Klimata izmaiņu konferences (Bali) rezultāti (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir par Padomes un Komisijas paziņojumiem par Bali Klimata izmaiņu konferences rezultātiem.
Janez Podobnik
priekšsēdētājs. - Es esmu pagodināts šodien atkal būt kopā ar jums un kā Padomes priekšsēdētājs iepazīstināt jūs ar Bali konferences par klimata pārmaiņām rezultātu novērtējumu. Es ļoti priecājos, ka Eiropas Parlaments rīkojās ļoti aktīvi un bija iesaistīts debatēs par klimata pārmaiņām. Bali konferencē piedalījās arī spēcīga Eiropas Parlamenta delegācija, kuru vadīja Parlamenta priekšsēdētāja vietnieks Vidal-Quadras kungs un kurā bija virkne ievērojamu Parlamenta pārstāvju.
Es gribētu arī izteikt atbalstu pirmajam starpposma ziņojumam, ko pagājušajā pirmdienā iesniedza jūsu Klimata pārmaiņu komitejai. Dāmas un kungi, kā jūs zināt, konferences pēdējās dienas noritēja ļoti, tā teikt, elektrizētā nenoteiktības atmosfērā. Brīdī, kad likās, ka sarunas cietīs neveiksmi un vienošanās netiks panākta, tika iesaistīts arī Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretārs Ban Ki-moon kungs, un viņa iejaukšanās bija ļoti nozīmīga.
Fakts, ka sarunas tika pagarinātas par vienu dienu un ka tās risinājās abus pēdējos vakarus, ir pierādījums tam, cik tās bija sarežģītas. Galīgās vienošanās rezultāts bija lēmums par ilgtermiņa sadarbību saistībā ar konvenciju - Bali Rīcības plāns. Saskaņā ar šo dokumentu sarunas sāksies martā vai aprīlī un līdz nākamā gada beigām būtu jāpanāk pilnīga vispārēja vienošanās par klimata pārmaiņu mazināšanu pēc 2012. gada.
Es gribētu pieminēt dažus būtiskus šīs vienošanās elementus: pirmkārt, daļa, kas attiecas uz starptautiskiem pasākumiem emisiju uzlabošanai, tas ir, samazināšanai. Šī vienošanās uzsver, ka visu attīstīto valstu centieniem samazināt emisijas ir jābūt savstarpēji salīdzināmiem. Tas nozīmē, ka arī Amerikas Savienotās Valstis būs ietvertas emisiju samazināšanā. Šeit mums ir jāuzsver, ka atšķirībā no Kioto Protokola 2008.-2012. gadam šis plāns nenodrošina nekādas kvantitatīvas saistības.
Otrs elements ir tāds, ka jaunattīstības valstis dos ieguldījumu emisiju samazināšanā saistībā ar ilgtspējīgu attīstību. Šajā sakarā ļoti svarīgs ir attīstīto valstu atbalsts, nododot tehnoloģijas un piemērotus finanšu līdzekļus. Klimata pārmaiņu seku mazināšana ietvers arī pasākumus un pozitīvu veicināšanu, lai novērstu mežu izciršanu un iznīcināšanu jaunattīstības valstīs, kas lielā mērā sekmē siltumnīcefekta gāzu globālās emisijas.
Trešo elementu veido uzlaboti pielāgošanās pasākumi, lai ietvertu starptautisko sadarbību. Ceturtais elements ietver uzlabotus pasākumus to tehnoloģiju izstrādei un nodošanai, kas nodrošina pielāgošanos un seku mazināšanu vienlaikus ar ekonomisko attīstību. Lai efektīvāk mazinātu klimata pārmaiņas, kā arī pielāgotos šīm pārmaiņām, ir nepieciešams jaunattīstības valstīm nodrošināt vieglāku piekļuvi videi draudzīgām tehnoloģijām. Piektais lēmums attiecas uz uzlabotu finansējumu un ieguldījumiem klimata pārmaiņu mazināšanā. Tas paredz atbalstu jaunattīstības valstīm, lai ieviestu valsts pasākumus, kuru nolūks ir mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties šīm pārmaiņām.
Turpmākās sarunas notiks jaunizveidotās ad hoc darba grupas ilgtermiņa sadarbībai vadībā saskaņā ar konvenciju. Viņi jau šogad tiksies četras reizes. Sarunu process būs intensīvs, un tas prasīs lielus pūliņus no sarunu dalībniekiem. Turpināsies pašreizējās sarunas saistībā ar to attīstīto valstu saistībām pēc 2012. gada, kuras ir parakstījušas Kioto Protokolu. Arī šīs sarunas būtu jāpabeidz līdz nākamā gada beigām. Tās notiks paralēli sarunām, kas paredzētas Bali Rīcības plānā.
Pēc mūsu domām, Bali konferencē pieņemtie lēmumi ir atbilstoši. Tie ietver būtiskus elementus, uz kuriem mēs Eiropas Savienībā tiecamies. Starp lielākajiem sasniegumiem ir visu valstu - gan attīstīto, gan arī jaunattīstības valstu - iesaistīšanās kopīgajā emisiju samazināšanā. Mēs atzīstam kompleksas pielāgošanās vienlīdzību. Mēs sagaidām, ka Bali Rīcības plāns novirzīs strupceļu uz klimatam draudzīgu tehnoloģiju nodošanu jaunattīstības valstīm.
Dāmas un kungi, šī konference sniedza mums plašu sistēmu turpmākajām sarunām. Šis kompromiss zināmā mērā ir lielākais, ko varēja sasniegt, ņemot vērā globālās vienprātības pašreizējo stāvokli. Turpmākās sarunas būs tehniski un politiski ļoti sarežģītas. Mēs uzskatām, ka tām būs veiksmīgs iznākums, ja mums izdosies saglabāt šo tendenci, kas ir acīmredzama pēdējā gada laikā, kad klimata pārmaiņas ir turpinājušas ieņemt vietu politikas darba kārtības augšgalā.
Lai panāktu efektīvu starptautisku vienošanos, mums būs vajadzīga izturība un pacietība, kā arī liels daudzums politiskās gribas. Dažkārt visvajadzīgākie pasākumi ir pēdējie, kas jāpieņem.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, ļaujiet man sākt ar pateikšanos jums par šo iespēju apspriest gan Klimata pārmaiņu konferences, kas notika Bali pagājušā gada beigās, rezultātus, gan arī plānus par to, kas notiks pēc tam, kad būs panākta vienošanās par sarunu sākšanu.
Pirmkārt, es gribētu izteikt savu apbrīnu par aktīvo lomu, kāda bija Eiropas Parlamentam, un par atbalstu, ko tas sniedza gan pirms konferences, gan tās laikā. Kontakti un tikšanās, kas mums bija ar jūsu delegāciju visas konferences gaitā, izrādījās ārkārtīgi lietderīgi. Es vēlētos īpaši uzsvērt ļoti nozīmīgo Eiropas Parlamenta lomu informācijas sniegšanā pārstāvjiem no citām valstīm. Mums noteikti ir nepieciešams savstarpējs atbalsts, lai darītu zināmu un plašāk izplatītu ES nostāju, kas ir izšķirošs faktors mūsu galvenās lomas saglabāšanā. Tas bija jo īpaši lietderīgi Bali, un izrādīsies pat vēl lietderīgāk nākamo divu gadu laikā.
Kas attiecas uz pašiem Bali konferences rezultātiem, es gribētu sākt ar apgalvojumu, ka konference bija neapšaubāms sasniegums, jo sarunu nobeigumā visas valstis nonāca pie vienošanās par klimata pārmaiņām periodam pēc 2012. gada. Vienošanās tiks pabeigta 2009. gadā, un tā iekļaus visus būtiskos elementus, kurus ES ir apņēmīgi lūgusi.
Tādējādi mums ir pamats un ļoti nepieciešamais stimuls sarunu sākšanai, lai varētu panākt vienošanos par klimata pārmaiņām. Mūsu mērķis ir vienošanās, ar kuru tiks panākts krass globālo emisiju samazinājums pirmajā posmā līdz 2020. gadam un vēl lielāks samazinājuma pēc tam. Tādēļ mēs esam apmierināti ar kopējo rezultātu, kas pilnībā atbilst mūsu kopējiem mērķiem attiecībā uz Bali.
Amerikas Savienoto Valstu piedalīšanās Bali diskusijās ir skaidra zīme, ka tās gatavojas aktīvi piedalīties sarunās. Taču tieši tikpat svarīgs kā Bali lēmums ir uzsvars, kas pirmo reizi ir likts uz nepieciešamību, lai jaunattīstības valstis veiktu aktīvus pasākumus.
Galvenā, lai neteiktu - starpnieka, loma, ko spēlēja ES, kopā ar jūtamo un konstruktīvo atsevišķu jaunattīstības valstu, tādu kā Brazīlija un Dienvidāfrika, ieguldījumu bija izšķiroši svarīgi, lai panāktu šo rezultātu. Sākot no šī brīža, mūsu mērķis ir panākt vienošanos par turpmāko sistēmu attiecībā uz klimata pārmaiņām pušu 2009. gada konferencē Kopenhāgenā. Bez šaubām, mūsu mērķis ir arī pieskaņot savus centienus, pamatojoties uz zinātniskām atziņām.
Nepieļausim kļūdu: ceļš uz Kopenhāgenu būs ilgs un grūts. ES galvenokārt ir jāturpina spēlēt galvenā loma, ko tā arī veiksmīgi darīja sagatavošanās Bali konferencei laikā; tā lika savas kārtis galdā konferences sagatavošanos darbos, parādot mums, kāds virziens būtu jāieņem, un pārliecināja citus par savu viedokli, pirms pati konference bija sākusies. ES nozīmīgi ietekmēja konferences pozitīvo iznākumu. Mums tas ir jāpatur prātā, domājot par Kopenhāgenu.
Komisijas ierosinājumi, ko pagājušajā nedēļā pieņēma par pasākumu paketi attiecībā uz klimatu un atjaunīgās enerģijas avotiem, tieši to arī dara; tie pierāda, ka ES ir nolēmusi panākt progresu. Es paļaujos uz jūsu atbalstu un izlēmību likumdošanas procedūrā, ar kuru saskaņā tikko sākta pasākumu apstiprināšana pirms pašreizējā Parlamenta pilnvaru beigām un krietni pirms Kopenhāgenas. Nākamo divu gadu laikā mums patiešām ir jāsaglabā lielais politiskais spiediens attiecībā uz šo jautājumu, jo tas izrādījās ārkārtīgi lietderīgs 2007. gadā. Ir pareizi jāizmanto visas iespējas, lai nodrošinātu, ka šim jautājumam pievērstā uzmanība neatslābst ne Eiropas līmenī, ne, vēl jo svarīgāk, starptautiskā līmenī.
Ja mums jāpanāk vienošanās līdz 2009. gada beigām, mums noteikti vajadzēs ciešāk un pat vēl stratēģiskāk sadarboties ar mūsu galvenajiem partneriem. Tas galvenokārt attiecas uz mūsu partneriem no jaunattīstības valstīm, jo mums ir jānodrošina, lai viņi parāda lielāku vēlēšanos panākt noteiktāku progresu virzienā uz emisiju krasu samazinājumu. Mēs zinām, ka bez šādiem pūliņiem noteikti būs grūti pierunāt jaunattīstības valstis apņemties veikt turpmākas darbības. Tādēļ mums ir jāizmanto visi pieejamie starptautiskie forumi, arī G8 valstu sarunas, rūpnieciski attīstīto valstu tikšanās un divpusējie dialogi, lai garantētu un nodrošinātu to vienošanos un apņēmīgi vadītu tās šajā virzienā.
