Situaţia în Republica Moldova (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct este declaraţia Consiliului şi Comisiei asupra situaţiei din Republica Moldova dar, mai întâi, cred că dl Watson doreşte să atragă atenţia Parlamentului de prezenţa în sală a unor figuri eminente din Moldova.
Graham Watson
Dle preşedinte, doresc să atrag atenţia colegilor de prezenţa în tribuna oficială a liderilor a trei partide de opoziţie reprezentate în Parlamentul Republicii Moldova, care se află aici pentru această dezbatere: Dorin Chirtoacă, primarul Chişinăului şi vicepreşedintele Partidului Liberal din Moldova; Vladimir Filat, preşedintele Partidului Democrat Liberal, şi Serafim Urechean, preşedintele Alianţei "Moldova Noastră”.
(Aplauze)
Petr Nečas
Dle preşedinte, dle comisar, doamnelor şi domnilor, atât Consiliul, cât şi Parlamentul urmăresc cu multă nelinişte evenimentele care se desfăşoară în Moldova în legătură cu alegerile parlamentare din 5 aprilie. O importantă criză politică s-a dezvoltat în vecinătatea noastră imediată, reprezentând o provocare serioasă la adresa politicii UE faţă de Moldova şi faţă de întreaga regiune în general. Acest factor este în mod special îngrijorător, deoarece UE se pregăteşte în prezent de lansarea Parteneriatului estic. Este în interesul nostru al tuturor să ne asigurăm că situaţia din Moldova nu subminează punerea în aplicare a Parteneriatului estic. Trebuie să facem o distincţie clară între declaraţiile preşedintelui Voronin şi acţiunile reprezentanţilor politici, pe de o parte, şi interesele cetăţenilor moldoveni, pe de altă parte.
Imediat după izbucnirea protestelor violente la Chişinău la 7 aprilie, UE l-a trimis pe reprezentantul său special Kalman Mizsei în Moldova. De atunci, domnul Mizsei a încercat din răsputeri să iniţieze discuţii politice între diferitele partide din Moldova. Partidele care au obţinut locuri în parlament trebuie să convină asupra unei soluţii realiste care să respecte principiile democratice. De-a lungul crizei, reprezentantul special s-a aflat în strânsă legătură cu preşedinţia şi cu Înaltul Reprezentant Solana.
Probabil ştiţi că prim-ministrul ceh Topolánek a efectuat şi el o vizită la Chişinău, ieri. Acesta a făcut un apel hotărât la autorităţile moldoveneşti şi la opoziţie de a începe un dialog politic. S-a întâlnit cu preşedintele Voronin, cu prim-ministrul Greceanu şi cu reprezentanţii opoziţiei. Principalul mesaj transmis de preşedinţie coincide în totalitate cu acţiunile pe termen lung ale lui Kalman Mizsei. Este necesar să întărim drepturile cetăţeneşti ale societăţii moldoveneşti, guvernul trebuie să permită societăţii civile să funcţioneze corespunzător şi trebuie să garanteze libertatea de exprimare şi alte drepturi fundamentale ale omului. În plus, este esenţial pentru opoziţia din Moldova să obţină acces la principalele servicii de media pentru a-şi transmite opiniile şi a concura pe scena politică în termeni egali. Pe de altă parte, este necesar ca reprezentaţii opoziţiei să coopereze în mod constructiv cu partidul la putere şi să respecte rezultatele alegerilor. Prim-ministrul Topolánek, în calitate de Preşedinte al Consiliului European, a subliniat tuturor reprezentanţilor importanţa fundamentală de a fi întotdeauna conştienţi de perspectiva europeană. Moldova nu trebuie să devieze de la calea democraţiei. Legătura cu proiectul Parteneriatului estic ar trebui să consolideze Moldova pe această cale.
Aş dori să vă reamintesc că rezultatele oficiale ale alegerilor anunţate la 8 aprilie au reprezentat o victorie a Partidului Comunist Moldovenesc, care a câştigat aproape 50% din voturi. Restul voturilor s-au împărţit între cele trei partide de opoziţie. În baza acestor rezultate, comuniştii ar obţine 60 din cele 101 de locuri din noul parlament. Evaluarea preliminară a misiunii de observatori internaţionali a concluzionat că alegerile au fost valide, deşi s-au făcut precizări cu privire la câteva probleme apărute pe durata campaniei.
Cu toate acestea, opoziţia şi un număr de organizaţii non-guvernamentale au declarat că alegerile au fost fraudate. Săptămâna trecută, Comisia Electorală Centrală a efectuat o nouă numărătoare a voturilor şi a concluzionat că Partidul Comunist care se află la putere a obţinut într-adevăr 60 dintre cele 101 de locuri din parlament, confirmând astfel prima numărătoare. Conform opoziţiei, principala problemă nu este numărătoarea voturilor, ci listele electorale, care ar include câteva sute de mii de "persoane decedate” sau persoane care nu există. Opoziţia verifică listele electorale pentru a aduce dovezi în acest sens. Potrivit purtătorului de cuvânt al Comisiei, nu s-a descoperit niciun semn de fraudă pe durata celei de-a doua numărători. Opoziţia a indicat şi exploatarea extinsă a resurselor administrative de către partidul la putere pe durata campaniei electorale. Observatorii internaţionali ai alegerilor au criticat autorităţile moldoveneşti în acest sens. UE a atenţionat autorităţile moldoveneşti cu privire la această problemă de mai multe ori înaintea alegerilor. O menţiune specială s-a făcut referitor la lipsa libertăţii presei şi persecutarea opoziţiei de către autorităţile represive.
