājs Barroso var apliecināt, ka Komisija ierosinās direktīvu, kurā būs ievērotas dalībvalstu tiesības 48-stundu darba nedēļai piemērot izņēmumus?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs! Man uz galda vēl nav tiesību akta projekta. Šajā posmā ir vēl pārāk agri formulēt idejas par jebkuru pārmaiņu būtību. Kā jūs zināt, ir konsultatīvs dokuments, kas ir apzināti atvērts ierosinājumiem. Es vēlos uzklausīt arī sociālo partneru viedokli.
Jaunajiem tiesību aktiem ir jāaizsarga darba ņēmēji pret risku veselībai un drošībai, ko rada pārmērīgi garas darba stundas un nepietiekama atpūta. Tiem jābūt arī pietiekami elastīgiem, lai būtu iespējams savienot darbu ar ģimenes dzīvi un lai tie veicinātu uzņēmumu konkurētspēju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju..
Atklāti runājot, mēs to, manuprāt, atrisināsim, Kirkhope kungs, jo Tiesai ir iesniegtas lietas, kuras uzliek mums pienākumu rast šim jautājumam risinājumu.
Tāpēc mēs centīsimies rast plašu atbalstu jaunam priekšlikumam un izvairīties no garām diskusijām, kas bija raksturīgas iepriekšējam mēģinājumam pārskatīt šo direktīvu.
Timothy Kirkhope
ECR grupas vārdā. - Es saprotu, ka priekšsēdētājs Barroso nevēlas pāragri spriest par Komisijas apspriežu rezultātiem. Tomēr Eiropas Savienībā ir vairāki cilvēki -no kuriem tie trīs miljoni cilvēku Apvienotajā Karalistē, kas pašlaik izmanto izņēmuma tiesības, nav pēdējā vietā -, kas vēlēsies saņemt no viņa solījumu, ka ekonomiskās lejupslīdes laikā viņa Komisija negribēs apgrūtināt viņu iespējas strādāt. Baidos, ka komisārs Andor savas apstiprināšanas uzklausīšanas laikā nedeva mums tādas garantijas, bet es ceru, ka priekšsēdētājs Barroso tagad tās dos.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jūs esat ļoti laipns, Kirkhope kungs, bet bez Lielbritānijas Eiropas Savienībā faktiski ir vēl 26 citas dalībvalstis, tāpēc jūs sapratīsit, ka man jāuzklausa arī citu valstu likumīgās intereses, lai gan mēs izturamies ļoti atsaucīgi pret bažām, ko jūs izteicāt.
Šis ir ļoti grūts un ārkārtīgi jutīgs jautājums. Mums ir jāatrod pareizais līdzsvars starp elastību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ko jūs uzsvērāt, un darba ņēmēju aizsardzību, ko, esmu pārliecināts, jūs arī atbalstāt. Tieši to mēs darīsim. Tāpēc mēs aicinām sociālos partnerus arī iesniegt konstruktīvu priekšlikumu.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Barroso kungs! Jūs runājāt par savu darba programmu, un tā ir apspriesta Parlamentā. Jūs esat teicis, ka ņemsit vērā visas kritiskās piezīmes. Man ir viens jautājums. Nesen mēs daudz runājām par krīzi un kā to pārvarēt. Tomēr man ir radies iespaids, ka banku darījumos ļoti maz kas ir mainījies.
Mani interesē arī atbilde uz vēl vienu jautājumu. Vai jūs uzskatāt, ka mēs un Komisija esam darījuši visu iespējamo? Ja nē, kas, jūsuprāt, būtu vēl darāms, lai ilgtermiņā apkarotu finansiālās krīzes iemeslus un bankas nevarētu veikt darījumus tādā veidā, kādā tās veic tos pašlaik?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Tieši šodien savā darba programmā mēs esam iesnieguši rīcības plānu finanšu nozarē. Mēs esam paveikuši lielu darbu, bet vēl daudz kas svarīgs ir jāveic.
Es uzskatu, ka Komisijas priekšlikumi ir pareizi. Faktiski es paužu nožēlu par to, ka dažos gadījumos dalībvalstis ir samazinājušas prasību līmeni, piemēram, attiecībā uz uzraudzības sistēmu, ko jūs pašlaik izskatāt Parlamentā, un tuvākajā laikā mēs iesniegsim dažus priekšlikumus - es šodien esmu iesniedzis Parlamentam pilnīgu sarakstu.
Tomēr, konkrēti runājot, ir dažas īpašas lietas, ko mēs, manuprāt, nevaram darīt. Piemēram, es atbalstu banku nodevas ideju. Es uzskatu, ka tas ir jautājums, par ko jālemj G20 valstīm. Es uzskatu par taisnīgu to, ka banku nozare pēc visām problēmām, ko tā radīja vispārējai ekonomiskajai situācijai, arī dod savu ieguldījumu mūsu ekonomikas nākotnē.
Tāpēc kā vienmēr tas ir līdzsvara jautājums. Mēs nevēlamies graut ļoti svarīgu nozari mūsu ekonomikā - banku nozari -, bet mēs uzskatām, ka ir svarīgi veikt dažus pasākumus, lai atjaunotu uzticību finanšu nozarei.
