Viides koheesiokertomus ja koheesiopoliittinen strategia vuoden 2013 jälkeen - Vuosien 2007-2013 koheesiopoliittisten ohjelmien toteuttaminen - Euroopan kaupunkien toimintaohjelma ja sen tulevaisuus koheesiopolitiikassa - Tavoite 3: rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tuleva toimintaohjelma - EAKR:n ja muiden rakennerahastojen tehokkuuden lisääminen (keskustelu) 
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana yhteiskeskustelu seuraavista mietinnöistä:
Markus Pieperin aluekehitysvaliokunnan puolesta esittelemä mietintö komission viidennestä koheesiokertomuksesta ja koheesiopoliittisesta strategiasta vuoden 2013 jälkeen;
Miroslav Mikolášikin mietintö aluekehitysvaliokunnan puolesta koheesiopolitiikkaan liittyvästä strategiaraportista 2010 - vuosien 2007-2013 ohjelmien toteuttamisesta;
Oldřich Vlasákin aluekehitysvaliokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja sen tulevaisuudesta koheesiopolitiikassa;
Marie-Thérèse Sanchez-Schmidin aluekehitysvaliokunnan puolesta laatima mietintö tavoitteesta 3: Alueellisen yhteistyön haaste - rajat ylittävän, valtioiden välisen ja alueiden välisen yhteistyön tuleva toimintaohjelma;
Georgios Stavrakakisin aluekehitysvaliokunnan puolesta esittämä mietintö EAKR:n ja muiden rakennerahastojen tilanteesta ja tulevasta synergiasta tehokkuuden lisäämiseksi.
Markus Pieper
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, haluaisin aloittaa toteamalla, että haluaisin loppupuheenvuorolleni kaksi minuuttia puheaikaa. Hyvät kollegat, Euroopan unioni on solidaarisuuden Eurooppa ja se on myös Euroopan alueiden puolestapuhuja. Euroopan parlamentti lähettää tänään vahvan viestin alueillemme. Haluamme auttaa heikompia alueita luomaan parempia yhteyksiä. Me annamme tukea raja-alueille, jotta Euroopasta voi tulla entistä yhtenäisempi, ja haluamme hyödyntää kaikkien alueiden mahdollisuuksia, jotta Euroopasta tulee kilpailukykyisempi.
Vaikka talous- ja rahoituskriisin vuoksi monia tällaisia toimia on jätetty syrjään, Euroopan rakennepolitiikalla tarjotaan edelleen voimakas kannustin kasvulle ja työllisyydelle. Vuoden 2013 jälkeen tarvitaan merkittäviä toimia väestörakenteen muutoksen, talouden muuttuvan rakenteen, liikennejärjestelmiemme puutteiden, uusiutuvan energian aikakauden alun ja sosiaalisten erojen kasvun vuoksi.
Rakennepolitiikan avulla alueet voivat toteuttaa uudistuksia, jotta ne voivat vastata näihin haasteisiin ja auttaa itse itseään. EU tarvitsee samaan aikaan alueellisia mahdollisuuksia, jotta se voi panna täytäntöön Eurooppa 2020 -strategian ja varmistaa, että se menestyy. Meidän on varmistettava, että meillä on riittävä rahoitus kaikkiin näihin tehtäviin. Vastustamme sen vuoksi kaikkia pyrkimyksiä poistaa menestyksekäs rakennepolitiikkamme kansallistamisen, uusien ilmasto- tai työllisyysrahastojen tai minkä muun tahansa EU:n suunnitteleman keskittämistä koskevan toimen perusteella. Haluamme vahvistaa periaatetta monitasoisesta hallinnosta. Alueiden vastuu EU:n tavoitteiden toteuttamisesta tarjoaa lisäarvoa.
Mietinnössä on tehty useita ehdotuksia siitä, miten EU voi lisätä tätä lisäarvoa entisestään. Pyydämme lisää voimavaroja raja-alueidemme infrastruktuurin parantamiseksi ja Euroopan laajuisten verkkojen vahvistamiseksi. Haluamme panostaa enemmän kaupunkiemme ja maaseutualueidemme tulevaisuuteen, ja vaadimme parempaa ohjelmien koordinointia. On todennäköistä, että parlamentin enemmistö kannattaa väliluokkaa, jossa heikosti kehittyneillä alueilla on korkeat tukimäärät. Minä haluaisin varoittaa tästä, koska tällöin siirtymävaihe jumiutuu, ja neuvostolla ei ole tähän varaa.
Esitämme myös parannettuja ehdotuksia tehokkuuden ja avoimuuden lisäämisestä. On erittäin tärkeää varmistaa, että määrärahojen myöntämiseen sovelletaan tiukempia ehtoja. EU:n lainsäädäntöä on pantava täytäntöön ennen kuin EU:n varoja otetaan käyttöön. Tämä koskee myös julkisia hankintoja ja hintasääntelyä. Haluamme myös nähdä, että tuen myöntämiseen sovelletaan tiukempaa valvontaa. Jos emme vihdoin ja säännöllisesti totea, missä jäsenvaltioissa suurin osa petoksista tapahtuu, menetämme uskottavuutemme.
Vaadimme, että komissio sitoutuu merkittävämmin rahoituksen käytön valvontaan. Hyvä Janusz Lewandowski, älkää luottako liikaa jäsenvaltioihin. Ottakaa itse vastuu kansallisten valvontaviranomaisten akkreditoinnista. Saatte silloin Euroopan parlamentin tuen.
Haluaisin lopuksi kiinnittää komission huomion muutamaan seikkaan, joita ei ole mainittu mietinnössä. Toisin kuin mietintöluonnoksessa, emme enää vaadi yhteisrahoituksen vähentämistä, mutta - ja tämä on perusajatukseni - emme myöskään pyydä lisäämään sitä. Mietintöön ei sisälly enää ehdotustamme, että Euroopan globalisaatiorahasto ja Euroopan sosiaalirahasto yhdistetään. Pyydän teitä kuitenkin panemaan merkille, että emme halua itsenäistä Euroopan globalisaatiorahastoa. Pitäkää näitä kahta esimerkkiä todisteena siitä, että parlamentti kannattaa paljon enemmän uudistusta kuin mitä käy ilmi mietinnöstä. Rakennepolitiikan uudistamista tarvitaan sen varmistamiseen, että EU pysyy vahvana.
Haluaisin lopuksi sanoa, että olen nauttinut työstä mietinnön parissa. Minua kuitenkin häiritsivät monet kansalliset etunäkökohdat, jotka valitettavasti heijastuvat tästä mietinnöstä. Olen kiinnostunut näkemään, miten tämä hoidetaan äänestyksessä. Kiitos tarkkaavaisuudestanne.
Miroslav Mikolášik
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää kaikkia kollegoja heidän mielenkiintoisesta panoksestaan ja erityisesti varjoesittelijöitä hyvästä yhteistyöstään. Tarkistuksissa on ilmaistu monia innostavia ja olennaisia ajatuksia sekä mielipiteitä, joten kiinnitin erityistä huomiota sellaisen tasapainoisen lähestymistavan luomiseen, jossa niiden pääasiallinen viesti ja moninaisuus otetaan mahdollisimman hyvin huomioon.
Strateginen raportointi on uusi ominaisuus koheesiopolitiikassa ja se otettiin käyttöön tämänhetkisellä ohjelmakaudella 2007-2013. Vuoden 2010 strategisen raportin myötä Euroopan parlamentilla on ensimmäinen tilaisuus arvioida koheesiopolitiikan toteutuksen tuloksia. Tämä on myös tilaisuus esittää parlamentin kanta jäsenvaltioiden menoja koskeviin painopisteisiin ja tuoda esiin aloja, joilla tarvitaan lisätoimia, mukaan lukien se, että komissio puuttuu itse koheesiopolitiikan toteuttamiseen ja strategiseen raportointiin.
Vuoden 2010 strategisessa raportissa keskitytään pääasiassa ohjelmien toteutukseen kuluvalla ohjelmakaudella ja strategiseen raportointiin. Se tarjoaa kuitenkin useita arvokkaita koheesiopolitiikan tulevaisuutta koskevia näköaloja.
Ensinnäkin, kun kyseessä on ohjelmien toteutus, valittujen hankkeiden rahoitukselliseksi arvoksi on ilmoitettu 93,4 miljardia euroa eli 27 prosenttia kyseisellä kaudella käytettävissä olevasta EU:n rahoituksesta. Tätä voidaan pitää melko kohtuullisena, kun otetaan huomioon sosioekonomisen tilanteen vakava heikkeneminen vuosina 2008-2009 maailmanlaajuisen kriisin vuoksi samoin kuin ajanjaksoa 2007-2013 koskevan politiikan uudistaminen.
Edistyminen vaihtelee kuitenkin huomattavasti maiden välillä ja teemojen kesken siten, että valintojen kokonaisasteet ovat yli 40 prosenttia yhdeksässä jäsenvaltiossa ja alle 20 prosenttia neljän jäsenvaltion kohdalla. Euroopan alueiden välillä on edelleen silmäänpistäviä taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöllisiä eroja. Toisaalta hankkeiden valinnan keskimääräinen taso oli johdonmukaisempi kolmen tavoitteen, lähentymisen, alueellisen kilpailukyvyn ja työllisyyden sekä Euroopan alueellisen yhteistyön alalla, ja sama koskee Lissabonin strategian tavoitteisiin kohdennuttuja luokkia. Eurooppalaista alueellista yhteistyötä koskevien ympäristöohjelmien korkeampi käyttöaste osoitti rajatylittävän ja alueiden välisen yhteistyön lisäarvon, mitä olisi sen vuoksi kannustettava tulevaisuudessa. Tietyillä aloilla tarvitaan kuitenkin lisää ponnisteluja erityisesti täytäntöönpanon parantamiseksi, kohtuuttomien myöhästymisten välttämiseksi, tiukemman taloudellisen kurin varmistamiseksi ja synergiaetujen lisäämiseksi muiden EU:n toimintalinjojen kanssa.
Toiseksi, kun on kyse strategisesta raportoinnista: tämä on väline, jolla tarkastellaan strategisesti ja keskustellaan koheesiopolitiikan aihekohtaisesta ulottuvuudesta jäsenvaltioiden tarjoaman konkreettisen näytön perusteella. Strategisessa raportoinnissa on kyse jatkuvan prosessin arvioimisesta. Se suoritetaan ohjelmakauden kuluessa, jotta annetaan yleiskuva jäsenvaltioiden edistymisestä EU:n tavoitteiden saavuttamisessa, ja se muodostaa hyödyllisen perustan, jonka perusteella suorituskykyä voidaan parantaa. Mietinnössä korostetaan siten useita hyviä käytäntöjä, joilla voidaan auttaa parantamaan raportoinnin laatua ja lisätä sidosryhmien osallistumista jäsenvaltioissa ja lopulta auttaa parantamaan täytäntöönpanon tehokkuutta.
Mainitsen lopuksi yhden monista hyvistä käytännöistä eli sen, että kaikki jäsenvaltiot käyttävät keskeisiä indikaattoreita.
Oldřich Vlasák
Arvoisa puhemies, haluaisin jakaa kanssanne useita kohtia mietinnöstä, jonka esittelijänä toimin. Kyseessä on siis koheesiopolitiikan kaupunkiulottuvuutta koskeva mietintö.
Mietinnössä keskitytään kaupunkeihin ja niiden tehtävään koheesiopolitiikassa. Haluaisin kuitenkin aluksi korostaa, että tämä ei merkitse, että meidän pitäisi unohtaa EU:n tukien jaossa maaseutualueita. Päinvastoin, on tarpeen, että suurkaupunkien ja pienten maaseutuyhteisöjen kehitys kulkee käsi kädessä. Olen tuonut esiin näitä seikkoja tarkistusluonnoksissani Siekierskin mietintöön yhteisen maatalouspolitiikan tulevaisuudesta.
Haluaisin mainita aloituspuheenvuorossani useita näkökohtia. Meidän on ensinnäkin oltava tietoisia, että kaupungit ovat tärkeä perusta Eurooppa 2020 -strategian täytäntöönpanolle syistä, joihin sisältyy niiden kiistaton merkitys Euroopan alueiden taloudelliselle kehitykselle. Sen vuoksi on tärkeää, että kaupungeille annetaan vahva toimeksianto toteuttaa tämän yhteisen EU:n strategian tavoitteita.
Toiseksi haluaisin korostaa, että perusinfrastruktuuria on kehitettävä monessa kaupungissa. Minun mielestäni hyvä ratkaisu olisi pelkän kunnostamisen lisäksi myös uudistaminen ja teknologinen investointi infrastruktuuriin tietotekniikan välityksellä. Voisimme siten olla varmoja, että kaupunkien voimakas kasvu ja parempi elämänlaatu saadaan todella aikaan. Meidän olisi asetettava etusijalle juuri tällaiset kasvuinvestoinnit syistä, joihin sisältyy keskittämistä koskeva periaate.
Kolmanneksi haluaisin mainita kumppanuudet. Kumppanuus on usein tyhjä käsite. Haluaisin sen vuoksi, että voisimme tarjota kaupungeille todellista tukea, ja kehotan sen vuoksi komissiota asettamaan jäsenvaltioille velvoitteen, että ne ottavat tärkeimpien kaupunkien ja paikallisten ja alueellisten viranomaisten elimet mukaan kaikkiin päätöksenteon vaiheisiin koheesiopolitiikassa. Paikallisilla edustajilla pitäisi olla mahdollisuus osallistua strategiseen kehitykseen liittyvien sopimusten kansallista suunnittelua koskeviin neuvotteluihin.
Neljänneksi ja tämä on viimeinen näkökohta, jonka haluaisin esittää tänään mietintöluonnoksesta, mainitsen rahoitusjärjestelmiä koskevat välineet. Jessica-aloitteesta on jo puhuttu paljon. Todellisuudessa ei kuitenkaan tapahdu paljoa. Haluaisin sen vuoksi kehottaa komissiota arvioimaan kokemuksia näistä välineistä ja muuttaa niiden sääntöjä, jotta niistä tulee kilpailukykyisiä verrattuna rahoitusmarkkinoiden muihin välineisiin. Samalla katson, että meidän olisi kehotettava jäsenvaltioita toteuttamaan Jessica-aloitetta kaupunkien eikä alueiden tai valtioiden tasolla. Ainoastaan silloin kaupungeilla on oma Jessica-aloitteensa, jolloin sillä voisi olla pitkän aikavälin vaikutus.
Marie-Thérèse Sanchez-Schmid
Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, ensisijainen keskustelu koheesiopolitiikasta on harvinaista, ja tämänpäiväinen keskustelu on äärimmäisen tärkeä.
Aluepolitiikalla on ollut paljon menestystä pitkän historiansa saatossa, ja siitä tuli vuonna 2009 Euroopan unionin tärkein menoerä. Alueisiimme sijoitettiin 350 miljardia euroa vuosien 2007 ja 2013 välillä. Parlamentti äänestää tänään tämän politiikan tulevaisuudesta ja määrittelee painopisteensä valmistellen tulevia talousarviota ja sääntelytoimenpiteitä koskevia neuvotteluja seuraavaa rahoituskehystä varten.
Minulla oli kunnia työskennellä Euroopan alueellisen yhteistyön tulevaisuuden - koheesiopolitiikan tavoitteen 3 - parissa, ja haluaisin kiittää varjoesittelijöitä ja komissiota tuloksekkaasta yhteistyöstään.
Mitä alueellinen yhteistyö merkitsee? Mikä on sen tarkoitus? Mistä asioista on kyse? Kuinka merkittävä sen pitäisi olla aluepolitiikassa? Nämä ovat kysymyksiä, mihin on vastattava.
