Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētāja
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0210/2011).
Komisijai ir iesniegti šādi jautājumi.

Temats: Humānās palīdzības piešķiršana Ziemeļāfrikas valstīm
Nesenie notikumi Ziemeļāfrikas valstīs (Ēģiptē, Tunisijā, Lībijā) ir vēl vairāk pasliktinājuši jau tā grūtos ļoti daudzu iedzīvotāju grupu dzīves apstākļus.
Ekonomikas nabadzības rezultātā Vidusjūras baseinā tiek konstatēta plaša iedzīvotāju migrācijas plūsma uz ES dalībvalstīm. Vai Komisija ir pieņēmusi ekonomiskās, medicīniski farmaceitiskās un humānās palīdzības pasākumus pēc krīzes Ziemeļāfrikā? Ja atbilde ir "jā”, tad kādi tie būtu?
Kādus pasākumus tā gatavojas īstenot attiecībā uz tām ES dalībvalstīm, kuras atrodas Vidusjūras krastos un kurās ierodas bēgļi no Ziemeļāfrikas?
Kādas problēmas humānās palīdzības piešķiršanai rada pašlaik notiekošās militārās operācijas?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze! Komisija 2011. gada 25. februārī pieņēma EUR 3 miljonus vērtu ārkārtas lēmumu par humānās palīdzības operācijām saistībā ar krīzi Lībijā. Šie līdzekļi tika piešķirti nekavējoties, un tas patiesībā bija pirmais būtiski sniegtais ieguldījums. Šā gada 3. martā sākotnējais apmērs tika palielināts līdz EUR 30 miljoniem, ņemot vērā strauji augošās humānās palīdzības vajadzības. Papildu EUR 6 miljoni tika piešķirti civilās aizsardzības budžetā, lai līdzfinansētu dalībvalstu sniegto materiālo palīdzību.
Eiropas Savienības humānā palīdzība tiek sniegta sadarbībā ar mūsu partneriem kā ECHO finansēta vai dalībvalstu sniegta materiālā palīdzība, un tā tiek piešķirta un saskaņota, izmantojot ES civilās aizsardzības mehānismu. Tas ietver palīdzības sniegšanu no Lībijas bēgošajiem cilvēkiem uz robežas ar Tunisiju, Ēģipti un Alžīriju, atbalstu trešo valstu pilsoņu repatriācijai uz viņu izcelsmes valstīm, palīdzības un humānās palīdzības sniegšanu cilvēkiem bēgļa statusā, kuri nevar atgriezties savā valstī - viņiem nav valsts, kur atgriezties -, un lībiešiem, kuri pamet Lībiju, ārkārtas krājumu finansēšanu un izvietošanu, lai sniegtu palīdzību Lībijā, un zāļu piegāžu, neatliekamās ķirurģijas un pārtikas finansēšanu Lībijā, lai palīdzība tiktu sniegta attiecīgajā teritorijā, tiklīdz tas ir iespējams. Pašlaik ne visa teritorija ir pieejama. Pašlaik mēs varam darboties austrumos, bet ne rietumos, kurus kontrolē Gaddafi.
Komisija un Savienības Augstais pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 8. martā kopīgi apstiprināja paziņojumu par partnerību demokrātijai un kopīgai labklājībai Vidusjūras dienvidu reģionā. Tā ietver Eiropas stratēģiju atbalstīt ātras pārmaiņas dienvidu kaimiņvalstīs. Komisija ir arī mobilizējusi savus instrumentus, lai nepieciešamības gadījumā atbalstītu Itāliju un citas dalībvalstis, ja notiktu masveida imigrantu ieplūšana no Ziemeļāfrikas. Šī reakcija ietver operatīvus pasākumus un finansiālu palīdzību. Šā gada 20. februārī tika uzsākta FRONTEX kopīgā operācija "Hermes 2011”, iesaistot vairāku dalībvalstu līdzekļus un ekspertus. Mēs cieši uzraugām notikumu attīstību un gatavojamies dažādiem scenārijiem. Nepieciešamības gadījumā FRONTEX operācijas var tikt pastiprinātas, lai palīdzētu tikt galā ar iespējamiem jauniem pieplūdumiem. Komisija ir gatava piešķirt papildu finansiālo palīdzību no tādiem fondiem kā Ārējo robežu fonds un Eiropas Bēgļu fonds, kuru kopējais apjoms ir EUR 25 miljoni. Liels skaits dalībvalstu ir gatavas piedāvāt īpašus darbiniekus un tehniskos līdzekļus.
Salīdzinājumā ar status quo pašreizējās militārās operācijas nav ietekmējušas humānās palīdzības pieejamības līmeni, jo to no krīzes sākuma ierobežoja Gaddafi lojāli spēki. Pašreizējās sarunās starp Tripoli un ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroju vēl nav panākta vienošanās par humānās palīdzības pieejamību Lībijas rietumos.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Es pateicos komisārei par sīki izklāstīto atbildi. Man šķiet ļoti svarīgi, ka Eiropas Savienība ieņem vadošo vietu pasaulē, kad ir jāpiešķir humānā palīdzība, kas liecina par tās cilvēcisko pieeju.
Protams, ir viens jautājums - sens jautājums -, vai humānā palīdzība sasniedz nepieciešamos saņēmējus, un šajā ziņā pārredzamībai ir īpaša nozīme. Komisāre, es ņemu vērā Ziemeļeiropas valstu atturēšanos no līgumiskā satvara pārsniegšanas un Eiropas tirgus atvēršanas, robežu atvēršanas lauksaimniecības produkcijas eksportam no šīm valstīm, no Ziemeļāfrikas uz Eiropas Savienību. Tomēr tā nevar būt Dienvideiropa, jo tur ir konkurence, kas atkal atmaksājas. Dienvidi ir pakļauti imigrācijas spiedienam; mēs tur nevar pieļaut arī lauksaimniecības problēmu.
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Pirmkārt, par humānās palīdzības efektivitāti no paša sākuma, no krīzes sākuma, līdz šim sniegtās humānās palīdzības būtiskākā ietekme var tikt iedalīta trīs daļās. Pirmā, migrējošo darba ņēmēju aizplūšana uz Tunisiju, Ēģipti, Alžīriju un Nigēriju - šajā ziņā Komisija un dalībvalstis ir darbojušās ļoti efektīvi. Mēs esam mobilizējuši dalībvalstu līdzekļu izvietošanu gan pa gaisu, gan jūru, lai mēs varētu nogādāt cilvēkus mājās, un humānās palīdzības sniegšanu Starptautiskajai Migrācijas organizācijai un ANO bēgļu organizācijai, lai viņi varētu palīdzēt milzīgajam no Lībijas bēgošo cilvēku skaitam - 420 000 cilvēkiem.
Otrkārt, Lībijas austrumos, kur mums ir piekļuve, mēs esam snieguši medicīnisko palīdzību un arī palīdzību pārtikas piegāžu izvietošanā. Tā vēl nav pārtikas krīze, taču šī valsts importē 90 % pārtikas, tāpēc mums ir jābūt gataviem. Tur mēs arī palīdzam Subsahāras afrikāņiem, konkrēti čadiešiem, kuri atrodas ļoti sarežģītā situācijā, jo ir apdraudēta viņu dzīvība, viņi tiek uzskatīti par algotņiem, par cīnītājiem, kaut, protams, daudzi no viņiem nav tādi. Viņu nogādāšana drošībā, galvenokārt Ēģiptē, arī ir bijusi prioritāte.
Treškārt, mēs zinām, ka Gaddafi kontrolētajās teritorijās ir nepieciešama humānā palīdzība, taču mūsu iespējas tām piekļūt ir ierobežotas. Mēs esam atlikuši EUR 9 miljonus, lai tie tiktu piešķirti, kad apstākļi būs piemēroti. Mēs patiesībā esam devuši norādījumus arī Pasaules Pārtikas programmai un citām humānās palīdzības organizācijām, lai tās būtu gatavas palīdzēt.
Attiecībā uz jūsu jautājuma otro daļu, pieeju tirgiem, tas ir manis minētā Vidusjūras dienvidu reģiona iniciatīvas galvenais aspekts. Tā ir paredzēta, lai nodrošinātu, ka mēs varam piedāvāt šīm valstīm labākas darba iespējas un izaugsmi nākotnē. Mēs patiesi īpaši pievēršamies tirdzniecībai, tirdzniecībai ar Eiropu, taču arī tirdzniecībai starp Vidusjūras reģiona valstīm.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Situācija Ziemeļāfrikā ir patiesi likusi Eiropas Savienībai saskarties ar lieliem izaicinājumiem. "Financial Times” bija citēts komisāres teiktais par to, ka Eiropas Savienība ir veiksmīgi evakuējusi tās iedzīvotājus no Lībijas. Taču vienlaikus valsts tika atstāta bez veselības aprūpes speciālistiem, no kuriem lielākā daļa bija bulgāri. Kā jūs minējāt, Eiropas Savienība sniedz dažāda veida humāno palīdzību, taču vienlaicīgi mēs saskaramies ar citu ārkārtas situāciju, jo mēs patiešām esam atstājuši šo valsti bez nepieciešamās medicīniskās palīdzības. Kā jūs plānojat risināt šo jautājumu?
Kristalina Georgieva
Komisijas locekle. - Ļaujiet man vispirms pateikt, ka Eiropas pilsoņu evakuācija bija ļoti veiksmīga. Mēs panācām saskaņotību starp dalībvalstīm un izvietojām uzraudzības un informācijas centru, lai nodrošinātu saskaņošanas platformu. Tādējādi mēs drošākajā un ātrākajā veidā evakuējām vairākumu mūsu pilsoņu no Lībijas. Kad šī masveida evakuācija bija pabeigta, bija palikuši tikai aptuveni 200 cilvēku, kuri vēlējās tikt evakuēti. Tagad - kā runā - dažus no viņiem drošā veidā ir evakuējusi Krievijas lidmašīna.
Par jautājumu par medicīnas pakalpojumiem, kad mēs evakuējām Eiropas iedzīvotājus, izrādījās, ka daži no šiem Eiropas pilsoņiem sniedz medicīniskos pakalpojumus Lībijas veselības dienesta ietvaros. Daudzas medicīnas māsas tika evakuētas, tomēr ne tik daudzi ārsti. Tagad mēs darām visu iespējamo, lai humānās palīdzības organizācijas, kuras specializējas medicīniskās aprūpes sniegšanā, varētu nodrošināt lībiešu un trešo valstu pavalstniekiem piekļuvi šāda veida aprūpei Lībijā.
Nevar nenovērtēt to, cik svarīgi ir, lai Gaddafi atļautu humānās palīdzības organizācijām darboties Lībijas rietumu daļā. Diemžēl tas vēl nav noticis. Mūsu pašu speciālistu komanda atrodas valsts austrumu daļā. Viņi ir atgriezušies no izvērtēšanas misijas un ziņoja, ka, kaut arī palielinās ievainoto skaits, kuriem ir nepieciešama medicīniskā aprūpe, zāļu piegādes un medicīniskais atbalsts - tostarp personāls -, ko sniedz starptautiskā kopiena, Lībijas austrumu daļā ir pietiekams. Toties tā nav tādās pilsētās kā Misrata un citās Gaddafi kontrolētajās teritorijās. Kā jūs, iespējams, zināt, ir bijuši mēģinājumi iesūtīt pa jūru medicīniskās aprūpes kuģus, lai palielinātu ārstēšanās iespējas.
Temats: Veselības aprūpes atšķirības dalībvalstīs
ES reģionos un dalībvalstīs veselības aprūpes jomā šobrīd joprojām pastāv lielas atšķirības, un pacientiem netiek nodrošināta līdztiesība attiecībā uz sniegto pakalpojumu kvalitāti un zāļu izmaksu segšanu tādu sarežģītu slimību kā Alcheimera slimības ārstēšanai.
Vai Komisija plāno veikt pasākumus šajā jautājumā? Ja tas tā ir, kādus pasākumus tā ieviesīs, lai stimulētu tādu valsts vai reģionu integrētu stratēģiju izveidi, ar kurām būtu paredzēts samazināt atšķirības veselības aprūpes jomā un nodrošināt ES iedzīvotājiem piekļuvi kvalitatīviem veselības aprūpes pakalpojumiem?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Godātie Parlamenta deputāti! Saskaņā ar Līgumu par šo jautājumu risināšanu ir atbildīgas dalībvalstis. Eiropas Savienība veic pasākumus, lai atbalstītu, saskaņotu un papildinātu dalībvalstu rīcību, lai aizsargātu un uzlabotu cilvēku veselību. Tādējādi, Komisija uzskata, ka visiem pilsoņiem Eiropas Savienībā ir jābūt vispārējai piekļuvei augstas kvalitātes aprūpei.
