Vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga: mõju Euroopa tööstusele (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus vabakaubanduslepingu kohta Lõuna-Koreaga: mõju Euroopa tööstusele.
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Austatud juhataja, suur potentsiaal uuteks ekspordivõimalusteks peitub Aasia turgudes, millel on kõrge kasvumäär, aga juurdepääsemiseks muidugi ka kõrged tõkked. Mitmepoolsete läbirääkimiste kõrval on nendest tõketest ülesaamise oluliseks mooduseks mõjutusvahendid, mis on meile kättesaadavad vabakaubanduse läbirääkimistel.
Sellepärast ongi liikmesriigid palunud komisjonil kaubanduslepingute uut põlvkonda alustada oluliste Aasia majandusriikidega. Need vabakaubanduslepingud peaksid püüdlema uute ekspordivõimaluste loomise poole paljudes sektorites.
Koreas oleme seda juba saavutanud pärast kaht aastat intensiivseid läbirääkimisi. See on kõige ambitsioonikam vabakaubandusleping üldse, mille üle Euroopa Liit on kunagi läbirääkimisi pidanud.
Kahes meie kolmest peamisest majandussektorist on saavutatud konsensus selles, et vabakaubanduslepingutest saadav kasu on ülekaalukalt meie poolel: kõigepealt võidavad lepingust tohutult meie konkureerivate teenuste osutajad. Näiteks sellistes valdkondades nagu telekomid, transport, ehitus ja keskkonnateenused on Koreas edaspidi märksa hõlpsam äri ajada.
Teiseks kõrvaldab Korea põllumajandustoodete puhul peaaegu kõik oma eriti kõrged tariifid - keskmiselt 35%! See annab hoogu põllumajandustoodete ekspordile, mille alla muu hulgas kuuluvad sealiha, vein, viski ja piimatooted. Kindlustame ka selliste Euroopa geograafiliste tähiste kaitse, nagu näiteks Parma sink, Rioja või Tokay.
Aga vabakaubandusleping toob suurt kasu ka Euroopa kaupade eksportijatele. Ühtekokku säästavad Euroopa kaupade eksportijad aastas umbes 1,2 miljardit eurot, millest 800 miljoni säästetakse kohe esimesel päeval. Näiteks masinate eksportijad võiksid aastas säästa 450 miljonit eurot iga-aastastelt tollimaksudelt, aga kemikaalide eksportijad võiksid tollimaksudelt säästa 150 miljonit eurot.
Tollimaksu kaotamine võimaldab meie eksportijatel tugevdada ka oma positsiooni Korea turul ning seega müüki laiendada. Korea tarbijad ostavad igal aastal ELi kaupu umbes 25 miljardi euro väärtuses. See teeb Koreast ühe tähtsaima ekspordituru Aasias.
Peale selle pöörati erilist tähelepanu eeskirjadele. Leping hõlmab reguleerimise läbipaistvust, kohustuste tõhusat täitmist, intellektuaalomandi õiguste paremat kaitsmist ning "WTO-plus” eeskirju subsiidiumide kohta, see kõik saab olema kasuks kõigile tootjatele, kes müüvad oma kaupa Koreas.
Peale selle on kehtestatud edasipüüdlik kord tööstuse tehnilistele tõketele kaubanduses, eriti autode, elektroonika ja farmaatsiatoodete puhul; see kord põhineb Euroopa reguleerival mudelil ning vastab Euroopa äriühingute pikaajalistele nõudmistele nendes sektorites. Korea peab muutma oma siseriiklikke sätteid, et neid kohustusi täita, samas kui Euroopas pole muudatusi teha tarvis.
Tahan eriti autotööstuse puhul kõigepealt märku anda, et tunneme huvi ka Euroopa autode turulepääsu suurendamise vastu Koreas. Meie autoeksportöörid on Korea turul kaugelt kõige tugevamad importijad ja neil on tugevad kasvumäärad. Nad võivad seda edasi arendada, kuna saavad kasu kombinatsioonist: tariifide kaotamine - igalt 25 000 eurot väärt autolt säästetakse 2000 eurot - ja tehniliste tõkete kõrvaldamine.
Läbiarutatud leping sisaldab mittetariifsete tõkete osas kõige ambitsioonikamat korda, mille üle kolmandate riikidega on kunagi läbirääkimisi peetud. Lepingu esimesest kehtivuspäevast alates nõustub Korea, et rahvusvahelistele standarditele vastav auto loetakse vastavaks ka nendele Korea regulatsioonidele, mille kohta meie autotööstus on teatanud, et need kujutavad endast märkimisväärseid tõkkeid.
Lepingus on ka sätted, millega Korea tunnistab Euroopa ja Korea keskkonnakaitseregulatsioonide võrdväärsust. Tõepoolest, juba enne lepingu jõustumist on Korea nõustunud kohaldama teatavaid, meie eksportijatele olulisi üleminekuerandeid Korea keskkonnakaitsestandarditest ning me jälgime väga hoolikalt Koreas toimuvaid arutelusid uute regulatsioonide üle CO2 heidete piiramiseks, et panna neid tõendama, et need ei saa kauplemisele takistuseks.
