Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă intervenţiile de un minut în conformitate cu articolul 150 din Regulamentul de procedură.
Tiziano Motti
(IT)Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, ziua de astăzi, 5 mai, este Ziua Luptei împotriva Pedofiliei şi Pornografiei Infantile în Italia.
Este un moment de intensă reflectare, introdusă prin Actul nr. 41 din 2009, asupra a ceea ce reprezintă, din nefericire, un fenomen răspândit şi din ce în ce mai serios, pentru că pedofilii de azi nu sunt bătrâni care păcălesc copii în parc, ci oameni care circulă în cadrul unei structuri organizate la nivel internaţional şi care utilizează cele mai moderne forme de tehnologie, cum ar fi internetul. Prin urmare, astăzi, tinerii, băieţi şi fete, nu sunt în siguranţă nici măcar în propriile lor locuinţe.
Acesta este motivul pentru care sper că şi Uniunea Europeană va considera potrivit să dedice o zi acestui subiect important şi, de asemenea, motivul pentru care am depus o declaraţie scrisă, solicitând introducerea unui sistem de alertă rapidă pentru ca forţele poliţieneşti din statele membre să poată să lucreze într-un mod organizat şi să facă rapid schimb de informaţii. Sper că această iniţiativă va fi salutată de majoritatea deputaţilor din acest Parlament.
Gabriel Mato Adrover
(ES)Dle preşedinte, anul trecut Europa a ratat o şansă enormă: şansa de a fi lider mondial în cercetare astrofizică pentru următorii douăzeci de ani. Observatorul European Sudic a decis, pe baza unor rapoarte care au fost departe de a fi transparente, că telescopul european de mari dimensiuni va fi amplasat în Chile şi nu în insulele Canare.
Acesta este un moment în care trebuie să felicităm statul Chile, dar şi să reflectăm dacă în Europa s-a făcut tot ce era posibil pentru a avea o instalaţie europeană, hotărâtă de o instituţie europeană, cu finanţare europeană care să implice investiţia a peste 1 miliard de euro, situată mai degrabă în Europa decât în Americi.
Parlamentul European a susţinut unanim amplasarea telescopului în La Palma şi îi sunt recunoscător pentru acest lucru, dar ce a făcut Consiliul? Ce a făcut Preşedinţia spaniolă? A organizat vreo întâlnire cu Observatorul? A organizat vreo întâlnire cu vreunul din statele membre responsabile de hotărârea privind locaţia telescopului? A susţinut cu adevărat oferta europeană?
Europenii din La Palma, Canare şi restul Europei aşteaptă răspunsuri la aceste întrebări. Pentru moment, sunt lăsaţi să creadă că nu s-a făcut tot ce ar fi putut fi făcut.
Daciana Octavia Sârbu
Am propus o rezoluţie prin care să interzicem folosirea cianurilor în minerit, fiindcă avem obligaţia de a ne lua toate măsurile de siguranţă pentru a apăra oamenii şi mediul de catastrofe ecologice. Dacă ne asumăm angajamente istorice privind reducerea emisiilor, dacă dăm tonul lumii întregi în privinţa protecţiei mediului, de ce să nu facem un gest elementar de curăţenie şi să eliminăm această practică nocivă din Uniunea Europeană?
Accidentul de la Baia Mare, petrecut în România în urmă cu 10 ani, este considerat un fel de Cernobâl, lovind trei ţări şi distrugând ecosistemele râurilor afectate pe o distanţă de sute de kilometri. Acum, tot în România, la Roşia Montană, se doreşte construirea unei noi exploatări miniere cu cianuri.
De aceea astăzi, mai mult decât oricând, vă mulţumesc pentru că prin vot aţi spus nu cianurilor folosite în minerit. Regiunile astfel afectate trebuie ajutate de Uniunea Europeană să se dezvolte durabil, folosindu-şi întregul potenţial.
Cristian Silviu Buşoi
Situaţia foarte grea în care se află Grecia, dar şi informaţiile foarte îngrijorătoare despre alte state ale Uniunii Europene care au probleme serioase, ne demonstrează că nu s-a depăşit criza economică şi că, în ciuda unor progrese ale ţărilor mai vechi ale Uniunii Europene, există încă riscul unor dezechilibre majore.