Tāpēc saistībā ar to Komisija ir ierosinājusi vairākas iniciatīvas, un es ar prieku atbildu uz godātā Parlamenta deputāta jautājumu. Komisija 2009. gadā pieņēma paziņojumu "Solidaritāte veselības jomā - nevienlīdzības samazināšana veselības jomā ES”, un šajā paziņojumā ir uzsvērta nepieciešamība samazināt nevienlīdzību veselības aizsardzības jomā.
Pagājušajā decembrī Komisijas dienesti īstenoja kopīgu rīcības plānu ar 14 dalībvalstīm, lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā saskaņā ar veselības programmu. Arī atklātā saskaņošanas metode veselības un ilgtermiņa aprūpes jomā pievēršas vispārējai pieejai augstas kvalitātes aprūpē. Dalībvalstis ir vienojušās par konkrētiem mērķiem saistībā ar veselības aprūpes sistēmām, piekļuvi veselības aprūpei, veselības kvalitāti un veselības aprūpes politikas ilgtspēju. Turklāt jaunā direktīva par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē sniedz ES iedzīvotājiem iespēju saņemt informāciju par ārzemēs pieejamu ārstēšanos, un viņi varēs pieprasīt atlīdzināt izmaksas.
Visbeidzot, veselības nozare ir viena no pašreizējās kohēzijas politikas finansēšanas jomām. Saistībā ar to finansētie pasākumi, piemēram, slimnīcu infrastruktūras modernizēšana, medicīniskā aprīkojuma iegāde vai medicīnas darbinieku mācības, var palīdzēt uzlabot iedzīvotāju piekļuvi medicīnas aprūpei, jo īpaši nabadzīgākajos reģionos.
Zigmantas Balčytis
(LT) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Vēlos pateikties jums par vispusīgo atbildi, taču, ja mēs runājam par tiem, kuri cieš no smagām slimībām, mani balsotāji bieži uzdod vienu konkrētu jautājumu. Patiesi, svarīgākais jautājums ir aprūpe, taču bieži aprūpi veic pacientu ģimenes. Aprūpētāji vairs nevar pilnībā iesaistīties darba tirgū, un viņu stāvoklis ir ļoti neskaidrs. Vai jums nešķiet, ka papildus veselības aprūpes pakalpojumu saskaņošanai ir nepieciešams reglamentēt arī šo jautājumu, lai arī aprūpētāji būtu sociāli aizsargāti?
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisāre! Ņemot vērā, ka jūsu minētā direktīva par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpē vēl nav stājusies spēkā, vēlos jums jautāt: vai pacientiem jau tagad ir tiesības saņemt kompensāciju no apdrošināšanas fonda, ja viņi saņem medicīniskos pakalpojumus citā dalībvalstī? Es tikai vēlos atgādināt Parlamentam, ka Eiropas Kopienas Tiesa ir jau pieņēmusi pozitīvu lēmumu minētajā jautājumā.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es vēlos uzdot šādu jautājumu. Saistībā ar valstu veselības pakalpojumiem un to, ka diemžēl daudzas dalībvalstis ir samazinājušas veselības budžetus ekonomiskās un finanšu krīzes dēļ, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai dalībvalstīm nebūtu jāsamazina veselības budžeti? Ikviens pacients, kurš netiek laikus ārstēts, rada papildu veselības pakalpojumu izmaksas.
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Kopumā varu teikt, ka mums ir jārisina visas šīs problēmas, ņemot vērā dalībvalstu kompetenci. Tas mums ir jāievēro.
Es saprotu jūsu domu par to, ka ir atšķirības, taču Komisija tomēr darīs visu iespējamo, lai palīdzētu dalībvalstīm savstarpēji saskaņot situāciju. Mūsu prioritāte ir veicināt sadarbību starp dalībvalstīm, lai samazinātu atšķirības. Vēl mēs varam risināt šo jautājumu saskaņā ar Komisijas uzsākto Korporatīvās atbildības procesu farmācijas jomā.
Atbildot uz Chountisi kunga jautājumu, varu teikt, ka, tiklīdz direktīva stāsies spēkā, mēs noteiksim skaidru tiesisko reglamentējumu saistībā ar tiesībām uz izdevumu par pārrobežu veselības aprūpi atlīdzināšanu. Mēs ierosinām samazināt raksturīgās atšķirības, ieviešot Eiropas Kopienas Tiesas lēmumus atšķirīgi. Iedzīvotāji būs pārliecināti par to, kad un uz kāda pamatojuma viņiem tiks vai netiks atlīdzināti izdevumi par ārvalstīs saņemto aprūpi. Baidos, ka līdz tam mums ir jāgaida.
Temats: Pamattehnoloģijas
Ņemot vērā Eiropas pastāvīgo nespēju pētniecību un izstrādi pārvērst komercproduktos, vai Komisija var sniegt pārskatu, kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz Eiropas pozīciju stiprināšanu galveno pamattehnoloģiju jomā?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, godātie deputāti! Attiecībā uz pamattehnoloģijām 2009. gada 30. septembrī Komisija pieņēma paziņojumu, kurā bija noteikta kopēja stratēģija šajā jomā. Šajā paziņojumā mēs uzsvērām, ka, neraugoties uz teicamo dažu svarīgo pamattehnoloģiju pētniecības un attīstības jaudu, mēs nespējam gūt atbilstošus sasniegumus, kad nonākam pie šo rezultātu ieviešanas ražošanas produktos vai pakalpojumos.
Es uzskatu, ka ir svarīgi noteikt stratēģiju, kuras mērķis būtu veicināt svarīgo pamattehnoloģiju ieviešanu Eiropas rūpniecībā. Šī pieeja ir ietverta arī Komisijas iniciatīvās, konkrēti rūpniecības politikas iniciatīvā, iniciatīvā "Inovācijas savienība” un Eiropas digitālajā stratēģijā.
Pēc paziņojuma apstiprināšanas pagājušā gada jūlijā Komisija izveidoja Augsta līmeņa ekspertu grupu svarīgo pamattehnoloģiju jomā. Darbu sāka trīs komisāri: par digitālo darba kārtību atbildīgā priekšsēdētāja vietniece Nelly Kroes, Komisāre pētniecības, inovācijas un zinātnes lietās Máire Geoghegan-Quinn un apakšā parakstījies atbildīgais par rūpniecību un uzņēmējdarbību. Grupai tika piešķirtas pilnvaras uz vienu gadu, lai sagatavotu ieteikumus par politikas pasākumiem, kuri būtu jāveic, lai veicinātu svarīgo pamattehnoloģiju ieviešanu rūpniecībā Eiropā.
Grupa sastāv no 27 dalībvalstu administrāciju, pētniecības aprindu, Eiropas pamattehnoloģiju nozares, Eiropas Investīciju bankas un mazo un vidējo uzņēmumu asociāciju pārstāvjiem.
Šā gada februārī grupa iesniedza Eiropas Komisijai vidēja termiņa darba dokumentu, kurā bija norādīti galvenie uzdevumi saistībā ar pamattehnoloģiju komercializēšanu Eiropā. Pirmo iekšējo darba dokumentu var izlasīt Uzņēmējdarbības un inovāciju ģenerāldirektorāta vietnē. Galīgais ekspertu grupas ziņojums tiks iesniegts Komisijai kaut kad jūlijā. Šis ziņojums būs būtisks ieguldījums Komisijas pārdomās par vienota stratēģiska reglamentējuma noteikšanu, lai apvienotu iniciatīvas atbalstīt pētniecību un inovācijas.
Svarīgās pamattehnoloģijas (KET) ir īpaši būtiskas mūsu ekonomikā, jo tās ir faktiski instrumenti, kuri varētu veicināt produktu un pakalpojumu rašanos nākotnē un tādēļ būtu pamatojums mūsu ražošanas platformai, ko mēs varētu dēvēt par mūsu trešo rūpniecības revolūciju.
Tie, kuri zina, kā izmantot šīs tehnoloģijas savā labā Eiropā, varēs arī padarīt mūsu ražošanu konkurētspējīgāku un vadīs pāreju uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku, kas patērēs resursus efektīvi un būs pamatota ar zināšanām. KET neizmantošana nozīmē Eiropas vadošo pozīciju zaudēšanu nozarēs, kurās mēs esam stipri, un inovatīvo spēju zaudēšanu Eiropas Savienībai stratēģiski svarīgās piemērošanas jomās.
Vienlaikus šīs tehnoloģijas sniedz plašas tirgus iespējas izaugsmes ziņā. Es vēlos nosaukt dažus simboliskus skaitļus. Saskaņā ar mūsu aplēsēm to vērtība pasaules tirgū ir no EUR 950 miljardiem līdz EUR 1 100 miljardiem gadā, bet paredzamā izaugsmes likme gadā no 5% līdz 46 %. Tāpēc jaunās tehnoloģijas ir īpaša iespēja, uz kuru visas rūpniecības ekonomikas balstīs savu konkurētspēju, kas ir obligāts instruments turpmākai izaugsmei.
Šīs iespējas neizmantošana būtu kļūda, un Komisija ir apņēmusies pildīt savus pienākumus. Mums ir nepieciešams Eiropas Parlamenta atbalsts, jo īpaši pēc Lisabonas Līguma un Eiropas Parlamentam piešķirto pilnvaru palielināšanas, un es uzskatu - un to es saku kā bijušais Eiropas Parlamenta deputāts -, ka sadarbība starp Eiropas Parlamentu un Komisiju ļaus mums sasniegt labus rezultātus arī šajā nozarē, kas ir tik svarīga mūsu Eiropas ekonomikas izaugsmei un konkurētspējai.
Marian Harkin
Komisār! Paldies par atbildi un, protams, apsveicu Komisiju ar tās darbu, cenšoties nodrošināt, ka Eiropa turpina vadīt to, ko jūs nosaucāt par "trešo rūpniecības revolūciju”.
Augsta līmeņa grupa risināja vairākus jautājumus, taču viens no tiem bija šī "nāves ieleja”, citiem vārdiem sakot, šis bezdibenis, kas nošķir radošo ieceri no tirgus, un tā norādīja, ka Eiropa bieži zaudē savu pirmrindnieka priekšrocību.
Tā arī runāja par vairākiem traucēkļiem, piemēram, Eiropas IP patenta neesamību un nepieciešamību samazināt pašreizējā tiesiskā reglamentējuma sadrumstalotību. Tāpēc mans jautājums ir, kādus pasākumus Komisija ir veikusi, lai risinātu jebkuru no šiem jautājumiem?
Antonio Tajani
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - (IT) Pateicos Harkin kundzei gan par Komisijas veiktā darba uzsvēršanu, gan par aicinājumu vairāk iesaistīties īstenošanā. Pašlaik mēs gaidām ieteikumus politikas jomā, pirms noteikt Komisijas galīgo stratēģiju.
Vidēja termiņa darba dokumentā ekspertu grupa ierosināja trīs pīlāru tiltu, lai novērstu minēto inovāciju plaisu. Katrs no trīs pīlāriem ir nosacījums, kas obligāti jāizpilda, lai Eiropas Savienībā varētu izvietot svarīgās pamattehnoloģijas (KET).
Pirmais pīlārs attiecas uz tehnoloģisko pētniecību. Eiropai ir jāizstrādā konkurētspējīgākas tehnoloģijas līdz patentētā prototipa posmam. Lai sasniegtu šo mērķi, Eiropas Savienības pētniecības programmām ir jābūt vairāk vērstām uz tehnoloģisko pētniecību.
Otrais pīlārs attiecas uz produktu demonstrēšanu. Mums jāgūst panākumi, pārvēršot tehnoloģiskos sasniegumus konkurētspējīgos produktos, un, lai sasniegtu šo mērķi, mums ir jāsaskaņo Eiropas Savienības pētniecības programmas, lai tās veicinātu demonstrācijas projektus.
