Frågestund (frågor till rådet)
Talmannen
Nästa punkt är frågestunden (B6-0231/2009).
Följande frågor har ställts till rådet:
Jan Kohout företräder rådet här. Jag skulle vilja ta tillfället i akt att välkomna det beslut som har fattats i dag av den tjeckiska senaten och som ger oss stort hopp om en framtida ratificering av Lissabonfördraget.
Angående: Skydd av den europeiska kulturproduktionen
Den europeiska kulturproduktionen har försvagats eftersom det blivit allt vanligare med piratkopior av kulturella verk. Vilka åtgärder föreslår rådet att man ska vidta för att på ett effektivt sätt skydda dessa verk?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Tack för era vänliga ord till Tjeckien och dess senat. Vi tycker också att det är väldigt roligt att Lissabonfördraget har fått mycket grönare ljus nu än för några timmar sedan.
Angående den första frågan vill jag säga att rådet delar den oro som parlamentsledamoten uttrycker beträffande behovet av en övergripande lösning på problemet med piratkopiering av upphovsrättsligt skyddade verk. Frågan har pekats ut som ett prioriterat politikområde av både Europaparlamentet och rådet, och ingår i det övergripande arbetet för att skydda europeiska upphovsmäns verk och ge dem goda innovationsförutsättningar. Detta gagnar samtidigt den europeiska ekonomins konkurrenskraft.
Europaparlamentet och rådet har antagit direktiv 2004/48/EG, som syftar till att införa en gemenskapsram för säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter, och utarbetar för närvarande ett förslag till direktiv om straffrättsliga åtgärder till skydd för immateriella rättigheter.
Den befintliga rättsliga ramen ger medlemsstaterna en gedigen grund när de vidtar åtgärder mot piratkopiering eller på andra sätt arbetar för ett åstadkomma effektivt immaterialrättsligt skydd. Europeiska gemenskapen och medlemsstaterna deltar också löpande i förhandlingar som syftar till att förstärka det internationella skyddet för immateriella rättigheter, bland annat genom utkastet till handelsavtalet om åtgärder mot varumärkesförfalskning.
Som ett led i en övergripande plan för att bekämpa varumärkesförfalskningar och piratkopior antog rådet den 25 september 2008 en resolution som fastställde konkreta åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen skulle vidta. Rådet antog också i november 2008 ett antal slutsatser med anledning av kommissionens meddelande i januari 2008 om kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden, som bland annat framhöll behovet av att främja och underlätta laglig Internetförsäljning av upphovsrättsligt skyddat material. Detta är ett viktigt och verksamt sätt att bekämpa piratkopiering.
På tullområdet har rådet antagit förordning (EG) nr 1383/2003 om tullmyndigheternas ingripande mot varor som misstänks göra intrång i vissa immateriella rättigheter och om vilka åtgärder som skall vidtas mot varor som gör intrång i vissa immateriella rättigheter. Denna förordning innehåller bestämmelser för i vilka fall tullmyndigheterna får ingripa då varor misstänks göra intrång i immateriella rättigheter, och vilka åtgärder som myndigheterna ska vidta om varor konstateras göra intrång.
Gemenskapen har framför allt ingått en rad avtal om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor. Bland annat slöts nyligen ett sådant avtal med Kina. Syftet är att förbättra och underlätta samarbetet med tullmyndigheter i tredjeländer, för att därigenom bland annat främja bekämpandet av varumärkesförfalskningar och piratkopior. Dessa avtal ger Europeiska gemenskapen praktiska förutsättningar och metoder för att samarbeta med tullmyndigheter i partnerländer. Avtalen genomförs och uppdateras ständigt inom ramen för de gemensamma tullsamarbetskommittéer som inrättats genom avtalen.
På multilateral nivå bidrar rådet aktivt till det arbete som uträttas under Världstullorganisationens överinseende.
Avslutningsvis antog rådet den 16 mars 2009 en resolution om en europeisk handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i immateriella rättigheter under perioden 2009-2012. Planen kompletterar den resolution jag nämnde förut, som rådet antog den 25 september 2008.
Rådet utvärderar även i framtiden gärna initiativ för att utöka rättighetsinnehavarnas skydd genom att stärka kampen mot varumärkesförfalskningar och piratkopior. Rådet uppskattar de åtgärder i den riktningen som Europaparlamentet vidtar.
Manuel Medina Ortega
(ES) Herr ordförande! Tack så mycket för ert svar. Jag anser att rådet faktiskt förstår vad problemet är. Jag skulle dock vilja insistera på denna punkt och fråga er, som rådsordförande, om rådet är medvetet om att den europeiska kulturproduktionen för närvarande är under miniminivå.
Europeiska unionens lagstiftning för skydd av kulturproduktionen liknar den som finns i utvecklingsländerna. Till följd av detta sjunker vår kulturproduktion till nivåer som man hittar i sådana länder. Detta är särskilt tydligt i den audiovisuella sektorn där majoriteten av produktionen sker utanför Europa, huvudsakligen i Förenta staterna, därför att kulturproduktionen skyddas där. Om inte EU skyddar sin kulturproduktion kommer den att försvinna. Är rådet medvetet om det ansvar som det har i dag?