Din păcate, în situaţia în care unele ţări se confruntă cu diminuarea veniturilor bugetare, tentaţia imediată este de a mări taxele şi impozitele. Acest lucru este pe cale să se întâmple şi în România, unde zilele acestea se discută în mediul guvernamental despre mărirea cotei unice şi a TVA. Este greşit să crezi că o mărire bruscă a taxelor şi impozitelor va aduce mai mulţi bani la buget, iar pe termen mediu şi lung efectele unor astfel de măsuri asupra economiei sunt foarte nocive.
Din păcate, Uniunea Europeană are dificultăţi în a dezvolta o strategie comună împotriva crizei economice. Cred, însă, că se impune o mai bună comunicare şi cooperare între ţările care au depăşit criza cu măsuri proactive, stimulative, şi nu prin creşterea fiscalităţii, şi ţările cu probleme mari, care sunt pe cale, ca o măsură disperată, să mărească taxele şi impozitele, să rişte astfel să se afunde şi mai adânc în criză.
João Ferreira
(PT) Dle preşedinte, se înrăutăţesc atacurile speculatorilor financiari împotriva celor mai vulnerabile şi dependente economii din zona euro. Acelaşi capital financiar care a primit bilioane de euro din partea statelor membre este cel care speculează acum pe marginea fragilităţii bugetului public, generate de aceste transferuri şi de dependenţa economică a economiilor periferice. Această dependenţă este cauzată de o politică monetară şi de schimb condusă de Banca Centrală Europeană care, în ciuda falsei independenţe, este în serviciul unui capital mare şi al marilor puteri europene, şi se accentuează din cauza liberalizării pieţelor şi a liberei concurenţe în schimburile comerciale internaţionale.
Pe acest fundal, statele membre şi Uniunea Europeană tocmai au clarificat ce înseamnă solidaritatea europeană: ascunderea jafului continuu provocat de capitalul financiar şi, dacă este nevoie, transferarea costurilor furtului asupra muncitorilor şi oamenilor de rând prin măsuri de autentic terorism social. Cu toate acestea, muncitorii şi oamenii de rând nu vor fi forţaţi să meargă pe drumul despre care li se spune că este inevitabil, dar nu este. Ei luptă pentru a demonstra acest lucru. Noi, cei de-aici, salutăm curajul şi hotărârea celor din Grecia, Portugalia şi din alte câteva ţări.
Trevor Colman
Dle preşedinte, a devenit clar în această zi tragică faptul că Greciei i se vor impune măsuri drastice de austeritate pentru a menţine moneda euro. Acest lucru nu poate fi corect. Pur şi simplu îi sancţionează pe grecii de rând, muncitori, pentru risipa politicienilor lor şi pentru dorinţa aceloraşi politicieni de a susţine uniunea monedei condamnate.
Noi, cei din Regatul Unit, ne amintim de ieşirea noastră, în septembrie 1992, din mecanismul ratei de schimb (MRS) sau, aşa cum l-a numit politicianul britanic Norman Tebbit, "mecanismul recesiunii eterne”, perioada în care Marea Britanie a fost membră a acestui mecanism fiind dezastruoasă pentru ţară. Am scăpat mulţumită refuzului Bundesbank de a susţine lira sterlină.
Iubirea cu forţa chiar are rezultate. Rămânând în zona euro, Grecia nu are nicio cale de ieşire. Eliberaţi-i pe greci din cătuşele monedei euro. Lăsaţi FMI-ul să îşi facă treaba şi uitaţi-vă cât de repede îşi revine Grecia, aşa cum am făcut şi noi în Marea Britanie, la ieşirea din MRS. Nu îi obligaţi pe greci să plătească costul ambiţiei greu de îndeplinit de a realiza un suprastat UE!
Angelika Werthmann
(DE) Dle preşedinte, aş dori să vorbesc astăzi despre siguranţa aeriană. Acest subiect ne-a preocupat mult în ultimele săptămâni şi ne-a afectat pe noi toţi.
Viaţa unui om este mai importantă decât orice câştig economic. Acesta este motivul pentru care sunt de acord cu o interdicţie de zbor dacă există un risc extern, un nor de cenuşă de exemplu, la adresa securităţii pasagerilor, întrucât ar fi iresponsabil să punem în pericol vieţile unor oameni. V-aş reaminti cele două cvasi-dezastre din 1982 şi 1989 şi avionul de vânătoare în care au fost descoperite fragmente de sticlă provocate de norul de cenuşă.
