Kravu pārvadājumi Eiropā (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Michael Cramer ziņojums Transporta un tūrisma komitejas vārdā par kravu pārvadājumiem Eiropā.
Michael Cramer
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Vispirms es gribētu no sirds pateikties "ēnu” referentiem par darbu saistībā ar ziņojumu par kravas pārvadājumiem Eiropā, kā arī Transporta un tūrisma komitejas sekretariātam un it īpaši Catot kungam. Sadarbība bija auglīga arī tādā aspektā, ka tā liecināja par komitejas vienprātīgu atbalstu ziņojumam, bez negatīviem balsojumiem vai atturēšanās.
Eiropas iedzīvotāji arvien vairāk cieš no pieaugošās kravu satiksmes, it īpaši uz ceļiem. Viens no mana ziņojuma mērķiem ir ierobežot kravas automobiļu nodarīto postu. Eiropas Komisijas kravu pārvadājumu rīcības plānam, ko tā drīz gatavojas ieviest, ir skaidri noteikti uzdevumi.
Neatkarīgs dzelzceļa kravu pārvadājumu tīkls Eiropā tika nepārprotami noraidīts. Lai cik skaists būtu šis sapnis, vairumā valstu veiksmīgi sadzīvo dažādi dzelzceļa satiksmes veidi, proti, kravas un pasažieru vilcieni brauc pa vieniem un tiem pašiem sliežu ceļiem. Tāpēc, kur vien iespējams, ir jāuzlabo pašreizējās infrastruktūras izmantošana gan tehnikas, gan loģistikas aspektā un, protams, vajadzības gadījumā tā ir jāpaplašina.
Saturīgāks ir ziņojums saistībā ar Komisijas "zaļo koridoru” koncepciju. Pārvadājumi ir jāpārceļ uz videi nekaitīgiem transporta veidiem, tādējādi samazinot ne tikai negadījumu skaitu, sastrēgumus un troksni, bet arī gaisa piesārņojumu un lauku apvidu sagandēšanu. Šajā kontekstā lielāka nozīme jāpiešķir atjaunojamiem enerģijas veidiem, tādēļ ziņojumā īpaši pieminēta vēja un saules enerģija.
Piekrītot principam "maksā lietotājs un piesārņotājs” attiecībā uz visiem transporta veidiem, ziņojumā skaidri pausta arī nostāja saistībā ar diskusijām par Eurovignette: turpmāk vairs nedrīkst subsidēt kravas auto pārvadājumus, kas rada lielu piesārņojumu, un ir jāveic pilnīga ārējo izmaksu internalizācija.
(Neapmierināti izsaucieni)
... un jo sevišķi attiecībā uz gaisa kuģiem.
Galvenais mērķis ir novirzīt kravas satiksmi no ceļiem uz dzelzceļu. Šī iemesla dēļ ziņojumā ir pieprasīts, lai dzelzceļos tiktu ieguldīti vismaz 40 % no transportam paredzētajiem ES līdzekļiem. Eiropā pa dzelzceļu pārvadā tikai aptuveni 17 % kravu. Savukārt automaģistrāļu lielvalstī ASV šis īpatsvars ir 40 %. Vienīgi uzlabojot savu dzelzceļa infrastruktūru, ES spēs risināt kravas satiksmes pieauguma problēmu. Dalībvalstu satiksmes ministriem būtu jālūkojas tālāk par savām nacionālajām perspektīvām un savās valstīs steidzami jāveic ieguldījumi, kas vajadzīgi visai Eiropai.
Svarīga ir arī transporta veidu savstarpējā savienošana. Vajadzīgs arī standartizēts dokuments jūras, dzelzceļa, ceļu un gaisa pārvadājumiem, Eiropas jūras transporta telpa, kurā nav šķēršļu, vairākveidu kravas vienību standarts ne tikai Eiropai, bet arī visai pasaulei, bet it īpaši vajadzīgi ir labāki jūras un upju ostu savienojumi ar iekšzemes ceļu un dzelzceļu tīklu.
