Elektroenerģijas iekšējais tirgus - Nosacījumi attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā - Energoregulatoru sadarbības aģentūra - Virzība uz Eiropas Enerģijas patērētāju tiesību hartu (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir kopējas debates par
E. Morgan ziņojumu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar kuru groza Direktīvu 2003/54/EK par kopējiem elektroenerģijas tirgus noteikumiem - C6-0316/2007 -;
- A. Vidal-Quadras ziņojumu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā - C6-0320/2007 -;
- G. Chichester ziņojumu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas vārdā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru izveido Energoregulatoru sadarbības aģentūru - C6-0318/2007 -; un
M. De Vits ziņojumu Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas vārdā par virzību uz Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Padomes Slovēnijas prezidentūras laikā enerģijas jautājumi ir bijuši ļoti svarīgi punkti darba kārtībā. Piegādes uzticamība, enerģijas tirgu funkcionēšana un ilgtspējīga vides vadība patiešām ir stratēģiski svarīgi jautājumi Eiropas Savienībai un tās pilsoņiem.
Kļūst arvien skaidrāks, ka enerģētika ir joma, kurai ir jāpiedāvā jaunas zināšanas un jauni pakalpojumi, ja mēs gribam, lai Eiropas ekonomika joprojām saglabā konkurētspēju pasaulē. Pirms vairāk nekā gada valdību un dalībvalstu pārstāvji apņēmās tiekties pēc ilgtspējīgiem mērķiem un stiprināt efektīvus enerģijas tirgus. Eiropas Parlaments arī atbalstīja toreiz nospraustos mērķus un formulēja priekšlikumus, ko Padome pētīja ar lielu interesi.
Trešā pakete par dabas gāzes un elektroenerģijas tirgiem bija ļoti svarīgs normatīvu dokumentu kopums Slovēnijas prezidentūrai. Tās galvenais nolūks, šīs paketes galvenais nolūks ir turpināt enerģijas tirgu liberalizēšanas procesu un palielināt to efektivitāti un pārredzamību. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu, iepazīstoties ar šo dokumentu kopumu Padome strādāja ar visiem pieciem normatīvo aktu priekšlikumiem kā ar vienu veselu paketi, un tāpēc, ja loģiski tas bija pieņemami, saglabāja tos vienus un tos pašus risinājumus dokumentos, kuri attiecas uz elektroenerģijas un dabas gāzes tirgiem.
Enerģētikas padomes sanāksmē 6. jūnijā Slovēnijas prezidentūra nodrošināja plašu atbalstu piecu normatīvo priekšlikumu paketes galvenajiem elementiem. Šī plašā konsensa vissvarīgākais elements, protams, ir enerģētikas pasākumu organizācijas trešā izvēle. Te vienlaikus tika pieņemti divi sākotnējie Komisijas priekšlikumi. Šie priekšlikumi definē vai nu pilnu īpašumu dalīšanu, vai neatkarīgu sistēmas operatoru, bet dalībvalstis piekrita arī trešajai izvēlei, kura ļauj izveidot neatkarīgu pārvades tīklu operatoru.
Ļaujiet man īsi apkopot svarīgākos un varbūt arī visdelikātākos šī nolīguma punktus, kam arī jūs pievērsīsieties šajā godātajā namā. Neatkarīga pārvades tīklu operatora izvēli var lietot valstis, kur, jaunajai direktīvai stājoties spēkā, pārvades tīkli kļūs par vertikāli integrētu pasākumu. To var piemērot gan dabas gāzes nozarei, gan elektroenerģijai. Šī izvēle ļauj pasākumiem saglabāt īpašumu uz pārvades tīkliem ar nosacījumu, ka to pārvalda neatkarīgs operators.
Attiecībā uz pārvades sistēmas organizēšanu un sistēmas operatoru vertikāli integrētā pasākumā ir izveidotas prasības, kas nosaka sistēmas operatora neatkarību, līdzsvarotu un objektīvu darbību, nepieciešamu ieguldījumu veikšanas drošību un arī paša vertikāli integrētā pasākuma interešu aizsardzību.
Tā rezultātā būs nodrošināta:
1. operatora, vadītāju un kontroles iestāžu neatkarība,
2. izvairīšanās no visiem interešu konfliktiem,
3. taisnīga un nediskriminējoša pieeja tīklam,
4. taisnīgs rosinājums investēt arī starptautiskos savienojumos,
5. neatkarīga pieeja līdzekļiem un resursiem pārvades tīklu operatoru darbam un, galu galā, tas nodrošinās papildu jurisdikciju valsts regulatoriem attiecībā uz neatkarīgiem pārvades tīklu operatoriem.
Kāds cits Padomē panāktā nolīguma elements attiecas uz trešo valstu investīcijām Eiropas Savienībā. Padome uzskata, ka dokumentam ir jānodrošina tāda pieeja trešām valstīm, kuras kontrolē tīklus, kas neīstenos protekcionismu. Vienlaikus ir jāgarantē, ka uzņēmumi no trešām valstīm ievēros tos pašus noteikumus, ko piemēro Eiropas Savienības pasākumiem. Te mums jāņem vērā trešo valstu un to pasākumu intereses, meklējot labas partnerattiecības ar enerģētikas pasākumiem dalībvalstīs. Turklāt mums vajadzēs arī analizēt virkni enerģijas ieguldījumu, kas jau ir uzsākti abās pusēs.
Cita ļoti svarīga joma ir investīciju un tīkla attīstības plānošana, sevišķi Eiropas Savienības tīklu attīstības desmitgadu plāna formulēšana. Konsekventa un efektīva pieeja ir nodrošināta visos līmeņos, sevišķi attiecībā uz pārvades tīkla operatoriem atklātā un pārredzamā konsultēšanās procesā, kā arī uz galvenajiem dalībniekiem un aģentūru.
Attiecībā uz pieminēto Energoregulatoru sadarbības aģentūru prezidentūra uzskata, ka mums ir izdevies radīt patiesi neatkarīgu aģentūru ar efektīvu vadību. Tās uzdevumi tiek vērsti uz starptautiskas un reģionālas sadarbības jomām, un tā īpaši nodarbosies ar pārrobežu savienojumu jautājumiem.
Citi svarīgi elementi nolīgumā attiecas uz sabiedrisko īpašumu, pārrobežu lietu risināšanu, pastiprinātu reģionālu sadarbību, tirgus darbību, patērētāju aizsardzību un norādījumiem, kas Komisijas komitejām ir jāpieņem komitoloģijas procedūrās.
Šajos nedaudzajos punktos es cerēju jūs iepazīstināt ar īsu pārskatu par galvenajiem aspektiem konsensā, kas tika panākts Padomē. Es esmu pārliecināts, ka kompromisa dokuments arī ir labs pamats nākamajam prezidentūras trijniekam un sadarbībai ar šo godāto namu.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vispirms gribu apsveikt visus referentus - E. Morgan, G. Chichester, A. Vidal-Quadras un M. De Vits - par viņu izcilajiem ziņojumiem, kā arī "ēnu” referentus un visu attiecīgo komiteju visus locekļus. Termiņi ir bijuši ļoti īsi, un pakete ir svarīga un sarežģīta. Es esmu augstu novērtējis visu to darbu, kas veikts šo dažu mēnešu laikā, un Eiropas Parlamenta deputātu ļoti augsto iesaistīšanās līmeni.
Ļaujiet man vēlreiz uzsvērt galvenās problēmas, kas stāv mūsu priekšā. Es zinu, ka šim Parlamentam tās sevišķi rūp.
Ar šo tālejošo paketi Komisijai prātā ir viens mērķis: Eiropas Savienības pilsoņu intereses.
Protams, tirgus atvēršana nevar pati par sevi apturēt naftas cenu pieaugumu. Tomēr tieši tad, kad cenas ir ļoti augstas, mums jānodrošina patiešām efektīva konkurence mūsu enerģijas tirgos, lai garantētu, ka šo cenu ietekme uz mūsu pilsoņiem ir tik ierobežota, cik iespējams. Jau tagad daži Eiropas pilsoņi ir guvuši labumu, ko dod lielāka izvēle un lielāka konkurence, lai noturētu cenas tik zemu, cik iespējams, kā arī pakalpojumi un augstāki drošības standarti.
Tomēr pārāk daudziem Eiropas pilsoņiem reāli konkurējošu tirgu attīstības process nepavisam nav beidzies, un viņiem nav iespējams reāli izvēlēties piegādātāju.
Jautājums nav tikai par labākām cenām un lielāku izvēli. Piegādes drošības nodrošināšanai būs vajadzīgi milzīgi ieguldījumi jaunos tīklos nākamajās pāris desmitgadēs. Ja mēs ļausim turpināties pašreizējam stāvoklim, šie ieguldījumi vienkārši netiks veikti vajadzīgajā apjomā.
Turklāt iekšējā tirgus funkcionēšana ir viena no galvenajiem aspektiem ES centienos risināt klimata pārmaiņas. Bez konkurētspējīga elektroenerģijas un gāzes tirgus emisiju tirdzniecības shēma nekad kārtīgi nedarbosies un mūsu mērķi attiecībā uz atjaunojamo enerģiju gluži vienkārši neizdosies.
Mēs visi piekrītam, ka ir vajadzīgas normatīvas reformas, lai novērstu daudzos trūkumus pašreizējā normatīvajā un regulatīvajā pamatā. Patiešām, ar A. Vidal-Quadras 2007. gada 10. jūlija ziņojumu Eiropas Parlaments parādīja savu apņēmību panākt šādu ambiciozu politiku enerģētikas jomā.
Ļaujiet man tagad pievērsties dažiem ziņojumu jautājumiem sīkāk. Protams, ziņojumi ir ļoti pamatīgi, un es tāpēc pievērsīšos tikai dažiem aspektiem.
Daudzus ierosinātos grozījumus Komisija var atbalstīt. Lielākā daļa grozījumu par patērētāju tiesību stiprināšanu E. Morgan ziņojumā ir atzinīgi novērtēti un iet roku rokā ar M. De Vits ziņojumā pausto nodomu. Uzsvars uz tīklu operatoru stingrāku reģionālo sadarbību arī tiek atzinīgi vērtēts. Vairāki grozījumi dod lietderīgu skaidrojumu vai papildinājumu Komisijas priekšlikumam, sevišķi attiecībā uz tīkla operatora nozīmi, valsts regulatoru pilnvarām un efektīvu, labi funkcionējošu un drošu iekšējo enerģijas tirgu.
Vairākos jautājumos Komisija arī atbalsta kopējo komitejas mērķi, lai gan tai var būt daži iebildumi par priekšlikumu precīzu formulējumu.
Es vēlreiz gribu uzsvērt, ka mazaizsargātu patērētāju aizsardzība un cīņa pret nabadzību enerģijas jomā ir būtiska, īstenojot tirgus atvēršanu, un tā noteikti ir jāstiprina. Komisija rūpīgi sekos formulējumam, lai ievērotu subsidiaritātes principu. Cenu regulēšanai arī nav jānovērš pareizi investīciju signāli un ienākšana tirgū.
Tālāk attiecībā uz M. De Vits ziņojumu par patērētāju hartu, manuprāt, lielākā daļa ierosināto grozījumu ir ļoti būtiski. Daudzas domas jau ir pieņemtas E. Morgan ziņojumā, un daudzām no tām Komisija var piekrist, kaut vai par nepieciešamību ātri un labi nosūtīt patērētājiem informāciju. Kā jūs zināt, Komisija drīzumā ierosinās dalībvalstīm energopatērētāju kontroljautājumu sarakstu, kas izveidots, lai palīdzētu savākt un nogādāt būtisku informāciju patērētājiem par viņu enerģijas tirgiem.
Es patiešām piekrītu, ka, iespējams, ir jāievieš jaunas patērētāju tiesības pašreiz notiekošajā normatīvajā procesā un ka hartas nolūks ir labāka saziņa par energopatērētāja tiesībām, tādējādi padarot tās labāk zināmas patērētājiem.
Būs grūti mēģināt saskaņot visus sabiedrisko pakalpojumu pienākumus ES līmenī. Tomēr Komisija pārraudzīs direktīvu pareizu īstenošanu, sevišķi, lai nodrošinātu, ka mazaizsargāti patērētāji tiek definēti valsts līmenī un ka valsts atbalsta shēmas tiek padarītas pieejamas pārredzamā un efektīvā veidā.
Turklāt Pilsoņu enerģētikas forums būs virzošais spēks, lai izveidotu konkurētspējīgus mazumtirdzniecības tirgus ES, vienlaikus nodrošinot, ka mazaizsargātie pilsoņi tiek aizsargāti. Pēc Energopatērētāju tiesību konferences 6. maijā Komisija ir uzsākusi konsultēšanās procesu ar visām attiecīgajām pusēm.
Attiecībā uz enerģijas efektivitāti un atjaunojamo enerģijas veidu veicināšanu Komisija pilnībā piekrīt Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas bažām, bet mēs uzskatām, ka Iekšējā tirgus direktīva nav vispiemērotākā vieta šī temata apspriešanai. Mēs uzskatām, ka komitejas mērķus var panākt saistībā ar jauno atjaunojamās enerģijas direktīvu, kura pašlaik tiek apspriesta.
Attiecībā uz cīņu pret tirgus koncentrēšanos mēs tāpat kā komiteja uzskatām, ka tā ir būtiska, bet uzskatām, ka Komisijas priekšlikums jau dod regulatoriem tiesības un pilnvaras veikt pasākumus, lai nodrošinātu pareizu tirgus funkcionēšanu.
Par diviem svarīgiem punktiem mēs tomēr neesam pilnībā vienisprātis ar komitejas izdarītajiem secinājumiem: komitoloģijas izmantošana un daži jautājumi par aģentūras lomu.
Par komitoloģijas izmantošanu, šīs procedūras vispārējā svītrošana padarītu neefektīvu visu ātras un efektīvas jaunu, ļoti detalizētu tirgus kodu attīstīšanas procesu. Tie būs svarīgi, lai virzītu uz priekšu patiesi integrētus enerģijas tirgus gadu nevis desmit gadu laikā. Vissvarīgākais jautājums ir spēja padarīt tiesiski saistošus visiem tīkla operatoriem tehniskos kodus, kas pieņemti aģentūras pārraudzībā. Šajā nolūkā Komisijai ir jābūt spējīgai tos pieņemt ātri un efektīvi ar komitoloģijas procedūru. Citādi tie var nekļūt tiesiski saistoši saprātīga laika posma ietvaros.
Runājot vispārīgāk, ir vajadzīgi vadoši norādījumi tieši tādēļ, lai būtu spēcīga aģentūra atbilstīgi nostājai, kas pausta G. Chichester un A. Vidal Quadras ziņojumos. Bez vadošiem norādījumiem, kas nosaka pilnvaras, aģentūra būs vienkārši nespējīga izdot saistošus atsevišķus lēmumus tirgus dalībniekiem.
Ja šie svarīgie aspekti tiek saglabāti, tad, lai ņemtu vērā komitejas bažas, Komisija varētu tomēr pieņemt dažu komitoloģijas procedūru svītrošanu, kuras, mūsuprāt, ir mazāk svarīgas.
Par aģentūru runājot, Komisija grib izveidot aģentūru ar stingrām pilnvarām. Komisija var pieņemt grozījumus, kas uzdod vispārējus pienākumus aģentūrai un arī nodrošina atklātāku un pārredzamāku konsultēšanos ar ieinteresētajām pusēm. Tomēr nevar pārsniegt EK Līgumu.
Vairāki komitejas ierosinātie grozījumi attiecībā uz aģentūras pilnvarām pieņemt lēmumu nav savienojami ar principu, kas noteikts ar Meroni spriedumu. Tas jo sevišķi attiecas uz aģentūrai piešķirtās rīcības brīvības pilnvaru pakāpi. Es pilnībā piekrītu, ka ir vajadzīga stipra un efektīva aģentūra, un uzskatu, ka to var panākt ar pieeju, ko Komisija ierosina, kur aģentūra attīstīs kodus, kas paredz īstu, būtisku rīcības brīvību, un ka tos pēc tam pieņem ar komitoloģiju.
Es nebeigšu, nepieskāries jautājumam par tīklu darbības efektīvu nošķiršanu no ražošanas un piegādes. Pašreizējie noteikumi nozīmē, ka liels skaits tīkla operatoru var sekmīgi diskriminēt jaunus ienācējus. Tam ir īpaši bremzējoša ietekme uz investīcijām shēmā un jaunu jaudu ieviešanu.
Tāpēc mūsu mērķis ir atrast pieeju, kas pilnībā novērsīs vertikāli integrēta tīkla operatoru iespējamo interešu konfliktu, nodrošinot viņiem pienācīgus stimulus investēt un vadīt shēmu nediskriminējošā veidā.
Padome panāca plašu vienošanos par svarīgām paketes daļām Enerģētikas padomē 6. jūnijā. Mērķis ir pēc jūsu balsojuma spēt panākt paketes pieņemšanu otrajā lasījumā šī gada beigās. Ja process tiek kavēts, pastāv risks, ka paketi nepieņems pirms 2009. gada vēlēšanām. Es rēķinos, ka Parlaments un nākamā Francijas prezidentūra pilnībā izmantos atlikušos mēnešus, lai panāktu vispārēju vienošanos.
Ļaujiet man uzsvērt, ka Enerģijas padomē 6. jūnijā Komisija oficiāli atturējās no nostājas par paketi tieši tādēļ, lai ņemtu vērā jūsu balsojumu rītdien.
Godājamie deputāti, jūs esat devuši stingru pienesumu šim procesam kopš tā sākšanās. Es ceru uz turpmāku darbu kopā ar jums pie šiem priekšlikumiem nākamajos mēnešos Eiropas energopatērētāju interesēs.
Eluned Morgan
referente. - Priekšsēdētāja kungs, es ceru, ja Parlaments rītdien pieņems elektroenerģijas ziņojumu, tas būs norādījums visiem enerģētikas uzņēmumiem visā Eiropā, ka mēs gribam, lai patērētājs atkal ir atpakaļ vadītāja sēdeklī.
Pirms es runāšu par vispretrunīgāko aspektu šajā direktīvā, es gribu pakavēties pie dažām jomām, kur mums līdz šim ir izdevies panākt konsensu Parlamentā.
Eiropas Savienībā nevar būt neviena, kas nav pamanījis milzīgo cenu pieaugumu enerģijai pēdējos mēnešos. Visā Eiropas Savienībā ir cilvēki, kas cīnās, lai samaksātu savus rēķinus par enerģiju, tāpēc mēs uzskatām, ka "energoresursu nepietiekamības” jautājums ir stabili jāiekļauj ES darba kārtībā. Galu galā visa ETS sistēma un atjaunojamās enerģijas mērķi pieder Eiropai, un tie ietekmē enerģijas cenas.
Komisār, mēs esam respektējuši subsidiaritāti savā prasībā, lai dalībvalstis nāk ar savām energoresursu nepietiekamības definīcijām un darbības plānu šīs problēmas risināšanai. Tādā veidā Padomei ir jāsaprot, ka, ja tā grib vienoties par paketi, šī ir Parlamenta centrālā prasība.
Enerģētikas jomā patērētājiem jau pastāv daudzas tiesības, bet tās nav stājušās spēkā. Tādēļ mēs esam lūguši valsts regulatoru iestādes izmantot stimulus un sankcijas, lai nodrošinātu to, ka patērētājs tiek aizsargāts.
Mēs esam arī paredzējuši papildu tiesības, kas būtu jānodrošina patērētājam, piemēram, tādas kā pieejamas cenas ģimenēm ar zemu ienākumu, atvieglota pāreja uz citu piegādātāju, patērētājam palielināta pārstāvniecība sevišķi sūdzību gadījumā un taisnīgs risinājums cilvēkiem lauku un attālos apgabalos.
Mēs uzskatām, ka 10 gadu laikā ir jāuzstāda viedas mērierīces, kam ir jāveicina enerģijas efektivitāte, un uzņēmumiem ir jābūt radošiem, izvēloties veidus, kā viņi pieprasa maksu par enerģiju, un nav jāapbalvo cilvēki, kas lieto vairāk, kā tas notiek pašlaik. Prioritāte ir jāpiešķir atjaunojamiem energoresursiem, ļaujot tiem ienākt shēmā, lai varam sasniegt 20 % mērķi.
Mums ir jāsaprot, ka tad, kad mēs runājam par pārvades sistēmām, mēs runājam par monopoliem, tāpēc ir skaidra nepieciešamība pēc ļoti stingra regulējuma.
