Podpora demokratickej vláde vo vonkajších vzťahoch (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je rozprava o otázke na ústne zodpovedanie o budovaní demokracie vo vonkajších vzťahoch (B7-0213/2009), ktorú Rade predložili Gabriele Albertiniová a Heidi Hautalová v mene Výboru pre zahraničné veci a Eva Jolyová v mene Výboru pre rozvoj.
Heidi Hautala
Vážená pani predsedajúca, som rada, že počas svojho predsedníctva Švédsko zaradilo podporu demokracie vo vonkajších vzťahoch medzi dôležité otázky. Z pohľadu Podvýboru pre ľudské práva by som chcela zdôrazniť, že demokracia a ľudské práva patria neoddeliteľne k sebe. Je to úplne zrejmé z rôznych existujúcich definícií demokracie. Chcela by som vás upozorniť na skutočnosť, že napríklad Organizácia Spojených národov sa v roku 2005 pokúsila definovať demokraciu. Definícia obsahuje dlhý zoznam položiek, a to od pluralistického politického systému až po princípy právneho štátu, transparentnosť vlády, slobodu masmédií a tak ďalej. Jasne nám to dokazuje, že ľudské práva nemožno od demokracie oddeliť.
Európska únia má k dispozícii veľmi širokú škálu prostriedkov na podporu demokracie vo svete, ktoré môže využiť, ak bude chcieť. Celá rozvojová politika, ako aj Spoločná zahraničná a bezpečnostná politika toto spektrum pokrývajú. Máme možnosť využiť prostriedky, ktoré zahŕňajú dialóg s inými krajinami, rôzne finančné nástroje, účasť na medzinárodných fórach a pozorovaniach volieb. Tieto prostriedky sú pre nás bezpochyby veľmi dôležité.
Vyskytujú sa tiež situácie, kedy musíme uvažovať o rôznych negatívnych opatreniach. Chcela by som upozorniť pani ministerku Malmströmovú na skutočnosť, že budúci týždeň sa Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy chystá rokovať o zrušení zákazu vývozu zbraní do Uzbekistanu. Podľa mňa všetko nasvedčuje tomu, že tým vysielame nesprávny signál. Uzbekistan totiž nesplnil požiadavky medzinárodného spoločenstva v plnom rozsahu. Medzinárodné spoločenstvo vrátane Európskej únie žiadalo, aby sa vykonalo nezávislé medzinárodné prešetrenie tragických a šokujúcich udalostí v Andižane na jar v roku 2005, keď prišlo ku skutočnému potlačeniu demokracie. Chcela by som tiež vedieť, čo si o tejto situácii myslí pani ministerka Malmströmová. Ako môžeme podporovať demokraciu, keď niektoré členské štáty teraz chcú tento zákaz vývozu zbraní zrušiť?
Tiež by som chcela podotknúť, že demokracia sa vyvážať nedá. Nie je to tovar na vývoz. Nefunguje ako niečo privezené zvonku, a preto by som chcela vyzdvihnúť význam zapojenia občianskej spoločnosti do tohto procesu. Iba takto sa demokracia môže organicky vyvíjať, ako sa hovorí, od základu spoločnosti.
Chcela by som poznamenať, že Rusko je partnerom, ktorý systematicky odmieta zapojenie mimovládnych organizácií do dialógu o ľudských právach medzi ním a Úniou. Podľa môjho názoru túto situáciu nemôžeme v budúcnosti akceptovať.
Nakoniec by som chcela povedať, že podpora demokracie by v programe Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky Únie mala patriť k prioritným bodom. Vyžaduje tiež viac prostriedkov. Napríklad európsky nástroj pre demokraciu a ľudské práva má k dispozícii len skromné prostriedky, a preto by sme mali zvýšiť jeho financovanie.
Eva Joly
Vážená pani predsedajúca, pani Malmströmová, pán komisár, dámy a páni, demokracia a ľudské práva sú neoddeliteľne spojené. Je to práve rešpektovanie ľudských práv a základných slobôd, ktoré v konečnom dôsledku umožňuje uznať režim ako demokratický.
