Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un Kohēzijas fonds (ienākumus gūstoši projekti) (debates) 
Priekšsēdētājs
- Nākamais punkts ir Arnaoutakis kunga ziņojums Reģionālās attīstības komitejas vārdā par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem ienākumus gūstošiem projektiem (13874/2008 - C6-0387/2008 -.
Stavros Arnaoutakis
referents. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, Regulas (EK) Nr. 1083/2006 jaunie finanšu pārvaldības noteikumi ietver noteikumus fondu finanšu atbalstam un it īpaši ienākumus gūstošiem projektiem (55. pants) - projektiem, kuriem sakarā ar iespējamiem pārāk liela finansējuma piešķiršanas riskiem vajag noteikt īpašu attieksmi, lai, aprēķinot Komisijas maksimāli pieļaujamo līdzfinansējuma likmi, ņemtu vērā arī šos ienākumus. Tādēļ ir jāizstrādā metode šādu projektu ienākumu aprēķināšanai. Iepriekšējā periodā no 2000. līdz 2006. gadam praksē piemēroja vienotas bāzes likmes metodi. Jaunajā plānošanas periodā saskaņā ar Padomes apstiprināto Komisijas priekšlikumu tiek piemērota daudz precīzāka pieeja Kopienas finansēto projektu gūto ienākumu aprēķināšanai. Šī jaunā pieeja balstās maksimāli pieļaujamo izdevumu aprēķināšanā nevis līdzfinansējuma procentuālās attiecības vienmērīgā samazināšanā. Saskaņā ar 55. pantu periodā no 2007. līdz 2013. gadam ienākumus gūstošs projekts ir jebkura darbība, kas ir saistīta ar ieguldījumiem infrastruktūrā, kuras izmantošanas maksu tieši sedz lietotāji, vai jebkura darbība, kas ietver zemes vai ēku pārdošanu vai iznomāšanu, vai jebkādu citu pakalpojumu sniegšanu par atlīdzību. Tādēļ jaunajā periodā būtiska atšķirība ir tajā, ka saskaņā ar [...] panta nosacījumiem 55. panta noteikumi ir piemērojami plašam projektu lokam, kuri kvalificējas kā ienākumus gūstoši projekti, nevis tikai projektiem, kuri iegulda infrastruktūrā un gūst lielus neto ienākumus, kā tas bija periodā no 2000. līdz 2006. gadam.
Saskaņā ar dalībvalstu un Eiropas Komisijas neformālo konsultāciju rezultātiem 55. panta noteikumi viennozīmīgi neder Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētiem projektiem, jo tas pārsvarā finansē nemateriālas darbības nevis infrastruktūras projektus. Tas pats attiecas uz mazākiem projektiem, kuru īstenošanu līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds. Šiem projektiem arī stingri jāievēro tādus pārvaldīšanas noteikumus kā faktu, ka iespējamo ienākumi var tikt ņemti vērā trīs gadus pēc programmas darbības beigām, kas ir nesamērīgs administratīvais slogs salīdzinājumā ar paredzamajām summām un nopietni apdraud programmas īstenošanu. Tādēļ Komisija pēc konsultācijām ar dalībvalstīm uzskata par vajadzīgu apstiprināt priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 un kurš aprobežojas ar 55(5). pantu un attiecas tikai uz diviem punktiem - izslēgt no 55. panta noteikumiem Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētas darbības un noteikt slieksni EUR 1 miljona apmērā, kad Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzfinansētie projekti, kas mazāki par šo noteikto summu, tiktu atbrīvoti no 55. panta noteikumiem par maksimāli pieļaujamo izdevumu aprēķināšanu un par pārvaldīšanu. Pārējie 55. panta noteikumi paliek nemainīgi.
