EIP:n vuosikertomus 2009 (keskustelu) 
Puhemies
(CS) Esityslistalla on ensimmäisenä George Sabin Cutaşin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö Euroopan investointipankin vuosikertomuksesta 2009 (2010/2248/INI).
George Sabin Cutaş
Arvoisa puhemies, tämän Euroopan investointipankin toimintakertomuksen esittely on osa vuotuista demokraattista tehtävää, joka investointipankin on suoritettava Euroopan parlamentille.
Vaikka tehtävä suoritetaan säännöllisesti, sitä ei pidä väheksyä, koska siihen sisältyy suosituksia Euroopan unionin tulevaisuuden kannalta tärkeistä asioista. Lissabonin sopimuksen tultua voimaan joulukuussa 2009 Euroopan investointipankista tuli yksi keino tukea Euroopan unionin ulkopolitiikkaa ja myös tärkeä kumppani, joka vauhdittaa unionin taloutta.
Haluan kiittää kollegoitani parannuksista, joita he ovat mietintöön tehneet. Haluan myös kiittää koko investointipankin henkilökuntaa ja varsinkin pääjohtajaa Maystadtia ja varapääjohtajaa Kollatz-Ahnenia erinomaisesta yhteistyöstä.
Etsimme kaikki keinoja sovittaa yhteen jäsenvaltioiden kasvavat velat ja vajeet sekä talouskasvutavoitteet, jotka on esitetty esimerkiksi EU 2020 -strategiassa. Tavoitteet vaativat mittavia investointeja koulutukseen, terveydenhoitoon, teknologiaan, kestävään energiaan ja infrastruktuureihin. Minun mielestäni ratkaisu tähän ongelmaan löytyy EU:n tasolta, ja Euroopan investointipankilla on merkittävä tehtävä tässä tilanteessa.
Esitän tässä kaksi tärkeää esimerkkiä siitä, miten Euroopan investointipankki on vahvistanut ja tulee vahvistamaan EU:n taloutta. Ensimmäinen niistä ovat lainat pienille ja keskisuurille yrityksille ja toinen hankejoukkovelkakirjat. Emme saa unohtaa, että 99 prosenttia EU:n yrityksistä on pieniä ja keskisuuria yrityksiä. Investoimalla pk-yrityksiin voidaan edistää merkittävästi innovaatio-, tutkimus- ja kehittämistoimintaa Euroopan unionissa. Vuosina 2009 ja 2010 Euroopan investointipankki tarjosi pienille ja keskisuurille yrityksille rahoitusta yli vuotuisen 7,5 miljardin euron tavoitteensa.
Vuonna 2010 perustettiin myös EU:n mikrorahoitusohjelma, jonka kokonaisrahoitus on yhteensä 200 miljoonaa euroa ja joka on tarkoitettu pienlainoja tarvitseville. Olemme kuitenkin havainneet, että yrittäjien on ollut edelleen vaikeaa saada lainarahoitusta.
Meidän onkin mielestäni lisättävä niiden menettelyjen avoimuutta, joita käytetään pankin rahoitusvälittäjien valinnassa ja niille myönnettävissä lainoissa. Euroopan investointipankin velvollisuutena on myös tarjota teknistä apua ja yhteisrahoitusta lähentymisalueille, jotta ne voisivat hyödyntää paremmin niille tarjolla olevaa rahoitusta.
Toinen asia, jonka haluan tuoda esiin, ovat hankejoukkovelkakirjat. Onko meillä oikeus asettaa niinkin suuria toiveita tähän rahoitusvälineeseen? Mielestäni on. Sen tarkoituksena on parantaa yritysten liikkeeseen laskemien joukkovelkakirjojen luottoluokituksia houkuttelemalla yksityisiä investointeja, joilla täydennetään kotimaisia investointeja ja koheesiovarojen kautta tehtyjä investointeja. Tämän kerrannaisvaikutuksen ansiosta yritykset saavat enemmän rahaa liikennettä, energiaa, tietotekniikkaa ja kestävää kehitystä koskevien infrastruktuurihankkeiden toteutukseen. Tällöin on tärkeää keskittyä joihinkin avainhankkeisiin, kuten kestävään kehitykseen, maa- ja rautatieinfrastruktuureihin, satamien liittämiseen EU:n markkinoihin sekä Nabucco-kaasuputkihankkeeseen, ITGI-hankkeeseen ja muihin hankkeisiin, joiden avulla voimme tulla energian osalta omavaraiseksi.
Koska keskustelemme tänään mahdollisuuksista irtaantua finanssikriisistä, meidän on keskusteltava avoimuudesta ja veroparatiiseista. Rahoitusvälittäjien avoimuuden puute on ilmennyt erityisesti veronkiertona ja petoksina ja osaltaan pahentanut nykyistä vaikeaa tilannettamme.
Koska Euroopan investointipankki on EU:n pankki, sen on huolehdittava siitä, ettei se sekaannu yhteistyöhaluttomien lainkäyttöalueiden kautta toteutettaviin operaatioihin, jollaisia useat kansainväliset elimet ovat tällä hetkellä havainneet. Tällaiset luettelotkaan eivät silti ole riittäviä. Euroopan investointipankki voi antaa tällä osa-alueella oman panoksensa laatimalla omia arviointejaan ja julkaisemalla säännöllisin väliajoin tuloksensa.
Lopuksi haluan mainita pankin tärkeän tehtävän Euroopan unionin ulkopuolella, EU:hun liittymässä olevissa maissa ja maissa, jotka kuuluvat yhteistyö- ja kehityspolitiikkojen vastuualueeseen. Euroopan investointipankki tukee näissä maissa Euroopan unionin ulkopoliittisia tavoitteita. Meidän onkin mielestäni osoitettava lisää asiantuntijahenkilöstöä tälle osa-alueelle ja myös saatava paikalliset toimijat paremmin mukaan hankkeeseen.
Nyt ryhdyn tyytyväisenä kuuntelemaan istuntosalissa esittämiänne näkemyksiä, ja käytän uuden puheenvuoron keskustelun lopussa.
Philippe Maystadt
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, saanen aluksi kiittää teitä siitä, että sain taas kutsun osallistua Euroopan investointipankin toimintakertomuksesta laaditun mietintönne käsittelyyn - tästähän on tulossa todellinen perinne.
Kiitokset kuuluvat erityisesti mietintönne esittelijälle George Cutaşille. Hän ymmärsi, ettei voi rajoittua vain menneisiin tapahtumiin ja tarjosi suuntaviivoja myös tulevaisuutta varten. Juuri tästä haluaisinkin puhua teille, jos sopii. Mainitsitte, että hallintoneuvostomme on laatinut kolmitahoisen lähestymistavan Euroopan investointipankin lähivuosien toimintaan. Tulemme kehittämään toimintaamme kolmella osa-alueella: Eurooppa 2020 -strategian toteuttaminen, ilmastonmuutoksen torjunta ja EU:n ulkopolitiikan tukeminen.
Vuonna 2008 puhjenneessa finanssikriisissä, joka sittemmin muuttui talouskriisiksi, jäsenvaltiot tarjosivat lyhyen aikavälin ratkaisun: erilaisia kansallisia suunnitelmia, joilla oli ensin tarkoitus pitää pankit pystyssä ja sitten vauhdittaa talouden elpymistä. Kuten tiedätte, kansallisia suunnitelmia tuettiin Euroopan talouden elvytyssuunnitelmalla, jonka Eurooppa-neuvosto hyväksyi joulukuussa 2008. EIP antoi tähän oman panoksensa kasvattamalla lainavolyymiaan 48 miljardista eurosta vuonna 2007 aina 79 miljardiin euroon vuonna 2009 ja kanavoimalla tämän lisärahoituksen reaalitalouteen neuvoston nimeämille ensisijaisille osa-alueille ja erityisesti pienten ja keskisuurien yritysten tukemiseen, kuten esittelijänne juuri korosti.
Tuo lyhytaikainen ratkaisu, joka auttoi meitä välttämään pahimman, vaatii nyt kuitenkin pitempiaikaista ratkaisua. Tässä astuu kuvaan Eurooppa 2020 -strategia. Sen tärkein osa on työllisyysasteen ja tuottavuuden parantaminen, minkä on perustuttava niin kutsuttuun osaamiskolmioon: koulutukseen, tutkimukseen ja innovointiin. EIP on valmis tarjoamaan merkittävän panoksen strategian toteuttamiseen. Vuonna 2010 se tarjosi rahoitusta koulutusalan hankkeisiin yli 4 miljardia euroa ja T&K&I - tutkimus-, kehittämis-, ja innovointihankkeisiin - yli 7 miljardia euroa.
EIP aikoo lisätä rahoitustaan noilla osa-alueilla, ja sitä varten se aikoo rahoittaa tutkimustoimintaa jatkossakin Euroopan komission kanssa riskinjakorahoitusvälineen (RSFF, Risk Sharing Finance Facility) kaltaisilla yhteisillä rahoitusvälineillä, koska tällaisilla rahoitusvälineillä on vipuvaikutusta EU:n talousarvioon. EU:n talousarviosta voidaan näin rahoittaa samalla rahasummalla suurempi määrä investointeja, ja yhteiset rahoitusvälineet keventävät myös EIP:n pääomavelvoitetta. Tämä tarkoittaa, että EIP voi samalla pääomamäärällä lisätä lainavolyymiaan.
Mainitsin äsken tutkimusrahoituksessa käytettävän riskinjakorahoitusvälineen. Se on hyvä esimerkki. Vuoden 2010 lopulla pystyimme talousarviosta saadun noin 390 miljoonan euron määrärahaosuuden ja EIP:n noin 700 miljoonan euron pääomaosuuden turvin myöntämään lainaa yli 6 miljardia euroa, jolla rahoitettiin tutkimusinvestointeja yli 16 miljardin euron arvosta. Tällaisella rahoitusvälineellä on siis kahdenlaisia vipuvaikutuksia, ja EIP:n panoksen vaikuttavuutta Eurooppa 2020 -strategiassa lisää vielä entisestäänkin se, että voimme myös luottaa komission ja muiden rahoituslaitosten kanssa tehtävään pragmaattiseen yhteistyöhön.
Toisena osa-alueena on ilmastonmuutoksen ja sen ajoittain traagisten seurausten torjunta. Tästä on tullut Euroopan unionin ja siten myös EIP:n ensisijainen tavoite Fukushiman ydinonnettomuus ja sen herättämät kysymykset lisäävät entisestään tarvetta tehdä suunnattomia investointeja energiansäästöön, uusiutuviin energioihin ja uusiin energiateknologioihin.
