3. Somālija (debates) 
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir debates par sešiem rezolūcijas priekšlikumiem par Somāliju.
John Bowis  
autors. - Priekšsēdētājas kundze, vairāku paaudžu garumā cilvēki no Somalilendas un Somālijas ir devušies uz manu vēlēšanu apgabalu, Londonu. Viņiem ir senas tradīcijas darbā Lielbritānijas Tirdzniecības flotē (British Merchant Navy) un naudas sūtīšanā atpakaļ uz mājām. Strādājot Lielbritānijas parlamentā, es biju līdzpriekšsēdētājs Lielbritānijas un Somālijas Apvienoto partiju grupā. Reizēm mēs risinājām problēmas, bet reizēm - privātus jautājumus utt. Šo privāto jautājumu bija ļoti daudz. Somālieši bija lieliski cilvēki, bet viņiem nācies dzīvot ne īpaši lielisku līderu vadībā.
Patlaban situācija kļuvusi vēl sliktāka. Valsts ir cietusi neveiksmi. Valstī ir vieni no sliktākajiem veselības rādītājiem pasaulē. Tās iedzīvotāji saskaras ar vardarbību ik dienas, turklāt bērnu un jauno māmiņu nāves līmenis pastāvīgi paaugstinās. Viņi ir iesaistīti Etiopijas un valdības bruņoto spēku un tiesu varas milicijas sadursmēs. Tādēļ šodien šis jautājums ir iekļauts darba kārtībā. Mēs varam redzēt, cik drausmīgi tagad ir dzīvot Somālijā. Mēs varam redzēt kliedzošo nepieciešamību pēc humānās palīdzības, bet piegādāt to tur mēs nespējam. Mēs varam redzēt, ka ir vajadzīgi miera uzturēšanas spēki, un mēs atzinīgi vērtējam Āfrikas Savienības solījumus, bet mēs nevērtējam atzinīgi tās pašreizējo darbību. Tā nesaskan ar solījumiem.
Patlaban tur atrodas tikai Ugandas bruņotie spēki. Tikmēr, kamēr netiks iesaistīti apsolītie 8 000 bruņoto spēku karavīri, etiopieši nepametīs šo teritoriju. Mums jāsaprot, kā panākt, ka cilvēki sāk runāt - neatkarīgi no savas valsts robežām un dažiem mūsu tradicionālajiem aizspriedumiem; ja cilvēki nerunā, tad nav stabilitātes, bet ja tās nav, tad šai valstij nav arī nākotnes. Ja valstij nav nākotnes, tad bojā ies vēl vairāk cilvēku. Mēs par to nebūsim atbildīgi, bet šādas attīstības novēršanā mums nebūs bijusi nekāda nozīme.
Raül Romeva i Rueda  
autors. - (ES) Priekšsēdētājas kundze, es arī noteikti vēlos uzsvērt šīs rezolūcijas nozīmi, jo īpaši saistībā ar šī rīta debatēm. Mēs runājam tieši par to, kā risināt nestabilu valstu situāciju. Somālija nav tikai nestabila valsts; patiesībā tā ir nefunkcionējoša valsts.
Tomēr saistībā ar šo jautājumu mēs nedrīkstam aizmirst, kā to norādīja J. Bowis, ka ārkārtīgi lielo vardarbību, kas patlaban ir šajā valstī, galvenokārt veicina nepārtrauktā ieroču - galvenokārt vieglo ieroču un munīcijas - ievešana no citām šī reģiona valstīm un daudzos gadījumos no Rietumu valstīm, arī Eiropas Savienības.
Tādēļ mēs nedrīkstam aizmirst, ka, tāpat kā saistībā ar reaģēšanu uz Somālijas situācijas pašreizējām tūlītējām sekām, mēs arī esam atbildīgi par šo situāciju, un ja mēs runājam par pienākumu un atbildību nodrošināt aizsardzību, ko mēs arī darījām šāda veida debatēs, mums jāuzņemas atbildība arī par profilaksi, piemēram, kontrolējot ieroču eksportu.
