Efectele furtunii Xynthia în Europa (dezbatere) 
Preşedinta
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Comisiei privind efectele furtunii Xynthia în Europa.
Janez Potočnik
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, la numai două săptămâni după îngrozitorul dezastru din Madeira, Comisia a fost din nou şocată şi întristată de moartea şi pagubele cauzate de furtuna Xynthia în Franţa şi în alte state europene.
Doresc să-mi exprim compasiunea personală pentru toţi cei care sunt afectaţi de acest dezastru. Condoleanţele Comisiei sunt îndreptate în special către familiile şi prietenii celor care şi-au pierdut viaţa.
Prin centrul de monitorizare şi informare pentru protecţia civilă, Comisia a monitorizat îndeaproape evenimentele cauzate de furtuna Xynthia şi s-a oferit să pună în funcţiune mecanismul pentru asistenţă UE: Din fericire, serviciile de salvare franceze au putut răspunde la dezastru prin mijloace proprii şi nu au solicitat activarea mecanismului.
Împreună cu autorităţile relevante din statele membre, Comisia studiază acum toate posibilităţile şi instrumentele care ar putea fi disponibile la nivel UE pentru acordarea de asistenţă financiară în vederea depăşirii efectelor dezastrului şi pentru a ajuta la revenirea la condiţii normale de viaţă cât mai repede posibil.
Cu două zile în urmă, Preşedintele Comisiei, dl Barroso, s-a întâlnit cu Preşedintele Franţei, dl Sarkozy, pentru a discuta pe marginea acestei situaţii. Ieri s-a întâlnit, de asemenea, cu un număr de membri ai acestei Camere, din diferite ţări. Cu o săptămână în urmă, colegul meu, dl Hahn, comisarul pentru politica regională şi responsabil pentru Fondul de solidaritate, a vizitat regiunile cele mai grav afectate din Franţa - La Rochelle şi l'Aiguillon-sur-Mer - şi s-a întâlnit cu autorităţile naţionale şi regionale.
În Madeira, unde dezastrul a lovit cu două săptămâni înainte, autorităţile şi serviciile de salvare au făcut progrese enorme în combaterea efectelor inundaţiilor catastrofale. Comisarul Hahn a vizitat Madeira la sfârşitul săptămânii trecute pentru a avea o imagine de la faţa locului asupra situaţiei şi pentru a discuta cu autorităţile locale despre măsurile ce trebuie luate.
Fondul de solidaritate al Uniunii Europene a fost creat în 2002, fiind instrumentul specific la nivelul UE pentru asistenţa financiară a statelor membre UE afectate de dezastrele naturale majore, dacă sunt îndeplinite anumite condiţii. Franţa şi-a declarat deja intenţia de a solicita asistenţă de la Fondul de solidaritate. Ar trebui să indic faptul că Regulamentul care guvernează Fondul de solidaritate permite în mod normal mobilizarea acestuia numai pentru aşa-numitele "dezastre majore”, în urma cărora pagubele la nivel naţional depăşesc pragul de 0,6 % din produsul naţional brut sau 3 miliarde de euro, la preţurile din 2002. Pentru Franţa, aceasta înseamnă la momentul de faţă că pagubele ar trebui să depăşească aproximativ 3,4747 miliarde de euro, la preţurile actuale.
Totuşi, în circumstanţe excepţionale şi dacă sunt îndeplinite criteriile specifice, fondul poate fi de asemenea utilizat pentru "dezastre regionale extraordinare”, mai ales atunci când privesc regiuni exterioare cum ar fi Madeira.
Autorităţile franceze realizează la momentul de faţă o evaluare a pagubelor şi a repercusiunilor acestora asupra economiei şi asupra condiţiilor de trai ale populaţiei.
Acestea sunt elemente esenţiale pentru cerere, care trebuie să ajungă la Comisie în termen de 10 săptămâni de la dezastru. Adică înainte de 9 mai. După ce această cerere va fi primită, ea va fi analizată de către Comisie cât mai repede posibil. Serviciile Comisiei, mai ales DG Politică regională, oferă toată asistenţa şi îndrumările necesare pentru elaborarea cererii. S-au stabilit contacte solide la nivelul experţilor cu autorităţile franceze, ceea ce permite înregistrarea de progrese efective.
Totuşi, nu trebuie ignorat faptul că ajutorul de la Fondul de solidaritate nu poate fi plătit imediat. Fondul de solidaritate nu trebuie să fie înţeles în mod greşit ca reprezentând un instrument pentru situaţii de urgenţă. Este un instrument financiar care ajută la suportarea poverii financiare impuse de operaţiunile de urgenţă. Ca atare, o posibilă acordare de fonduri ar putea fi folosită retroactiv pentru operaţiunile de urgenţă din prima zi a dezastrului.
Finanţarea Fondului de solidaritate este asigurată printr-un efort suplimentar al statelor membre, independent de bugetul normal al Uniunii Europene. Trebuie să fie aprobată de către Parlament şi Consiliu în urma unei proceduri bugetare de amendare.
După cum ştiţi, întreaga procedură - din momentul în care se înaintează cererea şi până la acordarea efectivă a fondurilor - durează în mod inevitabil câteva luni. Totuşi, Comisia depune toate eforturile pentru a face ca acest interval de timp să fie cât mai scurt posibil.
Cât priveşte Fondurile structurale şi în special FEDER, acesta nu poate fi folosit, desigur, pentru operaţiuni de urgenţă. Totuşi, Franţa şi Comisia au început să discute despre opţiunile şi posibilele modificări necesare ale programului, care ar putea reprezenta un instrument care să ajute la reconstrucţia pe termen lung şi care să ofere investiţii în activităţile afectate de inundaţii.
Un ultim aspect, pe care l-au discutat deja membrii acestei Camere în timpul dezbaterii privind Madeira, de acum două săptămâni. Comisia va folosi actualul impuls politic pentru a încerca să deblocheze în Consiliu propunerea de modificare a Regulamentului privind Fondul de solidaritate. Parlamentul susţine această propunere şi cred că este momentul oportun pentru a întreprinde din nou o acţiune comună faţă de Consiliu.
Elisabeth Morin-Chartier
Dnă preşedintă, dle comisar, în seara de 27-28 februarie, furtuna Xynthia a lovit violent coastele din Charente Maritime şi Vendée, regiunea mea. Cincizeci şi trei de persoane au decedat, aproximativ zece sunt date dispărute şi sute de persoane şi-au pierdut locuinţele.
