Tirdzniecības politikas īstenošana ar efektīvu importa un eksporta noteikumu un procedūru palīdzību (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais jautājums ir Jean-Pierre Audy ziņojums Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā par Tirdzniecības politikas īstenošanu ar efektīvu importa un eksporta noteikumu un procedūru palīdzību.
Jean-Pierre Audy
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, muitas savienība, kurai 2008. gadā tiek svinēta 40. gadadiena bija viens no Eiropas integrācijas pirmajiem posmiem. Tās rezultāts ir eksporta un importa muitas nodokļu aizliegums starp ES dalībvalstīm un kopēju muitas tarifu pieņemšana importam no ārvalstīm. Tas ir būtisks pareizas iekšējā tirgus darbības aspekts un korekta Eiropas Savienības tirdzniecības nolīgumu piemērošana. Muitas savienības ietvaros importa un eksporta procedūras ir būtiskas Eiropas Savienības konkurētspējai un pilsoņu aizsardzībai.
Komisār, jūs nesen publicējāt muitas datus par 2007. gadu, kas parāda, es citēju "jaunas un satraucošas tendences”. Jūs teicāt, ka viltojumi joprojām apdraud mūsu veselību, mūsu drošību un mūsu ekonomiku. Patērētāju aizsardzības ziņā daudz kas izraisa bažas, un manā ziņojumā ir priekšlikumi attiecībā uz atbilstību Eiropas standartiem, jo īpaši, veselības un drošības ziņā.
Otrs piemērs ir jautājums par cigarešu kontrabandu, kas tika izvirzīts Parlamentā pagājušā gada septembrī, un kurā es biju savas politiskās grupas referents. Tas izgaismoja problēmu klāstu un atklāja Kopienas tranzīta sistēmas vājās vietas. Šis ir iemesls, kādēļ Starptautiskās tirdzniecības komiteja apstrīd mūsu muitas sistēmu un tās spēju tikt galā ar izaicinājumiem, kas raksturīgi tirdzniecības globalizācijai tajā sakarībā, ka pilsoņi tic, ka Eiropas Savienība tos aizstāvēs. Tas ir ierosināts Lisabonas līgumā, kam patlaban tiek veikts ratifikācijas process dalībvalstīs, un kura 1. panta 4. punkts paredz, ka attiecībās ar pārējo pasauli Eiropas Savienība aizsargā savus pilsoņus.
Starptautiskā līmenī galvenā neskaidrība ir Dohas sarunu kārtas iznākums, ko vada Pasaules Tirdzniecības Organizācija, kurā jebkāda vienošanās šķiet tik pat kā nesasniedzama. Mēs visi zinām, ja daudzpusējās tirdzniecības sarunas tiks pārtrauktas, mēs nonāksim pie daudzpusējas konkurences - kur, kā mēs zinām, valda likums, ka izdzīvo veiklākais - un mums būs vajadzīga spēcīga un efektīva muitas savienība. Pat Pasaules Muitas organizācijas ietvaros mēs redzam lēnāku virzību efektivitātes ziņā un saistībā ar muitas procedūru saskaņošanu pasaules mērogā, kā cēlonis ir Amerikas Savienoto Valstu bažas par drošību, ko radīja 11. septembris.
Tomēr saistībā ar starptautisko tirdzniecību, ziņojumā ir norādīts, ka ja importa un eksporta noteikumi un procedūras ir pārāk stingras, tas var radīt ar tarifiem nesaistītus šķēršļus tirdzniecībā. Es aicinu Komisiju pievērst īpašu uzmanību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas arvien lielākus šķēršļus izraisošos muitas noteikumus un procedūras uzskata par vienu no galvenajiem starptautiskās tirdzniecības šķēršļiem. Muitas sistēmu ir jāizmanto tirdzniecības veicināšanai un ziņojumā ir ierosināts, ka par šo jautājumu ir jānoslēdz starptautiskais nolīgums, kas jānodala no Dohas programmas.