Lothar Bisky
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Barroso kungs! Man ir viens cits īss jautājums. Deutsche Bank priekšsēdētājs Dr. Ackermann ir cilvēks, kuru ir grūti ietekmēt. Viņš nesen atklāti teica, ka vēlas gūt peļņu 25 % apmērā. Vai jūs nedomājat, ka tas ir pretrunā ar Komisijas un atsevišķu dalībvalstu pasākumiem? Viņš neko nav mainījis. Viņš ir teicis, ka atkal vēlas gūt peļņu 25 % apmērā. Un to saka Dr. Ackermann, Deutsche Bank, ārkārtīgi svarīgas bankas, priekšsēdētājs.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Man diemžēl jāsaka, ka es neesmu sekojis Deutsche Bank priekšsēdētāja paziņojumiem, un es nevaru komentēt to, ko nezinu.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Ņemot vērā to, ka finansiālā krīze bija kredītu krīze un banku krīze, kas notika un sākās lielajās komercbankās - Royal Bank of Scotland, IKB, Fortis un tām līdzīgās bankās -, vai jūs piekrītat, ka Direktīva par alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFM) ne tikai rada lielus zaudējumus Apvienotajai Karalistei, bet ir arī nepareiza un maldinoša regulējuma iniciatīva no Komisijas puses, kam ir pilnīgi nepareizs mērķis?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Nekādā ziņā, manuprāt, tā ir ļoti laba iniciatīva, kuras mērķis ir atjaunot uzticību mūsu finanšu tirgu svarīgai nozarei. Es uzskatu, ka finanšu sektora interesēs ir iegūt uzticību. Būsim godīgi un atklāti šajā jautājumā. Pašlaik finanšu nozarē ir uzticības problēmas, un tās radās, teiksim, dažu šīs nozares dalībnieku bezatbildīgas rīcības dēļ ne tikai Lielbritānijā, kā jūs teicāt, bet arī citās Eiropas valstīs, nemaz nerunājot par situāciju, kas radās Amerikas Savienotajās Valstīs. Mums ir vajadzīgs pienācīga līmeņa regulējums. Mēs uzskatām, ka regulējums, ko ierosinājām, ir pienācīgi līdzsvarots un ka tā mērķis nav radīt problēmas finanšu nozarē. Gluži otrādi, tā mērķis ir radīt uzticību. Finanšu nozarei ir nepieciešama šāda uzticība, lai tā spētu finansēt ekonomiku.
William  Dartmouth
EFD grupas vārdā. - Kā AIFM direktīva, kas ir paredzēta alternatīvu ieguldījumu fondu pārvaldniekiem, atjaunos uzticību finanšu nozarei, ja problēmas rada lielās komercbankas? Tas ir mans jautājums.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Atvainojiet, bet es nepiekrītu, ka problēmas rada tikai lielās bankas.
Faktiski, problēmu, kas radās Amerikas Savienotajās Valstīs, izraisīja ne tikai lielās bankas. Tās izraisīja arī nekomerciālas bankas, ieguldījumu sabiedrības un riska ieguldījumu fondi. Tāpēc mēs nepiekrītam šai analīzei, ka to izraisīja lielās bankas. Faktiski dažas no tradicionālajām lielajām komercbankām nebija atbildīgas par krīzi.
Teiksim skaidri, ka bija ļoti daudz dažādu dalībnieku, kas zināmā mērā ir atbildīgi par haosu, kas radās finanšu nozarē. Mēs uzskatām, ka pienācīgs regulējuma līmenis ir vislabākais risinājums gan bankām, gan citiem instrumentu veidiem vai tirgus dalībniekiem.
Andrew Henry William Brons
Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Ārējās darbības dienests būs pakļauts Augstajai pārstāvei. Saskaņā ar 18. pantu Augstās pārstāves uzdevums ir vadīt Eiropas Savienības kopējo ārpolitiku un drošības politiku, kā noteikts Padomes piešķirtajās pilnvarās. Lai gan Padomei ir daudz trūkumu, tajā tomēr ir dalībvalstu pārstāvji.
Tomēr ietekmīgas personas no Parlamenta politiskajām grupām uzstāj, ka Komisijai ir jābūt daudz izšķirošākai nozīmei šajā dienestā. Jo īpaši viņi cenšas pierādīt, ka Komisijai ir jānodrošina vismaz 50 % no Ārējās darbības dienesta personāla un ka šo dienestu nedrīkst ietekmēt starpvaldību faktori. Es atvainojos par šo terminu. Tas nav manis izdomāts, bet es to redzu kā Padomes un Eiropadomes kodu. Turklāt, protams, Augstā pārstāve sava amata dēļ ir arī Komisijas priekšsēdētāja vietniece.
Tas viss, šķiet, norāda uz varbūtību, ka patiesībā ES ārpolitiku vadīs Komisija un ka ideja par to, ka to vada Augstā pārstāve, ko pilnvarojusi Padome, būs juridiska fikcija. Vai jūs tam piekrītat?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es tam nepiekrītu. Mēs tur neesam. Faktiski, kā jūs zināt, Augstā pārstāvja un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka amats ir viens no Lisabonas līguma vissvarīgākajiem jaunievedumiem, un tā nolūks ir savienot starpvaldību pilnvaras ar Kopienas pilnvarām.
Kopējā ārpolitika un drošības politika pašos pamatos paliks starpvaldību pārziņā, jo tā ir dalībvalstu privilēģija. Tomēr ir arī citas Kopienas pilnvaras, kuras nevajadzētu nodot starpvaldību pārziņā. Tās ir jāpatur, protams, Kopienas pārvaldībā.
Tādējādi Augstajai pārstāvei un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei ir, kā mēs sakām, divi amati. Izmantojot vislabāko sinerģiju, viņai būs jāsavieno šīs abas pilnvaras. Tādējādi viņai, protams, būs pilnvaras, kuras viņā varēs attīstīt Komisijas iekšienē kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece, bet strādājot roku rokā ar dalībvalstīm un Padomi. Es uzskatu, ka tas dos lielāku ieguldījumu Eiropas Savienības ārpolitikas saskaņošanā un konsekvences nodrošināšanā, mūsu interešu aizstāvībā un mūsu vērtību veicināšanā pasaulē.
Andrew Henry William Brons
Es varu saskatīt jūsu teiktajā iekšēju konsekvenci kā Eiropas integrētājs, lai gan es tāds neesmu.
Tomēr faktiski jūs ierosināt, ka mums ir jāiet tālāk par Lisabonas līgumu, kas ir diezgan slikti, un gandrīz jāizslēdz Padome, kas, kā jau teicu, neraugoties uz tās trūkumiem, vismaz sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es nekad neierosinātu, lai Komisija rīkojas pretēji līgumiem, tāpēc ka tās pienākums ir nodrošināt, lai līgumi tiktu ievēroti. Es patiešām vienmēr pieprasu, lai dalībvalstis ņem vērā Līgumu, un visām iestādēm ir jāņem vērā Līgums.
