Inovāciju partnerības (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir debates par jautājumu Padomei, uz kuru jāatbild mutiski un kuru S&D grupas vārdā iesniedza Judith A. Merkies, PPE grupas vārdā - Paul Rübig, ALDE grupas vārdā - Jorgo Chatzimarkakis, Verts/ALE grupas vārdā - Philippe Lamberts un Reinhard Bütikofer, ECR grupas vārdā - Evžen Tošenovský un GUE/NGL grupas vārdā - Marisa Matias, par inovācijas partnerībām - B7-0560/2010).
Judith A. Merkies
Priekšsēdētāja kungs! 90 % cilvēku domā, ka inovācija dos mums videi nekaitīgāku, konkurētspējīgāku ekonomiku, un mēs tam piekrītam. Tomēr acīmredzot vēl nav īstas sapratnes par to, cik neatliekams ir šis jautājums, jo Eiropas Padome ir nolēmusi neapspriest "Inovāciju savienību” ātrāk par nākamā gada februāri vai martu.
Kāpēc tā? Vai visas nozīmīgākās neatliekamās sabiedrības problēmas jau ir atrisinātas? Vai enerģētikas problēma, izejvielu problēma un novecošanas problēma ir jau atrisinātas? Nē, nav, un tāpēc mums steidzami jāizstrādā un jāapspriež šī inovāciju stratēģija. Jautājumu ir daudz. Kas īsti ir šī inovāciju partnerība? Komisijas inovāciju stratēģija ir skaidra, taču šis jautājums joprojām ir atklāts.
Skaidrs ir tas, ka mums nav vajadzīgi jauni - vai vismaz pilnīgi jauni - dokumenti, bet gan piemērotāki dokumenti. Ilgtermiņa drošība ir svarīga, taču mūs ideāli apmierinātu labi funkcionējošs dokuments, kura paredzamais darbības laiks būtu līdz 2020. gadam. Svarīgi ir, lai inovāciju partnerība būtu pēc iespējas tveramāka un skaidrāk saprotama, lai tai būtu faktiska ietekme, lai tā būtu tehnoloģiski neitrāla un cieši saistīta ar tirgu, lai būtu precīzi noteikti tās īstenošanas termiņi un lai tajā iesaistītos visi svarīgie partneri, kā arī rūpniecība, valdība, pētniecības institūti un - pats galvenais - pilsoņi, kuri ir inovāciju panākumu dzinējspēks.
Ir saprotami, ka mēs ņemam par pamatu spēcīgās puses, kas mums jau ir, piemēram, ja runājam par "aktīvu un veselīgu novecošanu” - vai drīzāk veselīgu dzīves veidu, nevis novecošanu -, jo faktiski jau novecošana sākas no ieņemšanas brīža. Visās partnerattiecībās jāievēro efektīva un saprātīga pieeja dabas resursiem, un jāsāk ar neatliekamākajām problēmām - enerģētiku un izejvielu izsīkumu. Šajās jomās ir vajadzīgas jaunas inovācijas.
Tāpēc ir nepieciešama stingra Padomes apņemšanās, un tam ir vajadzīgs entuziasms - gan viens, gan otrs ir vajadzīgs, lai inovāciju stratēģija darbotos. Atkāpšanās aiz robežām nav pieļaujama. Ekonomika nav tikai eiro, banku nozare vai Stabilitātes un izaugsmes pakts. To veido arī darbavietas Eiropā un labvēlīgāka Eiropas pozīcija pasaulē, un kā gan to iespējams sasniegt, neizmantojot inovācijas?
Amalia Sartori
autore. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Komisijas priekšlikums 2009. gada 6. oktobrī pieņemtajā "Inovāciju savienības” politikas dokumentā ir stratēģijas "Eiropa 2020” sastāvdaļa. Iniciatīvas mērķis ir sniegt stingru, efektīvu un ilgtspējīgu atbildi uz mūsu sabiedrības galvenajām problēmām.
Starp daudzajiem iecerētajiem pasākumiem un dažādajiem mērķiem, kurus pati Komisija ir izvirzījusi, mēģinot izveidot īstu Inovāciju savienību, viens no novatoriskākajiem elementiem ir tā dēvētā "Inovāciju partnerība”. Lai sasniegtu minētos mērķus, jāizvēlas pareizās partnerattiecības. Šim nolūkam Komisija ir noteikusi virkni prioritāru uzdevumu, kurus mūsu sabiedrībai nāksies risināt turpmākajos gados un desmitgadēs. Parlaments savu nostāju attiecībā uz minēto jauno koncepciju izvēlējās paust rezolūcijā, kurai es esmu referente Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) grupas vārdā. Pēc neilgām sarunām visi referenti no dažādajām politiskajām grupām rezolūciju parakstīja, tādējādi nav nekādu problēmu, kuras būtu vērts minēt.
Es uzskatu, ka ir svarīgi uzsvērt, cik būtiski mūsu ieguldījums palīdzēja nodrošināt, lai abas partnerības, kas tiks uzsāktas pēc izmēģinājuma iniciatīvas par veselīgu novecošanu, būtu orientētas uz "viedajām pilsētām”, tā lai dažādās Eiropas pilsētās būtu iespējams veikt vairākus futūristiskus eksperimentus nolūkā sasniegt "20/20/20” mērķus un īstenot ar enerģijas ražošanu nesaistītu izejvielu stratēģiju, jo mums ir nepieciešams konkrēts risinājums milzīgajām un sarežģītajām problēmām, kas ietekmē sabiedrību šajā jomā.
Turpmākajos mēnešos Komisijas iekšējā darba grupa lems par pārvaldību, finansējumu, atlases kritērijiem un budžetu iniciatīvām, kas tiks uzsāktas pirmās partnerības laikā.
