Edellisen istunnon pöytäkirjan hyväksyminen
Puhemies
Edellisen istunnon pöytäkirja on jaettu.
Onko huomautettavaa?

MacCormick
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa, että eilen iltapäivällä erehdyin äänestämään väärin asiasta, joka koskee banaanimietinnön lähettämistä takaisin valiokuntaan. Me täällä parlamentissa olemme vaarassa valita sellaisen suuntauksen, että jätämme auttamatta banaaninviljelijöitä ja samaan aikaan aiheutamme edelleen vakavia vääryyksiä pienille yrityksille, jotka valmistavat esimerkiksi kylpytuotteita ja...

...toivon siksi, että olisin äänestänyt toisin. Toivon, että asia kirjataan pöytäkirjaan.

Puhemies
Jäsen MacCormick, se merkitään pöytäkirjaan.
(Pöytäkirja hyväksyttiin.)

Van der Laan
Arvoisa puhemies, haluaisin vain ilmoittaa läsnäolostani pöytäkirjaan merkitsemistä varten. En nimittäin allekirjoita läsnäololuetteloa, koska poistun tunnin kuluttua, mutta haluan, että minun tiedetään olevan läsnä.

Puhemies
Hyvä jäsen Van der Laan, me kaikki näemme, että te olette läsnä.
Asia merkitään pöytäkirjaan.

ÄÄNESTYKSET
Buitenweg
Arvoisa puhemies, GUE-ryhmän kollegamme esiintyminen pääsi hieman yllättämään meidät eilen, mutta nyt ilmoitan asian, joka ei luullakseni voi tulla täydellisenä yllätyksenä ainakaan kaikille läsnäolijoille, koska jo maanantaina perustelin perinpohjin ehdotuksen, jonka nyt haluan esittää, ja lisäksi teille on lähetetty useita sähköpostiviestejä, ja olen myös kirjoittanut kirjeen puheenjohtajakokoukselle. Kysymys on siitä, että eri puolueryhmiä edustavien kollegojemme mielestä perjantain esityslista on liian köykäinen ja että useat parlamentin jäsenet ovat sen tähden vilpittömästi sitä mieltä, että he voivat käyttää aikansa paremmin muualla. Siitä johtuu, että parlamentin jäseniä on niin niukalti läsnä, emmekä näin ollen voi taata äänestystulokseen riittävää edustusta täällä. Siksi mielestämme onkin pystyttävä tekemään valinta: joko täydennetään perjantain esityslistaa tai luovutaan perjantain istunnosta kokonaan. Tätä valinnan tekoa varten tahtoisinkin nyt esittää päätösvaltaisuuden toteamispyynnön.

Puhemies
Luulisin, että me kaikki olemme nyt vähitellen perillä säännöistä. Jäsen Buitenweg, te ette voi esittää pyyntöä yksin. Vaatimuksena on, että vähintään 32 parlamentin jäsentä esittää pyynnön. Katson, löytyykö riittävä määrä jäseniä, jotka haluavat esittää päätösvaltaisuuden toteamispyynnön.
Huomaan, että yli 32 jäsentä on esittänyt pyynnön. Tämän mukaan meidän on todettava, onko parlamentti päätösvaltainen. Parlamentti on päätösvaltainen kuten luullakseni tiedättekin silloin, kun 1/3 parlamentin jäsenistä on istuntosalissa läsnä.
(Suoritetaan jäsenten laskenta.)
Totean, ettei parlamentti ole päätösvaltainen ja että Pesälän mietinnöstä äänestäminen siirtyy siten seuraavaan istuntojaksoon.

Posselt
Arvoisa puhemies, haluaisin ensinnäkin pyytää teitä toteamaan läsnäolijoiden tarkan määrän ja suorittamaan nimenhuutoäänestyksessä koneellisen tarkistuksen, jotta tiedämme, kuka on läsnä ja kuka ei.
Toiseksi haluaisin sanoa, että yhdyn niiden kollegoiden pyyntöön, jotka haluavat nostaa perjantain arvoa. Minä olen täällä aina niin sanotun "perjantaiklubin" jäsenenä. Minäkin haluan nostaa perjantain arvoa, mutta työn enkä sabotoinnin avulla.

Puhemies
Jäsen Posselt, työjärjestyksessä on hyvin tarkasti määritelty, mitä menettelyä on noudatettava, ja olen noudattanut sitä ehdottoman tarkasti. Siihen kuuluu osana myös se, että äänestyskonetta ei käytetä. Lisäksi siinä mainitaan, että äänestyksen tulosta ei ilmoiteta. Puhemiehellä on oikeus päättää, ettei parlamentti ole päätösvaltainen.
  
Maatin laatima maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietintö (A5-0074/200) ehdotuksesta neuvoston asetukseksi maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkinajärjestelystä annetun asetuksen (EY) N:o 1255/1999 muuttamisesta [KOM(1999) 608 - C5-0047/2000 - 1999/0246(CNS)]

Van Hulten
Arvoisa puhemies, haluaisin mielelläni ilmoittaa antavani, yhdessä eräiden puolueryhmäni kollegojen kanssa, täyden tukeni jäsen Buitenwegin tekemälle aloitteelle. Päämääränämme ei luonnollisestikaan ole työskentelyn sabotoiminen, sen vuoksi tiedotimmekin tästä menettelystä ajoissa - puheenjohtajakokous tiesi asiasta kuusi viikkoa sitten - eikä menettelymme luonnollisestikaan merkitse sitä, että arvostelisimme tämän päivän esityslistan sisältöä. Arvelisin, että päätösvaltaisuuden toteamiseksi suoritetun laskennan tulos antaa puheenjohtajakokoukselle aiheen vuoden 2001 esityslistan uudelleenarviointiin, mutta haluan nyt tällä hetkellä esittää seuraavan pyynnön: minun tulkintani työjärjestyksestä on sellainen, että päätösvaltaisuuden toteamispyyntö merkitsee sitä, ettei yhtäkään esityslistassa jäljellä olevista äänestyksistä voi suorittaa. Jos näin on, arvoisa puhemies, pyydän nyt päätösvaltaisuuden toteamista, ennen kuin siirrytte äänestykseen Maatin mietinnöstä.
(Yli 32 jäsentä nousi kannattaakseen pyyntöä.)
(Puhemies totesi, ettei parlamentti ole päätösvaltainen.)

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, olen jo jonkin aikaa yrittänyt saada kiinnitettyä huomionne. Totean, että ne kollegat, jotka juuri esittivät päätösvaltaisuuden toteamispyynnön, ovat niitä alankomaalaisia kollegoja, tai osa niistä alankomaalaisista kollegoista, jotka eivät normaalisti ole läsnä. Arvoisa puhemies, olemme ottaneet selville, milloin nämä henkilöt tarkalleen ovat läsnä perjantaisin. Meille selvisi, ettei ilmeisesti yksikään perjantai ole näille henkilöille tarpeeksi tärkeä, jotta se antaisi heille aiheen olla läsnä. He ovat jo saaneet huvinsa, arvoisa puhemies. He ovat viime viikon aikana päässeet esiintymään radiossa ja televisiossa. Arvoisa puhemies, tälläkö tavalla parlamentin jäsenet luulevat voivansa sabotoida parlamentin työskentelyä, likaamalla pesän niin monilta muilta kollegoilta, jotka kuten minäkin istuvat täällä tänään tekemässä työtään moitteettomasti. Arvoisa puhemies, en voi hyväksyä tällaista menettelyä, ja heidän puolestaan häveten haluan esittää täällä anteeksipyyntöni. Sanon näille kollegoille vielä, että jos he olisivat työskennelleet, kuten minäkin olen tehnyt kuluneella kaudella, jos he itse henkilökohtaisesti olisivat saaneet edustajanpaikkansa äänestäjiltä, he käyttäytyisivät nyt toisin.

Puhemies
Totean vielä muutaman jäsenen pyytäneen työjärjestystä koskevaa puheenvuoroa. Minusta tuntuu kuitenkin siltä, ettei meidän kannata jatkaa tällä tavoin liian kauan.
Jäsen Schulzilla on puheenvuoro.

Schulz
Arvoisa puhemies, en halua todellakaan puhua pitkään, mutta te olette - jos en ota huomioon kollega Oomen-Ruijtenin puheenvuoroa - antanut puheenvuoron toistaiseksi vain tämän menettelytavan puolustajille. Myös minun ryhmässäni on vain henkilökohtaisia mielipiteitä. Sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän kollegat eivät toimi tässä yhteydessä ryhmänä. Otan siksi vapauden puhua henkilönä, joka vastustaa tätä menettelyä.
Pyydän niitä kollegoita, jotka pyysivät tänä aamuna näiden äänestysten lykkäämistä päätösvaltaisuuden puuttumisen vuoksi, ajattelemaan seuraavaa: täällä parlamentissa välttämätöntä työjärjestyksen uudistamista ja työskentelytapojemme parantamista haluava ei voi saavuttaa sitä spontaanein toimin, vaan hänen on aloitettava kokonaisvaltainen keskustelu parlamenttimme uudistamisesta.

Niitä kollegoita, jotka ovat tänä aamuna täällä parlamentissa, jotka ovat valmistelleet työnsä ja valmistautuivat vielä eilen illalla siihen, että tänä aamuna tehdään töitä, rangaistaan tässä yhteydessä spontaanin toimen kautta siitä, että me kaikki parlamenttina emme ole tehneet kotiläksyjämme. Pidän sitä epäoikeudenmukaisena näitä kollegoita kohtaan!
Pyydän teitä hyväksi lopuksi ajattelemaan seuraavaa ja sanon sen parlamentin vihreän ryhmän ja vasemmistoryhmien kollegoille, joilla on sellainen hieman epätavallinen käsitys, että edustajantoimen riippumattomuus voitaisiin muuttaa työjärjestyksen avulla imperatiiviseksi edustajantoimeksi, jossa on läsnäolopakko kaikkina äänestysaikoina: se on harhaluulo! Te ette voi pakottaa koskaan vapailla vaaleilla valittua parlamentin jäsentä osallistumaan parlamentin istuntoon tai äänestykseen, jos kyseinen jäsen ei sitä halua.
Pidän siinä mielessä siis tämänaamuista menettelytapaa spontaanina, ja kenties ilahduttavanakin, että voimme kerrankin näyttää, missä kaappi seisoo, mutta apua siitä on vähän!
(Suosionosoituksia)

Bourlanges
Arvoisa puhemies, mielestäni käyttäydymme melko omituisesti ja annamme itsestämme kuvan, josta tulee mieleen pappi, joka moittii seurakuntalaisiaan muiden poissaolon vuoksi. Olemme kaikki täällä tehdäksemme työtä, ja meitä rankaisevat ne, jotka eivät ole täällä tekemässä työtä. Tämä on täysin moraalitonta, kuten jäsen Schulz aivan oikein muistutti.
Toiseksi haluaisin, arvoisa puhemies, että keskustelisimme ensin, koska vaikka emme voikaan äänestää päätösvaltaisuuden puuttuessa, voimme kuitenkin keskustella.
Kolmanneksi haluaisin kiinnittää huomion työjärjestyksen mielettömyyteen ja pyytää teitä, arvoisa puhemies, toimimaan niin, että asia toimitetaan perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan käsiteltäväksi, sillä työjärjestyksemme mukaan emme voi vaatia päätösvaltaisuuden tarkistamista, jos meitä on vähemmän kuin 32. Niinpä, jos lukumäärämme tässä salissa olisi 29, voisimme äänestää eikä kukaan voisi sitä estää, mutta kun meitä on yli 32, emme voi äänestää!
Tämä on järjenvastaista, ja näytämme Euroopalle oman mielettömyytemme. Lopettakaamme tämä!

Puhemies
Jäsen Bourlanges, olette varmaan tyytyväinen, kun ilmoitan, että aion ilman muuta tiedottaa tämänaamuisesta toiminnasta puhemiehistölle. Luonnollisestikin keskustelemme siellä tästä asiasta. Se tuntuu minusta itsestään selvältä. Mitä muuhun tulee, palvelen teitä tällä hetkellä puhemiehenä, ja minun on yhdessä teidän kanssanne sovellettava työjärjestystä kunnian ja omantunnon mukaan. Olen saanut paljon lisää pyyntöjä.
Jäsen Medina Ortegalla on puheenvuoro.

Medina Ortega
Arvoisa puhemies, koska äänestämme epäilemättä toistamiseen päätösvaltaisuudesta, haluan muistuttaa puhemiehelle ja parlamentin jäsenille, että istuntosalista ei voi poistua päätösvaltaisuusäänestyksen aikana. Neljä parlamentin jäsentä poistui istuntosalista. Käytäntö on monesti sellainen, että ensin pyydetään päätösvaltaisuuden toteamista ja sitten poistutaan istuntosalista.
Arvoisa puhemies, pyytäisin, että muistaisitte tämän ja että yhdenkään parlamentin jäsenen ei annettaisi poistua istuntosalista, kun jäsenten määrää lasketaan.

Puhemies
Jäsen Medina Ortega, meidän on kyllä nyt aika selvittää asioita. Työskentelemme nyt työjärjestystä noudattaen. Uuden vaalikauden alusta on tarkasti määrätty, että jokaisella parlamentin jäsenellä on oikeus poistua salista. On vain niin, että kuten työjärjestyksessä sanotaan niistä 32 jäsenestä, ainakin niistä jäsenistä, jotka ovat esittäneet päätösvaltaisuuden toteamispyynnön, pätee se, että heidät otetaan laskettaessa huomioon, vaikka he poistuisivatkin istuntosalista. Ovet pysyvät auki. Näin on päätösvaltaisuuden toteaminen järjestetty tällä hetkellä ja tätä järjestelyä minä noudatan.
Jäsen Bourlanges sanoi, että kun jäseniä on istuntosalissa vähemmän kuin 32, äänestystä jatketaan, mutta näinhän ei ole. Työjärjestyksessä sanotaan, että jos istuntosalissa on kaikkiaan alle 32 jäsentä läsnä, silloin ei myöskään voida äänestää.
Jäsen Posselt, työjärjestystä koskevia kohtia on ilmennyt erittäin paljon. Annan teille viimeisen kerran puheenvuoron.

Posselt
Arvoisa puhemies, tämä on uskoakseni todella tärkeää. Vetoan kollegoihin, että he lopettaisivat nyt mielenosoituksensa. Viesti on tullut perille, mutta nyt on kyse nälänhädästä Etiopiassa, ja siitä meidän on toimitettava äänestys.
  
Päätöslauselmaesitykset (B5-0345/2000, B5-0348/2000, B5-0360/2000, B5-0392/2000, B5-0395/2000) nälänhädästä Etiopiassa

Van der Laan
Arvoisa puhemies, olen erittäin pahoillani, mutta olemme tiedottaneet tästä menettelystä kuusi viikkoa aiemmin, joten se ei ole mikään yhtäkkinen päähänpisto. Olemme antaneet kaikille, myös puhemiehille, tilaisuuden muuttaa tarpeen tullen esityslistaa. Siitä huolimatta kukaan ei ole ryhtynyt toimenpiteisiin. En ole kuullut niidenkään kollegoiden, jotka nyt valittavat, ryhtyneen toimenpiteisiin tilanteen muuttamiseksi. Tämä menettely, päätösvaltaisuuden toteamispyynnön esittäminen, tulee jatkumaan, ei ainoastaan tänään, vaan jokaisena perjantaina Strasbourgin täysistuntojen aikana, siihen asti kunnes olemme saavuttaneet päämäärämme. Se on joko täysi istuntosali täällä, sillä kun jäsen Bourlanges puhuu parlamentin huonosta maineesta, niin tosissaan huonoa on se, että jäsenet allekirjoittavat täällä läsnäololistan ja poistuvat sen jälkeen tekemättä työtään. Minäkin olen perehtynyt asiaan, ja joskaan en nyt halua mainita nimiä, niin tulevaisuudessa voimme sen kyllä tehdä. Me esitämme tänään jokaisen äänestyksen kohdalla päätösvaltaisuuden toteamispyynnön, mikä herättää ärtymystä. Mielestäni on sen tähden järkevintä, että lykkäätte pitemmittä puheitta kaikki täksi päiväksi suunnitellut äänestykset, silloin meidän ei tarvitse jatkaa näin, vaan voimme sen sijaan jatkaa keskustelua ja esittää tärkeitä kysymyksiä komission jäsenelle.

