Otázka obmedzeného prístupu rozvojových krajín k niektorým očkovacím látkam (rozprava) 
Predsedajúci
Prvým bodom programu je otázka Komisii na ústne zodpovedanie o obmedzenom prístupe rozvojových krajín k niektorým očkovacím látkam, ktorú predkladá pán Goerens v mene Skupiny Aliancie liberálov a demokratov za Európu - B7-0214/2009).
Charles Goerens
Vážený pán predsedajúci, v súvislosti s touto otázkou Komisii by som rád pomohol preskúmať možnosti, ktoré pravdepodobne ukončia nespravodlivosť vyplývajúcu z odoprenia prístupu k očkovacím látkam, zvlášť k očkovacej látke proti chrípke typu A (H1N1), pre 80 % svetovej populácie.
Tento problém nie je novinkou. V skutočnosti sa táto otázka vynára každý rok v období chrípky. Vo všeobecnosti platí, že sa nové sezónne chrípkové vírusy vyskytnú najprv v rozvojových krajinách. Od toho okamihu sa v laboratóriách industrializovaných krajín začína s výrobou novej očkovacej látky. S výrobou však môžu začať až potom, ako od krajiny, obyčajne rozvojovej, v ktorej sa prvýkrát objavil nový typ chrípky, získajú kmene tohto vírusu. Po vynájdení ochráni očkovacia látka akurát tak obyvateľstvo industrializovaných krajín. Výsledkom je, že obyvateľstvo na juhu nie je pred pandémiami chránené.
Obraciam sa na Komisiu s otázkou, aké opatrenia plánuje prijať, aby ukončila túto nespravodlivosť. Dá sa morálne ospravedlniť, že úroveň ochrany zdravia obyvateľstva závisí od finančných prostriedkov príslušnej krajiny? Preto by som rád zistil, či nám Komisia môže povedať, koľko prostriedkov dokáže zmobilizovať na vyplnenie tejto medzery. Aká bude v prípade potreby stratégia Komisie? Aké partnerstvá založí s príslušnými štátmi, inštitúciami systému Organizácie Spojených národov alebo so súkromným sektorom v snahe umožniť občanom rozvojových krajín prístup k očkovacej látke?
Predstavuje systém Svetovej zdravotníckej organizácie (WHO) týkajúci sa ochrany duševného vlastníctva, ktorý som v písomnej verzii nespomenul, pre rozvojové krajiny prekážku vo výrobe očkovacích látok? Ak áno, bola by Európska únia pripravená iniciovať diskusiu vo Svetovej zdravotníckej organizácii s cieľom odstrániť tento problém?
Na záver by som chcel položiť ešte jednu otázku. Môže Komisia načrtnúť, aké opatrenia mieni prijať na zlepšenie úrovne zdravotnej infraštruktúry v rozvojových krajinách, ktoré je nevyhnutným predpokladom pre spravodlivejší prístup k očkovacím látkam?
Leonard Orban
Chcel by som sa poďakovať ctenému kolegovi Charlesovi Goerensovi za jeho otázku. Dáva mi tým príležitosť vyjadriť sa k aspektom týkajúcim sa priamo pandémie chrípky typu A (H1N1), ako aj k širším aspektom súvisiacim s príspevkom Európskej komisie na zlepšenie zdravotných infraštruktúr v rozvojových krajinách.
Spoločenstvo podniklo kroky proti pandémii chrípky typu A (H1N1) vonku aj vnútri. Riešime kritickú situáciu, ktorá si vyžaduje globálny prístup, a to z dôvodu účinnosti ochrany našich občanov, ako aj z hľadiska solidarity k menej rozvinutým krajinám.
Rozprávame sa o účinnosti v súvislosti so systémami rýchleho varovania, dôkladným sledovaním vývoja pandémie a samotného vírusu, ako aj o hodnotení účinnosti preventívnych opatrení a liečebných postupov prijatých v krajinách s prvým výskytom pandémie. Všetko sú to mimoriadne dôležité prvky v príprave a prijímaní našich odpovedí. Diskutujeme však aj o solidarite, pretože Európska únia ako hlavný poskytovateľ finančných prostriedkov na verejnú rozvojovú pomoc a kľúčový partner veľkého počtu rozvojových krajín musí podporovať tieto krajiny v období, keď čelia novým hrozbám.