Jorgo Chatzimarkakis
Priekšsēdētāja kungs! Kas tieši ir paredzēts Eiropas inovācijas politikā? Kas ir paredzēts Eiropas pētniecības politikā? Ja mēs uzdodam sev šo jautājumu vai ja mēs to uzdotu pilsoņiem uz ielas, atbildes vietā mēs saņemtu vien izbrīnītu skatienu. Tas tādēļ, ka nav skaidrs, kāda pievienotā vērtība ir Eiropas pētniecībai un Eiropas inovācijai. Šā iemesla dēļ mēs atzinīgi vērtējam faktu, ka komisāres Geoghegan-Quinn priekšlikums sākas ar inovācijas definīciju. Kas ir inovācija? Inovācija ietver naudas, produkta vai licences radīšanu, pamatojoties uz zināšanām. Tas ir kaut kas jauns. Man patīk, ka Komisija ir izvēlējusies tieši šādu virzienu. Tomēr tagad mums arī ir vajadzīgi tādi "cilvēks uz mēness” vai "sieviete uz mēness” projekti, kas būtu saprotami cilvēkam uz ielas, tā lai ES nodokļu maksātāji saprastu, ko mēs šeit darām ar viņu naudu. Šajā saistībā es saskatu plašas iespējas jautājumā par veselīga mūža paildzināšanu par diviem gadiem. Šāds projekts būtu saprotams ikvienam. Tāpēc es esmu gandarīts, ka pirmā ierosinātā inovāciju partnerība ir veltīta tieši šā mērķa sasniegšanai. Cilvēka mūžs par diviem veselīgiem gadiem garāks - to sapratīs katrs, un tas mums ir jādara. Šajā jautājumā mēs jūs pilnībā atbalstām.
Taču es vēlos norādīt - un Merkies kundze jau to minēja -, ka, apsverot instrumentus, kādi jau ir pašreiz, mēs redzam Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu (EIT), Zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK), Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI) un tā dēvēto Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (KIP) - tās visas ir programmas, kas jau tiek īstenotas. Ja mēs tām pievienosim vēl vienu programmu, tad mums būs grūti nopietni ķerties pie šā jautājuma risināšanas. To mums nevajadzētu darīt. Inovāciju partnerībai ir jādod reāls ieguldījums situācijas sakārtošanā un visu ierosmju apvienošanai vienā sistēmā. Tāpēc mēs šo priekšlikumu pieņemsim tikai tad, ja tas būs saprotamāks nodokļu maksātājiem. Mums vienmēr ir jāzina atbilde uz jautājumu - kas dod Eiropai lielāku pievienoto vērtību? Ja šis priekšlikums to nodrošina, mēs to pilnībā atbalstīsim.
Evžen Tošenovský
Komisijas ierosme izveidot inovāciju partnerības izmēģinājuma programmu par tematu "Aktīva un veselīga novecošana” ir, protams, interesants Komisijas pasākums. Manā uztverē tas, ka Komisija ir izvēlējusies šo izmēģinājuma projektu, norāda uz to, cik svarīga visai Eiropas Savienībai ir novecošanās problēma. Kā izmēģinājuma projektam tam jārealizē īpaši grūts uzdevums tāpēc, ka metodes vecāku pilsoņu drošības garantēšanai Eiropas Savienībā ir pietiekami atšķirīgas. Iemesli tam meklējami valstu atšķirīgajā vēstures gaitā un dažādajā pieejā šim jautājumam. Tāpēc mums būs interesanti vērot, vai Komisija atradīs patiešām inovatīvu pieeju šādas sarežģītas problēmas risinājumam. Es ceru, ka šis projekts nebūs tikai vispārīgs apraksts, bet faktiski palīdzēs risināt minēto problēmu.
Divi citi jautājumi, kas saistīti ar inovāciju partnerību, radās mūsu apspriedēs ar kolēģiem - tie ir viedās pilsētas un izejvielas. No pašreizējo izredžu un paredzamo problēmu viedokļa šāda pieeja attiecībā uz izejvielām ir pamatota. Jau šodien un, iespējams, tuvākajos gados dalībvalstīm būs grūti garantēt izejvielu nodrošinājumu. Tas attiecas gan uz enerģētiku, gan rūpniecisko ražošanu. Ir vairākas problēmas, kas saistītas ar izejvielām, un daudzas Parlamenta komitejas regulāri tās risina. Pastāvīgs izejvielu nodrošinājums un jaunu izejvielu avotu meklējumi ir Eiropas valstu ekonomikas turpmākās izaugsmes un konkurētspējas saglabāšanas priekšnosacījumi. Protams, tamlīdzīgas problēmas ir daudzās jomās, tostarp atsevišķu Eiropas valstu pilsoņu sociālo apstākļu jomā. Saprātīgs reglamentējums, uzsverot taupīgu izejvielu izmantošanu, nākotnē būs noteikti viens no pamatjautājumiem.
Marisa Matias
Mēs šodien esam šeit, lai apspriestu vienu no Komisijas piedāvātajām prioritātēm, proti, inovāciju politiku, kas beidzot sāk izpausties kā inovāciju partnerība un kā šis izmēģinājuma projekts attiecībā uz aktīvu un veselīgu novecošanu, kuru mums šodien šeit jāapspriež. Vēl ir jānosaka daudz aspektu, jo īpaši attiecībā uz turpmāko projektu noteikšanu un definēšanu un prioritāšu paredzēšanu. Kas, galu galā, noteiks šīs prioritātes un pēc kādiem kritērijiem? Manuprāt, mums ir nepieciešamas dažas atbildes.
Es tomēr vēlos izteikt dažas piezīmes jo īpaši par šo pirmo aktīvas un veselīgas novecošanas projektu, ar kuru mūs iepazīstināja. Tāpēc šīm piezīmēm ir labvēlīga pieskaņa, jo man šķiet, ka ir pareizi pievērsties tai iedzīvotāju daļai, kas ir jo īpaši neaizsargāta Eiropā un kas arvien straujāk noveco un nokļūst arvien nelabvēlīgākā stāvoklī.
Es tomēr vēlos uzdot pāris jautājumu par šo tematu, jo man pretrunīgs šķiet tas apstāklis, ka mums piedāvā projektu par šo tematu, lai gan mums nav iespēju atbalstīt šo inovāciju. Kā tad mēs to atbalstīsim? Kāds būs šā atbalsta pamats? Vai jebkādas inovācijas ir iespējamas situācijā, kādu piedzīvojam, kad notiek neatlaidīgi un sistemātiski uzbrukumi sociālai valstij, kad tiek samazināta piekļuve veselības aprūpei un pakalpojumiem un kad šai jomai pastāvīgi trūkst līdzekļu?