Tālāk, ņemot vērā, ka ir svarīgi saglabāt vienotus projektu ieviešanas noteikumus visā plānošanas periodā, ir iekļauta arī klauzula, kas stājas spēkā ar atpakaļejošu datumu, lai pārskatītos noteikumus piemērotu jau ar 2006. gada 1. augustu. Šis tehniskais grozījums, kur tas iespējams, vienkāršos ienākumus gūstošo projektu pārvaldīšanu, ierobežojot administratīvo slogu atbilstoši proporcionalitātes principam.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, 15. novembrī Komisija apstiprināja 55. panta pārskatīto projektu attiecībā uz vispārīgo regulu par struktūrfondiem, kas attiecas uz nosacījumiem par ienākumus gūstošu projektu apzināšanu kohēzijas politikas programmas ietvaros. Izmaiņu mērķis bija administratīvo procedūru vienkāršošana. Pirmās saskaņā ar 55. pantu veiktās darbības parādīja, ka pastāv nopietni sarežģījumi to efektīvai īstenošanai. Saskaņā ar dalībvalstu ziņojumiem šie sarežģījumi izpaudās kā proporcionalitātes trūkums procedūru piemērošanā tā sauktā "finansējuma deficīta” maksimāli pieļaujamā apjoma noteikšanā un pārvaldīšanas projektos.
Apspriesto regulas grozījumu mērķis ir atbrīvot no 55. panta piemērošanas visas Eiropas Sociālā fonda līdzfinansētās darbības, kā arī visus Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzfinansētos projektus ar kopējām izmaksām, kas mazākas par EUR 1 miljonu. Lēmums par griestu noteikšanu EUR 1 miljona apmērā radās iepriekšējas izpētes rezultātā un bija vērsts uz 55. panta vispārējās nozīmes saglabāšanu.
Mēs ceram, ka, pateicoties šai vienkāršošanai, kura aizstās "de minimis” klauzulu, mēs varēsim paātrināt fondu administrēšanu dalībvalstīs un to reģionos, it īpaši attiecībā uz visinovatīvākajām darbībām tādās jomās kā pētniecība, atbalsts atjaunojamo energoresursu avotiem un citām.
Tomēr bija svarīgi izvairīties no tiesiskās nenoteiktības, kura neatasnojami kavētu maksājumu veikšanas procesu. Šāda nenoteiktība varētu novest pie tā, ka projektu vadītāji pārtrauktu darba programmu darbību, no kā jāizvairās ar visiem iespējamiem līdzekļiem.
Tādēļ Komisija nolēma piedāvāt tikai vienas tehniska rakstura izmaiņas. Šis lēmums bija veiksmīgs, jo, pateicoties Padomes un parlamentāro reģionālās attīstības un nodarbinātības komiteju darbam, ļāva mums pabeigt pārskatīšanas procesu tikai trīs mēnešos. Komisijas vārdā es vēlos no sirds pateikties jūsu referentam Arnaoutakis kungam. Pateicoties mūsu veiksmīgajai sadarbībai es ceru nostiprināt vienošanos ar Eiropas Parlamentu, lai pabeigtu pārskatīšanu līdz gada beigām. Tas ļautu vadošajām iestādēm turpināt iesākto darbu, kas ir būtisks vienkāršošanas aspekts.
55. panta pārskatīšana parāda kvalitatīvo darbu, kuru paveica Reģionu politikas ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Nodarbinātības ģenerāldirektorātu, kuri abi gūst labumu no politiskās kohēzijas. Šī sadarbība vienmēr bijusi ļoti spēcīga. Tam par pierādījumu kalpo fakts, ka jautājumā par plānu palīdzēt Eiropas ekonomiskajai rehabilitācijai esam apvienojuši spēkus ar komisāru Hübner, kopīgi iesniedzot priekšlikumu trīs jauniem fundamentāliem grozījumiem struktūrfondu noteikumos. Mēs debatēsim arī par šiem grozījumiem.
Jan Olbrycht
PPE-DE grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, mūsu priekšā patiesībā ir ļoti īsa un kodolīga regula. Tomēr tā ir ļoti būtiska. Tās nozīme slēpjas izmaiņu kontekstā.