V reakcii na tieto hrozby Komisia a Európska únia ako celok nemusia vyvíjať úsilie od začiatku. Na základe predchádzajúceho výskytu vtáčej chrípky pochádzajúcej z vírusu H5N1 bola EÚ v spolupráci s medzinárodnými organizáciami, ako napríklad Svetová zdravotnícka organizácia, Svetová banka a iné, schopná zaviesť účinné postupy na výmenu informácií a koordináciu technickej pomoci, ako aj finančné nástroje, ako trustový fond Svetovej banky. Ako hovorí pani Chanová, generálna riaditeľka Svetovej zdravotníckej organizácie, svet nikdy nebol tak dobre pripravený na pandémiu. Komisia hrala a naďalej zohráva zvlášť dôležitú úlohu v týchto systémoch, ktorých zložky sa teraz rozšírili, aby pokryli všetky oblasti nebezpečenstva chrípky.
Ako uviedol pán Goerens, pokiaľ ide o všeobecný prístup rozvojových krajín k očkovacím látkam, pandémia novej chrípky obnovila diskusiu, ktorá prebieha v rámci WHO a pracovnej skupiny pripravujúcej kroky proti pandémii chrípky už viac ako dva roky. Pracovná skupina bola založená na žiadosť Svetového zdravotníckeho zhromaždenia na základe rozhodnutia Indonézie.
WHO predstaví tento týždeň v Ženeve svoje prvé odporúčania v rámci skupiny, v ktorej Spoločenstvo zohráva aktívnu úlohu. V súlade s uznesením Svetového zhromaždenia musia byť konečné odporúčania predložené výkonnej rade WHO, ktorá zasadne koncom januára. V tomto okamihu sa musí určiť najlepšia možná rovnováha medzi posilnením výskumu nových liekov a ich rýchleho vývoja hlavne zo strany výskumu v súkromnom sektore, pre ktorý predstavujú práva duševného vlastníctva v dnešnej dobe kľúčový stimul, a spravodlivosťou poskytovania prístupu k produktom vyvinutým v tomto výskume.
Európske spoločenstvo má výhrady k všetkým obmedzeniam výmeny biologického materiálu, ktorá je potrebná na uskutočnenie dôležitých výskumných činností. Aktívna medzinárodná spolupráca založená na transparentnosti a koordinovaná legitímnymi inštitúciami, ako napríklad WHO a jej sieťou, je podstatná pre rýchly rozvoj a distribúciu riešení ako odpoveď na pandémiu.
V konkrétnom prípade chrípky typu A (H1N1), pre ktorú neboli k dispozícii žiadne zásoby očkovacích látok, je tiež problém s výrobnou kapacitou a s tým, kto má právo prvého výberu, keď krajiny s dostatočnými prostriedkami predložia obrovské objednávky. Povzbudivým znakom globálnej solidarity je záväzok, ktorý prijali niektorí výrobcovia očkovacích látok a nedávno aj niektoré krajiny, vyčleniť 10 % svojej výroby alebo objednávok na dary alebo predaj za zvýhodnenú cenu pre rozvojové krajiny.
Pokiaľ ide o Komisiu, poskytovanie pomoci tretím krajinám v boji s pandémiou je nevyhnutné a nesmie sa obmedziť na udelenie prístupu k očkovacím látkam len vtedy, keď sú k dispozícii. Najdôležitejšie je, aby Komisia a členské štáty naďalej v rôznych formách poskytovali podporu zameranú na upevňovanie zdravotných infraštruktúr, pomoc pri realizácii projektov, sektorovú alebo všeobecnú rozpočtovú podporu pre partnerské krajiny či dokonca podporu medzinárodným organizáciám.
Bude potrebné zaručiť rešpektovanie princípu, že krajiny môžu prevziať zodpovednosť za vlastný rozvoj a záväzky s cieľom poskytnúť účinnú pomoc, a to zvlášť prostredníctvom zaručenia toho, že pozornosť sa bude naďalej sústreďovať na vážne choroby a zákroky. Reakcia na pandémiu je v súčasnosti založená v prvom rade na lepšie vybavených zdravotných infraštruktúrach, ktoré včas liečia prípady, s cieľom mať spravodlivým spôsobom dostupné preventívne zdroje.
V prípade vážnej krízy bude Európska komisia schopná zmobilizovať svoje prostriedky na humanitárne a núdzové zásahy a tiež preukázať flexibilitu vo využití zdrojov pridelených partnerským krajinám, ktoré o pomoc už požiadali. Počas takýchto vážnych krízových situácií určite zohrajú mimovládne organizácie, ako aj hlavné inštitucionálne siete dôležitú úlohu. Komisia preto vie, že sa môže spoľahnúť na tieto agentúry, že budú účinne konať.