Tällä hetkellä 196 miljoonaa EU:n kansalaista elää rajaseuduilla. Nämä alueet paljastavat niillä vallitsevien erojen vuoksi, kuinka vaikeaa maidemme on sopeutua rajojen avaamista koskeville haasteille, Euroopan yhtenäismarkkinoiden loppuunsaattamiselle ja globalisaatiolle.
EU:n jakautuu 27 jäsenvaltioon ja 271 alueeseen. Sen vuoksi EU:ta jakavat monet hallinnolliset rajat. Niillä määritellään erilaiset poliittiset ja oikeudelliset järjestelmät. Ranskalaista sosiologia mukaillen, raja on poliittinen päämäärä, jolla luodaan etäisyyttä silloin, kun on läheisyyttä. Euroopan unioni haluaa toisaalta luoda läheisyyttä, kun historia on luonut etäisyyttä, väärinkäsityksiä ja joskus vihaa.
Itse asiassa vuonna 1957 tehdyn Rooman sopimuksen johdanto on punainen lanka Euroopan vaaleilla valittujen edustajien tehtävässämme. Euroopan unionin tavoite on yhä tiiviimpi unioni kansojen välillä. Tavoitteella 3, johon sisältyy 8,5 miljardia euroa, pyritään rajoja poistamatta tai niiden oikeutusta kyseenalaistamatta vähentämään niiden kielteistä vaikutusta kansalaistemme päivittäisessä elämässä, jotta näistä meitä jakavista rajoista saadaan meitä yhdistäviä rajoja.
Sen vuoksi Euroopan alueellinen yhteistyö on Euroopan yhdentymisen ruumiillistuma ja valtava kilpailukyvyn lähde.
Millaisen tulevaisuuden haluamme antaa sille?
Mietintöön sisältyy konkreettisia ja käytännönläheisiä ehdotuksia, jotka ovat peräisin ruohonjuuritasolta, monilta tapaamiltamme sidosryhmiltä ja kansalaisilta.
Ensinnäkin se on selkeä muistutus Euroopan alueellisen yhteistyön lisäarvosta ja sen parempaa kilpailukykyä koskevista mahdollisuuksista. Siihen sisältyy ehdotus lisätä sen rahoitusta seitsemään prosenttiin koheesiopolitiikan seuraavasta talousarviosta. Lisäksi mietinnössä mainitaan rajatylittävän ulottuvuuden rakenteen ja keskeisen tehtävän ylläpitäminen, jotta voidaan vastata rajalla sijaitsevien yhteisöjen paikallisiin tarpeisiin. Siinä mainitaan varojen myöntäminen jokaiseen yhteistyöohjelmaan yhdenmukaistettujen valintaperusteiden mukaisesti, jotta estetään tiettyjä jäsenvaltioita pyrkimästä taloudelliseen tuottoon. Kyseessä on myös varojen strategisempi ohjelmointi alueellistetun Eurooppa 2020 -strategian yhteydessä.
Lisäksi mietintöön sisältyy kannustimia, jotta alueellisilla toimenpideohjelmilla osallistutaan laajoihin rajatylittäviin ja kansainvälisiin hankkeisiin, kuten Euroopan laajuisiin liikenneverkkoihin. Siihen sisältyy myös kansainvälisen ulottuvuuden ja makroaluestrategioiden tehostettu koordinointi ja yksinkertaistettu täytäntöönpano erillisen asetuksen antamisen myötä. Mietinnössä otetaan huomioon Euroopan alueellisen yhteistyön yhtymien parempi hyödyntäminen. Tämä on ainoa puhtaasti yhteisön laajuinen väline monitasoista hallintoa varten. Lopuksi mainitsen alueellisen yhteistyön paremman näkyvyyden ja paremman selkeyden paikallishallinnon ja kansalaisten keskuudessa.
Lopuksi sanoisin, että alueellinen yhteistyö on yksi niistä EU:n toimintalinjoista, joilla tarjotaan merkittävää lisäarvoa. Se on yksinkertaisin, nopein ja huokein tapa toteuttaa vilkkaasti etenevää ja käytännönläheistä Euroopan yhdentymistä.
Arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, meillä on tänään velvollisuus vahvistaa koheesiopolitiikan eurooppalaisinta tavoitetta.
Georgios Stavrakakis
esittelijä. - (EL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, mietinnön keskeinen näkökohta on se, että Euroopan aluekehitysrahaston ja muiden koheesiopolitiikan rahastojen synergiaetujen vahvistaminen lisää valtavasti koheesiopolitiikan tehokkuutta ja lisäarvoa. Samaan aikaan Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston kehittämistoimille vaaditaan parempia synergiaetuja. Paremmat synergiaedut merkitsevät käytännössä, että koheesiopolitiikan eri rahastoista rahoitetut hankkeet valmistellaan, laaditaan ja toteutetaan yhdennetyn yhteisen suunnitelman mukaisesti, jotta jokainen toimi hyödyntää ja täydentää muiden tointen myönteisiä tuloksia.
Koheesiopolitiikan ohjelmien toteutuksesta saatu kokemus osoittaa nyt selkeästi, että useampien aluekehitystoimien onnistuminen on riippuvainen täydentävien aloitteiden toteutuksesta. Esimerkiksi infrastruktuurin parantaminen ei johda automaattisesti kasvuun, jos siihen ei liity koulutukseen, yrityksiin ja innovointiin tehtäviä sijoituksia. Me katsomme sen vuoksi, että tehokkaalla koordinoinnilla saadaan aikaan todellista hyötyä moitteettoman varanhoidon tehokkuuden ja siihen tehtävien parannuksien näkökulmasta.
Mietinnössä esitetty pääasiallinen pyyntö tämän tavoitteen saavuttamiseksi koskee hallinnointia ja täytäntöönpanoon liittyviä yhteisiä sääntöjä, jotka hyväksytään koheesiopolitiikan yleisissä puitteissa ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja Euroopan kalatalousrahaston kanssa. Määrärahojen säästöistä ja täydentävyydestä saatujen hyötyjen lisäksi tämä yksinkertaistaisi sitä, miten edunsaajat käyttävät varoja ja kansalliset viranomaiset hallinnoivat niitä. Lopuksi ohjelmoinnin tasolla aikaansaatu sääntöjen yhdenmukaistaminen helpottaa pienten toimijoiden osallistumista koheesiopolitiikan ohjelmiin ja parantaa rahoituksen käyttöastetta.
Olemme myös tyytyväisiä mietinnön yhteydessä komission aloitteeseen hyväksyä yksi strategiakehys, jolla katetaan enemmän rahastoja. Aluekehitysvaliokunta kuitenkin vaatii, että tämä yksi strategiakehys ja koordinointi ei rajoitu politiikan suunnitteluvaiheeseen vaan se ulotetaan koskemaan kaikkia poliittisen päätöksenteon vaiheita: suunnittelua, täytäntöönpanoa ja maksuja, tilintarkastusta ja arviointia.
Haluaisin myös todeta olevani tyytyväinen siihen, että mietinnössä esittämäni pääasialliset viestit hyväksyttiin erittäin tärkeässä Euroopan parlamentin päätöslauselmaesityksessä Euroopan unionin tulevista rahoitusnäkymistä samoin kuin koheesiopolitiikan tulevaisuutta koskevassa mietinnössä.
Lopuksi haluaisin huomauttaa, kuten korostin puheeni alussa, että tämän mietinnön perusperiaate on se, että koheesiopolitiikan tehokkuutta parannetaan entisestään rahastojen välisen yhteisvaikutuksen lisäämisellä. Haluaisin kuitenkin ilmaista erityisen huolenaiheeni siitä hiljattain ilmenneestä suuntauksesta, että koheesiopolitiikka jaetaan usean budjettikohdan kesken. Vastustamme selvästi kaikkia tällaisia ehdotuksia, koska tällä heikennetään suoraan koheesiopolitiikan perustuksia, erityisesti kumppanuutta ja aluekehitystä koskevaa yhtenäistä lähestymistapaa.
Johannes Hahn
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet ja vierailijat Euroopan parlamentissa, koheesiopolitiikka on Euroopan yhdentymishankkeen keskeinen tukipylväs ja se on yleisesti ottaen yksi menestyksekkäimmistä toimintalinjoista viime vuosikymmeninä. Olemme aidosti onnistuneet vähentämään tällä ajanjaksolla varallisuuseroja Euroopan alueiden välillä. Luokittelua koskevat muutokset ensi kaudella korostavat tätä tosiasiaa.
Haluaisin korostaa jälleen kerran, että aluepolitiikasta on tullut samaan aikaan keskeinen ja kestävä investointipolitiikka kaikille Euroopan alueille. Jos haluamme varmistaa, että Eurooppa 2020 -strategia menestyy ja jos haluamme saada tämän tällä hetkellä vain paperilla olevan strategian muunnettua konkreettisiksi toimiksi, aloitteiksi ja hankkeiksi, juuri tällaista modernia ja kehittynyttä aluepolitiikan muotoa on toteutettava kaikilla alueillamme, jotta tarvittavat tulokset saadaan aikaan kaupungeissamme, yhteisöissämme, yrityksissämme, tutkimuskeskuksissamme ja kouluissamme.
Haluaisin kiittää Euroopan parlamenttia ja erityisesti esittelijöitä Pieperiä, Mikolášikia, Vlasákia, Sanchez-Schmidiä ja Stavrakakisia erinomaisista mietinnöistään, joiden avulla voimme edistyä työssämme. Tämän ovat osoittaneet valiokunnassa ja myös monissa muissa yhteyksissä käydyt monenlaiset keskustelut. Oletan, että monet näistä merkittävistä ja erittäin rakentavista kannanotoista sisällytetään tulevan aluepolitiikan suunnitteluun. Parlamentti ja komissio pyrkivät samaan suuntaan aluepolitiikan tulevan kehityksen keskeisissä näkökohdissa, ja haluaisin kiittää teitä tästä. Haluaisin tehdä täysin selväksi, että keskustelussa siirtymäkauden alueista unohdimme, että meillä on paljon yhteistä tällä alalla. Tähän sisältyvät yhteiset painopisteet ja hyvin merkittävät ehdotukset muutoksista politiikan tulevassa suunnassa. Niiden perusteella siitä saadaan vieläkin menestyksekkäämpi, kestävämpi ja näkyvämpi sekä Euroopan kansalaisten kannalta ymmärrettävämpi ja konkreettisempi. Yhteinen sitoumuksemme on luoda vahvoja yhdyssiteitä aluepolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian välillä ja osoittaa yhteisesti tarvittavat ehdot, jotta voimme välttää kaikki vaikeudet tämän politiikan täytäntöönpanossa. Meillä on myös yhteinen sitoumus varmistaa, että politiikassamme keskitytään vahvasti tuloksiin. Voimme tämän ansiosta lopulta selvittää, mitä tällä politiikalla voidaan saada aikaan rahoituksen kohdennetun käytön alalla kaikilla eri alueilla kauden loppuun mennessä. Voimme tämän ansiosta edistää osaltamme Eurooppa 2020 -strategian keskeisiä tavoitteita.
Haluaisin esittää muutamia lyhyitä huomioita eri mietinnöistä. Haluaisin ensiksi tarkastella Pieperin mietintöä. Haluaisin korostaa sitä, mitä hän sanoi siitä, että meidän on oltava valmiita uudistuksiin ja sopimuksiin monilla aloilla. On tärkeää, että sitoudumme innovaatioon, kestävyyteen, energiatehokkuuteen ja hyödynnämme älykkään vihreän teknologian mahdollisuuksia Euroopan talouden ja työpaikkojen turvaamisen vuoksi kilpailukykyisessä maailmanlaajuisessa taloudessa. Tästä on keskusteltu parlamentissa, ja haluaisin kiittää sitä huomattavasta tuestaan ehdotukselle niin sanotun siirtymäkauden alueen perustamisesta seuraavalla kaudella. Olemme käyneet toistuvia keskusteluja tästä asiasta. Siitä on keskusteltu riittävästi, ja minun ei tarvitse nyt käsitellä sitä yksityiskohtaisesti. Haluaisin kuitenkin korostaa jälleen kerran, että olemme aina pyrkineet tekemään ehdotuksen niiden alueiden auttamiseksi, jotka eivät ole kaikkein köyhimpien joukossa, mutta jotka ovat edelleen huomattavasti keskimääräistä tasoa alempana, ja antaa niille tukea prosessissa, jossa ne kurovat eron kiinni. Ymmärrän kuitenkin eräiden henkilöiden esittämät huolenaiheet ja epäilyt. Olen valmis soveltamaan ja aion soveltaa ennakoivaa lähestymistapaa. Voimme harkita ensi kauden loppupuolella olemassa olevia mahdollisuuksia ennakkoarviolle, jotta voimme selvittää, missä määrin tavoitteet saavutettiin eri alueilla. Voimme näin arvioida, johtuiko epäonnistuminen tavoitteiden saavuttamisessa sisäisistä tai ulkoisista tekijöistä ja tunnistaa johtopäätökset määrärahojen myöntämiseksi seuraavan kauden jälkeisellä kaudella. Nämä ovat järkeviä ja tarpeellisia toimia, joilla varmistetaan poliittinen hyväksyntä tulevaisuudessa ja myös se, että kansalaiset hyväksyvät tällaisen eurooppalaisen politiikan.
Haluaisin kiittää esittelijä Mikolášikia mietinnössään osoittamasta selkeästä sitoumuksesta tulosten saavuttamiseen ja nimenomaiseen viittaukseen strategiaraporttien merkityksestä ja tulevasta kehittämisestä, näiden raporttien vaikutuksesta ja tavasta, jolla niitä voidaan käyttää.
Kiitän esittelijä Vlasákia, joka on aina kampanjoinut kaupunkien puolesta, samoin kuin koko ryhmää. Kaupunkimme ovat keskeinen osa tärkeitä eurooppalaisia tavoitteitamme, mutta emme saa unohtaa maaseutualueita. En koskaan kyllästy sanomaan, että jos pyrimme parantamaan energiatehokkuutta, meidän on aloitettava kaupungeista. Jos haluamme vähentää hiilidioksidipäästöjä, meidän on aloitettava kaupungeista. Köyhyyden torjuminen merkitsee toimia kaikissa tärkeissä eurooppalaisissa kaupungeissa olevien ränsistyneiden alueiden parantamiseksi. Sen vuoksi on monia syitä, miksi meidän pitäisi aloittaa kaupungeista, ja kuten sanoin, emme saa unohtaa maaseutualueita. Kuitenkin, ja tämä koskee myös esittelijä Stavrakakisia, tarvitaan myös parempaa yhteistyötä tämän alan muiden rahastojen ja erityisesti maaseudun kehittämisen maatalousrahaston kanssa. On varmistettava, että koordinointi tutkimuksen puiteohjelman kanssa erityisesti innovoinnin alalla on tehokasta, järkevää ja avointa. Tutkimuksen alalla keskeinen päätökseen liittyvä kriteeri on huippuosaaminen, joka ei määräydy maantieteen perusteella. Tämä käy selvästi ilmi siitä seikasta, että yli 30 prosenttia tutkimuksen varoista päätyy kymmenelle eurooppalaiselle alueelle, joilla on tällainen keskittymä. Sen vuoksi se on tärkeä. Aloitamme tällä kaudella rakennerahastojen varojen sijoittamisen tutkimusinfrastruktuuriin kaikkialla Euroopassa, jossa tämä on perusteltua hankkeiden luonteen vuoksi, ja lisäämme määrärahoja seuraavalla kaudella. Tämän ansiosta on mahdollista luoda vähitellen laajempi pohja tutkimustoiminnalle kaikkialla Euroopassa. Periaatteessa pienet ja keskisuuret yritykset ovat myös vastuussa innovoinnista esimerkiksi tuotekehityksessä ja hallinnossa, palveluissa ja markkinoinnissa, mitkä kattavat useita eri tasoja. Tarvitsemme tätä laaja-alaista pohjaa, koska loppujen lopuksi juuri Euroopan pienet ja keskisuuret yritykset luovat lopulta työpaikkoja ja turvaavat ne pitkällä aikavälillä.
