Paranduseelarve nr 1/2008 - Solidaarsusfond - Euroopa Liidu Solidaarsusfondi kasutuselevõtmine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu, mis käsitleb
Kyösti Virranoski eelarvekomisjoni nimel koostatud raportit Euroopa Liidu 2008. eelarveaasta paranduseelarve nr 1/2008 projekti, III jagu - komisjon,, ning
Reimer Böge eelarvekomisjoni nimel koostatud raportit, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ELi Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta, kohaldades eelarvedistsipliini ja usaldusväärset finantsjuhtimist käsitleva Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 17. mai 2006. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26 - C6-0036/2008 -.
Kyösti Virrankoski
raportöör. - (FI) Proua juhataja, Euroopa Solidaarsusfond loodi 2002. aastal Kesk-Euroopat tabanud ning nii liikmesriike kui ka kandidaatriike mõjutanud laastavate üleujutuste tagajärjel. Sellel ajal lepiti kokku, et fondi suurus on 1 miljard eurot aastas. Fond pidi pakkuma leevendust nendele, kes on saanud kahju suurõnnetuste tagajärjel. Õnnetuse suurus peab olema vähemalt kolm miljardit eurot või mitte vähem kui 0,6% liikmesriigi RKTst. Kui kahju esineb väikses piirkonnas, võib see olla väiksem, kuid piirkondlikult võib see olla märkimisväärselt rohkem.
Praegu arutlusel olev kahju oli Ühendkuningriigis 2007. aasta juunis ja juulis aset leidnud ulatuslike üleujutuste tagajärg. Kahju suuruseks on märgitud 4,6 miljardit eurot, seega on see kooskõlas abisaamise tingimustega. Komisjon teeb ettepaneku eraldada 162 miljonit eurot.
Oma eelarves soovitab eelarvekomisjon anda rahalist toetust kooskõlas komisjoni ettepanekuga. Siiski on vaja toetuse kasutuselevõtmine parlamendi poolt heaks kiita. Seetõttu tulebki kõigepealt heaks kiita härra Böge raport Solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta.
Muus osas käsitleb esimene paranduseelarve peamiselt ameteid ja Galileo programmi halduskorraldust. Eelarvesse lisati Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet. Selle loomine on kooskõlas käesoleval aastal kokkulepitud eelarvemenetlusega. Paranduseelarve raames loodi ka ühine rakendusamet - Teadusuuringute Rakendusamet teadusuuringute seitsmendasse raamprogrammi kuuluvate teiste programmide tarbeks. Ka see on kooskõlas varem kokkulepitud eelarvemenetlusega.
Samuti tehti parlamendi poolt nõutud muudatused piirikontrolliameti Frontex ametikohtade loetellu. Parlament suurendas kõnealuse ameti rahalisi vahendeid 30 miljoni euro võrra eelarvemenetluses ning see summa moodustab nüüd vajalikud lisavahendid.
Kõige suurem probleem on seotud Gelileo satelliitnavigatsiooni programmiga. Parlamendi suur saavutus oli see, et tal õnnestus tagada eelarveläbirääkimistes programmi rahastamine, suurendades eraldatavat summat 2,4 miljardi euro võrra kuueks aastaks. See saavutati osaliselt mitmeaastase finantsraamistiku muutmise tulemusel. Projekt muutus seega selgelt ELi projektiks.
Nüüd on küsimus projekti haldusjuhtimises. Komisjon teeb ettepaneku eraldada 2 miljonit eurot ümberpaigutamisena tegevusassigneeringute realt haldusassigneeringute reale. Projekti haldusjuhtimine on aga ebaselge. Projekti on juhtinud ELis peamiselt Galileo järelevalveasutus. Selle ülesanne on olnud peamiselt lubadega seonduvad küsimused ja partnerlusläbirääkimised riigi- ja erasektori vahel. Algsest etapist arvati erasektor välja, kuid Galileo järelevalveameti roll on ebaselge, nagu ka komisjoni ja Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) oma. Algselt arvati, et ESA vastutab projekti tehnilise rakendamise eest, mille EL üle vaatab ning mida vajalikuga varustab. Samas on aga mitmesuguste osalejate, nagu komisjoni ja eriametite tööjaotus ebaselge.
Seega teeb tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon proua Barsi-Pataky raportis ettepaneku Galielo järelevalveamet sulgeda. Arvestades asjaolusid, ei saa eelarvekomisjon nõustuda assigneeringute ümberpaigutamisega komisjonile, vaid teeb ettepaneku luua lihtsalt projekti haldusjuhtimise rida. Komisjon lubas, et teostab ülekande oma pädevuse raames enne Galileo täieliku haldussüsteemi kokkuleppimist. Paranduseelarve muutmine seega ei pidurdaks projekti, vaid tagaks parlamendi läbirääkija positsiooni. Loodan, et täiskogu suudab nõustuda komisjoni ühehäälse otsusega seoses esimese paranduseelarvega.