Mēs gribam redzēt daudz labāku sadarbību valsts regulatoru iestāžu un konkurences iestāžu starpā. Tādējādi mēs varētu panākt, ka mums nebūtu gandrīz puse valstu Eiropas Savienībā, kurās viens uzņēmums dominē pār vairāk nekā 70 % no tirgus.
Tagad par vispretrunīgāko ziņojuma daļu - nošķiršanas jautājumu. Ir skaidrs, ka pašreizējā sistēma nav labi darbojusies. Ir aizdomas, ka daži nerīkojas godīgi. Viņi dod priekšroku piekļuvei paši savam uzņēmuma, viņi rada šķēršļus tur, kur var nobremzēt konkurenci. Šis ir iemesls, kāpēc es kā referente uzskatu, ka pilnīgai enerģijas piegādes nošķiršanai no pārvades uzņēmumiem jeb pilnīgai īpašumu nošķiršanai - kā to sākotnēji bija ierosinājusi Komisija - ir jābūt vienīgajai izvēlei elektroenerģijas uzņēmumiem.
Vienīgi šādā veidā jūs novērsīsiet interešu konfliktu. Jūs varat uzcelt tik daudz Ķīnas mūru, cik gribat, bet uzņēmumiem nebūs nekāda stimula veicināt konkurenci tirgū, ja tiem pieder arī pārvades uzņēmumi.
Mums ir vajadzīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi: mums ir vajadzīga vieglāka piekļuve atjaunojamajiem energoresursiem un MVU, bet varbūt vairāk par visu citu mums vajadzīga stabila regulatīva shēma vienu biljonu vērtajai investīcijai, kas ir nepieciešama ES tirgū. Ja mēs tagad samudžināsim šo jautājumu, mēs nedosim skaidru signālu tiem investoriem, un apgaismojums Eiropā var izdzist. Šis jautājums neizgaisīs, un, ja apgaismojums pārtrūkst, valdības var krist.
Tāpēc kurš tam pretojas? Vācija, Francija, Austrija, Luksemburga, Grieķija un Bulgārija: tās domā, ka ar Ķīnas mūru nostiprināšanu pietiks. Dažiem ir arī aizdomas, ka te ir mēģinājums aizsargāt nacionālos varoņus, kas būtu priecīgi investēt citos tirgos, bet negrib ielaist citus savos tirgos. Tomēr mums nevajag arī pārāk pārvērtēt šo modeli, maz ticams, ka ir kāds modelis, kas mums samazinās cenas.
Mēs zinām, ka Padome ir nonākusi pie neoficiālas vienošanās šajā jautājumā. Viņi ir ierosinājuši šo Ķīnas mūru nostiprināšanu. Tomēr daudzi no mums jūt, ka ar to nepietiks Eiropas patērētājiem, un ir ierosinājuši saglabāt stingru nostāju.
Es vēlos īpaši pateikties "ēnu” referentiem un ikvienam, kas iesaistījās šajā darbā, par sadarbību pie šī ļoti sarežģītā dokumentu kopuma.
Alejo Vidal-Quadras
Priekšsēdētāja kungs, enerģija vēl joprojām daudzu iemeslu dēļ ir viens no Eiropas Savienības Ahileja papēžiem, galvenokārt tāpēc, ka dažas valdības vai uzņēmēju elites aprindas nevēlas atzīt, ka, lai panāktu kopēju enerģētikas politiku, mums ir vajadzīgs integrēts iekšējais tirgus, kas ir atvērts konkurencei, kurā patērētāji var brīvi izvēlēties piegādātājus un kurā enerģija plūst no Stokholmas uz Atēnām un no Lisabonas uz Vīni bez nekādiem lieliem šķēršļiem. Lai sasniegtu šo mērķi, kas vēl ir tālumā, mums daudz kas ir jāizdara un daudzi šķēršļi jānovāc.
Ziņojumā par regulu, kuram es esmu referents, ko pieņēma gandrīz vienbalsīgi komitejā, mēs uzsvērām savstarpējo sakaru palielināšanas nozīmi starp dalībvalstīm, nepieciešamību saskaņot tehniskos noteikumus Eiropas līmenī, ieteicām piešķirt lielākas pilnvaras regulatoru aģentūrai, labāk sadalīt sistēmu operatoru atbildību, lai tādējādi viņi uzņemas atbildību par tīklu kodu izstrādi, kā arī, konsultējoties ar ieinteresētajām pusēm, dot viņiem iespēju piedāvāt kodus pašiem sev ar noteikumu, ka tie nerunā pretī pamatnostādnēm.
Šie priekšlikumi izriet no vēlēšanās, ko Parlaments jau ir paudis, par Eiropas koordinācijas iestādes izveidi valstu regulatoriem, kura var pieņemt lēmumus par Eiropas mēroga jautājumiem, izvairoties no valsts līmenī pieņemtu lēmumu dublēšanas, un izveidot Eiropas sistēmu operatoru tīklu, lai attīstītu nepieciešamos tehniskos noteikumus Eiropas tirgus vienmērības nodrošināšanai. Šajā jautājumā mans ziņojums pilnībā saskan ar G. Chichester un A. Paparizov ziņojumiem.
Lai panāktu iekšēju tirgu elektroenerģijai, mums jāizveido saskaņoti noteikumi un regulas, jānodrošina, ka visi dalībnieki izmanto vienādus noteikumus, jāveicina starpsavienojumi un ir vajadzīgi neatkarīgi regulatori, kuriem ir pietiekamas pilnvaras investīciju garantēšanai.
E. Morgan, kas man ir laba draudzene, ziņojumā lielā mērā ir dotas pareizās atbildes, lai risinātu šīs problēmas. Īpašumu šķiršanas temats ir bijis cēlonis daudzām debatēm mūsu starpā, kuras dažkārt ir bijušas gluži sīvas. Tomēr mēs joprojām esam draugi, kas rāda, ka Eiropai ir nākotne.
Es domāju, ka mēs runājam par tematu, kurā nacionālajām interesēm ir principiāla loma, kur ir pretstatīti dažādi tirgus modeļi un ir izveidojušās situācijas, kas mums ir jāņem vērā. Tomēr tieši šīs atšķirības ir tās, kas lielā mērā neļauj mums virzīties uz priekšu, un es nedomāju, ka dažādu modeļu saraksta ą la carte izveidošana ir atrisinājums.
Īpašumu šķiršana nav panaceja, bet ir nepieciešams nosacījums - lai gan noteikti nepietiekams pats par sevi - integrēta vienota tirgus izveidei.
Dažas E. Morgan idejas ir strīdīgākas, piemēram, sociālie tarifi, lai risinātu energoresursu nepietiekamības problēmu, jo, tā darot, mēs riskēsim ar iejaukšanos tirgos.
Padome nonāca pie vispārējas vienošanās par paketi pirms vairāk nekā nedēļas. Mēs pabeigsim pirmo lasījumu pirms vasaras. Tomēr nobeigumā es gribu darīt zināmu Padomes pārstāvim, mūsu dārgajam un cienījamam draugam J. Lenarčič Parlamenta vēlēšanos sākt sarunas, lai vienotos par otro lasījumu, kas apmierina Eiropas Savienību kopumā.
Šis parlamentāro pilnvaru termiņš tuvojas beigām, un "vai nu, vai” pieejas būtu nepareizas, jo, Padomes priekšsēdētāj, Parlaments reaģē ļoti slikti, kad to nerespektē vai kad tas jūt, ka uz to tiek izdarīts pārāk liels spiediens.
Šis nav laiks, kad mums vajadzētu sašķelties stingras līnijas piekritējos un mērenākas līnijas piekritējos vai rīkoties vienīgi no nacionālo interešu perspektīvas. Šis ir laiks saprātīgām, līdzsvarotām un, šī vārda vislabākajā nozīmē, eiropeiskām pieejām.
Giles Chichester
referents. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu atzīmēt mana tiešā priekšgājēja un, tā sakot, koreferenta R. Brunetta nozīmīgo ieguldījumu, kuram bija jāpamet šis Parlaments, lai pildītu citu pienākumu savā dzimtenē. Es gribu pateikties "ēnu” referentiem par viņu konstruktīvo sadarbības pieeju, kas ļāva mums radīt plašu konsensu.
Tas ir interesants pienākums atrast īsto līdzsvaru starp atļauju valsts regulatoru iestādēm rīkoties pašām par sevi un vēlmi radīt ES regulatoru. Lai tirgi darbotos labi, regulatora loma ir absolūti būtiska. Šī aģentūra papildinātu Eiropas līmenī valstu regulatoru aģentūru veiktos regulēšanas uzdevumus un darītu to, radot pamatnostādni to savstarpējai sadarbībai ar regulatīvu pārskatu palīdzību par sadarbību pārvades sistēmu operatoru starpā, piešķirot aģentūrai pilnvaras par atsevišķiem lēmumiem un vispārēju padomdevēja lomu. Aģentūrai būtu padomdevēja loma attiecībā uz Komisiju tirgus regulēšanas jautājumos, un tā ir svarīga funkcija.
Debašu gaitā par šo regulu mēs arvien vairāk pārliecinājāmies par nepieciešamību iet tālāk nekā Komisijas priekšlikumi par aģentūru, lai radītu aģentūru ar lielāku neatkarību un lielākām lēmumu pieņemšanas pilnvarām. Ja gribam, lai aģentūra dod efektīvu ieguldījumu integrēta konkurētspējīga enerģijas tirgus attīstīšanā Eiropas Savienībai, aģentūrai būs vajadzīgas plašākas pilnvaras un jābūt neatkarīgai no Komisijas, lai nodarbotos ar pārrobežu situācijām un nodrošinātu efektīvu sadarbību starp pārvades sistēmu operatoriem (PSO) un valstu regulatoru iestādēm VRI.
Tādējādi mēs piedāvājām jaunas lēmumu pieņemšanas pilnvaras aģentūrai, sevišķi par tehnisko kodu attīstību, ko mani kolēģi tikko pieminēja, un PSO investīciju plāniem, un lielāku regulatīvu un finansiālu neatkarību. Tomēr līdz ar šīm lielākajām pilnvarām un neatkarību ir jānāk lielākai atbildībai īpaši Parlamenta, kā arī citu ieinteresēto pušu priekšā. Mēs tāpēc piedāvājām palielināt prasību aģentūrai konsultēt, prasību par pārredzamību un tās atbildību Parlamenta priekšā.
Ir jāuzsver, ka mēs esam mēģinājuši nodrošināt šī ziņojuma un regulas atbilstību un saskaņotību ar pārējām paketes daļām. Mums ir bijuši zināmi jautājumi, ko uzdevis Meroni spriedums, bet tomēr mēs uzskatām, ka mūsu priekšlikumi ir pareizi.
Ierosinātās pārmaiņas struktūrā ir plānotas, lai nodrošinātu visefektīvāko līdzsvaru starp vajadzībām pēc regulatīvas neatkarības un pienācīgu politisku kontroli, no otras puses. Galvenais princips man un mums ir tas, ka aģentūras neatkarība ir kritiski svarīga ne tikai tās efektivitātei, bet arī tās ticamībai. Tāpēc mēs ierosinām stingrāku lomu regulatoru valdei, laika ierobežojumu, lai nodrošinātu lēmumu ātru pieņemšanu, un aģentūrai lielāku finansiālo neatkarību.
Eiropas enerģijas tirgus nākotne un tā attīstība pēc trešās enerģētikas paketes īstenošanas prasīs no aģentūras nozīmīgu pienākumu izpildi, un tas ir iemesls, kāpēc aģentūras vara un neatkarība ir jāstiprina vairāk un plašāk par Komisijas piedāvāto līmeni.
Mia De Vits
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es domāju, ka E. Morgan ziņojums un mans ziņojums par Eiropas enerģijas patērētāju tiesību hartu ir jāaplūko kopā. Šodien enerģētikas nozares strukturālā nošķiršana ir vairāk nepieciešama kā jebkad, bet tas nevar būt pašmērķis. Jautājums ir un paliek šāds: vai tā nāks par labu patērētājam? Tas nav acīmredzams. Šajā sakarībā es atzīmēju, ka manā valstī Beļģijā rēķini par enerģiju būs vidēji par EUR 300 lielāki 2008. gadā nekā 2007. gadā. Es saprotu, ka naftas augošās cenas lielā mērā ir atbildīgas par to - bet noteikti ne pilnībā.
Komisāres M. Kuneva minētie skaitļi atklāj, piemēram, ka 20-32 % britu, kas ir mainījuši piegādātāju kopš tirgus atvēršanas, tagad ir sliktākā stāvoklī nekā iepriekš. Tāpēc ir būtiski, lai patērētāji zina par savām tiesībām attiecībā uz enerģētikas nozari, Pašlaik tā nepavisam nav. Patiešām trūkst saprotama informācija par šīm tiesībām, tāpēc ir nepieciešams stingrs, skaidrs, saprotams dokuments, kas nosauc esošās tiesības: harta.
E. Morgan jau ir runājusi par to, kam tajā jāietilpst. Es gribu pievienot vēl pāris aspektu. Patērētājiem ir jābūt iespējai mainīt piegādātāju: protams. Par brīvu un viena mēneša laikā: noteikti. Tas tomēr nozīmē, ka viņiem ir jābūt iespējai salīdzināt piedāvājumus, un tāpēc ir svarīgi, lai līgumi un rēķini būtu standartizēti. Lai varētu salīdzināt, patērētājiem ir vajadzīgs pārskats par viņu pašreizējo enerģijas patēriņu un jātiek informētiem par šo patēriņu vismaz četras reizes gadā. E. Morgan runāja arī par šo - un es atbalstu šīs idejas, kas ietilpst arī manā ziņojumā - "viedie skaitītāji” un energoresursu nepietiekamības risināšana un valsts enerģijas rīcības plāni, kas ir jāizstrādā šajā nolūkā, ir būtiski soļi pareizajā virzienā.
Attiecībā uz sociālajiem tarifiem es gribu teikt, Vidal-Quadras kungs, ka, pēc mūsu domām, to izmantošanai ir jābūt iespējamai, dalībvalstīm ir jābūt efektīvam instrumentam. Tas ir vienīgais, ko mēs teiktu attiecībā uz sociāliem tarifiem, Vidal-Quadras kungs. Tādējādi man nešķiet, ka ir neiespējami tos atbalstīt.
Turklāt būtu svarīgi, lai ir fiziski kontaktpunkti, kur informāciju var iegūt. Galu galā digitālā plaisa joprojām ir neticami reāla šodien.
Es gribu nobeigt ar to, kas, iespējams, ir vissvarīgākais punkts. Mūsuprāt, ja patērētāji grib apzināties savas tiesības un būt informēti, viņiem, noslēdzot līgumus, ir jāsaņem hartas eksemplārs, kas nosauc viņu esošās tiesības skaidri un saprotami. Mūsu grupa prasa tieši šo, ne vairāk un ne mazāk: lai tiek apkopotas esošās tiesības un lai patērētāji tās saņem izlasāma dokumenta veidā. Tāpēc es nevaru saprast Komisijas, komisāra A. Piebalga vai citu grupu nostāju. Pirms dažiem mēnešiem Komisija paziņoja par hartu; tagad pēc dažiem mēnešiem viss, ko beidzot mēs saņemam, ir vienkāršs informatīvs jautājumu saraksts. Mums liekas, ka ir nepieciešams iet tālāk. Tāpēc es vēršos pie citām grupām ar aicinājumu atbalstīt grozījumu, ko iesniegusi sociālistu grupa Eiropas Parlamentā. Mēs neizgudrojam jaunu riteni; mēs vienkārši prasām, lai patērētāji tiek informēti par viņu tiesībām ar eksemplāru, kas viņiem tiek nosūtīts, kad viņi noslēdz līgumu. Ja šodien vissvarīgākā problēma - kā to atzīmēja Eiropas Komisija - ir skaidra informācija vai drīzāk tās trūkums, es uzskatu, ka mūsu priekšlikums piedāvā risinājumu.
Ján Hudacký
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotājs. - (SK) Enerģētikas stāvoklis Eiropā un visā pasaulē liek mums meklēt jaunus efektīvus risinājumus drošai piegādei dalībvalstīs par saprātīgām cenām, kas pakļautas turpmākai enerģijas tirgu liberalizācijai, lielākai tirgus pārredzamībai un nediskriminācijai.
Es atzinīgi vērtēju Eiropas Komisijas pūles panākt progresu, radīt enerģijas tirgos telpu skaidri formulētiem noteikumiem un attiecībām starp attiecīgajām pusēm. No vienas puses, tam ir jāved pie labākas, konkurētspējīgākas vides radīšanas, un, no otras puses, tam jārada efektīvs regulēšanas mehānisms, kas spēj novērst krīzes situācijas.
Tomēr nodomi un īstenība ir divas pilnīgi atšķirīgas lietas. Lai gan enerģētikas pakete ir bijusi daudzu debašu un kompromisa priekšlikumu temats, tā vēl joprojām izsauc daudz jautājuma zīmju un neskaidrības. Mēs visi ļoti labi zinām, ka vislielākais klupšanas akmens ir Komisijas priekšlikums attiecībā uz jautājumu par īpašuma uz ražošanu šķiršanu no īpašuma uz pārvadi vertikāli integrētu uzņēmumu struktūrā.
Vai tas patiešām ir visefektīvākais modelis, lai nodrošinātu lielāku konkurenci, mazāk diskriminācijas, zemākas cenas un lielākus ieguldījumus? Daudzajām analīzēm, kuras uzskata par apstiprinājumu šiem labumiem, pretī tiek izvirzīti pretargumenti, kas izsauc objektīvas šaubas par šiem labumiem.
Mans atzinums ir diezgan vienkāršs, bet tas pamatojas uz diskusijām gan ar īpašuma šķiršanas atbalstītājiem, gan oponentiem. Tām dalībvalstīm, kurām ir citi modeļi, noteikti ir jābūt izvēles iespējai. No tām astoņas ir ierosinājušas tā saukto trešo veidu, ko es kā ECON komitejas atzinuma projekta sagatavotājs ierosināju kā alternatīvu īpašuma šķiršanas modelim.
Patiešām, minētā komiteja jau ir pieņēmusi šo priekšlikumu. Pirms nonākam pie galīgiem secinājumiem, mums ir jāpārliecinās, vai katrs piedāvātais modelis ir funkcionāls, nodrošina nepārtrauktu enerģijas piegādi, ir pārredzams, un nediskriminējošs un vai tā pārredzamību un nediskriminējošo raksturu var vai nevar sasniegt ar efektīvāku regulēšanu.
Mums arī ir skaidri jānosaka, vai piedāvātais risinājums nozīmē vai nenozīmē privātīpašuma tiesību pārkāpumu. Šajā sakarā es domāju, ka 166. kompromisa grozījums, ko iesniedza 40 deputāti, kurš ļauj piemērot tā saukto trešo veidu, ir optimāls risinājums dotajos apstākļos un ievēro prasības, ko izvirzījis vērā ņemams dalībvalstu skaits.
Mariela Velichkova Baeva
Ekonomikas un monetārās komitejas atzinuma sagatavotāja. - (BG) Ierosinātās Eiropas Parlamenta un Padomes regulas, ar kuru groza Regulu Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā, mērķis ir pabeigt Kopienas enerģijas tirgus izveidi. Ekonomikas un monetārās komitejas atzinums pasvītro konkurētspējīgas vides uzlabojumu, pastāvošo šķēršļu pārvarēšanu jauniem ienācējiem tirgū sakarā ar pieeju tīklam un investīciju veicināšanu, kas ir būtiska valsts ekonomikai un individuāliem patērētājiem. Reģionāla sadarbība un sadarbošanās tīkla operatoru starpā palīdz virzīt resursus pretī savienojamībai un piegāžu diversifikācijai. Manai valstij Bulgārijai, kas ir Eiropas Savienības robeža, šī ir iespēja aktīvi integrēties Eiropas elektroenerģijas tīklā. Enerģētikas jomu ietekmē pieprasījums, piegāde un ietekme uz vidi. Ikvienam lēmumam ir jāņem vērā ierosme, kas gūta enerģētikas nozarē, un tās stratēģiskā nozīme mūsdienu ekonomikas attīstībā.
Alain Lipietz
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, Ekonomikas un monetārā komiteja devās uz Parīzi, lai pārbaudītu visas šīs direktīvas. Mēs arī tikāmies gan ar arodbiedrībām, gan elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoriem.