Z tohto dôvodu musíme uvítať skutočnosť, že Rada 19. mája poukázala na to, že Európska únia musí prijať dôslednejší prístup k demokratickému riadeniu.
Dovtedy vynaložené úsilie bolo do značnej miery nedostačujúce. Jasne o tom svedčí izraelsko-palestínsky konflikt. Hoci misia, ktorá mala pozorovať palestínske voľby v roku 2006, uznala legitimitu ich výsledku, Európska únia a jej členské štáty sa rozhodli zvolenú vládu bojkotovať rovnako, ako bojkotovali vládu národnej jednoty, ktorá bola následne vytvorená s cieľom vyriešiť patovú situáciu.
Kde je dôslednosť a dôveryhodnosť Európskej únie, keď sú jej vlastné rozhodnutia v ostrom rozpore s jej toľko chválenými zásadami? A čo sa dá povedať o členských štátoch, ktoré odmietajú podporiť správu Richarda Goldstona? Jej závery sú nestranné a vyvážené a ich všeobecná podpora by bola krokom k mieru.
Je to práve táto nádej, ktorú hlavné mocnosti podkopávajú, pretože im chýba odvaha a lojálnosť voči vlastným hodnotám.
Zabezpečovanie volebných pozorovateľských misií preto nestačí, a to najmä vtedy, keď sa ich výsledok následne odmietne prijať. Musíme byť dôslední a prijať globálny prístup k týmto otázkam.
Rada by mala v tomto smere rýchlo prijať program opatrení a vytvoriť skutočnú stratégiu pre ľudské práva, ktorá by bola záväzná na všetkých úrovniach EÚ. Musíme si jasne navrhnúť priority a formálne ich začleniť do všetkých našich nástrojov, a to zahraničnej politiky, politiky ľudských práv a rozvojovej politiky.
Aký druh monitorovania budeme vykonávať v tretích krajinách, kde Európska únia pozoruje voľby s cieľom zaistiť dodržiavanie politického pluralizmu a zapojenie občianskej spoločnosti z dlhodobého hľadiska?
Aké sú naše požiadavky, pokiaľ ide o vytvorenie nezávislého súdnictva a inštitúcií, ktoré sú transparentné a zodpovedné vo vzťahu k svojim občanom?
Trvalá nejasnosť týkajúca sa miesta, ktoré majú ľudské práva v našich politikách, je trestuhodná a kontraproduktívna. Je čas, aby sme to dali do poriadku, ak chceme, aby Európsku úniu a jej základné hodnoty brali na medzinárodnej úrovni vážnejšie.
Cecilia Malmström
Vážená pani predsedajúca, vážené poslankyne, vážení poslanci, v konsenze o rozvoji EÚ sa termín chudoba definuje z viacerých hľadísk. Chudoba je nedostatok právomoci, príležitostí a bezpečnosti. Rozvoj nie je možný, ak neexistuje sloboda, a sloboda je bez demokracie obmedzená. Je ťažké nastoliť mier bez demokracie. Následne však nemôže existovať rozvoj bez mieru. Obidva prístupy si vyžadujú úplné rešpektovanie ľudských práv. Tieto prístupy sú veľmi úzko prepojené. Potrebujeme preto premyslený komplexný rámec, aby sme mohli lepšie využiť existujúce politiky a nástroje na podporu budovania demokracie.
Chcela by som poďakovať Európskemu parlamentu za jeho záujem a podporu v tejto práci. Po siedmich rokoch môjho pôsobenia na poste poslankyne vrátane práce vo Výbore pre medzinárodné vzťahy som si dobre vedomá bezvýhradnej oddanosti a skutočného prínosu Parlamentu k budovaniu demokracie v kontexte vonkajších vzťahov EÚ.
O tejto iniciatíve, ktorú začali české a švédske predsedníctvo, sa tu už diskutovalo pri viacerých príležitostiach, a to aj s mojou kolegyňou pani Carlssonovou.