Puhemies
Jäsen Van der Laan, ymmärtääkseni esitätte päätösvaltaisuuden toteamispyynnön. Työjärjestyksen mukaan siitä on äänestettävä. On katsottava, löytyykö 32 parlamentin jäsentä kannattamaan pyyntöänne.
(Yli 32 jäsentä nousi kannattaakseen pyyntöä.) (Puhemies totesi, ettei parlamentti ole päätösvaltainen.)

Poos
Arvoisa puhemies, olkoonpa tässä kysymys spontaanista tai pitkään valmistellusta toimesta, joka tapauksessa kysymys on Strasbourgin vastaisten lobbareiden järjestämästä sabotaasista.

Minäkin olen nähnyt virkatoverien lähtevän salista laskennan aikana. Tämä ei ehkä ole työjärjestyksen vastaista, mutta se on vastoin reilun pelin henkeä ja vastoin parlamentin hyvää hallintoa.
(Suosionosoituksia)

Frahm
Olen yksinkertaisesti erittäin väsynyt siihen, että minua haukutaan siitä, että en huolehdi töistäni, koska kyllä minä osallistun tähän toimintaan. Jos haluamme, että tämä parlamentti otetaan edes jollain tavalla vakavasti Euroopassa - minkä kanssa on hieman niin ja näin, koska edellisissä Euroopan parlamenttivaaleissa äänestysprosentti oli vain 50 - sen on itse otettava itsensä vakavasti, ja me emme ota itseämme vakavasti, jos käsittelemme asioita silloin, kun ihmisiä ei ole paikalla. Näin ei työskennellä silloin, kun ollaan tosissaan. Jos parlamentti työskentelee perjantaisin, ihmisten on oltava läsnä. Haluamme pelkästään kuulla, noudattaako parlamentti omia sääntöjään. Sitä ei voi mitenkään kutsua kevytmieliseksi.

Speroni
Arvoisa puhemies, toiminta ei ole yhdenmukaista työjärjestyksen kanssa, eli ne, jotka ovat toimineet samoin kuin minä, saavat vastata teostaan ja ottaa siitä poliittisen vastuun. Minusta on kuitenkin väärin kritisoida niitä, jotka käyttävät sellaista välinettä, josta on äänestetty demokraattisesti, kuten työjärjestystä, sellaisten tarkoitusperien saavuttamiseksi, joita ei ehkä voida hyväksyä, mutta jotka kuitenkin sisältyvät niihin sääntöihin, jotka me itse olemme itsellemme laatineet. Jos säännöt olisivat erilaisia, olisimme toimineet toisin. Mietin pikemminkin, miten ihmeessä monet kollegat äänestivät sen puolesta, että perjantai olisi Strasbourgissa työpäivä, kun he sitten eivät ole itse paikalla. Ehkä olisi ollut parempi ja asianmukaisempaa äänestää perjantaityöskentelyä vastaan; se, että äänestää yhdellä tavalla ja käyttäytyy sitten toisin, on minusta toden totta toimielintämme kohtaan kaikkein sopimattomin tapa toimia.

Fernández Martín
Arvoisa puhemies, minun on sanottava teille puheenvuorosta, jonka jäsen Medina Ortega piti pari minuuttia sitten ja johon vastasitte sanomalla, että jäsen Medina Ortegan tulkinta ei pitänyt paikkaansa, että teidänkään vastauksenne ei pitänyt paikkaansa.
Älkää pyytäkö minua ilmiantamaan kollegojani, mutta vakuutan teille, että muutamat niistä 32 jäsenestä, jotka äänestivät päätösvaltaisuuden toteamispyynnön puolesta, eivät enää ole täällä.
Niinpä muutamat näistä 32 jäsenestä rikkoivat työjärjestystä.
  
Thyssenin laatima talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietintö (A5-0077/2000) vertikaalisia rajoituksia koskevista suuntaviivoista [C5-0009/2000 - 2000/2003(COS)]

Van Hulten
Arvoisa puhemies, ymmärtänette, että aion taas esittää päätösvaltaisuuden toteamispyynnön, mutta nähdäkseni on ilmeistä, ettei jäseniä ole riittävästi läsnä. Sen tähden haluaisin ehdottaa, että kaikki vielä esityslistalla olevat äänestykset siirretään seuraavaan istuntoon ja ryhdytään sitten keskusteluun neuvoston kanssa.

Puhemies
Se ei käy päinsä. Voitte pyytää päätösvaltaisuuden toteamista, mutta äänestys on esityslistalla. Pyydättekö päätösvaltaisuuden toteamista?
(Yli 32 jäsentä nousi ylös kannattaakseen pyyntöä.) (Puhemies totesi, ettei parlamentti ole päätösvaltainen.)

Mayer, Hans-Peter
Arvoisa puhemies, kaksi työjärjestystä koskevaa asiaa: ensimmäinen on se, että pyydän teitä, puhemiehistöä, katsomaan ei vain vasemmalle vaan kerrankin suopeasti myös oikealle nähdäksenne, kun joku pyytää täällä puheenvuoroa.
Toinen asia on vetoomus kollegoille. Kohdassa, joka on esityslistalla - yölennot - meillä on nyt mahdollisuus toimittaa nimenhuutoäänestys. Jos te haluatte sitä - ja pidän sitä erittäin järkevänä - meidän pitäisi toimittaa tämä äänestys.

Puhemies
Jäsen Mayer, voin vakuuttaa teille seuraavaa. Salia eivät tarkkaile ainoastaan puhemiehen silmät. Minua auttavat siinä tehtävässä myös täällä pöydän takana istuvat virkailijat. Meiltä ei jää yksikään nurkka salissa huomiotta. Mielestäni olenkin huolehtinut tehtävästäni asiaan kuuluvalla tavalla.
Mitä yölentoihin tulee, ne ovat pian käsittelyvuorossa. Sitten näemme, kuinka tämä esityslistan kohta etenee.
Puheenvuoro on jäsen Fleschillä.

Flesch
Arvoisa puhemies, olen kiitollinen erittäin hyvälle ystävälleni jäsen van der Laanille, joka ilmaisi viimeisessä kannanotossaan, että hän ystävineen aikoo toistaa tämän tempun jokaisena perjantaiaamuna Strasbourgin täysistunnon aikana. Olen kiitollinen hänelle siitä, että hän näin selvästi kertoi tempun tarkoituksen, ja yhdyn siihen, mitä kollegani Jacques Poos juuri sanoi.
Arvoisa puhemies, haluaisin kuitenkin ilmaista pahoitteluni siitä, että tässä salissa ei tänä aamuna ole kollegoja, joiden uskoin arvostavan ainakin yhtä paljon kuin minä Strasbourgin kaupungin intressejä.

Morillon
Arvoisa puhemies, haluaisin vain kysyä kaikilta niiltä, jotka nousivat ylös pyytämään tätä päätösvaltaisuuden toteamista, mitä mieltä he ovat siitä, että heidän toimintansa vuoksi emme voi äänestää Etiopialle tarkoitetusta hätäavusta. Rehellisesti sanoen uskon, että meidän olisi kerrottava lehdistölle, mitä ajattelemme tämäntyyppisestä toiminnasta.

Puhemies
Siihen on jokaisella ilman muuta oikeus.

Tiedotus ja viestintä
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Euroopan liberaali- ja demokraattipuolueen ryhmän puolesta komissiolle esitetty suullinen kysymys EU:n tiedotus- ja viestintästrategiasta (B5-0008/2000).

Andreasen
Arvoisa puhemies, unioni on suurten tehtävien edessä, ja sen jatkokehitys riippuu hyvin paljon siitä, mitä teemme tässä ja nyt. Laajentuminen Itä- ja Keski-Euroopan valtioihin on yhteisön historian suurin haaste, ja jos emme nyt ota asiaa tosissamme, paljon on vaakalaudalla. On erittäin tärkeää, että unionin kansalaisille - ja ehdokasvaltioiden kansalaisille - selvitetään, mitä unioni edustaa. Sen vuoksi tiedotusta ja viestintää koskevan strategian on oltava esityslistamme kärkipäässä. Odotan erittäin kiinnostuneena vastaustanne, komission jäsen Reding, koska tiedän, että tekin olette kiinnostunut tiedotuksesta. Olemme kumpikin kiinnostuneita samasta asiasta, koska olemme molemmat ammatiltamme journalisteja. Uskon myös, että olemme yhtä kiinnostuneita siitä, että unionin viestintä- ja tiedotustoiminnat hoidetaan mahdollisimman lähellä kansalaisia ja siitä, että suhteutamme politiikan tavoitteet niin, että eri yhteiskuntaryhmät saavat sitä tietoa, joka heille parhaiten sopii.
Avainsanoja ovat koordinointi, myös komission ja parlamentin välisen tiedotuksen osalta, hajauttaminen ja tavoitehakuisuus sekä saatavissa olevan tietotekniikan paras mahdollinen hyödyntäminen. Saapa nähdä, miten komissio käy käsiksi tehtävään. Oletan, että mukaan otetaan komission edustustot suurissa Euroopan kaupungeissa, että niille annetaan tehtäviä ja vastuuta ja varoja, jotta ne voivat saada yhteyden tavallisiin kansalaisiin ja jakaa heille tietoa. Asiantuntijoiden, viranomaisten ja EU:sta todella kiinnostuneiden henkilöiden pitää saada tietoja helposti, ja minun on myönnettävä, että suhtaudun hieman epäillen Brysselissä sijaitsevaan "toimielinten yhteiseen" kirjastoon tai vastaaviin keskitettyihin toimiin. Mielestäni olisi parempi, jos komission Kööpenhaminan edustusto olisi hieman avoimempi. Komission paikalliset edustustot yhteistyössä parlamentin paikallisten tiedotustoimistojen kanssa kohtaavat tavallisen kansalaisen, toisin sanoen sen ihmisen, joka on jatkuvasti sitä mieltä, että Bryssel on niin uskomattoman kaukana. Hänen on ymmärrettävä, että Bryssel tarkoittaa meitä kaikkia, kuten komission puheenjohtaja Prodi on asian ilmaissut. Tehtävä on hyvin vaikea, koska käsittääkseni kansalaisten ja toimielinten välinen kuilu on syvä, eivätkä unionin edessä olevat haasteet tee tehtävästä yhtään helpompaa. Laajentuminen, komission kunnianhimoinen viisivuotissuunnitelma, komission uudistussuunnitelmat, hallitustenvälinen konferenssi - näihin asioihin liittyy paljon tiedotettavaa, ja mielestäni nyt on kiire. Uskon, että te, komission jäsen Reding, olette kanssani samaa mieltä monista näkökohdista.

Reding
. (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää jäsen Andreasenia tämän kysymyksen esittämisestä, koska näin saan tilaisuuden kertoa teille, missä määrin yhdyn näihin näkemyksiin. Olen sitä paitsi korostanut tätä seikkaa, kun viimeksi olin parlamentin kuultavana viime syyskuussa. On totta, että kansalaisten ja Euroopan välillä on todellakin kuilu. On totta, että me kaikki, ei ainoastaan komissio vaan myös parlamentti ja jäsenvaltiot, olemme tehneet paljon virheitä aikaisemmassa tiedotuspolitiikassamme. Meidän kaikkien on, eikä vain komission, vaan komission yhteisymmärryksessä jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa, pohdittava asiaa perusteellisesti ja luotava uudenlaista tiedotuspolitiikkaa.
Lisäksi sanon hyvin selvästi, että olen pannut merkille olemassa olevat ongelmat. Minun on sanottava teille myös, että on olemassa asioita, jotka toimivat hyvin. Kaikki ei ole negatiivista. Esimerkkinä mainittakoon juuri käynnistetty Suora linja Eurooppaan -ohjelma (Europe direct), joka tulee avaamaan Eurooppa-tietoa hakevalle kansalaiselle oven tietoon. Jäsenvaltioissa on infopisteitä ja palvelutoimistoja, jotka yleisesti ottaen toimivat varsin hyvin. Myönnän sen ja yhdyn arvoisaan parlamentin jäseneen siinä, että voisimme parantaa tätä toimintaa ja aionkin paneutua tarkemmin tähän asiaan.
Arvoisa parlamentin jäsen puhui myös uudesta tekniikasta. On selvää, että uuden tiedotuspolitiikan on hyödynnettävä parhaalla mahdollisella tavalla niitä tiedotus- ja viestintäkeinoja, joita tämä uusi tekniikka asettaa käyttöömme.
Yksi aikaisemman tiedotuspolitiikkamme suurista virheistä oli mielestäni siinä, että useasti oli kysymys ylhäältä alas suunnatusta tiedotuksesta, jota mielestäni aivan syyttä pidettiin propagandana. Meidän on huomioitava tämä. Meidän on otettava huomioon yleisön sielunelämä siten, että syntyy vuoropuhelua. Lisäksi kiinnitän huomionne siihen seikkaan, että kollegani Michel Barnier ja minä itse olemme käynnistäneet vuoropuhelun hallitustenvälisestä konferenssista. Sen tulisi tapahtua tämän uuden lähestymistavan hengessä, eli sen pitäisi kohdistua yleisöön, nuoriin, mielipidejohtajiin, heidän kanssaan on keskusteltava, komission on mentävä paikallisten, alueellisten ja kansallisten päättäjien luo ja keskusteltava heidän kanssaan eikä pitämään suuria puheita ja tehtävä sitten johtopäätöksiä siitä, mitä yleisesti odotetaan. Luonnollisesti luotan tässä kansalaisten tiedottamisessa paljolti parlamentin apuun, parlamenttihan on lähimpänä kansalaisia. Jos kaikki Euroopan parlamentin jäsenet toteuttavat huolellisesti kansalaisille suunnatun tiedotustyön, autan heitä tässä tehtävässä niin paljon kuin mahdollista. Näin voimme muuttaa ajatustapoja.
Olemme aloittaneet uudelleen työskentelyn toimielinten välisessä "tiedotustyöryhmässä", johon parlamentti on integroitunut erinomaisesti. Tämän kolmikantatyön johon osallistuvat jäsenvaltiot, Euroopan parlamentti ja komissio tavoitteita noudattaen aion esittää teille lyhyesti tiedonannon, johon sisältyy uusi lähestymistapa, jonka esittelen ensiksi komissiolle ennen kesää ja sen jälkeen teille keskustelua varten. En voi nyt puhua enempää tästä konkreettisesta ehdotuksesta, koska sen valmistelu on vielä kesken, mutta voin vakuuttaa teille, että hajauttaminen, toissijaisuus, läheisyys, Euroopan toimielinten ja kansallisten hallitusten yhteisvastuu sekä kansalaisyhteisön suurempi osallistuminen muodostavat tämän uuden lähestymistavan pääpilarit.
Mielestäni meidän kaikkien on selvennettävä roolejamme. On selvää, että parlamentin rooli eroaa komission roolista. Olen syvästi vakuuttunut siitä, että parlamentin on jatkettava erityistehtäväänsä. Tämän tiedotuksen alalla tapahtuvan yhteistyön on tapahduttava jokaisen toimielimen erityisen toimialan puitteissa. Yhteistyö on mahdollista ilman, että yksittäiset toimijat menettävät identiteettiään, mutta meidän kaikkien on ponnisteltava samaan suuntaan ja tiedostettava, että mitä lähempänä olemme kansalaisia, sitä suuremmat mahdollisuudet meillä on tulla ymmärretyksi, olla uskottavia ja tehokkaita.
Tämän toteuttamiseksi meidän on vakavasti harkittava miten organisoidumme, millaisia keinoja ja menettelytapoja valitsemme, miten toimimme eri tasoilla eli kansallisella, toimielinten tasolla ja alueellisesti, ja mikä on kolmen toimielimen välinen tehtävänjako. Meidän on myös kyseenalaistettava omaa toimintaamme selvästi ja estoitta ja tutkittava yhdessä, miten voimme välttää aikaisemmat virheet.
Arvoisa puhemies, tämän halusin sanoa näin aluksi. On selvää, että tänään keskustelu alkaa mutta ei lopu, koska pikapuoliin julkaistaan uudesta tiedotuspolitiikasta tiedonanto, josta keskustellaan perusteellisesti teidän kanssanne.