Visi ir iestājušies par aģentūru, kas ir spēcīgāka, nekā to ierosinājusi Komisija. Mēs esam iepazinušies ar precedentu Tiesā, un mēs pilnībā apzināmies to, ka Komisija piedāvāja nemainīt Līgumu, lai izvairītos no grūtību radīšanas.
Tāpēc savā atzinumā Ekonomikas un monetārā komiteja ieteic pastiprināt visu, kas ir saistīts ar pārraudzību, ieteikumiem un atcelšanas pilnvaru, bet iesaka nepiešķirt aģentūrai administratīvas kontroles pilnvaras, kas sniedzas pat līdz soda maksu noteikšanai.
Tikai Komisijai ir šīs administratīvās kontroles pilnvara. Es uzskatu, ka šajā sakarībā mēs varam rēķināties ar Līgumiem to pašreizējā statusā un arī ar nepieciešamību regulēt tirgu.
András Gyürk
Rūpniecības, pētniecības un enerģijas komitejas atzinuma sagatavotājs. - (HU) Paldies par izdevību runāt, priekšsēdētāja kungs. Komisār, dāmas un kungi, neapmierinātība enerģijas patērētāju vidū ir ievērojami pieaugusi šajos gados sakarā ar augošām cenām un regulatīvās pārredzamības trūkumu. Tieši šī iemesla dēļ ir tik svarīgi, ka Eiropas Parlaments drīz dos savu svētību tiesību aktu paketei, kas palīdzēs nodrošināt, lai elektroenerģijas tirgus darbojas efektīvāk. Es esmu pārliecināts, ka cenu straujais pieaugums un patērētāju pieaugošā bezpalīdzība ir lielā mērā radusies tirgus neatbilstīgas funkcionēšanas dēļ. Daudzās dalībvalstīs vēl joprojām ir tā, ka patērētāji sacenšas par piegādātājiem, nevis otrādi.
Ungārijā, piemēram, tirgus liberalizācija pašlaik nozīmē augstākas cenas un pakalpojumu standartu pazemināšanos, pateicoties juceklīgajam veidam, kādā notiek tirgus liberalizācija valdības kļūdu dēļ. Šodien debatēto ziņojumu paketes pieņemšana varētu pielikt punktu šim stāvoklim. Jaunā likumdošana var beidzot ļaut risināties patiesai konkurencei energoresursu tirgū, un piegādātāji beidzot var atrasties situācijā, kad viņiem patiešām jāsāk sacensties par patērētājiem.
Turklāt enerģētikas pakete arī rada labākus nosacījumus tāda veida investīcijai, kas Eiropas enerģijas piegādes nākotnei ir absolūti dzīvībai svarīga. Tā radīs stimulus enerģijas efektivitātei un, manuprāt, arī veicinās atjaunojamās enerģijas izplatīšanos. Cita atzinīgi vērtējama priekšlikumu iezīme ir tā, ka tie pastiprina patērētāja aizsardzības nosacījumus, kuru ievērošana pašlaik bieži izpaliek. Viens no iemesliem, kāpēc tas ir sevišķi svarīgi tagad, ir tas, ka enerģijas cenu kāpums ir būtisks nabadzības cēlonis. Manuprāt, centieni enerģētikas politikas jomā vienmēr ir jāvērtē saistībā ar patērētāja apmierinātību. Mēs speram svarīgu soli pretī efektīvākam regulējumam. Priekšlikumu pakete veicinās konkurenci, vienlaikus uzlabojot piegādes drošību. Mēs ceram, ka šīs paketes pieņemšana nodrošinās, ka nākamie Eiropas patērētāji nesaskarsies ar nesaprātīgām cenām nenokārtota regulējuma dēļ. Pateicos jums, priekšsēdētāja kungs.
Gabriela Creţu
IMCO komitejas atzinuma sagatavotāja. - (RO) Dārgie kolēģi, sākotnējais Energoregulatoru sadarbības aģentūras projekts deva divas iespējas Parlamentam: noraidīt nelietderīgu iestādi vai radīt efektīvāku iestādi.
Tas ir izvēlējies otru risinājumu, nevis par spīti Meroni klauzulai, bet saskaņā ar Līguma noteikumiem. Komitejās pieņemtie kopumā konverģentie grozījumi ir nozīmīgi mainījuši sākotnējās prerogatīvas. Tādējādi pašlaik mēs sagaidām, ka šādas darbības rezultātā aģentūra nostiprinās valsts regulatoru lomu un atbalstīs viņu darbību, dos iespēju tehniski saskaņot Eiropas tīklus kā priekšnoteikumu reālam iekšējam tirgum un padarīs iespējamu savstarpēju enerģijas piegādi dalībvalstu starpā, ņems vērā patērētāju intereses un rūpīgi pārraudzīs enerģijas tirgus attīstību.
Mēs sagaidām, ka aģentūra būs noderīgs kopējās enerģētikas politikas instruments. Mēs nesagaidām ne to, ka šo prerogatīvu nodrošināšana samazinās Eiropas Komisijas iespējas salīdzinājumā ar Parlamentu un enerģētikas politikas izpildē, ne arī to, ka tehniska rakstura lēmumi aizvietos politiskus lēmumus. Mūsu gala mērķis paliek pietiekamu energoresursu nodrošināšana par pieejamu cenu ikvienam.
Leopold Józef Rutowicz
Priekšsēdētāja kungs, labuma gūšana no enerģētikas paketes, kas ir pieņemta, būs atkarīga lielā mērā no politiskiem lēmumiem. Vienīgi Francijas vadītāji ir padarījuši enerģētiku un ekonomiku lielā mērā neatkarīgu no gāzes un naftas importa. Citu valstu vadītājiem pietrūka iztēles.
Neparedzētais milzīgais gāzes un naftas cenu pieaugums spiež mūs lemt par to, cik lielā mērā attīstīt atomenerģiju un citus avotus. Kā mums jāizmanto tīkls, lai izvairītos no krīzes? Piedāvātajām regulām par pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā un iekšējā elektroenerģijas tirgus kopējiem principiem ir jāveicina vecās Eiropas un jauno valstu tīklu pilnīga sinhronizēšana. Tas nodrošinās lielāku energoresursu piegāžu drošību un var dot enerģijas cenu ierobežojumu, palielinot konkurenci.
Izveidotajai Energoregulatoru sadarbības aģentūrai sadarbībā ar tirgū strādājošām vienībām ir jānodrošina, ka tirgus darbojas kārtīgi. Aģentūras pilnvaras ir jāpalielina, lai apmierinātu tirgus vajadzības.
Es atbalstu regulējumu, kas veicina konkurenci un enerģijas ražošanas paplašināšanu.
Gunnar Hökmark
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu apsveikt E. Morgan par viņas veiksmīgo darbu pie ziņojuma
Es tikai gribu pateikt vienu lietu, atbildot uz viņas iepriekšējo uzstāšanos šodien: neļaujiet dalībvalstīm izvairīties no atbildības par cīņu pret energoresursu nepietiekamību un par savu pilsoņu labklājības nodrošināšanu; neļaujiet nevienai valdībai atteikties no šīs atbildības.
Tagad, kad esmu to pateicis, es gribu uzsvērt to, ko es uzskatu par visbūtiskāko jautājumu šajā diskusijā, proti: vai Eiropas energoresursu tirgi ir pietiekami labi? Vai tie darbojas pietiekami labi? Vai likumdošana ir pietiekami laba attiecībā uz patērētāju labklājību, zemām cenām, rūpniecību un konkurētspēju, un iespējām vislabākā veidā izmantot visus energoresursus, arī atjaunojamos?
Es domāju, ka ir godīgi jāsaka, ka atbilde ir "nē”, ja mums ir jāreaģē uz problēmām, ko rada klimata pārmaiņas, jāsamazina energoatkarība un jāsavieno Eiropas energoresursu tirgi savā starpā.
Tāpēc mums ir vajadzīga reforma, un tāpēc ir svarīgi panākt vienlīdzīgus apstākļus jauniem ienācējiem tirgū, nodrošinot atklātu un godīgu konkurenci. Šī ir tā perspektīva, kurā mums ir jāskatās, diskutējot par īpašumu nošķiršanu. Es domāju, ka Padomes atbildība ir panākt kompromisu savu locekļu starpā. Parlamenta pienākums arī ir mēģināt atrast pēc iespējas vislabāko risinājumu, un mums visiem ir kopīga atbildība.
Es lūdzu gan pašreizējo prezidentūru, gan nākamo prezidentūru uztvert šo jautājumu nopietni. Šodienas energoresursu tirgi nav pietiekami labi. Mums ir kopīgs pienākums panākt vislabāko iespējamo risinājumu, un tāpēc es ceru, ka jūs uzklausīsiet Parlamentu un mēs uzklausīsim jūs.
Reino Paasilinna
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties referentiem un visiem pārējiem, bet īpaši E. Morgan, kas līdz galam ir veikusi šo smago uzdevumu. Mēs ierosinām arī, ka patērētājiem ir jābūt tiesībām uz kompensāciju, ja norunātais pakalpojums un tā kvalitāte nav nodrošināta. Patērētājiem ir jābūt tiesībām ātri nomainīt piegādātāju un saņemt informāciju par produkta enerģētisko raksturojumu: piemēram, par tā ietekmi uz vidi.
Gan mana grupa, gan vairākums komitejā atbalstīja Komisiju jautājumā par īpašuma šķiršanu. Ir vajadzīga šķiršanas sistēma enerģijas ražotājiem, kas padara tos par sistēmas operatoriem, kas ir neatkarīgi no enerģijas tīklu īpašniekiem. Citiem vārdiem sakot, mums nav ticības "lielajam” modelim. Tas zaudēja ar nelielu balsojuma starpību.
Dažās valstīs konkurence darbojas, un patērētājiem ir viegli izvēlēties. Tomēr citās valstīs tas praktiski ir neiespējami. Lielākā daļa valstu ir atvērušas savus tirgus; bet dažas turpina savu desmitiem gadu veco protekcionisma politiku, vienlaikus pārņemot citu tirgus.
Daudzās valstīs jauniem enerģijas uzņēmumiem ir praktiski neiespējami konkurēt godīgi tirgū. Mēs gribam kaut ko šajā lietā darīt. Stāvoklis ir novests līdz konkurences izkropļojumam, trūcīgām investīcijām un nesaprātīgām patēriņa cenām.
Līdz 77 % enerģijas Eiropas Savienībā tiek ražota no fosilā kurināmā veidiem. Pašreizējie izšķērdīgie enerģijas izmantošanas veidi ir sevi izsmēluši, jo fosilās rezerves ir niecīgas, un tās kļūst arvien trūcīgākas pie arvien retākas un retākas kontroles. Vienīgi dzīvotspējīgā un sekmīgā tirgū ir iespējams attīstīt efektīvu emisiju tirdzniecības sistēmu, rūpniecību, kuras pamatā ir no emisijām brīvi enerģijas avoti, un Eiropas Savienību, kas ir enerģētiski pašpietiekama.
Pagājušo piektdien Luksemburgā panāktā vienošanās varētu būt kaut kas tuvu tam, ko Parlaments grib redzēt, lai gan ar dažām papildu iezīmēm. Piemēram, patērētāju aizsardzība ir jāpastiprina. Tā ir Parlamenta vēlēšanās. Komisijai joprojām ir pārāk daudz pilnvaru šajā priekšlikumā. Komitoloģijas procedūra nedrīkst kļūt par pamatprincipu likumdošanā. Tā nav pamatprincips.
Mums ir vajadzīgi atsevišķi noteikumi par sankcijām sakarā ar jaunu direktīvu īstenošanu. Savienības pārkāpumu procedūras ir neefektīvas, pārāk lēnas un pārāk politiskas. Mūsu mērķis ir panākt saskaņu Francijas prezidentūras laikā, un es ceru, ka nākamā prezidentūra veiksmīgi uzņemsies pienākumus, lai pašreizējais jautājums var tikt noslēgts līdz gada beigām.
Šarūnas Birutis
ALDE grupas vārdā. - (LT) Es gribu apsveikt referenti, E. Morgan, un izteikt pateicību maniem kolēģiem "ēnu” referentiem par viņu konstruktīvo darbu. Šis dokuments ir svarīgs solis virzībā uz vienota un konkurētspējīga ES enerģijas tirgus radīšanu. Mums ir jāsper šis solis, jo tas ir būtisks nosacījums konkurences un patērētāju interešu garantēšanai tirgū.
Manuprāt, grozītais nolīgums lielākoties saskan ar lielākās daļas dalībvalstu enerģētikas politikas stratēģiskajiem mērķiem, tas ir, efektīva, integrēta ES iekšējā tirgus radīšanu.
Ir tikai dažas lietas, ko es gribu atzīmēt. Pirmkārt, sakarā ar direktīvu enerģijas drošības jautājums joprojām turpina būt ļoti svarīgs. Attiecībā uz enerģētikas projektiem, kas ir iecerēti, lai izskaustu enerģētikas salas, kā, piemēram, Lietuva un pārējās Baltijas valstis, kā arī noteikti citi reģioni, ir vitāli svarīgs politiskais gribasspēks kopā ar vispārējo ES politiku, kuras pamatā ir kopējas finanses.
Ir būtiski, ka ideja par sadarbību starp pārvades sistēmas operatoriem, lai attīstītu integrētu Eiropas enerģijas tirgu, tiek īstenībā iedzīvināta un nepaliek vienkārši diskusijas temats. Es tāpēc gribu aicināt savus kolēģus deputātus atbalstīt 168. grozījumu. Tas mums palīdzētu nonākt pie lēmuma par savienojumu jautājuma.
Otrkārt, nav šaubas, ka savstarpējības princips saglabā savu nozīmi attiecībās ar trešās valsts dalībniekiem.
Treškārt, Eiropas aģentūras radīšana ārkārtīgi veicinātu sadarbību starp valsts regulatoriem un iekšējā tirgus konsolidāciju. Aģentūrai ir jādod pietiekamas lēmuma pieņemšanas pilnvaras.
Ceturtkārt, valsts regulatoru neatkarības jautājums nevar tikt pārvērtēts. Viņu nozīmēšanai ir jābūt pārredzamai un atklātai, un viņu darbībām brīvām no jebkādas politiķu vai izpildvaras ietekmes. Visu dalībvalstu regulatīvo iestāžu ietekmei ir jābūt koordinētai.
Soli pa solim gan kopējais enerģijas tirgus, gan kopējā enerģētikas politika tiks tad attīstīta, kas nodrošinās piegādes drošību līdz ar visaugstāko pieņemamo cenu visiem patērētājiem. Jo ātrāk tas tiek izdarīts, jo labāk.
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es gribu pievienoties saviem kolēģiem un pateikties par ļoti labo sadarbību starp referentiem darbā pie šīs paketes un gribu būt pirmais, kas reaģē uz apvainojumu, kam bija svarīga nozīme Vācijas diskusijā par enerģētikas paketi un it sevišķi par ražošanas atdalīšanu un pārvades tīkliem.
Mums eiropiešiem tiek pastāvīgi pārmests, ka mēs gribam padarīt dzīvi grūtu lieliem, veiksmīgiem uzņēmumiem. Es neatradu šādu negatīvu noskaņojumu debatēs, kas notika komitejās - nemaz arī ne. Manuprāt, Brisele šādu pozitīvu sarakstu nevar parādīt pārāk bieži. Mēs gribam taisnīgas cenas par enerģiju, sevišķi par elektroenerģiju. Mēs gribam pārredzamu cenu noteikšanu, taisnīgus tirgus nosacījumus - arī jauniem un mazākiem ražošanas uzņēmumiem. Mēs arī gribam labākus nosacījumus decentralizācijai - svarīgam priekšnosacījumam pārvades tīklu organizēšanai, lai varētu efektīvi rēķināties ar atjaunojamiem enerģijas veidiem un efektivitāti. Vēl svarīgi mums ir izbeigt izšķērdēšanu, kas notiek visur visās esošajās tīkla struktūrās. Ja šis nav pozitīvs mērķu saraksts šai enerģētikas paketei, tad es nezinu, kā to varētu padarīt labāku.
Daudzi kolēģi deputāti, kas nepiekrīt vairākuma lēmumam Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā, saka, ka tirgus, ja tas darbojas un tiek politiski atstāts pats par sevi, var visus šos mērķus sasniegt pats. Tomēr līdz šim tā sauktais enerģijas tirgus Eiropā ir uzdzinis cenas augšā līdz visaugstākajam iespējamam līmenim, un tās vēl joprojām kāpj. Dažās valstīs nav absolūti nekādas pārredzamības par cenu veidošanos. Enerģijas tirgū notiek pastāvīga koncentrēšanās, un klimata mērķi, vides mērķi tiek pildīti neapmierinoši vai labākajā gadījumā viduvēji.
Ražošanas un pārvades tīklu atdalīšana ir svarīgs solis virzienā, kas ved mūs tuvāk pozitīvajiem mērķiem enerģētikas politikā. Ņemot vērā Īrijas balsojumu pagājušajā nedēļā, arī Vācijas un Francijas politiskajam kartelim nav vēlams darboties pret Parlamenta ierosinājumiem un pret Komisijas oriģinālajiem ierosinājumiem, jo tas ir klasisks kompromisa jautājums. Vācieši un francūži, Angela Merkel un Nicolas Sarkozy, pašlaik atbalsta vietējos uzņēmumus.
Tas, ko mēs vēlamies, lai tiktu ņemts vērā, ir patērētāju intereses un jautājums, vai mēs patiešām domājam vai nedomājam par savas enerģētikas nozares nākotni. Pilsoņu vairākums neizvēlētos uzņēmumu Eiropu, bet šobrīd izvēlētos patērētāju aizstāvības un taisnīguma Eiropu. Paldies par jūsu uzmanību.
Romano Maria La Russa
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, par spīti jaukajiem priekšlikumiem, ko ir pieņēmusi Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja, kas ar siltu atzinību vērtēja E. Morgan ziņojumā pausto nostāju - un arī es gribu apsveikt referenti par izcilo darbu, ko viņa ir veikusi - man žēl teikt, ka nesen ir parādījušās nostājas, kas, manuprāt, ir radītas, lai mainītu komitejas labos panākumus.
Es runāju par Padomes secinājumiem, kas atstāj maz vietas konkrētai pieejas maiņai, lai radītu konkurētspējīgu un uz konkurenci balstītu enerģijas tirgu. Padome piedāvā ITO modeli, kas patiesībā ir ļoti līdzīgs trešajam veidam. Šī nostāja man nemaz nešķiet atbilstīga darbam, ko veikusi komiteja, kura ar lielu vairākumu ir atbalstījusi pilnīgu īpašumu nošķiršanu un pilnīgu opozīciju alternatīvu sistēmu izveidei, nemaz nerunājot par aģentūras marginālo nozīmi. Interesanti tāpēc, kāda jēga ir radīt aģentūru, ja tai paredzēta tikai iespējama konsultatīva loma?
Ja mēs mēģinātu pārvarēt pašreizējo tiesību shēmu dažādību, saskaņā ar Padomi mēs tikai pasliktinātu stāvokli un radītu pat vairāk izkropļojumu. Tāpēc es ceru, ka Parlaments izmantos balsojumu apzinīgi un pieturēsies pie līnijas, ko iezīmēja E. Morgan.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL grupas vārdā. - (CS) Es gribu teikt, ka komisārs A. Piebalgs ir sasaistīts un pamatā viņš ir kļuvis par birokrātu upuri, kuri liek mums rīkoties steigā, neļaujot pietiekami apdomāt. Ir arī tiesa, ka uz datiem, kas mums ir pieejami, nevar paļauties. Dati, kurus viņi mums iedeva, ir par 2003./2004. gadu, bet enerģijas tirgi patiesībā tika pilnībā liberalizēti 2007. gada jūnijā, un faktiskā informācija par atšķirībām starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm vēl nav tikusi novērtēta. Ir arī jāsaka, ka faktiskā informācija, kas iegūta no pirmajām divām enerģijas paketēm, nav tikusi novērtēta. Es uzskatu, ka papildus šai kritikai, kas attiecas arī uz risku nepietiekamu novērtēšanu, runājot par dalībvalstu enerģijas drošību - riski, kas ir pārāk lieli, jo vesela bagātība tika iegāzta tirgū bez jebkādiem drošības mehānismiem, kas nodrošinātu, lai tā nenonāktu nepareizās rokās - ir jāsniedz arī daži pozitīvi risinājumi.