Pirmkārt, ar šo izmaiņu palīdzību Eiropas iestādes parāda savu spēju elastīgi reaģēt uz sarežģījumiem, kas rodas noteiktu politiku ieviešanas procesā. Patiesa gatavība vienkāršot un atvieglot procedūras labuma guvējiem norāda, ka Eiropas Komisija kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomi ir pilnībā gatava pielāgot noteikumus apstākļu maiņai.
Otrkārt, šī regula ir būtiska, jo groza arī regulu plānošanas periodam. Tas ir īpaši svarīgi, jo tās nav galīgās izmaiņas, un debates par izmaiņām šajā regulā būs ļoti nozīmīgas, gatavojot grozījumus ar krīzi saistīto tiesību aktu kopumā.
Treškārt, Eiropas Komisiju atkārtoti kritizē par veidu, kādā tā pārvalda līdzekļu sadali. Revīzijas palātas kritika galvenokārt skar pārāk sarežģītās procedūras.
Šodienas regula norāda uz vajadzību pēc drosmīgas un izlēmīgas rīcības, lai uzlabotu efektivitāti un parādītu, ka Eiropas fondus var sadalīt ātri un efektīvi.
Jean Marie Beaupuy
ALDE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, kā jau mans kolēģis Olbrycht kungs tikko minēja, pirmkārt, tā ir vienkāršošana - vismaz mēs tā ceram. Bez šaubām, tā ir Ziemassvētku tuvošanās, kas mūs iedvesmo progresam un dāvanas pasniegšanai eiropiešiem.
Tomēr, kā to arī minēja Olbrycht kungs, mēs galvenokārt ceram, ka šī nav vienīgā dāvana un ka nākamā gada martā mēs izteiksim savu spriedumu par atveseļošanās plānu, lai, stājoties pretī finanšu krīzei, mūsu rīcībā ir vairākas veiksmīgas iniciatīvas, ar kurām sagaidīt Eiropas mēroga atveseļošanos.
Mēs esam pārliecināti, ka projektos, par kuriem balsosim martā, Komisija mums piedāvās jaunus vienkāršošanas instrumentus, it īpaši attiecībā uz mūsu "mazapjoma tirgus dalībniekiem” jeb mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Tas ir ārkārtīgi būtiski, jo, ja politikas, par kurām debatējam un pie kurām strādājam mēnešiem un gadiem, būs patiešām efektīvas, tad šo gribu, šo dinamiku, kuru vēlamies īstenot, nedrīkst kavēt nekādi administratīvi aspekti.
Komisār, jūs tikko uzsvērāt Parlamenta Reģionālās attīstības komitejas labi paveikto darbu. Jūs zināt, ka mēs, pārējie Parlamenta deputāti, ļoti vēlamies sadarboties ar Komisiju. Tādēļ es vēlreiz vēlētos uzsvērt, ka jautājumos par vienkāršošanu ceram uz ļoti stabilu progresu nākamā gada laikā.
Tomēr mūsu veiktais darbs parāda mūsu vēlmi, lai arī dalībvalstis uzņemas savu daļu atbildības Eiropas līmenī, it īpaši ar jūsu palīdzību Komisijā. Mēs visi zinām, ka tieši dalībvalstis ir tās, kas sarežģī Eiropas jau tā sarežģīto administrēšanas procesu gan Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda, gan Kopējās lauksaimniecības politikas (CAP) un citu fondu līmenī.
Ceram, ka ar mūsu rīcības un šī vakara debašu palīdzību Eiropas Savienības iniciatīva tiks īstenota ne tikai Eiropas Savienības līmenī, bet mūs sadzirdēs arī dalībvalstis un pieliks pūliņus vienkāršošanas procesā.
