Výroba a zaměstnanost v textilním a oděvním odvětví v různých členských státech EU (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je rozprava o ústní otázce Komisi ohledně výroby a zaměstnanosti v textilním a oděvním odvětví v různých členských státech Evropské unie.
Corien Wortmann-Kool
zástupce autora. - Paní předsedající, jménem Výboru pro mezinárodní obchod bych chtěla nastínit, co je tu v sázce.
Je to otázka výroby a zaměstnanosti v textilním a oděvním odvětví v různých členských státech Evropské unie. Evropská unie a Čína se dohodly na systému společného dozoru týkajícího se vývozu určitých kategorií textilních a oděvních výrobků z Číny do členských států Evropské unie, ale platnost tohoto systému vypršela 31. prosince 2008.
Během posledních dvou let bylo ztraceno 350 000 pracovních míst a počet podniků se za stejné období snížil o 5 %. Ve světle rostoucího počtu podniků, jež ukončují činnost nebo přesunují výrobu, vedoucího k nárůstu nezaměstnanosti v různých regionech, bych ráda jménem Výboru pro mezinárodní obchod položila následující otázky:
Navrhly či požadovaly Komise nebo jakýkoliv členský stát prodloužení tohoto duálního mechanismu dozoru po 31. prosinci 2008 nebo nějaká jiná opatření v tomto směru?
Jaká opatření Komise hodlá přijmout na ochranu produkce a zaměstnanosti v textilním a oděvním sektoru?
Bude Komise nadále monitorovat vývoj trhu v reálném čase, vypracovávat statistiky a monitorovat celní poplatky a průběžně informovat tento sektor o nejnovějším vývoji?
Jaká je současná situace, co se týká navrženého nařízení o označování "made in"?
Jaká opatření Komise přijala, co se týká návrhů schválených Parlamentem v jeho usnesení ze dne 13. prosince 2007?
Catherine Ashton
členka Komise. - Paní předsedající, v této atmosféře je pochopitelné, že existují obavy o úspěch výroby tváří v tvář konkurenci, a textilní zboží je samozřejmě velice důležité. Zaměstnanost dále klesá a produkce se znovu snížila - a to po několika letech relativní stability. Tento sektor se samozřejmě nachází na ostří globalizace. Malé a střední podniky v tom hrají obrovskou roli.
Po skončení Memoranda o porozumění z roku 2005 jsme opravdu měli systém společného dozoru - k němuž paní Wortmannová-Koolová obrátila naši pozornost - a ten nám dával čerstvé informace o obchodních tocích. Proto jsme schopni lépe reagovat v případě, že bychom byli postaveni před náhlé vzedmutí v našem průmyslu. Je to rovněž další krok v přechodu k otevřeným trhům navrženém a vyvinutém - jak jistě poslanci vědí - za účasti zainteresovaných ekonomických hráčů a na základě jednání s členskými státy a s Parlamentem. Prosazováním procesu postupné změny jsme tomuto sektoru pomohli se přizpůsobit. To bylo podporováno sociálními partnery. Nepožadovali jsme prodloužení dobrovolných úrovní růstu stanovených Memorandem o porozumění (MOU), když roku 2008 končilo, ani jsme nepožadovali pokračování zmíněného systému dozoru v roce 2009 - ačkoliv uznávám, že některé členské státy by byly radši, kdybychom to byli udělali. Dovoz z Číny celkově vzrostl, ale v rámci rozumných mezí. Výrazné nárůsty u některých kategorií - jako jsou například šaty, kalhoty a svetry - byly vyváženy poklesem dovozu textilního zboží od dodavatelů z jiných zemích. Takže v roce 2008 celkově došlo jen k mírnému celkovému nárůstu a trhy to vstřebaly přiměřeně dobře.
Správnou politickou odpovědí není zavřít naše trhy nebo monitorovat dovoz. Potřebujeme se postarat o to, aby se v současných podmínkách všechny podniky dokázaly měnit, přizpůsobit, inovovat a aby mohly obchodovat. Právě na pomoc takovým podnikům byl schválen plán hospodářské obnovy. Ten samozřejmě představuje obrovské navýšení HDP Evropské unie o 1,5 %, které by mělo pomoci textilnímu a oděvnímu sektoru. Výzvy pro tento sektor časově předcházejí současnému hospodářskému zpomalení. Osm z patnácti žádostí o dotaci z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci bylo na podporu textilních dělníků.