Iesniegtā paziņojuma virsraksts "Inovāciju savienība” vairāk darbavietām, labākai dzīves kvalitātei un labākai sabiedrībai pretendē uz vērienīgumu. Es pat teiktu, ka man nebūtu grūti to personīgi atbalstīt, bet mums ir jāatzīst, ka tas nesaskan ar neseno dalībvalstu praksi - samazinājumiem un taupības pasākumiem. Es uzskatu, ka ilgtspējīgas inovācijas ir iespējamas tikai tad, ja tiek īstenota stingra, ilgtspējīga un prasīga valsts politika. Pretējā gadījumā čiks vien iznāks, un nebūs nekā, ko parādīt un piedāvāt sabiedrībai.
Benoît Cerexhe
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Es atzinīgi vērtēju mums doto iespēju debatēt ar jums par inovāciju partnerības pamatiniciatīvām un jo īpaši par jauno koncepciju "Eiropas inovāciju partnerība”, kas noteikti ir galvenā koncepcija Komisijas paziņojumā, ko tā sniedza oktobra sākumā.
Šajā posmā Padome, protams, vēl tikai apsver šo jautājumu, un secinājumi tiek gatavoti Konkurētspējas padomei, kas rīkos sanāksmi 26. novembrī.
Kā jūs atceraties, 17. jūnijā Eiropadome pabeidza stratēģijas "Eiropa 2020” galīgo redakciju, un viens no galvenajiem izvirzītajiem mērķiem ir, es citēju, "uzlabot pētniecības un izstrādes apstākļus”, jo īpaši ar mērķi paaugstināt valsts un privāto ieguldījumu līmeni šajā nozarē līdz 3 % no IKP. Personīgi es nespēju iedomāties, ka mēs varētu ieguldīt mazāk par 3 %, jo tas ir noteikts Lisabonas stratēģijā, un tagad mums jāatvēl sev līdzekļi, lai sasniegtu šo mērķi.
Inovāciju savienības pamatiniciatīva, ko ierosināja Komisija, ievēro virsrakstā izvirzīto mērķi, un Beļģijas prezidentūra ir centusies savlaicīgi risināt šo svarīgo jautājumu. Mūsu Padomei jūlijā bija pirmās neoficiālās debates par šo jautājumu, bet 12. oktobrī - oficiālas debates, un šīs debates ļāva prezidentūrai iesniegt Padomes secinājumu projektu, kas pašlaik tiek izskatīts un kas ir iekļauts Konkurētspējas padomes 25. un 26. novembra sēdes darba kārtībā. Es vēlos uzsvērt, ka prezidentūra ir nodrošinājusi, lai pētniecības un rūpniecības nozares cieši sadarbotos šajā jautājumā, un tādēļ ir panākti lieliski rezultāti - jūlijā mums notika kopīga Padomes sēde, un novembrī tiks iesniegti kopīgi secinājumi.
Turklāt Komisijas paziņojums, kā arī Konkurences padomes darbs nodrošinās materiālu, lai sagatavotu debates par pētniecību un inovācijām, kurām jānotiek Eiropadomē gada beigās.
Tāpēc jūs sapratīsit, ka man kā Konkurētspējas padomes priekšsēdētājam, gaidot stratēģisku ierosmi no mūsu dalībvalstu vadītājiem vai valdībām, ir savos izteicienos jābūt piesardzīgam. Taču ļaujiet man piebilst, ka inovāciju temats jeb plašākā nozīmē zināšanu trīsstūris (izglītība-pētniecība-inovācijas) nav gluži jauns ne Padomei, ne Parlamentam.
Padomē šis temats pastāvīgi tiek iekļauts Konkurētspējas padomes darba kārtībā ar vispārīgu virsrakstu "Eiropas Pētniecības telpa”. Es jo īpaši gribu minēt 2008. gada decembra Padomes Eiropas Pētniecības telpas 2020. gada redzējumu un Padomes nesenos secinājumus, kuru virsraksts ir "Novatoriskas Eiropas veidošana”, ko maijā pieņēma Spānijas prezidentūra. Es minēšu arī dažus galvenos rīcības virzienus, kurus Padome uzskata par būtiskiem, lai gan šis saraksts nav izsmeļošs.
Pirmkārt, iniciatīvām jāattiecas uz visiem inovāciju veidiem gan valsts, gan privātajā sektorā.
Otrkārt, mums ir jāizveido pamatojums efektīvākām budžeta pozīcijām attiecībā uz pētniecību, izstrādi un inovācijām.
Treškārt, publiskajam iepirkumam ir liels potenciāls - lai gan tas ir savā ziņā neizmantots - veicināt inovācijas novatorisku ražojumu, procesu un pakalpojumu veidā.
Ceturtkārt, inovācijas, kas nav saistītas ar tehnoloģijām, piemēram, dizains, pakalpojumi un radoša darbība kultūras jomā, arī ir svarīgi faktori.
Piektkārt, pētniecībai ir nepieciešama efektīva pārvaldība un intelektuālā īpašuma aizsardzība, kā arī efektīva zinātnisko un tehnoloģisko inovāciju izplatīšana.
Visbeidzot, pētniecības un izstrādes politikas pamatnostādnes un programmas, kā arī ar tām saistīti dokumenti ir jāvienkāršo un jāracionalizē, kā jau šodien tas tika norādīts. Es priecājos redzēt, ka tik daudzu deputātu viedokļi sakrīt ar Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas viedokli, ko savā ziņojumā pauda Carvalho kundze. Inovāciju partnerībai nevajadzētu radīt papildu sarežģījumus, bet tai jāveicina vienkāršošanas process.
Arī reģionālā dimensija ir inovācijām svarīga. Šajā ziņā Eiropas inovāciju politikai ir jānodrošina, ka tie, kas nodarbojas ar inovāciju, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, saņem pienācīgu atbalstu arī reģionālā līmenī.
Cilvēka faktors pētniecībā un inovācijās ir galvenais faktors. Eiropai ir jāspēj saglabāt savus pētniekus un piesaistīt talantīgus pētniekus no trešām valstīm.