Vuonna 2010 EIP:n lainat kasvihuonekaasupäästöjen määrää suoraan vähentäviin hankkeisiin lisääntyivät lähes 20 miljardiin euroon eli melkein 30 prosenttiin koko lainanannostamme. Uusiutuvia energioita koskeville hankkeille myönnettiin lainoja 6,2 miljardia euroa koko lainanannostamme, ja lainat käytettiin lähinnä tuuli- ja aurinkoenergiahankkeisiin. Energiatehokkuutta parantaviin hankkeisiin myönnetyt lainat kasvoivat 2,3 miljardiin euroon vuonna 2010. Ne kasvavat lähivuosina entisestään, koska varsinkin monien eurooppalaisten pikku- ja suurkaupunkien julkiset rakennukset ja asuintalot tarjoavat suunnattomat mahdollisuudet energiansäästöön. Julkisen liikenteen kehittämisinvestointeihin, joilla vähennetään yksittäisten liikennevälineiden aiheuttamaa saastumista, EIP myönsi lainoja 7,9 miljardia euroa vuonna 2010.
Aiomme siis jatkaa tällaisia toimenpiteitä. Aiomme jatkossakin tukea energiansäästöä, energiatehokkuutta ja uusiutuvia energioita, ja meillä on myös parhaimmat edellytykset kehittää menetelmä - joka on teknisten vaikeuksien vuoksi väistämättä monimutkainen - arvioidaksemme tarkemmin kaikkien rahoittamiemme hankkeiden hiilijalanjäljen. Tämä erityinen hanke osoittaa, että haluamme nostaa ilmastonmuutoksen torjunnan etusijalle.
Lopuksi muutama sana kolmannesta osa-alueesta: mikään mahti ei voi uskoa kykenevänsä harjoittamaan ulkopolitiikkaa ilman taloudellista tukea. Kiina on tämän ymmärtänyt. Se jakaa taloudellista tukea eri puolilla maailmaa pönkittääkseen ulkopoliittisia tavoitteitaan. Jos Euroopan unioni todellakin haluaa kehittää ulkopolitiikan, jolla on vaikutusta maailmalla, myös sillä on oltava tukitoiminnasta vastaava elin. EIP voi toimia tällaisena tuen jakajana, jos Euroopan unioni niin haluaa. Tämä on yksi päätelmistä, joita esitettiin EIP:n ulkoista toimivaltuutta käsittelevässä Camdussus'n raportissa. Jää nähtäväksi, ryhtyvätkö jäsenvaltiot, jotka ovat myös EIP:n osakkeenomistajia, tämän suosituksen mukaisiin toimiin ja tekevätkö ne tästä selkeän päätöksen laatiessaan rahoitusnäkymiä vuosille 2014-2020.
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, tämä oli yleiskatsaus EIP:n kolmitahoisesta lähestymistavasta, jota se aikoo lähivuosina noudattaa.
Maroš Šefcovic
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää esittelijäämme George Cutaşia tästä erittäin hyvästä mietinnöstä. Haluan myös toivottaa tervetulleeksi Philippe Maystadtin tähän täysistuntoon, koska on hyvin tärkeää, että myös komissio onnittelee häntä ja EIP:tä hänen jatkuvista ja määrätietoisista toimistaan maailmanlaajuisessa finanssikriisissä.
EIP:n apu oli keskeisen tärkeää. EIP auttoi meitä ratkaisemaan luottopulan markkinoilla, ja tämä oli ratkaisevan tärkeää EU:n jäsenvaltioille ja ehdokasmaille mutta myös kansainvälisille yhteistyökumppaneillemme. EIP kykeni lisäämään merkittävästi antolainaustoimintaansa ja kohdentamaan lisäyksen myös keskeisille kasvua lisääville osa-alueille.
Komissio on samaa mieltä parlamentin kanssa siitä, että EIP:n tärkeimpinä tavoitteina ovat EU:n koheesiopolitiikan tukeminen ja siirtyminen vähähiiliseen talouteen. Komissio yhdistikin voimansa EIP-ryhmän kanssa tukeakseen järjestelyjä, joilla hyvin tuntemiamme yhteisiä rahoitusvälineitä - JASPERS, JEREMIE ja uutena lisäyksenä ELENA - pyrittiin lähentämään toisiaan ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Olemme lisäksi tyytyväisiä pk-yrityksille myönnettävien lainojen volyymin kasvuun ja yhdymme kehotukseenne lisätä laadukkaita toimenpiteitä, joilla EIP-ryhmän toiminta tällä osa-alueella voi tuottaa enemmän lisäarvoa ja olla avoimempaa.
Tässä yhteydessä lienee tärkeää, että laaditaan arviointi EIP:n ja EIR:n tehtävien optimaalisesta jakamisesta. EIP:n toteuttamat mittavat toimet korostavat EIP:n pääoman mahdollisimman hyvän käytön tärkeyttä. On ensiarvoisen tärkeää, että suuremmat volyymit saadaan oikeaan tasapainoon niiden suuririskisten toimintojen kanssa, joihin kuluu enemmän pääomaa mutta jotka kasvattavat EIP-ryhmän toiminnan arvoa.
Muutama sananen rahoitusvälineistä. Meidän mielestämme innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöä EIP:n ja muiden keskeisten rahoituslaitosten kanssa on lisättävä. Pikalainoja, omaa pääomaa ja takauksia hyödyntävät rahoitusvälineet auttavat maksimoimaan EU:n talousarvioon kohdistuvat vaikutukset, koska ne houkuttelevat lisää rahoitusta kolmansilta osapuolilta. Yhteisten rahoitusvälineiden käytön lisääminen ja riskien jakaminen EU:n talousarvion kanssa voivat lisäksi vapauttaa pääomaa ja parantaa EIP:n omien varojen tuottosuhdetta ja lisätä pankin vaikutusalaa. Tämä tarkoittaa loppujen lopuksi lisää hankkeita, joilla vahvistetaan Eurooppa 2020 -strategiaa, ja strategian päämäärien ja tavoitteiden parempaa tukemista.
Eurooppa 2020 -strategiaan kuuluva hankejoukkovelkakirja-aloite, joka on parhaillaan julkisella lausuntokierroksella, on erittäin hyvä esimerkki. EU 2020 -strategia vaatii laajamittaista ja rajatylittävää investointitoimintaa, jolla tuetaan EU 2020 -lippulaivahankkeita ja kehitetään älykkäitä, parempia ja toisiinsa täysin liitettyjä infrastruktuureita. Hankejoukkovelkakirja-aloitteella tuetaan sellaisia liikenne-, energia- ja viestintäinfrastruktuurialan ja ehkä myös muiden alojen hankkeita, joiden avulla voidaan luoda perusta tulevaisuuden kestävälle kasvulle ja työllisyydelle. On ilahduttavaa havaita, että annatte mietinnössä tukenne tälle aloitteelle.
Laatiessaan ehdotuksia seuraavaksi monivuotiseksi rahoituskehykseksi komissio arvioi ja analysoi eri strategisia vaihtoehtoja, joilla voidaan varmistaa, että uusia rahoitusvälineitä käytetään mahdollisimman tehokkaasti. Se käy vuoropuhelua EIP:n ja muiden rahoituslaitosten kanssa hyötyäkseen niiden finanssialan asiantuntemuksesta ja markkinakokemuksista.
Lopuksi haluan esittää muutamia kommentteja EIP:n ulkoisista toimista. EU:n ulkopuolella toteuttavissa EIP:n rahoitustoimissa komissio tukee parlamentin ehdottamien enimmäismäärien korottamista EIP:n ulkoisen toimivaltuuden väliarvioinnin yhteydessä ja varsinkin Välimeren alueen osalta tehtävää 1 miljardin euron korotusta. Me tiedämme, miten tärkeää se tänään on. Korotus on tärkeää, jotta EIP voisi toteuttaa rahoitustoimintaansa jatkuvalla pohjalla ja tukea kumppanimaidemme demokraattista muutosprosessia. Tuomme myös jälleen esiin, miten tärkeää EIP:n on käyttää Välimeren alueelle tehdyistä aiemmista investoinneista takaisin saatuja varoja tehdäkseen riskipääomasijoituksia. alueen yksityisen sektorin pk-yrityksiin. Kannatamme lisäksi EIP:n kehitysyhteistyövalmiuksien vahvistamista, koska tällaiset lisätarpeet edellyttävät kehitysyhteistyökysymyksiin erikoistuneen henkilöstön asteittaista lisäämistä.
EIP:n ulkoisen toimivaltuuden väliarvioinnin jälkeen tekemänsä ehdotuksen perusteella komissio perustaa työryhmän tutkimaan mahdollisuuksia kehittää EU:n yhteistyö- ja kehitysfoorumi. Tavoitteena on saada järjestelmät toimimaan parhaalla mahdollisella tavalla yhdistäen avustukset ja lainat, joihin komissio, EIP ja muut monen- ja kahdenväliset laitokset osallistuvat. Tällaisen foorumin perustaminen auttaisi luomaan EIP:n ja muiden rahoituslaitosten välille synergioita ja tehostamaan niiden välistä yhteistyötä. Haluan tässä yhteydessä mainita, että komission, EIP:n ja EBRD:n välinen aiesopimus allekirjoitettiin maaliskuun alussa.
Jean-Pierre Audy
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa pääjohtaja Maystadt, haluan antaa teille tunnustusta parlamentin jäsenille osoittamastanne huomiosta, koska hallitusten välisen pankin pääjohtajana teidän ei tarvitse niin tehdä; arvostamme sitä. Käsittelen puheenvuorossani turvallisuutta ja Euroopan investointipankin yhteisöllistämistä.
Arvoisa pääjohtaja Maystadt, sanoitte turvallisuuden osalta haluavanne tulla Euroopan unionin taustalla olevaksi mahdiksi ja tukitoiminnasta vastaavaksi elimeksi. Hyvä niin, mutta AAA-luottoluokituksella. Olemme talousarvion valvontavaliokunnassa lisäksi toistaneet jo vuosien ajan, että teidän pitäisi olla vakavaraisuusvalvonnan alainen. Ehdotammekin, että tätä valvontaa harjoittaisi joko Euroopan keskuspankki tai että EIP tukeutuisi vapaaehtoisesti uuteen pankkivalvontaviranomaiseen, joka harjoittaisi valvontaa joko yhden tai useamman sääntelyelimen kanssa tai ilman niitä. Arvoisa komission jäsen, kehotammekin teitä laatimaan ehdotuksia.
Arvoisa puhemies, mainitsen vielä lopuksi ehdotuksemme siitä, että Euroopan unionista tulisi Euroopan investointipankin jäsen, jotta tuosta hallitusten välisestä rahoitusvälineestä voisi asteittain tulla EU:n rahoitusväline.