Reimer Böge
raportöör. - (DE) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, 2008. aasta eelarve raportöör Kyösti Virrankoski rääkis tõepoolest kõigist olulistest punktidest. Seega räägime täna komisjoni poolt tehtud ettepanekust, kohaldades institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 26.
Tõsi on, et solidaarsusfond ja teised erivahendid ei moodusta suuri summasid Euroopa Liidu eelarves. Nad peavad aitama loodusõnnetuses kannatada saanud piirkondi ja sealseid inimesi, ja nagu me kõik teame, esinevad kõnealused loodusõnnetused, olgu nendeks siis tormid või suured tulekahjud, suhteliselt reeglipäraselt.
Enne otsuse tegemist korraldasime eelarvekomisjonis kuulamise, kuhu kutsusime esindajad Ühendkuningriigi kannatada saanud piirkonnast, kohalikest organisatsioonidest ja ka riigi valitsusest. Kuulamisel tuletati meile meelde väljakutseid, millega seisavad silmitsi loodusõnnetuses kannatada saanud inimesed ja piirkonnad, ning samuti räägiti meile 2007. aasta juunis ja juulis toimunud üleujutuste põhjustatud kahju ulatusest, mis on hinnanguliselt 4,6 miljardit eurot.
Kõnealuse kuulamise ja meie kõneluste alusel kinnitasime täielikult komisjoni poolt esitatud 162 387 000 euro suuruse summa eraldamise solidaarsusfondist selle erijuhtumi tarbeks.
Lubage mul mainida, et võime oodata täiendavate vahendite kasutuselevõtmist solidaarsusfondist tulevastel kuudel. Sellisel juhul tuleb teha kindlaks, et mitte ainult Euroopa Ühendus ei pea näitama üles solidaarsust: selliste katastroofide järjest sagedasemat esinemist arvesse võttes peaksid liikmesriigid mõtlema rohkem ennetavale kriisijuhtimisele ehk teisisõnu hindama oma tsiviilkaitsesüsteemide olukorda, kontrollima, kuidas on varustatud kohalikud tuletõrjeüksused ning uurima, kuidas nad saavad võib-olla rakendada tulevikus erinevaid strateegiaid, näiteks ehitus üleujutusterohkes piirkonnas. Need küsimused on mis tahes pikaajalise strateegia lahutamatud osad, kui soovime säilitada oma usaldusväärsuse.
Teine nõue - siinjuures oleme kõnealuse juhtumi puhul paremas olukorras kui teiste juhtumite puhul -, peame seadma ühiseks eesmärgiks, et tulevikus toimuv solidaarsusfondi taotluste töötlemine viiakse lõpule maksimaalselt kuue kuuga. See on väljakutse kõigile: riiklikud ametiasutused peavad esitama kõik vajalikud taotlused ja dokumendid ettenähtud aja jooksul, komisjon peab tegelema käimasoleva juhtumiga kohaldatavaid sätteid arvesse võttes ning ka meie parlamendis peame kiirendama küsimuste lahendamist viivitamatute kaalutlustega.
Lubage mul viidata veel viimasele punktile, mis seostub paranduseelarvega. Pidades silmas Galileo satelliitnavigatsioonisüsteemi keerulisi läbirääkimisi ning õigusliku menetluse pooleliolekut, toetan täielikult raportööri poolt esitatud eritingimust, et haldusjuhtimise kuludele tehtud eelarverida peaks olema pro memoria. See on samm õiges suunas, kui vajalikud haldusstruktuurid luuakse komisjoni raames. Me ei ole aga siiski veel rahul tulevaste korraldustega suhetes komisjoni, Euroopa Kosmoseagentuuri ja Galileo järelevalveameti vahel.
Õigusmenetluse käigus on vaja vähemalt näidata, kuidas on võimalik kahekordset tööd vältida ning luua sobivad haldusstruktuurid Galile satelliitnavigatsioonisüsteemi uutes oludes. Kindlasti vajab kõnealune teema veel arutelusid, mille tulemustega, ma loodan, saame rahulduda võimalikult kiiresti.
Dalia Grybauskaitė
komisjoni liige. - Härra juhataja, 18. jaanuaril võttis komisjon vastu ettepaneku solidaarsusfondi kasutuselevõtmise kohta Ühendkuningriigi jaoks ning me oleme rahul, et eelarvekomisjoni arvamus oli üsna positiivne meie ettepaneku suhtes. Koos paranduseelarvega 1/2008 tegime ka ettepaneku eraldada Ühendkuningriigile solidaarsusfondist 162 miljonit eurot, et hüvitada suurt kahju, mis tekkis eelmise suve üleujutuste tagajärjel.