Līgums ievieš līdzsvaru, un šis līdzsvars ir jāievēro. Tas liecina par progresu salīdzinājumā ar pagātni, kad mums bija pilnīgi citādas iestādes, kas risināja faktiski ļoti svarīgas kopējas intereses - proti, Eiropas vērtību aizstāvību pasaulē. Es uzskatu, ka ir iespējams, pilnīgi ievērojot Līgumu, sasniegt tieši to, ko Līgums paredz sasniegt. To var paveikt labas sadarbības garā starp visām iestādēm un, protams, pilnīgi ņemot vērā mūsu dalībvalstis.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es nāku no Itālijas dienvidiem, un mūsu reģiona ekonomika balstās uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem - uz tekstilpreču, apģērbu un apavu ražošanas nozarēm, kā arī uz lauksaimniecību.
Šodien šīs nozares piedzīvo nopietnas grūtības preču ieplūšanas dēļ no Ķīnas un Āzijas tirgiem. Kurpju izgatavošana mūsu reģionā Itālijas dienvidos izmaksā 13 eiro. Gatavā produkcija no Ķīnas izmaksā 5,50 eiro. Mūsu ražotās zīdaiņu izmēra kurpes izmaksā 4-5 eiro, bet Ķīnā ražotās izmaksā 1 eiro.
Uzņēmēji pārceļ savus uzņēmumus uz citām vietām, lai izdzīvotu, vai arī slēdz savus uzņēmumus, un, kad viņi tos slēdz, zūd tūkstošiem darbavietu, un tas rada patēriņa krīzi un reģiona grimšanu nabadzībā.
Vienmēr, kad satieku uzņēmējus, viņi man jautā: "Kāpēc jūs neuzliekat ievedmuitas nodokļus un citus nodokļus?” Ķīnā pastāv zemu izmaksu ražošana, jo bērni no 12 gadu vecuma strādā 10 stundas dienā bez sociālā nodrošinājuma pabalstiem, bez apdrošināšanas un tiesībām uz veselības aprūpi.
Es zinu, ka protekcionisma pasākumi nav vēlami, bet kur ir rodama atbilde? Barroso kungs! Kad sastapšu uzņēmējus, ko lai saku viņiem, ko Eiropa dara, lai apkarotu neatgriezenisku krīzi, kurā neveiksmi cieš tik daudz uzņēmumu, kurā zūd tik daudz darbavietu un veseli Eiropas reģioni, tostarp visnabadzīgākie reģioni Itālijas dienvidos, piedzīvo nopietnu un neatgriezenisku krīzi? Es vēlos, kaut spētu piedāvāt dažas atbildes, Barroso kungs, un es vēlos tās dzirdēt no jums.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es saprotu jūsu bažas, un tās ir pamatotas bažas, un es vēlos teikt dažus vārdus par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas faktiski ir vissvarīgākais dzinējspēks darbavietu radīšanā Eiropā.
Kā ir iespējams reaģēt uz konkurenci, kura nāk no citām pasaules daļām un kurai ir zemāki darba un vides standarti? Manuprāt, pareizais risinājums, protams, nav mūsu robežu slēgšana, jo Eiropas Savienība ir lielākā eksportētāja pasaulē. Tas ir jautājums, ko esam centušies risināt ar G20, tas ir jautājums, ko esam centušies risināt ar Starptautisko darba organizāciju, kā arī dialogā ar citiem partneriem. Tomēr es patiešām uzskatu, ka pareizais risinājums - ja vien netiek pieļauts dempings - nav piemērot pretdempinga instrumentus, nedz arī slēgt mūsu robežas citiem svarīgiem tirdzniecības partneriem Eiropā. Tas varētu radīt pretēju efektu iecerētajam.
Georgios Papanikolaou
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Turpinot iepriekš izteiktos komentārus par Grieķijas problēmas risinājumu, mēs visi, cieši sekojot notikumiem un šo problēmu risinājumam, saprotam un daudziem no mums ir sajūta, ka Padome ir izstūmusi Komisiju.
Manuprāt, Komisija jau pašā sākumā vidējām un mazām Eiropas Savienības dalībvalstīm bija līdzsvarojošs faktors attiecībā uz Padomi. Šodien, manuprāt, tās nozīme to jautājumu risināšanā, ar kurām sastapusies Grieķija, un ne tikai Grieķija, aprobežojas ar tehnokrātiska rakstura rīcību un paziņojumiem.
Mans īpašais jautājums ir šāds: šodien mēs runājam par ekonomiku, par monetāro savienību vairāk no pārvalstiska viedokļa. Mēs runājam arī par vērienīgo stratēģiju "Eiropa 2020”, ko izstrādā Komisija, un mēs runājam par bezdarba un nabadzības apkarošanu. Ņemot vērā to, ka Komisijai nav pienācīgas lomas, kādā veidā būs iespējams īstenot šīs vērienīgās stratēģijas?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Kā jūs zināt, nodarbinātības jautājums ir atkarīgs no vispārējā ekonomikas stāvokļa. Mums ir jāsaprot, ka mēs nevarēsim atjaunot tādu nodarbinātības līmeni, kāds bija pirms krīzes, kad sāksim atgriezties pie lielākas izaugsmes Eiropā.
Tāpēc mēs galvenokārt pūles veltām jauniem izaugsmes avotiem un faktiski cenšamies atjaunot izaugsmi, jo tā Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi svarīga.
Tā tagad ir mūsu prioritāte. Tomēr varu teikt, ka mēs veicām dažus īpašus pasākumus nodarbinātības veicināšanai. Mums ir daži priekšlikumi ES attiecībā uz stratēģiju "Eiropa 2020”, kas saistīti ar jaunām prasmēm, jaunām darbavietām, ar programmām jauniešiem, bet galvenais uzdevums ir atjaunot apstākļus izaugsmei, tostarp uzticību mūsu ekonomikai.
Attiecībā uz Grieķijas situāciju ir jāsaka, ka daudz kas ir atkarīgs, kā jūs zināt, no ticības Grieķijas ekonomikas nākotnei. Tāpēc tā ir tik ļoti atkarīga no budžeta nelīdzsvarotības koriģēšanas.
Frédéric Daerden
(FR) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj! Kā mani kolēģi tikko norādīja, nodarbinātības situācija Eiropā ir uztraucoša,. 2009. gadā 2,7 miljoni cilvēku eiro zonā zaudēja darbu. Turklāt to iedzīvotāju nabadzības riska līmenis, kam ir darbs, ir cēlies līdz 8 % darba ņēmēju Eiropā, nemaz nerunājot par to, ka 17 % iedzīvotāju dzīvo zem nabadzības sliekšņa.
