Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Georgialle - Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Armenialle - Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Serbialle - Makrotaloudellisen rahoitusavun myöntäminen Bosnia ja Hertsegovinalle (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu
Vital Moreiran kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Georgialle - C7-0269/2009 -
Vital Moreiran kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Armenialle - C7-0268/2009 -
Miloslav Ransdorfin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Serbialle - C7-0270/2009 -
ja
Iuliu Winklerin kansainvälisen kaupan valiokunnan puolesta laatimasta mietinnöstä makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bosnia ja Hertsegovinalle - C7-0278/2009 -.
Vital Moreira
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kuulijat, koska tämä on ensimmäinen puheenvuoroni Euroopan parlamentin täysistunnossa, sallikaa minun kiittää teitä kaikkia ja ilmaista iloni, innostukseni ja antaumukseni saadessani osallistua tähän täysistuntoon, joka edustaa kaikkia EU:n kansalaisia.
Syy puheenvuorooni on se, että esittelen teille tänään kaksi mietintöä makrotaloudellisen rahoitusavun kohdentamisesta Georgialle ja Armenialle, minkä tarkoituksena on lievittää näiden kahden Kaukasian maan julkisen talouden ongelmia ja parantaa maksutasetta. Kumpikin maa on Euroopan naapuruuspolitiikan mukaisia kumppaneitamme ja kärsinyt vakavasti kahden viime vuoden maailmanlaajuisesta talous- ja rahoituskriisistä.
Georgian tapauksessa kriisin vaikutusta ovat pahentaneet viime vuonna Venäjän kanssa tapahtuneen sotilaallisen konfliktin suorat ja välilliset vaikutukset, joista yksi on maansisäisten pakolaisten suuri määrä.
Naapurimaan Armenian talous on myös kärsinyt taloudellisen taantuman ja erityisesti Venäjän talouden nopean heikkenemisen yhdistelmästä, koska Armenian talous on hyvin riippuvainen kaupasta suuren pohjoisen naapurin kanssa. Tämä ajoi nämä kaksi maata vaikeaan taloudelliseen, rahoitukselliseen ja sosiaaliseen tilanteeseen.
Tänään keskustelun aiheena olevat kaksi ehdotusta poikkeuksellisesta rahoitusavusta pienentävät Georgian ja Armenian budjettivajetta ja vaikuttavat välittömästi myönteisesti niiden julkiseen talouteen ja maksutaseeseen, mikäli ne toteutetaan välittömästi. Tämän vuoksi kahdessa mietinnössämme tuetaan täysin tämän Georgialle ja Armenialle myönnettävän rahoitusavun turvaamisen tarvetta.
Lisäksi kansainvälisen kaupan valiokunnan puheenjohtajana ehdotin kollegoilleni valiokunnassa, että he hyväksyisivät nämä kaksi ehdotusta ilman tarkistuksia yksinkertaistetulla menettelyllä, ja ehdotus hyväksyttiin yksimielisesti.
Täysistunnolle esitettäviin mietintöihin kirjattiin kuitenkin valitus viivästyksestä ja lyhyestä ajasta, jonka komissio myönsi meille sopimuksista keskustelua varten. Tulevaisuudessa me emme hyväksy tällaisia viivästyksiä, vaikka me tunnustammekin nopeamman käsittelyn välttämättömyyden tämäntyyppisissä asioissa niiden poikkeuksellisen luonteen vuoksi.
Meidän kantamme tähän asiaan ei tarkoita, että kollegoillani tai minulla ei olisi ehdotettuihin sopimuksiin liittyviä varauksia ja huolia. On myös todennäköistä, että jos meillä olisi ollut mahdollisuus, jotkut meistä olisivat hyödyntäneet tilaisuuden jättää tarkistuksia, joissa olisi korostettu esimerkiksi tiettyjen apuun liittyvien ehtojen merkitystä, jotta sen sisällön ja täytäntöönpanon avoimuutta voitaisiin lisätä.
Se olisi kuitenkin tarkoittanut - olen viimeisessä kohdassa, arvoisa puhemies - että me emme olisi onnistuneet hyväksymään näitä kahta maata koskevia sopimuksia.
Tämän vuoksi ja ottaen huomioon näiden kahden maan todelliset olosuhteet ja strategisen merkityksen Euroopan naapuruuspolitiikassa, kehotan kaikkia läsnäolijoita hyväksymään nämä kaksi makrotaloudellista apua koskevaa ehdotusta ilman tarkistuksia komission kehotuksen mukaisesti.