Nagu eelarvekomisjoni esimees juba ütles, saime me taotluse veel kahelt liikmesriigilt - Kreekalt ja Sloveenialt - ning me esitame uue ettepaneku tõenäoliselt üsna varsti. Mõistagi ei käsitle see ettepanek üksnes Solidaarsusfondi. Solidaarsusfondi käsitlevad vaid finantsaspektid, teised meie ettepaneku üksikasjad on tehnilisemat laadi.
Galileo küsimus on mõistagi väga tundlik teema meie kõigi jaoks ning ma mõistan täielikult eelarvekomisjoni muret. Samas pean ütlema, et eelarvekomisjoni ettepanek muuta komisjoni ettepanekut pidurdab solidaarsusfondi eraldist umbes ühe kuu võrra, sest see peab minema tagasi nõukogusse veel ühele hääletusele, kuid me mõistame teema tundlikkust ega saa esitada vastuväiteid eelarvekomisjoni otsusele selle küsimuses. Siiski loodan, et meie ettepanek üldiselt leiab käesoleval nädalal parlamendis toetust.
Richard James Ashworth
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, soovin öelda, et toetan kõnealust paranduseelarvet ning soovin teha märkuse ühe või kahe punkti kohta selles.
Esiteks solidaarsusfond. See eraldamine käsitles mõistagi üleujutusi Ühendkuningriigis eelmisel aasta juunis ja juulis. Suur osa nendest üleujutustest leidis aset minu piirkonnas ning võin anda tunnistust kohutavatest tagajärgedest ja kahjustustest, mida see tekitas paljudele minu piirkonna inimestele. Mul oli huvitav, ehkki mitte üllatav, teada saada, et see oli kolmas suurim nõue solidaarsusfondi ajaloos, see nõue oli 4,6 miljardit eurot ning eraldati 162 miljonit eurot. Tean, et minu sõber ja kolleeg Reimer Böge ütles, et mõistagi ei ole see katastroofi ulatust arvestades kuigi suur summa. Võib-olla mitte, aga solidaarsuse žestina on see väga kiidetud ning piirkonna inimeste nimel soovin avaldada tänu esiteks eelarvekomisjoni liikmetele, kes seda abi, mis on tõepoolest ilus solidaarsuse väljendus, ühehäälselt toetasid. Ma soovin aga tänada ka volinikku ja tema kolleege, kes käsitlesid seda taotlust seitse kuud. Arvan, et see on märkimisväärne saavutus, volinik, ning ma tänan teid teie jõupingutuse eest. Ootan ja vaatan mõistagi huviga, kuidas Ühendkuningriigi valitsus seda abi jagab, kuid minu jaoks on selge, et loodusõnnetuste üha sagedasema esinemise taustal hakkavad kõnealused küsimused kerkima esile järjest suurema reeglipärasusega kogu Euroopa Liidus ning on selge, et solidaarsust väljendades on reageerimise kiirus väga oluline tegur kõnealuses mehhanismis.
Frontexi küsimuse kohta tahtsin samuti öelda, et toetan täiendavate vahendite eraldamist Frontexile - me kahekordistasime ameti rahalisi vahendeid. Arvan, et see oli õige tegu ning märgin, et taotlus tehti 25 uue ametikoha loomiseks. Samas arvan, et peame siiski jälgima rahaliste vahendite jagamist, tagamaks raha otstarbekohane kasutamine. Samamoodi toetasin täielikult Lissaboni eesmärke, mis komisjon endale seadis, pidades silmas eelkõige teadusuuringute ja arengu valdkonda. Seega tunnustan vajadust rakendusametite järele, kuid jällegi väljendan kartust, et ameteid, mis, tuleb mainida, ei ole ajalooliselt olnud tuntud oma tõhusa rahakasutuse poolest, tekib liiga palju.
Lõpetuseks Galileo teema. Uus eelarverida edendab märkimisväärselt suurema läbipaistvuse ja vastutuse saavutamist. Nõustun siiski kolleegiga eelarvekomisjonist, et peame jätkama ettevaatlikult. Kui ma võin öelda, proua volinik, siis see on massiivne ettevõtmine ning laenates kosmoseajastu kõnepruuki, siis siinjuures läheb komisjon jõuliselt sinna, kus ükski komisjon pole varem käinud. Seetõttu nõustun kolleegi Reimer Bögega, et me toetame seda, kuid nõuame pro memoria rea lisamist.