Ziņojumā tiek arī aplūkoti vairāki jautājumi, kas saistīti ar tarifa klasifikāciju, preču vērtību un izcelsmi - gan preferenciālo, gan nepreferenciālo -, un es ceru, ka Komisija rēķināsies ar attiecīgo rūpniecības nozaru vajadzībām.
Nobeigumā es vēlos uzsvērt, ka esošo saskaņotības trūkumu es uzskatu par neapstrīdamu Eiropas muitas sistēmas vājināšanās cēloni. Es saprotu, komisār, ka Muitas kodeksa reforma ir Komisijas prioritāte un, ka tā jau ir pietiekami sarežģīts uzdevums, neapvienojot to ar iestāžu reformu. Tomēr es vēlos iesākt debates, ierosinot izskatīt iespēju veikt integrētu un koordinētu valstu muitas dienestu apvienošanu, lai virzītos uz Kopienas administrāciju, kas atbildīga par muitas savienību. Patiešām, muitas noteikumu arvien plašākā saskaņošana nozīmē, ka muitas noteikumi de facto kļūst identiski visā Eiropas Savienībā.
Ņemot vērā ilgo laiku, kas vajadzīgs, lai ieviestu uzlabojumus Kopienā, jo īpaši tos, kas ietekmē dalībvalstu prerogatīvas, es domāju, ka ir pienācis laiks šo jautājumu celt priekšā. Šis ir jautājums, kas ir gan simbolisks ar to, ka tas ir pēdējais panākums 40 gados, arvien pilnveidojot muitas integrāciju, gan arī pragmatisks jautājums tajā ziņā, ka tas atspoguļo vajadzību panākt efektīvāku muitas organizāciju arvien sarežģītākā un strauji mainīgā pasaulē, kas uz mums negaidīs.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, es priecājos, ka jūs man atļaujat atbildēt uz ziņojumu, ko sagatavojis Jean-Pierre Audy un Starptautiskās tirdzniecības komiteja vienprātīgi apstiprinājusi 6. maijā. Es sveicu referentu, kurš, teicami izgaismojis muitas tiesību aktu un muitas dienestu būtisko ieguldījumu mūsu kopējās tirdzniecības politikas efektīvā īstenošanā, kā arī norādījis svarīgos izaicinājumus ar ko Eiropas Savienība šajā jautājumā saskārās.
Mani dienesti dara visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka starptautiskās tirdzniecības noteikumos un nolīgumos pilnībā tiktu ņemts vērā ieguldījums, un arī nepieciešamie muitas koncepciju un procedūru ierobežojumi. Tie arī efektīvi aizstāv Kopienas intereses starptautiskajās organizācijās, risinot patērētāju jautājumus, jo īpaši Pasaules Muitas organizācijā un Pasaules Tirdzniecības organizācijā.
Tas īpaši attiecas uz izcelsmes noteikumiem, gan preferenciālajiem, gan nepreferenciālajiem. 27. maijā Starptautiskās tirdzniecības komiteja tika informēta par pašreizējo situāciju saistībā ar Vispārējo Preferenču sistēmas reformām. Es esmu pārliecināts, pamatojoties uz saņemto atbalstu, ka Komisija varēs saņemt dalībvalstu atbalstu, lai šo reformu pabeigtu.
Tas attiecas arī uz PTO sarunām par tirdzniecības atvieglošanu. Komisija šajā posmā joprojām ir pārliecināta, ka nolīgumam par tirdzniecības atvieglošanu ir jāpaliek par vienu no balstiem Dohas sarunu kārtas pabeigšanai un, ka to nedrīkst izslēgt no tā. Protams, sasniegtie sarunu rezultāti par tirdzniecības atvieglošanu nekādā gadījumā nedrīkst tikt pazaudēti.