Sunt pierderi semnificative şi sunt legate de alte probleme grave privind infrastructura. Mă refer mai ales la diguri, la liniile de cale ferată, la reţelele de canalizare, la reţelele de electricitate, la cele de telecomunicaţii şi la întregul sistem al întreprinderilor mici şi mijlocii, mai ales din sectorul maritim, al acvaculturii şi al agriculturii, unde sunt 45 000 de hectare acoperite de apă sărată, pentru că aceste inundaţii şi-au avut originea în mare.
Este un dezastru la scară mare. Este un dezastru ale cărui consecinţe vor continua să fie resimţite în timp, de vreme ce o parte a pământului arabil nu va mai putea fi utilizat timp de câţiva ani.
Prin urmare, îndemn acum Uniunea Europeană să demonstreze solidaritate şi, desigur, ca Fondul de solidaritate al Uniunii Europene să fie disponibil în cele mai bune condiţii şi cât de repede posibil, deoarece nu le putem spune concetăţenilor noştri că fondurile se vor lăsa aşteptate şi că problemele nu pot fi rezolvate aici şi acum. După vizita dlui comisar, căruia îi mulţumesc sincer pentru că s-a deplasat personal şi a constatat proporţiile dezastrului, şi ştiu că şi dumnealui a fost foarte afectat de acesta, trebuie să ne unim eforturile de a îmbunătăţi utilizarea acestui fond, astfel încât să se facă rapid progrese. Ne plângem întotdeauna că Europa este prea departe de concetăţenii noştri; haideţi să le arătăm azi şi aici că suntem capabili de a reacţiona repede. Regret că Consiliul nu este aici pentru a ne ajuta la modificarea acestui regulament. În orice caz, vă asigur că avem nevoie de el şi că concetăţenii noştri îl aşteaptă.
Edite Estrela
Domnule preşedinte, în numele Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, doresc să adresez cele mai calde condoleanţe familiilor victimelor dezastrelor naturale care au lovit Portugalia, Madeira şi Spania.
Săptămâna trecută, o delegaţie a grupului meu a fost în Madeira, a vizitat zonele cele mai afectate de catastrofă şi s-a întâlnit cu autorităţile regionale şi locale, cu asociaţiile din domeniul afacerilor, industriei, comerţului şi agriculturii.
Din tot ce am văzut şi auzit am păstrat în memorie imagini şi mesaje şocante. Am aflat că familii întregi au murit în propriile case; am ascultat mărturii dramatice despre oameni care au fost înghiţiţi de ape fără să mai fie văzuţi vreodată. Case întregi s-au deplasat de pe o parte a străzii pe cealaltă iar maşinile au fost măturate de pe străzi în mare având încă pasagerii înăuntru.
În ciuda acestor împrejurări, curajul locuitorilor din Madeira în surmontarea dificultăţilor a impresionat în aceeaşi măsură. Nu voi uita niciodată imaginea determinării celor care, în ciuda faptului că şi-au pierdut afacerile, casele şi lucrurile, au refuzat să se resemneze. Dimpotrivă, s-au apucat imediat de treabă, gata sa ia totul de la început. În doar câteva zile, tone şi tone de piatră, pământ şi alte resturi au fost îndepărtate din centrul oraşului Funchal.
Autorităţile naţionale, regionale şi locale şi-au unit eforturile pentru ca viaţa pe insulă să poată reveni la normal. De aceea este important sa anunţăm că turiştii pot să revină în Madeira. Frumuseţea insulei şi căldura locuitorilor ei ne aşteaptă.
Locuitorii din Madeira aşteaptă acum şi solidaritatea din partea instituţiilor europene pentru a putea reconstrui drumurile, podurile şi clădirile publice care au fost distruse. Comercianţii, industriaşii şi fermierii au, de asemenea, nevoie de sprijinul nostru în reconstruirea propriilor vieţi pentru a putea la rândul lor să contribuie la dezvoltarea economică a regiunii.
Domnule comisar, sunt foarte mulţumită să aflu de hotărârea Comisiei, precum şi a Parlamentului şi a Consiliului, de a debloca Fondul de coeziune - noua propunere care a fost deja adoptată de Parlament - astfel încât noile norme, care sunt mai bine adaptate la nevoile reale ale publicului să poată fi implementate.
După cum ştiţi, domnule comisar, este de asemenea necesar ca şi alte fonduri structurale să fie restructurate şi redirecţionate către cele mai afectate zone, căci situaţiile speciale reclamă soluţii speciale.
Giommaria Uggias
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, Grupul Alianţa Democraţilor şi Liberalilor pentru Europa doreşte să-şi exprime compasiunea faţă de victimele furtunii Xynthia, care a afectat mai multe zone din Europa. Trebuie să acţionăm şi, din acest punct de vedere, am apreciat declaraţiile întemeiate făcute astăzi de către comisarul Potočnik a cărui competenţă o apreciez şi a cărui dedicare trebuie să o recunosc. În acest sens, apelez la domnia sa pentru a face amendamentele necesare la Fondul de solidaritate, amintindu-i totuşi că Parlamentul a adoptat această măsură în 2006 cu o largă majoritate de voturi. Având în vedere aceste situaţii şi pierderile de vieţi omeneşti, putem doar să reiterăm cât de important este să adoptăm astfel de măsuri.
În acelaşi timp, domnule preşedinte, trebuie să acţionăm pe mai multe fronturi şi, în primul rând, să reevaluăm toate programele de dezvoltare şi planificare regională, să le actualizăm în privinţa impactului pe care îl au asupra mediului înconjurător, incluzând şi o evaluare a efectelor la faţa locului. Este de asemenea necesar să investim sume substanţiale pentru a acţiona pe termen lung în implementarea unei strategii de prevenire a dezastrelor. Nu este o opţiune facultativă sau fantezistă, ci o alegere necesară, dacă dorim ca dezastrele ca cele despre care discutăm azi să nu aibă consecinţe la fel de tragice.