Východiskovým bodom tejto iniciatívy je skutočnosť, že budovanie demokracie je kľúčovým faktorom nielen v rámci rozvojovej spolupráce EÚ, ale aj v rámci Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky. To je nepopierateľné. Zámerom je však, aby sa táto iniciatíva posunula ďalej. Ako globálny aktér s 27 členskými štátmi a Európskym parlamentom i ako najväčší prispievateľ pomoci zohráva EÚ kľúčovú úlohu, pokiaľ ide o podporu budovania demokracie v rámci svojich vonkajších vzťahov. Je tu aj symbolický rozmer, pretože veríme, že naše domáce úspechy môžu slúžiť ako inšpirácia pre naše partnerské krajiny vo svete. Chceme tiež, aby iniciatíva fungovala na pragmatickej a operatívnej úrovni. Cieľom je zaistiť, aby sme plne využili nástroje, ktoré máme k dispozícii v právnych a politických rámcoch EÚ, ako aj naše inštitúcie, a to koordinovaným a účinným spôsobom.
Nezačíname od nuly. Veľa sme toho už dosiahli. Máme skúsenosti s podporovaním budovania demokracie v našich vonkajších vzťahoch. Je to prioritná oblasť v našich vzťahoch s krajinami AKT - potvrdená aj Dohodou z Cotonou - a tiež s inými oblasťami, ako sú Ázia, Latinská Amerika a východná Európa. Máme jasné pravidlá v oblasti ľudských práv, ktoré zahŕňajú dialóg s tretími krajinami a sedem spoločných stratégií EÚ.
Určite je tu však veľký priestor na zlepšovanie. Dá sa urobiť viac. Môžeme veci robiť lepšie. Podstata demokracie si vyžaduje nový politický rámec a súčasné rozdelenie úloh medzi jednotlivými piliermi nemusí nevyhnutne zodpovedať existujúcim potrebám. Rôzne nástroje sa využívajú súbežne a niekedy nie veľmi dôsledne. Podkopáva to vplyv toho, čo robíme. Tiež to môže ovplyvniť našu viditeľnosť a dôveryhodnosť, ako aj obmedziť naše príležitosti na efektívnu spoluprácu. Preto jednoducho chceme dosiahnuť väčšiu koordináciu a súdržnosť v spôsobe, akým podporujeme demokraciu, a to bez vytvárania nových nástrojov a modelov.
Ako? Nuž tak, že identifikujeme konkrétne spôsoby účinnejšieho využitia nástrojov EÚ v jednotnom rámci.
Môžeme čerpať inšpiráciu z niektorých našich úspechov. Jedným z takých príkladov je naše úsilie na západnom Balkáne. Spájajú sa v ňom nástroje prvého a tretieho piliera a zároveň sa zameriava na podporu politických reforiem vrátane budovania inštitúcií. Táto oblasť sa vďaka tomu stáva stabilným prostredím pre demokraciu. Dve funkcie, ktoré má osobitný predstaviteľ EÚ, pomáhajú dosiahnuť lepšiu koordináciu a súdržnosť medzi jednotlivými nástrojmi EÚ. Musíme však zostať skromní. V tomto regióne stále čelíme závažným problémom.
Chcem to objasniť. Niektorí ľudia - pravdepodobne nikto z vás, ktorí ste tu - sa obávajú, že táto iniciatíva zavedie do rozvojovej pomoci nové podmienky. Prirodzene, ide o citlivú otázku. Podmienenosť však nikdy nemôže byť súčasťou diskusie o ľudských právach a demokracii s našimi partnerskými krajinami.
Kde sa dnes nachádzame? Na základe rôznych príspevkov iniciovali príslušné pracovné skupiny diskusie o návrhoch záverov Rady. Staviame na práci začatej českým predsedníctvom, ktoré zorganizovalo osobitnú konferenciu týkajúcu sa prístupu EÚ k budovaniu demokracie.
Videla som tiež veľmi zaujímavú správu Medzinárodného inštitútu pre demokraciu a volebnú podporu, ktorá porovnáva naše zámery pri realizácii budovania demokracie s tým, ako ich vnímajú naši partneri.
Je príliš skoro na hodnotenie tejto iniciatívy, ale chcem zdôrazniť, že proces už prináša pridanú hodnotu. Tí, ktorí zodpovedajú za otázky rozvoja a ľudských práv, užšie spolupracujú. Počas súbežných alebo spoločných schôdzí prebiehajú v pracovných skupinách Rady diskusie týkajúce sa rozvoja a ľudských práv. Toto je už pridanou hodnotou, ako aj dôležitým výsledkom celej iniciatívy. Pracujeme na tom, aby boli závery Rady prijaté na novembrovom zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy.