Miloslav Ransdorf
Valiokunta on keskustellut tästä mietinnöstä ja ehdottanut yksinkertaistetun menettelyn noudattamista, koska asia on äärimmäisen kiireellinen. Minun aiheeni on makrotaloudellinen rahoitusapu Serbialle, jota pidän Balkanin keskeisenä taloutena. Mielestäni on monia syitä, joiden vuoksi meidän pitäisi antaa huomattavasti tukea tälle maalle, koska se hakee EU:n jäsenyyttä valtavan taloudellisen epävakauden vaikeana aikana. Valtion tulot ovat laskeneet, maalla on inflaatiopaineita ja se kärsii luonnollisesti koko joukosta aiempien toimien seurauksia, kuten Naton ilmaiskujen aiheuttamista ympäristötuhoista. Serbialla on myös humanitaarinen ongelma, koska maassa on 750 000 pakolaista entisten Jugoslavian muista osista, ja nykyinen rahoituskriisi on tietysti paljastanut kaikki Serbian talouden rakenteelliset puutteet. Lisäksi vuonna 1999 käyty sota ja ilmaiskut pienensivät lopputuotannon osuutta Serbian kokonaistuotannosta, mikä on myös huonontanut ulkomaankauppatasetta. Kaiken tämän lisäksi viime vuoden sato oli huono, mikä heikensi Serbian valtiontuloja entisestään. Tilanne on nyt hyvin vakava.
Mielestäni meidän on välttämätöntä jouduttaa tätä apua niin, että se voidaan saada käyttöön ensi vuoden alussa, ja olen siksi ehdottanut yksinkertaistetun menettelyn noudattamista valiokuntamme puheenjohtajan kautta. Haluaisin korostaa sitä, että tämä on myös Serbian naapureiden edun mukaista, muun muassa joidenkin maiden, jotka eivät vielä ole EU:n jäseniä, kuten Bosnia ja Hertsegovina ja Kroatia, mutta jotka hakevat jäsenyyttä. On kuitenkin myös maita, jotka ovat jo EU:n jäseniä ja joita Serbian epävakaus voisi uhata, kuten Unkari, Romania ja Bulgaria. EU:n tämän siiven vakauden ja Serbian sisäisen vakauden vuoksi ja korostaen maan alueellisen koskemattomuuden lujittamista ehdotan, että me todellakin nopeutamme makrotaloudellisen rahoitusavun täytäntöönpanoa.
Csaba Sógor
Arvoisa puhemies, minulla on kunnia esitellä parlamentille kansainvälisen kaupan valiokunnan mietintö makrotaloudellisesta rahoitusavusta Bosnia ja Hertsegovinalle.
Samoin kuin muiden maiden, joille komissio on ehdottanut myönnettäväksi makrotaloudellista rahoitusapua, Bosnia ja Hertsegovinan talous on kärsinyt huomattavasti nykyisestä talous- ja rahoituskriisistä. Sen talouden tilanne on vakava, ja on selvää, että kriisistä on löydettävä ulospääsy. Siksi Bosnia ja Hertsegovina on hakenut EU:n tukea ja komissio on ehdottanut, että sille myönnetään 100 miljoonan euron laina, joka annetaan käyttöön kahdessa erässä vuonna 2010.
Meidän on nyt päätettävä, tuemmeko tätä pyyntöä vai emme. Nykyisen perussopimuksen sääntöjen mukaan meitä vain kuullaan. Siksi voitaisiin toisaalta kysyä: miksi ei odoteta Lissabonin sopimuksen voimaantuloa ja käsitellä muutettua ehdotusta jo tavanomaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti? Toisaalta vaikka työmme merkitys suureneekin Lissabonin sopimuksen voimaantulon jälkeen, olen sitä mieltä, että meidän on parlamenttina kannettava vastuu, sitouduttava poliittisesti ja tehtävä oma osuutemme antamalla tälle Balkanin maalle jo ensi vuoden alussa sen nyt tarvitsema apu sen sijaan, että keskustelisimme siitä pitkään ja voisimme antaa apua vasta joskus määrittämättömänä ajankohtana tulevaisuudessa.