Haluaisin myös kiittää esittelijä Sanchez-Schmidiä panoksestaan. Olemme jo keskustelleet useaan otteeseen alueellisesta yhteistyöstä. Tämä ala on kaikessa monimuotoisuudessaan ja monimutkaisuudessaan yksi kaikkein eurooppalaisin toimintalinja. Voimme sen ansiosta murtaa rajat, joita kansalaisten ei pitäisi edes pitää rajoina ja saada aikaan todellista edistymistä Euroopan yhdentymisen ja integraation alalla. Uudet lähestymistavat esimerkiksi makroaluestrategioiden alalla osoittavat rajatylittävän yhteistyön mahdollisuudet.
Kiitos jälleen kerran panoksestanne. Odotan mielenkiinnolla keskustelua. Voin vakuuttaa teille, että monet näistä ajatuksista sisällytetään ehdotukseen oikeusperustasta, jota tarvitsemme seuraavaa tukikautta varten, ja esittelemme sen tämän vuoden syyskuussa. Kiitos jatkuvasta tuestanne Euroopan aluepolitiikalle ja sen kehittämiselle.
Derek Vaughan
talousarvion valvontavaliokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, vankka ja hyvin rahoitettu koheesiopolitiikka on välttämätön, jos EU aikoo luoda työpaikkoja ja kasvua erityisesti, kun jäsenvaltiot leikkaavat rahankäyttöään.
Rakennerahastoilla saadaan aikaan tuloksia Walesin kaltaisella alueella ja jos näin tapahtuu edelleen, meidän on varmistettava, että koheesiopolitiikkaa rahoitetaan riittävästi, se on hyvin kohdennettua, varat käytetään oikein ja järjestelmää yksinkertaistetaan. Nämä kaksi jälkimmäistä näkökohtaa ovat luonnollisesti erittäin tärkeitä talousarvion valvontavaliokunnalle. Haluamme tehdä elämästä helpompaa ja yksinkertaisempaa jäsenvaltioiden lisäksi myös hakijoiden kannalta. Meidän on varmistettava tasapaino sen välillä, että rahoituksen asianmukainen käyttö varmistetaan ja että erityisesti pienemmät toimijat voivat saada varoja helposti.
Haluaisin lopuksi esittää tämän näkökohdan. Kun tarkastellaan mitä tahansa tointa, jolla pyritään keskittymään enemmän kaupunkialueisiin ja kaupunkeihin, uuden infrastruktuurirahaston mahdolliseen käyttöönottamiseen ja suoritusvarauksen mahdolliseen luomiseen, meidän on varmistettava, että nämä seikat eivät aiheuta riskiä tai vahinkoa EU:n köyhimmille alueille.
Veronica Lope Fontagné
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (ES) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiinnittää huomiota siihen merkittävään vaikutukseen, joka koheesiopolitiikalla on ollut talouskasvuun ja EU:n kansalaisten ja alueiden integrointiin.
Tästä syystä oli tärkeää, että parlamentti voi ilmaista kantansa politiikasta, jota noudatetaan vuodesta 2013 lähtien, ja olisi epärehellistä jättää mainitsematta esittelijä Pieperin työtä hänen laaja-alaisessa mietinnössään.
Euroopan sosiaalirahasto on ollut ja on tulevaisuudessakin erittäin tärkeä väline, jolla jäsenvaltioita autetaan mukauttamaan politiikkaansa Eurooppa 2020 -strategiaan ja torjumaan rahoituskriisiä.
Rahaston on keskityttävä luomaan työllisyyttä, edistämään elinikäistä oppimista, auttamaan erityisesti heikosti koulutettuja työntekijöitä, työmarkkinoiden ulkopuolella olevia ja heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä, syrjinnästä kärsiviä ja luonnollisesti pk-yrityksiä.
Sillä pitäisi myös pyrkiä aikaansaamaan sosiaalista osallisuutta ja vähentämään köyhyyttä.
Jotta nämä tavoitteet saavutetaan, on välttämätöntä, että sosiaalirahasto voi osana rakennerahastoja luottaa riittäviin määrärahoihin ja että hallinto- ja menettelytaakkaa lievennetään mahdollisimman paljon ja vähennetään minimiin.
Antigoni Papadopoulou
työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (EN) Arvoisa puhemies, maailmanlaajuinen talouden taantuma muutti EU:n taloudennäkymiä dramaattisesti: se lisäsi työttömyyttä, vähensi talouskasvua ja heikensi liiketoimintaympäristöä.
Koheesiopolitiikan on oltava tehokas väline, jonka avulla vastataan rahoituskriisin tuomiin sosioekonomisiin haasteisiin ja vähennetään Euroopan alueiden välisiä kehityseroja.
Rakennerahastoista kaudella 2007-2013 yhteisrahoitettujen koheesiopolitiikan ohjelmien toteutuksen arvioinnin olisi heijastettava niiden hankkeiden vaikutuksia, jotka on valittu koheesiopolitiikan Euroopan talouden elvytystä koskevien puitteiden yhteydessä, erityisesti kun on kyse työpaikkojen luomisesta, sosioekonomisten erojen vähentämisestä, sosiaalisen osallisuuden tehostamisesta ja inhimillisen pääoman edistämisestä.
Kuitenkin ajankohdalla, jolla talous- ja rahoituskriisi kärjistää sosiaalista eriarvoisuutta, rakennerahastojen määrärahat jäsenvaltioille ovat pienentyneet. Komission olisi lisättävä ESR:n tehokkuutta ja näkyvyyttä kansalaisten keskuudessa ja yhdessä jäsenvaltioiden kanssa turvattava tehokas yhteisvaikutus rakennerahastojen ja asiaankuuluvien unionin toimintalinjojen välillä, sekä edistää yhteisvaikutusta, joka vastaa tämän päivän työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita.
Anna Rosbach
Arvoisa puhemies, kun keskustelemme tulevaisuuden kaupungeista, tiedämme, että tarve laajemmalle liikkuvuudelle kasvaa. Liikenteen alalla on yhä tärkeämpi osa kansalaisten elämässä. Monet muuttavat kauemmas maaseutualueille ja kulkevat töihin kaupunkien lähelle. Kuitenkin saastumisen, ruuhkien ja aikaa vievien matkojen välttämiseksi meidän on löydettävä uusia järjestelyitä, kuten ilmaisia liityntäpysäköintijärjestelyitä, joihin liittyy joustavat kuukausikortit monenlaisille liikennemuodoille, kuten polkupyörille, moottoripyörille, ryhmäkuljetuksille, metroille, sähkölinja-autoille, maanalaisille rautatiejärjestelmille ja niin edelleen. Ilman joustavia kuljetusvaihtoehtoja kaupungit kuolevat. Sen vuoksi tarvitsemme nopeita uusia ajatuksia. Autoteollisuus tietää, että meidän on ajateltava nopeasti, koska muussa tapauksessa EU:n ulkopuoliset yritykset voittavat meidät. Ne valmistelevat älykkäiden ajoneuvojen tulevaisuutta ja erilaisten liikennemuotojen yhdistelmää. Meidän poliitikkojen olisi toimittava samoin.
Tämä on hyvä asia, mutta en voi ymmärtää, miksi EU:n varoja käytetään näihin aloitteisiin, koska alueiden oman edun mukaista on, että ne houkuttelevat kansalaisia. Kriisiaikana meidän pitäisi vihdoinkin lopettaa rahan pyytäminen hemmoteltujen teini-ikäisten tavoin.
Tadeusz Cymański
Arvoisa puhemies, Eurooppa 2020 -strategialla pitäisi edistää talouskasvua tavalla, jolla myös torjutaan sosiaalista syrjäytymistä. Koheesiopolitiikalla pitäisi yhtenä Eurooppa 2020 -strategian pääasiallisena välineenä edistää enemmän tulevalla kaudella köyhyyden vähentämistä maissamme. Euroopan sosiaalirahaston työn olisi keskityttävä enemmän niihin ihmisryhmiin, jotka tarvitsevat tukea työn löytämiseksi ja yhteiskuntaan integroitumiseksi.
Tätä olisi edistettävä luomalla nykyaikaisia hoito- ja koulutuspalveluita lapsille ja korkealaatuista koulutusta työnhakijoille. Nämä ovat konkreettisia esimerkkejä toimista, joiden avulla on helpompi sovittaa yhteen työ- ja perhe-elämä. Erityisesti nämä toimenpiteet ansaitsevat rakennerahastojen tuen, ja näillä toimenpiteillä vähennetään köyhyyttä sille erityisesti alttiiden kansalaisten keskuudessa.
Seuraavalla tukikaudella on myös tärkeää, että rakenneohjelmien kehittäminen ja käyttöönotto on suunnattu erityisesti kansalaisia ajatellen, jotta yksinkertaistetaan varojen käyttöä koskevia menettelyitä. Monet tarkastukset ja tilintarkastukset merkitsevät, että ohjelmien toteutukseen liittyvistä virallisista kysymyksistä on tullut tärkein painopiste ja ne haittaavat tuen tehokasta käyttöä.
Jaromír Kohlíček
Arvoisa puhemies, Interreg III -ohjelman rajat ylittävää alueiden välistä yhteistyötä tukeva ohjelma on täydellinen kehitysväline. Euroopan kehitysrahastosta annetun asetuksen 21 artiklan mukainen joustavuus, toisin sanoen mahdollisuus tarjota rahoitusta tämän ohjelman soveltamisalan ulkopuolella, on mielestäni tärkeä näkökohta.
Tämän ohjelman täytäntöönpanoa helpotetaan mielestäni sääntöjen pysyvyydellä ja tällä joustavuudella. Eurooppalaisten alueellisen yhteistyön yhtymillä (EAYY) voi olla oikeushenkilöinä merkittävä tehtävä. Uskon, että niiden perussääntö saadaan pian valmiiksi, ja tämä parantaa merkittävästi niiden asemaa. Tämä voi johtaa myös yksityisten toimijoiden tai tukea tarjoavien järjestöjen laajempaan osallistumiseen ja siten myös varojen tehokkaampaan käyttöön. Yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä/Pohjoismaiden vihreän vasemmisto kannattaa tätä parannettua alueellisen yhteistyön ohjelmaa.
Erminia Mazzoni
PPE-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Lissabonin sopimuksen voimaantulon myötä koheesiopolitiikkaan lisättiin alueellinen ulottuvuus. Tämän vuoksi on entistä kiireellisempää edistää todellista osallistumista koskevaa mekanismia. Jotta tällaisesta osallistumisesta tehtäisiin toimivampaa ja tehokkaampaa, on tärkeää, että käytössä olevia välineitä voidaan soveltaa entistä tarkoituksenmukaisemmin.
Kiitän esittelijä Vlasákia Euroopan kaupunkien toimintaohjelmaa ja sen tulevaisuutta koheesiopolitiikassa koskevasta mietinnöstään. Kyseessä on hyvin tasapainoinen näkemys koheesiopolitiikan kaupunkiulottuvuudesta. Siinä otetaan huomioon poliittisten ryhmien aluekehitysvaliokunnassa esittämät kaikki kannat.
Noin 73 prosenttia Euroopan väestöstä asuu kaupungeissa. Ne tuottavat 80 prosenttia bruttokansantuotteesta ja kuluttavat jopa 70 prosenttia energiasta Euroopassa. Niiden kehittäminen liittyy sen vuoksi suoraan työllisyyteen, sosiaaliseen osallisuuteen, ympäristönsuojeluun ja yleisesti koheesiopolitiikan tavoitteiden saavuttamiseen. Oldřich Vlasákin esittämä näkökohta keskeisestä kysymyksestä, eli kaupunkipolitiikan soveltamisesta Euroopan 2020 -strategian kehittämisen perustana, on täysin hyväksyttävä, vaikka on tärkeää, että maaseutu- ja esikaupunkialueita ei unohdeta.
Haluaisin kiinnittää komission huomion kahteen painopisteeseen. Ne ovat monitasoisen hallintojärjestelmän edistäminen ja parantaminen sekä eri rahastojen välinen yhteisvaikutus, eli toisin sanoen yhteinen näkemys ja lähestymistapa rahoitukseen.
Olemme osoittaneet jälkimmäisen seikan osalta esittämässämme katsauksessa ja sitä seuranneessa keskustelussa, että alueelliset ja paikalliset viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta eivät osallistu riittävästi aluesuunnittelun suunnitteluvaiheeseen, toteutukseen ja kehittämiseen, eli koheesiopolitiikan välineiden käyttöön. Olemme osoittaneet toisaalta vaikeudet, jotka syntyvät, kun rahoitus on jäykkää. Olemme sen vuoksi pyytäneet ja pyydämme komissiota myös nyt harkitsemaan laajempaa joustavuutta rahoituksessa ja erityisesti Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston ja koheesiorahaston välistä laajempaa yhdentämistä.
Constanze Angela Krehl
Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on merkittävä eurooppalainen politiikka, jota hyödyntävät kaikki, mukaan lukien heikommin kehittyneet samoin kuin vahvan talouden alueet. Monet tutkimukset ovat osoittaneet tämän. Tärkeintä on kuitenkin se, että Euroopan kansalaiset voivat kokea sen hyödyt omakohtaisesti. Sen vuoksi tarvitsemme koheesiopolitiikkaa tulevaisuudessa Euroopan unionin kaikilla alueilla. Meillä on kuitenkin velvollisuus tehdä hyvistä toimintalinjoistamme vieläkin parempia Tämä on asia, jonka parlamentti pyrkii saamaan aikaan Pieperin mietinnössä.
Nykyaikainen koheesiopolitiikka merkitsee uusiin haasteisiin vastaamista, ajanmukaisen infrastruktuurin luomista, ilmastonmuutoksen torjumista, energiavarmuuden ja -tehokkuuden tukemista, tutkimuksen ja kehityksen edistämistä, tuen myöntämistä pienille ja keskisuurille yrityksille (pk-yrityksille) ja työpaikkojen luomista. Meidän on luonnollisesti myös varmistettava, että rahoitusta käytetään tehokkaasti. Sen vuoksi teemme selväksi, että koheesiopolitiikan on oltava avoimempaa ja tuloshakuisempaa, ja siihen on sisällyttävä vähemmän byrokratiaa. Eri rahastojen ja ohjelmien välistä koordinointia on myös parannettava, kuten Georgios Stavrakakis totesi aiemmin. Yksi erittäin tärkeä näkökohta on se, että kumppanuusperiaate on vietävä uudelle ja paremmalle tasolle. Meidän on otettava kaikki mukaan, mukaan lukien alueet, paikallisalueet, työmarkkinaosapuolet ja tärkeimmät kansalaisjärjestöt.
Uudet väliluokan alueet ovat kiistanalaisia. Me katsomme, että tällainen väliluokka auttaa sellaisia alueita, jotka tarvitsevat enemmän tukea kuin perinteiset tavoite 2 -alueet. Niitä ei rahoiteta muiden alueiden kustannuksella. Päinvastoin, tulos ei ole minkäänlainen tukien tilkkutäkki. Monista asteittaista poistamista ja asteittaista käyttöönottamista koskevista järjestelmistä huolimatta uskon, että tämä on todellakin sitä, mitä Euroopan unionissa tarvitaan. Ne, jotka katsovat, että otamme käyttöön pysyvän tukiluokan, aliarvioivat Euroopan parlamentin. Olemme osoittaneet viime vuosina tarpeeksi usein, että voimme saada aikaan yhteisöaloitteita, kun niitä tarvitaan. Olemme kuitenkin työskennelleet yhdessä niiden poistamiseksi, kun tavoite on saavutettu. Olemme tarpeeksi päteviä voidaksemme arvioida tukikauden lopussa, ovatko tulokset hyviä ja miten meidän pitäisi suunnitella ohjelma uudelleen. Sen vuoksi pyydän kollegoitani tukemaan tätä uutta alueiden väliluokkaa, kun siitä äänestetään.