Härra juhataja, toetan paranduseelarvet ja mul on heameel seda teha.
Linda McAvan
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, ma asendan Gary Titleyt, tööparteisse kuuluvate Euroopa Parlamendi saadikute esimeest, kuid võin rääkida kõigi nimetatud liikmete nimel, tervitades paranduseelarvet ning otsust eraldada 162 miljonit eurot Ühendkuningriigi nendele piirkondadele, mis üleujutuse käigus kannatada said.
Nagu härra Ashworth ütles, on see väike osa hüvitamaks kahjusid, mis tekkisid üleujutuste tagajärjel, kuid me täname eelarvekomisjoni kolleege, kes hääletasid ühehäälselt, ning samuti täname komisjoni. Saan aru, et kõnealune väljamaksmine toimus võrreldes eelmistega kõige kiiremini, kestes vaid seitse kuud. Seega, kuigi paljud inimesed kannatasid siiski pikka aega, on see suur edu eelmiste eraldistega võrreldes. Samuti oli see kõige suurem väljamakse ning me hindame ka seda.
Eelmise aasta üleujutused puudutasid Ühendkuningriigis 48 000 kodu ja 70 000 ettevõtet ning selle kogukahjuks hinnatakse rohkem kui 4 miljardit eurot. Minu piirkond Yorkshire oli üks kõige rohkem kannatada saanud piirkondi ning paljud inimesed ei ole seni koju tagasi pöördunud. Seega hindame seda abi ja toetust iseäranis kõrgelt.
Asendan härra Titleyt, kuna ta ei saanud Londonist välja täna õhtul Lääne-Euroopat räsiva suure tormi tõttu. Me ei saa kogu halba ilma seostada kliimamuutusega, kuid teame, et äärmuslike ilmaolude esinemine sageneb. Oleme näinud raskeid üleujutusi ja nägime ka tulekahjusid Kreekas ja Lõuna-Euroopas eelmisel suvel ning ükski solidaarsusfond ei saa tegelikult katta kogu kahju ja kulusid, mis tekivad kõnealusest kliimamuutusest põhjustatud sündmuste tagajärjel.
Me alustame tööd Euroopa Parlamendi liikmetena uue, kliimamuutust käsitlevate õigusaktide paketiga. Loodan väga, et parlament võtab tugeva seisukoha kõnealuses küsimuses ning rakendab ja võtab vastu head õigusaktid, mis tõepoolest aitavad vähendada kliimaprobleeme, et me ei peaks siia tagasi tulema ja komisjonilt raha küsima, käsitlemaks sarnaseid sündmusi.
Diana Wallis
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, arvan, et mul on täita lihtne ülesanne pärast kahte eelmist kõnelejat. Ka mina soovin rääkida selgelt raportööride Kyösti Virrankoski ja Reimer Böge ettepanekute poolt, kuid eelkõige solidaarsusfondi kasutuselevõtmise poolt Ühendkuningriigi jaoks.
Summa 162 miljonit eurot näib olevat tagasihoidlik, kuid see on äärmiselt oluline mitmel tasandil. Mina esindan Euroopa Parlamendi saadikuna Yorkshire'i ja Humberi piirkonda, mida, nagu proua McAvan ütles, tabasid eelmisel suvel üleujutused - linnad ja külad kogu piirkonnas on laastatud. Paljud üksikisikud, isegi minu külas mõned majad minust eemal, on ikka veel koduta. Teame, et ehkki toetus ei muuda olukorda üleöö, aitab see otseselt vähendada survet meie valitsuse eelarvele.
Teiseks on mul äärmiselt hea meel, et meie valitsus selle taotluse esitas ja et see heaks kiideti. Alguses oli hetki, kui me ei olnud selles kindlad ning loodan, et olles seda kogenud, hakkab meie valitsus solidaarsusfondi tulihingeliseks toetajaks nõukogus ja veenab ka teisi liikmesriike selle headuses.
Ja lõpetuseks, britid, minu valijad, mõistavad nüüd, et Euroopa Solidaarsusfondil on praktiline ja käegakatsutav tähendus. Ma usun, et see käib ka meie kõigi kohta siin parlamendis. Kuna kliimamuutus hammustab, võime igaüks olla olukorras, kus esindame loodusõnnetuse ohvreid ning peame seetõttu pöörduma Euroopa solidaarsuse poole.