Edellä esitettyjen syiden vuoksi kansainvälisen kaupan valiokunta ehdottaa, että hyväksymme ehdotuksen makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämisestä Bosnia ja Hertsegovinalle ennen Lissabonin sopimuksen voimaantuloa ilman tarkistuksia yksinkertaistettua menettelyä noudattaen.
Kollegani valiokunnassamme tukivat tätä ehdotusta yksimielisesti, ja pyydän sille nyt myös koko parlamentin tukea.
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, haluaisin aivan ensimmäiseksi todeta, että komissio on erittäin tyytyväinen parlamentin myönteiseen ja rakentavaan asenteeseen komission makrotaloudellista rahoitusapua neljälle kumppanimaallemme koskevien ehdotusten hyväksymisprosessia kohtaan: Armenialle, Georgialle, Serbialle ja Bosnia ja Hertsegovinalle.
Komissio on kiitollinen siitä, että Euroopan parlamentti on päättänyt noudattaa menettelyä, joka mahdollistaa äänestyksen - joka toimitetaan jo huomenna - näitä neljää maata koskevista mietinnöistä ilman komission ehdotuksiin tehtäviä tarkistuksia. Parlamentin ripeän ja päättäväisen toiminnan ansiosta neuvosto voi hyväksyä päätökset neljästä toiminnosta lähipäivinä, ja komissio voi sitten aloittaa ohjelmien täytäntöönpanon.
Makrotaloudellinen rahoitusapu on luonteeltaan lyhytaikainen kriisiavun väline, ja ehdotukset makrotaloudellisesta rahoitusavusta vaativat yleensä nopeaa toimintaa. Se koskee selvästi näitä neljää tänään käsittelyn kohteena olevaa maata. Armenia, Georgia, Serbia ja Bosnia ovat maita, jotka ovat kärsineet kriisin vaikutuksista eniten, vaikka niiden talouden rakenteet ja kehitystasot ovat erilaiset. Ne ovat myös maita, jotka ovat toteuttaneet voimakkaita sopeutusohjelmia kansainvälisen valuuttarahaston tuella ja pyytäneet rahoitustukea EU:lta. Komissio on todella sitä mieltä, että ehdot makrotaloudellisen rahoitusavun laajentamisesta näihin maihin täyttyvät kaikilta osin.
Palaan nyt käsittelemään makrotaloudellisen rahoitusavun välinettä ja sen tulevaisuutta Lissabonin sopimuksen tultua voimaan. Lissabonin sopimuksen aiheuttama muutos tarkoittaa, että rahoitusavussa noudatetaan tavanomaista lainsäädäntömenettelyä, johon osallistuvat sekä Euroopan parlamentti että neuvosto.
Samalla me nähdäkseni hyväksymme sen, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun tai kriisitilanteisiin ei sovelleta pitkällistä lainsäädäntömenettelyä, johon kuuluu eri toimielinten välinen pitkä, kertautuva prosessi.
Siksi komission katsoo, että on ratkaisevan tärkeää tutkia, miten makrotaloudellista rahoitusapua käsitellään tulevaisuudessa Lissabonin sopimuksen puitteissa. Me haluaisimme tehdä sen tiiviissä yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa, jotta varmistetaan, että makrotaloudellista rahoitusapua koskevat ehdotukset käsitellään toisaalta nopeasti ja tehokkaasti vastauksena kriisiin ja että toisaalta täytetään Lissabonin vaatimukset lainsäätäjän tiukasta valvonnasta yhteispäätösmenettelyä noudattaen.
Komissio on perinteisesti suosinut puiteasetusta, joka koskee makrotaloudellista rahoitusapua. Komission yksiköt ovat aloittaneet teknisen tason selvitykset tällaisen puiteasetuksen muodosta Lissabonin sopimuksen tultua voimaan.
Tällaisella puiteasetuksella voisi olla huomattavia etuja. Siihen asti, kun puitepäätös hyväksytään, Euroopan parlamentti ja neuvosto päättävät yhdessä tapauskohtaisesti komission yksittäisistä makrotaloudellista rahoitusapua koskevista ehdotuksista. Ehdotukset - alkaen hiljattain hyväksytystä Ukrainaa koskevasta komission ehdotuksesta - ovat hyvä toimielinten välisen yhteistyön testi. Toivon, että parlamentti ja neuvosto pääsevät myös nopeasti sopimukseen asiasta.