În urma protestelor, presiunea asupra presei independente a crescut vertiginos. Jurnalişti au fost arestaţi şi persecutaţi. Unii jurnalişti străini au fost expulzaţi sau li s-a interzis accesul în ţară. Mai există şi un alt motiv serios de îngrijorare. Pe durata crizei, autorităţile moldoveneşti au comis încălcări serioase ale drepturilor omului. Conform rapoartelor, aproximativ 250 de persoane au fost arestate în urma protestelor violente din 7 aprilie. Mulţi dintre aceştia, în general tineri, au fost bătuţi de poliţie, supuşi unor tratamente inumane şi torturii, li s-a refuzat accesul la asistenţă juridică şi nu li s-a permis să-şi anunţe familiile. Trei tineri protestatari au murit.
Am făcut clar autorităţilor moldoveneşti că astfel de încălcări ale drepturilor omului şi libertăţii presei sunt inacceptabile pentru UE. Violenţele care au avut loc la Chişinău nu reprezintă o justificare pentru măsurile crude impuse de autorităţile statului. Moldova a adoptat norme şi valori europene prin intermediul unor măsuri, cum ar fi Planul de acţiune UE-Moldova. UE a făcut un apel urgent la autorităţile moldoveneşti să respecte principiile drepturilor şi libertăţile fundamentale ale omului.
La 15 aprilie, preşedintele Moldovei, Vladimir Voronin, a făcut un pas înainte în direcţia cea bună şi a declarat amnistierea tuturor persoanelor arestate în timpul protestelor, cu excepţia celor cu antecedente penale. Acesta a făcut, de asemenea, apel la transparenţă şi la investigarea adecvată a evenimentelor. Investigaţia trebuie să se desfăşoare în cooperare cu instituţiile europene şi internaţionale competente. Situaţia drepturilor omului este monitorizată îndeaproape la faţa locului atât de UE, cât şi de Consiliul Europei, OSCE şi Organizaţia Naţiunile Unite. Este important ca aceste operaţiuni să fie coordonate. Investigaţia în Moldova trebuie să includă o participare internaţională pentru a fi considerată de încredere şi corectă. Conflictul dur şi neîncrederea care au planat deasupra societăţii moldoveneşti în ultimele săptămâni nu pot fi depăşite decât printr-un proces transparent.
Este esenţial să găsim o soluţie politică la această criză. Moldova se confruntă cu probleme economice foarte serioase provocate de criza financiară globală. Dezechilibrul politic continuu ar face imposibil ca ţara să rezolve aceste probleme economice. Există o nevoie urgentă în ceea ce priveşte un guvern funcţional. De asemenea, se va solicita şi asistenţă externă, inclusiv implicarea considerabilă a FMI. Este foarte important la acest stadiu să aruncăm o privire asupra viitorului de după consecinţele imediate ale crizei actuale şi să vedem care ar trebui să fie politica noastră faţă de Moldova. Criza a arătat clar nevoia de măsuri consecvente şi ambiţioase pentru consolidarea standardelor şi instituţiilor democratice din Moldova. O asistenţă sporită va fi necesară din partea UE, care să fie concentrată asupra construcţiei instituţionale prin reforma poliţienească şi cea a aparatului judiciar, precum şi asupra garantării libertăţilor presei şi pluralismului. Acordul dintre partidele politice moldoveneşti în ceea ce priveşte depăşirea crizei actuale include un angajament asupra unei reforme radicale în domeniile menţionate.
Doamnelor şi domnilor, aş dori să închei subliniind că pentru mulţi ani Moldova a reprezentat una dintre cele mai avansate ţări din Europa de Est, în ceea ce priveşte determinarea sa de a menţine standardele democratice şi dorinţa sa de a se apropia de UE. Este în interesul nostru să ajutăm Moldova să treacă peste actuala criză şi să continue pe calea cea bună. Parteneriatul estic va oferi un cadru nou şi ambiţios pentru intensificarea asistenţei UE concentrate asupra reformelor politice şi economice din Moldova şi din alte state din acea regiune. Este în interesul nostru al tuturor să ne asigurăm că democraţia este consolidată în Moldova şi că Moldova continuă să se apropie de Uniunea Europeană.
Olli Rehn
membru al Comisiei - Dnă preşedintă, referindu-mă la anunţul dlui Watson, permiteţi-mi să salut cu căldură prezenţa oaspeţilor noştri din Moldova.
Situaţia din Republica Moldova este într-adevăr îngrijorătoare. Urmărim îndeaproape evoluţia situaţiei şi căutăm modalităţi de promovare a dialogului şi a reconcilierii între forţele politice din ţară.