Au fost realizate teste de zbor, dar evaluarea durează. Au fost consultaţi experţi, dar răspunsurile lor nu indică în mod clar nicio direcţie anume. Rămâne ideea că vieţile sunt preţioase şi că nu ar trebui puse în pericol, şi ar trebui să se pună în aplicate alternative eficiente şi accesibile la aviaţie.
Vasilica Viorica Dăncilă
Consider că, pentru îmbunătăţirea funcţionării lanţului de aprovizionare cu alimente în Europa, precum şi pentru realizarea unei cât mai bune transparenţe, este necesară asigurarea unui cadru legal unitar la nivel comunitar, care să prevadă: definirea termenilor utilizaţi în relaţiile comerciale dintre furnizorii de produse alimentare şi comercianţi, modalităţi mai eficiente de protecţie a furnizorilor împotriva înţelegerilor şi practicilor anticoncurenţiale, modul şi termenul de plată.
Consider, de asemenea, utilă întărirea respectării regulilor concurenţiale şi interpretarea uniformă a acestora în toate statele membre. Ţinând cont de situaţia actuală a relaţiilor comerciale între furnizori şi comercianţi, cred că este necesară evaluarea prevederilor regulilor de concurenţă, care să determine un echilibru între politica agricolă comună şi politicile concurenţiale ale Uniunii Europene. Monitorizarea pieţei ar putea include o bună transparenţă în ceea ce priveşte formarea preţurilor şi, în special, a marjelor de profit pe lanţul alimentar.
Jarosław Kalinowski
(PL)Dle preşedinte, în cadrul acestei Camere am ridicat de multe ori problema discriminării minorităţii poloneze din Lituania, unde polonezii care trăiesc acolo nu au voie să îşi scrie numele de familie utilizând ortografia originală, clasele în care se utilizează limba polonă drept mediu de instrucţie sunt închise şi terenurile confiscate în timpul epocii sovietice nu sunt returnate proprietarilor de drept doar pentru că aceştia sunt polonezi.
Recent, Comisia principală de etică oficială din Lituania l-a sancţionat pe dl Tomaševski, lider al minorităţii poloneze şi deputat în Parlamentul European, pentru că i-a adresat o întrebare - aici, în această Cameră - dlui Barroso despre respectarea drepturilor minorităţilor în Lituania. Aceste măsuri scandaloase se intensifică. În urmă cu câteva zile, Inspectoratul pentru limba lituaniană a dat alte amenzi directorului autorităţii locale din Salcininkai pentru utilizarea de indicatoare bilingve. Optzeci la sută din populaţia din regiune sunt polonezi.
Dle preşedinte, este timpul ca Parlamentul European să pună capăt acestor acţiuni scandaloase ale guvernului lituanian. Ne mândrim cu faptul că drepturile omului reprezintă temelia Uniunii. Este o temelie slabă dacă nu putem consolida aceste drepturi în statele membre.
Charalampos Angourakis
(GR) Dle preşedinte, milioane de muncitori au intrat în grevă şi demonstrează astăzi, împreună cu Frontul Muncitorilor Eleni, împotriva măsurilor barbare impuse de forţele capitaliste, de guvernul elen, de Uniunea Europeană şi de FMI.
Aceste măsuri nu sunt nici noi, nici temporare. Ele reprezintă o aplicare ostentativă a dezvoltării capitaliste care duce la criză. Ele sunt menite să protejeze profiturile plutocraţiei elene şi europene şi să urmărească aplicarea Tratatului de la Maastricht. Sunt incluse în Strategia de la Lisabona şi strategia Europa 2020, motiv pentru care conduc la un impas.
Cu toate acestea, spunem că aceasta nu este o stradă cu sens unic şi că există o soluţie. Soluţia constă în a reconstitui mişcarea muncitorilor şi de a susţine dezvoltarea bazată pe nevoile acelora care produc bogăţia. Soluţia este de a naţionaliza monopolurile şi de a conferi putere poporului. Nici provocatorii, nici şantajiştii guvernului elen nu pot opri această mişcare, şi nici actele criminale care au fost înfăptuite astăzi la Atena, şi care ne-au şocat pe toţi.
Credem că poporul elen va câştiga lupta.