Komise je připravena podporovat iniciativy vytvářet partnerské spolupráce v textilním a oděvním sektoru určené k předvídání restrukturalizace s cílem chránit zaměstnanost a celkově prospěch, který tento sektor má ze skutečnosti, že tu existuje dlouhodobý rámec pro společenský dialog. Vítáme parlamentní usnesení o budoucnosti textilního odvětví. Posouváme se kupředu v otázce přístupu na trh, otázce fondů z Iniciativy rozhodujících trhů pro Evropu a v otázce každé dohody o volném obchodu, jakožto záležitostí věnovaných environmentálním a sociálním normám. Devalvace měny samozřejmě zůstává na našem pořadu jednání.
Georgios Papastamkos
Paní předsedající, textilní výroba a oděvnictví jsou globalizovaným hospodářským sektorem par excellence, sektorem, který je charakterizován neustálými změnami z hlediska místa výroby a neustálými restrukturalizacemi a adaptacemi na nové situace, jako je liberalizace mezinárodního obchodu. Pro mnohé členské státy Evropské unie, včetně Řecka, je tento sektor důležitým zdrojem vývozu a zaměstnanosti. Nicméně značný počet přesunů výrobních jednotek a neustálé snižování zaměstnanosti nabývají znepokojujících rozměrů. Vedle strukturálních problémů tu zápornou roli hraje též ostrý rozpor mezi dovozními cly Evropské unie na jedné straně a dovozními cly jejích nejvýznamnějších konkurentů na straně druhé. Paní komisařko, hovoříme o sektoru, který představuje nesmírně vysoké procento z celku zabavených pirátských výrobků na hranicích Evropské unie, procento, které neustále roste. Za této situace považuji návrh na zřízení evropské observatoře pirátských výrobků za dobrý nápad, abychom dosáhli lepší koordinace mezi příslušnými orgány, členskými státy a Komisí a také podmínek efektivní spolupráce se soukromým sektorem. Myslím, že potřebujeme schválit nařízení o zmíněném označení "made in", které pomůže zajistit podmínky poctivé soutěže a ochrany spotřebitele. Ustanovení efektivnějších pravidel původu je důležité z hlediska uplatňování celních kvót v rámci všeobecných celních preferencí a regionálních dohod. Jsme vyzýváni, abychom zformovali nový rámec vztahů spolupráce mezi prováděcími agenturami, jež realizují průmyslovou a regionální politiku a závazky, a abychom efektivně podporovali evropské podnikání, zejména malé a střední podniky, aby mohly udržet a dále zdokonalovat své konkurenceschopné obory. Mám na mysli produkci výrobků s vysokou přidanou hodnotou z hlediska kvality a designu, inovace a užití nových technologií.
Rovana Plumb
Chtěli bychom vám poděkovat za vaše odpovědi na vznesené ústní otázky. Chtěla bych zdůraznit, že, jak je dobře známo, textilní sektor obzvláště významně přispívá do HDP všech členských států, včetně Rumunska. Jsme si dobře vědomi toho, že tento sektor vytváří nová pracovní místa, zejména pro ženskou pracovní sílu. Souhlasím s vámi navrhovanými opatřeními a podporuji je, protože když víme, jak je obchod v současné hospodářské krizi důležitý, musíme si uvědomit, jak důležitá jsou opatření, jež musíme učinit na ochranu pracovních míst.
Když pomyslím na to, že na konci minulého roku skončil systém společného dozoru nad dovozem textilního zboží z Číny, který, jak chápu, byl důležitým nástrojem pro monitorování trhu, chtěla bych Komisi navrhnout, aby větší pozornost věnovala nejen textilnímu sektoru, ale také dalším zranitelným průmyslovým sektorům, jako je ocelářství, chemický průmysl a strojírenství. Rovněž bych chtěla navrhnout, aby Evropská komise pravidelně předkládala studie posouzení dopadů, statistické údaje či jiné prvky a relevantní nástroje pro tyto sektory. Chtěla bych vám ještě jednou poblahopřát k opatřením, která jste navrhla ohledně přístupu na trh, volného trhu, fondů a životního prostředí.
Gianluca Susta
Paní předsedající, dámy a pánové, není žádných pochyb, že stojíme tváří v tvář nesmírně vážné průmyslové krizi, a evropský textilní průmysl nemůže této krizi, která je také produktem finanční krize, uniknout.
Je jasné, že zbrzdění utrácení spotřebitelů postihuje evropské špičkové výrobky, včetně těch z mé země, Itálie, v sektoru, jenž zaznamenal, jak předsedkyně Výboru pro mezinárodní obchod upozornila, ztrátu 350 000 pracovních míst a 5 % podniků.