În ceea ce priveşte desfăşurarea recentelor alegeri, colega mea, Benita Ferrero-Waldner, a salutat evaluarea preliminară a misiunii internaţionale de observare a alegerilor, condusă de OSCE. Concluzia misiunii a fost că alegerile au avut loc într-un mediu pluralist, că a existat o adevărată ofertă politică pentru alegători şi că o serie de standarde aplicabile alegerilor democratice au fost respectate.
Cu toate acestea, s-au identificat neajunsuri grave, îngrijorătoare, care au fost semnalate de Comisie cu mult înaintea alegerilor. Acestea se referă la ingerinţe administrative abuzive, la probleme legate de respectarea libertăţii de expresie şi de accesul tuturor partidelor la mijloacele media, precum şi la o lipsă generală de încredere a populaţiei în procesul democratic şi electoral. Aceste neajunsuri trebuie remediate de urgenţă, cu atât mai mult având în vedere evenimentele din 7 aprilie.
Cu mult mai îngrijorătoare sunt rapoartele privind încălcările la scară largă a drepturilor omului care au avut loc după demonstraţiile ce au urmat zilei alegerilor. După tulburările care au urmat demonstraţiilor din 7 aprilie, Comisia a condamnat cu fermitate utilizarea excesivă a forţei şi a făcut apel la toate părţile vizate să înceteze utilizarea retoricii inflamatorii şi a violenţei.
Continuăm să monitorizăm îndeaproape situaţia. Respectarea drepturilor omului rămâne o condiţie cheie pentru viitorul relaţiei noastre cu Moldova. Este esenţial ca acuzaţiile privind încălcările grave ale dreptului omului de către forţele de securitate să fie anchetate minuţios şi rapid. În cazurile în care acuzaţiile se dovedesc a fi fondate, autorităţile trebuie să acţioneze pentru a se asigura că cei responsabili pentru astfel de abuzuri sunt aduşi în faţa justiţiei.
Acordul preşedintelui Voronin de a se întâlni cu Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei, Thomas Hammarberg, precum şi cooperarea cu reprezentantul special al UE sunt evoluţii binevenite. De asemenea, interesul manifestat de Moldova faţă de posibilitatea trimiterii unei misiuni UE de constatare a faptelor este un aspect pozitiv.
Deşi aceste misiuni nu se pot substitui responsabilităţii statului de a ancheta şi de a urmări în justiţie cazurile de încălcare a drepturilor omului, ele pot contribui la o mai bună înţelegere a situaţiei alegerilor şi a evenimentelor ulterioare. Acestea ar trebui să contribuie într-o oarecare măsură şi la facilitatea dialogului politic, pentru a se putea recâştiga încrederea populaţiei.
Situaţia curentă din Moldova este foarte fragilă. Această ţară şi-a exprimat constant dorinţa de a-şi aprofunda relaţiile cu Uniunea Europeană. Actuala criză este un test al determinării de care Moldova dă dovadă în acest sens.
Salutăm faptul că România nu a luat măsuri reciproce în urma reintroducerii vizelor pentru cetăţenii români şi a declarării ambasadorului român ca persona non grata. Ar trebui să ne încurajăm toţi partenerii să acţioneze cu cea mai mare prudenţă şi să aibă în permanenţă în vedere obiectivul prioritar de stabilizare a ţării.
Situaţia din prezent este îngrijorătoare, dar nu ar trebui să ne afecteze percepţia asupra imaginii de ansamblu. Cheia viitoarei stabilităţi şi prosperităţi a Moldovei este aprofundarea relaţiei sale cu Uniunea Europeană. În ajunul lansării Parteneriatului estic, trebuie să arătăm că suntem într-adevăr pregătiţi să oferim asistenţă Moldovei în depăşirea actualelor dificultăţi, în special prin eliminarea tensiunilor, promovarea dialogului şi consolidarea legăturilor dintre noi.
Republica Moldova este unul dintre vecinii noştri. În ultimii 15 ani, am lucrat îndeaproape şi într-un climat de încredere cu cetăţenii moldoveni. Suntem pe deplin conştienţi de aspiraţiile Moldovei de a deveni stat membru al Uniunii Europene. Este foarte important în acest moment să păstrăm legătura cu cetăţenii moldoveni şi să lucrăm împreună cu ei, pentru a depăşi nu numai dificultăţile apărute în perioada electorală, ci şi problemele cauzate de recesiunea financiară şi economică mondială. Altfel spus, ne pasă de Moldova şi de cetăţenii moldoveni.
Marian-Jean Marinescu
în numele grupului PPE-DE - (RO) Republica Moldova are angajamente şi obligaţii internaţionale, prin care şi-a asumat responsabilitatea de a respecta democraţia, statul de drept şi drepturile omului. Evenimentele recente însă ne-au demonstrat o abatere gravă de la toate aceste angajamente. Arestările arbitrare, răpirile, dispariţia de persoane, încălcarea flagrantă a drepturilor celor arestaţi, tratamentul inuman şi degradant, terorizarea cetăţenilor, ameninţarea cu arma sunt acte regretabile care pun în pericol viitorul european al acestei ţări.