Exista totodată şi motive economice, dacă dorim să ne limităm exclusiv la acest aspect, care obligă instituţiile să acţioneze în materie de prevenţie. În loc să susţinem în rezoluţia noastră că este necesar să oferim sume substanţiale pentru a repara pagubele, trebuie mai degrabă să ne mutăm atenţia şi să ne concentrăm acţiunea pe investiţii şi iniţiative pentru protejarea mediului, reîmpădurire şi protejarea vegetaţiei, dat fiind faptul că acestea vor reduce costurile reparării pagubelor aduse mediului.
Trebuie să învăţăm din acest gen de dezastre - omul modern trebuie să înveţe din ele - faptul că nu poate fi controlat totul dar că totul poate fi limitat prin precauţiile adecvate. Trebuie să facem acest lucru, domnule preşedinte şi în memoria acelor victime care, în zilele şi săptămânile din urmă, au creat din păcate imaginea realităţii în regiunile noastre din întreaga Europă.
Raül Romeva i Rueda
Domnule preşedinte, doresc şi eu să îmi exprim cea mai adâncă empatie - a mea proprie şi pe cea a Grupului meu - şi solidaritatea cu regiunile afectate, regretând în acelaşi timp consecinţele economice considerabile ale acestor dezastre şi transmiţând în mod special condoleanţe familiilor victimelor. Este de asemenea important să accentuez că autorităţile naţionale, regionale şi locale trebuie să se concentreze asupra elaborării unor politici eficiente de prevenţie şi să acorde o mai mare importanţă legislaţiei şi practicilor adecvate privind exploatarea terenurilor.
Tocmai din acest motiv, grupul nostru a prezentat spre dezbatere două amendamente care, în opinia noastră, lipsesc din rezoluţia comună. În primul se afirmă: întrucât în Franţa au fost autorizate construcţii pe văi inundabile şi mlaştini naturale; întrucât speculaţiile din domeniul construcţiilor a încurajat ridicarea clădirilor în zonele vulnerabile. În opinia noastră acesta este un aspect vital pentru a progresa.
Conform celui de al doilea amendament, cofinanţarea prin fonduri comunitare a implementării acestor planuri, în special în cazul fondurilor structurale, a Fondului agricol european pentru dezvoltare rurală, a Fondului de coeziune, trebuie condiţionată de măsuri de sustenabilitate. Pentru noi, acest lucru este esenţial în luarea deciziei finale de a vota în favoarea sau împotriva rezoluţiei.
João Ferreira
Domnule preşedinte, nu putem începe decât prin a transmite condoleanţele şi solidaritatea noastră familiilor victimelor acestei catastrofe. Salutăm solidaritatea cu regiunile şi oraşele afectate exprimată de Uniunea Europeană. Este important acum să ne asigurăm ca această solidaritate devine una tangibilă, prin mobilizarea rapidă a mijloacelor şi resurselor necesare înlăturării pagubelor cauzate de condiţiile meteo potrivnice.
În ultimii ani, statele membre au fost lovite de un număr considerabil de catastrofe, după cum au demonstrat cele 62 de cereri de mobilizare a Fondului de solidaritate formulate de un număr total de 21 de ţări, în doar primii 6 ani de existenţă a acestui fond.
Pagubele provocate de aceste catastrofe sunt greu de evaluat, mai ales pentru că implică pierderi de vieţi omeneşti. În orice caz, costurile economice şi sociale sunt aproape de fiecare dată foarte însemnate.
Într-un astfel de context, prevenţia va trebui să joace un rol social mai însemnat şi să devină o fază din ce în ce mai importantă în procesul de gestiune a dezastrelor. Este important să intensificăm cooperarea şi solidaritatea în acest domeniu în cadrul Uniunii Europene. În primul rând prin crearea unui cadru financiar adecvat prevenţiei, care va sprijini aplicarea de către statele membre a măsurilor de protecţie a publicului, a mediului înconjurător şi a climei.
Acest ajutor special trebuie să fie dedicat, printre altele, unor acţiuni asemnea celor de corijare a situaţiilor potenţial periculoase, de protejare a zonelor expuse la risc, de consolidare a sistemelor de avertizare rapidă din statele membre şi de stabilire şi consolidare a conexiunilor dintre diversele sisteme de avertizare rapidă existente.
După cum s-a afirmat deja aici, utilizarea judicioasă a terenurilor, dezvoltarea economică şi socială în armonie cu natura şi întărirea coeziunii în Uniunea Europeană sunt în egală măsură factori vitali pentru prevenirea dezastrelor.
Bruno Gollnisch
(FR) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, câteva regiuni europene au fost lovite de fenomene meteorologice excepţionale care au generat uriaşe pagube materiale, economice, agrare şi de mediu şi au cauzat, din nefericire, prea multe pierderi de vieţi omeneşti.
Îndrăznesc să sper, domnule comisar, că dincolo de cuvenitele condoleanţe, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, instrument european care este util în acest caz, va putea fi pus în aplicare în mod rapid şi flexibil, atât în Franţa cât şi în Madeira, aşa cum a fost pus în aplicare - cum a spus cineva - în alte ţări europene, pentru a îi ajuta pe compatrioţii mei din Vendée şi Charente Maritime să îşi refacă infrastructura şi serviciile.
Din ceea ce aţi spus, înţeleg că guvernul francez nu v-a sesizat încă cu această problemă şi sunt foarte surprins de acest lucru. Cu toate acestea, trebuie să spun că există anumite aspecte referitoare la modul în care anumite persoane exploatează aceste evenimente, fapt pe care îl găsesc chiar intolerabil.
În primul rând este vorba de această nevoie compulsivă de a stabili o legătură între dezastrele naturale pe care le suferim şi încălzirea globală. Ideile politice sau pseudo-ştiinţifice care ni se impun, nu vor influenţa starea vremii şi oceanele şi nici nu vor preveni cutremurele.
În al doilea rând, este vorba despre căutarea sistematică a vinovaţilor şi a ţapilor ispăşitori. Dezastrul produs de Xynthia în vestul Franţei se datorează unei foarte rare combinaţii a două evenimente: furtuna însăşi şi câteva valuri neobişnuit de înalte care au determinat prăbuşirea digurilor.
Controversa a izbucnit din cauza autorizaţiilor de construcţie acordate de primari, care au fost făcuţi responsabili în mod personal pentru decesele survenite în localităţile lor. Cu toate acestea nimeni, nici departamentul, nici regiunea, nici serviciile publice, nici arhitecţii ori urbaniştii nu au obiectat in privinţa autorizaţiilor de construcţie solicitate de către particulari.
