Finančná pomoc Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky "Program Kozloduj" (rozprava)
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pani Harmsovej v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o návrhu smernice Rady o finančnej pomoci Spoločenstva v súvislosti s vyradením blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky - "Program Kozloduj" - C7-0289/2009 - 2009/0172(NLE)).
Rebecca Harms
Vážený pán predsedajúci, v prvom rade chcem poďakovať Komisii a kolegom z Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín a Výboru pre priemysel, výskum a energetiku za vzrušujúce a zaujímavé diskusie o nakladaní s jadrovým odpadom. Nie vždy sme sa dohodli, ale jedna vec, na ktorej sme sa dohodli, je, že by sme mali poskytnúť Bulharsku spoločnú európsku podporu, aby mohlo uhradiť náklady na vyradenie štyroch reaktorových blokov elektrárne Kozloduj z prevádzky.
V tejto súvislosti by som chcela znovu rázne zdôrazniť, že v roku 2006 Bulharsko dostalo 340 miliónov EUR, v rokoch 2007 až 2008 253 miliónov EUR a v roku 2009 89,5 miliónov EUR. V zajtrajšom hlasovaní rozhodneme o ďalšom solidárnom príspevku vo výške približne 300 miliónov EUR.
Tento príspevok sa udeľuje preto, že bulharská vládla pri rokovaniach o pristúpení k Európskej únii súhlasila s vyradením týchto reaktorov v dôsledku bezpečnostných nedostatkov elektrárne Kozloduj. V správe som sa snažila zaviesť zmenu konečnej tranže tejto platby, o ktorej budeme teraz rozhodovať (predpokladám, že je to konečná tranža). Navrhujem, aby sa peniaze, ktoré sa už v elektrárni Kozloduj priamo nevynakladajú na vyradenie z prevádzky a nakladanie s odpadom, konkrétne stratégie v oblasti odpadov na dočasné uskladnenie, pričom hovoríme o takmer 120 miliónoch EUR, čiastočne investovali do plánovania a prípravy riešenia konečného zneškodňovania vysoko rádioaktívneho odpadu v Bulharsku. Inými slovami, navrhujem, aby sme vytvorili fond na túto úlohu, ktorú doteraz Bulharsko vôbec neriešilo.
Hoci som nebola úspešná pri získaní podpory tejto myšlienke zo strany väčšiny vo výboroch, nemyslím si, že je to dôležité. Opäť som predložila pozmeňujúce a doplňujúce návrhy dvoch vecí, ktoré sa majú zachovať v kompromisnom riešení, o ktorom sa rokuje vo výboroch pre zajtrajšie hlasovanie.
Predovšetkým, pokiaľ ide o vyradenie z prevádzky, nakladanie s odpadom a konečné zneškodňovanie, ktoré takisto zahŕňa dočasné uskladnenie, chcela by som požiadať Komisiu, aby veľmi úzko monitorovala presné náklady toho, čo sa deje v elektrárni Kozloduj a koľko peňazí v skutočnosti budeme potrebovať na to, aby sa zabezpečilo, že sa vyradenie z prevádzky, nakladanie s odpadom a konečné zneškodňovanie vykoná dôkladne a podľa vysokých bezpečnostných noriem.
Po druhé, chcela by som, aby sme zabezpečili, že sa peniaze, ktoré sa teraz posielajú do Bulharska, nepoužili na investovanie do uhlia alebo lignitu. V súčasnom návrhu správy prijatej výborom to nie je vylúčené.
V ostatných veciach ma teší, že táto správa vyústi do rovnako živej politickej diskusie, ako bola diskusia o konečnom zneškodňovaní jadrového odpadu s komisárom Oettingerom vo všeobecnosti, a diskusie, ktorá, dúfajme, posunie veci dopredu. Smernica už bola oznámená a ja ju už netrpezlivo očakávam.
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, vážené poslankyne, vážení poslanci, v tretí večer tohto plenárneho zasadnutia máme na programe ďalšiu otázku týkajúcu sa energetiky. Dnes večer sa týka rozšírenia finančnej pomoci poskytovanej EÚ na vyradenie reaktorových blokov jadrovej elektrárne Kozloduj v Bulharsku z prevádzky.
Ide o citlivú a dôležitú tému. V dôsledku toho veľmi vítam konštruktívnu pracovnú atmosféru a chcel by som vám za to poďakovať. O tejto téme diskutovala pani spravodajkyňa Harmsová, tieňoví spravodajcovia a príslušné výbory veľmi vecným spôsobom.
Takisto ma teší, že správa vo veľkej miere súhlasí s názormi Komisie a podporuje náš návrh. Predovšetkým by som chcel uviesť vašu podporu pri poskytovaní počiatočného financovania vo výške 300 miliónov EUR z európskeho rozpočtu v súlade so záujmami EÚ, a teda pri zachovávaní úrovne bezpečnosti v jadrovom priemysle.
Po druhé, chcel by som dodať, že dodatočná pomoc by mala byť zameraná na vyradenie z prevádzky a že požadovaná suma, v súčasnosti 180 miliónov EUR, je primeraná. Môj tretí bod sa týka toho, že v dôsledku nedostatočných finančných rezerv v Bulharskej republike z historických dôvodov, pomáha financovanie z prostriedkov EÚ zabezpečiť vysokú úroveň bezpečnosti počas prác vyraďovania z prevádzky s cieľom chrániť ľudí a životné prostredie.
Pokiaľ ide o pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, rád by som zdôraznil, že Komisia prijme väčšinu pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov. Nanešťastie ich pre nedostatok času nemôžem uviesť všetky. Rád by som vysvetlil názor Komisie na dve témy, ktoré sú pre nás veľmi dôležité a ktoré sa v správe riešia priamo, ako aj v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch a v dôvodovej správe pani Harmsovej.