Wiesław Stefan Kuc
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Härra president, solidaarsus on Euroopa Liidu üks olulisemaid ja paremaid põhimõtteid. Ilma selleta ei saa kõne alla tulla sõltumatute riikide ja rahvaste ühised tegevused. Euroopa Solidaarsusfondi loomisel lähtuti mõistagi sellest põhimõttest. Praegu on meil igal aastal kasutada 1 miljard eurot. See ei ole suur summa, eelkõige kuna nii eelmisel kui ka sellel aastal oleme olnud loodusõnnetuste suurenemise tunnistajateks. Meid ei ole tabanud üksnes üleujutused ja orkaanid, vaid ka väga ulatuslikud tulekahjud.
Oma saadaolevate piiratud vahenditega oleme andnud vaid väikest abi: üksnes 3-4% tekitatud kahjust, kui mitte vähem. Seetõttu, toetades härra Böge raportit ja härra Virrankoski paranduseelarvet, soovin öelda, et solidaarsusfondi vahendeid tuleb järk-järgult suurendada. Kahest eurost kodaniku kohta ei piisa pisarate pühkimiseks, kui sellised suured kaotused on esinenud.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Härra juhataja, volinik, siinne parlament teab mitmesugust solidaarsust. Kõige raskem liik on sõjaline abi.
Lissaboni lepingu solidaarsuse klausel ütleb, et liikmesriigid on kohustatud andma sõjalist abi teisele liikmesriigile, mis on terrorirünnaku ohus või ohver. Raskem solidaarsuse liik on Euroopa Liidule tundmatu. Lissaboni lepingu julgeolekugarantii klausel ei kehtesta sõjalise abi kohustust. See on seega kergem solidaarsuse liik kui terrorismiohu puhul.
Jutta Haug, parlamendi järgmise aasta eelarve raportöör teeb ettepaneku, et komisjoni eelarve peamine põhimõte peaks olema piirkondlik solidaarsus, s.t tasakaalustama liidu sisemist arengut. See oleks kõige paremini teostatav struktuurifondide kaudu.
Meie ees oleva paranduseelarve raames tahetakse eelarvevahendeid kasutada Ühendkuningriigis aset leidnud üleujutuste kahjude hüvitamiseks. Solidaarsusfondis on selle tarbeks ette nähtud miljard eurot. Meie fraktsioon nõustub nende vahendite kasutuselevõtmisega, et aidata Ühendkuningriiki.
Võimalik, et üleilmse soojenemise tagajärjel esineb äärmuslikumaid nähtusi kui üleujutus. Solidaarsusfond pakub midagi väikese kindlustuse sarnast nende nähtuste vastu. Liikmesriigid maksavad osamakseid ELi eelarvesse, seega saavad nad küsida abi teistelt, kui nende kord tuleb.
Lisaks solidaarsusfondile hõlmab ELi eelarve ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi, mis võib igal aastal kulutada 500 miljonit eurot, et leevendada tööalasest üleviimisest tulenevaid sotsiaalprobleeme. Eelmisel aastal võeti sellel eesmärgil kasutusele vähem kui 20 miljonit eurot. Näib, et EL näitab üles solidaarsust riikide, kuid mitte oma kodanike suhtes, kes on sattunud raskustesse.
John Whittaker
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra juhataja, mul on heameel teada, et Ühendkuningriik saab raha, et aidata meil katta eelmise aasta üleujutuste käigus tekkinud kahjusid. Meil on hea meel, et EL on lahkelt asunud toetama liikmesriiki, mis on sattunud raskustesse. Kuid see pole päris nii: kõigepealt moodustab abi üksnes 3,5% kogukahjust - žest, nagu härra Ashworth ütles, ning teiseks, toimub see üheksa kuud pärast sündmuse aset leidmist - ning see on veel kiiresti, nagu öeldi! Kui oleksime ette teadnud, et abi saame, oleksime saanud kavandada ehitustöid vastavalt. Kui on midagi, mis britte häirib - kui me mõistame, et saame osa Euroopa Liitu makstud rahast tagasi -, siis on see asjaolu, et me peame seda kerjama ning siis reklaamima ELi lahkust. Kas me ei võiks oma raha endale jätta ja siis otsustada, kuidas seda kulutame? Sel juhul oleks saanud selle kiiremini välja maksta.
Jean-Claude Martinez
(FR) Härra juhataja, enamikul meie riikidest on eelarveseaduses ette nähtud rida katastroofide käsitlemiseks. Prantsuse eelarveseaduse järgi on ette nähtud ülderaldised, mis võimaldavad assigneeringuid eelneva korralduse alusel hädaolukorra puhul. Alates 2002. aasta novembrist on Euroopa eelarveõiguse järgi kaasatud katastroofide finantseerimise küsimused kõnealusesse solidaarsusfondi. Finantskatastroofide jaoks asutasime Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi.