V tomto bodě se však domnívám, že více než finanční podporu tento sektor potřebuje, tak jako jiné průmyslové sektory, pravidla a vyžaduje, jak již bylo upozorněno, skutečnou reciprocitu. Zatímco můžeme pochopit, že existují sklony ke skutečnému otevření trhů nově se rozvíjejících zemí na podporu jejich vývoje a nových trhů, mnohem méně pochopitelný je nedostatek reciprocity z hlediska legislativních a celních bariér, pokud se týče nejrozvinutějších zemí: Spojených států, Kanady, Austrálie a Japonska.
Právě z tohoto důvodu některé zásadní problémy - pro jejichž vyřešení se podle mě více horovalo na papíře než v praxi -, jako je otázka označování původu, se musí znovu stát středem pozornosti v Komisi a v Radě. Evropa potřebuje nová pravidla, ale potřebuje také reciprocitu a zvýšené úsilí v boji proti padělání a pirátství, podniknout skutečné kroky v antidumpingových opatřeních a zvláště schválit nařízení o označování původu.
Víte, paní komisařko, jestliže se zúčastníme boxerského zápasu s jednou rukou uvázanou za zády, nemůžeme vyhrát. Rád bych také znovu zdůraznil, že to je problém, který máme také se Spojenými státy, nikoli pouze s Čínou či Indií. Oni mají pravidla vysledovatelnosti, která ukládají také našim výrobkům, my však taková pravidla nemáme. To pak je zásadní problém, s ohledem na nějž, jak se domnívám, musí být iniciativa Komise mnohem větší než v minulosti, protože jsme viděli, že když chce, dokáže dokonce přesvědčit i ty, kteří by se chtěli hádat, jak tomu bylo v případě otázky životního prostředí.
Abych to uzavřel, mám pocit, že existují některá opatření, která jsou drahá, a jiná, která jsou méně drahá, ale ta drahá jsou součástí balíčku na řešení krize, který má být brzy zahájen. Zahrnují Fond pro přizpůsobení se globalizaci, možnost většího úvěru na podporu investic a posílení kapitalizace malých a středních podniků, více financí pro výzkum pro textilní technologickou platformu a větší podporu vývozu pro malé a střední podniky. Těmi méně drahými opatřeními jsou specificky nařízení o označování původu, ochrana duševního vlastnictví, antidumpingová opatření a boj proti padělání. Jestliže se nám podaří navrhnout všechna tato drahá i levná opatření, věřím, že evropskému hospodářství pomůžeme bez měnění pravidel soutěže a aniž bychom upadli do neoprotekcionismu.
Pedro Guerreiro
Bezprostředně po jiných iniciativách jsme Výboru pro mezinárodní obchod Evropského parlamentu navrhli, že by měla být vznesena ústní otázka s rozpravou v plénu ohledně výroby a zaměstnanosti v textilním a oděvním odvětví v různých členských státech Evropské unie, protože to považujeme za naléhavé a nezbytné.
Rovněž jsme navrhli, aby se této rozpravy účastnila Rada a byla ukončena usnesením tohoto Parlamentu; avšak tyto návrhy nenašly podporu jiných parlamentních skupin.
Uplynulo více než rok od rozpravy konané v tomto Parlamentu 12. prosince 2007. Tehdy jsme spustili poplach, že pokud nebudou přijata opatření na ochranu výroby a zaměstnanosti v textilním a oděvním odvětví, budeme dál stát tváří v tvář pomalé agónii a destrukci velké části tohoto strategického sektoru. Od té doby, a jak se dělo už předtím, bylo ztraceno tisíce pracovních míst a bylo zavřeno nespočet podniků, takže jen za poslední dva roky zmizelo 350 000 pracovních míst a 5 % podniků.
Ptáme se, zda je tohle to, s čím Evropská komise podle svého tvrzení bojuje prostřednictvím restrukturalizace. Od té doby, a jak tomu bylo už předtím, stojí pracující stále tváří v tvář nezaměstnanosti - až příliš často bez vyplacení odstupného či dlužných mezd - v situaci zostřeného vykořisťování, větší nejistoty, pozdních výplat mzdy a neregulované pracovní doby.
Určité věci a určití lidé jsou odpovědni za tuto situaci, jako ti, kdo podporují liberalizaci obchodu s textilním a oděvním zbožím a přesouvání výroby se zřetelem na maximální zisky, a tak staví velkou část tohoto sektoru do zápasu proti konkurenci založené na od počátku definovaných dvojích standardech.