Ir jāsper svarīgi soļi, lai atbildētu uz draudiem, ko izraisa viltoti, pirātiski un bīstami produkti. Jaunas procedūras tiek ieviestas muitas tiesību aktos, lai garantētu drošību un aizsardzību. Modernizētais Kopienas Muitas kodekss, kas publicēts šodien, un lēmums par elektronisko muitas sistēmu, kas publicēts janvārī, ir galvenie pagrieziena punkti nepārtrauktajā un dinamiskajā muitas tiesību aktu uzlabošanā, gan lai aizstāvētu Eiropas Savienības pilsoņus, gan arī mūsu ekonomikas konkurētspēju veicinot, likumīgu tirdzniecību. Šie ir labu iestāžu savstarpējās sadarbības piemēri.
Ziņojums arī pamatoti pastāv uz muitas tiesību aktu turpmāku saskaņošanu un vienādošanu, kā arī tālāku mūsu muitas administrāciju darba organizācijas un metožu uzlabošanu.
Manuprāt, tālāka muitas tiesību aktu īstenošanas saskaņošana var tikt panākta ar šādām iniciatīvām: notiekošo Modernizētā Muitas kodeksa un lēmuma par e-muitu īstenošanas darbu; jauna programma pareizas un vienādas muitas tiesību aktu piemērošanas mērķtiecīgas uzraudzības veikšanai, un iespēju un vajadzību saskaņot muitas pārkāpumus un sankcijas novērtēšanu kopā xxx ar dalībvalstīm. Programma "Muita 2013” arī ir svarīgs līdzeklis šajā ziņā.
Nobeigumā es vēlos aplūkot jautājumus attiecībā uz ASV iniciatīvu veikt 100% skenēšanu. Komisija visos iespējamajos veidos cenšas panākt, lai ASV amatpersonas saprastu, ka tās ir izvēlējušās nepareizu veidu, kā nodrošināt piegādes ķēdes drošību. Komisija aprīlī ASV valdībai iesniedza nopietnu ziņojumu, kas tika sagatavots ar dalībvalstu līdzdalību, kurā tika uzsvērta šī pasākuma negatīvā ietekme uz Eiropas Savienības ostām, starptautisko tirdzniecību un jūras satiksmi.
Zuzana Roithová
PPE-DE grupas vārdā. - (CS) Priekšsēdētājas kundze, es apsveicu Audy kunga pastāvīgo ziņojumu, kas aplūko stingro muitas procedūru ieviešanas nozīmīgumu iekšējā tirgus pareizai darbībai. Diemžēl, mūsu tirgus tiek arvien vairāk kropļots ar nelikumīgi no trešām valstīm importētām precēm. Tas attiecas ne tikai uz kontrabandu, viltojumiem un izvairīšanos no muitas nodokļiem: mūsu tirgus ir arī pārpludināts ar precēm, kas neatbilst Eiropas Savienības drošības standartiem, lai gan daudzām minētajām precēm ir atbilstības marķējuma zīme. Diemžēl muitas iestādēm nav pietiekami daudz resursu, lai pienācīgi veiktu pārbaudes uz robežas. Mūsu komiteja Antverpenes ostā varēja pārliecināties par to, ka katru dienu tiek pārbaudīts tikai pus procents konteineru. Viss minētais samazina ticību iekšējam tirgum un nodara pārestību patērētājiem, kā arī Eiropas Savienības ražotājiem, kas paši nespēj mēroties spēkiem ar šo negodīgo konkurenci. Lai gan mūsu muitas savienība pastāv jau apmēram 40 gadus, dalībvalstis muitas noteikumus joprojām nepiemēro pietiekami vienādi. Piemēram, ir būtiskas atšķirības noteikumos, kas attiecas uz preču tarifa klasifikāciju, vērtību un preferenciālo vai nepreferenciālo izcelsmi. Es piekrītu referentam, ka situāciju uzlabotu plašāka noteikumu saskaņošana. Komisijai ir arī jārīkojas, atbildot uz pamatotiem iebildumiem attiecībā uz pievienotās vērtības kritēriju vienādu piemērošanu, piemēram, uz tekstila rīpniecības ieguldumiem. Pārāk stingri un sarežģīti muitas noteikumi traucē piekļuvi starptautiskajai tirdzniecībai, jo īpaši, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Nepārprotami skaidrs ir tas, ka Eiropas Savienības konkurētspējai gūtu labumu no preču importa un eksporta noteikumu un procedūru vienkāršošanas, modernizēšanas un saskaņošanas.