Perry
Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää komission jäsen Redingiä hänen jäsen Andreasenille antamastaan vastauksesta. Komission jäsen Reding on asialleen perusteellisesti omistautunut komission jäsen. Hänellä on hyvin vaativa tehtävä, mutta olen varma, että hän saa Euroopan parlamentilta täyden tuen, jonka hän myöntääkin tarvitsevansa.
Annan täyden tukeni esitykselle keskittyä EU:n tiedotusvajeeseen. Tiedotusvaje on itse asiassa paljon vakavampaa kuin demokratiavaje, josta me usein puhumme. Tiedotusvaje ja demokratiavaje ovat tavallaan osa samaa ongelmaa.
Lähimenneisyydessä meillä on ollut käsiteltävänä Oostlanderin mietintö vuonna 1993 ja kuuluisa Pexin mietintö vuonna 1998. Niissä analysoitiin tätä ongelmaa ja ehdotettiin parannuksia, mutta tuloksia on saavutettu valitettavan vähän. Toivotan onnea komission jäsen Redingille, että hän pääsisi eteenpäin tämän ongelman ratkaisemisessa.
Tällä viikolla sain vieraakseni ryhmän Winchester Probus Clubista. He ovat pääasiassa eläkeläisiä ja yleisesti ottaen hyvin tietoisia maailman tapahtumista. Kuitenkin se, mitä he tietävät EU:n tavoitteista, voitaisiin kirjoittaa yhden euron seteliin. Ennen kuin kukaan sanoo minulle, että euroseteleitä ei ole olemassa, sanon, että sillä ei ole mitään merkitystä: he eivät voisi kirjoittaa mitään.
Kun puhun brittiryhmille, aloitan usein kysymällä ihmisiltä, haluavatko he kuulua Euroopan unioniin. Tällä viikolla sain välittömästi kielteisen vastauksen. Viisi tai kuusi vuotta sitten he olisivat vastanneet myönteisesti, mutta he eivät halua, että heidän asioihinsa puututaan liikaa. Tämä tilanne pahenee koko ajan. Tiedän, että tämä ongelma koskee erityisesti Yhdistynyttä kuningaskuntaa, mutta ei ainoastaan Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Tilanne pahenee jatkuvasti koko Euroopassa. Meidän ei tarvitse kuin katsoa Euroopan parlamentin vaalien äänestysprosenttia huomataksemme sen.
Miksi tilanne on tällainen? Miksi ihmiset eivät ole innostuneita EU:sta? Ensiksikin meidän pitää muistaa, että maailman parhaallakaan mainonnalla ei myydä kehnoa tuotetta. Vaikka myytävänä olisi ensiluokkainen tuote, sitä ei onnistuta myymään, jos sitä ei markkinoida kunnolla. Meidän pitää ensin varmistaa, että tuote on hyvä ja sen jälkeen varmistaa, että markkinoimme sitä tehokkaasti. Pelkään pahoin, että nyt emme tee kumpaakaan.
Sitten kun historiankirjoja kirjoitetaan, EU:n luomista täytyy ilman muuta pitää 1900-luvun suurimpana saavutuksena. Se on tuonut rauhaa ja vaurautta puolelle maanosan väestöstä puolen vuosisadan ajan. Nyt maanosan toinen puoli jonottaa liittymistä EU:hun, ja kuitenkin minun äänestäjäni haluavat EU:sta pois.
En ole markkinoinnin asiantuntija. Tiedän, että yksinkertaisia ratkaisuja ei ole, ja tiedän varsin hyvin, että propagandalehtisten lisääminen ei ole vastaus. Haluaisin ehdottaa muutamia mahdollisuuksia. Mitä tapahtui komission puheenjohtaja Prodin ehdotukselle nopean toiminnan yksiköstä? Jos sellainen on olemassa, se ei vaikuta olevan kovin tehokas. Jos yksikkö antaa vastauksia, saisinko ehdottaa, että se lähettäisi vastauksensa sähköpostitse myös parlamentin jäsenille, jotta me voimme käyttää tietoja, ja saisinko ehdottaa sitä, ettei niitä lähetetä ainoastaan lehdistölle, joka usein jättää tiedot mappi Ö:hön, eikä käytä niitä.
Komission jäsen oli aivan oikeassa sanoessaan, että uusi teknologia on hyvä asia. Meidän pitää hyödyntää sitä enemmän ja paremmin. Meidän pitää varmistaa, että Internet-sivujemme osoite tunnetaan. Voisimme ehkä käyttää hiukan Sokrates-ohjelman varoista ja antaa jokaiselle Euroopan opiskelijalle hiirimaton, josta he voivat nähdä Euroopan parlamentin Internet-sivujen osoitteen.
Nyt, kun meillä on yletön määrä televisiokanavia ja digitaalitelevisio, olemmeko päässeet eteenpäin parlamentin televisiokanavan luomisessa? Voin katsella televisiosta USA:n senaatin kaikkia päätöksentekovaiheita, mutta en Euroopan parlamenttia. Meidän pitää korostaa hyviä uutisia, kun autamme kansalaisia. Meillä on vetoomusvaliokunta, joka käsittelee tuhat vetoomusta vuodessa. Milloin komission tai parlamentin tiedotusosastot osallistuivat viimeksi tuon valiokunnan kokoukseen? Milloin ne viimeksi julkaisivat mitään niistä hyvistä uutisista, jotka saadaan tuolta valiokunnalta?
Lopuksi minun pitää tuoda esille Strasbourgia koskeva parlamentin ongelma. Minulla ei ole mitään Strasbourgia vastaan, eikä minulla todellakaan ole mitään Ranskaa vastaan. Tiedän, että Strasbourg oli meidän maanosamme rauhan ja yhtenäisyyden symboli, mutta se oli 1900-luvun symboli. Pelkään pahoin, että 2000-luvulla se on tuhlauksen ja tehottomuuden symboli. Pyydän parlamenttia, komissiota ja ministerineuvostoa keskittymään tähän ongelmaan.

Gasòliba i Böhm
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan ensiksikin kiittää teitä kiinnostuksestanne Euroopan unionin tiedotustoimintaa kohtaan. Olemme olleet tietoisia siitä jo monta vuotta ja tiedämme, että olette sitoutunut paitsi niin sanottuun Eurooppa-aatteeseen myös siihen, että Eurooppa-aate todellakin tavoittaa kansalaiset. Olette aina poliittisessa toiminnassanne muistanut erityisesti kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ryhmiä: nuoria, ikääntyneitä ihmisiä, työntekijöitä, ja olette kiinnittänyt erityistä huomiota tiedotusvälineisiin.
Tuemme meille selvittämiänne yleisiä suuntaviivoja, jotka täsmennetään esittämässänne asiakirjassa, joka Euroopan komission on määrä hyväksyä ensi kesäkuussa.
Mainitsitte kaksi näkökohtaa, joita haluaisin painottaa: alueellista ulottuvuutta ja tehokkuutta.
Tiedotuspolitiikan päämääränä on tavoittaa kansalaiset. Jotta tavoittaisimme hyvin kansalaiset, on tärkeää ottaa huomioon alueellinen ulottuvuus, sillä se on niitä aloja, joilla yhteiskunnan tärkeinä pitämät asiat ja ongelmat ovat kaikkein lähimpänä. Jotta kansalaiset näin ollen ymmärtäisivät, mitä Euroopan rakentaminen tarkoittaa, ja osallistuisivat siihen eivätkä pitäisi sitä poliitikoille ja teknokraateille tarkoitettuna ylärakenteena, on välttämätöntä tiedottaa asioista alueellisten elinten tasolla ja yhteistyössä niiden kanssa.
Tämä liittyy myös tehokkuuteen. Kehotan teitä tiedotuspolitiikkaan tekemissänne muutoksissa ottamaan huomioon joidenkin jäsenvaltioiden kokemukset. Esimerkiksi euroa koskevassa kampanjassa Euroopan komissio ja erään jäsenvaltion hallitus tekivät aikanaan sopimuksen. Kyseinen hallitus päätti antaa euroa koskevan tiedotuskampanjan erään hyvin merkittävän mainostoimiston tehtäväksi. Tämä mainostoimisto laati erittäin kauniita mainoksia ja jakoi satojatuhansia esitteitä. Tällä tavalla ei kuitenkaan saavuteta kansalaisia, eikä se ole tehokasta. Hallitus voi kenties olla tyytyväinen, jos se järjestää joskus suuren ryhmäkeskustelun ja kulloinenkin ministeri esiintyy televisiokameroille ja pääsee sanomalehtiin, mutta tällä tavalla ei saavuteta kansalaisia. Näin ollen on tärkeää varmistaa mahdollisimman suuri hajauttaminen.

MacCormick
Arvoisa puhemies, parlamentin Skotlantia edustavat jäsenet olivat hyvin kiitollisia siitä, että parlamentti päätti tänä vuonna tehdä Edinburghin tiedotustoimistosta pysyvän. Komissiolla on ollut siellä jo pitkään oma toimistonsa. Komission jäsen puhui siitä, että kansalliset alueet samoin kuin valtiot ovat tärkeitä komission tiedotuspolitiikalle.
Olen pahoillani joutuessani sanomaan, että tällä viikolla kerrottiin sanomalehti The Scotsmanin sulkevan Brysselin toimituksensa ja lakkauttavan Euroopan kirjeenvaihtajan toimen. On kuulunut huhuja siitä, että BBC Scotland on aikeissa siirtää erikoiskirjeenvaihtajansa pois Brysselistä. Se olisi katastrofi. Ei yksinomaan komission ja parlamentin pidä miettiä rooliaan vaan myös eri jäsenvaltioiden tiedotusvälineiden pitää vakavasti tarkastella ongelmaa, joka koskee niiden asianmukaista kansalaisille tiedottamista Euroopan unionia koskevista asioista.
Saanen kertoa eräästä toisesta ikävästä tapauksesta, jolla on merkitystä tiedotusta ja viestintää koskevassa kysymyksessä. Haluan kuitenkin jälleen kerran kiinnittää huomion italian kielen opettajiin. Uudet käänteet tässä tapauksessa ovat osoittaneet, että komission tiedotusta ja viestintää koskevan avoimuuden laatu jättää paljon toivomisen varaa tämän kaltaisessa asiassa. On olennaisen tärkeää, että näissä menettelyissä komissio tiedottaa täydellisesti asianosaisille, mutta käytännössä tuon ihanteen noudattaminen unohtuu. Tällä viikolla on saatu joitakin sellaisia tietoja, että aikaisempi komissio johti asianosaisia aktiivisesti harhaan tämän kaltaisissa tapauksissa.
Nykyisen parlamentin toimikauden aikana olen saanut lukuisia vakuutuksia siitä, että komissio tukee vakavissaan opettajien yhteisön oikeuteen kuuluvia oikeuksia kaikissa syrjinnän vastaisissa kysymyksissä. Tähän asiaan pitää todellakin suhtautua vakavasti. Kyse on avoimuudesta, valmiudesta viestittää käynnissä olevista tapahtumista ja siitä, että ihmisille tiedotetaan, miten vakavasti me suhtaudumme yhteisön oikeuteen kuuluviin oikeuksiin ja miten vakavasti suhtaudumme tarpeeseen osoittaa kansalaisillemme ja yleisöllemme niiden asioiden tärkeys, joita täällä saada aikaan.
Olen iloinen siitä, että komissio ja parlamentti ovat lisänneet tiedon saatavuutta Skotlannissa, ja toivon, että meidän omat tiedotusvälineemme tekevät samoin.

Seppänen
Arvoisa puhemies, tiedottaminen ja propaganda on erotettava toisistaan. Tiedottamisen Prodin johtama komissio on aloittanut huonosti. Olen kuullut, että viime syksynä se on antanut määräyksen kansallisille komission toimistoille keskittyä poliittiseen tiedottamiseen aikaisemman kansalaistiedottamisen sijasta. Tämä merkitsee tiedottamista ja propagandaa ylhäältä alaspäin. Tämä merkitsee nimenomaan propagandan levittämistä - ei tiedon.
Komissio on aloittanut huonosti tiedottamisen tärkeimmällä toimialueella, julkisuuden alalla. Komissio on antanut julkisuusdirektiivistä luonnoksen, joka on yleisen mittapuun mukaan kestämätön, enemmän salaileva kuin julkisuutta lisäävä. Tämä on komission informaatiopoliittinen linja siltä osin kuin kysymyksessä on julkisuus. Julkisuus on aivan yhtä tärkeä asia kuin tiedottaminen. Se tarjoaa kansalaisille ja tiedotusvälineille mahdollisuuden päästä itse asiakirjoihin käsiksi ja tehdä omia johtopäätöksiä sen sijaan, että ollaan riippuvaisia komission tekemistä johtopäätöksistä. Tämä ristiriita virallisten asiakirjojen ja johtopäätösten välillä on hyvin ilmeinen. Asiakirjoihin on kirjattu, että Euroopan unionin kriisinhallintajoukot eivät ole euroarmeija, mutta komission puheenjohtaja Prodi sanoo, että kutsuttakoon sitä vaikka Margaretiksi tai Mary Anneksi, kyseessä on euroarmeija. Tällaisessa tiedotusilmapiirissä on tärkeää päästä itse käsiksi asiakirjoihin ja tehdä omia johtopäätöksiä, koska asiakirjatkaan eivät aina kerro sitä, mistä on kyse.
Myös parlamentin tiedotustoimintaa pitää arvostella. Parlamentilla on omia tiedotustoimistoja, mutta Suomen tiedotustoimistolla ei ole kuulemma rahaa ostaa EU:n perussopimuksia, niin että jäsenet voisivat tutustua perussopimuksiin parlamentin toimistossa. Siellä on yksi Internet-yhteys. Näiltä osin voidaan vetää johtopäätös, että parlamentin oman tiedotustoimiston virkamiehet eivät tiedä, mitä parlamentissa tapahtuu, vaikka parlamentilla on erinomaiset Internet-yhteydet. Kyseessä on mitä suurimmassa määrin propagandasota, jota täällä käydään, ja monessa mielessä se on myös propagandan sisällissota.

Karas
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät parlamentin jäsenet, haluaisin viitata ensiksi vielä kerran siihen, että komission jäsen Reding on ilmoittanut dramaattisesta muutoksesta EU:n tiedotusstrategiassa ja tehnyt siten selväksi, että aiemmassa strategiassa on tehty virheitä ja että nyt on ryhdyttävä uusiin ponnisteluihin ja että meidän on tehtävä tästä alueesta painopistealue. Me kiitämme teitä siitä.
Toiseksi haluaisin viitata siihen, että myös meidän on kysyttävä itseltämme, edustiko tämänaamuinen äänestysten estämistä koskeva aloite parlamentin kannalta myönteistä tiedotus- ja viestintästrategiaa sekä ulospäin että parlamentin sisällä, kyllä vai ei. Minun mielestäni ei! Ne kotitehtävät, jotka meidän on tehtävä, meidän on tehtävä itse emmekä me saa sekoittaa tiedotusta ja viestintää omaan profiloitumiseen työmme yhteydessä. Kyse on yhteisön profiloitumisesta eikä parlamentin profiloitumisesta. Tässä yhteydessä meidän kaikkien pitäisi myös asettaa tavoitteeksi sen ymmärtäminen, että yksi poliittisten puolueiden ja toimielinten ongelmien syistä on viestintä- ja tiedotusongelma.
Me - ja sanon tämän hyvin selvästi - Euroopan unionin toimielimet, Euroopan parlamentti ja sen jäsenet, emme voi välittää yksin Eurooppaa koskevaa tietoa. Ilman jäsenvaltioiden tukea, ilman virallisten edustajien tukea kunta-, osavaltio- ja liittovaltiotasolla sekä ilman kaikkien toimielinten tukea me emme pääse suoraan kansalaisten luo, sillä me olemme joko täällä tekemässä työtämme tai viestintä- ja tiedotusprosesseissa kansalaistemme luona. Me emme saa aikaan näitä molempia yhdessä Maastrichtin ja Amsterdamin sopimusten hengessä!
Arvoisa komission jäsen, odotan teiltä yleissuunnitelmaa, aikataulua ja konkreettisia toteuttamistoimia. Tähän toteuttamiseen pitäisi nivoa mukaan viralliset edustajat sekä kaikki EU:lta rahaa saavat henkilöt ja instituutiot. Meidän on tehostetusti nivottava mukaan vierailijaryhmät ja myös ne kaksi toimialaa, jotka kuuluvat uskoakseni teidän vastuualueeseenne, nimittäin koulut ja nuoriso, ja yhteisön toimielinten viroissa toimiva henkilökunta on varustettava sen mukaisesti. Olkaa hyvä ja esittäkää meille konkreettinen toimintasuunnitelma ja aikataulu.