Tváří v tvář této situaci Evropská unie buď dělala, že neslyší, nebo přijímala zmírněná opatření, která zdaleka neřeší problémy a potřeby tohoto sektoru. Evropská komise nepovažuje textilní a oděvní průmysl za specifický, jak tvrdí, odlišný od ostatních sektorů. Spolu s neodkladnými opatřeními, jež musí být přijata každým členským státem, má Evropská unie také povinnost přijít s řešením problémů, s nimiž se tento sektor potýká.
Paní komisařko, kdy začnou platit závazná pravidla označování původu výrobků a bude schváleno například zmíněné nařízení o označení "made in"? Kdy začnou pro dovážené výrobky platit stejné požadavky na bezpečnost a ochranu spotřebitele, jaké jsou vyžadovány od výrobků vyrobených v Evropské unii? Jak bude dál Evropská unie monitorovat v reálném čase dovozové trendy a celní inspekce a kontroly a udržovat tak sektor plně informovaný a dovolávající se ochranných doložek, kdykoliv to bude potřeba? Jak využije finanční rámec na léta 2007-2013, včetně takzvaného Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci, aby pomohla výrobě a zaměstnanosti v textilním a oděvním odvětví, zejména pak malým a středním podnikům postiženým liberalizací? Kdy budeme mít peněžní a zahraniční politiku, která nebude penalizovat vývoz některých členských států? Kdy bude vytvořen program Společenství navržený tímto Parlamentem a kdy budou odblokovány finanční zdroje na modernizaci a podporu tohoto sektoru a diverzifikaci průmyslové činnosti, zejména ty zaměřené na nejvíce znevýhodněné regiony, jež jsou na tom závislé?
Tokia Saïfi
- (FR) Paní předsedající, evropské textilní a oděvní odvětví je sektorem, který byl v posledních několika letech tvrdě zasažen ničivými účinky globalizace.
Dnes, navzdory některým dosud bolestivým ranám v určitých evropských regionech, je tento sektor schopen změnit směr, v neposlední řadě vývojem technických a inovativních textilií.
Avšak nepodkopávejme schopnost tohoto průmyslu zotavit se tím, že budeme nevšímaví a lhostejní. Evropská unie si opravdu musí udržet politickou vůli vytvářet pevný konkurenceschopný rámec pro své podniky tím, že zůstane bdělá a učiní praktické a účinné kroky, když se to ukáže být potřebné.
Aby toho byla Unie schopna, paní komisařko, musíte nadále monitorovat celní statistiky dovozu z Číny a musíte udržet tento sektor informovaný o nejnovějším vývoji. Musíme mít oči otevřené a musíme umět reagovat. Evropská unie k tomu má prostředky: nástroje pro ochranu obchodu jsou dokonalým příkladem takových prostředků. Proto budu dál znovu a znovu tvrdit, že Evropa, která chrání, není protekcionistická Evropa.
Nicméně mé dnešní obavy, paní komisařko, vycházejí z nebývalého vzrůstu množství zabavených padělaných textilních a kožařských výrobků, výrobků, jež jsou napuštěny azobarvivy či niklem, jež vystavují bezpečnost a zdraví evropských spotřebitelů stále většímu riziku. Je to fenomén, který jak si dovedete dobře představit, neodejde spolu s hospodářskou krizí, kterou nyní procházíme.
Proto vás vyzývám ke spolupráci s členskými státy na co nejrychlejší realizaci čtyřletého akčního plánu boje proti padělání a pirátství, včetně vytvoření Evropské observatoře proti padělání a posílení evropského celního systému.
Zavedení povinnosti uvádění původu zboží pocházejícího z třetích zemí, harmonizace postupů celní kontroly a trestání porušování práv duševního vlastnictví trestním stíháním jsou bitvy, jež musíme vybojovat jménem našich podniků, našich pracovních míst a občanů Evropy.
Francisco Assis
(PT) Paní předsedající, paní komisařko, toto je velice konkrétní případ, v němž se velice dobře uplatňuje rozlišení, jež jsme před malou chvílí, v předchozí rozpravě, učinili mezi ochranou a protekcionismem.
Musíme říci "ne" protekcionismu, jenž ožebračuje, ale ochrana zajišťující základní práva Evropanů je naprosto nezbytná. Toto je velmi důležitý sektor v různých evropských regionech a zemích, jako je tomu v případě mého regionu, severního Portugalska. Má klíčový význam pro regionální hospodářství. Je to sektor, který je obzvláště vystaven globalizačnímu procesu. V závažné finanční krizi, jakou právě procházíme, tento sektor zažívá naprosto tragické časy.