Paul Rübig
(DE) Min fråga rör följande: Catherine Trautmann röstades ner här i parlamentet i dag med sitt kompromissändringsförslag om telekommunikationspaketet. Detta betyder således att hon har försatt president Nicolas Sarkozy i ett bra läge med hans förslag ”three strikes - out”. Hur ser det tjeckiska ordförandeskapet på dagens omröstning i parlamentet om Europas kreativa konstnärer som vill skydda sina rättigheter på Internet?
Jan Kohout
Herr talman! Jag vill bara försäkra den ärade parlamentsledamoten om att rådet är väl medvetet om att detta är en betydande verksamhet och att det handlar om ett verkligt hot mot européernas och Europeiska unionens kulturella välstånd. Jag anser det vara tydligt utifrån den åtgärdslista som rådet har åtagit sig föregående månader och år att dessa frågor har varit och fortsätter att vara prioriterade. Detta gäller även inom ramen för den omfattande europeiska plan enligt vilken särskilda åtgärdsmål har satts upp, såsom inrättandet av ett europeiskt observationscentrum angående varumärkesförfalskning och piratkopiering. Jag anser att det i detta sammanhang står klart att rådet inser sitt ansvar, är medvetet om problemets allvarliga karaktär och har föresatt sig att vidta särskilda åtgärder i denna fråga. När det gäller telekommunikationspaketet har både det tidigare ordförandeskapet och vi som innehar det nuvarande lagt ned mycket energi på denna fråga. Vi är besvikna över att den fullständiga kompromissen, däribland bestämmelsen om piratkopiering, inte har blivit godkänd. Jag hyser förhoppningar om att det telekommunikationspaket som vi enats om så småningom kommer att antas efter ytterligare förfaranden. Icke desto mindre är jag besviken över att paketet inte, av de anledningar som den ärade parlamentsledamoten nämnt, har antagits i dag.
Angående: Klimatförändringar
Det är allmänt känt att den tjeckiske presidenten Václav Klaus har en skeptisk inställning till klimatförändringar. Hur ser rådet mot bakgrund av detta till att åsikterna hos de flesta av EU:s medlemsstater och medborgare - som stödjer den vetenskapliga sanningen att människan orsakar klimatförändringar - respekteras, i synnerhet vad gäller förberedelserna inför klimattoppmötet i Köpenhamn och det kommande svenska ordförandeskapet?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) I mars i fjol utarbetade rådet en ny ståndpunkt inför de internationella klimatförhandlingarna, särskilt med anledning av Köpenhamnskonferensen. Dessa finslipades ytterligare vid vårens möte i Europeiska rådet.
Mötet genomfördes den 19-20 mars 2009. Rådet underströk då sin övertygelse att den ekonomiska krisen, och de politiska åtgärder som den föranleder, ger oss en chans att genomföra de ekonomiska reformer som behövs. Samtidigt ökar vi tempot i de reformer som ska ge oss en trygg, hållbar och resurssnål ekonomi, med låg förbrukning av kolbaserade bränslen.
Enligt rådets slutsatser efter Europeiska rådets möte i mars i år avser Europeiska unionen att även i fortsättningen gå i spetsen för att få till stånd ett globalt, övergripande klimatavtal i Köpenhamn i december i år, som ska hålla den globala uppvärmningen under 2 °C.
För detta ändamål påminde Europeiska rådet om att EU har förbundit sig att bidra till ett sådant avtal genom att minska utsläppen med 30 procent, förutsatt att andra industriländer utfäster sig att göra jämförbara utsläppsminskningar, och att även de mest framskridna utvecklingsländerna ställer upp i den omfattning som är rimlig med tanke på deras ansvar och möjligheter. Europeiska rådet ska genomföra ytterligare överläggningar om detta vid mötet i juni.
Avril Doyle  
suppleant för frågeställaren. - (EN) Jag vill tacka det tjeckiska ordförandeskapet för dess ordförandeskap i kommittén, och för dess synpunkter om detta.
Jag har ställt samma fråga tidigare till en av era kolleger - men kan ni, inför den avgörande klimatkonferens som UNFCC:s COP-15-länder genomför i Köpenhamn i december, lova att den tjeckiska regeringen entusiastiskt ställer sig bakom ett fullgott och helt rättvist globalt avtal om att minska utsläppen av koldioxid i hela världen?
När ordförandeskapsperioden började hade ni rykte om er att vara klimatskeptiker. Kan ni bekräfta att ni har blivit omvända, och att ni hundraprocentigt står bakom det klimat- och energipaket som parlamentet med överväldigande majoritet beslutade om i december?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (CS) Herr talman! har antagits vid tidigare rådsmöten som den tjeckiska regeringen har deltagit i, och om de regeringar som instämmer i dessa slutsatser, på något sätt tyder på att den avgående regeringen eller den nya regeringen som tillträder på fredag har ändrat uppfattning i denna fråga. När det gäller detta kan vi säga att vi kommer att följa den riktning som dragits upp av föregående rådsordförandeskap, och vår ambition är att EU, trots alla problem och svårigheter som är förknippade med detta, ska göra sitt yttersta för att föra fram frågan vid det kommande toppmötet i juni, som en förberedelse för Europeiska rådets uppdrag och inom de ramar som förhandlas fram i Köpenhamn. Jag uppfattade det som att frågan anspelade på den tjeckiske presidenten. Jag kan dock kategoriskt och ärligt tala om att ett toppmöte med Japan, som EU var ordförande för genom president Václav Klaus, hölls för två dagar sedan i Prag. Om ni hittade något som inte överensstämde med EU:s gemensamma uppfattning om klimatfrågan där, var då snäll och tala om detta! Jag vet dock att ingenting sådant ägde rum. Sett i detta ljus kan jag förstå denna oro, som dock inte är helt motiverad i princip. Jag hoppas att jag har lyckats skingra era farhågor.