Mēs visi zinām, ka dažus mūsu partnerus būs grūti pārliecināt. Joprojām ir liela nevēlēšanās no Amerikas Savienoto Valstu puses. No otras puses, mēs zinām arī to, ka tiek panākts progress valsts līmenī, uzņēmēju aprindās un, vispārīgāk, veidā, kā sabiedrība uztver šo jautājumu. Klimata pārmaiņas jau ir galvenais jautājums politiskajās debatēs, kā mēs to varam redzēt ASV prezidenta pašreizējā vēlēšanu kampaņā.
Klimats un enerģētika būs galveno jautājumu vidū šīgada G8 valstu sarunu, ko vadīs Japāna, darba kārtībā. Ir paredzēts, ka tas ne tikai palīdzēs izvirzīt galveno un būtiskāko politiku, bet arī sniegs vērtīgas iespējas, kas ir pareizi jāizmanto viedokļu apmaiņā ar mūsu partneriem no rūpnieciski attīstītajām valstīm. Patlaban Japānā notiek dzīvas debates par klimata pārmaiņām. Izmantosim šo iespēju, lai satuvinātu mūsu partnerus un lai parādītu, ka šis mērķis nav pretrunā ar ekonomisko attīstību vai konkurētspēju.
Ļaujiet man komentēt paralēlo notikumu gaitu. ANO acīmredzami paliks galvenais sarunu forums saistībā ar vienošanos par klimata pārmaiņām pēc 2012. gada, kurā būs jāpanāk galīgā vienošanās. Konkrētāk, paturot prātā ierobežotos resursus un līdzekļus, kas mums ir pieejami, kā arī ļoti īso laika periodu, kas ir atlicis, mums ir jānodrošina, ka visi šie starptautiskie forumi un rīcības plāni tiek izmantoti stratēģiski, lai atbalstītu un papildinātu ANO rīcības plānu, nekādā veidā tam nekaitējot. Mēs vienkārši nevaram atļauties dublēt pūles vai izniekot laiku, kad ANO rīcības plāns zināmā mērā jau tiek izstrādāts.
Mums ir arī ciešāk jāsadarbojas ar mūsu partneriem no jaunattīstības valstīm, lai rūpīgi plānotu to līdzdalību un ieguldījumu saistībā ar nākamo vienošanos. Pat Bali bija skaidrs, ka attīstības jautājumi būs sarunu centrā: šī iemesla dēļ galvenais mūsu uzdevums būs balstīties uz savstarpēju uzticību. Jaunattīstības valstis, vismaz visattīstītākās no tām, vēlas rīkoties. Tās rīkosies tikai ar noteikumu, ka attīstītās valstis izpildīs savas pašreizējās un jaunās saistības emisiju samazināšanā. Attīstītajām valstīm arī jāsniedz jaunattīstības valstīm piekļuve tehnoloģijām vai, vispārīgāk runājot, finansējumam.
Ņemot to vērā, mums ir cieši jāsadarbojas ar jaunattīstības valstīm ar nolūku atrast labāko metožu un iniciatīvu kombināciju, lai nodrošinātu, ka šīs valstis dod gluži mērķtiecīgu ieguldījumu, kas būs stimuls pat vēl nopietnākām to pūlēm pēc 2020. gada. Izšķirošā nozīme būs divpusējai sadarbībai un dialogam ar svarīgām valstīm, tādām kā Ķīna un Indija.
Visbeidzot, es vēlētos pateikt, ka pasākumu pakete attiecībā uz klimatu un enerģiju ir pierādījums mūsu apņēmībai pāriet no vārdiem pie darbiem; tā arī parāda, ka to var izdarīt godīgā un ekonomiski efektīvā veidā, ļaujot visiem būt uzvarētājiem. Es uzskatu, ka tas ir labākais veids, kā pozitīvi ietekmēt mūsu partnerus.
Karl-Heinz Florenz
PPE-DE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, jums Bali bija lieliska komanda. Tā strādāja līdz spēku izsīkumam, un es lūdzu jūs nodot šo pateicību jūsu personālam. Kā Eiropas patriots es uzskatu, ka īstā Bali veiksme ir absolūti izšķirošais lēmums, ko Eiropas Savienība pieņēma pagājušā gada martā par emisiju samazinājuma mērķiem - līdz 2020. gadam samazināt SEG emisijas par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gadu, un tas ir pamatā mūsu dzīvei šajā kontinentā turpmākajos gados.
Man nav nolūka apskatīt dažādos panākumus, kas sasniegti Bali, jo mani kolēģi, bez šaubām, to darīs. Es priecājos, ka vienlaikus ar progresa panākšanu attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm, mēs arī spējam nodrošināt to, ka papildu tām 38 valstīm, kas jau ir parakstījušas Kioto Protokolu, tuvākajām G77 valstīm tagad ir pienākums darīt kaut ko, nevis tikai pastāvīgi žēloties par to, ka katra valsts gaida, lai rīkojas citas. Šī kaķa un peles spēle ir beigusies. Šādu atrisinājumu, starp citu, neizdotos panākt bez Amerikas Savienoto Valstu palīdzības.
Atļaujiet man, komisār un priekšsēdētāja kungs, tikai pateikt dažus vārdus par jautājumiem, kas attiecas uz šīm debatēm. Bali mēs uzzinājām, ka mēs nesasniegsim mērķi, ja mūsu diskusijas būs tikai par CO2. Es uzskatu, ka mums vajag panākt daudz lielāku izpratni par ilgtspējas debatēm, un ir arī kļuvis acīmredzams, ka mēs piedzīvojam kaut ko vairāk par klimata krīzi - mēs piedzīvojam arī izejmateriālu krīzi, taču pat to var pārvērst par priekšrocību.
Manuprāt, mums vajag daudz ciešāk saistīt ilgtspējas koncepciju ar mūsu mērķiem šajā jomā, lai palielinātu informētību. Taču tas, bez šaubām, ved mani tieši uz Padomi, priekšsēdētāja kungs. Mēs jau novērojam, ka dalībvalstis sāk meklēt šķēršļus 20/20/20 mērķiem un cenšas darīt visu iespējamo, lai izvairītos no tā, ka tie ir jāsasniedz. Es domāju, ka jūs saskaraties ar ārkārtīgi grūtu uzdevumu, cenzdamies kopā ar mums sasniegt šos mērķus, jo, kad sarunu process notiks Poznaņā un pēc tam kādā citā ziemeļu valstī, mums būs jāaizstāv savs pamatojums. Es ceru, ka Komisija un Parlaments būs garants turpmākajam progresam šajā jautājumā.
Guido Sacconi
PSE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es gribētu uzreiz sacīt, ka es pilnīgi piekrītu apgalvojumiem, ko pirms īsa laika izteica ministrs Podobnik un komisārs Dimas. Mēs redzam viņus aizvien biežāk, un drīzumā mēs varēsim sazināties ar galvas mājieniem un acu piemiegšanu, bez runāšanas un bez tulkiem, jo man šķiet, ka mēs ļoti labi saprotam cits citu.
Es piekrītu arī tam, ko viņi saka attiecībā uz faktu, ka papildu pienākumi, kurus Eiropas Savienība ir uzņēmusies Bali konferences laikā, liek mums rīkoties vēl saskaņotāk nekā līdz šim. Taču šodien mēs apspriežam Bali, un pie šī jautājuma mēs uz brīdi varētu apstāties, jo varbūt jau rīt mēs apstiprināsim rezolūciju, kas man šķiet ļoti labi izstrādāta.
Visprecīzākais viedoklis, ar kuru es saskāros attiecībā uz Bali, ir viedoklis, ko rakstiski izteicis de Boer kungs, kurš, kā jūs zināt, ir Vispārējās konvencijas izpilddirektors. Viņš rakstīja par "klimata pārmaiņu Berlīnes mūra” krišanu. Man tas šķiet ļoti atbilstīgi, jo Bali, kā mums ir atgādināts, notika vienošanās par ceļvedi uz Kopenhāgenu - ar pietiekami precīziem posmiem un pamatprincipiem. Konkrēti, un to es gribētu uzsvērt, tika apspriests pielāgošanās jautājums, pat pirms 2012. gada, kā arī palielināts finansējums. Īpašas diskusijas notika par tehnoloģiju nodošanu, bija ietverts jautājums par mežu izciršanu, bet galvenokārt, un man tas šķiet vissvarīgākais un daudzsološākais jautājums, tika pārvarēts 1. pielikuma šķērslis (no šejienes arī "Berlīnes mūris”) starp rūpnieciski attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm pasaulē, kura ir mainījusies, kurā liels skaits to valstu, kas bija jaunattīstības valstis, tagad piedzīvo milzīgu izaugsmi.
Apkopojot iepriekš minēto, varētu teikt, ka spēle "Padod tālāk!”, ko piekopj ASV, Indija un Ķīna ar nolūku neko nedarīt, bet risinājumu tikai pavirzīt tālāk, ir atklāta un šī iemesla dēļ ir izveidojusies situācija, kurā sarežģītās sarunās - tās noteikti būs sarežģītas - ir lieliska iespēja panākt veiksmīgu nobeigumu.
Chris Davies
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze, es domāju, ka ministram ir taisnība, sakot, ka mēs varam būt apmierināti ar vienošanos un ka mēs varam apsveikt tos, kas bija iesaistīti tās nodrošināšanā.
Es nenovērtēju par zemu sarežģījumus, kas saistīti ar atrašanos starp šo vietu un Kopenhāgenu 2009. gadā; papildus citiem jautājumiem - jautājumiem par tropu mežiem un tehnoloģiju nodošanu - mēs sastapsimies ar dažādām grūtībām.
Mums ir jāapzinās, ka klimata izmaiņas notiks jebkurā gadījumā - neatkarīgi no šo sarunu rezultātiem. Svētdien es piedalījos holokausta piemiņas dienas dievkalpojumā Liverpūlē un domāju par to, kā Eiropa, mūsu cilvēki, mūsu politiķi reaģēs uz to, ka miljardiem cilvēku visā pasaulē ārkārtīgi trūkst ūdens laikā, kad visā pasaulē paredzama vēl lielāka pārvietošanās, vēl intensīvāka migrācija. Kāda būs šī reakcija? Cik spēcīgu ticību radīs šīs neizbēgamās sekas?
Mums ir jādara viss, ko spējam. Es lieku lielas cerības uz emisiju tirdzniecību. Es domāju, ka situācija nepārtraukti uzlabojas un ka sistēma "ierobežot un tirgot” patiešām ļauj mums ievērojami samazināt izplūdes gāzu daudzumu. Arī tehnoloģijas uzlabojas, un tiek veicināta to ieviešana. Man bija fantastiska tikšanās šajā pēcpusdienā par CO2 emisiju samazināšanu no automašīnām, un, šķiet, ka sekas grūdienam, ko izdevās panākt šā jautājuma saistībā, piemērojot tiesību aktus, jau ir attieksmes maiņa un jaunas iespējas. Iespējams, ka mēs patiesībā varam sasniegt šos mērķus, neizmantojot biodegvielu. Mēs to varam izmantot spēkstacijās.