Mieczysław Edmund Janowski
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, pēc būtības šodien apspriestajai Eiropas Parlamenta rezolūcijai ir formāla un tehniska nozīme. Tomēr tā vēršas pie svarīgiem Eiropas Savienības palīdzības izmantošanas jautājumiem. Piedāvātā regula attiecas uz Padomes regulas 55. pantu, kurš nosaka vispārīgos noteikumus Eiropas Reģionālās attīstības fondam, Eiropas Sociālajam fondam un Kohēzijas fondam. Pašreizējā 5. panta redakcija par EUR 200 tūkstošiem kā maksimāli pieļaujamo pārvaldes procedūru izmaksu summu ir aizstāta ar tekstu, ka noteikumi par ienākumus gūstošiem projektiem tiks piemēroti Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda finansētajām darbībām tikai tad, ja to izmaksas nepārsniegs EUR 1 miljonu.
Tādēļ es vēlos uzdot sekojošu jautājumu. Vai minētā summa ir atbilstoša? Vai tā nav par lielu vai par mazu? Esmu pārliecināts, ka šādi var izvairīties no nevajadzīga birokrātiskā sloga lielā daļā mazāku darbību. Tam būtu jānoved pie operatīvākas tādu projektu vadības, kas bieži vien ir saistīti ar vietējām pašpārvaldēm un attiecas uz, piemēram, vides aizsardzību, inovācijām un enerģētiku. Kā piemēru varu minēt, ka Polijā ir vairāk nekā simts dažāda veida iestāžu, kuras pārvalda Eiropas Savienības fondu sadali. Palīdzības efektīva izmantošana ir atkarīga no efektīvas šādu iestāžu darbības.
Es arī ticu, ka šīs iniciatīvas apstiprināšana novedīs pie turpmākas vienkāršošanas, kā to laipni norādīja komisārs. Nāciju Eiropas grupas vārdā vēlos atzinīgi izteikties par šo radošo pieeju noteikumiem, kas ļauj izmantot Eiropas Savienības līdzekļus visracionālāk.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār, Arnaoutakis kunga priekšlikums skaidri parāda, ka vienkāršošana ir iespējama, un tas ir kaut kas, ko Parlaments ir atkārtoti prasījis. Daudzos gadījumos dalībvalstīs projektu pabeigšana prasa ļoti ilgu laiku, tādēļ Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas Demokrātu grupai šis ir efektīvas vienkāršošanas labs piemērs.
Šoreiz vēlme pēc izmaiņām nāca gan no dalībvalstīm, gan no Komisijas, bet šajā jautājumā var darīt vēl vairāk. Uzzināju, ka Reģionu komitejā ir izveidota reģionu un pilsētu darba grupa, kuras misija ir apzināt un risināt šīs vājās vietas un kura ir vērsta uz efektīvu priekšlikumu izteikšanu. Uzskatu, ka mums patiesībā vajadzētu izmantot šo pieredzi un turpināt iesākto izmaiņu īstenošanu arī 2009. gadā.
Vēl vairāk, Komisija ir iepazīstinājusi ar visu tiesību aktu kopumu, tai skaitā ekonomiskās atveseļošanas plānu, kurā cita starpā ir runa arī par fondu ātrāku sadali. Šonedēļ mēs Parlamentā apspriedīsim Haug ziņojumu par budžeta pamatjautājumiem un tajā izteikto vēlmi turpināt iesākto darbu un palielināt apgriezienus, tiklīdz būs izpētīti pārējie kontroles un pārvaldības aspekti.
Visbeidzot, es vēlos pieskarties jautājumam, kuru minēja arī Beaupuy kungs - dalībvalstis var palīdzēt ārkārtīgi daudz, piemēram, izstrādājot finanšu pārvaldības deklarāciju vai uzņemoties politisko atbildību par fondu sadali. Tā rezultātā mēs savās deklarācijās varētu turpināt procedūru vienkāršošanu. Cilvēki ļoti vēlas pārmaiņas. Ņemot vērā nākamā gada vēlēšanas, mums jāspēj pateikt, ka Eiropa veic labas lietas, bet tās jāveic atbilstošā veidā. Dalībvalstu deklarācijas ir solis pareizajā virzienā.
