Inficēšanās ar entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” uzliesmojums ES dalībvalstīs (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par inficēšanās ar entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” uzliesmojumu ES dalībvalstīs.
John Dalli
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos visiem pateikties par šo iespēju sniegt jums informāciju attiecībā uz notikumiem, kas saistīti ar Escherichia coli uzliesmojumu.
Mani māc lielas bažas saistībā ar šo smago problēmu, ko Eiropas iedzīvotājiem ir radījuši nāves un saslimšanas gadījumi no šīs pārtikas produktos sastopamās epidēmijas, un es vēlos izmantot iespēju, lai vēlreiz paustu līdzjūtību cietušajiem.
Šajā saistībā man jāatzīmē, ka situācija joprojām attīstās. Pašlaik ir zināmi jau 1672 Šigas toksīnu izdalošās Escherichia coli gadījumi, un vismaz 661 cilvēkam ir izveidojušās nopietnas komplikācijas. Saskaņā ar jaunāko informāciju šis uzliesmojums ir atņēmis dzīvību 21 cilvēkam Vācijā un vienam cilvēkam Zviedrijā. Sporādiski gadījumi reģistrēti 11 citās dalībvalstīs. Arī Šveicē ir reģistrēti 15 gadījumi, savukārt 4 gadījumi reģistrēti Amerikas Savienotajās Valstīs. Slimības epicentrs joprojām ir Hamburgas apkārtne Vācijas ziemeļos. Lielākā daļa gadījumu, kas reģistrēti ārpus Vācijas, ir saistīti vai nu ar ceļojošiem Vācijas pilsoņiem, vai ar personām, kuras bija apmeklējušas minēto Vācijas daļu. Ko dara Eiropas Komisija, lai risinātu šo uzliesmojumu?
Pirmkārt, mēs esam nekavējoties mobilizējuši visus mūsu tīklus, kas atbildīgi par krīžu pārvaldību. Tīkli katru dienu sazinās, un tas nodrošina savlaicīgu informācijas apmaiņu un sekmē ātru reaģēšanu. Komisijai gandrīz katru dienu ir tikšanās ar valstu veselības iestādēm un pārtikas nekaitīguma iestādēm, lai apspriestu uzliesmojuma attīstību, skarto cilvēku ārstēšanu un veselības pasākumus, kas piemēroti, lai novērstu infekciju. Agrās brīdināšanas un reaģēšanas sistēma un ātrās brīdināšanas sistēma pārtikas un barības jomā ir nodrošinājušas stabilu pamatu informācijas apmaiņai.
Otrkārt, mēs esam lūguši Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram (ECDC) veikt zinātnisku riska novērtējumu, ko regulāri atjauninātu atbilstīgi situācijas attīstībai. Esam saskārušies ar ES mēroga gadījumu, kas ļaus dalībvalstīm izmantot vienādu pieeju uzliesmojuma izmeklēšanai. ECDC apkopo un salīdzina pacientu anketas uzliesmojuma izmeklēšanai. ECDC kopā ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi ir arī izstrādājis ieteikumus par profilakses pasākumiem, kas vērsti uz sabiedrību. Šie ieteikumi tagad ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē visās oficiālajās valodās.
Mēs esam pieprasījuši ECDC steidzami izveidot platformu labākās ārstēšanas prakses apmaiņai, iesaistot gan dalībvalstis, gan profesionālas sabiedrības. Mūsu pārtikas nekaitīguma ES references laboratorija Romā rekordīsā laikā izstrādāja metodi, kas samazina laiku, kāds vajadzīgs, lai noteiktu Escherichia coli baktēriju pārtikas produktos, no aptuveni sešām dienām līdz 48 stundām.
Visbeidzot, vēlos uzsvērt, ka ārkārtīgi svarīga ir sabiedrības attieksme. Šajā saistībā Komisija katru dienu sagatavo jaunāko informāciju, ko izplata ES Veselības drošības komitejas ziņotāju tīklā un starp pārtikas nekaitīguma iestādēm. Turklāt Komisija nemitīgi atjaunina informāciju tīmekļa vietnē, kas veltīta šim uzliesmojumam.
Es noteikti mudinu Eiropas Parlamenta deputātus atbalstīt šo uz zinātniskām atziņām balstīto paziņojumu sabiedrībai, lai samazinātu nevajadzīgas bailes un nostiprinātu mūsu kopējos centienus. Varat būt droši, ka Komisija, sadarbojoties ar minētajām aģentūrām, smagi strādā kopā ar dalībvalstu veselības un pārtikas nekaitīguma ministrijām, lai atbalstītu minēto ministriju centienus ierobežot šo uzliesmojumu.
Lai to paveiktu, mums aktīvi jāturpina izmeklēšana attiecībā uz inficēšanās avotu; šis darbs norisinās jau pašlaik. Veselības padomes sanāksmes laikā vakar es aicināju Vāciju nostiprināt uzraudzību, uzliesmojuma kontroles pasākumus un pasākumus, lai noteiktu uzliesmojuma avotu un apturētu infekcijas izplatīšanos. Es arī pieprasīju ātri risināt inficēšanās cēloņus. Vācijas iestādes pieņēma Komisijas priekšlikumu uz Vāciju nosūtīt pārtikas produktos sastopamu slimību epidemioloģijas ekspertus no Komisijas, ECDC un EPNI.
Svētdien, 5. jūnijā, eksperti sāka pildīt savu uzdevumu, proti, palīdzēt Vācijas iestādēm notiekošajā epidemioloģijas izmeklēšanā, rezultātu pārbaudē, kā arī atbalstīt izmeklēšanu par avota noteikšanu. Kā mēs visi zinām, Vācijas iestāžu sākotnējās aizdomas par to, ka no Spānijas ievestie gurķi ir inficēšanās cēlonis, nav apstiprinātas ar pieejamo testu rezultātiem.
Svētdien, 5. jūnijā, Vācijas iestādes paziņoja Eiropas Komisijai, ka, pamatojoties uz epidemioloģijas izmeklēšanām, tās uzskata, ka pupu asni ir iespējamais avots Escherichia coli uzliesmojumam, kas galvenokārt skāris Vācijas ziemeļu daļu. Informāciju nekavējoties nosūtīja dalībvalstīm, izmantojot ātrās brīdināšanas sistēmu pārtikas un barības jomā (RASFF).
Komisija cieši vēro visus jaunākos notikumus un pieņems lēmumu par atbilstīgu rīcību tiklīdz laboratorijas testi apstiprinās jebkādus epidemioloģiskus atklājumus. Pagaidām mūsu rīcībā vēl nav nekādu rezultātu.
Šeit es vēlos uzsvērt, ka dalībvalstu iestādēm ir ļoti svarīgi nesteigties ar informācijas sniegšanu par tādu infekcijas avotu, kas nav pierādīts ar bakterioloģisku analīzi, jo tas izplata nepamatotas bailes starp iedzīvotājiem visā Eiropā un rada problēmas mūsu pārtikas ražotājiem, kas pārdod pārtikas produktus ES un ārpus tās.
Šādas intensīvas izmeklēšanas laikā mums jābūt uzmanīgiem un mēs nedrīkstam izdarīt pāragrus secinājumus. Šajā saistībā es vēlos atsaukties uz jaunāko informāciju no Vācijas par aizdomām, ka asni varētu būt inficēšanās avots; informācijā tika norādīts, ka laboratorijas testi vēl nav pabeigti un ka tādēļ ir jāizvairās no pāragriem secinājumiem.
Tas parāda, ka dalībvalstīm ir svarīgi RASFF ievadīt stabilus un zinātniski pamatotus brīdinājumus un sākt RASFF darbību tad, kad tās ir pārliecinātas par zinātniskajiem pierādījumiem, kas ir brīdinājuma paziņojuma pamatā.
Jums jārīkojas ātri un izlēmīgi, lai saglabātu iekšējo tirgu. Ja mums tas izdosies, mēs varam no šīs krīzes mācīties un turpināt uzlabot savas sistēmas. Es visu laiku atkārtoju: mūsu sistēma darbojas. Mums ir jāmācās laika gaitā. Manuprāt, tas ir mūsu pienākums: būt elastīgiem un ātri pielāgot mūsu procesus un procedūras, lai reaģētu uz šādiem gadījumiem.
Koordinācija un skaidras norādes par sniedzamo informāciju un paziņojumiem joprojām ir pamatā mūsu spējai šādās situācijās rīkoties efektīvi. Mums ir šajā saistībā jāgūst pieredze.
Pirms beidzu runu, vēlos īsi izteikties par vēl diviem punktiem. Pirmais attiecas uz konkrētu produktu aizliegumu. Es vēlreiz vēlos uzsvērt, ka uzliesmojums ir ģeogrāfiski ierobežots teritorijā Hamburgas apkārtnē, tādēļ šobrīd nav nekāda iemesla piemērot šādus pasākumus Eiropas līmenī. Ņemot vērā iepriekš sacīto un turpmākos pasākumus, lai noteiktu avotu, mēs uzskatām, ka jebkāds produkta aizliegums būtu nesamērīgs pasākums.
Visbeidzot, mani arī uztrauc finansiālā ietekme, kāda šai krīzei ir uz lauksaimniekiem, it sevišķi dārzeņu audzētājiem. Tāpēc es cieši sadarbojos ar savu kolēģi komisāru Cioloş, lai risinātu problēmas, ar ko saskaras šī pilsoņu grupa, kuru arī ir skāris uzliesmojums. Patiesībā lauksaimniecības ministriem būs Padomes ārkārtas sanāksme šodien, lai risinātu jautājumu par Escherichia coli. Pēc debatēm es došos atpakaļ uz Briseli, lai kopā ar savu kolēģi komisāru Cioloş piedalītos šajā Padomes ārkārtas sanāksmē lauksaimniecības ministriem.
Turklāt mēs nemitīgi uzturam saziņu ar trešām valstīm, it sevišķi Krieviju, lai tās aicinātu atcelt aizliegumu, ko uzskatām par nesamērīgu. Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai sasniegtu kopēju mērķi: apturētu šo uzliesmojumu pēc iespējas ātrāk. Es varu apgalvot visiem skartajiem iedzīvotājiem, ka šāda situācija nav vietēja mēroga problēma, bet gan Eiropas līmeņa problēma.
(Aplausi)
Peter Liese
PPE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Es vēlos pateikties komisāram Dalli par to, ka vispirms viņš runāja par pacientiem. Es rīkošos tāpat. Simtiem cilvēku ir smagi slimi. Vācijas ziemeļos strādājošais medicīnas personāls ir uz sabrukuma robežas. Divdesmit divi cilvēki jau ir miruši. Vakar Padomē citas dalībvalsts, proti, Luksemburgas, pārstāvis sacīja, ka finansiālos zaudējumus var kompensēt, taču cilvēka dzīvību nevar. Tādēļ vispirms vēlos aicināt jūs būt saprotošiem saistībā ar brīdinājuma izdošanu, pat ja neesam 100 % pārliecināti, kas tieši ir avots, un ja mums ir tikai aizdomas, bet mēs vienalga publiskojam šo informāciju.
Protams, avots joprojām ir jāatrod. Es redzu, ka daudzi iestāžu darbinieki arī ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EPNI) atbalstu - vēlos sirsnīgi pateikties Eiropas iestādēm un komisāram Dalli par to, ka Eiropas Savienība palīdz izmeklēt šo jautājumu, - patiešām aktīvi strādā pie šīs lietas. Tomēr kā šā Parlamenta deputāts no Vācijas es nevaru sacīt, ka viss norit labi. Esam saskārušies ar dažām problēmām saistībā ar krīzes pārvaldību.
Piemēram, Hamburgas veselības senatore informēja sabiedrību - un tas bija pareizi, pat ja nebija pilnīgas pārliecības attiecībā uz Spānijas gurķiem. Uz Spānijas gurķiem atklāja entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” patogēnu, bet tam tur nebija jābūt. Pat Spānijas deputātiem tas ir jāsaprot. Tomēr viņa vispirms informēja sabiedrību un tikai pēc vairākām stundām vai pusi dienas viņa informēja Eiropas Komisiju un Spānijas iestādes. Tas bija nepieņemami. Šajā saistībā Vācijai ir iekšēji arī jāapsver, kā to labāk pārvaldīt. Tomēr kopā mums jākoncentrē uzmanība uz to, ka ienaidnieks neatrodas Spānijā vai Vācijā, bet drīzāk, ka īstā problēma ir patogēns, kas mums jāsāk kontrolēt un jāapkaro.
Mans pēdējais komentārs ir par to, ka pēdējā plenārsēdē mēs pieņēmām rezolūciju par izturību pret antibiotikām. Lai gan šis patogēns ne vienmēr ir jāārstē ar antibiotikām, problēma ir tāda, ka tas ir izturīgs pret daudzām bieži izmantotām antibiotikām. Tas ir jau sen ierosināts jautājums, kas mums tagad ir jārisina nopietnāk, jo nākamreiz varētu būt, ka patogēns būs jāārstē ar antibiotikām, taču, tā kā tas ir pret tām izturīgs, tas nebūs iespējams. Pie tā mums ir jāstrādā.
Linda McAvan
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, komisār! Jums taisnība, ka šis ir jautājums par sabiedrības veselību, un tas ir ļoti nopietns. Tagad mums ir jākoncentrē uzmanība uz saslimušo personu aprūpi un uz avota noteikšanu, taču pēc tam mums jādomā ilgtermiņā un jānoskaidro, kā varam novērst šāda uzliesmojuma atkārtošanos.