Ņemot vērā šo situāciju, vai jūs nedomājat, ka ir jāīsteno divkārša stratēģija? No vienas puses, veicinot pienācīgu nodarbinātību - būtu bijis vērts iekļaut šo jautājumu un nevis nodarbinātību tikai izaugsmes dēļ Stratēģijā 2020, vai jūs plānojat veicināt videi nekaitīgas, saprātīgas darbavietas, lai veidotu ilgtspējīgu, vienotu sabiedrību? - un no otras puses, palielinot vispārējo nodarbinātības līmeni Eiropā, liekot īpašu uzsvaru uz jauniešiem- jūs par to runājāt -, bet arī uz cilvēkiem, kas ir vecāki par piecdesmit gadiem.
Šajā ziņā pieprasījumu palielinājums Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondam un vairāku nozaru pārstrukturēšana liecina par vajadzību izstrādāt globālās rūpniecības politiku.
José Manuel Barroso
Visi jautājumi, kurus jūs minējāt, tiek risināti Stratēģijā 2020, Daerden kungs. Savās politikas pamatnostādnēs es runāju par pienācīgu nodarbinātību, kā arī par īstas Eiropas rūpniecības politikas vajadzību- nevis vecās rūpniecības politikas, bet politikas, kuras mērķis ir nodrošināt Eiropai ilgtspējīgu rūpniecību, mūsdienīgākas, uz ilgtspējību vērstas politikas vajadzību.
Attiecībā uz jauniešiem jāsaka, ka vismaz divas pamatiniciatīvas ir veltītas viņiem, proti, "Jaunatne kustībā” un "Jaunu prasmju un darbavietu programma”. Mēs esam uzsvēruši vairākus mērķus, piemēram, izglītību, nabadzības apkarošanu un kampaņu sociālās iekļautības veicināšanai.. Šis aspekts parādās Stratēģijā 2020 tieši tāpēc, ka mēs uzskatām bezdarba apkarošanu par prioritāti. Manuprāt, šīs stratēģijas izstrāde ļaus mums sasniegt ievērojamus rezultātus bezdarba apkarošanā.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Kā jūs zināt, dažos pēdējos gados bezdarbs ir palielinājies visās Eiropas valstīs - lai gan atšķirīgos veidos -, un tam ir tendence palielināties vēl vairāk.
Visi ekonomisti ir vienisprātis, ka paies vismaz divi gadi, pirms pagaidu atveseļošanās pazīmes, kas šur un tur parādījušās, kļūs par normu, un ka katrā ziņā vismaz 10 gadus atveseļošanās būs tik ierobežota, ka tā neradīs papildu darbavietas. Tas nozīmē, ka bezdarbs vēl palielināsies un daudzi no šodienas nodarbinātajiem zaudēs darbavietas, un vienlaicīgi mums būs jauniešu paaudzes, kas nespēs iekļūt darba tirgū.
Es jautāju jums, vai jūs nedomājat, ka šādā situācijā ir jāveicina pasākumi, kuru mērķis ir garantēt standarta ienākumus visiem, kas zaudē darbu, un jāuztver jauniešu problēmas kā ārkārtas stāvoklis, kas prasa īpašus apmācību pasākumus, kuri dos viņiem labumu visā laika periodā, kamēr viņi atradīsies ārpus darba tirgus?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jums ir būtībā taisnība, analizējot situāciju darba tirgū. Faktiski situācija turpina pasliktināties, lai gan mērenākā tempā nekā iepriekš. Dažās dalībvalstīs mēs redzam noturīgākas stabilizācijas pazīmes.
Tomēr ir pagājuši deviņi mēneši, kopš ekonomika sāka atveseļoties no dziļās lejupslīdes, un šogad var vēl paiet labs laiks, pirms ekonomiskās aktivitātes trauslajam atsākumam izdosies panāk būtiskas pārmaiņas darba tirgū. Tāpēc mūsu prioritāte tagad ir nodarbinātība. Kā jūs teicāt, bezdarbs starp jauniešiem ir jo īpaši satraucošs. Eiropā bez darba ir vairāk nekā 20 % jauniešu. Tāpēc mēs šogad uzsākām trīs iniciatīvas. Divas no tām es jau minēju. Ir vēl arī "Jauniešu nodarbinātības iniciatīva”. Pie īpašajam iniciatīvām, kuras mēs attīstīsim, pieder tieši arodizglītības veicināšana ar mācību prakses shēmu palīdzību, kuras finansēs Eiropas Sociālais fonds, kā arī augstas kvalitātes mācību pieredzes sekmēšana darba vietā pēc mācību iestādes beigšanas, tā sauktā sagatavošanas prakse, ietverot arī iespēju veikt šo praksi citās dalībvalstīs.
Graham Watson
Pagājušajā nedēļā Eiropas Klimata fonds uzsāka "Rīcības plānu 2050”. Šis plāns iezīmē trīs veidus, kā Eiropas Savienība saskaņā ar Kioto Protokola centieniem var līdz 2050. gadam samazināt CO2 emisijas par 80 %. Tas mums izmaksātu tikai nedaudz vairāk nekā parastā uzņēmējdarbība. Mēs varētu kļūt pilnīgi neatkarīgi energoresursu ziņā, un, ieviešot dekarbonizāciju mūsu ekonomikā, mēs varētu piedzīvot ievērojamu darbavietu skaita tīro pieaugumu.
Tomēr to var paveikt tikai Eiropas līmenī. Vai Komisija atbalstīs šo rīcības plānu? Vai tā centīsies dot Eiropas Savienībai jaunu impulsu, ierosinot vajadzīgos politikas pasākumus? Ņemot vērā darbavietu radīšanas iespējas, vai jūs, priekšsēdētāj Barroso, izmantosit šo ideju, lai mudinātu dalībvalstis attiecīgi rīkoties?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es esmu iepazinies ar Eiropas Klimata fonda ziņojumu, un, patiešām, saskaņā ar Stratēģiju 2020 mēs esam ierosinājuši pamatiniciatīvu "Resursu ziņā efektīva Eiropa”, kuras mērķis ir tieši nodalīt izaugsmi no resursu izmantošanas, piešķirot Eiropai salīdzinājumā ar citiem starptautiskiem partneriem konkurētspējas priekšrocības.