Me oleme autotööstuse tundlikest kohtadest teadlikud. Taotlesime pikki üleminekuperioode, et liberaliseerida meie autotööstuse kõige tundlikum osa, nimelt väikeautod. Tariifid kaotatakse alles lepingu kehtimise viiendal aastal ning see annab aega kohanduste tegemiseks. Peame meeles pidama Korea märkimisväärset investeeringut Euroopa autotööstusse.
Oleme päritolueeskirju mõõdukalt muutnud, suurendades välismaise vääruse lubatavat piiri Korea autodes 40 protsendilt 45 protsendile, ja me kiitsime heaks kahepoolse kaitseklausli, mis võimaldab meil kehtestada tariifid impordi äkilisel lisandumisel, mis ähvardaks meie tööstusharusid kahjustada.
Mu viimase punkti, tollimaksu tagastamise kohta, pole öelda midagi uut. Sellised poliitikad on Maailma Kaubandusorganisatsiooni raames õiguspärased. Tollimaksu tagastamine ei tekita ka märkimisväärselt ebasoodsat konkurentsiolukorda meie autotootjatele, kuna meie tariifid autoosadele on üldiselt väga madalad ja neid alandatakse veelgi. Ning me oleme pidanud läbirääkimisi eriklausli üle, mis võimaldaks meil tollimaksu tagastamist tõhusalt piirata.
Ma rõhutan, et seda lepingut toetavad tugevalt Euroopa tööstussektorid, samuti põllumajandus- ja teenindusorganisatsioonid. See on oluline; ja see on selge märk meie otsusest järgida turulepääsemise huvisid tähtsamates esilekerkiva majandusega Aasia riikides.
Daniel Caspary
Austatud juhataja, Põhja-Korea on ELi suuruselt neljas väliskaubanduspartner, ekspordimahuga umbkaudu 30 miljardit eurot aastas. Seepärast oli vabakaubanduslepingu sõlmimine vägagi Euroopa tööandjate ja Euroopa töötajate huvides.
Peale selle, volinik, ei kavatse ma teid täna õnnitleda, kuna lepingut ei ole veel alla kirjutatud, aga kui te tõepoolest praegusel kriisiajal - ajal, mil ekspordimäärad kogu maailmas on langenud nii madalale nagu ei kunagi varem ajaloos - suudate saavutada vabakaubanduslepingu lõpuleviimise, siis oleks see tohutu saavutus, millest ma kogu südamest loodan, et te selle saavutate.
Kaubanduslepingud on tihtipeale ülimalt vastuokslikud, kuid mina isiklikult ütleksin, et see Lõuna-Korea leping on väga väärt erand. Ma kuulen väga positiivseid vastukajasid peaaegu kõigist Euroopa tööstusvaldkondadest. Pean silmas masinaehitust, farmaatsiatööstust, elektrotehnikat, keemiatööstust ning arvukaid teenindusalasid. Ma pole kunagi varem juhtunud kuulma, et kaubandusläbirääkimistele tuleks positiivseid vastukajasid põllumajandussektorist. See on kindlasti midagi uut - asi, mida minu arvates peaaegu keegi meist pole varem näinud.
Tulemused on selgelt positiivsed, isegi kui paljud sektorid oleksid tahtnud näha rohkem saavutusi. On siiski ka üks erand, nimelt sõidukiehitus. Ja isegi mitte terve tööstusharu, vaid ainult mõned tootjad, kes suhtuvad lepingusse kriitiliselt. Teised tootjad ja eelkõige paljud tarnijad on lepingu suhtes selle praegusel kujul väga positiivselt meelestatud.
Arvan, et oleks hea, kui kasutaksime võimalust tegelda mõnede kriitikat väärivate punktidega selles tööstusharus ning vabakaubanduslepingu mõningaid kahjulikke tagajärgi üksikasjade kaudu siit-sealt ehk siluda. Siinkohal pean silmas võtmevaldkondi, nagu näiteks Capital Region Act Seoul, pardadiagnostikasüsteemide standardeid, keskkondlikke standardeid, tollimaksu tagastamise kaitseklauslit jne. Peaksime siin vääritimõistmisi vältima või, veel parem, need täielikult selgeks tegema ning pressima lõuna-korealastele nii kõvasti peale, et nad meile antud lubadused tõepoolest täidaksid. Kindlasti oleks mõtet kehtestada selge järelevalve võimalike uute mittetariifsete kaubandustõkete üle.
Ma loodan, et leping jõustub väga varsti ning et Euroopa Liidu tarbijad ja töötajad võivad sellest väga kiiresti kasu saada. Tänan teid väga ning soovin teile jätkuvalt palju edu lõpusirgele jõudmiseks.
Kader Arif
Austatud juhataja, volinik, daamid ja härrad, mul on väga hea meel kuulda, et konservatiivsed ja liberaalsed kaasparlamendiliikmed on komisjoniga ühel nõul; see muudab kergemaks mu töö sotsialistina.
Igatahes loodan, et tänaõhtune arutelu teeb edaspidi vähemalt võimalikuks tegelda paljude muredega selle Euroopa Liidu ja Korea vahelise vabakaubanduslepingu tagajärgede pärast; eriti selle mõju tõttu Euroopa tööstusele.