Ramona Nicole Mănescu
ALDE-ryhmän puolesta. - (RO) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää esittelijöitä hienosta työstään. Olen tyytyväinen, että komission jäsen Hahn on läsnä tässä keskustelussa koheesiopolitiikan tulevaisuudesta.
Tarvitsemme vankan ja hyvin rahoitetun EU:n aluepolitiikan, ja se olisi suunnattava tulevaisuudessa jokaiselle Euroopan alueelle. Tällä luodaan talouskasvua, innovaatioita ja kilpailukykyä. Katson, että tulevalla ohjelmakaudella lisäarvoa tarjoaa yksi strateginen lähestymistapa, jota tuetaan Euroopan aluekehitysrahaston, Euroopan sosiaalirahaston ja koheesiorahaston yhteisillä täytäntöönpanosäännöksillä.
Alueellisella yhteistyöllä on myös keskeinen tehtävä, kun Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet saadaan onnistuneesti täytettyä. Juuri tästä syystä sen on mielestäni oltava paremmin yksityisen sektorin mahdollisten kumppanien saatavilla. Meidän on annettava niille mahdollisuus tulla täysivaltaisiksi kumppaneiksi alueellisen yhteistyön hankkeissa.
Emme saa unohtaa jäsenvaltioiden hallitusten ja komission keskeistä tehtävää EU:n toimintalinjojen valmistelussa ja tehokkaassa täytäntöönpanossa kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.
Vuoden 2013 jälkeisen aluepolitiikan suhteen kannatan ajatusta alueiden väliluokan käyttöönotosta. Sen perusteella alueet, joiden BKT on 75-90 prosenttia EU:n keskiarvosta, voivat saada todellista tukea sopivien ratkaisujen ansiosta.
Lopuksi haluaisin korostaa, että alueellisilla näkökohdilla on oltava asianmukainen paikka osana tarkistettua EU:n talousarvoa ja tulevaa rahoituskehystä. Sen vuoksi odotan, että komissio tekee asianmukaisen ehdotuksen, joka heijastaa ensisijaisesti aluekehitysvaliokunnan ja Euroopan parlamentin kantoja.
Philip Bradbourn
ECR-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, minun mielestäni näissä tänään täysistunnossa käsiteltävissä mietinnöissä ei puututtu tämänhetkisen rakennerahoitusjärjestelmän perustavanlaatuisiin ongelmiin.
Rahoituskriisin ja kaikkialla Euroopassa esiintyvän jatkuvan budjettivajeiden vähentämisen tarpeen vuoksi parlamentin on tunnustettava, että koheesiopolitiikan talousarvio ei voi jatkaa kasvuaan ilman, että sitä tarkistetaan. Kyseessä ei ole tavanomainen toimintatapa. Meidän pitäisi sen sijaan keskittyä torjumaan Euroopan tilintarkastustuomioistuimen korostamaa sietämätöntä virheiden määrää varojen käytössä.
Vastaavasti makroalueelliset yhteisöt eivät ole vastaus alueellisten menojen tehokkuuden lisäämiselle. Ne ovat erittäin kyseenalaisia ja heikentävät jäsenvaltioita, joiden olisi minun mielestäni pysyttävä ensisijaisina koheesiopolitiikan varojen hallinnassa. Niillä ei auteta saamaan aikaan pyrkimyksiämme suppeammasta ja paremmin kohdennetusta koheesiopolitiikasta, jolla todella autetaan Euroopan vähävaraisimpia alueita.
Näiden mietintöjen suunta on täysin vääränlainen, ja äänestän niitä vastaan.
Elisabeth Schroedter
Arvoisat puhemies ja komission jäsen Hahn, hyvät kollegat, olen eri mieltä kuin edellinen puhuja. Pieperin mietinnöstä komissiolle välittyvä keskeinen sanoma on se, että EU:n koheesiopolitiikka tarjoaa Euroopalle omaa lisäarvoa. Kyseessä on väline, joka pitää EU:n yhtenäisenä. Tämä on selvää Euroopan kaikkien alueiden ja erityisesti epäsuotuisimpien alueiden ja kriisialueiden kansalaisille. Koska koheesiopolitiikalla on hajautettu ja osallistava rakenne, se voi edistää ratkaisevasti resurssitehokkaan, vähähiilisen, innovatiivisen ja sosiaalisen Euroopan luomista. Katson toisin kuin esittelijä, että koheesiopolitiikan välineillä ja älykkäillä sijoituksilla voidaan myötävaikuttaa ilmastonmuutoksen ja köyhyyden torjuntaan.
Olemme sen vuoksi pettyneitä, että huolimatta esittelijän aikaisemmista ja tämänhetkisistä pyrkimyksistä, nämä kaksi näkökohtaa jätettiin pois mietinnöstä. Haluaisin sanoa komissiolle, että parlamentin valtaenemmistö on näiden kahden näkökohdan kannalla. Toisin kuin esittelijä, ja sanon tämän saksalaisena, katson, että komission ehdotus alueiden väliluokasta johtaa tasapainoiseen ja avoimeen rakenteeseen tulevaisuuden koheesiopolitiikassa joidenkin alueiden dramaattisten ongelmien vuoksi.
On naurettavaa uskoa, että tällä alalla voidaan säästää. Saksalle on myös tärkeää, että Euroopan unionin kehitys jatkuu tasapainoisesti, koska tämä hyödyttää Saksaa. Sen vuoksi me Vihreät/Euroopan vapaa allianssi, äänestämme alueiden väliluokan puolesta.
(Puhuja suostui vastaamaan sinisen kortin kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti)
Miloslav Ransdorf
- (CS) (aluksi ilman mikrofonia) ...on samaa mieltä Guellecin mietinnössä edellisellä kaudella esitetystä ajatuksesta, että koheesiopolitiikka ei auta alueita lähentymään, ainoastaan valtioita, ja sen vuoksi EU:n dynaamisimmat alueet menettävät dynamiikkaansa.
Elisabeth Schroedter
(DE) Olen tästä kysymyksestä eri mieltä. Olemme pyrkineet kaikin keinoin varmistamaan, että kaikkien mietintöjen painopisteenä ovat alueet. Erityisesti Pieperin mietinnössä vahvistetaan niiden asemaa. Tämä on erityisen tärkeää meille tässä vaiheessa. On selvää, että tärkeimmät toimijat koheesiopolitiikan tulevaisuudessa ovat alueet eivätkä jäsenvaltiot.
Elie Hoarau
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa, että Euroopan unionin heikoimmassa asemassa olevilla alueilla ja syrjäisimmillä alueilla samoin kuin jäljessä olevilla alueilla on pysyviä haittoja, kuten syrjäinen sijainti, pienemmät markkinat, eristyneisyys ja alttius sääilmiöille.
On hyvää työtä, että viidennessä koheesiokertomuksessa näille alueille on vahvistettu erityiskohtelu Lissabonin sopimuksen 349 artiklan mukaisesti. Mietinnössä vaaditaan myös, että niille vuoden 2013 jälkeen varattujen määrärahojen on oltava vähintään yhtä suuret kuin tämänhetkisellä ohjelmakaudella.
Olen samaa mieltä siitä, että jos kaksi vaatimusta täyttyy, luodaan väliluokka alueille, joiden BKT on 75-90 prosenttia EU:n keskimääräisestä bruttokansantuotteesta. Ensinnäkin se vaatimus, että tavoitteen 1 varoja lähentymistavoitteeseen kuuluville alueille ei vähennetä - haluaisin jopa nähdä, että niitä lisätään - säästöillä, jotka saadaan aikaan sen seurauksena, että tietyt alueet eivät enää kuulu tavoitteen 1 piiriin. Näiden säästöjen on hyödytettävä luonnollisesti uusia väliluokan alueita ja myös muita alueita. Toinen vaatimus on se, että väliluokan luominen on ainakin yhtä suotuisa kuin näitä alueita koskeva asteittaista käytöstä poistamista koskeva prosessi.
Lopuksi koheesiopolitiikka on yhteisvastuun ja uudelleenjaon politiikka, jonka avulla alueet voivat päästä vauhtiin ja saada muut kiinni. Se ei voi korvata mitään muuta strategiaa, kuten esimerkiksi Eurooppa 2020 -strategiaa, jolla olisi oltava oma rahoituksensa erillään koheesiorahoituksesta, vaikka näitä toimintalinjoja on luonnollisesti sovitettava yhteen ja yhdenmukaistettava. Tästä syystä ryhmämme vastustaa esimerkiksi sitä, että Euroopan sosiaalirahasto pidetään erillään koheesiopolitiikasta.
John Bufton
EFD-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies Länsi-Walesin ja sen laaksojen pitäisi jälleen saada alueellista rahoitusta, vaikka EU:n keskimääräinen bruttoarvonlisäys laskee, mikä herättää vakavia kysymyksiä sitä, toimiiko koheesiopolitiikka.
Käsitykseni on se, että merkittävä osa päätyi julkisen sektorin kehittämiseen, mutta tätä heikensivät laajat kansalliset leikkaukset kaikkialla Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Walesissa toteutettuja ohjelmia vastaan kohdistettiin noin 12 miljoonaa puntaa korjauksia ajanjaksolla 2009-2009, ja komissio sai sakkoina takaisin yhteensä 35 prosenttia varoista samalla ajanjaksolla. Varoja ei käytetä tehokkaasti, jos ne pysyvät Brysselin rahakirstussa. Koska on esitetty ehdotuksia yhä kapea-alaisemmasta koheesiopolitiikasta ja tulossuuntautuneesta toteuttamisesta, luulen, että korjauksien taso kasvaa.
Alueellinen rahoitus ei ole lahja Brysselistä vaan niukka korvaus niistä miljardeista, joita Yhdistynyt kuningaskunta joutuu suorittamaan. Julkinen kuuleminen viidennestä koheesiokertomuksesta osoitti yleisen halun pyrkiä pois Brysselin sanelemasta politiikasta. On valaisevaa nähdä, kuunteliko komissio näitä huolenaiheita.
Varat eivät ole mikään ilmaislahja Brysselistä. Kyseessä on pieni prosenttiosuus veronmaksajilta viedyistä varoista, jotka kulutetaan täsmälleen komission haluamalla tavalla. Tähän lisätään uhka, että on mainostettava, että EU antaa meille sitä tai tätä, tai muutoin joudutaan maksamaan sakkoja. Tämä on kyynistä propagandaa.
Franz Obermayr
(DE) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka onnistuu tulevaisuudessa ainoastaan, jos vastaamme tiettyihin ongelmiin välittömästi. Ensinnäkin mitä tapahtuu jäsenvaltioille, jotka rikkovat jatkuvasti vakaus- ja kasvusopimusta? Näissä tapauksissa rakennerahastoilla ei voi olla toivottua vaikutusta. Sen sijaan varat yksinkertaisesti katoavat ja EU rappeutuu siirtoja tekeväksi unioniksi, joka on myös pohjaton kaivo. Kaikkien, jotka saavat aluetukea, on noudatettava myös sääntöjä.
Toiseksi rakennerahastoja ei saa keskittää komission alaisuuteen. Tämä ei vähennä vaan lisää hallinnollista työtä, ja tuloksena on se, että perustetaan kalliita uusia ja hajautettuja virastoja.
Kolmanneksi rakennerahastojen varojen käytön on oltava tehokkaampaa. Tavoitteiden on oltava selkeämmät, arvioita on tehtävä säännöllisemmin ja tuensaajien on otettava enemmän vastuuta. Yhteisrahoituksen periaate on vakiinnutettava.
Neljänneksi kaikkien kulttuuristen, sosiaalisten, uskonnollisten ja ulkopoliittisten huolenaiheiden lisäksi Turkin liittyminen aiheuttaisi valtavan taakan koheesiorahastolle. Se olisi realistisesti tarkasteltuna talousarvioon kohdistuva isku. Tiedämme, että tämä on tosiasia. Tämä ei ole vain jonkinlainen ihmisten puheenaihe. Turkki on saanut miljardeja euroja rakennerahastojen varoja vuosien ajan. Meidän on suhtauduttava tähän lähestymistapaan kriittisesti.
Haluaisin siis tulevaisuudessa nähdä, että aluetuet päättyvät sinne, missä niitä todella tarvitaan, eli toisin sanoen innovatiivisiin hankkeisiin, joissa ne tuottavat selkeitä tuloksia, pieniin ja keskisuuriin yrityksiin ja ennen kaikkea eri alueiden ja kaupunkien kansalaisille.
Nuno Teixeira
(PT) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää esittelijän ja kollegani Stavrakakisin työtä. Hän on tehnyt erinomaista työtä määrittelemällä tulevat synergiaedut eri rakennerahastojen välillä, jotta niiden tehokkuutta lisätään. Hänen mietintönsä sisältyy myös tähän yhteiskeskusteluun koheesiopolitiikasta, joka on äärimmäisen tärkeä, kun otetaan huomioon käsiteltävänä oleva kysymys, mutta myös koska keskustelun ajankohta on otollinen.
Olemme tällä hetkellä käymässä käsiksi komission ehdotuksiin uusien rahoitusnäkemyksien lisäksi myös vuoden 2013 jälkeisen tulevan koheesiopolitiikan suhteen. Koheesiopolitiikka on keskeinen EU:n politiikka. Kyseessä on horisontaalinen politiikka, jossa sen erityisen tärkeän välineen, rakennerahastojen, välityksellä rahoitetaan jäsenvaltioiden hankkeita ja ohjelmia, joilla pyritään vähentämään eri alueiden välisiä kehityseroja. Kokemus on kuitenkin osoittanut meille tehokkuutta ja tuloksia koskevat ongelmat, jotka johtuvat tämän politiikan hajanaisuudesta ja monimutkaisuudesta. Sen vuoksi eri rahastoja koskevan yhden strategian, johon liittyy integroitu ja tulossuuntautunut lähestymistapa, pitäisi olla lähtökohta laajemmalle ja paremmalle eri välineiden väliselle yhteisvaikutukselle ja niiden tehokkuuden lisäämiselle. Tämä on myös välttämätöntä, jotta eri alakohtaisia politiikkoja koordinoidaan paremmin ja varoja käytetään tehokkaammin.
Meidän on hyödynnettävä kriisiä koskevaa riskiä uusien vaihtoehtojen etsimiseksi. Kaikissa tänään käsitellyissä mietinnöissä esitetään valtavia haasteita, ja me tiedämme, että tarvitsemme niihin vastaamiseksi kunnollista talousarviota, mutta meidän on tehtävä selkeä ero talousarviota koskevien näkökohtien ja toiminnallisten tavoitteiden välillä. Nämä tavoitteet ovat hyvin tiedossa. Voimme tarjota alueille tulevaisuuden ainoastaan tukemalla näitä tavoitteita. Näin ollen talousarviota on käytettävä alueiden tulevaisuutta ja kansalaisia varten sen sijaan, että alueita ja kansalaisia käytetään sitä varten.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen tähän keskusteluun muutama päivä sen jälkeen, kun komission kollegio käsitteli seuraavia rahoitusnäkymiä ja rakennerahastoja, mukaan lukien Euroopan sosiaalirahastoa, koskevien asetusten tarkistamista.
Rakennerahastot ovat yksi pääasiallisista välineistä unionin talous- ja sosiaalipolitiikan toteuttamiseksi. Olemme kaikki tietoisia yhteisön talousarvioon kohdistuvasta paineesta ja kansallisiin talousarvioihin vaikuttavista säästötoimista, joten näitä rakennerahastoja on käytettävä älykkäästi ja tehokkaasti.