Ana Maria Gomes  
autore. - (PT) Vakar Mogadišā notika kūdīšana, aicinot uzbrukt Āfrikas Savienības spēkiem - tādi ir šīs traģēdijas mērogi un tā ir zaudētā kontrole, kas sagrauj Somāliju un rada uzliesmojumus visā Āfrikas ragā. Eiropas Savienībai steidzami jāizdara spiediens uz visām konfliktā iesaistītajām pusēm, lai tās uzņemtos saistības attiecībā uz nacionālās samierināšanas visaptverošo procesu, kas nodrošinātu iespēju risināt politiskos jautājumus jau krīzes sākumā. Pārejas posma valdība saglabāsies kā fikcija, ja tā arī turpmāk neko nedarīs, lai aizsargātu civiliedzīvotājus un atvieglotu humāno palīdzību.
Saskaņā ar pēdējo ANO ziņojumu ieroču pieplūdums Somālijā ir lielāks nekā jebkad. Ir svarīgi, lai tās valstis un izplatītāji, kas pārkāpj 1992. gadā noteikto ieroču embargo, tiktu apturēti un saukti pie atbildības. Visbeidzot, steidzami ir jāstiprina Āfrikas Savienības miera uzturēšanas spēki, bet Etiopijas bruņotajām vienībām ir jāaiziet no šīs teritorijas. Ir jāatzīst, ka Etiopijas iejaukšanās, ko izprovocējusi G. Bush administrācija, pasīvi līdzdarbojoties arī Eiropas Savienībai, nav Somālijā nodrošinājusi mieru vai pārvaldību vai vismaz palīdzējusi apkarot terorismu. Tā ir radījusi vienīgi lielākas ciešanas, nabadzību un nāvi cilvēkiem visā šajā reģionā.
Marcin Libicki  
autors. - (PL) Priekšsēdētājas kundze, šodien mēs runājam par traģēdiju, kas piemeklējusi Somāliju. Vispārēji ir pateikts, ka šādā gadījumā var izmantot trīs veida intervences pasākumus - diplomātisko spiedienu, ekonomisko embargo un vajadzības gadījumā bruņotu iejaukšanos. Tomēr ir vēl ceturtā iespēja, ko mēs neesam pieminējuši, proti, ES valstīm sākumā jālikvidē tās iespējas, kas ļauj pseidouzņēmējiem uzpirkt dažādu postkoloniālo valstu birokrātus, kuri šādā situācijā uzsāk pilsoņu karus, bieži vien rīkojoties šo pseidouzņēmēju interesēs.
Ļaujiet man piebilst vēl kaut ko par to pašu jautājumu, par ko izteicās R. Romeva i Rueda un A. M. Gomes - protams, šajās valstīs, arī Somālijā, izmantotie ieroči tiek ražoti tā sauktajās demokrātiskajās valstīs un no tām arī eksportēti; tās ir ekonomiski attīstītas valstis. Valstīm šajā pasaules reģionā jāizdara jo īpaši liels spiediens uz saviem ieroču ražotājiem un pseidouzņēmējiem, lai nodrošinātu, ka tie neizprovocē un nepiedalās ļaunākajās katastrofās, kas patlaban piemeklē mūsu planētu.
Marios Matsakis  
autors. - Priekšsēdētājas kundze, Eiropas Parlamenta un ANO rezolūcijās jautājums par Somāliju ir ietverts arī iepriekš. Diemžēl situācija Somālijā nav uzlabojusies, un ieilgušais iznīcinošais pilsoņu karš turpinās tikpat lielos apmēros. Šī kara radītās traģiskās cilvēku ciešanas turpinās - simtiem tūkstošu bēgļu ir nonākuši nabadzībā, tūkstošiem bērnu dzīvo badā un mirst, turklāt šajā reģionā izplatās tādas infekcijas slimības kā holera un hepatīts. Valsts atrodas bezcerīgā situācijā, kur dominē anarhija un džungļu likumi.
Šajā kopīgajā rezolūcijas priekšlikumā, tāpat kā iepriekšējos priekšlikumos, mēs nākam klajā ar vairākiem derīgiem ieteikumiem, piemēram, izbeigt visas ārvalstu, galvenokārt Etiopijas un Eritrejas, militārās intervences Somālijā, un pilnībā ieviest ieroču embargo pret Somāliju, kas, lai arī ieviests pirms 15 gadiem, diemžēl nav kļuvis patiesi efektīvs.