Danuta Maria Hübner
Arvoisa puhemies, pääjohtaja Maystadtin tavoin minäkin haluan puhua tulevaisuudesta, jonka osalta haluan ottaa esiin kolme asiaa. Eurooppa tarvitsee ensinnäkin kasvua ja rakenneuudistusta, ja se tarkoittaa investointeja ja niiden rahoitusta.
Tänä päivänä on aivan perusteltua kysyä, mistä tuo rahoitus voidaan saada. Euroopan investointipankilla ja sen sisarlaitoksilla on tärkeä rooli tähän kysymykseen annettavassa vastauksessa. Mielestäni on myös tärkeä muistaa, että rahoituksesta käydään tulevaisuudessa suunnatonta maailmanlaajuista kilpailua. Kansallisiin talousarvioihimme tullaan tekemään lisäleikkauksia. Meillä on myös pankkisektori, jonka tavanomaisten rahoitustoimintojen jatkumiseen liittyy paljon epävarmuustekijöitä, ja meillä on tietenkin EU:n talousarvio, joka jää tavanomaiseen tapaansa liian pieneksi ollakseen tehokas ja kyetäkseen ratkaisemaan ongelmamme. EIP on siis elintärkeä.
Thijs Berman
Arvoisa puhemies, kiitän kollegaani George Cutaşia hänen erinomaisesta mietinnöstään, joka käsittelee EIP:n vuosikertomusta 2009. Kiitän häntä myös hänen täällä antamastaan yleiskatsauksesta.
Haluan kuitenkin kommentoida yhtä erityistä seikkaa eli neuvoston ja parlamentin välistä suhdetta. Euroopan parlamentti on mukana säätämässä Euroopan investointipankin ulkoisesta toimivaltuudesta ja kaikista toiminnoista, joita se harjoittaa EU:n ulkopuolella, naapurimaissa ja kehitysmaissa. Neuvoston on kuitenkin ilmeisesti äärettömän vaikea ottaa vakavasti tämän parlamentin ehdotuksia ulkoisen toimivaltuuden tarkistamisesta. Minusta on yllättävää, että neuvosto hylkää tämän tästä tyynesti kaikenlaiset parlamentin esittämät uudet ehdotukset "mahdottomina hyväksyä".
Tarkoitan erityisesti ehdotuksia siitä, että EIP ottaisi aktiivisen roolin toimenpiteissä, joilla ilmastonmuutoksesta pyritään selviytymään, ja suuremman roolin mikrorahoituksessa. Onko näitä ehdotuksia "mahdoton hyväksyä"? Onko neuvoston tehtävänä määritellä, kuinka laajasti parlamentti saa keskustella eri aiheista? Ei. Euroopan parlamentti ja neuvosto säätävät yhdessä lakeja tasavertaiselta pohjalta, ja niiden olisi yhdessä määritettävä EIP:n ulkoisia toimia koskevat säännöt komission kanssa, ja pitää siihen läheisiä yhteyksiä. Siihen vaaditaan konsultointia, yhteisiä keskusteluja, kompromisseja ja avointa suhtautumista molempien lainsäätäjien taholta. Sen vuoksi on typerää ja haitallista käyttää sanaparia "mahdoton hyväksyä" kuvaamaan ehdotuksia, joita Euroopan parlamentin suuri enemmistö pitää tärkeinä. Jos minulta kysytään, niin mahdotonta hyväksyä on se, että neuvoston suhtautuminen asiaan on näinkin kaukana todellisuudesta. Se, että täällä ei ole yhtään neuvoston edustajaa on naurettavaa ja kuvaa hyvin, miten kaukana he siitä ovat.
EIP on keskeisen tärkeä toteutettaessa EU:n ulkopuolisia toimia kaikkialla maailmassa. Julkinen pankki, joka voi osaltaan lisätä talouskasvua ja parantaa infrastruktuureja lainoituksella, on naapurimaidemme kehityksen kannalta korvaamaton. Se on korvaamaton myös suhteissamme kehitysmaihin. Myös niiden kannalta julkinen pankki on ensiarvoisen tärkeä. Tällaisen pankin on toimittava Lissabonin sopimuksen ja sen tavoitteiden mukaisesti. Yksi tavoitteista on köyhyyden vähentäminen. Euroopan parlamentti haluaa, että kyseinen tehtävä mainitaan selkeästi pankin ulkoisessa toimivaltuudessa. Odotan neuvoston taholta avointa ja rakentavaa suhtautumista, jonka avulla voimme yhdessä saada aikaan tämän selvennyksen.
Sylvie Goulard
Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, halusin painottaa yhtä asiaa.
Aloittaessamme tämän mietinnön laadinnan Euroopan unionissa oli jo erinäisten tapahtumien vuoksi selkeää tarvetta pitkän aikavälin investointeihin. Kriisi osoitti, että olimme liian lyhytnäköisiä toimissamme, kuten Tommaso Padoa-Schioppa olisi todennut. Tarvitsemme todellakin pitkän aikavälin investointeja, ja siinä laitoksellanne on keskeinen tehtävä.
Kaikki viimeaikaiset tapahtumat - ajattelen varsinkin Välimeren eteläosaa ja tietoisuutta energiaratkaisuihimme mahdollisesti liittyvistä useista ongelmista - antavat vielä enemmän syytä kannustaa teitä työssänne ja tukea teitä. Parlamentissamme on aina jäseniä, jotka tukevat tekemäänne työtä. Olen kuitenkin samaa mieltä kuin Jean-Pierre Audy, joka sanoi, että on myös hyvin tärkeää siirtyä kohti valvonnan lisäämistä, minkä olemmekin jo tehneet useiden laitosten osalta.
Tarkoitan tässä sitä, että vaikka henkilökohtaisesti kannatankin hankejoukkovelkakirjoja ja monia tällä hetkellä liikkeellä olevia ajatuksia, haluan kovasti varmistaa, ettemme suin päin hyväksy ratkaisua julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksista ennen kuin mietimme lähemmin, miten ne tarkalleen on muodostettu ja mitä ne loppujen lopuksi maksavat veronmaksajille ja kaikille niiden osapuolille. Mielestäni ne voivat olla hyvinkin hyödyllinen apukeino, mutta Euroopassa on tällä hetkellä käytössä myös muita varoja - kuten Marguerite-rahasto sekä rajatylittäviä aloitteita tehneiden säästö- ja talletuskassojen toiminta - ja sen vuoksi halusinkin puhua suurempien pitkän aikavälin investointien ja valvonnan puolesta, koska ne soveltuvat siihen, mitä pyrimme yhdessä saavuttamaan. Tämä on mielestäni vähin, mitä voimme odottaa.
Annamme teille joka tapauksessa tukemme, ja haluaisimme, että kaikki viimeaikaiset tapahtumat kannustavat ajattelemaan laajemmin ja pidemmälle.
Pascal Canfin
Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, arvoisa komission jäsen, kuten tiedätte, Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä on perinteisesti hyvin mieltynyt EIP:hen. Se on mielestämme äärimmäisen tärkeä julkispolitiikan rahoituskeino, ja juuri suuren kiintymyksemme vuoksi myös vaadimme siltä paljon - nämä molemmat kulkevat käsi kädessä.
Meidän näkemyksemme mukaan EIP on pohjimmiltaan muista riippumaton pankki eli siihen kohdistuu pankkeja koskevia rajoituksia, jotka on otettava huomioon. Useat kollegoistani mainitsivat syystäkin sen seikan, että EIP:n pitäisi ehkä ottaa huomioon pankkisektoriin liittyvät uudet rajoitteet. EIP on toisaalta myös täysin poikkeuksellinen pankki, koska sitä todellakin rahoitetaan veronmaksajien varoilla. Sen asiana on myös tehdä, mitä muut eivät tee, ja ottaa käyttöön sääntöjä, jotka ovat tiukempia kuin yksityisellä sektorilla.
Haluan korostaa muutamaa seikkaa, joissa EIP voisi mielestäni toimia paremmin, vaikka niiden osalta onkin viime kuukausien aikana edistytty. Ensimmäinen koskee kysymystä veroparatiiseista. Niiden torjuminen on äärimmäisen tärkeää meille mutta mielestäni myös suurelle enemmistölle parlamenttimme jäseniä. Kriisi osoitti, että veroparatiisit hämärtävät, horjuttavat ja heikentävät koko rahoitusjärjestelmää ja maailmantaloutta.
Siksi valtaosa parlamentin jäsenistä tukee tässä mietinnössä ajatusta siitä, että teidän olisi lisättävä avoimuutta yrityksille myönnettävissä ja veroparatiisien kautta kulkevissa lainoissa. Minun mielestäni tuollaisesta käytännöstä on luovuttava. Tiedän hyvin, että teillä on kentällä toiminnallisia rajoitteita, mutta siihen liittyy myös poliittinen näkökohta eli se, että jos olette EU:n taustavoima, teidän on ryhdyttävä taisteluun. Jos ryhdytte taistoon, sen yhtenä kohteena pitäisi mielestäni olla veroparatiisit.
Me puolestamme haluaisimme tietenkin vielä enemmän; haluaisimme siis, että asettaisitte EIP-lainoissa ehtoja yrityksille, jotka eivät ole mukana veroparatiisien koko arvoketjussa, jotka ovat ainakin OECD:n parhaillaan tarkistettavalla mustalla listalla.
Toinen asia, jonka halusimme tuoda esiin, koskee valvontaa ja ohjausta. Sylvie Goulard puhui tästä juuri äsken. Meidän pitää mielestäni laajentaa valikoimaa ja lisätä yhteisvastuullisuuden tasoa niin, että sellaisten hankkeiden valinta, joihin sisältyy veronmaksajien rahoja, tehdään mahdollisimman demokraattisesti ja avoimesti.
Kolmantena asiana on toiminnastanne saadun hyödyn arvioiminen. Te arvioitte sitä tietenkin myös taloudellisin mittapuin. Kuten aiemmin totesin, olette muista riippumaton pankki, joten teillä on vastassanne riski-tuotto-suhteeseen liittyviä haasteita. Tavoitteenanne on kuitenkin myös tarjota muunlaista hyötyä, ja juuri siksi julkista rahaa käytetään. Tavoitteenanne on tarjota sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, köyhyyden torjumiseen ja ympäristönsuojeluun liittyvää hyötyä. Raportoinnissanne on mielestäni vielä parantamisen varaa eli kun arvioitte näitä muita kuin taloudellisia hyötyjä, jotka ovat toimintanne ja sen oikeutuksen keskiössä. Sen sijaan, että vertaatte taloudellisia ja muita hyötyjä keskenään teidän pitäisi mielestäni suorittaa mahdollisimman laaja arviointi eikä rajoittua raha- ja rahoituspoliittisiin kysymyksiin.