Te rääkisite konsensusest, volinik, kuid tahaksin teile meelde tuletada, et nüüd juba mitu kuud on teatavad tööstussektorid - nende hulgas autotootjad ja neid toetavad töölisühingud - teid selle lepingu võimalike traagiliste tagajärgede eest hoiatanud. Tänini pole selle teemade kogumiga ikka veel tegeldud.
Võib siiski olla, et olete otsustanud Euroopa autotööstuse teene tegemiseks ohverdada.
Tõepoolest, miks lubada Koreale tollimaksu tagastamist, mis on niisugune soodustus, mida pole kunagi varem antud, isegi mitte sellistele arenenud riikidele nagu on Vahemeremaad? Millise loogika alusel te põhjendate paindlikke päritolueeskirju, mille tagajärgi tuleb karta mitte ainult autotööstusel, vaid ka Euroopa tekstiilitööstusel?
Miks lubada niisugust konkurentsi moonutamist ning veel enam - miks luua selline pretsedent?
Seistes silmitsi nende riskidega ning õnnetuseks ka veel teistega, millest ma ei saa siin pikemalt rääkida, kuid mille üksikasju te teate - just praegu mainisite neid - on komisjon teinud ettepaneku võtta lepingusse viimase abinõuna kaitseklausel. Te teate siiski, volinik, et kaitseklausel ei hakka iseenesest toimima ning et seda on väga raske rakendada ja viie aasta jooksul võimatu aktiveerida.
Toon meie kartuste illustreerimiseks kõigest ühe näite. Kui vabakaubandusleping võimaldab Koreal eksportida Euroopasse täiendavalt 100 000 sõidukit - ta ekspordib juba 600 000 aastas - kaob veel 6000 töökohta. Seevastu Euroopal on kohutavad piirangud, kuna iga tootja saab Koreasse osana Euroopa kogukvoodist, mis on 6000 sõidukit, eksportida ainult 1000 sõidukit.
Kuidas te seletate seda, et praegusel kriisiajal, mis mõjutab eriti autotööstuse töötajaid, sõlmib Euroopa niisuguse lepingu? Kas kavatsete need vaieldavad punktid, mida just mainisin, uuesti läbi rääkida? Igatahes kutsuvad selleks üles paljud liikmesriigid ja tööstusharud, mida just mainisin.
Kas kavatsete ennast viimaks pühendada, volinik, suurema läbipaistvuse tagamisele ja meie, parlamendiliikmete, ulatuslikumale kaasamisele? Me oleme koos komisjoniga loonud tingimused negatiivse maine tekkimiseks Poola torulukkseppadele; ärgem siis loogem negatiivset mainet Korea bussiehitajatele.
Michael Theurer
Austatud juhataja, daamid ja härrad, tahaksin Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni nimel teid kõigepealt tänada, volinik Ashton, informatsiooni eest, mida te meile täna õhtul komisjoni erakorralisel koosolekul ja siin täiskogul andsite. On selgelt näha, et vabakaubandusleping Lõuna-Koreaga saab varsti sõlmitud. Liberaalide seisukohast ja eriti mu oma Saksamaa Vaba Demokraatliku Partei seisukohast on eesmärk vaba ja ausa maailmakaubanduseni jõuda väga suure tähtsusega, eriti praegu, mil näeme majandus- ja finantskriisi käigus tendentse protektsionismi kalduda, tendentse, mille vastu Euroopa Liidu õitsengu ja töökohtade huvides tuleb resoluutselt võidelda.
Selles kontekstis tekib küsimus, millist tähtsust omistab komisjon vabakaubanduslepingule Lõuna-Koreaga, sest seal on pikka aega püütud saavutada eduasiminekut Doha arenguvoorus, kuid pole siiani ühegi lepinguni jõutud. See on põhjus, miks esitan küsimuse, volinik Ashton: kas näete vabakaubanduslepingu sõlmimist Lõuna-Koreaga kui esimest sammu edasiste kahepoolsete vabakaubanduslepingute suunas ning kas see tähendab teie arvates Doha eesmärkidest eemaldumist? Või on sellised kahepoolsed lepingud lihtsalt täienduseks Euroopa Liidu vabakaubanduspoliitikale või selle poliitika laiendamine?
Nagu te teate, on tollimaksu tagastamise klausel pealegi põhjustanud muret mitmes liikmesriigis ja tööstusharus - eriti autotööstuses. See klausel võib viia äritegevuse toetamiseni madalate tootmiskuludega riikides, nagu näiteks Indias ja Hiinas, ähvardades seega Euroopa tootmist. Kas peate võimalikuks, et paljudes liikmesriikides tekkinud murega niisuguse tollimaksude tagastamise pärast oleks võimalik veel tegelda?
Ilda Figueiredo
Voliniku avaldusest saab selgeks, et Euroopa Liidus on majanduslikke ja finantsrühmitusi ning valdkondi, mis hakkavad sellest lepingust Lõuna-Koreaga kasu saama. Mündil on aga ka teine pool, mida te pole siinjuures arvesse võtnud, volinik. Viitan konkreetselt teatavatele tundlikumatele sektoritele, nagu tekstiili- ja rõivatooted, ning töötajate ametikohtadele.