Mēs arī aicinām aizsargāt preses brīvību, stingri nosodot Somālijas valdības sistemātisko plašsaziņas līdzekļu ietekmēšanu un tās kaunpilno neveiksmīgo izmeklēšanu saistībā ar to žurnālistu slepkavībām, kuri savās reportāžās kritizēja valdību.
Mēs nākam klajā ar šiem aicinājumiem, apzinoties, ka to ņemšana vērā ir patiešām maz ticama. Tomēr mums neatlaidīgi jāturpina cerēt, ka varbūt veselais saprāts un humānā attieksme beidzot gūs virsroku un Somālijas iedzīvotāji beidzot piedzīvos mierīgākas un laimīgākas dienas.
Erik Meijer  
autors. - (NL) Priekšsēdētājas kundze, kopš 1991. gada Somālija vairs nefunkcionē kā valsts, vismaz tādā ziņā, ka tā vairs nav kādreizējās Itālijas kolonijas teritorija. Vienīgi ziemeļos bijušā Lielbritānijas kolonija Somalilenda ir tāda kā valsts, tomēr tā nav atzīta starptautiskā līmenī.
Šo valsti ir ieņēmuši daudzi militāristi, kuri savā starpā gan cīnās, gan sadarbojas. Kaimiņvalsts Etiopijas armija ir sevi iecēlusi par kopējo aizstāvi. Islāma tiesu savienība, no otras puses, ir viņu kopējais ienaidnieks, kas vēlas atkal apvienot Somāliju, pamatojoties uz tradicionālajiem islāma noteikumiem bez militāristu iejaukšanās.
Visi līdz šim īstenotie mēģinājumi izveidot vispāratzītu vienotu valdību un palīdzēt Somālijai kā valstij atjaunot savu darbību ir bijuši neveiksmīgi. Komisijas finanšu atbalsts pārejas posma federālajām iestādēm, kas tika ieviests 2004. gadā, tolaik šķita pamatots, bet rezultātā Eiropas Savienība tika apsūdzēta par iesaistīšanos bruņotajos konfliktos un tādējādi sadarbošanos ar Etiopiju, nostājoties pret tiem spēkiem, kas vēlētos ieviest stingru islāma režīmu.
Šādu Eiropas politiku, lai arī cik labi nodomi tai būtu, nevar veiksmīgi īstenot bez Somālijas iedzīvotāju atbalsta. Tāpēc ir labi, ka rezolūcijas priekšlikumā, par kuru mēs drīzumā balsosim, izteikts aicinājums izbeigt visas ārvalstu militārās intervences, kā arī risināt dialogu un panākt izlīgumu vietējā līmenī.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Priekšsēdētājas kundze, kopš Siad Barre režīma gāšanas 1991. gadā, Somālijā nav bijusi valdība, kas funkcionētu pareizi. Iekšējo situāciju nosaka haoss un anarhija. Pēc konflikta starp Islāma tiesu savienības nemierniekiem un pagaidu valdības bruņotajiem spēkiem 850 000 cilvēku ir kļuvuši par bezpajumtniekiem, turklāt daudzi ir gājuši bojā.
Situācija Somālijā ir dramatiska. Holēra izplatās visā reģionā, vairāk nekā 1,5 miljoniem cilvēku ir vajadzīga steidzama medicīniskā palīdzība, un desmitiem tūkstošu bērnu cieš no nepietiekama uztura. Pastāv reāls risks, ka šis konflikts var izraisīt nestabilitāti visā reģionā. Vēl lielākas bažas rada tas, ka līdz šim, darbojoties kā starpniekiem, no Āfrikas Savienības apsolītajiem 8 000 karavīriem ir izdevies nosūtīt tikai 1 600.
Tāpēc Āfrikas Savienībai, Amerikas Savienotajām Valstīm un ANO ir jāpalielina humānā un loģistikas palīdzība somāliešiem, kā arī jāpalielina diplomātiskie centieni, kuru mērķis ir paātrināt miera atjaunošanas procesu un izveidot stabilu valdību, 2009. gadā noorganizējot brīvas vēlēšanas.