Gábor Harangozó
(HU) Eiropas Savienības piešķirto dotāciju izmantošanu regulējošo noteikumu mērķis ir nodrošināt, ka šie līdzekļi tiek izlietoti labākajā iespējamā veidā un sadalīti vispiemērotākajiem projektiem. Citiem vārdiem sakot, līdzekļus ir nevis vienkārši jāiztērē, bet gan jāiegulda reālos ienākumus gūstošos projektos. Tomēr mēs šim mērķim bieži vien izveidojam tādu noteikumu birokrātisko sistēmu, ka tā kļūst par šķērsli efektīvai fondu izmantošanai un uzliek nevajadzīgu slogu gan uzņēmumiem, gan administrācijai.
Ienākumus gūstošo projektu noteikumu pilnveidošana piedāvā divkāršas priekšrocības. Lielāks skaits mazo un vidējo uzņēmumu ir gatavi piekļūt Eiropas Savienības fondiem tautsaimniecības stimulēšanai, savukārt administrācija spēj ātrāk un vienkāršāk noteikt, vai šie fondi tiek izmantoti atbilstoši. Mums jāuzticas saviem uzņēmējiem - tiem, kuri liek tautsaimniecībai strādāt - jo mēs spēsim uzveikt šo krīzi tikai tad, ja apvienosim spēkus un palīdzēsim viens otram. Es atbalstu šo priekšlikumu, bet vienlaicīgi lūdzu Komisiju turpināt iesākto, atbrīvojot palīdzības programmas no nevajadzīgiem administratīviem šķēršļiem. Es patiešām ceru, ka šai ievadprogrammai sekos citas līdzvērtīgas iniciatīvas.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Priekšsēdētāja kungs, vēlos vērst jūsu uzmanību uz četriem debašu punktiem jautājumā par izmaiņām Padomes noteikumos par struktūrfondiem.
Pirmkārt, tiesību normas, kas tiek piemērotas Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Kohēzijas fonda un Eiropas Sociālā fonda finansiālās palīdzības saņemšanai, bieži vien ir tik sarežģītas, ka attur potenciālos labuma guvējus no pieteikšanās uz šo līdzekļu ieguvi. Iepriekš minētās tiesību normas var kavēt arī projektu īstenošanu un uzskaiti.
Otrkārt, Eiropas Komisijas iesniegtais priekšlikums regulas 55. panta grozījumiem ir pilnīgi atbilstošs. Viens no grozījumu efektiem būtu Kohēzijas fonda finansēto ienākumus gūstošo projektu atbrīvošana no 55. panta noteikumiem. Šīm izmaiņām vajadzētu atvieglot tādu pasākumu īstenošanu kā, piemēram, projekti sociālajai iekļaušanai vai aprūpes pakalpojumu nodrošināšanai.
Treškārt, regulas 55. panta darbības piemērošanu vajadzētu ierobežot attiecībā uz mazajiem Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzfinansētajiem projektiem jautājumos par pieļaujamo izmaksu maksimālās summas aprēķināšanu un šo projektu pārvaldīšanu. Papildus tam visi šie pasākumi tiktu piemēroti ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 1. augusta.
Ceturtkārt, visi šie priekšlikumi ir pozitīvs piemērs tam, kā struktūrfondus regulējošos noteikumus var efektīvi vienkāršot, tādējādi arī efektivizējot to izmantošanu. Manuprāt, tie kalpo ne tikai labuma guvēju interesēm, bet visiem Eiropas Savienības pilsoņiem.
Jan Březina
- (CS) Diskusiju pamatā ir problēma ar ienākumus gūstošiem projektiem. Šī problēma tiešā veidā ietekmē daudzus Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda līdzekļu prasītājus. Pašreizējās tiesību normas uzliek lielu administratīvo slogu un rada tiesisko nenoteiktību, jo veselus trīs gadus pēc operatīvās programmas slēgšanas ļauj ņemt vērā no projekta gūtos ienākumus. Ja ienākumi pārsniedz noteiktu minimālo līmeni, pastāv risks, ka prasītājam un galu galā arī valstij būs jāatgriež piešķirtie līdzekļi.