Šo mērķi arī pilnā mērā iekļāva Komisijas darba programmā 2010. un turpmākajiem gadiem. Komisija ir nolēmusi izstrādāt plānu Eiropas pārejai uz zema oglekļa satura, resursu ziņā efektīvu un klimata pārmaiņām pielāgoties spējīgu ekonomiku līdz 2050. gadam, jo īpaši ar enerģētikas un transporta nozaru dekarbonizācijas palīdzību, tādējādi nodrošinot ilgtermiņa politikas un ieguldījumu pamatu. Es uzsveru vārdu "ieguldījumu”.
Mēs uzskatām, ka klimata programma var tāpat kā atjaunojamu energoresursu nozarē radīt vairāk darbavietu Eiropā, kuras mēs parasti saucam par "zaļajām” darbavietām.
Helga Trüpel
Pēdējā laikā ir bijuši vairāki paziņojumi par jauniem IT rīkiem, kas kā, piemēram, Google grāmatas vai iPad, atvieglos piekļuvi kultūras saturam ciparu formātā, jo īpaši tā sauktās e-grāmatas. Tomēr vairākums šo iniciatīvu nāk no ASV. Ko Komisija dara, lai veicinātu mūsu kultūras mantojuma pārveidošanu ciparu formātā Eiropas kontinentā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Eiropas digitālā bibliotēka risina uzdevumu ievietot tiešsaistē mūsu dalībvalstu bibliotēku, muzeju un to arhīvu kolekcijas, kas ir svarīgs mūsdienu uzdevums - mūsu kultūras bagātību pārveidošana ciparu formātā, padarot tās pieejamas un saglabājot tās. Tomēr mums tas ir jādara, neapdraudot autoru un izdevēju tiesības, tostarp darbus, kurus vairs neizdod, kā arī nezināmu autoru darbus. Mums ir arī jānovērtē, vai mūsu finanšu līdzekļi un publiskā un privātā sektora partnerība, kas šur tur vērojama, atbilst šim svarīgajam sabiedriskajam uzdevumam.
Šajā nolūkā es lūdzu priekšsēdētāja vietnieku Kroes kungu un komisāru Vassiliou izveidot ekspertu grupu. Šodien es ar prieku varu jums paziņot, ka Maurice Lavie kungam, Elizabeth Nigerman kundzei un Jacques Decare kungam tiks uzticēts šis uzdevums. Kā ekspertu grupa viņi veicinās ideju saglabāt mūsu svarīgo mantojumu, pārveidojot to ciparu formātā, protams, pilnā mērā ievērojot īpašumtiesības. Es gaidu viņu priekšlikumus attiecībā uz šiem svarīgajiem jautājumiem šā gada beigās.
Ryszard Czarnecki
(PL) Barroso kungs! Es vēlos zināt, kāda ietekme uz nodarbinātību, jūsuprāt, būs gaisa telpas slēgšanai aviācijas nozarē, kas notiek jau vairākas dienas? Šodien ietekmīgā laikraksta "Financial Times” pirmajā lappusē ir teikts, ka gaisa telpas slēgšana, kas skārusi gandrīz 7 miljonus pasažieru un izsaukusi 80 000 reisu atcelšanu, ir nesusi zaudējumus aviācijas nozarei. - aptuveni 200 miljonu ASV dolāru dienā. Kā tas, jūsuprāt, ietekmēs nodarbinātību šajā nozarē? Es domāju, ka tas bija galvenais iemesls tam, ka jūs un Van Rompuy kungs neieradāties Polijas prezidenta bērēs Krakovā.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vispirms runāšu par bērēm, jo es vēlos šo jautājumu nošķirt no pārējiem jautājumiem.
Es ļoti cienīju prezidentu Kaczyński. Es viņam ļoti uzticējos. Es darīju visu, lai piedalītos viņa bērēs.
Kad vien varēju, es biju klāt visās ceremonijās, kurās tika pieminēta prezidenta Kaczyński, viņa sievas un visu to personu nāve, kas gāja bojā šajā traģiskajā nelaimes gadījumā. Es patiešām nesaprotu, kā ir iespējams izteikt šādu kritiku par Eiropas iestādēm, izmantojot tik daudz cilvēku nāvi.
Līdz pēdējam brīdim es darīju visu, lai nokļūtu prezidenta Kaczyński bērēs. Lieta ir tāda, ka tikai vēlu sestdienas vakarā es saņēmu informāciju, ka reiss, kuru organizēja Beļģijas iestādes, tiek atcelts. Man vairs nebija iespējams tur nokļūt.
Tāpēc es vēlos, lai jums būtu pilnīgi skaidrs, ka es darīju visu, ko spēju, lai godinātu ne tikai cilvēkus, kas gāja bojā traģiskajā nelaimes gadījumā, bet arī Poliju kā valsti.
Ja varu izmantot otro minūti, lai atbildētu uz jautājumu par aviācijas nozari, tad gribu teikt, ka mēs apzināmies šīs vulkāna izvirduma lielo ietekmi uz aviācijas nozari, un tāpēc mēs jau strādājam, lai saprastu, kā faktiski varam palīdzēt, ja nepieciešams, Eiropas aviācijas nozarei.
Tā cieš lielus zaudējumus, kurus radīja vairāku dienu ilgs aizliegums veikt komercdarbību. Ir jāmeklē globāli risinājumi, lai palīdzētu šai nozarei pārvarēt krīzi, faktiski mums jau ir bijis precedents - 11. septembris. Tāpēc mēs meklējam veidus, kā atvieglot valsts atbalsta noteikumus, kā mēs to esam darījuši arī iepriekš. Mēs to šodien apspriedām kolēģijas sanāksmē.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, Barroso kungs! Saskaņā ar oficiāliem statistikas datiem bezdarba līmenis starp 2000. un 2006. gadu Eiropas Savienībā svārstījās starp 8 un 9 % un bija Lisabonas stratēģijas triumfs, jo tajā ir runa par pilnu nodarbinātību.
Nesenā ziņojumā Komisija paredzēja, ka pēc šodienas aprēķiniem 2010. gadā bezdarba līmenis sasniegs un pārsniegs 10 %.
Turklāt vairākās valstīs, kas īsteno taupības programmas, piemēram, Īrijā un Grieķijā, kā arī tādās valstīs kā Rumānija, Ungārija un Latvija, kuru glābšanā ir iesaistījies Starptautiskais Valūtas fonds, bezdarbs ir sasniedzis rekordaugstu līmeni.