Trešais pīlārs ir rūpniecības konkurētspēja pasaules līmenī. Eiropai ir jāuztur pašreizējās ražošanas jaudas vai jārada jaunas jaudas, lai mūsu inovatīvie produkti varētu konkurēt pasaules tirgū gan cenas, gan apjomu ziņā. Tāpēc mums ir jāuzlabo pamatnosacījumi ieguldītājiem, lai mudinātu tos ieguldīt Eiropas Savienībā. Tādējādi mums ir jāpiesaista ieguldījumi, taču vienlaikus arī jāuzlabo visas Eiropas Savienības programmas, kuras varētu atbalstīt šo īpaši svarīgo nozari, un jācenšas novērst plaisa starp pētniecību un ieviešanu, kas ir raksturīga daudzām ražošanas nozarēm Eiropas Savienībā.
Pāreja no pētniecības uz ieviešanu ir problēma, ar ko saskaras visa rūpniecības nozare. Tāpēc es atbalstu, un tāpēc mēs esam atbalstījuši kopu politiku - mums to ir apmēram 2000 -, kas ļauj izveidot saikni starp pētniecību un rūpniecību, universitātēm, pētniecību un rūpniecību, un inovācijām, lai veicinātu mūsu rūpniecības sistēmu konkurētspēju.
Harkin kundze, tāda ir pašreizējā situācija. Mums ir jāturpina strādāt, un man ir rūpīgi jāizvērtē visi Eiropas Parlamenta ieteikumi, un man ir jāņem vērā visas norādes, ko Parlaments man dos.

Temats: ES zvejniecības nozares nākotne
Komisija ir norādījusi, ka lielākā daļa ES zivsaimniecību nedarbojas ilgtspējīgi. Vai Komisija var sniegt prognozes par zvejniecības nozares un nodarbinātības nākotni, ja tiks turpinātas pašreizējās politikas un prakse, neveicot reformas, lai samazinātu pārmērīgu zvejas jaudu, ierobežotu zivju izmešanu un ieviestu ilgtspējīgas prakses veicināšanas pasākumus?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Kad mani dienesti sāka gatavot kopējās zivsaimniecības politikas reformas tiesību aktu kopumu, tie veica rūpīgu vairāku iespējamo reformu variantu ietekmes novērtējumu. Viens no variantiem bija turpināt pašreizējo politiku pēc 2013. gada. Šis status quo tika izmantots kā kritērijs, lai salīdzinātu citu iespējamo variantu ietekmi. Šajā status quo scenārijā ir ņemti vērā ilgtermiņa pārvaldības plāni, Kontroles regula un Regula par nelegālu, neregulētu zveju.
Status quo scenārija rezultāti ir skaidri: ja mēs nemainīsim politiku, līdz 2020. gadam zivju krājumu ilgtspēja kopumā nebūs apspriežama.
Attiecībā uz vides ilgtspēju tikai 6 % no analizētajiem zivju krājumiem līdz 2020. gadam sasniegs maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tas ir jāsalīdzina ar mūsu pienākumu panākt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu līdz 2015. gadam. Ja status quo situācija turpināsies, mēs nekādi nevarēsim izpildīt pienākumu līdz 2015. gadam sasniegt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu.
Attiecībā uz mūsu zvejas flotu saimniecisko veiktspēju, pašreizējā status quo scenārija gadījumā tikai dažas flotes būs saimnieciski dzīvotspējīgas. Kopumā zvejniecības nozares peļņa būs tuvu nullei vai vēl sliktāka.
Visbeidzot, arī sociālās ilgtspējas situācija ir līdzvērtīga. Nodarbinātība zvejniecības nozarē turpinās samazināties tādā pašā ātrumā kā pašreiz; algas būs zemas, kas padarīs zvejnieka profesiju arvien nepievilcīgāku jauniešu acīs.
Komisija patiešām neizskata status quo kā iespēju. Mums ir nepieciešama reforma, un mēs pie tā strādājam.
Chris Davies
Komisāre ilustrēja ļoti depresīvu situāciju, sakot, ja mēs tā turpināsim, perspektīvas ir drūmas, zvejas flotes daudzos gadījumos būs saimnieciski dzīvot nespējīgas un darba iespējas zvejniekiem samazināsies.
Tomēr vai šis nav gadījums, kad samazinājums var būt labāks par alternatīvu? Mēs to nezinām. Mums nav zinātniskas informācijas par 50 % mūsu zvejas vietu. Mēs zinām, ka daudzos gadījumos gadu desmitiem ilgušās pārzvejas dēļ zivju krājumi ir mazi. Patiesībā situācija ir ļoti jutīga. Mēs esam ļoti neaizsargāti. Komisāre, jums nevajadzētu izslēgt iespēju, ka, ja mēs tā turpināsim, vairākas no šīm zvejas vietām tiks iznīcinātas.
Barbara Matera
(IT) Es piekrītu kolēģu bažām par zivsaimniecības nozari Vidusjūras reģionā un arī bažām par jūras ekosistēmu aizsardzību. Tomēr, ņemot vērā sociālās un saimnieciskās grūtības jūras nozarēs, jo īpaši piejūras kopienās, kuras atrodas stingrās Eiropas reglamentējuma lamatās, es jautāju, vai Komisija plāno rast līdzsvaru un tūlītējus risinājumus, lai vienlaikus aizsargātu gan ekosistēmas, gan daudzos Eiropas pilsoņus, kuri strādā šajā nozarē.
Seán Kelly
Komisāre norāda uz diezgan depresīvu situāciju. Viena no problēmām, ko Davies kungs uzsvēra savā jautājumā, ir izmetumu jautājums. Nesen es satiku zvejnieku, kurš sacīja, ka bija atklājis vai izgudrojis tīklu, kas izbeigtu tunča izmešanu. Vai komisāre apsvērtu iespēju izskatīt šo jautājumu? Vai viņa uzskata, ka varētu ieviest tehnoloģiju, kas izbeigtu izmetumus vai vismaz tos samazinātu?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Turpinot par status quo, jā, mums ir jāapsver daudzu krājumu izsmelšanas iespēja, un tas nav apspriežams.
Es tikai varu piekrist, ka mēs esam ļoti jutīgā situācijā. Ja mēs nonāksim ārkārtējā situācijā, sekas būs ļoti sliktas. Tāpēc mums ir nepieciešama reforma, un tāpēc mēs izpētīsim labāko veidu, kā virzīties uz priekšu, lai panāktu līdzsvaru starp krājumu ilgtspēju un reformas sociālajām un saimnieciskajām sekām.
Tomēr vēlos precizēt: mēs nenosakām vides aizsardzībai augstāku prioritāti nekā rūpēm par mūsu zvejniekiem. Mums rūp mūsu zvejnieki un nākamās paaudzes. Tāpēc mums ir nepieciešama reforma, jo, godīgi sakot, ja mums nebūs zivju krājumu, zvejniekiem Vidusjūras reģionā un pārējos Eiropas ūdeņos nebūs nākotnes. Lai pārliecinātos, ka mūsu zivsaimniecības nozarei ir nākotne, mums ir nepieciešama reforma. Mēs plānojam ierosināt dažus pamatotus priekšlikumus, un mēs plānojam nodrošināt iztikas līdzekļus zvejniekiem. To mēs vēlamies izdarīt.
Cits deputāts minēja zvejas rīku selektivitāti. Mūsu dienesti ļoti labprāt izskatīs ikvienu jaunu rīku un inovāciju saistībā ar selektivitāti. Es arī vēlos teikt, ka saskaņā ar jauno finansēšanas sistēmu, neraugoties uz krīzi, mēs plānojam dāsni piešķirt naudu, lai pārliecinātos, ka tiek īstenoti selektivitātes uzlabojumi. Es īpaši atzinīgi vērtēju nozares - mūsu zvejnieku - iniciatīvas zvejas rīku selektivitātes uzlabošanā.
Kopumā es vēlos atkārtot, ka status quo nav iespēja. Tā nav krājumu ilgtspējas, zvejnieku iztikas līdzekļu vai piekrastes kopienu nākotnes iespēja. Tāpēc mums ir nepieciešama minētā reforma.
Temats: Ierosinātais haizivs spuru atdalīšanas aizliegums
Ņemot vērā Eiropas Parlamenta deputātu nesen pausto atbalstu haizivs spuru atdalīšanas aizliegumam un to, ka ASV Kongress ir ieviesis tiesību aktus, ar kuriem tiek aizliegta šāda prakse, kā arī to, ka citas jurisdikcijas ir stingri paudušas atbalstu šādu tiesību aktu ieviešanai, ko Komisija ierosina likumdošanas jomā, lai reaģētu uz EP deputātu paustajām bažām?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Es pateicos godātajam deputātam par jautājumu, jo tas man dod iespēju informēt Parlamentu par haizivs spuru atdalīšanu.
Īstenojot Padomes regulu, kopš 2003. gada haizivs spuru atdalīšana ir aizliegta uz visiem Eiropas Savienības kuģiem, zvejojot jebkuros pasaules ūdeņos, un uz visiem kuģiem, kuri zvejo Eiropas Savienības ūdeņos. Faktiski haizivs spuru atdalīšana ir aizliegta. Tomēr pašreizējais reglamentējums atļauj - un tā ir mūsu problēma - noteiktos apstākļos, apstrādi uz kuģa klāja, kas ietver spuru atdalīšanu uz kuģa klāja, ievērojot obligāto prasību atstāt visu haizivs kautķermeni uz klāja. Tāpēc mēs pēdējos gados esam saskārušies ar haizivs spuru atdalīšanas problēmu.
Mēs 2009. gada februārī iesniedzām rīcības plānu, un līdz šim esam veikuši vairākus pasākumus. Mēs arī aktīvi sadarbojamies ar reģionālajām organizācijā, lai ieviestu efektīvus mazāk aizsargāto haizivju sugu pārvaldības režīmus un lai nodrošinātu to ilgtspējīgu izmantošanu. Mūsu problēma šajā situācijā ir sabiedriskās apspriešanas nepieciešamība, un nu jau vairākus mēnešu tā notiek. Apspriežamais dokuments ietver trīs svarīgākās iespējas, kuras pašlaik apspriež eksperti visā pasaulē, lai uzlabotu kontroli un nodrošinātu pilnīgu atbilstību. Daudzas iesaistītās puses, tostarp zivsaimniecības nozare, zinātnieki, vadītāji un NVO, kā arī sabiedrība, ir iesūtījuši savas atsauksmes.
Vēlos jūs pārliecināt, ka es ļoti nopietni uztveru haizivju aizsardzības jautājumu. Tāpēc es esmu pieprasījusi saviem dienestiem rūpīgi izpētīt visas saņemtās atsauksmes. Pēc tam mēs sagatavosim ietekmes novērtējumus, kas, kā jūs zināt, ir nepieciešami, lai mainītu reglamentējumu. Mana iecere ir pieņemt tiesību akta priekšlikumu tik ātri, cik tas faktiski ir iespējams. Vēlos jūs informēt, ka esmu šo jautājumu noteikusi par prioritāti, lai vairs nezaudētu laiku.
Es arī vēlos pateikt, ka Komisija ir veikusi daudzus pasākumus, lai nodrošinātu haizivju ilgtspējīgu pārvaldību un aizsardzību kopumā, papildus jautājumam par haizivs spuru atdalīšanu. Mēs esam iesnieguši rīcības plānu, un kopš tā laika esam veikuši vairākus pasākumus. Mēs esam aizlieguši siļķu haizivs, milzu haizivs un baltās haizivs zvejniecību Eiropas Savienības ūdeņos. Mēs esam aizlieguši izvietot žaunu tīklus dziļāk par 200 metriem, lai aizsargātu dziļūdens haizivis. Pagājušajā gadā - šo es vēlos uzsvērt - mēs ierosinājām ilgtspējīgu un zinātniski pamatotu kvotu dažādu haizivju zvejai. Mums bija smagas sarunas Padomē par minēto jautājumu. Tas nebija viegls uzdevums, bet beigās mēs guvām panākumus, un mums ir ilgtspējīgs priekšlikums šim un, es ceru, nākamajam gadam.
Jim Higgins
Priekšsēdētājas kundze! Haizivs spuru atdalīšana ir barbariska. Tā ir necilvēcīga; tā ir barbariska. Izmestas atpakaļ jūrā, tās mirst. Šī prakse ir jāaizliedz. Kamēr Komisija atsaucas uz 2003. gada regulu, tas vienkārši nenotiek.
Es atzīstu, kas tas ir ļoti grūti. Kā jūs to nodrošināsiet? Mums ir jāievieš reglamentējums, kas aizliegtu šo praksi pilnībā. Mēs runājam par konkrētu sugu iznīcināšanu - pilnīgu izzušanu. To apliecina skaitļi. Piemēram, pašreizējās aplēses liecina, ka 2009. gadā pasaulē tika pārdoti 26 līdz 73 miljoni haizivs spuru. Tas ir patiesi ienesīgs bizness. Mums tas ir pilnībā jāaizliedz. Tas ir barbarisks, to nedrīkst atbalstīt, un mums tas ir jāaizliedz vienreiz un uz visiem laikiem. Mums ir jāuzņemas vadība šajā ziņā.