Chrysoula Paliadeli
Dle preşedinte, în ciuda denaturării de prost gust a emblemelor culturale şi în ciuda articolelor de o obiectivitate ambiguă care se referă la stereotipuri învechite, deşi Consiliul nu a reuşit să perceapă criza economică din Grecia ca pe o problemă europeană majoră, iar Comisia nu a reuşit să o utilizeze pentru a testa coeziunea europeană, aş fi spus, acum câteva ore, că poporul elen este pregătit să susţină noul guvern socialist în lupta pentru redresare economică şi socială.
Acum, în lumina evenimentelor tragice din ultimele ore din Atena, unde trei persoane au murit ca urmare a violenţei generate de măsurile economice dure, îmi reamintesc cuvintele rostite recent de dl Rasmussen: retrogradarea ratingului capacităţii suverane de împrumut a Greciei la categoria "junk” este o incriminare a politicii eschivării. Cred că deputaţii din Parlamentul European trebuie să îşi consolideze de urgenţă lupta pentru coeziune.
Sper că ceea ce s-a întâmplat astăzi cu Grecia, cu doar câteva ore în urmă, nu va fi contagios, şi sper că acest lucru poate marca, dimpotrivă, începutul unui efort unanim pentru formarea identităţii europene prin solidaritate şi parteneriat.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle preşedinte, în urmă cu câteva zile am sărbătorit cea de-a 120-a aniversare a zilei de 1 Mai ca Ziua Internaţională a Muncii.
Au fost 120 de ani de luptă continuă, grea şi eroică din partea muncitorilor din toată lumea pentru drepturile lor şi pentru emanciparea muncii, pentru o societate în care munca, fiind în sfârşit liberă, constituie realizarea deplină a aptitudinilor creatoare ale fiinţelor umane. Au fost 120 de ani de progrese minunate, de regrese dureroase şi de rezistenţă tenace din partea muncitorilor. Ziua de 1 Mai şi lozincile sale universale au fost clădite de-a lungul istoriei pe cea mai violentă reprimare, cu preţul a numeroase lupte, sacrificii şi pierderi de vieţi omeneşti. A fost consolidată cu fiecare pas făcut de oameni către câştigarea libertăţii, a suferit şi suferă încă regrese de fiecare dată când circumstanţele istorice permit capitalismului să lanseze o ofensivă. Aceasta este situaţia actuală în Uniunea Europeană, şi se poate observa în Grecia, Portugalia şi în atât de multe alte ţări.
Trebuie să ţinem seama de aceste lupte şi să stopăm adâncirea exploatării. Este timpul să respectăm demnitatea celor care lucrează şi creează bogăţie.
Alan Kelly
Dle preşedinte, doresc să atrag atenţia Parlamentului asupra unei chestiuni de extremă urgenţă. Un tânăr irlandez şi cetăţean al UE, Michael Dwyer, a fost împuşcat mortal în Bolivia acum un an şi ceva. Mulţi observatori consideră că a fost ucis. Până acum, familia lui Michael, prezentă aici în Parlament în această seară, nu are niciun răspuns referitor la modul şi motivul pentru care a murit.
Singura informaţie oficială publicată este că a murit ca rezultat al implicării într-un presupus complot pentru a-l asasina pe preşedintele Boliviei. Acest lucru nu corespunde caracterului unui individ care provenea dintr-o familie iubitoare, grijulie şi apolitică. Cu toate acestea, adevărata problemă aici este aceea că informaţiile care provin de la autorităţile boliviene nu pot fi de încredere. Versiunile lor asupra evenimentelor se contrazic reciproc şi în totalitate, indiferent dacă este vorba despre probele criminalistice, probele balistice sau chiar argumentele pe care le-au prezentat.
Astfel, solicit Parlamentului şi noului Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe şi politica de securitate, dna Catherine Ashton, să susţină eforturile guvernului irlandez de a iniţia imediat o anchetă independentă. Fac acest lucru cu sprijinul deputaţilor europeni irlandezi din toate grupurile politice, care îi vor adresa o scrisoare dnei Ashton în viitorul apropiat.
Kristian Vigenin
(BG) Trebuie să vă atrag atenţia asupra unei probleme din ţara mea. Bulgaria este condusă de un guvern incompetent, dar populist, care utilizează metode tipice anilor '30.