Gay Mitchell
v mene skupiny PPE. - Vážený pán predsedajúci, neodvratný a opätovný výskyt pandémie chrípky posunul problém očkovania do popredia programu správ. Ide však o dlhotrvajúci a ustavičný problém rozvojových krajín. Otázka na ústne zodpovedanie z dnešného rána vynikajúco odkrýva pokrytectvo a mieru nerovnosti západného sveta, ktorý od rozvojových krajín vyžaduje materiály na očkovacie látky, aby mohol chrániť svojich bohatých občanov, a potom má tú drzosť predávať tieto vakcíny chudobným.
Bez ohľadu na potrebu rozvojových krajín mať podobný prístup k očkovacím látkam proti chrípke sa musíme usilovať nastaviť systém tak, aby najchudobnejší ľudia sveta, ktorí sú takmer neustále vystavení chorobám, mali možnosť, ktorú my na západe považujeme za samozrejmosť, chrániť sa pred ochoreniami, ktorým sa dá predísť. Tuberkulóza je dobrým príkladom rozdielu medzi nami a našimi susedmi v rozvojových krajinách. V Európe sa deti bežne očkujú vakcínou proti tuberkulóze s účinnosťou viac ako 80 %. A preto TBC už nie je takou hrozbou pre Európu ako kedysi.
Porovnajte si túto situáciu s rozvojovými krajinami, kde 26 % úmrtí, ktorým sa dalo zabrániť, je spôsobených tuberkulózou. Následky TBC v týchto krajinách sa zhoršujú tým, že ide o vysokoinfekčné ochorenie šíriace sa vzduchom, ktoré sa ľahko prenáša v stiesnených priestoroch, akými sú napríklad špinavé chudobné štvrte tak rozšírené v mnohých rozvojových krajinách. Pridajte k tomu skutočnosť, že 50 % pacientov chorých na AIDS v subsaharskej Afrike s rozšíreným vírusom HIV/AIDS ochorie na TBC. A tu si môžeme uvedomiť naše šťastie, že sa nachádzame v oblasti relatívne kontrolovanej očkovaním a že máme k dispozícii také programy, aké máme.
Svetlý príklad úspechu sily imunizácie a všeobecnej potreby rozvojovej pomoci nemusíme hľadať ďaleko. Pozrime sa na osýpky v Afrike, kde sa v rokoch 2000 až 2006 najmä vďaka programom očkovania znížila úmrtnosť na túto chorobu z 90 %.
Vážený pán predsedajúci, je zrejmé, že očkovanie funguje, a je jasné, že nesieme zodpovednosť za ľudí trpiacich nedostatkom očkovacích látok. Naliehavo žiadam, aby sme v Parlamente naďalej vyvíjali tlak a umožnili najchudobnejším z chudobných prístup k očkovacím látkam.
Skôr než skončím, rád by som vzniesol procedurálnu námietku. Urobte niečo s výťahmi v Parlamente, prosím. Vozil som sa hore-dole vo výťahu, pretože sa dvere zasekávali, a takmer som nestihol prísť včas na rozpravu. Všetci sa na to sťažujú. Treba s tým niečo urobiť.
Predsedajúci
(ES) Pán Mitchell, pokiaľ ide o problém s výťahmi, ktorý ste práve spomenuli, rád by som odhalil niečo, čo by sa mohlo pokladať za tajomstvo rozpráv predsedníctva. Na poslednom stretnutí predsedníctva som kritizoval vami opísanú situáciu, ktorá, zahanbujúco, nie je problémom len v Štrasburgu. Taktiež v Bruseli bolo pár týždňov skutočne nemožné pohybovať sa v neprehľadných budovách Parlamentu, keďže výťahy nefungovali.
Predsedníctvo sa má obrátiť s týmto problémom na príslušné služby, aby sa prevádzka výťahov zlepšila tak či onak.