Un saistībā ar oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu (CCS) es patiešām domāju, ka mūsu mērķiem ir jābūt ambiciozākiem. Es domāju, ka mēs tos, iespējams, varētu noteikt trīs līdz četru gadu laikā un mēģināt izstrādāt un ieviest reālas programmas vēl labu laiku pirms 2020. gada.
Eiropas samita laikā šajā pavasarī mums ir jāpanāk ciešas apņemšanās no valdību puses. Bet es domāju arī, ka saistībā ar atjaunojamo enerģiju un energotaupību valdībām ir lielas iespējas ciest neveiksmi, neizpildīt solījumus, saskarties ar lielām grūtībām saistībā ar nepieciešamo institucionālo pārmaiņu ieviešanu, un tādēļ Komisijai Eiropas samitā ir jāizdara pēc iespējas lielāks spiediens, lai nosauktu un kauninātu neveiksminiekus, rastu jaunus risinājumus un nodrošinātu, ka dalībvalstis sasniedz mērķus, par kuriem ir vienojušās.
Mirosław Mariusz Piotrowski
UEN grupas vārdā. - (PL) Klimata pārmaiņas ir pavadījušas cilvēci visas tās vēstures laikā. Tomēr, pēc daudzu ievērojamu zinātnieku domām, cilvēka ietekme uz šīm izmaiņām nav ļoti liela. Šis viedoklis ir pausts, piemēram, atklātajā vēstulē, ko ANO ģenerālsekretāram nosūtījuši simts zinātnieku no visas pasaules. Šķiet, ka Eiropas Komisijai pilnīgi nekas nav zināms par šo minētā jautājuma aspektu, un tā vietā, lai rīkotos un mazinātu faktorus, kas veicina globālo sasilšanu, tā cīnās pret lietām, kurām nav nekāda sakara ar cilvēku darbību.
Tagad Komisija cenšas uzlikt milzīgas izmaksas Eiropas pilsoņiem par darbību, ko tā ir izsapņojusi no zinātniskās fantastikas jomas, patiesībā - vairāk no fantastikas nekā zinātnes jomas. Saskaņā ar iepriekšēju novērtējumu katra ģimene vidēji maksās vairāk nekā 50 eiro mēnesī par šo projektu, kura rezultāti, iespējams, var būt jūtami aptuveni pēc 100 gadiem. Tomēr īstais rezultāts būs jauno dalībvalstu ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanās nākamo divu vai trīs gadu laikā. Šāds krass CO2 emisiju samazinājums izraisīs nopietnu kritienu, piemēram, Polijā, kura iegūst enerģiju galvenokārt no oglēm.
Ja Eiropas Savienības iestādes grib piemērot praktisku pieeju CO2 samazināšanai, tām būtu jāsāk pašām ar sevi. Vai drīkstu jums atgādināt, ka 20 000 tonnu oglekļa dioksīda katru gadu tiek izsviestas atmosfērā tikai bezjēdzīgo braucienu uz sesijām Strasbūrā rezultātā?
Satu Hassi
Verts/ALE grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kundze, dāmas un kungi, Bali konference par klimatu bija sasniegums, un mēs varam justies lepni par ES lomu šajā konferencē. Oficiāli tika sāktas sarunas par Kioto Protokola nākotni, un visi būtiskie jautājumi ir likti galdā. Neviens no tiem nav izlaists. Tādējādi Amerikas Savienotajām Valstīm nav izdevies ierobežot turpmākās sarunas, kuras būs sarežģītas, kā cilvēki šeit ir teikuši.
Tomēr galvenā ziņa, ko Eiropa var nosūtīt pasaulei, ir saistīta ar mūsu pašu politiku klimata jomā. Labākais veids, kā mēs varam paātrināt sarežģīto starptautisko procesu, ir iesniegt vērienīgus tiesību aktus par emisiju tirdzniecību, atjaunīgo enerģiju un enerģijas efektivitāti.
Es priecājos, ka pagājušajā nedēļā Komisija uzlūkoja klimata aizsardzību kā pozitīvu ekonomisku iespēju - jauno rūpniecības revolūciju. Mūsu ekonomikas nākotnei izšķiroši svarīgi ir tas, kā mēs varam palikt tīru jaunu enerģijas tehnoloģiju attīstības priekšgalā.
Mums ir arī jāsaprot, ka īstais Gordija mezgls attiecībā uz starptautiskajām sarunām par klimatu ir godīgums. Planētu nevar izglābt, ja vien arī lielās jaunattīstības valstis, tādas kā Ķīna un Indija, neierobežo savas emisijas. Lai šīs valstis to pieņemtu, tām ir jājūt, ka jebkurš apspriestais risinājums ir godīgs. Tā vai citādi mums ir jābūt gataviem sniegt kompensāciju jaunattīstības valstīm par to, ka mūsu emisijas uz vienu iedzīvotāju ir daudzas reizes lielākas par emisijām jaunattīstības valstīs.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, pēdējās minūtes kompromiss Bali ir ļāvis mums pavērst skatienus uz Kopenhāgenu 2009. gadā; tas ir arī atklājis opozīcijas spēkus, kas apdraud nepieciešamo vienošanos. Līdz tam laikam ES ir jāpaliek avangardā un jāstrādā, lai panāktu plašāku vienošanos saskaņā ar konkrētām, vērienīgām saistībām un grafiku. Labums, ko dos šāda vienošanās, krietni pārsniegs ekonomiskās izmaksas.
Mana grupa, kā arī Eiropas Parlamenta 2007. gada rezolūcija izvirza vērienīgākus un saistošākus mērķus par tiem, ko Komisija lika priekšā pirms dažām dienām, gan attiecībā uz ES, gan arī attiecībā uz dalībvalstīm; mana grupa cenšas atrast dāsnāku palīdzību jaunattīstības valstīm. Brīdinājums, komisār: tradicionālie rūpniecības lobiji jau ir sākuši pamazām graut Komisijas priekšlikumu, un vienlaikus lobiji kodoljomā, līdzīgi vilkam ekoloģiskās drēbēs, cenšas aizstāt atjaunīgos enerģijas avotus ar kodolenerģiju. Lūdzu, uzmanieties no šiem mēģinājumiem.
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Savienība devās uz Bali ar labiem nodomiem panākt iespējami labāko rezultātu. Tā nepanāca visu, ko bija iecerējusi, taču es joprojām esmu pozitīvi noskaņots.
Vispirms es, bez šaubām, priecājos, ka visas valstis, kas piedalījās konferencē, varēja parakstīt Bali Rīcības plānu un ka sarunas var sākties. Žēl, ka Rīcības plāna galīgajā tekstā nav ietverti konkrēti emisiju standarti, taču progress ir panākts citās jomās, tādās kā programmas izstrāde, lai risinātu nopietno problēmu saistībā ar mežu izciršanu. Tieši pagājušajā nedēļā bija satraucoši ziņojumi par mežu izciršanu Brazīlijā. Labi ir arī tas, ka Rietumu valstīm ir jāsniedz lielāks atbalsts jaunattīstības valstīm ilgtspējīgu tehnoloģiju izmantošanā.
Visbeidzot, viena problēma, kas nav atrisināta, ir siltumnīcefekta gāzu emisijas no jūras kuģniecības. Šīs ārkārtīgi piesārņojošās nozares sarežģītība nozīmē, ka ir nepieciešama globāla pieeja. Ir jāizdara spiediens uz SJO, lai tā cik drīz vien iespējams nāktu klajā ar efektīvu politiku. Komisār, jūs varat būt pilnīgi pārliecināts par mūsu atbalstu jūsu pieejai.
Roger Helmer
Priekšsēdētājas kundze, es zinu, ka dienā, kad Bali sākās konference par klimata jautājumiem, salā ieradās tik daudz privāto lidmašīnu, ka Bali lidostā pietrūka vietu to novietošanai. Tas parāda, ka mūsu nodomi nesakrīt ar darbiem.
Bija paredzēts, ka Bali konferencē tiks veicināta vienošanās panākšana pēc Kioto, bet jau Kioto neizdevās panākt iecerēto. Mums ne tikai neizdevās iesaistīt dažas valstis, kas ir pasaules lielākie emisijas avoti, bet arī šeit Eiropā tikai nedaudzas dalībvalstis patiesībā apņemas izpildīt Kioto noteiktās saistības. Saistībā ar emisiju tendencēm Amerikas Savienotās Valstis, ko mēs zākājam par nevēlēšanos ratificēt Kioto protokolu, patiesībā rīkojas labāk, nekā Eiropas Savienība. Tomēr Bali mums izdevās panākt mazliet vairāk, nekā tikai turpināt runāt par mēģinājumiem aizstāt vienu neizdevušos klimata jautājumu nolīgumu ar citu.
Es vēlos, lai mēs mazāk raizētos par klimata izmaiņām, bet vairāk par enerģijas drošību. Būtu labāk, ja mēs mazāk dzirdētu par vēja ģeneratoru parkiem un automašīnu izplūdes gāzēm, bet vairāk par investīcijām kodolenerģijas ražošanā un atkritumu sadedzināšanas krāsnīm, kas ražo enerģiju.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Es domāju, ka rezolūcija, ko sagatavoja komiteja saistībā ar klimata pārmaiņām, atspoguļo būtiskos Bali sarunu lēmumus, kā arī Eiropas Parlamenta viedokli. Mans vērtējums par Bali grafiku, t.i., par termiņu vienošanās panākšanai attiecībā uz periodu pēc 2012. gada, ir ļoti pozitīvs. Vienīgi skaidrs darba plāns var nodrošināt kontinuitāti pēc Kioto Protokola termiņa beigām, par kuru šis Parlaments ir pastāvīgi cīnījies.
Es priecājos, ka arī jaunattīstības valstis uzņēmās daļu atbildības par CO2 emisiju samazināšanu un apņēmās īstenot ilgtspējīgu attīstību. Tas, bez šaubām, nozīmē pastiprinātu starptautisko sadarbību finansējuma un cilvēkresursu jomā. Es patiesi ceru, ka pašreizējie un tikko ieviestie mehānismi Eiropā, tādi kā oglekļa dioksīda tirgus, tiks sekmīgi īstenoti starptautiskā līmenī. Tomēr mums tie ir jāvienkāršo un jānovērš iespēja, ka tie kļūtu par nesamērīgu birokrātisku slogu saistībā ar to potenciālajām priekšrocībām. Vienīgi šādi mēs varam sagaidīt, ka izvirzītie mērķi tiks sasniegti.
Pašreizējo situāciju es pirmām kārtām redzu kā iespēju. Es redzu veiksmīgu, ilgtspējīgu attīstību, kas ir atkarīga galvenokārt no palielinātām pētniecības spējām. Piemēram, globālie ieguldījumi pētniecībā enerģijas piegādes jomā kopš 1980. gadiem ir samazināti par 40 %. Situācija Eiropas Savienībā nav daudz labāka. Mums vajag vairāk naudas un vairāk izglītotu un radošu cilvēku. Es apsveicu sarunu dalībniekus no Eiropas Savienības un ceru, ka nākotnē mūs vienmēr pārstāvēs šādi neatlaidīgi, gudri un veiksmīgi sarunu dalībnieki. Visbeidzot, es vēlētos pateikt, ka parasti, kad runa ir par klimata pārmaiņām, visu acis pievēršas politiķiem, taču darbība klimata pārmaiņu jomā neietver politiķus vienus pašus. Šis ir laiks auglīgai reakcijai no rūpniecības jomas, uzņēmējiem un pētniekiem.