Brian Crowley
Haizivs spuru atdalīšana tika aizliegta 2003. gadā. Pēc analoģijas mums pašreiz ir tā pati situācija ar makrelēm Eiropas Savienībā, kad ir Eiropas un Eiropas Ekonomikas zonas līmeņa vienošanās par makreļu zvejas līmeņa samazināšanu. Tomēr mēs redzam, ka Īslandē un Farēru salās ir noķertas vairāk nekā 150 000 tonnas katrā, un tas tieši ietekmē Eiropas zvejas flotu ilgtspēju. Kādi pasākumi varētu tikt veikti saistībā ar minēto? Konkrēti, vai šīm divām zonām var tikt piemērotas tirdzniecības sankcijas?
Chris Davies
Kamēr Āfrikā izmirst lauvas un haizivis izzūd no mūsu jūrām, es atbalstu to, ko cenšas darīt komisāre, taču to savā ziņā ietekmē tirgus. Āzijā bija ļoti liels haizivs spuru pieprasījums, un no tām var iegūt lielus naudas līdzekļus.
Vienīgais veids, kā nodrošināt, ka mēs varam pienācīgi kontrolēt un izmērīt notiekošo, ir panākt, ka spuras tiek izceltas krastā piestiprinātas pie haizivs ķermeņa. Tādā veidā mēs varam saglabāt kontroli. Es ceru, ka komisāre ņems to vērā, izstrādājot priekšlikumus.
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Es piekrītu Parlamenta deputātiem, ka, lai arī ir noteikts aizliegums, mēs nevaram būt apmierināti ar situāciju. Es jums piekrītu, un mēs zinām, kāda ir faktiskā situācija un kā tas notiek. Mēs zinām, ka visas apspriedes skar ļoti ienesīgu nozari. Taču mums ir jāveic pasākumi saskaņā ar mūsu tiesisko reglamentējumu, tāpēc ļaujiet man paskaidrot.
Problēma ir tāpēc, ka pašreiz haizivis un spuras var izkraut krastā dažādās ostās. Viņi var izkraut krastā spuras, kuras, kā mēs varam iedomāties, ir daudz vērtīgākas pieprasījuma dēļ, jo īpaši Āzijā, un viņi var izkraut krastā haizivju ķermeņus citās vietās, ļoti apgrūtinot kontroli. Tāpēc tas viss notiek. Šo situāciju mēs izvērtējam. Tāpēc mēs ierosinājām minēto apspriešanas procedūru, jo mēs vēlamies atrisināt šo īpaši sarežģīto situāciju.
Es jums varu apgalvot, ka mūsu priekšlikums būs vērienīgs, un es ceru, ka līdz gada beigām mums būs jauns tiesisks dokuments par haizivs spurām, kuram būs konkrēti rezultāti. Mēs plānojam reglamentēt šo situāciju vienreiz un uz visiem laikiem.
Par analoģisko situāciju ar makrelēm es varu teikt, ka Eiropas Savienība ir izdarījusi, ko tā varēja. Es vēlos apgalvot, ka dalībvalstis šajā zonā ir ļoti vienotas un mūsu zvejniekiem un nozarei nācās daudz ko upurēt, lai nodrošinātu krājumu ilgtspēju.
Tāpēc mēs bijām ļoti sarūgtināti, kad Īslande un Farēru salas izmantoja vienpusēju pieeju un pašas palielināja savas kvotas. Mēs to vienkārši nevaram pieņemt. Tāpēc mēs tagad pie tā strādājam - mani dienesti sadarbojas ar Kabinetu un tirdzniecības komisāra de Gucht kunga dienestiem -, un mēs gatavojamies iesniegt tiesību akta priekšlikumu par tiesisku līdzekļu izmantošanu šādās situācijās. Pašreiz mums ir daži līdzekļi, taču mūsu rīcībā esošie tiesiskie līdzekļi pašlaik attiecas tikai uz svaigām zivīm, tostarp makrelēm, nevis uz makreļu produktiem un jo īpaši uz zivju eļļu un zivju ēdieniem, kuri ir Īslandes un Farēru salu galvenie eksporta produkti. Tāpēc mums ir jābūt produktīviem šajā ziņā. Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka nākamajā zvejas sezonā tiks aizsargāta zivju krājumu ilgtspēja.
Temats: Jauna Vidusjūras stratēģija
Nepieciešamība izstrādāt jaunu Vidusjūras stratēģiju izriet no 25 iniciatīvu programmas, kas paredzēta kopējas Vidusjūras stratēģijas sagatavošanai, ņemot vērā jaunās problēmas, ko rada procesi, kas šobrīd notiek Vidusjūras piekrastes arābu valstīs. Savienība ir izstrādāju tiesību aktus un stratēģisko pamatu, lai veicinātu jūras akvatorijas ilgtspējīgu izmantošanu, jūras ekosistēmas saudzēšanu un tādu resursu aizsardzību, kuri ir ar jūru saistītās ekonomiskās un sociālās dzīves pamatā.
Vai tā ir paredzējusi noteikt jaunus mērķus jūras politikas jomā, īstenojot jauno Eiropas politiku Vidusjūrā?
Kā ar jūru saistītās nozarēs (piemēram, Vidusjūras piesārņojuma jomā) attīstījās Savienības iniciatīvas, kuras tā pieņēma attiecībā uz Vidusjūru?
Ar kādiem līdzekļiem var veicināt Vidusjūras reģiona pielāgošanos klimata pārmaiņām un tādu draudu novēršanu, ko rada plūdi, piekrastes erozija un augsnes kvalitātes pieaugoša pasliktināšanās?
Kā ar enerģijas pārvadīšanu saistītie projekti, ko realizē Vidusjūrā, atbilst jūras stratēģijai?
Kādi ir paredzētie pasākumi un kāds būs sadarbības ar Vidusjūras partneriem raksturs, ņemot vērā nepieciešamību saglabāt kuģniecību un cīņu pret nelegālo migrāciju pa jūras ceļiem?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Es pateicos Kratsa-Tsagaropoulou kundzei par jautājumu, jo tas dod mums iespēju runāt par īpaši sarežģīto situāciju Vidusjūras reģionā.
Vēlos informēt Parlamentu, ka Komisija nesen pieņēma paziņojumu "Partnerattiecības demokrātijai un kopīgam uzplaukumam ar Vidusjūras dienvidu reģionu”, kas ietver vairākus priekšlikumus problēmu risināšanai reģionā pēc nesenajiem notikumiem. Kā jūs zināt, šī ir ārkārtēja, īpaši jutīga un satraucoša situācija.
Komisija ir ļoti apmierināta ar šīs iniciatīvas vispārēju apstiprināšanu. Visas dalībvalstis un, es ceru, arī Parlaments, uztvēra šo paziņojumu ļoti labvēlīgi.
Vēlos paskaidrot dažus pasākumus, kurus līdz šim esam veikuši, lai sasniegtu Vidusjūras jaunās jūrniecības stratēģijas mērķi. Pirmkārt, attiecībā uz integrēto jūrniecības politiku mēs jau esam izveidojuši darba grupu, iesaistot visas Vidusjūras piekrastes valstis un reģionālās konvencijas. Mēs plānojam to attīstīt par pārnozaru forumu saistībā ar visiem ar jūrniecību saistītiem pasākumiem, sadarbību un finansēšanu šajā reģionā. Daļa no šīs iniciatīvas ir arī mūsu pirmais tehniskās palīdzības projekts, kas tika īstenots saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un kas ir saistīts ar integrēto jūrniecības politiku Vidusjūras reģionā.
Es arī vēlos informēt Parlamentu par manu neseno iniciatīvu uzsākt kopīgu sadarbības projektu Vidusjūras reģionā ar Starptautisko jūrniecības organizāciju un Eiropas Investīcijas banku. Es paļaujos uz šo iniciatīvu un ceru, ka tā būs auglīga. Mēs noteiksim mērķtiecīgus pasākumus jūrniecības izaugsmei, saistībā ar darbavietām un mācībām jūrniecības jomā, kas ir ļoti svarīgi Vidusjūras reģionam. Mēs arī ietversim pasākumus saistībā ar integrēto jūrniecības uzraudzību, un mēs iesaistīsim privāto sektoru, jo uzskatām, ka tas ir ļoti nepieciešams saistībā ar jūrniecības jautājumiem.
Vienlaikus Komisija plāno atbalstīt Vidusjūras reģiona robežsargu foruma organizēšanu. Mēs arī pastiprināsim centienus zvejniecības kontroles jomā, nodrošinot mācības, seminārus un sadarbībā ar ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (PLO) kopīgi īstenotu kontroli.
Attiecībā uz vides aizsardzību un klimata pārmaiņām Eiropas Savienības līmenī Komisija pašlaik sadarbojas ar dalībvalstīm, lai līdz 2010. gadam panāktu labus vides apstākļus tās jūras ūdeņos. Reģionālā līmenī saskaņā ar Barselonas konvenciju Eiropas Savienība un dalībvalstis sadarbojas ar partnervalstīm Vidusjūras reģionā, lai veicinātu piesārņojuma novēršanu un uzlabotu reakciju uz to visās reģionālajās jūrās, kuras robežojas ar Eiropas Savienību.
Attiecībā uz migrācijas problēmām un nesenajiem notikumiem reģionā Komisija ir apņēmusies palīdzēt un atbalstīt Eiropas Savienības dalībvalstis, kuras izjūt pēkšņu migrācijas spiedienu, un ir gatava piešķirt finansiālo palīdzību. Mēs tagad strādājam, lai noteiktu Ārējo robežu fonda un, iespējams, Atgriešanās fonda, un Eiropas Bēgļu fonda ārkārtas finanšu iespējas papildu jau piešķirtajam finansējumam 2011. gadam.
Attiecībā uz ārējo robežu uzraudzību Komisija nepārtraukti sazinās ar FRONTEX, kas ir uzsācis "Hermes 2011” kopīgo operāciju, lai kontrolētu Eiropas Savienības ārējās robežas šajā reģionā. FRONTEX kopā ar Eiropolu ir sākuši gatavot mērķa riska novērtējumu attiecībā uz iespēju, ka nepastāvīgo politisko situāciju varētu izmantot noziedzīgie un teroristiskie tīkli, un uzrauga neregulārās migrācijas plūsmas.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Paldies jums, komisāre, par atsaukšanos uz Eiropas Komisijas plāniem un jaunajām pamatnostādnēm un par personīgo veikumu, gatavojoties jaunajai situācijai Vidusjūras reģionā.
Es vēlos uzdot konkrētu jautājumu: kā jūs vērtējat gatavošanas procesā izstrādātos plānus Vidusjūras attīstīšanai un enerģijas pārvadīšanai, kā tie atbilst jūrniecības politikai, un kādu pievienoto vērtību jūs sagaidāt no jaunajiem politikas plāniem un programmām, kuras jūs minējāt?
Giovanni La Via
(IT) Komisāre, saistībā ar jauno Vidusjūras zvejas politiku un ņemot vērā to, ko jūs nupat izklāstījāt par situāciju Vidusjūras dienvidu krasta valstīs, kuras piedzīvo ārkārtēju krīzi, vai jūs uzskatāt, ka pārrobežu sadarbība saskaņā ar kohēzijas politiku var palīdzēt likumīgi un kopīgi risināt jautājumu un rast vienotus risinājumus, izmantojot pārrobežu politiku un zvejas politiku, kas ļautu mums atjaunot krājumus Vidusjūrā un veicinātu šīs ekonomikas nozares atlabšanu?
Ivo Vajgl
(SL) Priekšsēdētājas kundze! Es vēlos uzdot komisārei jautājumu par to, ka daudzas Eiropas valstis cenšas nogrūst savas problēmas, zivsaimniecības problēmas, uz valsti, kuras neeksistē ne oficiāli, ne juridiski. Es runāju par Rietumsahāru.
Komisija ir paplašinājusi vai drīzāk tai ir piešķirtas pilnvaras noslēgt zivsaimniecības nolīgumu ar Maroku. Vai jūs varētu paskaidrot, kādas ir garantijas, ka no šā nolīguma saņemtie resursi tiks izmantoti Rietumsahāras iedzīvotāju labā, nevis tikai Eiropas zvejnieku vajadzību apmierināšanai?