Lopuksi haluaisin todeta, että komissio on tyytyväinen voidessaan hyväksyä parlamentin ehdotukset makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskevan tiedonkulun parantamisesta. Komissio on valmis tekemään kaikkensa parantaakseen makrotaloudellisia rahoitusapuohjelmia koskevaa tiedotusta parlamentille.
George Sabin Cutaş
Haluaisin aluksi onnitella esittelijöitä heidän erinomaisesta työstään. Haluan myös ilmaista kiitokseni näistä Euroopan komission ja neuvoston ehdottamista aloitteista, joiden tarkoituksena on myöntää makrotaloudellista rahoitusapua Bosnia ja Hertsegovinalle ja Serbialle. Euroopan unionin rahoitustukea tarjotaan kummallekin maalle äärimmäisen vaikeana aikana.
Tämä Balkanin osa kärsi 1990-luvulla hirvittävistä koettelemuksista, joissa vuodatettiin niin paljon verta, ja sen jälkeen alueella on aloitettu jälleenrakentaminen, jota nykyinen talouskriisi on vaikeuttanut. Taantuma on koetellut kumpaakin maata täydellä voimalla, koska niillä oli ennestään budjettivaje ja korkeat työttömyysluvut. Kriisi on pakottanut ulkomaiset sijoittajat perumaan sijoituksiaan moniin Itä-Euroopan maihin, ja Serbia on maa, joka on kärsinyt eniten valtavan ulkomaisen pääoman ulosvirtaamisen käynnistämästä vajeesta. Talouskasvun romahdus yhdistettynä siihen, että niiden on täytynyt suoriutua velvoitteistaan nopeammin maksaakseen lyhytaikaiset velat, on lisännyt ulkoisen rahoituksen tarvetta.
Sen seurauksena tätä Euroopan unionin tukea annetaan aikana, jolloin ulkoisen rahoituksen vajeen vaikutus tuntuu voimallisimmin, puhumattakaan siitä, että taloudelliset ja sosiaaliset näkymät ovat synkät. On arvioitu, että työttömyyspiikki saavutetaan vasta kahden tai kolmen vuosineljänneksen kuluttua.
Me olemme hyvin tietoisia siitä, että sosiaalinen tyytymättömyys voi vaikuttaa haitallisesti maan vakauteen erityisesti, jos siihen liittyy jo olemassa olevia jännitteitä ja se juontaa juurensa niin arkaluonteiseen asiaan kuin etniseen alkuperään. Siksi olen tyytyväinen näihin makrotaloudellista rahoitusapua koskeviin ehdotuksiin. Minun on myös painotettava niiden välttämättömyyttä ensisijaisesti tekijänä, joka säilyttää vakauden ja vahvistaa sitä alueella, joka on kärsinyt paljon ja jonka tasapaino järkkyy herkästi. Me emme voi jättää huomiotta kumpaakaan ehdokasta Euroopan unionin laajentumiselle Balkanilla, mikä on yksi syy siihen, että meidän velvollisuutemme on tukea näitä valtioita, jotka pyrkivät liittymään Euroopan unioniin.
Ennen kuin lopetan, haluaisin korostaa rahoitusavun kiireellisyyttä, koska taloudellinen tilanne Serbiassa ja Bosnia ja Hertsegovinassa huononee kiihtyvään tahtiin. Tämän avun kiireellisyyden pitäisi mielestäni olla etusijalla siihen nähden, että pohdittaisiin Lissabonin sopimuksen voimaantulon aiheuttamia menettelytapakysymyksiä. Siksi tuen kummankin esittelijän ehdotusta yhteisön verojen siirtämisestä hyvissä ajoin, jotta vältetään viivästykset, jotka johtuisivat siitä, että Euroopan komission pitäisi muokata säännösten oikeusperustaa.
Paweł Robert Kowal
Arvoisa puhemies, me Euroopan unionin jäsenvaltioina olemme vastuussa Georgian tilanteesta. On hyvä, että päätöslauselman laatijat muistuttavat meitä siitä, että Georgian taloudellinen tilanne oli konfliktin alkaessa hyvä. Georgian vuoden 2008 konflikti heikensi maan taloudellista tilannetta huomattavasti. Kyse on maasta, joka pyrkii tekemään tiiviisti yhteistyötä Euroopan unionin kanssa ja haluaa tulevaisuudessa myös tilaisuuden kehittää tätä EU:n jäsenyysmahdollisuutta.