Elisa Ferreira
(PT) Rezolūcijā, par kuru ir jābalso rītdien, Parlaments atzīst Bali konferences politisko nozīmību. Zinātniskās atziņas ir izraisījušas politisku vēlmi rīkoties, un līdz 2009. gadam visas valstis, vai tās būtu attīstītās, jaunās ekonomikas vai jaunattīstības valstis, apņemsies cīnīties pret klimata pārmainām ar atšķirīgiem, bet konkrētiem mērķiem.
Pretēji dažiem Parlamenta deputātiem es būtu gribējusi redzēt dažu partneru, jo īpaši Amerikas Savienoto Valstu, lielāku iesaistīšanos Bali, kā arī Kioto. Tomēr, skatoties no gaišās puses, Bali tika izlabotas Kioto nepilnības tādās jomās kā mežu pārvaldība, attiecībā uz nepieciešamību jo īpaši atbalstīt visnabadzīgāko valstu pielāgošanos, tehnoloģiju lomu un atbildības saistībā ar klimatu paplašināšanu, piemērojot to tādām ekonomikas jomām, par kurām parasti ir uzskats, ka tās nebūtu jāattīsta.
Bija skaidrs, ka Eiropai ir galvenā loma, un šī rezolūcija parāda, ka Parlaments gatavojas radīt apstākļus, kas ļaus Eiropai uzņemties pat vēl vērienīgākas saistības. Šī darba programma ir sarežģīta, un Parlaments ir gatavs to izpildīt.
Šajā sakarā un pēc personīgas ierosmes es aplaudēju Komisijai par lēmumu kopumu, ko tā pieņēma 23. janvārī. Politiskas gribas īstenošana politikas instrumentos rada uzticību Eiropas Savienībai. Būs vajadzīgs liels daudzums detalizētu analīžu, taču, piemēram, atjaunīgās enerģijas mērķu kvantitatīvā noteikšana, ilgtspējas kritēriju noskaidrošana attiecībā uz biodegvielām un ar klimatu saistītu finanšu instrumentu pārskatīšana ir apsveicama. Personīgi es esmu priecīga par izmaiņām emisiju tirdzniecības sistēmā virzienā no valsts uz nozaru pieeju, lai gan man šķiet, ka steidzamā kārtā līdz 2009. gadam ir jāpalielina tās atbilstība Eiropas konkurētspējai. Pētāmais ceļš varētu būt emisiju tirdzniecības sistēmas attīstība līdz starptautiskam līmenim, pamatojoties uz vienošanos par galvenajām nozarēm starp lielākajiem pasaules ražotājiem.
Holger Krahmer
(DE) Priekšsēdētājas kundze, kad mēs atskatāmies uz Bali konferenci, mēs nevaram nenonākt pie secinājuma, ka tā bija lielākā, dārgākā un izstrādātākā konference klimata jomā, kāda jebkad ir notikusi, un ka faktiski tā sasniedza tikai vienu rezultātu, proti, vienošanos par sarunu turpināšanu. Patiesību sakot, citu rezultātu tai nav.
Godīgs novērtējums Bali atskaņās liek mums analizēt šo konferenci šādi: pirmkārt, starpvaldību ekspertu grupai klimata pārmaiņu jautājumos izdevās ietekmēt lielu daļu vispārējā sabiedrības viedokļa ar saviem scenārijiem klimata jomā, taču tā nekādā ziņā nebija tik pārliecinoša attiecībā uz secinājumiem, kas jāizdara no pašreizējās situācijas; otrkārt, kamēr Eiropa pati saviem spēkiem neatlaidīgi virzās uz priekšu, starptautiskajā sabiedrībā zīmes par vēlēšanos slēgt saistošas vienošanās attiecībā uz CO2 samazinājumu ir tik tikko manāmas. Tas attiecas ne tikai uz Amerikas Savienotajām Valstīm, bet arī uz Japānu, Kanādu, Austrāliju un daudzām citām valstīm. Novērtējot četrus atlikušos kandidātus, kam ir reāla iespēja kļūt par Amerikas Savienoto Valstu prezidentu, pietiekami skaidri var redzēt, ka faktiski nav nekādu izredžu attiecībā uz ieguldījumu ANO procesā klimata politikas jomā.
Mums - ar to es domāju ES - vajadzētu vēlreiz pārdomāt savu stratēģiju. Kas notiks, ja 2009. gada Kopenhāgenas konference cietīs neveiksmi? Starptautiskiem līgumiem ir rentablas alternatīvas, tādas kā tehnoloģiju nodošana, pienācīga iniciatīvu sistēma, lai aizsargātu tropiskos lietus mežus, oglekļa uztveršana un uzglabāšana un arī kodolenerģijas attīstība. Galu galā tiesību akti par ierobežotiem resursiem piespiedīs pat Amerikas Savienotās Valstis un Ķīnu taupīt enerģiju un izvairīties no CO2 emisijām.
Jaunā rūpniecības revolūcija sāksies, kad celsies naftas cena. Mums nav nepieciešams to paātrināt, pieņemot tiesību aktus.
Madeleine Jouye de Grandmaison
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Bali konference mums atgādināja, ka globālā sasilšana ir izaicinājums attīstībai. Pastāv draudi, ka globālā sasilšana palielinās plaisu starp attīstītajām valstīm un jaunattīstības valstīm; nav šaubu, ka tieši tās visvairāk skars klimata pārmaiņu sekas. Tas jo īpaši attiecas uz salām, kas ir apdraudētas vairāk nekā vienā veidā, īpaši saistībā ar cikloniem un jūras līmeņa celšanos. Tādēļ, manuprāt, palīdzībai šīm valstīm attiecībā uz pielāgošanos un piemērotu tehnoloģiju nodošanu vajadzētu būt prioritātei.
Darbības pret klimata pārmaiņām ir kļuvušas nešķiramas no nabadzības samazināšanas un Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanas. Es to saskatu kā labāko veidu, lai iegūtu G-77 atbalstu. Ja mēs gribam, lai process, kas ved uz Kopenhāgenu 2009. gadā, gūtu panākumus un lai pieticīgais ceļvedis, ko izstrādāja Bali, tiktu papildināts, ir absolūti būtiski panākt progresu attiecībā uz jaunattīstības valstīm. Es saprotu, ka Eiropas Savienība tam ir pievērsusi uzmanību, kas ir apsveicami, taču es gribētu vērst īpašu uzmanību uz salu jautājumu.
Irena Belohorská
(SK) Liels paldies jums, priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi. Gan Bali ceļvedis, par kuru vienojās starptautiskajā konferencē, gan jaunizveidotais Pielāgošanās fonds liek Eiropas Savienībai uzņemties galveno lomu.
Tomēr Eiropas Savienībai ir reāli jāizpēta un jānovērtē samazinājuma līmenis, kas ir pieļaujams. Ierosinājums samazināt emisijas par 25-40 % līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gadu vai pat par 50 % līdz 2050. gadam man šķiet nejauši skaitļi bez jebkādām reālām zināšanām par pakāpi, līdz kādai emisijas ir iespējams samazināt. Tas līdzinās procentuālā daudzuma loterijai: neapdomāta un nereāla spēle, kurā skaitļus izvelk no cepures. Turklāt, ja vien nepiedalās ASV, Ķīna un Indija, nekādām ES pūlēm nebūs vēlamo rezultātu, jo mēs saviem spēkiem nevaram atrisināt globālu problēmu.
Ja mēs noteiksim likmes par augstu, tad vienai valstij neizdosies sasniegt mērķi, pēc tam tas neizdosies otrai, un beigās mēs aptversim, ka mēs visi esam cietuši neveiksmi. Ņemot vērā šo situāciju, es vēlētos teikt, ka, ja mēs būsim mazāk ambiciozi, taču reālistiskāki attiecībā uz emisiju samazinājumu, mēs panāksim racionālu risinājumu. Būtu pietiekami paskatīties, kā Eiropas Savienība var sasniegt mērķus, kas izvirzīti Lisabonas līgumā.
Eija-Riitta Korhola
Priekšsēdētājas kundze, mediju pārstāvji ir nodēvējuši Bali notikušo pušu konferenci par "sarunām ar iedegumu”. Tomēr pēc pēdējo piecu pušu konferences sanāksmju apmeklēšanas domāju, ka Bali konference bija rezultatīva. Tika izstrādāts divu gadu plāns un noteikti pārrunu temati visām valstīm nolūkā risināt klimata problēmas.
Protams, ir ļoti žēl atzīt, ka vēl nav noteikts kopīgs globāls mērķis un mēs uz šā ceļa vēl joprojām esam vieni paši. Bet pastāv vismaz teorētiska iespēja, ka divu gadu laikā mūsu kļūs vairāk nekā tikai viena ceturtā daļa no visām valstīm - emisijas avotiem.
Neilgi pēc Bali konferences rezultātu paziņošanas daži cerību pilni jautāja, vai šie rezultāti automātiski nozīmē to, ka mūsu ir pietiekami daudz, lai saskaņā ar marta samitā panākto vienošanos samazinātu emisiju par 30 %, pieņemot, ka Eiropas Savienība savos centienos vairs nav viena.
Tomēr atbilde ir - ne gluži. Iemesli tam ir ne tikai ekonomiski, bet arī ar vides jautājumiem saistīti. Eiropas Savienībai tas ir politiski nozīmīgs solis - uzņemties vadību, cerot, ka citi sekos, bet mūsu vienpusējie centieni - tie vēl joprojām tādi ir - mazina mūsu konkurētspēju pasaules tirgū, nodrošinot priekšrocības piesārņotājiem.
To, kā jau es esmu uzsvērusi vairākas reizes, sauc par oglekļa noplūdi. Pasaules investīcijas vienkārši aizplūdīs tur, kur nav noteikta maksa par CO2 emisiju. Piesārņojuma pārvietošana nav piesārņojuma samazināšana.
Vienpusēja klimata politika visbūtiskāk kaitē energoietilpīgām un darbietilpīgām nozarēm, tādēļ princips "piesārņotājs maksā” kļūst par politiku "piesārņotājs iegūst” vai "piesārņotājs pārvieto”. Par laimi, Komisija ir apzinājusi šo risku, kā jau jūs, komisār S. Dimas, to tikko ļoti skaidri norādījāt, un es pateicos jums par to. Komisārs G. Verheugen, raksturojot ar vienpusēju emisiju samazināšanu saistītos apdraudējumus, nesen teica: "Mēs eksportējam piesārņojumu un importējam bezdarbu. Vai tas nav muļķīgi?”
Viņam ir taisnība. Tādēļ mums ir jāizstrādā mehānisms, kas patiešām ir balstīts uz pasaules tirgu, un es uzskatu, ka līdzsvara nodrošināšana starp šā trīsstūra elementiem - energoapgādi, ekoloģisko neaizsargātību un globāli konkurētspējīgu nozaru saglabāšanu, nodrošinot darba vietas - ir būtiskākā nesen publicētās klimata dokumentu paketes prioritāte.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētājas kundze, labākais Bali sarunu rezultāts ir fakts, ka tika sāktas starptautiskās sarunas par vienošanos pēc Kioto Protokola termiņa beigām. Svarīgi ir arī tas, ka mēs vienojāmies par termiņu, t.i., Kopenhāgena 2009. gadā.