Angående: Lissabonfördraget och det tjeckiska ordförandeskapet
Skulle rådet kunna ge en kommentar till när Tjeckien kan tänkas ratificera Lissabonfördraget?
Jan Kohout
Herr talman! I er introduktion till mitt anförande i dag gratulerade ni Tjeckien till att dess senat i dag har godkänt Lissabonfördraget med en klar majoritet av rösterna. Jag tror att detta för närvarande är det bästa svaret på den här frågan.
Avril Doyle
(EN) Jag tackar den tjeckiske ministern, och genom honom också talmannen och alla ledamöterna i den tjeckiska senaten. Parlamentets båda kamrar har nu röstat för ratificeringen.
Nu kanske ni tycker att en irländsk ledamot inte ska kasta sten i glashus. Visst återstår det mycket att göra i Irland. Det finns också en del dörrar att sopa framför i Polen och Tyskland.
Men ni kan väl ändå ge oss en vink om huruvida president Václav Klaus sannolikt är beredd att respektera önskemålet från parlamentets båda kamrar och godkänna - eller åtminstone underteckna - den fullständiga ratificeringen av fördraget? Tack än en gång. Det gläder mig verkligen att er senat har fattat detta beslut i dag.
Paul Rübig
(DE) Herr talman! Jag gratulerar det tjeckiska ordförandeskapet till senatens beslut. Icke desto mindre måste jag säga att vi i EU givetvis är missnöjda med mycket när det gäller samspelet mellan EU:s institutioner, och att det är därför som vi har förhandlat om reformfördraget under de senaste åtta månaderna. Skulle det vara möjligt att hålla en debatt i Tjeckien om vad det är som vissa personer faktiskt anser är problematiskt med fördraget, och vilka alternativ som president Václav Klaus skulle kunna erbjuda EU:s folk för att dämpa det nuvarande missnöje som han så högljutt refererar till, och för att tala om vilka lösningar som han faktiskt har i åtanke? För närvarande vet vi bara att han vill förhindra reformen utan att lägga fram några positiva förslag i gengäld.
Bernd Posselt
(DE) Herr talman! Trots att president Klaus har skadat sitt lands anseende utifrån ren egocentricitet, skulle även jag vilja gratulera det tjeckiska ordförandeskapet och säga att ni innehaft ett förstklassigt ordförandeskap. Jag är glad över att ert ordförandeskap avslutas med ratificeringen av fördraget när det gäller det parlamentariska förfarandet.
Jan Kohout
Herr talman! Jag skulle vilja tacka för era uppskattande ord och för era gratulationer till att vår senat har antagit Lissabonfördraget. President Klaus har sina egna åsikter och vi i Tjeckien respekterar dessa - de är en del av den demokratiska mångfalden. När det gäller debatten om Lissabonfördraget blev den mycket intensiv, och det är därför som senaten inte har antagit Lissabonfördraget förrän nu, efter en lång diskussion. En stor majoritet av rösterna - 54 senatorer av 80 närvarande - röstade för fördraget, däribland senatorer från det civildemokratiska partiet (ODS) (det parti som president Klaus en gång grundade), vilket visar att det i Tjeckien finns ”eurorealism”, en mycket stark känsla av medansvar för Europa och för EU, och en önskan att fortsätta processen med europeisk integration och ta aktiv del i den. När det gäller den konstitutionella ordningen för ett godkännande av det tjeckiska parlamentets båda kamrar förbehandlas frågan för ratificering, vilket sedan kulminerar med ett undertecknande av presidenten. När det gäller detta fastställer inte konstitutionen några tidsfrister, och jag vill inte för närvarande spekulera om vilket datum som presidenten kommer att underteckna fördraget. Situationen är ny för oss, till och med i Tjeckien. Detta innebär att en börda lyfts från våra axlar och naturligtvis är vi överlyckliga. Vi kommer givetvis att hålla ytterligare samråd och samtal i syfte att avsluta ratificeringen inom kortast möjliga tid.
Angående: Kroatien, Makedonien och Sydösteuropa
Hur bedömer rådet möjligheterna att redan i år kunna avsluta medlemskapsförhandlingarna med Kroatien, att redan i år kunna ange ett startdatum för förhandlingarna med Makedonien samt att kunna precisera det europeiska perspektivet för de sydösteuropeiska stater inklusive Kosovo som ligger mellan Kroatien och Makedonien?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Förhandlingarna med Kroatien är nu i ett viktigt och krävande skede. Sedan förhandlingarna började har vi inlett 22 kapitel och provisoriskt avslutat sju av dessa. Man kan inte sia om vad förhandlingsprocessen utmynnar i. Förhandlingsläget avgörs, som ni vet, huvudsakligen av hur väl Kroatien lyckas förbereda sig för inträdet genom att uppfylla riktmärken för att inleda och avsluta olika kapitel, samt av hur väl Kroatien uppfyller kraven i förhandlingsramen och sina skyldigheter enligt stabiliserings- och associeringsavtalet.