Reprezentanţii aleşi ai regiunii, în special cei din localităţile mici, sunt în mod destul de îndreptăţit priviţi apreciativ de către concetăţenii lor. Ei poartă pe umerii lor multă responsabilitate în schimbul a aproape nimic, ei au un simţ remarcabil al interesului public, ei se descurcă cu sarcini mai complexe ca niciodată, pentru care Europa este în parte responsabilă, ei au fost complet abandonaţi de către autorităţile publice iar eu eram nerăbdător să arăt aceste lucruri aici.
Lambert van Nistelrooij
- (NL) Domnule preşedinte, Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) susţine rezoluţia şi recomandă exprimarea condoleanţelor cuvenite şi a solidarităţii şi trecerea la acţiune imediată. Există câteva puncte pe care aş dori să le adaug la cele spuse. În primul rând, cred că implicarea Comisiei acolo unde este necesar este excelentă şi ca dl Hahn se gândeşte cum ar putea să modifice programele sale operaţionale. Toate acestea constituie, pe termen scurt, un semn de bun augur.
Cu toate acestea, adevărata problemă rezidă în Fondul de solidaritate. Cum a reuşit Consiliul ani de zile să obstrucţioneze încercările Parlamentului de a flexibiliza Fondul de solidaritate? În opinia mea este un lucru foarte bun ca domnul Potočnik a fost atât de clar privind faptul că acum Comisia va prelua iniţiativa. Preşedinţia spaniolă ar trebui cu adevărat să fie prezentă astăzi aici pentru a confirma acest lucru. Acum este timpul pentru acţiune, iar Parlamentul este extrem de nemulţumit de această stagnare.
Cu toate acestea, există şi o a doua dimensiune a acestui subiect. Sunt originar din Olanda. Cea mai mare parte a Olandei este situată sub nivelul mării. Deşi inundaţiile din primăvara anului 1953 sunt încă foarte proaspete în amintirea noastră, ştim că este vital să privim în viitor. Ştim că siguranţa şi măsurile preventive trebuie să fie complementare dezvoltării din aceste regiuni, adică dezvoltării oricăror activităţi care au un impact asupra zonelor de coastă. Și acesta este cu siguranţă un scop ce poate fi atins. Noi cei din Olanda am elaborat un plan, un plan delta, pentru a ne consolida dispozitivele de apărare de-a lungul coastei şi cercetăm de asemenea şi alte domenii în care relaţia între securitate şi dezvoltarea economică este imperativă.
Concluzionând, permiteţi-mi să adaug că în 2008, în oraşul francez Saint Malo situat pe coastă, s-a luat iniţiativa de a reuni toate regiunile de coastă sub auspiciile Organizaţiei Naţiunilor Unite şi ale OCDE. Organizaţia Naţiunilor Unite are acum un plan de prevenire a dezastrelor pentru regiunile de coastă, extrem de importantă fiind tocmai dimensiunea mondială a acestui plan. Parlamentul European desfăşoară un proiect pilot pentru perioada 2009-2010, iar noi am susţinut participarea regiunilor noastre în acest proiect prin asigurarea de fonduri, printre alte mijloace. Această dimensiune mondială trebuie inclusă şi pe agenda noastră în perioada imediat următoare.
Bernadette Vergnaud
(FR) Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor si domnilor, doresc să încep prin a îmi exprima cea mai adâncă simpatie şi solidaritate cu victimele inundaţiilor din Madeira şi cu cele ale furtunii Xynthia.
Trebuie puse întrebările necesare cu privire la creşterea îngrijorătoare a incidenţei acestor fenomene meteorologice distrugătoare, la rolul pe care îl joacă schimbările climatice şi la nevoia urgentă de a găsi soluţii. Acum însă, trebuie oferite soluţii de urgenţă populaţiilor lovite de aceste dezastre. Bineînţeles, companiile publice şi private de asigurări trebuie să reacţioneze, dar când vine vorba despre infrastructura distrusă şi reconstruirea zonelor respective, trebuie exprimată cu claritate solidaritatea europeană.
Din acest motiv, guvernul francez a cerut ajutor din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, creat în 2002, ajutor care sper că va fi acordat într-o manieră rapidă şi coerentă. Aceasta este sensul celor două scrisori pe care le-am trimis Comisiei începând cu 1 martie în calitate de reprezentant ales pentru regiunea de vest a Franţei şi pe care am avut ocazia să o discut joia trecută, în La Rochelle, cu domnul comisar Hahn, căruia îi mulţumesc sincer pentru receptivitate.
Comisarul Hahn a fost de acord că mecanismul a fost complex şi dificil de pus în aplicare. Trebuie însă să concluzionăm că ar fi putut fi făcut mai flexibil dacă Consiliul nu ar fi blocat de o manieră de neînţeles revizuirea funcţionării acestui fond aşa cum a fost ea adoptată de o foarte largă majoritate a membrilor Parlamentului în mai 2006. Sper astfel că Preşedinţia spaniolă va debloca acest impas privind acest text în aşa fel încât sistemul să poată fi eficientizat.
În termeni mai direcţi, solicit Comisiei să autorizeze o creştere unică a cofinanţării prin FEDER şi FSE, fonduri regionale destinate proiectelor în regiunile afectate, în cadrul unei planificări ce va permite economiilor respective să se redreseze până în vară.
În încheiere, acest ajutor nu trebuie folosit la reconstrucţie făcându-se aceleaşi tragice greşeli privind planificarea ecologică şi urbanistică; mai degrabă, ar trebui folosit într-o manieră cântărită cu atenţie, astfel încât să se evite pe cât posibil repetarea unor astfel de tragedii.
François Alfonsi
(FR) Domnule preşedinte, în urma dezastrului care a lovit coasta franceză la numai câteva săptămâni după Madeira, grupul nostru a propus dezbaterea câtorva amendamente astfel încât Parlamentul nostru, pe lângă exprimarea solidarităţii sale, să-i denunţe pe cei vinovaţi. Cetăţenii europeni nu au murit sau, după caz, nu au pierdut totul în aceste dezastre doar din cauza simplului fapt că forţele naturii s-au dezlănţuit. Acestea s-au întâmplat şi pentru că au fost făcute greşeli foarte grave prin permiterea construirii pe liniile de coastă şi pe malurile râurilor. Vina pentru aceste greşeli aparţine statelor membre, legislaţiilor acestora, care sunt inadecvate, autorităţilor acestora, care sunt prea permisive, guvernelor lor, care nu sunt suficient de răspunzătoare în faţa cetăţeanului.