Cilvēki šeit pauda pārsteigumu par procentiem, ko Eiropas Savienība ir ierosinājusi saistībā ar Bali vienošanos. Tie ir tie paši skaitļi, ko savā novērtējumā minēja IPCC, un tie norāda emisiju samazinājumu veidu, kas mums Eiropā - un visā pasaulē - ir jāsasniedz, lai pārvaldītu klimata pārmaiņas bez milzīgiem upuriem. Mazliet mazāk nekā divu gadu laikā mums ir jāpanāk vienošanās, kurā ir ietvertas saistības, ka zemes atmosfēras temperatūra nepaaugstināsies vairāk kā par diviem grādiem. Šajā nolūkā mums ir vajadzīgi visi: mums vajag, lai Eiropas Savienība rāda ceļu, mums vajag attīstītās valstis un mums vajag pielikt kopīgas pūles, lai ietvertu jaunattīstības valstis.
Patlaban mums ir pašiem savs darbs darāms. Mums ir jānodrošina, lai tie tiesību akti, ko Komisija ierosināja pagājušajā nedēļā, tiktu cik vien iespējams mērķtiecīgi atbalstīti šeit, Parlamentā, un lai tie tiek īstenoti dalībvalstīs.
Hans-Peter Martin
(DE) Priekšsēdētājas kundze, "Bali” vietā varētu lasīt "Kioto” vai "Rio 1992”, un iederētos vairums šeit dzirdēto runu. Kāpēc tam tā vajadzētu būt, Padomes priekšsēdētāja kungs? Tā kā jūsu valsts ir maza valsts, jūs varētu noteikt iemeslu, kāpēc mēs nekad nenonākam pie risinājumiem. Vai tā ir lielo uzņēmumu vara un uzņēmumu intereses vai tas ir fakts, ka starptautiskā sistēma nedarbojas, vai arī tas ir sabiedrības izpratnes trūkums? Es uzskatu, ka izpratnes trūkums vairs nav problēma, noteikti ne lēmumu pieņēmēju vidū.
Rezumējums ir - uzņēmumi un politika, un es domāju, ka šajās jomās tiek pieļauts ļoti daudz kļūdu. Mēs nevaram ticami iesaistīties šajā procesā un atrast patiesi konstruktīvus risinājumus, ja vien mēs nesākam paši ar sevi. Taisnību sakot, tas vienkārši nozīmētu CO2 emisiju samazināšanu, kas izriet no politiskas darbības.
Šeit ir viens diezgan konkrēts piemērs, ko Slovēnija varētu pārbaudīt: ja mēs izbeigtu braukšanu uz Strasbūru un rīkotu savas sanāksmes šeit, Briselē, tas raidītu nelielu signālu gan attiecībā uz CO2 jautājumu, gan arī citiem jautājumiem. Jūsu prezidentūra to noteikti varētu panākt atšķirībā no nozīmīgajiem projektiem, kas jebkurā gadījumā jūsu sešu mēnešu pilnvaru termiņa beigās ir jānodod kādam citam.
Janez Podobnik
priekšsēdētājs. - (SL) Ļaujiet man īsi atbildēt uz dažiem viedokļiem, kas tika pausti šajās ļoti interesantajās diskusijās. Galu galā, mums teica, ka mēs nesasniedzam nekādus rezultātus. Prezidentūras un Padomes priekšsēdētāja uzskati ir atšķirīgi. Lietas notiek, un mēs sasniedzam rezultātus. Galu galā, Bali konference un vienošanās, ko noslēdza gan jaunattīstības valstis, gan visattīstītākās valstis, faktiski bija liels sasniegums, taču sasniegums būs pilnīgs tikai Kopenhāgenā. Šī iemesla dēļ nākamie divi gadi būs ļoti svarīgi.
Es gribētu arī izteikt savu atbalstu rezolūcijai, ko rīt jāpieņem Eiropas Parlamentam. Mēs to redzam kā vērienīgu un aptverošu un arī kā papildu līdzekli, lai panāktu vienošanos pēc 2012. gada. Prezidentūra arī atbalsta jūsu novērtējumu, kas šeit jau tik izteikts, ka Eiropas Savienības delegācija bija ļoti sekmīga. Tā bija kompetenta, vienota un ļoti dinamiska. Un pēdējā lieta, kas nav mazāk svarīga, - tā bija uzticama, kas Eiropas Savienībai ir ļoti, ļoti svarīgi. Patiesībā mēs varam būt lepni par Eiropas Savienību un par lomu, ko tā spēlēja Bali, jo īpaši par tās saskaņotību.
Tika minēts, ka Eiropas Savienība ir pioniere jauno tehnoloģiju izstrādē. Tā var būt arī atbilde uz dažām no bailēm vai šaubām, kas arī ir izteiktas Eiropas Savienības dalībvalstu starpā par jauno enerģijas un klimata paketi, ko Eiropas Komisija tik efektīvi prezentēja pagājušajā nedēļā. Reaģējot uz to, mēs domājam, ka tā ir arī iespēja jaunām darbavietām un jauniem ekoloģiskiem jauninājumiem un tai nevajadzētu radīt bažas par ekonomisko attīstību.
Mēs piekrītam viedoklim, ka tas ir ne tikai politisks, bet arī ekonomisks jautājums. Faktiski mēs varētu būt vēl prasīgāki. Klimata pārmaiņa problēmu risināšana de facto ir Eiropas politikas veiksmes stāsts. Tas ir liels izaicinājums ne tikai Eiropas politikai un ekonomikai, bet arī tās pilsoņiem. Es stingri atbalstu komisāra nostāju, ka ļoti svarīga ir arī plašsaziņas līdzekļu attieksme. Plašsaziņas līdzekļi šeit var spēlēt ļoti, ļoti svarīgu lomu. Pakete, ko Eiropas Komisija pieņēma pagājušajā nedēļā, ir ekspertu pieejas rezultāts. Tajā ir ietverti vienlīdzības un solidaritātes principi. Tā kā tam ir ļoti svarīga loma šīs paketes pieņemšanā, mēs sagaidām, ka Eiropas Parlaments spēlēs šo lomu ļoti dinamiski.
Kāds jautāja, kāpēc bija vajadzīgs braukt uz Bali un izmantot ilgtnespējīgus transporta līdzekļus. Neviens nevar nokļūt Bali citādi, kā vien izmantojot dažādus transporta līdzekļus. Tomēr mūsu atbilde ir tāda, ka šis bija labi izraudzīts mērķis. Kāpēc? Tāpēc, ka tas bija... Indonēzija ir jaunattīstības valsts. Viens no galvenajiem momentiem attiecībā uz Bali vienošanos bija tas, ka jaunattīstības valstis parakstīja šo globālo vienošanos. Šādu vienošanos bija vieglāk panākt Bali, Indonēzijā, nekā jebkur citur uz mūsu planētas.
Es gribētu nobeigt ar jautājumu saistībā ar 20/20/20. Vai šie mērķi tiks sasniegti? Eiropas Savienības uzticamība saglabāsies vai kritīsies atkarībā no šo mērķu sasniegšanas, jo pagājušā pavasara Padomes sanāksmē Eiropas Savienības valstu prezidenti un premjerministri apņēmās īstenot 20/20/20 redzējumu. Prezidentūra ir apņēmusies darīt visu un to darīs, lai sasniegtu šos mērķus.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisār, pats par sevi saprotams, ka es apsveicu Komisijas un Parlamenta pārstāvjus par darbu, ko viņi paveikuši Bali.
Es ieņemšu vairāk eirocentrisku, vairāk eirocentrētu nostāju attiecībā uz šo jautājumu un citiem attiecīgajiem jautājumiem.
Es vēlētos sākt, sakot, kā tika teikts, lai gan mazliet citiem vārdiem, ka vajadzība piedāvā iespējas. Jo lielāka vajadzība, jo lielāka iespēja. Ar ko mēs saskaramies? Mēs saskaramies ar divām vajadzībām: viena ir apkarot sekas, ko rada klimata pārmaiņas, galvenokārt kā attīstības un iedzīvotāju skaita pieauguma rezultāts; otra ir atrisināt jautājumus, kas saistīti ar energoapgādes tradicionālajiem avotiem, kuru izmantošana ir tīta nenoteiktībā vai nu tāpēc, ka tie kļūst ierobežotāki, vai arī tāpēc, ka tie atrodas tādos reģionos, kuros ir sarežģīta ģeopolitika.
Kāda tad ir iespēja? Pastāv iespēja izstrādāt efektīvus enerģijas veidus, kuri ļauj mums turpināt būt konkurētspējīgiem un kuri ir tīri un vidi nepiesārņojoši; kā arī garantēt piegādi, jo šie ir jauni enerģijas veidi.
Kur ir problēma? Pēc manām domām, Eiropas iestādēs pastāv vadības problēma, kad runa ir par šo jautājumu risināšanu, deficīts Komisijā un Parlamentā. Tam ir viens vienkāršs iemesls, proti, ka mēs nespējam izskaidrot to, ka tīra enerģija tiek izstrādāta gan atjaunīgai enerģijai, gan arī kodolenerģijai.
Tas netiek darīts, tas netiek skaidrots, un vadības darbs ir izvirzīt risinājumus pat tad, ja konkrētajā laikā tos ir sarežģīti apspriest.
Vai mēs gatavojamies nonākt paradoksālā situācijā, kurā Ķīnai, Indijai un citām jaunās ekonomikas valstīm būs tīrāka enerģija, jo tās būs izstrādājušas kodolenerģijas avotus un, vēl jo vairāk, tās var konkurēt ar zemākām algām? Šis ir jautājums, kas vienkārši ir jārisina, komisār.
Tādēļ es ceru, ka Parlamentā un Padomē kodolenerģijas jautājumu var apspriest mierīgi, taču apņēmīgi, jo mēs nemitīgi izturamies pret to ļoti piesardzīgi un uzgriežam tam muguru.
Dorette Corbey
(NL) Priekšsēdētājas kundze, Bali bija tikai sākums, apsveicams pirmais solis ceļā uz starptautisko vienošanos klimata jomā 2009. gadā. Tās veiksmīgs iznākums pēdējā brīdī bija Eiropas vadības panākums, un es apsveicu komisāru Dimas un viņa komandu.
Decembrī notiks vispasaules konference Poznaņā. Tā būs nākamā Eiropas vadības pārbaude. Eiropai ir jārunā skaidri, vienā balsī un skaļi, aizstāvot stingrus pasākumus. Mums ļoti skaidri ir jāparāda sava nostāja pārējai pasaulei. Eiropa grib samazināt siltumnīcefekta gāzes par 30 % līdz 2020. gadam. Tā joprojām ir mūsu izejas pozīcija šajās sarunās. Spēcīgā lobēšana, ko dažas valdības un rūpniecības jomas vadītāji realizē pret enerģijas un klimata paketi, ir raidījusi nepareizu signālu.
Eiropas vadība arī nozīmē, ka mēs īstenosim to emisiju samazinājumu, ko mēs prasām no citām valstīm mūsu 27 dalībvalstīs. Tas ir svarīgi. Poznaņā mums ir jāparāda, ka Eiropa vēlas un spēj iet tālāk par 20 % samazinājumu. Ja mēs uztveram Bali vienošanos nopietni, mums ir jāsāk vismaz ar 25 %. Mums ir jāparāda, ka mēs varam to sasniegt bez darbavietu zuduma, un man ir pilnīga pārliecība, ka vēsturiskā vienošanās klimata jomā 2009. gadā tiks parakstīta. Taču, lai tas notiktu, būtiska ir pamatota Eiropas klimata politika.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētājas kundze, klimata pārmaiņu konference Bali bija pārbaude tam, vai kopumā pastāv pasaules mēroga sadarbības iespēja, lai apkarotu klimata pārmaiņas. Tas neapšaubāmi ir ārkārtīgi svarīgs jautājums visai pasaulei, taču politiskā arēna, kurā mēs virzāmies, ir ļoti atšķirīga, un mums ir jāpielāgo savi argumenti dažādajām ģeopolitiskajām realitātēm. Lai gan panākumi nebija iespaidīgi, tomēr tika sasniegts vairāk nekā līdz šim. Mēs ieguvām svarīgus partnerus.