Haluaisin kiinnittää huomion siihen, että Venäjän sanktiot, Kaukasuksen yleinen tilanne ja viime vuoden konfliktin vaikutukset estävät Georgiaa kehittymästä normaalisti tai luomasta normaalia taloutta. Tämä on erityinen lisäsyy, ja meidän on korostettava sitä, miksi Georgian pitäisi saada makrotaloudellista rahoitusapua ja miksi Georgian budjettia pitäisi vahvistaa - niin että Georgialla olisi mahdollisuus kehittää talouttaan omien tavoitteidensa mukaisesti. Sikäli kuin se on mahdollista ja sille on tarvetta, Georgialle myönnettävää apua pitäisi lisätä entisestään, mitä haluan erityisesti painottaa. Yksi tärkeä asia on rahoitusavun myöntäminen vuonna 2009. Meidän näkökulmastamme menettelytapakysymykset ja erilaiset menettelyihin liittyvät yksityiskohdat eivät saa missään tilanteessa olla Georgian avun saamisen esteenä tänä vuonna.
Georgia ansaitsee tukemme. Se on velvollisuutemme Euroopan unionina erityisesti tilanteessa, jossa Sarkozy-suunnitelma ei koske Georgiaa emmekä me voi varmistaa sovittelijana, Euroopan unionina, että Georgian ja Venäjän välisissä suhteissa noudatetaan kansainvälistä oikeutta.
Tomasz Piotr Poręba
Arvoisa puhemies, komission ehdottama makrotaloudellinen rahoitusapu Georgialle, Armenialle, Bosnia ja Hertsegovinalle ja Serbialle on varmasti askel oikeaan suuntaan. Tämä apu on kuitenkin aivan liian suppeaa tarpeeseen nähden. Tarkoitan erityisesti Georgiaa, jonka on määrä saada 46 miljoonaa euroa. Maan todellisten ongelmien, talouskriisin ja Venäjän kanssa käydyn, Georgian talouskehitystä huomattavasti heikentäneen sodan aiheuttamien ongelmien rinnalla tämä summa ei ole tosiaankaan kovin suuri.
Meidän on muistettava, että Georgian, Armenian, Azerbaidžanin ja Kazakstanin kaltaiset maat eivät ole Euroopan unionille tärkeitä vain poliittisesta vaan energiaturvallisuuden vuoksi myös strategisesta näkökulmasta. Juuri nämä maat päättävät jo nyt ja jatkossakin, miten monipuolinen Euroopan unionin energiansaannin lähteiden valikoima on tulevaisuudessa.
Jos me emme tue niitä nyt taloudellisesti ja poliittisesti, jos me emme anna niille mahdollisuutta kehittyä, Venäjä tekee sen pian, koska nämä maat ovat Venäjän kannalta strategisesti äärimmäisen tärkeitä. Siksi komission ehdotus on mielestäni rakentava ja hyvä. Taloudellisen tuen taso on kuitenkin selvästi liian alhainen.
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, naapuruuspolitiikkamme avulla pystymme tarjoamaan rahoitusapua naapurimaillemme, joilla on vaikeuksia, joten olen iloinen siitä, että parlamentin jäsenet tukevat tätä komission ehdotusta näin yksimielisesti. Teemme kaikkemme tukeaksemme naapurimaitamme.
Yksi jäsen mainitsi, että menettelytapaan liittyvät seikat eivät saisi olla esteenä, mutta tosiasiassa menettelyjen avulla varmistetaan, että rahat käytetään asianmukaisesti. Tavoitteiden saavuttamisen ja menettelytapojen noudattamisen välillä on aina oltava tasapaino. Tämän avun myöntämisessä on tärkeää noudattaa selviä sääntöjä.
Kuten sanoin, lähitulevaisuudessa on mahdollista kehittää puitesopimus, jossa luodaan tietty kehys tämäntyyppiselle avulle. Tällaisen apukehyksen puitteissa voimme tarjota apua nopeasti. Tämä on tällä hetkellä suuri ongelma: me päätämme avusta nyt tapauskohtaisesti, mikä vie valtavasti aikaa, kuten niin monet muutkin menettelyt suuressa Euroopan unionissamme.