V prvom rade mám na mysli pokračovanie vo finančnej podpore opatrení v energetickom sektore. Okrem osobitných želaní bulharskej vlády sa môže využiť niekoľko ďalších argumentov na odôvodnenie potreby ďalšej finančnej podpory opatrení v energetickom sektore. Medzi ne patria, na jednej strane, rovnaké zaobchádzanie s Litvou a Slovenskom, v ktorých sa budú príslušné opatrenia financovať z EÚ do roku 2013, a na druhej strane, iné opatrenia na vytváranie náhradných kapacít vrátane ďalších investícií do energetickej účinnosti. Predstavuje to obrovské možné úspory energie v existujúcich uhoľných elektrárňach v Bulharsku.
Po vyradení jadrových reaktorov z prevádzky sa zmenilo zameranie výrobnej kapacity v Bulharsku. V dôsledku toho čelí bulharská rozvodná sieť elektrickej energie značným problémom, ktoré môže prekonať dodatočná pomoc s cieľom stabilizovať a zachovať rozvodnú sieť elektrickej energie.
Komisia si preto myslí, že je vhodné pokračovať v udeľovaní podpory opatreniam v energetickom sektore vrátane opatrení týkajúcich sa infraštruktúry siete.
Rád by som sa teraz pozrel na problematiku podpory rozvoja geologického riešenia konečného zneškodňovania vyhorených palivových článkov. Komisia podporuje názor spravodajkyne, pokiaľ ide o potrebu nájsť riešenie bezpečného konečného zneškodňovania vyhorených palivových článkov. Nájdenie takéhoto riešenia sa však nemôže zahrnúť do finančnej pomoci poskytovanej v programe Kozloduj z týchto dôvodov:
Narušilo by to hospodársku súťaž, keďže od všetkých členských štátov s programami jadrovej energie sa vyžaduje nájsť takéto riešenie. Hoci je konečné zneškodňovanie vyhorených palivových článkov súčasťou nakladania s jadrovým odpadom, nepatrí do procesu vyraďovania z prevádzky a nie je teda relevantné. Potrebujeme bezpečné riešenie dočasného uskladnenia vyhorených palivových článkov, na ktoré sa bude vzťahovať súčasná finančná podpora. Hľadanie riešenia konečného uskladnenia, o ktorom sme presvedčení, že je to ďalší logický krok, však nie je dôsledok odstavenia a vyradenia štyroch reaktorových blokov elektrárne Kozloduj z prevádzky.
Musím však zdôrazniť, že Komisia, ako sa už spomenulo, bude tento rok riešiť problém konečného uskladnenia a vytvorí návrh na nakladanie s rádioaktívnym odpadom, do ktorého sa takisto zahrnie hľadanie bezpečných riešení konečného uskladnenia vyhorených palivových článkov. Spolieham na to, že vypracujete konštruktívne návrhy a takisto sa teším na vzrušujúcu rozpravu.
Nakoniec, situáciu by som stručne zhrnul takto. Komisia víta skutočnosť, že Parlament súhlasil s podporou Bulharsku počas nasledujúcich štyroch rokov sumou 300 miliónov EUR. Takisto vítame skutočnosť, že sa môžeme stále zameriavať na poskytovanie podpory opatreniam na bezpečnú demontáž. Okrem toho nás teší presvedčenie Parlamentu, že projekty v energetickom sektore si zaslúžia našu podporu. Dohodu o ďalšom financovaní a jeho realizácii vnímam ako znak solidarity Európskej únie s Bulharskom a ako dôležité prispenie k jadrovej bezpečnosti v Európe, aj za jej hranicami. Ďakujem vám za pozornosť.
Antonyia Parvanova
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, ako spravodajkyňa Výboru pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín by som chcela vyjadriť podporu postoju Európskej komisie k tomuto návrhu a správe, ako sa odhlasovala vo výbore.
Mimoriadne ma teší, že smer, ktorý som obhajovala v návrhu správy, sa predložil ako konečný text a že Európsky parlament môže teraz dať jasný súhlas s rozšírením finančnej pomoci Spoločenstva na vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky.
Bulharsko preukázalo svedomitý postoj pri využívaní finančných prostriedkov na vyradenie elektrárne z prevádzky do roku 2009. Pomoc EÚ sa musí rozšíriť, aby sa zaručilo bezpečné a včasné dokončenie činností vyraďovania z prevádzky, ktoré sa uskutočňovali pri najprísnejšej úrovni transparentnosti a ochrany životného prostredia.
Rozšírenie finančnej pomoci na financovanie prostriedkov zameraných na znižovanie následkov predčasného odstavenia štyroch reaktorov je dôležité najmä pri zohľadnení vplyvu a dôsledkov na životné prostredie, ceny energie pre spotrebiteľov a bezpečnosť dodávok energie v regióne.
Uskutočnilo sa pár pokusov vyvinúť tlak na tento dokument z politických a ideologických dôvodov. Nesmieme však zabúdať na základné ciele tohto programu, hlavne zaručene bezpečné vyradenie z prevádzky a spravodlivú kompenzáciu Bulharsku, podporu úsilia navrhnúť udržateľnejšiu politiku v oblasti energie a preukazovanie transparentnosti pri riadení projektov a zdrojov.
Chcela by som povedať pani Harmsovej, že problematika konečného zneškodňovania rádioaktívneho odpadu je veľmi závažná. Musí sa na to upriamiť osobitná pozornosť, ale nie je to problém, ktorému bude čeliť len Bulharsko. Je to všeobecný problém, v dôsledku ktorého musíme mať stratégiu a osobitne pripravený program pre celú Európu. Chcela by som vás tiež uistiť, pani Harmsová, že Bulharsko neplánuje využiť tieto finančné prostriedky na ďalší rozvoj teplární spaľujúcich lignit.
Môžete si byť istá, že máme v pláne dodržať všetky naše požiadavky a byť celkom v súlade s európskymi právnymi predpismi a najmodernejšími technológiami v Európe. Bulharsko je vysoko zodpovedná krajina a vždy sa bude snažiť byť dobrým a čestným partnerom.