Campania lansată împotriva reprezentanţilor mass-media şi a partidelor de opoziţie, arestarea şi expulzarea jurnaliştilor sunt acte grave şi regretabile. Condamn această campanie de hărţuire, încălcările grave ale drepturilor omului şi acţiunile ilegale întreprinse de guvernul Republicii Moldova.
Asistenţa europeană planificată pentru 2007-2010 în vederea sprijinului pentru dezvoltare democratică şi bună guvernare în Moldova este de peste 50 de milioane de euro. Sper că banii nu au fost utilizaţi la instruirea poliţiei pentru a utiliza violenţa împotriva populaţiei. Cer Comisiei să prezinte Parlamentului European un raport privind utilizarea tuturor fondurilor europene în Republica Moldova.
România are şi va continua să aibă o politică proactivă pentru sprijinirea integrării Republicii Moldova în structurile europene. Acest lucru se datorează nu doar legăturilor istorice pe care le avem cu cetăţenii acestui stat, ci mai cu seamă datorită convingerii ferme că destinul Republicii Moldova este unul european, acela al unui stat modern şi democratic, bazat pe respectarea drepturilor omului şi a libertăţilor fundamentale. Acuzaţiile aduse statului român de către autorităţile moldoveneşti sunt aberante, iar măsura introducerii vizelor pentru cetăţenii români este o acţiune nejustificată şi inacceptabilă. Conducătorul unui stat se schimbă, cetăţenii rămân.
Consider că este în interesul Uniunii Europene ca Republica Moldova să-şi îndeplinească parcursul european în conformitate cu aspiraţiile cetăţenilor săi de a trăi într-un stat democratic stabil şi sigur. În acest context, parteneriatul estic este un instrument eficient şi o oportunitate pentru aspiraţiile europene ale cetăţenilor din Republica Moldova.
Marianne Mikko
Doamnelor şi domnilor, am fost întotdeauna o susţinătoare declarată a Moldovei, dar actuala criză mă îngrijorează foarte tare. Chiar dacă Moldova este o ţară de mici dimensiuni, dependentă de ajutorul extern, nu ne putem întoarce privirea atunci când principiile statului de drept sunt încălcate.
Relaţiile dintre Uniunea Europeană şi Moldova rămân foarte importante pentru noi, dar nimeni nu ar trebui să spere că Uniunea Europeană este formată din naivi care iau drept adevăr tot ceea ce afirmă autorităţile moldovene. Viitoarea misiune ad hoc a Parlamentului European în Moldova este extrem de importantă. Niciun subiect de discuţie nu va fi tabu. Am dori să ştim care a fost comportamentul poliţiei faţă de demonstranţi în perioada de după alegeri. Respectarea drepturilor omului, nu numai ca declaraţie de intenţie, ci şi în fapt, este de cea mai mare importanţă pentru Uniunea Europeană şi pentru reprezentanţii aleşi prin vot direct de cetăţeni. Din nefericire, Republica Moldova a indicat ieri la reuniunea Comisiei pentru afaceri externe şi a delegaţiei moldovene că Europa trebuie să fie pregătită pentru monolog la Chişinău. Nu putem accepta aşa ceva, deoarece integrarea europeană înseamnă dialog deschis. Partenerii trebuie să poată discuta despre orice probleme. Cred în Parteneriatul estic şi în posibilitatea democraţiei în Moldova. Să ajutăm deci această ţară.
Graham Watson
în numele Grupului ALDE - Dnă preşedintă, situaţia Moldovei trezeşte amintiri neplăcute despre trecutul nefericit al Europei: un guvern comunist care îşi declară victoria în alegeri pentru ca aşa vrea el, protestatari bătuţi şi ucişi, acuzaţii că vecinii încearcă să destabilizeze ţara. Dacă există dovezi reală că serviciile române de securitate au instigat la violenţă, atunci această situaţie trebuie cercetată de comunitatea internaţională.
Misiunea de săptămâna viitoare a Parlamentului trebuie să caute dovezi cu privire la rapoartele legate de cele 200 000 de buletine de vot suplimentare tipărite, la acuzaţiile că 400 000 de alegători s-au înregistrat în ziua alegerilor cu acte de identitate false şi la afirmaţiile că alegătorii din Transnistria au fost lipsiţi în masă de drepturile lor electorale. Până când aceste situaţii nu sunt anchetate, până când rapoartele OSCE nu sunt publicate, mulţi vor refuza să creadă în rezultate, indiferent de concluziile instanţelor moldovene. Este posibil ca optimismul instinctiv al dnei comisar Ferrero-Waldner să nu îşi aibă locul aici.
Preşedintele Voronin ar trebui să denunţe şi detenţia, maltratarea şi executarea în lipsa unui proces a tinerilor reţinuţi arbitrar după desfăşurarea protestelor. Gata cu obstacolele în calea activităţii avocaţilor sau a ONG-urilor, gata cu ascunderea numelor şi numărului de persoane reţinute. Aş dori o confirmare din partea Comisiei că expulzarea din Moldova a ambasadorului român şi solicitarea de vize pentru călători încalcă acordurile dintre Uniunea Europeană şi Moldova. Dacă aşa stau lucrurile, ce măsuri va lua Comisia?