Eiropas Savienībā klimata pārmaiņas ir prioritārs jautājums. Vienkārši sakot, neviens negrib, lai viņa bērnu mājās nodziest gaisma. Taču ne visas Eiropas valstis ir sasniegušas vienādu tehnoloģiskā progresa līmeni, un tas ir turpmākais uzdevums Eiropas Savienībai. Polija ir valsts, kurā 96 % elektroenerģijas saražo, dedzinot ogles, un šī iemesla dēļ mūsu enerģētikas rūpniecības pielāgošana līdz 2020. gadam var būt nepanesams slogs. Mums šeit Briselē, kas esam atbildīgi par Eiropas iedzīvotāju labklājību kopumā, ir vairāk jāņem vērā atsevišķu valstu iespējas, nevis jāuzliek latiņa tik augstu, ka tikai nedaudzas valstis var tikt tai pāri.
Attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, resursu diversifikācija nav vienīgā iespējamā pieeja. Ir vērts izpētīt arī neemitējošu ogļu sadedzināšanu. Vēl viena iespēja ir kodolenerģija. Nodrošinot to, ka, plānojot kodolenerģijas stacijas būvniecību, tiek pieņemtas īpašas stratēģijas, lai risinātu visus turpmākos ekspluatācijas jautājumus, kodolenerģija ir viens no tīrākajiem enerģijas avotiem.
Īsumā, es uzskatu, ka mūsu nākotnei ir izšķiroši svarīgi, lai mēs izdarītu zināmu spiedienu uz pētniecības kopienu ar nolūku izstrādāt jaunas tehnoloģijas, kas būtu ievērojami labvēlīgākas un efektīvākas mūsu planētai par tām, kuras mums pašreiz ir pieejamas.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētājas kundze, enerģijas un klimata pakete, ko ierosināja Eiropas Savienība, ir komplicēts organizatorisku un likumdošanas pasākumu apvienojums, kura mērķis ir panākt ievērojamu CO2 emisiju samazinājumu. Komisijas vērienīgo plānu pamatā ir pieņēmums, ka pasaulē notiekošās klimata pārmaiņas, kas ir neapšaubāms fakts, ir CO2 emisiju rezultāts, un tomēr tas nav pierādīts un netika atbalstīts Bali. Visas prognozes šajā jautājumā pamatojas vienīgi uz datora modelēšanu un nesniedz nekādus pierādījumus.
Pirmkārt, komisār, ir nepieciešami ticamāki dati par CO2 emisiju ietekmi uz klimatu. CO2 ir fotosintēzei nepieciešamais substrāts. Vai tāpēc tas ir destruktīvs aģents? Es gribētu atsaukties uz iepriekš pieminēto vēstuli, ko simts ievērojamu zinātnieku pagājušajā decembrī nosūtīja ANO ģenerālsekretāram.
Otrkārt, Komisijas veiktā ierobežojumu piemērošana CO2 emisijām Eiropas Savienībā, nerisinot šo jautājumu starptautiskā līmenī, izraisīs ekonomiskās attīstības lejupslīdi ar nopietnām sociālām sekām.
Treškārt, un vissvarīgāk, savā enerģijas un klimata pārmaiņu paketē Komisija ir ignorējusi Bali konferences galveno secinājumu attiecībā uz sabiedrību pielāgošanu nenovēršamajām klimata pārmaiņām, tādām kā pārvēršanās par stepi, pārtuksnešošanās, dzeramā ūdens trūkums, plūdi u.c. Šie ir galvenie mērķi, kuriem reāli būtu jāpiešķir resursi, ko Eiropas Savienība plāno veltīt klimata pārmaiņu apkarošanas jomā.
Ivo Strejček
Priekšsēdētājas kundze, runājot par tā sauktajām klimata izmaiņām, mēs vairākus nepārliecinošus argumentus uzskatām par pašsaprotamiem. Pirmkārt, klimata pārmaiņas ir reālas, un galvenokārt tās rada cilvēki. Otrkārt, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes secinājumi ir vienīgie vērā ņemamie pētījumu rezultāti. Nepastāv citas zinātnieku grupas, kas pauž atšķirīgu viedokli par globālajām klimata izmaiņām. Treškārt, cilvēki kopumā ir gatavi atteikties no ērtībām nākotnē un ziedot pašreizējo dzīves līmeni. Ceturtkārt, Eiropas kompānijas un uzņēmumi izdzīvos globālajā konkurencē pat tad, ja tie noteiks augstākas cenas. Piektkārt, mums izdosies pārliecināt pārējo pasaules daļu uzņemties saistības, ko esam uzņēmušies mēs. Klausoties debatēs, es saprotu, ka šajā Parlamentā pārstāvu mazākumu, bet ļaujiet man paskaidrot manu nostāju.
Pirmkārt, Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes secinājumi ir pārspīlēti. Pastāv citas zinātnieku grupas, kuras pauž atšķirīgu nostāju par klimata pārmaiņām un to iemesliem. Otrkārt, nav pierādījumu tam, ka galvenokārt cilvēki rada klimata pārmaiņas. Treškārt, klimata pārmaiņas ir kļuvušas par modernu politisku līdzekli manipulēšanai ar cilvēkiem. Ceturtkārt, Bali notikusī konference pierādīja, ka netiek pausts vienprātīgs atbalsts pārmērīgi plašiem un ārkārtīgi dārgiem klimata izmaiņu novēršanas pasākumiem. Piektkārt, Eiropas ražotājiem, nosakot cenas, būs jārēķinās ar politiskiem lēmumiem, kas attiecīgi veicinās cenu kāpumu un turpmāku Eiropas konkurētspējas pazemināšanos pasaules līmenī. Sestkārt, ambiciozie siltumnīcefektu veicinošo gāzu samazināšanas plāni kaitēs attīstītajām valstīm, tādējādi sekmējot lielāku atšķirību veidošanos starp bagātajiem un nabagajiem.
Tad kas mums būtu jādara? Mums drīzāk vajadzētu mazināt leģendāro Eiropas birokrātiju, ierobežot likumdošanas aktu izstrādi pārvalstiskā līmenī un ļaut cilvēkiem strādāt un izgudrot.
Silvia-Adriana Ţicău
Mēs visi sākam izjust klimata pārmaiņas neatkarīgi no tā, kurā kontinentā vai valstī mēs dzīvojam. Mēs pieredzam plūdus, pārtuksnešošanos, ūdens trūkumu, mežu ugunsgrēkus, ledāju kušanu un izmaiņas florā. ANO ir paziņojusi, ka 2008. gads ir Starptautiskais Planētas Zeme gads. Bali konference ir ārkārtīgi svarīga attiecībā uz vienošanos par cīņu pret klimata pārmaiņām pēc Kioto Protokola termiņa beigām.
Eiropas Savienībai vajadzētu palikt rīcības avangardā, lai samazinātu klimata pārmaiņas un pielāgotos to sekām. Pašreizējie Eiropas tiesību akti un jaunā pakete, ko nesen prezentēja Komisija, lai veicinātu atjaunīgās enerģijas avotus, šajā sakarā ir atbilstīgi.
Es priecājos, ka šīs debates mums notiek Eiropas ilgtspējīgas enerģijas nedēļas laikā. Transports veido 30 % no enerģijas patēriņa pasaulē, un pilsētas transports rada 70 % emisiju. Gaisa transporta iekļaušana emisijas kvotu sistēmā ir nozīmīgs solis. Citiem Kopienas mērķiem vajadzētu būt - efektīvāks pilsētas transports, kā arī dzelzceļa un ūdensceļu transporta veicināšana, jo tie rada mazāku piesārņojumu.
Mēs aicinām Komisiju un Padomi iekļaut klimata pārmaiņas starp savām prioritātēm gan ES lietās, gan arī starptautiskajās attiecībās.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisār, dāmas un kungi, konference Bali bija solis pareizajā virzienā, un es gribētu izteikt siltu pateicību saviem kolēģiem Parlamentā un Komisijai par to, ko es uzskatu par labu rezultātu.
Planētas gaisa vidējās temperatūras pieaugumam jau ir ietekme daudzās pasaules daļās. Tādēļ ir neatlaidīgi jāturas pie mērķa ierobežot globālo sasilšanu augstākais līdz 2 grādiem pēc Celsija, salīdzinot ar rādītājiem pirms straujā rūpniecības uzplaukuma. Pūles šī mērķa sasniegšanai ir jāpalielina un jāpaplašina, izmantojot jaunas inovācijas, ieguldījumus pētniecībā un attīstībā un, galvenais, ieguldot izglītībā un apmācībā. Klimata pārmaiņas mijiedarbojas ar lauksaimniecību trīs dažādos veidos. No vienas puses, lauksaimniecība ir trešais lielākais piesārņojuma avots pēc transporta un rūpniecības. Otrkārt, tā saņem klimata pārmaiņu smagāko triecienu, jo mūsu lauksaimnieciskā ražošana notiek brīvā dabā, kas nozīmē to, ka tā ir tiešāk nekā jebkura cita ekonomiskā darbība pakļauta klimata pārmaiņu seku iedarbībai.
Treškārt, lauksaimnieki var arī uztvert klimata pārmaiņas kā iespēju un izmantot tās lietderīgi. Mums lauksaimniecības kopienā paveras jaunas iespējas kā atjaunīgo resursu ražotājiem un galvenokārt - otrajā un trešajā paaudzē - kā petroķīmijas produktu aizstājēju ražotājiem, nemaz nerunājot par jaunu audzēšanas metožu jomu. Man vēlreiz jāuzsver pētniecības un attīstības, kā arī izglītības svarīgā loma, jo īpaši lauksaimniecības nozarē. Tomēr atjaunīgo resursu ražošana ir lielā mērā atkarīga no ilgtspējas kritēriju izstrādes un piemērošanas.
Klimata pārmaiņas, komisār, ir globāla problēma, kas ietekmē pilnīgi visu sabiedrību un nav saistāma ar īpašām jomām vai darbībām. Līdz ar to šī visaptverošā ES mēroga un patiešām pasaules mēroga pieeja ir vienīgais veids, kā risināt šo jautājumu. Eiropas Savienībai būtu jāspēlē galvenā un virzošā loma šajās pūlēs.
Margaritis Schinas
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, ceļš no Bali uz Kopenhāgenu tagad ir atvērts, un es domāju, ka tam nevajadzētu mūs tik stipri nodarbināt. Tagad mums steidzamā kārtā ir jākoncentrējas uz jauno mērķu paketi, ko jūs esat iesnieguši, - trīs 20 līdz 2020. gadam, kā es to saucu, vai ko citi dēvē par "Dimas paketi”. Tomēr pašlaik es uzskatu, ka nākamajos 18 mēnešos līdz šī Parlamenta pilnvaru termiņa beigām šai iniciatīvu paketei vajadzētu kļūt par Kopienas tiesību aktiem. Tā ir mūsu absolūtā prioritāte. Daudzi ir kritizējuši jūs par to, ka šī pakete ir pārāk vērienīga, bet citi - par tās pilnīgu vēriena trūkumu. Tas, es uzdrošinos apgalvot, ir labākais pierādījums tam, ka jūs esat uz pareizā ceļa.