Es domāju, ka aģentūrai ir jābūt kompetencēm, kas ļautu tai novērst elektroenerģijas pārrāvumus, un ka Komisijai ir jābūt pilnvarai noteikt cenu moratoriju, ja katru gadu vidējās enerģijas cenas pieaug vairāk nekā par 30 % visās dalībvalstīs. Ja vidējais pieaugums sasniedz dalībvalstīs 30 %, komisāram A. Piebalgam un viņa kolēģiem ir jābūt spējīgiem uzlikt cenas moratoriju, kā dažu Eiropas Savienības pilsoņu, proti, zvejnieku un auto pārvadātāju pieredze mums pašlaik rāda. Es domāju, ka šis pasākums tiktu uztverts pozitīvi ES dalībvalstīs un celtu mūsu Kopienas prestižu.
John Whittaker
IND/DEM grupas vārdā - Priekšsēdētāja kundze, šie ziņojumi dod mums parasto vēlmju sarakstu ar nesavienojamiem mērķiem: enerģijas piegādes drošība, efektīvs enerģijas tirgus, CO2 samazināšana, saskaņoti noteikumi visām valstīm un lēta enerģija pensionāriem. Un lēta enerģija dažiem nozīmē, ka mēs pārējie maksās par to.
Varbūt mēs domājam, ka mēs iegūsim draugus, piespiežot valdības nodrošināt subsidētu enerģiju tiem, kas cieš no tā sauktās "enerģijas nepietiekamības”. Vai nav nevienas darbības jomas, kurā ES uzticēs valstu valdībām darīt, ko tās uzskata par labāku saviem cilvēkiem. Ir viena lieta, kas šiem ziņojumiem ir jāizgaismo, bet ko tie nedara, un tā ir muļķība, kad nosaka oglekļa un atjaunojamās enerģijas mērķus. Naftas cena ir augsta un, šķiet, paliks augsta, tomēr enerģijas izmaksa patērētājiem būs vēl augstāka, lai subsidētu atjaunojamos veidus.
Ironiskā kārtā augstās naftas cenas ir tieši tas, kas vajadzīgs, lai samazinātu CO2 emisijas. Tās samazinās patēriņu un stimulēs alternatīvu avotu attīstību daudz efektīvāk nekā jebkāds mērķu un direktīvu daudzums. Kas zina? Mēs varam galu galā atklāt, ka vēja spēks kļūst izmantojams.
Nobeigumā būs ļoti grūti noteikt saskaņotus nošķiršanas noteikumus 27 dalībvalstīm neatkarīgi no labumiem, ko tā var vai nevar nest. Valstis patiešām būtu vientiesīgas, ja paļautos pārāk spēcīgi uz saviem kaimiņiem enerģijas piegādēs. Kad gaismas izdziest, kad slimnīcām nav strāvas, nacionālās intereses ņems virsroku, neskatoties uz to, ko pavēl piedāvātās regulas. Tādas ir tās lietas.
Jana Bobošíková
(CS) Es ļoti piekrītu tam, ka dalībvalstīm ir jāsaglabā sava vara brīvi noteikt īpašuma attiecības starp enerģijas ražotājiem un pārvades tīkliem. Es arī atzinīgi vērtēju valsts regulatīvo iestāžu tiesību un pienākumu neatkarības stiprināšanu. Attiecībā uz Eiropas tīklu pieejamību es saskatu, ka labs risinājums ir atklātas izsoles. Protams, izsoļu ienākumi ir jāiegulda tarifos. Es arī piekrītu, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūrai ir jādarbojas, pamatojoties uz principu "katrai valstij viena balss”.
Tomēr, dāmas un kungi, man jāsaka, ka es neesmu pārliecināta, ka īpašumu šķiršana, izsoles vai vēl vienas aģentūras radīšana ir labākais veids, kā iegūt labākus elektroenerģijas tirgus. Mēs saskaramies ar realitāti, kur aug enerģijas cenas un enerģijas patēriņš, un tas, manuprāt, rosina būvēt vairāk spēkstaciju un, jo īpaši, masveidā stiprināt pārvades tīklus. Ir nepieciešams arī atbalstīt un veicināt kodolenerģijas izvēli kā tīru un drošu enerģijas avotu. Mums jābeidz baidīties no kodolenerģijas.
Nickolay Mladenov
Priekšsēdētājas kundze, es uzskatu, ka šis Parlaments kopā ar Padomi un Komisiju ir ļoti stingri pārliecināts, ka patērētāja tiesības enerģētikas nozarē Eiropā ir skaidri jānosaka un labi jāaizsargā. Mēs visi esam pārliecināti, ka mehānismiem ir jārisina trūkumi, kas pašreiz pastāv mūsu sistēmā visā Eiropas Savienībā.
Mēs arī piekrītam, ka mums ir vajadzīgs rīks, ar ko noskaidrot un konsolidēt enerģētikas tiesības, kas pastāv Eiropas un valstu tiesību aktos. Mēs piekrītam, ka šim rīkam ir jābūt plašākas komunikāciju stratēģijas sastāvdaļai, kurā Komisijas kontroljautājumu saraksts arī ir svarīga sastāvdaļa.
Ziņojums, kura autore ir M. De Vits - un es vēlos uzslavēt viņu par viņas, kā arī pārējo "ēnu” referentu veikto darbu - ir svarīgs ieguldījums šajās debatēs. Tas atbild uz dažiem svarīgākajiem jautājumiem, ko Eiropas pilsoņi uzdod mums, un es gribu īsi pievērsties dažiem no šiem jautājumiem.
Eiropas pilsoņi grib maksāt par to, ko viņi patērē, un viņi grib zināt, par ko viņi maksā. Tāpēc, pirmkārt, ziņojums izsakās ļoti stingri par to, ka vajadzīgas pārredzamas cenas, un iestājas par to, ka šīm cenām pamatā ir jābūt patēriņam, ka rēķini ir jāveido atbilstīgi pašreiz esošajai labākajai praksei Eiropas Savienībā, ka tiem ir jābūt salīdzināmiem un ka ir jābūt tarifu simulatoriem, lai patērētāji var redzēt, kurš uzņēmums piedāvā viņiem labāku izvēli.
Patērētāji grib, lai viņiem ir izvēle, un viņi grib, lai viņi tiek aizsargāti no shēmas, un tas ir iemels, kāpēc ziņojums pievērš tam īpašu uzmanību. Tas runā par nepieciešamību nodrošināt aizsardzību pret atslēgšanu un tās lietošanu vienīgi kā pēdējo iespēju dalībvalstīs.
Visbeidzot tas pievēršas jautājumam par mazaizsargātiem patērētājiem. Es pilnīgi piekrītu Gunnar Hökmark, kurš iepriekš teica, ka mēs nedrīkstam ļaut dalībvalstīm noņemt no sevis atbildību. Atbildība par maznodrošinātu patērētāju aizsardzību gulstas uz dalībvalstīm: tieši par to mēs maksājam savus nodokļus.
Dāmas un kungi, es aicinu jūs rītdien balsot par šo ziņojumu, kādu to ir iesnieguši plenārsēdei.
Anne Laperrouze
(FR) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es savā runā pievērsīšos jautājumam par īpašumu atdalīšanu, lai gan es nedomāju, ka šis ir vissvarīgākais jautājums. Patiesībā es domāju, ka mēs esam izšķieduši pārāk daudz laika šim jautājumam.
Šķirt vai nešķirt, tāds nav jautājums. Tīkla vadīšanai ir vajadzīga rūpniecības pārzināšana. Elektroenerģiju nevar uzkrāt; strāvas frekvence un spriegums tīklā ir jāuztur saskaņā ar tirgus pieprasījumu. Līdz ar īpašumu šķiršanu Komisijai tomēr pastāv riski par sistēmas spekulatīvu vai politisku darbību. Īpašuma, rūpnieciskās vadības un tīkla drošības jautājums, manuprāt, nav ticis pietiekami izanalizēts.
Atliekot šo jautājumu malā, mums ir izdevies veicināt nozīmi, kas ir vienam no galvenajiem dalībniekiem iekšējā tirgus funkcionēšanā: regulatoriem. Viņiem ir jādod īstas pilnvaras, lai viņi var pildīt savas tiesības un atbildības. Ar Energoregulatoru sadarbības aģentūras starpniecību regulatoriem būs izšķiroša loma, kad runa būs par pārrobežu jautājumiem un tehnisko kodu saskaņošanu, lai nodrošinātu, ka mūsu tīkli labāk funkcionē un ir drošāki.
Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupa ir iesniegusi trīs grozījumus: pirmais ir, lai uzsvērtu to, ka iekšējā tirgus funkcionēšanai ir jābūt atkarīgai no privātā un rūpnieciskā patērētāja interesēm. Tas ir pats par sevi saprotams, bet ir vērts to atkārtot. Otrais attiecas uz ilgtermiņa līgumiem, kam ir jāatbilst noteiktiem principiem. Uz šiem jāraugās nevis kā uz šķērsli konkurencei, bet kā uz stabilizējošu faktoru. Jāuzsver, ka to pieprasa rūpnieciskie patērētāji. Visbeidzot trešais ir, lai izsauktu diskusiju. Tas ir jautājums par Komisiju, kas konsultējas ar visiem tirgus dalībniekiem, apsver pāreju uz Eiropas pārvades sistēmas operatoru. Tas var būt vēl tāls, bet interesants jautājums apsvēršanai. Iekšējā elektroenerģijas tīkla nākotni varētu garantēt Eiropas elektroenerģijas pārvades tīkls.
Claude Turmes
Priekšsēdētājas kundze, šis tirgus nav tirgus, bet ietekme: kas ES patērētājiem izmaksā aptuveni ap EUR 70 miljardi gadā par nepienācīgi lielām peļņām, kas aiziet uz 10 līdz 12 lielām enerģijas oligopolēm Eiropā. Es varu pilnībā saprast, ka šie uzņēmumi grib, lai tas turpinās. Kā viņi saglabā šīs nepienācīgi lielās peļņas? Pirmkārt, jūs novēršat īpašuma nošķiršanu. Es atvainojos, bet Francija un Vācija nav mazas nomaļas ES dalībvalstis. Ja tās nenošķir īpašumus, mums nekad nebūs īsti integrētas energosistēmas, un mēs nekad neatrisināsim konfliktu starp elektroenerģijas ražošanu, tās tirgošanu un konkurences veicināšanu ar jūsu energosistēmu.
Otrs jautājums - un tieši tas notiek pašlaik - ir tāds, ka viņi mēģina izvairīties gan no regulatīvo iestāžu, gan karteļa iestāžu regulēšanas. Tāpēc viņi grib radīt reģionālus tirgus. Tomēr, ja mums nav spēcīga ES aģentūra, šie reģionālie tirgi būs regulatīvi nevienam nepiederoša teritorija. E.ON, RWE un EDF ir pārāk lieli reģionālam tirgum - Francijai, Vācijai un Beniluksa valstīm. Tāpēc bez spēcīgas ES aģentūras un labākas saskarnes starp regulatoru aģentūrām un karteļa iestādēm šī EUR 70 miljardi lielā ietekme turpināsies.
Eugenijus Maldeikis
(LT) Es gribu sākt ar pateicību referentiem par viņu līdzsvaroto darbu un lielisko sadarbību. Viņu priekšā stāvēja diezgan grūta problēma, jo Komisija bija ierosinājusi ļoti sarežģītu, jaunu pieeju šim dokumentam, šai dokumentu paketei. Eiropas elektroenerģijas tirgus (modelis, kas izveidots pirms desmitiem gadu) balstījās uz valsts vertikāli integrētiem uzņēmumiem, kuri darbojās savos tirgos, sargājot tos.
Manuprāt, mums ir trīs galvenie vektori un trīs galvenās idejas: Eiropas mēroga koncentrācijas procesa attīstība, nacionālo ierobežojumu atcelšana, īstenojot atdalīšanas darbības principu; es saprotu otro principu kā centralizācijas procesa pastiprinājumu, izveidojot Eiropas aģentūru, lai būtu labāka koordinācija ar valsts regulatoriem, kas ir ļoti labi, un vairākums to atbalsta.
Trešais princips, kas netika noskaidrots un kas, manuprāt, paliek diezgan neskaidrs un rada samērā daudzus jautājumus, ir izolēšanās princips no trešās puses investīcijām Eiropas pārvades sistēmās, kas, iespējams, varētu... Komisija nespēja sniegt skaidras atbildes par savu nākotnes redzējumu un par to, kādi politiski, finansiāli un ekonomiski riski varētu rasties, kā arī, kā šī principa īstenošana varētu ietekmēt enerģētikas politiku vai vispārējo ES politiku.
Ir vēl viena lieta, kuru es gribu pieminēt: tirgus impulsi, kas tika minēti, un atšķiršanas darbību princips nav pietiekami spēcīgi, lai enerģijas tirgū mainītu dabiskā monopola raksturu, jo daži izolēti tirgi vēl joprojām paliek, tāpat kā arī reģionālie tirgi; tāpēc politiskas vienošanās būtu jāsasniedz plašā mērogā šādos apstākļos...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Esko Seppänen
(FL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, Eiropas Savienības energoresursu tirgu liberalizācijas un harmonizācijas visnoteiktāk zināmais gala rezultāts ir elektroenerģijas cenas pieaugums. Tas notiks elektroenerģijas cenu noteikšanas mehānisma dēļ, kā to parādīja C. Turmes.
Tirgus cena tiek noteikta vairumtirdzniecības enerģijas biržās. Tur tiek noteikta visas elektroenerģijas strāvas cena, izejot no visdārgākajām ražošanas izmaksām visdārgākajam ražojumam. Kad visdārgākais enerģijas veids ir ogles, birža ir peļņas mašīna hidroelektroenerģijas un kodolelektroenerģijas ražotājiem. Šie paši uzņēmumi gūs labumu arī no ES emisiju tirdzniecības sistēmas. Emisiju tiesības biržās arī tiks pievienotas elektroenerģijas cenai, kuras ražošanai tās ir vajadzīgas.
Mums ir jāgūst mācība no Amerikas Savienoto Valstu pieredzes. NVO, kas ir pazīstama kā Public Citizen ir aprēķinājusi, ka 14 štatos, kur elektroenerģijas cena netiek regulēta, tā ir par 52 % augstāka nekā 36 štatos, kur tā tiek regulēta. Elektroenerģijas cenu noteikšanas mehānisma problēma ir tikusi ignorēta E. Morgan ziņojumā.
Nils Lundgren
(SV) Elektroenerģijas tirgus ir bijis vairāk vai mazāk monopolizēts visās rūpniecības valstīs. Ekonomiskie pētījumi ir pierādījuši, ka valsts ekonomikai ir iespējams saņemt lielus ieguvumus no konkurences ieviešanas elektroenerģijas tirgū, bet tādā gadījumā ir svarīgi lauzt struktūru vertikālo integrāciju. Elektroenerģijas ražotājiem nav jānodarbojas ar elektroenerģijas sadali patērētājiem; ir nepieciešamība pēc nošķiršanas elektroenerģijas nozarē. Neliels skaits ES valstu veic šādas reformas. Tās ir Ziemeļvalstis, Apvienotā Karaliste, Nīderlande un Spānija. ES institūcijas netika pieprasītas. Šīs valstis to dara pašas savās skaidri izteiktās interesēs. Daudzās lielās valstīs ir ievērojama opozīcija, piemēram, Francijā un Vācijā, kas ir vairāk ieinteresētas ES statusā, nevis uzplaukumā, ko piedāvā brīvs iekšējais tirgus.
Eiropas Savienībai ir spēcīgi iemesli tempa paātrināšanai. Efektivitāte un uzplaukums pieaugs visiem eiropiešiem, ja konkurence elektroenerģijas nozarē aptvers plašo ES tirgu visā pilnībā. Ir jāizdara politisks spiediens uz dalībvalstīm, kuras nevēlas konkurenci.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, vai jums patīk tas vai nepatīk, bet Īrija ir balsojusi. Jums tagad ir jārespektē viņu lēmums. Eiropai ir gadsimta izdevība, ar ko es domāju, ka Eiropai beidzot ir jākļūst demokrātiskai un efektīvai. Enerģijas tirgum tas nozīmē neatpalikšanu. Ejiet pie lielajiem tīģeriem, RWE, EDF - ķerieties tieši vērsim pie ragiem, kur ir īstā problēma, atdaliet un piemērojiet subsidiaritāti. Ir iespējams, tas būs vīzijai līdzīgi, bet tam nav nekas kopīgs ar ES, kāda tā ir pašreiz, lobiju un to varas centru interešu kontrolēta. No otras puses, ja jūs neko nemaināt šajā jomā un ja jūs neņemat Īrijas balsojumu vērā un pasludināt Reformas līgumu par mirušu, tad gadsimta iespēja par demokrātisku Eiropu un par taisnīgu enerģijas tirgu pārvērtīsies par pasauli, kurā ekstrēmisti pa labi un pa kreisi ir tie, kas spiež pogas.
Herbert Reul
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, mēs visi bijām vienojušies, ka šis bija par labāk cenām, lielākiem ieguldījumiem pārvades tīklos un pārrobežu savienojumos, lai radītu vairāk konkurences un tirgu, ko tik daudz nekontrolē viens vai daži izņēmumi.
Tad, kad apsvērām faktus, atklājām, ka tie, kurus sniedza Komisija, nedod gaidīto vispār. Nav nekādu liecību, nekādu faktu, kas pierādītu, ka īpašuma nošķiršana ved pie labākām cenām un lielākiem ieguldījumiem. Tā nav taisnība - jeb vai jūs varat man pateikt, kāpēc cenas ir augstākas Apvienotajā Karalistē? Vai Spānijā ir vairāk ieguldījumu? Vai tur ir mazāk vai vairāk konkurences nekā citās valstīs? Fakti rāda galu galā, ka nav tāda vienāda, visiem derīga risinājuma.
Tāpēc vienīgā saprātīgā lieta, kas jādara, - jāmeklē kompromiss, ar kuru dalībvalstīm, kas vēlas sasniegt šo mērķi - kurš ir jāsasniedz -, izvēloties dažādus ceļus, ir brīv to darīt. Tāds ir konteksts trešās izvēles, trešā veida mēģinājumam. Starp citu, interesanti, ka mēs Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā esam pavirzījušies uz priekšu šajā jautājumā dažu iepriekšējo mēnešu laikā. Ir citas komitejas, kas ir balsojušas pret īpašuma nošķiršanu. Mūsu komitejā ir jauns kompromiss par gāzi, ko izstrādājusi A. Laperrouze un A. Vidal-Quadras. Jauns kompromiss ir arī Padomē. Mēs ļoti nopietni attiecamies pret balsošanu atkal rītdien par elektroenerģiju, lai atjaunotu atkal kārtību, kāda bija pirms daudziem mēnešiem. Tomēr tas ir ticis aizstāts; tas nebūs rezultāts.
Parlamentam, kas grib, lai to uztver nopietni, ir jābūt atvērtam šiem jaunajiem nosacījumiem un pārmaiņām. Mēs esam tikuši steidzināti visā šajā procesā, un man nepārtraukti teica, ka mums jāstrādā ātri, mums bija jāsteidzas, mēs varējām tomēr mēģināt eksperimentāli atrast gudrus risinājumus, kas virzās Parlamenta lēmuma virzienā. Tāpēc es mudinu jūs skatīties tālāk par partiju līnijām un balsot par priekšlikumiem, ko mēs te esam iesnieguši, atrast kompromisus, līdzīgus tiem, par kuriem mēs balsojām sakarā ar gāzi un par ko Padome balsoja.