Evropská unie a členské státy by měly textilnímu průmyslu věnovat větší pozornost a rozhodnout se pro obranná a útočná opatření. Obranná opatření znamenají užití všech mechanismů a nástrojů obchodní obrany, jež máme k dispozici. Zahrnují rovněž udržení politického dialogu s našimi hlavními partnery, abychom zabránili situacím skutečného peněžního protekcionismu a situacím ohrožujícím legitimní zájmy evropských výrobců. Bránit evropské výrobce, zaměstnavatele a pracující je bránit evropské občany a také bránit evropské spotřebitele. To si musíme konečně a provždy uvědomit.
Zároveň musíme tato obranná opatření používat v souladu s tak jednoduchými principy, jako jsou ty, které tu již byly stanoveny: princip reciprocity a princip neustálého boje proti nepoctivé soutěži. Nežádáme žádnou speciální léčbu pro Evropskou unii či pro nejpostiženější regiony Evropské unie. Jednoduše požadujeme, aby existovala pravidla a aby ta pravidla byla založena na základních principech reciprocity. Ovšem zatímco Evropská unie a členské státy nesmějí zaváhat v boji za nástroje obchodní obrany, jejichž uplatnění je vždy to nejvhodnější, musíme také vybudovat ofenzivní politiku a opatření. To se vlastně již děje, pokud se týká modernizace sektoru a rovněž v oblasti rozvoje lidských zdrojů, investic do profesionálního výcviku, technologické modernizace a rozvoje regionů.
Existují regiony, a já dobře znám jeden z nich, kterým je, jak jsem právě řekl, region severního Portugalska, které stojí tváří v tvář skutečně tragickým situacím a je zapotřebí se jim postavit čelem.
DanutBudreikait
(LT) V litevském textilním a oděvním odvětví bude v tomto roce možná ztraceno 50 % pracovních míst. Téměř 20 000 pracujících možná přijde o práci. Nebyl by to pouze důsledek hospodářské a finanční krize. Textilní průmysl musí odolávat nerovným konkurenčním podmínkám a uplatňovat vyšší výrobní, pracovní, hygienické a ekologické standardy. Je velice těžké konkurovat dotované čínské produkci kvůli nevyváženému směnnému kurzu, bankovní úvěrové politice, absenci amortizačních odpočtů a daňové politice. Navíc Čína a další země neustále zvyšují bariéry přístupu na trh postihující evropské výrobky. Co si Komise myslí o situaci, kde cena čínského výrobku je nižší než cena surovin použitých pro jeho výrobu? Jaké kroky Komise plánuje učinit, aby znovu nastolila podmínky rovné soutěže, tu takzvanou "stejnou startovní čáru"? Mimoto bych chtěla požádat, aby byla předložena konkrétní fakta ukazující, jak oddělení, zřízené Komisí na pomoc malým a středním podnikům, pomáhá textilnímu průmyslu zahajovat vyšetřování uplatňování opatření na ochranu trhu v jasných případech nepoctivé soutěže? Pro vaši informaci, výrobci lněného textilu se už dva roky pokoušejí zahájit antidumpingové řízení proti lněným tkaninám čínského původu, ale dosud toho nebyli schopni, neboť Komise jim v tom neposkytuje žádnou podporu. Co Komise navrhuje, že mají textilní výrobci dělat?
Ivo Belet
(NL) Paní komisařko, před chvílí jste řekla, že situace s dovozem textilu z Číny v roce 2008 dopadla celkově lépe, než se očekávalo. Cítím se povinen vašemu tvrzení důrazně odporovat, neboť čísla vykreslují docela jiný obrázek.
Ve skutečnosti dovoz textilu z Číny loni neuvěřitelně vzrostl. Není pochyb, že když se podíváme na trička, kalhoty, šaty a svetry, jinými slovy na ohrožené kategorie výrobků, došlo téměř ke zdvojnásobení dovozu v rozmezí jediného roku a to je jasným důvodem k velkým obavám. Znamená to, že systém dozoru, který jsme tady celou tu dobu měli, nefunguje. Jak všichni víme, tento systém dvojí kontroly již není v provozu. Tato situace, paní Ashtonová, je neudržitelná, protože neexistují skutečné sankce, jež bychom mohli uplatňovat; nemáme žádné páky.