Francisco Assis
Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es vēlos iesākumā sveikt Audy kungu par augstākās kvalitātes ziņojumu, ko viņš ir sagatavojis, gan tajā ietverto domu, gan arī izvirzīto priekšlikumu ziņā.
Patiesībā muita, kā tas ir skaidri pateikts ziņojumā, mūsdienās ir daudzfunkcionāls līdzeklis. Tai ir fiskāla nozīme, tā pilda sākotnējo lomu, kā arī lomu attiecībā uz ekonomiku un arvien pieaugošu Eiropas Savienības uzņēmējdarbības un Eiropas Savienības patērētāju aizsardzības lomu.
No ekonomikas viedokļa, tai, protams, ir jāveicina starptautiskā tirdzniecība un Eiropas Savienība katrā ziņā ir ieinteresēta, lai tas tā būtu. Taču tā ir jākoncentrē arī uz aizsardzības lomas īstenošanu, saistībā ar viltojumu un pirātisma aizkavēšanu un apkarošanu, kā arī saistībā ar pretdarbību pilnīgi negodīgas konkurences situācijās, kas grauj atsevišķus Eiropas Savienības uzņēmumus, jo īpaši vājākajās nozarēs. Uzmanība ir jāpievērš arī vides un sabiedrības veselības aizsardzībai, kas ir vērtības, ko mūsu sabiedrība vērtē arvien augstāk. Šī iemesla dēļ mums jāvirzās straujāk uz priekšu.
Referenta izklāstītais priekšlikums, mūsuprāt, ir labs, jo tas sekmē muitas sistēmas saskaņošanu. Mums ir Kopienas tirdzniecības politika un Kopienas muitas politika, taču mums ir daudz valstu administrācijas, kas ne vienmēr strādā kopā vispiemērotākajā veidā. Lai nodrošinātu Eiropas Savienības ražotāju un patērētāju interešu aizsardzību, būtu noderīgi mūsu virzību uz saskaņošanu paātrināt. Panākt attīstību, ieviešot jaunas prakses, izveidojot labāku sadarbību un radot apstākļus efektīvākai muitas administrāciju darba saskaņošanai Kopienas līmenī. Tādēļ mums ir jānodrošina augsts pakalpojumu līmenis Eiropas Savienības pilsoņiem gan no ražotāju, gan patērētāju viedokļa.
Ir vēl viens jautājums, kuru es uzskatu par ļoti svarīgu un kas attiecas uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un, kas ir arī aplūkots ziņojumā, ko apskatīja arī iepriekšējais runātājs. Mūsu mazie un vidējie uzņēmumi ir īpaši neaizsargāti kļūt par upuri negodīgai konkurencei un mūsu muitas sistēma ne vienmēr ir gatava sekmīgi risināt šādas riska situācijas. Tādēļ mums jāveic milzīgi ieguldījumi šajā ziņā un jāuzlabo koordinācija ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Ne vienmēr tie pārzina noteikumus un procedūras, un tādēļ tiem ir nelabvēlīgāka situācija starptautiskās tirdzniecības piekļuvei.
Nobeigšu ar to pašu ar ko iesāku, sveicot šī ziņojuma autoru un es domāju, ka tas kalpo Eiropas Savienībai specifiskajā un ļoti svarīgajā muitas sistēmas jomā.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Priekšsēdētājas kundze, ar savu runu UEN grupas vārdā es vēlos pievērst uzmanību trim jautājumiem šajās debatēs.