Maria Damanaki
Komisijas locekle. - Es piekrītu Grässle kundzei, ka patiesi ir liela Vidusjūras piesārņojuma iespēja enerģijas pārvadīšanas dēļ. Pastāv risks, jo Vidusjūra ir diezgan noslēgta jūra, un tā var neizturēt iespējamā piesārņojuma slogu.
Tāpēc mēs gatavojamies paplašināt un pastiprināt sadarbību, Komisijas sadarbību ar dalībvalstīm. Vēlos pateikt Grässle kundzei, ka komisārs Potočnik un es nākamnedēļ dosimies uz Grieķiju, un mēs kaut ko organizēsim par Vidusjūras piesārņojumu. Vēlos viņu informēt arī par to, ka Vidusjūras reģiona valstis varētu piemērotāk novērst un noteikt kuģu radīto piesārņojumu, piedaloties EMSA satelītuzraudzības sistēmā, piemēram, drošu jūras tīklu vai tīru jūras tīklu sistēmā. Mums ir šādas sistēmas, un mēs mudināsim Vidusjūras reģiona valstis piedalīties šajās sistēmās, lai noteiktu iespējamo kuģu radīto piesārņojumu.
Vēlos minēt, ka mēs mudināsim ne tikai dalībvalstis, bet arī mūsu kaimiņvalstis apspriesties un sadarboties, lai sasniegtu šo mērķi.
Attiecībā uz reģionālo sadarbību, jā, mēs īstenosim dažas iniciatīvas šajā jomā, un mums ir daudz Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijas (GFCM) iniciatīvu, un mēs arī strādājam, lai izstrādātu jaunu stratēģiju, Adrijas jūras un Joniešu jūras reģiona jūrniecības stratēģiju.
Mēs tagad sadarbojamies ar dalībvalstīm Adrijas jūras un Joniešu jūras reģiona tuvumā - Itāliju, Slovēniju un Grieķiju -, kā arī citām kaimiņvalstīm šajā reģionā: Horvātiju, Melnkalni un Albāniju. Mēs cenšamies izstrādāt jūrniecības sadarbības stratēģiju šim reģionam. Es vēlos uzsvērt, ka tā patiesi būs kohēzijas fondu iespēja, kā jau minēja godājamais deputāts.
Visbeidzot, īsa piebilde par Rietumsahāru: jā, mums bija lielas bažas par patiesā labuma guvēju tiesībām izmantot priekšrocības, ko sniedz naudas līdzekļi, kurus mēs piešķiram Marokai saskaņā ar šo zivsaimniecības nolīgumu. Tāpēc mēs esam lūguši Marokas valdībai sniegt mums informāciju ne tikai par nolīguma izpildi kopumā, bet arī par reģionālo pieeju šim nolīgumam un par tā sadalījumu dažādos Marokas reģionos. Mēs atjaunosim protokolu uz viena gada pārejas periodu, tikai lai noskaidrotu, vai mēs to varam turpināt vai nē. Tādējādi mēs ļoti uzmanīgi ejam šajā virzienā.
Temats: Pētnieku sagatavošana un universitāšu novērtēšana saistībā ar inovācijas pamatiniciatīvu
Komisijas nesen publicētajā stratēģijas "Eiropa 2020” pamatiniciatīvā "Inovācijas savienība” (2. nodaļā) cita starpā ir minēts dalībvalstu pienākums informēt par tām stratēģijām, ar kuru palīdzību ir iecerēts sagatavot pietiekamu skaitu pētnieku, lai sasniegtu valsts stratēģisko programmu mērķus, kā arī apliecināta Komisijas gatavība tajā pašā gadā atbalstīt Eiropas augstākās izglītības iestāžu rezultātu daudzpusējas starptautiskas vērtēšanas sistēmas izveidi.
Vai Komisija šajā sakarībā varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem? Kā tā nodrošinās, lai pētniecības jomā noteiktais 3 % mērķis tiktu visumā sasniegts līdz 2020. gadam un dalībvalstu vidū netiktu konstatētas atšķirības investīciju ziņā? Vai Komisija ņem vērā to, ka euro zonas dalībvalstīs pastāvošā finanšu krīze var apdraudēt paredzēto mērķu sasniegšanu?
Kādi kritēriji tiks izmantoti, lai novērtētu Eiropas augstākās izglītības iestādes un noteiktu, kurām no tām ir labākie rezultāti pētniecības jomā?
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Saistībā ar pētniecības un izstrādes 3 % intensitātes mērķi inovāciju steidzamības situācija rada nepieciešamību atbalstīt ātru izaugsmi un apņemšanos risināt sabiedrības problēmas. Inovācijas savienības rezultātu pārskats liecina, ka Eiropas Savienība zaudē Amerikas Savienotajām Valstīm un Japānai, bet Brazīlija un Ķīna tuvojas Eiropas Savienībai. Pētniecības un izstrādes 3 % intensitātes mērķis ir būtisks ieguldījums šā izaicinājuma pārvarēšanai. Eiropas Padome aicināja dalībvalstis izvirzīt vērienīgus un sasniedzamus mērķus, ņemot vērā sākotnējo ieguldījumu līmeni pētniecībā un izstrādē un galvenos valstu ekonomikas strukturālos raksturlielumus.
Pagājušajā gadā dalībvalstis un Komisija sāka divpusējus dialogus. Pašreiz gandrīz visas dalībvalstis ir noteikušas pētniecības un izstrādes intensitātes mērķus, kuri tiks iestrādāti valstu reformu programmās līdz 2011. gada aprīļa beigām.
Šā gada 12. janvārī Komisija pieņēma paziņojumu par gada izaugsmes pētījumu. Tas ietver valstu pētniecības un izstrādes mērķus, kuri ir gan vērienīgi, gan sasniedzami un iezīmē jauna saskaņošanas cikla sākumu šajā jomā. Valstu pētniecības un izstrādes politikas un sasniegumu novērtējums tiks veikts, lai noteiktu galvenās vājās vietas, kuras kavē izaugsmi un atlabšanu saskaņā ar pēckrīzes scenāriju, kad joprojām ir aktuāli finanšu ierobežojumi.
Teicama pētniecības bāze ir svarīga, lai sasniegtu pētniecības un izstrādes 3 % intensitātes mērķi un lai Eiropa kļūtu novatoriskāka. Eiropai papildus būs nepieciešams vismaz viens miljons pētnieku darbavietu, lai sasniegtu pētniecības un izstrādes 3 % intensitātes mērķi līdz 2020. gadam. Nepieciešamo jauno pētnieku skaits ir daudz lielāks, jo šajā periodā daudzi pētnieki pensionēsies. No universitāšu un, protams, rūpniecības izcilības pētniecībā labumu gūs plašāka sabiedrība. Progress ir saistīts ar augstākās izglītības iestāžu augstāku kvalitāti.
Inovācijas savienības rezultātu pārskatā ir izmantoti starptautiski atzīti rādītāji, lai salīdzinātu Eiropas un mūsu konkurentu veikumu. Trīs no šiem rādītājiem ir: jauni doktora grādi uz 1000 iedzīvotājiem vecumā no 25 līdz 34 gadiem, kvantitatīvas un kvalitatīvas, starptautiskas zinātniskās koppublikācijas uz miljons iedzīvotājiem un zinātniskās publikācijas starp 10 % pasaulē visbiežāk citēto publikāciju procentuāli no visām valsts zinātniskajām publikācijām.
Amerikas Savienotās Valstis ir pastiprinājušas vadošo pozīciju starptautisko koppublikāciju jomā, un pašreiz tās pārspēj Eiropas Savienības līmeni par 37 %. Gaidot priekšizpētes rezultātus jūnijā, Komisija atbalstīs neatkarīgu daudzdimensionālu starptautisku novērtēšanu, lai salīdzinātu augstākās izglītības iestāžu veikumu. Šis pētījums ietver veikumu ne tikai pētniecības jomā, bet arī citās svarīgās jomās, piemēram, inovāciju, izglītības, reģionālās iesaistes un internacionalizācijas jomā. Šīs koncepcijas daudzdimensionālā būtība ļaus studentiem, politikas veidotājiem un universitātēm pašām izvēlēties dimensijas un attiecīgos rādītājus, kuros viņi ir ieinteresēti, un veikt pašiem savu novērtējumu, aktīvi iesaistoties visos šās priekšizpētes posmos.
Georgios Papanikolaou
(EL) Komisāre, liels paldies par atbildi. Tomēr es vēlos jums atgādināt, ka tad, kad mēs plānojām Lisabonas stratēģiju pirms aptuveni astoņiem gadiem, 2003. gadā, mēs apgalvojām aptuveni to pašu: ka mums ir jāpaļaujas uz inovācijām un pētniecību, lai panāktu konkurētspējīgāku ekonomiku.
Jūs esat komisāre vairāk nekā gadu, un es domāju, ka jūsu pieredze ir pietiekama, lai pateiktu mums: kāpēc jūs uzskatāt, ka mēs šajā laikā, jaunajā stratēģijā "2020” gūsim panākumus un ka rezultāti nebūs līdzīgi iepriekšējās stratēģijas rezultātiem, kas galu galā izrādījās milzīga izgāšanās.
Seán Kelly
Saistībā ar augstākās izglītības iestādēm es vēlos jautāt komisārei, vai viņa ir apmierināta, ka Eiropas iestādēm ir gan vēlēšanās, gan spēja izpildīt savu uzdevumu, uzlabot vērtēšanu pasaules līmenī un attīstīt savas spējas savstarpēji sadarboties, lai izvairītos no dublēšanās pētniecībā?
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Kāda ir atšķirība starp pašreizējo situāciju un to, kāda tika solīta un par kādu bija apņemšanās Lisabonā? Es uzskatu, ka, pirmkārt, tagad inovācijas un pētniecība ir Eiropas politikas galvenais punkts. Mums ir ne tikai Komisijas un dalībvalstu, un Parlamenta, bet arī Eiropas Padomes apņemšanās. Tiek īstenota cieša uzraudzība, kas tiks veikta rūpīgi. Mums ir 34 "Inovāciju savienības” apņemšanās - par kurām ir atbildīgi dažādi mani kolēģi -, kuru uzlabojumus, izmaiņas, attīstību un rezultātus mēs regulāri uzraugām, vai, ja rezultātu nav, noskaidrojam, kāpēc nav. Katru gadu mēs ceram uz "Inovāciju konvenciju”, kurā mēs aicinām iesaistītās puses apsēsties un apsvērt iepriekšējā gada panākumus.
Mēs veicam ļoti stingru uzraudzību, kur mēs, manuprāt, iespējams, arī cietām neveiksmi - vai nesasniedzām noteikto - Lisabonā. Mums ir arī gada izaugsmes pētījums, un būs arī valstu reformu programmas, kurās dalībvalstis skaidri noteiks, kādi būs to mērķi un kā tās cer šos mērķus sasniegt. Es domāju, ka tā ir virzība uz priekšu, kas mums bija nepieciešams.
Universitāšu modernizācija, manuprāt, ir svarīgs jautājums visās ES dalībvalstīs. Nepietiek ar divām trim "galotnē” esošām universitātēm vairākās dalībvalstīs. Mums ir jāmodernizē universitāšu sistēma ES visos līmeņos, un mums ir jāizvairās no dublēšanās, kas tika minēta, kad līdz šim katrai universitātei varēja šķist, ka tai ir iespēja veidot izcilības centru katrā fakultātē. Tas nav iespējams vai ekonomiski izdevīgi, un tas rada lielu sadrumstalotību un dublēšanos, no kuras mēs cenšamies izvairīties.
Taču atcerēsimies, ka Komisijai nav kompetences šajā jomā. Tāpēc mēs varam paskaidrot dalībvalstīm - un komisārs Vassiliou to dara -, ka mēs nevaram turpināt iepriekšējo politiku. Mums ir jāmainās; mums ir jānolemj, kurās jomās - vai konkrētās universitātēs -mums būs izcilības centri, un mums ir jāīsteno faktiska universitāšu modernizācijas programma visā Eiropas Savienībā.