Anunţul preşedintelui Băsescu cu privire la paşapoarte nu a făcut decât să sporească tensiunile. Trebuie să dăm dovadă de sensibilitate în relaţiile noastre bilaterale, dar trebuie să insistăm în acelaşi timp asupra onorării angajamentelor asumate.
Oaspeţii moldoveni care se află astăzi aici descriu o ţară în care libertatea şi democraţia sunt negate în nenumărate moduri, în care internetul nu funcţionează din motive misterioase, în care canalele de televiziune dispar de pe unde, iar televiziunea naţională transmite mai degrabă programe de dans din buric decât reportaje despre violenţa de pe străzi.
Uniunea Europeană, ţinând seama de contextul geopolitic, trebuie să înţeleagă politica dusă de acest stat, ai cărui cetăţeni doresc să se bucure de democraţie şi de libertatea de alegere, ale cărui schimburi comerciale se desfăşoară în principal cu vestul, a cărui geografie, istorie şi cultură sunt legate de statele membre ale Uniunii. Liderii noştri vor participa luna următoare la reuniunea la nivel înalt privind Parteneriatul estic, în cadrul căreia ar trebui să se asigure că vor construi parteneriate pe baza democraţiei şi a drepturilor omului. Preşedintele Voronin şi camarazii domniei sale ar trebui să se angajeze faţă de această cauză. Uniunea Europeană trebuie să ceară acest lucru.
Bastiaan Belder
(NL) Reflectarea internaţională a tulburărilor din Moldova de la începutul lunii aprilie şi consecinţele acestora ridică o serie de întrebări, pe care instituţiile europene ar trebui să le adreseze autorităţilor moldovene şi române.
Voi începe cu Chişinăul. Plănuieşte într-adevăr guvernul moldovean să deschidă focul asupra demonstranţilor în cazuri de urgenţă de acum înainte? Aş dori să reamintesc deputaţilor de anunţul făcut de prim-ministrul la televiziunea de stat. Cum explică guvernul moldovean schimbarea radicală în abordarea organelor de securitate naţională faţă de demonstranţi şi de alţi oponenţi? Este o schimbare de 180 de grade de la o pasivitate de neînţeles faţă de vandalism, incendieri şi jefuirea clădirilor guvernamentale la violenţă fizică brutală faţă de cetăţeni neînarmaţi, care a condus la decese suspecte.
Şi mai presus de toate, cum se achită Republica Moldova de responsabilitatea pentru aceste încălcări ale celor mai fundamentale drepturi? Ca răspuns la această din urmă întrebare crucială, dnă preşedintă, scrisoarea deschisă care conţine nouă recomandări şi care a fost depusă ieri la preşedinţia Cehă de către paisprezece cetăţeni moldoveni susţinători ai societăţii civile trebuie neapărat luată în considerare. Sper ca instituţiile europene, comisarul Rehn şi preşedinţia Cehă să ţină seama de această scrisoare. Persoane importante din societatea moldoveană solicită explicaţii. Trebuie să discutăm cu autorităţile moldovene.
Pe lângă aceasta, Bruxelles trebuie cel puţin să solicite Bucureştiului o explicaţie pentru propunerea de a acorda la scară largă cetăţenia română pentru cetăţenii moldoveni ai căror bunici sunt cetăţeni români. Cu siguranţă, o consultare europeană privind consecinţele cu implicaţii profunde ale unei astfel de decizii majore este o cerere rezonabilă.
Adrian Severin
Dnă preşedintă, violenţa din Republica Moldova nu a fost o revoluţie, ci o rebeliune, care a avut loc într-o atmosferă revoluţionară, într-o societate divizată. S-ar putea considera şi că această violenţă ar fi provocată şi utilizată ca parte a unei strategii vizând retrasarea graniţelor dintre Uniunea Europeană şi Eurasia.
Prin urmare, problema cu care avem de-a face este o problemă a Europei. Nu este o problemă internă sau a unui singur stat membru. Soluţia la această problemă nu trebuie să fie însă represaliile, ci multiplicarea eforturilor de a angaja Moldova pe un drum european. Soluţia nu rezidă nici în a încuraja elitele moldovene să părăsească ţara ca deţinători ai unor paşapoarte străine.
În acest scop, trebui să consolidăm misiunea trimisului Uniunii Europene pentru Moldova în ceea ce priveşte atât sfera de acţiune, cât şi resursele, trebuie să accelerăm negocierile cu Moldova privind facilităţile de viză şi să aprofundăm cooperarea în domeniul respectării ordinii publice şi al drepturilor omului. Trebuie să cooperăm cu autorităţile, cu opoziţia şi cu societatea civilă, dar şi cu Rusia, care are o prezenţă importantă în regiune. Trebuie să evităm posibilitatea ca aceste evenimente să fie considerate o scuză pentru o soluţie unilaterală cu privire la Transnistria.