Edit Herczog
(HU) Priekšsēdētājas kundze, komisār, mēs esam pagājuši uz priekšu milzīgu soli šī gada laikā, jo kopējas enerģētikas politikas izveide ir milzīgs solis visai Eiropas Savienībai. Mēs runājam par tāda veida enerģijas politiku, kas vienlaicīgi veicina ES dalībvalstu stratēģiskās intereses, Eiropas iedzīvotāju tiesības un aizsardzību, Eiropas ekonomikas konkurētspēju un izaugsmi, un mūsu vides saglabāšanu. Šie pieci priekšlikumi palielina izredzes sasniegt tāda veida tirgus integrāciju, kas ne tikai pārveidos veidu, kā uzņēmumi enerģētikas nozarē darbojas un atdala enerģijas ražošanas, pārvades un piegādes funkcijas un palielina to pārredzamību, bet arī piešķir lielāku prioritāti nekā jebkad iepriekš enerģijas patērētāju pamattiesībām un aizsardzībai. Saistībā ar Eiropas koordinēšanu uzdevums pārraudzīt godīgu tirgus konkurenci, pārrobežu enerģijas tirdzniecības stimulēšanu un augstu standartu nodrošināšanu, atbildot uz pircēju pieprasījumu, ir jānodod iestādei, kas apveltīta ar plašākām pilnvarām nekā līdz šim un kas ir neatkarīga gan no valdībām, gan enerģētikas nozares. Tāpēc Eiropas likumdošana ir izlēmīgi virzījusies uz Energoregulatoru sadarbības aģentūras izveidi. Tāds ir mērķis ziņojuma projektam, ko radīja mans kolēģis deputāts R. Brunetta un ko vēlāk pārņēma G. Chichester. Es biju gandarīta par iespēju strādāt kopā ar viņiem kā "ēnu” referente, pārstāvot sociālistu grupu Eiropas Parlamentā (PSE). Es uzskatu, ka tas ir liels panākums, ka, izveidojot atbildīgu, neatkarīgu un stipru Eiropas aģentūru, šis kopīgi radītais regulas projekts ne tikai veicinās sadarbību regulatoru starpā dalībvalstīs, bet arī palīdzēs sasniegt primāro mērķi par reģionālo tirgu atbalstīšanu un tīklu attīstīšanu. Būdami sociālisti, mēs pastāvējām uz stingras un neatkarīgas iestādes radīšanu, jo mēs zinām, ka liberalizētā Eiropas tirgū ikviens grib pirkt tur, kur ir vislētāk, un pārdot tur, kur ir visdārgāk. Tāpēc mums patiešām ir vajadzīga tāda veida regulējoša iestāde, kas rīkosies, lai izskaustu tirgus izkropļojumus, kas varētu rasties. Ungārijas un visu pārējo mazo dalībvalstu interesēs ir radīt stingru iestādi, lai tādējādi palīdzētu nodrošināt tās neatkarību, izveidot sadarbību, palielināt tirgus pārredzamību un nodrošināt investīcijas attīstībai.
Priekšsēdētāja kungs, es gribu visiem atgādināt, ka Eiropas enerģijas piegāde nav ideoloģisks jautājums. Pasaule ir pārmainījusies uz visiem laikiem. Veseli kontinenti sāk konkurēt enerģētikas nozarē, un būsim atklāti par šo: neviens nevar palikt izolēts no elektroenerģijas vai motorizēta transporta. Enerģētikas politikas mērķis ir nodrošināt Eiropas piegādēm drošību un konkurētspēju. Es tomēr vēlos nobeigumā sacīt, ka PSE grupa uzskata, ka pret patērētājiem ir jāizturas kā pret galveno komponenti Eiropas enerģētikas politikā. Mēs ļoti nožēlojam, ka mūsu konservatīvie kolēģi deputāti neatbalsta to, ka Patērētāju hartai ir jābūt obligātai. Paldies par jūsu uzmanību.
Wolf Klinz
(DE) Priekšsēdētājas kundze, šajās dažās pēdējās minūtēs mēs esam daudz runājuši par rūpniecību. Es esmu gandarīts, ka M. De Vits enerģijas patērētāju tiesības apskata ļoti tieši savā ziņojumā. Patiešām, dzīvībai svarīgi ir nodrošināt, lai patērētāji apzinās savas tiesības un lai viņi var arī būt droši, ka viņu tiesības tiks ievērotas.
Tomēr atšķirībā no M. De Vits es neuzskatu, ka mums ir vajadzīga pilnīgi jauna tiesību sistēma - katrā ziņā ne Eiropas līmenī. Jautājums vairāk ir par esošās likumdošanas pareizu un pienācīgu īstenošanu valsts tiesību sistēmā. Mums tāpēc ir vajadzīgas stipras uzraudzības iestādes, kas tam seko, un mums ir jānodrošina, ka mums ir pietiekama pārredzamība tā, lai patērētāji patiešām zina savas tiesības. Harta var dot nozīmīgu papildinājumu nevis tādā nozīmē, ka tā kļūst par saistošu tiesību dokumentu, bet vienkārši - atskaites punkta nozīmē politikai un ekonomikai, sniedzot patērētāju aizsardzības tiesību aktu kopsavilkumu attiecībā uz enerģiju.
Mēs visi zinām, protams, ka mūsu pilsoņiem var būt nozīmīga loma sabiedrībā un ekonomikā tikai tad, ja viņiem ir pieejams pienācīgs enerģijas nodrošinājums. Šajā ziņā, protams, ir svarīgi, lai mēs nodrošinām, ka ikviens, pat trūcīgie un vistrūcīgākie no trūcīgajiem, saņem to, uz ko viņiem ir tiesības. Tomēr es neuzskatu, ka Briselei ir jābūt tai, kas izraksta sociālos tarifus. Mums tas jāatstāj dalībvalstīm un rūpniecībai dalībvalstīs. Citādi tas, ko mēs ieviešam, nav nekas cits kā pārdalīšanas mehānisms. Vislabākais scenārijs būtu saistīt trūcīgo aizsardzību ar efektivitātes pasākumiem, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu mūsu klimata aizsardzības mērķus. Tādi viedi risinājumi kā digitāli skaitītāji var būt ļoti noderīgi. Šajā ziņā man nav nekas pret rūpniecības rosināšanu tos ieviest 10 gadu laikā. Tad patērētāji zinās precīzi, cik daudz viņi patērē, un varēs plānot un taupīt.
Alyn Smith
Priekšsēdētājas kundze, es atkārtoju iepriekšējo runātāju apsveikumus mūsu referentiem. Es domāju, ka Parlaments šodien ir izdarījis labu darbu Eiropas patērētājiem, bet es īpaši pievēršu uzmanību vienam jautājumam un vienam grozījumam. Tas ir 161. grozījums R. Morgan ziņojumam, kas iestājas par atjaunojamās enerģijas operatoru labāku piekļuvi tīklam. Es ceru, ka šis grozījums būs veiksmīgs, kad mēs rīt par to balsosim. Tagad es aicinu Komisiju uz stingrāku rīcību gadījumos, kad valsts iestādes īstenībā ir daļa no problēmas, nevis no risinājuma.
Piemēram, Apvienotajā Karalistē mums ir Ofgem, mūsu valsts iestāde, kurai ir mehānisms vietējo cenu noteikšanai par piekļuvi AK tīklam, kas īstenībā ir diskriminējošs pret atjaunojamās enerģijas operatoriem Skotijā, manā zemē. Es gribētu redzēt lielāku Eiropas līmeņa koordinēšanu un darbību pret atsevišķiem dalībvalstu operatoriem, kur tie ir daļa no problēmas. Es domāju, ka mēs esam labi iesākuši to virzienu šodien un ceru sagaidīt vairāk.
Konrad Szymański
(PL) Mani apsveikumi visiem ziņojumiem, kas risina vissvarīgākās patērētāju un politiskās problēmas, kuras stāv mūsu kontinenta priekšā. Enerģijas sadales šķiršana no ražošanas un pārdošanas ir būtiski nozīmīga gan individuāliem, gan rūpnieciskiem patērētājiem. Tur, kur ir ieviesta šķiršana, enerģijas cenas krītas vai palielinās lēnāk. Valstīs, kur ir notikusi šķiršana, enerģijas cenu vidējais pieaugums vietējiem patērētājiem bija 3 % laikposmā no 1998.-2006. gadam. Tur, kur tas nebija izdarīts, enerģijas cenas palielinājās par 28 %. Līdzīgas tendences ir vērojamas rūpniecisko patērētāju tirgū.
Tomēr enerģija mūsu laikā nozīmē arī piegādes drošību - citiem vārdiem sakot, politiku. Krievijas valsts monopolam ir pieaugošas investīcijas 16 ES valstīs. Vācijā, Francijā un Itālijā Gazprom ir ieguvis pieeju pat individuāliem patērētājiem. Tas ir pietiekams iemesls, lai pildītu savstarpējības principu komerciālās attiecībās ar trešām valstīm. Citādi mēs būsim neaizsargāti, un par to mēs maksāsim ar savu drošību.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētājas kundze, priekšlikumu kopējā tēma enerģijas tirgum ir tā pārstrukturēšana par labu privātiem uzņēmumiem, kamēr sabiedriskie enerģijas piegādātāji tiek vājināti, kaut gan tiek atstāti, lai nestu attiecīgās izmaksas.
Manā valstī, kur enerģijas tirgu kontrolē valsts piegādātājs sabiedriskam labumam, kaut kas tāds nāks ar ļoti nelabvēlīgām sekām. ES prasa, lai piramīdas pamatne tiek uzticēta kapitāluzņēmumam, lai tādējādi var noteikt cenas citām precēm. Tas ir tāpēc, ka enerģija lielā mērā nosaka ražošanas procesa izmaksas, kas tiks pakāpeniski pārnestas uz patērētāju.
Šajos nepārtraukti pieaugoša enerģijas pieprasījuma un stabili augošu naftas cenu laikos enerģijas tirgus atstāšana privātu enerģētikas gigantu žēlastībā būs postoša, un ir ļoti iespējama karteļu veidošanās. Teorija par cenu regulēšanu ar konkurences palīdzību ir vienkārši mīts: praksē tā ir novedusi pie varenu monopolu rašanās daudzās ekonomikas nozarēs ar postošu ietekmi uz tirgu un patērētājiem.
Andreas Mölzer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, protams, ņemot vērā naftas rekordaugstās cenas, enerģijas neatkarībai beidzot ir jākļūst par augstākās prioritātes jautājumu Eiropai! ES ir jāsamazina tās pašreizējā atkarība no Persijas līča valstīm. Mums jāuzlabo mūsu attiecības ar citām valstīm, ne tikai Krieviju, nekļūstot pārāk neatkarīgiem. Mums būs arī nepieciešams apsvērt, ko darīt ar Irānu ilgtermiņā. Ja pētījums nonāks pie secinājuma, ka mēs pārāk uzticamies nenoteiktajiem Vidusāzijas diktatoru solījumiem un neapstiprinātajiem ziņojumiem par naftas krājumiem sakarā ar Nabucco gāzes vada projektu, tad mums būs jāattīsta konstruktīvas attiecības ar Irānu, kurai galu galā ir otri lielākie naftas krājumi pasaulē.
Nedrīkst aizmirst, ka arvien pieaugošā Persijas līča valstu peļņa, pateicoties strauji kāpjošajām naftas cenām, tiek izmantota arī islāma fundamentālisma izplatīšanai visā pasaulē. Tas ir vēl viens iemesls, manuprāt, kāpēc mums ES ir vairāk jāinvestē alternatīvos enerģijas piegādātājos.
Jerzy Buzek
Priekšsēdētājas kundze, es apsveicu komisāru un arī referentus par viņu izcilajiem ziņojumiem un labo darbu, sagatavojot direktīvas, kas varētu unificēt Eiropas enerģijas tirgu. Ilgtermiņa investīcijas, solidaritātes princips, pieeja tirgum, pārrobežu plūsmas regulēšana - visi šo regulu svarīgie mērķi ir par to. Neaizmirsīsim, ka beigu beigās patērētājs ir galvenais - un visas šīs regulas ir tieši par to: patērētāja, lietotāju interešu un enerģijas aizsardzību Eiropas Savienībā. Paturēsim arī prātā to, ka mūsu noteikumi nesniegs risinājumu katrai problēmai, piemēram, naftas cenu pieaugumam, tie nenovērsīs arī enerģijas cenu kāpumu saistībā ar CO2 izplūdes maksājumu ieviešanu, bet tie nozīmīgi vienkāršos un atbalstīs mūsu darbību enerģijas lietotāju labā.
Teiksim paši sev, jā, mēs zinām, ka E. Morgan ziņojumā ierosinātais risinājums, iespējams, nebūs galīgs. Tas, kas mums ir, dod ļoti labu pamatu diskusijām ar Padomi par galīga risinājuma tematu. Šim galīgajam risinājumam, kad runa ir par elektrisko strāvu, ir jābūt pietiekami tālu no risinājumiem, kas doti otrajā paketē, citādi trešās paketes ieviešanai nebūs jēgas. Tajā pašā laikā risinājumiem par gāzi ir jālīdzinās risinājumiem par elektrību, bet tie nekādā ziņā nedrīkst būt identiski. Šodien mēs skaidri redzam, ka īpašuma dalīšana enerģijas tirgum būs lielāka un tālāk ejoša nekā gāzei. Mums tas jāpieņem un jārespektē.
Šis punkts arī ir ļoti svarīgs - trešās puses piekļuve tirgum, piekļuve pusēm no trešām valstīm. Tāpēc arī šis ir centrāls jautājums, lai nedotu privilēģijas investoriem no ārpus Eiropas Savienības.
Nobeigumā es gribu teikt, ka šī ir viena no visgrūtākajām diskusijām, kādas mums ir bijušas, un tā ir notikusi ļoti pareizi un ar cieņu pret visām pusēm.
Evelyne Gebhardt
(DE) Priekšsēdētāja kundze, man ir prieks, ka ar M. De Vits ziņojumu mēs spriežam par ļoti labu ziņojumu, un man ir prieks, ka visi mūsu deputāti ir vienās domās par solidaritāti, pārredzamību un patērētāju aizsardzību. Es uzskatu, ka tas ir brīnišķīgi.
Tomēr man ir jāsaka viena lieta. Es uzskatu, ka tie, kas Parlamentā pārstāv labējos, ir gan ciniski, gan nepārliecinoši. Ir grūti ticēt viņiem, jo viņi neatbalsta saistošu hartu par patērētāju tiesībām - kas ir neticami svarīga, ja pilsoņi grib zināt, kādas ir viņu tiesības. Es uzskatu, ka viņi ir ciniski, jo visi šajā Parlamentā vienoti aizstāvēja domu, ka gaisa pasažieriem ir jāzina šīs tiesības, un gaisa pasažieri nav gluži visnabadzīgākie cilvēki mūsu sabiedrībā. Tomēr visnabadzīgākajiem, kam patiešām ir nepieciešams zināt savas tiesības, tas netiks nodrošināts.
Tāpēc es nopietni prasu jums vēlreiz pārdomāt. Lūdzu, nodrošiniet to, ka mēs šo hartu padarām obligātu.
Patrizia Toia
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, šī pakete ir ieradusies Parlamentā tieši reizē ar lielo problēmu, ko mūsu sabiedrības nākotnei rada enerģija.
Tas, ko mums stāsta neizturamais un neapstādināmais jēlnaftas cenu kāpums, biodegvielas izmantošanas ačgārnā ietekme uz pārtikas pieejamību un jaunattīstības valstu lielais enerģijas pieprasījums, ir, ka Eiropas Savienības rīcība vairs nav tikai nepieciešamība, bet ir absolūti kritiska. Pāri visam mums ir vajadzīgs tiesisks regulējums, kas beidzot radīs Eiropas elektroenerģijas un gāzes tirgu, tirgu, kas spēj līdzsvaroti pašregulēties, kam ir valsts un Eiropas regulatori, kuri garantē konkurētspēju, atvērtību, pārredzamību un efektivitāti arī patērētājiem, kas ļauj lieliem uzņēmējiem saglabāt savu spēku un tajā pašā laikā ļauj izveidoties un augt jaunām vienībām, kas dod progresu, nevis gaitu atpakaļ. Šajā nozīmē mēs ceram, ka elektroenerģijai nošķiršana nebūs solis atpakaļ, tas ir, ka netiks zaudēts pamats attiecībā uz labo praksi, kas daudzās valstīs jau ir tīkla nodalīšanā. Tirgus ir tas, kas mums vajadzīgs, kas nodrošina noteiktību investoriem un operatoriem, bet arī īstas izdevības patērētājiem, kā uzņēmējiem, tā arī individuālajiem. Es gribu nobeigt, priekšsēdētājas kundze, sakot, ka mums patiesi ir jāstiprina patērētājs, piedāvājot noteiktību, garantijas un taisnīgas cenas.
Roberts Zīle
(LV) Vispirms gribu pateikties komisāra kungam un lielākai daļai savu kolēģu par patiesi liberālu pieeju elektroenerģētikas tirgum, kas kopā ar energoefektivitātes pasākumiem īstenībā varēs mums ļaut mazināt cenas nākotnē. Divas tēzes - īpašumu nošķiršana un pārvade - ir un paliks pamatmodelis īstai decentralizētai ražošanai un garants no atjaunojamiem resursiem ražotas elektroenerģijas piekļuves tīkliem. Un man arī ir vēl viens sapnis no šīs paketes, ka arī beidzot tiks izveidots vienots Eiropas elektroenerģijas tīkls un arī Baltijas valstis būs daļa no šīs elektroenerģijas tīkla apgādes apvienības locekļiem, kurā mums ir bezgala daudz šķēršļu gan Eiropas Savienības iekšpusē, gan ārpus tās. Paldies
Luca Romagnoli
(IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, es domāju, ka Eiropā, kas katru dienu cieš no arvien lielākas inflācijas un auļojošām cenām, kuras pieaug lielā mērā enerģijas izmaksu dēļ, runāšana par enerģijas patērētāju tiesību hartu ir mūsu skaidrs pienākums, un tāpēc es atbalstu ziņojumu un pateicos gan savai kolēģei, gan, protams, Komisijai.
Ir pareizi uzsvērt, ka enerģijas piegāde ir dzīvībai svarīgs priekšnosacījums, lai piedalītos ekonomiskā un sabiedriskā dzīvē. Tomēr lieta ir tā, ka tiesību akts jau ir spēkā, bet bieži pilsoņu tiesības netiek ievērotas attiecībā uz cenām, tarifiem vai tarifu pārredzamību ar diskriminējošu noteikumu palīdzību, kas bieži novērš tarifu salīdzinājumu.
Tāpēc es varu tikai cerēt, ka ES un dalībvalstu kopīga darbība, vienmēr ievērojot svarīgo subsidiaritātes principu - kā to uzsver arī M. De Vits izcili labais ziņojums - ir izšķiroša. Trešās paketes pieņemšana, manuprāt, veicinās arī patērētāju un mazo un vidējo profesionālo lietotāju labākas aizsardzības nodrošināšanu.
Nikolaos Vakalis
(EL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, trešā enerģijas pakete ir sadalījusi politiskās grupas, sevišķi jautājumā par īpašuma šķiršanu.
Skaidrs, ka šī šķelšanās nav ideoloģijas dēļ, bet dažādo dalībvalstu dažādu iekšējo situāciju un sākuma punktu dēļ; tā rodas no attiecīgas šķelšanās dalībvalstu starpā Padomē. Šīs iekšējās situācijas ir jārespektē, ja mēs vēlamies izvairīties no iekšējiem sociāliem apvērsumiem.
Personīgi es pilnībā atbalstu ideju par īpašuma šķiršanu, bet es labi apzinos, ka šķiršana ne pie kādiem apstākļiem nevarētu tikt uzspiesta manai valstij šajā laikā. Ir jābūt pārejas periodam, kas ļauj visām iesaistītajām pusēm pielāgoties jaunajiem apstākļiem.
Pēc garām un nogurdinošām sarunām Padome ir panākusi saskaņojumu par "trešo veidu”. Tāpēc es domāju, ka mums ir pienākums šajā grūtajā jautājumā atbalstīt šo saskaņojumu, iespējams, uzlabojot to noteiktos punktos, ņemot vērā pieredzi.
Dāmas un kungi, ir svarīgi, ka no sasakņošanas mēs visi iznākam ar augstu paceltu galvu. To var panākt tikai tad, ja noteiktu dalībvalstu izšķirīgas intereses netiek apdraudētas. Mēs nedrīkstam ielaisties nekādos kompromisos par neatkarības un efektivitātes pamatprincipiem, kam jānosaka energopārvades sistēmas operatoru un energoregulatoru darbība.
Teresa Riera Madurell
(ES) Priekšsēdētājas kundze, es gribu apsveikt visus referentus par viņu labo darbu, un paust sevišķu atbalstu E. Morgan nostājai attiecībā uz pilnīgu īpašuma nošķiršanu starp ražošanas un piegādes darbībām no vienas un tīkla īpašumu un darbību no otras puses.
Lieli vertikāli integrēti uzņēmumi acīmredzami apgrūtina jauniem konkurentiem ienākšanu tirgū un, jo īpaši atjaunojamās enerģijas avotiem, attīstīšanos un ierīkošanu. Tas viss attālina mūs no mērķiem par konkurētspēju un cīnīšanos pret klimata pārmaiņām, kurus mēs, eiropieši, esam paši noteikuši.