Jak uvedl předchozí řečník, čísla rovněž ukazují, že je něco zásadně špatně s cenami těchto masivně dovážených čínských textilních výrobků. Ceny klesly téměř o třetinu a tento pokles nelze přičítat pouze rozdílům směnného kurzu. Navíc, paní komisařko, výrobní náklady v Číně za poslední rok opět ostře vzrostly, z čehož lze vyvodit, že tyto ceny jsou prakticky dumpingovými cenami. Spoléháme na vás, že nedovolíte, aby to prošlo jen tak bez odezvy. Jak před chvílí uvedla paní Wortmannová-Koolová, za poslední dva roky bylo ztraceno 350 000 pracovních míst. Do značné míry je to výsledek nepoctivé soutěže a my potřebujeme na tuto situaci zformulovat odpověď.
To není jediná znepokojující věc, paní komisařko. Jak víte, v současné atmosféře je mnohem obtížnější získat úvěrové pojištění a to má přímý, zhoubný dopad na vývoz. Francouzská vláda již vyvinula systém dodatečného úvěrového pojištění pro oděvní a textilní sektor. Stálo by za zvážení, zda bychom tento systém nemohli doporučit a rozšířit jej dále na evropské úrovni. Nenavrhuji harmonizaci, ale abychom se na evropské úrovni pokusili uskutečnit iniciativy na podporu, do určité míry, tohoto francouzského systému. Můžete nám dát příslib, že s využitím pravomocí, jež máte, zahájíte iniciativy v tomto smyslu? Tyto iniciativy nemusí nic stát. Je to jednoduše otázka politické vůle a koordinace.
Martí Grau i Segú
(ES) Paní předsedající, paní komisařko, jak jsme byli v poslední době svědky, textilní sektor zažívá vážnou krizi, která vede k mnoha uzavírkám podniků, přesunům výroby a propouštění, zejména v regionech specializovaných na tento průmysl.
Vzhledem k současné hospodářské krizi by Evropská komise ve spojení s členskými státy měla co nejrychleji učinit kroky ke zmírnění socioekonomických dopadů této restrukturalizace. Tyto změny jsou obzvláště dramatické pro postižené regiony a rodiny.
Myslím, že by pracujícím v textilním a oděvním průmyslu měla být poskytnuta pomoc a že by měla být navržena sociální opatření ve formě plánů na pomoc podnikům, jež procházejí restrukturalizací a v současné době se nacházejí ve velmi obtížné situaci. Bylo by žádoucí vyčlenit podstatnou část Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci na restrukturalizaci a rekvalifikaci v textilním sektoru, zejména pro malé a střední podniky, jež tvoří většinu tohoto sektoru v Evropské unii. Malé a střední podniky značně doplácejí na účinky liberalizace trhu.
Mimoto by měl být znovu zaveden systém kontroly dovozu, zejména co se týká dovozu čínského zboží kvůli jeho objemu. To vůbec není otázka prosazování obchodních bariér. Je to více otázka kompenzace negativních účinků této významné změny. Neměli bychom zapomínat, že Evropská unie je druhým největším vývozcem textilních výrobků a oděvů na světě, kvůli čemuž je zapotřebí zajistit optimální přístup na trhy třetích zemí. Je to zásadní pro budoucnost textilního a oděvního průmyslu v Evropské unii a zejména pro malé a střední podniky.
To vše musí být samozřejmě realizováno zároveň se zajištěním poctivé soutěže na základě prosazování sociálních a environmentálních norem v těchto zemích. V tomto směru by bylo poskytování přesných informací spotřebitelům, například nařízení ukládající označování původu, které, jak víme, nebylo zavedeno, velice užitečné, neboť by znamenalo, že by dovážené výrobky podléhaly stejným požadavkům na bezpečnost a ochranu spotřebitele jako výrobky vyrobené v Evropské unii.
Elisa Ferreira
(PT) Paní předsedající, paní komisařko, pokusím se otázky položit velmi stručně. Mým prvním bodem je otázka speciálního monitorovacího mechanismu Evropské unie pro textilní výrobky, který, jak bylo uvedeno, skončil 31. prosince 2008. Co tu chybí, paní komisařko, je přesné a pravidelné zveřejňování statistických dat ohledně dovozu, vývozu a cen, jaké existuje ve Spojených státech. Bez těchto údajů Evropská unie nemůže reagovat na jakékoliv nepoctivé praktiky a sama Komise není schopna definovat svoji strategii. Chtěla bych vás požádat, abyste se touto problematikou zabývala, jak již činí jiní poslanci.
Zadruhé výroba v Evropské unii stále více vyžaduje dodržování bezpečnostních nařízení, sociálních nařízení a environmentálních norem. Například registrace, hodnocení a schvalování chemických látek (REACH) je nedávnou iniciativou, jež pro nás vytváří ještě více požadavků.
