"Parem õigusloome 2006” vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9 (lühiettekanne)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on lühiettekanne õiguskomisjoni nimel Manuel Medina Ortega koostatud raporti kohta teemal ""Parem õigusloome 2006” vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9”.
Manuel Medina Ortega
Härra juhataja, ma esitlen algatusraportit ""Parem õigusloome 2006” vastavalt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli artiklile 9”.
See raport on üsna laiaulatuslik, nii et ma keskenduksin paarile-kolmele aspektile. Esimene aspekt on õigusloomeprotsessi olulisus Euroopa Liidus. Tundub, et järk-järgult triivitakse niinimetatud soovituslike õigusaktide vastuvõtmise poole, kusjuures mõningaid teatisi, raporteid või dokumente hakatakse käsitama siduvate õiguslike eeskirjadena. Minu raportis väljendatakse vajadust teha selgelt vahet juhiste väljaandmisel haldusasutuste poolt ja õigusloomeprotsessil.
Õigusloomeprotsess, mis hõlmab määruseid ja direktiive, on praegu täies ulatuses sätestatud Euroopa Liidu aluslepingutes; õigusloome eeldab komisjoni algatust, mis peab saama heakskiidu kas nõukogult või kaasotsustamismenetluses nõukogult ja Euroopa Parlamendilt.
Sellega seoses on minu arvates väga tähtis rõhutada õigusloomelise iseloomu olulisust, sest just õigusloomeprotsessis võetakse õigusloomepädevusega asutustele petitsioonide esitamise kaudu arvesse avalikku huvi.
Teatud organite või sektorite isereguleerimise lubamises peitub teatud oht ja järjekordne võimalik hälve. Isereguleerimine võib olla asjakohane näiteks teatud ühenduste, kutseorganisatsioonide, äriühingute ja teiste puhul, kuid terve sektori isereguleerimise lubamine on minu arvates väga tõsine viga. Hiljuti nägime dereguleerimise tulemusi Ameerika Ühendriikides, kus lubati finantssektoril end ise reguleerida; sellel olid väga tõsised tagajärjed kogu maailma majanduse jaoks. Teisisõnu ei saa reguleerimist usaldada nende kätesse, kes vajavad reguleerimist. Isereguleerimine sisaldab endas vastuolu ja on asjakohane üksnes siis, kui sisemised organid end ise reguleerivad. Ei saa asuda seisukohale, et terve sektor võib end eneseregulatsiooni süsteemi kaudu ise reguleerida; sama võib öelda kaasreguleerimise kohta.
Mis puudutab Euroopa Parlamenti, siis põhinõue on kehtestada selged õigusloomega seotud menetlused. Teisisõnu tuleb komisjoni ettepanekuid Euroopa Parlamendis ja nõukogus arutada ning vastu tuleb võtta õigusloomega seotud resolutsioonid.
Teine aspekt on Euroopa Liidu õiguse kasvav keerukus ja asjaolu, et tavakodanikel, sealhulgas Euroopa Liidu õiguse ekspertidel, on aina raskem mõista, mis tegelikult toimub. Me peame muutma Euroopa Liidu õiguse paremini mõistetavaks ja seda saab teha üksnes kodifitseerimise, uuesti sõnastamine või muu sellise kaudu. Me ei saa jätkata niimoodi, et töötame õigusnorme välja vajaduse tekkides ja seejärel unustame, mida me oleme vastu võtnud.
On tõsi, et viimastel aastatel on olukord selles valdkonnas paranenud, sest Euroopa Parlamendi, komisjoni ja nõukogu koostöös on näiteks muudetud komiteemenetlusi. Kuid praegusel IT-ajastul peaks meil ideaaljuhul olema automaatse kodifitseerimise menetlus, mille raames toimuva kodifitseerimise käigus saavad tunnustuse ja konsolideeritakse kõik uued vastuvõetud õigusnormid.
Raportis nõutakse regulaarset kodifitseerimist. Minu arvates peaks see toimuma peaaegu automaatselt, nii et kui me võtame õigusnormid vastu, kaasatakse need Euroopa Liidu õigusesse ja moodustub uus Euroopa Liidu õigusaktide kogu. Ma ei tee ettepanekut muuta Euroopa Liidu õigus mingiks Napoleoni koodeksiks, vaid pean silmas pigem pidevat kodifitseerimist, mis minu arvates ei tohiks IT-ajastul olla keeruline, nagu ma juba mainisin.
Joe Borg
komisjoni liige. - Härra juhataja, parem õigusloome ei ole eesmärk omaette. Euroopa õiguskeskkonna lihtsustamise ja parandamise mõte on tuua kodanikele ja ettevõtetele kasu.
Seepärast on komisjonil hea meel härra Medina Ortega raporti üle, mis käsitleb paremat õigusloomet. Selles keskendutakse parema õigusloome eesmärgile kooskõlas eelmiste sarnaste algatustega, millega Euroopa Parlament tuli välja eelmisel aastal. Ma tunnustan ka neid väga selgepilgulisi märkusi, mille härra Medina Ortega äsja tegi.
Vastuseks Euroopa Parlamendi üleskutsetele ja muredele, mis puudutavad paremat õigusloomet, meenutaksin ma olulisi samme, mis on juba tehtud, ja tööd, mida tehakse praegu.