Par spīti vienprātīgajam balsojumam mana grupa iesniedza grozījumus, jo atsevišķi komitejas balsojumi bija gaužām sasteigti. Svarīgākais grozījums ir saistīts ar uzdevumu Komisijai noteikt galvenās pārslogojuma zonas un Eiropas dzelzceļa kravu pārvadājumu transporta sistēmas problēmas. Šāda analīze ir vajadzīga, lai varētu bez kavēšanās likvidēt nepilnības dzelzceļa tīklā, tādējādi palielinot tā jaudu. Starp citu, pati Komisija šo ideju vērtē ļoti atzinīgi, un es ceru, ka rīt, balsojumā plenārsēdē, šajā jautājumā tiks panākts vairākums.
Vēlreiz sirsnīgi pateicos visiem kolēģiem par atsaucību.
Peter Mandelson
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze! Četros paziņojumos, kas pieņemti 2007. un 2008. gadā, Komisija ir iestrādājusi Eiropas kravas transporta sistēmu darbības uzlabošanas stratēģiju. Šajos paziņojumos skarti šādi temati: pirmkārt, ES kravu pārvadājumu programma Eiropas kravas transporta efektivitātes, integrācijas un ilgtspējas veicināšanai, otrkārt, kravu pārvadājumu loģistikas rīcības plāns, treškārt, tāds dzelzceļa tīkls, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem, un, ceturtkārt, dzelzceļa infrastruktūras kvalitātes daudzgadu līgums.
Esmu īpaši gandarīts, ka par visiem šiem paziņojumiem jūs tagad esat izstrādājuši rezolūcijas priekšlikumu; tas liecina, cik lielu nozīmi Parlaments piešķir šim jautājumam.
Es vēlētos pateikties referentam Michael Cramer par ieguldīto darbu, kā arī visiem deputātiem, kas viņam ir palīdzējuši.
Attiecībā uz tonnkilometriem 2001. gada Baltajā grāmatā tika paredzēts, ka no 2000. līdz 2020. gadam kravu pārvadājumi Eiropā pieaugs par 50 %. Nākamgad Komisija šo prognozi atjauninās, taču jau tagad ir skaidrs, ka tā ir bijusi diezgan precīza. Galvenie šīs izaugsmes radītie pārbaudījumi -- cīņa pret sastrēgumiem un klimata pārmaiņām, piesārņojošo vielu emisiju samazināšana un energoapgādes drošības garantēšana -- šobrīd ir aktuālāki nekā jebkad agrāk.
Tādēļ ir jāizvēlas tādi transporta līdzekļi, kas rada vismazāko piesārņojumu, tomēr ikviens transporta veids, arī autotransports, ir izmantojams gadījumos, kad tas ir visefektīvākais un piemērotākais.
Ir nepieciešams arī uzlabot Eiropas transporta sistēmas efektivitāti, īstenojot tādus pasākumus, kuru mērķis ir ieviest plaša mēroga informācijas tehnoloģijas, vienkāršot administratīvās formalitātes un sekmēt pakalpojumu kvalitāti.
Atzinīgi es vērtēju to, ka ziņojuma projektā Komisija tiek aicināta turpināt īstenot tādu kravu pārvadājumu politiku, kurā lielāka uzmanība ir pievērsta ilgtspējai. Mēs vēlamies izveidot tādu transporta sistēmu, kas būtu uzticama, efektīva un dzīvotspējīga gan finansiālā, gan ekoloģiskā aspektā. Tādēļ esmu pārliecināts, ka par vienu no mūsu domāšanas un rīcības pamatlikumiem ir jākļūst komodalitātei, proti, racionālai un optimālai visu transporta veidu izmantošanai gan atsevišķi, gan kopā.