Reding
. (FR) Kiitos, arvoisa puhemies, haluaisin sydämellisesti kiittää niitä parlamentin jäseniä, jotka ilmeisesti kannattavat toimintaamme ja ovat valmiit seuraamaan uuden, uudistushenkisen politiikan osoittamaa tietä. Tältä ainakin näyttää arvoisien parlamentin jäsenten lausumien perusteella.
Saanen ensin vastata jäsen Perrylle. Hän sanoi, että tilanne pahenee koko ajan. Se on hyvin kielteinen tapa nähdä asioita. Ehkä arvoisa jäsen on oikeassa. Toivon vain, että tilanne ei pahene kaikkialla, se olisi kamala asia. Mutta mikäli tilanne pahenee kaikkialla, meidän pitää suhtautua siihen hyvin vakavasti. Emme voi vain todeta, että tilanne huononee tekemättä sitten asialle mitään. Meidän pitää toimia.
Uudesta toimeen pantavasta tiedotusohjelmasta, joka yhdistää kaikki osapuolet alueellisella ja kansallisella tasolla on paljon hyötyä tulevalle tiedotuspolitiikalle.
Jäsen Perry toi esille kolme erityisseikkaa. Ensiksikin useampien pitäisi tuntea Internet-sivujen osoite. Olen tietoinen tästä ongelmasta. 3. huhtikuuta me esitimme aloitteen nimeltä Suora linja Eurooppaan (Europe direct), joka tarjoaa kansalaisille helpomman pääsyn EU-tietoon. Me aiomme levittää tietoa tästä sivustosta kouluille ja paikallisille viranomaisille.
Komissio ei vastustaisi parlamentin TV-kanavaa, mikäli parlamentti ehdottaisi sellaista toimintaa. Jätän tämän aloitteen kuitenkin parlamentille.
Vetoomusvaliokunnan ja sitä koskevien asioiden tiedottamisen osalta, viimeksi sellaista toteutettiin minun toimiessani tuon valiokunnan puheenjohtajana. Pidän asiaa hyvin tärkeänä. Tässä istuntosalissa on läsnä henkilöitä, jotka toimivat minun kanssani tuossa valiokunnassa joitakin vuosia sitten. Juuri tuo valiokunta huolehtii eniten kansalaisten Euroopasta. Mikäli parlamentti päättää ryhtyä kansalaisia koskeviin toimiin vetoomusvaliokunnan kautta, voitte olla varmoja siitä, että komissio tukee kyseisiä toimia.
(FR) Jäsen Gasòliba i Böhm samoin kuin jäsen MacCormick puhui varsin tärkeästä ongelmasta, joka koskee sitä, että tiedotuksen keskittäminen ei ole mahdollista, koska silloin se ei ole toimivaa. Jos tiedotus tapahtuu pelkästään Brysselistä tai Strasbourgista käsin, se ei pysty saavuttamaan yleisöä. Olen ehdottoman vakuuttunut siitä, että jos haluamme lähentää kansalaisten Eurooppaa ja Euroopan kansalaisia, tiedotuspolitiikalla on oltava alueellinen ulottuvuus, sen kaikilla tasoilla, euroalue mukaan luettuna. Itse asiassa euroa ei voida markkinoida televisio-ohjelman välityksellä. Televisio on tärkeä väline, sitä ei pidä unohtaa, mutta on ehdottoman tärkeää huolehtia etenkin perustason tiedottamisesta, mennä ihmisten luo, keskustella heidän kanssaan. Eri jäsenvaltioissa, maakunnissa, kylissä, pikkukaupungeissa on käytettävissä lukuisia palvelupisteitä, jotka voivat näytellä huomattavaa osaa. Mielestäni ainoastaan mainostoimistojohtoinen eikä siis kansalaisiin perustuva politiikka eli sellainen kampanja, jota ei toteuteta kentällä yhteisymmärryksessä suoraan asianomaisten kansalaisten kanssa, olisi virheellistä politiikkaa. Olen aivan samaa mieltä jäsen Gasòliba i Böhmin kanssa, kun hän sanoo, että tämän alueellisen ulottuvuuden on oltava osa tiedotuspolitiikkaamme, ja tulenkin valvomaan, että näin tapahtuu keskustellessani kansallisten poliittisten päättäjien kanssa.
(EN) Jatkan samoilla linjoilla ja sanon jäsen MacCormickille, että minusta olisi valitettavaa, jos skottilaiset tiedotusvälineet eivät enää raportoisi siitä, mitä Strasbourgissa tai Brysselissä tapahtuu. Me emme tietenkään voi puuttua tällaiseen asiaan. Se on tiedotusvälineiden yksityinen päätös. Kaikissa tapahtumissa on tärkeää, että kaikki osapuolet, myös Euroopan parlamentin jäsenet, puuttuvat tiedotusvälineiden toimintaan siten, että nämä parantaisivat raportointiaan Euroopasta. Joka kerta, kun tapaan toimittajia tai kustantajien järjestöjä, pyydän heitä raportoimaan kattavammin Euroopan poliittisista kysymyksistä.
Edinburghin tiedotustoimistoa ei suljeta, joten ainakin alueellinen politiikka jatkuu tuolla alueella.
(FR) Jäsen Seppänen sanoi, että suurelle yleisölle tarkoitettu tiedotus puuttuu ja että Prodin johtama komissio olisi keskittynyt liikaa poliittiseen propagandaan. Toivon arvoisan parlamentin jäsenen olevan väärässä ja toivon, että tämä käsitys tiedotuksesta ei ole vallitseva. Joka tapauksessa tiedonannossa, jota parhaillaan valmistelen, esittelen aivan erilaisen tien, vuoropuhelun tien, suoran kontaktin kansalaisten kanssa. Haluaisin vielä toistaa selvästi: kansalaisille tiedottaminen ei kuulu ainoastaan komission vastuulle. Olen vakuuttunut, että tämä tiedottaminen voi tapahtua ainoastaan tiiviissä yhteistyössä kolmen asianomaisen toimielimen kanssa. Mikäli näin ei tapahdu, epäonnistumme.
(DE) Kiitän jäsen Karasia siitä, että hän näki myönteisenä sen tavan, jolla me haluamme hoitaa jatkossa tiedotuspolitiikkaa. Olen erittäin pitkälti samaa mieltä hänen kanssaan siitä, että jokaisen on nähtävä omalla kohdallaan, mitä tehtiin väärin.
En tule varmasti puuttumaan parlamentin tiedotuspolitiikan ongelmiin. Parlamentaarikkojen on tehtävä se itse, mutta meidän kaikkien pitäisi harjoittaa yhdessä yhteisön profiloitumista.
Jäsen Karas sanoi aivan oikein, että me tarvitsemme jäsenvaltioita. Sehän on myös yksi uuden tiedotuspolitiikan painopistealueista, joita haluaisin esitellä jatkossa. Me emme tarvitse vain jäsenvaltioita vaan järjestöjä, alueellisia ja kansallisia poliitikkoja. Ilman heitä me emme voi ylipäätään saattaa tietojamme kansalaisten ulottuville. Tarvitaan siis maidemme ja alueidemme ihmisten ja instituutioiden välistä sopusointuista toimintaa. Tiedän, että se on helpommin sanottu kuin tehty. Jos sitä ei kuitenkaan panna edes alulle, mitään ei tapahdu. Toivon siis, että uuden tiedotuspolitiikan pohjalta, jonka haluaisin esitellä, korostetaan erittäin voimakkaasti tätä näkökulmaa, joka koskee kansalaisten osallistumista ja kansalaisten vastuuta Euroopasta.
(FR) Arvoisa puhemies, en voi tehdä vallankumousta yksin. On itsestään selvää, että tarvitsen paljon sotilaita, tarvitsen paljon avustajia, teitä kaikkia ja jokaista erikseen auttamaan minua tässä uudessa tiedotustoiminnassa siellä, missä te voitte vaikuttaa ja missä teillä on vastuuta. Tämä on yhteinen ponnistus, suuri haaste, ja tiedän voivani luottaa teihin.
(Suosionosoituksia)

Puhemies
Kiitos, arvoisa komission jäsen.
Kuulin nyt luultavasti ensimmäisen kerran parlamentin jäseniä nimitettävän sotilaiksi, mutta tunnemme tehtävämme täällä.
Keskustelu on päättynyt.
  

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, en päässyt esittämään työjärjestystä koskevaa puheenvuoroani aiemmin päätösvaltaisuuskysymystä koskeneessa kiihtyneessä keskustelussa. Jäsen MacCormick esitti eilen kysymyksen banaanialan yhteistä markkinajärjestelyä koskevan äänestyksen lykkäämisestä. Yhdyn kollega MacCormickin esittämään huoleen. Me pyysimme tätä lykkäystä, jotta pysymme parlamenttina neuvottelukumppanina WTO:n sisällä Yhdysvaltojen kanssa käytävässä viestintäprosessissa. Jos me olisimme äänestäneet työjärjestyksemme mukaisesti, me emme olisi olleet enää mukana parlamenttina. Siis juuri siitä, jäsen MacCormick - hän ei ole nyt enää läsnä - oli kyse. Haluaisin kuitenkin antaa tämän mielelläni tiedoksi pöytäkirjaa varten. Se liittyy nimittäin siihen, että meillä parlamenttina ei ole vielä yhteispäätösoikeutta maataloudessa, ja meidän oli valittava siksi tämä tie.

Puhemies
Panemme sen muistiin. Se merkitään pöytäkirjaan.
Jäsen Beysenillä on työjärjestystä koskeva puheenvuoro.

Beysen
Arvoisa puhemies, totean melko tyytyväisenä, että eräiden kollegojemme häiritsevä menettely työskentelymme estämiseksi on laantunut. Siihen on luultavasti syynä se, että he ovat todenneet, ettei heitä kannattamassa ole enää vähintään 32:ta edustajaa. Haluaisin vain sanoa, arvoisa puhemies, että täällä harjoitetaan omituista valikointimenettelyä, että täällä esitetään ohjelmanumeroita, ja kun numero on esitetty, poistutaan, ja niin peli on sitten pelattu. Tahdoin joka tapauksessa huomauttaa tämän, koska parlamenttia ei saa erehtyä luulemaan lastentarhaksi, ja sellaisin tuntein poistun kohta täältä istuntosalista.

Puhemies
Hyvät kollegat, tahtoisin mielelläni aloittaa keskustelun. Älkäämme ryhtykö kiistelemään. Minä kerron teille, mitä työjärjestyksessä sanotaan, ja niin selviämme hyvin asiasta.
Jäsen Van Hultenilla on puheenvuoro.

Van Hulten
Arvoisa puhemies, emme ole vielä lopettaneet toimiamme. Tahdon ainoastaan kumota väitteen, että pyrkimyksemme olisi työskentelyn häiritseminen. Pyrkimyksenämme on huolehtia siitä, että Euroopan parlamentti pystyy tulevan viiden vuoden aikana työskentelemään tehokkaammin ja antamaan itsestään uskottavamman kuvan, tämä on tavoitteemme. Toivomme kaikkien parlamentin jäsenten tukevan pyrkimystämme esityslistan hahmottamiseksi siten, että tämä on tulevaisuudessakin mahdollista, kuten itse niin osuvasti selititte televisiossa tällä viikolla, arvoisa puhemies.

Speroni
Arvoisa puhemies, minä voin olla kumouksellinen, mutta ehkä joku muu ei piittaa työjärjestyksestä, sillä pyyntöä päätösvaltaisuudesta ei tehdä silloin, kun keskustelu alkaa, vaan silloin, kun äänestetään.

Puhemies
Jäsen Speroni, tehkäämme tämä asia selväksi. Luen työjärjestyksen 126 artiklan 1 kohdan: "Parlamentti voi läsnä olevien jäsenten lukumäärästä riippumatta käsitellä asioita, päättää esityslistasta ja hyväksyä istuntopöytäkirjan." Asioita voi aina käsitellä. Kohta, ilmoitan siitä pian, seuraa äänestys, ja näemme sitten kyllä, mitä tapahtuu. Johdan tätä istuntoa esityslistan järjestystä noudattaen.
Jäsen Gebhardtilla on puheenvuoro ja toivon, että voimme sen jälkeen aloittaa keskustelun esityslistan kohdasta, joka koskee yölentoja.

Gebhardt
Arvoisa puhemies, haluaisin esittää kysymyksen Loriot'ta vapaasti mukaillen: missä he sitten ovat? Missä sitten ovat he, jotka sanovat, että meidän pitää tehdä täällä oikeaa työtä, jotka esittävät jatkuvasti päätösvaltaisuutta koskevia kysymyksiä - kun me teemme täällä sisällöllistä työtä - eivätkä ole läsnä? Missä ovat sitten nämä 32 ja enemmänkin, jotka nousivat aiemmin seisomaan, jotka tulevat nousemaan myöhemmin uudelleen seisomaan ja jotka eivät ole enää läsnä nyt, kun me käsittelemme asiaa? Siltä osin haluaisin kuitenkin todella tietää, mitä typerää hölynpölyä se sitten oikeastaan on?

Yölennot ja melusaaste
Reding
Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Lannoyeta tästä aloitteesta ja keskustelun käynnistämisestä tässä parlamentissa tästä mielestäni hyvin tärkeästä aiheesta.
Yksi komission aihetta "lentokuljetukset ja ympäristö kohti kestävää kehitystä" koskevan tiedonannon tavoitteista on juuri keskustelun käynnistäminen mahdollisuudesta luoda yhteisökehys niille päätösmenettelyille, jotka koskevat käyttörajoitusten asettamista sellaisille Euroopan unionin lentoasemille, joilla tällaiset ovat tarpeellisia ympäristösyistä. Tästä seuraavan keskustelun aikana eri toimielimillä, ministerineuvostolla ja parlamentilla on tilaisuus ilmaista käsityksensä tiedonannosta yleensä sekä erityiskysymyksistä, kuten yölennoista.
Kuten komissio on tässä tiedonannossa maininnut, sen on vaikea nähdä, miten käyttöön liittyvät, kaikilla yhteisön alueella sijaitseviin lentoasemiin sovellettavat yhtenäiset ja rajoittavat säännöt, kuten esimerkiksi yleinen yölentojen kieltäminen, voisivat muodostaa tasapainoisen ratkaisun tiettyjä lentoasemia koskevaan meluhaittaongelmaan.
Komission mielestä päätökset tulisi edelleenkin tehdä paikallisella tasolla. Komissio katsoo kuitenkin myös, että tällaisiin päätöksiin johtavilla menettelytavoilla tulisi olla yhteinen kehys, jotta kun jokin alue päättää kieltää esimerkiksi yölennot, se tekee tämän päätöksen samalla tavalla kuin vastaavanlainen, hieman kauempana sijaitseva alue. Tähän kehykseen voisi kuulua kaikkien osapuolten pakollinen kuuleminen, riittävä määräaika uusiin rajoituksiin sopeutumiselle sekä yhteinen arviointiperusta suunniteltujen rajoitustoimenpiteiden ekologisen tehokkuuden mittaamiselle.
Haluaisin lausua myös muutaman sanan hushkit-vaimentimista. Mitä tulee äänekkäimpien koneiden nopeutettuun käytöstä poistamiseen, komissio pitäytyy kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön ICAOn piirissä tehtyihin tutkimuksiin, jotka koskevat meluun ja äänekkäimpien koneiden käytöstä poistamiseen liittyvien normien kehittämistä. Jos kaikki menee hyvin, kuten toivomme, näiden tutkimusten perusteella ICAOn 33. yleiskokous hyväksyy syyskuussa 2001 uudet kansainväliset melunormit. Verrattuna hushkit-vaimentimia koskevaan asetukseen, jossa tyydytään jäädyttämään tilanne nykyiselleen niiden koneiden kohdalla, jotka on sertifioitu uudelleen, näiden koneiden asteittaiseen käytöstä poistamiseen tähtäävät, aivan uudet kansainväliset asetukset tuottaisivat parempia tuloksia ympäristönsuojelun kannalta.
Kun otetaan huomioon, että Yhdysvallat ei ole suostunut lopettamaan hushkit-vaimentimia koskevan asetuksen vastaisia toimiaan, tähän asetukseen sisältyvät rekisteröinnin kieltämiseen liittyvät määräykset tulevat voimaan 4. toukokuuta. Koska kolmansissa maissa rekisteröityjen ilma-alusten käytön rajoitukseen liittyvät määräykset tulevat voimaan vasta 1. päivänä huhtikuuta 2002, ne tiedot, joita tarvitsemme voidaksemme arvioida mahdollisuutta korvata hushkit-vaimentimia koskeva asetus kansainvälisellä tasolla hyväksytyillä asteittaiseen käytöstä poistamiseen tähtäävillä säännöillä, saadaan sen jälkeen, kun komissio on arvioinut kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön 33. yleiskokouksen päätelmät. Tämä kaikki on vireillä, komissio tekee työtä asian hyväksi ja kiittää parlamenttia ymmärtämyksestä ja yhteistyöstä tällä alalla.