Pēc šiem vispārīgajiem apsvērumiem es tagad atbildēšu uz četriem īpašiem jautājumiem, kurus jūs uzdevāt.
Apsverot inovāciju partnerības tematu skaitu šķiet, ka Padome ir vairāk vai mazāk vienisprātis, ka mums jāsāk ar izmēģinājuma projektu, lai gan Padome nav vēl pieņēmusi lēmumu. Patiešām, Komisija ir ierosinājusi sākt izmēģinājuma projektu par novecošanu 2011. gada sākumā. Turklāt Komisijas paziņojumā ir minēti vairāki temati, par kuriem tā būtu gatava 2011. gadā iesniegt priekšlikumus, un daži no jums ir minējuši vairākus no šiem tematiem. Pēc definīcijas izmēģinājuma projektu var uzsākt kā eksperimentu, negaidot laiku, kad visi nosacījumi būs iepriekš paredzēti.
Tematu izvēle turpmākajiem partnerības projektiem ir viens no galvenajiem Padomē apspriestajiem jautājumiem, un šajā saistībā es pieminēšu Padomes 2008. gada iniciatīvu par kopīgu pētniecības plānošanu Eiropā, risinot nozīmīgākās sociālās problēmas. Tajā laikā kritēriji, kas, protams, būs lietderīgi inovāciju partnerībā, bija jau noteikti - Eiropas līmeņa problēmas, reālas saistības no ieinteresēto personu puses, Eiropas līmeņa pievienotā vērtība, iespēja panākt, ka pētniecības rezultāti dod labumu Eiropas pilsoņiem un veicina Eiropas konkurētspēju. Es tāpēc redzu, ka galvenajos vilcienos Padomes iepriekšējās pamatnostādnes un Komisijas paziņojumā ierosinātie nosacījumi savstarpēji tuvinās.
Turklāt apspriedēs, kas līdz šim notikušas, mani kolēģi ir bieži uzsvēruši vajadzību pēc augšupējas pieejas, jo īpaši lai noteiktu tematus, veicinātu vienkāršas un nekavējoties ieviešamas sistēmas, sadarbotos ar privāto sektoru, jo īpaši ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, un optimāli uzlabotu pašreizējos finanšu instrumentus.
Tagad esmu nonācis pie grafika un pārvaldības principiem, kas droši vien būs svarīgākie un jutīgākie jautājumi. Galvenie jēdzieni, bez šaubām, būs "pievienotā vērtība”, "konsekvence”, "elastība” un "tieša ieviešana”. Nevar būt ne runas par iepriekš noteiktu vienīgo modeli. Ir ņemtas vērā vairākas ierosmes, lai "pieslīpētu” koncepcijas - viena no tām bija pirms dažām dienām, 27. oktobrī, Beļģijas prezidentūras organizētais seminārs sadarbībā ar Somiju un Komisiju. Par grafiku jāsaka, ka vajadzība pasteigties ir uzsvērta jau stratēģijā "Eiropa 2020”. Tāpēc neatliekamība attiecas arī uz iniciatīvām, kas no šīs stratēģijas izriet. Šajā nolūkā Komisija ir izteikusi dažus vērienīgus priekšlikumus, bet mūsu resursi ir ierobežoti, taču, neatsakoties no vērienīguma, mums ir jānodrošina šā procesa uzraudzība un savlaicīgi jāmācās no kļūdām.
Es noslēgšu savu runu, priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, uzsverot partnerības piemērotākas pārvaldības jēdzienu dalībvalstu līmenī. Šis ir viens no jautājumiem, kas attiecas uz tādas partnerības pārvaldību, kurai nav iepriekš noteikta modeļa, nerunājot nemaz par vienīgo modeli. Dažādas dalībvalstu situācijas ir objektīvi jāņem vērā. Ir jāiesaista dažādu dalībvalstu ieinteresētās personas - Eiropas, dalībvalstu un reģionālā līmeņa ieinteresētās personas, iekļaujot gan valsts, gan privāto sektoru.
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Es esmu pārliecināts, ka pētniecība un inovācijas Eiropai ir ne tikai iespēja, bet gan nepieciešamība, ja mēs vēlamies rast ilgtermiņa risinājumu mūsu modeļa aizsardzībai un vides ilgtspējībai. Es tāpēc atzinīgi vērtēju Parlamenta nemitīgo interesi par šiem jautājumiem un jo īpaši pirmo runu šajās debatēs par inovāciju plānu. Manuprāt, jūsu pienesums ir jo svarīgāks tāpēc, ka pašreizējā situācija spiež dalībvalstis izdarīt grūtu izvēli, un es uzskatu, ka nākotnes dēļ ir būtiski aizsargāt pētniecību un inovācijas, un es varu jums apliecināt, ka informēšu Padomi par šo debašu saturu un vienmēr būšu jūsu rīcībā.
Reinhard Bütikofer
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribu vaicāt, vai Padomei atvēlētais runāšanas laiks vakara stundās ir ilgāks? Manuprāt, no Padomes priekšsēdētāja puses nav visai pieklājīgi runāt divreiz ilgāk par Barroso kungu un Van Rompuy kungu, kopā ņemot, jo mēs zinām, ka mums jāapspriež vēl citi svarīgi jautājumi. Viņš varbūt varētu runāt īsāk.
Ioannis A. Tsoukalas
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos vērst jūsu uzmanību uz lielajām iespējām, kuras piedāvā inovāciju partnerība, kas tik nepieciešama Eiropas Savienības ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, kā arī uz nopietno risku, ka nepareiza šā instrumenta izmantošana varētu vēl vairāk palielināt atšķirības starp Eiropas Savienības dalībvalstīm inovāciju un pētniecības jomā.