Michael Cashman
v mene skupiny S&D. - Vážený pán predsedajúci, rád by som odvrátil pozornosť Parlamentu od témy výťahov späť k rozprave o očkovacích látkach, ktoré predchádzajú úmrtiam. Myslím si, že toto je tá téma, na ktorú by sme sa mali sústrediť. Samozrejme, podporujem výzvu týkajúcu sa vírusu A (H1N1), ale chcem sa pozrieť omnoho hlbšie. Pán komisár, v skutočnosti existujú systémy, ktoré fungujú, a očkovacie látky medzi ne patria. Pozrime sa na pneumokokové ochorenie. Ide o bakteriálnu infekciu spôsobujúcu zápal pľúc, zápal mozgových blán a otravu krvi, ktorá je relatívne neznáma napriek svojim smrteľným účinkom. Ide o zabijaka detí z celého sveta mladších ako päť rokov, pred ktorým sa dá chrániť prostredníctvom očkovania.
Pneumokokové baktérie predstavujú hlavnú príčinu pneumónie, zápalu pľúc, ktorému každoročne podľahnú dva milióny detí. To je globálny zdravotný problém, ktorý však má svoje riešenia. Možno vás bude zaujímať niečo, čo ste ešte nespomenuli, a to, že Komisia a mnohé členské štáty sa už zaviazali podporiť imunizáciu v najchudobnejších krajinách sveta prostredníctvom podporovania Globálnej aliancie pre vakcináciu a imunizáciu (GAVI), Medzinárodnej finančnej organizácie pre imunizáciu a Záväzku o rozvoji trhu (AMC) proti pneumokokom.
Môžeme a musíme však dať väčšiu prioritu pneumokokovému ochoreniu v rámci existujúceho úsilia v oblasti zdravia a rozvoja. Musíme spolupracovať s rozvojovými krajinami, aby tak učinili tiež. Záväzok o rozvoji trhu proti pneumokokom ponúka krajinám neobvyklú príležitosť chrániť svoje deti pred zabijakom, ktorému sa dá predísť. Smutnou skutočnosťou však je, že menej ako 20 zo 71 oprávnených krajín požiadalo o finančné prostriedky zo Záväzku o rozvoji trhu, ktoré zachránia veľa životov.
Rád by som pripomenul Parlamentu, že rozšírený prístup k najdôležitejším očkovacím látkam je kľúčovou pákou na dosiahnutie štvrtého rozvojového cieľa tisícročia, a to docieliť zníženie úmrtnosti detí o dve tretiny do roku 2015. Musíme zabezpečiť, aby sa očkovacie látky dostali do rúk krajín, ktoré ich najviac potrebujú. Ide o jednoduchý krok, ktorým sa celkom ľahko zachránia milióny detských životov. Táto téma vrátane podmienok spojenia patentov je predložená Parlamentu v podobe písomného vyhlásenia. Vyzývam poslancov k podpisu vyhlásenia, nech urobia niečo, na čom záleží.
Frédérique Ries
Vážený pán predsedajúci, ako vieme, tento týždeň väčšina členských štátov spúšťa prvú vlnu očkovania proti chrípke typu A. Zároveň sme však nútení pripustiť, že v oblasti prístupu rozvojových krajín k očkovacím látkam sa vykonal len chabý pokrok.
Práve odznelo, že milióny ľudí, hlavne detí, zomierajú každý rok v týchto krajinách na celý rad chorôb, ako už povedal kolega poslanec pán Mitchell.
Netvrdím, že riešenie je jednoduché, zvlášť preto, že problém prístupu k očkovacím látkam nemožno za žiadnych okolností porovnávať s otázkou prístupu k liekom, a to aspoň z dvoch konkrétnych dôvodov: nízky počet výrobcov a kontrola chladiarenského reťazca, čo sa javí stále ako zložité. Sú tu však aj kladné stránky. Vírus zatiaľ nemutuje a je ohlásená dostupnosť troch miliárd dávok na každý rok. Sú to zrejmé skutočnosti, ktoré si vyžadujú a povzbudzujú spustenie stratégie v celosvetovom meradle.
Vážený pán predsedajúci, v mne vyhradenom obmedzenom čase by som rád zhrnul a vyjadril svoj názor, že Európska únia musí plne podporovať výzvu WHO na spravodlivú distribúciu očkovacích látok predovšetkým v oblastiach s vysokou úmrtnosťou. Taktiež musíme vytvoriť podmienky na rozvoj a podporu súkromných a verejných partnerstiev s cieľom účinného boja proti nedostatku vakcín vo svete.