Genomförandet av det reviderade partnerskapet för anslutning är också ett viktigt steg inför en utökad integration med Europeiska unionen. Ett fullständigt samarbete med Internationella tribunalen för före detta Jugoslavien, inklusive tillgång till dokument, är fortfarande en väsentlig del av förhandlingsramen. I detta sammanhang ska det påpekas att rådet ofta har sagt att ansträngningarna för att uppnå goda förbindelser med grannländerna behöver fortsätta, i enlighet med förhandlingsramen och partnerskapet för anslutning. Det gäller i synnerhet arbetet med att lösa främst gränstvister och andra återstående bilaterala problem med grannländerna.
Ordförandeskapet beklagar att gränstvisten med Slovenien försenar Kroatiens anslutningsförhandlingar och att det nu inte går lika snabbt framåt som tidigare. Ni vet ju att det förutvarande, nuvarande och kommande ordförandeskapet, precis som kommissionen, har arbetat hårt för att hjälpa parterna att komma någonvart här. I april genomförde för övrigt rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser) en nyttig överläggning för att analysera läget.
Beträffande före detta jugoslaviska republiken Makedonien vill jag påminna om att Europeiska rådet i december 2005 beslutade att ge landet kandidatstatus. Vi beaktade då särskilt kraven i stabiliserings- och associeringsprocessen, medlemskapskriterierna, genomförandet av de prioriterade områdena i partnerskapet, de betydande framstegen vid färdigställandet av den rättsliga ramen i samband med Ohrid-ramavtalet, och även att Makedonien sedan 2001 har lyckats väl med att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalet, inklusive dess handelsbestämmelser.
Efter Europeiska rådets möte i juni 2008 kan före detta jugoslaviska republiken Makedonien ta några steg till i riktning mot ett EU-medlemskap, förutsatt att landet uppfyller villkoren i Europeiska rådets slutsatser från december 2005, de politiska Köpenhamnskriterierna och de återstående viktigaste prioriteringarna i partnerskapet för anslutning. Goda förbindelser med grannländerna är ett måste. Här ingår även att man förhandlar fram en för båda parter godtagbar lösning i den viktigaste frågan. Fria och rättvisa val är en avgörande punkt. Enligt den preliminära bedömningen från OSSE/ODIHR:s valobservatörer genomfördes valen den 22 mars respektive den 5 april på ett välorganiserat sätt och uppfyllde de flesta internationella åtaganden och kvalitetskrav.
Detta utgör ett viktigt framsteg för demokratin i landet. Vi uppmuntrar de ansträngningar som görs av den nye presidenten och regeringen för att utveckla landet på ett sätt som gynnar alla medborgare. Vi uppmuntrar den nya regeringen eftersom den inriktar sig på sin reformplan, som bland annat innebär att rättsväsendet ska stärkas, ekonomin utvecklas och åtgärder vidtas för att bekämpa korruption och organiserad brottslighet.
Övriga länder på västra Balkan har på senare år kommit betydligt närmare ett EU-medlemskap. Utvecklingen har dock samtidigt varit ojämn, och enorma utmaningar återstår. Rådet kan tänka sig att stödja åtgärder som gör att man får bukt med dessa utmaningar, i synnerhet genom att genomföra stabiliserings- och associeringsavtalen och genom att bevilja ett omfattande finansiellt stöd. Stabiliserings- och associeringsprocessen är alltjämt den övergripande ramen för det europeiska perspektivet på västra Balkan. De återstående potentiella kandidatländerna på västra Balkan kan, genom att visa att det går framåt med deras ekonomiska och politiska reformarbete, och genom att uppfylla de krav och villkor som ställs, få status av kandidatländer i den mån deras utveckling motiverar det. Slutmålet är ett EU-medlemskap.
Montenegro ansökte om medlemskap i december 2008. Den 23 april i år uppmanade rådet kommissionen att yttra sig om ansökningen, så att rådet därefter kan fatta ytterligare beslut. Den 28 april ansökte Albanien om medlemskap i EU. Ännu fler länder kan så småningom komma att lämna in medlemskapsansökningar.
Rådet påminner om att Europeiska unionen kan tänka sig att stimulera den ekonomiska och politiska utvecklingen i Kosovo genom att tillhandahålla ett tydligt europeiskt perspektiv, som överensstämmer med regionens eget europeiska perspektiv. Rådet välkomnar att kommissionen avser att under hösten 2009 lägga fram en studie av de möjligheter som finns att främja Kosovos politiska och socioekonomiska utveckling. Rådet avser att underlätta människornas möjlighet till kontakt med varandra genom sådana åtgärder som att avskaffa visumkraven när milstolparna i planerna för viseringslättnader uppnås, och genom att ytterligare underlätta utbytet av studenter och unga yrkesutövare.