Puhemies
Olen ottanut vastaan neljä työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä .
Äänestys toimitetaan keskustelun jälkeen.

Oomen-Ruijten
Arvoisa puhemies, lentokoneiden aiheuttama melusaaste on erittäin ajankohtainen aihe. Jokin aika sitten keskustelimme vaimennussarjoin (hushkit) varustetuista lentokoneista. Komission jäsenen huomautuksista saan sen käsityksen, että asetus astuu edellä määritellyssä muodossa todellakin 4. toukokuuta tänä vuonna voimaan.
Arvoisa puhemies, hushkit-vaimentimet eivät ole ainoa suuri huolenaiheemme. On huomattava myös yleisemmin ottaen, että etenkin vilkasliikenteisten lentoasemien läheisyydessä asuvien kansalaisten osalta melusaaste lisääntyy lentoliikenteen kasvun vuoksi huolestuttavassa määrin. Lentomelu on valtava etenkin juuri öisin. Yölentojen määrää onkin sen vuoksi huomattavasti rajoitettava. Mutta mitkä ovat yön rajat? Düsseldorfin lentoasemalla yö alkaa klo 22, kuten kollegani Florenz sanoi. Alankomaissa ollaan tässä suhteessa paljon kekseliäämpiä, siellä yö alkaa klo 01.00, ja sitä ei silloin kutsuta yöksi, sitä kutsutaan "yön liepeiksi". Arvoisa puhemies, miten asia lieneekin, tarvitsemme tämän vuoksi yhdenmukaisen lähestymistavan matkustaja- ja rahtilentojen meluhaittojen käsittelemisessä, sillä eri jäsenvaltioissa on tällä hetkellä käytössä hyvin toisistaan poikkeavat säännöt. Sääntöjen poikkeavuudesta on ikävänä seurauksena välittömästi se, että lentoasemat alkavat kilpailla keskenään: jos olen mahdollisimman joustava, niin pidän myös huolen siitä, että vedän puoleeni runsaasti rahtiliikennettä. Kenelle tästä aiheutuu vahinkoa? Siitä joutuvat kärsimään kaikki lentoaseman lähistöllä asuvat.
Arvoisa puhemies, mikä siis on tarpeen? Ensinnäkin se, että puututaan kaiken melusaasteen aiheuttajaan, siis myös lentokoneiden melupäästöjen alkulähteeseen. Tämä merkitsee siten laajoja tutkimuksia, jotka tähtäävät äänettömämpien moottorien kehittämiseen. Se merkitsee kieltoja, se merkitsee kansainvälisiä normeja. Mutta se merkitsee myös sitä, että tarvitsemme koko Eurooppaa koskevat sääntelypuitteet. Sääntelypuitteet, joissa huolehditaan melun mittaamisesta, normien asettamisesta ja meluisien alueiden määrittämisestä tavalla, joka on sama kaikkien Euroopan lentoasemien ympäristössä. Me pyydämme lainsäädäntöä - emmekä pyydä tätä nyt ensimmäistä kertaa, pyysimme sitä kaksi ja puoli vuotta sitten, käsitellessämme melun torjumista verotuksellisin keinoin, ja asiaa oli vielä puolustamassa edesmennyt kollegamme Carmen Diez de Riviera. Ja arvoisa komission jäsen Reding, te edustatte tällä hetkellä komission jäsen de Palaciota - te sanotte, että tämä on erittäin vaikea asia, mutta en pyydä teiltä vielä kieltoa, en pyydä kieltämään yölentoja. Pyydän, ettei tästä aiheesta vaiettaisi ja että otettaisiin taas käsiteltäväksi parlamentin jo aiemmin esittämä pyyntö. Se oli oman PPE-ryhmämme esittämä tarkistus. Huolehtikaamme siis siitä, että otetaan käyttöön Euroopan yhteisöä koskeva direktiivi, joka komission jäsen Loyola de Palacion raikkaan tuulen tukemana saa aikaan sen, että pystymme vihdoinkin tarjoamaan kansalaisillemme sen, mikä heille kuuluu. Yörauha on myös tällainen asia, mutta se merkitsee sitten myös kelvollista kartoitusta, äänieristystä ja toimivia Euroopan sääntöjä.

Van Brempt
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat kollegat, lentoliikenteestä on Euroopan unionissa tullut kasvava ja epäilemättä myös kukoistava elinkeinoelämän haara. Tästä on kieltämättä suuret hyötynsä, mutta yhä enenevässä määrin myös paljon kielteisiä seurauksia. Tahtoisin todellakin väittää, että jos Eurooppa ei ryhdy toimiin tässä asiassa, syntyy kiihkeä kilpailu, jossa on tehtävä valinta elämän laadun, taloudellisten etujen ja sosiaalisten näkökohtien välillä. Kysymys on: voimmeko ja ennen kaikkea haluammeko suoda kansalaisillemme yörauhan, tai edes terveellisen rauhan päiväsaikaan? Sallikaa minun hetkeksi pysähtyä tarkastelemaan oman maani kansallisen lentoaseman melusaasteen synnyttämää ongelmaa, lentoaseman, jota te kaikki erittäin usein käytätte. Zaventemin melusaaste on jo kauan sitten ylittänyt hyväksytyt rajat. Elämän laatu, ympäristön asukkaiden yöuni on alittanut kaikki sallitut rajat. Tämän ongelman ratkaisu on nostattanut Belgiassa katkeraa kiistaa, myös maani hallituksen piirissä. Kuten tiedätte, tässä hallituksessa ovat sekä sininen, vihreä että punainen väri edustettuina. Vihreä ministerihän oli uskaltanut määrätä täydellisen yölentokiellon. Yhtäkkiä Belgia oli liian pieni sille kiihkeälle keskustelulle, joka asiasta puhkesi.
Arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, ihminen saattaa olla punavihreä mieleltään, ja niin olen minäkin, vakuutan sen teille. Minäkin pidän kaikkien kansalaisten elämän ja olemisen laatua suurimpina tavoitteina. Teoria on kaunis, mutta joskus erittäin vaikea soveltaa käytäntöön. Mikä on pahinta? Sekö, että pääsee hyvin vaikeasti uneen ja nukkuu erittäin huonosti yön toisensa jälkeen, vai se, että menettää odottamatta työpaikkansa ja ansiotulonsa? Zaventemin lentokentällä toimiva tavarankuljetusliike on nimittäin uhannut vähentää satoja tai mahdollisesti paljon useampia työpaikkoja. Ammattiyhdistysliike ja työnantajat ovat yhtäkkiä samalla puolella. Belgiassa on tällä välin löydetty ratkaisu: menettely, jossa yhdistyvät melun lähdettä koskevat rajoitukset ja ankarat toimenpiteet niiden noudattamisen valvomiseksi sekä joukko suunnittelua koskevia rakenteellisia toimenpiteitä, kuten esimerkiksi asuinrakennusten äänieristäminen.
Tämä on parannus, mutta ei mikään ratkaisu. Liian monet joutuvat makuuhuoneissaan liian melun uhreiksi. Siitä huolimatta Belgia esiintyy tässä keskustelussa yhdessä eräiden muiden jäsenvaltioiden kanssa tienraivaajana, ja kysymys onkin siitä, tuleeko tällaisista valtioista yrityksineen, työntekijöineen ja asukkaineen tämän keskustelun uhreja? Voimme estää sitä tapahtumasta ainoastaan, jos yölentojen ja melusaasteen ongelma ratkaistaan Euroopan yhteisön tasolla. Siksi pyydämmekin sitä, ja olen ilokseni huomannut, että kaikkia värejä edustavat jäsenet Euroopan parlamentissa pyytävät samaa, ja siksi toivonkin, ettei komissio osoittautuisi kuuroksi pyynnöllemme. Euroopan on pystyttävä ratkaisemaan vaikea tilanteensa, jossa sen on valittava taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristöä koskevien seurausten välillä. Tahdomme Euroopan unionin määräävän standardoidun menetelmän melusaasteen mittaamiseksi. Samalla vaadimme normien yhdenmukaistamista ja tehokasta sääntöä kustannusten arvioimiseksi. Sen lisäksi vaadimme kriteerejä, joissa määrätään, milloin yökielto on saatettava voimaan unionissa.
Komission äskettäin laatimassa lentoliikennettä ja ympäristöä koskevassa tiedonannossa on jo hahmoteltu ensimmäinen suunnitelma. Se on hyvä, muttei tarpeeksi hyvä. Ensinnäkään se ei tarjoa, kuten kollega Lannoye jo sanoi, ratkaisua tämän hetken ongelmalle. Toiseksi se on ainoastaan tiedonanto, me vaadimme komissiolta konkreettista lainsäädäntöä, niin että jokainen tietää, mitä sääntöjä hänen on noudatettava. Valitan, että komission jäsen, joka edustaa komission jäsen de Palaciota, on sitä mieltä, että on erittäin vaikea kieltää yölentoja. Minun mielestäni se kyllä onnistuu, jos osoitetaan jonkin verran hyvää tahtoa. Jään kiinnostuneena odottamaan vastausta.

Sterckx
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kuten parlamentin jäsen Lannoye juuri ilmaisi, melu on kaikkien kulkuvälineiden aiheuttama ongelma, mutta lentokoneiden aiheuttama melu on aivan erityinen ongelma, koska se on niin keskittynyt. Komissio on lentoasemaa ja ympäristöä koskevassa tiedonannossaan tuonut esiin asioita, jotka koskevat melua, muun muassa sen, että - ja te toistittekin asian juuri - koska toissijaisuusperiaatesääntö on voimassa, paikallisten sovellutusten on oltava mahdollisia, ilman että Euroopan unioni säätelisi kaikkea, mutta tahtoisin nyt kuitenkin mielelläni kuulla, myös komission taholta, että meillä on takeet siitä, ettei kilpailun vääristymistä tule tapahtumaan. Tiedonannossa on mielenkiintoinen ehdotus sellaisen luettelon laatimisesta, jossa luokitellaan sekä lentokoneet että lentoasemat. Ja jossa sanotaan, että nämä ovat meluhaitoille alttiita lentokenttiä ja että meluhaitoille alttiilla lentokentillä ei sallita tiettyjä asioita, jotka mahdollisesti ovat sallittuja toisilla, vähemmän meluherkillä lentokentillä. Kuten jäsen Van Brempt asian hyvin selvästi ilmaisi, olemme vaikean valinnan edessä.
On selvä asia, että tietyt yritykset tai määrätty talouselämän ala eivät tule toimeen ilman yölentoja, ja että niiden vastaus kysymykseen siitä, miten käy, jos öisin ei lennetä, kuuluu: sitten meidän on lopetettava, sitten meidän toimintamme on hyödytöntä, sitten emme enää pysty tarjoamaan palvelujamme. Kysymys onkin nyt siitä, kuinka yhdistää nämä kaksi asiaa. Komission on huolehdittava siitä, että se ei menettelyllään saa aikaan kilpailun vääristymistä eri jäsenvaltioiden eri lentoasemien välillä. Jäsen Van Brempt ilmaisi selkeästi, mikä Belgian hallituksen pulma on. Hallitus on siis joutunut kahden tulen väliin. Se on ryhtynyt tiettyihin toimenpiteisiin, mutta olisi varmasti hyödyksi, jos komissio esimerkiksi laatisi jonkinlaisen luettelon hyvistä ja huonoista lentoyhtiöistä melunäkökohtien mukaan, toisaalta sellaisista, jotka investoivat melun torjumiseen ja jotka pystyvät esittämään luotettavan asiakirja-aineiston melun torjunnastaan, ja sitten sellaisista lentoyhtiöistä, jotka eivät sitä tee, niistä, jotka eivät tee parastaan, ja liittäisi tähän myös muita toimenpiteitä. Sillä yksi asia on selvä: melusta on rangaistava. Tietyntyyppisillä lentokoneilla lentämisen on siis maksettava enemmän, tietyntyyppisillä lentokoneilla lentäminen, esimerkiksi öisin, on tehtävä mahdottomaksi. Tietysti olisi parasta, jos yölennot pantaisiin kokonaan kieltoon, mutta voimmeko tehdä sen, ja missä meidän pitäisi se mahdollisesti tehdä? Näihin kysymyksiin meidän on saatava vastaus komissiolta. Euroopalta puuttuu tällä hetkellä yhteinen kehys - te itsekin sanoitte, että sellainen on saatava aikaan - mutta kysymykseni on: milloin? Milloin saamme sen? Olemme nyt saaneet komissiolta tiedonannon, lähiaikoina saamme Lucasin mietinnön lentoliikenteestä ja ympäristöstä, mutta milloin saamme lainsäädännön, milloin saamme kehyksen, joka on kaikkien jäsenvaltioiden osalta tarpeeksi selkeä, niin että kilpailun vääristymistä ei pääse syntymään? Eikö esimerkiksi olisi hyödyllistä alkaa jo katsella parhaita käytäntöjä, niin kuin nykyään niin muodikkaasti sanotaan, jotta voisimme tiedottaa, mitkä lentoasemat tekevät mitäkin, mikä olisi jo suuri asia. Esimerkiksi Schipholin lentoasemalla on jo eräänlainen valitustoimisto, joka ottaa vastaan melua koskevia valituksia. Muilla lentoasemilla ei sellaista ole, mutta ne saattaisivat sitä ehkä kyllä tarvita. Olisi siis suositeltavaa, että Euroopan unionin eri lentoasemat, jotka kamppailevat saman ongelman kimpussa, ryhtyisivät vaihtamaan kokemuksia keskenään. Pyytäisin komissiolta, ettei se jäisi pelkästään odottamaan lainsäädännöllisiä toimenpiteitä, vaan tarttuisi nopeasti myös muihin keinoihin kansalaisten yhteen saattamiseksi.