Kuna need puudutavad meie riikide tööstusharusid ja töölisorganisatsioone, teeb muret see, et Euroopa Komisjon jätkuvalt ignoreerib tõsiseid raskusi, mis seisavad tekstiili- ja rõivatööstuse ees. Pean juhtima tähelepanu olukorrale oma kodumaal Portugalis, kus tööpuudus on kasvanud ärevusttekitava tasemeni just piirkondades, kus need tööstusharud domineerivad: Põhja-Portugalis ning riigi keskosa teatavates piirkondades.
See on põhjus, miks rõhutame vajadust järjekindla, kooskõlastatud strateegia järele, millega toetada Euroopa Liidu tööstust, ja eelkõige töömahukaid tööstusharusid, kas maailmaturgude kohese reguleerimisega või siis avaliku korra vahendite kaudu, mis toetavad investeerimist, innovatsiooni, diferentseerimist, kutseõpet ning õigusi andvate töökohtade loomist.
David Campbell Bannerman
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja, see on mu esimene ehk neitsilik kõne siin parlamendis. Kuna olen UKIP parlamendiliige Ida-Inglismaalt, siis peate mind mässajaks ning ma püüan mitte valmistada pettumust teile või oma valijatele.
Arutame täna ELi kaubanduslepinguid ning eriti lepingut Lõuna-Koreaga, mis peaks sel aastal alla kirjutatama. Kuna selle konkreetse lepingu kohta pole teada kuigi palju üksikasju, arvan ma, et kaks kolmandikku hüvedest langeb osaks Lõuna-Koreale ja üks kolmandik Euroopa Liidule, ning tahaksin teha mõned üldised tähelepanekud.
Paljud inimesed ei tea, et selletaoliseid eraldiseisvaid kahepoolseid ELi kaubanduslepinguid on üle saja; üks oletus, et 116. On olemas kaubanduslepingud selliste riikidega nagu USA, Kanada, Mehhiko, Brasiilia, India, Hiina, Jaapan ja Lõuna-Aafrika. Euroopas on sõlmitud kaubanduslepingud Venemaa, Ukraina, Türgi ja Liechtensteiniga.
On veel kaubanduslepingud Euroopa Liitu mitte kuuluvate Euroopa Majanduspiirkonna ja EFTA riikidega, näiteks Šveitsi ja Norraga. Norra kaubandusleping kaitseb hardalt nende kalandust ja põllumajandust ning Norra ei ole mingi tühine tegelane. See on ELi suuruselt neljas impordipartner ja kuues eksporditurg.
Mida võiks siis Lõuna-Korea kaubanduslepingu taoline leping tegelikult sisaldada? Arvan, et Šveits on väga hea näide. Seal on sätteid, mis tühistavad tööstustoodete ja põllumajandussaaduste tollimaksud ja kaubanduskvoodid. Seal on sätteid, mis annavad Šveitsi kodanikele õiguse elada ja töötada ELi riikides ning ELi kodanikele õiguse elada ja töötada Šveitsis. Seal on sätteid, mis võimaldavad Šveitsil olla osaks Schengeni passivabast piirkonnast. Šveits saab osaleda Euroopa Keskkonnaagentuuris kui soovib, ELi filmi- ja haridusprogrammides, ning nad saavad taotleda ELi teadusstipendiume. Toimub lennuliinide, varjupaiga andmise ja õiguse alane koostöö. Ühesõnaga, neil on kõik ELi liikmeks olemise õigustatud hüved, aga nad ei pea nende eest tasuma.
On tõsi, et Šveits peab liitumise eest maksma 600 miljonit CHF aastas, kuid Šveitsi valitsus teatab, et ELi liikmeks mitte olles säästetakse kogusummas 3,4 miljardit CHF aastas, millest netosääst on 2,8 miljardit. Ka Šveits pole mingi tähtsusetu kaubanduspartner: 80% Šveitsi ekspordist läheb Euroopa Liitu ning ta on ELi suuruselt neljas kaubanduspartner.
Tahan öelda seda, et kaubanduslepingutega võib saada ELi kaubanduse hüvesid, ilma et peaks ennast koormama suurte reguleerimiskuludega ning sõltumatuse ja ressursside kaotamisega. Isegi komisjoni koduleheküljel tunnistatakse, et Šveits võib muudes valdkondades arendada ja säilitada oma regulatsioone, mis erinevad ELi eeskirjadest. See on Šveitsi enda huvides, näiteks seoses finantside ja tööturuga. Kuidas küll Britanniale meeldiks tööaja direktiivis, ajutiste töötajate direktiivis või uues fondihaldamisdirektiivis sätestatust samamoodi erandiks olla!
Nii et ma lõpetan küsimusega, miks mitte Britannia? Miks ei võiks Britannial täisliikme staatuse asemel olla samasugust sõbralikku kaubanduslepingut Euroopa Liiduga nagu Lõuna-Koreal? Britannia eraldi võttes on ELi suurim kaubanduspartner 40 miljardi GBP suuruse defitsiidiga aastas. Ka meil võivad olla samasugused tagatised, nagu naudib Šveits. Me võiksime ja ma usun, et peaksimegi taas kord saama sõltumatuks kaubandusrahvaks nagu Norra, Šveits või isegi Lõuna-Korea.