EU betonar principen om egenansvar, men också vikten av regionalt samarbete och goda förbindelser med respektive grannländer på västra Balkan. Det finns ett samband mellan regionalt samarbete och den europeiska dagordningen. Ju intensivare länderna på västra Balkan samarbetar sinsemellan, desto mer integrerar de sig i de europeiska strukturerna. Det beror på att regionalt samarbete får ett gemensamt synsätt att växa fram i regionen, så att man hittar lösningar på gemensamma problem. Det kan här röra sig om sådant som energi, transporter, handel, bekämpandet av organiserad brottslighet och korruption, återvändande flyktingar och gränskontroll.
Bernd Posselt
(DE) Stort tack för ett mycket bra och uttömmande svar.
Jag har tre korta följdfrågor:
Tror ni, för det första, att det tjeckiska ordförandeskapet kommer att bidra till en utveckling när det gäller Kroatien?
Kan ni, för det andra, uppge ett datum för Makedonien i år?
Vilken är, för det tredje, tidsramen för att lätta på viseringsrestriktionerna?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (CS) Herr talman! När det gäller den första frågan, om att lösa blockeringen i förhandlingsprocessen, ägnade rådet (allmänna frågor och yttre förbindelser), som jag sagt i mitt öppningsanförande, en av punkterna på dagordningen åt exakt åt dessa frågor vid sitt senaste sammanträde. Vi är fast övertygade om att vi kommer att uppnå framsteg på detta område under det nuvarande ordförandeskapet, och att vi kommer att nå en överenskommelse om att underlätta ingåendet av de förhandlingskapitel som har förberetts för avslut. Detta har varit ett av de viktigaste målen för ordförandeskapet, eftersom man bestämde sig för att öppna upp situationen. En lösning tar form och vi hoppas att den kommer att kunna godtas av alla berörda parter och göra det möjligt att nå framgång i förhandlingarna.
När det gäller frågan om f.d. jugoslaviska republiken Makedonien bör det noteras att vi för närvarande inte förväntar oss att ett datum ska fastställas eller att andra närmare uppgifter ska vara framtagna under detta ordförandeskap. Vi förväntar oss inte viseringslättnader under årets första session. Vi anser dock att det i slutet av detta år eller tidigt nästa år bör bli möjligt för medborgare från ett antal länder på västra Balkan, som är nära att nå eller redan har uppnått riktmärkena, att resa utan visum från några av länderna på västra Balkan till EU. Det har betonats här vid flera tillfällen att en av prioriteringarna för ordförandeskapet är att föra länderna på västra Balkan och Europeiska unionen närmare varandra. Vi har lagt ned betydande ansträngningar på detta och vi vill satsa lika mycket, om inte mer, på att prioritera denna fråga under de två månader som återstår för oss.
Angående: Skydd för de mest utsatta i den ekonomiska krisen
I slutsatserna från sitt möte den 19-20 mars fastslog Europeiska rådet att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de mest utsatta och åt nya risker för utslagning när man tar itu med de sociala följderna av den nuvarande ekonomiska krisen.
På vilka sätt fokuserar rådet på att skydda de mest utsatta, till exempel nya invandrare, äldre människor, bofasta etniska minoriteter, funktionshindrade och hemlösa från att hamna i samhällets utkanter?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) Parlamentsledamoten uttryckte det mycket bra när han sa att den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration, som lades fram vid Europeiska rådets möte den 19-20 mars, betonar vikten av en lämplig socialpolitik. Den skyddar inte bara de mest utsatta från negativa sociala följder, utan dämpar också krisens inverkan på ekonomin som helhet.
Underförstått är att förmåner vid behov ska anpassas så att mottagarna erhåller ett fullgott stöd. Vi behöver framför allt genomföra omfattande aktiva integrationsstrategier som blandar olika åtgärder i rätt proportioner, och se till att alla på arbetsmarknaden har tillgång till tjänster av hög kvalitet, och att minimiinkomsterna är tillräckligt höga.
Vi behöver stödja medlemsstaternas insatser för att genomföra omfattande strategier mot fattigdom och social utestängning av barn, bland annat genom att tillhandahålla tillgänglig barnomsorg med hög kvalitet till ett rimligt pris.
Mycket arbete återstår för att bekämpa hemlöshet, en mycket allvarlig form av utestängning, för att främja invandrarnas sociala integration och för att bland annat åtgärda att romerna är missgynnade på så många sätt och riskerar social utestängning.
Vi behöver vara vaksamma eftersom det kan växa fram nya riskgrupper, till exempel bland unga arbetstagare och människor som håller på att ta sig in på arbetsmarknaden, och nya former av risker.
Vad beträffar läget för äldre, för etniska minoriteter och för funktionshindrade, har rådet redan antagit lagstiftning för att skydda dessa och andra utsatta grupper från diskriminering. Genom rådets direktiv 2000/78/EG inrättas en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, som förbjuder diskriminering i arbetslivet på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. Rådets direktiv 2000/43/EG syftar till att genomföra principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung på ett stort antal områden, bland annat i arbetslivet, i verksamhet som egenföretagare, i yrkesutbildning, sociala trygghetssystem, utbildning och tillgång till varor och tjänster, inklusive bostäder.
Rådet utvärderar dessutom just nu ett nytt förslag från kommissionen som ska utöka skyddet ännu mer. Förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning skulle utöka skyddet mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning till fler områden än arbetslivet. Europaparlamentet röstade den 2 april 2009, i enlighet med samrådsförfarandet, för kommissionens förslag. Diskussioner pågår i rådet om förslaget till direktiv.