Pirmkārt, daudzas valstis ir iesaistītas starptautiskās tirdzniecības atvieglošanā, pat tās, kuras ir PTO locekles, neievēro sociālos un vides standartus, kas noved pie tirgus samazināšanās augsto ražošanas izmaksu dēļ, vienlaicīgi atsakoties no godīgas konkurences. Uzlabojot piekļuvi Eiropas Savienības tirgum precēm, kuru izcelsme ir šādas valstis, ir jāņem vērā minētais, pretējā gadījumā vairākas rūpniecības nozares Eiropas Savienībā tiks regulāri likvidētas.
Otrkārt, pieaugošā atvērtība Eiropas Savienības tirgū precēm, kuru izcelsme ir trešo valstu lauksaimniecības nozare apmaiņai pret šo valstu tirgu atvēršanu Eiropas rūpniecības ražojumu un pakalpojumu eksportam uz šīm valstīm patiesībā ir komisāra Mandelson nodoma īstenošana par to, ka Eiropas Savienībai ir jāpiekāpjas citām valstīm kā PTO sarunu dalībniecei, jo Eiropas Savienība vairāk iegūst no rūpniecības preču eksporta, nekā zaudē, vāji aizstāvot lauksaimniecības nozari, taču tas diemžēl nozīmē, ka Eiropas Lauksaimniecības potenciāls tiks vājināts arī turpmāk.
Treškārt un visbeidzot, Eiropas Komisijai ir daudz noteiktāk, nekā līdz šim, jāreaģē uz trešo valstu eksportētāju pieļautajiem nolīgumu pārkāpumiem par piekļuvi Eiropas Savienības tirgum, un, ja eksports no šīm valstīm nomāc Eiropas Savienības ražotājus, Komisijai ir nekavējoties jārīkojas, nevis tad, kad ir pagājuši jau vairāki mēneši.
Jean-Claude Martinez
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, šis vakars ir kā muitas vakars ar Markov kunga ziņojumu par VPS un Audy kunga ziņojumu par ar tarifiem nesaistītajiem ierobežojumiem, citiem vārdiem sakot, šie importa un eksporta noteikumi un procedūras, ko mēs dēvējam par administratīvo protekcionismu vai paštaisniem muitas ierobežojumiem. Lai gan PTO daudz runā par VVTT tarifu samazināšanu, mēs piekopjam arī izsmalcinātu protekcionismu kvotu un ļoti augstu tarifu veidā - Eiropas Savienībā ir noteikti 110 ļoti augsti tarifi; Kanādā, pēc vispārēja atzinuma 430 - un graduētas nodevas importam, kas aizsargā mazās valstis, lai tās nekļūtu rūpnieciskas, neminot paaugstināta riska ražojumus un VPS, kas ir atkarīgs no cilvēktiesību ievērošanas un subjektīvā stāvokļa saistībā ar muitas izcelsmes noteikumiem, vērtību vai tarifa pozīcijām. Eiropas Savienībai ir vairāk par 5 000 tarifu pozīcijām. Vienai pašai lauksaimniecībai ir 2 726 tarifa pozīcijas. Japānai pēc vispārēja atzinuma ir 1 890 un ASV 1 779, tātad, ko mēs darām, kad prece ir nokļuvusi līdz tarifu pozīcijām? Piemēram, kā mēs klasificēsim Ēģiptes mūmiju, kas pie mums ir atvesta izstādei? Mēs klasificēsim to par žāvētu zivi!