Peter Šťastný
Austatud juhataja, ühena Lõuna-Koreaga sõlmitava vabakaubanduslepingu raportööridest ning selle vabakaubanduslepingu kindla eestvõitlejana loodan ma, et sellest tasakaalustatud ja kõigile võrdseid võimalusi pakkuvast lepingust, millest saavad kasu mõlemad pooled, tõesti võidavad kõik.
Üks meie peamistest tööstusharudest ei ole sugugi rahul läbirääkimiste praeguse seisuga ning on oma poole võitnud palju sõpru, sealhulgas mõned liikmesriigid, tööstusharud ja parlamendiliikmed. Kõik nad arvavad, et selles lepingus on mängureeglid ebaõiglaselt Korea kasuks kallutatud. Euroopa Komisjon ja Euroopa Ülemkogu peaksid hoolikalt läbi vaatama tüliküsimused, nimelt kaitseklausli, mittetariifsed tõkked ja päritolueeskirjad. Kui saaks teha mõningaid edusamme ELi autotööstuse rahulolu suurendamiseks, siis tõepoolest võidaksid sellest tööhõive tase, tugev sisemajanduse kogutoodang ja elatustaseme eeldatavad standardid ning neid saaks säilitada.
Võrdsete võimaluste loomine ei teeks siiski paha. Saaks tekitada tugeva pretsedendi teistelegi vabakaubanduslepingutele, mis järjekorras ootavad ja lähemas tulevikus päevakorda tõusevad. Minu jaoks on selge, et see leping on ELile ja mõnedele ELi eri tööstusharudele üldiselt kasulik. Väikeses mastaabis uurides leidub alati võitjaid ja kaotajaid: selline on kahepoolsete lepingute iseloom. Suuremas mastaabis võime olla lähedal tõelise tasakaalu saavutamisele. Kui aga nii oluline tööstusharu nagu autotööstus end mõnevõrra õnnetuna tunneb, tuleb rohkem pingutada. Alles siis, kui oleme täiendavaid edusamme teinud, saame rääkida tõeliselt tasakaalustatud vabakaubanduslepingust, mis on vastuvõetav ning avaldab pretsedendina positiivset mõju ka tulevikus sõlmitavatele vabakaubanduslepingutele.
Gianluca Susta
(IT) Austatud juhataja, daamid ja härrad, olen tervitanud tööd, mis on tehtud selle ajavahemiku jooksul, mil proua Ashton on täitnud oma rolli volinikuna. Pean ütlema, et temaga on meil olnud paremad suhted, kui olid tema eelkäijaga, vaatamata nende ühistele poliitilistele eelistustele, mida meiegi jagame, ja nende ühisele rahvusele.
Seekord ma siiski ei jaga voliniku entusiasmi selles küsimuses, sest komisjon on viimastel aastatel liiga tihti sõna võtnud ja teatavad algatused üles kiitnud ainult selleks, et siis teist rada minna. Viibime praegu erilises ajahetkes, suures majandus- ja finantskriisis, mille põhjuseks on ka liiga väike vastastikune kasu maailmas, ja seda mitte ainult arengumaade puhul - millel on oma loogika, oma seletus - vaid ka uute maailmatähtsusega partnerite ning traditsiooniliste maailmatähtsusega partnerite puhul.
Liiga tihti tundub mulle, et komisjonil, selle presidendil ja volinikel jääb puudu teadlikkusest, milliseid algatusi tuleks rakendada, et aidata taastuda Euroopa tööstusel, taastuda Euroopa tootval tööstusel. Mulle tundub, et sellel lepingul - mis mööndavasti on üks äärmiselt positiivse sisuga positiivne leping - on rohkem nagu akadeemiline väärtus; see on peaaegu nagu õpiku näidisleping, kuid sel pole puutepunkti reaalsusega.
Me ekspordime 30 miljardi USD eest kaupa Koreasse ja ainult 20 miljardi USD eest tuleb Koreast Euroopasse kaupa tagasi eksporditavate autode kujul ning 1,5 miljardit USD saab olema kaudne abi, mis lisandub Euroopas Korea autodele, rääkimata tekstiilist ja muudest sektoritest. See on kahtlemata tasakaalu puudumine, mis minu arvates tuleb esile tuua ja parandada, enne kui anda roheline tuli vabakaubanduslepingule, mis on nuhtluseks Euroopa tööstusele. Meil on kvaliteetne tööstus, mis on pühendunud innovatsiooni uutele nõudmistele, ja kindlasti pole see pankrotistunud tööstus, mis ei suuda kaasa minna meie majanduses esineva innovatsioonivajadusega.
Zuzana Roithová
(CS) Austatud juhataja, volinik, ka mina ei rõõmusta lepingu kummaliste muudatuste üle, nagu näiteks tollimaksude tagastamine imporditud komponentide eest juhul, kui tooted Euroopa Liitu eksporditakse, ning päritoluriigi kindlaksmääramise künnise vähendamine 60%. Üldkokkuvõttes on tulemuseks Korea impordi eelistamine Euroopa tööstuse konkurentsivõime ja tööhõive arvelt. Lõviosa sellest läheb juba importkaupadele Aasiast, kus tööjõukulud on konkurentsitult madalad, kuna sotsiaalsed ja keskkonnakaitse standardid on viletsad või puuduvad hoopis. Seepärast tuleks kaubandusläbirääkimistes keskenduda pigem nende standardite tõstmisele, mitte Aasia tööstuse õitsengule Euroopa arvelt. Komisjon on seda Euroopa kodanikele juba pikka aega võlgnenud.