A permite construirea în zone inundabile nu este mai puţin grav decât a permite şi încuraja ani de zile consumul de tutun sau folosirea azbestului, cu toate ca oamenii mureau şi era foarte clar că mureau din aceste motive. Înainte de Xynthia a existat Madeira şi înainte de Madeira a existat Sicilia; mâine vor fi alte dezastre. Dacă Parlamentul European nu va vorbi, va fi la rândul său răspunzător pentru dezastrele viitoare. Uniunea Europeană trebuie să îşi arate solidaritatea dar trebuie să şi facă dovada simţului responsabilităţii.
Patrick Le Hyaric
(FR) Domnule preşedinte, domnule comisar, la fel ca în cazul tuturor celor prezenţi, gândurile noastre se îndreaptă în primul rând şi cu precădere către localnici, către familiile îndoliate, către cei care au pierdut totul, ca urmare a furtunii Xynthia.
Una din lecţiile acestui dezastru ce trebuie învăţată este, din nou, utilitatea serviciilor statelor membre, ale municipalităţilor, ale departamentelor, ale regiunilor, incluzând serviciile publice şi pe cele de protecţie civilă, care şi-au demonstrat eficienţa. După cum suntem cu toţii de acord, acum trebuie să ajutăm de urgenţă familiile să repare şi să reconstruiască, dar trebuie să construim într-o manieră diferită, respectând natura şi oamenii. Pentru a proceda astfel trebuie să încurajăm companiile de asigurări, care realizează profituri imense, să despăgubească oamenii pentru pagubele suferite.
Pe de altă parte, având în vedere natura excepţională a dezastrului care a lovit aceste regiuni, Uniunea Europeană, în colaborare cu statele membre, trebuie să acţioneze mai rapid şi la o scară mult mai mare, nu în ultimul rând prin a exploata Fondul european de solidaritate, şi trebuie să facă acest lucru într-o manieră mult mai flexibilă decât cea pe care cu siguranţă că tocmai aţi descris-o, domnule comisar. Într-adevăr, distrugerea caselor şi a afacerilor şi compromiterea terenurilor agricole sunt probabil imposibil de cuantificat folosind criteriile noastre tradiţionale.
Pe de altă parte, va trebui şi să combinăm fondurile regionale cu Fondul social european ca să ajutăm regiunile să se redreseze. Mai mult, este important să învăţăm fiecare lecţie din ceea ce s-a întâmplat şi să acţionăm pentru a preveni dezastre ca acestea sau să limităm distrugerea produsă de astfel de fenomene climatice. Problema construirii în zone inundabile şi aceea a combaterii speculaţiei din domeniul imobiliar de-a lungul liniilor de coastă trebuie reexaminată în corelaţie cu echilibrele naturale, cu activităţile din ferme şi cele referitoare la acvacultură, creşterea stridiilor şi pescuit, pe care politicile europene le distrug mult prea des.
Din aceste motive, propun ca Uniunea Europeană, în cooperare cu statele membre şi regiunile, să stabilească un plan coerent şi sustenabil de reconstrucţie şi dezvoltare, care să ţină cont de geografia, mediul înconjurător, biodiversitatea si de activităţile desfăşurate de-a lungul liniei de coastă.
În încheiere, aceasta trebuie să fie o oportunitate pentru a stabili un sistem comun de prevenire, monitorizare şi alertare cu ajutorul căruia să poată fi oferită populaţiilor o asistenţă rapidă, bazată pe solidaritate.
Maurice Ponga
(FR) Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor si domnilor, aşa cum au spus colega meu, doamna Morin Chartier şi ceilalţi deputaţi, în data de 27 si 28 februarie violenta furtună Xynthia s-a abătut asupra câtorva regiuni din Franţa, curmând 53 de vieţi si cauzând uriaşe pagube materiale.
Furtuna a fost extraordinar de intensă; a cauzat inundaţii devastatoare de-a lungul coastei franceze. După Madeira, Europa a fost încă o dată afectată. Bretania, regiunea colegului şi prietenului meu, domnul Cadec, a fost sever afectată. Ca urmare, a fost declarată starea de dezastru natural în trei regiuni franceze: Britania, Poitou Charentes şi Pays de la Loire.
În faţa acestor dezastre, Uniunea Europeană trebuie să-şi demonstreze capacitatea de reacţie şi să-şi exprime solidaritatea. Cuvintele însoţite de o simplă rezoluţie, nu ne vor permite să ajutăm victimele acestor calamităţi; trebuie înainte de orice să acordăm şi sprijin financiar.
Din acest motiv, solicit Comisiei Europene - şi colegul meu domnul Béchu sprijină cererea mea - să pună de urgenţă la dispoziţie Fondul de solidaritate al Uniunii Europene astfel încât să ajute zonele calamitate să facă faţă pagubelor produse.
Acest dezastru dovedeşte relevanţa propunerii domnului Barnier de a crea o forţă de protecţie civilă europeană. Europenii trebuie să acţioneze împreună din moment ce numărul dezastrelor creşte şi afectează teritoriile noastre europene, în special pe cele mai izolate şi vulnerabile, cum sunt insulele din Oceanul Indian şi insulele Caraibe.
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş dori în primul rând să îmi exprim solidaritatea faţă de familiile victimelor furtunii Xynthia.
Săptămâna trecută am avut ocazia să vizitez Madeira împreună cu o delegaţie de la Comisia pentru dezvoltare regională formată din membrii Grupului Alianţei Progresive a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European. A fost pentru prima dată când o delegaţie europeană a avut ocazia să meargă pe teren şi să se întâlnească cu autorităţile şi locuitorii de pe insulă.
Furtunile care s-au abătut asupra insulei Madeira au curmat viaţa a mai mult de 40 de persoane, rănind şi dislocând alte câteva sute. Pierderile economice sunt evaluate la 100 de milioane de euro, cu 900 de întreprinderi şi mai mult de 3 500 de muncitori afectaţi în mod direct.