Tämä on ensisijainen kysymys. Laadimme puitesopimuksen ja sitten nopean mekanismin, jossa päätetään avun suuruudesta. Jäsenvaltiot ovat aina asettaneet rajoja, ja niin tulee aina olemaan. Meillä ei koskaan ole rajoittamattomia mahdollisuuksia tarjota muille maille apua ja samalla varata rahaa omiin hankkeisiimme.
Vital Moreira
Arvoisa puhemies, haluaisin käyttää hyväkseni tämän tilaisuuden ja tuoda esiin kolme asiaa.
Ensinnäkin makrotaloudellinen rahoitusapu EU:n naapurimaille on perusteltua kahdesta syystä: sillä on olennaista poliittista arvoa keinona, jolla unioni saavuttaa arvovaltaa auttamalla vaikeuksissa olevia maita hyvän naapuruuspolitiikan puitteissa.
Se on oikeutettua myös siksi, että EU hyötyy itse naapurimaidemme sosiaalisesta ja poliittisesta vakaudesta, mikä on niiden kehittymisen ja demokraattisen vahvistumisen ehto, sillä se on myös oman poliittisen vakautemme edellytys.
Toiseksi haluan todeta, että makrotaloudelliseen rahoitusapuun on silti liitettävä tiiviisti kaksi ehtoa: apu on kohdistettava näissä maissa poikkeuksellisten ja tilapäisten rahoitusvaikeuksien ratkaisemiseen eikä muihin tarkoituksiin. Lisäksi nämä maat eivät saa ohjata meidän niille kohdentamiamme varoja tarkoituksiin, jotka eivät ole EU:n avun perusteiden mukaisia, varsinkaan sotilasmenojen lisäämiseen.
Kolmantena ja viimeisenä asiana haluaisin korostaa sitä, että on tärkeää ja tarpeellista luoda yleinen lainsäädäntökehys makrotaloudellisen rahoitusavun kohdentamiselle ja vastaavien sopimusten täytäntöönpanolle kyseisten maiden kanssa, ja arvostan komission jäsen Kallasin omistautumista asialle.
Toivon myös, että seuraava komissio on valmis kunnioittamaan tätä sitoumusta ja että meillä on pian yleinen asetus makrotaloudellisesta rahoitusavusta.
Miloslav Ransdorf
Eräs hieno kirjailija sanoi kerran, että Balkanin maiden harteille on aina kertynyt enemmän historiallista vastuuta kuin ne pystyvät kantamaan. Myös Kaukasuksen maista voisi sanoa, että niiden harteille on aina kertynyt enemmän historiallista vastuuta kuin ne pystyvät kantamaan. Siksi olen sitä mieltä, että EU:n pitäisi siirtää osa tästä historiallisesta taakasta omille hartioilleen. Se hyödyntäisi sekä niitä että meitä, koska EU on epätäydellinen ilman Balkanin maita. Serbit ovat hiljattain vitsailleet siitä, että heidän ainoat ystävänsä ovat jumala ja kreikkalaiset, ja mielestäni meidän pitäisi osoittaa heille, että heillä on ystäviä myös Euroopan parlamentissa.
Csaba Sógor
Arvoisa puhemies, kaikki neljä maata, joille komissio on tänään ehdottanut myönnettävän makrotaloudellista rahoitusapua, ovat kärsineet huomattavasti nykyisestä talous- ja rahoituskriisistä. Niiden talouden tilanne on vakava, ja on selvää, että kriisistä on löydettävä ulospääsy.
Georgian tapauksessa ehdotettu 46 miljoonan euron makrotaloudellinen rahoitusapu on tarkoitettu tukemaan Georgian elpymistä sen jälkeen, kun maa on kokenut vaikean taloudellisen taantuman Venäjän kanssa tapahtuneen sotilaallisen konfliktin puhkeamisen ja maailmanlaajuisen talouskriisin.
Armenialle myönnettyjen 100 miljoonan euron on ennustettu vaikuttavan välittömästi Armenian maksutaseeseen ja auttavan näin osaltaan lieventämään viranomaisten talousohjelman täytäntöönpanon taloudellisia rajoituksia ja rahoittamaan budjettivajetta.
Vaikka Serbia onkin kärsinyt rahoitus- ja talouskriisistä huomattavasti, maa on nopeasti vakautumassa poliittisesti. Balkanin maana se on mahdollinen EU:n jäsenehdokasmaa ja on allekirjoittanut vakautus- ja assosiaatiosopimuksen. Siksi sitä pitäisi myös auttaa.