Pirms dažām nedēļām es tikos ar ASV Pārtikas un zāļu pārvaldes pārstāvi. Viņa man stāstīja par problēmām Amerikas Savienotajās Valstīs, kas saistītas ar Escherichia coli augļos un dārzeņos, un mēs apspriedām, ka Eiropas Savienībā tā nav bieži sastopama problēma. Tagad mums ir bijis šis uzliesmojums, tādēļ mums ir sev jāuzdod daži jautājumi. Vai vaina ir mūsu lauksaimniecības praksēs, kā nupat minēja Peter Liese? Vai vainojama intensīvā lauksaimniecība, augļu un dārzeņu audzēšana apkurināmās siltumnīcās? Vai arī pārmērīga antibiotiku izmantošana mājlopiem? Vai vainojama ir mēslošana? Vai precīzāki pārtikas produktu marķējumi palīdzētu mums ātrāk noteikt inficēšanās avotu? Es ievēroju, ka šodien šeit nav Padomes, taču Padome iebilst pret atbilstīgu izcelsmes valsts marķējumu uz mūsu pārtikas produktiem. Es ceru, ka tā turpmāk uzklausīs šīs debates.
Tātad, komisār, mums ir jāveic rūpīga izmeklēšana ilgtermiņā, un mums jāgūst pieredze, kas mums jāintegrē mūsu politikas virzienos. Šī Komisija un daudzi šā Parlamenta pārstāvji pārāk bieži runā par pārmērīgu regulējumu, bet - tāpat, kā tas bija banku gadījumā - man rodas jautājums: vai mēs tirgus un piegādes ķēžu vajadzības neizvirzām pāri sabiedrības aizsardzības un patērētāju vajadzībām? Ierastas darbības turpināšana nebūs atbilstīga šajā gadījumā. Nav normāli, ka Eiropas iedzīvotāji iegādājas salātus un rezultātā mirst; mums ir jāmaina politika, lai to risinātu.
Corinne Lepage
Priekšsēdētāja kungs, komisār! Paldies, ka vispirms runājāt par upuriem un par saslimušajiem cilvēkiem. Neapšaubāmi, ka pirmām kārtām mums ir jādomā par viņiem, kā arī par lauksaimniekiem, kas atrodas ļoti sarežģītā situācijā, kas ir absolūti saprotami.
Es gribu atzīmēt trīs punktus. Pirmkārt, mēs atbalstām piesardzības principu. Šajā gadījumā to piemēroja, tāpēc sūdzībām nav pamata, un acīmredzami būs jārisina sekas. Kā Liese kungs nupat norādīja, cilvēki nepārprotami ir svarīgāki par ekonomikas jautājumiem, ko var risināt jebkurā laikā. Diemžēl nāve ir neatgriezeniska.
Otrkārt, es pilnībā piekrītu McAvan kundzes nupat sacītajam par izsekojamības nozīmi. Šodien mēs runājam par marķējumiem. Mums noteikti jābūt vispusīgiem marķējumiem un jāspēj izsekot produktiem, lai mēs zinātu, kur ir to izcelsme.
Treškārt, runājot par būtiskāko šīs problēmas aspektu, mums ir jāatzīst, ka mēs visu nezinām un ka ir plaisas mūsu zinātniskajās zināšanās, kā arī, ka faktiski dažreiz mums nav pilnīgi nekādu datu. Mēs nevaram zināt visu. Mēs nevaram apstrīdēt tos, kuri ir pieņēmuši lēmumus, un tajā pašā laikā uzskatīt, ka mums ir jānogaida. Šādā gadījumā priekšroka jādod piesardzības principam.
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es arī vēlos izteikt līdzjūtību tiem, kurus skāris šis uzliesmojums. Runājot par uzliesmojuma upuriem: mirušos atgriezt nevar. Mēs, iespējams, varam izlabot pamatā esošo situāciju ilgtermiņā, taču tas parāda, cik nepareizi ir izdarīt pāragrus secinājumus. Es izprotu Spānijas dusmas un to, kuri ir pazaudējuši savas darījumu iespējas, dusmas - ja tādas ir, un esmu drošs, ka ir. Mēs varbūt varam kaut ko darīt, lai to kompensētu, bet mēs nevaram atgriezt mirušos.
Mums no šīs pieredzes ir jāmācās un ir jānodrošina, ka nākotnē mums ir stabils pamats reaģēšanai, kā sacīja komisārs. Mums ir pēc iespējas ātrāk jārod risinājums pašreizējai situācijai un ilgtermiņā jāuzlabo mūsu reaģēšanas mehānismi šādās situācijās.
Man šķiet, ka ir ļoti viegli pēc notikušā runāt par to, ko varēja vai vajadzēja darīt, vai ko mēs neizdarījām, taču tagad, izmantojot šo pieredzi, mēs varam ieviest mehānismus, lai nodrošinātu, ka tas vairs nekad neatkārtojas. Komisāram ir taisnība. Mums no šīs situācijas ir jāmācās. Vienmēr ir jāmācās no savām kļūdām. Ja kļūdas ir pieļautas, izlabosim tās un nodrošināsim, ka tās nekad neatkārtojas.
Rebecca Harms
Priekšsēdētāja kungs, komisār! Jūs pareizi sacījāt, ka ir pārāk daudz nāves gadījumu un pārāk daudzcilvēku ir saslimuši entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” patogēna dēļ, un, manuprāt, situācija, kurā atrodamies, arī parāda, ka ne Vācija, ne Eiropas Savienība nav gatavas šādam entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojumam.
Vienkāršs salīdzinājums ar dažām citām valstīm skaidri parāda, ka situācija varētu būt labāka. Es vēlreiz vēlos atsaukties uz Amerikas Savienoto Valstu piemēru. Kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem šajā valstī ir veikti lieli centieni pētniecības jomā, ir piemērots ziņošanas pienākums un ir izveidota centralizēta slimību kontroles iestāde Atlantā, kurai ir plašas pilnvaras, lai tieši iejauktos šādas epidēmijas gadījumā. Savukārt Vācijā ir divas federālās ministrijas, kas ir atbildīgas, un šīs ministrijas acīmredzot nevarēja vienoties, kam jāuzņemas atbildība. Mums ir arī reģionālās ministrijas, kas vēlas uzņemties atbildību un kam tā ir jāuzņemas, bet kam nepārprotami jau ir pārāk daudz pienākumu. Mums ir komunikācijas problēmas starp laboratorijām un politiķiem. Tādējādi nav nekādas skaidrības, kad zinātnei būtu jāiejaucas, kad ir jāpaziņo slimību kontroles pasākumi un kad ir jāīsteno politiskā rīcība.
Es saprotu, kādēļ ministre, saņemot informāciju, ka inficēšanās avots ir gurķi, izdeva attiecīgu brīdinājumu, bet kā tad paliek ar detalizētu koordināciju? Kur ir patiesā lēmumu pieņemšanas iestāde? Man šķiet - un es saku to ar lielu piesardzību - ka rīcība pupu asnu gadījumā bija tikpat pāragra kā gurķu gadījumā. Starp zinātniskiem atklājumiem un politisko rīcību ir pretruna.
Atgriežoties pie tā, kas mums jāpaveic: mums jānosaka ziņošanas pienākums visā Eiropā, jānorīko centrālās laboratorijas un jāizveido centrālā iestāde Eiropas Savienībā ar lēmumu pieņemšanas pilnvarām šādu slimību uzliesmojumu gadījumos. Es domāju, ka tāda rīcība būtu piemērota.
Esmu ļoti pateicīga Liese kungam, ka viņš pieminēja antibiotiku problēmu. Arī šis jautājums ir problēma, kuru jau zinājām. Tomēr, tā kā mēs izvairāmies no debatēm ar medicīnas nozari, farmācijas nozari un mājlopu intensīvās audzēšanas nozari - kurās ir daudzi neatrisināti jautājumi - mēs nerīkojamies tik saskaņoti, cik saskaņoti mums būtu jārīkojas, lai risinātu jautājumu par izturību pret antibiotikām. Entero-hemorāģiskā baktērija "Escherichia coli” un izturība pret antibiotikām ir divas lielas problēmas.
Sabine Wils
Priekšsēdētāja kungs! Entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” epidēmija atklāj rūpnieciskās pārtikas ražošanas sistēmas nepilnības ES liberalizētajā iekšējā tirgū. Kad peļņa kļūst svarīgāka par veselības aizsardzību, cieš pārtikas kvalitāte un pārtikas nekaitīgums. Līdz šim Vācijā entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” patogēna dēļ ir miruši vismaz 22 cilvēki un ir jau vairāk nekā 1500 inficēšanās gadījumu. Vairāk nekā 600 pacientiem atklāja bīstamo hemolītiski urēmisko sindromu (HUS), kas var izraisīt neiroloģiskus traucējumus.
Lai gan ir pagājušas vairāk nekā divas nedēļas, joprojām nav skaidrs šīs dzīvībai bīstamās epidēmijas avots. Ja pārtikas produktu ražošana notiktu reģionāli, būtu vieglāk noteikt infekcijas avotu un epidēmijas ietekme būtu ierobežotāka. Garo transporta ceļu un anonīmo ražošanas apstākļu dēļ ir ļoti sarežģīti izsekot pārtikas izcelsmei. Tomēr pārtikas izcelsmes izsekojamība ir būtiska, lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu. Patērētājiem ir tiesības zināt, kur pārtika ir ražota un no kurienes tā nāk.
Vācijas federālā valdība rīkojās absolūti nepareizi saistībā ar entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” epidēmiju. Reģionālo un federālo kompetenču jomu sajukumā krīzes pārvaldība tika atstāta novārtā. Uzraudzības iestādes nebija gatavas šādai situācijai.
Mums vajadzīgas radikālas izmaiņas lauksaimniecības politikā. Mūsu pārtikai jābūt nekaitīgai. Tomēr lauksaimniecības produktu ražotāji arī ir jāaizsargā pret nenosakāmiem finanšu riskiem. Lauksaimniecības un lauku apvidu veicināšanas politikas mērķim vienmēr jābūt skaidrai pārtikas ražošanas un tirdzniecības struktūru decentralizācijai.
Francisco Sosa Wagner
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos īsumā runāt par trīs jautājumiem, kas attiecas uz pašreizējo situāciju saistībā ar gurķiem.
Viens no maniem vecvecākiem ir no Vācijas, un pret šo valsti man ir ļoti siltas jūtas, taču Vācijas iestādes šajā konkrētajā gadījumā nepārprotami rīkojās bez apdoma un sasteigti.
Runājot par ES iestādēm, jānorāda, ka to darbību analīze atklāj, ka Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde un Komisija reaģēja vāji un neefektīvi. Tās nespēja koordinēties un pārvaldīt situāciju.
Savukārt cietušajām personām ir tiesības uz ātru finansiālu kompensāciju. Taču pašlaik es ierosinu Parlamentam vai nu Briselē, vai šeit, Strasbūrā, organizēt apjomīgu Eiropas gastronomijas šovu, kurā gurķiem būtu centrālā loma.
Mums ir jāatjauno gurķu audzētāju zudusī cieņa - izteiciens, kas ļoti patika vācu rakstniekam Heinriham Bellam. Eiropa ir pareizā vieta šādam nolūkam.
Esther Herranz García
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Ir jāpauž dziļas skumjas par 23 mirušajiem cilvēkiem - 22 Vācijā un viens Zviedrijā. Šī krīze skaidri parāda, ka Eiropas Savienībai vēl tāls ceļš ejams, lai uzlabotu savu pārtikas nekaitīguma brīdinājumu sistēmu un savu iekšējo koordināciju.
Iesaistītās dalībvalstis ir rīkojušās lēni, neefektīvi un neoperatīvi, un pašlaik, kad ir jau 23 nāves gadījumi, mēs joprojām nezinām, kas ir problēmas avots.
Eiropas Komisijai ir rūpīgi jāapsver problēmas, ko tā rada ar savu bezatbildīgo rīcību vai nespēju rīkoties tādos krīzes apstākļos, kādus pieredzam pašlaik. Tas noved pie finansiāliem zaudējumiem, stabilu darbvietu sabrukuma, bezdarba, bezpalīdzības un - tas nav pat jāsaka - ārkārtīgi bīstamām sabiedrības veselības problēmām. Kamēr jūs Komisijā uzklausījāt bezatbildīgus paziņojumus, ko bija izdevušas Vācijas reģionālās iestādes un kas bija absolūti nepareizi un samērā nepamatoti, pieminot Spānijas lauku saimniecību nosaukumus un adreses, iedzīvotāji joprojām bija pakļauti baktērijas riskam, to nezinot. Tādējādi sabiedrība, uzskatot, ka izvairās no saskarsmes ar šo baktēriju, bija vēl vairāk pakļauta iespējami kaitīgas pārtikas patēriņa riskam.
Lauksaimniecības ministru Padomē, kas notiks Luksemburgā pulksten divos šajā pēcpusdienā, Eiropas Komisijai ir jāierosina izmantot daļu no kopējās lauksaimniecības politikas pārpalikuma EUR 2500 miljonu apmērā. Šie EUR 2500 miljoni jāizmanto, lai pēc iespējas kompensētu radītos zaudējumus. Lai tas būtu iespējams, būs jārod piemērots tiesiskais risinājums, kā tas bija iepriekš, piemēram, govju trakumsērgas un dioksīnu gadījumā. Šāds risinājums jārod arī šajā gadījumā.