Tāpēc es gribētu aicināt mazākumu, kas ir pret šķiršanu, atmest malā nacionālās intereses, kas pazūd īsā laikā, un spert soļus, lai iesaistītos tādas Eiropas celšanā, kas ir stipra un droša savā energoapgādē.
Nobeidzot, es gribu uzsvērt, ka pieeja tīklam atjaunojamās enerģijas avotiem ir būtiska, lai sasniegtu mūsu mērķus, bet elektroenerģijas starpsavienojumu jaudas attīstīšana nav mazāk būtiska, sevišķi visvairāk izolētajām valstīm mūsu energotirgū.
Gribu arī pateikties referentiem, kas ņēma šo jautājumu vērā.
Adina-Ioana Vălean
Priekšsēdētājas kundze, Eiropas energotirgus šodien turpina atspoguļot, manuprāt, vecu tirgus struktūru, kurā dominē valsts vai reģionāli monopoli, un tas notiek par spīti acīmredzamajiem labumiem, ko Eiropas patērētājiem dod liberalizācija cenas, izmaksu samazinājuma un efektivitātes ziņā. Tas nozīmē, ka gāzes un elektroenerģijas tīklu liberalizēšana vēl ir darba procesā. Piemēram, mums vēl joprojām ir jāvirzās uz priekšu Austrumeiropas valstīs, lai izbeigtu valsts īpašuma dominēšanu elektroenerģijas ražošanā un lai to liberalizētu, kā mēs to darījām sadales sektorā. Es arī atzinīgi vērtēju soļus, ko esam spēruši, lai nodrošinātu īpašuma šķiršanu kā nepieciešamu pasākumu energotirgus liberalizēšanas pabeigšanai.
Papildus liberalizācijai Eiropai ir arī jāatbalsta šķidrinātas naftas gāzes (LPG) un šķidrinātas dabas gāzes (LNG) termināļu un tehnoloģiju attīstīšana. Mums jārosina tāda pasaules tirdzniecības LPG un LNG tirgus radīšana, kas mazina Eiropas atkarību no viena dabasgāzes avota. Energoapgādes diversifikācijai un drošībai tagad ir jābūt tikpat svarīgai mūsu darba kārtībā kā liberalizācijai.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Vispirms es gribu apsveikt referentus un "ēnu” referentus par labo darbu, ko viņi ir veikuši. Eiropa uzsāka elektroenerģijas un gāzes tirgus liberalizēšanu pirms desmit gadiem, un tieši tagad mēs esam vistuvāk īstajiem, sen ilgotajiem rezultātiem. Ierosinātie pasākumi priekšplānā novieto patērētāju, kas labi funkcionējošā iekšējā enerģijas tirgū varēs izvēlēties no piegādātāju vidus to, kurš ir vislabākā izvēle, kā viņš pats to būs nospriedis. Es sagaidu, ka atklāts un pārredzams iekšējais tirgus nodrošinās arī pieeju tirgum maziem uzņēmumiem un tādējādi palielinās konkurētspēju, uzlabos nosacījumus investīcijām spēkstacijās un pārvades tīklos, palielinās piegādes drošību un veicinās ilgtspējīgu attīstību.
Galvenais priekšnosacījums labi funkcionējošam iekšējam tirgum ir skaidri un standarta noteikumi, kas piemērojami visiem tirgus dalībniekiem. Atšķirīgi modeļi atsevišķās dalībvalstīs noteikti nevedīs pie mērķa, kas ir ticis noteikts.
Ļaujiet man izmantot šo iespēju, lai apsveiktu Slovēnijas prezidentūru. Prezidentūra patiešām ir pilnībā koncentrējusies uz koordinēšanu un kompromisa meklēšanu, un, par spīti dalībvalstu spēcīgām interesēm tā ir panākusi vienošanos Padomē.
Arī Eiropas Parlamentā kompromisa ceļš nav viegls. Spiediens, arī no dalībvalstīm, ir liels. Es ticu, ka Parlaments apstiprinās kompromisu, kuru mēs izveidojām ITRE komitejā. Neskatoties uz Padomes un Parlamenta nostāju atšķirībām, es uzskatu, ka Parlamenta ierosinātais kompromiss ir labs pamats turpmākām sarunām un koordinēšanai starp Eiropas iestādēm.
Visbeidzot ļaujiet man arī izteikt cerību, ka trešās liberalizēšanas paketes mērķu izpildē Francijas prezidentūra ieguldīs maksimālas pūles, koordinējot darbu, meklējot kompromisu un atvirzot privātas intereses pilnīgi malā. Es arī sagaidu tādu pašu apņēmību laikus atrast kopējus risinājumus no Komisijas puses. Šajā sakarā es esmu pateicīga komisāram A. Piebalgam, kurš sākumā paziņoja, ka mums jāpanāk kopīga vienošanās līdz šī gada beigām.
(Aplausi).
Hannes Swoboda
(DE) Priekšsēdētājas kundze, mani šajās debatēs īpaši pārsteidz tas, ka, lai gan daži mūs kolēģi deputāti grib izstrādāt sīkus priekšrakstus tam, kādai ir jābūt konkurencei - un tā ir iespējama vairākos veidos, - viņi nav gatavi runāt par lielāku pārredzamību, vairāk stimulu enerģijas taupīšanai, enerģijas patērētāju iespējām iesniegt sūdzības vai cīņu pret energoresursu nepietiekamību. Šie ir tieši tie punkti, kurus es uzskatu par kritiski svarīgiem E. Morgan ziņojumā un dabiski arī M. De Vits ziņojumā. Šāds ir signāls, kas mums rīt ir jādod Eiropas pilsoņiem: mums ir jāpasaka, ka cilvēkus nedrīkst iespaidot cenu pieaugums ar pilnu spēku, bet ir jābūt viņiem iespējām izvairīties no tā, palielinot uzkrātās enerģijas daudzumu un it sevišķi izmantojot lielāku pārredzamību, lai varētu izvēlēties citus energopiegādātājus. Es uzskatu, ka ir izšķirīgi dot pilsoņiem šo izvēles brīvību un arī dot viņiem iespēju sūdzēties, kad notiek ļaunprātība. Es esmu ļoti pateicīgs E. Morgan par šo ziņojuma daļu.
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētājas kundze, klausoties visos savos kolēģos šopēcpusdien, es esmu gluži pārsteigta, ka mēs visi piekrītam, ka ir vajadzīgs vienots Eiropas energotirgus, kaut gan es jūtu, ka mums ir jāstrādā pie energoefektivitātes, lai patērētāji maksātu tik maz, cik iespējams. Tāpēc mēs visi vienojāmies par mērķi, kas jāsasniedz, bet nevis par to, kā rīkoties, lai to sasniegtu.
Es neesmu dzirdējusi daudz runājam vai pieminam vienošanos, ko padome nodrošināja 6. jūnijā, kura nepieprasa obligātu ražošanas un sadales īpašuma šķiršanu. Ja šķiršana un vienotais tirgus būtu izsaucis enerģijas cenu krišanos, tas būtu pamanāms. Bet tas nenotiek ne Spānijā, ne AK, un Komisija to nekad nav varējusi pierādīt.
Tāpēc izbeigsim demonizēt noteiktus uzņēmumus, kuriem patiesībā ir rūpnieciskā ekspertīze un kuri ir parādījuši, ka tie var efektīvi darboties. Ja mums ir vajadzīgi starpsavienojumi, Ja mums ir vajadzīga solidaritāte, tad nešaubīgi ir ieteicams dalībvalstīm būt brīvām izvēlēties vienu no vairākiem modeļiem.
Izbeigsim šo vienotā veida domāšanu, kas noraida trešo veidu un izvirza apvainojumus par "Francijas un Vācijas karteli”. Mēs zinām, ka tirgus viens pats nevar atrisināt monopolu esamību, kuri tik un tā visur pastāv. Dalībvalstis ir spērušas soli pieņemamas paketes virzienā, kuru var labāk precizēt. Ja mēs to nepieņemam, mēs riskējam ar to, ka mums nav nekāda dokumenta, bet mūsu pilsoņiem liek gaidīt. Jo svarīgāk, es negribu redzēt labos puišus šī Parlamenta vienā pusē un sliktos - t.i., tos, kas tomēr grib panākt vienošanos ar Padomi - otrajā pusē.
Angelika Niebler
(DE) priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, es domāju, ka mēs visi jūtam vienādi attiecībā uz stāvokli Eiropas iekšējā tirgū. Mums vēl nav Eiropas iekšējā tirgus; mums ir valstu tirgi, un mums ir monopoli vai mazas grupas, kas realizē kontroli pār valsts tirgiem. Mums ir stāvoklis, kad enerģijas cenas ceļas ik dienas un mēs esam atkarīgi no ievestas enerģijas. Mēs visi redzam šo situāciju vienādā gaismā, un mēs arī vienojamies par mērķi.
Daudzi deputāti ir runājuši par to. Mēs gribam vairāk konkurences, zemākas cenas, vairāk investīciju pārvades tīklos. Mēs gribam paplašinātus starpsavienojumus, lai būtu iespējama pārrobežu apmaiņa. Mēs negribam, ka tirgus koncentrējas tikai ap dažiem lieliem piegādātājiem. Lielais jautājums ir, kā mēs gribam to sasniegt, un te ir tā vieta, kur mēs nonākam pie ceļu šķiršanās. Daudzi deputāti, arī daži no runātājiem šodien, uzskata, ka īpašuma šķiršana ir universāls līdzeklis. Es saku, ka, ejot tikai pa šo ceļu, mēs neredzam visu ainu. Tādā veidā nav jāiet!
Atļaujiet man minēt noteiktas valstis; F. Grossetête arī pieminēja situāciju tajās. Spānijā divi uzņēmumi, Endesa un Iberdrola, ražo attiecīgi 48,3 % un 28 % elektroenerģijas. Zviedrijā Vatenfall ir noteicējs, arī ražo gandrīz 48 % no saražotās elektroenerģijas; bet Itālijā tirgus koncentrējas ap ENEL, kam ir 43,9 % tirgus daļas. Neviens nevar pateikt man, ka īpašuma šķiršana panāks to, ko mēs vēlamies, tas ir, saskaldīt tirgu un radīt konkurenci.
Tāpēc es lūgtu visus deputātus atbalstīt 165. un 168. grozījumu rīt, nevis turpināt redzēt tikai pusi attēla. Attiecībā uz visu pārējo E. Morgan ziņojumā es uzskatu to par ļoti apmierinošu. Izsaku atzinību E. Morgan; viņa ir parādījusi daudz enerģijas un apņēmības. Tomēr šajā īpašajā lietā, es domāju, mums ir arī jāpaver otrs veids valstīm, kuras šķiršanu ir veikušas citādā veidā. Valstīm, kur valsts ir 100 % ražošanas un pārvades sistēmu īpašniece - tādās kā Zviedrija, piemēram, - nebūt jāprasa to mainīt. Tomēr neviens nevar teikt, ka rīt mēs pieņemsim paketi, kas ietver vienlīdzīgus konkurences nosacījumus. Tie ir maldi.
Norbert Glante
(DE) Priekšsēdētājas kundze, es patiešām atvainojos par savu novēloto ierašanos. Šajā ēkā dažs kājām ejams attālums ir ļoti garš, un lifti dažreiz var būt ļoti lēni. Jautājums, ko mēs apspriešam šodien un par ko balsosim rīt, nav obligāti labējs vai kreiss jautājums - lai gan ir tiesa, ka mums ir arī tāda tipa debates šajā Parlamentā - bet drīzāk strīdīgs jautājums par instrumentiem, kas sasniegs mūsu mērķi. Mēs esam vienojušies par mērķi, un E. Morgan ir to uzsvērusi: mums ir vajadzīga lielāka konkurence Eiropas tirgū; mums vajag, lai cenas ir pārskatāmākas; mums ir vajadzīga cenu noteikšana, kas ir viegli saprotama. Tomēr instrumenti, lai to sasniegtu, ir ļoti atšķirīgi.
Es esmu starp tiem, kas pamatā turas pie varianta, ka trešā veida atrašana arī var būt instruments. Mēs šeit esam iekļāvuši šos ierosinājumus un atkārtoti uzsvēruši, ka Padomes sākotnējais ierosinājums ir ne tikai uzsācis trešo veidu, bet, ka mēs esam arī ieviesuši papildu regulatīvas sastāvdaļas, jo trešais veids, kas nokļuva pie mums no Padomes, nebija pietiekams mums.
No šī viedokļa mums būtu jārunā par to atkal, jāpārskata sava nostāja un jāpieļauj šis otrais un trešais veids kā papildu iespēja. Vēl svarīgāk ir tas, ka mēs Eiropā sasniedzam vienotus noteikumus, un ka regulatīvām iestādēm dalībvalstīs tiek piešķirtas konsekventas pilnvaras un neatkarība, lai īstenotu to, ko mēs te nolemjam, jo galu galā tieši tām ir jāatbild uz vietas.
Iepriekšējās nedēļas mums ir devušas divus kodolīgus piemērus par Komisijas karteļu un konkurences pārraudzīšanas funkciju, lai gan norise nedod laiku apdomāties. Tomēr uzņēmums, kas pārkāpj konkurences tiesības, ir pelnījis sodu; tas te arī ir viss. Es te nedodu nekādas atlaides. Tomēr mums jāapspriež, vai īpašuma šķiršana patiešām ir instruments, ar ko mums būtu sevi un regulatori jāaprīko, vai varbūt mums būtu jāpiedāvā lielāks elastīgums.
Es ceru, ka rītdienas balsojums būs tāds, ka mēs tomēr panāksim kompromisu. Citādi mums noteikti būs jāstrādā ar Padomi, lai meklētu un atrastu kompromisu. Liels paldies un vēlreiz atvainojos par nokavēšanos.
Ieke van den Burg
(NL) Priekšsēdētāja kundze, runājot Eiropas Parlamenta sociālistu grupas Nīderlandes delegācijas vārdā, es gribu izteikt vissirsnīgāko uzslavu referentei E. Morgan par veidu, kā viņa ir sagatavojusi šo atzinumu. Mēs atbalstām nošķiršanu. Patiešām, tā jau ir tikusi skaidri īstenota dzīvē Nīderlandē ar labiem rezultātiem, arī attiecībā uz investīcijām un labi funkcionējošo tirgu gan gāzes, gan elektroenerģijas sektorā. Es domāju, ka ir ļoti svarīgi to ieviest arī Eiropas līmenī. Es gribu arī pieminēt šajā sakarībā to, ka konkurences komisāre N. Kroes ir ieguldījusi savu daļu šajā attīstībā, arī pildot to, ko viņa pašreiz dara sakarā ar RWE un E.ON. Es tāpēc domāju, ka tā ir svarīga attīstība.
Otrs aspekts ir enerģijas nepietiekamība, un tas ir iemesls, kāpēc mēs uzskatām šo par Parlamenta visizcilāko ziņojumu un ceram, ka to pieņems.
Arlene McCarthy
Priekšsēdētājas kundze, es gribu dot kādu piemēru par to, ka Enerģijas patērētāju tiesību harta patiešām var radīt izmaiņas. Maza pašvaldības organizācija Mančestrā lūdza man palīdzību, lai atrisinātu kādu sūdzību par tās energopiegādātāju. Piecus gadus uzņēmums bija nolasījis skaitītāja rādījumus, bet nebija sūtījis nevienu rēķinu. 2008. gada martā grupa saņēma rēķinu par piecu gadu elektroenerģijas patēriņu kopsummā par GBP 7 540,37, kas iedzina to parādos.
Nodrošinot to, ka patērētāji zina savas tiesības - šajā gadījumā vienkāršās tiesības saņemt kārtēju rēķinu - ir pamatprasība, lai patērētāji spētu kontrolēt savu enerģijas patēriņu. Laikā, kad katram patērētājam ikvienā valstī visā Eiropā rēķini par enerģijas patēriņu strauji aug, mums ir jādod patērētājiem informācija un rīki, lai viņi pārvaldītu savus rēķinus, samazinātu to lielumu un izmaksas un vienlaikus dotu ieguldījumu CO2 izplūdes samazināšanā.
Es mudinu Komisiju drosmīgi virzīt uz priekšu tiesību hartu, strādājot ar regulatoriem, dalībvalstīm un uzņēmumiem, apsteidzoši veicināt un publiskot šīs tiesības un atteikties no domas par izplūdušu kontroljautājumu sarakstu, kas nedos patērētājiem taisnīgu darījumu, saskaroties ar šodienas sarežģītajām enerģētikas problēmām un cenām. Ja mums var būt gaisa pasažieru tiesību harta, kāpēc mums nevar būt harta enerģijas patērētājiem? Komisār, es gribu, lai jūs atbildat uz šo jautājumu.
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Enerģētikas aģentūra Parīzē ir aprēķinājusi, ka mēs izjutīsim enerģijas trūkumu 2012. gadā. Tieši tāpēc ir izšķiroši, lai mēs nekavējoties veltam uzmanību stimulu radīšanai un ieguldām vairāk pārvades tīklos un ražošanā. Pašreizējā Elektroenerģijas direktīva nodrošina labu stimulu arī apstiprināšanas periodu saīsināšanai, lai tādējādi 2012. gadā nenonākam pie elektrības pārrāvuma.
Ir arī svarīgi stiprināt valsts regulatorus, lai mēs varam attiecīgi aizstāvēt paši savas rūpniecības intereses kaimiņvalstīs. Būtu labi arī, ja mums būtu kodolenerģiju regulējoša aģentūra, kas varētu sniegt paziņojumus par drošumu un drošību saskaņā ar Francijas modeli. Tas ir kaut kas, par ko šonedēļ vajadzētu diskutēt arī Padomē.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Es apsveicu referenti E. Morgan. Enerģijas piegādes noteiktība Savienībai prasa milzīgas investīcijas, un investoriem ir vajadzīga prognozējama vide, kas ir labvēlīga ilgtermiņa un vidēja termiņa ieguldījumiem.
Klimata pārmaiņu apstākļos Savienība ir nodomājusi, ka līdz 2020. gadam vismaz 20 % no tās enerģijas nāks no atjaunojamiem avotiem. Pieeja tīklam enerģijas pārvadāšanai ir būtiska. Iepriekšējos gados mums ir bijis straujš enerģijas cenu pieaugums, un Eiropas pilsoņi gaida atbildi uz savām problēmām no Eiropas iestādēm. Enerģijas pieejamība un piekļuve tai ir būtiski faktori ekonomiskai un sociālai dzīvei.
Energoregulatoru sadarbības aģentūras izveide nodrošinās enerģijas patērētāju interešu labāku aizsardzību. Es uzskatu, ka 18. grozījums G. Chichester ziņojumam nonāk Padomes kompetences jomā.
DanutBudreikait
(LT) Es gribu apsveikt Komisiju par ierosināto dokumentu paketi reālistiska ES iekšējā enerģijas tirgus radīšanai, kā arī E. Morgan, kas savā ziņojumā ir iepazīstinājusi mūs ar lietpratīgu tirgus stāvokļa novērtējumu kopā ar iespējamiem risinājumiem.
Es priecājos, ka uzmanība ir tikusi pievērsta "enerģijas salu” esamībai. Lietuva ir daļa no šādas "salas” elektroenerģijas un, īstenībā, gāzes apgādē. Šīs valsts stāvoklis pēc Ignalinas atomelektrostacijas slēgšanas 2009. gadā kļūs neprognozējams tās pilnīgas atkarības dēļ vienīgi no Krievijas. Tāpēc ir būtiski integrēties kopējā ES pārvades sistēmā.
Ierosinātā īpašuma šķiršanas īstenošana kā vienīgā garantija pārvades sistēmu operatoru neatkarībai, līdztekus trešo valstu izslēgšanai no pārvades sistēmu kontroles, patērētāju interešu aizsardzība kā prioritāte - tie ir līdzekļi, kas garantēs enerģijas drošību ES un tās cilvēku labklājību.