Puheenvuoroni viimeinen kommentti liittyy ilmastonmuutokseen. Mietinnössä todetaan erityisesti, että teidän on pyrittävä saavuttamaan kaikki EU:n tavoitteet. Yhtenä Euroopan unionin virallisena tavoitteena on varmistaa, että kasvihuonekaasupäästöt vähenevät 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Tämä ei ole mahdollista, jos jatkamme hiilivoimaloiden rahoittamista, sillä niiden elinkaari on 40 vuotta ja niiden hiilidioksidipäästöt ovat suunnattomat.
(Jäsen suostui vastaamaan sinisen kortin nojalla esitettyyn kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
William
- (EN) Arvoisa puhemies, onko Pascal Canfin ottanut huomioon, että EIP:n käyttäminen julkisen politiikan välineenä - mitä hän ja hänen puolueensa kannattavat - tapahtuu suoraan EU:n veronmaksajien ja varsinkin brittiläisten veronmaksajien kustannuksella? Onko hän huomioinut tätä lainkaan?
Pascal Canfin
(FR) Vastaukseni tuohon on hyvin yksinkertainen. EIP on mielestäni maksanut Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajille paljon vähemmän kuin muut, täysin yksityiset Yhdistyneen kuningaskunnan pankit, ja uskon, että EIP palvelee muun muassa Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajien ja muidenkin yleistä etua paljon paremmin kuin Yhdistyneen kuningaskunnan muut pankit, joiden pelastajiksi veronmaksajat ovat joutuneet.
Kay Swinburne
Arvoisa puhemies, parlamentti on käyttänyt tässä istuntosalissa monia tunteja keskustellen, miten Euroopan valvontaviranomaiset voidaan saada ottamaan vastuu rahoituspalveluistamme mahdollisimman avoimella ja vastuullisella organisaatiolla. Tuloksena on ollut se, että on perustettu Euroopan valvontaviranomaisia, jotka ovat täysin tämän parlamentin silmälläpidon alaisia. Näinä finanssikriisin jälkeisinä uuden vastuuvelvollisuuden aikoina ja Lissabonin sopimuksen mukanaan tuomien muutosten perusteella meidän on kuitenkin otettava käyttöön vastaavantasoinen valvonta ja seuranta EU:n nykyisille toimielimille, myös EIP:lle.
Koska EIP on saanut keskeisen tehtävän EU:n jäsenvaltioiden strategioiden ja EU:n ulkopuolisen toiminnan rahoittamisessa, on tullut aika saattaa se vastuullisemmaksi toimistaan tälle parlamentille. EIP:n luottokantaa ja sen yleisiä pankki- ja antolainaustoimintoja on arvioitava samalla tavoin kuin arvioisimme omia liikepankkejamme. Niihin on kohdistettava tiukkoja stressitestejä, ja kaikkien rahoitustoimintojen on näyttävä taseessa. Kun käytetään tuottosuhdetta tai riskejä, meidän pitää rangaista riskirajoista, koska laiminlyönnit tarkoittavat loppujen lopuksi sitä, että veronmaksaja joutuu jälleen maksajaksi. Tämän parlamentin on jo aika tavoitella tiukempaa roolia EIP:n toimintojen seurannassa varsinkin, kun pankin rooli kasvaa kehitettäessä uusia rahoitusvälineitä.
Jürgen Klute
Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, Euroopan investointipankin (EIP) tärkeimpänä tehtävänä on viedä eteenpäin EU:n tavoitteita kannattavien investointien pitkäaikaisella rahoituksella. Tämä tarkoittaa myös sitä, että EIP on sidoksissa EU:n arvoihin eli sosiaalinormeihin, avoimuuteen, tiukkoihin ympäristönormeihin, kestävän talouden kehittämiseen ja työpaikkojen luomiseen. EIP-rahoitteisten hankkeiden paikalliseen toteutukseen osallistuvat kansalaisjärjestöt ovat kuitenkin kertoneet, että kyseisten normien noudattaminen ei ole lainkaan yhdenmukaisesti varmistettu. Tämän seikan ovat jo muutkin puhujat maininneet. Kansalaisjärjestöt moittivat avoimuuden puutetta liittyen siihen tapaan, jolla lainoja seurataan eri puolilla EU:ta ja maailmaa, jolla niitä käytetään ja jolla EIP:n rahoitusvälittäjät niistä raportoivat. Kuinka hyvin EIP on selvillä tästä kritiikistä, ja missä määrin EIP todellakin perehtyy siihen? Sen haluaisimme tietää.
Meidän näkökulmastamme ainakin jotkin kansalaisjärjestöjen EIP:lle esittämistä vaatimuksista ovat aivan uskottavia: lisää avoimuutta rahoitusvälittäjien luotonantoon ja rahoitusvälittäjille laadittavat selkeämmät rahoitusehdot sekä lainanantoa koskevat tehokkuuskriteerit. Avoimuuden lisäämiseksi kansalaisjärjestöt ehdottavat myös, että EIP-rahoitteisista hankkeista julkaistaisiin ympäristö- ja taloustietoa ennen niiden hyväksymistä. Varsinkin kolmansissa maissa toteutettavien EIP-hankkeiden kestävyydestä pitäisi laatia riippumattomia arviointeja, jotta voitaisiin määrittää kunkin hankkeen taloudelliset, yhteiskunnalliset ja ekologiset vaikutukset.
Avoimuuden ohella näyttää kuitenkin olevan muitakin ongelmia. EU:n ympäristö-, sosiaali- ja hankintanormien noudattamisen seuranta on myös saanut osakseen kritiikkiä kansalaisjärjestöiltä. Näiden normien noudattamisen tiukan seurannan pitäisi olla itsestään selvää kaikissa EIP:n rahoitustoimissa. Hankkeet, joissa näitä normeja ei noudateta, pitäisi sulkea tuen ulkopuolelle.
Haluan lopuksi esittää kommentin energiapolitiikasta. On ilahduttavaa, että kestävän ja turvallisen energiahuollon edistäminen on jo nyt yksi EIP:n nykytavoitteista. Fukushiman reaktorin aiheuttama suuronnettomuus huomioon ottaen etusijalle on asetettava edistyksellisen, uusiutuvan, hiilidioksidittoman ja ydinvoimattoman energiantuotannon sekä energiatehokkuuden edistäminen kaikilla EIP:n rahoittamilla osa-alueilla.
(Jäsen suostui vastaamaan sinisen kortin nojalla esitettyyn kysymykseen työjärjestyksen 149 artiklan 8 kohdan mukaisesti.)
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, Euroopan investointipankin (EIP) pääjohtaja totesi, että hänen visionäärisen näkemyksensä mukaan EIP:stä voisi tulla Kiinan ohella kantava voima kehitysmaissa. Olette nyt hieman arvostellut tätä kehitysyhteistyötä. Voisitteko hieman tarkentaa sanomisianne, ja mitä mieltä olette siitä perusajatuksesta, että EIP voisi hyvinkin olla sopiva vastapaino tai täydennys Kiinan toimille kehitysmaissa?
Jürgen Klute
(DE) Arvoisa puhemies, tämän asian yksityiskohtainen käsittely on mielestäni käytettävissä olevan ajan vuoksi juuri nyt vaikeaa. Minulla on kuitenkin kansalaisjärjestöiltä suuri määrä raportteja, jotka annan mielelläni muiden käyttöön. Luullakseni myös Euroopan investointipankki (EIP) on perehtynyt niihin. Raporteissa kerrotaan, että EIP tukee paikallisesti kehitysapua Afrikan ja Aasian maissa, ja esitetään tästä myös jotain kritiikkiä. Annan mielelläni raportit käyttöön, mutta en voi vastata kysymykseen yksityiskohtaisesti juuri nyt.
Godfrey Bloom
Arvoisa puhemies, nousen parlamentissa tänään puhumaan mainitakseni muutaman asian, joista on ehkä apua. Toimin 35 vuotta sijoituspankkiirina, sijoitusjohtajana, sijoitusneuvojana ja talousstrategina, enkä ole eläessäni koskaan ostanut susipankkia. En koskaan ostanut asiakkailleni susipankkia, mutta parin viime vuoden aikana poliitikot ja byrokraatit ovat pakottaneet minut veronmaksajana ostamaan roppakaupalla susipankkeja. Ne eivät edes ole brittiläisiä vaan ulkomaisia susipankkeja, ja tänään kuulin, että Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajaa pyydetään pulittamaan rahaa Portugalin puolesta.
Jos haluan sijoittaa ulkomaille, ostan kasvavien markkinoiden rahastoja. En halua, että eräänlainen kansallistettu "mikkihiiripankki" sijoittaa rahojani tai äänestäjieni rahoja pakolla. Arvoisa pääjohtaja Maystadt, sanon "mikkihiiripankki", koska olen kuullut teiltä tähän mennessä ainoastaan, miten aiotte sijoittaa rahaa, jotta sää vaihtuisi. En ole eläessäni kuullut näin paljon hölynpölyä. En tiedä, mistä neuvonne ovat peräisin, mutta tilastollisesti sää ei ole todellisuudessa muuttunut noin 15-16 vuoteen, joten mihin aiotte kaiken tämän rahan lapioida?
En halua sijoittaa rahojani pankkiinne, eivätkä maani kansalaisetkaan halua. Haluan antaa teille neuvon: jos haluatte pitää AAA-statuksenne, älkää piitatko tämän - eksentrikoilla, viherpiipertäjillä ja kyllästyneillä kotirouvilla kansoitetun - parlamentin vetoomuksista, älkääkä varsinkaan mietinnön 48 kohdassa esitetyistä vetoomuksista. Aurinkopaneelit gnuantilooppien, kirahvien ja bongorumpujen maassa vievät teiltä AAA-luokituksen pikemmin kuin uskottekaan.
Hans-Peter Martin
(DE) Arvoisa puhemies, todellisuus tuntuu todella kaukaiselta, kun kuuntelee brittipuhujan juuri esittämiä kommentteja ja kun tarkastelee viime vuosien todellista kehitystä rahoitusmarkkinoilla ja pankeissa, joita kohtaan meidän odotetaan osoittavan niin suurta luottamusta.