Prioritatea este acum reconstrucţia infrastructurii, revenirea la normal şi, mai important decât orice altceva, refacerea imaginii insulei Madeira în străinătate pentru a se recâştiga încrederea oamenilor în industria sa turistică, stimulându-se în acest mod economia şi dezvoltarea ei.
O serie de condiţii meteo vitrege, în particular furtuna Xynthia, au afectat şi Spania, cu precădere Andaluzia şi Insulele Canare, după cum au afectat şi vestul Franţei şi alte ţări.
Aceste dezastre majore au produs pagube economice enorme şi necesită un răspuns urgent, rapid şi eficient din partea Uniunii Europene; de aceea trebuie să mobilizăm instrumentele necesare pentru a aborda un dezastru de acest fel.
Domnule comisar, aceasta este o situaţie extraordinară care impune măsuri extraordinare.
Marian-Jean Marinescu
Incidenţa şi amploarea dezastrelor şi a catastrofelor naturale cu care ne confruntăm în ultima perioadă este îngrijorătoare. Este momentul ca propunerea din 2006 a lui Michel Barnier de a se crea o forţă europeană de protecţie civilă să devină realitate.
De asemenea, trebuie găsită urgent o soluţie pentru a debloca revizuirea regulamentului Fondului European de Solidaritate. Parlamentul, prin poziţia sa din 2006, a aprobat modificarea regulamentului în scopul creării posibilităţii unei reacţii rapide şi eficiente, la cererea statelor membre. Micşorarea plafonului pentru mobilizarea Fondului, precum şi efectuarea unei plăţi rapide pe baza unei evaluări preliminare sunt prevederi extrem de importante incluse în forma revizuită a regulamentului.
În consecinţă, cer Consiliului să deblocheze dosarul privind revizuirea regulamentului Fondului European de Solidaritate, să ceară revizuirea imediată a acestuia şi să nu respingă noul regulament.
Mulţumesc
Karin Kadenbach
(DE) Domnule preşedinte, domnule comisar, anul trecut în octombrie, făcând parte dintr-o delegaţie a Comisiei pentru dezvoltare regională, am avut ocazia să văd toate lucrurile minunate create prin fonduri europene în Madeira şi din acest motiv mă simt şi eu foarte afectat de acest dezastru. Doresc să-mi exprim empatia pentru membrii familiilor afectate dar şi pentru cei care, în doar câteva ore au pierdut tot ce au reuşit să agonisească într-o viaţă.
Uniunea Europeană se află sub microscop în special acum, când locuitorii din Madeira şi Franţa au nevoie nu doar de empatia noastră ci, mai mult decât orice altceva, de asistenţa financiară pe care o putem oferi prin Fondul de solidaritate creat tocmai pentru astfel de situaţii dificile.
Dezastrul din Franţa şi Madeira a fost accentuat şi de ambiţia exacerbată oameniilor de a controla natura, încercând să-şi conducă vieţile prin ignorarea legilor naturii. Faptul că acest lucru nu este posibil pe termen lung, a fost din nou demonstrat aici într-un mod dureros.
Aceasta înseamnă că toate fondurile trebuie folosite în aşa fel încât să garanteze securitatea, prevenţia şi sustenabilitatea şi că trebuie acordată o atenţie specială acestui deziderat.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Domnule preşedinte, aş dori în primul rând să-mi exprim condoleanţele şi solidaritatea cu Franţa şi Portugalia, în mod special cu La Rochelle şi Madeira; în al doilea rând, permiteţi-mi să-mi exprim solidaritatea cu propria mea ţară, în particular cu Andaluzia şi Insulele Canare, care au fost lovite de aceste furtuni puternice. Pe de altă parte, mă văd obligat să critic în mod sever Fondul de solidaritate al Uniunii Europene.
Fondul de solidaritate este inactual şi nu a ţinut cont de Rezoluţia Parlamentului din 2006. El nu mai are nici un fel de valoare. Cifrele oferite - 0,6 % din PIB şi 3 miliarde de euro - nu corespund cu ceea ce reclamă această situaţie, pentru că nu mai este vorba doar despre o urgenţă ci şi despre un efort de reconstrucţie. Avem încredere în preşedinţia spaniolă, prin urmare putem apela la aceasta să dea impulsul necesar reformării Fondului de solidaritate.
Nuno Teixeira
(PT) Domnule preşedinte, voi începe prin a-mi exprima din inimă condoleanţele familiilor victimelor furtunii Xynthia, în special celor din Franţa şi Portugalia. Nimeni nu s-ar fi aşteptat ca la numai o săptămână după ceea ce s-a întâmplat în Madeira, această furtună să lovească cu atâta violenţă regiunile de coastă din Franţa, Spania şi, în special, Insulele Canare.
Sâmbăta trecută am avut ocazia de a-l însoţi pe domnul Hahn, care a fost în Madeira să viziteze cele mai afectate zone şi să vadă cu ochii lui amploarea distrugerii de la faţa locului. Mâine, preşedintele Comisiei, domnul Barroso, va face acelaşi lucru. Faptul că ei se încredinţează personal de amploarea distrugerilor, îi transformă pe aceştia în martori privilegiaţi şi atrage atenţia oamenilor asupra a ceea ce este cel mai important acum: ajutorul urgent.
Este esenţial ca Parlamentul să se dedice revizuirii rapide a structurii Fondului de solidaritate, pentru a-l simplifica şi pentru a trimite imediat ajutor, astfel încât să le oferim îndată sprijin celor ce nu mai suferă nici o amânare.
Petru Constantin Luhan
Salut iniţiativa rezoluţiei Parlamentului European referitoare la catastrofele naturale majore care au avut loc în regiunea autonomă Madeira şi efectele furtunii Xynthia în Europa. Îmi exprim compasiunea faţă de persoanele afectate şi aprecierea faţă de toţi cei care au contribuit la realizarea intervenţiilor post-dezastru.
Consider că regiunile europene trebuie să fie susţinute financiar mult mai mult în realizarea măsurilor de prevenire a dezastrelor. Uniunea Europeană poate să se dezvolte şi să dezvolte sisteme complexe de analiză a cauzelor producerii dezastrelor, pentru a elabora cele mai eficiente măsuri de prevenire a acestora. Consider că pentru fiecare macroregiune europeană pot fi incluse măsuri specifice în acest sens. Am în vedere acum, chiar dacă nu este invocată în această rezoluţie, Strategia UE privind Dunărea, fluviul fiind sursa unor dezastre naturale în trecutul apropiat, 2004 şi 2002.