Tämän aikaansaamiseksi Euroopan sosiaalirahastoa koskevan asetuksen uudelleentarkastelu tarjoaa tilaisuuden varmistaa, että tämä väline otetaan käyttöön unionin strategian vuoksi, mutta myös tämän unionin strategian puitteissa erityisesti, kun on kyse työllisyyttä ja sosiaalista osallisuutta koskevista tavoitteista. Tämä edellyttää, että varoja myönnetään muiden kuin BKT:ta koskevien indikaattorien mukaisesti ja että Euroopan sosiaalirahastolle myönnettävää prosenttiosuutta lisätään.
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa Pieperin mietinnön 55 kohdasta, joka koskee globalisaatiorahastoa, että olen eri mieltä sen sisällöstä ja sillä ei pitäisi olla sijaa keskustelussamme. Tästä rahastosta tarjotaan tukea työntekijöille, jotka kärsivät globalisaation ja kriisin vaikutuksista. Tämä kysymys on työllisyys- ja sosiaaliasioiden valiokunnan vastuulla. Se esitetään aluekehitysvaliokunnan aloitteesta, ja se pitäisi voida hylätä erillisessä äänestyksessä, joka järjestetään hetken kuluttua. Luotan kollegojeni älykkyyteen ja tehokkuuteen.
Riikka Manner
(FI) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, ensinnäkin haluan onnitella esittelijöitä erinomaisista ja tärkeistä mietinnöistä koheesiopolitiikkaan liittyen. On hyvä, että me käymme tätä keskustelua nyt yhdessä täällä.
Näissä mietinnöissä ymmärretään ja tuodaan esille erinomaisesti aluepolitiikan merkitys koko Euroopan rakentajana ja yhtenäisyyden luojana. Aluepolitiikka on ehdottomasti ollut menestystarina, jolla on kyetty kaventamaan eroja jäsenvaltioiden välillä ja tällä tavoin luomaan vakautta koko Eurooppaan.
Tulevaisuuden haasteet muuttuvat jatkuvasti ja myös aluepolitiikan, niin kuin täällä keskusteluissa on käynyt ilmi, tulee kyetä mukautumaan tähän muutokseen. Meidän tulee tunnustaa ne ongelmat, joita vuosien saatossa koheesiovarojen käytössä on ollut, ja tämän vuoksi tulevan kauden aluepolitiikka tuleekin olla toimeenpanoltaan huomattavasti tehokkaampaa ja myös tulosorientointuneempaa. Aivan kuten on todettu, myös hallinnollista taakkaa on kyettävä keventämään tulevalla kaudella. Näin me varmasti pystymme vastaamaan entistä paremmin niihin haasteisiin, joita myös koheesiopolitiikka kohtaa.
EU 2020 -strategiasta puhuttaessa meidän tulee muistaa, että koheesiopolitiikka on yksi tärkeimmistä ja konkreettisimmista välineistä, jonka avulla tätä EU 2020 -strategiaa voidaan panna täytäntöön. Tämän vuoksi on ensisijaisen tärkeää, että tässäkin mietinnössä parlamentti ottaa vahvan kannan nykyisen kaltaisen budjettitason puolesta. Toisaalta on myös tärkeää, että mietinnössä huomioidaan myös erityisistä haasteista, muun muassa harvaan asutuksesta kärsivät alueet, ne tarvitsevat myös tulevalla kaudella oman erillistukensa 174 artiklan mukaisesti.
Välialuekategoriasta on puhuttu paljon tänään näidenkin mietintöjen osalta. Tältä osin kuitenkin itse haluaisin vain kysyä komissiolta: Ratkaiseeko aina uuden rakenteen luominen itse ongelmaa, vai voisimmeko tässäkin tapauksessa olemassa olevaa phasing in, phasing out -järjestelmää kehittämällä vastata vastaavan kaltaisiin haasteisiin?
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Arvoisa puhemies, ei ole epäilystäkään, että koheesiopolitiikalla pitäisi vuoden 2013 jälkeen edelleen edistää yhtäläisten kehitysmahdollisuuksien luomista alueilla, köyhyyden poistamista ja kannustaa Euroopan kehitystä. Sen vuoksi rahoituksen pitäisi olla huomattavasti korkeammalla tasolla uudessa talousarviossa, jotta Euroopan ja alueiden kehitystä sekä Euroopan unionin kestävää kehitystä vauhditetaan.
Se, että komission suunnitelmiin sisältyy tavoitteita, jotka eroavat jonkin verran niistä, jotka sisältyivät tämänhetkisiin rahoitusnäkymiin, on häiritsevää. Mieleeni tulevat ilmastonmuutoksen torjuntaan ja innovaatioon suuntautuvat tavoitteet. Nämä ovat luonnollisesti tärkeitä asioita, mutta uusissa jäsenvaltioissa, kuten Puolassa, tarvitaan edelleen rahoitusta infrastruktuurin kehittämiseen. Ilman infrastruktuuria meidän on erittäin vaikea tehdä Euroopan unionin tason vertailuja kehitystasosta.
Yksi asia lopuksi: minun mielestäni meidän on vuoden 2013 jälkeisissä tulevissa talousarvio-ohjelmissa kiinnitettävä merkittävästi huomiota Karpaattien alueeseen. Se on yksi köyhimmistä ja asukasluvultaan suurimmista alueista Euroopan unionissa. Katson, että Euroopan unionin laajempi osallistuminen tällä alueella olisi kannattavaa unionille ja sillä autettaisiin nostamaan Karpaattien alueen maiden kehitystasoa. Ne tarvitsevat enemmän ja tehokkaampaa Euroopan unionin toimintaa.
Karima Delli
(FR) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikalla on varmistettava sopusointuinen ja ennen kaikkea oikeudenmukainen kehitys alueiden välillä. Tästä syystä tuemme sitä, että käyttöön otetaan uusi tukien tarjoamista koskeva alueiden väliluokka ja että sovelletaan uusia kehitysindikaattoreita sekä sosiaalista oikeudenmukaisuutta, hyvinvointia ja ympäristövaikutusten oikeudenmukaisuutta koskevia indikaattoreita. Pahoittelemme, että tämä ei käy ilmi Pieperin mietinnössä.
Koheesiopolitiikalla on oikeudenmukaisuuden vuoksi torjuttava myös osa-alueellista epätasa-arvoista kehitystä, jotta palautetaan käsitteen "koheesio" todellinen merkitys, eli solidaarisuus, mikä on Euroopan unionin tarjoama lisäarvo. Tämän aikaansaamiseksi sen on keskityttävä eriarvoisuuteen erityisesti kaupunkialueilla, joihin uudet sosiaaliset ja ympäristölliset haasteet vaikuttavat erityisesti, ja tämä on valtava tehtävä.
Syrjityssä asemassa olevien alueiden houkuttelevuuden ja ympäristön kohentaminen merkitsee, että siellä asuvien luottamus palautetaan. Tällä edistetään myös uusia kestäviä kaupunkeja, jotka ovat kaikille houkuttelevia. Tämä on malli, joka täyttää ympäristö- ja energia-asioiden sekä sosiaalis-demografiset haasteet ja joka asettaa asukkaiden elinympäristön ja hyvinvoinnin toimiemme keskiöön.
Päätän selvällä viestillä: koheesiopolitiikan käytössä on oltava vuoden 2013 jälkeen tarvittavat ja vakaat resurssit, jotta sen olemassaolo voidaan taata.
Cornelia Ernst
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, alueiden väliluokan sijaan olisin voinut kuvitella muita ratkaisuja, hyvä esittelijä Pieper, kuten esimerkiksi siirtymäsäännöstä niille alueille, jotka ovat saaneet tähän saakka eniten tukea ja jotka eivät saa sitä enää vuoden 2013 jälkeen. Keskustelusta kävi kuitenkin ilmi, että meidän on otettava huomioon muut alueet ja erityisesti ne, jotka ovat kärsineet kriisistä. Tällä hetkellä kyseessä on 51 aluetta. Kun kyseessä on näin monta aluetta, joihin vaikutetaan, ei ole vastuuntunnotonta ottaa käyttöön väliluokka. Tämä on ainoa tapa, jolla voimme luoda luotettavat puitteet. Niiden perusteella tarjotaan vastuullista tukea alueille, joiden on kompensoitava itse kehityksensä hitautta.
Pieperin mietintöön sisältyy muilta osin paljon hyviä ja huonoja puolia. Me olemme muun muassa arvostelleet sitä, että siinä ei sitouduta selkeästi päättäväisempään köyhyyden torjumista koskevaan lähestymistapaan. Me katsomme, että mietinnön sanamuoto, jossa koheesiopolitiikka tehdään riippuvaiseksi ehdoista, jotka pakottavat jäsenvaltiot toteuttamaan uudistuksia, on epäselvä ja voi aiheuttaa vääriä tulkintoja. On sanomattakin selvää, että koheesiopolitiikan on pysyttävä sosiaalisen tasapainon ja solidaarisuuden välineenä kaikilla alueilla.
Juozas Imbrasas
(LT) Arvoisa puhemies, keskustelemme tänään yhdestä Euroopan unionin tärkeimmistä toimintalinjoista, jolla varmistetaan kansalaistemme hyvinvointi ja koko unionin kilpailukyky ja kasvu. Koheesiopolitiikkaan sisältyi aiemmin joitain ratkaisevia tekijöitä, joilla varmistetaan Euroopan unionin vähävaraisempien alueiden laajempi integraatio ja kasvu ja joilla vähennetään taloudellisia ja sosiaalisia eroja.
Rakenne- ja koheesiopolitiikalla on Eurooppa 2020 -strategian perusteella yhä merkittävämpi tehtävä, jotta kriisistä irtaudutaan ja kansalaisten hyvinvointia edistetään. Meidän on selkeästi voitettava monia esteitä, jotka liittyvät globalisaatioon, väestörakenteen muutokseen ja luonnonvarojen säilyttämiseen. Jotta tämä voidaan saada aikaan, meidän on oltava perillä Euroopan unionin kaikkien alueiden mahdollisuuksista.
Katson, että tulevaisuuden aluepolitiikan olisi oltava sidoksissa perustaviin EU:n tavoitteisiin innovaation, tutkimuksen sekä ympäristö- ja energiahaasteiden alalla, ja niiden pitäisi luonnollisesti myötävaikuttaa EU:n lisäarvon aikaansaantiin, mutta ainoastaan mahdollisimman avoimilla ja tehokkailla seurantatoimilla.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Hahn, hyvät kollegat, koheesio liittyy vahvasti EU:n politiikkaan ja perustamissopimukseen, ja sille on annettu jopa parempi perusta Lissabonin sopimuksen alueellisen ulottuvuuden ansiosta. Olen erittäin tyytyväinen siihen, että komissio on viidennessä koheesiokertomuksessaan asianmukaisesti vaatinut yhdennettyjä lähestymistapoja tulevaisuutta varten. Säilytämme solidaarisuuden, mutta luomme sille yhteyden Eurooppa 2020 -strategian uusiin tavoitteisiin hyödylliseksi todetuilla välineillä: hajautetulla lähestymistavalla, kumppanuudella, ohjelmien yhdistämisellä eri tasoilla ja monitasoisella hallinnolla. Sen jälkeen tarkastelemme näitä uusia haasteita. Tämä on erinomaista. On myös hyvä, että nämä mietinnöt ovat nyt käsiteltävänä. Kaikki osatekijät, joista rajatylittävää yhteistyötä - tavoitetta 3 - painotetaan erityisesti, saavat täyden tuen.
Keskustelussa on todellisuudessa yksi näkökohta, jota ei ole ratkaistu. Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmä on päättänyt vapaasta tai avoimesta äänestyksestä äänestysluettelossamme väliluokkaa koskevasta kysymyksestä, ja haluaisin selvittää tätä. Se johtuu itse asiassa siitä, että ehdotuksen, jonka komission on vielä esitettävä, suunta voi vielä muuttua. Komission jäsen totesi juuri, että hän halusi keskustella tällaisten alueiden kanssa niin sanotuista erityistehtävistä. On hienoa, että tästä keskustellaan, koska emme ole vielä käsitelleet tätä asiaa. Emme tiedä vielä, mitkä alueet osallistuvat. Emme tiedä, missä tämä maksetaan. Emme tiedä, mitkä yhteisrahoituksen prosenttiosuudet ovat. Nämä ovat kaikki seikkoja, jotka voivat vielä vaikuttaa merkittävästi lopputulokseen. Meidän olisi siten odotettava, että komissio tekee ehdotuksensa - ja luulen, että se tekee sen hyvin pian - ja siinä vaiheessa tiedämme, mistä puhumme. Väliaikaisia mekanismeja ja välineitä koskeva lähestymistapa ei ole keskustelun aiheena. Olemme jo käyneet tämän keskustelun. Riikka Manner jo totesi, että olemme toteuttamassa asteittaista käytöstä poistamista ja käyttöönottamista ja että voimme toteuttaa Eurooppa 2020 -strategian osalta yhtenäistä politiikkaa. Toimimme näin. Tästä syystä PPE-ryhmässä voidaan äänestää asiasta vapaasti tällä hetkellä.
Karin Kadenbach
(DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen Hahn, hyvät kollegat, tänään on tuotu esiin aluepolitiikan merkitys. Koheesio- ja vakauttamispolitiikallamme on katettava kaikki Euroopan alueet. Kun puhun alueista, tarkoitan myös siellä asuvia henkilöitä. Tämä on hyvin tärkeä näkökohta. Alueilla tekemillämme vierailuilla olemme nähneet, miten arvokasta EU:n rahoitus on alueelliselle kehitykselle sekä sosiaalisen yhteenkuuluvuuden ja naisia ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan politiikan toteuttamiselle. Kannustan Euroopan unionia tarjoamaan tulevaisuudessa enemmän ohjelmia, joihin kansalaiset suhtautuvat myönteisesti ja joilla on juuri nämä tavoitteet, aivan kuten olemme todenneet täytäntöönpanoa koskevan arvioinnin aikana. Euroopan alueiden kansalaisten on tunnettava asia omakseen. Olemme nyt vaiheessa, jossa tarkastelemme välialueita. Tämä on erittäin tärkeää, koska EU on auttanut varmistamaan, että näillä alueilla luodaan työpaikkoja. Oma käsitykseni kasvusta on, että kyseessä on kestävä kasvu, jos sillä saadaan aikaan sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Koheesiopolitiikka on EU:n politiikan ytimessä.
Adam Bielan
(PL) Arvoisa puhemies, ei ole epäilystäkään, että koheesiopolitiikalla autetaan parantamaan yhteiskunnallista ja taloudellista ympäristöä ja kannustamaan erityisesti tukea saavien alueiden kehitystä. Meidän on kuitenkin muistettava, että rikkaat jäsenvaltiot voivat saada hyötyä monenlaisten sijoitusmahdollisuuksien vuoksi. Arvioiden mukaan "vanhojen jäsenvaltioiden" osalta kotimaani Puolan sama hyöty koheesiopolitiikan toteutuksesta oli jopa 38 miljardia euroa vuonna 2015. Toivon, että koska koheesiopolitiikan tulevaisuutta koskevan keskustelun päätöksentekoajankohta on kotimaani Puolan puheenjohtajakaudella, voimme varmistaa, että tämän politiikanalan huomattavia leikkauksia koskevia ehdotuksia ei panna täytäntöön.
Valitettavasti oman alueeni Mazowszen taso ylittää EU:n BKT:n 75 prosentin enimmäismäärän pääkaupunki Varsovan vuoksi. Sen vuoksi sitä uhkaa tukien menetys. Samanlaisessa tilanteessa on 35 eurooppalaista aluetta. Haluaisin pyytää, että ehdotus väliluokan alueiden luomisesta hyväksytään, jotta tukea vedettäisiin pois hitaammin. Kun tarkastelemme Mazowszen taloudellista tilannetta ilman, että siihen sisältyy Varsovan kaupunki, voimme panna merkille, että huomattava osa alueesta on hyvin kaukana 75 prosentin rajasta. Tämä on jopa yhtä alhainen kuin Euroopan unionin köyhimmillä alueilla, mikä osoittaa, että täydentävä tuki on välttämätöntä.