Isler Béguin
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, eilen Strasbourgin taajama-alueen asukkaat painostivat päättäjiä hylkäämään lentokuljetuksistaan hyvin tunnetun DHL-jakeluyrityksen hankkeen asettua Strasbourg-Entzheimin lentokentälle. Nyt tämä yhtiö pyrkii salakavalasti sijoittumaan Nancy-Metzin alueelliselle lentoasemalle, joka on valittu siksi, että se sijaitsee maaseudulla, jossa väestöntiheys antaa olettaa, että väestön vastustus on vähäisempää. Näin ei kuitenkaan ole. Ja lentokoneiden aiheuttamien meluhaittojen ja kansanterveyden kohdalla yleensä ei ole mitään syytä tehdä eroa maaseudun asukkaiden ja kaupunkilaisten välillä: jokaisella kansalaisella on oikeus öiseen lepoon. Ajattelen myös niitä Roissyn, Satolasin ja Milanon lentoasemien ympärillä protestoivia asukkaita, jotka ovat jääneet Euroopan laajuisten verkkojen loukkuun, sillä näissä verkoissa ei ole otettu huomioon asukkaiden elämänolojen huonontumista.
Lentoliikenteen ja voimakkaan taloudellisen kasvun myötä - ajattelen lähinnä rahtiliikenteen uutta kasvua tulevaisuudessa - unionin on syytä toimia ja komission ehdottaa konkreettisia toimenpiteitä kansalaistemme oikeutettujen toiveiden huomioon ottamiseksi. Koko liikennepolitiikka on otettava uudelleen tarkasteltavaksi lentokuljetusten ja niiden haittojen hallitsemiseksi tai jopa vähentämiseksi. Lentoasemien meluhaittoja ei ole edes tutkittu. Lyhyen matkan lentokuljetusten vaihtaminen rautatiekuljetuksiin on välttämätöntä. Henkilökohtaisesti olen yölentojen kieltämisen kannalla, jotta asemien läheisyydessä asuville voidaan taata yöuni, koska he joutuvat kärsimään meluhaitoista jo päiväsaikaan. Nämä kolme aihetta kuuluvat todellakin kiireellisinä käsiteltävien asioiden joukkoon.

González Álvarez
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Madridissa sijaitsevan Barajasin lentoaseman lähellä asuvat ihmiset ovat jo jonkin aikaa aina lentoasemaa laajennettaessa esittäneet vastalauseensa eri syistä, lähinnä melusaasteen takia. Luulen, että muilla minkä tahansa suuren kaupungin lentoaseman lähellä asuvilla ihmisillä on sama ongelma. Tiedän, että kahden viime kuukauden aikana Madridin hallitus on ehdottanut yölentojen määrän vähentämistä klo 23 alkaen, mutta tiedän niin ikään, että toteutetut toimenpiteet eivät ole merkittävästi vaikuttaneet asukkaiden elämänlaatuun. Toivokaamme, että se paranisi. Siksi tämä keskustelu, josta meidän on kiitettävä kollegaamme Paul Lannoyeta, on ajankohtainen.
Haluaisin korostaa yhteisestä päätöslauselmaesityksestä joitakin ehdotuksia - joita on kaiken kaikkiaan paljon - jotka Euroopan komission pitäisi mielestäni ottaa huomioon, jos se haluaa vähentää melusaasteen määrää: laajaa ja integroitua meluhaittojen vähentämisohjelmaa, jonka pitäisi johtaa sitovia ja konkreettisia toimia sisältävään puitedirektiiviin; näiden toimien yhdenmukaiseen noudattamiseen kaikissa jäsenvaltioissa, jotta vältyttäisiin vääristymiltä; yhteisön melunluokitusjärjestelmään, jonka ansiosta voidaan ryhtyä toimiin lähtö- ja tuloaikojen myöntämisen ja lentojen määrän vähentämisen osalta; ja etenemiseen sellaisen Euroopan yhteisen ilmatilan kehittämisessä, joka ei ole ristiriidassa paikallisten tai alueellisten toimien kanssa.
Tutkimuksen viidennessä puiteohjelmassa olisi välttämätöntä tutkia lentokoneiden suunnittelua, jotta sen vaikutusta melusaasteeseen voitaisiin vähentää. Niin ikään on pyrittävä vähentämään yölentojen määrää tai poistamaan ne kokonaan sekä edistämään junien käyttöä.
Arvoisa puhemies, totuus on se, että jos kaikki pitäisivät lentokoneista yhtä vähän kuin minä ja matkustaisivat junalla yhtä paljon kuin minä, ehkäpä meillä olisi vähemmän ongelmia.
Kaikki tämä olisi tehtävä yhteistyössä asukkaiden ja asukasjärjestöjen kanssa, jotka jo edistävät kaikkialla Euroopassa, myös Espanjassa, melusaasteen ja muun saasteen vähentämistä ja lentoliikenteen kysynnän valtavan kasvun supistamista. Paikkakunnilla olisi niin ikään laadittava yhteistyönä melukartta, joka voisi lopulta johtaa siihen, että Euroopan yhteisö ryhtyy tosissaan vähentämään melusaastetta, joka lisääntyy kysynnän kasvaessa.

Speroni
Arvoisa puhemies, asun kymmenen kilometriä linnuntietä Malpensan lentoasemalta, ja olen koko elämäni työskennellyt lentokoneen miehistön jäsenenä, eli nämä ongelmat vaikuttavat minuun melko vahvasti.
Ensimmäiseksi minun pitää sanoa, että monet näistä ongelmista johtuvat puuttuvasta tai väärästä suunnittelusta. Lentoasemat on rakennettu sattumanvaraisesti, ja myös kaupungit, tai eräät niiden kortteleista, ovat kehittyneet lentoasemien rakennusten ympärille ilman ympäristövaikutusten konkreettista arviointia. Aluesuunnittelu on melko uusi asia, kun taas lentoasemia on ollut olemassa jo vuosia: ajatellaanpa esimerkiksi Malpensan lentoasemaa, jossa ensimmäiset lennot aloitettiin vuonna 1910.
On toki muitakin rakennelmia, jotka aiheuttavat häiriöitä väestölle riittää, kun ajattelee kaatopaikkoja, joita varten otetaan monesti käyttöön vanha louhos ilman minkäänlaisia suunnitelmia mutta lentoasemien vaikutukset me näemme joka päivä, tai oikeastaan emme näe niitä vaan kuulemme ne korvissamme.
Lisäksi asioista tiedotetaan huonosti. Panen merkille, että monet osoittavat sormella esimerkiksi rahtilentoja. Rahtilennot eivät kuitenkaan aiheuta melua sen vähempää tai sen enempää kuin matkustajalennotkaan; melu riippuu yksinomaan lentokonetyypistä, eikä siitä, mitä se kuljettaa. Boeing 747 -rahtikone aiheuttaa paljon vähemmän melua kuin Boeing 727 -matkustajakone. Päätöksentekoa varten pitää siis olla selkeää tietoa aiheesta.
Sääntelypuitteet ovat sitä paitsi melkoisen monimuotoiset: meillä on toissijaisuusperiaatteen soveltamista koskeva sääntö kokonaisuudessaan, joka ulottuu jopa Euroopan unionin ulkopuolelle, koska Kansainvälinen siviili-ilmailujärjestö on vahvistanut säännöt, ja se on ylikansallinen järjestö. Arvostin komission jäsenen sanoja, kun oli puhe eurooppalaisista sääntelypuitteista. Kuten eräs kollega jo sanoikin, pitäisi esimerkiksi määrittää se, mikä mielletään yöksi: alkaako yö klo 22.00 vai puolenyön aikaan? Loppuuko se klo 5.00 vai klo 7.00? Juuri tämä asia täytyy pitää mielessä!
Toinen asia sen sijaan on paikallisten viranomaisten toiminta, sillä jokaisella lentoasemalla on omat ominaisuutensa. Jopa yhden lentoaseman alueella ympäristövaikutus on erilainen sen mukaan, mitä kiitorataa käytetään: ajatellaan vaikkapa Fiumicinon lentokentän kiitorataa 25, joka antaa merelle päin eikä käytännöllisesti katsoen häiritse ketään; mikäli lentokone nousisi ilmaan saman lentokentän kiitoradalta 16, se häiritsisi noin puolta miljoonaa ihmistä Ostian ja Fiumicinon asuinalueella. Myös tässä on tärkeää, että paikalliset viranomaiset ryhtyvät toimiin, toistan, yleisissä eurooppalaisissa sääntelypuitteissa.
Joka tapauksessa yölentoja on miltei mahdotonta poistaa tai kieltää, kun ottaa huomioon, toistan, paikalliset ominaispiirteet ja myös lentokonetyypin. Jos siihen on sitten alun perin tai myöhemmin asennettu äänenvaimennin, siinä ei pitäisi olla suurta eroa: ensin mitataan moottorien tuottamat desibelit, ja sitten arvioidaan, onko tämä lentokone hiljainen vai ei riippumatta valmistusvuodesta tai käytetystä vaimennintyypistä. Toistan, että joka tapauksessa ongelmaa pitää tarkastella kokonaisuutena, eikä vain sen yksityiskohtia.

Blokland
Arvoisa puhemies, lentomelu on ongelma etenkin niille, jotka asuvat lentoasemien läheisyydessä. Periaatteessa tämä ongelma tulisi ratkaista paikallisella tasolla, eli asianomaisen lentoaseman toimivaltaisen viranomaisen toimesta. Joillakin lentoasemilla tätä ollaan jo toteuttamassa siten, että julistetaan lentokieltoja kaikkein meluisimmille lentokoneille tai tietyille yölennoille.
Tämä ratkaisu ei kuitenkaan riitä, koska lentokoneet tuotetaan maailmanmarkkinoilla. Kilpailu tekee tällaiset ratkaisut vaikeammiksi, ja samalla saadaan sivuvaikutuksena aikaan se, että muilla lentoasemilla aletaan tuottaa enemmän melua. Lyhyesti sanottuna, me siirrämme ongelman toisaalle. Tekniseltä kannalta katsoen ongelma ei ole niinkään suuri. Nykyisen uudenaikaisen tekniikan avulla on mahdollista tuottaa lentokoneita, jotka aiheuttavat kuusi kertaa vähemmän melua kuin kolmekymmentä vuotta sitten rakennetut lentokoneet. Koska lentokoneiden elinikä on noin kolmekymmentä vuotta, joudutaan odottamaan kauan näiden teknisten parannusten vaikutusta. Kysymys on siitä, onko tämä pitkä odotusaika suotava asia, minun mielestäni ei. Jos todella tahdomme tehdä jotain lentomelun rajoittamiseksi, tekniset parannukset on toteutettava nopeammin. Tästä aiheutuvat lisäkustannukset koituvat ilman muuta käyttäjälle, jonka on maksettava lentolipustaan kalliimpi hinta. Käyttäjän on täysin ymmärrettävä, kuinka suuret lentämisen todelliset kustannukset ovat, kaikki ympäristökustannukset mukaan luettuina. Rehellisen kilpailun takaamiseksi kaiken on tietysti tapahduttava kansainvälisellä tasolla.
Mietinnön ehdotus, jossa muun muassa kehotetaan arvioimaan melusaasteen määrää eri lentoasemien ympäristössä, on askel oikeaan suuntaan. Myös muut melusaasteen torjumiseen tähtäävät ehdotukset saavat kannatukseni. On pidettävä selvänä asiana, että sopivin ratkaisu on todellisista ympäristökustannuksista laskuttaminen.

Hieronymi
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, teidän tämänaamuiset molempia aiheita koskeneet esityksenne osoittivat, että me tarvitsemme nopeita tiedon valtaväyliä, mutta pysyäksemme kilpailukykyisinä me tarvitsemme Euroopassa myös suorituskykyisen lentoliikenteen. On päivänselvää, että se johtaa tiheästi asutuissa maissamme kansalaisten kannalta haittojen lisääntymiseen. Tuen kaikkia niitä, jotka ovat vaatineet täällä, että ratkaisut voidaan löytää vain yhdessä. Minä olen kotoisin alueelta, joka sijaitsee Köln-Bonnin lentoaseman ympäristössä, erittäin tiheään asutulta alueelta. Me olemme yrittäneet vähentää kansalaisille koituvia meluhaittoja. Yritykset vastasivat jokaiseen merkittävään ponnistukseen vain ilmoittamalla, että ne joutuvat valitsemaan toisen lentoaseman. Vajaan 200 kilometrin ympyrän sisällä sijaitsevat Lüttichin ja Maastrichtin lentoasemat. Yrityksille on melko samantekevää, mistä erityisesti niiden rahtilennot sitten alkavat ja mihin ne päättyvät. Haluaisin siksi pyytää hartaasti yhteisten ratkaisujen löytämistä, joilla saavutetaan molemmat tavoitteet: kilpailukykyinen lentoliikenneteollisuus Euroopassa ja riittävä melusuoja lentoasemien läheisyydessä asuville kansalaisillemme.
Arvoisa komission jäsen, tein komission kertomuksesta kuitenkin sellaisen johtopäätöksen, että muutamia tähän liittyviä perusedellytyksiä ei ole vielä täytetty. Ensinnäkin kertomuksen mukaan ei ole vielä olemassa yhteistä lentomelun määrän arvioimista koskevaa menetelmää, ja toiseksi ei ole vielä olemassa yhteistä metodia lähtöpäivämäärien valvomiseksi. Tulen siksi pyyntööni: te ehdotitte komissiolle kertomuksessanne konkreettisia askelia. Te mainitsitte siinä myös määräaikoja, esimerkiksi vuoden 2001 vanhojen lentokoneiden melupäästöjä koskevan vanhan määräyksen umpeutumiselle. Te ilmoititte strategiasta, mitä pidän myönteisenä, miten erityisen kuormitettujen lentoasemien kuormituksen vähentäminen voidaan saavuttaa objektiivisten päivämäärien pohjalta. Te ette kuitenkaan maininnut mitään sitä koskevaa määräaikaa.
Pyydän komissiota mainitsemaan tämän osalta yhdessä alueiden kanssa yritysten ja asianomaisten kansalaisten etujen nimissä määräaikoja, joiden saavuttamiseksi me kaikki voimme sitten tehdä yhdessä työtä.

Gillig
Arvoisa komission jäsen, arvoisa puhemies, hyvät kollegat, tämä yölentokysymys, jota tänään käsittelemme, sekä lentokoneiden nousujen ja laskeutumisten kenttäalueilla aiheuttamat meluhaitat muodostavat varsin moniselitteisen kysymyksen; tämä koskee useita eri toiminnanaloja.
Tästä moniselitteisyydestä päädymme toistuvaan ongelmaan, jonka kanssa kaikki niin paikalliset, kansalliset kuin nyt myös eurooppalaiset päättäjät ja poliitikot joutuvat tekemisiin. Kysymys on siitä, miten yhdistää taloudellinen kehitys ja kansalaistemme terveyden ja elinympäristön suojelu. Itse asiassa tämä koskee kolmea eri osa-aluetta: ne ovat tekniikka, talous ja säännöstely.
Vaikka teknisellä tasolla on tapahtunut kiistämätöntä kehitystä, uusi kehitys on välttämätöntä konekantojen uudistamiseksi etenkin rahtikuljetuksissa. Euroopan unionin on jatkettava ponnistelujaan tutkimuksen ja teknisen kehityksen alalla, luotava itselleen tavoitteidensa mukaiset keinot normien laatimiseksi, tuettava taloudellisesti ja teknisesti kaikkia sellaisia tutkimuksia ja ohjelmia, joiden ansiosta käytettävissä on yhteistä tietoa, ja tähdättävä koneiden uudenaikaistamiseen ympäristöhaittojen rajoittamiseksi.
Mutta samaan aikaan on käsiteltävä talouteen liittyvää kysymystä. Lentoasemien ympäristöt ovat vilkkaan toiminnan alueita ja puoleensa vetäviä alueita; vaikka haluammekin säilyttää työllisyyden, kuten Lissabonissakin on toistamiseen vakuutettu, ei meillä ole silti oikeutta työntää tätä kysymystä sivuun. Olemassa olevia palveluja on käytettävä ja uusia infrastruktuureja luotava sellaisen oikeudellisten välineiden puitteissa, joita ovat tiettyjä alueita koskevat kaavoitukset sekä aluesuunnittelu.
Lopuksi sääntelystä puhuttaessa yhdenmukaisten sääntöjen puuttuessa Euroopan tasolla valvonnan ja yöllisten liikennöintirajoitusten tarkkaan yhtenäistämiseen on panostettava, jotta pystytään estämään unionin sisällä ilmenevien polkumyynti-ilmiöiden syntyminen. Tämä tuntemamme ilmiö liittyy pelkästään paikallisella tasolla tehtyihin päätöksiin. Emme voi tyytyä tähän, ja kansalaiset odottavat suhteellisen nopean aikataulun puitteissa tehtäviä ja toteutettavia päätöksiä.