Poliittisessa mielessä Bosnia ja Hertsegovina on mahdollinen ehdokasmaa, joka on myös tehnyt vakautus- ja assosiaatiosopimuksen, ja Euroopan unionin etujen mukaista on tukea sitä.
Lopuksi toistan vielä olevani sitä mieltä, että meidän Euroopan parlamenttina on osoitettava vastuumme ja poliittinen sitoutumisemme myöntämällä näille maille niiden nyt tarvitsema makrotaloudellinen rahoitusapu sen sijaan, että keskustelisimme siitä pitkään tavanomaisen lainsäädäntömenettelyn mukaisesti. Edellä esitetyistä syistä ehdotan PPE-ryhmän puolesta, että ehdotus näille maille myönnettävästä makrotaloudellisesta rahoitusavusta hyväksytään nyt. Pyydän kollegojani tukemaan sitä yksimielisesti.
Puhemies
(DE) Yhteiskeskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Cristian Silviu Buşoi  
Haluan aivan ensiksi sanoa, että olen samaa mieltä periaatteesta myöntää Armenialle makrotaloudellista rahoitusapua. Mielestäni tämä aloite on osa Euroopan naapuruuspolitiikkaa. Armenian tilanne on rahoituskriisin vuoksi erityisen vakava, ja maa tarvitsee pikaisesti näitä varoja, joiden avulla se voisi täyttää IMF:n valmiusluottosopimuksen mukaiset sitoumuksensa. Olen tyytyväinen siihen, että esittelijä on ymmärtänyt tarpeen kiireellisyyden ja valinnut ratkaisuksi lausunnon ilman tarkistuksia. Olen kuitenkin samaa mieltä myös vastalauseista, joita voidaan esittää menettelyn tasolla. Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 308 artikla on tarkoitettu toimille, jotka on hyväksytty osana yhtenäismarkkinoita, joista ei suoraan ole määräyksiä missään sopimuksessa ja jotka eivät välttämättä ole vastaavia kuin ne, jotka on hyväksyttävä makrotaloudellisen rahoitusavun myöntämiseksi kolmansille maille. Mielestäni toimielinten välisiä menettelyjä on selvennettävä, jotta voidaan hyväksyä makrotaloudellisen rahoitusavun toimet aikarajoitusten mukaisesti niin, että tulevaisuudessa emme ole koskaan enää tilanteessa, jossa parlamentin on tehtävä poikkeuksia tavanomaisesta menettelystä. Lisäksi mielestäni on asianmukaista, että EU:n neuvosto ryhtyy toimiin nopeammin jättämättä parlamentin osuutta huomiotta tällaisissa menettelyissä.
Indrek Tarand  
Haluan ilmaista tyytymättömyytemme niin sanottuun yksinkertaistettuun menettelyyn Georgian ja Armenian makrotaloudellisessa rahoitusavussa. Parlamentti on aiemmin käsitellyt makrotaloudellista rahoitusapua koskevat asiat nopeasti, kun taas komissio ja neuvosto ovat hitaita. Yksinkertaistetussa menettelyssä parlamentti jätetään lähes kokonaan syrjään. Selittäisittekö ystävällisesti meille, miksi komissio - joka oli tietoinen siitä, että ensimmäinen maksu erääntyisi jo ennen vuotta 2009 - on myöhässä? Vihreässä ryhmässä on todettu, että meidän on varmistettava, että makrotaloudellista rahoitusapua ei käytetä sotilaallisiin tarkoituksiin, ja minä haluan sitä myös. Samanaikaisesti kuitenkin ranskalainen lentotukialus saapui Pietarin satamaan tekemään suurimman asekaupan Venäjän ja EU:n jäsenvaltion välillä. On täysin selvää, että Venäjä on suurin syy siihen, että Georgialla on niin suuri rahoitusavun tarve. Se, että konfliktin toista osapuolta vaaditaan vähentämään aseistustaan, kun taas toiselle osapuolelle myydään uusinta huipputekniikkaa, aiheuttaa epävakautta Mustanmeren alueen strategisessa tilanteessa ja sillä on myös vakavia seurauksia Baltian alueella.
(Istunto keskeytettiin klo 21.10 ja sitä jatkettiin klo 21.20.)