Jedným z diskutovaných návrhov je potreba špecifických prístupov k jednotlivým krajinám, ktoré vychádzajú z hĺbkovej analýzy situácie v krajine, zohľadňujú budovanie demokracie na úrovni EÚ a následne ovplyvňujú výber vhodných nástrojov.
Ďalším návrhom je potreba skutočného partnerstva založeného na dialógu a konzultáciách, v rámci ktorého sa podpora demokracie považuje za samostatnú tému a jednotlivé dialógy sú koherentnejšie a koordinovanejšie.
Podpora EÚ v oblasti volebných procesov vo svete je dôležitá. Rada a Európsky parlament majú na túto problematiku v značnej miere rovnaký názor. Stotožňujeme sa s obavou, ktorú niekedy vyjadruje Parlament v súvislosti s potrebou angažovať sa nad rámec volieb. Volebná podpora sa musí stať súčasťou plynulého procesu, ktorý zahŕňa sledovanie politického vývoja počas dlhšieho časového obdobia. Znamená to, že sa musíme zamerať na to, čo sa deje pred voľbami, počas volieb, ako aj medzi jednotlivými voľbami s cieľom zaistiť prítomnosť fungujúcich mechanizmov na vyžadovanie zodpovednosti.
Neustále musím vyzdvihovať úlohu jednotlivých našich parlamentov - inými slovami, úlohu Európskeho parlamentu a národných parlamentov - v procese budovania demokracie. Musia sa plne zapájať do aktivít EÚ.
Dúfam, že Lisabonská zmluva nadobudne platnosť v blízkej budúcnosti. Tieto nové pravidlá hry pre EÚ z nej urobia demokratickejšiu a efektívnejšiu Úniu. Zmluva tiež pomôže Európe stať sa silnejším aktérom na svetovej scéne, a to prostredníctvom zriadenia Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. V konečnom dôsledku je podstatou toho harmonizácia vonkajších politík EÚ a odstránenie rozporov medzi prácou Komisie a Rady, aby sa politiky uberali rovnakým smerom. Spolu s Európskou službou pre vonkajšiu činnosť sa zlepší politický rámec podpory budovania demokracie, aby EÚ mohla poskytovať ešte lepšiu podporu rozvoja v rôznych častiach sveta.
Podpora EÚ pri budovaní demokracie je nesmierne dôležitá. Ak demokratický štát nedokáže vyhovieť základným potrebám svojich občanov a podnecovať hospodársky, ako i sociálny rozvoj, vedie to k nespokojnosti s fungovaním demokracie. Vtedy vláda riskuje stratu svojej legitimity a aj politickej podpory.
Chcela by som sa poďakovať poslancom Európskeho parlamentu za presadzovanie tejto problematiky. Podieľate sa na tom svojou zanietenosťou, prostredníctvom právnych predpisov, vašich vzťahov a kontaktov s parlamentmi vo svete, ako aj prostredníctvom vašej účasti na volebných pozorovacích misiách EÚ. Z tohto dôvodu ste kľúčovou silou v procese budovania demokracie a dúfam, že Európsky parlament bude túto funkciu aj naďalej dlhodobo vykonávať.
Véronique De Keyser
Vážená pani predsedajúca, ako sa dá nejakému štátu priniesť demokracia? Nuž tak, že sa budeme opierať o jeho občiansku spoločnosť a posilňovať ju, budeme bojovať proti chudobe a vylúčeniu, ako aj za práva žien.
Európa naivne neverí, že demokracia sa dá nastoliť použitím tankov a bômb, aj keď niektoré členské štáty mohli byť o tom nesprávne presvedčené. Európa teda musí prevziať úlohu jemnej sily. Je to nevďačná a ťažká úloha. Európa sa vyzbrojila európskym nástrojom pre demokraciu a ľudské práva, ktorý v súčasnosti pripomína novorodenca. Je krehký, ale sľubný v prípade, že je o neho dobre postarané. Mimovládne organizácie mu môžu predkladať projekty bez podpory svojej vlády a to je dôležité.