Kas komisjonil on üldse aimu lepingu negatiivsest mõjust Euroopa konkurentsivõimele ja tööhõivele auto- ja tekstiilitööstuses? Teiseks, kas komisjon teadvustab endale, et see leping loob kahetsusväärse pretsedendi edaspidistele kaubanduslepingutele? Kolmandaks, kas komisjon kavatseb eirata põhilisi vastuväiteid, mille tõstatasid Euroopa masinaehituse ametiühingud? Neljandaks, kuidas saab nii olla, et Korea meedia pühitseb juba oma autotööstuse võitu, kui komisjoni kolleegium pole lepingut isegi veel arutanud? Või kas komisjon on valmis eelnõu läbi vaatama ja hakkama läbirääkimisi pidama tasakaalustatud lepingu üle? Kas komisjonil jätkub tahtejõudu Koreale survet avaldada rahvusvaheliste kohustuste võtmiseks sotsiaalsete ja keskkonnakaitse standardite osas ning kas komisjon tahab seda teha, enne kui Korea saab kätte kõik Euroopa Liiduga vabakaubanduse hüved? Tänan teid vastuse eest. Usun, et terve mõistus pääseb võidule.
David Martin
Austatud juhataja, pean ütlema, et olen selle arutelu tooni pärast üpris mures. Kui Daniel Caspary panus ehk välja arvata, on see olnud üsna negatiivne.
Olin parlamendi raportöör Korea vabakaubanduslepingu kohta. Praeguse arutelu arenedes vaatasin tagasi sellele, mida olime otsustanud paluda - mida palusime komisjonil nendel läbirääkimiste ajal silmas pidada ja meie nimel saavutada - ning tegelikult ma arvan, et komisjon ongi saavutanud, mida me neil saavutada palusime. Tahaksin avaldada tunnustust peamisele läbirääkijale, keda näen istumas paruness Ashtoni kõrval, ning ka paruness Ashtonile endale selle viisi eest, kuidas nad on lepingu sõlmimiseni jõudnud.
Juba loomuldasa on selge, et iga vabakaubanduslepingu puhul ja kõikides läbirääkimistes peavad olema võitjad ja kaotajad, aga kui te vaatate selle lepingu ülemaailmset mõju, siis leidub suuri võitjaid Euroopas ja suuri võitjaid Koreas. Seepärast on suured võitjad need, kes maailmakaubanduse käigus hoiavad. Praegusel ajal, praeguses kriisis, peab olema hea asi kõik, mis saadab positiivseid signaale kahe nii suure üksuse kohta nagu Korea ja Euroopa Liit, et me tahame kaubandust käigus hoida ja tahame kaubandust avatuna hoida.
Pean ütlema, et kui Euroopa Parlament ja ministrite nõukogu ei suuda muuta seda lepingut Korea ja ELi vahel allakirjutatud lepinguks, siis võiksime sama hästi saata teate kaubanduse peadirektoraadile, et nad peataksid kõigi ülejäänud vabakaubanduslepingute üle peetavad läbirääkimised, sest kui me ei saavuta seda Koreaga, siis võite unustada ASEANi, unustada Pärsia lahe riigid, unustada terve ülejäänud hunniku vabakaubanduslepinguid, mille üle me praegu üritame läbirääkimisi pidada, ning ausalt öeldes võite unustada ka Doha. See on oluline leping, milles Euroopa on saavutanud oma strateegilised eesmärgid. Saadame siis ülejäänud maailmale positiivse signaali, et Euroopa on avatud äritegevusele ning et isegi praeguse majanduslanguse kihvade vahel olles hoiame me oma turgusid võimalikult avatuina.
Seán Kelly
Austatud juhataja, kõnelen väga lühidalt. Kõik see on minu jaoks väga uus ning ma leian, et see arutelu on väga stimuleeriv ja hariv. Kui leedi Ashton esimest korda kõneles, siis mõtlesin, et see on Euroopa Liidu jaoks fantastiline tehing ning imestasin, kas Korea sellest üldse midagi kasu saab. Siis esitas üks kõneleja teise järel vastupidiseid seisukohti, nii et ma loodan, et härrade Arifi, Theureri, Campbell Bannermanni ning teiste kõnelejate esitatud küsimused ja tähelepanekud saavad leedi Ashtoni lõppsõnas konkreetselt vastatud ning samuti võiks ta meile rääkida, kas just praegu on kahepoolsete lepingute üle käimas mingeid muid läbirääkimisi kindlate Aasia riikidega ja kui kaugele on need arenenud.
Gerard Batten
Austatud juhataja, tahaksin kõnelda väite toetuseks, mille esitas mu kolleeg härra Campbell Bannermann. Šveitsi föderaalvalitsus tellis 2006. aastal aruande Euroopa Liiduga kooseksisteerimise ja võimalike suhete kõigi aspektide kohta.