Predsedajúci
Rád by som využil túto príležitosť a požiadal vás, aby ste sa pokúsili rozprávať pomalšie, pretože naši vážení tlmočníci mi neustále posielajú správy SOS s tým, že nie sú schopní tlmočiť, keď hovoríme prirýchlo. Problém teda je, že vás počúvajú len tí poslanci, ktorí vám dokážu porozumieť v rodnom jazyku. Preto by som vás chcel požiadať, aby ste sa pokúsili trochu spomaliť. Inak bude tlmočenie nemožné.
Vladimir Urutchev
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, počas rokovaní o pristúpení k Európskej únii Bulharsko pod tlakom zo strany určitých politických síl súhlasilo s odstavením štyroch blokov jadrovej elektrárne Kozloduj a v rámci týchto časových rámcov tento záväzok úplne splnilo. Európska únia zase udelila finančnú pomoc ako súčasť zmluvy o pristúpení vymedzenú len na obdobie rokov 2007 - 2009 s cieľom podporiť vyradenie z prevádzky a riešiť následky predčasného odstavenia blokov.
Európska únia takisto poskytla politické záruky pokračovať v poskytovaní podpory Spoločenstva v období rokov 2010 - 2013. To by znamenalo to isté zaobchádzanie s našou krajinou ako s Litvou a Slovenskom, ktoré sa takisto zaviazali predčasne odstaviť svoje jadrové kapacity, prinajmenšom počas obdobia poskytovania finančnej podpory.
Práve preto na osobitné naliehanie našej krajiny a pri dodržiavaní zásad solidarity a rovnosti členských štátov Európska komisia vypracovala tento návrh. Množstvo dodatočných finančných prostriedkov nemôže žiadnym spôsobom nahradiť straty, ktoré krajina utrpela, keď musela vynaložiť miliardy eur do predčasnej demontáže blokov. Zároveň je táto pomoc absolútne nevyhnutná na realizáciu ďalšieho procesu vyraďovania z prevádzky, na ktorý sa má využiť väčšina z celkovej sumy.
Nemenej dôležité sú pre krajinu finančné prostriedky určené na tieto opatrenia s cieľom modernizovať energetický sektor, znižovať škodlivé emisie a zlepšovať energetickú účinnosť a úspory.
Táto správa, ktorú obrovskou väčšinou schválil Výbor pre priemysel, výskum a energetiku, úplne odráža tieto potreby. Práve preto považujeme za neprijateľné presadzovať texty proti uhoľným elektrárňam alebo predkladať priame zneškodňovanie vyhoreného jadrového paliva ako hotovú vec pomocou nových pokusov o nové pozmeňujúce a doplňujúce návrhy predkladané počas plenárneho zasadnutia.
Táto problematika bude odteraz témou diskusie v Európskej únii. V súvislosti s tým navrhujem, aby sme podporili návrh Výboru pre priemysel, výskum a energetiku a zamietli päť nových pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie.
Ivaylo Kalfin
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dámy a páni, dovoľte mi najskôr poďakovať Komisii a osobne komisárovi Oettingerovi za mimoriadne šikovne odvedenú prácu pri vytváraní dokumentu, ktorý predkladá. Takisto chcem poďakovať pani spravodajkyni Harmsovej za snahu, ktorú vynaložila pri diskusiách o tomto dokumente, aby obsahoval témy, ktoré sú veľmi dôležité pre občanov Európy.
Základný účel tohto dokumentu je podporiť úsilie Bulharska pri vyraďovaní štyroch zo šiestich blokov jadrovej elektrárne. Nebudem sa vyjadrovať o odôvodneniach tohto rozhodnutia, ale keď sa začlenilo do zmluvy o pristúpení, tento záväzok musia bulharské orgány dodržať. V tomto smere prijímajú všetky nevyhnutné kroky. Zároveň predčasné odstavenie tohto obrovského zariadenia vyjadrené v ekonomických kalkuláciách so sebou prináša obrovské priame a nepriame náklady. Časť týchto nákladov poskytuje Európska únia.
Toto dnes predložené rozhodnutie umožní Európskej únii dať postoj voči Bulharsku na rovnakú úroveň s postojom prijatým pre ďalšie dve krajiny, nové členské štáty Európskej únie, ktoré prevzali a plnia tie isté záväzky. Je veľmi dôležité dodržiavať ten istý postoj, keďže je našou úlohou zachovávať súdržnosť politiky Európskej únie.
Šesťdesiat percent vyčlenených zdrojov sa použije priamo na vyradenie zariadení jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, zatiaľ čo zvyšných 40 % sa použije na zlepšovanie energetickej účinnosti a znižovanie emisií oxidu uhličitého v Bulharsku.
Rád by som upriamil osobitnú pozornosť na niektoré veľmi výstižné poznámky, ktoré pani spravodajkyňa Harmsová spomenula počas diskusií vo výboroch a o ktorých sa diskutovalo vo veľkej miere. Prvá záležitosť sa týka osudu odpadu z vyhoreného jadrového paliva a vyhorených článkov. Tento problém dnes spomenul aj pán komisár Oettinger. Ide o mimoriadne zásadnú záležitosť, v ktorej očakávame, že na jeseň Európska komisia predloží samostatnú smernicu. Európsky parlament bude mať potom príležitosť prediskutovať hlbšie túto záležitosť, ktorá je, a to som si istý, dôležitá pre mnohých európskych občanov.
V dôsledku toho si myslím, že rozhodnutie Parlamentu v tejto záležitosti, pri ktorej diskutujeme o kompenzácii za elektráreň Kozloduj, nepotrebuje predčasné závery z našej rozpravy na jeseň. Okrem toho úplne súhlasím s argumentom Komisie, že ak sa raz vytvorí precedens pre financovanie takéhoto programu, potom to predstavuje hrozbu pre celý rozpočet Európskej únie. Tým sa vlády v krajinách, ktoré majú takéto zariadenia, prirodzene nezbavujú ani žiadnym spôsobom neznižujú zodpovednosť nájsť konečné riešenie problému vyhoreného jadrového paliva.