Vladimír Remek
(CS) Dāmas un kungi, kā mana kolēģa deputāta G. Chichester ziņojuma "ēnu” referents es biju viens no aizstāvjiem priekšlikumam, ka gadījumā, kad notiek balsošana Energoregulatoru sadarbības aģentūrā, Komisijas sākotnējam plānam par vienu balsi katrai valstij ir jāpaliek bez izmaiņām. Tā sauktās "svērtās” balsošanas procedūras īstenošana dotu priekšrocību lielākām dalībvalstīm par sliktu mazākajām. ITRE komitejas vairākums atbalstīja taisnīgāko principu, un es uzskatu, ka tas pats notiks arī plenārsēdes balsošanā. Valsts enerģijas tirgu regulatoru vairākums arī atbalstīja aģentūras darba sākšanu, kura būtu kaut kas vairāk nekā vēl viens birokrātisku debašu klubs bez nekādām pilnvarām. Piemērojot nevienlīdzīgus nosacījumus atsevišķām valstīm, pamatīgi tiktu pazemināta vērtība pūlēm radīt respektētu un funkcionējošu aģentūru. Dažādu valstu enerģijas tirgi izveidojās atšķirīgos apstākļos un vēl joprojām nav efektīvi sasaistīti. Aģentūrai ir iespēja palīdzēt panākt reālu starpsavienojumu.
Jim Allister
Priekšsēdētājas kundze, es stingri atbalstu šķiršanu starp ražošanu un pārvadi, bet es teiktu, ka tai ir jābūt pamatīgai, un es apšaubu, vai tā var justies ērti, ja vienā no sektoriem ir valsts īpašums. Es to saku, daļēji vadoties no mana vēlēšanu apgabala pieredzes Ziemeļīrijā, kur mēs nesen iestājāmies salas vienotā elektroenerģijas tirgū ar daudziem solījumiem par to, ko tas dos cenu stabilitātei.
Pieredze ir bijusi citādāka. Pirms pāris nedēļām es apmeklēju vienu no vislielākajiem patērētājiem manā apgabalā. Pirms trim gadiem viņi maksāja tikai nedaudz vairāk par vidējo AK cenu. Šodien vienotā elektroenerģijas tirgū Īrijā viņi maksā par 76 % vairāk nekā vidējo AK cenu. Īstenībā viņi ir tikuši nošķirti, negūstot nekādu priekšrocību, un primārais iemesls ir, es uzskatu, tas, ka vienots tirgus tika izveidots bez pienācīgas ESB valsts monopola jautājuma kārtošanas.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Priekšsēdētājas kundze, īsi sakot, ir notikusi īsta investīciju lejupslīde elektroenerģijas tirgū, sevišķi pārrobežu tīklos, pēdējos gados. Tāpēc tagad ir vajadzīga jauna tiesību aktu pakete, un komisārs A. Piebalgs zina, tāpat kā to zina mani kolēģi deputāti, cik svarīgi man ir vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Tātad šķirts īpašums ir vislabākā izvēle. Par laimi Enerģētikas padome ir sapratusi, ka šie vienlīdzīgie konkurences apstākļi pašlaik vēl nepastāv.
Tāpēc aizliegums horizontālu nenošķirtu uzņēmumu pārņemšanai nākamajos gados ir pamatots, nesadalītās organizācijas nedrīkst veikt nekādu mazāka lieluma svarīgu uzņēmumu "pievākšanu”. Tas dod iespēju organizācijām Nīderlandē, tādiem ražotājiem kā Nuon un Essent, attīstīt eiropeisku uzskatu. Tas rada telpu elpai nākamajam periodam. No šī redzes punkta raugoties, es pilnībā atbalstu īpašuma šķiršanu, kas tagad tiek ierosināta E. Morgan ziņojumā.
Neena Gill
Priekšsēdētājas kundze, es apsveicu referenti par viņas teicamo darbu un atbalstu viņas nostāju par taisnīgākiem nosacījumiem patērētājiem.
E. Morgan ir pareizi norādījusi, ka to vislabāk var sasniegt ar īpašuma šķiršanu un ka tas nozīmē, ka mums jāsamazina lielo uzņēmumu varas koncentrācija un jāļauj labāka pieeja maziem un vidējiem uzņēmumiem.
Labāks elektroenerģijas un gāzes tirgus regulējums ir kritiski nozīmīgs, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un labākas cenas patērētājiem, un man ir dziļas bažas, ka straujais cenu kāpums nostāda eiropiešus, īpaši vecāka gada gājuma, kas ir visievainojamākie, arvien lielāka enerģijas nepietiekamības riska priekšā.
Ņemot vērā pašreizējos energodrošības nosacījumus, mums absolūti ir vajadzīgs labi funkcionējošs gāzes un elektroenerģijas tirgus Eiropā. Nesen mēs izjutām problēmas ar enerģijas piegādi, un šis ziņojums pamatoti mēģina atrisināt dažas no tām.
Es esmu saņēmusi vairākas vēstules no saviem vēlētājiem 159. grozījuma atbalstam, kurš aizliegtu dalībvalstīm dot atļauju jaunu elektrostaciju būvēšanai, kas emitē vairāk nekā 350 g oglekļa dioksīda uz vienu saražotās elektrības kilovatu.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, pārrobežu elektroenerģijas tirgu reģionālā integrācija ir jāaplūko ne tikai tādā gaismā, kā par to diskutē šodien, bet arī attiecībā uz vienota Eiropas elektroenerģijas tirgus radīšanu.
Turklāt enerģētikas jautājumu loks Eiropas pamatstruktūrā ir pelnījis aptverošāku un nākotnē vērstu pieeju. No tā izriet mūsu iniciatīva, ko uzsākām Parlamenta Zinātnisko un tehnoloģisko iespēju novērtēšanas (STOA) žūrijā, izveidojot enerģijas scenārijus nākamajām desmitgadēm, izmantojot 2030. gadu kā atskaites bāzi. Parlaments un dažas parlamentāras grupas nav vienisprātis jautājumā par enerģijas pārvades tīklu un enerģijas uzņēmumu šķiršanu. Tam dažkārt ir būtiskāks sakars ar stāvokli valstī, nevis ar politiskām vai stratēģiskām izvēlēm.
Es tomēr gribu izteikties pilnīgi skaidri par šo jautājumu, dāmas un kungi. Personīgi es atbalstu skaidru šķiršanu starp tīkliem un uzņēmumiem, kas darbojas elektroenerģijas tīklā, un uzņēmumu vai iestādi, kas pārvalda tīklu. Es uzskatu, ka šis ir vislabvēlīgākais risinājums patērētājiem, kas garantē iespēju izveidot īstenu iekšēju tirgu elektroenerģijai, kam ir jābūt vienam no mūsu kā EP deputātu un Eiropas pilsoņu mērķiem.
Zita Pleštinská
(SK) Eiropas elektroenerģijas un gāzes patērētājiem ir tiesības uz vispārēju pakalpojumu, tas ir, tiesības piegādē saņemt noteiktu kvalitāti par saprātīgām cenām, kas ir viegli un skaidri salīdzināmas un pārredzamas.
Es atzinīgi vērtēju to, ka manas kolēģes deputātes M. De Vits ziņojums par priekšlikumu par Enerģijas patērētāju tiesību hartu arī ir iekļauts debatēs par trešo enerģētikas paketi. Pašlaik enerģijas patērētāju tiesības ir izklāstītas dažādos ES dokumentos, bet bieži nav transponētas valstu tiesību aktos. Es atzinīgi vērtēju referentes centienus padarīt patērētāju tiesības pārredzamākas. Patērētājiem ir jābūt izvēles brīvībai un iespējai mainīt piegādātāju bez maksas. Viņiem ir jāsaprot, par ko viņi maksā. Es gribu pateikties referentei par manu grozījumu iekļaušanu ziņojumā, kuros es aicināju dalībvalstis sniegt finansiālu atbalstu patērētāju organizācijām konsultēšanas pakalpojumu jomā. Patērētāju organizācijas dara daudz darba enerģijas patērētāju, sevišķi neaizsargātu patērētāju vārdā.
Anni Podimata
(EL) Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man vispirms atbalstīt to, ko referente E. Morgan ir teikusi par vajadzību aizsargāt mazāk nodrošinātos patērētājus it sevišķi pret augošām cenām par degvielu. Es piekrītu arī nepieciešamībai cīnīties pret energoresursu nepietiekamību un enerģiski veicināt investīcijas atjaunojamās enerģijas avotos.
Tomēr attiecībā uz galveno jautājumu par vienota iekšēja enerģijas tirgus radīšanu šī mērķa sasniegšana ir atkarīga ne tikai no vienotas stratēģijas plānošanas un piemērošanas, bet arī no katra dalībnieka īpašo iezīmju apzināšanas.
Pilnīga īpašuma šķiršana nav beznosacījuma, būtisks priekšnosacījums investīcijām tīkla uzlabošanā. Modernizācijas kavēšanās var rasties nepareizi virzītas enerģētikas politikas dēļ, kura rīkojas ar enerģiju kā ar ražojumu, kas ir jāsadala galvenokārt, lai palielinātu peļņu, nevis uzlabotu sistēmu.
Janez Lenarčič
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Ļaujiet man vispirms izteikt vienu vispārēju domu. Lieta ir tāda, ka mēs Padomē pavisam noteikti piekrītam konstatējumam, ka stāvoklis iekšējā enerģijas tirgū nav ne labs, ne apmierinošs. Tieši šī iemesla dēļ mēs esam pavadījuši garus gadus, cenšoties panākt vienošanos par pareiza iekšēja gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidošanu, lai izveidotu patiesu konkurenci un vienlīdzīgus nosacījumus visiem dalībniekiem šajā tirgū.
Kā jau es teicu, 6. jūnijā tika sasniegts būtisks progress Padomē. Šodien vairāki runātāji, arī E. Morgan un daudzi citi, ir uzsvēruši, ka pilnīga īpašuma šķiršana ir visefektīvākā metode pareiza iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus izveidošanai. Tas ir arī Komisijas uzskats, un tas ir arī dalībvalstu vairākuma uzskats. Tomēr kompromiss bija nepieciešams, lai panāktu vienošanos. Šis kompromiss nebija viegls, bet mēs spējām to nodrošināt.
Kompromiss nozīmē, ka ir pieejamas trīs izvēles, un prezidentūras vērtējumā, piemērojot šīs izvēles saskaņā ar paredzētajiem noteikumiem, mēs varam panākt stāvokli, kurā būs izveidoti vienlīdzīgi nosacījumi visiem dalībniekiem iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgū, tiklīdz tiek izveidota patiesa konkurence.
Ļaujiet man atzīmēt vēl dažus citus punktus. Vairākas reizes tika pieminēts nabadzības jeb, pareizāk sakot, energoresursu nepietiekamības jautājums. Tas ir ļoti svarīgs jautājums, īpaši apstākļos, kad enerģijas cenas palielinās auļos. Tomēr lieta ir tāda, ka saskaņā ar subsidiaritātes principu tā ir katras atsevišķas dalībvalsts atbildība un pienākums, un, kā to uzsvēra G. Hökmark un daži citi, dalībvalstīm ir obligāts pienākums nodrošināt trūcīgajiem pieeju enerģijai.
Patērētāju aizsardzības jautājums tika pieminēts vairākas reizes. Patiesībā tas tika apspriests ievērojamā daudzās runās. Ļaujiet man pasvītrot, ka prezidentūras dokumentā jeb prezidentūras kompromisā ir ietverts ļoti svarīgs noteikums patērētāju aizsardzības jomā. Tas prasa, lai patērētāji tiek pienācīgi informēti par viņu enerģijas patēriņu, par maksām, kas rodas tā rezultātā, un lai viņi tiek informēti pietiekami bieži, lai viņi spētu nokārtot savus maksājumus. Turklāt, protams, ir paredzēta iespēja mainīt piegādātāju jebkurā laikā un ātri un regulāri saņemt informāciju par piegādātāju noteiktajām cenām.
Daži runātāji, arī C. Turmes, minēja aģentūras pilnvaras. Aģentūra nebūs nekāds papīra tīģeris. Sevišķi attiecībā uz jautājumiem, kas saistās ar divām vai vairākām dalībvalstīm, aģentūrai būs izvēle pieņemt saistošus lēmumus, kas ir nozīmīgs jauninājums.
Vairāki runātāji, īpaši Š. Birutis, R. Zīle un citi, pieminēja mazu un izolētu sistēmu problēmu. Man ir jāatzīmē, ka vienošanās teksts, ko panāca Padomē, paredz atkāpes vai izņēmumus tādām valstīm un tādiem tirgiem, līdz to izolācija ir novērsta.
Pāris vārdus varbūt par atjaunojamiem avotiem. Mūsu pakete, Padomes pakete paredz prioritātes pieeju tīkliem enerģijai, kas ģenerēta no atjaunojamiem avotiem.
Ļaujiet nobeigumā teikt šādi: es gribu sveikt A. Vidal Quadras izrādīto mērķtiecību, lai nodrošinātu, ka Parlaments un Padome panāk vienošanos otrajā lasījumā. Tā ir arī Komisijas vēlēšanās. Prezidentūra piekrīt, ka 6. jūnijā nodrošinātā vienošanās ir radījusi iespēju, ka šāda vienošanās tiks sasniegta līdz šī gada beigām. Tas ir īpaši svarīgi, ņemot vērā mūsu ieceri panākt vienošanos par klimata un enerģijas paketi pēc iespējas agri 2009. gadā.
Es esmu pārliecinājies šajās debatēs, ka Padomes un Parlamenta nostājas nav ļoti tālu viena no otras. Es gribu pateikties referentiem un ikvienam, kas piedalījās šajās debatēs. Es domāju, ka šīs debates būs ļoti noderīgas Padomei turpmākajā darbā un sasniedzot mūsu kopēju vienošanos vēlamajā termiņā.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētājas kundze, šīsdienas debates lielā mērā koncentrējās uz mājsaimniecībām, un Komisijas priekšlikums iet tālāk par mājsaimniecībām: tajā noteikti ir arī rūpniecība. Neliedzot pienācīgu cieņu mazaizsargātiem patērētājiem, tas, ko mēs mēģinām sasniegt, ir labi funkcionējošs tirgus. Jūs nevarat visu laiku subsidēt kaut ko, tāpēc, ka tas nozīmē noņemt kādam, lai kādam citam iedotu; es zinu, ka būs mazaizsargāti patērētāji, kuriem mums jāvelta pienācīga uzmanība, bet pamatā tas, ko mēs vēlamies sasniegt, ir labi funkcionējošs savstarpēji savienots Eiropas tirgus, kas pamatojas uz vērtībām un pieredzi, ko esam guvuši citās jomās.
Enerģijas tirgus ir tikai nesen sācis attīstīties, un ir vajadzīgs laiks, lai tas nostātos vietā, bet es uzskatu, ka šodienas debates patiešām parāda, ka Komisijas priekšlikums pareizi risina visas galvenās jomas.
Ir izskanējušas vieglas šaubas par to, vai pārmaiņas ir vajadzīgas. Es uzskatu, ka pārmaiņas ir vajadzīgas: ne tikai Komisijas gada ziņojumi, bet arī nozares konkurētspējas izmeklēšana ir to pierādījusi. Parlamenta A. Vidal-Quadras ziņojumā bija teikts, ka mums ir vajadzīga pārmaiņa un mums vajadzīgi priekšlikumi.
Mums pēdējā laikā ir notikusi arī noteikta virzība konkurences tiesību aktā. Grūtības ir tās, ka, ja jūs varat atklāt rīcību, ka tiek pārkāpta konkurence, tas viss ir ex-post: jūs uzliekat sodu, bet patērētājs jau par to ir samaksājis. Tāpēc ir vajadzīga strukturāla pārmaiņa, un es uzskatu, ka mūsu iesniegtie priekšlikumi ir reakcija uz to.
Ir arī pāris jautājumu, kur, manuprāt, mēs ejam tālāk nekā tikai priekšlikums par enerģijas tirgu. Sāksim ar aģentūru. Es pilnīgi piekrītu, ka neatkarīga aģentūra ir atslēga. Grūtības man rada tas, ka mums ir arī tiesas prakse, kas nosaka robežas, un Komisija šajā aspektā kļūst tik spēcīga, cik iespējams, ja mums ir aģentūra.
Par komitoloģiju - es saprotu Parlamenta jautājumus par komitoloģiju, bet šī ir procedūra, kas ir mūsu rīcībā, un mums tā ir jāizmanto, lai sasniegtu rezultātu.
Par pārkāpumu procedūru - R. Paasilinna bija tas, kurš teica, ka šī ir procedūra, kas mums jāizmanto, jo mums citas procedūras nav
Bija jautājums par patērētāja tiesībām. Mums ir subsidiaritāte, bet aviācija vairāk ir pārrobežu jautājums. Es uzskatu, ka Enerģijas harta ir ciešāk saistīta ar subsidiaritāti. Mēs dodam labu piemēru, bet vai tiešām mums būtu jāiedarbina Eiropas likumdošana? Man par to ir šaubas. Es neesmu obligāti pret to, bet ir robeža, kur Eiropas likumdošana ir nepieciešama un kur valsts tiesību akti sāk savu darbību. Katrā ziņā es uzskatu, ka šie ir risināmie jautājumi, un Parlaments noteikti atradīs pareizo pieeju.
Es beigšu, vēlreiz izsakot pateicību E. Morgan, M. De Vits, Giles Chichester un Alejo Vidal-Quadras par viņu teicamajiem ziņojumiem. Es domāju, ka debates skaidri parādīja, ka bija daudz iekšēju strīdu, un es gaidu balsojumu rītdien, jo A. Vidal-Quadras ziņojums bruģēja mums ceļu priekšlikumam. Es zinu, ka Padomei un Parlamentam būs jāstrādā, lai atrastu izlīdzinātu risinājumu. Abas puses ir gatavas. Daudz kas ir atkarīgs no rītdienas balsojuma, kāda būs Parlamenta nostāja, bet es skaidri saprotu, ka ir politiska griba atrast vienošanos, un mums būs pieņemts priekšlikums šīs likumdošanas laikā patērētāju labā, un, manuprāt, tas ir lieliski.
Komisijas loceklis. -
Komisijas nostāja par Parlamenta grozījumiem
E. Morgan ziņojums
Komisija var pieņemt 1., 2., 4., 5., 6., 8., 12., 14., 15., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 25., 26., 29., 30., 33., 34., 35., 36., 40., 44., 46., 48., 50., 54., 56., 57., 58., 61., 65., 70., 71., 73., 74., 77., 83., 84., 88., 89., 92., 93., 94., 97., 99., 101., 102., 105., 106., 107., 108., 111.,112., 113., 114., 118., 119., 120., 122., 123., 124., 126., 128., 129., 130., 131., 132., 133., 134., 135., 136., 137., 146., 147., 148., 149., 150., 151. un 152. grozījumu.
Komisija var pieņemt 10., 11., 16., 24., 38., 39., 41., 42., 43., 45., 47., 55., 59., 60., 66., 68., 72., 79., 80., 82., 85., 86., 87., 95., 98., 100., 109., 110., 115., 117., 121., 125., 127., 138., 153., 155., 165., 166. un 167. grozījumu daļēji.
Komisija nevar pieņemt 3., 7., 9., 13., 27., 28., 31., 32., 37., 49., 51., 52., 53., 62., 63., 64., 67., 69., 75., 76., 78., 81., 90., 91., 96., 103., 104., 116., 139., 140., 141., 142., 143., 144., 145., 154., 156., 157., 158., 159., 160., 161., 162., 163., 164., 168., 169., 170., 171. un 176. grozījumu.
A. Vidal-Quadras ziņojums
Komisija var pieņemt 1., 2., 3., 4., 5., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 21., 22. un 29. grozījumu.
Komisija var pieņemt 6., 14., 15., 16., 17., 18., 20., 24., 25., 28., 31. un 32. grozījumu daļēji
Komisija nevar pieņemt 13., 19., 23., 26., 27., 30. un 33. grozījumu.
G. Chichester ziņojums
Komisija var pieņemt 1., 6., 9., 10., 12., 16., 45., 48., 49., 53., 54., 64. (attiecībā uz 3. punktu), 64. (4. punktu), 66., 72. un 75. grozījumu.
Komisija var pieņemt 3., 4., 5., 7., 11., 13., 14., 15., 19. (1.a. punktu), 19. (1.da. punktu), 19. (1.db. punktu), 19. (1.de. punktu), 19. (1.df. punktu), 19. (1.dh. punktu), 23., 24., 26., 27., 28., 31., 32., 33., 35., 39., 40., 41., 42., 43., 44., 47., 51., 57., 58., 59., 61., 64. (1. punktu), 68., 70., 74. un 76. grozījumu daļēji.