Es ar to jo īpaši domāju grūto situāciju ekonomikā, kas vērojama vairākās ES dalībvalstīs, kuru starpā ir arī mana valsts, un es izteikšu to pašu komentāru, ko minēja mana godājamā draudzene Matias kundze. Daudzu valstu ekonomika Dienvideiropā un citās pasaules vietās piedzīvo nesamērojamas grūtības, un Starptautiskais Valūtas fonds, Eiropas Centrālā banka un Komisija pieprasa valsts izdevumu vispārēju samazinājumu, gandrīz pilnīgi likvidējot valsts ieguldījumus pētniecībā. Šādos apstākļos acīmredzot stipri sašaurināsies tehnoloģiju attīstība un inovācijas, ņemot vērā to, ka tās ir pēdējā prioritāte dalībvalstu valdību glābšanas plānos.
Vispārējie samazinājumi, kas uzspiesti šīm valstīm, kā arī intelektuālā darbaspēka emigrācija, kvalificētu darba ņēmēju aizplūšana un universitāšu un pētniecības centru nepietiekamais finansējums nozīmē to, ka zināšanu trīsstūris, par ko mēs iepriekš runājām, nekādā ziņā nav vienādsānu trīsstūris.
Situāciju vēl pasliktina Eiropas universitāšu patiesais stāvoklis, to darbība. Piemēram, saskaņā ar laikraksta Times pirms dažām dienām publicēto Augstākās izglītības pielikumu 82 no 200 vadošajām pasaules universitātēm ir Eiropas universitātes, no kurām 80 atrodas Ziemeļvalstīs un tikai 2 universitātes atrodas dienvidos, Spānijā.
Es vēlos jautāt Eiropas Komisijai, Eiropas Savienībai un Eiropas Parlamentam, kā tie grasās novērst pieaugošo plaisu starp novatoriskajiem Eiropas ziemeļiem un Eiropas dienvidiem.
Teresa Riera Madurell
Priekšsēdētāja kungs! Ir pareizi, ka Komisija publiskoja Inovāciju savienības priekšlikumu vienlaicīgi ar rūpniecības politikas priekšlikumu, jo, lai nodrošinātu saprātīgu un ilgtspējīgu izaugsmi, kas veicina nodarbinātību un konkurētspēju, Eiropas Savienībai ir, protams, jāpalielina inovāciju potenciāls.
Pamatojoties uz šādu pārliecību, mūsu grupa ir uzņēmusies atbildību par abām iniciatīvām. Kā koordinatore es esmu pārliecināta, ka, visiem sadarbojoties, Parlaments palīdzēs rast risinājumu šiem uzdevumiem, risinājumu, kas saglabās līdzsvaru starp ekonomikas, sociālajiem un vides jautājumiem, lai virzītos uz videi nekaitīgāku, saprātīgāku Eiropu, kurā valda samērīga sociālā kohēzija.
Šis ieguldījums sākas ar šodienu, pieņemot šo rezolūciju, kurā ir norādīts - vēl pirms Padomes lēmuma -, kurām jomām jābūt prioritārām, piemēram, sadarbībai inovāciju jomā, kā arī uzsvērts tas, ka panākumi būs atkarīgi no mūsu spējas iesaistīt novatoriskus uzņēmumus, universitātes un pētniecības centrus.
Zbigniew Ziobro
Priekšsēdētāja kungs! Eiropai ir jāattīstās, un inovācijas ir piemērotākais veids, kādā pārvarēt krīzi. Svarīgs konstruktīvas pārmaiņas veicinošs faktors ir paziņojums par finansējuma palielināšanu ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē par 3 % no Savienības IKP. Līdztekus elastīgām tiesību normām attiecībā uz uzņēmējdarbības uzsākšanu, nodokļu atvieglojumiem un vienkāršākām patentu reģistrācijas procedūrām tieši finansiālie faktori būs galvenais attīstības virzītājspēks..
Bez ārējās palīdzības uzņēmumi nebūtu spējīgi finansēt dārgos pētījumus, kuru pabeigšana prasītu daudzus gadus. Taču ir konkrēta problēma - naudas, kas tiek piešķirta no Eiropas Savienības budžeta, bieži vien nepietiek, un uzņēmēji ir spiesti ieguldīt milzīgas summas paši no saviem līdzekļiem. Tādējādi uzņēmumi no Centrāleiropas un Austrumeiropas atrodas bezizejas stāvoklī. Tā kā tiem nav pašiem savu līdzekļu, tie nevar nedz iegūt naudu no valsts budžeta, nedz arī pieteikties ES naudas saņemšanai. Šī situācija, kas novērojama arī citos apgabalos, izraisa līdzekļu uzkrāšanos Eiropas Savienības turīgajos reģionos un palielina neproporcionālu līdzekļu sadalījumu pētniecības un izstrādes jomā.
Eiropas Komisijas priekšsēdētājs ir minējis, ka "bez solidaritātes nebūtu Eiropas Savienības”. Tas tad izskaidro manu jautājumu - kā Komisija plāno stiprināt inovācijas jaunajās Savienības dalībvalstīs? Vai tās var cerēt uz lielāku finansējumu, kas ļaus tām ātrāk panākt vecās Savienības dalībvalstis?
Hermann Winkler
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ar "Inovāciju savienību” Eiropas Komisija iet pareizajā virzienā. Es ļoti priecājos, izlasot, ka Eiropas Komisija ir piekritusi daudzajām prasībām, kas bija izvirzītas 2010. gada septembra ziņojumā par inovācijām, ko pieņēma Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja. Mēs esam vienisprātis, ka Eiropas Savienībai turpmāk ir lietderīgāk jāizmanto tās inovatīvais potenciāls, cita starpā, arī lai neatpaliktu no tādām inovāciju jomā spēcīgām valstīm kā ASV un Japāna, kā arī no jaunietekmes ekonomikas valstīm kā Ķīna. Tomēr "Inovāciju savienība” būs veiksmīga tikai tad, ja tā tiks īstenota kopīgi ar dalībvalstīm un reģioniem. Šim nolūkam Komisija plāno, cita starpā, izmantot inovāciju partnerattiecības, par kurām mēs tagad debatējam un kuras ir mūsu grupu kopīgi iesniegtā jautājuma temats.