Druhá záležitosť sa týka využívania zdrojov. Niet pochýb o tom, že zdroje získané z Európskej únie sa nesmú použiť na financovanie projektov, ktoré zvyšujú emisie oxidu uhličitého. Mimochodom, na základe doterajších skúseností z Bulharska a z ďalších dvoch krajín čerpajúcich tieto zdroje nič nesvedčí o takomto zneužívaní. Myslím si však, že v tomto texte musíme vidieť súdržnú európsku politiku a prijatie rovnakého prístupu pre všetkých.
Pre európskych občanov má prvoradý význam, aby sa tieto zdroje použili na určený účel transparentne a účinne. Zdroje pridelené Bulharsku Európskou úniou idú na osobitný fond, ktorý takisto zahŕňa peňažné prostriedky od iných darcov. Na základe vopred schválených programov a v rámci kontroly Európskej banky pre obnovu a rozvoj sa zdroje z tohto fondu spolu s príslušným vnútroštátnym financovaním rozdeľujú medzi relevantné projekty.
Európsky dvor audítorov čoskoro uskutoční audit týchto fondov vrátane fondu v Bulharsku. Som presvedčený, že Európsky parlament bude v budúcnosti takisto úzko monitorovať použitie týchto zdrojov.
Adina-Ioana Vălean
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, ako spravodajkyňa o investíciách do energetickej infraštruktúry a tieňová spravodajkyňa o bezpečnosti dodávok plynu vnímam problematiku energetickej bezpečnosti veľmi citlivo. Myslím si, že Európa musí hrať v tejto oblasti kľúčovú úlohu.
Ako rumunskú poslankyňu ma táto konkrétna problematika jadrovej elektrárne Kozloduj zaujíma dokonca ešte viac. Keďže sa nachádza na hraniciach našej krajiny, dlho išlo o záležitosť, ktorej sa Rumunsko obávalo pre zrejmé environmentálne dôvody. Elektráreň Kozloduj sa nachádza štyri kilometre od rieky Dunaj a 150 kilometrov od Bukurešti. Podľa medzinárodných odborníkov nemá elektráreň žiadny ochranný kryt a existuje veľké riziko rádioaktívneho úniku do pôdy a do hladiny podzemnej vody.
Som presvedčená, že Európa je zodpovedná za pomoc a uľahčenie vyradenia z prevádzky. Musíme zabezpečiť, aby tento projekt dostal k dispozícii dostatočné finančné zdroje, keďže je to kľúčové na zachovanie vysokých noriem bezpečnosti, aby sa zabezpečili potrebné odborné skúsenosti a zaviedli medzinárodné osvedčené postupy. Vyradenie z prevádzky a demontáž by sa mali urobiť podľa veľmi prísnych pravidiel a noriem, inak to môže predstavovať bezpečnostnú hrozbu pre celý región.
Práve preto plne podporujem tento návrh a náš záväzok prideliť tomuto projektu dodatočných 300 miliónov EUR. Dovoľte mi pripomenúť vám aj to, že Európsky parlament pred pár mesiacmi zaujal silné stanovisko k tomuto dokumentu a v rozpočte na rok 2010 mu vyčlenil prvých 75 miliónov EUR.
Napriek tomu si myslím, že by sme mali byť nekompromisní, pokiaľ ide o transparentnosť pri využívaní európskych finančných prostriedkov. Komisia bola doteraz dosť nespokojná s informáciami o vyradení z prevádzky, ktoré dostala od Bulharska. Monitorovanie finančných prostriedkov musí byť prísne. Práve preto som presvedčená, že Európska komisia by mala v prvom rade uskutočniť osobitné hodnotenie, aby posúdila silné a slabé stránky predchádzajúcich projektov s cieľom zlepšiť programovanie finančných prostriedkov spolu s Európskou bankou pre obnovu a rozvoj (EBRD) na nasledujúce obdobie financovania 2010 - 2013.
Predložili sme niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré od bulharských orgánov požadujú, aby predložili vlastnú vnútroštátnu stratégiu načrtávajúcu dlhodobé ciele v odvetviach energetickej účinnosti a obnoviteľných zdrojov energie ako podmienku pre balík 120 miliónov EUR.
(Rečník prijal otázku podľa postupu zdvihnutia modrej karty v súlade s článkom 149 ods. 8.)
Dimitar Stoyanov
(BG) Vážený pán predsedajúci, mám veľmi krátku, špecifickú otázku. Keďže pani spomenula otázky týkajúce sa bezpečnosti, bol by som rád, keby mi mohla odpovedať na toto: Vie o tom, že pred vyradením štyroch malých blokov jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky ich Európske spoločenstvo pre atómovú energiu vyhlásilo za najbezpečnejšie reaktory v Európskej únii?
Adina-Ioana Vălean
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, čo na to môžem povedať? Všetci sme sa zbláznili? Alebo v tom nikto iný nevidí dôvod? Myslím si, že tak sa rozhodlo urobiť veľa ľudí a my by sme to mali akceptovať. Všetci podporujeme tento názor, že by sa to malo tak urobiť. Žiadne ďalšie poznámky.
Michail Tremopoulos
Vážený pán predsedajúci, pri dnešnej rozprave nesmieme zabúdať na to, že za posledných desať rokov Európska únia poskytla Bulharsku 550 miliónov EUR na odstavenie štyroch blokov elektrárne Kozloduj. Dnes mu poskytuje ďalších 300 miliónov EUR, čo je spolu 850 miliónov EUR, a to nerátame obrovské sumy poskytnuté na úpravy a bezpečnostné zlepšenia. Inými slovami sme zaplatili viac-menej zlatom za tento jadrový komplex a pre niektorých ľudí to bola zlatá hus. Napriek tomu Komisia naďalej nepriamo financuje jadrovú loby.
Vyzývame k ukončeniu tohto pochybného obchodu s bulharskou vládou. Vyzývame Parlament, aby spolu s Komisiou zaručil bezpečné a účinné nakladanie s jadrovým odpadom a nepovažoval to za súčasť programu odstavenia. Ako Skupina zelených/Európska slobodná aliancia vyzývame k tomu, aby zostávajúcich 40 % z 300 miliónov EUR na program odstavenia jadrového reaktora smerovala bulharská vláda na nakladanie s rádioaktívnym odpadom a nie na rozvoj elektrární využívajúcich urán a uhlie, ktoré ničia životné prostredie.