Komisija nevar pieņemt 8., 17., 18., 19. (1.c. punktu), 19. (1.d. punktu), 19. (1.dc. punktu), 19. (1.dd. punktu), 19. (1.dg. punktu), 20., 21., 22., 25., 29., 30., 34., 36., 37., 38., 46., 50., 52., 55., 56., 60., 62., 63., 64. (2. punktu), 64. (5. punktu), 64. (7. punktu), 64. (8. punktu), 65., 67., 69., 71. un 73. grozījumu.
Eluned Morgan
referente. - Priekšsēdētājas kundze, es gribu pateikties visiem, kas piedalījās ļoti interesantās debatēs.
Es gribu pakavēties mazliet pie tā, ko G. Hökman sacīja par vislabākās iespējamās sistēmas attīstīšanu, lai panāktu piegādes drošību, ilgtspēju un konkurētspēju. Man jāsaka, ka nostāja, ko pieņēmusi Padome, iet pārāk tālu. Es esmu vīlusies par neoficiālo vienošanos Padomē, jo tā ir pārāk daudz pakļāvusies mazākuma gribai. Es, protams, saprotu, ka ir laiks un ir vieta, un ir vajadzība pēc kompromisa, bet, manuprāt, tas ir aizgājis par tālu.
Es esmu arī vīlusies Komisijā par to, ka tā nav bijusi stingrāka, aizstāvot pati savu nostāju - neaizmirstiet, ka tā ir jūsu nostāja, ko mēs tagad aizstāvam. Es gribu tikai atgādināt jums, ka jūs esat atkāpušies, bet mēs neesam - mēs aizstāvam jūsu nostāju.
Tas, kas mums pašreiz ir, nav pietiekami labs. Lieli rūpnieciski enerģijas patērētāji nāk pie mums un privāti prasa mums šķirt, bet, kad mēs tiem sakām, ka mēs mēģināsim to izdarīt, un prasām, lai viņi nāk pie mums un pasaka to publiski, viņi saka, ka viņi to nevar darīt, jo viņi ir mazaizsargāti! Tas nozīmē, ka patērētājs nav noteicējs - patērētājs nav tas, kuram ir kontrole pār tirgu - un tas ir problemātiski.
Es domāju, ka ir noticis pārpratums jautājumā par īpašiem tarifiem mazaizsargātiem patērētājiem. Es iestājos par šo jautājumu. Es gribu panākt īpašus tarifus mazaizsargātiem patērētājiem. Tomēr mēs neprasām ES to darīt: mēs prasām, lai dalībvalstis to dara un uztver šo jautājumu nopietni. Mēs, sociālisti, it sevišķi esam uzklausījuši, ko mums saka mūsu vēlētāji: ka augstas cenas rada ciešanas un ka viņi patiešām cieš pašlaik, un mēs gribam jautājumu par enerģijas maznodrošinātību iekļaut dalībvalstu darba kārtībā. Tā pašlaik tur nav. Tikai vienai valstij Eiropā ir enerģijas maznodrošinātības definīcija. Iekļaujiet to savas dalībvalsts darba kārtībā, jo šī jautājuma tur tagad nav!
Alejo Vidal-Quadras
Mani pirmie vārdi, ko teikšu, būs paldies jums par teicamo sadarbību un brīnišķīgo gaisotni, kas valdīja šo ziņojumu sagatavošanas darbā, īpaši E. Morgan, G. Chichester un visiem "ēnu” referentiem.
Mēs redzēsim, dāmas un kungi, ka tas viss nozīmē to, ka mēs zinām, ko mēs gribam un vai mēs visi gribam to pašu, jo nevar loģiski apgalvot, ka īpašuma šķiršana ir sava veida universāla burvju atslēga, kas atver katras durvis un turpmāk dos mums risinājumu visām mūsu problēmām. To neviens nav teicis.
Pārvades sistēmu īpašuma nošķiršana no ražošanas ir nepieciešama prasība, kas palīdz, veicina un padara iespējamu tirgum darboties pareizi, trešām pusēm ienākt tirgū un investīcijām tikt garantētām. Tā, protams, neatrisina visas problēmas. Kurš teica, ka tā atrisinās? Neviens.
Manā valstī, piemēram, kur mums ir šķirts īpašums, ir daudzas problēmas. Regulatoru aģentūra nav pietiekami neatkarīga. Ir tarifu deficīts, ir regulēti tarifi, kas kropļo tirgu. Mēs esam sala enerģijas nozīmē, kurai vajag vairāk starpsavienojumu. Vai tas nozīmē, ka, ja mums ir īpašumu šķiršana, viss atrisināsies? Nē, jo problēmas izraisa citi cēloņi, kuriem nav nekā kopīga ar īpašuma šķiršanu. Mēs redzēsim, vai mēs rīkojamies loģiski, neskaitot politiskas un nacionālas intereses.
Tādējādi, Padomes priekšsēdētāj, es nevaru runāt Parlamenta vārdā, jo es esmu viens no 785 EP deputātiem, bet es varu darīt jums paziņot par iespaidu pēc 9 gadiem šajā namā, un es varu jums pateikt vienu lietu: mēs gribam panākt vienošanos, mēs gribam risināt sarunas, mums ir laba griba, Padomes priekšsēdētāj, bet pasakiet Padomei, ka šai labajai gribai ir jābūt savstarpējai. Ja tā ir savstarpēja, kā tas notika šajā gadījumā ar gāzes tirgu, mēs spēsim nonākt pie formulām, kas piepildīs mūsu mērķi.
Giles Chichester
referents. - Priekšsēdētājas kundze, šīs bija patiešām aizraujošas debates, sēžu zāle ir sadalīta, pamatojoties nevis uz mūsu parasto labējo/kreiso vai pat ziemeļu/dienvidu antagonismu, bet uz cita pamata, un mani kā britu konservatīvo sevišķi intriģēja redzēt, kā mani kolēģi no dažām dalībvalstīm ir locījušies un grozījušies, tinušies un pinušies izmisīgos centienos novērst pārmaiņu. Es nekad nedomāju, ka mani Vācijas kolēģi būs daudz konservatīvāki (konservatīvi ar mazo burtu, jo ir "izturīgi pret pārmaiņām”) par mani.
Kad es pirmoreiz ierados šajā Parlamentā, es stingri atbalstīju un aizstāvēju to, ko sauca par privatizāciju - J. Allister pirms kāda laika to pieminēja - tā sakot, šo uzņēmumu valsts īpašuma likvidēšanu un atļauju privātiem uzņēmumiem saimniekot efektīvāk, nekā to dara valsts monopols. Tagad es novērtēju to kā konceptu, kas izraisa trauksmi Eiropā, bet var būt, ka galvenais virziens, kurā mums jādodas, ir viņpus īpašuma šķiršanai un privatizācijai.
Vai es varu teikt, ka es personīgi esmu pārliecināts par to, cik svarīgi ir pievērsties degvielas nepietiekamībai? Manuprāt, bloka tarifu reforma varētu būt iespējams ceļš. Šķiet pavisam neparasti, ka mums ir jānosaka marginālā cena enerģijai zemāk nekā sākotnējā cena, un tādējādi jārosina patēriņš, kad nepārprotami mēs dzīvojam laikmetā, kad mēs gribam rosināt saglabāšanu un lietderīgumu un padarīt palielinātu patēriņu dārgāku.
Iespējams, ka tirgus spēki to paveiks mūsu vietā: naftas cena liek cilvēkiem manā valstī mainīt ieradumus, un es ievēroju - un ar prieku atgādinu to saviem vācu kolēģiem, - ka E.ON ir pieredzējis tirgus spēku radīto labumu savā lēmumā nošķirt sadales pakalpojumus.
Mums var kļūt nepieciešama ceturtā pakete turpmāk, bet es apsveicu E. Morgan par to, ko viņa līdz šim ir sasniegusi. Nepadodieties: mēs gaidām lielu vairākumu rītdien, jo galu galā tirgos, kas nav šķirti, patērētāji skatīsies uz citiem tirgiem, kas ir šķirti, un teiks: "Mums to, lūdzu!”
Mia De Vits
Priekšsēdētājas kundze, es esmu gandarīta, ka šodien runātāji ir apsprieduši ne tikai īpašuma šķiršanu, bet arī patērētāja tiesības. Raugoties uz priekšu, uz ceturtdienas balsošanu, es tikai gribu lūgt atbalstīt trīs grozījumus, kas mēģina vēl uzlabot šīs patērētāja tiesības un regulāri informēt patērētājus par viņu patēriņu. Es nedomāju, ka tas ir pārāk daudz prasīts, ja to veiktu četras reizes gadā. Ir arī ideja par viediem skaitītājiem un termiņa noteikšanu to ieviešanai, proti, 10 gadu laikā pēc direktīvas stāšanās spēkā.
Visbeidzot par valsts rīcības plāniem energoresursu nepietiekamības risināšanai es gribu tikai pateikt A. Vidal-Quadras, ka mēs tikai pieminam sociālos tarifus kā iespējama instrumenta piemēru dalībvalstīm. Šie ir trīs grozījumi, kurus es lūdzu atbalstīt, lai uzlabotu patērētāju tiesības.
Nobeigumā, priekšsēdētājas kundze, es esmu vīlusies par komisāra atbildi, kurā viņš atstāj patērētāja tiesību jomu dalībvalstīm subsidiaritātes vārdā. Es viņam teiktu, ka mēs virzāmies pretī Eiropas enerģijas tirgum un rīt britu pilsoņi sastapsies ar Vācijas piegādātāju. Manā skatījumā šis Eiropas enerģijas tirgus nozīmē, ka mums jābūt spējīgiem arī dot patērētājiem Eiropas līmeņa atbildi.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Balsošana par E. Morgan, A. Vidal-Quadras un G. Chichester ziņojumiem notiks rīt.
Balsošana par M. De Vits ziņojumu notiks ceturtdien, 2008. gada 19. jūnijā.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Cristian Silviu Buşoi  
Attiecībā uz G. Chichester ziņojumu par Energoregulatoru sadarbības aģentūru es atbalstu šīs aģentūras izveidi un apveltīšanu ar plašākām pilnvarām.
Attiecībā uz grozījumu par šīs iestādes galvenās mītnes izveidošanu Briselē, pirmkārt, es gribētu lūgt Juridiskā dienesta atzinumu par Eiropas Parlamenta kompetenci pieņemt lēmumu šajā jautājumā, jo personīgi man šķiet, ka šis ir Padomes kompetences jautājums.
Attiecībā uz Briseles pilsētu, es atzīstos, ka man nav nekas pretī pret pašu pilsētu..., man tā pat patīk.
Tomēr es uzskatu, ka īru balsojums pagājušajā nedēļā ir jauns, ārkārtīgi svarīgs politisks signāls arī par pilsoņu uzskatu par Briseles birokrātiem un veidu, kā tiek pieņemti lēmumi Briseles "noslēgtajā” lokā.
Visiem Eiropas pilsoņiem ir jājūtas piederīgiem un tuviem Eiropas lēmumu pieņemšanas procesam. Ir svarīgi, lai visi Eiropas pilsoņi jūt, ka viņi tiek pārstāvēti, un iestādēm ir jābūt izvietotām pa visu Savienību.
Tuvināsim iestādes pilsoņiem un ļausim pilsoņiem iesaistīties Eiropas debatēs! Ja mēs visu centralizēsim Briselē, mēs apdraudēsim Eiropas celtniecību.
Es noteikti noraidu ideju par jaunās iestādes galvenās mītnes izveidošanu Briselē.
Desislav Chukolov  
rakstiski. - (BG) Priekšsēdētāja kungs, dārgie kolēģi,
priekšstats par "enerģētikas mafiju” pastāv ne vienā vien pasaules valstī. Tas ir vispārējs termins, ko mēs parasti lietojam, lai norādītu uz lietām enerģētikā, kas nav tīras. Pretēji citām valstīm enerģētikas mafija Bulgārijā tomēr dod skaidru zīmi, ka tā gatavojas ienākt politikā un ka tas notiks nevis godīgu un pārredzamu vēlēšanu ceļā, bet tā, kā viņa vienmēr to ir darījusi - nopērkot sev ieeju.
Nesen izveidotā Vadoņa partija iznāk politiskajā arēnā manā valstī neparasti agresīvā veidā, ik pa brīdim tuvojoties Tiesību un brīvību kustības stilam rupjībā un nežēlībā. Abas partijas pērk balsis, bet, ja TBK darbojas vienīgi Turcijas interesēs, Vadoņa partija un tās vadonis Hristo Kovachki darbojas vienīgi savā labā.
Neseno vēlēšanu laikā Bulgārijā pilsoņiem tika paziņots pa pastu, ka viņu rēķini par komunālajiem pakalpojumiem tiks mainīti, ja viņi balsos par to partiju.
Priekšsēdētāja kungs, izmantojiet, lūdzu, savu ietekmi uz Bulgārijas politiķiem, lai novērstu situāciju, ka pēc 2009. gada vēlēšanām uz šo namu varētu nosūtīt EP deputātus, kas būtu ievēlēti šādā netaisnā un neglītā veidā.
Glyn Ford  
rakstiski. - Es pilnībā atbalstu sava kolēģa ziņojumu un būtu darījis to personīgi, ja tas būtu bijis iespējams. Tomēr es neuzskatu, ka tas nozīmē, ka mēs nevaram celt jaunas ar oglēm darbināmas elektrospēkstacijas.
Ogļrūpniecība ir atkal revolūcijas priekšplānā, ogļraču streika 25. gadadienai strauji tuvojoties. Šīs revolūcijas pamatā ir tīru ogļu un oglekļa uztveršanas un uzkrāšanas (CCS) tehnoloģijas, kuras tiek attīstītas Hatfīldas ogļraktuvēs netālu no Donkasteras. CCS tehnoloģija nozīmē, ka 90 % no spēkstacijas CO2 emisijām tiek uztvertas un pēc tam pārvietotas uz ģeoloģiskām krātuvēm. Šāda tehnoloģija varētu revolucionizēt veidu, kādā AK apmierina savas prasības pēc enerģijas.
Turklāt papildus labumiem, ko dod tāda dabas resursa izmantošana, kas mums ir pārpilnībā, darba vietas tikko dzimušajā tīru ogļu aģentūrā varētu dot glābiņu ogļu raktuvju kopienām, kuras ceturtdaļgadsimta garumā ir pieredzējušas ekonomisku un sociālu lejupslīdi.
Urszula Gacek  
rakstiski. - (PL) Es ar lielu prieku pieņemu Parlamenta nostāju Eiropas Energopatērētāju tiesību hartas jautājumā, sevišķi priekšlikumu, ka maksai, ko pieprasa no patērētāja, ir jābūt pamatotai ar patieso enerģijas patēriņu.
Es ceru, ka rezultātā visiem individuālajiem gāzes patērētājiem rēķini būs par kWh, nevis tā kā, piemēram, Polijā, par kubikmetriem.
Rēķini atbilstīgi enerģijas vērtībai un nevis patērētās gāzes apjomam noteikti tiks atzinīgi uzņemti, jo patērētājiem ir aizdomas, pamatotas vai nepamatotas, ka viņi maksā par "gaisu”.
Tunne Kelam  
rakstiski. - Es piekrītu komisāram, ka, ja mēs piekrītam arī turpmāk saglabāt pašreizējo status quo, aizsargājot nacionālās intereses vairāk nekā iestājoties par kopējām Eiropas interesēm un vērtībām, tad ES nespēs pievērsties dramatiskajām problēmām, kas mūs sagaida.
Šis ir iemesls, kāpēc ES ir vajadzīga reforma.
Es stingri aizstāvu valsts regulatoru - efektīvu aģentūru ar pietiekamām pilnvarām, lai uzraudzītu kopējā elektroenerģijas tirgus taisnīgu darbību.
Tomēr mans galvenais punkts ir šāds: tā kā ES pamatojas uz brīvas konkurences principiem, mēs esam apņēmušies nodrošināt ne tikai teorijā, bet arī dzīvē, ka katrā dalībvalstī patērētājs varēs brīvi un bez nekādām grūtībām izvēlēties elektroenerģijas ražotājus un sadalītājus un izlemt, kuram ir vislabākais piedāvājums. Tādējādi īstā problēma dalībvalstīm ir izlemt starp patērētāju interesēm un lielo uzņēmumu interesēm. Vilcināšanās par to, vai likt individuālo patērētāju mūsu darbību centrā, loģiski ved pie tādiem notikumiem kā Īrijas negatīvā balsojuma un mūsu pilsoņu pieaugošā vienaldzība pret ES.
Pilna īpašuma šķiršana ir izšķirīgs nosacījums reformai. "Trešais ceļš” nav ticams risinājums.
Janusz Lewandowski  
Priekšsēdētājas kundze, ES enerģētikas prioritātes - vides aizsardzība, drošība un tirgus liberalizācija - pie pašreizējās notikumu attīstības joprojām ir svarīgas, bet ir jāpārvērtē to hierarhija. Raķetes ātrumā augošas cenas enerģijas nesējiem, sociālā spriedze un nemiers plus Gazprom ofensīvas - tas viss prasa ātru reakciju un rāda drošības un lētas piegādes nepieciešamību. Tajā pašā laikā plaši iecerētie mērķi par vides aizsardzību un cīņu pret globālo sasilšanu ir ilglaicīgi pēc sava rakstura un saistās ar problēmām, kas varētu pazemināt Eiropas ekonomikas konkurētspēju un vairot sociālo spriedzi.
Varētu nožēlot, ka mūsu 27 valstu pulkā nav apņēmības radīt kopīgu un konkurētspējīgu enerģijas tirgu. Demonopolizācija sastop pretestību vairākās valstīs, kas citādā ziņā tiek uzskatītas par Eiropas integrācijas vadītājām. Trūkst solidaritātes arī kontaktos ar naftas un gāzes ārējiem piegādātājiem. Tādas divpusējas sarunas, kādas notiek Eiropas Savienības rietumos un austrumos ar Gazprom, vājina mūsu darījumu spēku. Tās atvieglo enerģijas šantāžas izmantošanu attiecībā pret dalībvalstīm, kas vēsturiski bija saistītas ar piegādātāju monopolistu.
Atšķirības valstu interesēs ir jūtamas vienota enerģijas tirgus veidošanā. Eiropas Savienībai ir vajadzīgi pierādījumi, ka tā spēs panākt apmierinošu kompromisu par spīti atšķirībām. Nav svarīgākas jomas par enerģētiku, kurā ir jāpierāda spēja veidot vienotību pāri visām atšķirībām.
Bogusław Rogalski  
Priekšsēdētājas kundze, enerģijas pieejamība par pieņemamām cenām ir viens no faktoriem, kas paātrina sociālo integrāciju un piekļuvi zināšanām un izglītībai. Energopiegādēm ir nozīmīga ietekme uz veidu, kā pilsoņi darbojas sociālajā un ekonomiskajā dzīvē. Diemžēl bieži gadās, ka patērētājiem, sevišķi privātpersonām un maziem un vidējiem uzņēmumiem, ir ierobežotas iespējas ietekmīgā veidā paziņot par savām interesēm attiecībā uz enerģijas pieejamību.
Saskaņā ar rīcībā esošiem datiem dalībvalstis nav apmierinoši pildījušas savu pienākumu nodrošināt mērķtiecīgus sabiedriskus pakalpojumus, kas sniedzas līdz vismazāk priviliģētām sociālām grupām. Eiropas Energopatērētāju tiesību hartai ir jāatrisina dažas problēmas šajā jomā. Tiek pieņemts, ka šī harta pamatojas uz sadarbības ideju dalībvalstu starpā, pilnībā piemērojot subsidiaritātes principu, turot prātā, ka noteiktas prakses patērētāju aizsardzības jomā var dot atšķirīgus rezultātus dažādās dalībvalstīs.
Uz energopiegādātājiem un tīkla operatoriem ir jāattiecas pienākumam darboties, ievērojot vides prasības, un ierobežot radioaktīvus atkritumus pēc iespējas vairāk. Arī atjaunojamās enerģijas avotu izmantošana un tiesību garantēšana patērētājiem apzināti izvēlēties enerģijas avotu ir jāpadara par prioritāru jautājumu.
Ir jāierobežo formalitātes, kas rodas, mainot piegādātāju; patērētājiem ir jābūt aizsargātiem pret negodīgām pārdošanas shēmām, un ir jārada patērētāju organizācijas. Bet tomēr visupirms ir jāatrod risinājums enerģijas maznodrošinātības problēmai, lai visi pilsoņi varētu piedalīties daudzās svarīgās dzīves jomās.