François Alfonsi
(FR) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, koheesiopolitiikka on Euroopan unionin politiikan sielu, ja sillä osoitetaan jäsenvaltioiden välistä solidaarisuutta, mitä ilman todellista unionia ei olisi olemassa.
Sen saavutukset edellisen 30 vuoden aikana ovat olleet erinomaiset. Siinä vaaditaan painopisteitä tulevaisuudelle. Ensinnäkin koheesiopolitiikan budjettisitoumuksia ei pitäisi vähentää. Komission jäsenen Hahnin on voitava luottaa vuosien 2014-2020 ohjelmoinnissa samoihin määrärahoihin kuin aikaisemmin.
Toiseksi tämän politiikan kehystä on uudistettava, jotta sitä mukautetaan uusiin tilanteisiin ja haasteisiin. Välialueiden luominen on tässä asiassa välttämätöntä. Niiden on voitava saada paremmin kohdennettua ja rahoitettua tukea, jotta jokainen alue voi pysyä EU:n keskitasolla riippumatta siitä, kuinka kaukana jäljessä ne ovat menneisyytensä vuoksi tai kuinka alttiita ne ovat tämänhetkisille tai tuleville kriiseille.
Pyrimme välialueita koskevilla tavoitteella pitkän aikavälin alueelliseen tasapainoon. Näin vältetään kuilu täysin ruuhkaantuneiden kehittyneiden alueiden ja sellaisten syrjäisten alueiden välillä, joiden kehitys on jäänyt jälkeen ja joita uhkaa jopa autioituminen tulevaisuuden Euroopassa.
Kolmanneksi Sanchez-Schmidin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä osoitetaan, miten todennäköisesti tavoitteella 3 tarjotaan merkittävää eurooppalaista lisäarvoa. Tavoitetta 3 on uudessa koheesiopolitiikassa vahvistettava makroalueita koskevan sysäyksen avulla, kuten Sanchez-Schmidin mietinnössä vaaditaan.
Danuta Maria Hübner
(EN) Arvoisa puhemies, jäsenvaltiot, komissio ja Euroopan parlamentti ovat tehneet viime vuosina tiivistä työtä siitä, miten EU:n koheesiopolitiikan tehokkuutta, sen tuloksia ja sen tukitoimien laatua parannetaan edelleen.
Olemme tulleet siihen tulokseen, että tämän aikaansaamiseksi hyvin suunnitellut ehdot ja politiikkaan sisältyvät kannustimet voisivat olla tehokas väline. Olen vakuuttunut tänään, että olemme hyvin valmistautuneita sisällyttämään poliittiseen kehykseen ehtoja koskevia välineitä, joilla lisätään investoinneista saatavaa tuottoa.
Ehtoja koskevilla sitoumuksilla olisi pyrittävä puuttumaan koheesiopolitiikan aloitteiden sekä institutionaalisen, hallinnollisen ja rakenteellisen tehokkuuden edistymisen väliseen yhteyteen. Meidän olisi tulevissa neuvotteluissa varmistettava riittävä sääntelyjärjestelmä, jossa tunnistetaan koheesiopolitiikkaan tukeutuvan tehokkaan kasvun edistämistä koskevat menestystekijät.
Odotan, että ennakkoehdot sisällytetään täysin ohjelmasuunnitteluun. Odotan myös, että ennakkoehdot ovat suoraan sidoksissa politiikkaan ja ohjelman tehokkuuteen, että niiden määrä on rajallinen ja että niitä mukautetaan erityiseen kontekstiin ja lisäksi, että niissä noudatetaan sovittuja perusteita.
Meidän on myös huolehdittava siitä, että ehtoja koskevilla menettelyillä ei luoda lisätaakkaa vaan pyritään vähentämään sitä ja että ne eivät viivästytä politiikan, ohjelmien tai hankkeiden toteutusta.
Andrea Cozzolino
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tänään käsittelemämme koheesiopolitiikan rakenne on erittäin kiitettävä.
Haluaisin esittää joitain kommentteja kolmesta eri aiheesta. Ensinnäkin pidän koheesiopolitiikkaa yhtenä keskeisistä välineistä jäsenvaltioiden välisen ja niiden sisäisen epätasapainon vähentämiseksi. Se on siten yksi tärkeimmistä politiikanaloista jo vuosia jatkuneen talous- ja rahoituskriisin torjumiseksi.
Toiseksi ajatus uusien alueiden ja kansalaisten ottamisesta mukaan koheesiopolitiikan piirin on mielestäni järkevä. Olisi kuitenkin hyvä keskustella näistä asioista, kun meillä on selkeämmät tiedot siitä, miten paljon tämä uusi politiikka aiheuttaa kustannuksia, mitä vaikutuksia sillä on yleiseen koheesiopolitiikkaan ja miten voimme jakaa varat rahoitusnäkymien uudistuksen yhteydessä tämän päivän ja vuoden 2020 välillä.
Lopuksi mielestäni koheesiopolitiikan kaupunkiulottuvuus on keskeinen asia. On tärkeää, että Vlasákon mietinnön myötä tässä asiassa on edistytty. Olen sen kanssa samaa mieltä ja katson, että voimme sen ansiosta määritellä paremmin kaupunkiulottuvuuden oikeudelliset puitteet ja myös ottaa käyttöön kaupunkien toimintaohjelmien kaltaisia välineitä. Ne ovat toimintaohjelmia, joiden avulla koheesiopolitiikalle voidaan antaa uudenlaista laatua.
Michail Tremopoulos
(EL) Arvoisa puhemies, tämän mietinnön tarkoitus on osoittaa, ovatko jäsenvaltiot saattaneet EU:n lainsäädännön osaksi kansallista lainsäädäntöään. Haluamme ensimmäisen todellisen arvion koheesiopolitiikan ohjelmista kaudella 2007-2013.
Keskityn avoimuuteen, josta laadin mietinnön. Esittelijä Mikolášik viittasi avoimuutta koskevaan kysymykseen rahoituksen myöntämisen yhteydessä koheesiopolitiikan yleisten tavoitteiden saavuttamisen perusedellytyksenä. Miten pystymme saamaan kokonaiskuvan Euroopan unionin tasosta, kun ainoastaan 19 valtiota on esittänyt vertailuun tarvittavat perusindikaattorit? Vaikka olemme pyytäneet komissiota parantamaan johdonmukaisuutta ja kerättyjen tietojen laatua, avoimuutta ei ole varmistettu ja tietoja puuttuu.
Meidän on lähetettävä selkeä viesti. Valittujen hankkeiden määrärahat eivät voi vastata keskimäärin 27 prosenttia kaikista käytettävistä olevista varoista; yhdeksän valtiota ei voi viedä 40 prosenttia ja neljä valtiota alle 20 prosenttia. Meillä ei voi olla kahden tai kolmen eri nopeuden koheesiopolitiikkaa. Vaadittavia tietoja on sen vuoksi levitettävä ja käytettävä.
Jan Olbrycht
(PL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, koheesiopolitiikka on EU:n politiikoista avoimin, mikä merkitsee, että sen menestyminen voidaan nähdä hyvin ja erittäin nopeasti. Kuitenkin myös sen epäonnistumiset ja vaikeudet ovat hyvin nähtävissä. Tämä aiheutuu unionin samoin kuin usein myös jäsenvaltioiden huonosta hallinnosta. Toteaisin tästä myös, että on erittäin helppoa tehdä päätelmiä ja käyttää erilaisia ulkoisia olosuhteita, kuten kriisiä, syynä tämän politiikanalan rahoituksen vähentämiselle muiden EU:n toimintalinjojen hyväksi. Tämä on selvästi virhe.
Meidän on ymmärrettävä, että jos oletamme, että koheesiopolitiikka on vain kaikkein köyhimpien politiikkaa, se pitäisi vähitellen lopettaa. Tämä merkitsee, että se häviäisi hitaasti kokonaan EU:n toimintalinjojen luettelosta. Emme kai puhu tänään tällaisesta politiikasta? Tässä politiikassa on kyse erojen vähentämisestä. Eroja esiintyy aina, ja syntyy uusia eroja, joista emme ole vielä tällä hetkellä tietoisia. Kyseessä on myös investointeja ja kehitystä edistävä politiikka. Kyseessä on myös toimintaa vaativa politiikka. Tästä säädetään perustamissopimuksessa. Tämä vaatii myös, että toiminnalla on oltava uusia muotoja.
Haluaisin tämän asian vuoksi todeta, että hyväksyn komission päätöksen järjestää uudelleen tämän politiikan sisäinen rakenne ja mukauttaa sitä uusiin olosuhteisiin. Hyväksyn myös komission ehdotukset uusista toimista, joihin sisältyy muun muassa ehdotus alueiden väliluokan luomisesta. Mielestäni uutta rakennetta koskevalla työllä lisätään tehokkuutta ja mahdollistetaan politiikan toteuttaminen tavalla, joka on tämänhetkisten haasteittemme tasolla.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Arvoisa puhemies, rajatylittävä yhteistyö rajattomassa Euroopassa hyödyttää paikallisia ja alueellisia viranomaisia, koska sillä on merkittävä tehtävä Euroopan unionin sisämarkkinoiden jatkuvassa kehittämisessä. Rajatylittävien alueiden ominaisuuksiin kuuluvat yhteiset perinteet ja etninen monimuotoisuus. Nämä ovat näkökohtia, jotka tarjoavat vankan perustan ihmisten välisen kanssakäymisen lisäksi myös yhteisöjen välisille suhteille eri alueilla.
Tiedämme kaikki, että rajatylittävien alueiden usein esiintyvä erityispiirre on keskimääräistä korkeampi työttömyysaste. Tässä asiassa on kuitenkin merkittäviä alueiden välisiä eroja ja paljon piilotyöttömyyttä, joka aiheutuu siitä, että ihmiset eivät ilmoittaudu työttömiksi.
Sen vuoksi katson, että työmarkkinoiden yhdennetyn lähestymisen ansiosta voidaan löytää ratkaisuja rakenteellisiin ongelmiin ja kysyntä voidaan tuoda lähemmäksi tarjontaa. Tästä syystä tavoitetta 3 on tehostettava merkittävästi, kuten myös esittelijä totesi.
Iosif Matula
(RO) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on tehokas väline vastattaessa Euroopan alueiden tällä hetkellä edessä oleviin haasteisiin, kuten globalisaatioon, ilmastonmuutokseen tai väestökehitykseen. EU:n tasolla on edistytty huomattavasti alueiden tasapainoisen kehityksen tasolla, mutta tämä ei riitä. Sen vuoksi tarvitsemme kunnianhimoista koheesiopolitiikkaa, joka on EU:n kaikkien alueiden saatavilla ja joka vähentää tämänhetkistä eriarvoisuutta.
Mielestäni vähemmän kehittyneiden alueiden lähentymisvaatimuksien tukemisen on oltava etusijalla seuraavalla ohjelmakaudella, jotta tasavertainen pääsy koheesiopolitiikan välineisiin voidaan taata. Tämä antaa meille mahdollisuuden soveltaa Lissabonin sopimuksen määräyksiä, joissa korostetaan, että tavoitteen 1 (lähentyminen) mukaisesti eniten apua tarvitseville alueille on myönnettävä asianmukainen määrä niiden kehitysongelmien vakavuuden perusteella.
Euroopan unioni voi kilpailla kilpailijoidensa kanssa globaalilla tasolla ainoastaan, jos koheesiopolitiikalla voidaan hyödyntää kaupunkialueiden lisäksi maaseutualueiden kehitysmahdollisuuksia, niiden omia mahdollisuuksia ja jos sillä voidaan tarjota riittävän joustava vastaus Eurooppa 2020 -strategiassa tunnistettuihin haasteisiin ja vaikeuksiin.
Kun tämä pidetään mielessä, innovoinnin, koulutuksen ja ammattikoulutuksen, energian, ympäristön, työllisyyden, kilpailukyvyn, pätevyyttä koskevien kysymysten ja köyhyyden torjunnan on oltava nyt ja tulevaisuudessa olennainen osa rakenne- ja koheesiopolitiikkaa. Uuden koheesiopolitiikan oltava selvästi tuloshakuinen ja siinä on määriteltävä tarvittavat uudistukset. Samalla on vähennettävä byrokratiasta aiheutuvia rajoituksia ja yksinkertaistettava varojen hallinnointia.
Olen peräisin valtiosta, joka on riippuvainen erityisesti kaudella 2013-2020 siitä, miten ymmärrämme unionin yhtenäisen kehittämisen. Käytännössä nyt ja seuraavan kymmenen vuoden aikana Romanialle kohdennettavat varat tarjoavat pitkän aikavälin investoinnin, jota tarvitaan koko Euroopan unionin tasapainoiseen kehittymiseen.
Kiitän kollegani Pieperiä ja kaikkia valmistelijoita erinomaisesta mietinnöstä.
Mojca Kleva
(SL) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on osoittautunut rahoitus- ja talouskriisin aikana tärkeimmäksi keinoksi vähentää taloudellisia ja sosiaalisia eroja Euroopan unionin alueiden välillä. Se on yksi keskeisimmistä politiikanaloistamme ja sen myönteiset vaikutukset voidaan nähdä kaikkialla: Euroopan unionin joka kolkassa, kaikissa jäsenvaltioissa ja lähes jokaisessa EU:n kaupungissa tai paikallisessa yhteisössä.
Kyseessä on politiikka, joka mahdollistaa rakenteelliset uudistukset ja kehityksen. Sillä tarjotaan ratkaisu tämänhetkiseen vaikeaan taloustilanteeseen ilman minkäänlaisia kustannuksia. Eurooppa 2020 -strategian menestys on myös suurelta osin riippuvainen EU:n koheesiopolitiikan menestymisestä, minkä vuoksi on erittäin tärkeää, että nämä määrärahat ovat seuraavan seitsemän vuoden aikana etusijalla Euroopan talousarviossa.
Koska kaikkein tärkeintä asiaa, eli uuden alueiden väliryhmän sisällyttämistä, ei ole vielä ratkaistu, haluaisin pyytää komission jäsentä ja komissiota esittämään meille mahdollisimman pian kaikki tämän alueluokan luomiseen liittyvät epäselvät yksityiskohdat, erityisesti taloudelliset näkökohdat ja vaikutukset, koska tämä kysymys koskee alueiden tulevaa kehitystä kaikkialla Euroopan unionissa.
Alain Cadec
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, parlamentti on pyytänyt, että vuoden 2014 monivuotinen rahoituskehys vastaa edessämme olevia talousarviohaasteita. Tältä osin aluepolitiikassa on säilytettävä taloudelliset resurssit vähintään samalla tasolla kuin tällä hetkellä. Tämä on painopiste.
Kaikkien Euroopan alueiden pitäisi voida saada rakennerahastojen tukea. Meidän olisi luonnollisesti keskityttävä auttamaan vähemmän kehittyneitä alueita edistymään tavoitteen 1 välityksellä.
Oikeudenmukaisuuden vuoksi meidän olisi myös tarjottava asianmukaista tukea alueille, jotka eivät ole oikeutettuja tavoitteeseen 1, mutta joilla on kuitenkin rakenteellisia ongelmia. Olen sen vuoksi tyytyväinen, että komissio on ehdottanut väliluokkaa alueille, joiden BKT on 75-90 prosenttia EU:n keskiarvosta. Haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja kiittää komission jäsentä Hahnia työstään.