Dúfam, samozrejme, že každý, kto rozmýšľal nad posilnením jadrovej loby a postavením nových elektrární, sa poučil z nedávnej dohody medzi Tureckom a Ruskom postaviť novú jadrovú elektráreň v Akkuyu, v oblasti zemetrasení, kde protijadrové hnutie zabránilo jeho výstavbe...
(Predsedajúci prerušil rečníka.)
Predsedajúci
Vážený pán Tremopoulos, váš čas vypršal. Pani Parvanovová však zdvihla modrú kartu, aby vám položila otázku. Dovolíte vašej kolegyni položiť vám otázku?
Pani Parvanovová, môžete, prosím, položiť vašu otázku čo najstručnejšie?
Antonyia Parvanova
(BG) Vážený pán predsedajúci, bolo použité slovo "vydieranie" a pred chvíľou moja kolegyňa pani Văleanová spomenula, že Bulharsko zneužilo finančné prostriedky a prezieravo ich z predchádzajúcej tranže nevyužilo, čo sa použilo na príslušný účel ako kompenzácia. Mám jednu otázku a chcela by som, aby to potvrdil zástupca Komisie a Komisia: dostali ste o tom nejaké varovanie?
Predsedajúci
Je mi ľúto, pani Parvanovová. Nie je to v súlade s rokovacím poriadkom. V poriadku sa uvádza, že otázku môžete položiť rečníkovi, ktorý má práve prejav. Táto otázka sa preto zamieta, ako aj možnosť odpovedať.
Geoffrey Van Orden
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predsedajúci, usilovne som bojoval proti predčasnému odstaveniu blokov 3 a 4 elektrárne Kozloduj. Ich predčasné odstavenie o niekoľko rokov skôr nebolo potrebné. Celkom iste to nebolo z dôvodu bezpečnosti. Výsledkom bolo, ako sa predpokladalo, zvýšené využívanie neekologických uhoľných elektrární, rast cien elektriny a zníženie vývozu elektrickej energie z Bulharska. Inými slovami, predstavuje to poškodenie hospodárstva a životného prostredia.
Teraz platíme za mylné rozhodnutia inštitúcií Európskej únie. Preto je len správne, že s Bulharskom by sa malo zaobchádzať zo strany Európskej únie prinajmenšom tak ako s ostatnými krajinami, ktoré museli predčasne odstaviť starnúce jadrové zariadenia, a som rád, že to Komisia uznáva.
Proces vyraďovania z prevádzky, samozrejme, zahŕňa veľa peňazí. Je mimoriadne dôležité, aby sa tieto finančné prostriedky vynakladali a účtovali správne a účinne. Dúfam, že nás o tom Komisia môže uistiť.
Je takisto dôležité riešiť problematiku kompenzovania a nahradenia stratenej energetickej kapacity. Bulharsko bude potrebovať pomoc pri vytváraní udržateľnej novej kapacity, ktorá zabezpečí bezpečnosť dodávky a diverzifikáciu, aby Bulharsko nebolo závislé od dobrej vôle jednej cudzej mocnosti.
Miloslav Ransdorf
Chcel by som povedať, že Program Kozloduj sa nemôže orientovať len na to, aby sa financoval transfer vyhoreného materiálu, aby sa zvýšila energetická účinnosť v Bulharsku a aby sa financovali alternatívne zdroje energie.
Podľa môjho názoru sa musí tento program vnímať aj ako príspevok na hospodársku a sociálnu stabilitu Balkánu. Pretože balkánske krajiny ako celok vrátane Bulharska patria medzi zraniteľné časti Európskej únie, ako nám to ukázala súčasná hospodárska kríza. Zastávam názor, že článok 30 zmluvy o pristúpení je rámec, ktorý sa nesmie porušiť, ako ukázali právne konzultácie s ľuďmi z Európskej komisie. Aj keď sa táto zmluva o prístupe alebo dohoda použila v roku 2009, nová dohoda musí pokračovať v duchu kontinuity toho, čo sa ustanovilo v článku 30.
Dimitar Stoyanov
(BG) Vážený pán predsedajúci, dnes večer diskutujeme o kompenzácii, ktorú by malo dostať Bulharsko za odstavenie jadrovej elektrárne Kozloduj. Táto kompenzácia je správna, spravodlivá a aktuálna, pretože odborníci uznali, že straty, ktoré utrpelo Bulharsko v dôsledku odstavenia blokov 1 až 4, boli oveľa väčšie ako celá doteraz vyplatená kompenzácia.
Je však potrebné odpovedať na túto otázku: prečo sme sa vôbec museli dostať do tejto situácie a prečo, ako som už pred chvíľou spomenul, sa museli zatvoriť najbezpečnejšie bloky v Európe, ktoré vyhlásil nielen tak ktokoľvek, ale tá najprestížnejšia agentúra, Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu? Takisto ma mimoriadne udivuje, ako táto správa o kompenzácii skončila v rukách Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie, ktorá začala a skončila svoje prejavy tým, ako sa musí elektráreň Kozloduj zničiť, skoro tak, ako to kedysi hovorieval Cato starší o Kartágu.
V tejto súvislosti by som sa chcel obrátiť na pána Tremopoulosa, ktorý sa, ak môžem povedať, len sotva nachádza v pozícii, aby mohol takto rozprávať, pretože je to práve jeho krajina, ktorá nedávno dostala oveľa vyššiu sumu, ako je tá, o ktorú žiada v súčasnosti Bulharsko, z dôvodu vydierania. Nemal by preto tak neústupne tvrdiť, čo by Bulharsko malo a nemalo dostať.