Turklāt visiem transporta veidiem ir jāatbilst vairākiem kritērijiem, kas ir ļoti svarīgi no konkurētspējas viedokļa. Precizitāte, regularitāte, uzticamība, augsta kvalitāte, resursu pietiekamība, savietojamība un starptautisko koridoru saskaņotība ir dažas no devīzēm, kas jāpatur prātā, piedāvājot virkni pakalpojumu, kuru galvenais adresāts ir klients. Lai Eiropas transporta sistēmu mēs spētu padarīt efektīvāku, ir vajadzīgas gan jūsu rezolūcijas tekstā aprakstītās konkrētās tūlītējās darbības un šo darbību izmaksu pārvaldība, gan citas Eiropas iniciatīvas, piemēram, Zaļā grāmata par TEN-T nākotni.
Georg Jarzembowski
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs, dāmas un kungi! Mana grupa atbalsta Transporta un tūrisma komitejas patstāvīgo ziņojumu un tajā ietvertos daudzpusīgos priekšlikumus attiecībā uz kravas pārvadājumiem Eiropā. Eiropas Savienības izaugsmei un nodarbinātībai ārkārtīgi būtiska ir tirgus vajadzībām piemērotu, videi nekaitīgu kravas pārvadājumu pamatnostādņu izveide.
Tomēr man arī jāsaka, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir jāaicina pielikt ievērojami lielākas pūles, lai izstrādātu efektīvas transporta struktūras un tās modernizētu. Mēs to atgādināsim Komisijai, kad veiksim finanšu vidusposma pārskatu. Skaistas runas nepalīdz, ja Eiropas tīklu modernizēšanai nav paredzēta nauda. Transporta infrastruktūras modernizēšana galvenokārt attiecas uz dzelzceļa transportu. Šajā ziņā prioritāte ir visvairāk izmantoto dzelzceļa koridoru modernizācija un to aprīkošana ar ERTMS pārrobežu Eiropas dzelzceļa satiksmes kontroles sistēmu, lai kravas pārvadājumus bez kavēšanās pārceltu no ceļiem uz dzelzceļu. Tomēr teikšu jums atklāti, komisāra kungs: kad jūs apkopojāt ierosinājumu sarakstu attiecībā uz kravu pārvadājumu pakalpojumiem -- es vēl atceros, ka Neil Kinnock jau reiz ierosināja ideju par atsevišķiem kravas pārvadājumu dzelzceļa tīkliem --, jūs kārtējo reizi rīkojāties saskaņā ar Komisijas priekšlikumu "Ceļā uz dzelzceļa tīklu, kurā prioritāte ir kravu pārvadājumiem”. Kopš tā laika neviens Komisijā vairs par to nerunā, jo gan jūs, gan mēs zinām, ka nepietiek naudas, lai līdzās normālai, pārdomāti attīstītai sistēmai, kas pielāgota tirgus vajadzībām, veidotu otru dzelzceļa tīklu. Jums kā komisāram pienāktos teikt patiesību -- ka ideja par atsevišķu kravas pārvadājumu tīklu ir mirusi. Labāk veidosim pārdomātus divējāda lietojuma tīklus, kurus dienā izmantotu galvenokārt pasažieru vilcieni, bet naktī -- galvenokārt kravas vilcieni. Tad mums būs jārisina trokšņa problēma, jo gan Vācijas, gan citu valstu pilsētās, un arī gar Reinu, troksnis naktīs patiešām tracina iedzīvotājus un neļauj viņiem gulēt. Tādēļ runāsim par praktiskiem dzelzceļa trokšņa slāpēšanas pasākumiem, par Eiropas tīkliem un par dzelzceļa tīkla divējādu lietošanu.
Taču vēl svarīgāka ir pārdomāta rīcība loģistikas jomā. Ziņojumā, Cramer kungs, tai ir pievērsts pārāk maz uzmanības. Ir svarīgi, lai dalībvalstis un ES efektīvāk sadarbotos ar nozares pārstāvjiem un pakalpojumu uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot kravu pārvadājumu loģistikas labāku izmantojumu. Loģistikas izmantošana neapšaubāmi ir uzņēmumu primārais uzdevums. Viņiem vislabāk ir zināms, kā izmantojamas loģistikas iespējas. Tomēr Eiropas Savienība un dalībvalstis var palīdzēt, likvidējot nevajadzīgus valstu ierobežojumus un -- šeit es pilnībā piekāpjos Cramer kungam -- izstrādājot, piemēram, standartizētus muitas dokumentus, kas ļautu labāk izmantot loģistikas iespējas. Tāpēc mums ir jāmodernizē infrastruktūra savās valstīs un jāsadarbojas ar nozares pārstāvjiem, lai noskaidrotu labākos transporta loģistikas izmantošanas veidus.