Mis puudutab looduskatastroofe, siis meilt on palutud abi vähem kui 4% ulatuses, kõrvaldamaks 2007. aasta juunis Ühendkuningriigis toimunud üleujutuse kahjustused, mis kokku läksid maksma rohkem kui 4 miljardit eurot. Üheksa kuud on assigneeringute määramiseks pikk aeg, sest see on määratluse järgi hädaolukord. See tähendab, et paranduseelarve meetod raha eraldamiseks ei toimi piisavalt. Paranduseelarve peaks jõustuma varem, et kinnitada raha eraldamise korraldus ajutiste ja piiranguteta assigneeringuteks suurõnnetuste, üleujutuste ja tulekahjude korral.
Seega on 162 miljonit eurot solidaarselt üksnes turgu, darvinismi ja looduslikku valikusse uskuvate Adam Smithi, Ricardo ja proua Thatcheri Ühendkuningriigile suurepärane õppetund pragmaatikast. Kui majanduse džunglis möirgav lõvi saab märjaks, avastab ta solidaarsuse voorused. Seda on nüüd juhtunud kolm korda - hullulehmatõbi, suu- ja sõrataud ning üleujutused - ja homme on meie Ühendkuningriigi liikmetel võimalik näidata solidaarsust Euroopa talunikele, kes on saanud märjaks impordi tõttu.
Margaritis Schinas
- (EL) Härra juhataja, kõnealune paranduseelarve tõestab iseenesestmõistetavat: ELil on mehhanismid ja võimed leida lahendusi konkreetsetele ootamatutele probleemidele. Soovin teha kolm ettepanekut täna arutlusel oleva kahe raporti kohta. Kaks neist käsitlevad solidaarsusfondi ning kolmas Galileo programmi.
Ühendkuningriigi üleujutuste küsimuses on ajavahemik juuli ja praeguse ELi vastuse vahel rahuldav. See on kiireim vastus fondi tegevuse ajal, vähemalt nii palju, kui mina mäletan. Siiski loob see pretsedendi: tulevikus võime loota samasugust vahetut reaktsiooni sarnaste katastroofide korral ning siinkohal osutan ma keskkonnakatastroofile Kreekas eelmisel suvel vaid kuu hiljem, augustis. Seega loodan, et komisjon teeb lõpuks järgmisel kuul ettepaneku asjaomase voliniku kaudu käsitleda Kreeka taotlust võtta kasutusele solidaarsusfondi vahendeid. Ma ei pea teile meelde tuletama šokeerivaid pilte Kreeka suurest tulekahjust, me kõik kogu Euroopas nägime neid. Ma loodan, et meil on tulevasel kuul komisjoni vajalike muudatustega ettepanek olemas.
Minu teine tähelepanek puudutab seda, missuguse mulje me endast jätame. Ma ei tea, kuidas parlamendil see õnnestub, kuid iga kord, kui meil on häid uudiseid, oleme ainsad, kes sellest teavad. Me oleme omapäi, ühtegi külalist ei ole, tõenäoliselt isegi mitte ühtegi ajakirjanikku! Millal me õpime turustama häid uudiseid?
Minu kolmas ja viimane tähelepanek käsitleb Galileo programmi. Olen nõus kolleegidega eelarvekomisjonist ning kõnealuse komisjoni Galileo programmi raportöörina tahan teha selgeks, et me ei tee ühtegi väljamakset arvestatavatest fondidest, kui me ei saavuta nõukoguga kokkulepet programmi tulevase struktuuri kohta. Kui me ei tea, kes mida teeb - ning kuna peame veel läbirääkimisi nõukoguga, siis me ei tea seda - ei tee me ühtegi kulutust. Me ei viska raha tuulde. Homme hommikul on meil väga olulised kolmepoolsed läbirääkimised eesistujamaa Sloveeniaga. Kõne all on kaks lahendust vajavat küsimust. Loodan, et saame lõpetada läbirääkimised ning jätkata meetmete võtmisega, et saavutada edu kõnealustes küsimustes.
DanutBudreikait
- (LT) ELi solidaarsusfond on väga oluline abi allikas liikmesriikidele ja asjaomastele tingimustele vastavatele kandidaatriikidele loodusõnnetuste korral. Samas näitavad kogemused, et vajadus solidaarsusfondi reformimise järele, et ta suudaks kohaneda uute väljakutsetega ja suurendada tõhusust, on ilmselge.
Esiteks on õnnetuse minimaalne kahjude määr 3 miljardit eurot või 0,3% SKT-st liiga kõrge, mille tagajärjel jäävad abist ilma riigid, kus katastroofi ulatus ei olnud nii suur, kuid mille tagajärjed võisid sellest hoolimata olla asjaomasele riigile tõsised.