Teraz môžeme vidieť pár pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov predložených Zelenými, ktorí majú len jeden cieľ. Práve preto majú teraz Zelení problém. Ich skutočný problém je to, že odstavením jadrovej elektrárne Kozloduj prispeli k zvýšeniu emisií oxidu uhličitého. Týmito zmenami, ktoré chcú dokonca ešte nehanebnejšie využiť na to, aby Bulharsku vzali peniaze a presunuli ich do inej oblasti, chcú zakryť svoju vlastnú vinu. Práve preto nemôžu vysvetliť svojim voličom, prečo ako európski občania musia platiť za to, aby mali v EÚ viac emisií oxidu uhličitého. V tomto prípade Zelení zaujímajú postoj, ktorý sa diametrálne líši od ich názorov.
Je tam takisto pozmeňujúci a doplňujúci návrh, v ktorom sa uvádza, že elektráreň Kozloduj by mala slúžiť ako príklad. Elektráreň Kozloduj by však mala slúžiť len ako príklad toho, ako môžu byť staré reaktory bezpečné a fungovať bezchybne. Jediná vec, vďaka ktorej môže slúžiť odteraz ako príklad, je len varovanie: varovanie toho, ako sa vďaka politickej hlúposti môže v krajine zničiť úžasné, účinné a úspešné odvetvie priemyslu.
Predsedajúci
Je pravda, pán Stojanov, že sa nachádzate na pokraji nevhodného a nesprávneho vyjadrovania, ktoré nepatrí do Parlamentu. Neprerušil som vás, pretože vám chcem preukázať veľkorysosť, najmä veľkorysosť kolegov zo Skupiny zelených/Európskej slobodnej aliancie, ktorých, ako som pochopil, ste vo svojom prejave napadli. Chcel som poukázať na skutočnosť, že sme schopní počúvať. Musím vám však povedať, že mne sa váš prejav zdal celkom nevhodný. Ak sa to stane opäť, preruším vás, pretože ste sa uberali cestou, ktorou nechceme ísť.
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Rád by som poďakoval Komisii, pretože kým sa my všetci v súčasnosti zaoberáme krízou, Komisiu stále zaujímajú aj iné existujúce problémy. Myslím si, že Bulharsko má plné právo dostať peniaze, ktoré mu boli sľúbené za demontáž tejto jadrovej elektrárne.
Som zástancom elektrickej energie vyrábanej jadrovými elektrárňami a nie som presvedčený o tom, že Európa bude môcť dosiahnuť špecifické ciele čistej energie bez budovania jadrových elektrární. Som však silne presvedčený, že každá krajina má právo budovať jadrové elektrárne, okrem toho, že si myslím, že v Európskej únii máme spoločnú zodpovednosť a zmysel pre solidaritu, pokiaľ ide o zvolené technológie pri budovaní týchto jadrových elektrární. V tomto prípade si myslím, že Európska komisia bude musieť zaujať veľmi striktný postoj pri hodnotení projektov nových jadrových elektrární.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Rád by som úprimne zablahoželal pani spravodajkyni Rebecce Harmsovej k jej excelentnej práci. Súhlasím s dokumentom, o ktorom hovoríme, a s návrhom udeliť Bulharsku pomoc 300 miliónov EUR za vyradenie blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky počas obdobia 3 rokov, kým by sa, samozrejme, monitorovalo vynakladanie týchto finančných prostriedkov. Dá sa povedať, že ide o preukázanie rovnakej solidarity, keďže ďalšie nové členské štáty - Litva a Slovensko - sú v podobnej situácii a dostali túto finančnú podporu.
Bloky 1 až 4 jadrovej elektrárne boli istý čas mimo prevádzky a je logické, že by sa mali vyradiť z prevádzky. Tým sa zníži ohrozenie životného prostredia a pomôže nám to lepšie využiť vedomosti pracovníkov a ich odborné skúsenosti. Pri odstavovaní časti jadrovej elektrárne budú jej zamestnanci čeliť novým problémom. Z našich skúseností v Litve môžem povedať, že sa objavia nepredpokladané problémy, ktoré je zložité zahrnúť do časových harmonogramov.
Pravda je, že najväčší pomer finančných prostriedkov by sa mal prideliť na vyradenie blokov z prevádzky a takisto je tu nevyhnutná otázka týkajúca sa zariadení na uskladnenie. Je však rovnako dôležité zohľadniť ľudí. Dúfam, že pri využívaní pomoci poskytnutej Európskou úniou, pomôže bulharská vláda pracovníkom a spoločenstvu pôsobiacemu v elektrárni, aby sa prispôsobili zmeneným podmienkam. Je veľmi dôležité pomôcť im pri preškoleniach a využiť ich odborné vedomosti v iných oblastiach, aby sa podporilo vytváranie nových udržateľných pracovných miest a prešlo k novému životnému prostrediu, ktoré šetrí energiu.
Konrad Szymański
(PL) Odstavenie štyroch blokov jadrovej elektrárne Kozloduj bezpochyby spôsobilo veľmi veľký deficit v energetickom systéme Bulharska. Má to značný vplyv na bezpečnosť dodávok v regióne a musí viesť k zvýšeniu emisií CO2, čo by malo byť dôležité prinajmenšom pre pár poslancov tohto Parlamentu. Napriek tomu sa navrhuje, najmä v pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhoch, aby sme sa otočili chrbtom k energetickým problémom jedného z členských štátov. To nie je v súlade so zásadou solidarity, ktorou by sa mala riadiť politika v oblasti energie. V Parlamente to takisto vytvára dojem diskriminácie v oblasti jadrovej energie, čo nie je v súlade so zásadou dať členským štátom úplnú slobodu pri ich voľbe zdrojov energie.
Corina Creţu
(RO) Spôsob, akým sa vyrieši problematika odstavenia a vyradenia jadrovej elektrárne Kozloduj z prevádzky, nie je podstatný. Je podstatné len to, ako tento problém vyrieši samotné Bulharsko. Ako sa však už v tomto Parlamente povedalo, proces vyraďovania z prevádzky má vplyv aj na susedné krajiny a môže predstavovať precedens pre iné krajiny s podobnými blokmi, ktoré sa blížia ku koncu svojej maximálnej životnosti.