Voimme tämän uuden välineen vuoksi ottaa huomioon monen sellaisen alueen, jota ei ole köyhä eikä rikas, erityispiirteet. Tällainen väliluokka on myös oikeudenmukaisempi, koska siitä tarjotaan vastaavanlaista tukea alueille, joilla on verrattavissa oleva kehitystaso. Haluaisin kuitenkin rauhoittaa alueita, joilla olisi ollut oikeus käyttää siirtymäkauden mekanismia: kyse ei ole siitä, että ne hylätään. Niillä on oikeus kuulua väliluokkaan ja ne ovat varmasti jopa suuria edunsaajia.
Haluaisin lopuksi huomauttaa, että tämän uuden luokan luomisesta ei aiheudu ylimääräisiä kuluja, koska säästöjä on luvassa usealta alueelta, jotka eivät enää kuulu tavoitteeseen 1. Kysymykseen ei tule myöskään, että tavoitteeseen 1, 2 ja 3 oikeutettujen alueiden tukea vähennetään.
Jos emme luo tätä väliluokkaa, voimme olla varmoja, että koheesiopolitiikan talousarviota leikataan. Jos luomme sen, voimme säilyttää tämän talousarvion. Uskon, että kukaan täällä ei toivo, että tätä talousarviota leikataan. Haluaisin käyttää tilaisuutta hyväkseni ja kiittää esittelijä Pieperiä työstään.
Sergio Gaetano Cofferati
Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, taloudellinen yhteenkuuluvuus on ollut yhteiskunnallisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden ohella aina perusperiaate, jolla on määritelty Euroopan unionin kaikki toimintalinjat alusta alkaen.
Sen vuoksi on erittäin tärkeää, että näitä tavoitteita olisi korostettava näissä käsittelemissämme asiakirjoissa, ja on oikein, että rakennerahastoja olisi tarkasteltava uudelleen ja tarkistettava, jotta niillä pystytään tehokkaammin saavuttamaan tulokset, joita niillä on tarkoitus saada aikaan. Omasta mielestäni näistä rahastoista tärkein on Euroopan sosiaalirahasto siitä yksinkertaisesta syystä, että olemme edelleen talous- ja sosiaalikriisin vaikeassa vaiheessa ja että sillä on erittäin vakavia seurauksia juuri työntekoon ja työllisyyteen.
On erittäin tärkeää, että EU puolustaa sosiaalista malliaan ja samalla muistuttaa siitä, että työllä on kiistatonta sosiaalista arvoa ja että työllisyys on yksi tärkeimmistä viitekehyksistä talouden kehityksen tarjoamien varojen käytössä. Tästä syystä sosiaalirahastoa on vahvistettava, sen riippumattomuus on säilytettävä ja sen käytettävissä olevia resursseja on lisättävä. Tieto on keskeinen seikka ja kaikkien kilpailumallien liikkeellepaneva voima. Kaikkea tätä ei voida saada aikaan, ellei työpaikkojen laatu ole huomattavasti parempi. Sen vuoksi Euroopan sosiaalirahasto on yhtä arvokas kuin aikaisemmin tai jopa arvokkaampi.
José Manuel Fernandes
Arvoisa puhemies, EU tarvitsee enemmän kuin koskaan koheesiopolitiikkaa, jolla edistetään todellista lähentymistä, kasvua ja työllisyyttä ja sillä myötävaikutetaan myös ympäristötavoitteiden saavuttamiseen.
Kun otetaan huomioon tämänhetkinen taloudellinen tilanne ja ohjelmien meneillään oleva toteuttaminen, komission olisi kaikin keinoin pyrittävä edistämään ohjelmien sääntöjen täytäntöönpanon vaivattomuutta ja joustavuutta. Sen pitäisi sallia, että yhteisrahoitusosuuksista neuvotellaan nykyisen lainsäädännön puitteissa, jos tämä on tarpeen ja jäsenvaltiot pyytävät sitä.
Koheesiopolitiikkaa olisi suunnattava tuloksiin ottamalla käyttöön selkeät ja mitattavissa olevat tavoitteet ja tulosindikaattorit. Koheesiopolitiikan olisi edistettävä myös avoimuutta. Jotta tätä seurataan ja jotta tällainen avoimuus saadaan aikaan, hankkeiden hyväksymistä ja toteuttamista koskevat tiedot pitäisi mielestäni antaa saataville reaaliaikaisesti mahdollisimman yksityiskohtaisten alueellisten ja tilastoyksiköiden luokitusten avulla, jotta koko väestö voi käyttää niitä.
Jan Kozłowski
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensimmäiseksi kiittää esittelijöitä erinomaisesta työstä. Kuten kaikki esittelijät ovat korostaneet, koheesiopolitiikka on osoittanut kriisiaikana, että se on merkittävä kehittämispolitiikka, millä tuetaan sijoituksia ja millä tuodaan etua suoraan ja välillisesti kaikille alueille. Esimerkiksi jokaisesta kotimaahani Puolaan sijoitetusta eurosta lähes puolet, tai 46 senttiä, palaa 15 vanhaan jäsenvaltioon.
Kehityksen ja sijoituksien tukeminen ja koheesiopolitiikan merkitys Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisessa ovat syitä, miksi tämän politiikanalan olisi säilytettävä ainakin tämänhetkinen merkityksensä mutta myös taloudellinen tukensa. Parannuksia tarvitaan kuitenkin rahastojen integroinnissa ja niiden välisen täydellisen yhteisvaikutuksen aikaansaannissa. Kun otetaan huomioon nuorisotyöttömyyteen ja väestörakenteen muutoksiin liittyvät vaarat, on tärkeää pystyä hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan sosiaalirahaston mahdollisuuksia. Tämä edellyttää sellaisten olosuhteiden luomista, joissa ESR:n koordinointia parannetaan muiden välineiden kanssa alueellisella ja paikallisella tasolla.
María Irigoyen Pérez
(ES) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, hyvät kollegat, tämänhetkinen talous- ja rahoituskriisi osoittaa, että aluepolitiikkaa tarvitaan parhaana keinona alueiden ja jäsenvaltioiden välisten kehityserojen poistamiseksi. Samaan aikaan voimme palauttaa EU:n myönteisen kuvan, sillä viime aikoina kansalaiset yhdistävät sen vain koviin sopeuttamisohjelmiin ja menojen vähentämiseen.
Tulevaisuuden koheesiopolitiikassa, eurooppalaisen hankkeen solidaarisuuden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden tukipylväässä, on otettava huomioon seuraavat painopisteet: ensinnäkin sosiaalisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen ja Eurooppa 2020 -strategian aiheuttamat haasteet; toiseksi alueiden, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien alueiden, tarpeisiin ja maantieteellisiin erityispiirteisiin vastaaminen; kolmanneksi varojen keruuta koskevan asteittaisen lähestymistavan ylläpitäminen, jotta alueet eivät hylkää lähentymistä koskevaa tavoitetta ja jotta vältetään äkillisiä muutoksia tuen saannissa; ja neljänneksi oikeudenmukaisen järjestelmän edistäminen.
Lopuksi, hyvät kollegat, viranomaiset soveltavat tiukkaa talouden sopeuttamista koskevaa politiikkaa. Sen vuoksi EU:n tuki on tarpeellista. Toivon, että neuvosto panee tämän merkille.
Kristiina Ojuland
(EN) Arvoisa puhemies, kehitys- ja yhteistyöpääosasto on vastuussa Euroopan naapuruuspolitiikan (ENPI) rajatylittävien ohjelmien hallinnoinnista. Tämä on johtanut melko absurdiin tilanteeseen, kun kyseessä on rajatylittävä yhteistyö Venäjän kanssa. Se ei ole ENPIn kohdemaa eikä EU:n kehitysavun vastaanottaja.
Olen samaa mieltä esittelijän kanssa siitä, että kokonaisvastuu ENPIstä olisi palautettava aluekehityksen pääosastolle ja että rajatylittäviä yhteistyöohjelmia olisi toteutettava Interregin kaltaisten ohjelmien puitteissa. Ulkoisesta ulottuvuudesta huolimatta rajatylittäviä yhteistyöohjelmia ei pitäisi soveltaa EU:n kehitysyhteistyötä koskevien säännöksien perusteella. Niiden luonne vaatii, että niihin sovelletaan EU:n alueellista yhteistyötä koskevia sääntöjä.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on paras keino luoda yhtäläiset mahdollisuudet Euroopan unionin alueiden kehitykselle ja edistää talouskasvua.
Jotta koheesiopolitiikan tavoitteet saavutetaan, on tärkeää, että käytössä olevia välineitä hyödynnetään täysimääräisesti ja tehokkaasti, että byrokratiaa vähennetään ja että rahastojen välille saadaan aikaan asianmukainen yhteisvaikutus. Tärkeää on se, että Euroopan sosiaalirahastoa käytetään tavalla, jolla työttömät saadaan takaisin työelämään ja että heitä ei pelkästään kouluteta, mikä on hyvin yleinen käytäntö. Rahoitus innovoinnille, tutkimukselle ja kehittämiselle on tärkeää, koska yritykset ja alueet voivat olla tämän vuoksi kilpailukykyisempiä.
Koheesiopolitiikan tärkeä tavoite on eurooppalainen rajatylittävä yhteistyö. On tärkeää, että raja-alueiden yhteistyötä toteutetaan ja edistetään tasapainoisesti sekä sisäisten raja-alueiden että erityisesti Euroopan unionin ulkorajoilla olevien alueiden yhteydessä.
Lopuksi makroalueet ovat erittäin tehokkaita, ja haluaisin ehdottaa komission jäsenelle, että luomme muiden strategian esimerkin mukaisesti strategian Karpatian alueelle. Se on yksi Euroopan unionin suurimmista ja luonnonvaroiltaan rikkaimmista alueista.
Patrice Tirolien
(FR) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan korostaa parlamentin tukea alueiden väliluokan luomiselle ja haluaisin todeta, että tämä ei aiheuta millään tavalla - toisin kuin eräät esittivät - ylimääräistä taakkaa yhteisön talousarviolle. Ehdotamme, että siirtymätoimia muutetaan ilman, että talousarvion määrä muuttuu. Toiveemme on siirtyä oikeudenmukaisempaan järjestelmään, jossa autetaan merkittävistä vaikeuksista kärsiviä alueita. EU:n bruttokansantuotteen 75 ja 90 prosentin välillä oleva väliluokka on sitoumus vakaammasta koheesiopolitiikasta tulevina vuosina.
Olen lisäksi tyytyväinen siihen, että päätöslauselmassamme on vahvistettu parlamentin syrjäisimpiä alueita koskeva sitoumus. Niihin vaikuttavat erityiset ja pysyvät haitat, minkä vuoksi tällainen solidaarisuus on perusteltua. Ne voivat toimia siten tehokkaasti unionin yhdyssiteinä muun maailman kanssa.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, aluepolitiikkaa, koheesiopolitiikkaa tarvitaan kehityserojen tasaamiseen. Sillä on suuri merkitys ihmisten hyvinvoinnin ja myös Euroopan kilpailukyvyn kannalta. EU-tason aluepolitiikan on luotava ennen kaikkea lisäarvoa, tuotava uusia yrityksiä ja sitä kautta ihmisille työtä.
On syytä kysyä, onko järkeä kierrättää kaikkea nykyistä aluetukea Brysselin kautta vai voitaisiinko rahat käyttää tehokkaammin suoraan alueiden hyväksi jäsenvaltioissa. EU:n aluepolitiikkaa vaivaavat byrokratia ja väärinkäytökset. Byrokratia on suurta sekä EU:ssa että jäsenvaltioissa, ja tämä on johtanut siihen, että moni innovatiivinen yritys, uusi tai vanha, ei hae rahaa, tukea, koska sen hakemiseen pitäisi palkata yksi tai kaksi ihmistä ja se veisi paljon aikaa. On syytä miettiä, onko Euroopan innovaatiopolitiikalla edes tulevaisuutta, jos aluepolitiikka ei tue sitä?
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on yksi EU:n vertauskuvallisimmista politiikanaloista, ja se kuvaa parhaiten eurooppalaisen hankkeen rakentamista koskevaa ihannetta. Sen vuoksi kaikki tänään täällä käsitellyt näkökohdat on katettava perusteellisesti, ja ne ansaitsevat tämän. Myös näin monen esittelijän osallistuminen on ollut tarpeen, ja haluaisin kiittää heitä kaikkia.
Haluaisin korostaa, että talousarviota on mukautettava tämän politiikan mukaisesti. Tarvitaan laajempaa joustavuutta ja valvontaa, jotta EU:n rahastoilla todella edistetään kehityshankkeita, jotka voivat olla kestäviä. Tämän vuoksi on tärkeää, että tavoite 1 -alueen ulkopuolella olevilla alueilla on mahdollisuus hyötyä väliluokasta, jolla lujitetaan kehitystä, johon ne ovat jo osoittaneet pystyvänsä sen sijaan, että ne yhtäkkiä hylätään, mikä vaarantaa tällä välillä aikaansaadun kehityksen.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, keskustelemme nyt aiheesta, joka on välttämätön uusille jäsenvaltioille mukaan lukien Unkarille. On esitetty joitain huolestuttavia tietoja, että jotkut komission päättäjistä aikovat leikata koheesiopolitiikan talousarviota rajusti vuodesta 2014 lähtien. Tämä olisi itsetuhoista. Tällaisen toimen perusteella köyhimpien alueiden yhdenmukaistamistoimet eivät olisi mahdollisia ja lisäksi tämä vaarantaisi Eurooppa 2020 -strategian. Ehdotus siitä, että meidän pitäisi perustaa siirtymävaiheen tukiluokka on todellakin asianmukainen ja sosiaalisesti oikeudenmukainen. Koheesiotuen liittäminen makrotaloudellisia ehtoja koskevaan järjestelmään ei ole kuitenkaan hyväksyttävää, koska rankaisisimme alueita sellaisen hallinnollisen toimintalinjan vuoksi, johon niillä ei ole mitään vaikutusvaltaa. Lopuksi koheesiopolitiikan toimintajärjestelmä on onnistunut ja periaatteessa hyvässä kunnossa, avoimuutta on lisättävä ja byrokratiaa vähennettävä.
Sabine Verheyen
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, alueiden välisen yhteistyön merkitys lisääntyy tulevaisuudessa. Rajat ylittävä yhteistyö ja makroalueiden yhteistyö ovat erittäin tärkeitä Eurooppa 2020 -tavoitteiden saavuttamiseksi Euroopassa, josta on tulossa yhtenäisempi. Raja-alueisiin kohdistuu edelleen erityisiä haasteita. Rajatylittävät käsitteet ja hankkeet infrastruktuurin, yritys- ja tutkimusyhteistyön, työmarkkinoiden kehittämisen ja koulutuksen kaltaisilla aloilla toimivat liikkeellepanevana voimana suurelle osaa Euroopan unionia.
Tarvitsemme selkeitä ja yksinkertaisia rakenteita alueiden välisille hankkeille. Erilaiset kansalliset vaatimukset hankekumppaneille tekevät usein yhteistyöstä ja tiettyjen kestävien hankkeiden toteutuksesta vaikeampaa. Pieperin mietinnössä esitetty kehotus alueiden välisen yhteistyön osuuden, tavoitteen 3, korottamista seitsemään prosenttiin, on tärkeä edistysaskel, ja tuen sitä vahvasti.
Luís Paulo Alves
(PT) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on keskeinen politiikanala eurooppalaisen hankkeen tulevaisuudelle. Yhteinen alue, jolla on sisämarkkinat ja yhtenäisvaluutta, vaatii toimiakseen jäsenvaltioiden ja niiden alueen välistä lähentymistä. Tämänhetkiset erot kilpailukyvyssä ja kehitystä koskeva epäsuhtaisuudet ovat johtaneet väistämättä siihen, että Eurooppa heikentyy ja kriisi vaikuttaa euroalueeseen. Sen vuoksi tämä lähentymistä koskeva välttämätön tarve edellyttää ehdottomasti vankkaa koheesiotalousarviota, jota ei voida heikentää rahoittamaan muita toimintalinjoja. Jotta EU voi tehdä enemmän, sillä on oltava enemmän varoja, ja tämä voidaan saada aikaan lisäämällä talousarviota sen sijaan, että koheesiotalousarviota vähennetään vaikka edes niukasti.