Tento nástroj má však veľmi obmedzený rozpočet, z ktorého sa financujú aj volebné pozorovacie misie. Sú to veľmi dôležité misie, ktoré sa v priebehu približne 10 rokov osvedčili a pre ktoré už Parlament žiadal viac prostriedkov a nepochybne aj viac nadväzujúcich krokov - vďaka vám, pani Malmströmová, ale aj viac politickej dôslednosti, pokiaľ ide o spôsob, akým monitorujeme ich legitimitu. Tu plne súhlasím s tým, čo v súvislosti s niektorými našimi misiami povedala pani Jolyová. Nie je normálne, aby krajina, ktorá začala demokratický volebný proces, nemala pri svojej konsolidácii podporu.
Tí, ktorí sa na situáciu pozerajú z krátkodobého hľadiska, si nepochybne myslia, že demokracia je nákladná. Zaručene je menej nákladná ako vojna a to je fakt, ktorý Európska služba pre vonkajšiu činnosť určite zoberie do úvahy vo svojej činnosti.
Charles Goerens
Vážený pán predsedajúci, môže existovať demokracia bez slobody? Nie. Môže existovať sloboda bez práv? Samozrejme, že nie. To nás privádza späť k problematike ľudských práv v tejto rozprave.
Joseph Ki-Zerbo, veľký burkinský mysliteľ, odpovedal na túto otázku takto: "Ten, kto žije v úplnej chudobe, nemá žiadnu slobodu, pretože si nemôže vybrať z viacerých možností." Medzi slobodou, demokraciou a ľudskými právami je teda veľmi úzky vzťah.
Niet preto divu, že sa to často spomína v základných textoch upravujúcich vzťahy medzi Európskou úniou a tretími krajinami, a to počnúc Dohodou z Cotonou, ktorá zahŕňa hlavne doložku o ľudských právach a demokracii v kontexte politického dialógu s krajinami AKT. Podpora demokracie teda nastoľuje základné otázky súvisiace s dômyselným stanovením podmienok.
Vychádzajúc z týchto niekoľkých postrehov dospievame k záveru, že demokracia nie je základom rozvoja, ale veľmi často je jeho výsledkom. Partnerstvo medzi Európskou úniou a tretími krajinami nemôže túto skutočnosť ignorovať. Pokrok nedosiahneme bez odhodlania, ale nedosiahneme ho ani bez trpezlivosti. V súčasnosti mnohé krajiny nastupujú cestu k demokracii. Európa si môže pripísať podporu týchto procesov vďaka stratégii, ktorá zahŕňa kľúčové požiadavky boja proti chudobe, uzákonenie ľudských práv a presadzovanie demokratických zásad, ako aj princípov právneho štátu. Napriek všetkej kritike, ktorá bola práve adresovaná tejto politike a s ktorou sa stotožňujem, som naďalej presvedčený, že to, čo sa osvedčilo v minulosti, by nás malo sprevádzať pri našich krokoch aj v budúcnosti.
Richard Howitt
Vážený pán predsedajúci, demokratizácia podporuje nenásilné presadzovanie politiky, politickej zmeny a riadenia moci v spoločnosti, ako aj rešpektovanie ľudských práv. Podpora demokracie je súčasťou cieľov našej zahraničnej politiky zameraných na predchádzanie konfliktom a znižovanie chudoby. Z tohto dôvodu som s potešením predložil parlamentný pozmeňujúci a doplňujúci návrh na európsky konsenzus v oblasti demokratizácie a rád by som zablahoželal švédskemu predsedníctvu k jeho iniciatíve v tomto smere.
Som pevne presvedčený, že demokratizácia by mala všetkých informovať o politikách Európskej únie voči tretím krajinám. Musím povedať, že odsudzujem Skupinu Európskych konzervatívcov a reformistov za to, že sú proti odseku 10 nášho znenia. Zdá sa, že tým naznačujú, že Európa môže o demokracii povedať jedno, a vo vzťahu k nedemokratickým krajinám urobiť niečo iné, keď sa jej to hodí. Nie.