Nebudem zakrývať ani tú skutočnosť, ako sa už povedalo, že jadrová elektráreň Kozloduj predstavovala pre rumunských občanov neustály zdroj obáv, najmä po havárii v Černobyle. Preto by malo byť dôležité, aby proces vyraďovania z prevádzky sprevádzala verejná informačná kampaň zameraná na všetky zainteresované strany, ktoré majú právo vedieť o etapách tohto procesu, časovom harmonograme, možných rizikách každej etapy, spôsobe, akým sa ochraňuje štiepny materiál a nebezpečný odpad, ako aj o ekologickej rekonštrukcii oblasti elektrárne Kozloduj.
Rada by som zdôraznila význam, ktorý musíme pripisovať spracovaniu rádioaktívneho odpadu. Práve preto sa finančné prostriedky pridelené Bulharsku na tento účel musia poskytovať v pravidelných intervaloch bez akéhokoľvek prerušenia. Uvádzam to, pretože aj napriek tomu, že sa náklady zdajú byť dosť vysoké, sú to len odhady, keďže neexistuje žiadny precedens o rozsahu vyraďovania jadrovej elektrárne z prevádzky v Bulharsku. Rada by som na záver povedala, na veselšiu nôtu, že pri dostatočných finančných prostriedkoch a dôkladnom plánovaní a pri dohľade zo strany všetkých orgánov s potrebnými právomocami v tejto oblasti poskytne proces vyraďovania z prevádzky príklad dobrého využitia finančných prostriedkov EÚ.
Zigmantas Balčytis
(LT) Pri vstupe do Európskej únie niektoré krajiny strednej a východnej Európy prijali v zmluvách o pristúpení politicky aj hospodársky náročné záväzky vyradiť jadrové elektrárne z prevádzky a zabezpečiť bezpečné zaobchádzanie s jadrovým odpadom. Sú to krajiny závislé od jadrovej energie, ktoré zdedili jadrové elektrárne, ktoré nie sú v súlade s aktuálne platnými bezpečnostnými normami a požiadavkami EÚ, a, samozrejme, nemohli získať finančné prostriedky na vyradenie týchto elektrární z prevádzky samy. Sú to prísne platné požiadavky Európskej únie, ktorými sa upravuje vyraďovanie z prevádzky a vykonanie bezpečnostných prác. Finančná a hospodárska kríza sťažuje členským štátom, ktoré vyraďujú jadrové elektrárne z prevádzky, aby práce vyradenia z prevádzky a zneškodnenia palív uskutočnili náležite a načas. Obava Spoločenstva, pokiaľ ide o ďalšie spracovanie vyhoreného jadrového paliva v štátoch, ktoré nie sú členmi EÚ, je úplne pochopiteľná, keďže môže ohrozovať aj naše budúce generácie. Preto vítam rozhodnutie Komisie prideliť Bulharsku dodatočnú podporu z rozpočtu Európskej únie, keďže je jasné, že bez podpory Spoločenstva, presne tak ako Litva, by bolo nemožné zabezpečiť uplatňovanie opatrení na vyradenie z prevádzky v potrebnom rozsahu, požadovanú spoločnú bezpečnostnú politiku alebo opatrenia Spoločenstva na zachovanie bezpečnosti európskych občanov a na ochranu životného prostredia.
Günther Oettinger
Vážený pán predsedajúci, vážení poslanci, vážené poslankyne, chcel by som sa vám poďakovať za otvorenú rozpravu o tejto citlivej téme.
Na záver by som chcel zdôrazniť, že Komisia veľmi víta celkový pozitívny postoj správy a skutočnosť, že Parlament súhlasí s Komisiou v tom, že Bulharsko by malo do roku 2013 dostávať dodatočnú podporu vo výške 300 miliónov EUR. Komisiu takisto teší, že sa môžeme naďalej sústrediť na poskytovanie podpory opatreniam na bezpečnostnú demontáž, ako aj to, že Parlament je presvedčený, že projekty v energetickom sektore si zaslúžia našu podporu.
Môžeme potvrdiť, ako sme to urobili v minulosti, že sa tieto finančné prostriedky použijú na určený účel a že plánujeme zaviesť spoľahlivé kontroly. Vaše návrhy a pozmeňujúce a doplňujúce návrhy berieme na vedomie. Som si preto istý, že Rada vezme do úvahy stanoviská Parlamentu tam, kde môžu pomôcť zlepšiť objasnenie cieľov nariadenia.
Vaša dohoda o ďalšom financovaní demontážnych prác je znakom solidarity Európskej únie s Bulharskom. Bezpečnosť je najvyššou prioritou v procese demontáže jadrových elektrární, a to sa vo vyhlásení zdôrazňuje.
Chcel by som vám znova poďakovať za vašu prácu a takisto pani Harmsovej za túto správu.
Rebecca Harms
Vážený pán predsedajúci, na konci tejto rozpravy by som chcela znovu povedať, že vyradenie jadrových elektrární z prevádzky v Litve, na Slovensku a v Bulharsku sa zakladalo na medzinárodných skúsenostiach. Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu (MAAE) preskúmala tieto reaktory, ktoré mali ten istý dizajn ako reaktory v Černobyle. Nezistili žiadnu možnosť vymeniť ich tak, aby spĺňali bezpečnostné normy, ktoré sa uplatňovali v starých členských štátoch Európskej únie. Bolo to inteligentné rozhodnutie, ktoré odôvodňuje skutočnosť, že sme preukázali našu solidaritu s Litvou, Slovenskom a Bulharskom, a podľa zajtrajšieho rozhodnutia s nimi zaobchádzali rovnako, pokiaľ ide o náklady na vyradenie z prevádzky.