Palatakseni huomautuksiini: Euroopan investointipankki (EIP) on tärkeä väline kolmella osa-alueella. Jürgen Kluten puheenvuoron pitäisi mielestäni muodostaa osa ulkomaailmaan suuntautuvaa strategiaa. On tyrmistyttävää havaita, miten kiinalaiset sijoittajat - valtion sijoittajat - horjuttavat yhä enemmän poliittisia järjestelmiä sillä perusteella, että he osallistuvat muutamaan sillanrakennushankkeeseen. Kun sitten tarkastellaan Euroopan unionin panosta, sitä ei käytännössä ole. Minun mielestäni teidän pitää jatkaa samaa rataa.
Toinen huomautukseni koskee pieniä ja keskisuuria yrityksiä: ne jäävät jalkoihin pankeissa, jotka haluavat ainoastaan maksimoida voittojaan.
Kolmantena on energiapolitiikan muutos. Japanilaisen ydinreaktorin aiheuttama katastrofi on tietenkin todellinen tragedia, mutta se voi antaa teille aihetta tehdä jotain asian suhteen täällä Euroopassa.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, arvoisa komission jäsen, juuri kuulemieni parlamentin arvolle sopimattomien kommenttien jälkeen haluan kertoa, että valtaosa meistä pitää EIP:n toimintaa hyvin myönteisenä. Lissabonin sopimuksella aikaan saadut parannukset tarjoavat uusia mahdollisuuksia toimiin, joilla EIP:tä pitäisi auttaa tehostamaan omaa toimintaansa ja tarjoamaan asiaankuuluvia ratkaisuja maailmanlaajuiseen finanssikriisiin.
Korostitte äsken, että EIP tarjoaa todellista tukea pienille ja keskisuurille yrityksille ja auttaa osaltaan merkittävästi saavuttamaan EU:n koheesiopoliittisen lähentymistavoitteen. Tällaisia toimia on jatkettava ja mahdollisuuksien mukaan lisättävä.
EIP:n on edistettävä tehokkaammin Eurooppaan tehtäviä strategisia investointeja, ja haluaisinkin kehottaa teitä tukemaan tahoja, jotka ovat tehneet aloitteita pitkäaikaisen rahoituksen ja varsinkin säästö- ja talletuskassojen - caisse des dépôts ja cassa dei depositi - ja KfW:n toiminnan parantamiseksi. Niitä on mielestäni tuettava, koska nykyisin laadittavat pankki- ja kirjanpitosäännökset eivät kannusta meitä ottamaan huomioon pitkän aikavälin sijoitustoimintaa ja rankaisee niitä, jotka sen valitsevat. Lisäksi - toisin kuin usein vakuutetaan - tarvitsemme muutoksia emmekä vain mukautuksia. Pitkän aikavälin rahoitus on - kuten myös totesitte - ehdottoman tärkeää, jotta Euroopalle voitaisiin avata uusia näkymiä.
Mitä tulee Euroopan unionin ulkopuolisiin maihin, olette oikeassa todetessanne, että EIP:n on pantava asioihin vauhtia ja oltava siis varsinkin Välimeren maiden rahoituksen suhteen aloitteellinen. Nykyisessä myrskyisessä tilanteessa, joka on niin totta useille Välimeren maille, EIP voi viedä talouskehitystä eteenpäin Välimeren unionin puitteissa. Se voi tehdä sen kohdennetulla rahoituksellaan ja auttaa siten perustamaan demokraattisen sivilisaation maihin, joiden tulevaisuus on vielä epävarmalla pohjalla.
Panin merkille, että olette halukas toimimaan näin, jos unioni sitä pyytää, mitä todellakin toivon.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan ensinnäkin kiittää George Cutaşia hänen erinomaisesta mietinnöstään.
Euroopan investointipankin on saatava aikaan lisää parempia ja nopeampia tuloksia. Talouskriisi on vain kasvattanut investointipankin roolia Euroopan unionin edun mukaisten eri taloussektorien hankkeiden rahoituksessa.
Kriisi on vaikeuttanut luotonsaantia ja korostanut myös tarvetta talousmallimme perusteelliseen uudelleenarviointiin. EIP:llä on tässä ensiarvoisen tärkeä tehtävä. Tehtävänsä täyttämiseksi sen on pysyttävä vakavaraisena ja pidettävä taloudellinen tilansa riittävän hyvänä voidakseen saada rahoitusta pääomamarkkinoilta suotuisin ehdoin. Sillä on myös oltava käytössään keinoja toteuttaakseen hankkeita, jotka eivät muuten saisi mitään tukea liikepankeilta ja joiden olisi vaikea saada suotuisin ehdoin rahoitusta muualta.
EIP pääsi melko hyviin tuloksiin vuonna 2009, jolloin sen toiminta kasvoi 40 prosenttia: pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetty rahoitus kasvoi 55 prosenttia, vähemmän kehittyneille alueille myönnetty rahoitus 36 prosenttia ja ilmastonmuutoksen torjuntaan ja energiatehokkuuden edistämiseen tarkoitettu rahoitus 73 prosenttia.
Vielä on kuitenkin paljon tehtävää, ja Euroopan unionin strategisten tavoitteiden saavuttaminen vaatii yhä kestävää, pitkäaikaista rahoitusta, jota on kriisin johdosta vähemmän saatavilla.
Siksi meidän on vietävä eteenpäin euro-obligaatioita. Meidän on otettava käyttöön uusia välineitä ja saatava aikaan uutta kehitystä rahoitusjärjestelyjen alalla, ja meidän on myös luotava yhteinen foorumi, johon muut kansainväliset rahoituslaitokset voivat osallistua. Sen lisäksi on myös parannettava EIP:n ohjausjärjestelmää ja sen EU:n sisäisen toimivaltuuden tarkistamista. EIP:n pitäisi siis toimia siltana, joka yhdistää investoinnit EU:n tarpeisiin.
James Elles
(EN) Arvoisa puhemies, nousen puhumaan brittiedustajana, joka uskoo, että meidän täytyy olla Euroopan unionissa ja muuttamassa sitä. Godfrey Bloom, joka edustaa Yhdistyneen kuningaskunnan itsenäisyyspuoluetta, ei edusta Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaisia. Hänen puolueellaan ei ole edustajaa parlamentin alahuoneessa eikä toiveita saadakaan sinne edustajaa lähitulevaisuudessa.
(Suosionosoituksia)
Tässä keskustelussa käsitellään mielestäni käytännön politiikkaa ja selvitetään, miten EU:n kansalaisten rahoille voidaan saada vastinetta suhteessa vähäisiin resursseihin. Kiitän Euroopan investointipankin pääjohtajaa työstä, jota hän on tehnyt usean vuoden ajan rahoituslaitoksensa uskottavuuden kasvattamiseksi. Omat kysymykseni liittyvät hankejoukkovelkakirjoihin.
Kun asiakirja saapuu tänne kesäkuussa, aiotteko esittää komission tekstistä erillisen asiakirjan, jotta voimme saada tietää näkemyksenne laatiessamme monivuotisia rahoitusnäkymiä, vai kootaanko kaikki yhteen?
Rahoitetaanko näillä varoilla ehkä hankejoukkovelkakirjoja unionin ulkopuolisiin tarkoituksiin vai vain liikennehankkeita ja muita komission jäsenen mainitsemia asioita?
Viimeinen ja ehkä tärkein kysymys on se, pystymmekö harkitsemaan rakennerahastojen ja koheesiorahaston osalta säästöjä tarjotessanne lisärahoitusta infrastruktuureihin, koska se on keskeinen kysymys miettiessämme vuoteen 2020 saakka voimassa olevien rahoitusnäkymien mahdollista jäädyttämistä.
Claudio Morganti
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Euroopan investointipankin (EIP) toimintakertomuksessa tuodaan esiin joitakin tärkeitä ja myönteisiä seikkoja. Ensimmäinen niistä on tarve keskittää toimenpiteemme yhä enemmän pienten ja keskisuurten yritysten luotonsaantimahdollisuuksien helpottamiseen. Pidän myönteisenä myös hankejoukkovelkakirja-aloitteen mainitsemisesta, sillä se on mielestäni tarpeellinen kasvun ja kehityksen väline niinkin tärkeällä alalla kuin infrastruktuurit.
Olen hieman ymmälläni, että kertomuksessa mainittiin EIP:n ulkoiset toimet, joihin pyydetään lisää varoja ja henkilöstöä. EIP:n vuosikertomuksessa 2009 kerrotaan, mille maille tällaisia lainoja on myönnetty, ja pettymyksekseni huomaan, että leijonanosan niistä saa Turkki, jolle on myönnetty lähes kolmannes kaikista EU:n ulkopuolisille valtioille myönnetyistä lainoista. Tämä luku on myös vain vähän yli neljännes Italialle myönnetyistä lainoista, ja Italia on sentään yksi EIP:n suurimmista osakkeenomistajista. Myös Italia itse tarvitsee huomattavan suuria lainoja ja avustuksia. Tämä epätasapaino onkin mielestäni absurdi. On mielestäni mahdotonta, että mittavia rahasummia myönnetään Turkin kaltaiselle maalle, joka on EU:n ulkopuolella ja joka minun puolestani saa siellä pysyäkin.
Dimitar Stoyanov
(BG) Arvoisa puhemies, haluan aluksi todeta, että näinkin lyhyt, tarkka ja selkeä mietintö käsiteltävästä aiheesta on harvinainen näky tässä parlamentissa. Euroopan investointipankilla on epäilemättä perustavanlaatuinen ja merkittävä tehtävä EU:n kehittämisessä. Haluan kuitenkin esittää muutaman kommentin mietinnöstä ja täällä käytetyistä puheenvuoroista.
Sisäisistä toimista kannatan ensinnäkin Euroopan investointipankin harjoittamaa pienten ja keskisuurten yritysten kehittämispolitiikkaa. Tämä asia on mielestäni paljon tärkeämpi Euroopalle kuin ilmastomuutos. Tämän on oltava pankin toiminnan painopisteenä, ja vihreiden teknologioiden kehittäminen jääköön vähemmälle, tosin sekin osa-alue kehittyy, jos pieniä ja keskisuuria yrityksiä tuetaan.
Sisäisten toimien osalta yhdyn myös talousarvion valvontavaliokunnan lausuntoon siitä, että valvontaa harjoittaisi mahdollisesti Euroopan pankkiviranomainen, joka on tällaisista toimista vastaava uusi elin.
Lopuksi haluan todeta, että Claudio Morgantin juuri mainitsemat tiedot ovat äärimmäisen hälyttäviä. Yhdyn näkemykseen siitä, että varsinkin EU:n ulkopuolisten investointien tapauksessa on asianmukaista, että valvontaa harjoittaa myös parlamentti, koska on mahdotonta hyväksyä, että ulkopuoliset maat saavat EU:n rahoitusta enemmän kuin EU:n jäsenvaltiot itse.