Nad tegid järelduse, et ELi täisliikmeks olemine läheks neile maksma kuus korda rohkem kui praegused kahepoolsed kokkulepped. Kuna Šveits on Šveits, siis nad otsustasid, et jäävad parem mängust välja ja ei ühine liiduga ega hakka täisliikme staatust taotlema.
Kui see kehtib Šveitsi puhul, siis kehtib see kindlasti ka brittide puhul, ning kui meie valitsusel ainult oleks sama mõistlik ja pragmaatiline vaatenurk briti majandusele nagu šveitslastel on šveitsi omale, siis me lahkuksime, nii nagu Šveits ei hakka üldse liitumagi.
David Martin
Austatud juhataja, te olete väga tolerantne, kuid meie kodukorras on väga selgelt öeldud, et kohapealt märkuandmise menetluse kohaselt tehtud sõnavõtud peavad käima arutusel oleva küsimuse kohta. Sellel polnud midagi pistmist Koereaga ega ka mitte vabakaubanduslepingutega.
Sari Essayah
(FI) Austatud juhataja, härra Martin ütles just praegu oma sõnavõtus, et on äärmiselt oluline sõlmida lepinguid, mis kiirendavad majanduskasvu ja tööhõivet ning kaotavad üldised kaubandustõkked - ja seda eelkõige käesolevas majanduskriisis. Peame siiski meeles pidama, et täna oleme just lõpetanud väga tõsise arutelu kriisist Euroopa autotööstuses ning sel nädalal hakkame veel tegelema tekstiilitööstuse probleemidega ning Euroopa globaliseerumise korrigeerimisfondi toetustega, millega kompenseerida selle sektori massilisi vallandamisi Hispaanias ja Portugalis. Niisiis, daamid ja härrad, peame tõsiselt võtma eurooplaste muret seoses meie reageeringuga niisugusele töökohtade kaotusele Euroopas ning uurima, millised on tegelikult komisjoni tervendusmeetmed. Kuigi vabakaubandus peaks üldisel tasandil hästi mõjuma tööhõivele ja majanduskasvule, kuidas saame ära hoida töökohtade kaotuse nendes traditsioonilistes Euroopa tööstusharudes?
Catherine Ashton
komisjoni liige. - Austatud juhataja, tahaksin öelda, et mõnes mõttes ei üllatanud see arutelu mind üldse, sest probleemidest, mida kolleegid tõstatasid, on muidugi räägitud kuude kaupa.
Kõigepealt tahan tunnustust avaldada David Martinile tema poolt komisjonis tehtud töö eest. On väga oluline, et tunnustaksin, kui palju on rahvusvahelise kaubanduse komisjon lepingu menetlemise kuude vältel minuga koostööd teinud ning muidugi tean ma väga hästi, et kolleegidel pole siiani võimalust olnud tutvuda lepingu üksikasjadega. Niisiis proovin tegelda murekohtadega. Kuid veel olulisem on see, et varustaksime teid edaspidi kindlasti aina suurema hulga üksikasjadega, sest on tähtis, et vaataksite pigem fakte kui väiteid, mida hakatakse esitama.
Lubage mul esimese asjana teha vaid mõned üldised tähelepanekud lähenemisviisi kohta sellele kokkuleppele. Selle kokkuleppega hakati tegelema, et saavutada parimaid tulemusi Euroopa tööstusele - sealhulgas Briti tööstusele, ütleksin kolleegidele UKIPist. Minu arvates on täiesti Euroopa huvides selle kokkuleppega edasi minna - vastasel korral ei seisaks ma siin ega soovitaks edasi minna, nii nagu olen seda teinud.
Aga seejuures oli siin selge modus operandi, selge lähenemisviis, mille komisjon võttis ja mida, nagu öeldud, parlament, komisjon ja nõukogu toetasid ning mis on kahtlemata viis, mismoodi oleme edasi liikunud. Arvan, et mu kolleeg härra Arif ei pane pahaks, kui ütlen, et arvamus, nagu ohverdaksin mõne tööstusharu, on minu arust ärevusttekitav või ehk pisut masendav, sest kindlasti pole see lähenemisviis, mille võiksin võtta.
Kas ma arvan, et kui tahate tõsiseltvõetavat kaubanduskokkulepet, siis peate tunnistama, et tegelikult on see kokkulepe, millest saavad kasu mõlemad pooled? Jah, arvan küll. Kui tahame sõlmida kaubanduskokkuleppeid, kui usume - ja ma mõtlen, et usume -, et kaubandus on see mootor, mis toob meid välja majanduslangusest, siis see tähendab, et tuleb pidada tõsiseid, raskeid läbirääkimisi nende tööstusharudega ja nende riikidega, kellega kokkuleppele jõudmisest hoolime. Vastasel korral saame päev otsa tegelda vaid riikidega, kellest me eriti ei hooli, ja võime avada turgusid, sest me pole tegelikult üldse huvitatud.
Korea on tõsine turg. See pakub tegelikke võimalusi kemikaalidele, farmaatsiatoodetele ja muudele tööstusharudele. Peame tunnistama selle teguviisi väärtust ja tähtsust, kui soovime tõsiseid kaubanduslepinguid. Tegelikult oleme majanduslikult ju ülivõimsad. Ma ei saaks veel vähem nõustuda kolleegidega Ühendkuningriigist, kui nad rääkisid Šveitsist ja üritasid seda kuidagiviisi võrdsustada suhetega, mida püüame Euroopas sisse seda Koreaga - aga võib-olla sain ma lihtsalt valesti aru.