Po druhé, rada by som znovu zdôraznila, že žiadna z týchto krajín a žiadne iné krajiny západnej Európy alebo kdekoľvek inde na svete ešte nenašli spoľahlivé riešenie problému konečného uskladňovania vysoko rádioaktívneho odpadu. Ide o problém, ktorému stále čelíme, hoci mnohé krajiny už investovali miliardy do tejto oblasti a už 30 rokov hľadajú spoľahlivé riešenie. Je to rozprava, ktorej sa musia venovať osobitne tí, ktorí podporujú vysokorizikové technológie jadrovej energie, keďže tak, ako to je dnes, uskladňovanie jadrového odpadu podľa môjho názoru a podľa názoru väčšiny občanov Európy predstavuje také veľké a nevyriešené riziko, že ide o silný argument proti pokračovaniu vo využívaní jadrovej energie. V budúcnosti o tom budeme rokovať s pánom komisárom Oetingerom. Ďakujem vám za pozornosť.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra vo štvrtok 20. mája o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Eija-Riitta Korhola  
V roku 1999 Európska komisia konajúca v mene Európskej únie prinútila Bulharsko odstaviť štyri zo svojich šiestich jadrových elektrární ako podmienku rokovaní o prístupe. Komisia istý čas tvrdila, že tieto bloky sú oprávnené na finančné zlepšenia. Podľa tejto zmluvy sa dva bloky odstavili v roku 2002 a ďalšie dva v roku 2006. Po značných investíciách a mnohých nezávislých štúdiách sa zistilo, že bloky spĺňajú všetky bezpečnostné kritériá a podľa skupiny Rady pre jadrové otázky nebolo potrebné žiadne dodatočné monitorovanie. Bulharsko sa stalo čistým vývozcom elektrickej energie do všetkých susedných krajín a niekedy pokrývalo 100 % deficit elektrickej energie v regióne. Zostávajúce bloky sa však podľa zmluvy odstavili, región trpel výpadkami elektrickej energie a náhradné elektrárne mali za následok rast emisií skleníkových plynov. Chcem položiť otázku Komisii a Rade na základe správy pána Van Ordena o žiadosti Bulharskej republiky stať sa členom Európskej únie a jej odseku 33. V tejto správe Európsky parlament požiadal Radu, aby preskúmala dátumy odstavenia flexibilnejším spôsobom, kým by sa nevybudovala nová generácia, ktorou by sa nezvyšovali emisie, a to najskôr do roku 2011. Odpoveď však bola nie a namiesto toho EÚ preukázala solidaritu Bulharsku vo forme značnej sumy finančnej pomoci. Práve preto je správne pokračovať v poskytovaní financií dlhšie, ako sa plánovalo, pretože strata výrobnej kapacity elektrickej energie, a to nerátame ďalšie zaťaženie regiónu, bola pre Bulharsko vážna z hospodárskeho a spoločenského hľadiska. Celkom úprimne sa však musíme spýtať, či sa týmto masívnym finančným investíciám nedalo predísť, keby Komisia a Rada opätovne zvážili svoje nepružné a sporné podmienky.
Franz Obermayr  
Počas rokovaní o prístupe v roku 2005 Bulharsko súhlasilo s odstavením reaktorových blokov 1 až 4 jadrovej elektrárne Kozloduj a ich vyradením z prevádzky. EÚ mala pôvodne v úmysle poskytovať finančnú pomoc na proces vyraďovania z prevádzky do roku 2009. Teraz sa finančná pomoc rozšírila až do konca roka 2013, pričom dostanú k dispozícii celkovo 300 miliónov EUR. Je, samozrejme, nevyhnutné poskytovať Bulharsku podporu počas vyraďovania elektrárne Kozloduj z prevádzky a pomáhať s pridruženými finančnými a environmentálnymi problémami, ako je bezpečné odstraňovanie rádioaktívneho odpadu, podpora obnoviteľných zdrojov energie a preškolenie zamestnancov. Finančná pomoc však musí zahŕňať podrobné rozdelenie rozličných plánov, prísne finančné kontroly a pravidelné monitorovanie využívania týchto finančných prostriedkov. Peniaze sa nemôžu použiť zadnými dvierkami na poskytnutie finančnej podpory druhej bulharskej jadrovej elektrárne v Belene. Bulharsko v súčasnosti hľadá európskych investorov do Belenu a možnosť využiť peniaze z vyradenia z prevádzky na tento účel sa časovo veľmi hodí. Tomu musíme zabrániť. Je preto nevyhnutné dôkladné spravodajstvo a dôsledné vyšetrovanie Komisie, Európskeho parlamentu a Európskeho dvoru audítorov na mieste.
Silvia-Adriana Ţicău  
EÚ závisí od dovozu elektrickej energie v objeme 53 % svojich potrieb. Aby znižovali energetickú závislosť, niektoré členské štáty prijali ambiciózne stratégie na využívanie jadrovej energie a energie z obnoviteľných zdrojov. Jadrová energia predstavuje 28 % celkovej elektrickej energie spotrebovanej v EÚ, zatiaľ čo v Belgicku, Francúzsku, Litve, na Slovensku a vo Švédsku je najväčším zdrojom energie. Výroba jadrovej energie nevytvára emisie oxidu uhličitého, nehovoriac o tom, že mesačné účty za elektrickú energiu domácností sú nižšie v tých členských štátoch, ktoré využívajú jadrovú energiu. EÚ však nastoľuje mimoriadne prísne požiadavky, ktoré upravujú bezpečnú prevádzku jadrových elektrární a zaobchádzanie s jadrovým odpadom. Prísne opatrenia a vysoké normy vzhľadom na bezpečnosť jadrových elektrární a úzka spolupráca medzi miestnymi, regionálnymi, vnútroštátnymi a európskymi orgánmi predstavujú podmienky bezpečného používania jadrovej energie v EÚ. Nariadenie navrhnuté Komisiou zaručuje spravodlivé zaobchádzanie s Bulharskom udelením finančnej pomoci do roku 2013 na vyradenie jadrových elektrární z prevádzky, čo boli opatrenia uvedené v zmluvách o prístupe. Vyradenie jadrových reaktorov z prevádzky si vyžaduje dlhodobé finančné plánovanie, ktoré pokračuje, kým sa elektráreň kompletne neregeneruje a bezpečne neodstráni všetok rádioaktívny odpad a vyhorené palivo.