Bouwman
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, esittäisin mielelläni pari lyhyttä, yhteiseen päätöslauselmaamme pohjautuvaa huomautusta. Keskustelemme yölennoista, keskustelemme melusaasteesta ja keskustelemme etenkin unihäiriöistä. Tutkittuani vuosikausia teollisuustyön, ja erikoisesti vuorotyön sosiaalisia vaikutuksia, minulle on käynyt selväksi, kuinka vakavia - ja samaa on aivan riittämiin selvitetty tieteellisestikin unirytmin häiriöt ovat, samoin kuin uneen pääsemisen estyminen. Puheet yön liepeistä, kuten jäsen Oomen asian ilmaisi, ja tapa, jolla tästä keskustelemme, sekä se, ettei asiasta ole yhdenmukaistettuja määräyksiä, on tätä taustaa vasten otettava melkoisen vakavasti. Tulevaisuudessa keskustelemme valiokunnassa seikkaperäisesti lentoliikennettä ja ympäristöä koskevista yleisluontoisemmista näkökohdista, erityisesti yhteisestä lentomelun luokittelujärjestelmästä, siitä, miten keksimme taloudellisia yllykkeitä melun torjumiseksi ja miten pystymme tekemään standardeja lentomelun yhteydessä. Tähän asti käydystä keskustelusta puuttuu kuitenkin yksi asia, meidän on nimittäin myös osoitettava poliittista rohkeutta ja keskusteltava yölentojen rajoittamisesta ja mahdollisesta kieltämisestä tiettynä ajanjaksona ja solmittava sitä koskevat yhteiset sopimukset.

Van Hecke
Arvoisa puhemies, ei todellakaan ole sattuma, että niin monet belgialaiset kollegat käyttävät tässä keskustelussa puheenvuoron. Yölentojen aiheuttama ongelma on Belgian kaltaisessa tiheään asutussa maassa ajankohtainen ja erityisen arka aihe. Etenkin sen jälkeen kun Belgian liikenneministeri julisti Zaventemin lentoasemalle yölentokiellon, mikä hallituksessa käydyn kiivaan kiistan jälkeen pian taas kumottiin. Mielestäni kollega Van Brempt on erinomaisesti hahmotellut syntyneen pulman. Kymmenet tuhannet ihmiset elävät ja nukkuvat kivenheiton päässä kiitoradasta. Lentomelusta kärsii 15 prosenttia väestöstä. Lääkärinlausunnot osoittavat, että lentoasemien ympäristön asukkaat kamppailevat kohtuuttoman vakavien terveydellisten ongelmien, kuten unettomuuden, korkean verenpaineen, stressin ja depression kanssa. Siinä ei tietenkään ole mitään mieltä, että yölennot kielletään vain yhdessä jäsenvaltiossa. DHL:n kaltaiset yhtiöt siirtyvät silloin yksinkertaisesti toisille lentoasemille toisiin jäsenvaltioihin. Näin uhkaa kehkeytyä huutokauppa, jossa panoksena on kansalaisten elämänlaatu.
Toimenpiteet, jotka tähtäävät lähistön asukkaiden meluhaittojen lieventämiseen, eivät saa johtaa kilpailun vääristymiseen, kuten kollega Sterckx aivan oikein huomautti. Etenkin meluisten, vanhentuneiden ja luetteloimattomien venäläisten lentokoneiden lisääntyminen aiheuttaa luvattoman paljon melusaastetta, puhumattakaan kaikista niistä ympäristölle ja turvallisuudelle koituvista vaaroista, joita sellaiset lentokoneet merkitsevät. Kotikaupungissani Oostendessa, missä lentoasema sijaitsee kaupungin keskustassa, on jo sattunut yli 50 tapausta, jotka ovat aiheuttaneet toistaiseksi ainoastaan aineellisia vahinkoja. Siksi tuenkin kollega Oomenin vetoomusta sellaisten yhdenmukaisten sääntelypuitteiden puolesta, joissa taloudelliset edut ja työllisyysnäkökohdat yhdistetään sopusointuisesti huoleen kansanterveydestä, ympäristöstä ja turvallisuudesta. Ja sellaisten sääntelypuitteiden puolesta, jotka koskevat Euroopan kaikkia lentoasemia. Enteilty, luvattu yhteinen lentomelun luokitusjärjestelmä on toteutettava mitä pikimmin, arvoisa komission jäsen, jo venäläisten lentokoneiden aiheuttaman tilanteen vuoksi. Toivon myös, ettei Euroopan komissio väisty tuumaakaan kannasta, jonka se on omaksunut hushkit-vaimentimia koskevassa kysymyksessä, eikä taivu Yhdysvaltain painostuksen edessä.
Lopuksi pyytäisin kiinnittämään huomiota nimenomaan pienten, paikallisten lentoasemien erityisiin ongelmiin. Näiden lentoasemien on erittäin vaikea pysytellä tuottavina, eivätkä ne itse pysty tekemään meluntorjuntaan vaadittavia investointeja. Sen tähden pyydän, että Eurooppa auttaisi mahdollisuuksien mukaan takaamaan näiden lentoasemien elinkelpoisuuden, mutta ennen kaikkea niiden ympäristön asukkaiden elinmahdollisuudet.

Reding
. (FR) Arvoisa puhemies, olen pannut merkille kaikki parlamentin jäsenten esittämät huomiot ja välitän ne liikenteestä vastaavalle kollegalleni. Olen ymmärtänyt Euroopan parlamentin minulle osoittaman viestin, se on täysin parlamentin roolin mukainen, sillä suurin osa puheenvuoron käyttäneistä parlamentin jäsenistä on puolustanut lentoasemien välittömässä läheisyydessä asuvien kansalaisten etuja.
Toisaalta on sanottu, täysin oikeutetusti, että lentoasemat ovat taloudellisia toimijoita, ja että kieltojen asettaminen saattaa tässä asiassa heikentää työllisyyttä.
Ratkaistavaksi jää siis kysymys siitä, miten sovitetaan yhteen talous ja hyvinvointi. On selvää, että yölentojen aiheuttamat meluhaitat ovat erilaisia eri lentoasemilla, kunkin aseman pinnanmuodostuksesta ja lähialueiden asumistiheydestä riippuen. Tämän vuoksi komissio ei tällä hetkellä ole taipuvainen näitä lentoja koskeviin yhdenmukaisiin kieltoihin. Öinen lentokielto on lisäksi voimassa vain hyvin harvoilla yhteisön alueella sijaitsevilla lentokentillä. Suurista lentokentistä ainoastaan Pariisin Orlyn asemalla on voimassa täydellinen yölentokielto. Münchenin lentoasemalla ja Berliinin Tegelin lentoasemalla öisiä lentoja on rajoitettu vain postin kuljetuksen osalta. Täydellinen yölentokielto heikentäisi lisäksi vakavasti lentoliikenteen toimivuutta. Valtaosalla suurista lentoasemista on omia rajoituksia tai niillä on käytössään taloudellisia keinoja, joilla vähennetään kaikkein kovaäänisimpien ilma-alusten käyttöä.
On todellakin olemassa joitakin yölentokieltoja korvaavia keinoja, joihin eri lentoasemat ovat turvautuneet ja jotka kaikki ovat sopusoinnussa yhteisön markkinoille pääsyä koskevan lainsäädännön kanssa. Voin esimerkiksi mainita Lontoon lentoasemilla käytössä olevan melukiintiöjärjestelmän, jossa kaikkein eniten melua synnyttävät kiitoradat ovat öiseen aikaan poissa käytöstä. Eräs parlamentin jäsen puhuikin jo tästä asiasta hyvin asiantuntevasti. Lisäksi on käytössä sellaisia lentoreittejä, joista syntyy muita vähemmän melusaastetta, ja melulle alttiiden alueiden käyttöä vältetään lentoon noustessa ja laskeuduttaessa. Muita keinoja ovat kaikkein meluisimpien ilma-alusten käytön osittainen kieltäminen ja lentokoneiden ympäristövaikutusten mukaisesti porrastettujen lentokenttäverojen käyttö. Arvoisa puhemies, tämä tämän hetken tilanteesta.
Seuraavaksi on aiheellista tarkastella sitä, miten tulevaisuudessa pitäisi toimia, ja ennen kaikkea sitä, milloin aletaan toimia. Lentoliikennettä ja ympäristöä koskevan tiedonannon sivuilla 34 ja 35 on toimintaohjelma, johon on tarkkaan kirjattu eri määräajat. En toista niitä kaikkia tässä. Teillä on asiakirja käytettävissänne. Siitä voitte kuitenkin todeta, että komissiolla ei ole aikomusta siirtää tämän asian tarvitsemia päätöksiä hamaan tulevaisuuteen. On olemassa tarkat määräajat, joihin komissio on sitoutunut.
Sääntelypuitteista; asiaa koskevat säädökset on suunniteltu esitettäväksi tämän vuoden loppuun mennessä, viimeistään ensi vuonna. Näihin yhdenmukaistettuihin puitteisiin voisi sisältyä esimerkiksi yhteisiä viitearvoja, joiden avulla voidaan mitata sitä melutasoa, joka aiheutuu rajoitettavasta tai kiellettävästä toiminnasta, määräys, joka antaisi tätä liiketoimintaa harjoittaville riittävästi aikaa sopeutua uusiin toimintaa koskeviin rajoituksiin, sekä lentoasemien vieressä asuville oikeuden vaatia, että heitä kuullaan ja että heidän kanssaan neuvotellaan melun vähentämisen tavoitteista. Esitettyihin taloudellisiin toimenpiteisiin sisältyy mahdollisuus kohdella eri lentoyhtiöitä eri tavoin niiden käyttämien lentokoneiden ominaisuuksien mukaisesti. Komissio on myös aikeissa laatia nykyisten, parhaiden käytäntöjen perusteella asiaa koskevan käytännesäännön.
Haluan vielä vastata uuden melunormin laatimista koskevaan kysymykseen. ICAO valmistelee parhaillaan tätä normia, uusi normi on todella tarpeellinen, sillä tällä hetkellä voimassa olevien normien laatimisesta on jo ikuisuus, ne ovat vuodelta 1977. Lentokoneiden käyttöikä on pitkä, 30 vuotta, joten uuden normin vaikutukset näkyvät myös hyvin pitkällä aikavälillä. Sen vuoksi näiden uusien normien, tätä haluamme korostaa, vaatimukset pitäisi asettaa riittävän korkealle, jotta niillä pystyttäisiin lieventämään voimakkaasti lisääntyvän lentoliikenteen ympäristövaikutuksia.
Komission mielestä lyhyellä aikavälillä hyvänä ratkaisuna olisivat sellaiset säädökset, jotka vähentäisivät kaikkein vanhimpia ja kovaäänisimpiä lentokoneita porrastetusti, sellaisten lentoasemien osalta, joissa on ympäristösyistä johtuvia kapasiteettiongelmia. Paras tapa näiden säädösten ekologisen toimivuuden takaamiseksi on maailmanlaajuinen toiminta kansainvälisessä siviili-ilmailujärjestössä, jossa komissio toimiikin, samaan aikaan kun se valmistelee päätöksiä, joita voidaan tehdä ainoastaan Euroopan unionissa.

Puhemies
Kiitoksia paljon, arvoisa komission jäsen.
Keskustelu on päättynyt.

Lannoye
Arvoisa puhemies, periaatteessa meidän pitäisi nyt äänestää. Uskon, että esitetyllä yhteisellä päätöslauselmalla on kaikkien poliittisten ryhmien hyväksyntä. Ei siis ole mitään ongelmaa. Ei ole tarkistuksia. Kuitenkin haluaisin pyytää äänestyksen lykkäämistä, jotta yhteys tämänaamuisiin tapahtumiin säilyisi, ja myös siitä syystä, että tällaisesta päätöslauselmasta pitäisi olla äänestämässä enemmän kuin 40-50 jäsentä.

Puhemies
Jäsen Lannoye, pyydätte ymmärtääkseni äänestyksen lykkäämistä. Tiedätte, että pyyntöä esittämään tarvitaan joko 32 jäsentä tai puolueryhmä. Pyydättekö lykkäämistä puolueryhmänne nimissä?

Lannoye
Arvoisa puhemies, pyydän tätä tietysti ryhmäni nimissä.

Puhemies
Tähän voidaan soveltaa työjärjestyksen 146 artiklaa. Se merkitsee sitä, että jäsen Lannoyen ehdotuksesta, joka koskee äänestyksen lykkäämistä myöhempään ajankohtaan, saavat esittää puheenvuoron yksi ehdotuksen kannattaja ja yksi vastustaja, ja sen jälkeen läsnä olevien enemmistö päättää asiasta.

Ribeiro e Castro
- (PT) Arvoisa puhemies, haluaisin tukea ehdotusta: en halua olla mukana tämänpäiväisessä sabotaasissa. Mielestäni aloitteen tekijän piti saada sanoa, mitä hän halusikin sanoa, mutta hänen olisi pitänyt antaa istunnon edetä normaalisti ja kunnioittaa sellaisia kollegoja kuin minä. Olen portugalilainen ja tulen kaukaa, mutta olen tullut tänne tekemään työtä. En ymmärrä lainkaan, että parlamentti ei kaiken tämän jälkeen pystynyt äänestämään kiireellisistä Etiopiaa koskevista päätöslauselmista ja että kuitenkin pystyimme siirtymään muihin äänestyksiin. Olen sitä mieltä, että tämä on täysin käsittämätöntä ja että tämä tekee parlamentin ja meidät naurunalaiseksi. Se on poliittisesti erittäin vakava asia!

Puhemies
Edellinen puhuja vastusti ehdotusta. Tahtooko joku asettua kannattamaan jäsen Lannoyen järjestystä koskevaa ehdotusta?
Jäsen Bloklandilla on puheenvuoro.

Blokland
Arvoisa puhemies, tahdon mielelläni tukea jäsen Lannoyen ehdotusta. Olen sitä mieltä, että kun meitä on täällä istuntosalissa vähemmän kuin viisikymmentä henkeä, emme voi vakavissamme ryhtyä äänestämään näin tärkeästä aiheesta. Tässä vaaditaan Euroopan parlamentin selkeä kannanotto, ja parlamentin selkeä kanta voidaan ilmaista vain silloin, kun läsnä on parlamentin runsas enemmistö, eikä ainoastaan viisikymmentä jäsentä.

Puhemies
Olemme kuulleet yhtä kannattajapuolen edustajaa. Olemme kuulleet yhtä vastapuolen edustajaa. Äänestämme nyt jäsen Lannoyen ehdotuksesta lykätä kyseisestä esityslistan kohdasta äänestäminen seuraavaan täysistuntoon.
(Ehdotus hylättiin.) Siirrymme nyt äänestämään.
Yhteinen päätöslauselmaesitys yölennoista ja melusaasteesta lentoasemien läheisyydessä.

Buitenweg
Arvoisa puhemies, eräät kollegat, kuten jäsen Beysen, joka nyt on taas palannut paikalleen, mutta myös jäsen Gebhardt, ovat jo huomauttaneet, että salissa on nyt läsnä vähemmän jäseniä kuin tänä aamuna. Mekin havaitsemme, että jäljellä on jopa vähemmän kuin puolet niistä jäsenistä, jotka tänä aamuna vielä olivat läsnä. Heidän joukossaan on sekä niitä, jotka tukivat pyyntöäni päätösvaltaisuuden toteamisesta, että niitä, jotka juuri erittäin voimakkaasti vastustivat pyyntöä. Mielestäni on hyvä asia, että tämä keskustelu on pantu vireille, ja haluankin siksi suuresti kiittää niitä kollegojani, jotka ovat minua tukeneet. Lisäksi on hyvä asia, että tuli selvitettyä, ettei kysymys ole valinnasta, joka koskee perjantain säilyttämistä tai lakkauttamista istuntopäivänä, vaan erityisesti pyrkimyksestä parantaa nykyistä tilannetta.

Puhemies
Jäsen Buitenweg, toimitamme parhaillaan äänestystä. Emme ryhdy keskustelemaan perjantain istunnoista. Jos haluatte työjärjestyspuheenvuoron, niin kehotan teitä esittämään sen nyt, ja jollei, niin siirryn nyt äänestykseen.

Buitenweg
Arvoisa puhemies, hyväksyn juuri toimitetun äänestyksen ja sen, että päätettiin äänestää nyt. Tahdon kuitenkin ehdottaa, että toimitamme äänestyksen nimenhuudon mukaan. Se on erittäin tärkeä asia, koska silloin selviää, kuinka monta jäsentä on läsnä, ja etenkin se, kuinka monta jäsentä on poistunut.