Relevant în această privinţă este faptul că, în prezent, cei mai populari politicieni sunt ministrul de interne, urmat de fostul secretar-şef din acest minister, care este acum prim-ministru. După alegeri, sute de reprezentanţi ai opoziţiei au fost concediaţi din motive politice. S-au exercitat presiuni asupra principalelor mijloace de comunicare în masă. Politicienii sunt arestaţi într-o manieră brutală şi ostentativă sau sunt aduse acuzaţii ridicole.
Procurorii încalcă în mod public prezumţia de nevinovăţie, în vreme ce miniştrii exercită presiuni asupra tribunalelor şi pronunţă sentinţe de la televizor. O lege nouă permite ca sentinţele să fie date doar pe baza informaţiilor obţinute prin interceptarea conversaţiilor telefonice şi pe baza probelor furnizate de un martor anonim. Se fac aranjamente pentru înfiinţarea unui tribunal extraordinar, denumit oficial "tribunal specializat”. Teama se extinde.
Ani la rând, Bulgariei i s-a cerut să facă eforturi mai mari în lupta împotriva criminalităţii. În prezent se fac eforturi, dar lupta împotriva criminalităţii este denaturată într-o bătălie împotriva democraţiei. Parlamentul European este sensibil la încălcarea democraţiei, a libertăţii şi a drepturilor omului în toată lumea. Trebuie să fie la fel de sensibil şi când acest lucru se întâmplă în statele membre.
Csanád Szegedi
(HU) Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, criza financiară, şomajul şi creşterea deficitului bugetar şi a datoriilor constituie astăzi cele mai mari provocări pentru naţiunile Europei. Cu toate acestea, aş dori să atrag atenţia asupra corupţiei care este tipică ţărilor din Europa Centrală, dar care în Ungaria a căpătat o dimensiune cu adevărat serioasă, care a agravat şi mai mult criza şi a aruncat ţara noastră într-o şi mai mare datorie ca rezultat al împrumuturilor suplimentare pe care le-a obţinut. Fosta guvernare socialistă din Ungaria a plasat economia maghiară într-o situaţie de neconceput, întrucât nicio investiţie publică sau contract încheiat cu statul nu a fost lipsit de corupţie, indiferent că era vorba de contracte pentru autostrăzi, renovări de poduri, parcări, asistenţă medicală, finanţare internă sau licitaţii în cadrul UE. Jobbik solicită guvernului maghiar nou ales să adopte şi să pună în aplicare o legislaţie strictă anticorupţie şi, ţinând cont de criză, solicităm fiecărui stat membru al UE să procedeze la fel. Jobbik consideră că putem elimina corupţia din viaţa politică.
Alexander Mirsky
(LV) Vă mulţumesc, dle preşedinte. La data de 8 mai, Europa sărbătoreşte victoria împotriva nazismului. Cu toate acestea, doamnelor şi domnilor, am câteva veşti neplăcute. La data de 16 martie a anului curent, în Letonia, la Riga, veteranii Waffen SS au organizat, cu aprobarea tacită a autorităţilor, un marş cu steaguri, comemorând ziua în care a fost fondată legiunea letonă SS. Timp de 20 de ani, noi, cei din opoziţie, nu am putut face nimic în această privinţă. Liderii statelor europene pretind că nu se întâmplă nimic. În Letonia, batalioanele de pedeapsă SS au distrus 130 de sate şi au ucis peste 150 000 de oameni în Letonia, Belarus, Polonia şi Rusia. Astăzi, însă, ei sunt comemoraţi ca eroi în Letonia. Această tăcere timorată a statelor membre ale Uniunii Europene este o crimă împotriva a milioane de oameni care au pierit în timpul celui de-Al Doilea Război Mondial. Acest lucru este extrem de important. Vă mulţumesc.
Iuliu Winkler
Dle preşedinte, istoria ne-a demonstrat că crizele pot genera progres. Noi idei pot apărea sub presiune, creând mecanisme inovatoare pentru a produce dezvoltare şi pentru a evita erorile care au condus la criză.
Aş dori să subliniez două astfel de idei care ar putea deveni instrumente importante. Dacă dorim ca UE să rămână un jucător global relevant, ar trebui să creăm un fond monetar european şi o agenţie europeană de rating. În ciuda efortului instituţional însemnat pe care îl presupune un astfel de proiect, acesta un exerciţiu care merită realizat dacă luăm în considerare interesul nostru pe termen lung. Puteam paria cu toţii pe faptul că viitorul va aduce noi crize.