Alfredo Pallone
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, olen täysin samaa mieltä kuin Jean-Paul Gauzès. Euroopan investointipankilla (EIP) on aina ollut merkittävä ja keskeinen tehtävä Euroopan unionin kehittämisessä. Sen tehtävät ja toimet ovat entistäkin tärkeämpiä nykyisen kaltaisissa kriiseissä.
Kriisin vaikutusten yhteydessä hiljattain tehdyt uudistukset talouden ohjauksessa ja hallinnassa voivat johtaa siihen, että jäsenvaltioille varataan vähemmän rahoitusta tärkeisiin hankkeisiin, joilla luodaan muun muassa koko unionin kehityksen kannalta strategisesti tärkeitä infrastruktuureja. Yksi esimerkki on TEN-T-raideliikennehanke.
Hyväksyn Euroopan komission hankejoukkovelkakirja-aloitteen. Hankejoukkovelkakirjat ovat erinomainen ratkaisu rahoituksen hankkimiseksi ja sellaisten infrastruktuurien tukemiseksi, joita Eurooppa tarvitsee uudistaakseen sisämarkkinoiden potentiaalia ja saadakseen siitä täyden hyödyn. EIP:llä on näin ollen ratkaiseva rooli tällaisten joukkovelkakirjojen liikkeeseen laskemisessa ja hallinnassa.
Mietinnössä vaaditaan lisäämään pienten ja keskisuurten yritysten rahoitusta, ja olen samaa mieltä siitä, että EIP:n toimintaa on keskitettävä ja saatava tulospainotteisemmaksi. Arvoisa puhemies, saanen kertoa, että pankin toiminnassa on ilmennyt joitakin ensiarvoisen tärkeitä kysymyksiä. Haluan erityisesti huomauttaa, että monet pienet ja keskisuuret yritykset eivät useinkaan kykene hyötymään tarjolla olevista mahdollisuuksista, koska rahoitettaviin hankkeisiin tarvitaan suunnattomia investointeja ja organisaatioita, jotka muodostavat käytännön esteen hankkeisiin osallistuville pienille ja keskisuurille yrityksille.
Toisena ongelmana on menettelyjen vaatima aika. Menettelyt ovat usein sekavia ja byrokraattisia ja eri linjoilla kuin asianomaisen toimialan toiminnot ja vaatimukset. En halua toistella tällaisten yritysten merkitystä sosioekonomiselle rakenteellemme, ja sen vuoksi toivonkin, että pienten ja keskisuurten yritysten kanssa voidaan aloittaa vuoropuhelu, joka auttaa nopeuttamaan menettelyjä ja vähentämään mahdollisimman paljon paperisotaa.
EIP:llä voi ja täytyy olla tärkeä rooli Välimeren alueen hiljattaisten tapahtumien hillitsemisessä. EU:n on mietittävä muitakin kuin hätäkeinoja ja toteutettava pitkän aikavälin strategia varmistaakseen, että rahoitus- ja investointitoiminta toteutetaan paikan päällä yhteisten päätösten perusteella. Näin voidaan edistää demokratiaa ja sosiaali- ja markkinatalouden kehittymistä.
Olle Ludvigsson
(SV) Arvoisa puhemies, haluan tuoda esiin tämän mietinnön kaksi tärkeintä seikkaa. Euroopan investointipankilla on ensinnäkin keskeinen rooli Eurooppa 2020 -strategiassa. Tämä koskee varsinkin investoimista vihreään infrastruktuuriin. Jotta Euroopan talous voisi olla vahva ja kestävällä pohjalla, on tehtävä lisää rautatie- ja satamainvestointeja. Rautatiet ja satamat on myös liitettävä maantieverkostoihin tehokkailla liikennekeskuksilla. Infrastruktuurista on muodostettava toimiva kokonaisuus. Euroopan investointipankin olisi toimittava aktiivisemmin näillä keskeisillä osa-alueilla. Tämä edellyttää joustavien rahoitusratkaisujen osalta uudenlaista ajattelutapaa. EU:n hankejoukkovelkakirjat ovat erinomainen askel oikeaan suuntaan, mutta niitä on täydennettävä uusilla rahoitusvaihtoehdoilla. Yhtenä mahdollisuutena on mielestäni erityisesti se, että kehitetään malli, jolla lisätään EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikkakuntien tasolla tehtävän yhteistyön tuloksellisuutta.
Euroopan investointipankilla on myös tärkeä rooli EU:n kehitysyhteistyöpolitiikassa. Sitä voidaan selvästi parantaa. Pankin toimista on tehtävä avoimempia, ne on toteutettava enemmän paikallistasolla, ja niissä on keskityttävä selkeästi unionin kehitysyhteistyön tärkeimpiin tavoitteisiin. Ympäristöpolitiikkaan, köyhyyden lieventämiseen ja kehitysyhteistyöhön liittyvät näkökohdat olisi aina otettava huomioon Euroopan investointipankin päätöksissä.
Struan Stevenson
(EN) Arvoisa puhemies, EIP rahoittaa yhteensä miljardilla eurolla Yhdistyneeseen kuningaskuntaan rakennettavia tuuliturbiineita ja uusiutuva energioita koskevia muita hankkeita. Vaikka tämä on kylläkin ilmastonmuutoksen torjuntastrategian mukaista, olen huolestunut siitä, että tällaisten hankkeiden tutkimisessa ja due diligence -menettelyssä noudatettavat EIP-rahoituksen nykykriteerit eivät ole riittävän avoimia ja vastuullisia. Maystadtin mukaan tuulipuistojen rakentamiseen eri puolille EU:ta on myönnetty 6 miljardia euroa, mutta EIP hyväksyy asianomaisten maiden hallitusten tekemät rahoitushakemukset tarkastamatta niitä. Tämä ei ole mielestäni riittävän hyvä toimintatapa.
Uusiutuvan energian alalla Yhdistyneessä kuningaskunnassa toimivat yhtiöt väittävät, että niiden turbiinien tehokerroin on 30 prosenttia. Todellisuudessa niiden tehokerroin oli koko viime vuoden ajan vain 21 prosenttia. Ne eivät toimi kylmimmillä säillä, jolloin sähköntarve on huipussaan. Ne eivät ole taloudellisesti kannattavia, ja ne kaksin- tai kolminkertaistavat sähkön kuluttajahinnan kykenemättä leikkaamaan hiilidioksidipäästöjä. Tästä on kehittymässä rahoitusskandaali, ja EIP:n pitäisi lopettaa tuulienergian rahoittaminen.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, haluaisin vain kiittää James Ellesiä hänen Godfrey Bloomin kommentteihin liittyvistä huomioistaan ja ehdottaa UKIP-puolueen kollegoilleni, että jos he haluavat tuoda asiansa esiin tai riitaantua kollegoidensa kanssa, heidän ei tarvitse loukata meitä tehdäksensä asiansa selväksi. Godfrey Bloom kuvasi parlamentin jäseniä eksentrikoiksi, viherpiipertäjiksi ja kyllästyneiksi kotirouviksi; ehdotankin, että hän kertoo meille, mihin ryhmään hän itse kuuluu.
Nyt siirryn painavampaan asiaani Euroopan investointipankista. Irlanti on saanut kokea pk-yrityksille myönnetyn rahoituksen välityksellä, jota pääjohtaja haluaa ehkä kommentoida - tai muut voivat kommentoida - kuinka helppoa rahoituksen saanti on, koska ilmoituksia tehdään, ja pk-yritykset innostuvat näistä ilmoituksista, mutta kun ne lähtevät etsimään puiteluottoja, niiden saaminen voi olla äärimmäisen vaikeaa. Tämä on todellakin mielestäni käytännön kannalta tärkeä asia pk-sektorille, ja haluaisin saada vastauksen tähän asiaan.
Jaroslav Paška
(SK) Arvoisa puhemies, Euroopan investointipankki (EIP) perustettiin tukemaan Euroopan unionin tavoitteita ja politiikkoja sekä unionin sisällä että muualla. Pankkia itseään rahoitetaan joukkovelkakirjoilla, joiden takaajina ovat EU:n jäsenvaltiot.
Esittelijä Cutaş on kertonut meille, että EIP:n toimet EU:n talousarviossa olivat lähes 20 miljardia euroa vuoden 2009 loppuun mennessä, mikä on paljon jopa EU:lle, ja sen vuoksi parlamentilla on mielestäni täysi oikeus odottaa selvitystä tähän sitoumukseen liittyvistä riskeistä. Olisi myös mukavaa saada tietää enemmän siitä, miten pankin myöntämistä lainoista kertyvät korot käytetään, ja EU:n talousarviosta taatuista hallinnollisista maksuista.
EIP on tilivelvollinen EU:n jäsenvaltioille, tilintarkastustuomioistuimelle ja OLAFille. Cutaşin mietintöön sisältyvä ehdotus siitä, että voitaisiin aloittaa valvonta, johon sisältyisi rahoitustoimien laadun ja taloudellisen tilan seurantaa sekä tulosten ja parhaita toimintatapoja koskevien sääntöjen noudattamisen tarkkaa arviointia, vaikuttaa mielestäni hyvältä ajatukselta, ja haluankin suositella, että komissio harkitsee vakavasti sen käyttöön ottamista, jotta EU:n varainhoito olisi avoimempaa.
Elena Băsescu
(RO) Arvoisa puhemies, myös minä haluan kiittää George Cutaşia siitä, että hän on laatinut tämän erinomaisesti jäsennellyn mietinnön.
Euroopan investointipankin toimet on kohdennettava paremmin, niiden on oltava valikoivampia, ja niillä on pyrittävä saavuttamaan konkreettisia tuloksia. Pankin on hankittava kumppaneikseen vastuullisesti ja avoimesti toimivia rahoitusvälittäjiä. Euroopassa on tehtävä lisää strategisia pitkän aikavälin investointeja. Meidän on keskityttävä Euroopan tason infrastruktuureihin ja yhteenkuuluvuuteen. On hyvä, että pankki keskittyy kriisin pahiten koettelemiin osa-alueisiin: pk-yrityksiin, lähentymisalueisiin ja ilmastotoimiin.
EIP:n on tiedotettava lainanannostaan aktiivisesti verkkosivustonsa välityksellä. Tietoa on tarjottava ennen kaikkea maksetuista määristä, myönnetyistä määristä sekä alueista, joille rahoitusta on myönnetty.