A nakoniec, ako už povedala pani Malmströmová, v procese budovania demokracie ide o viac ako len voľby: ide o budovanie pluralistickej občianskej spoločnosti. Z tohto dôvodu by mala Európska únia financovať mimovládne organizácie, ktoré zvyšujú spoluúčasť občanov, podporujú začlenenie znevýhodnených skupín, zabezpečujú ďalšie vzdelávanie odborníkov v oblasti práva, presadzujú slobodu prejavu a slobodu združovania a tiež posilňujú politické strany v parlamente. To znamená podporovať občianske hnutie.
Laima Liucija Andrikien
Vážený pán predsedajúci, chcela by som sa venovať otázke budovania demokracie vo vzťahu k našim východným susedom. Pokiaľ ide o demokratické normy v týchto krajinách, v posledných rokoch sme zaznamenali stagnovanie a v niektorých prípadoch aj opätovné zhoršenie situácie. Najväčšie obavy vzbudzuje vývoj v Gruzínsku a Moldavsku.
Všetkým našim východným susedom v podstate chýba základný pilier každého demokratického zriadenia, ktorým je dobre fungujúca - zdôrazňujem dobre fungujúca - občianska spoločnosť. Chcela by som zablahoželať Švédsku, predsedajúcej krajine, k tomu, že je jedným z iniciátorov politiky Východného partnerstva. Táto politika má potenciál pritiahnuť našich východných susedov bližšie k EÚ. V mnohých ohľadoch však Východné partnerstvo neposkytuje týmto krajinám skutočne významné stimuly, aby nastúpili cestu nepríjemných a zdĺhavých reforiem.
Moja ďalšia otázka znie: aký postoj zaujíma Rada v tejto súvislosti? Inými slovami, čo sa pripravuje? Máme v úmysle konať ráznejšie s cieľom zaistiť posilnenie demokracie v tejto oblasti, ale i mnohých iných problematických a krehkých oblastiach?
Heidi Hautala
(FI) Vážený pán predsedajúci, nakoniec by som chcela pani ministerke Malmströmovej povedať, že podľa môjho názoru, pokiaľ ide o úsilie podporiť demokraciu a ľudské práva vo svete, máme ako Únia dve slabé miesta. Členské štáty majú často úplne protichodné a veľmi rozdielne ambície. Zákaz vývozu zbraní do Uzbekistanu je presne takýmto prípadom. Nie všetky členské štáty majú na to rovnaký názor. Ako potom môžeme presadzovať spoločnú politiku?
Po druhé, chcem povedať, že Uzbekistan je tiež dobrým príkladom krajiny, ktorá nám tvrdí, že Európska únia ho nemôže poučovať o demokracii a ľudských právach, pretože sama má nedostatky a problémy. Ako sa môžeme zbaviť tohto dvojitého metra? Máme vo zvyku poučovať iných, ale nie vždy sa riadime tým, čo im kážeme. Myslím si, že aj myšlienka, ktorú ste spomenuli v súvislosti s opisom demokracie v organizácii, upriamila pozornosť na tento dvojitý meter.
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, rada by som sa poďakovala poslancom za to, že sa v tejto otázke angažujú. Plne súhlasíme s potrebou posilňovať demokraciu v zahraničnej politike EÚ. V súčasnosti v období hospodárskej krízy je zvlášť dôležité, aby sa táto stránka neprehliadala. Vieme, že táto kríza veľmi intenzívne postihuje mnohé rozvojové krajiny. Recesia má za následok nespokojnosť a sociálne nepokoje. Ak v takejto situácii neexistujú dobre fungujúce demokratické inštitúcie, môže dôjsť k veľmi vážnym problémom. Preto je potrebné, aby existovali spoľahlivé demokratické inštitúcie a silná občianska spoločnosť schopná zvládnuť podobné krízy.
Východné partnerstvo je významným nástrojom najmä na posilnenie demokracie. Intenzívne na tom pracujeme. V decembri sa bude konať stretnutie ministrov zahraničných vecí a dúfame, že sa nám začiatkom roku 2010 podarí zaviesť viacero konkrétnych opatrení. Východné partnerstvo je dôležitým nástrojom na posilnenie demokracie u našich najbližších susedov.