Komisāri, ministri, jūsu rīcībai, ko īstenosit šodien Luksemburgā, ir jāuzlabo jūsu iestādes prestižs.
Turklāt Vācijas iestādēm, ņemot vērā to pārgalvīgos apvainojumus, noteikti ir jāatbalsta šis finanšu risinājumus jau no paša sākuma un jāizmanto savi līdzekļi, lai organizētu informatīvas kampaņas, kuru mērķis ir atjaunot patērētāju uzticību dārzkopības produktiem, jo pašlaik šī uzticība ir sagrauta.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Saistībā ar infekcijas uzliesmojumu Vācijā esam saskārušies ar vienu no vēsturiski sarežģītākajām sabiedrības veselības un krīzes pārvaldības problēmām. It sevišķi Komisija un Vācija nav nodrošinājušas labāko krīzes pārvaldību. Šī ir liela cilvēces traģēdija, kas saistīta ar daudziem nāves gadījumiem un apdraud tūkstošiem citu cilvēku dzīvības. Šī ir arī krīze, kas saistīta ar patērētāju uzticību pamata pārtikas produktiem un kam ir ekonomiskas un sociālas sekas, kuras ir grūti paredzēt.
Sabiedrība sagaida ātru reakciju no dalībvalstu un Eiropas Savienības iestādēm, lai tiktu noskaidroti krīzes cēloņi, un efektīvu rīcību. Tomēr ir arī pēc iespējas jāsamazina postošās sekas, ko šī krīze rada citai nevainīgu upuru grupai, proti, augļu un dārzeņu ražotājiem, kā šodien šeit jau minēja. Šī strādājošā grupa ir pārsteidzīgi un negodīgi apvainota un zaudējusi savus ienākumus, tādēļ tās nākotne ir nopietni apdraudēta.
Steidzami jāīsteno arī profilaktiska rīcība, lai neatkārtotos līdzīgas darbības. Viena no iespējām ir uzraudzības un kontroles mehānismu efektivitātes palielināšana saistībā ar antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, kā es minēju debatēs pirms mazāk kā mēneša. Vēl viena joma, kurā jārīkojas, ir jaunā kopējā lauksaimniecības politika (KLP), ko mēs pašlaik reformējam. Ir svarīgi, lai nākotnē tiek nodrošināti stimuli, kuru mērķis ir nodrošināt kvalitāti, kas pamatota uz ilgtspējīgām ražošanas metodēm, kā uzstāj Eiropas Parlamenta sociālistu un demokrātu progresīvās alianses grupa.
Frédérique Ries
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Situācija ir kļuvusi vēl smagāka: 23 nāves gadījumi un vairāk nekā 2200 saslimstības gadījumi Eiropā. Šorīt mūsu domas noteikti ir ar viņiem. Vācijas iestādēm joprojām nav izdevies oficiāli noteikt šīs epidēmijas avotu. Tajā pašā laikā cilvēki izvairās no Eiropā audzētiem dārzeņiem, un šī veselības krīze, protams, ir pārtapusi arī par sociālo un ekonomikas krīzi. Dārzā audzētu produktu tirgus segments pamatoti pieprasa kompensāciju un, kā komisārs sacīja, iesaistītajiem ministriem un komisāriem šajā pēcpusdienā ir paredzēta sanāksme Luksemburgā.
Papildus jau sacītajam par piesardzības principu un svarīgo izsekojamību - kam jābūt prioritātei - runa ir arī par to, kā varēja bez nekādiem vai gandrīz nekādiem pierādījumiem tikt izdots šis brīdinājums, ka vainojami ir Spānijas gurķi? Kādu steidzamu pieredzi Komisija paredzējusi gūt no šīs nopietnās krīzes, komisār, lai mūsu pārtikas nozares brīdināšanas sistēma vēl vairāk tiek pamatota uz "stabiliem un zinātniski pamatotiem pierādījumiem”, kā jūs pats sacījāt, komisār?
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Arī es vēlos paust skumjas par zaudētajām dzīvībām un novēlēt ātru izveseļošanos saslimušajiem cilvēkiem. Šajā lietā vajadzīgi daudzi paskaidrojumi. Mums ir jākonstatē uzliesmojuma avots un cēlonis, bet mums ir arī jānosaka avots un cēlonis nepatiesajai uzliesmojuma informācijai, ko izplatīja Eiropā un pasaulē - nepatiesa un kaitējoša informācija, kura nodarījusi daudz ļauna. Mums ir cieši jāaplūko uzliesmojuma cēloņi un it sevišķi rūpnieciskā lopkopība, kur lielos apmēros izmanto antibiotikas. Es piekrītu runātājiem, kuri nupat par to uzstājās. Ja antibiotikas tiek izmantotas lielos daudzumos, nav nekāds brīnums, ka rodas baktēriju celmi, kas nereaģē uz antibiotikām. Manuprāt, Eiropas Savienībā ir būtiski jāierobežo un, iespējams, pat jāpārtrauc intensīvā lauksaimniecība, kur izmanto antibiotikas, un ir jāpieprasa, lai nodarīto kaitējumu novērš vainīgie.
Martin Häusling
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Entero-hemorāģiskā baktērija "Escherichia coli” nav jauna problēma, bet ir skaidrs, ka Eiropa joprojām ir nepietiekami sagatavota šādai krīzei. Paiet pārāk ilgs laiks, lai izdotu skaidras pamatnostādnes. Trīs nedēļas noteikti ir pārāk ilgs laiks.
Patērētāju aizsardzība, kā mēs visi uzskatām, vienmēr ir svarīgāka par finansiālām interesēm. Tomēr ir skaidri jānorāda, kam ir jāizdod brīdinājums, kas pēc tam pārņem atbildību par brīdinājumiem un kad iesaistās Eiropas Komisija. Vācijā atbildīgas ir 16 federālās zemes un divas ministrijas, kas ir pārāk sadrumstalots sadalījums Eiropas mēroga krīzei. Eiropai ir jāiesaistās agrīnākā posmā. Es baidos, ka neesam guvuši īsto pieredzi no krīzes pagājušā gadsimta deviņdesmitajos gados. Tas mums tagad steidzami jāizlabo.
Pārtikas jomā vajadzīga pārredzamība un skaidra izsekojamība attiecībā uz ražošanu. Mums vajadzīgi skaidri izcelsmes valsts marķējumi. Tomēr mums arī vajadzīga Eiropas reaģēšanas iestāde, lai koordinētu zinātnisko un medicīnisko darbu un lai izstrādātu kontroles plānus.
(Aplausi)
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Ņemot vērā satraukumu par strīdīgajiem ziņojumiem attiecībā uz uzliesmojuma avotu, ir svarīgi paturēt prātā dažus aspektus. Pirmkārt, vēlos norādīt, ka, lai gan pēc pirmo gadījumu reģistrēšanas ir pagājušas vairāk nekā 15 dienas un lai gan pēc pirmajiem inficēšanās gadījumiem ir pagājis vairāk nekā mēnesis, Eiropas agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas vienības joprojām nav spējušas noteikt inficēšanās cēloni. Tas ir nodarījis lielu kaitējumu, kā jau šeit minēja. Otrkārt, ir svarīgi atcerēties, ka šis ir nopietns, taču ne vienīgais, pārtikas nekaitīguma trūkuma gadījums ES. Vēlos jums atgādināt nesenās debates par dioksīnu problēmu.
Šie gadījumi nav nošķirami no kopējās lauksaimniecības politikas (KLP), kas veicina intensīvus, uz eksportu vērstus ražošanas modeļus, nevis - kā tas būtu vajadzīgs, - vietējo ražošanu un patēriņu, kurš nodrošinātu efektīvāku izsekojamību un attiecīgi lielāku pārtikas nekaitīgumu.
Visbeidzot, ir svarīgi kompensēt Eiropas ražotājiem zaudējumus, ar ko viņi saskaras; un ne tikai tiem, kas atrodas infekcijas uzliesmojuma ģeogrāfiskajā teritorijā. KLP ir kopēja politika, tādēļ tas jāīsteno ar ES, nevis dalībvalstu, pasākumiem, ņemot vērā acīmredzamās nevienlīdzības, ko tas izraisītu.
Nick Griffin
Priekšsēdētāja kungs! No sākuma runāja par gurķiem, pēc tam - par pupu asniem. Šodien vairs nerunā par pupu asniem. Patiesībā eksperti vienkārši nezina, taču katru reizi, kad tiek izplatītas šādas aizdomas, viņi sagrauj valstu tautsaimniecību dzīvotspēju. Mēs noteikti zinām, ka šis uzliesmojums ir ārkārtīgi dīvains. Vīrusā ir pretdabisks celmu un DNS apvienojums. Tas skar neparastas cilvēku grupas tādā veidā, kas parasti nav saistīts ar entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojumu. Tas jau ir skāris daudz vairāk cilvēku un vietu kā parasts uzliesmojums, un - pretēji parastiem uzliesmojumiem - tas nav ātri izsekots līdz vienam vai diviem pārtikas piegādātājiem.
Ņemot vērā visus šos neizskaidrojamos faktorus un to, ka vairākas valstis - tajā skaitā Lielbritānija, ASV, Irāka un Izraēla - ir iepriekš norādītas kā valstis, kas eksperimentē ar ģenētiski manipulētu entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” kā bioloģisko ieroci, vai nav jāveic steidzama izmeklēšana par iespēju, ka šis uzliesmojums faktiski ir testēšanas eksperiments bioloģiskajam terorismam?
Françoise Grossetête
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Situācija ir nopietna, pat ļoti nopietna, jo šis entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojums ir ārkārtīgi mīklains. Varu iedomāties visu saslimušo bažas, un mēs varam tikai apraudāt mirušos cilvēkus.
Šim gadījumam ir jāliek mums ļoti stingri pievērsties Eiropas sabiedrības veselības problēmām un jāliek mums saskatīt, ka ir svarīgi sadarboties ar pētniekiem un farmaceitiem, lai efektīvi reaģētu šādā situācijā, kā arī nodrošinātu sev līdzekļus, lai to darītu.
Baktērijas paņem dzīvības - pārāk daudz dzīvību. Tās arī rada lielus zaudējumus mūsu lauksaimniekiem un bīstami iedragā patērētāju uzticību mūsu lauksaimniecības produktiem un to nozarei, kas joprojām neapšaubāmi ir drošākā un visstingrāk kontrolētā nozare pasaulē.
Kas būs nākamais šīs veselības histērijas upuris pēc gurķiem, tomātiem, salātiem un pupu asniem? Lauksaimniekiem tas rada nopietnas ekonomiskās sekas. Patiesībā brīdināšanas sistēma darbojās ļoti labi. Problēma ir tāda, ka Komisijas rīcībā nav ne resursu, ne iespējas pārbaudīt, vai dalībvalsts sniegtā informācija ir patiesa.
Baktērijas mūsdienās pārvietojas daudz ātrāk nekā iepriekš. Būs jāgūst pieredze saziņas jomā no tā, kā tika pārvaldīta šī veselības krīze. Būs jānodrošina atgriezeniskā saite. Bez šaubām būs jāparedz papildu pārbaudes, pirms valsts vai reģionālās veselības aģentūras secinājumus varētu uzskatīt par apstiprinātiem.
Visbeidzot, šī krīze pilnībā pamato būtiskus uzlabojumus pārtikas izsekojamības jomā. Pienākums norādīt izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu diemžēl tiek piemērots tikai ierobežotā skaitā gadījumu. Šā pienākuma darbības joma jāpaplašina, ietverot lielāku skaitu pārtikas produktu. Veselības krīzes gadījumā tad būtu iespējams noteikt inficēšanās avotus un ātrāk brīdināt attiecīgos patērētājus.
Jo Leinen
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Lauksaimniekiem var izmaksāt kompensācijas, bet cilvēka dzīvību atgriezt nevar. Mēs patiešām jūtam līdzi upuriem un saslimušajiem cilvēkiem. Šī situācija ir dramatiska un nepieņemama. Ir nepieņemami, ka trīs nedēļas pēc krīzes uzliesmojuma mēs joprojām nezinām, no kurienes tieši nāk patogēns, kas izraisīja krīzi. Eiropā tādas lietas nedrīkst notikt.
No šā gadījuma jāgūst vairākas mācības. Pirmkārt, mums jāiedziļinās jautājumā par avotu un jāizskata, vai pārtikas ražošanas nozarē vai pārtikas piegādes ķēdē joprojām izmanto neatbilstīgas prakses. Mums ir tiesību akti, kas ir spēkā jau 20 gadus, un standarti un rīcības kodeksi Eiropas Savienībā ir samērā stingri, taču mēs nepārprotami esam neaizsargāti, kad runa ir par pārtiku. Joprojām, šķiet, ir plaisas un trūkumi, un mums jau atkal jāmācās.