Es viennozīmīgi uzskatu, ka šādai neelastīgai pieejai nav vietas, it īpaši mazu projektu un Eiropas Sociālā fonda finansētu projektu gadījumā. Ja runājam konkrēti par otrās kategorijas projektiem, tad tajos nepastāv komerciāla rakstura ienākumi - tikai ienākumi no vietējām pašpārvaldēm un bezpeļņas organizācijām administratīvo un citu nodevu veidā. Tā kā šie ienākumi pēc tam palīdz tādu mērķu īstenošanā, kas kalpo sabiedrības interesēm, nav jēgas tos atgriezt Eiropas Savienībai.
Manuprāt, mūsu uzdevums ir vienkāršot mehānismu struktūrfondu līdzekļu apguvei, vienlaicīgi, protams, saglabājot kontroli, kas ir būtiski Eiropas Savienības finanšu pārredzamības uzraudzīšanā. Tādēļ es apsveicu lēmumu izslēgt Eiropas Sociālā fonda finansētos projektus no ienākumu pārvaldīšanas mehānisma un lēmumu palielināt izmaksu slieksni no EUR 200 tūkstošiem uz EUR 1 miljonu Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda finansētajiem projektiem. Šis solis viennozīmīgi vienkāršos administrēšanu un palielinās šo projektu īstenošanas efektivitāti.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds un kohēzijas fonds ir instrumenti, kas ir pieejami dalībvalstīm, lai atbalstītu dažādu Eiropas reģionu ekonomisko attīstību. Tomēr ir iespaids, ka šo finanšu instrumentu izmantošana ir saistīta ar lielu birokrātiju.
Pieeja, ko izmanto laika posmā no 2007-2013. gadam, balstās uz maksimālo attaisnojamo izdevumu aprēķināšanu, nevis līdzfinansējuma likmes piespiedu samazinājumu. Priekšlikums par regulējuma grozījumu ir iesniegts ar nolūku aizstāt proporcionalitātes kārtību to darbību pārraudzīšanai, kuras nepārsniedz 200 000 eiro, nepiemērojot 55. panta noteikumus, darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds, darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds vai Kohēzijas fonds un kuru kopējās izmaksas nepārsniedz 1 000 000 eiro. Šī grozījuma piemērošana ar atpakaļejošu spēku vienkāršo no strukturfondiem līdzfinansēto darbību vadīšanu gan attiecībā uz maksimālo attaisnojamo izdevumu aprēķināšanu, gan pārraudzību.
Nesamērīgā administratīvā sloga samazināšana būs sevišķs ieguvums MVU projektu vadībai vides, sociālās iekļaušanas, pētniecības, inovāciju vai enerģētikas jomā. Paldies!
Andrzej Jan Szejna
(PL) Priekšsēdētāja kungs, maziem projektiem, kurus līdzfinansē Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds, kā arī darbībām, kuras līdzfinansē Eiropas Sociālais fonds, pašreizējie pārraudzības mehānismi bez šaubām rada nepamatotu administratīvu slogu, kas nav samērīgs ar attiecīgajām summām un ir nopietns riska faktors šo programmu īstenošanai. Kā izriet no pārraudzības mehānismiem, ar ienākumiem var rēķināties pat trīs gadus pēc programmas slēgšanas.
Tāpēc Komisija ir pilnīgi pamatoti atzinusi, ka ir nepieciešami un svarīgi pieņemt 55. panta 5. punkta grozījumus Regulā 1083/2006 . Šo grozījumu nolūks ir ievērojami vienkāršot spēkā esošos noteikumus attiecībā uz struktūrfondiem pilsoņu interesēs un viņu labā. Grozījumi tiks piemēroti tādās svarīgās jomās kā dabas vide, sociālā iekļaušana, pētniecība, konkurētspēja un enerģētika.