Ļaujiet man īsi izteikt vēl vienu viedokli. Jāpiedalās ir ne tikai valdībām un Eiropas Parlamentam, bet arī pilsoņiem. Šajā sakarā mēs visi varam darīt vairāk. Itin viss, sākot no transporta sastrēgumiem līdz pat tam, kā mēs projektējam ēkas un dzīvojam tajās, attiecas uz pilsoņiem, ne tikai valdībām. Es ticu, ka jūsu darbs Briselē palīdzēs palielināt vispārējo izpratni šajā jautājumā.
Genowefa Grabowska
(PL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, klausoties šodienas debatēs, es ar pārsteigumu ievēroju, ka ne reizi vien tika lietots jēdziens "ilgtspējīga attīstība”. Tā ir moderna, pat pārāk daudz lietota koncepcija kopš 1990. gadiem, kā redzams no to valstu vienošanās, kas piedalījās Riodežaneiro konferencē 1992. gadā, lai saprātīgā veidā aizsargātu vidi tās izmantošanas gaitā.
Dāmas un kungi, ilgtspējīga attīstība nav novecojusi koncepcija, politiķu un vides aktīvistu tukša iedoma. Tā ir koncepcija, kas cenšas samierināt milzīgo ekoloģijas lobiju intereses ar rūpniecības lobiju interesēm. Tādēļ palūkosimies uz Bali konferences panākumiem, ņemot vērā veco ilgtspējīgas attīstības principu - principu, ko novērtē ne tikai Eiropā, bet arī starptautiskā līmenī. Mums ir jāaizsargā mūsu planēta pret klimata pārmaiņām, taču ne par mūsu rūpniecības sagraušanas cenu. Meklēsim saprātīgu kompromisu.
Jerzy Buzek
(PL) Komisār, es piedalījos Bali konferencē kā Polijas delegācijas loceklis. Tā bija vidēji veiksmīga. Tagad Eiropas valstis ir atbildīgas par COP 14 un COP 15. Kas ir lielākais šķērslis pilnīgiem panākumiem?
Manuprāt, tas ir efektīvu, pieejamu, lētu tehnoloģiju trūkums. Mums kā Eiropas Savienībai vajadzētu koncentrēties uz šo jautājumu. Ja to darīsim, mēs palīdzēsim paši sev un savai ekonomikai un palīdzēsim arī citiem, nododot labākās tehnoloģijas un apmainoties ar šīm tehnoloģijām. Tas būs lētāk nekā piemērot rūpniecībai aizvien pieaugošus radikālus emisiju samazinājumus. Tas prasa ES budžeta pārskatīšanu un resursu nodošanu. Pieņemsim lēmumu to darīt.
Šogad Poznaņā COP 14 ietvaros Polijas valdība ierosinās labāko tehnoloģiju pārskatīšanu pasaules mērogā. Lielākie uzņēmumi un visattīstītākās valstis iepazīstinās ar labākajiem tehnoloģiskajiem risinājumiem. Ja Kopenhāgenā ir jāgūst panākumi 2009. gadā, vispirms mums ir jāgūst panākumi Poznaņā 2008. gadā.
Avril Doyle
Priekšsēdētājas kundze, pēc atgriešanās no ANO klimata pārmaiņu COP un MOP, kur piedalījos piekto reizi, es pirmo reizi atgriezos no Bali ar sajūtu, ka saistībā ar šo būtiskāko no globālajiem jautājumiem ir gūti panākumi.
Viens no Bali gūtajiem skaidrākajiem atzinumiem bija tas, ka ir steidzami nepieciešams rast risinājumu, lai nodrošinātu, ka atmežošanas un mūsu mežu pasliktināšanas jautājums, kam nav pievērsta pietiekama uzmanība, tiktu ņemts vērā pēc 2012. gada noslēgtajos starptautiskos nolīgumos.
Es vēlos, lai mēs formulai "20/20/20 līdz 2020. gadam” varētu pievienot vēl 20 %. Ja mēs izmantotu saskaņotu novērtēšanas sistēmu, lai atalgotu vietējās kopienas vai izmaksātu tām kompensācijas, tādējādi palēninot pašreizējo atmežošanas ātrumu, jo īpaši attiecībā uz mūsu tropu mežiem, neskatoties uz nopietnām grūtībām noteikt esošo mežu bāzes līnijas, mēs varētu samazināt pasaules oglekļa emisijas vēl par 20 %, tādēļ formulai "20/20/20/20 līdz 2020. gadam” ir jākļūst par mūsu mērķi.
Bali konferencē jūsu, komisār, prasmīgajā vadībā, pārstāvot Eiropas Savienību, tika izstrādāts plāns globālajam COP15 nolīgumam, ko plānots noslēgt 2009. gadā Kopenhāgenā, un šai saistībā es vēlos jums pateikties par jūsu personīgo ieguldījumu.
Anni Podimata
(EL) Priekšsēdētājas kundze, komisār, cīņā pret klimata pārmaiņām ES atrodas avangardā, un šajā cīņā jums neapšaubāmi ir īpaša loma. Tomēr, ja ES ir jāpaliek šīs cīņas avangardā, nepietiek vienkārši izstrādāt iniciatīvas likumdošanas jomā vai izvirzīt saistošus mērķus. ES ir arī jāspēlē galvenā loma to saistošo mērķu īstenošanā, ko tā ir izvirzījusi, ar cik vien iespējams vienotu nostāju. Mēs varam redzēt, ka starp ES dalībvalstīm ir nopietna novirzīšanās no klimata pārmaiņu apkarošanas mērķu īstenošanas. Šī iemesla dēļ mēs tagad gaidām pasākumus, iniciatīvas un stimulus, lai sašaurinātu šo plaisu un, visumā ņemot, padarītu ES dalībvalstu reakcijas uz šo mērķi vairāk saistītas.
Zita Pleštinská
(SK) Kā Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām locekļa aizstājēja, es gribētu uzsvērt milzīgos panākumus, ko Eiropas Parlaments guva starptautiskajā konferencē Bali.
Eiropas Parlamentam ir jākļūst izteikti uzstājīgam attiecībā uz pastāvīgu ilgtspējīgu attīstību. Kas ir nākamais, kas mums jādara? Pirmkārt, mēs nevaram atslābināt savas pūles. Eiropas Savienībai ir jāveicina ieguldījumi pētniecībā un attīstībā, kuru mērķis ir izstrādāt efektīvas tehnoloģijas, kam vajag mazāku enerģijas daudzumu.
Mēs nevaram runāt tikai par CO2. Pieaugoši stingru ekoloģisko nosacījumu noteikšana nav pareizais risinājums: to darot, mēs riskējam nostādīt neizdevīgā situācijā mūsu mazos un vidējos uzņēmumus Eiropā. Mēs nedrīkstam pretoties jaunām idejām, tādām kā stratēģija palīdzēt klimatam atjaunoties ar ūdens palīdzību.
Slovākijas un Čehijas zinātnieku grupa, ko vada Michal Kravčík, ievērojams eksperts ūdens izmantošanā sausu teritoriju atveseļošanai pilsētās, ir sagatavojusi jaunu ūdens paradigmu. Lietus ūdens savākšana ūdens konteineros ir vienkāršs, ātrs un ļoti efektīvs risinājums. Es uzskatu, ka lietus ūdens uzglabāšana vēlākai izmantošanai tā vietā, lai ļautu tam aiztecēt notekcaurulēs, ir labs stratēģisks risinājums ne tikai ASV, bet arī Eiropā. Es ticu, ka Komisija un Padome atbalstīs novatoru idejas un ka jaunas ūdens paradigmas izmantošana saņems atbalstu, kas tai pienākas, arī Eiropā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētājas kundze, tā ir lieliska iespēja - klausīties debates un sniegt komentārus, un uzklausīt tos, kas piedalījās Bali konferencē, tādēļ ka mēs nesaņemam pietiekami daudz informācijas par to, kas notiek.
Vai es varu uzdot vienu konkrētu jautājumu? Ir moderni runāt par klimata izmaiņām, un, lai gan šobrīd sabiedrība ir ieinteresēta šajā jautājumā, es domāju, ka mēs riskējam šo interesi mazināt. Mums ir jābūt ļoti piesardzīgiem un jānodrošina, lai mūsu ierosinājumi un priekšlikumi būtu īstenojami un mums būtu praktiski rezultāti, kas to pierāda.
Attiecībā uz lauksaimniecību, jo īpaši attiecībā uz A. Schierhuber minēto, piemēram, Īrijā 28 % no mūsu emisijām veidojas lauksaimnieciskās darbības rezultātā. Es domāju, ka lauksaimniecība jau ir lielā mērā veicinājusi pašreizējās situācijas rašanos. Arī šajā saistībā mums ir jābūt piesardzīgiem un jānodrošina, lai attiecībā uz lauksaimniecību netiktu prasīts pārāk daudz un netiktu apdraudēta pārtikas drošība. Tādēļ šī ir sarežģīta problēma, kas ir jāatrisina. Tika pieminēti meži. Es uzskatu, ka mums ir jāmudina kontinenti ar plašiem mežu masīviem neiznīcināt tos, tāpat kā mēs mēģinām mudināt mūsu lauksaimniekus neart pastāvīgās ganības nozīmīgo oglekli absorbējošo ekosistēmu dēļ.
Tādēļ darīsim, ko varēsim globālā līmenī un cerēsim, ka sabiedrība atbalstīs Eiropas rādīto priekšzīmi šajā saistībā, tādēļ ka bez šāda atbalsta mēs patiesībā nevaram sasniegt mūsu mērķus.
Stavros Dimas
Priekšsēdētājas kundze, vispirms es gribētu pateikties Eiropas Parlamenta deputātiem par viņu ļoti pozitīvo ieguldījumu.
Viena lieta ir skaidra: šovakar mēs esam dzirdējuši viedokļus, kas pārstāv tādu valstu kā Amerikas Savienotās Valstis un Austrālija argumentus, kuras negribēja ratificēt Kioto Protokolu. Tagad šie viedokļi ir atmesti, jo Austrālija ir ratificējusi Kioto Protokolu un Amerikas Savienotajās Valstīs gan federālā, gan valsts līmenī šie uzskati vairs netiek pieņemti.
Es dzirdēju arī kļūdainu apgalvojumu, kuru, es esmu pārliecināts, godājamais deputāts izteica pilnīgi godprātīgi, proti, ka Savienotajām Valstīm ir labāki rezultāti nekā ES. Tomēr, kā liecina 2005. gada dati, Savienotās Valstis ir palielinājušas savas siltumnīcefekta gāzu emisijas par 16,4 %, savukārt ES īsteno Kioto mērķi un 2005. gadā kopumā emitēja par 7,9 % mazāk, salīdzinot ar 1990. gadu līmeni. Līdz ar to šeit ir liela plaisa starp ES sasniegumiem un to, ko Savienotajām Valstīm nav izdevies sasniegt, un būtu jāatzīmē, ka saskaņā ar Kioto Protokolu, kuru ASV ir parakstījušas, bet nav ratificējušas, tām bija jāsamazina savas emisijas par 7 %. Emisijas 2005. gadā -7 % mērķa vietā bija +16,4 %, savukārt ES ir ceļā uz to, lai sasniegtu mērķi -8 %. Tas jau ir mazāk par 1990. gadu līmeni.