Inés Ayala Sender
Priekšsēdētājas kundze! Vispirms es gribētu pateikties Komisijai par Loģistikas rīcības plānu, kurā ir ņemta vērā lielākā daļa no Eiropas Parlamenta iepriekšējiem ierosinājumiem. Gribu pateikties arī referentam M. Cramer par atsaucību un konstruktīvo dialogu. Tas ļāva nonākt pie integrētāka teksta, kurā norādīts, ka loģistikai ne tikai jākalpo vispārējai transporta ilgtspējai un konkrēti kravas pārvadājumu ilgtspējai, bet arī jāveicina mobilitāte, loģistikas risinājumus attiecinot uz visiem transporta veidiem un atbalstot zaļo koridoru -- mobilitātes un izdevīguma modeļu -- izveidi.
Atzinīgi es vērtēju arī uzmanību, kas pievērsta to esošo dzelzceļa satiksmes tīklu izmantošanai, kuri tiek atbrīvoti pasažieru ātrvilcienu attīstības rezultātā un kurus var īpaši pielāgot kravas pārvadājumiem.
Uzskatu arī, ka ir svarīgi atzīt iekšējo loģistikas platformu un sauso doku lielo nozīmi, kā arī veicināt pilsētas loģistikas attīstību, apņēmīgi stimulējot loģistikas aspektu ļoti interesantajā programmā CIVITAS, kuru mēs vērtējam atzinīgi.
Mēs vēlētos arī pateikties M. Cramer par loģistikas faktora uzsvēršanu attiecībā uz prioritāriem pārrobežu dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoriem; šeit kā piemērs jāmin līnija, kas šķērso Pireneju centrālo daļu, kura nākotnē savienos tādas Spānijas loģistikas platformas kā Plaza ar tām, kas atrodas Francijas dienvidos.
Nobeigumā es gribētu vērst Komisijas uzmanību uz ierosinājumu, kura mērķis ir līdz gada beigām izveidot programmu dalībvalstu loģistikas plānu koordinēšanas uzlabošanai, kas palīdzētu izstrādāt efektīvākus veidus pašreizējā resursu trūkuma mazināšanai un šīs ārkārtīgi būtiskās nozares vajadzību apmierināšanai patlaban, kad ekonomiskais klimats, degvielas cenas, nepieciešamība cīnīties ar klimata pārmaiņām, paplašināšanās izraisītā nomaļu problēma un bīstamie darba apstākļi šajā nozarē nozīmē, ka steidzami ir vajadzīgi saprātīgi, novatoriski un interesanti risinājumi, un tos mums var piedāvāt vienīgi vērienīgs Eiropas loģistikas rīcības plāns.
Tāpēc mana grupa atbalsta M. Cramer ziņojumu un viņa iesniegto 4. grozījumu saistībā ar daudzgadu līgumiem.
Erik Meijer
GUE/NGL grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze! Dažādos ražošanas procesa posmos produkcija tiek pārvesta uz attālām vietām, un kā gatava prece tā visbeidzot nonāk pavisam citā vietā. Bieži to pārvadā videi viskaitīgākajā veidā - ar kravas furgoniem pa autoceļiem, kas kļūst aizvien noslogotāki. Kravu pārvadājuma apjoma milzīgo pieaugumu, kas vēl joprojām palielinās, ir izraisījusi ar pārvadājumiem saistīto izmaksu pastāvīga samazināšanās. Tas nenāk par labu ne videi, ne drošībai, ne darba apstākļiem, ne dzīvnieku labturībai. Tāpēc mana grupa dod priekšroku pārvadājumu apjoma pieauguma ierobežošanai un tam, lai esošos nepieciešamos pārvadājumus pēc iespējas novirzītu uz dzelzceļiem un iekšzemes ūdensceļiem. Šī vēlme mazāk kategoriskā formā ir atspoguļota Eiropas Komisijas priekšlikumos un referenta M.Cramer papildu ieteikumos.