Mai mult, utilizarea complementară a tuturor resurselor disponibile, într-un mod cât mai accesibil cu putinţă, va face posibilă realizarea coeziunii economice, sociale şi teritoriale, ca bază pentru acţiune solidară în caz de astfel de dezastre.
Vă mulţumesc
Janez Potočnik
Membru al Comisiei. - Domnule preşedinte, vin dintr-un sat de mici dimensiuni, de aproximativ 500 de locuitori, care a fost lovit în mod dramatic de inundaţii acum doi ani. A fost, de fapt, un adevărat miracol - sau, dacă vreţi, noroc - pentru că nu au existat pierderi de vieţi omeneşti. La acel moment noi am beneficiat în mod substanţial de acelaşi Fond de solidaritate despre care vorbim acum. Înţeleg pe deplin ceea ce simt oamenii aflaţi la faţa locului. Ei aşteaptă solidaritate din întreaga Uniune Europeană - solidaritate care să fie rapidă şi eficientă.
De aceea cred că cel mai important este să ne concentrăm asupra Regulamentului privind Fondului de solidaritate. După cum ştiţi, propunerea Comisiei de modificare a Regulamentului privind Fondul de solidaritate al Uniunii Europene datează din anul 2005. Această propunere priveşte mai mult extinderea fondului şi la alt fel de dezastre decât cele naturale. Cu toate acestea, include şi elemente care ar fi putut, în egală măsură, să fie relevante în cazul furtunii Xynthia - o propunere de diminuare a pragurilor şi posibilitatea de a plăti în avans sume din ajutorul estimat.
Au existat în ultima vreme semnale din partea unor state membre - inclusiv din Franţa - că ar putea să îşi reconsidere poziţia negativă. Împreună cu Parlamentul, Comisia intenţionează să înainteze în viitorul foarte apropiat o nouă iniţiativă în faţa Consiliului şi a Preşedinţiei spaniole a acestuia pentru a debloca dosarul.
Sunt de acord şi cu remarca conform căreia trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă pentru a fi mai bine pregătiţi. Frecvenţa şi intensitatea acestor fenomene dezastroase sunt în mod clar in crescendo, iar acest lucru este îngrijorător. Cred, de aceea, că buna pregătire este cea mai importantă. În acest context, Fondul de coeziune şi Fondurile structurale trebuie să îşi joace rolul propriu. În plus, există şi alte posibilităţi care pot fi explorate. Am menţionat deja Fondul de coeziune şi Fondurile structurale. Fondul agricol pentru dezvoltare rurală poate fi şi el redirecţionat dar bineînţeles că numai la cererea unui stat membru.
Doresc să vă mulţumesc pentru sprijin şi vreau să vă mulţumesc şi în numele colegului meu, Johannes Hahn, responsabil în acest domeniu.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Alain Cadec  
În 27 şi 28 februarie violenta furtună Xynthia s-a abătut asupra câtorva regiuni din Franţa. A cauzat 53 de pierderi de vieţi omeneşti şi uriaşe pagube materiale şi mai ales inundaţii majore. După dezastrul din Madeira, Europa a fost lovită din nou. Regiunea mea, Britania, a fost sever afectată iar starea de dezastru natural a fost declarată în trei departamente, la fel ca şi în regiunile Poitou-Charentes şi Pays de la Loire. Doresc să îmi exprim totala solidaritate cu familiile afectate şi cu victimele dezastrului. Întreaga Uniune Europeană trebuie să-şi demonstreze capacitatea de reacţie şi solidaritatea prin intermediul pachetelor de sprijin financiar şi prin măsuri destinate sprijinirii reconstrucţiei. Domnul Béchu se alătură solicitării mele privind ajutorul de urgenţă. Astăzi, resursele financiare ale Fondului de solidaritate par dificil de pus în aplicare. Trebuie recunoscut faptul că Parlamentul a cerut începând cu anul 2005 o utilizare mai eficientă şi mai rapidă a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene. Comisia şi Consiliul trebuie să faciliteze vărsarea fondului în mod mai eficient şi rapid pentru regiunile afectate. Acest dezastru ne arată că raportul Barnier referitor la înfiinţarea unei forţe europene de protecţie civilă - EuropeAid - este întemeiat şi ne-ar permite să răspundem mai eficient dezastrelor.
Diogo Feio  
În ultimele săptămâni, două dezastre de proporţii tragice au lovit Europa şi statele membre lăsând în urmă moarte şi distrugere şi cauzând pagube de zeci de mii de euro.
Nu vom uita imaginile dramatice de la sfârşitul lunii februarie din Madeira - pe care le-am privit cu o tristeţe profundă pentru că tragedia afecta o insulă pe care o cunosc bine - ori dramatica relatare a traseului furtunii Xynthia prin câteva zone ale Europei.
Cu această ocazie, pe lângă exprimarea celei mai sincere îngrijorări pentru toţi aceia care au fost afectaţi de aceste tragedii, îndemn Comisia să acţioneze cu celeritate în efortul de ajutorare a regiunilor afectate. Acest lucru trebuie realizat atât prin mobilizarea cât mai urgentă şi flexibilă a unei finanţări cât mai importante din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, cât şi prin utilizarea tuturor instrumentelor şi mecanismelor puse la dispoziţie de către Fondul de coeziune pentru a asista regiunile în depăşirea acestor tragedii teribile.
Aş vrea să profit de această ocazie pentru a-mi exprima solidaritatea faţă de toate eforturile făcute de autorităţile locale şi locuitorii din Madeira.
Veronica Lope Fontagné  
Domnule preşedinte, doamnelor şi domnilor, din nefericire avem din nou de a face cu această tristă problemă, care a devenit deja o obişnuinţă. Vreau să exprim respectul şi recunoştinţa mea pentru toţi specialiştii şi voluntarii care au contribuit la efortul de salvare şi reconstrucţie din regiunile afectate şi să adresez condoleanţele mele familiilor victimelor. Trebuie să oferim ajutor victimelor şi să pavăm drumul către redresarea rapidă a regiunilor afectate. Trebuie să continuăm să lucrăm intensiv în domeniul prevenţiei. În final şi cel mai important, aş solicita guvernului spaniol să folosească Preşedinţia Uniunii Europene deţinută în prezent pentru a da impulsul necesar modificării Regulamentului privind Fondul de solidaritate al Uniunii Europene - o cerere formulată deja în câteva rânduri de Parlamentul European - pentru a obţine rapid un acces mai flexibil şi eficient la acesta.