Je důležité, aby Komise měla jasnou, viditelnou a monitorovatelnou strategii, co se týká podrobení dovážených výrobků stejným požadavkům. Jakým způsobem jsou v současných dohodách o volném obchodu tyto aspekty náležitě zabezpečeny? Co se týká označení "made in", mohou opravdu pomoci tento problém vyřešit?
Zatřetí Evropská unie zahájila plán hospodářské obnovy pro boj se současnou krizí. Jakou roli v tomto kontextu bude hrát obchodní politika? Co se Komise chystá udělat v tuto chvíli, kdy řada jiných zemí, jako je Čína, začíná uplatňovat stále více necelních bariér, aby se evropské zboží nemohlo dostat na čínské trhy? Jaké návrhy má, co se týká aktualizace či adaptace Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a pomoci nabízející se v rámci strukturálních fondů pro zlepšení bezprostřední situace v evropském textilním průmyslu?
A konečně, mohla by si vzhledem ke krizi, kterou procházíme, Komise konečně uvědomit ničivý dopad nadhodnoceného eura na evropské hospodářství? Jak může paní komisařka - a tím bych skončila - mezi svými kolegy komisaři a jednotkami zabývajícími se evropskou peněžní politikou zvýšit povědomí, co se týká opětovného vyrovnání ...
(Předsedající řečníka přerušila)
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, co byste udělala, paní komisařko, abyste urychlila otevření čínského a indického trhu? Hlavní samozřejmě je, abychom mohli do těchto zemí vyvážet naše výrobky. Velmi mnoho evropských podniků v Číně investuje a buduje a kupuje tam továrny. Proto je otevřenější trh skutečně prvořadou prioritou. Jaký rozsah působnosti tu máte - v případě potřeby ve spolupráci s panem komisařem Kovácsem -, co se týká poskytování daňových pobídek textilnímu průmyslu, jako jsou kratší amortizační doby, se zřetelem na zvýšení úvěruschopnosti podniků? To by přirozeně také pomohlo zajistit pracovní místa. Až bude v budoucnu realizována Basilejská dohoda II, bude zapotřebí mít k dispozici vhodné struktury pro zvyšování úvěruschopnosti firem.
Zbigniew Zaleski
(PL) Paní komisařko, já chci samozřejmě vyjádřit silnou podporu názorů našich kolegů poslanců, kteří říkají, že by naše malé podniky měly být chráněny před prodejem zboží nízké kvality a padělaného a pirátského zboží. Vzpomínám si, že nás zástupci Toskánské asociace výrobců během své návštěvy žádali o uznání faktu, že nepotřebují ochranu, ale jasné potvrzení, že označení "made in Italy" bude k vidění pouze na jejich italských výrobcích.
Nyní chci něco dodat a informovat paní komisařku, že má vskutku dost obtížný úkol vyřešit určité dilema. Na jedné straně spotřebitelé samozřejmě chtějí nakupovat levnější výrobky, jinými slovy za nízkou cenu, nehledě na to, zda ty výrobky pocházejí z Číny nebo z nějaké jiné země, a na straně druhé musí vědět, že to může být za cenu, že jejich vlastní spoluobčané přijdou o práci. Možná by vám, jako někomu, kdo podporuje hledání řešení tohoto dilematu, pomohla kampaň na informování veřejnosti o této problematice prostřednictvím pokládání otázek a návrhů, jež by našly podporu společnosti. Protože tohle se týká spotřebitele, a nikoliv pouze Komise.
Miloslav Ransdorf
(CS) Děkuji paní předsedající, já mám jenom jednu krátkou poznámku k celému tomu komplexu textilního průmyslu a dopadů globalizace na něj. Myslím si, že je asi špatné, abychom dělali čistě jenom ochranářská opatření. Podstatné je zdvihnout technické vybavení a kvalitu produkce v Evropě a posunovat evropský textilní průmysl změnou jeho struktur do oblasti specialit a do té kvalitativní úrovně, na kterou asijská konkurence nedosáhne. Je to možné a některé podniky v Evropě jdou touto cestou a vytvářejí si nové segmenty trhů, kde se cítí vcelku komfortně. Myslím si, že tomuto úsilí je třeba dát celoevropský charakter a promyšlenou koncepci.
Předsedající
- Paní komisařko, ze všeho nejdříve chci říci, že je mi potěšením vidět vás znovu tady ve sněmovně.