Leopold Józef Rutowicz
Priekšsēdētājas kundze, Somālija atrodas Somālijas pussalā, kas zināms kā Āfrikas rags, un tā ir etniski un reliģiski homogēna valsts. Somālieši ir 97 % no visiem iedzīvotājiem, un gandrīz 100 % iedzīvotāju praktizē islāmu.
Pateicoties saviem dabas resursiem, šai valstij bija visi nosacījumi, kas vajadzīgi, lai Somālijas Republikā, ko izveidoja 1960. gadu sākumā, nodrošinātu ekonomisko attīstību un pieklājīgus pilsoņu dzīves apstākļus. Diemžēl valsts apvērsums, pilsoņu karš un politiskā virziena maiņa, cilšu sadalīšanās un ar talibu kustību saistītās Islāma tiesu savienības iesaistīšanās cīņā par varu - tas viss Somālijas tautai radīja elli zemes virsū.
Kā mēs varam palīdzēt šiem cilvēkiem? Somālijas jautājuma risinājums ir saistīts ar ANO un Āfrikas Savienību. Āfrikas labā Āfrikas Savienībai ir jāpastiprina sava politiskā un militārā darbība, lai aizsargātu cilvēkus un izveidotu tādus apstākļus, kas nepieciešami saistībā ar absolūti svarīgo humāno palīdzību, ko sniegtu ANO un Eiropas Savienība. Somālijas situācijā debates par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas šajā valstī notiek masveidā, neko neizmainīs. Ir vajadzīga tāda darbība, ko atbalstītu Eiropas Savienība.
Danuta Hübner
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, es pilnībā piekrītu J. Bowis, ka cerība pastāvēs tikmēr, kamēr vien cilvēki runās par šo jautājumu. Mēs uzskatām, ka šis Somālijas trauksmes signāls ir izskanējis ļoti savlaicīgi, jo patlaban situācija ievērojami apdraud mieru un drošību ne tikai šajā reģionā, bet arī plašākā teritorijā. Tā arī rada milzīgas ciešanas Somālijas iedzīvotājiem.
Kā jau zināt, Eiropas Savienība ir uzņēmusies vadošo lomu Somālijas miera nostiprināšanas procesā un pārejas posma federālo iestāžu izveidē. Mēs vienmēr esam tiekušies pēc politiskiem risinājumiem, kuros ietvertu visas Somālijas partijas, turklāt komisārs Louis Michel vadīja miera misiju, lai izglābtu miera procesu pirms Etiopijas intervences 2006. gada decembrī, un sniedza lietderīgu ieguldījumu, ES palīdzību sasaistot ar Āfrikas Savienības miera misiju Somālijā un patiesa Nacionālo samierināšanas kongresa darbības uzsākšanu.
Somālijā humanitārā katastrofa kļūst aizvien plašāka un humānās palīdzības iespējas samazinās, tostarp tiek īstenoti bargi pasākumi pret neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistiem, kuri tiek nogalināti pasūtījuma slepkavībās. Patlaban Somālijas dienvidos un centrālajā daļā humanitārās katastrofas apmēri ir sasnieguši satraucošus apmērus. Humānā palīdzība ir nepieciešama aptuveni 1,5 miljonam cilvēku; no tiem vairāk nekā 730 000 ir valsts iekšienē pārvietotās personas, no kurām viena trešā daļa ir pakļautas ārkārtīgi lielam riskam. Pēdējo divu nedēļu laikā aptuveni 173 000 Mogadīšas iedzīvotāju ir pametuši pilsētu, bēgdami no vardarbības.
Vēlos jūs informēt arī par to, ka, reaģējot uz pašreizējo humanitāro krīzi, Komisijas Humānās palīdzības birojs (ECHO) kopā ar partneriem strādā pie tā, lai sniegtu palīdzību 1,5 miljonam cilvēku, vietējiem iedzīvotājiem, valsts iekšienē pārvietotām personām un uzņemošajām kopienām nodrošinot ūdens, sanitāro procedūru, pārtikas, medikamentu, kā arī lopkopībai un iztikai paredzētā atbalsta pieejamību. Lai sniegtu palīdzību Somālijai, šogad tas piešķīris līdz šim vislielāko budžetu, kas sasniedz 20 miljonus eiro.