Temats: 7. pētniecības pamatprogrammas darbības minimālā kontrole un lielais kļūdu skaits
Komisijas atbilde uz jautājumu liek smagi apšaubīt 7. pamatprogrammas kontroles efektivitāti. Līdz 2010. gada 31. augustam atbildīgie dienesti bija veikuši tikai 118 kontroles 193 dalībnieku vidū, kas ir 0,42 % no 7. pamatprogrammas kopējā dalībnieku skaita, savukārt 6. pamatprogrammas sakarībā šis skaits sasniedza 5,7 %. Šis skaits vieš bažas, jo tiek lēsts, ka vairāk nekā 4 % darbībai paredzētā budžeta ir iztērēti nepareizi. Ja šī tendence turpināsies, nav izslēgts, ka tiks pieprasītas finanšu korekcijas vairāk nekā 2 miljardu eiro apmērā attiecībā uz visu 7. pamatprogrammu.
Vai Komisija varētu sniegt atbildes uz šādiem jautājumiem? Kāds ir jaunākais precizētais saistībā ar 7. pamatprogrammas darbību veikto pētījumu un kontroļu skaits? Kāds ir lielā kļūdu skaita iemesls? Vai Komisija uzskata, ka rezultāti ir apmierinoši un 7. pamatprogrammas pārvaldības noteikumu vienkāršošanas pasākumi - pietiekami? Kādus pasākumus tā gatavojas veikt nekavējoties, lai atrisinātu šīs problēmas?
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Es centīšos būt uzmanīga pret tulkiem.
Ex-post revīzijas veikšanas priekšnoteikumus ir pietiekami liels skaits finansējuma saņēmēju iesniegto izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumu. Septītajā pamatprogrammā pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem jeb "FP 7 2007-2013” pirmais pārskata periods ir 18 mēnešus pēc projekta sākuma.
Tādēļ 7. pamatprogrammas revidējamo izmaksu atlīdzinājuma pieprasījumu skaits sasniedza nepieciešamo līmeni tikai 2010. gadā. Turklāt Komisijas pētniecības kontroles stratēģija ir izstrādāta, lai sniegtu pietiekamu pārliecību par daudzgadu pētniecības izdevumu likumību un pareizību visā pamatprogrammas periodā. Kopš pagājušā gada 31. decembra Komisija ir pabeigusi 345 7. pamatprogrammas revīzijas, ietverot 432 7. pamatprogrammas projektus. Tajā pašā laika posmā 7. pamatprogrammas iemaksu EUR 88 633 047 miljonu apmērā revīzijas rezultātā tika ierosinātas finanšu korekcijas EUR 4482 miljonu apmērā.
Pētniecības pamatprogrammas tiek galvenokārt īstenotas, izmantojot dalītu izmaksu subsīdijas, pamatojoties uz attaisnoto faktisko izmaksu atlīdzināšanu. Galvenais risks ir saistīts ar to, ka finansējuma saņēmēji iekļauj neattaisnotās izmaksas izmaksu pārskatos. Risku pastiprina neatbilstības starp atbilstības kritērijiem un dažu finansējuma saņēmēju standarta izmaksu uzskaites kārtību, proti, prasība finansējuma saņēmējiem attiecināt uz projektiem personāla un netiešās izmaksas, bet atskaitīt vairākas vienības, par kurām nav tiesības saņemt Eiropas Savienības līdzfinansējumu.
Ņemot to vērā, 2010. gada aprīlī Komisija publicēja paziņojumu, piedāvājot iespējas vienkāršot pētniecības finansējuma noteikumus un kārtību. Noteikumu un kārtības vienkāršošana un izskaidrošana var samazināt kļūdu daudzumu un palielināt pārliecību par izdevumu pareizību, kā arī veicināt pētnieku līdzdalību pamatprogrammās un Eiropas Savienības pētniecības politikas mērķu sasniegšanā.
Pamatojoties uz vispārēju vienošanos par vairākiem jautājumiem, kurus vēl var īstenot saskaņā ar pašreizējo vispārējo tiesisko reglamentējumu, šā gada 24. janvārī Komisija veica īstermiņa vienkāršošanas darbības, kuras ietvēra konkrētus pasākumus ar tūlītēju un retrospektīvu ietekmi uz 7. pamatprogrammas projektiem.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Es pateicos komisārei par sīki izklāstīto atbildi, taču es vēlos piebilst, ka, ja izlase ir 0,4 %, kļūdu līmenis palielinās līdz 4 % jeb EUR 2 miljoniem no 50 miljardiem. Es ceru, ka šis modelis nav lineārs un, ja tiks veikti 4 % revīziju, kļūdu līmenis nebūs 40 %. Es arī saprotu, ka, no vienas puses, ir ļoti sarežģīti mums lūgt Komisijai vienkāršot 7. pamatprogrammas pārvaldības kārtību un nodrošināt 8. pamatprogrammas vienkāršošanu un vienlaikus pieprasīt sīki izstrādātas revīzijas. Tas būtu pretrunīgi, taču es nedomāju, ka tā ir. Es uzskatu, kas šeit ir kas labs: mēs visi esam ieinteresēti pētniecībā un zinām, ka tā ir Eiropas un dalībvalstu vienīgā cerība.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze! Es domāju, ka mūsu mērķim ir jābūt uzturēt lietas pēc iespējas vienkāršāk saprotamas iesaistītajām pusēm un nodrošināt - ciktāl mēs to varam -, ka finansējuma saņēmēji var tieši piemērot ierasto izmaksu uzskaites kārtību personāla izmaksām, neieviešot paralēlu uzskaites sistēmu, kā tas bija jādara līdz šim. Tas acīmredzami rada sarežģījumus un kļūdu risku. Galu galā mums ir jāpieņem - es uzskatu, ka visiem ir jāpieņem -, ka pētnieki nav ieinteresēti iesaistīties ES finansējuma ļaunprātīgā izmantošanā. Viņi ir drīzāk ieinteresēti faktiskā un vienkāršā pamatpētniecībā, ko viņi veic un kas var radīt brīnišķīgas inovācijas, kuras mēs varam redzēt ne tikai visā Eiropā, bet arī visā pasaulē. Tāpēc mēs pēc iespējas vienkāršojam lietas, pēc iespējas vienkāršojam tās iesaistītajām pusēm.
Temats: MVU līdzdalība Eiropas pētniecībā un inovācijā
Komisija 2011. gada 9. februārī publicēja Zaļo grāmatu "No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”. Turklāt pēc publiskām debatēm Komisija izstrādās vienotu stratēģisko satvaru, ar ko sekmēt pētniecības un inovācijas pasākumu vadību, lai īstenotu pašreizējos sabiedrības uzdevumus, un vienkāršot procedūras piekļuvei Eiropas pētniecības un inovācijas fondiem, samazināt termiņu pētniecības rezultātu ieviešanai tirgū un veicināt Eiropas uzņēmumu iesaistīšanos pētniecības un inovācijas pasākumos. Saistībā ar stratēģiju "Eiropa 2020” Eiropas Savienībā izvirzīts mērķis līdz 2020. gadam 3 % no IKP izlietot pētniecībai un attīstībai. Zinot, ka privātais sektors piekļūst tikai nelielai daļai no pētniecības un inovācijas finansējuma, kādus pasākumus Komisija plāno veikt, lai Eiropā stimulētu privātā sektora līdzdalību pētniecības un inovācijas finansēšanā? Kādus pasākumus Komisija ir paredzējusi, lai palīdzētu MVU pārvarēt šķēršļus saistībā ar piekļuvi Eiropas pētniecības un inovācijas fondu līdzekļiem? Vai Komisija noteiks Eiropas fondu kvotas, kādas tiks piešķirtas MVU?
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Komisija ir apņēmusies veicināt mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi ES pētniecības un inovāciju programmu finansējumam un palīdzēt galu galā nogādāt to inovāciju rezultātus tirgū.
Tā ir Komisijas prioritāte, kas noteikta pagājušā gada 6. oktobrī pieņemtajā Paziņojumā par Inovācijas savienību, 2008. gada jūnijā pieņemtajā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā, kā arī šā gada 23. februārī pieņemtajā Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pārskatā.
Turklāt Zaļā grāmata "No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam” ietvēra galvenos jautājumus par ES pētniecības un inovāciju atbalstu nākotnē, tostarp vairākus konkrētus jautājumus par to, kā atbilstošāk apmierināt MVU vajadzības.
Kopējās stratēģijas vispārīgais mērķis ir atvieglot līdzdalību Eiropas Savienības programmās un veicināt tās pievilcību, jo īpaši MVU. Turpmāk saistībā ar minēto būtu jāapsver tādi svarīgi jautājumi kā kopējas IT platformas, standartizētāki noteikumi, saskaņots finansēšanas instrumentu kopums, kas aptvertu visu inovāciju ķēdi, un vienkāršāka un konsekventāka finansējuma saņemšanas kārtība.
Pēc Zaļās grāmatas apspriešanas Komisija līdz gada beigām iesniegs tiesību aktu priekšlikumus kopējai stratēģiskai programmai. Mēs jau esam ieviesuši Septītajā pamatprogrammā (FP7) darba programmas - vairākus pasākumus, kas īpaši vērsti uz MVU, tostarp budžeta mērķdotācijas. Paredzams, ka MVU budžeta daļa palielināsies no pašreizējiem 14,3 % līdz vairāk nekā 15 % no tiesību aktos paredzētā mērķa. MVU ir nepieciešama tūlītēja palīdzība. Vieglāku piekļuvi FP7 nodrošina Uzņēmumu Eiropas tīkls, partnerība starp Komisiju un gandrīz 600 uzņēmējdarbības organizācijām, piemēram, tirdzniecības un rūpniecības kamerām, amatnieku kamerām, inovāciju aģentūrām un reģionālās attīstības aģentūrām. Konkrētāk, pamatojoties uz saskaņotajām pamatnostādnēm, šis tīkls kopā un sadarbībā ar valstu FP7 kontaktpunktiem palīdz MVU, paaugstinot izpratni par piedalīšanos pamatprogrammā, palielinot spējas piedalīties pamatprogrammā, iesaistot jaunus MVU priekšlikumos, partneru meklējumos, kopīgos uz MVU orientētos pasākumos, un sniedzot konsultācijas par visu ar MVU saistīto tematu iekļaušanu darba programmās. Ar tīkla atbalstu vairāki simti MVU varēja iesniegt priekšlikumus FP7.
Zigmantas Balčytis
Priekšsēdētājas kundze! MVU ir daudz grūtību piekļūt ES finansējumam pētniecībai un izstrādei. Tie vai nu nesaņem aizdevumu līdzfinansējuma daļas segšanai, vai birokrātija tiem ir pārāk liels apgrūtinājums. Vai Komisija plāno izstrādāt vienotu un vienkāršu noteikumu kopumu, lai palielinātu MVU līdzdalību ES pētniecības programmās? Vai Komisija plāno piešķirt, teiksim, apmēram 30 % ES pētniecības finansējuma tikai MVU?
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijas locekle. - Šā gada 24. janvārī tika pieņemti trīs konkrēti pasākumi ar tūlītēju ietekmi uz Eiropas Savienības pētniecības dotāciju pārvaldību Septītajā pamatprogrammā (FP7), un katrs no tiem ir tieša atbilde uz FP7 dalībnieku - un topošo dalībnieku - bažām. Viens pasākums pieļauj lielāku personāla izmaksu aprēķinu elastību. Otrs pasākums ir tāds, ka MVU īpašnieki, kuru algas nebija oficiāli reģistrētas, tagad var saņemt atlīdzību fiksētu maksājumu veidā. Un jauna uzraudzības grupa, kas sastāv no Komisijas dienestu augstākajām amatpersonām, ir iesaistīta neatbilstību novēršanā. Tas ir īpaši svarīgi pašreizējo noteikumu piemērošanai.
Mēs izstrādājām īpašu MVU paredzētu e-apmācību platformu. Šogad tā sāks darboties tiešsaistē, un tās mērķis ir veicināt MVU piekļuvi pētniecības un izstrādes projektiem. Tās rezultātu izpēte nodrošinās bezmaksas tiešsaistes apmācības un pielāgotu informāciju, un, kas ir ļoti būtiski, saziņas forumu. Tas viss būtiski uzlabo MVU situāciju, un, protams, saskaņā ar kopējo stratēģiju es nešaubos, ka mums būs vēl citas labas ierosmes par to, ko vēl mēs varētu darīt, lai tiem palīdzētu.