Ņemot to vērā, es jautāju jums, vai Komisija ir izpētījusi taupības politikas rezultātus, politikas, kuru jūs atbalstāt un kuru jūs spiežat valstis ievērot, lai tās izkļūtu no krīzes? Vai jūs esat izpētījuši šīs politikas ietekmi uz nodarbinātību un to valstu ekonomiku, kurās ir iesaistīts Starptautiskais Valūtas fonds? Vai jūs esat pārliecināti, ka šīs politikas rezultātā bezdarbs Eiropā mazināsies?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Mēs nespiežam nevienu veikt konkrētus pasākumus. Attiecībā uz Grieķiju varu teikt, ka lēmumus pieņēma Grieķijas iestādes, bet jūs, protams, sapratīsit, ka Grieķijas ekonomikas makroekonomiskā nelīdzsvarotība negatīvi ietekmē izaugsmi un nodarbinātību.
Ir skaidrs, ka bez uzticības atjaunošanas Grieķijas valsts finansēm Grieķijā nebūs ne ieguldījumu, ne izaugsmes. Bez izaugsmes mēs nevaram nodrošināt nodarbinātību. Tāpēc mēs nedrīkstam apstrīdēt makroekonomisko stabilitāti un stingrību vai pretstatīt to izaugsmei. Mūsu uzdevums ir saskatīt, kā veikt pāreju, kā saglabāt stimulus to valstu ekonomikā, kurām ir rezerves, lai to darītu, un vienlaicīgi ievērot makroekonomiskās stabilitātes līdzsvaru. Tāpēc Grieķijas ekonomikas un darba ņēmēju interesēs ir nodrošināt Grieķijas valsts finanšu uzticamību, cik drīz vien iespējams.
Paul Rübig
(DE) Mans jautājums attiecas uz vulkāna izvirdumu, kas, protams, ietekmēs cietās daļiņas un CO2 emisijas. Vai jūs uzskatāt, ka ir iespējams novērtēt, kāds cieto daļiņu līmenis turpmāk jāņem vērā, lai novērstu apdraudējumu darbavietām? Mūsu gaisa kvalitātes direktīvas paredz šajā ziņā stingrus ierobežojumus.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Vulkāna izraisītās problēmas Eiropas iestādes vai dalībvalstu valdības, protams, nespēj kontrolēt. Izvirdums notika, un tagad mums ir jāreaģē uz tā sekām.
Attiecībā uz aviācijas nozari mēs jau teicām, ka cenšamies saskatīt, ko darīt, arī pamatojoties uz 11. septembra precedentu.
Attiecībā uz ekonomisko situāciju, manuprāt, ir pārāk agri veikt vispārēju izdarītā kaitējuma novērtējumu, labāk ir izvairīties no ļoti dramatiskiem -vai teiksim, paniku izraisošiem - scenārijiem. Mēs uzskatām, ka pašlaik ir svarīgi risināt kaitējuma seku novēršanas problēmas un censties saprast, ko varam darīt Eiropas līmenī, paturot prātā vienu svarīgu jautājumu - to, ka Eiropas līmenī mēs esam atbildīgi par vienu procentu Savienības budžeta. Pārējie 99 % ir dalībvalstu pārziņā. Tāpēc, manuprāt, nav godīgi gaidīt, lai Eiropas Savienība atrisina visas problēmas, kaut gan mums nav līdzekļu, lai to darītu.
Piotr Borys
(PL) Barroso kungs! Stratēģijā 2020 jūs esat snieguši ļoti optimistiskus nodarbinātības pieauguma tempa vērtējumus - no 63 % līdz 76 %, un bezdarba samazinājumu starp jauniešiem, kas skolu pamet priekšlaicīgi, - 10 % apmērā, bet jūs esat arī uzsvēruši izglītības nozīmi, kas ir galvenā attīstības veicinātāja, tāpēc nākotnē 40 % Eiropas pilsoņu būs ieguvuši augstāko izglītību.
Attiecībā uz to es vēlos jums uzdot šādu jautājumu: vai Eiropas Sociālais fonds, kā arī fondi, kas paredzēti pētniecībai un izstrādei, tiks saglabāti nākamajā Eiropas Savienības budžetā? Es uzskatu, ka faktiski tie nodrošina modernās metodes, jauninājumus un nodarbinātības pieaugumu. Vai jūs nedomājat, ka mums vajadzētu veicināt arī mikrouzņēmumu attīstību? Tas ir labākais veids, kā stimulēt pašnodarbinātību, jo pašnodarbinātības līmenis šodien vēl ir pārāk zems. Tāpēc šie jautājumi ir pamatoti.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Jā, es zinu, ka esam ierosinājuši izvirzīt izglītību par ES Stratēģijas 2020 mērķi, ietverot arī cīņu pret priekšlaicīgu skolas pamešanu, kā arī augstākās izglītības veicināšanu. Mēs uzskatām, ka nav iespējams apspriest Eiropas konkurētspēju, nerisinot izglītības jautājumu.
Tāpēc mēs cenšamies pārliecināt dalībvalstis pieņemt šo mērķi un, protams, pēc tam būs jānodrošina resursi, daži būs jānodrošina dalībvalstīm un daži - Eiropas Savienībai. Mums pēc tam būs jāapspriež finanšu plāns. Mēs vēl neesam tik tālu tikuši, protams, daži pasākumi ir veicami arī Eiropas līmenī, papildinot dalībvalstu valdību centienus. Patiešām Sociālajā fondā mums jau ir plānoti daži mācību un sagatavošanas prakses pasākumi jauniešiem. Tas ir mūsu nolūks. Mēs nevaram paredzēt, kāds finansējums būs pieejams Sociālajam fondam, bet, protams, mēs uzskatām, ka Eiropas instrumentu līmenī mums ir jābūt pietiekami vērienīgiem.
Jutta Steinruck
(DE) Vakar plašsaziņas līdzekļi ziņoja, ka tiks slēgta Opel rūpnīca Antverpenē. Tas ir tikai viens no darbavietu zaudēšanas piemēriem Eiropā. Nākamajā ceturtdienā Eiropas Rūpniecības darbinieku arodbiedrības rīkos demonstrācijas visā Eiropā. Tās pieprasa, lai tiktu aizsargātas darbavietas un Eiropas kā rūpniecības pamata nākotne. Arodbiedrību biedri pieprasa pilnu nodarbinātību, kā arī efektīvu Eiropas politiku un precīzas atbildes šodien, nevis pēc pieciem gadiem.