Es arī domāju, ka šajā gadījumā saziņa ir bijusi haotiska. Fakti par šo lietu netiek atbilstīgi vai pareizi izplatīti. Mums noteikti vajadzīgs vairāk Eiropas. To jau šeit sacīja citi deputāti. Kad viena reģionāla vai valsts iestāde izdod brīdinājumu visai Eiropai, no tā var sanākt vienīgi katastrofa. Manuprāt, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC) ir paveicis labu darbu, taču mums vajadzīgs labāks, mūsdienīgs ziņošanas pienākums, lai noteiktu cēloņus, un labāka sistēma sabiedrības informēšanai.
Antonyia Parvanova
Priekšsēdētāja kungs! Vācijas un Eiropas iestādes joprojām cenšas noteikt entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojuma avotus. Šobrīd mums joprojām nav konkrētu pierādījumu par šīs izplatības iemeslu, un ir jāņem vērā visi scenāriji, tajā skaitā iespējamā nolaidība vai baktērijas netīša ieviešana pārtikas ķēdē. Tas, kā baktērijas faktiski radās, ir cits jautājums; steidzami ir vajadzīgi pētījumi un konstatējumi. Tomēr es arī vēlos īpaši norādīt uz to, kā Vācijas un Eiropas iestādes informē sabiedrību par pašreizējiem notikumiem, kam ir bijušas nopietnas sekas mūsu augļu un dārzeņu nozarē ne tikai Spānijā, bet visā Eiropas Savienībā.
Šī nav pirmā reize, kad saskaramies ar pārtikas nekaitīguma problēmu Vācijā. Es ierosinu Komisijai palīdzēt Vācijas iestādēm uzlabot izsekojamību un Vācijas procedūru kontroli, kā arī ieviest līdzīgus pasākumus attiecībā uz citu dalībvalstu procedūrām.
Ir vajadzīga pārredzamība, lai saglabātu patērētāju uzticību. Visai informācijai ir jābūt pieejamai, taču šo informāciju nedrīkst izziņot ar vairākiem brīdinājumiem, radot patērētājos bailes, lai gan pierādījumi vēl nav gūti. Vēlos arī uzsvērt plašsaziņas līdzekļu atbildību.
Marina Yannakoudakis
Priekšsēdētāja kungs! Baumas var būt bīstamas. Vai šis uzliesmojums sākās Vācijā vai citā dalībvalstī? Baumām var būt postoša ietekme, un tās var pat veicināt uzliesmojuma izplatību. Saistībā ar šo uzliesmojumu joprojām ir daudzi neatbildēti jautājumi. Vienīgā lieta, par kuru ir pārliecība, ir tā, ka vairums dalībvalstu ir ziņojušas par šīs baktērijas gadījumiem. Līdz šim ES ir bijuši 22 nāves gadījumi.
Šis uzliesmojums parāda pārrobežu sadarbības nozīmi veselības profilakses jomā. Tas arī norāda uz to, cik svarīga ir tāda Eiropas aģentūra kā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs (ECDC), lai uzraudzītu dalībvalstis, sadarbotos ar tām un informētu tās. Mums AK daļēji ir paveicies, ka ir tikai trīs paziņoti gadījumi, taču tas ir šodien - rīt viss var mainīties, un mums jābūt modriem. Papildus uzliesmojuma cēloņa meklēšanai mums arī jāinformē un jāaizsargā sabiedrība. ECDC katru dienu publicē atjauninātu informāciju.
Sadarbojoties mēs varam kontrolēt šo uzliesmojumu. Ja mūsu pilsoņi būs informēti, viņiem būs lielākas iespējas izvairīties no inficēšanās. Un - galvenais - mūsu reakcijai jābūt mierīgai un izvērtētai.
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Otro reizi sešu mēnešu laikā Eiropa saskaras ar pārtikas krīzi, kas ir izraisījusi nopietnas veselības problēmas daudziem cilvēkiem un ir pat atņēmusi dzīvību mūsu līdzcilvēkiem. Kaut kas nav kārtībā, komisār.
Janvārī Vācijā bija problēmas ar toksīniem; tagad ir problēmas ar baktērijām - un atkal Vācijā. Pirmo gadījumu noklusināja, lai gan tas bija zināms mēnešiem ilgi; otrajā gadījumā vaina ir ērti novelta uz Spānijas gurķiem.
Šī ir atpazīstamības un izsekojamības problēma, kā arī gadījums, kas saistīts ar nepietiekamiem kontroles pasākumiem ES līmenī. Pirmajā gadījumā, kas norisinājās janvārī, Dalli kungs, runājot par dioksīniem, mums sacīja, ka veiks visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesību akti pārtikas kontroles sistēmas jomā tiek padarīti striktāki. Nesen jūs sacījāt, ka šī nav atpazīstamības problēma un ka pastāv kāda cita problēma. Komisijas nostāju raksturo apjukums, vēlme noklusināt problēmu un panika, tādēļ mums ir jāapraud zaudētas dzīvības, jāsaskaras ar saslimšanas gadījumiem un sekām, kuras cieš lauksaimnieciskās ražošanas nozare.
Elisabetta Gardini
(IT) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu apspriestā situācija ir ļoti nopietna, taču es domāju, ka dažos gadījumos mēs joprojām neizšķiram konkrētas lietas dažādos līmeņos.
Zaudētas dzīvības noteikti nevar attiecināt uz tādu pašu līmeni, kurā ir ekonomikas problēmas; bet tieši to mēs darām. Tomēr es vēlos uzsvērt, ka, ne jau rādot ar pirkstu uz cēloņiem - kas pēc kāda laika izrādās neīstie cēloņi, - mēs atrisināsim šo problēmu.
Ja kāds ir nogalināts, un cietumā ieliek nevainīgu cilvēku, tas nenodrošina mierinājumu, un tas nenodrošina taisnīgu sodu slepkavam. Taču tieši to mēs darām - ārkārtīgi nopietnā situācijā, kad pastāv sabiedrības veselības krīze un ir apdraudēts pārtikas nekaitīgums, mēs ar pirkstu rādām uz cilvēkiem, kas pēc tam izrādās nevainīgi, un tādējādi palielinām upuru skaitu.
Spānijas dārzkopji jau ir devušies ielās, un šodien, pēc apmēram 40 minūtēm, arī Itālijas tiešie dārzeņu audzētāji dosies demonstrācijās Milānas un Latinas provinces ielās, piedāvājot patērētājiem svaigus gurķus un citus augļus un dārzeņus, lai parādītu, ka tie ir veselīgi pārtikas produkti un svarīgi veselīgam, līdzsvarotam uzturam. Mēs nevēlamies Vācijas patērētājiem dot vēl vienu triecienu, proti, atņemt viņiem iespēju iegādāties produktus, kas ir svarīgi viņu uzturam un veselībai.
Es arī vēlos norādīt uz datiem, kas it sevišķi attiecīgajām iestādēm liks nopietni padomāt, kad tās izplata noteiktu informāciju, kura rada satraukumu, bailes un paniku. Eirobarometra nodrošinātie un Coldiretti apkopotie dati Itālijā parāda, ka pārtikas krīzes laikā 43 % itāļu, piemēram, zināmu laiku izvairās no pārtikas produktiem, par ko ir dzirdējuši šādu informāciju, savukārt 13 % tos vispār izslēdz no sava uztura. Tāpēc mums jāapdomā, ko sakām un kā ietekmējam cilvēku ēšanas paradumus.
Tāpēc es vēlos Komisijai jautāt, vai tā neuzskata, ka šajā gadījumā jāpiemēro Eiropas ārkārtas gadījumu klauzula un jāierosina diskusijas par finansiālu kompensāciju?
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Dalli kungs! Jūsu kolēģi no Veselības un patērētāju ģenerāldirektorāta un jūs pats esat rīkojušies pareizi. To pašu nevar sacīt par Vācijas iestādēm. Mazākais, ko varam sacīt: saziņas jomā valda haoss, un tas būtu maigi sacīts. Tas, ka Vācijas veselības ministrs vakar uzskatīja, ka nav vajadzīgs doties uz veselības ministru Padomi Luksemburgā, kuras galvenais darba kārtības jautājums bija šī nopietnā inficēšanās krīze, parāda, ka viņam nav nekādas nojausmas, ko tieši nozīmē Eiropa, un ka viņš ir nekompetents, neatzīst šīs problēmas vai joprojām ir aizņemts ar iekšējām partiju politiskajām krīzēm.
(Aplausi)
Turklāt nevar nepamanīt - un Dalli kungs arī to sacīja - ka Vācijas iestādes noteikti uzskatīja, ka tiks galā bez Eiropas Savienības ekspertiem, pašpārliecināti un iedomīgi uzskatot, ka tie viņiem nav vajadzīgi. Un skandalozi ir arī tas, ka bija vajadzīgas trīs dienas, lai šie eksperti iekļūtu Vācijā, un tas mums šajā Parlamentā ir kritiski jānosoda. Tomēr tajā pašā laikā mums arī jāsaka, ka mūsu, Eiropas Savienības, darbs ir brīdināt patērētājus, kad tirgū ir bīstami pārtikas produkti.
Saku to skaidri un gaiši - ja uz gurķiem vai salātiem ir atklāta bīstama baktērija, kas neizraisa nāvi, tās varbūt ir labas ziņas, taču, manuprāt, ar to nepietiek, lai attaisnotu kompensācijas izmaksāšanu. Uz Spānijas un citu valstu gurķiem bija entero-hemorāģiskā baktērija "Escherichia coli”. Tās nebija baktērijas, kas izraisīja šo uzliesmojumu, taču, lai to atklātu, ir vajadzīgs zināms laiks.
Tomēr, manuprāt, arī tas nav galvenais aspekts. Tie, kas izprot Eiropas Savienību un kas zina par agrīnās brīdināšanas sistēmu, zina arī, kā šī sistēma darbojas. Jūs zināt, ka agrīnajā brīdināšanas sistēmā ir jānosauc arī produkts un ražotāja vārds. To jūs viegli varat arī atrast tiesību aktos. Man svarīgs jautājums ir šāds - kas notiks turpmāk? Turpmāk mums ir jāapsver, vai šī neskaidrā izmantošanas metode var turpināties. Vai joprojām tiek izmantotas nepieņemas ražošanas metodes? Kas Eiropas Savienībā reāli uzrauga, kas, kad un ar kādiem rezultātiem to dokumentē un kam šajā saistībā ir piemēroti pienākumi?
(Aplausi)
George Lyon
Priekšsēdētāja kungs! Šī patiešām ir krīze. 23 nāves gadījumi, vairāk nekā 2000 saslimšanas gadījumu, dārzeņu tirgos valda nemiers, cenām sasniedzot zemāko līmeni, un tiek lēsts, ka ražotāji dienā zaudē EUR 300 miljonus. Attiecības starp Vāciju un Spāniju, maigi izsakoties, ir saspringtas, un, lai gan krīze ilgts jau trīs nedēļas, mums joprojām nav ziņu, kas ir šīs inficēšanās avots.
Komisār Dalli, vēlos, lai jūs man šodien apliecināt, ka tiek piemēroti visi iespējamie centieni, lai izsekotu, no kurienes ir radies šīs inficēšanās ar entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” uzliesmojums, jo, kamēr neesam to izsekojuši, mēs nevaram atjaunot patērētāju uzticību. Otrkārt, vēlos, lai jūs izstāstāt, kādas darbības grasāties īstenot pēc krīzes, lai stabilizētu tirgu un atjaunotu patērētāju uzticību.
Treškārt, mēs noteikti vēlamies, lai pastāstāt mums, ko Komisija plāno darīt, lai nodrošinātu kompensāciju lauksaimniekiem, kuru tirgi ir sagrauti un kuri nespēj pārdot savus produktus, lai gan paši tajā vispār nav vainojami. Ceturtkārt, es vēlos, lai Komisija apliecina, ka tiks uzsākta pārredzama, neatkarīga izmeklēšana, lai noteiktu, kas atgadījās. Tikai tad, kad mūsu rīcībā būs fakti, mēs varēsim rīkoties, lai novērstu plaisas pārtikas nekaitīguma tiesību aktos.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Šīs krīzes veselības aspekts, kas saistīts ar entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojumu, ir traģisks. Situācija ir nopietna. Ir steidzami jānodrošina palīdzība cietušajiem un jāveic visi iespējamie pasākumi, lai novēstu šīs infekcijas turpmāku izplatību. Pētniecības iestādēm un slimnīcām ir jānodrošina visi vajadzīgie resursi.
Kopš patogēns tika atklāts, nemitīgi ir pieprasīta ātra rīcība. Tomēr vienotu, Eiropas mēroga krīzes pārvaldību, tajā skaitā kopēju valodas režīmu, neraksturo profesionālisms. Patoloģiskās medības, lai noteiktu inficēšanās vietu, noveda pie pāragriem apvainojumiem, un šo strīdu rezultātā vairākas dienas laikrakstos bija negatīvi raksti un pilnīga neskaidrība starp patērētājiem.
Skartajiem ražotājiem tas ir izraisījis dramatiskus ienākumu zaudējumus, kas apdraud viņu dzīvotspēju. Vairs nav iespējams pārdot reģionāli ražotus produktus, kas nekur nav vainojami. Tikai Austrijā vien svaigu dārzeņu pārdošanas apjomi ir samazinājušies par 75 %. Dārzeņu audzētāji saskaras ar šiem ienākumu zaudējumiem karstākajā ražas laikā. Nekoordinētais veids, kādā patērētāji saņēma informāciju šo notikumu gaitā, jau atkal norāda uz vajadzību pēc universāla un starpnozaru izcelsmes marķējuma, kā arī pēc efektīvas uzraudzības attiecībā uz principu "marķēts un pārbaudīts izcelsmes vietā”.