Iosif Matula  
în scris. - Incidenţa dezastrelor naturale la nivel mondial este îngrijorătoare. Vedem, astăzi, consecinţele acţiunilor iresponsabile din trecut şi suntem puşi în faţa unei noi provocări: combaterea efectelor schimbărilor climatice.
Evident, costurile acţiunilor de reconstrucţie a zonelor afectate de dezastre naturale sunt incomparabil mai mari faţă de eforturile de prevenire. La nivel de Uniune, avem instrumente pentru astfel de situaţii, care se adaugă proiectelor derulate de regiuni. Spre exemplu, Regiunea Vest din România, pe care o reprezint, promovează un proiect de îmbunătăţire a capacităţii şi calităţii sistemului de intervenţie în situaţii de urgenţă. Instrumentele financiare disponibile - inclusiv Fondurile structurale şi de coeziune, dar şi Fondul de dezvoltare rurală - trebuie revizuite, astfel încât să ofere o mai mare flexibilitate în cazuri de urgenţă.
În ceea ce priveşte Fondul de Solidaritate, micşorarea plafonului pentru mobilizare şi posibilitatea de a plăti avansuri din sumele respective ar urgenta şi eficientiza intervenţia şi eforturile de reconstrucţie.
Nu în ultimul rând, va trebui să acordăm atenţia cuvenită unei iniţiative mai vechi, şi anume forţa de reacţie rapidă, care să acopere întregul teritoriu al Uniunii Europene, pentru că fenomenele naturale afectează regiuni învecinate, fapt care creează premisele pentru solidaritate şi acţiune transfrontalieră
Maria do Céu Patrão Neves
în scris. - (PT) Doresc să mă alătur atât numeroaselor declaraţii de empatie faţă de victimele furtunii torenţiale care a lovit Madeira în 20 februarie, cât şi declaraţiilor de solidaritate cu cei îndureraţi şi aflaţi în suferinţă din cauza familiei pierdute, prietenilor ori a bunurilor pierdute. Doresc, de asemenea, să accentuez nevoia constantă de consolidare a capacităţii Uniunii Europene de a oferi ajutor populaţiilor afectate de dezastre naturale. Prin pierderea proprietăţilor personale cum sunt casele, a mijloacele lor de trai şi a locurilor de muncă, aceşti oameni ar putea să se prăbuşească într-o situaţie disperată. În astfel de cazuri, dreptatea socială se poate obţine doar prin solidaritate, fără a uita că întreaga societate are de câştigat atunci când fiecare dintre cetăţenii săi are condiţii de trai decente. De aceea, nu cred că este exagerat să insist asupra nevoii de a extinde Fondul de solidaritate al Uniunii Europene şi de a-l face mai adaptabil. În acest context, vreau să îmi afirm susţinerea totală pentru rezoluţia referitoare la Madeira adoptată astăzi de Parlamentul European.
Richard Seeber  
în scris. - (DE) Furtunile recente care s-au abătut asupra insulei Madeira şi a unor părţi din Franţa şi Spania au avut costuri imense, curmând 40 de vieţi omeneşti în Madeira, alte 60 în Franţa, nenumărate persoane fiind date dispărute şi pagube materiale importante fiind produse. Gestionarea dezastrelor naturale este o oportunitate pentru Europa de a-şi dovedi valoarea adăugată. Pentru a contracara consecinţele dramatice ale furtunii Xynthia şi ale ploilor torenţiale, este absolut necesară cooperarea rapidă şi fără complicaţii a partenerii europeni. Fondul de solidaritate şi celelalte instrumente financiare ale UE pot măcar mijloci abordarea mult mai rapidă a pagubelor economice produse de dezastru. Totuşi, oragnizarea pentru prevenirea dezastrelor trebuie să le revină întotdeauna statelor membre care sunt cel mai bine situate în a cântări circumstanţele naţionale proprii şi a reacţiona cu celeritate în situaţii de urgenţă. Pentru a preveni în viitor pagubele cauzate de furtuni, Comisia trebuie să sprijine eforturile statelor membre de a concepe planuri de urgenţă şi tabele de risc eficiente. Având în vedere ritmul imperturbabil al schimbărilor climatice şi dislocarea circuitelor apei pe care acesta îl induce, va fi imposibil în viitor să ne apărăm de furtunile din ce în ce mai violente. Totuşi, pagubele pe care aceste furtuni le produc pot fi cu certitudine reduse printr-o planificare prealabilă mai bună.
Dominique Vlasto  
Furtuna Xynthia este încă o tragică şi dureroasă dovadă a tulburărilor climatice, care amplifică violenţa şi frecvenţa unor manifestări care sunt, până la urmă, doar nişte fenomene naturale. În aceste zile, Uniunea Europeană este prea des confruntată cu astfel de dezastre naturale pentru a face faţă cu politicile existente şi cred că, pentru a-şi proteja mai bine cetăţenii, ar trebui să întărească trei domenii de intervenţie: prevenţia, care a fost analizată în Cartea albă din 2009 privind adaptarea la schimbările climatice, pentru care am fost desemnat raportor pentru aviz şi care a subliniat în special vulnerabilitatea zonelor de coastă şi a celor muntoase; intervenţia rapidă, prin crearea în cele din urmă a acestei forţe europene de protecţie civilă, despre care nu am făcut altceva decât să vorbim şi care, pentru a se materializa are nevoie doar de o propunere; şi refacerea, prin permiterea mobilizării de urgenţă a fondurilor structurale - dacă este necesar chiar şi în afara cadrului regional al domeniilor de intervenţie planificate - şi a Fondului de solidaritate, al cărui regulament trebuie amendat astfel încât să grăbească şi să simplifice mobilizarea sa. Este astfel clar că susţin această rezoluţie, dar regret că această Cameră se vede obligată, încă o dată, să apeleze la măsuri care ar fi putut fi deja propuse în urma unuia dintre prea multele dezastre care au aruncat Europa în doliu în ultimii ani.