Mūs ļoti uztrauc pašreizējā drošības situācija Mogadīšā un citos reģionos Somālijas dienvidu un centrālajā daļā. Nemiernieku operācijas paplašinās, un pēdējo nedēļu laikā visas iesaistītās puses ir ievērojami palielinājušas savus militāros resursus. ES ir apņēmusies izmantot daudzpusēju pieeju, kas ir saistīta ar atbalstu visaptverošai drošības stratēģijai, ietverot pamiera procesa nostiprināšanu un Āfrikas Savienības misijas izvietošanu Somālijā, kas veicinātu Etiopijas spēku atkāpšanos un sekmētu valdības pārstāvja un premjerministra iecelšanu, iesaistot un pārliecinot opozīciju, lai veicinātu tās iesaistīšanos atlikušajā pārejas periodā līdz 2009. gada vēlēšanām. ES arī mudinās visas partijas ievērot galvenās cilvēktiesības un starptautiskās humanitārās tiesības.
Visbeidzot, mums jāņem vērā krīzes reģionālās dimensijas un jāuzsāk sadarbība ar Etiopiju un Eritreju, kuras Somālijā izcīna savu karu, kas var izprovocēt konfliktu par šo valstu robežām. Komisija ir iecēlusi ES īpašo sūtni Somālijā un turpina izstrādāt priekšlikumus par ES rīcību Vispārējo lietu un ārējo attiecību Padomē. Tā joprojām ir apņēmusies cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu, lai apturētu vardarbību un saistībā ar šo krīzi rastu politisku risinājumu.
Priekšsēdētāja
M. Matsakis runās par procedūras jautājumu.
Marios Matsakis
Priekšsēdētājas kundze, pirms mēs turpinām ar balsojumu, kā to nosaka procedūra, es vēlreiz atzīmēju, ka šajā plenārsēžu zālē nav pārstāvēta Padome. Tā jau ir kļuvusi par pastāvīgu praksi un, iespējams, kaut kas būtu jādara šīs lietas sakarā.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Debašu noslēgumā notiks balsošana.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Glyn Ford
Situācija Somālijā atspoguļo sabrukušas valsts un neveiksmīgas ekonomikas modeli. Valstī nav bijusi funkcionējoša valdība kopš Said Barre režīma gāšanas 1991. gadā, kas noveda pie anarhijas, bandītisma un cīņām klanu starpā.
Nesenās cīņas starp Islāma tiesu savienību un sabiedrotajiem Etiopijas un pārejas perioda federālās valdības bruņotajiem spēkiem ir radījušas situāciju, kad pārvietoti vismaz 100 000 cilvēku, kurus apdraud bads. Turklāt aizvien sliktākā drošības situācija Mogadīšā liedz starptautiskajām nevalstiskajām organizācijām atrisināt šo humanitāro katastrofu, kas vēršas plašumā.
Es atzinīgi vērtēju Āfrikas Savienības centienus izveidot miera uzturēšanas spēkus, lai sekmētu nacionālo samierināšanu, tomēr patlaban ir nosūtīti tikai 20 % no apsolītajiem 8 000 karavīriem. Āfrikas Savienībai ir jāpilda savas saistības. Tomēr savi centieni jāpalielina arī Eiropas Savienībai, lai nodrošinātu politisku, finansiālu un loģistikas atbalstu.
Starptautiskajai sabiedrībai, arī Eiropas Savienībai, ir jāsniedz lielāka humānā palīdzība pārvietotajām personām. Tomēr galīgais risinājums, lai atjaunotu funkcionējošu valdību Somālijā, nozīmē, ka Starptautiskajai Somālijas kontaktgrupai, kurā piedalās Āfrikas Savienība, Apvienoto Nāciju Organizācija, ES un ASV, jāsadarbojas ar Somālijas pārstāvjiem, lai atbalstītu Pārejas posma federālās hartas īstenošanu un iestāžu izveidi.