Patērētājiem ir tiesības zināt, no kurienes nāk produkti. Tas tāpat attiecas uz veikalu plauktiem, restorāniem un sabiedriskās ēdināšanas vietām.
Visām iestādēm tagad ir ātri jānovērš jebkādi kaitējumi, kas nodarīti svaigiem dārzeņiem, jāatjauno svaigu dārzeņu pārdošanas apjomi un tirdzniecība ar trešām valstīm. Entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” situācija ir novedusi eksistences krīzē vietējos dārzeņu audzētājus, un to viņi ne gaidīja, ne ir tajā vainojami. Komisijai ir jānodrošina iespēja kompensēt zaudējumus neatkarīgi no tā, vai to īsteno ar Eiropas Lauksaimniecības fondu, Eiropas Krīzes fondu vai pasākumiem, lai veicinātu pārdošanu.
Liese kungam ir pilnīga taisnība, ka cilvēka dzīvība ir neaizstājama un ka katrs nāves gadījums ir pārāk liels zaudējums. Tomēr mūsu absolūts pienākums ir arī nepamest mūsu ražotājus nelaimē, jo ne jau savas vainas dēļ viņi ir nonākuši šajā situācijā, kas apdraud viņu dzīvotspēju.
Iratxe García Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Mēs visi vēlamies, lai Vācijas pārtikas krīze beigtos pēc iespējas ātrāk. Mums ir jāpiemin upuri, un es ceru, ka, tiklīdz kļūdas būs novērstas, būs iespējams noteikt infekcijas avotu, lai visiem būtu mierīga sirds.
Tomēr papildus krīzes veselības aspektiem man jāpiemin ekonomiskās sekas. Spānijas dārzkopības nozare ir aplēsusi, ka saziņas liktenīgo kļūdu, par ko tagad esam informēti, izraisītie ekonomiskie zaudējumi ir EUR 200 miljoni nedēļā. Es vēlos uzsvērt atbildīgo attieksmi, ko ir izrādījusi šī nozare, un tās pilnīgo sadarbību ar manas valsts iestādēm.
Komisār, izcelsmes izsekojamība darbojās pienācīgi, bet - cik daudz laika tika patērēts, pievēršot uzmanību izcelsmei un koncentrējoties uz lauksaimniecības produkciju, neņemot vērā citas inficēšanās iespējas, proti, apstrādi vai piegādi uz galamērķi? Kādēļ Komisija izplatīja Vācijas sasteigto informāciju?
Trūkst koordinācijas, komisār, un vienpusēja robežu slēgšana Spānijas produktiem apliecina nespēju uzraudzīt krīzi Eiropas Savienībā.
Es vēlos Komisiju aicināt nekavējoties aktivizēt visus vajadzīgos mehānismus, lai kompensētu zaudējumus Spānijas un Eiropas nozarei gan finansiāli, gan saistībā ar tās tēlu patērētāju acīs. Tomēr ilgtermiņā ir jāizskata, kādi citi pasākumi tiks pieņemti šajā saistībā.
Nepamatoti apvainojumi, improvizācija, koordinācijas trūkums, miljonu zaudējumi, uzbrukumi nozares cieņai un ticamībai - vai tas nav pietiekams iemesls, lai prasītu, kas uzņemas atbildību?
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties Dalli kungam par viņa nosvērtajiem komentāriem debašu sākumā. Šajā sēžu zālē ir atskanējuši dedzīgāki komentāri, jo ir skartas cilvēku dzīvības un, patiesi, papildus cieš ražotāji un patērētāju uzticība. Šī ir nepieredzēti nopietna pārtikas krīze, un Dalli kungs to atzina. Mēs zinām, ka tā attiecas uz konkrētu Eiropas Savienības reģionu, taču tā nav tikai Vācijas problēma; tā ir ES problēma.
Pastāv sistēma, ar kuru atrast cēloni un risināt sekas, bet baidos, ka ne visas sistēmas daļas ir atbilstīgi ieviestas, un man ir daži jautājumi par laiku. Cik saprotu, ātrais brīdinājums tika izziņots 2011. gada 22. maijā: mani satrauc tas, ka Eiropas eksperti uz Vāciju un Spāniju devās tikai svētdien, 5. jūnijā. Kādēļ šāds neticams starplaiks? Manuprāt, tas ir jāizskata.
Saskaņā ar Regulas Nr. 178/2002 55. pantu mums ir iespēja izveidot krīzes vienību. Visi runātāji šodien sacīja, ka šī ir krīze, un Dalli kungs to apliecina. Tā ir krīze, kas saasinās, nevis pierimst, un es gribētu ierosināt, ka tagad ir laiks ES izmantot minēto regulu un izveidot šādu krīzes vienību.
Visvairāk bažas rada dārzeņu nosaukšana un vainošana, lai gan pēc tam tiek atklāts, ka tie nav īstie vainīgie. Tas ir iedragājis patērētāju uzticību ne tikai svaigiem augļiem un dārzeņiem, bet arī mūsu pārtikas nekaitīguma un kontroles sistēmai. Komisār Dalli, es zinu, ka jūs piekrītot mājat ar galvu, un es to vērtēju atzinīgi, bet es patiešām uzskatu, ka tagad ir laiks izveidot krīzes vienību, un vēlos, lai savos nobeiguma komentāros jūs par to izteiktos.
Ulrike Rodust
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es esmu no Eiropas reģiona, kuru entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” patogēna uzliesmojums ir skāris visplašāk. Šī agresīvā baktērija, šķiet, ir neapturama. Laikposmā no maija vidus līdz vakardienas pusdienlaikam bija inficēti 1733 cilvēki, savukārt 23 pacienti mira mokošā nāvē. Situācija klīnikās ir ārkārtīgi saspringta. Sākt pietrūkt intensīvās aprūpes palātas, un steidzami ir vajadzīga asins plazma. Beigas vēl nav redzamas. Cilvēki manā reģionā katru dienu baidās no jauniem saslimšanas gadījumiem.
Manuprāt, šis ir jautājums par drosmi un atbildības sajūtu, lai brīdinātu par katru pat iespējamo šīs baktērijas pārnēsātāju. Analīzes ir veiktas dažādiem produktiem, bet avots vēl nav atrasts. Manuprāt, kvalitatīvi produkti ir produkti, kas ir veselīgi un ko laiž tirgū, piemērojot uzraudzību. Es pieņemu, ka šajā saistībā ir pieļautas baisas kļūdas, un jau atkal mēs atklājam trūkumus. Tomēr šajā situācijā apgalvot, ka cēlonis ir zināms, bez pamatotiem laboratorijas izmeklējumiem, lai to attaisnotu, ir ārkārtējas nolaidības piemērs. Lai gan panika ir saprotama, nekādos apstākļos nedrīkst pieļaut raganu medības, jo tas daudzus smagi strādājošus Eiropas lauksaimniekus iedzītu strupceļā. Tādēļ ikvienam ir skaidri jāzina, ka Eiropas Savienībā mums ir jāizrāda solidaritāte citam ar citu un jābūt gataviem sniegt savstarpēju palīdzību ārkārtas situācijās. Citiem vārdiem sakot, visiem medicīnas ekspertiem ir jāapsēžas pie viena galda, un tiem, kas, nevainīgi būdami, cieš no finansiālas katastrofas, ir jānodrošina ekonomiska palīdzība.
Pilar Ayuso
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Pirmkārt, vēlos paust līdzjūtību to personu radiniekiem, kuras gājušas bojā šīs krīzes dēļ.
Komisār, sabiedrības informēšana par veselības riskiem, ir sarežģīts un delikāts uzdevums, kas ir nekļūdīgi jāreģistrē un jāpārbauda. Šeit nav runa par vainīgā atrašanu, bet šajā gadījumā ir pieļautas būtiskas kļūdas, sākot ar pārdrošiem un pārsteidzīgiem pieņēmumiem no reģionālās politikas vadītājas puses, kura tikai nesen bija pieņemta darbā un kurš izdeva sociālo brīdinājumu, kā arī izraisīja nopietnu, nelabojamu ekonomikas krīzi.
Tāpat neliekas, ka Komisija šīs krīzes laikā ir nodrošinājusi ļoti labu koordināciju. Es gribētu zināt, kad kļuva zināms pirmais saslimšanas gadījums un vai bija atbilstība Regulas par agrīnās brīdināšanas sistēmu 3. pantam, kas paredz dalībvalstīm izziņot risku nekavējoties un ne vēlāk kā 48 stundu laikā, un minētās regulas 8. pantam, kurā savukārt paredzēts, ka Komisijai ir jāpārbauda, vai informācija ir pilnīga, patiesa, skaidra un tiesiski pamatota.
Pilnīgi droši ir tas, ka ir atklājušies šīs regulas nopietnie trūkumi un ka ir jāpārskata spēkā esošais tiesiskais regulējums, lai cita starpā skaidri noteiktu krīzes pārvaldības procedūras, ko izmanto kompetentās iestādes, lai attiecinātu kļūdas vai nolaidību uz vainīgo pārtikas ķēdē (un šajā nolūkā izmanto izsekojamību), lai novērstu, ka veselības aizsardzībā slēpj komerciālus ierobežojumus, un lai nodotu arbitrāžai kompensācijas procedūras saistībā ar tirdzniecības un peļņas zaudējumiem.
Komisār, ne gurķi, ne soja nav cēlonis. Kā sacīja Liese kungs, cēlonis ir patogēns. Cēlonis ir entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” serotips O104:H4, kas jau tiek aprakstīts zinātniskajā literatūrā un ko saista ar gaļas produktiem.
Jebkurā gadījumā, komisār, mums jāļauj zinātniekiem darīt viņu darbs: viņiem ir jāizmeklē visa izsekojamības sistēma pārtikas ķēdē, tostarp pārtikas apstrāde un piegāde.
Andrés Perelló Rodríguez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Nekas, ko šeit paveiksim vai ko paveiksim Eiropas Savienībā, neatgriezīs cilvēku dzīvības, bet es ceru, ka paveiktais novērsīs jaunus nāves un saslimšanas gadījumus, kā arī pārtrauks to cilvēku ciešanas, kuri nav vainojami problēmas izraisīšanā.
Mēs noteikti nezinām cēloņus, bet dažas lietas mēs zinām, un tās mums ir jāpasaka: politiskajā līmenī ir pieļauta nolaidība, un arī Vācijas federālā valdība ir rīkojusies nolaidīgi; tā nevar rīkoties tā, it kā Hamburga būtu pilsētvalsts vai cits kontinents.
Ja Merkel kundze un viņas Veselības ministrija iedomību, ar kādu parasti vēršas pie citām valstīm, būtu pārvērtusi cieņā un efektivitātē, dažas no notikušajām lietām nebūtu īstenojušās. Šai nolaidībai ir bijušas kriminālas sekas vienā no šīm valstīm, proti, Spānijā, tās svarīgākajā nozarē - lauksaimniecībā. Tas ir sagrāvis tūkstošiem cilvēku un mazu uzņēmumu, kā arī atstājis uz ekonomiku ilgstošas negatīvas sekas.
Es jūs aicinu doties uz Padomi šodien un pieprasīt pilnu kompensāciju skartajām personām, jo mēs nevaram pieprasīt dzīvību tiem, kas to ir zaudējuši. Un es pieprasu pārskatīt kontroles sistēmas. Un Merkel kundzei uzņemties atbildību. Un es aicinu viņu nebūt tik iedomīgai un izrādīt lielāku cieņu. Un lai viņa uzņemas atbildību par kaitējumu, ko ir nodarījusi. Viņa nevar neņemt vērā to, ka Hamburga atrodas viņas valstī. Viņa nevar neņemt vērā savus pienākumus. Viņa nevar novelt vainu uz federālo valsti, jo viņai pašai ir jāuzņemas atbildība par izraisīto kaitējumu.
Nedaudz vairāk pazemības, nedaudz vairāk labas pārvaldības un nedaudz mazāk konservatīvisma būtu palīdzējis nodrošināt, ka šī krīze neizslīd no viņas pirkstiem un ka Spānijas un citi dienvidu reģionu lauksaimnieki nesaskaras ar tās sāpīgajām sekām.
Pārskatiet kontroles pasākumus, pārskatiet brīdināšanas sistēmas un pieprasiet atbildību, jo, komisār, Spānijā mēs no jums, Padomes un Vācijas prasām tieši to.
Esther de Lange
(NL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties komisāram par ierašanos šeit, bet es vairāk priecātos, ja viņš būtu citur, piemēram, lidmašīnā uz Krieviju, lai pēc iespējas augstākā līmenī norādītu, ka aizliegums, ko Krievija pašlaik ir ieviesusi, ir jāatceļ, jo tas pilnīgi noteikti ir pārmērīgs. Es pateicos komisāram par viņa gatavību ar mums sazināties šajā situācijā, bet līdzšinējā saziņa, tai skaitā no Komisijas puses, ir bijusi kaunpilna neveiksme. Komisija organizēja preses konferenci vairākas dienas pēc krīzes uzliesmojuma. Ļaunums jau sen bija izplatījies, un plašsaziņas līdzekļos jau bija lasāmi šausminošākie stāsti. Komisārs runāja par avotu, kas varētu būt Nīderlandes gurķi, lai gan vairāk nekā 200 testi ir jau parādījuši, ka tas tā nav.