Taču šajā saistībā es gribētu brīdināt par risku radīt vēl vairāk dublējošu struktūru. Inovāciju partnerības iecerei vēl nav pilnīgi skaidri iezīmētu aprišu. Padomes paziņojumi arī nav palīdzējuši iegūt pilnīgi skaidru priekšstatu. Tomēr inovāciju partnerības iecerei ir vairāki instrumenti, kas ir līdzvērtīgi pašreizējiem instrumentiem, piemēram, Septītās pētniecības pamatprogrammas tehnoloģiju platformas un Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta Zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK). Es gribu piebilst, ka tādēļ mums obligāti jānodrošina, lai tiktu radīta un izmantota sinerģija un lai mēs izvēlētos vienotu pieeju.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas pūles noteikt pētniecību un inovācijas par vienu no galvenajiem jautājumiem politiskajā darba kārtībā. Mēs apsveram jautājumu par integrētu stratēģiju, lai paaugstinātu Eiropas inovāciju ekosistēmas efektivitāti un lietderību, kas noderēs ilgtspējīgas ekonomikas attīstībā. Eiropas inovāciju partnerība ir paredzēta kā instruments, un galvenās problēmas, uz kuru risināšanu tā ir vērsta, ir pārāk plašas, lai tās nebūtu pretrunīgas. Tomēr joprojām nav skaidrs, kā tiks noteiktas subsidiārās prioritātes un kā tiks noskaidrots, kura no tajās ietvertajām disciplīnām ir svarīgākā. Cik lielu pārredzamību mēs varam sagaidīt, lai iesaistītos ieinteresētās personas? Kā tiks izšķirti pretēju interešu gadījumi? Kāda būs Komisijas, dalībvalstu un reģionu loma? Kā tik sarežģītā struktūrā var nodrošināt pārskatatbildību? Kāda būs šīs partnerības finanšu dimensija? Priekšsēdētāja kungs! Komisijai un Padomei jānodrošina izcilība īstenošanā, ko nevar garantēt, ņemot vērā, ka pirmās partnerības eksperimentālajiem izmēģinājumiem ir atvēlēti tikai daži mēneši laika.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es priecājos, ka ir inovācijas, ka inovācijām tiek veltīta uzmanība un ka ir partnerība, taču man arī jāpiebilst, ka mēs nezinām, kas tas tāds ir, par ko mēs tagad runājam. Mēs runājam par iniciatīvu, taču neviens nav mūs iepazīstinājis ar tās saturu, definīciju vai modeli.
Es ieteiktu, pirmkārt, - ja mēs vēlamies efektīvus rezultātus, kā daži Parlamenta deputāti šeit minēja - pārskatīt rezultātus, ko deva Eiropas Apmācību un informācijas institūti (EAII), partnerattiecības un platformas. Tagad, kad mēs esam ieguvuši pieredzi, ieviešot Septīto pamatprogrammu pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai, mums jānovērtē šie jautājumi objektīvi, veicot ārēju novērtējumu, analizējot rezultātus.
Dažos gadījumos mēs, piemēram, redzējām, ka EAII, galu galā, nonāca pilnīgā lielo uzņēmumu kontrolē, un mazie uzņēmumi kārtējo reizi neko neieguva.
Es ierosinātu veidot tādu inovāciju politiku un definīcijas, kas ļautu saprast, kā mēs varam palīdzēt iesaistīties mazajiem uzņēmumiem - varbūt dažreiz izmantojot starpniekiestādes, kas tiem palīdzētu apmaksāt projektus vai tos īstenot. Taču mēs nevaram turpināt kā līdz šim - neiesaistot mazos uzņēmumus.
Otrkārt, mums jāapsver nepieciešamība ieviest inovācijas administrācijā, citiem vārdiem sakot, ieviest inovācijas inovāciju pārvaldībā. Tas jādara tāpēc, ka tirgus virza inovācijas, un pārvaldība netiek izmantota, lai ievērotu tirgus pieprasījumu, kas dod rezultātus daudz ātrāk.
Tāpēc mums pastiprināti jānodarbojas ar spēju pilnveidošanu, jāievieš inovācijas spēju pilnveidošanā, jāievieš inovācijas pētniecības administrēšanā, lai mēs nākotnes vajadzību dēļ spētu pārvaldīt pētniecību un palīdzētu uzņēmumiem izpildīt šādu īpaši grūtu un sarežģītu uzdevumu. Protams, mums jāiekļauj arī banku sistēma, lai iespējamie riski nebūtu jāuzņemas tikai Eiropas iedzīvotājiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 27. pantā noteikts, ka katram cilvēkam ir tiesības brīvi piedalīties sabiedrības kultūras dzīvē, baudīt mākslu, piedalīties zinātnes progresa veicināšanā un izmantot tā labumus. Eiropas pētniecībai jāatrod risinājumi smagākajām problēmām, ar kurām saskaras sabiedrība - iedzīvotāju novecošanai, klimata pārmaiņām, energoapgādes un energoefektivitātes problēmām, izejvielu trūkumam, kā arī ekonomiskās un sociālās attīstības ilgtspējības problēmām.
Lai nodrošinātu Eiropas Savienības iespēju attīstīt savu novatorisma potenciālu, kas ir būtisks tās konkurētspējai, mums jāizstrādā inovāciju politika, to savstarpēji saistot ar ES rūpniecības politiku. Tikai attīstot ražošanas jaudu un tādējādi arī radot darbavietas visā ES, mēs spēsim saglabāt un attīstīt novatorisma potenciālu ilgtermiņā. Taču inovāciju ietekme uz sabiedrību ir atkarīga no tā, cik plaši tiek izplatīti zinātnes sasniegumos gūtie labumi. Manuprāt, ja mēs vēlamies novatorisku Eiropas Savienību, mums vajadzīga jauna partnerība, kas atbalstīs izglītību un zinātnes progresa radīto labumu pieejamību pilsoņiem.
Danuta Maria Hübner
Priekšsēdētāja kungs! Pēdējos gados par inovācijām ir daudz runāts. Cilvēki tajās jau saskata politisku instrumentu, kas spēj atrisināt visas mūsu problēmas, tātad ar tām saista būtiskas cerības, un mums jāpanāk, lai tās attaisnotos. Tomēr ir pienācis laiks būt pragmatiskākiem.