Antonio Cancian
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, Euroopan investointipankilla (EIP) on mielestäni ratkaisevan tärkeä rooli talouskriisissä, Välimeren alueen kriisissä ja energiakriisissä - josta Japani on ydinenergian osalta hyvät esimerkki - koska se on tällaisen politiikan operatiivinen toteuttaja. EIP:n on mielestäni toimittava sekä EU:n sisällä että sen ulkopuolella. Tänään meillä on käsiteltävänämme Välimeri uudessa tärkeässä suunnitelmassa, joka on käynnistettävä mahdollisimman pikaisesti.
Miten meidän pitäisi se tehdä? Hankejoukkovelkakirjojen ja muiden uusien rahoitusjärjestelyjen avulla, kuten olemme niin usein toistaneet. Arvoisa komission jäsen, pyydän teitä kertomaan meille lisää näiden hankejoukkovelkakirjojen aikataulusta ja toteutuksesta.
Haluaisin kysyä EIP:n pääjohtajalta, mitä on tapahtunut elvytyssuunnitelmasta yli jääneillä varoilla perustetulle rahastolle, jonka käynnistimme muutama kuukausi sitten. Koska aika on ratkaisevaa näinä erityisinä aikoina, kertokaa meille jotain tästä periaatteesta ja Marguerite-rahastosta, koska en tiedä mitä sille on tapahtunut. Näissä rahastoissa, joiden pitäisi piristää ja vauhdittaa taloutta, ratkaisevaa on tällä hetkellä toteutusaikataulu.
Alfreds Rubiks
(LV) Arvoisa puhemies, pankin vuosikertomus 2009 on mielestäni sekä hyväksyttävä että vahvistettava. Tulevaisuuden osalta olen samaa mieltä monien täällä puhuneiden kanssa. Itse ajattelen, että kannattaisi laatia strateginen katsaus ja analyysi investointirahoituksesta (avustukset pois luettuina), jäsenvaltioiden Euroopan investointipankille (EIP) takaisin maksamista pääomapanoksista, lainoista, innovatiivisista rahoitusvälineistä, rahoitussuunnittelusta ja sellaisten pitkän aikavälin hankkeiden rahoituksen hallinnasta, jotka eivät tuota välittömiä tuloksia, sekä takausjärjestelyihin tehdyistä parannuksista, unionin talousarvioon perustettavasta investointeja koskevasta pääluokasta, EU:n, kansallisten ja paikallisten laitosten välisistä yhteenliittymistä, poliittisista ja julkisista kumppanuuksista ja muista mahdollisuuksista. Se parantaisi vielä enemmän pankin toimien laadukkuutta. Kiitos.
Iosif Matula
(RO) Arvoisa puhemies, EIP:n investointien keskittäminen lähentymisalueisiin, pk-yrityksiin ja ilmastonmuutoksen torjuntatoimiin tarjoaa vastauksen kriisin vaikutuksiin niistä pahiten kärsivillä alueilla.
Lähentymisalueet saavat huomattavaa tukea EIP:ltä. Rakennepoliittisissa ohjelmissa lainojen tarkoituksena on parantaa varojen hyödyntämistasoa sekä tehostaa EU:n taloudellisten tukivarojen käyttöä ja vipuvaikutusta erityisesti alueilla, joilla rahoituksen saanti on vaikeaa. Lähentymistä tukevilla EIP:n ja komission yhteisillä aloitteilla on yritetty edistää pk-yritysten rahoituksensaantia, kehittää pienluottoja talouskasvun ja työpaikkojen luomiseksi sekä tarjota tukea kaupunkialueille tehtäviin kestäviin investointeihin. JESSICA-, JEREMIE- ja JASPERS-rahoitusvälineistä on ollut todellista hyötyä. Niiden menestyksellisen käytön ansiosta kannatan niiden soveltamisalan laajentamista ja innovatiivisten rahoitustuotteiden määrittelyä tulevaisuutta varten.
Kiitän George Cutaşia hänen esittelemästään erinomaisesta mietinnöstä.
Werner Kuhn
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa pääjohtaja Maystadt, tämä keskustelu on erittäin tärkeä jäsenvaltioidemme talouksille. Se on osoittanut, että kriisistä ovat selviytyneet parhaiten maat, joilla suuret huolenaiheet ja pienet ja keskisuuret yritykset ovat järkevässä tasapainossa. Esimerkiksi Saksassa meillä on tilanne, jossa 70 prosenttia taloudesta muodostuu pk-yrityksistä, ja tämän ansiosta voimme tarjota riittävästi työ- ja koulutuspaikkoja.
Meidän on välitettävä jäsenvaltioiden eri pankeille viesti siitä, että tämä helpottaa investointien tekemistä, että pieniä ja keskisuuria yrityksiä voidaan laajentaa ja että Euroopan investointipankki tarjoaa tähän tukea. Tämä on hyvin tärkeää, jos haluamme palauttaa taloutemme kasvuun ja tehdä siitä markkinoilla kilpailukykyisen Amerikan ja Kaakkois-Aasian kanssa. Sen vuoksi pidän tätä Euroopan investointipankin tekemää aloitetta äärimmäisen tärkeänä. Sen avulla on kuitenkin myös saatava tehokkaasti aikaan kasvua, jotta pääsisimme pois talous- ja finanssikriisistä.
Maroš Šefcovic
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Arvoisa puhemies, useat parlamentin jäsenet mainitsivat asianmukaisen valvonnan. Haluan vakuuttaa heille, että komissio harkitsee tarkkaan kysymystä EIP:n valvonnasta. Tarvitaan todellakin asianmukaista valvontasäännöstöä varmistamaan, että EIP:n erinomainen luottokelpoisuus säilyy jatkossakin. EIP:n ylikansallinen luonne ja sen perustamiskirja, joka on osa perussopimusta, on kuitenkin otettava asiaankuuluvasti huomioon.
EIP on viime aikoina ryhtynyt konkreettisiin toimiin tilanteen ratkaisemiseksi varsinkin vahvistamalla tarkastuskomiteaansa, jossa on merkittävää pankkivalvonnan kokemusta. Koska EIP on lisäksi saanut jälleenrahoitusta EKP:ltä, se täyttää myös tarvittavat vaatimuksensa raportoinnista EKP:lle.
Olemme toisaalta sitä mieltä, että Euroopan pankkiviranomainen ja EKP eivät voi huolehtia EIP:n valvonnasta, mutta emme tietenkään sulje pois mahdollisuutta siitä, että EIP rahoittaisi myös muuntyyppisiä järjestelyjä, jotka perustuvat EIP:n vapaaehtoiseen toimintaan muiden elinten kanssa.
Mitä tulee yhteistyöhön ja komission rooliin EIP:n kanssa tehtävässä yhteistyössä, haluan korostaa, että komissiolla on jo nyt merkittävä rooli EIP:n toiminnan ohjauksessa, sillä se antaa lausunnon kaikista EIP-lainoista, sen omista varoista, ja komissiolla on edustaja EIP:n hallintoneuvostossa. Voin vakuuttaa teille, että komission ja EIP:n välinen yhteistyö on esimerkillistä ja erinomaista.
Mitä tulee EU:n ulkopuolella toteutettaviin ohjelmiin ja niihin liittyviin vastuuvapausmenettelyihin - muihin kuin Euroopan kehitysrahaston suojissa toteutettuihin EIP:n toimiin eli lähinnä AKT-maiden investointikehykseen, jota toteutetaan EKR:n oman varainhoitoasetuksen nojalla - meillä ei ole tiedossa mitään muuta sekä EU:n talousarviosta että EIP:n varoilla rahoitettavaa toimintaa, johon ei sovellettaisi tavanomaista vastuuvapausmenettelyä.
Danuta Hübnerille vastaan, että yhdymme tietenkin täysin vaatimuksiin EIP:n potentiaalin maksimoimisesta tarjoamalla uutta vipuvoimaa potentiaalin kasvattamiseksi siten, että EIP voi tarjota pk-yrityksille lainoja ja auttaa niitä varsinkin nyt kriisin jälkeisenä aikana, jolloin luotonantoon kohdistuu paineita. Etsimme sen vuoksi myös aivan uudenlaisia lähestymistapoja tämän tekemiseen. Haluankin muistuttaa parlamenttia siitä, että EU:n varainhoitoasetusta on hiljattain muutettu, jotta se vastaisi selkeästi tähän innovatiivisten rahoitusvälineiden vaatimukseen. Vaatimukseen on jo vastattukin erityisesti ohjelmissa, jotka painottuvat tutkimus- ja innovaatiotoiminnan rahoitukseen. Olen varma siitä, että tästä hankkeesta saadun kokemuksen ansiosta innovatiivisia rahoitusvälineitä voidaan käyttää myös muilla osa-alueilla.
Philippe Maystadt
EIP:n pääjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia puhujia heidän kommenteistaan, vaikka yksi niistä olikin mielestäni erityisen hatara. Käytettävissäni oleva aika ei tietenkään salli minun vastata yksityiskohtaisesti kaikkiin äärimmäisen kiinnostaviin kysymyksiin, joita on esitetty. Eräät niistä voidaan mielestäni tutkia perusteellisemmin valiokunnassa.
Varsinkin Danuta Hübner esitti tärkeän kysymyksen. Jos haluatte, että EIP todellakin pystyy antamaan merkittävän panoksen Eurooppa 2020 -strategian toteuttamisessa erityisesti komission kanssa kehitettävien yhteisten rahoitusvälineiden kautta, sääntelykehyksen on tietenkin mahdollistettava se. Kun käsittelette parhaillaan uutta varainhoitosäännösten luonnosta, teidän on harkiten varmistettava, että Euroopan investointipankki todellakin kykenee antamaan kyseisen panoksen. Komission tekemä ehdotus vaikuttaa mielestämme tuolta kannalta täysin asianmukaiselta. Neuvoston ja parlamentin on kuitenkin vielä hyväksyttävä se. Sen vuoksi teidän onkin tehtävä oma osanne varainhoitosäännösten tarkistamisessa.
Pascal Canfinin käsittelemästä veroparatiisien kysymyksestä ja muista esiin tuoduista asioista kannattaa mielestäni tehdä perusteellisempi tutkimus. Voin vakuuttaa hänelle, että Euroopan investointipankilla on tässä kysymyksessä tiukempi politiikka kuin muilla kansainvälisillä rahoituslaitoksilla, ja sen vuoksi meidän täytyikin hiljattain kieltäytyä osarahoittamasta Afrikan kehityspankin, Maailmanpankin ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin kanssa joitakin hankkeita, jotka eivät täyttäneet meidän tältä osin käyttämiämme tiukempia kriteerejä.