Temats: Gaisa tīrības nodrošināšana Vācijas lielpilsētās
Kā Komisija vērtē situāciju attiecībā uz gaisa tīrības nodrošināšanu Vācijas lielpilsētās, piemēram, Minhenē, un kādus pasākumus tā ierosina?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Gaisa kvalitātes direktīvās ir noteiktas vairākas dažādu piesārņotāju robežvērtības ar atšķirīgiem sasniegšanas termiņiem. Papildus labas prakses veicināšanai ieviešanas komitejas sanāksmēs Komisija arī cenšas, lai pārbaudītu, vai direktīvā noteiktā robežvērtība tiešām tiek ievērota.
Kopš 1996. gada direktīva nosaka, ka dalībvalstis izstrādā un ievieš vispārēju stratēģiju, tostarp ilgtermiņa un īstermiņa pasākumus. Īstermiņa pasākumu grupa ir īpaši piemērota situācijās, kad, piemēram, tiek pārsniegta cieto daļiņu PM 10 robežvērtība. Tiklīdz tiek pārsniegtas robežvērtības pieļaujamā pielaide, ir jāsagatavo plāni, lai norādītu, kā tiks panākta atbilstība līdz noteiktajam datumam.
Ja par gaisa kvalitātes plāniem ir jāziņo Komisijai divu gadu laikā kopš noteiktā ierobežojuma pārkāpuma, dalībvalstu pilnīga kompetence un atbildība ir lemt par gaisa kvalitātes plānos iekļaujamajiem pasākumiem. Tas atbilst subsidiaritātes principam un apstiprina faktu, ka valsts un/vai vietējās iestādes piemērotāk var noteikt efektīvākos un piemērotākos pasākumus augstu koncentrācijas līmeņu samazināšanai to gaisa kvalitātes zonās.
Komisija, pārbaudot atbildību, galvenokārt pievērš uzmanību tam, vai ir ievērotas robežvērtības, nevis tam, kādā veidā tās tiek ievērotas. Jaunākā Vācijas sniegtā informācija par 2009. gadu apstiprina, ka 70 no 80 gaisa kvalitātes zonās joprojām ir pārsniegtas cieto daļiņu robežvērtības. Lielākajai daļai zonu tika piešķirts atbilstības termiņa pagarinājums līdz šā gada 11. jūnijam, jo tās bija sagatavojušas gaisa kvalitātes plānu ar skaidru laika grafiku un pasākumiem, apliecinot, ka atbilstība tiks panākta pēc noteiktā termiņa. Minhene ir viena no šādām zonām. Termiņa pagarinājums tika piešķirts ar nosacījumu, ka atbildīgās iestādes pielāgos gaisa kvalitātes plānu, lai iekļautu efektīvus īstermiņa kontroles pasākumus un, ja nepieciešams, pārtrauks darbības, kuras veicina robežvērtību pārsniegšanas risku.
Attiecībā uz NO2 Komisija sagaida, ka daudzās valstīs būs līdzīgas problēmas, kādas ir ar cietajām daļiņām. Termiņa neievērošana līdz 2010. gadam, kas, iespējams, tiks pagarināts līdz 2014. gada beigām, pašlaik nav Eiropas tiesību aktu pārkāpums, taču tas neatbilst prasībai sagatavot gaisa kvalitātes plānu. Dalībvalstīm līdz 2011. gada septembrim ir jāiespiedz informācija par 2010. gadu.
Bernd Posselt
(DE) Potočnik kungs, paldies par izsmeļošo un precīzo atbildi. Man ir divi īsi papildu jautājumi. Pirmkārt, vai Komisija pārbauda, vai katra dalībvalsts patiešām piemēro vienus un tos pašus kritērijus un veic vienlīdz stingrus mērījumus, vai arī ir atšķirības? Otrkārt, vai jums ir kādi konkrēti ierosinājumi gaisa piesārņojuma samazināšanai - vismaz pilsētās?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Kritēriji ir vienādi visām valstīm. Tā ir taisnība, ka ģeogrāfisku apstākļu dēļ dažām pilsētām, piemēram, Milānai Itālijā, ir grūtāk sasniegt tos pašus kritērijus, nekā citām pilsētām. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai visiem Eiropas Savienības pilsoņiem būtu nodrošināts vienāds veselības līmenis un aizsardzība. Tik daudz par šo jautājumu.
Protams, ja ir īpaši vietējie vai reģionālie jautājumi, mēs tam pievēršam uzmanību, un mēs cenšamies risināt šos jautājumus sadarbībā ar iestādēm, lai rastu piemērotus risinājumus. Mūsu mērķis vienmēr ir noteikt mērķi un rast risinājumu - ja vēlaties, būt stingri izpalīdzīgiem un izpalīdzīgi stingriem.
Attiecībā uz otro jautājumu mēs parasti nesniedzam konkrētus ieteikumus kādai pilsētai vai reģionam vienkārši tāpēc, ka uzskatām, ka iestādes atrodas piemērotākā situācijā un atbilstošāk pārzina situāciju nekā mēs. Mēs pārbaudām, vai ir nodrošināta atbilstība, taču parasti standarta pieeja, kas dod labus rezultātus, ir ieviest dažādus pasākumus, vieni ir vairāk īstermiņa pasākumi, bet citi vairāk strukturēti.
Priekšsēdētāja
Nākamais ir jautājums, ko iesniedza Kadenbach kundze, kuru šovakar aizvieto Arsenis kungs.

Temats: ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija
Eiropas Padome 2010. gadā - Starptautiskajā bioloģiskās daudzveidības gadā - attiecībā uz ES bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu pieņēma vērienīgu redzējumu 2050. gadam un mērķi 2020. gadam. Pēc tam - saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību - pasaules valstu valdības attiecībā uz bioloģisko daudzveidību pieņēma vērienīgu globālu redzējumu, kā arī misiju 2020. gadam un stratēģisku plānu ar 20 testēšanas mērķiem.
Kad Komisija plāno publicēt ES bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, kurā būtu noteikts, kādi tālejoši pasākumi būs vajadzīgi, lai sasniegtu ES un pasaules līmeņa mērķus attiecībā uz bioloģisko daudzveidību?
Vai Komisija var apstiprināt, ka jaunā stratēģija neprasīs nekādas tālākas negatīvas pārmaiņas nekādu ES teritorijas aizsargājamo dzīvotņu un sugu aizsargājamības statusā (nedz Natura 2000 teritorijās, nedz ārpus tām - pēc stāvokļa 2020. gadā), lai varētu cerēt, ka līdz 2050. gadam izdosies atjaunot labvēlīgu aizsargājamības statusu visām dzīvotnēm un sugām?
Kādi konkrēti pasākumi - papildus tiesnešu apmācībai un norādņu dokumentiem, par ko Komisija jau ir paziņojusi - ir plānoti, lai pilnveidotu ES tiesību aktus vides jomā? Vai Komisija plāno izveidot ES vides inspekciju un par šo inspekciju pieņemt tiesību aktus, kā to ir prasījis Parlaments?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Komisija beidz izstrādāt jaunu ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, kas reglamentēs pasākumus cīņā pret bioloģiskās daudzveidības samazināšanos nākamajos desmit gados. Mēs plānojam to pieņemt maija sākumā. Tā kā stratēģijas projekts vēl joprojām tiek apspriests Komisijā, es nevaru sniegt papildu informāciju par tās saturu. Tomēr varu jums apliecināt, ka tas atbilst gan vērienīgajām pilnvarām, ko Padome pagājušajā gadā piešķīra ES, gan saistībām, kuras Eiropas Savienība uzņēmās pagājušajā oktobrī Nagojā Bioloģiskās daudzveidības konvencijā.
Stratēģija tiks izstrādāta, pamatojoties uz sešiem apakšmērķiem, kas vērsti uz dažiem galvenajiem bioloģiskās daudzveidības tiesību aktos noteiktajiem dzinuļiem un grūtībām, kuras saistītas ar bioloģisko daudzveidību: dabas aizsardzība, atjaunošana un "zaļā” infrastruktūra, lauksaimniecība un mežsaimniecība, zivsaimniecība, invazīvās sugas un Eiropas Savienības ieguldījums pasaules bioloģiskajā daudzveidībā.
Stratēģija gūs būtisku labumu no pašreizējo ES tiesību aktu īstenošanas, tostarp efektīvas un atbilstoši finansētas "Natura 2000” tīkla pārvaldības. Būs svarīgi arī ņemt vērā to, kā kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas, un nākotnes kohēzijas politikas reforma var palīdzēt sniegt šai stratēģijai nepieciešamo atbalstu. Eiropas Savienības pamatmērķis ir līdz 2020. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un ekosistēmu degradēšanos, un to sniegto pakalpojumu samazināšanos.
Tāpēc varu jums apliecināt, ka stratēģijā būs ietverti pasākumi šā mērķa sasniegšanai. Tā ietvers pasākumus, kuru mērķis ir paplašināt Putnu direktīvas un Dzīvotņu direktīvas ieviešanu un nodrošināt, ka tiek veikti svarīgi pasākumi, lai sasniegtu labvēlīgu Eiropai svarīgu sugu un dzīvotņu saglabāšanas situāciju. Vispārīgāk par ES tiesību aktu ieviešanu un īstenošanu vides jomā Komisija plāno šogad nākt klajā ar jaunu paziņojumu par šo jautājumu. Mērķis nav aizstāt pašreizējos attiecīgos paziņojumus, bet gan tos uzlabot, vispārīgi pievēršoties kopējai struktūrai un zināšanām, kas ir šā vides acquis ieviešanas pamatā.
Saistībā ar šo iniciatīvu mēs sīki izskatīsim visas iespējas stiprināt uzraudzību un kontroli ES līmenī, kā arī valstu pārbaudes sistēmas. Jāatzīst, ka ES vides pārbaužu tiesiskais reglamentējums jau tika uzlabots pagājušajā gadā, galvenokārt pieņemot ieteikumu par minimālajiem vides pārbaužu kritērijiem dalībvalstīs, kā arī iekļaujot vairākus nosacījumus vides nozares tiesību aktos.
Paziņojums vēl tiek gatavots, un par tā precīzu saturu vēl nav panākta vienošanās. Mēs konsultēsimies ar iesaistītajām pusēm, tostarp Parlamentu ar tā attiecīgo komiteju starpniecību, lai deputātiem būtu iespēja izteikt viedokļus un sniegt savu ieguldījumu.
Kriton Arsenis
Komisār, paldies par sīki izklāstīto atbildi. Mēs gaidām, kad ieraudzīsim jauno ES Bioloģiskās daudzveidības stratēģiju, un, protams, Parlamentam būs daudz ierosmju, un mēs pie tā strādāsim.
Vairāk par jautājumu, kas tika apspriests Nagojā, un stratēģiju, vai jūs varētu komentēt, kā mums veicas ar Nagojas lēmumu, konkrēti ABS protokola, īstenošanu? Kāds progress ir panākts? Kādi ir termiņi? Vai mēs esam panākuši progresu attiecībā uz aizsargājamām jūras teritorijām? Tas ir īpaši pieminēts Nagojas mērķos. Kā mums veicas ar to?
Jūs arī minējāt pūliņus saistībā ar bioloģisko daudzveidību kopējā lauksaimniecības politikā, kas ir viens no mūsu instrumentiem bioloģiskās daudzveidības aizsargāšanai, taču Parlaments ir arī lūdzis aizsargāt tuksnesīgos apgabalus un teritorijas, kurās nav koku. Visbeidzot, mums ir nepieciešama papildu informācija par "Natura 2000” teritorijām, jo īpaši lauksaimniekiem. Kādi ir jūsu plāni saistībā ar minēto?
Bernd Posselt
(DE) Komisār, es tikai vēlos jums pajautāt. Vai jūs pievēršaties tieši dabas un savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzībai, vai jūs rūpējaties arī par senajām mājas sugām un kultivējamo labību, kuras daudzveidība ir stipri apdraudēta?
Gerben-Jan Gerbrandy
Es vēlos ko piebilst. Mēs runājam par bioloģisko daudzveidību. Pašlaik svarīgs jautājums ir tas, ka dažas dalībvalstis - tostarp mana - mēģina panākt no Eiropas Savienības samazinātus tiesību aktu mērķus vides jomā. Es patiesi gribētu zināt, vai komisārs piekrīt, ka mums varētu būt samazināti mērķi, vai mums vajadzētu ievērot pašreizējos mērķus?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Par Nagoju un to, kā mums iet, saistībā ar ABS viss notiek pietiekami labi, šeit nav problēmu. Ir nelielas problēmas ar tulkošanu, taču mēs varam izsekot lietas būtībai, un mēs jau plānojam sāk tiesību akta gatavošanu, tiklīdz tas būs parakstīts, lai pēc tam mēs varētu sākt ratifikācijas procesu. Tam ir nepieciešams konkrēts laiks, taču es neredzu nekādus nopietnus šķēršļus.