Es vēlētos teikt, ka saistībā ar pašreizējo finanšu un ekonomikas krīzi arī Polijā tiek pieliktas lielas pūles, lai nodrošinātu iespēju izmantot strukturālos fondus tik drīz, cik vien iespējams. Mērķis ir ļaut fondus sadalīt tik drīz, cik vien iespējams, Jaunajām dalībvalstīm tā ir sevišķa iespēja, kā stāties pretī ekonomikas krīzei. Struktūrfondi ir jāizmanto strauji un efektīvi.
Zuzana Roithová
(CS) Es un daudzi mazie uzņēmēji vēlētos paust savu gandarījumu par to, ka Eiropas Komisija ir reaģējusi ar necerētu ātrumu, sparu un tiešumu gan uz dalībvalstu, gan EP deputātu ierosinājumiem, iesniedzot šo papildu klauzulu Regulai 1083. Tiesību akta vienkāršošana kopā ar piemērošanas atpakaļejošu spēku ir labas ziņas vispirmām kārtām daudziem maziem uzņēmumiem, kam ir projekti vērtībā līdz 1 miljonam eiro, kas var dot ievērojamu pievienoto vērtību, raugoties no Eiropas konkurētspējas un sevišķi no nodarbinātības viedokļa. Es uzskatu Eiropas Komisijas elastīgo pieeju par vēstnesi turpmākām labām ziņām attiecībā uz birokrātisko prasību mazināšanu mazo projektu pārraudzības sarežģītajos procesos.
Vladimír Špidla
Es vēlos pateikties jums par debatēm. Es domāju, ka argumenti par labu priekšlikumam ir nākuši no daudzām pusēm. Man tiem nekas nav piebilstams. Tomēr tika uzdots jautājums par metodi, kuras rezultātā tika iegūts skaitlis viens miljons. Tāpēc ļaujiet man ļoti īsi tam pieskarties. Pirmkārt, mums bija iepriekšējo posmu pieredze, un, otrkārt, bija samērā problemātisks mēģinājums vienkāršot sistēmu, nesagraujot tās vispārējo līdzsvaru. Tāpēc tika ierosināta doma par konkrētu robežu, un Komisija vienlaikus veica pētījumu par šiem jautājumiem. Pamatojoties uz šīm idejām, kā arī uz darba grupas 2008. gada 3. jūlija ieteikumiem par strukturālo darbību, Komisija konkretizēja priekšlikumā apjomu, kurš, kā es dzirdēju debatēs, tiek uzskatīts visnotaļ par pieņemamu.
Stavros Arnaoutakis
referents. - (EL) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, procedūru vienkāršošana un mehānismu elastīguma nodrošināšana ir ļoti svarīga šajā nopietnajā finanšu krīzē. Kohēzijas politikai ir svarīga loma šajā procesā. Grozījums 55. pantā ir labs piemērs par izcilu sadarbību starp Eiropas Savienības iestādēm. Tāpēc es vēlos īpaši pateikties komisārei D. Hübner un Eiropas Parlamenta priekšsēdētājam par priekšlikuma pieņemšanu, kā rezultātā par to varēs nobalsot līdz šī gada beigām. Kā teica kāds deputāts, šis lēmums ir Ziemassvētku dāvana.
Vienkāršošana darbosies pozitīvi Eiropas pilsoņiem, un šovakar mēs dodam signālu, ka mēs varam grozīt dažas regulas Eiropas pilsoņu labā. Šī tiešā grozījuma metode ir vēlreiz jāizmanto nākotnē, jo ir pierādījies, ka birokrātiskās procedūras apgrūtina projektu īstenošanu. Es esmu pārliecināts, ka jaunie noteikumi palīdzēs uzlabot kohēzijas politikas prioritāšu piemērošanu.
Priekšsēdētājs
- Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien, 2008. gada 16. decembrī.