Economia europeană socială de piaţă şi moneda comună sunt pietrele de temelie ale economiei mondiale şi ale sistemului financiar mondial. Înfiinţarea unui "FMI european” ar putea consolida Pactul de stabilitate şi creştere, iar agenţia europeană de rating şi-ar realiza evaluările pe baza unei înţelegeri autentice a economiilor europene. Ambele idei ar trebui dezbătute în mod serios, şi, în opinia mea, o decizie afirmativă ar fi cea înţeleaptă.
Corina Creţu
Asistăm în ultima perioadă la o ascensiune îngrijorătoare a extremei drepte şi la radicalizarea atitudinilor xenofobe şi rasiste. Alegerile regionale din Italia şi Franţa şi cele parlamentare din Ungaria au confirmat succesul tot mai mare al mişcărilor extremiste care promovează un periculos discurs naţionalist, antieuropean şi conflictual, fie faţă de minorităţi naţionale, fie faţă de state vecine. Nu aceasta ne-am dorit pentru Europa unită şi nu aceasta cred că este soluţia pentru problemele cetăţenilor săi.
Doresc să îmi exprim îngrijorarea faţă de propagarea mesajelor ostile faţă de est-europeni, români în special, în mediile străine până acum retoricii extremiste. O televiziune franceză îi jigneşte, la modul general, pe români, iar un candidat al popularilor spanioli în alegerile municipale din regiunea Barcelonei şi-a promovat campania electorală sub sloganul "nu vrem români”.
Doresc pe această cale să lansez un apel către toate forţele politice europarlamentare responsabile, să se solidarizeze pentru contracararea acestui fenomen periculos în Uniunea Europeană.
Kriton Arsenis
(EL) Mai întâi, aş dori să transmit condoleanţe mele familiilor victimelor atacurilor de astăzi din Atena.
Întorcându-ne la subiectul schimbărilor climatice, cei 35 000 de reprezentanţi ai popoarelor lumii care s-au reunit la Cochabamba în Bolivia nu au atins fondul problemei. Aceştia doresc să ajungem la un acord la conferinţa din Mexic, prin care reducerile emisiilor generate de noi să devină obligatorii din punct de vedere juridic. Au dreptate. Nu mai putem amâna această decizie.
Uniunea Europeană trebuie să îşi ia un angajament imediat şi oficial pentru o reducere de 30 % a emisiilor până în 2020. Acest lucru va modifica dinamica negocierilor care, este adevărat, s-au împotmolit, cu riscul ca decizia de reducere a emisiilor să fie amânată până după Mexic, fără o dată şi un calendar specific.
Putem face, de asemenea, mult mai mult în Parlament. O reducere de 30 % a amprentei de carbon Parlamentului European până în 2020 a fost deja aprobată. Trebuie să dăm un exemplu statelor membre prin reducerea amprentei noastre cu 50 %.
Ştim cu toţii că există marje mari pentru economisirea de energie la locul nostru de muncă şi pentru reducerea amprentei noastre asupra mediului, astfel că putem şi trebuie să procedăm în acest fel.
Elisabeth Köstinger
(DE) Dle preşedinte, Parlamentul European a acordat astăzi descărcarea de gestiune pentru 2008 Comisiei Europene, ceea ce este un lucru bun. Rata neregulilor asociate fondurilor UE plătite nu a fost niciodată atât de scăzută ca în acest an.
În ultimii trei ani am reuşit să reducem la jumătate numărul domeniilor în care rata neregulilor depăşea 5 % şi, prin urmare, se situa peste limita de toleranţă. Doar domeniul coeziunii lasă mult de dorit. Pe viitor trebuie realizate mai multe eforturi în special în acest domeniu. Domeniul agriculturii şi al resurselor naturale trebuie să fie evidenţiate în mod special. Rata neregulilor în acest domeniu a fost mai mică de 2 % şi, prin urmare, s-a situat foarte clar în zona acceptată. Sistemele de monitorizare şi control sunt eficiente.
Cu toate acestea, în acest context, aş dori să amintesc ajutorul de preaderare pentru Turcia, menţionat în raportul referitor la descărcarea de gestiune. O creştere a fondurilor acordate Turciei este foarte discutabilă, având în vedere lipsa de criterii măsurabile. Este inacceptabil să oferim fonduri UE unor ţări terţe fără indicatori stabiliţi. Controlul direct al plăţilor şi modul în care sunt utilizate fondurile sunt esenţiale. Doar atunci ajutorul poate avea de fapt efectul dorit.