Bez šaubām, inovācijām var būt īpaša nozīme Eiropas ekonomikas izaugsmes stiprināšanā, taču, lai tas notiktu, ir nepieciešami konkrēti un kopīgi centieni no valsts un privātā sektora puses. Šādiem centieniem jābūt vērstiem uz pamatnosacījumu uzlabošanu, finansējuma pieejamības uzlabošanu un inovāciju politikas pārorientēšanu. Taču pašreiz svarīgākais faktors ir laiks, un mums ir nepieciešams ātri un izlēmīgi pāriet no ambīcijām pie darbiem, nosakot un novēršot faktorus, kas joprojām kavē inovācijas Eiropā, bet, pirmkārt un galvenokārt, izstrādājot jaunus efektīvus politiskos instrumentus.
Eiropas inovāciju partnerība var kļūt par šādu instrumentu, iespējams, pat par izcilu instrumentu. Mums steidzami jāsāk pirmo Eiropas inovāciju partnerības projektu īstenošana, un mūsu pieejai jābūt "mācīties strādājot” un izmantot Eiropas labo praksi.
Šodien inovācijas rodas labi funkcionējošās inovāciju sistēmās, kurās galvenā nozīme ir reģioniem. Tas nozīmē, ka mēs varam paātrināt virzību uz tādu ekonomiku, kas balstās uz zināšanām, pilnībā izmantojot pašreizējās kohēzijas politikas potenciālu attiecībā uz ieguldījumiem inovācijās, kas ir EUR 85 miljardi, kā arī saistības nodrošināt pēc 2013. gada gudru izaugsmi. Kohēzijas politika spēj veicināt inovācijas visās dalībvalstīs un reģionos.
Zigmantas Balčytis
(LT) Inovāciju politikai un tehnoloģisko sasniegumu izmantošanai ir jākļūst par izšķirošo faktoru, ne tikai īstenojot stratēģiju "Eiropa 2020”, bet arī Savienības turpmākajā izaugsmē un konkurētspējā. Faktiski visu Eiropas Savienības politisko jomu īstenošana, piemēram, energoefektivitātes palielināšana, mazāk piesārņojošas ekonomikas attīstība, klimata pārmaiņu nelabvēlīgās ietekmes mazināšana un sociālās labklājības un darbavietu nodrošināšana, ir tieši atkarīga no tā, cik efektīvi tiks īstenota inovāciju politika. Eiropai ir vajadzīga integrēta inovāciju politika, kas būs sekmīga tikai tad, ja varēsim nodrošināt efektīvu, atbilstoši koordinētu sadarbību reģionālā, dalībvalstu un Eiropas līmenī. Es uzskatu, ka Eiropas Inovāciju partnerība ir virzība pretī labākai inovāciju politikas koordinācijai, kas ļaus turpmāk sasniegt apmierinošākus rezultātus konkurētspējas veicināšanā, kā arī visas Kopienas straujāku attīstību.
Mario Pirillo
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Ierobežotu valsts finanšu laikā ieguldījumi inovācijās varētu būt Eiropas galvenais krīzes pārvarēšanas līdzeklis.
Senāk Eiropai inovāciju ziņā bija vadošā loma. Faktiski daudzas inovācijas, kas mainījušas pasauli, radās mūsu kontinentā, piemēram, mobilais tālrunis. Ir pilnībā jāizmanto Eiropas lielais tehnoloģiskais potenciāls un cilvēku kapitāls, panākot stingru koordināciju starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm, lai izvairītos no dublēšanās un optimāli izmantotu ieguldījumus. Mums ir jāpieņem piemērotāk koordinēta stratēģiskā pieeja inovācijām, un šim nolūkam tehnoloģiskā partnerība ir lielisks instruments.
Es vēlos jautāt Padomei, kādus pasākumus tā gatavojas veikt, lai veicinātu partnerības dinamiku un tā kļūtu par starta laukumu faktiskajai ekonomikai.
Seán Kelly
(GA) Priekšsēdētāja kungs! Mūs, bez šaubām, pašlaik gaida nozīmīgi uzdevumi, un mums ir steidzami jāmeklē jauni veidi šo problēmu risināšanai.
Pirms dažām nedēļām man bija privilēģija vadīt šeit GE Inovāciju barometra atklāšanu, kurā tika sniegts pārskats par dažādām ieinteresētajām personām. Divi no galvenajiem secinājumiem ir - 90 % aptaujāto uzskata, ka inovācijas ir galvenais konkurētspējīgas un videi nekaitīgas ekonomikas dzinējspēks, bet 83 % aptaujāto uzskata, ka valsts un privātā sektora partnerība ir svarīga, lai Eiropa kļūtu novatoriskāka.
Vairākums cilvēku tam piekristu, un tāpēc mēs atzinīgi vērtējam šīs apspriedes. Šodien es biju namatēvs pusdienās, kurās piedalījās Padomes un Komisijas locekļi un Eiropas Parlamenta deputāti, un mēs runājām par šo pašu tematu - par inovāciju partnerību. Kā jau minēts, tas ir mūsu nākotnes pamatnosacījums, ja mēs vēlamies sasniegt savus mērķus saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020” - 3 % no IKP un galvenokārt nodrošināt riska kapitālu, kas arī ir būtisks.
Ioan Enciu
(RO) Es atzinīgi vērtēju Komisijas priekšlikumu uzsākt pirmo Eiropas inovāciju partnerības projektu. Lai ES iesaistītu inovācijās visas ES dalībvalstis, tai daudz aktīvāk jāregulē ieguldījumu plūsma, kas vajadzīga, lai novērstu dalībvalstu nelīdzsvarotību resursu ziņā, kuri atbalsta infrastruktūru un pārvaldes aparātu. Es uzskatu, ka īpaša uzmanība jāveltī reģionālās attīstības projektiem. Inovāciju partnerībai arī jābūt vērstai uz šo mērķi. Ir jānodrošina augsta līmeņa kohēzija starp ES struktūrfondiem, dalībvalstu valsts finansēm un privātiem ieguldījumiem.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs! Inovācijas šodien ir kļuvušas par saukli, it kā tās būtu burvju nūjiņa. Mums tomēr jāņem vērā, ka tās vienā mirklī neuzlabos situāciju, kādā esam pašreiz. Jaunu izgudrojumu nonākšanai tirgū ir vidēji nepieciešami desmit gadi, un jaunu ražojumu izgudrošanas izmaksas, kā arī izmaksas, kas vajadzīgas to ieviešanai ražošanā un izgatavošanai, ir ievērojami palielinājušās.