Teiseks ei saa fondi kasutada terrorirünnaku, ulatuslike tervishoiukriiside ega tehnoloogiliste või tööstuslike õnnetuste tagajärgede leevendamiseks.
Kolmandaks tekivad probleemid fondide puhul, mida saab kasutusele võtta üksnes piirkondlike õnnetuste korral ja mille kasutuselevõtmise kriteeriume ei ole piisavalt selgelt määratletud.
Lõpetuseks ütlen, et tervitan fondi reformimist ning palun nõukogul tungivalt määrata viivitamatult kindlaks oma seisukoht kõnealuses küsimuses .
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, soovin juhtida tähelepanu järgmistele punktidele siinses arutelus.
Esiteks on kahetsusväärne, et komisjoni ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu solidaarsusfondi loomise kohta nõukogu ikka veel vastu võtnud ei ole, hoolimata asjaolust, et Euroopa Parlament võttis seisukoha kõnealuses küsimuses juba esimesel lugemisel peaaegu kaks aastat tagasi mais 2006.
Teiseks, 162 miljoni euro kasutuselevõtmine, aitamaks leevendada juunis ja juulis 2007 Suurbritannias ja Iirimaal üleujutuste tagajärjel tekkinud kahjusid, mille kogusumma ulatus küündib peaaegu 5 miljardi euroni, väärib meie toetust. Kahetsusväärne on see, et asjaomased rahalised vahendid eraldatakse palju kuid pärast kahjude tekkimist, mis muudab abi vähem tõhusaks. Nagu Poola vanasõna ütleb, see, kes annab kiiresti, annab kaks korda.
Kolmandaks, kuna solidaarsusfondi ülemmäär on 1 miljard eurot, loodan, et tulevikus sama ulatusliku kahju esinemisel nagu Ühendkuningriigis oli, võetakse asjaomased vahendid kasutusele kiiremini ning et nii vanade kui ka uute liikmesriikide vajadusi võetakse võrdselt arvesse.
Kyriacos Triantaphyllides
- (EL) Härra juhataja, soovin tänada raportööri suurepärase töö eest, kuid samal ajal soovin tõstatada lühidalt ka ühe küsimuse solidaarsusfondi kohta.
Härra juhataja, igal aastal esineb ELis halba ilma. Irooniline on asjaolu, et samal ajal kui meie arutame kõnealuseid olulisi raporteid, on Põhja-Euroopas tugev torm. Mul on heameel, et EL tagab rahalist abi selliste katastroofide esinemisel, nagu praegu Ühendkuningriigile ja nagu minevikus on antud Küprosele. Siiski ei tohiks me unustada, et lisaks rahalisele aspektile peaks olema olemas üle-euroopaline organisatsioon, mis saaks anda viivitamatut abi loodusõnnetuses kannatada saanud piirkondadele.
Costas Botopoulos
- (EL) Härra juhataja, daamid ja härrad, solidaarsus on ilus sõna ja veelgi ilusam mõiste. Kahjuks on selle järele suur vajadus - faktid näitavad, et see vajadus muutub järjest tungivamaks loodusõnnetuste tõttu, mida ei tuleks enam võtta loomulike, vaid meie elus järjest sagedamini esinevate nähtustena.
Ainuüksi 2007. aasta suvekuude jooksul esines kolm suurt õnnetust. Esiteks toimus Ühendkuningriigis õnnetus, mida praegu arutame ja mille üle täna hääletame. Vahetult pärast seda leidsid Kreekas aset kohutavad tulekahjud, mida te kõik teate, ning varsti pärast seda toimusid üleujutused Sloveenias. See kõik näitab meile, kui tõsised need nähtused on ning samuti kui oluline on ELil sellistes olukordades tegutseda.
Olin üllatunud, kui kaasliikmed ütlesid, et nad ei mõista, miks EL peaks andma rahalist abi. Siinjuures ei ole küsimus mitte ainult rahas, vaid ka moraalses toetuses ning selles, et nende piirkondade inimesed tunneksid, et EL on teadlik nende tragöödiast. Paljudel juhtudel on see tragöödia ning EL võtab nende suhtes midagi ette. See viib mind mõtte juurde, nagu ka varem öeldud, et Ühendkuningriigi näidet, mille me heaks kiidame kui suhteliselt kiire reageerimise, peaksid järgima teised riigid, mis samuti kannatavad loodusõnnetuste tagajärjel. See pole juhus, et meie riik Kreeka on solidaarsusfondi abisaajate nimekirjas järgmine ning me loodame, et ka meie puhul antakse abi kiiresti. Samas ei ole ma kindel, kas see juhtub, ning sealjuures mõtlen ma, kas see sõltub EList ja sellest, kuidas ta käsitleb taotlusi, või sõltub see Kreeka esitatud taotlusest. Igal juhul loodame, et ka Kreekale antakse peagi abi, sest võin teile kinnitada, et olukord Kreekas on ikka veel väga tõsine. Probleem seisneb selles, et Kreeka jaoks fondi asetatud summat ei ole veel avalikustatud.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Härra juhataja, ELi solidaarsusfondi tegevust nähakse liikmesriikide ja eelkõige ELi kodanike poolt väga heas valguses. Fond tagab võimaluse anda abi suurte kahjustustega loodusõnnetustes kannatada saanutele. Selle eesmärk on leevendada tekkinud kahjusid, mis koormavad paljude perekondade eelarvet märkimisväärselt.