Voin kuitenkin kertoa jäsenelle Canfinille, että emme edes harkitse rahoituksen myöntämistä OECD:n mustalla listalla sijaitsevissa maissa oleville hankevetäjille, mutta olen täysin valmis tarkastelemaan yksityiskohtaisemmin tätä kysymystä ja Jürgen Kluten esittämää kysymystä, joka piti sisällään pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettävät lainat ja sen osalta noudatettavan avoimuuden. En usko, että on montaakaan rahoituslaitosta, joka haluaa antaa yhtä paljon tietoa pienille ja keskisuurille yrityksille myönnetyistä lainaosuuksista, ja haluankin korostaa, että aiempaa huomattavasti suurempi määrä pieniä ja keskisuuria yrityksiä on hyötynyt Euroopan investointipankin välittäjäpankeille myöntämistä lainoista. Yli 60 000 pienyritystä hyötyi niistä vuonna 2010.
Haluan korostaa kolmea piirrettä, jotka tekevät Euroopan investointipankista jokseenkin ainutlaatuisen laitoksen. Ensimmäinen on se, että toisin kuin yksi teistä sanoi, me emme käytä veronmaksajien rahoja.
(EN) Tehdäänpä asia nyt selväksi: me emme pyydä Yhdistyneen kuningaskunnan veronmaksajilta penniäkään.
(FR) Me emme käytä veronmaksajien rahoja; me käytämme varoja, jotka hankimme päivittäin maailman rahoitusmarkkinoilta. Siksi meidän onkin niin tärkeää säilyttää AAA-luokituksemme. Lainaamme rahaa Aasiasta ja Yhdysvalloista, ja näin kokoamillamme varoilla voimme rahoittaa hankkeita suotuisin ehdoin. Ainoa vaikutus talousarvioon on takaus, joka annetaan siksi, että neuvoston ja parlamentin myöntämän ulkoisen toimivaltuutemme käyttämiseen liittyy poliittinen riski. Tämä on itse asiassa takaus, josta aiheutuu vain tilapäisiä kustannuksia EU:n talousarvioon, koska laitamme sivuun 9 prosenttia kaikista ulkoisen toimivaltuutemme nojalla myönnetyistä lainoista. Teemme näin kaksi vuotta ensimmäisen maksun jälkeen, ja tämä määrä tietenkin pienenee, kun lainat maksetaan takaisin. Koska meidän ei siis tosiasiassa tarvitse käyttää tuota takausta, siitä ei loppujen lopuksi aiheudu kustannusta EU:n talousarvioon. Ei minkäänlaista! Sen vuoksi on tärkeää ymmärtää, että emme selvästikään ole laitos, joka kuluttaa veronmaksajien rahoja.
Toinen piirre: olemme ainoa todella eurooppalainen rahoituslaitos; osakkeenomistajamme ovat kaikki jäsenvaltioita, ja yksinomaan Euroopan unionin jäsenvaltioita. Olemme ainoa rahoituslaitos, jolla on perussopimuksen nojalla laillinen velvoite tukea taloudellisesti Euroopan unionin poliittisia tavoitteita. Olemme lisäksi ainoa rahoituslaitos, joka ei voi rahoittaa hanketta, ellei Euroopan komissio ole jo antanut siitä puoltavaa lausuntoa. Euroopan komissio antaa tuon lausunnon kaikkien yksiköiden, kaikkien pääosastojen - niin kilpailupääosaston kuin ympäristöasioiden pääosastonkin - laadittua asiasta arvioinnin. Olemme siis velvollisia noudattamaan tiukasti EU:n sääntöjä ja politiikkoja. Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa toimintamme kolmenvälisessä sopimuksessa määrätyssä laajuudessa. Teemme jatkuvasti yhteistyötä Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) kanssa, ja lisäisin vielä, että olemme juuri suostumassa Euroopan pankkiviranomaisen harjoittamaan valvontaan. Euroopan investointipankki suostuu itse mielellään viralliseen pankkivalvontaan. Meitä valvovat välillisesti esimerkiksi ne pankkivalvontaan perehtyneet ihmiset, jotka ovat mukana tarkastuskomiteassamme. Haluan kuitenkin vielä kerran vakuuttaa olevamme täysin valmiit siihen, että tämä uusi eurooppalainen viranomainen valvoo meitä asianmukaisesti.
Kolmantena piirteenä haluan lopuksi tuoda esiin sen, että Euroopan investointipankki on myös ainutlaatuinen kehittämänsä asiantuntemuksen ansiosta. Olemme laitos, jossa työskentelee vakinaisesti yli 100 insinööriä sekä useita erityisneuvonantajia, mikä on pankille harvinaista.
Meillä on lisäksi arvostettua kokemusta ja asiantuntemusta tietyillä osa-alueilla. Meitä esimerkiksi pyydetään antamaan teknistä neuvontaa hankkeisiin, joita emme voi rahoittaa, koska ne sijaitsevat toimivaltuutemme ulkopuolisella alueella. Mielestäni olisikin sääli, jos tuo asiantuntemus jäisi käyttämättä. Kaupunkiliikenteessä, energiatehokkuudessa, hydrologisessa kierrossa, pk-yritysten tukemisessa ja tietyillä muilla osa-alueilla EIP on selvästi hankkinut aivan ainutlaatuista asiantuntemusta. Toteankin vielä lopuksi, että olisi sääli, jos tuota potentiaalia ei hyödynnettäisi täysimääräisesti Euroopan parlamentin kanssa tehtävän, ehkä systemaattisemman ja suunnitelmallisemman yhteistyön välityksellä.
Esitetyt kysymykset ovat olleen täysin perusteltuja. Myönnämme enemmän rahoitusta Turkissa yksinkertaisesti siksi, että se on meidän tehtävämme, josta neuvosto ja parlamentti ovat tehneet yhteisen päätöksen. Parlamentti on asettanut tehtäväksemme myöntää enemmän rahoitusta ehdokasmaissa, mikä tarkoittaa, että rahoitamme suhteessa enemmän Turkissa ja Kroatiassa kuin muissa maissa. Olemme täällä käyttämässä valtuuksia, joita EU:n viranomaiset ja erityisesti neuvosto ja parlamentti ovat meille antaneet. Uskonkin, että tämä oikeuttaa ehkä systemaattiseen ja suunnitelmallisempaan vuoropuheluun Euroopan parlamentin kanssa.
(Suosionosoituksia)
George Sabin Cutaş
esittelijä. - (RO) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää kaikkia, jotka käyttivät puheenvuoron tässä rakentavassa keskustelussa. Arvoisa pääjohtaja Maystadt, minun on myönnettävä, että muutamasta kriittisestä kommentista huolimatta kaikki puheenvuoron käyttäneet kollegani arvostivat sitä tärkeää roolia, joka Euroopan investointipankilla voi olla nykyisessä talous- ja finanssikriisissä.
Tarvitsemme Euroopan unionissa selvästikin investointeja ja kestävän kehityksen mukaisia hankkeita. Siksi katsonkin, että meidän on toteutettava ja harkittava kunnianhimoisia ajatuksia, emmekä saa pelätä tällaisten ajatusten keksimistä ja ehdottamista.
Lopuksi haluan ennen kaikkea korostaa seuraavaa asiaa: älkää unohtako avoimuutta ja parempaa tiedottamista kaikissa EU:n toimielimissä.
Arvoisa pääjohtaja Maystadt, lopuksi voinen todeta kollegoideni puolesta, että voitte luottaa Euroopan parlamentin tukeen tulevaisuudessa.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan klo 12.00.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Ilda Figueiredo
kirjallinen. - (PT) Tiedämme, että lainanotto Euroopan investointipankilta (EIP) voi olla kehityksen ja yhteiskunnallisen edistyksen kannalta tärkeää, koska lainoissa on alhainen korko ja pitkät maksuajat.
Euroopan investointipankin tarjoamat vaihtoehdot eivät ole kuitenkaan avoimia saatikka riittävän selkeitä, eikä lainoissa aseteta etusijalle maita ja alueita, jotka pankin lainoja eniten tarvitsevat. Tämä mietintö, jota me puollamme, sisältääkin hieman kritiikkiä sekä joitakin aloitteita ja ehdotuksia.
Vastustamme kuitenkin EIP:n muuttamista pelkäksi EU:n politiikkoja toimeenpanevaksi välineeksi ja sosiaalisen ja taloudellisen koheesion ongelmien ratkojaksi, sillä nuo asiat on otettava huomioon EU:n talousarviossa ja EU:n rakenne- ja koheesiorahastoissa. EIP voi tietenkin seurata ja parantaa tällaisia toimenpiteitä, mutta se ei voi korvata EU:n budjettipolitiikkaa.
Edit Herczog
Tärkeimmät vaatimukset ovat, että Euroopan investointipankin toimet ovat entistäkin avoimempia Euroopan parlamentille ja että pankin ulkoistamia rahoitusvälineitä käytetään aiempaa kohdennetummalla tavalla. Suosittelemme harkittavaksi ehdotusta siitä, että investointipankkia varten otetaan käyttöön vakavaraisuusvalvonta, koska siitä on etua sekä EIP:n taloudellisen tilanteen laadun ja pankin tulosten tarkan arvioinnin että tehokkaiden ja onnistuneiden liiketapojen noudattamisen kannalta. Haluan painottaa, että emme tee tätä ehdotusta, koska epäilisimme EIP:n toiminnan asianmukaisuutta vaan koska olemme sitä mieltä, että yleensä "kaikki järjestelmän kannalta suuret rahoituslaitokset, markkinat ja välineet on alistettava asianmukaiseen sääntelyyn ja valvontaan", kuten G20-maiden Lontoon julkilausumassa selkeästi todettiin. Ehdotamme, että Euroopan komissiota pyydetään esittämään 30. marraskuuta 2011 mennessä Euroopan parlamentille lainsäädännöllinen analyysi EIP:n vakavaraisuusvalvonnan vaihtoehdoista, koska voimassa olevan lainsäädännön nojalla, yhdelläkään EU:n toimielimellä ei ole oikeutta valvoa EIP:tä. Tämä muutoksen pikainen aikaansaaminen on aiheellista, koska EIP:n rooli ja myös sille myönnetyt EU:n takaukset ovat kasvussa. Perusteltua olisi luoda yhä ammattimaisempi ja yhteiskunnallisempi valvonta samaan tapaan kuin on menetelty hiljattain muiden rahoituslaitosten kuin pankkien osalta. EIP:n lainanannon on muututtava tulevaisuudessa valikoivammaksi, tehokkaammaksi ja tulospainotteisemmaksi varsinkin pk-yritysten rahoituksen osalta. Tätä tarkoitusta varten tietoja myönnetyistä lainoista on myös kerättävä ja julkistettava järjestelmällisemmin.