Anna Ibrisagic   -
(SV) Dnă preşedintă, există persoane care cred că trebuie să elaborăm o rezoluţie cu privire la Moldova şi persoane care sunt împotriva unei astfel de rezoluţii. Cei care nu doresc această rezoluţie invocă adesea faptul că OSCE a aprobat alegerile. Aş dori totuşi să spun că raportul OSCE nu este lipsit de critici. Dimpotrivă, raportul este foarte critic. Rezoluţia nu se referă însă numai la alegeri, ci şi la evenimentele de după alegeri şi la ceea ce s-a petrecut în Moldova pentru o perioadă de timp apreciabilă.
Drepturile omului trebuie respectate. Presa trebuie să fie liberă. Maltratarea demonstranţilor paşnici este inacceptabilă. Aprobarea rezoluţiei ar însemna un semnal puternic transmis cetăţenilor moldoveni, pentru a le arăta că nu sunt singuri, că ştim ce se întâmplă şi că nu putem accepta această situaţie. Vă invit aşadar să susţineţi această rezoluţie.
Victor Boştinaru   -
(RO) Ceea ce s-a întâmplat în Republica Moldova era previzibil de mult timp. Când spun aceasta, mă refer la faptul că cel puţin în 2008 dialogul UE - Republica Moldova s-a referit la trei mari teme: a) accesul liber al opoziţiei la mass-media publică, refuzat sistematic şi instituţionalizat de regimul Voronin; b) nemodificarea legii alegerilor parlamentare, cerută de Comisia de la Veneţia, dar refuzată brutal de regimul de la Chişinău şi de colaboratorii acestuia; c) implicarea opoziţiei în deciziile majore privind politica ţării mai ales cea de integrare europeană, lucru sistematic refuzat.
Dacă ne uităm că aceste trei teme mari au lipsit sau au fost sistematic refuzate de către interlocutorii de la Chişinău, vom constata că, de fapt, Uniunea Europeană a primit un refuz brutal din partea Moldovei când era vorba de lucruri fundamentale pentru viitorul acestei ţări. Ce s-a întâmplat în ziua alegerilor era doar sfârşitul previzibil al unei istorii de care este cumva culpabilă şi Uniunea Europeană, şi Parlamentul European.
Maria Petre   -
(RO) Doamnă preşedintă, dragi colegi, cu privire la Republica Moldova, avem trei categorii de probleme, grave toate, şi de aici putem contura trei direcţii de acţiune. Prima categorie - drepturile omului - avem sute de tineri reţinuţi, uneori chiar torturaţi; libertatea presei - avem ziarişti intimidaţi, răpiţi de pe stradă în plină zi şi, apoi - modul de desfăşurare a alegerilor - avem aici un volum imens de date concrete privind fraudarea. Va trebui să decidem şi noi, la fel de concret, în legătură cu acest aspect. Partidele de opoziţie susţin că frauda a modificat rezultatul cu 10, până la 15%. Cetăţenii Republicii Moldova se uită încă cu mare speranţă spre deciziile noastre, spre răspunsurile noastre. Este singura lor ieşire din situaţia dramatică, aproape fără precedent în Europa, prin care au fost obligaţi să treacă.
Alexandru Nazare   -
(RO) Acum la Chişinău, doamnă preşedintă, ai dreptul să taci, ai dreptul să faci ceea ce ţi se spune, ai dreptul să plăteşti impozite unei elite care nu e responsabilă nimănui, să emigrezi, să te conformezi şi eventual să urăşti la comandă. Nu ai dreptul la liberă expresie, la asociere, la contestare publică şi nici măcar dreptul de a-ţi decide singur identitatea. Aşadar, domnule comisar, acestea sunt premizele stabilizării Republicii Moldova şi nu sunt nişte premize optimiste.
Intrată pe acest drum, Moldova nu poate să aibă decât în cel mai fericit caz soarta Belarusului. Cu mult timp înainte de alegeri, Partidul Comunist şi-a obţinut şi solidificat controlul absolut al tuturor canalelor mass-media. Aceste măsuri au golit de conţinut procesul democratic şi au forţat un sfert din populaţia ţării să emigreze. Pe acest fundal alegerile nu aveau cum să se desfăşoare în afara oricărui dubiu. Represiunea de la Chişinău a devenit astăzi un mijloc al autorităţilor de dialog cu populaţia.
Aşadar, de acum încolo Uniunea nu îşi poate permite o atitudine indulgentă, ambivalentă faţă de regimul de la Chişinău, de acum încolo tăcerea noastră sau aceste declaraţii ambivalente înseamnă aprobare şi complicitate la dispreţuirea libertăţilor fundamentale şi a ordinii legale democratice, la violenţe, la represiune. Criza de la Chişinău demonstrează nu în ultimul rând că trebuie să ne îmbunătăţim metodele de observare şi monitorizare a alegerilor şi trebuie să regândim rolul reprezentantului nostru permanent acolo.
Charles Tannock
Dnă preşedintă, Moldova rămâne una dintre cele mai sărace ţări din lume, o democraţie fragilă condusă de preşedintele Voronin, un Homo Sovieticus nereformat, care se declară cu mândrie comunist şi care, din nefericire, are o poziţie ambivalentă faţă de UE, chiar şi în ceea ce priveşte Parteneriatul estic.