Pani Hautalová nastolila otázku tykajúcu sa Uzbekistanu. Prirodzene, je to veľmi vážna záležitosť. Situácia v oblasti ľudských práv v tejto krajine nie je ani zďaleka uspokojivá. Ako pani Hautalová iste vie, rozšírenie sankcií si vyžaduje jednotu v Rade. V súčasnosti Rada nie je jednotná. Zhodujeme sa však na rovnakom cieli, ktorým je posilnenie demokracie a ľudských práv v Uzbekistane. Veríme, že sa to dá dosiahnuť prostredníctvom väčšej angažovanosti. Veríme, že sa nám podarí nájsť alternatívne spôsoby posilnenia demokracie, keď budeme neprestajne hodnotiť situáciu v oblasti ľudských práv a zvažovať, aké by mali byť naše vzťahy s Uzbekistanom. Existujú iné spôsoby uplatnenia vplyvu, ktoré môžu byť účinnejšie ako embargo na vývoz zbraní. Veľmi málo krajín obchoduje s Uzbekistanom v oblasti zbraní, takže takéto embargo je skôr symbolickým gestom ako čímkoľvek iným. Možno nájdeme iné spôsoby. Ako som už spomenula, v prvom rade vyžadujeme jednomyseľnosť v Rade, a tú v súčasnosti nemáme.
Ak má byť EÚ vierohodná, pokiaľ ide o jej vzťahy s vonkajším svetom v oblasti ľudských práv a demokracie, musíme byť dôrazní aj v rámci EÚ. Máme nedostatky. Možno sa nedajú porovnať s hroznými neprávosťami páchanými v iných krajinách, ale vo vnútri EÚ tieto nedostatky existujú. Musíme byť teda neustále obozretní, ak chceme byť pri našich rokovaniach s vonkajším svetom presvedčiví.
Nakoniec by som sa vám chcela poďakovať za túto rozpravu, ako aj za vynikajúce uznesenie, ktoré Parlament predložil, ako som videla. Zatiaľ sa mi nepodarilo prejsť všetky pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, myslím si však, že predložené uznesenie je skutočne dobré. Úplne sa zhoduje s ambíciami švédskeho predsedníctva. Ako som už uviedla, dúfame, že sa nám na stretnutí s Radou pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy, ktoré sa bude konať v novembri, podarí prijať závery Rady. A teším sa, že budeme s Parlamentom pokračovať v diskusiách o tejto otázke.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 22. októbra o 11.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Proinsias De Rossa  
písomne. - Plne podporujem túto požiadavku na súdržnejší a účinnejší rámec pre podporu EÚ v oblasti budovania demokracie, presadzovania demokratických hodnôt a rešpektovania ľudských práv vo svete. Samotná Európska únia je založená na základných hodnotách demokracie a ľudských práv. Kodanské kritériá upravujúce podmienky pristúpenia k EÚ vskutku vyžadujú od kandidujúcich krajín "stabilitu inštitúcií, ktoré zaručujú demokraciu, dodržiavanie zásad právneho štátu, ľudských práv a rešpektovanie a ochranu menšín". Okrem toho Lisabonská zmluva rozširuje záväzok Únie týkajúci sa pokračovania vonkajšej činnosti v súlade s jej základnými princípmi. Kľúčovým cieľom Spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky je vlastne zjednotenie demokracie, dodržiavania zásad právneho štátu a rešpektovania ľudských práv. Naliehavo žiadam, aby bola urýchlene zriadená Európska služba pre vonkajšiu činnosť, a to nielen na pomoc budovaniu demokracie, ale aj ako služba, ktorá sa bude demokraticky zodpovedať Európskemu parlamentu. Demokracia je univerzálnou hodnotou. Demokratizácia a dobré riadenie nie sú iba cieľmi, ale sú nevyhnutné pre znižovanie chudoby, dosiahnutie trvalo udržateľného rozvoja, mieru a stability. Demokracia, rozvoj a rešpektovanie ľudských práv vrátane hospodárskych, sociálnych a kultúrnych práv sa v skutočnosti navzájom ovplyvňujú a zároveň sa vzájomne posilňujú.