Marisa Matias
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, najskôr by som chcela poukázať na dôležitosť otázky pána Goerensa, ktorá sa týka základnej spravodlivosti. Všetci si dokonale uvedomujeme, že v situácii pandémie chrípky typu A sú to južné, nie severské krajiny, ktoré najviac trpia týmto problémom, ako aj následkami šírenia vírusu. Každý rok nečinne sedíme, zatiaľ čo tisícky občanov zomierajú na pandémie, ktoré sú už v severských krajinách potlačené alebo liečiteľné. Ich zoznam je veľmi dlhý: malária, tropická horúčka, žltá zimnica, tuberkulóza. Zoznam nemá konca a napriek tomu sa len prizeráme a nekonáme nič proti tomuto problému.
V skutočnosti využívame južné krajiny ako dodávateľov vzoriek kmeňov nových vírusov, a to zdarma, aby sme vylepšili liečbu v severských krajinách, no neposkytujeme účinnú odpoveď na tieto problémy. Rada by som preto pridala niekoľko ďalších otázok k tým, ktoré tu už odzneli.
Chceme s týmto problémom skutočne nakladať ako s problémom verejného zdravia alebo ho považujeme za obchod? Ak s ním chceme zaobchádzať ako s problémom verejného zdravia, potom musíme vo všetkých regiónoch sveta zabezpečiť rovnocenný prístup k liečbe, a preto musíme byť v našej snahe omnoho účinnejší. Preto sa pýtam a dúfam, že toto nebude ten prípad, či čakáme na situáciu, kedy bude v Európe prebytok zásob očkovacích látok, alebo očakávame dôkaz, že vedľajšie účinky sú príliš škodlivé, skôr než preukážeme našu štedrosť a začneme zrazu posielať potrebné vakcíny do južných krajín.
Napokon by som rada vedela, či je Európska únia, my Európania a Komisia spokojná so systémom alebo modelom, v ktorom severské krajiny riešia pandémiu prostredníctvom prevencie a južným krajinám sa poskytujú len zmierňujúce opatrenia či zvyšky.
Predsedajúci
Teraz sa slova ujme pán Guerrero Salom. Rád by som poznamenal, že ma veľmi teší a som akosi dojatý, že po prvýkrát môžem odovzdať slovo niekomu, kto je už mnoho rokov mojím skvelým priateľom a kolegom.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Ďakujem za milé slová, vážený pán predsedajúci. Je pre mňa poctou pracovať pre inštitúciu, ktorej ste v súčasnej dobe podpredsedom.
Ujímam sa slova, aby som vyjadril podporu záujmu vyvolanému týmto problémom, najmä poskytnutiu pomoci rozvojovým krajinám v prevencii a boji s pandémiou chrípky H1N1.
Okrem samotnej pandémie by som však ešte chcel zdôrazniť, že ochorenia majú v súčasnosti väčší dosah na rozvojové ako rozvinuté krajiny. Mnohé ochorenia, ktoré boli potlačené v rozvinutých krajinách, si stále vyžadujú životy desiatok miliónov ľudí v rozvojových krajinách.
Tieto krajiny musia chrániť zdravie svojich obyvateľov a občanov, no chýbajú im na to prostriedky. Ak chcú tieto krajiny bojovať proti AIDS, tuberkulóze, malárii a iným infekčným chorobám, potrebujú očkovacie látky, ku ktorým v terajšej dobe nemajú prístup a ktoré si nemôžu zakúpiť.
Rád by som podporil Komisiu v tom, čo opísal pán komisár. Musíme sa snažiť vytvoriť aliancie, podporovať programy, motivovať darcovské krajiny a pracovať na tom, aby rozvojové krajiny mali prístup k liekom za ceny, ktoré si ich občania môžu dovoliť zaplatiť.
Leonard Orban
Okrem toho, čo som už spomenul na začiatku svojho prejavu, by som tiež rád zdôraznil nasledujúce body. Európska komisia neustále poskytuje finančnú pomoc početným rozvojovým krajinám vo veciach týkajúcich sa zdravia ako súčasť pomoci v oblasti projektov, programov a rozpočtu.
Komisia spolu so svojimi partnermi chce vyhovieť národným prioritám, a tak preskúma spôsob, akým možno využiť tieto prostriedky na posilnenie metód boja s pandémiou. To, čo som práve povedal nepriamo, vyjadrím teraz jednoznačne: Európska komisia nemá technické ani finančné nástroje na nákup očkovacích látok.
Úzkou spoluprácou so Svetovou zdravotníckou organizáciou, zakladaním aliancií a podpisovaním dohôd s rôznymi zainteresovanými stranami sa však budeme spolupodieľať na príprave odpovedí na žiadosti týkajúce sa tejto témy.
Predsedajúci
Týmto uzatváram tento bod rokovania.