Cu toate acestea, preşedintele rămâne popular, în special în zonele rurale şi în rândul populaţiei în vârstă care regretă în aceste vremuri economice dificile securitatea oferită de URSS.
Troica OSCE, care a inclus o delegaţie a PE, a aprobat practic victoria sa în alegeri, astfel încât trebuie să acceptăm acest fapt, chiar dacă protestăm cu fermitate împotriva represaliilor aplicate demonstranţilor opoziţiei care au acuzat guvernul de monopolizarea presei în timpul campaniei electorale, de utilizarea unor liste electorale învechite şi nefiabile - care includ multe persoane decedate - şi de lipsirea de drepturi electorale a unei mari părţi din diaspora.
Acum trebuie să ne concentrăm asupra încălcărilor drepturilor omului, care trebuie anchetate până la capăt de o misiune a Uniunii Europene dacă Moldova doreşte să beneficieze în continuare de sprijinul nostru pentru aspiraţiile sale euroatlantice.
Paul Rübig   -
(DE) Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, sunt foarte recunoscător pentru dezbaterea de astăzi, deoarece ea arată că o Europă cu 27 de state membre şi cu 500 de milioane de cetăţeni poate avea o influenţă şi în afara graniţelor sale. Mulţi cetăţeni moldoveni au recunoscut importanţa separaţiei puterilor în stat, a dezvoltării unei culturi democratice de bază şi a luptei pentru menţinerea acesteia.
Nu este de la sine înţeles că cetăţenii pot apăra astăzi democraţia şi că îşi pot exprima convingerile în public fără să fie arestaţi sau supuşi represaliilor pentru aceasta. De aceea, eu cred - şi aş dori să îmi exprim aici sprijinul deplin pentru comisar - că Europa ar trebui să utilizeze toate mijloacele de care dispune în lupta pentru libertate a cetăţenilor, în lupta pentru libertatea presei şi pentru o democraţie stabilă.
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, situaţia din Moldova este încă fragilă, iar UE trebuie să îşi continue eforturile intense de a aduce partidele la masa negocierilor. UE trebuie să coopereze cu acestea pentru a găsi o soluţie comună, care să fie globală, echilibrată şi realistă şi care să contribuie la consolidarea procesului democratic şi a instituţiilor democratice din Moldova. Sunt complet de acord cu Graham Watson când afirmă că preşedintele Voronin trebuie să adere la principiile democratice şi să condamne tortura şi violenţa împotriva demonstranţilor. Cred că toată lumea ar trebui să condamne arestarea jurnaliştilor şi încălcarea la scară largă a libertăţii de expresie. În acest sens, este de asemenea important să sprijinim pe deplin activitatea trimisului special al UE în Moldova.
Nu ar trebui să existe nicio îndoială cu privire la faptul că UE şi Consiliul sunt foarte îngrijorate cu privire la încălcările dreptului omului care au avut loc în Moldova în timpul crizei. Invităm de urgenţă autorităţile moldovene să se angajeze într-un proces transparent, cu cooperarea deplină a instituţiilor europene şi internaţionale competente şi să ancheteze şi să condamne cazurile de încălcare a drepturilor omului. Criza a demonstrat necesitatea de sporire a asistenţei UE care vizează continuarea reformei politice şi economice din Moldova, în vederea consolidării angajamentului acestei ţări faţă de standardele şi valorile democratice, în conformitate cu sprijinul UE pentru suveranitatea şi integritatea teritorială a Moldovei. UE este pregătită să coopereze şi să aducă Moldova mai aproape de UE. Baza pentru toate acestea este însă o Moldovă democrată, unde drepturile omului sunt respectate, unde există libertate de expresie şi unde instituţiile democratice de bază funcţionează.
Olli Rehn
membru al Comisiei - Dnă preşedintă, aş dori să folosesc timpul alocat pentru a răspunde la câteva dintre întrebările şi observaţiile adresate de deputaţi în cadrul acestui schimb de opinii pe care eu îl consider foarte responsabil.
Mă voi referi la remarcile dlui Watson cu privire la vize şi la drepturile omului, dar, mai întâi, aş dori să fac câteva observaţii asupra remarcilor domniei sale referitoare la colega mea, Benita Ferrero-Waldner, care se ocupă de relaţiile noastre cu Moldova. Aţi spus că dumneaei are un optimism instinctiv. Pot apăra poziţia colegei mele şi a Comisiei spunând mai întâi că, de fapt, poziţia Comisiei este foarte realistă şi echilibrată. În al doilea rând, trebuie să fii un optimist de profesie ca să poţi fi comisar european, mai ales dacă eşti responsabil pentru extinderea UE şi pentru relaţia cu Europa de Sud-Est.
În ceea ce priveşte problema vizelor, suntem într-adevăr consternaţi de decizia Moldovei de a solicita vize cetăţenilor români. Acest lucru nu este acceptabil. Analizăm în prezent legalitatea acestei acţiuni. Vom aborda această problemă la 30 aprilie, în ajunul Zilei Muncii, 1 mai, cu autorităţile moldovene, în cadrul Comitetului de gestionare comună pentru Moldova creat de Comisie în contextul acordului privind facilitarea procedurilor de acordare a vizelor.