Tomēr mēs iebilstam pret ierosinājumu dot priekšroku kravas transportam uz pasažieru vilcienu rēķina. Kravas pārvadājumu pieaugums var radīt vajadzību pēc papildu infrastruktūras, lai abi šie veidi netraucētu viens otram. Turklāt es vēlētos vērst uzmanību uz problēmām, kas saistītas ar vienotas Eiropas drošības sistēmas, ERTMS, ieviešanu. Šis ieguldījums dos labumu nākotnē, bet īstermiņā tas radīs problēmas.
Johannes Blokland
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es gribētu pateikties referentam M. Cramer par viņa darbu. Ziņojums ir labs, un es vēlētos izcelt dažus tā aspektus.
Kravu pārvadājumiem ir jābūt neierobežotiem, godīgiem un "tīriem”, un Parlamentā noris spraigs darbs, lai to panāktu. Šogad tika atcelti kabotāžas ierobežojumi. Tas bija labs sākums. Šis ziņojums ir ceļš tajā pašā virzienā, un tas ir lieliski. Referents pamatoti norāda, ka pilsētas kravu pārvadājumu loģistikai vajadzīga īpaša pieeja. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas pilsētas un mazpilsētas neciestu no piesārņojuma. Manuprāt, satiksmes ātruma datorizēta pielāgošana pilsētās ir lielisks instruments, tāpēc es ceru, ka Eiropas Komisija atbalstīs pasākumus un izvirzīs priekšlikumus, lai nodrošinātu kravas transporta vienmērīgu kustību caur pilsētām, bez gaitas regulāras palēnināšanas un paātrināšanas. Tādējādi kravu pārvadājumi kļūs ātrāki un "tīrāki”.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eiropas Savienības ekonomiskā attīstība un konkurētspēja ir atkarīga no kravu pārvadājumu efektivitātes. Mums ir jāattīsta dzelzceļa infrastruktūra, jūras transporta koridori, ostu infrastruktūra un komodalitāte. Loģistikas infrastruktūrā ļoti svarīgi ir uzlabot savienojumus starp jūras ostām un upju ostām, kā arī iekšzemes dzelzceļa un autoceļu tīklu.
Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās ir nodrošinājusi Eiropas Savienībai izeju uz Melno jūru. Donava tagad gandrīz visā garumā ir kļuvusi par Eiropas Savienības iekšējo ūdensceļu. Tas nozīmē jaunas iespējas Eiropas kravu pārvadājumiem. Tomēr es uzsveru, ka kravu pārvadājumu efektivitātes nodrošināšanai ir vajadzīga visu transporta veidu līdzsvarota izmantošana, satiksmes atslogošana, procedūru vienkāršošana, normatīvu stabilitāte, ieguldījumi loģistikas sistēmās un tādās automatizētās transporta sistēmās kā Galileo, bet jo īpaši pārvadājumu drošības garantēšana.
Kravu pārvadājumu uzlabošanā dalībvalstis nepietiekami izmanto tādas programmas kā Naiades un Marco Polo. Tomēr es aicinu Komisiju pievērst uzmanību šķēršļiem, ar kādiem mēdz sastapties autopārvadātāji, šķērsojot atsevišķu dalībvalstu teritoriju, un šeit es runāju par Rumānijas pārvadātājiem.
Michael Cramer
Priekšsēdētājas kundze, komisāra kungs! Ir skaidrs, ka mums ir jāpārdomā arī pašiem savas neveiksmes. Nevar, piemēram, svētdienās nepārtraukti runāt par ilgtspējīgu transportu, bet darba dienās rīkoties pilnīgi pretēji. Šķiet, ka 60 % no transportam atvēlētajiem līdzekļiem Komisija līdzfinansējuma veidā novirza autoceļu vajadzībām, un tikai 20 % tiek piešķirti videi nekaitīga dzelzceļa attīstībai.