Attiecībā uz aizsargājamām jūras teritorijām mēs joprojām atpaliekam. Mēs mēģinām virzīt lietas, un, ņemot vērā Nagojā akceptētās saistības, mums Eiropā būs jādara vairāk nekā pašlaik - ņemot vērā arī pašu "Natura 2000” un mūsu akceptētās saistības.
Par kopējās lauksaimniecības politikas un "Natura 2000” finansēšanu, es mēģinu darīt, ko varu, lai nodrošinātu, ka tas tiek pietiekami norādīts pirmajā un trešajā pīlārā, un lai bioloģiskajai daudzveidībai tiktu pievērsta pienācīga uzmanība turpmākajā kopējās lauksaimniecības politikā. Komisārs Cioloş, komisāre Hedegaard un es sagatavojām kopīgu vēstuli, kuru mēs nosūtījām pēdējai Vides ministru padomei. Šajā vēstulē mēs vienojāmies par jautājumiem un virzieniem, kuros mēs vēlamies doties.
Par Posselt kunga jautājumu, visa apstiprinātā "Natura 2000” pašlaik aizsargā apmēram 18 % Eiropas teritorijas, kas tiek dēvēta par "Natura 2000” teritoriju, un vēl mums ir divas direktīvas. Viena ir Putnu direktīva, un otra ir Dzīvotņu direktīva, kurās skaidri ir noteikts, kas, kā, kādā līmenī un tā tālāk tiek aizsargāts. Tāpēc būtībā tie ir pietiekami plaši tiesību akti, un tie neattiecas tikai uz konkrētām apdraudētām un izzūdošām sugām vai ko citu. Mēs vēlamies rīkoties tā, lai aizsardzība būtu plaša, taču patiesība ir tāda, ka ļoti daudzas sugas, kas ir atzītas par apdraudētām, ES teritorijā ir ļoti sliktā stāvoklī, tāpēc mums noteikti būtu jādara vairāk.
Uz jautājumu par mērķiem atbilde ir diezgan vienkārša. Pašlaik mums nevajadzētu pievērsties mērķu samazināšanas jautājumam, drīzāk mums būtu jāpievēršas svarīgajam "Natura 2000” ieviešanas jautājumam, kas nozīmē apsaimniekošanas plānu gatavošanu un pietiekama finansējuma rezervēšanu. Tā nebūs viegla situāciju, taču tas noteikti ir finansējums nākotnei.
Temats: Atkritumu apsaimniekošana Grieķijā
Komisija, atbildot uz jautājumu -3732/2010 pauž uzskatu, ka atkritumu izgāšana izgāztuvē ir galējs risinājums un ka šāds atkritumu apsaimniekošanas veids ir visnepiemērotākais. Grieķijā ir paredzēts būvēt 61 izgāztuvi un tām paredzēts līdzfinansējums. Tas ir izraisījis daudzu reģionu (Levkimi, Gramatiko un īpaši galēja gadījuma sakarībā Keratejas) iedzīvotāju likumsakarīgu reakciju, jo viņi ir spiesti pieņemt šo galējo un visnepiemērotāko risinājumu. Valdības spītīgā vēlme uztiept savu izvēlēto atkritumu vākšanas un apsaimniekošanas tehnoloģiju un metodes pēc preses, ekoloģijas organizāciju, politisko partiju un vietējās pārvaldes iestāžu viedokļa ir saistīta ar noteiktām rūpnieciskām interesēm, turklāt daži tajā saskata jaunu politiski ekonomisku skandālu.
Vai Komisija šajā sakarībā varētu atbildēt uz šādiem jautājumiem? Vai neatkarīgi no valstu izvēles Komisija no ekoloģiskā un vides skatu punkta dod priekšroku izvēlei, ko piedāvā ekoloģiskās organizācijas (WWF, Greenpeace, SOS Vidusjūra), t. i. atkritumu šķirošanai mājsaimniecībā nevis pārstrādes uzņēmumos? Vai tā apņemas nekavējoties izskatīt šos priekšlikumus un nosūtīt pārstāvi, kurš uz vietas tiktos ar visām ieinteresētajām pusēm?
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Ar jauno Atkritumu pamatdirektīvu ir noteikta piecu pakāpju atkritumu apsaimniekošana. Atkritumu novēršana tiek uzskatīta par vēlamāko variantu pēc atkritumu sagatavošanas atkārtotai izmantošanai, otrreizējai pārstrādei un citiem apstrādes veidiem, tostarp enerģijas otrreizējas pārstrādes, beidzot ar utilizāciju, piemēram, apglabājot poligonā. Ir iespējamas noteiktu atkritumu plūsmu novirzes no hierarhijas.
Tomēr dalībvalstīm būs saprātīgi jāpamato atkāpes no hierarhijas. Tāpēc atkritumu utilizācija, apglabājot poligonā, kas atrodas atkritumu hierarhijas apakšā, dalībvalstīm ir jāuztver kā nelabvēlīgākā atkritumu apsaimniekošanas iespēja.
Augsta atkritumu materiālu, piemēram, papīra un stikla tīrība ir priekšnoteikums atkritumu kā sekundāru izejmateriālu izmantošanai ražošanas nozarēs. Tāpēc otrreiz pārstrādājamu atkritumu plūsmu atsevišķa vākšana to rašanās vietās parasti ir labvēlīgākā atkritumu vākšanas metode. Saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvu dalībvalstīm ir pienākums līdz 2015. gadam ieviest atsevišķu papīra, metāla, plastmasas un stikla vākšanu. Arī šeit dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība pielāgot atkritumu vākšanas sistēmas konkrētiem apstākļiem valstī, jo īpaši, ja ir pieejamas ļoti efektīvas un progresīvas šķirošanas tehnoloģijas. Tomēr, ja šādu tehnoloģiju nav, atsevišķa vākšana atkritumu rašanās vietā ir lētākā un vieglākā metode kā no atkritumiem iegūt augstas kvalitātes sekundārus izejmateriālus.
Grieķijai ir nopietnas problēmas ar nelegālu atkritumu utilizāciju, apglabājot poligonā, un, kā jūs zināt, 2005. gadā tiesa to nosodīja par lielu skaitu nelegālo atkritumu poligonu, kuri darbojās tās teritorijā. Šis jautājums vēl nav atrisināts. Tomēr 2010. gada decembrī Grieķijas iestādes iesniedza rīcības plānu, saskaņā ar kuru līdz šā gada jūnijam tiks slēgti visi legālie poligoni. Komisija atzinīgi vērtē šo plānu, tostarp jaunu poligonu izveidi ar noteikumu, ka tā ir neizbēgama pēdējā iespēja, lai uzturētu atkritumu izvešanas tīklu, kas atbilst obligātajiem sanitārajiem standartiem saskaņā ar Eiropas oficiālajām prasībām.
Eiropas Savienības Direktīvai par atkritumu poligonu standartiem atbilstošu poligonu izveidi jau ir progress salīdzinājumā ar nelikumīgu atkritumu izgāšanu. Komisija mudina Grieķijas iestādes pabeigt poligonu plānošanu un izveidi - programmu, kas jau gūst labumu no ES finansējuma. Tomēr Grieķijai ir neatlaidīgi jāveic citi pasākumi un jāatsakās no poligoniem kā galvenās atkritumu apsaimniekošanas iespējas par labu modernai atkritumu apsaimniekošanas politikai, kuras pamatā ir atkritumu apstrāde un otrreizēja pārstrāde.
Saskaņā ar Eurostat jaunāko statistiku Grieķijā aptuveni 82 % sadzīves atkritumu ir apglabāti poligonos, savukārt Eiropas Savienībā vidēji tie ir 38 %. Turklāt Grieķijas pārstrādes nozares veiktspēja ir ļoti zema, un tikai 17 % sadzīves atkritumu tiek pārstrādāti.
Atkritumu direktīvas ieviešana ir gan Komisijas, gan mana augstākā prioritāte. Mēs uzraudzīsim valstu atkritumu politiku, novērtējot dalībvalstu atkritumu apsaimniekošanas plānus. Mēs gaidām atjauninātu atkritumu apsaimniekošanas plānu no Grieķijas. Turklāt mēs rūpīgi uzraugām Grieķijas rīcības plāna ieviešanu un visu nelegālo poligonu slēgšanas procesu, tostarp ES finansēto projektu plānu.
Mēs arī uzraudzīsim ES finansējuma izlietojumu, lai nodrošinātu, ka finansētie projekti atbilst mūsu tiesību aktos atkritumu jomā noteiktajiem mērķiem un prasībām. Grieķijas gadījumā ir jāsamazina poligonu skaits un jāpalielina pārstrādes apjomi, veicot atsevišķu vākšanu un izmantojot pārstrādājamus materiālus.
Atbilstoša atkritumu apsaimniekošana ir jāuzskata kā iespēja, jo tā var radīt uzņēmējdarbību un darbavietas visā valstī. Tā ir arī svarīga, lai sasniegtu jaunos resursu efektivitātes mērķus, piemērojot labāko praksi.
Visbeidzot, rīt es lidoju uz Grieķiju divu pilnu dienu vizītē, un mēs, protams, sīki apspriedīsim visos šos jautājumus.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētājas kundze! Komisāra kunga pēdējais komentārs dod man iemeslu cerībai. Komisār, tā kā jūs rīt dodaties uz Grieķiju, ņemot vērā to, ka mums ir jāslēdz poligoni, kā jūs paskaidrojāt, jums vajadzētu apmeklēt teritoriju Atēnu tuvumā, kur katru dienu notiek sadursmes starp iedzīvotājiem un policijas spēkiem, kuri tur ir apmetušies jau četrus mēnešus, izraisot ievainojumus un citus negadījumus saistībā ar poligoniem.
Jautājums ir: ja tas ir pēdējais vēlamais risinājums, kāpēc jūs apstiprināt ietekmes uz vidi novērtējumus, ja daudzos poligonos, tostarp tajos, kurus jūs, iespējams, rīt apmeklēsiet, atkritumi pārsvarā nonāk plūsmās. Tas ir apkaunojoši, un, ja jūs neiejauksieties, ja jūs šo ekonomisko negodu neizbeigsiet, ņemot vērā to, ka Eiropas Savienība līdzfinansē šīs iekārtas, kaitējums videi ir neizbēgams.
Lūdzu, iejaucieties nekavējoties, jo lietas nav tik teorētiskas, kā jūs paskaidrojāt, taču, lai vai kā, es jums pateicos.
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Es došos uz vietām Atēnu tuvumā. Pirmajā dienā es piedalīšos debatēs ar trīs Grieķijas parlamenta komitejām, un mēs noteikti apspriedīsim arī šo jautājumu. Es par to zinu un arī par jautājuma nopietnību. Iespējams, es varētu jums pateikt, kāpēc mēs patiesībā to atbalstām un pat līdzfinansējam dažus poligonus, lai arī mēs uzskatām, kas tas ir atkritumu hierarhijas ieteicamo iespēju zemākais līmenis.
Pirmā un noteikti svarīgākā lieta, kas ir jāņem vērā, protams, ir cilvēku veselība, tāpēc mums ir jābūt pārliecinātiem, ka tā tiek aizsargāta visiem iespējamiem līdzekļiem. Es uzskatu, ka noteikti ir svarīgi meklēt un rast labākās iespējas, taču dažkārt ir nepieciešams vienkārši iet soli pa solim.
Informācija, kuru es saņemu no visas Eiropas, liecina, ka, tiklīdz valsts sāk nopietni izturēties pret atsevišķu atkritumu vākšanu, ceļš no zemākā līmeņa, kad sadzīves atkritumi tiek apglabāti poligonos, līdz augstākajam pārstrādes līmenim ir ļoti īss. Tāpēc atsevišķa atkritumu vākšana ir ļoti svarīga, un, kad tā darbojas atbilstoši, viss var notikt ātrāk. Taču diemžēl dažkārt atkritumu glabāšana poligonos joprojām ir vienīgā iespēja, un, ja mēs vēlamies rūpēties par cilvēku veselību, mums tā vienkārši ir jānodrošina.
Priekšsēdētāja
Uz jautājumiem, kas laika trūkuma dēļ netika atbildēti, tiks iesniegtas rakstveida atbildes (skat. pielikumu).
Ar to jautājumu laiks ir slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.20 un atsāka plkst. 21.00.)