Es piekrītu jums, ka tehniski viss ir darbojies. Ātrs brīdinājums, izmeklēšana un izsekošana - tas viss ir darbojies. Tomēr šajā lietā ir iesaistīta arī saziņa, ko ir īstenojis - vispirms, protams, no Vācijas puses -milzīgs skaits iestāžu, struktūru un pat vairākas ministrijas, kuras visas sniedz atšķirīgus vēstījumus. Lauksaimniecības ministre uzstājās ar bezjēdzīgu komentāru, ka cilvēkiem "jāpārtrauc ēst termiski neapstrādāti produkti kopumā”, lai gan viņai nebija nekādu pilnvaru šajā jautājumā. Pieņemu, ka ar Vāciju šajā saistībā norit sarunas, jo ir jāveic pamata izmeklēšana par to, kādēļ viss tika risināts tik nekvalitatīvi.
Es arī ceru, ka jūs drīz ar lauksaimniecības ministriem apspriedīsit vajadzību pēc ārkārtas fonda, kas jāfinansē ar lauksaimniecības budžeta pārpalikumu. Tāpat kā rīkojāmies piena produktu nozarē, kad tajā izcēlās dziļa krīze, mums arī tagad jāaicina izmantot šis pārpalikums. Manā valstī vien šī nozare cieš zaudējumus aptuveni EUR 80 miljonu apmērā katru nedēļu, lai gan uzliesmojuma avots atrodas citviet, un rezultātā stabili uzņēmumi pašlaik ir uz sabrukuma robežas. Tāds noteikti nav Eiropas Savienības nolūks. Ceru, ka nodosit lauksaimniecības ministru Padomei šo Parlamenta spēcīgo vēstījumu.
Anna Záborská
(SK) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es šīs debates vērtēju atzinīgi. Mēs šo problēmu aplūkojam no dažādām perspektīvām, kā arī meklējam infekcijas avotu, patogēna identitāti un iespēju ārstēt. Tagad gaidu, kura farmaceitisko ražojumu firma paziņos, ka tai ir ārstniecisks līdzeklis šai slimībai, tādējādi sekmējot jaunu panikas vilni.
Manuprāt, viena joma, kurā ir iespējami lieli uzlabojumi, ir sabiedrības informētība. Es domāju, ka ir nepietiekami un bezatbildīgi kādā jaukā dienā informēt pilsoņus par to, kādus produktus viņiem vajadzētu pirkt vai kādi produkti ir aizdomīgi.
Pilsoņi ir jāinformē par to, kas viņiem jādara ikdienā, un ir jāorganizē viena kampaņa gan Eiropas Savienības, gan dalībvalsts līmenī. Ja cilvēki ievēros higiēnas pamatnoteikumus un personīgo higiēnu, kā arī mazgās un apstrādās savus pārtikas produktus, ar to pietiks, lai aizsargātu viņus no šīs infekcijas. Tā nav pieprasoša kampaņa, bet es uzskatu, ka mums ir bijušas un būs epidēmijas un dažādas slimības, un cilvēkus vislabāk ir aizsargājusi viņu pašu rīcība.
Esmu cieši pārliecināta, ka tāda kampaņa palīdzētu novērst slimību, kā arī palīdzētu dārzeņu audzētājiem.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Ir svarīgi, ka šodien apspriežam draudus, kas radīti pacientiem, pārtikas ražotājiem un patērētājiem un ko izraisījis bīstamais baktērijas celms, kura avotu mums vēl nav izdevies noteikt. Mēs apgalvojam, ka mums ir laba pārtikas kvalitātes uzraudzības sistēma un ka ievērojam augstus standartus. Neraugoties uz to, joprojām saskaramies ar šādām sarežģītām situācijām. Tādēļ ir būtiski pārskatīt un uzlabot mūsu pārraudzības un uzraudzības sistēmu. Mums jābūt gataviem vēl bīstamākām situācijām. Mēs nedrīkstam izplatīt informāciju par izcelsmes avotiem, ja šī informācija nav uzticama. Tas palēnina avota meklēšanas procesu un rada nopietnus morālus, kā arī milzīgus ekonomiskus zaudējumus.
Mēs izsakām līdzjūtību upuru ģimenēm un saslimušajiem cilvēkiem, bet neaizmirsīsim nodrošināt kompensācijas lauksaimniekiem vairākās valstīs, kuri cietuši zaudējumus. Mēs runājam par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni un par drošības jautājumiem pārtikas pieejamības un kvalitātes jomā. Iespējams, šī sarežģītā situācija liks mums apzināties, cik svarīgi ir šie jautājumi un problēmas, jo tie neskar tikai jautājumu par to, ko mūsu pilsoņi ēd, bet arī viņu veselības stāvokli.
Josefa Andrés Barea
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Mēs esam saskārušies ar sabiedrības veselības problēmu - kā komisārs to nosauca: epidēmiju - un tiek meklēti vainīgie, nevis cēlonis.
Sistēma nav darbojusies - mums ir 22 nāves gadījumi un 1600 skartas personas, taču, lai gan pagājušas jau trīs nedēļas, mēs joprojām nezinām, kas ir cēlonis, un, ievērojot piesardzības principu, bez zinātniska pamatojuma, - es atkārtoju: bez zinātniska pamatojuma - tiek vainota Spānija.
Dāmas un kungi, Spānijas gurķi nebija inficēti. Tie nebija inficēti! Es to atkārtoju, jo šeit dzirdējām dažus pretējus apgalvojumus. Turklāt varat redzēt šo vārdu ietekmi: ir skartas 300 000 darbvietas; uzticības zudums.
Epidēmija nezina robežu. Es jums saku, komisār, tā nezina robežu!
Mēs no jums prasām atbildību par nepaveikto, par to, kas ir nekavējoties jādara, jo Vācijā, kur ir lielākais skaits inficēto personu, pašlaik pastāv jaunu inficēšanās gadījumu risks, bet Spānija nav vainīga. Mēs pieprasām kompensāciju.
Isabelle Durant
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Kā jūs sacījāt, šī nav vietēja mēroga problēma, pat ja to par tādu padara. Es gribētu, lai jūs to norādāt skaļāk un skaidrāk, jo mums patiešām vajadzīgs vairāk instrumentu un vairāk Eiropas koordinācijas saistībā ar šiem jautājumiem.
Sniegtais vēstījums bijis ārkārtīgi mulsinošs un ir izraisījis sekas, tajā skaitā arī Spānijas ražotājiem, bet ne tikai viņiem, jo arī citi ir skarti. Šodien jau tas ir vairākkārt sacīts.
Noteikti nav viegli nodrošināt līdzsvaru starp agrīnu brīdināšanu, no vienas puses, un pārredzamību, no otras puses. Tomēr piesardzība jeb piesardzības princips nenozīmē, ka mums informācija jāizplata pēc nejaušības principa un sasteigti. Tāpēc situācija ir jānoskaidro, un par agrīno brīdinājumu atbildīgajiem ir jābūt tiem, kas izmaksā kompensāciju. Tieši to jūs šajā pēcpusdienā apspriedīsit. Un tieši tas ir svarīgi, lai gan - tāpat kā visiem - manas domas, protams, pirmkārt un galvenokārt, ir ar upuriem. Tomēr arī lauksaimnieki gaida pelnīto kompensāciju.
Attiecībā uz pārējiem jautājumiem - izturību pret antibiotikām un izsekojamību - tie joprojām ir svarīgi jautājumi, kurus turpināsim izskatīt.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs! ES ir 22 nāves gadījumi, un vairāk nekā 2000 saslimušo inficēšanās ar entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” uzliesmojuma dēļ visā Eiropā, tāpēc šim Parlamentam ir jāizsaka līdzjūtība tiem, kuri zaudējuši tuviniekus, un jānovēl ātra atveseļošanās saslimušajiem.
Patērētāji vēlas kvalitatīvu, nekaitīgu un izsekojamu pārtiku. Tas, ka šā uzliesmojuma avots joprojām nav skaidrs un ka atbilžu meklēšanas process nereti ir bijis nekontrolēts, nozīmē, ka ātri tiek zaudēta patērētāju uzticība. Ekonomikas līmenī no šīs situācijas cietīs tieši lauksaimnieki - lauksaimnieki, kuru pārtika ir pilnīgi nekaitīga.
Šādā situācijā mums jāaicina saglabāt mieru. Valstu valdības ātri ir sameklējušas vainīgos. Iepriekš arī mēs AK saskārāmies ar šādas panikas rezultātiem, kura bija sacelta saistībā ar mūsu produktiem. Šādiem spekulatīviem apvainojumiem jāpieliek punkts. Varu arī sacīt, ka šis Parlaments nemitīgi steidz ieviest regulas. Pirms to darām, mums jāveic pilnīga un rūpīga faktu izpēte.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Svarīgākā lieta - un tieši tā mūs pašlaik vieno - ir upuri, jo neviens nedrīkst justies tik neaizsargāts, kā pašlaik jūtamies mēs, Eiropas patērētāji. Turklāt mums vajadzīga skaidrība un atbildības uzņemšanās saistībā ar upuriem.
Mans pienākums ir apsūdzēt Vācijas iestādes, kas - nepatiesi un sasteigti - vainoja Spānijas gurķus, precīzāk, Malagas un Almerijas kooperatīvus, kuri strādā pēc nevainojamām metodēm un kuri neatgūsies no šiem apvainojumiem.
Tūkstošiem bez darba palikušu ģimeņu brīnās, kādēļ - un viņiem ir vajadzīga atbilde; it sevišķi viņi vēlas zināt, kāda būs viņu nākotne - ne tikai Andalūzijā, bet visā Eiropas lauksaimniecības nozarē.
Tāpēc - un cerot, ka eksperti drīz atradīs risinājumu, - es pieprasu, lai šodien, kad Komisija runās ar Padomi, tā pieprasa tūlītējus un morālus ekonomikas pasākumus visiem Andalūzijas un Eiropas ražotājiem, kuri mūs uzlūko ar sašutumu, bet arī ar cerībām.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Tā vietā, lai piešķirtu prioritāti Eiropas mēroga izmeklēšanai un sadarbībai, Vācijas iestādes ir cēlušas neslavu un visā vainojušas gurķu audzētājus un citas personas. Tomēr neviens Vācijā nav atkāpies no amata vai piedāvājis reparācijas par radīto kaitējumu. Tieši Vācijai ir nopietnas ticamības problēmas. Merkel kundzes attieksme pret dienvidu valstīm - gan saistībā ar lauksaimniecību, gan finansēm - ir neciešama.
Kāds sacīja, ka Merkel kundze ir Konrāda Adenauera un Helmūta Kola sekotāja. Viņa nav nekas tamlīdzīgs - viņai trūkst morāles.
Bart Staes
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Mums noteikti ir jāmācās no pieļautajām kļūdām. Vācijā ir koordinācijas problēma - to sacīja arī vairāki EP deputāti no Vācijas - gan no valdošā bloka, gan opozīcijas; tajā ir divas federālās ministrijas, 16 federālās zemes un koordinācijas trūkums.
Jābūt stingrai valsts uzraudzības sistēmai; un ir jāaplūko, kā tā darbojas gan Vācijā, gan - pats svarīgākais - pārējās 26 dalībvalstīs. Pašlaik mēs ar pirkstiem rādām uz Vāciju, bet drīz, iespējams, rādīsim uz mūsu pašu dalībvalstīm. Tāpēc mums ir jājautā, vai iekšējās uzraudzības sistēmas visās dalībvalstīs ir pietiekami spēcīgas. Roth-Behrendt kundzei bija taisnība - Eiropā ieviestās sistēmas darbojas. Iespējams, trūkst koordinācijas. Jebkurā gadījumā noteikti trūka saziņas. Tādēļ saziņai jābūt jautājumam, uz ko koncentrējam uzmanību.
Vēlos komisāram, pirmkārt, jautāt, vai viņš atbildēs uz, cita starpā, Leinen kunga un Roth-Behrendt kundzes uzdoto jautājumu par to, vai ierosināsit patiesu Eiropas risinājumu. Otrkārt, vai varat mums pastāstīt, ko darīsit lauksaimniecības ministru Padomē un kā varat kompensēt lauksaimniekiem nodarītos zaudējumus?
Gabriel Mato Adrover
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Tieši krīzes apstākļos atklājas iestāžu efektivitāte un uzticība tām. Šajā gadījumā tās ir tālu no pilnības.
Komisija skaidri norādīja, ka aizdomas par Spānijas gurķiem nav apstiprinātas. Nē, komisār: apstiprināts ir tas, ka aizdomas bija nepamatotas, bezatbildīgas un bez objektīviem datiem; apstiprināts ir tas, ka ir 23 nāves gadījumi un ka Spānijas dārzkopības nozare ir cietusi milzīgus zaudējumus.
Apstiprināts ir arī tas, ka Komisijai ir jāpaveic tas, ko tā nav izdarījusi līdz šim, proti, pārliecinoši jārīkojas saistībā ar vairākiem aspektiem: jāaptur uzliesmojums; jānovērš tas, ka cilvēki sāk ticēt nepamatotajām aizdomām, tādējādi nopietni ietekmējot dalībvalsti - šajā gadījumā tā ir Spānija - un jāpiemēro vajadzīgie pasākumi, lai to panāktu; nekavējoties jānodrošina kompensācija cietušajiem un jāatjauno Spānijai zīmolam tā nekaitīgu, kvalitatīvu lauksaimniecības produktu tēls.