În general, în ceea ce priveşte alegerile, evenimentele de după şi încălcările drepturilor omului, Comisia a condamnat cu fermitate violenţa care a izbucnit pe străzile Chişinăului la 7 aprilie şi utilizarea masivă şi excesivă a forţei de către forţele de ordine şi, se pare, ulterior şi de miliţiile private. Rapoartele privind încălcarea pe scară largă a drepturilor omului în ceea ce priveşte persoanele reţinute, precum şi cazurile de răpire sunt foarte îngrijorătoare.
Din punct de vedere realist, este foarte important ca Moldova să se ridice la înălţimea aspiraţiilor sale europene, ca acuzaţiile de încălcare a drepturilor omului să fie anchetate minuţios şi imparţial, cu participarea tuturor forţelor politice şi, după caz, sub supraveghere internaţională. Persoanele suspectate de comiterea unor infracţiuni, inclusiv de abuzuri asupra drepturilor omului, trebuie anchetate, iar dacă acuzaţiile se dovedesc a fi fondate, acestea trebuie să aibă dreptul la un proces echitabil.
În cele din urmă, impactul probabil al evenimentelor de după alegeri asupra relaţiilor dintre UE şi Moldova a adus în atenţie problema nefinalizării reformelor interne din Moldova, în special în ceea ce priveşte statul de drept şi respectarea libertăţilor fundamentale. Dorim ca toate părţile vizate din Moldova, autorităţile oficiale, precum şi opoziţia politică şi societatea civilă, să se pună de acord şi să facă progrese în direcţia unei soluţii pentru criza actuală, care să aducă mai multă democraţie şi libertate, iar nu mai puţină, pentru cetăţenii moldoveni.
Istoria evoluţiei Uniunii Europene este o dovadă concretă a faptului că dialogul, cooperarea şi statul de drept pot produce un amestec coerent şi durabil de respectare a libertăţilor fundamentale, de stabilitate politică şi de prosperitate economică.
Preşedinta
Dezbaterea este închisă.
Votul asupra unor eventuale propuneri de rezoluţie va avea loc în următoarea sesiune.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Corina Creţu  
în scris - (RO) În timp ce puterea comunistă de la Chişinău se perpetuează prin fraudă şi tortură, primul-ministru al ţării ce prezidează UE se mulţumeşte să aprecieze criza de la graniţele Uniunii drept "neliniştitoare”. Nici mărturiile terorii şi nici agresivitatea faţă de un stat al Uniunii Europene n-au trezit reacţii aşa cum a făcut-o răstălmăcirea unei decizii legitime a României de a accelera procesul de redobândire a cetăţeniei române pentru cei care au pierdut-o fără voia lor, în condiţii istorice tragice, pentru care Occidentul îşi are partea sa de responsabilitate.
Nu pot să nu remarc ipocrizia acelor politicieni care agită acum sperietoarea milionului de moldoveni gata să invadeze Vestul, aşa cum, până în 2007, vehiculau teza asaltului românilor.
Despre călcarea în picioare a democraţiei şi a libertăţilor fundamentale vom avea prilejul unui schimb de opinii cu domnii Lukasenko şi Voronin după lansarea Parteneriatului Estic. Dacă acest mecanism de cooperare nu va susţine reformele democratice în statele ex-sovietice invitate, înseamnă că se naşte mort din faşă.
Nu pot să-mi reprim o concluzie amară: pentru unii europeni, Tibetul este mai aproape decât Moldova. Asta se întâmplă, probabil, atunci când drumul spre Chişinău trece pe la Moscova.
Silvia-Adriana Ţicău  
în scris - (RO) Alegerile din 6 aprilie 2009 din Republica Moldova au fost urmate de demonstraţii. Din păcate presa a întâmpinat dificultăţi în a transmite informaţii privind evoluţia evenimentelor. Consider că libertatea presei, libertatea de exprimare, precum şi respectarea drepturilor omului şi a statului de drept sunt principii pe care cu toţii le respectăm, promovăm şi apărăm.
Consider că situaţia din Republica Moldova este foarte gravă şi mai ales consider că Uniunea Europeana trebuie să trateze cu seriozitate şi diplomatic această situaţie. Consider că acuzele aduse României sunt acuze aduse Uniunii Europene, iar declararea persona non-grata a ambasadorului român de la Chişinău şi introducerea brutală şi unilaterală de către Republica Moldova a vizelor pentru cetăţenii români sunt inacceptabile.
Republica Moldova, este o tara europeană prin istorie şi geografie, unul dintre vecinii Uniunii, iar relaţia dintre Uniune şi Republica Moldova trebuie să se bazeze în continuare pe relaţii de bună vecinătate. Regiunea din care provin se învecinează cu Republica Moldova şi cu Ucraina. Avem multe proiecte de dezvoltare în comun şi consider că Romania şi Uniunea Europeana trebuie să sprijine în continuare dezvoltarea economica şi socială a Republicii Moldova în baza unui parteneriat fundamentat pe buna cooperare, dar mai ales pe respect reciproc.