Audy kunga ziņojumā ir iekļautas visas šīs problēmas, un atzīts, ka ASV ir atgriezusies pie muitas makartisma ar raganu medībām drošības un nedrošības ziņā. Pacifistu pieejas laiks ar Jāni Pāvilu II, kurš kļuva slavens ar 1978. gada sprediķi ("Atveriet robežas valstīm, politiskajām un ekonomiskajām sistēmām, plašās civilizācijas un kultūras ārēs Viņa Augstībai. Nebaidieties!”), ir beidzies kopš Dohas sarunas, kas ilgst jau 10 gadus no to uzsākšanas, kamēr Urugvajas sarunas, ja es drīkstu uzdrošināties to teikt, ilga tikai 8 gadus.
Kāda ir šīs problēmas būtība? Problēma izriet no tā, ka muitas nodevām ir 2 000 gadu vēsture un to aizsākums ir Romā, Romas muitā. Tomēr šis ir 21. gadsimts, un tādēļ, komisār, mums ir vajadzīgas jaunas muitas tehnoloģijas. Par laimi zinātnieki šo jauno muitas tehnoloģiju ir izgudrojuši un tajā ir iekļautas nepiemērojamās muitas nodevas , ko var pieņemt atbilstoši ražošanas izmaksu atšķirībai, kas ir atmaksājamas, un kuras var piešķirt apmaiņā un kuras var mainīt, lai palīdzētu attīstības valstīm.
Šo jautājumu, komisār, jums ir jāliek uz PTO sarunu galda - šīs jaunās muitas tehnoloģijas -, lai mēs atteiktos no savas senlaicīgās muitas sistēmas.
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Priekšsēdētājas kundze, komisār, kolēģi, šodien mēs apspriežam ārkārtīgi svarīgu ziņojumu. Efektīva tirdzniecības politika ir instruments reģionālās un plašākas integrācijas sasniegšanai.
Imports un eksports, uz uzticamu noteikumu un procedūru fona, dod mums iespēju aizsargāt Eiropas iekšējo ekonomikas telpu. Ziņojuma gaisotne ir objektīva un kritiska, pat konstruktīva. Tas ir koncentrēts uz vairākām tēzēm, t. i., divpusēji reģionālajiem un daudzpusēji savstarpējiem ieguvumiem, kopējām izredzēm reģiona, Eiropas Savienības konkurētspējas uzlabošanai uz tirgus ekonomikas pamata izveidotiem instrumentiem, lai pasargātu Eiropas Savienības produktu izkonkurēšanu no tirgus.
Tirdzniecība nozīmē lielu ekonomiskās izaugsmes daļu atsevišķās valstīs. Šajā sakarā importa un eksporta noteikumi ir ārkārtīgi svarīgi. To īstenošana un kontrole ir īpaši nozīmīga, jo īpaši atsevišķām jaunajām dalībvalstīm, piemēram, Bulgārijai, kur augstāks eksporta līmenis nozīmē tirdzniecības deficītu.
Šajā gadījumā piekļuve trešo valstu tirgiem kļūst izšķiroša. Sarežģītā jauno valstu preču piekļuve ārējam tirgum, pat tad, kad šie produkti atbilst visām prasībā, veido nelīdzvērtīgas attieksmes apstākļus. Tādēļ mums ir vajadzīga pilnībā saskaņota likumdošana un tās īstenošanas noteikumi.
Valstu muitas iestāžu darbs ir būtisks efektīvai tirgus sistēmu darbībai, jo īpaši saistībā ar to, ka tām ir nozīmīgāks uzdevums, apkarot viltojumus un krāpšanu, kā arī aizsargāt intelektuālā īpašuma tiesības un patērētājus.
Valstu muitas iestādēm ir jāsadarbojas labi organizētā veidā. Ir vienlīdz svarīgi uzsākt pasākumus, lai piemērotu muitas iestāžu motivāciju katras dalībvalsts administratīvo risinājumu kopumā visās dalībvalstīs, kā arī muitas iestāžu aizsardzībai un tās uzdevumu veikšanas atbalstam.