Låt mig också påminna om att rådet och parlamentet förra våren framgångsrikt förhandlade fram en överenskommelse vid första behandlingen om kommissionens förslag att utse 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning. Få av oss kunde då ana allvaret i den stundande ekonomiska krisen. Men så här i backspegeln kan vi konstatera att kommissionen, rådet och parlamentet gjorde alldeles rätt som inriktade sig på problemet med fattigdom och social utestängning.
Slutligen utvärderar rådet också förslaget till slutsatser om jämställdhet mellan kvinnor och män över 50 år, som lagts fram av det tjeckiska ordförandeskapet. Slutsatserna antas sannolikt av rådet i juni, och ger rådet ännu ett tillfälle att visa sitt engagemang för att våra äldre medborgare ska kunna leva aktivt och åldras värdigt.
Inom ramen för EU:s nuvarande ordförandeskap genomfördes en konferens om sociala tjänster med namnet ”Sociala tjänster - ett verktyg för att mobilisera arbetskraften och stärka den sociala sammanhållningen” i Prag i april i år. Vid konferensen framhölls de sociala tjänsternas betydelse för att aktivt integrera människor som annars riskerar att utestängas socialt och från arbetsmarknaden.
De ekonomiska och demografiska förändringarna gör att sektorn för sociala tjänster kommer att spela en viktig roll för att tillhandahålla nya arbetsplatser, i synnerhet för kvinnor och äldre arbetstagare. Sektorn förbättrar samtidigt sina användares möjligheter att behålla arbetet.
Vid konferensen infördes några utgångspunkter som hädanefter kan ligga till grund för ytterligare diskussioner på europeisk nivå om de sociala tjänsternas roll i samhället. Metoderna för att tillhandahålla sociala tjänster och fördela ansvaret varierar i EU:s medlemsstater, liksom uppfattningen om vad som är finansiellt hållbart. Ändå var konferensens talare ganska överens om vad de sociala tjänsterna ska ha för uppgifter och mål.
I slutsatserna från konferensen framhålls att de sociala tjänsterna är ett avgörande socialpolitiskt verktyg. Slutsatserna ska utarbetas mer ingående och sedan bli föremål för förhandling. Målet är att de ska kunna antas av rådet (sysselsättning och socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor) vid mötet i juni.
I slutsatserna framhålls även hur viktigt det är att arbeta integrerat för att utveckla och tillhandahålla sociala tjänster, och därvid ta hänsyn till användarnas individuella behov. Man nämner också att de offentliga myndigheterna har ett stort ansvar för att garantera de sociala tjänsternas kvalitet och hållbarhet, samt tillgången till dem. Investeringar i sociala tjänster lönar sig och kan stärka såväl ekonomins som samhällets tillväxtpotential och sammanhållning, i synnerhet under den nuvarande finansiella och ekonomiska krisen. I slutsatserna tar man också upp hur betydelsefull den informella omsorgen är, och att så kallad ”delad vård”, det vill säga en blandning av formell och informell vård, tycks vara den bästa och mest effektiva lösningen.
I slutsatserna från konferensen nämns också vikten av att kvalitetssäkra dessa tjänster genom att främja ett system med livslångt lärande och kapacitetsuppbyggnad. Sist men inte minst framhålls vikten av att de sociala tjänsterna slår vakt om sina användares rättigheter, värdighet och särskilda behov.
Emine Bozkurt  
(suppleant för frågeställaren). - (NL) Herr talman! Jag skulle vilja rikta ett varmt tack till det tjeckiska ordförandeskapet för att ha besvarat min fråga. Det var tillfredsställande att höra att frågan om att utöka direktivet om antidiskriminering till att även omfatta varor och tjänster upptog en stor plats i svaren på frågorna om bekämpandet av fattigdom och social utslagning bland de mest utsatta grupperna. Jag vill uttrycka min fulla uppskattning för detta!
Jag vill fråga er följande: Innebär detta också att den text som parlamentet godkände i april har det tjeckiska ordförandeskapets fulla stöd? Vilka konkreta åtgärder har ni, rådets ordförande, vidtagit för att se till att detta direktiv också antas så snart som möjligt av medlemsstaterna och rådet? Stort tack!
Justas Vincas Paleckis
(LT) Jag vill tacka er för ett uttömmande svar. Problemet med socialt utanförskap är mycket omfattande och mångfacetterat, och många människor kämpar enligt min uppfattning i dag helt enkelt för att överleva. Är rådet redo att öka livsmedelsbiståndet? Livsmedelsbistånd är en mycket viktig fråga under den pågående krisen och vi bör inrikta oss mer på det.