Catherine Ashton
členka Komise. - Paní předsedající, dovolte mi reagovat na několik poznámek, které zde byl učiněny. Řada ctěných poslanců - pan Papastamkos, pan Susta, paní Ferreirová, pan Grau i Segú a pan Zaleski - hovořili o nařízení ohledně označování "made in". Myslím, že návrh, jenž Komise předložila, je rozumný a měl by být schválen a že je to v zájmu obchodu. Ovšem jak ctění poslanci vědí, ještě nemám v Radě většinu a jakoukoliv podporu, kterou mi mohou ctění poslanci při získávání této většiny poskytnout, nanejvýš uvítám.
Řada poslanců - zejména pan Susta, paní Saïfiová a pan Assis - a paní Budreikaitėová hovořili o nástrojích ochrany obchodu a o tom, jak je důležité zajistit, abychom mechanismy, jež máme, mohli efektivně používat. Ve svém slyšení jsem se zavázala, že se o to postarám, a nadále na tom pracuji.
Co se týká duševního vlastnictví, je důležité, abychom měli akční plán, a já se tím hodlám zabývat. Rovněž se chci vyslovit ke zvláštnímu bodu týkajícímu se zmíněného pomocného oddělení a malých podniků. Toto oddělení je speciálně navrženo pro pomoc malým podnikům v otázkách obrany. Jsem za ně velice vděčná. Pokud si ctění poslanci přejí více informací nebo mají nějaké obavy, mohou se na mě beze všeho obrátit.
Velkým tématem této diskuse je "ochrana, nikoliv protekcionismus". Já bych jen chtěla říci - možná zejména paní Plumbové a panu Ransdorfovi - že toto jsou důležitá rozlišení. Je velice důležité bojovat proti protekcionismu; je důležité se ujistit, že podporujeme naše průmyslová odvětví, aby byla v budoucnu schopná obstát v konkurenci a obchodovat.
Byla zde přednesena řada zajímavých myšlenek, jako hodnocení dopadu na průmysl, a já je postoupím svému kolegovi panu Günteru Verheugenovi. On dobře chápe význam sběru dat a statistik, ale já se postarám o to, že se k němu donesou obavy, které jste vyslovili. Jak bylo řečeno, musíme se podívat na všechny iniciativy ležící na stole a na to, jak budeme řešit otázku přístupu na trhy. Panu Guerreirovi bych chtěla říci, že naprosto uznávám strategický význam textilního zboží a oděvů a jeho váhu v diskusi, kterou jsme vedli o akcelerujících trzích.
Má poslední poznámka je adresována panu Rübigovi: nedokážu vám za vteřinu říci, jak moc potřebujeme urychlit otevření trhů v Indii a Číně, ale moc ráda si o tom s vámi, jak se vám to bude nejlépe hodit, popovídám.
Předsedající
- Rozprava je ukončena.
Písemné prohlášení (článek 142)
Czesław Adam Siekierski  
Dovoz levných textilních výrobků z Číny do Evropy je problém, který v poslední době narůstá v důsledku pozvolné liberalizace světového obchodu. Čínský textilní průmysl, který má k dispozici mnohamilionovou levnou pracovní sílu, má očividnou výhodu oproti evropským výrobcům, kteří se specializují zejména na značkové výrobky. Pokud se týče vzestupného nahrazování domácí produkce cenově lépe konkurujícím dovozem z Číny, pozorujeme negativní sociální účinky, které nejvíce starostí dělají regionům, jež se po staletí specializovaly na výrobu oděvů. Jelikož v současné době zápasíme s jednou z nejvážnějších hospodářských krizí v historii, hrozba zbídačení rozsáhlých oblastí Unie je ještě větší.
Nekontrolovaný příliv levných oděvů z Asie rovněž znamená problém padělání značkových výrobků, které dále oslabuje pozici evropských výrobců a vystavuje spotřebitele vážným rizikům spojeným s nízkou kvalitou dovozových výrobků.
Nemůže být žádných pochyb, že v důsledku vypršení platnosti dohody o bilaterální kontrole na konci roku 2008 je zapotřebí učinit okamžité kroky k prodloužení tohoto systému. Rovněž je žádoucí zřídit v rámci Evropské unie skupinu na nejvyšší úrovni, jejíž funkcí by bylo monitorovat příliv čínských textilních výrobků a dohlížet na jejich kvalitu. Když pomyslím na to, že tváří v tvář hospodářské recesi by ochraně pracovních míst měla být ze strany vlád členských států a Komise věnována zvláštní pozornost, vyzývám, aby byl problematice ochrany evropského textilního trhu udělen prioritní status.