Me räägime tõsistest läbirääkimistest, mille abil saavutada tõsiseid eesmärke, ja kuna nüüd on üksikasjad teatavaks tehtud, siis loodan, et kolleegid uurivad neid lähemalt selles vaimus, mida oleme püüdnud tekitada.
Autotööstus andis meile alguses nimekirja asjadest, mida nad soovisid meid saavutavat. Nad tundsid tõesti väga suurt muret Korea turu avamise pärast ning me oleme saavutanud kõik, mida nad alguses palusid.
Tekstiilitööstus: olen kindel, et siin pole eriti millegi pärast muretseda. Tekstiilitööstus tagab, et saame Euroopa töökohtade säilimises tõepoolest kindlad olla.
Ma pole sugugi huvitatud Euroopa töökohtade kaotamisest või tööstusharude sulgemisest ning kõnealune kokkulepe seda ei põhjusta. Ja neid teie hulgast, kes arvavad, et neil on selle kohta tõendeid, palun ma need tõendid mulle esitada, sest retoorika on üks asi, tegelikkus aga hoopis midagi muud, ning meie tahame tõepoolest minna retoorikast kaugemale ja jõuda tegelikkusesse, mida see kokkulepe pakub.
Muidugi väidan ma, et see, mida oleme saavutanud, on kõigi tööstusharude jaoks väga oluline. Küsimus tollimaksude tagastamisest on minu jaoks väga lihtne. Tollimaksude tagastamine on kavatsetud nõnda, et meie reageering sellele hoiab ära konkreetse probleemi. Tekib küsimus, kas see on ainus võimalus probleemi lahendamiseks? Kui leidub muid võimalusi, mis probleemi sama hästi lahendavad, kuid võimaldavad meil tegelikult saada parema kaubanduslepingu, siis tahan neid lähemalt uurida. Aga ma tahan selle probleemi siiski lahendada ning arvan, et mehhanismid, mis oleme selles lepingus paika pannud, just seda teevadki. See pole asi, mille me vägisi igaveseks kehtestame kui ainsa viisi saavutamaks seda, mida tahame saavutada - tõhusalt vältida tagaukse kaudu toimuvat importi - ja ma usun, et oleme probleemi lahendanud teisiti.
Nii et ma ei hakka esitama parlamendile vabandusi - poliitilisi, majanduslikke või mingeid muid vabandusi - selle pärast, et oleme välja läinud ja selle olulise kaubanduskokkuleppe läbirääkimistesse investeerinud. Ma ei vabanda selle pärast ning ma ei vabanda ka selle pärast, et esitasin siin parlamendile, mida pean tõsiseltvõetavaks, 21. sajandi vabakaubanduslepingu, mis Euroopa Liidu majandusele tohutult kasu toob. Eriti ei vabanda ma selle pärast, et esitasin lepingu majanduskriisi ajal, sest kui kunagi üldse on niisugune aeg, mil mu kohustuseks on Euroopa äriühingutele ja töötajatele võimalikult rohkem toetust pakkuda, siis on see aeg minu arvates just praegu, ning just seda see kokkulepe teebki.
Ma nõuan kolleegidelt tungivalt, nagu enne juba ütlesin, et nad vaataksid kokkuleppe reaalsust. Teiega hakatakse tegema lobitööd - ka minuga on tehtud lobitööd - aga kui vaatate tegelikult seda, mida oleme saavutanud, siis usun, et see on väga konkreetne tulemus, millest Euroopa majandus tohutult kasu saab. Selle oleme lõpuks ju eesmärgiks seadnud ja selle oleme lõpuks ka saavutanud.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Tokia Saïfi  
Euroopa Liidu ja Lõuna-Korea vaheline vabakaubandusleping, mis oleks pidanud sõlmitama oktoobri keskel, tekitab Euroopa tööstusharude seas palju muret. Euroopa kaubandusvolinik nimetab seda küll kõige ambitsioonikamaks lepinguks, mille üle eales on läbirääkimisi peetud, kuid eelkõige autotootjatele näib see väga tasakaalustamata. Need autotootjad kardavad Korea sõidukite massilist sissevoolu Euroopa turule Euroopa Komisjoni poolt antud tariifieelistuste tagajärjel. Pole mingit kahtlust, et teatavate tolliklauslite kehtestamine, nagu näiteks tollimaksude tagastamine, oleks ebaaus ja võiks tekitada konkurentsimoonutusi, mis oleksid Euroopa autotööstusele väga kahjulikud. See on veelgi enam tõsi, kui võtta arvesse, et Euroopa Liidu suuremeelsus ei näi samaga tasutavat: Korea võimude püstitatud mittetariifseid kaubandustõkkeid (impordikvoote Euroopa bensiinimootoriga sõidukitele) ei alandata. Seetõttu on komisjoni ülesanne hakata tänasest alates läbi vaatama selle lepingu tingimusi, et taastataks ausa ja võrdse konkurentsi olukord ning tagataks meie tööstuse ja tööhõive pikaajaline püsimajäämine Euroopas.