Jan Kohout
rådets ordförande. - (CS) Tack för applåderna till mitt tidigare svar, och för att mina ansträngningar att lämna ett uttömmande svar på den ställda frågan uppskattades. När det gäller den andra frågan måste det sägas att jag för närvarande inte är i stånd att ge ett tydligt svar på den. Icke desto mindre vill jag påpeka att alla dessa frågor som har med socialt utanförskap att göra, och de som har att göra med kampen mot fattigdom i krisens nuvarande läge, däribland direktivet som ni nämnde, naturligtvis finns på agendan och diskuteras intensivt i rådets arbetsgrupper. När det gäller livsmedelsbistånd kan jag ha missförstått frågans syfte. Vi har emellertid i rådet diskuterat livsmedelsbistånd huvudsakligen för utvecklingsländer, med andra ord de länder som är värst drabbade av den ekonomiska och finansiella krisen och av den tidigare livsmedelskrisen. När det gäller situationen i Europeiska unionen har inte något livsmedelsbistånd diskuterats. Vi är emellertid medvetna om EU:s ansvar för de minst framgångsrika och för dem som behöver betydligt mer stöd under den nuvarande finanskrisen. Denna fråga kommer också att finnas med på agendan när ministerrådet (utveckling och samarbete) sammanträder.
Angående: Europeiska sysselsättningspakten
Hur ser rådet på förslaget att anta en europeisk sysselsättningspakt som skulle kunna bli ett viktigt verktyg för att värna om social sammanhållning och främja tillväxten och den ekonomiska återhämtningen inom EU, som lider av följderna av den globala krisen?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) Kommissionen har inte lämnat något förslag till rådet om europeisk beskattning av arbete. Rådet kan därför inte besvara de specifika frågor som parlamentsledamoten ställde. Rådet delar dock den oro som parlamentsledamoten uttryckte i sin fråga. Vi anser att det är viktigt att värna den sociala sammanhållningen och att främja tillväxten och den ekonomiska återhämtningen i Europeiska unionen, som har drabbats av följderna av den globala krisen.
I det här sammanhanget påminner rådet om att det fortfarande främst är medlemsstaterna som ansvarar för att utforma och genomföra sysselsättningspolitiken. Rådet följer ändå dessa sysselsättningspolitiska aspekter med särskilt intresse, i synnerhet när Europa nu står inför en finansiell och ekonomisk kris, och ska anta nya sysselsättningsriktlinjer för unga i enlighet med fördraget.
Ordförandeskapet vill här påminna om att Europeiska rådet i december i fjol beslutade om en ekonomisk återhämtningsplan för Europa, som bland annat syftade till att vi ska kunna ta itu med de sysselsättningsproblem som finanskrisen skapar. Planen innehåller omedelbara budgetåtgärder för motsvarande 200 miljarder euro, där gemenskapens åtgärder uppgår till 30 miljarder euro, och medlemsstaternas åtgärder till 170 miljarder euro.
Europeiska rådet ställde sig också bakom förslaget att Europeiska socialfonden ska vidta snabba sysselsättningsstödjande åtgärder, som särskilt ska gagna de mest utsatta delarna av befolkningen. Hit hör stöd till flexicurity-åtgärder, åtgärder som underlättar övergången till nya arbetsplatser och att medlemsstaterna vid behov får stärka sina sysselsättningspolitiska strategier genom att omfördela medel från Europeiska socialfonden.
Observera att inte bara Europeiska socialfonden utan också Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter tillhandahåller stöd från gemenskapen för att komplettera medlemsstaternas åtgärder, inklusive regionala och lokala åtgärder. Fonden inrättades av rådet 2007 för att möta enskilda kriser på europeisk nivå som orsakas av globaliseringen. Fonden tillhandahåller under en begränsad tid individuellt engångsstöd som direkt riktar sig till övertaliga arbetstagare.
Det pågår en översyn av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, och vid Europeiska rådets möte i mars 2009 krävde vi att man enas snabbt. Rådet välkomnar överenskommelsen om att anta översynen vid första behandlingen och avvaktar omröstningen i plenum.
Vid mötet i mars enades Europeiska rådet också om en del ytterligare åtgärder, bland annat följande: att undanröja hinder, förebygga att nya hinder uppstår och åstadkomma en i alla avseenden fungerande inre marknad; att ytterligare minska de administrativa bördorna; att förbättra rambetingelserna dels för industrin, i syfte att värna vår starka industriella bas, och dels för företagen, med särskild inriktning på små och medelstora företag och på innovation; att uppmuntra partnerskap mellan företag, forskningen och utbildnings- och yrkesutbildningssektorn; och att öka tempot och höja kvaliteten i våra investeringar i forskning, kunskap och utbildning.
Ordförandeskapet påminner avslutningsvis om att det sittande ordförandeskapet har föreslagit ett toppmöte om sysselsättningen, som genomförs i Prag den 7 maj. I går fick Alexandr Vondra, Tjeckiens vice premiärminister med ansvar för europeiska frågor, möjlighet att här i kammaren, för ordförandeskapets räkning, hålla ett anförande om just detta.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Jag tackar rådets ordförande för svaret! Min fråga var på exakt samma nivå. Skulle inte alla medel som planerats från tid till annan - särskilt på grund av krisen - inte kunna samordnas under ett enda paraply, som jag kallar ”anställningsavtal”? På så vis skulle de kunna användas av EU-medborgarna, som får höra talas om miljontals euro - ni nämnde en summa på 200 miljarder - men som inte ser dessa pengar omvandlade i effektiva åtgärder för att skapa en väg ut ur arbetslöshet och fattigdom för dem.