Jūsu darba programma šajā ziņā. nesniedz precīzu informāciju. Jūs tikko pieminējāt pamatnostādnes un Stratēģijas "Eiropa 2020” nostājas dokumentu. Manuprāt, tas nav pietiekami konkrēts. Jums ir jāsniedz piemēri. Ko jūs plānojat darīt, lai atjaunotu stratēģiski svarīgas rūpniecības nozares Eiropā un kāda loma ir Komisijai autorūpniecības nākotnes nodrošināšanā un darbavietu aizsargāšanā?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Nodarbinātības pamatnostādnes ir lielā mērā atkarīgas no ekonomikas vispārējās izaugsmes, tomēr mēs esam iecerējuši pastiprināt nodarbinātības aspektu ES Stratēģijā 2020. Faktiski mums ir četras pamatnostādnes: palielināt piedalīšanos darba tirgū un samazināt strukturālo bezdarbu, celt darba ņēmēju kvalifikāciju, veicināt darba vietu kvalitāti un mūžizglītību, uzlabot izglītības sistēmu un palielināt piedalīšanos sociālajā izglītībā, kā arī apkarot nabadzību un sociālo atstumtību.
Tās ir vispārējās pamatnostādnes, kuras Eiropas iestādēm un dalībvalstu valdībām ir jāievēro, izmantojot visus instrumentus, kas ir to rīcībā. Protams, bezdarba problēmu Eiropā neatrisinās ne sudraba lodes, ne maģiski risinājumi vai brīnumzāles. Atrisinājumu nodrošinās vispārējie pasākumi, kas paredzēti izaugsmei - finanšu stabilitātes ievērošana, paļāvība uz saviem tirgiem, iekšējā tirgus potenciāla izmantošana. Tas ir vienīgais veids, kā to panākt.
Runājot par autorūpniecību, mēs, protams, zinām, ka pārprodukcija bija ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē, un mēs kopā ar arodbiedrībām cieši sekojam šai nozarei.
Hannu Takkula
(FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Bezdarbs un atstumtība jauniešu starpā ir liela problēma. Kā jūs jau teicāt, 20 % jauniešu ir bezdarbnieki.
Problēma ir arī tā, ka liela daļa no darba ņēmējiem, kas tiek atlaisti no darba, ir vecāki par 50 gadiem. Tomēr tajā pašā laikā cilvēki dažās dalībvalstīs saka, ka mums jāpaildzina darbā pavadāmie gadi, ka jāpalielina pensionēšanās vecums, un cilvēki arī saka, ka mums ir vajadzīgs lielāks skaits darba ņēmēju no ārvalstīm. Tas izraisīs lielu darba ņēmēju migrāciju. Manuprāt, šī situācija ir pretrunīga.
Es vēlos jautāt: ja cilvēki grib paildzināt darbā pavadāmos gadus, tad kāpēc personām, kas ir vecākas par 50 gadiem, nepiedāvā iespēju turpināt strādāt, kāpēc viņus atlaiž no darba? Kāpēc mēs neradām darba iespējas jauniešiem, bet sakām viņiem, ka mums ir vajadzīga darbaspēka migrācija no ārvalstīm?
Kāda ir Eiropas stratēģija šajā jautājumā? Vai mēs nevaram izstrādāt šādu stratēģiju? Es uzskatu, ka mēs visi esam pārliecināti, ka talantīgiem jauniešiem ir jāatrod darbs un ka viņus nedrīkst atstumt. Mūsu sabiedrība maksās lielu cenu par atstumtību.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Es vēlos uzvarēt konkurētspējas globālajā cīņā.. Ir skaidrs, ka mums vajag vairāk cilvēku, kas strādā vairāk un ilgākus gadus - un es piebilstu, arī labāk un konkurētspējīgāk.
Nav nekādas pretrunas starp ilgāku darba dzīvi un imigrāciju Eiropā. Faktiski pārsteidzošā kārtā šodien Vācijā ir gandrīz miljons brīvu darbavietu un gandrīz pusmiljons - Apvienotajā Karalistē. Tas liecina par to, ka pastāv neatbilstības problēma starp darbaspēka piedāvājumu un pieprasījumu.
Šajā jomā vēl ir daudz darba. Es uzskatu, ka pensiju reforma arī var dot ieguldījumu šajā jautājumā. Es vēlos uzsvērt, ka krīzes laikā dalībvalstis neturējās pie tradicionālās politikas, ar kuru saskaņā cilvēkiem lika darbu pamest ātrāk. Tās to nedarīja. Faktiski bija iespējams paturēt cilvēkus darbā ilgāk. Tas ir svarīgi, jo mums ir jāceļ nodarbinātības līmenis Eiropā, ja vēlamies saglabāt konkurētspēju.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Barroso kungs! Savā runā jūs šodien teicāt, ka Komisijas nodarbinātības politikas prioritāte ir, cita starpā, palīdzēt skolu beidzējiem un jauniešiem tapt kompetentiem, lai iekļūtu darba tirgū.
Mēs zinām, ka bezdarba līmenis šajā sociālajā grupā pašlaik ir ļoti augsts. Spānijā tas pašlaik ir gandrīz 40 %, bet Polijā tas ir 20 %, un diemžēl tas visu laiku ceļas. Manuprāt, viena no problēmām ir tā, ka priekšmeti, kurus māca skolā, neatbilst darba tirgus vajadzībām un ka jauniešiem ir grūti iegūt sākotnējo darba pieredzi.
Vai mēs, jūsuprāt varam runāt par zemu Leonardo da Vinci programmas efektivitāti izglītības un profesionālās izglītības jomā? Kā jūs vērtējat šo programmu? Vai Eiropas Komisija gatavo jaunus pasākumus, lai risinātu pieaugošās jauniešu bezdarba problēmas, un, ja tā to dara, kādi tie ir? Ko jūs, Barroso kungs, šodien varat piedāvāt Eiropas jauniešiem?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Bezdarbs starp Eiropas jauniešiem ir pašlaik visdramatiskākā problēma, jo tā līmenis ir augstāks par 20 %.