Krisztina Morvai
(HU) Articolul 11 din Convenţia europeană pentru apărarea drepturilor omului defineşte libertatea sindicală ca drept al omului. Încălcând în mod direct această dispoziţie legală, Tribunalul Militar din Ungaria a dat săptămâna trecută o sentinţă severă în cazul lui Judit Szima, lidera unui sindicat care reprezintă zece mii de ofiţeri de poliţie, pentru o activitate care, indiferent dacă este analizată din perspectiva unui diletant sau a unui avocat de profesie, a reprezentat exclusiv o apărare a drepturilor angajaţilor şi o exercitare a atribuţiilor sindicale. Subliniez faptul că acest lucru nu s-a întâmplat în vreo republică bananieră din lumea în curs de dezvoltare, ci într-unul din statele membre ale Uniunii Europene. În cadrul acestei Camere, precum şi în cadrul numeroaselor comisii parlamentare, discutăm permanent despre faptul că, odată cu intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, angajamentul Uniunii Europene faţă de drepturile omului a sporit şi că protecţia drepturilor omului a devenit mai eficientă. Solicit ca acest caz al lui Judit Szima să devină un caz de probă, un studiu de caz, iar noi toţi ar trebui să urmărim cu atenţie cum, prin aplicarea legislaţiei europene în domeniul drepturilor omului, această femeie curajoasă poate fi reabilitată şi îşi poate recăpăta demnitatea şi existenţa pe care le-a pierdut.
Adam Gierek
(PL) Dle preşedinte, în Polonia înfloreşte o formă camuflată de trafic de persoane. Acest lucru se întâmplă din cauza priorităţii absolute a legislaţiei liberale, antiumanitare a pieţei. În ultimii ani, multe apartamente şi blocuri rezidenţiale întregi care aparţin unor companii cu capital de stat au fost vândute împreună cu locatarii acestora ca parte a procesului de privatizare a bunurilor fostei Republici Populare Polone.
Locatarii sunt cel mai adesea oameni în vârstă, frecvent şi bolnavi, cărora nu li s-a acordat şansa dreptului prioritar la cumpărare. Sub presiunea creşterii chiriilor, aceştia se scufundă în datorii şi sunt frecvent evacuaţi. Se încalcă drepturi fundamentale ale omului. Este nevoie de instrumente juridice şi executive adecvate care permit autorităţilor statelor membre ale UE să acţioneze eficient pentru a asigura protecţia locatarilor apartamentelor privatizate care au aparţinut în trecut companiilor cu capital de stat. De asemenea, este necesar un ajutor urgent acordat din fondurilor publice pentru a ajuta victimele privatizării antiumanitare.
Dimitar Stoyanov
(BG) Vă mulţumesc, dle preşedinte. Iau cuvântul pentru a putea denunţa o nedreptate.
Colegi deputaţi, să nu ne amăgim cu gândul că grecii de rând sunt total nevinovaţi pentru ceea ce s-a întâmplat în Grecia. Motivul pentru ceea ce s-a întâmplat acolo, şi care a contribuit la criza financiară, este cel de-al 14-lea, al 15-lea şi al 16-lea salariu, împreună cu pensiile şi privilegiile care nu există nicăieri altundeva în Uniunea Europeană, acestea fiind pur şi simplu complet necunoscute.
Grecia a minţit Banca Centrală Europeană în ultimii zece ani în legătură cu starea economiei sale. Cu toate acestea, acum, în această perioadă critică, liderii europeni au votat să acorde Greciei 110 de miliarde de euro ca recompensă pentru toate aceste minciuni şi pentru înşelătorie. În acelaşi timp, ţările care şi-au gestionat finanţele într-un mod exemplar, precum Bulgaria şi Estonia, vor fi pedepsite pentru această criză care a intervenit, ducând cel mai probabil la amânarea intrării lor în zona euro.
Acest lucru înseamnă aplicarea unor standarde duble, care nu este demnă nici de zona euro, nici de Uniunea Europeană. Este corect ca cei vinovaţi să fie pedepsiţi şi liderii zonei euro trebuie să îi ceară Greciei să părăsească zona euro.
Preşedinte
Aici se încheie acest punct.