Ir iespējams apsvērt specializētu centru izveidošanu svarīgākai tirdzniecībai ar trešajām valstīm un attiecīgajiem reģioniem valstīs. Tas būtu noderīgi, lai veicinātu efektīvu Eiropas Savienības tirdzniecības politiku.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētājas kundze, ir viens jautājums, kas līdz šim vēl nav apspriests. Es vēlos jautāt komisāram, kādus soļus ir spērusi Eiropas Savienība līdz šim, attiecībā uz noteikumiem, ko piemēro ASV. Kāds, viņaprāt, ir labākais veids kā koordinēt tirdzniecības procedūras saistībā ar transatlantiskajām attiecībām, un, būtībā, vai viņš redz kādu iespēju sasniegt noturīgu līdzsvaru starp drošības pasākumiem un pasākumiem, kas nepieciešami elastīgāku tirdzniecības attiecību veidošanai starp Eiropas Savienību un ASV? Es runāju par prasībām attiecībā uz konteineriem, kas ir pieminētas arī mana kolēģa Audy kunga ziņojumā.
László Kovács
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, vispirms es vēlos jums pateikties par jūsu interesi un devumu mūsu likumdošanas un prakses uzlabošanai muitas jomā. Es vēlos uzsvērt, ka divi juridiski dokumenti - modernizētais Muitas kodekss un lēmums par e-muitu - padarīs Eiropas Savienības muitas dienesta darbu labāku, ātrāku un pat lētāku. Es, protams, esmu Parlamenta rīcībā, lai sniegtu jums informāciju par svarīgāko notikumu attīstību muitas likumdošanas un tās īstenošanas jomā.
1. aprīlī Komisija pieņēma jaunu paziņojumu par Muitas savienības attīstības stratēģiju, kas tika atbalstīts ar Padomes rezolūciju. Turpmākās muitas iniciatīvas, kas izriet no šī paziņojuma, sniegs atbalstu muitai nodrošinot piemērotu un līdzsvarotu reakciju uz divkāršo izaicinājumu - preču drošības kontroli uz ārējām robežām no vienas puses un tirdzniecības atvieglošanu - no otras. Šajā nolūkā iniciatīva paredz pāriet no pašreizējās uz darījumiem pamatotās pieejas muitas formalitātēs un pārbaudēs uz pieeju, kas orientēta uz sistēmu, kura koncentrēta uz iekšējām kontroles sistēmām un ekonomiskās darbības veicēju piegādes ķēdēm. Šī jaunā pieeja ieviesīs jaunas darba un kontroles metodes un tālāku muitas risku pārvaldības stratēģiju. Tas piedāvās arī platformu darbam ar dalībvalstīm, lai nākotnē tiktu izveidotas vispiemērotākās darbības struktūras, kas nodrošinās muitas savienības efektīvu darbu.
Attiecībā uz Roithovį kundzes jautājumu par ASV Kongresa iniciatīvu veikt simtprocentīgu kravu skenēšanu: jau pirms to pieņēma Kongress, mēs vairākkārt mēģinājām panākt, lai priekšlikums tiktu grozīts, taču tas mums neizdevās. ASV administrācija lielā mērā izrādīja izpratni, jo tā arī atzina, ka šo pasākumu ieviešana būtu vienpusējs solis, un līdz ar to tas būtu pretrunā mūsu divpusējai un daudzpusējai pieejai. ASV administrācija saprata, kas tas īstenībā neuzlabos drošību, bet gluži otrādi - radīs nepamatotu drošības sajūtu, kas varētu novērst uzmanību un novirzīt līdzekļus no patiesi nepieciešamiem drošības pasākumiem.