Haluaisin sen vuoksi kysyä komission jäseneltä, onko mahdollista, että jos unionin talousarviota ei lisätä, infrastruktuurirahaston ja uusien innovaatiopolitiikkojen - jotka yhdistetään koheesioon ja alueelliseen kehittämiseen, mitä tuen - luomisesta tulee koheesiopolitiikan Troijan hevonen?
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikan tärkeä tehtävä on helpottaa alueiden kehitystä. Alueilla tuodaan yhteen kaupunki- ja maaseutualueet ja luodaan yhtenäisyyttä niiden välillä. On tosiasia, että kaupunkialueet vaikuttavat merkittävästi aluekehityksen nopeutumiseen. Niille olisi annettava tarvittavaa tukea tässä tehtävässä. Meidän on kuitenkin pyrittävä maaseutu- ja kaupunkialueiden tasapainoiseen kehittämiseen.
Haluaisin todeta, että koheesiopolitiikka ei ole kovin näkyvä maaseutualueilla huolimatta tästä aiheesta annetuista julistuksista. Rahoituksen myöntäminen koheesiopolitiikasta aluekehitykselle on tarpeellista, koska yhteisen maatalouspolitiikan toisen pilarin toiminta siirtyy ympäristöystävällisempiin ja ekologisempiin toimiin, ympäristöasioihin, maaseudun kehittämiseen ja maatalousteollisuuteen. Maaseutualueiden yritysten sekä teknisen ja sosiaalisen infrastruktuurin kehittämisen varat ovat kuitenkin puutteelliset, ja tämän pitäisi olla koheesiopolitiikan tehtävä. Teknisen infrastruktuurin rakentaminen on keskeistä kehitykselle, mutta emme voi unohtaa yritysten tai sosiaalisen kehityksen ja tieteen ja tutkimuksen infrastruktuurin kehittämistä, joka vaikuttaa perustavanlaatuisesti nykyaikaiseen, älykkääseen ja innovatiiviseen kehittämiseen.
Victor Boştinaru
(RO) Arvoisa puhemies, tämänpäiväinen keskustelu tarjoaa parhaan perusteen vankasta ja asianmukaisesti rahoitetusta koheesiopolitiikasta tulevassa rahoituskehyksessä.
Minua innosti valiokuntamme puheenjohtajan Danuta Hübnerin erinomainen puhe ja Threurin erinomainen rahoituksen vastaanottokykyä koskeva mietintö. Hyvä komission jäsen, haluaisin kysyä EU:n näkökulmasta tulevasta rahoituskaudesta, miten Romania, jonka vastaanottokyky on alhaisin, voi sitoutua niin sanottuun hallinnon uudistukseen, millä ei ole mitään tekemistä alueellisen uudistuksen kanssa, ilman minkäänlaista vaikutustenarviointia ja tarkastelematta edes aluepolitiikan pääosaston - joka sai tietää tästä hankkeesta lehdistöstä - kuulemisen ehdotuksia ja ilman, että neuvotteluja käydään poliittisten ja paikallisten toimijoiden tai kansalaisyhteiskunnan kanssa, mikä vaarantaa siten koko hankkeen vakauden ja ennustettavuuden?
Monika Hohlmeier
- (DE) Arvoisa puhemies, haluaisin esittää kaksi näkökohtaa koheesiopolitiikasta ja aluepolitiikasta. Ensimmäinen on kiista niin sanotusta väliluokasta, mikä on hyvin paljon kansallisten rajojen mukainen. Minusta on välttämätöntä. että tarkastelemme tämän keskustelun suhteen seuraavia näkökohtia: aluepolitiikan ja talouden kehittämistä koskevan politiikan on tarjottava kannustinjärjestelmä, jotta asianmukaiset alueet voivat kehittyä. Jos järjestelmä luodaan siten, että syntyy riippuvuus jatkuvasta tuesta ilman, että alueiden on pyrittävä saamaan tarvittavia resursseja, niin siinä tapauksessa katson, että tällainen väliluokka merkitsisi täydellistä katastrofia, koska se olisi jatkuvasti riidanaihe ja sillä ei olisi mitään järkevää perustetta. Mielestäni on kuitenkin järkevää, että tavoite 1 -alueet, jotka menettävät tämän asemansa, saavat edelleenkin erityistukea. Minusta on järkevää, että alue, joka on erityisissä rahoitus- ja talousvaikeuksissa, saisi myös tukea. Emme halua, että tukia myönnetään jatkuvasti; sen sijaan haluamme tarjota apua ja tukea sitä tarvitseville alueille.
Petru Constantin Luhan
(RO) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on epäilemättä ratkaisevan tärkeä Euroopan unionin kehitykselle. Uskon, että sen rakenne tukee Euroopan kilpailukykyä. Alueita on mielestäni tuettava edelleen pyrkimyksissään saavuttaa taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskeva tavoite. Taloudellista tukea on tarjottava, ja on otettava huomioon ensisijaisesti alueellinen bruttokansantuote.
Tavallisille kansalaisille on varmistettava pääsy sosiaaliseen, koulutus- ja terveysalan sekä liikenteen infrastruktuuriin. Tämä auttaa meitä tukemaan taloudellisen kehityksen pyrkimyksiä korkean elämänlaadun ansiosta. Tämän vuoksi kansalaiset pysyvät Euroopassa.
Hyvät kollegat, pk-yritykset ovat avain taloudellisen kilpailukyvyn lisäämiseen. Niitä on kannustettava enemmän tekemällä rahoituksen saantia koskevista säännöistä joustavampia ja edistämällä niitä.
Sen vuoksi puollan sitä, että yhtäläinen pääsy infrastruktuuriin ja laadukkaisiin palveluihin sekä pk-yrityksille annettava tuki ovat perustavanlaatuisia ohjaavia periaatteita aluekehityspolitiikan rakenteessa ja että tämä on tie maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn.
Rosa Estaràs Ferragut
(ES) Arvoisa puhemies, koheesiopolitiikka on kiistatta lisännyt tuottavuutta EU:n kaikilla alueilla ja poistanut alueellisia eroja. Ei ole epäilystäkään, että se on ollut olennaisen tärkeä kaikille kansalaisille ja että se auttaa nyt ja tulevaisuudessa torjumaan talous- ja rahoituskriisiä, josta Eurooppa joutuu kärsimään. Sen vuoksi viides koheesiokertomus on niin ajankohtainen.
On kolme keskeistä ajatusta. Ensimmäinen on se, että kansallisten ja alueellisten viranomaisten on täydennettävä bruttokansantuotetta muilla indikaattoreilla. Toinen ajatus on se, että käytössä pitäisi olla väliluokka, jotta kaikkia alueita, jotka eivät kuulu lähentymistoimeen ja joilla ei edistytä kilpailukyvyn aikaansaannissa, voidaan kohdella samalla tavalla, kun samanlaisia tilanteita syntyy, ja jotta nämä alueet eivät kärsi koskaan äkillisestä muutoksesta. Kolmas ajatus on vahvistaa tavoitetta 3.
Haluaisin esittää kaksi pyyntöä. Olisi poistettava 150 kilometrin pisin etäisyys, jotta useilla alueilla, kuten esimerkiksi Baleaareilla, olisi mahdollisuus rajatylittävään yhteistyöhön. Toinen näkökohtani on se, että mietinnön mukaan EU:n työkielet ovat ranska, englanti ja saksa. Näin ei ole. EU:n 23 kieltä ovat osoitus rikkaudestamme ja moninaisuudestamme.
Nadezhda Neynsky
(BG) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää esittelijöitä tämän tärkeän asian vuoksi tekemästään työstä.
Olen bulgarialainen poliitikko, joten seuraan erityisellä mielenkiinnolla tuensaajamaiden väliluokkaa, joka on tarkoitus luoda uudessa vuosien 2013-2020 rahoituskehyksessä.
Kuten tänään ja keskustelun aikana on useasti korostettu, tätä kysymystä on käsiteltävä enemmän, koska nyt otetaan käyttöön edellytys, jonka perusteella alueisiin sovelletaan uudenlaisia jako- ja poissulkemistoimia, mikä on vastoin EU:n solidaarisuusperiaatetta. Väliluokka rikko periaatetta lähentyvistä Euroopan alueista, joiden kehitys on Euroopan unionin keskiarvoa alemmalla tasolla. Ei ole riittävän selkeää, mitä perustetta on käytetty 75 ja 90 prosentin raja-arvojen valitsemiseen ja miksi ei luotu luokkaa erityisen heikosti kehittyneille alueille.
Äänestän esittelijän 34 kohdan ehdotuksen perusteella sillä varauksella, että näiden arvojen alapuolelle jääviä alueita ei mainita. Äänestän myös selkeitä ja tiukkoja perusteita koskevan tarkistuksen 5 puolesta. Me pidämme niitä ensiarvoisen tärkeänä, jotta uuden kehyksen toteutuksessa vältetään ongelmat.
Johannes Hahn
komission jäsen. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluaisin ensiksi kiittää osoittamastanne sitoumuksesta tässä kattavassa keskustelussa, jossa on esitetty useita puheenvuoroja. Tämä on osoitus tarpeesta puuttua aluepolitiikkaan ja koheesiopolitiikkaan liittyviin aiheisiin yksityiskohtaisesti täällä parlamentissa. Haluaisin aloittaa itselleni hyvin tärkeästä asiasta. Parlamentille oli ajoituksen kannalta hyvin tärkeää - ja pidin tätä myönteisenä - että sillä olisi mahdollisuus esittää yksityiskohtainen ja monipuolinen kanta ennen asetusehdotuksiemme julkaisemista, ja tämä kanta olisi tuotava esiin myös asiaa koskevissa asetuksissa. Vetoan tästä syystä ymmärtäväisyyteenne, että en voi tässä vaiheessa tarjota kattavia vastauksia kirjallisena, koska ne perustuvat erityisesti nyt esiteltyihin mietintöihin.
On erittäin tärkeää, että kiinnitämme enemmän huomiota työn laatuun alueiden kanssa, erityisesti kun tarkastelemme joitain valtioita, joilla on todellisia rakenteellisia ongelmia. Tässä tapauksessa on välttämätöntä vastata varojen myöntämiseen ja tavoitteiden tunnistamiseen, mutta myös auttaa määrittelemään ohjelmia tavoitteiden tunnistamiseksi sekä auttamaan luomalla klustereita eri alueille ja osa-alueille kestävän talouskasvun aikaansaamiseksi.
Silläkin uhalla, että toistan, mitä eräät puhujat ovat jo maininneet, haluaisin huomauttaa, että ehdotukseemme sisältyy erillinen luku monitasoisesta hallinnosta. Siinä esitetään meidän näkemyksemme ja kehotetaan kaikkia sidosryhmiä tekemään yhteistyötä operatiivisten ohjelmien laadinnassa alueilla. Haluaisin tässä vaiheessa kehottaa myös alueiden vastuuhenkilöitä varmistamaan, että paikalliset viranomaiset ovat mukana. Tämä johtuu siitä, että olen monien parlamentin jäsenten tavoin kuullut valituksia alueilta, että kansalliset viranomaiset eivät ole asiassa mukana, ja paikalliset viranomaiset valittavat sitä, että heitä ei oteta mukaan alueellisella tasolla.
Kun tarkastelemme omistajuutta koskevaa ajatusta, joka on jo mainittu useasti, niin on todella tarpeellista, että te kaikki tuette tätä asiaa. Yksinkertaistaminen on paljon ja ehkä liiaksi käytetty sana, joka muodostaa meille kaikille haasteen. Yksinkertaistaminen ei voi kuitenkaan merkitä pelkästään, että valvontaa vähennetään. Meidän on käytettävä sopivia keinoja yksinkertaistaaksemme toimintaamme. Odotan paljon Barnier'n työltä julkisten hankintojen alalla. Tällä yksinkertaistetaan menettelyä yhdenmukaistamalla edelleen menetelmiä, pienentämällä virhemarginaalia ja siten edistämällä mielekkäästi yksinkertaistamista. Meidän on osallistuttava tähän tekemällä esimerkiksi uusia ehdotuksia kiinteämääräisistä määristä. Myös tässä asiassa on tärkeää, että jäsenvaltiot seuraavat esimerkkiämme.
Yksi puhujista ehdotti, että EU:n rakennerahasto olisi ehkä erotettava rakennerahastojen perheestä, mutta meillä ei ole tämänsuuntaisia suunnitelmia. Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston olisi katettava suuri osa maaseutualueiden toimista. Sen tarkoitus ei ole ainoastaan maanviljelijöiden vaan myös maaseutualueiden tukeminen. Kuten tiedämme, tällä alalla on monia toimijoita ja osallistujia. Myös tässä asiassa pyrkimyksenä on saada aikaan parempaa koordinointia eri rahastojen välillä, mikä on yhteisten strategisten puitteiden yleinen tavoite.
Ehtoja koskevilla toimilla autetaan parantamaan työmme laatua. Tänään on puhuttu paljon väliluokan alueista, ja suurin osa tästä on ollut asianmukaista ja tärkeää. Tarkoituksena on tukea kehitystä näillä alueilla, jotka eivät vielä ole EU:n keskitasolla. Tämä on koko aluepolitiikan perusajatus. Asian ydin on seuraava: edistää kasvua laadullisesti ja määrällisesti ja varmistaa, että Eurooppa 2020 -tavoitteet saavutetaan esimerkiksi energian, ilmastonmuutoksen, innovaation, tutkimuksen, koulutuksen ja ammattikoulutuksen, työllisyyden ja köyhyyden torjunnan aloilla. Haluaisin kiittää kaikkia tästä erittäin sitoutuneesta keskustelusta ja myös merkittävästä tuesta, jota parlamentti on osoittanut toimintalinjoillemme.
Miroslav Mikolášik
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, ohjelmien täytäntöönpano on jatkuva ja dynaaminen prosessi, johon voidaan vaikuttaa tunnistamalla monet puutteet koko prosessissa ja aloilla, joilla tarvitaan uudistuksia.
Tässä yhteydessä strategisella raportoinnilla, joka on uusi väline, lisätään vastuuta poliittisten tavoitteiden saavuttamisessa ja osoitetaan, että koheesiopolitiikan olisi kohdistuttava EU:n kaikkiin alueisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin, jotta koko EU:ssa saadaan aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
Koheesiopolitiikka nojautuu hyvään hallintoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla. Sujuva yhteistyö kaikilla näillä tasoilla on yhtä toivottavaa kuin koko prosessin yksinkertaistaminen. Näitä varoja ei saa tietenkään jättää käyttämättä tarpeettoman byrokratian tai rasittavien sääntöjen ja menettelyiden vuoksi. Hyvin rahoitetun koheesiopolitiikan pitäisi olla lähempänä EU:n kansalaisia ja sillä pitäisi puuttua kaikkiin Euroopan unionin alueisiin ja yhteiskunnallisiin haasteisiin, jotta köyhempiä autetaan kuromaan eroa kiinni ja jotta koko EU:ssa saadaan aikaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua.
Vuoden 2010 strategiaraportti on vahva kannustin parantaa koheesiopolitiikan ohjelmien tämänhetkistä toteutusta. Siinä kehotetaan myös jäsenvaltioita korjaamaan EU:n rahastoihin sijoittamista koskevia viivästyksiä ja laatimaan tehokkaampia toimintasuunnitelmia sovittujen tuloksien aikaansaamiseksi. Toivon sen vuoksi, että tämänpäiväinen äänestys vuoden 2010 strategiaraportista välittää tämän viestin jäsenvaltioille ja komissiolle.