Selline rahaline abi ELi finantsfondidest on Euroopa solidaarsuse väljendus. Euroopa perekondadele, ELi kodanikele on see parim näide Euroopa Ühenduse liikmelisuse eelistest ja kasust, kui selline vajadus tekib. Siiski peame aga koondama oma tegevust - leidma vajalikud vahendid ELi eelarvest -, võitlemaks selliste õnnetuste tagajärgedega ning looma tõhusa kriisijuhtimise ning asjaomase kindlustussüsteemi.
Kyösti Virrankoski
raportöör. - (FI) Härra juhataja, soovin tänada kõiki, kes arutelus osalesid, nende suurepärase, konstruktiivse panuse eest. Solidaarsusfond on väga uus nähtus ja seega on selle piirid seatud väga kõrgele. Meil ei ole olnud võimalust tugineda mineviku kogemustele, kui palju raha vajatakse. Kõnealuseid piire saab võib-olla tulevikus teataval määral muuta. Olen nõus, et kiirus on selles töös kahtlemata eelis.
Eelarvekomisjon on palju arutanud Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondi kasutamise üle, mille eesmärk on aidata saada üle töökoha kaotusest tulenevatest probleemidest. See on ilmselgelt valdkond, kus ELil on tulevikus palju tööd teha.
Samamoodi on paljud pööratud tähelepanu kriisijuhtimisele. Käesoleva aasta eelarve hõlmab ka ühte katseprojekti, mille eesmärk on tõhustada metsatulekahjude ennetust ning selles valdkonnas loodame peatselt saada uusi ja häid tulemusi.
Mis puudutab Galileo projekti, siis selle rahastamist ei suurendata. Seda tuleb pidada ilmselgelt peamiseks põhimõtteks. Praegune rahastamise tase on piisav. Selle halduskorraldus peab aga olema tõhusam. Eelkõige nüüd, kus rahastamise tase on arvestatav, on oht, et selle halduskorraldus muutub bürokraatlikumaks. See peab olema tõhus ja sellel eesmärgil soovime säilitada parlamendi läbirääkija rolli, et meie, komisjon ja nõukogu saaksime koos otsustada, missugune on parim võimalik valitsemisvorm sellele Euroopa väga edasipüüdlikule projektile kuni lõpuni. Olen veendunud, et lähinädalate jooksul jõuame me rahuldava tulemuseni.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 11. märtsil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Monica Maria Iacob-Ridzi  
kirjalikult. - (RO) Arvan, et Ühendkuningriigi esitatud taotlus on asjakohane ning toetan solidaarsusfondi kasutuselevõtmist sellel eesmärgil.
Rumeenias on viimastel aastatel esinenud suured üleujutused, viimane neist toimus üsna hiljuti. Nagu Ühendkuningriigi puhul, oleks ka siin saanud palju üleujutuse põhjustatud kahjust ära hoida suuremate ennetavate jõupingutuste tulemusel. Olemasoleva infrastruktuuri kasutuselevõtmist ning ka riiklike ametiasutuste reaktsiooni pärssis siiski loodusjõud. Seega toetan ma kahte meedet, millega Euroopa Liit saab edendada riiklikku ja Euroopa tasandi tagasisidet: esiteks, raha eraldamine struktuurifondist loodusõnnetuste kahjude likvideerimise infrastruktuuri tööde jaoks, ja teiseks tuleb luua võimalikult kiiresti Euroopa sekkumisüksus, mis koosneb liikmesriikide ekspertide rühmadest, sekkumaks hädaolukorda mis tahes piirkonnas Euroopa Liidus.
Teine oluline küsimus on Euroopa Liidu poolt eraldatavad summad hädaolukordades. Pidades silmas, et kujutame ette Euroopa Liidu eelarve ulatuslikku läbivaatamist, arvan, et peaksime kaaluma Euroopa Solidaarsusfondile eraldatavate summade suurendamist.