Jan Kohout
rådets ordförande. - (CS) Herr talman! Jag måste säga att jag helt och hållet håller med om det som har sagts här. Jag är övertygad om att det kommande toppmötet, sysselsättningstoppmötet i Prag, kommer att innebära ännu ett tillfälle att utarbeta och lägga fram initiativ som Europeiska rådet i juni kommer att kunna återvända till, och som kommer att fokusera exakt på de frågor som vi har diskuterat här, med andra ord frågor relaterade till den ekonomiska krisens inverkan på sysselsättningen.
Angående: Hälso- och sjukvård i utlandet
Det nya direktivet om tillämpning av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, vilket Europaparlamentet kommer att behandla i april, innehåller gemensamma bestämmelser om förfarandena för att ersätta patienters vårdkostnader i utlandet. Europaparlamentets ledamöter vill ge patienter från EU-medlemsstaterna ökade möjligheter att få vård i ett annat land (till exempel genom att man på förhand ersätter höga vårdkostnader, så att denna vård inte bara erbjuds välbeställda människor). Rådet, å sin sida, vill dock snarare inskränka dessa rättigheter och låta medlemsstaterna själva bestämma vilken utlandsvård de vill ersätta för sina medborgare.
Hur kan man enligt rådet jämka samman Europaparlamentets och rådets motstridiga hållningar? Vilka kompromisser kan det bli tal om?
Jan Kohout
rådets ordförande. - (EN) Herr talman! Ordförandeskapet går vidare med det arbete som inletts av det franska ordförandeskapet, och genomför aktivt överläggningar om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om tillämpning av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård.
Ordförandeskapet strävar efter att hitta lösningar som på lämpligt sätt balanserar patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård med medlemsstaternas ansvar för att organisera och tillhandahålla hälso- och sjukvård.
Som ordförandeskapet konstaterade vid debatten i plenum den 23 april 2009 bör patienter som reser till andra medlemsstater erhålla fullständig information och en hälsovård som håller hög kvalitet. Men det är också viktigt att vi ser till att direktivet följer principerna om tydlighet, rättssäkerhet och subsidiaritet. Diskussionerna i rådet pågår fortfarande, och det går därför inte att säga om vi kommer att nå politisk enighet under det tjeckiska ordförandeskapet. De nuvarande diskussionerna i rådet tyder i alla fall på att ett system med förhandstillstånd sannolikt begränsas till vissa särskilda typer av hälsovård. Medlemsstaterna får själva välja om de ska använda sig av denna möjlighet eller ej. EG-domstolen har godkänt denna möjlighet, så länge vissa villkor är uppfyllda.
Rådet överväger också att kombinera alla system som bygger på förhandstillstånd med åtgärder som ska sörja för öppenhet och för att patienterna erhåller fullständiga upplysningar om sina rättigheter i samband med gränsöverskridande hälso- och sjukvård.
Samtidigt syftar direktivet till att införa vissa lägsta nivåer för återbetalning av utlägg vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård, som medlemsstaterna måste garantera sina patienter. Detta är samma belopp som en identisk behandling hade kostat i den medlemsstat där patienten har sin hemvist. Inget hindrar medlemsstaterna från att ge patienter som erhåller gränsöverskridande hälso- och sjukvård bättre ersättningsvillkor, eller till och med ersättning i förskott. Detta avgörs dock av medlemsstaternas nationella politik.
Om någon är i stort behov av en planerad behandling i en annan medlemsstat, och denna behandling är motiverad av objektiva, medicinska skäl, gäller redan i dag förordning (EG) nr 883/2004, som innebär att patienten erhåller hälso- och sjukvård utan att själv behöva stå för kostnaden.
Genom det betänkande som plenum röstade igenom den 24 april 2009 godkänner Europaparlamentet systemet med förhandstillstånd som ett planerings- och förvaltningsverktyg, förutsatt att det används på ett öppet, förutsägbart och icke-diskriminerande sätt, och att patienterna erhåller tydliga upplysningar.
Rådet kommer att noggrant granska alla ändringsförslag och överväga hur de ska beaktas i den gemensamma ståndpunkten, så att det går att nå fram till en överenskommelse vid andra behandlingen.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Tack ännu en gång för ert uttömmande och, vill jag påstå, hoppfulla, svar! Det är mycket bra att villkoren för att erhålla sjukvårdstjänster, både hemma och utomlands, harmoniseras. Det är däremot helt fel att så mycket ska bero på patientens möjlighet att betala. De patienter som inte har råd att betala mellanskillnaden mellan sjukvårdsutgifterna hemma och utomlands kommer inte att kunna dra nytta av detta.
Tjeckien, som tog över ordförandeskapet efter Frankrike, är fortfarande ett ungt land, och jag skulle vilja fråga på vilket sätt nya och gamla medlemsstater skiljer sig åt när det gäller att bedöma detta problem?
Jan Kohout
Herr talman! Jag vill tacka för denna ytterligare kommentar från den ärade parlamentsledamoten. Vi håller detta i minnet och vi kommer att ta hänsyn till denna aspekt. Jag anser att han har identifierat ett stort problem, men att frågan inte kan lösas på ett klart, tydligt och enkelt sätt för närvarande. Jag anser att rådet bör ta upp problemet i sina ytterligare diskussioner om dessa frågor.
Talmannen
De frågor som på grund av tidsbrist inte hade besvarats skulle erhålla skriftliga svar (se bilagan).