Judith A. Merkies
(NL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Valda krīzes apstākļi, un, godīgi sakot, mums šobrīd ir svarīgākas nodarbes, lai rādītu ar pirkstiem un meklētu vainīgo. Krīzes laikā ir jāpieņem lēmumi un jārisina krīze, pirms tiek darīts kas cits. Visu pārējo var apspriest vēlāk. Pirmā prioritāte ir atrast ārstēšanas līdzekli personām, kas inficējušās ar šo pret antibiotikām izturīgo baktēriju, un izsekot uzliesmojuma avotu. Turklāt mums - pats svarīgākais - ir vajadzīga laba saziņa, lai vienlaikus informētu pacientus, patērētājus un ražotājus, kā arī strādātu viņu visu labā.
Pēc tam varam pievērst uzmanību jautājumam, kā īsti sokas ar krīzes pārvaldību. Šī noteikti nebūs pēdējā krīze. Kas ir atbildīgs? Ir iesaistīts pārāk liels skaits iestāžu, un kādam ir jāuzņemas vadība. Par to jābūt šodienas sarunai starp jums un Padomi. Kā turpmāk tiks risināts jautājums par vadības uzņemšanos un kas to uzņemsies? Antibiotiku izmantošana - gan dzīvniekiem, gan cilvēkiem - patiešām ir dadzis acīs. Pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm. Un, visbeidzot, bet ne mazāk svarīgi - ir jākompensē nodarītie zaudējumi. Nobeigumā vēlos sacīt, ka ir vajadzīga skaidrība un griba rīkoties.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Entero-hemorāģiskā baktērija "Escherichia coli” ir pagājušās nedēļas atslēgvārds. Vispirms, protams, izsakām līdzjūtību cietušajiem. Sabiedrības veselības interesēs iestāžu pienākums ir sabiedrībai sniegt informāciju. Cilvēku labklājībai jābūt prioritātei.
Amerikas Savienotajās Valstīs šim nolūkam ir ieviesta agrīnās brīdināšanas sistēma. Realitāte ir tāda, ka vairāk nekā 2000 cilvēki ir inficējušies un vairāk nekā 20 - miruši. Cilvēkiem ir jāpasaka, kur ir šī baktērija. Tā bija uz Spānijas gurķiem, kur tai noteikti nebija jābūt, jo fekālajām baktērijām noteikti nav vietas pārtikas produktos.
Savukārt ekonomiskas kompensācijas ir jānodrošina atbildīgajām personām un nevienam citam. Visbeidzot, vēlos norādīt, ka Padome vispār nepiedalās debatēs par šo jautājumu.
Bogusław Sonik
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Liels paldies par iespēju uzstāties tik svarīgās debatēs. Eiropas Savienības pilsoņiem ir vajadzīgs, lai Eiropas iestādes rīkojas efektīvi daudzās jomās, tajā skaitā visu veidu slimību izplatības novēršanas jomā visās Eiropas Savienības daļās, un tā ir pamatota vajadzība. Tomēr profilakses aģentūrām, kas strādā veselības un pārtikas nekaitīguma jomā, galvenokārt jāspēj novērst panikas izplatīšanos. Šīm iestādēm jābūt absolūti neatkarīgām no dalībvalstu pārvaldes iestādēm un jābūt pat pilnvarotām rīkoties krīzes gadījumā.
Šoreiz mums neizdevās novēst paniku. Tāpēc ir radušies zaudējumi miljonu apmērā, un skarti ir arī Polijas lauksaimnieki. Dārzeņu cenas Polijas tirgū samazinājās par divām trešdaļām vienas nedēļas laikā. Katru dienu dārzeņu audzētāju zaudējumi lēšami PLN 2 miljonu apmērā. Pirms vairākiem mēnešiem mēs izdevām brīdinājumu par cūku gripu. Eiropas iestādes toreiz nebija savu uzdevumu augstumos un tām neizdevās novērst panikas izplatīšanos Eiropas Savienībā. Šoreiz notika kas līdzīgs.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Solidaritātei jābūt pirmajā vietā - tas ir viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem, taču solidaritāte nedrīkst būt attaisnojums tam, ka dažādas iesaistītās personas izvairās no atbildības.
Nav pareizi, ka Vācijas iestādes jau no paša sākuma nespēja novērst šīs traģēdijas izplatīšanos pāri tās robežām Eiropas Savienībā, kas notika jau tad, kad beidzās tās pirmā preses konference, kurā tā nepareizi vainoja Spānijas gurķus. Nav pareizi izteikt nepamatotus apvainojumus, izziņot apšaubāmu informāciju un izraisīt šādu apjukumu. Nav pareizi, ka tādējādi tiek ignorēti visi saziņas principi krīzes apstākļos. Tādēļ krīze ir pārtapusi par histēriju. Šīs baumas un raganu medības, ko rosināja tās pašas iestādes, ir radījušas milzīgu kaitējumu; tas norāda uz atbildības trūkumu. Jau atkal ir sagrauta uzticība starp patērētājiem un ražotājiem.
Gūstot svarīgu pieredzi, nodrošināsim, ka šī traģēdija nepaliek neievērota: mums jāizlemj, kāds būtu labākais veids, kā īstenot stabilu pārrobežu izsekojamības sistēmu, kā arī izveidot Eiropas saziņas vienību un krīzes pārvaldības vienību. Ja ātri nemācīsimies no šīm kļūdām, 23 cilvēku nāve būs bijusi lieka.
John Dalli
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties jums un visiem deputātiem, kas piedalījās šajās debatēs. Man nebūs laika atbildēt uz pilnīgi visiem izteiktajiem komentāriem, bet esiet droši, ka es ņemu vērā šajā Parlamentā paustās nostājas. Kā jau sacīju, šodien piedalīšos lauksaimniecības ministru Padomē. Rīt būšu Berlīnē, kur piedalīšos koordinācijas sanāksmē ar pārtikas nekaitīguma nozares pārstāvjiem un veselības nozares pārstāvjiem, kā arī mūsu norīkotajiem ekspertiem.
Manas galvenās rūpes ir novērst jaunus inficēšanās gadījumus - tas ir mans pirmais un galvenais mērķis. Es koncentrēju uzmanību uz uzliesmojuma cēloņa noteikšanas mobilizāciju un paātrināšanu. Mēs izveidojām krīzes vienību 2011. gada 30. maijā un Komisijas līmenī šajā brīdī bijām jau pilnībā mobilizēti. Mans Sabiedrības veselības departaments mobilizēja Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru (ECDC), un ECDC ir sācis strādāt krīzes režīmā, lai pēc iespējas ātrāk veiktu zinātniskus novērtējumus.
Komisija nekavējoties pieprasīja ECDC veikt zinātnisku novērtējumu. Dienas sanāksmēs ar dalībvalstu ekspertiem Komisija ir koordinējusi novērtēšanas pasākumus: kopēju gadījumu definīciju noteikšana, gadījumu ziņošana, pacientu anketas, perspektīvu apmaiņa attiecībā uz ārstēšanu un konsultācijas higiēnas jautājumos sabiedrībai ir daži no rezultātiem, ko esam guvuši ļoti īsā laikposmā.
Mums jābūt uzmanīgiem, un mēs nedrīkstam zaudēt modrību. Ir vieglāk nosodīt notikušo un uzstāties ar paziņojumiem, nekā atrasties krīzes epicentrā tās laikā. Mums jābūt uzmanīgiem ar mūsu paziņojumiem un kritiku, jo, vienlaikus uzstājot - kā es to daru - ka lēmumi ir jāpieņem, pamatojoties uz stabiliem pierādījumiem, mēs nedrīkstam biedēt tos, kuri tiek aicināti pieņemt riskantus lēmumus - dažreiz ļoti sarežģītās situācijās - ka pēc tam viņus tiesās un visi izteiks spriedumus par viņu lēmumiem. Es domāju, ka šis situācijas pārvaldības aspekts ir ļoti svarīgs.
Tas pats attiecas uz apritē esošās informācijas pārbaudi un kontroli. Eiropā ir ieviesta sistēma, kas nodrošina ātru saziņu, un, lai iegūtu ātru saziņu, mēs piemērojam subsidiaritātes principu, proti, aplūkojam zemāko iespējamo līmeni kā pamatu, no kura jāsākas saziņai. Mums jābūt uzmanīgiem, jo, ja sāksim slāni pa slānim papildināt kontroles pasākumus un pārbaudes, lai izvērtētu apritē esošu informāciju, mēs nespēsim rīkoties ātri, taču veselības jautājumu gadījumā, kad reizēm ir apdraudētas dzīvības, ātrums ir ārkārtīgi svarīgs.
Attiecībā uz informāciju - mēs nepārtraukti piegādājam informāciju, kad to saņemam. Šajā saistībā Komisija ir vienisprātis, ka koordinēta un ātra saziņa ir riska pārvaldības būtisks elements. Ja atceraties, laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam saistībā ar mūsu H1N1 pieredzi mēs izveidojām sistēmu, lai koordinētu saziņu sabiedrības veselības jomā, un mūsu ES Veselības drošības komitejai ir ziņotāju tīkls. Mums šajā procesā būs aktīvāk jāiesaista reģionālie dalībnieki, kā arī Pasaules Veselības organizācija (PVO). Vakar man bija telefonsaruna ar PVO ģenerāldirektori Margaret Chan par informācijas koordināciju un pilnīgas koordinācijas nodrošināšanu, pirms jebkāda saziņa tiek īstenota.
Mēs izskatīsim, kas notika, un veiksim rūpīgākas izmeklēšanas un analīzes. Kad būsim droši, ka inficēšanās ir apturēta, mēs koncentrēsim uzmanību uz to, kas notika informācijas jomā gan attiecībā uz izmeklēšanas protokoliem, gan vispārējo koordināciju krīzes laikā, un mēs apsvērsim, vai mums vajadzīgs lielāks skaits instrumentu un ciešāka Eiropas koordinācija. Tā varētu būt daļa atbildes, bet, kā jau jūs sacījāt, tas būs saistīts ar plašām diskusijām gan Parlamentā, gan arī dalībvalsts līmenī.
Kompensācijas tiks apspriestas šajā pēcpusdienā lauksaimniecības ministru Padomē, un esmu drošs, ka mans kolēģis komisārs Cioloş dara visu iespējamo, lai noteiktu un izstrādātu veidus un līdzekļus, kā kompensēt kaitējumu mūsu lauksaimniekiem, kas cietuši šīs problēmas dēļ.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
János Áder
rakstiski. - (HU) Jaunākais Vācijas pārtikas nekaitīguma skandāls ir vēlreiz vērsis mūsu uzmanību uz atbilstīgas regulatīvās uzraudzības trūkumiem. Jau atkal ir iedragāta patērētāju ticība pārtikas ražotāju godīgumam un noteikti arī uzraudzības iestāžu profesionālai darbībai. Pareizi funkcionējošā tiesiskā valstī patērētājiem ir pamats uzskatīt, ka pārtika, kas nonāk uz viņu galdiem un ko viņi pasniedz saviem bērniem, ir nekaitīga, lai to patērētu. Diemžēl šī nav pirmā reize, kad šī ticība ir iedragāta. Nav runa tikai par saindēto tomātu skandālu Ungārijā, bet arī par cūkgaļu, kas saindēta ar dioksīniem, kā atklājās janvārī Vācijā. Visi šie skumjie notikumi vērš mūsu uzmanību uz to, ka valstij ir jānostiprina regulatīvās pārbaudes, kā arī jāpiemēro stingrākie iespējamie pasākumi trūkumu un pārkāpumu gadījumā. Galu galā ir absolūti neiespējami sagaidīt, ka šo darbu valsts vietā paveiks pilsoņi. Mēs nevaram kļūt par pārtikas zinātniekiem vai izveidot laboratorijas, lai pārbaudītu pārtiku mājas apstākļos. Tādēļ pareizs risinājums būtu stingrāku sankciju piemērošana tiem, kas pārkāpj noteikumus, un nebaidīšanās pat slēgt uzņēmumus.
Luís Paulo Alves
Pirmkārt un galvenokārt es vēlos paust solidaritāti upuru ģimenēm. Tuvākajā nākotnē ES un dalībvalstīm jākoncentrē resursi uz to, lai atrastu inficēšanās avotu ar mērķi apturēt uzliesmojumu un tā izraisītos nāves gadījumus, kā arī atjaunotu patērētāju uzticību pārtikas ķēdei, jo bez tās nav iespējams novērst mūsu lauksaimnieku izmisumu. Lai to paveiktu, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei un dalībvalstu veselības ministriem ir jāsadarbojas. Vācijas nemākulīgās krīzes pārvaldības dēļ šī sadarbība nav bijusi īpaši ātra. Šādā situācijā ES nedrīkst savus lauksaimniekus pamest likteņa varā. Tai ir jāizveido mehānisms, ar ko viņiem ātri kompensēt šīs krīzes būtisko negatīvo ietekmi, kas jau tagad apdraud daudzu lauku saimniecību dzīvotspēju. Pati svarīgākā prioritāte ir patērētāju aizsardzība, bet mums ir jāizlabo mūsu procedūras. Ir svarīgi noteikt, kam ir jāizdod brīdinājums, kad un kā to drīkst izdod, lai novērstu informācijas haosu, kuru esam pieredzējuši. Tam ir bijušas postošas sekas, un problēmas avots vēl pat nav noteikts. Mums ir arī vajadzīga skaidra rīcība no Eiropas mēroga iestāžu puses.