Tāpēc mēs esam paziņojuši par trim konkrētām iniciatīvām: "Jaunatne kustībā”, "Jauniešu nodarbinātības iniciatīva” un "Jaunu prasmju un darbavietu programma”. "Jaunatne kustībā” ir paredzēta, lai uzlabotu Eiropas izglītības un arodapmācības sistēmu efektivitāti un taisnīgumu. "Jauniešu nodarbinātības iniciatīva” meklē veidus, kā pārvarēt krīzes ietekmi uz jauniešiem, un "Jaunu prasmju un darbavietu programma” tiecas saskaņot prasmes un darba piedāvājumu ar pieprasījumu.
Es esmu uzsvēris situāciju divās lielākajās Eiropas dalībvalstīs, jo līdz 2020. gadam 16 miljoniem darbavietu būs nepieciešama augsta kvalifikācija, un, piemēram, Eiropas Sociālais fonds no 2007. līdz 2013. gadam izdos 13,5 miljonus eiro, lai veicinātu pielāgošanās pasākumus darba ņēmējiem un uzņēmumiem.
Tādējādi ir daži pasākumi, kurus varam veikt Eiropas līmenī, Kopienas līmenī, vai arī pievienoties dalībvalstu pasākumiem jaunatnes bezdarba problēmu risināšanā.
Elisabeth Schroedter
(DE) Barroso kungs! Es jums nepiekrītu. Jūs teicāt, ka Stratēģija "Eiropa 2020” ietver pasākumus, kas izmantos Eiropas Savienības potenciālu radīt "zaļās” darbavietas. Tā nav taisnība. Jūs to vienkārši neiekļāvāt stratēģijā, un es gribu zināt kāpēc. Ir pats par sevi saprotams, ka nodarbinātības veicināšanai "zaļā” politika ekonomikā ir nopietna iespēja radīt darbavietas. Kāpēc tā nav iekļauta Stratēģijā "Eiropa 2020”? Ko Komisija plāno darīt, lai pilnā mērā izmantotu ilgtspējīgas Eiropas potenciālu radīt darbavietas, jo īpaši ņemot vērā to, ka Eiropadomes priekšsēdētājs ir iekļāvis to kā svarīgu punktu savā koncepcijā, jo viņš uzskata, ka tas dod lielas iespējas. Ko Komisija ir iecerējusi darīt?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Man jums jāatgādina, ka tieši Komisija ierosināja klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu un ka mēs uzsvērām dažu "zaļo” ekonomikas nozaru lielo potenciālu darbavietu radīšanā, un ka nākotnes prioritāte un Stratēģijas "Eiropa 2020” vissvarīgākais mērķis ir tieši tas.
Stratēģijas "ES 2020” centrā mēs esam likuši klimata un enerģētikas mērķus - siltumnīcefektu gāzu samazinājumu par 20 %, atjaunojamu energoresursu izmantošanas palielinājumu par 20 %, kā arī energoefektivitātes palielinājumu par 20 %.
Piemēram, lai panāktu atjaunojamu energoresursu palielinājumu par 20 %, mēs izveidosim darbavietas atjaunojamu energoresursu nozarē. Tādējādi mēs to faktiski esam likuši mūsu turpmākās ekonomikas stratēģijas centrā un izvēlējušies to kā vienu no mūsu galvenajiem mērķiem. Izaugsmi, ne tikai viedo izaugsmi un taisnīgu izaugsmi, bet arī ilgtspējīgu izaugsmi.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Mēs esam daudz runājuši par jauniešiem, un tas ir pareizi. Tomēr ir vēl viena cita cilvēku grupa, kuru ir smagi skārusi šī nodarbinātības krīze, un tās ir sievietes. Tas ir, pašlaik, kad dalībvalstu ekonomika grimst parādos un tās samazina savus budžetus, šie samazinājumi bieži notiek tādās jomās kā veselības aprūpe vai izglītība, kurās strādā sievietes.
Es gribu arī jautāt jums, Barroso kungs, ko jūs teiksit un ko esat nolēmis darīt ar tām dalībvalstīm, kas samazina cilvēkresursus, izglītību un veselības aprūpi, lai gan Stratēģijā "Eiropa 2020” ir teikts, ka mums ir jāiegulda līdzekļi šajās jomās? Ņemot vērā to, ka dalībvalstīs noskaņojums ir "samazināt, samazināt, samazināt” un nevis "ieguldīt, ieguldīt, ieguldīt cilvēkos”, ko jūs esat nolēmis darīt ar šīm dalībvalstīm?
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Bezdarbs starp sievietēm 2010. gada februārī bija palielinājies līdz 9,3 % salīdzinājumā ar bezdarbu starp vīriešiem, kas bija 9,8 %, tātad sieviešu bezdarba līmenis bija zemāks. Tomēr jums ir taisnība, ka turpmāk bezdarbs starp sievietēm var izraisīt pamatotas bažas, jo dažas nozares, kuras visvairāk ietekmēs gaidāmie fiskālie ierobežojumi, ir tieši tās, kas ir atkarīgas no sieviešu darbavietām.
Mums ir jāpieprasa, lai dalībvalstis atspoguļo to savās politikas nostādnēs. Mēs nedrīkstam pieļaut, ka sievietes šajā pārejas laikā tiek nostādītas neizdevīgākā stāvoklī. Mēs uzskatām, ka sasniedzamajam nodarbinātības mērķim - un mēs to Eiropadomē esam apsprieduši ar dalībvalstīm - ir jāstimulē gan vīriešu, gan sieviešu nodarbinātība. Faktiski dažās dalībvalstīs ir liels potenciāls, lai to paveiktu. Tomēr dažās dalībvalstīs sieviešu nodarbinātības līmenis ir vēl arvien daudz zemāks par vīriešu nodarbinātības līmeni.
Priekšsēdētājs
Priekšsēdētāj Barroso! Pateicos jums par atbildēm un jūsu klātbūtni jautājumu laikā Eiropas Parlamentā. Manuprāt, šis laiks bija interesants.
Pateicos jums, kolēģi, par aktivitāti pēdējās stundas laikā.
Mēs tiksimies ar priekšsēdētāju Barroso nākamā mēneša jautājumu laikā.