Tas nozīmē, ka mums Eiropā patiešām ir jāiegulda resursi kopīgā pētniecībā un iekšējā tirgū, negaidot vieglus rezultātus. Pienāks laiks, kad parādīsies inovācijas. Ja pētniecībai tiks piešķirts pienācīgs finansējums un pētniekus neviens netraucēs, tad tam būs rezultāti, bet tā nav burvju nūjiņa.
Ilda Figueiredo
(PT) Problēma ir tā, ka minētajai iniciatīvai "Inovāciju savienība”, kura, kā apgalvo Komisija, ir pamatiniciatīva, jābūt ne tikai jaukam pamatmotīvam, lai pievilinātu vēlētājus, tai jābūt integrētai faktiskā attīstības un sociālā progresa politikā, kurā inovācijas būs svarīgs instruments, ja tās pienācīgi atbalstīs, tostarp gan finansiāli, gan kā valsts politikas sastāvdaļu.
Izmēģinājuma projekts aktīvām un veselīgām vecumdienām ir atbilstošs piemērs manis minētajam apgalvojumam. Tas būs būtiska ietekme tikai tad, ja tas būs iekļauts valsts politikā, kas garantē valsts nodrošinātu kvalitatīvu veselības aprūpi, kura pieejama ikvienam iedzīvotājam, pietiekamas pensijas, sociālo aizsardzību, kā arī aprīkojumu un atbalsta pakalpojumus vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai nodrošinātu viņiem pilnvērtīgu dzīvi. Ja tas netiks īstenots, tad šis projekts būs tikai čiks, neoliberāļu politikas sekas, kura balstās uz taupības pasākumiem, kas kavē pētniecību un nenodrošina mūsu iedzīvotājiem labu dzīves kvalitāti, jo īpaši vecākiem cilvēkiem. Jautājums ir - ko Komisija ir nolēmusi darīt, lai šī iniciatīva būtu kaut kas vairāk par čiku?
Iosif Matula
(RO) Ja vēlamies sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020” mērķus, ir jānodrošina ilgtspējīga, saprātīga un integrējoša ekonomika, veicinot pētniecību un inovācijas. Ierosmei šajā jomā jānāk no visiem līmeņiem, tostarp arī no pārrobežu sadarbības ar citiem ES reģioniem.
Es vēlos uzsvērt augšupējas pieejas nozīmi inovācijās. Ir grūti ieviest mācību iestāžu vai uzņēmumu novatoriskos risinājumus realitātē informācijas trūkuma vai ierobežotu finanšu līdzekļu dēļ. Reģionālajām iestādēm ir jāaktivizē šie "nepamanāmie novatori”, kā tie tiek dēvēti, un tie jāatbalsta, izmantojot kohēzijas politikas palīdzības un partnerības programmas. Partnerību var izmantot, lai uzlabotu inovāciju efektivitāti, stiprinot attiecības starp novatoriem un līdzekļu devējiem, kā arī veicinot labu praksi šajā jomā.
Pagājušajā nedēļā, apmeklējot Rumāniju, Reģionālās attīstības komitejai tika iesniegti pētniecības un inovāciju projekti, kurus bija izstrādājušas Rietumu reģiona mācību iestādes, kuras es pārstāvu. Šo iniciatīvu panākumus var nodrošināt, īstenojot veiksmīgas partnerības.
Benoît Cerexhe
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos sirsnīgi pateikties Parlamentam par tā ieinteresētību inovāciju jautājumā. Jūsu atbalsts ir īpaši būtisks, lai steidzami un bez kavēšanās īstenotu inovāciju plānu, lai labāk risinātu iekšējās problēmas un uzlabotu savu konkurētspēju pasaulē.
Manuprāt, prezidentūra ir strādājusi lielā laika trūkumā, jo Komisija priekšlikumu iesniedza 2010. gada 6. oktobrī, un mēs pašlaik gatavojam secinājumus Padomes sēdei 26. novembrī. Ikviens saprot, ka pētniecība un inovācijas ir svarīgas, jo īpaši, ja mēs vēlamies pārvarēt krīzi.
Attiecībā uz partnerības izvēli es esmu uzsvēris pirmā izmēģinājuma projekta nozīmi, jo tā mērķis ir noteikt šā modeļa iespējamību, un, manuprāt, šis pirmais izmēģinājuma projekts spēj gūt sabiedrības atbalstu Eiropā, kā jau iepriekš tika minēts.
Attiecībā uz pārējām iespējamām jomām Komisija minēja kādu duci, un Padome uzsver integrējošas, augšupējas pieejas vajadzību, skaidri un noteikti apliecinot, ka netiks izveidotas nekādas dublējošas vai papildinošas programmas. Noteikti netiks. Tas būtu pretrunā mūsu vienkāršošanas mērķim.
Attiecībā uz budžeta problēmu jāsaka, ka mēs apzināmies, ka pētniecības budžeti ir īpaši ierobežoti, un manā uztverē mūsu kopējai prioritātei jābūt ziemeļu un dienvidu atšķirību novēršanai, kas tika uzsvērta iepriekš, kā arī izcilībai. Tai jābūt ietvertai sinerģijā starp Eiropas līmeņa instrumentiem, jo īpaši starp pamatprogrammu un struktūrfondiem.
Visbeidzot, mēs Padomē, protams, ņemam vērā faktu, ka maziem un vidējiem uzņēmumiem ir vajadzīgs lielāks atbalsts. Tiem nebija pietiekamas piekļuves iepriekšējai pamatprogrammai, un tāpēc mēs darām visu, kas ir mūsu spēkos, lai atvieglotu mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, kā arī lai vienkāršotu finansējuma pamatnosacījumus.
Priekšsēdētājs
Es esmu saņēmis septiņus rezolūciju priekšlikumus, kas iesniegti saskaņā ar Reglamenta 115. panta 5. punktu.
Debates tiek slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 2010. gada 11. novembrī.