Parem õigusloome on käimasoleva töö üks põhieesmärke ning me oleme aastate jooksul mõju hindamisel, lihtsustamisel ja halduskoormuse vähendamisel saavutanud märkimisväärset edu. Mõju hindamise komitee, mille president Barroso 2006. aasta lõpul moodustas, avaldab reaalset mõju meie töö kvaliteedile. Kuid me oleme siiski teadlikud, et peame pidevalt püüdma süsteemi parandada.
Paljud parandused, mida me tahame teha, saavad teoks mõju hindamise parandatud suuniste alusel. Parandamine põhineb mõju hindamise komitee kogemustel, välishindamisel ning konsulteerimisel institutsioonide, sidusrühmade ja huvitatud isikutega.
Me tugevdame suuniseid sellistes küsimustes nagu subsidiaarsus, riiklik ja piirkondlik mõju ning individuaalne mõju, näiteks väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ja tarbijatele avaldatav mõju. Lisaks vaatame koos nõukogu ja Euroopa Parlamendiga läbi mõju hindamise ühise käsituse, et teha kindlaks, kus oleks võimalik parandusi teha. Tehnilisel tasandil on töö alanud ja me loodame vähemalt selle aasta lõpuks saavutada mõningaid konkreetseid tulemusi selle abil, et kolm institutsiooni jagavad omavahel kogemusi.
Mis puudutab lihtsustamist, siis komisjon on pärast 2005.-2009. aasta programmide alustamist esitatud 162 ettepanekust 119 vastu võtnud. Üks põhiülesanne on tagada nõukogus ja Euroopa Parlamendis menetletavate lihtsustamisettepanekute kiire vastuvõtmine. Seoses halduskoormusega ütlen, et väliskonsortsium on lõpule viinud Euroopa Liidu peamiste teavitamiskohustuste määratlemise, mille komisjon temalt tellis, ja nende kohustustega seotud kulude arvestus valmib selle aasta lõpuks.
Jaanuaris avaldatavas strateegilises ülevaates kavatseme teatada edusammudest ja esitada selge kava selle kohta, kuidas saavutatakse 2010.-2012. aastaks 25protsendilise vähendamise nõudlik eesmärk.
Lõpuks - mis puudutab institutsioonidevahelist koostööd parema õigusloome vallas, peame tunnistama, et 2003. aastast kehtivat institutsioonidevahelist kokkulepet parema õigusloome kohta ei ole olnud lihtne rakendada. See ei tähenda, et me ei peaks dialoogi jätkama. Vastupidi, komisjon avaldas hiljuti arvamust, et on aeg anda paremat õigusloomet käsitlevatele üldistele aruteludele rohkem poliitilist sisu. Ma olen soovitanud Euroopa Parlamendil korraldada lähitulevikus kõrgeimal poliitilisel tasandil - institutsioonidevahelise koostöö kõrgetasemelise töörühma, esimeeste konverentsi või komisjonide esimeeste konverentsi tasandil - institutsioonidevaheline arvamustevahetus parema õigusloome teemal.
Lõpetuseks tahaksin rõhutada, et parema õigusloome eest vastutavad ühiselt kõik Euroopa institutsioonid ja tegelikult ka liikmesriigid. Me kõik võime teha rohkem selleks, et parandada õigusloomega seotud ettepanekute kvaliteeti ja oma üldist õiguslikku raamistikku.
Juhataja
Sellega on päevakorrapunkti käsitlus lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 21. oktoobril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Bert Doorn  
kirjalikult. - (NL) Härra Medina Ortega raporti vastuvõtmine on kindel märk sellest, et õigusloomet kavatsetakse parandada. Raport sisaldab Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni kõige olulisemaid seisukohti, mis hõlmavad muu hulgas järgmist:
komisjoni tehtud mõjuhindamise sõltumatu kontroll;
õigeaegne ja ulatuslik konsulteerimine huvitatud isikutega;
eesmärk vähendada halduskoormust 25% võrra peab olema netoeesmärk. Olemasolevatest õigusaktidest tuleneva halduskoormuse vähendamist teatud valdkondades ei tohi uutest õigusaktidest tuleneva uue halduskoormusega olematuks muuta.
Kahjuks ei saanud järgmised ettepanekud piisavalt toetust teistelt fraktsioonidelt:
toetuse avaldamine komisjonile seoses ise- ja kaasreguleerimise käsitamisega tõsiste strateegiliste poliitiliste valikutena;
mõju hindamise ulatuslikum kohaldamine muu hulgas komiteemenetluse teel vastu võetavate õigusaktide puhul ning nõukogu ja Euroopa Parlamendi oluliste muudatusettepanekute puhul, mis puudutavad õigusloomega seotud ettepanekuid.
Samuti on Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon seisukohal, et komisjon peaks tõsiselt võtma halduskoormuse kõrgetasemelise töörühma (Stoiberi töörühma) soovitusi. Sellega seoses võib paljutõotavaks märgiks pidada asjaolu, et siseturu ja teenuste peadirektoraat on teatanud oma valmisolekust vabastada väikeettevõtted raamatupidamise aastaaruannete koostamise kohustustest ning muuta selleks neljandat ja seitsmendat direktiivi.