Varētu teikt, ka Eiropā transports ir pārāk lēts, bet videi nekaitīgs transports ir pārāk dārgs. Tas ir saistīts arī ar pamatnostādnēm. Piemēram, visās dalībvalstīs obligāta ir dzelzceļa lietošanas maksas sistēma. Tā attiecas uz katru lokomotīvi, katru sliežu ceļa kilometru, savukārt maksa par videi kaitīgā autotransporta izmantošanu nav obligāta, tās apjoms ir ierobežots, un to piemēro tikai automaģistrālēm un parasti tikai kravas furgoniem, kuru masa pārsniedz 12 tonnas. Jums ir jāmaina šīs netaisnīgās pamatnostādnes, citādi jūs neatrisināsiet ne tās problēmas, kas saistītas ar klimata politiku, ne transporta problēmas. Prognozes liecina, ka satiksme kļūs intensīvāka. Bet kāpēc tā kļūs intensīvāka? Tāpēc, ka tā neko nemaksā.
Tam ir vairāki piemēri. Gribu minēt kādu piemēru no jūsu valsts. Apvienotā Karaliste ik gadu eksportē 1,5 miljonus tonnu cūkgaļas. Aplūkojot importa bilanci, jūs redzēsiet, ka Apvienotā Karaliste arī ieved 1,5 miljonus tonnu cūkgaļas. Mēs varam no tā izvairīties. Mēs varam ierobežot šādus pārvadājumus un izmantot jaudas, kuras mums patiešām nepieciešamas. Mums Eiropā ir jālikvidē daudzas nejēdzības saistībā ar pārvadājumu jaudas izmantošanu, kā arī jāpāriet uz videi nekaitīgākiem transporta veidiem un jāpadara tie efektīvāki, lai, piegādājot cilvēkiem preces, mēs varētu garantēt mobilitāti un vides aizsardzības prasību ievērošanu, jo tas ir svarīgākais mūslaiku jautājums.
Ja nebūs veselīgas vides, tad ne mums, ne mūsu bērniem un bērnubērniem nepiedzīvot tādu nākotni, kādu mēs visi vēlamies.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks ceturtdien, 4. septembrī.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Gábor Harangozó  
rakstiski. - Nav šaubu, ka ir nopietni jāuzlabo kravas pārvadājumu ilgtspēja un efektivitāte, jo transporta nozare Eiropas Savienībā ir atbildīga par lielu daļu no CO2 emisijām. Tā kā šai nozarē ir paredzams ievērojams pieaugums, tās efektivitātes un ilgtspējas paaugstināšana būtu jāuzskata par izdevību attīstīt nozares ekonomisko konkurētspēju un radīt daudzas darba vietas.
Tādēļ Eiropas Savienībai ir jāpiešķir pietiekami daudz resursu, lai sasniegtu vērienīgos mērķus: mobilitātes uzlabošanu, transporta veidu savietojamību, energoefektivitāti, naftas patēriņa samazināšanu un piesārņojuma samazināšanu. Tāpēc mēs atbalstām ierosinātā Kravu pārvadājumu rīcības plāna stratēģisko pieeju un mērķus: veicināt kravu pārvadājumu koridoru attīstību, izmantojot dažādus transporta veidus, stimulēt novatoriskas tehnoloģijas un infrastruktūru, padarīt efektīvāku kravas pārvadājumu pārvaldību un sekmēt citu transporta veidu, ne tikai autotransporta, pievilcīgumu. Lai nodrošinātu ilgtspējīgas Eiropas transporta politikas panākumus, mums, protams, jāpatur prātā, cik svarīgi ir stiprināt sinerģiju un komplementaritāti ar citām Eiropas politikas jomām, piemēram, enerģijas un vides politiku.
Dalībvalstu noteikumu savstarpēja saskaņošana un sinerģija ar radniecīgām sfērām ir nepieciešamie priekšnosacījumi ilgtspējīgu un efektīvu kravas pārvadājumu nodrošināšanai.