Ivo Belet
Mūsu svarīgākās un galvenās rūpes attiecas uz šīs epidēmijas upuriem un viņu tuviniekiem. Šī briesmīgā situācija nedrīkst atkārtoties; mums ir ātri jāgūst mācība, lai turpmāk mēs spētu ātrāk noteikt cēloni un efektīvāk un koordinētāk sazināties. Šī joma - saziņa un nepilnīgā apspriešanās starp dalībvalstīm - ir bijusi nožēlojami kļūmīga. Ir radīts būtisks kaitējums ekonomikai, no kā noteikti varēja izvairīties, ja būtu bijusi rūpīgāk apsvērta saziņa krīzes apstākļos. Skartajiem operatoriem ir tiesības uz kompensāciju. Tāpēc aicinām izveidot Eiropas Ārkārtas gadījumu fondu. Papildu valsts atbalsta pasākumi ir kā plāksteris lauztai rokai; turklāt diez vai liecina par patiesu Eiropas solidaritāti. Kā komisārs Dalli sacīja no rīta, šī nav Vācijas valsts līmeņa problēma, bet gan Eiropas problēma. Tādēļ risināsim to Eiropas kontekstā. Šī krīze ir arī iespēja Eiropas pilsoņiem skaidri norādīt, ka Eiropa nepametīs šādas sabiedrības veselības katastrofas upurus nelaimē.
Sergio Berlato
Pētījumi par entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojuma avotu izrādās sarežģīti. Ir pieņēmums, ka pupu asni ir infekcijas avots, kas izraisīja 20 cilvēku nāvi Eiropā un aptuveni 300 papildu saslimšanas gadījumus Vācijā vien, taču jaunākie testu rezultāti attiecībā uz pupu asniem ir bijuši negatīvi. Uzliesmojuma tūlītējās sekas ir bijušas augļu un dārzeņu patēriņa samazināšanās Eiropā. Lai gan pašlaik vēl nav pieejami precīzi dati par zaudējumu apmēru Eiropas dārzeņu nozarē pēc entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” krīzes, šai nozarei radītie ekonomiskie zaudējumi noteikti nebūs mazi. Ņemot vērā, ka es jau esmu iesniedzis parlamentāru jautājumu par šo tematu, izmantošu šo iespēju, lai šajā sēžu zālē uzsvērtu, ka Eiropas Savienībai ir jāapņemas atbalstīt šīs Eiropas nozares ražotāji ar instrumentiem, kas atbilst krīzes nopietnībai. Es arī vēršu Komisijas uzmanību uz to, ka tai jāapsver tādu pasākumu ieviešana, kas atvieglo augļu un dārzeņu uzglabāšanu un nostiprina to iesaiņošanas kontroli.
Spyros Danellis
Pārtikas nekaitīgums ES jau otro reizi sešu mēnešu laikā ir nonācis ziņu degpunktā, un, ņemot vērā lielo skaitu nāves gadījumu, šis nav pārtikas skandāls; šī ir pārtikas krīze. Ir pagājušas divas nedēļas, un mēs steidzam rādīt ar pirkstu, kā arī esam izraisījuši ticamības problēmas, pirms vēl esam noteikuši cēloni.
Mēs esam apdraudējuši ražotājus, kas, lai gan ir atbilstīgi darījuši savu darbu, tagad ir padarīti par grēkāžiem un vēl šobrīd par to maksā. Esam iedragājuši Eiropas un citu patērētāju uzticību. Esam iedragājuši mūsu tirdzniecības attiecības un iekšējo kohēziju. Šī krīze liek apšaubīt Eiropas lauksaimniecības modeli un ir pārbaudījums iekšējā tirgus darbībai. Nepietiek tikai ar kāda vainošanu. Komisijai jāpiemēro pastāvīgi korektīvi pasākumi, no kuriem viens ir izsekojamība, kam jābūt prioritāram mērķim.
Anne Delvaux
Saistībā ar mūsu apspriesto jautājumu jāierosina vairāki svarīgi komentāri, un es šeit runāju par mūsu pilsoņu bažām.
Pirmkārt, Eiropas patērētājiem jāzina, ko viņi patērē uzturā. Tādēļ ir svarīgi nodrošināt, ka lauksaimniecības produkti ir izsekojami Eiropas līmenī - no lauku saimniecības līdz patērētāju galdam.
Otrkārt, mums ir Vācija jāaicina darīt visu iespējamo, lai noteiktu baktērijas izcelsmi. Šajā saistībā es atzinīgi vērtēju Komisijas lēmumu nosūtīt uz Vāciju ekspertus. Tomēr Komisijai ir jāīsteno savs darbs plašāk un jāpārbauda, vai visas kontroles, analīzes un izpētes sistēmas ir atbilstīgi ievērotas, jo mums ir jāuzlabo un jānostiprina mūsu pārtikas brīdināšanas mehānismi.
Treškārt, jāveic revīzijas visā Eiropā, lai nodrošinātu, ka mums ir efektīvas uzraudzības sistēmas.
Ceturtkārt un visbeidzot, neaizmirsīsim krīzes skartos lauksaimniekus - viņi ir nepareizi turēti aizdomās, lai gan neko nav nodarījuši! Un šādu cilvēku skaits, kas cietīs patērētāju uzticības trūkuma dēļ, būs vēl lielāks. Tāpēc Eiropai jābūt vienotai un jāatbalsta atbilstīgi kompensācijas pasākumi.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Saistībā ar debatēm par inficēšanās ar entero-hemorāģisko baktēriju "Escherichia coli” uzliesmojumu ES dalībvalstīs es vēlos vērst uzmanību uz to, ka ES un ārpuskopienas valstu lēmumu rezultātā ir slēgtas robežas, lai aizsargātu tirgu no dārzeņiem, kas tiek ievesti no valstīm, kurās it kā atrodas infekcijas avots. No dārzeņu audzētajiem saņemtā informācija ir satraucoša. Izplatītāji ziņo, ka patērētāji vispār nav ieinteresēti iegādāties gurķus, tomātus un citus dārzeņus. Izplatītāji saskaras ar milzīgiem finansiāliem zaudējumiem, jo ir spiesti izmest atkritumos kastēm dārzeņu vai pārdot tos par būtiski zemāku cenu, nekā iepirkuma cena. Audzētāji vairs nevēlas audzēt dārzeņus, un tas nozīmē darbības maiņu un darbinieku atbrīvošanu no darba. Ja prognozes būs tikpat satraucošas arī turpmāk un ja mēs neatklāsim infekcijas avotu, uzņēmumi būs spiesti pārtraukt tirdzniecību, jo nebūs likviditātes. Es domāju, ka Eiropas Savienības rīcībā ir administratīvie instrumenti, lai ātri reaģētu šādos gadījumos, tāpēc mums jāapsver, kā uzlabot sistēmu, lai tā būtu efektīvāka. Tā kā mums ir šādi instrumenti, mums jāatrod infekcijas avots pēc iespējas ātrāk, lai nepakļautu dārzeņu audzētājus turpmākiem zaudējumiem.
Katarína Neveďalová
Sabiedrībai ir lēnām jāpierod pie tā, ka katru gadu izcelsies kāda epidēmija - vispirms bija putnu gripa, tad cūku gripa, tagad - baktērijas, kas atklātas svaigos dārzeņos.
Šīs epidēmijas sekas būs arī upuri un lieli finansiālie zaudējumi. Manuprāt, galvenā atšķirība salīdzinājumā ar iepriekšējām epidēmijām ir tā, ka mēs joprojām neesam līdz galam noteikuši infekcijas avotu - sākumā tie bija (Spānijas) gurķi, tagad - (Vācijas) pupu asni.
Tiek ierosināti jautājumi arī par dalībvalstu pieļautajām kļūdām. Šeit es runāju par Vācijas kļūdām, jo tā atteicās no Komisijas palīdzības un mēģināja krīzi atrisināt pati. Nepatiesie apvainojumi ir radījuši milzīgus finansiālus zaudējumus Spānijas lauksaimniekiem, un ne tikai viņiem, visticamāk - arī visai lauksaimniecības nozarei.
Eiropas Komisija vakar ierosināja kompensāciju EUR 150 miljonu apmērā dārzeņu audzētājiem, kas cietuši zaudējumus zarnu infekcijas dēļ Vācijā. Manuprāt, ir ļoti svarīgi pārrunāt kompensāciju saistībā ar kļūdām, kā tas ir Spānijas gadījumā. Jaunākie notikumi liecina, ka vienīgais kaitējums bija finansiālie zaudējumi Eiropas lauksaimniekiem. Tomēr mēs nedrīkstam aizmirst augstāko cenu, ko samaksājām par šo epidēmiju, proti, dučiem upuru Eiropas Savienības dalībvalstīs. Mūsu pienākums ir rīkoties, lai turpmāk nebūtu līdzīgu kļūdu un uzliesmojumu.
Rareş-Lucian Niculescu
Galvenokārt kārtām ir jānorāda - šajā sēžu zālē par to atskanēja komentārs - ka, saskaroties ar šādu krīzi, lauksaimniecības politika nav problēma, bet drīzāk risinājums. Eiropas patērētāji ir pieraduši uzticēties pārtikai, ko iegādājas lielveikalos, tādēļ, ka Eiropas ražotājiem ir jāievēro augstākie kvalitātes standarti pasaulē. Tomēr šī krīze ir parādījusi, ka Eiropas sistēma nav nekļūdīga un ka mēs esam ārkārtīgi neaizsargāti. Patiesi, mums vispirms jādomā par upuriem. Notikušais ir traģēdija. Tajā pašā laikā mums jādomā par atbalsta pasākumiem, kam jānovērš tūkstošiem darbvietu zudums lauksaimniecības nozarē un visas nozares sabrukums.
Georgios Toussas
Jaunais pārtikas skandāls, kas saistīts ar jaunu, ārkārtīgi toksisku baktēriju, kura ir jau izraisījusi dučiem nāves gadījumu un nopietnus kaitējumus tūkstošiem darba ņēmēju veselībai, pievienojas daudzajiem un šķietami nebeidzamajiem pārtikas skandāliem ES. Tas patiesībā ir starptautisku uzņēmumu noziegums - tie saindē pārtikas ķēdi, upurējot cilvēku dzīvības un darba ņēmēju veselību, lai palielinātu savu peļņu. Jaunā pārtikas epidēmija parāda, ka ES nevar aizsargāt un neaizsargās cilvēku dzīvības un sabiedrības veselību, jo - kā starptautiska monopolu savienība - tā ir nosolījusies sekmēt un aizsargāt kapitāla peļņu, nevis darba ņēmēju dzīvības. Vienīgais mērķis Vācijas iestāžu nepamatotajiem apvainojumiem pret ES dienvidu dalībvalstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem - lai gan tiem nav zinātniska pamatojuma un ES tos pieņēma sasteigti, tādējādi nodarot ļoti nopietnu kaitējumu lauksaimniekiem minētajās valstīs - ir noslēpt un noklusēt KLP pret pilsoņiem vērsto un bīstamo būtību, kā arī ES pienākumus, buržuāziskās valdības un monopolu grupas, kuras bez vilcināšanās darba ņēmējiem iebaro toksisku pārtiku, kas ir bīstama viņu veselībai, tādējādi palielinot savu kapitāla peļņu.
Kathleen Van Brempt
Reakcija saistībā ar entero-hemorāģiskās baktērijas "Escherichia coli” uzliesmojumu Vācijas ziemeļos rosina svarīgus jautājumus. Vispirms mums jāapsver šā uzliesmojuma cēloņi un faktori, kas nav ļāvuši to apkarot. Vai mājlopu barībā izmanto pārāk daudz antibiotiku? Vai runa ir par pārmērīgi intensīvu lauksaimniecību, kas mums kaitē? Kādā mērā mums vajadzīgi labāki marķējumi un izsekošana? Tie ir svarīgi jautājumi, it sevišķi tagad, kad gaidāma kopējās lauksaimniecības politikas pārskatīšana.
Turklāt ir arī kļuvis skaidrs, ka Eiropas krīzes pārvaldības sistēmai ir būtiski trūkumi tieši saistībā ar pārtikas krīzēm. Īpaši ņemot vērā šīs situācijas būtību, jo, proti, reģionā papildus federālai valdībai ir divas kompetentas ministrijas, tādēļ ir pārāk liela sadrumstalotība un trūkst skaidrības saistībā ar pieeju un saziņu krīzes apstākļos. Šādas krīzes apstākļos ir ārkārtīgi svarīgi - gan patērētājiem, gan pārtikas ražotājiem - ka pēc iespējas ātrāk tiek izveidota Eiropas koordinācijas vienība, lai tiktu nodrošināta saziņa un zinātnisko izmeklējumu koordinācija. Tas nodrošinās ātrāku un efektīvāku izmeklēšanu par uzliesmojuma cēloņiem, pilnībā izmantojot citu Eiropas pētnieku un laboratoriju zināšanas.