Mūsu koncepcija ir tālāka drošības standartu atzīšana drošības pārbaudēm, drošības pārbaužu rezultātiem un arī savstarpēja muitas tirdzniecības partnerību atzīšana: CT Pakts no ASV puses un atzītā uzņēmēja koncepcija no ES puses. Es to pieminēju tādēļ, ka saistībā ar MVU bija atsauce, ka šī atzītā uzņēmēja koncepcija ir ļoti veiksmīga sistēma dzīves uzlabošanai un vienkāršošanai maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Mēs samērā nesen informējām ESV administrāciju, kad aprīlī mēs iepazīstinājām ar ziņojumu Michael Chertoff un ASV muitu un robežapsardzi, kurā mēs izklāstījām, kāda veida sarežģījumus mēs paredzam saistībā ar simtprocentīgas kravu skenēšanas ieviešanu: tirdzniecības pārtraukšanu, jūras satiksmes traucējumus, kā arī sarežģījumus divpusējās tirdzniecības attiecībās. Minēšu jums tikai vienu skaitli: gada laikā ASV saņem vairāk par desmit miljoniem jūras konteineru. Mēs sūtām aptuveni divus miljonus konteineru no ES un šī sistēma, tiks tā arī ieviesta, aptveros vairāk par 700 ostām visā pasaulē, tā kā jūs varat iedomāties, kādas problēmas tas izraisīs. Mēs ceram, ka soli pa solim, ne tikai ASV administrācija bet arī likumdevēji sapratīs, ka tas patiesībā nevis palielina drošību, bet gan izraisa ļoti nopietnas problēmas divpusējā un daudzpusējā tirdzniecībā.
Visbeidzot, kā tas ir jau uzsvērts ziņojumā, 2008. gads ir muitas savienības 40. gadskārtas gads. Šis gads būs arī jauns iesākums šajā jomā Kopienai un dalībvalstīm.
Jean-Pierre Audy
Priekšsēdētāja kungs, komisār Kovǎcs, paldies par jūsu atbildēm. Es vēlētos mūsu pateicību izteikt arī Komisijas darbiniekiem, ar kuriem es kopā strādāju, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas locekļiem, piemēram, Musquar kungam un politisko grupu referentiem, piemēram, Assis kungam. Es priecājos šodien šeit redzēt arī viņa kolēģi Lyubcheva, ar ko mēs nesen strādājām kopā kādā citā jautājumā.
Jums bija taisnība Roithovį kundze, pievēršot uzmanību problēmai, saistībā ar 100% skenēšanu, un paldies jums, komisār, par jūsu izlēmību, lai mūs aizsargātu. Šī nav pirmā reize, kad ES saņem ASV uzbrukumus par šiem jautājumiem, jo mums arī bija jāaizsargā sava muitas sistēma, lietā, kas tika iesniegta PTO Strīdu izšķiršanas organizācijā (DSB), kur mēs uzvarējām, pateicoties arī jūsu darbinieku pūliņiem, komisār. Jūs pareizi mūs aizstāvējāt.
Martinez kungs mums izklāstīja savu teoriju par apgrieztajiem tarifiem. Viņš to man izklāstīja jau 2005. gada decembrī, kad mēs kopā apmeklējām Honkongu. Es viņus joprojām nesaprotu, taču es dzīvoju ar cerību, ka reiz man būs iespēja ieraudzīt, kā šos apgrieztos tarifus piemēro mūmijām un žāvētām zivīm.
Vēlos pateikties visām politiskajām grupām par atbalstu, ko tās izrādīja šim ziņojumam. Es domāju, ka cilvēki tagad var manīt, ka pasaule, kas kļūst arvien sarežģītāka un straujāka, pagātnē konfliktus varēja atrisināt kara ceļā. Šodien mums ir ekonomiskais un sociālais karš, nevis militārs karš. Kritušo vietā mums ir bezdarbs. Jebkurā gadījumā mēs vairs nezinām, kas ir mūsu ienaidnieki. Pasaules ekonomiskā un sociālā kara gaisotnē mums ir vajadzīga spēcīga muitas savienība, kā arī importa un eksporta mehānismi, kas aizsargā - un es runāju par aizsardzību un nevis protekcionismu - mūsu uzņēmumus, pilsoņus, Eiropas Savienību kopumā.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt, plkst. 11.00.