Es gribētu arī uzsvērt, ka Īrijas lielākā problēma ir būtiskais oglekļa dioksīda emisiju pieaugums no transporta. Pēdējos gados mēs esam pieredzējuši siltumnīcefekta gāzu emisiju pieaugumu par 160 %. Neapšaubāmi, lauksaimnieciskajai ražošanai ir galvenā loma, un šajā jomā ir daudz risinājumu. Piemēram, Jaunzēlande ir izstrādājusi īpašu dzīvnieku barību, kas lielā mērā veicina oglekļa dioksīda emisiju ierobežošanu.
Dāmas un kungi, Bali Rīcības plāns, kuru pieņēma pagājušā gada decembrī, ir nozīmīgs elements debatēs par turpmāko starptautisko klimata pārmaiņu režīmu. Mūsu būtiskākais sasniegums bija tas, ka mēs gandrīz jau uzsākām oficiālās sarunas; tagad ir skaidri rādītāji, ka nepieciešamais mērķis cīņā pret klimata pārmaiņām tiek sasniegts, ņemot vērā to vienošanos klimata jomā, kas ietver periodu pēc 2012. gada. Apvienoto Nāciju Organizācijas Pamatkonvencijas par klimata pārmaiņām darbības jomā ir apstiprināta jaunas ad hoc darba grupas izveide, lai apspriestu ilgtermiņa sadarbību kopā ar to ad hoc darba grupu, kas jau darbojas saskaņā ar Kioto Protokolu. Šajās sarunās piedalīsies visas puses, kas parakstījušas Apvienoto Nāciju Pamatkonvenciju, arī Savienotās Valstis. Ļoti nozīmīgs jautājums būs cīņas pret klimata pārmaiņām finansējums. Mums ir jāatrod veidi, kā paātrināt finansējumu, novirzīt ieguldījumus un padarīt šos ceļus vēl nekaitīgākus videi: tas veicinās tīras tehnoloģijas un pūles, lai pielāgotos klimata pārmaiņu neizbēgamajām sekām, tādējādi piesaistot ieguldījumus gan no valsts sektora, gan arī lielā mērā no privātā sektora. Tas ir sarunu galvenais elements; tomēr ļaujiet man uzsvērt, cik svarīgi ir tas, lai mēs Eiropas Savienībā rīkotos, nekavējoties ne mirkli. Kā pareizi uzsvērts jūsu rezolūcijā, cita starpā mums ir jāpalielina savas pūles, lai integrētu klimata parametrus mūsu attīstības politikā.
Esmu pārliecināts, ka mēs varam arī gūt lielākus panākumus tādās jomās kā tirdzniecība un ieguldījumi divpusējā un reģionālā līmenī. Ļoti svarīga ir turpmāka privātā sektora mobilizācija, un tā ir aizvien vairāk jāizmanto.
Neapšaubāmi ļoti svarīga ir mežu izciršanas novēršana. Kā jūs esat pareizi norādījuši, salīdzinoši nelieli ieguldījumi var mums palīdzēt panākt ieguvumus gan cīņā pret klimata pārmaiņām, gan arī bioloģiskās daudzveidības zuduma novēršanā. Mēs dosimies šajā virzienā, jo mežu izciršanas novēršanu var panākt pat pirms tam, kad tiks parakstīta vienošanās vai šī jaunā vienošanās stāsies spēkā. Līdz ar to šis ir svarīgs jautājums, kas mums jārisina.
Komisija ir nolēmusi palīdzēt ES saglabāt tās galveno lomu šajās jaunajās diskusijās par nākamo vienošanos klimata pārmaiņu jomā; es ļoti paļaujos uz jūsu atbalstu šajā jautājumā. Mēs esam sarunu par klimata pārmaiņu politiku periodam pēc 2012. gada pašā sākumā. ES galvenā loma klimata pārmaiņu jautājumā būs izšķiroša, lai nodrošinātu to, ka šis dialogs turpinās un gūst pozitīvus rezultātus. Taču mums vienmēr ir jāpatur prātā, ka mūsu galvenā loma ir atkarīga no tām politikām un pasākumiem, ko mēs pieņemam ES, un ka šīs politikas un pasākumi ietekmē mūsu galveno lomu. Klimata politiku ieviešana ES un ātra pasākumu projekta klimata un enerģijas jomā apstiprināšana turpinās būt izšķiroši svarīgas, ja mēs gribam saglabāt savu galveno lomu un virzīt starptautiskās pūles klimata pārmaiņu apkarošanas jomā uz sekmīgu nobeigumu.
Atļaujiet man vēlreiz uzsvērt, ka mēs ceram uz ilgstošu un ciešu sadarbību ar Parlamenta šajā procesā.
Priekšsēdētājs
. - Saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu es esmu saņēmis rezolūcijas priekšlikumu, kas noslēdz šīs debates.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks rīt, 2008. gada 31. janvārī.
Rakstiski paziņojumi (142. pants)
Sebastian Valentin Bodu  
rakstiski. - (RO) Nesen mēs esam saņēmuši dokumentu par klimata pārmaiņām, kuras mēs visi varam sajust. Dokuments ar nosaukumu "Necīnies, bet pielāgojies - mums ir jāpārtrauc veltīgie mēģinājumi apkarot klimata izmaiņas” ir nosūtīts kā atklāta vēstule ANO Ģenerālsekretāram.
Kā noprotams no dokumenta virsraksta, 100 speciālisti mudina mūs pieņemt klimata pārmaiņas nevis padodoties, bet izrādot entuziasmu, pārliecinot, ka CO2 ir ļoti vajadzīgs fotosintēzei.
Es neesmu ne ķīmiķis, ne biologs, bet es nespēju ignorēt dramatiskās klimata pārmaiņas, kas notiek pēdējos gados. Es nevaru nepamanīt, ka mums vairs nav četri, bet ir tikai divi gadalaiki. Es nevaru samierināties ar domu, ka pēc desmit gadiem man būs jāslēpo telpās pa 100 jardu garu nogāzi. Es nevaru pieņemt domu, ka aiz bailēm no ādas vēža drīkstu sauļoties tikai no 5 līdz 7 rītā. Tāpēc es sev saku - mani mazāk interesē fotosintēze, bet es vēlos slēpot, sauļoties un dzīvot normālu dzīvi.
Gyula Hegyi  
rakstiski. - (HU) Apvienoto Nāciju Organizācijas organizētajām sarunām Bali par klimata jautājumiem nebija konkrētu rezultātu, tas pavēra iespēju jaunam, globālam līgumam par klimatu pēc 2012. gada. Diemžēl vislielākie izmešu radītāji, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis un Ķīna, joprojām nevēlas iesaistīties šajā procesā, kas ir svarīgs zemes nākotnei. Analizējot līdz šim notikušos sagatavošanās pasākumus Amerikas prezidenta vēlēšanām, mēs tomēr varam cerēt, ka uzvarēs kandidāts, kas jūtas atbildīgs par mūsu planētas nākotni atšķirībā no pašreizējās administrācijas. Ja Amerikas Savienotās Valstis paraksta līgumu par klimatu, tad, iespējams, būtu vieglāk pārliecināt to izdarīt arī Ķīnu. Protams, mēs nedrīkstam aizmirst, ka Eiropa ir lielākā Ķīnas produktu patērētāja, līdz ar kā pircēji arī mēs esam līdzvainīgi pie Ķīnas siltumnīcefekta gāzu emisijām.
Eiropas Savienības pārstāvji Bali savos paziņojumos runāja par siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 25-40 %. Pagājušā gadā Eiropas Parlaments nobalsoja par 30 % lielu emisijas samazināšanu. Pēdējā Komisijas ziņojumā tomēr ieteikta samazināšana par tikai 20 % līdz 2020. gadam. Būtu ieteicams saskaņot šos mērķus, atbalstīt gan iekšēji, gan ārēji vienus un tos pašus mērķus, un es no savas puses ieteiktu atbalstīt ambiciozāko mērķi - gāzu emisijas samazināšanu par 30 %.
Daciana Octavia Sârbu  
rakstiski. - (RO) Bali konferences noslēgumā tika pieņemts plāns drošai nākotnei saistībā ar klimata pārmaiņām, kas nozīmē jaunu pārrunu procesu, kura pabeigšanas laiks ir 2009. gads, tam sekos pārrunu atsākšana par globālo sasilšanu pēc 2012. gada, kad beigsies Kioto protokola pirmais posms.
Konferences rezultāts bija galvenie lēmumi atbilstoši plānam: Pielāgošanas fonds, zaļo tehnoloģiju nodošana no bagātajām valstīm uz nabadzīgākajām, pasākumi, lai samazinātu gāzu emisiju, kas rodas no mežu izciršanas un mežu deģenerācijas jaunattīstības valstīs. Cīņai ar mežu izciršanu ir būtiska prioritāte Eiropas vides aizsardzības politikā, un saskaņota darbība dalībvalstu vidū palīdzēs cīnīties ar globālo sasilšanu.
Tā ir daudzsološa zīme, ka Bali Rīcības plānā iekļautas stratēģijas vides katastrofu apturēšanai un līdzekļi, kā risināt zaudējumus un kaitējumu, kas saistīts ar klimata izmaiņām jaunattīstības valstīs. Eiropas Savienībai ir bijusi būtiska loma veiksmīgas šīs konferences norisē, nodrošinot, ka tiek ņemti vērā jaunākie Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes zinātnieku ieteikumi.
Csaba Sándor Tabajdi  
rakstiski. - (HU) Es atbalstu kompromisu, kas tika panākts Bali klimata aizsardzības samitā, un EP Klimata pārmaiņu komisijas lēmu, kas saistīts ar šo jautājumu.
Pēc manām domām, Bali kompromiss ir liels sasniegums, jo tā puses vienojās par uzdevumu pārrunāt jaunu klimata pārmaiņu pasākumu, kas aizvietotu Kioto protokolu, kurš beigsies 2012. gadā. Tajā pašā laikā pirmo reizi jaunattīstības valstis un Amerikas Savienotās Valstis arī ir apņēmušās mazināt klimata izmaiņu ietekmi.
Ungārijas nostāja ir tāda pati kā citām ES dalībvalstīm. 2007. gada martā Eiropas Padome nolēma samazināt siltumnīcas efektu radošās gāzes par 20 % līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Lai sasniegtu šo ambiciozo mērķi, Eiropas Komisija sagatavoja plānu klimata aizsardzībai un atjaunīgās enerģijas izmantošanas iespējām, tādējādi rādot piemēru citām rūpnieciski attīstītajām valstīm.
Es ceru, ka Eiropas Parlamenta Lauksaimniecības un lauku teritoriju attīstības komitejas vakar pieņemtais ziņojums par ilgtspējīgiem lauksaimniecības un biodegvielas resursiem, arī dos savu ieguldījumu cīņā pret klimata pārmaiņām.
Es vēlētos pievērst uzmanību tam, ka klimata izmaiņas jau ir reāla problēma Ungārijā, jo pārtuksnešošana apdraud reģionu starp Danubi un Tizu. Vides un sociālo darbību izraisītā erozija Homokhātšāgas zonā ir jāaptur, jo tā var palielināt aptuveni 800 000 cilvēku eksistences apdraudējumu.
Mums ir jāaptur Homokhātšāgas pārtuksnešošanās!
(Sēde tika pārtraukta plkst. 20.40 un atsākta 21.00)