Puhemies
Kollegat, yritämme nyt suorittaa työäänestyksen järjestyksen mukaisesti. Mielestäni Euroopan parlamentin erinomaiset säännöt näyttäisivät vaativan sitä. Noudatamme pelisääntöjä.
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)

Posselt
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa työjärjestyksestä jotakin, jonka uskon olevan hyvin tärkeää. Kollega Buitenweg viittasi nimittäin aiemmin päätösvaltaisuuden toteamispyynnön yhteydessä siihen, että se on hänen oikeutensa työjärjestyksen mukaan. Se pitää paikkansa, vaikka en hyväksykään hänen menettelyään poliittisesti. Hän sanoi nyt kuitenkin jotakin, joka on kyseenalaista työjärjestyksen kannalta. Hän sanoi nimittäin, että me näemme nyt läsnäolijoiden määrän avulla, miten tämän äänestyksen painoarvoa on mitattava. En pidä sitä hyväksyttävänä. Äänestys on työjärjestyksemme mukaan täysin pätevä silloin, kun se on toimitettu asianmukaisesti, eli myös silloin, kun ne, jotka halusivat pyytää päätösvaltaisuuden toteamista, eivät voineet enää tehdä sitä, koska heitä ei ollut enää riittävästi läsnä. Äänestys on täysin pätevä myös silloin.

Puhemies
Jäsen Posselt, olette täysin oikeassa. Itse asiassa on niin, että jokainen äänestys on pätevä äänestykseen osallistujien lukumäärästä riippumatta. Siksi tämän äänestyksen lainmukaisuutta ei voi asettaa kyseenalaiseksi.

Souladakis
Arvoisa puhemies, meillä kaikilla on kokemusta joko ammattiyhdistysliikkeestä, kansallisista parlamenteista tai muualta. Olemassa olevien asetusten tarkoitus on demokraattiset ehdot, ja on selvää, että jos jotkut ihmiset haluavat jossain vaiheessa ottaa esille jonkun poliittisen ongelman, hyvä niin. Jos oikeutta kuitenkin käytetään väärin, en tiedä liittyykö tämä väärinkäytös lopulta poliittiseen etikettiin. Puhun nyt yleisellä tasolla. Jos siis jonkun konkreettinen käytännön tarkoitus on viime kädessä jarruttaa työskentelyä eikä nostaa esille tiettyä ongelmaa, pidän sitä erityisen valitettavana. Meillä on kokemusta kansallisista parlamenteista ja muualta ja tällaisia väärinkäytöksiä sattuu harvoin.

Meijer
Arvoisa puhemies, olen tänä aamuna jo neljä kertaa aikaisemmin yrittänyt saada puheenvuoron tähdentääkseni niille kollegoille, joita tämänaamuiset tapahtumat ovat ärsyttäneet, että uuden istuntokauden ensimmäisestä päivästä lähtien on vaadittu selvyyttä perjantaista istuntopäivänä: joko se on täysipainoinen istuntopäivä tai istuntoa ei pidetä ollenkaan. Mielestäni voisimme ratkaista tämän ongelman hyvin nopeasti, jos siirtäisimme äänestykset, samoin kuin kaikkina muinakin päivinä, istunnon loppupuolelle ja antaisimme allekirjoittaa läsnäololistankin vasta päivän lopussa. Silloin selviäisi, olemmeko halukkaita pitämään perjantain täysipainoisena istuntopäivänä vai emme. Ehdotan teille, että otatte tämän ongelman puheeksi tulevassa menettelyssä, jotta pääsemme kerralla lopullisesti eroon tästä perjantaiongelmasta.

Puhemies
Jäsen Meijer, kiitän teitä ja muitakin kollegoja siitä luovuudesta, jota olette osoittaneet keksiessänne ratkaisuja tälle ongelmalle. Tänä aamuna se ei meitä auta tässä asiassa eteenpäin. Tänä aamuna meillä ei ole muuta neuvoa kuin soveltaa työjärjestystä suoraan ja avoimesti, ja olen siinä teidän palvelijanne ja työjärjestyksen palvelija. On itsestään selvä asia, että ilmoitan tämänaamuisista tapahtumista puhemiehelle ja puhemiehistölle, ja sen lisäksi voi tietysti asiasta vastaava parlamentin valiokunta ryhtyä hoitamaan tätä kysymystä. Luullakseni asiaa on nyt tullut tarpeeksi selvitettyä.
Tahtoisin oikeastaan nyt siirtyä käsittelemään esityslistalla seuraavana vuorossa olevaa kohtaa, jotta pääsemme keskustelemaan myös sisältökysymyksistä. Jatkakaamme nyt esityslistan käsittelyä.

Metsätalous joulukuun 1999 myrskyjen jälkeen
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana vuorossa yhteiskeskustelu seuraavista komissiolle esitetyistä suullisista kysymyksistä:
(B5-0217/2000) metsätalouden ongelmista joulukuun 1999 myrskyjen jälkeen, esittäneet Savary ja Gebhardt Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen ryhmän puolesta;
(B5-0219/2000) metsätalouden ongelmista joulukuun 1999 myrskyjen jälkeen, esittäneet Daul, Martin Hughes ja Redondo Jiménez Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän puolesta.

Savary
Arvoisa puhemies, olen tyytyväinen, että palaamme jälleen työjärjestykseen, sillä metsänhoito ja metsänhoitajat eivät voi odottaa näiden hieman sopimattomien keskustelujen päättymistä. Näillä tämänpäiväisillä keskusteluilla ei mielestäni ole muuta tarkoitusta kuin viestittää ulkopuolisille Euroopan parlamentin poissaoloista, vaikka suurin osa kollegojamme läsnäolijat mukaan luettuina ei varmasti ole olohuoneissaan, vaan tekee työtä kentällä. Ongelma on monimutkaisempi. Tosiasiassa kyse on Strasbourgia vastaan kehittyneestä sodasta eikä mistään muusta; olkaamme hyvin selkeitä tämän ongelman kanssa, älkäämme hakeko tekosyitä ja verukkeita.
Kiitän teitä puheenvuorostani, jossa puhun metsänhoidosta. Päätöslauselmasta 20. tammikuuta 2000 ilmenee, että olimme jo ilmaisseet myötätuntomme - kuten me osaamme hyvin tehdä - ja järkytyksemme sekä pyytäneet komissiota hankkimaan meille tietoa ja sitoutumaan auttamaan vaikeuksissa olevia kansalaisiamme, joita oli paljon, sillä suuronnettomuudesta kärsi koko Eurooppa.
Meillä on nyt neljän kuukauden kuluttua tapahtumista tarvittava etäisyys tarkastella yhtäältä sitä, mitä on tehty, sekä sitä, mitä ei ole tehty, ja toisaalta olemme tehneet hyvin konkreettisen kysymyksen komissiolle. Olemmeko puuttuneet hyvin asioiden kulkuun? Olemmeko ottaneet käyttöön keinot, joita meillä on? Tällä kertaa ei ole tarkoitus pyytää ylimääräisiä määrärahoja kohdasta "luonnonkatastrofit". Kysymyksessä on hyvin selvästi ala, jonka osalta on neljän kuukauden kuluttua myrskystä arvioitu niiden vaikeuksien ja riskien laajuus, jotka sitä uhkaavat: taloudelliset uhat, turvallisuusuhka ts. tulipalot, autioitumisen vaara, sillä jos puita ei viedä pois lähiviikkoina, monen metsänhoitajan etu on jättää puut paikoilleen, ja täten metsä voisi jatkuvasti huonosti, kuten myös primaarinen puunjalostusteollisuus.
Näin neljän kuukauden kuluttua myrskystä suullisen kysymykseni tarkoitus on, arvoisat komission jäsenet, kertoa ensin metsätalouden erittäin vaikeasta tilasta. Kahden päivän aikana on laskettu 193 miljoonaa kuutiometriä puuta markkinoille. Kysymys, joka ensimmäisenä tulee esille, on hintojen ja markkinoiden sääntely. Tämä on seurausta siitä, että joidenkin vähemmän arvokkaiden lajien poiskuljetuksesta aiheutuvat kustannukset ovat korkeammat kuin markkinoilta odotettavissa olevat tulot. Meillä on kokemusta markkinoiden sääntelystä yhteisen maatalouspolitiikan yhteydessä. Emme pyydä teitä sisällyttämään siihen metsätaloutta, mutta tuntuu siltä, että Eurooppa olisi voinut toimia yhtä nokkelasti tässä epätavallisessa kriisissä säädelläkseen puumarkkinoita usean kuukauden ajan väliaikaisesti. Kysymys on teille esitetty. Aiotteko toimia asiaan kuuluvalla tavalla?
Kysymys kaksi: mitä olette tehneet ja mitä asioita olette panneet alulle keinoilla, jotka meillä on käytössämme? Ensin on kysymys keinoista, joiden avulla voimme muuttaa kilpailulainsäädäntöä auttaaksemme vientiä, sillä puulle, joka on vaarassa joutua sieni- tai loistautien saastuttamaksi, kuljetuskustannukset ovat kaupan esteenä, vaikka asiakkaita olisi. Jos haluamme tukea markkinoita, meidän on nyt heti tuettava kaukovientiä. Onko komissio valmis ryhtymään toimenpiteisiin tässä mielessä? Missä määrin komission on ottanut käyttöön perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan, jonka avulla komissio voi sallia poikkeuksia? Missä määrin komissio on mahdollisesti lähentynyt WTO:ta myöntääkseen poikkeuksia? Missä määrin komissio on ottanut käyttöön keinoja, joiden avulla se on voinut puuttua asioihin auttaakseen luonnonkatastrofeista kärsivää metsänhoitoa? Tässä ei ole kysymys mahdollisista keinoista; meillä on asetukset, nimittäin asetuksen 1257/99/EY 30 artikla. Jos komissio ei ole käyttänyt tätä keinoa, kuinka komissio aikoo käyttää näitä keinoja tulevina viikkoina? Asialla on kiire. Lopuksi toivon, että yhtenäisissä ohjelma-asiakirjoissa (DOCUP) ja kehityssuunnitelmissa otetaan reilusti huomioon metsätalous ja puuala.

Reding
. (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa parlamentin jäsenelle, että komissio on täysin tietoinen suurista ongelmista, jotka ovat seurausta Tanskassa ja Ruotsissa riehuneesta joulukuun 1999 alun hirmumyrskystä, sekä joulukuun 1999 lopun hirmumyrskystä Ranskassa ja Saksassa sekä valtavista tuhoista, joita näiden valtioiden metsätaloudelle koitui ja seurauksista tällä alalla työskenteleville henkilöille. Asiaan liittyen muistutan teitä komission jäsen Barnierin kommenteista tammikuun 18. päivän 2000 täysistunnossa, jolloin hän painotti, että komissio varmasti ottaisi käyttöönsä kaikki hallussaan olevat keinot auttaakseen jäsenvaltioita.
Silti minun täytyy myös muistuttaa teitä metsätuhojen yhteydessä siitä, että Euroopan parlamentti, nimenomaan tammikuun 31. päivän 1997 päätöslauselmassaan Euroopan unionin metsäpolitiikasta ja lisäksi myös Euroopan unionin neuvosto on useita kertoja painottanut, ettei perustamissopimuksessa ole määritetty minkäänlaista erityistä toimivaltaa unionin metsäpolitiikkaa varten. Unionilla ei siis ole tarvittavia keinoja puuttua asioihin näissä kahdessa päätöslauselmassa esitetyllä tavalla. Puuta ei näet mainita niiden tuotteiden joukossa, jotka on lueteltu perustamissopimuksen liitteessä 1, puutavaralla ei ole oikeudellista kehystä eikä se voi täten olla erityisen markkinapolitiikan kohteena, jos kyseessä ei ole väliaikainen toimenpide. Joskin tällaiset markkinainterventiot ovat WTO:n sääntöjen mukaan teoriassa mahdollisia, niin interventioiden on oltava oikeudellisesti, taloudellisesti ja kaupallisesti erittäin hyvin perusteltuja, jotta saisimme kauppakumppanimme hyväksymään ne. Toistaiseksi komissio ei ole saanut haltuunsa yksityiskohtaista analyysia, joka oikeuttaisi sen, että komissio ryhtyisi tällaiseen toimenpiteeseen. Palaan asiaan vielä hieman myöhemmin.
Kansalliset avustuskeinot puualalle ovat siis ensi tilassa tarkoituksenmukaisin keino kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla tukea alueen eniten kärsineitä yrityksiä, ja jäsenvaltioiden tulee varata resursseja tällaisiin avustuksiin. Täten komissio tutkii parhaillaan kansallisia avustusmuotoja, joiden tarkoituksena on lieventää hirmumyrskyjen seurauksia metsätaloudelle, ja jäsenvaltiot ovat antaneet tämän komissiolle tehtäväksi niitä vaikutuksia silmällä pitäen, joita näillä seurauksilla voi olla kilpailuun Euroopan tasolla. Komission eri osastot tutustuvat näihin avustusmuotoihin, erityisesti sen perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan b alakohdan näkökulmasta, joka koskee jäsenvaltioiden luonnonmullistusten varalta myöntämien tukien yhteensopivuutta.
Ranskan hallituksen ilmoittamien tukien joukossa on itse asiassa yleinen toimenpide, joka edistää kaatuneen puun kuljetusta sallien mahdollisesti, että osa kaatuneesta puusta kuljetetaan unionin ulkopuolisiin valtioihin. Komission osastot, mukaan luettuina oikeus- ja sisäasioiden osasto, painottavat, että 87 artiklan 2 kohdan b alakohta ei muodosta sellaisenaan poikkeusta GATTin sääntöihin, ja täten ne tutkivat tämän toimenpiteen yhteensopivuutta sopimuksen kanssa vasta saatujen tietojen pohjalta. Lisäinformaatiota voitaneen vielä pyytää Ranskan viranomaisilta.
Mitä tulee jäsenvaltioiden myöntämien tukien yhteisrahoitukseen asetuksen 1257/99/EY 30 artiklan puitteissa, joka koskee EMOTR:n (Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston) maaseudun kehittämistukea, painotan vielä kerran, että komission tulee olla mahdollisimman joustava. Mutta ensin on jäsenvaltioiden tehtävänä sisällyttää muutoksia niiden alkuperäisiin ohjelmiin. Kuitenkin jo kaksi jäsenvaltiota, joista Ranska toisena, on esittänyt sovellettuja ohjelmia, jotka sisältävät nyt tärkeän metsätalouden avustamista koskevan osan vuoden 1999 lopun myrskyjen osalta. Tässä tilanteessa on ehdotettu metsäalan avustamiseksi toimenpiteitä, jotka koskevat puun poiskuljetusta, varastointia, kuljetusta, tuhottujen metsien suojelemista ja uudelleen istuttamista. Näistä kysymyksistä keskustelevat parhaillaan keskenään komissio ja jäsenvaltiot, mutta jo tällä hetkellä voidaan vakuuttua komission myönteisestä kannasta käsiteltäviin asioihin.

Puhemies
Olen ottanut vastaan viisi työjärjestyksen 42 artiklan 5 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä .
Äänestys toimitetaan keskustelun jälkeen.

Daul
Arvoisa puhemies, haluaisin ensin kiittää teitä tämän aamun istunnon johtamisesta. Te jouduitte myrskyn kohteeksi ja selvisitte siitä ilman komission apua. Mutta, arvoisa komission jäsen, haluaisin myös, ja uskon, että se on tärkeää, että Euroopan unionin eri toimielimet osoittavat sitä solidaarisuutta, joka yhdistää jäsenvaltiot erityisesti silloin, kun on kyse epätavallisista luonnonkatastrofeista tai tuhoista, kuten viime vuonna 26. päivänä joulukuuta, kun myrsky aiheutti ennennäkemätöntä vahinkoa useilla Ranskan, Saksa ja Itävallan metsäalueilla.
On kiire ottaa todella toimintaan välineet, joita unionilla on, ja auttaa vaurioita kärsineitä seutuja sekä tukea myrskystä kärsineitä henkilöitä ja yrityksiä. Tämän avun pitäisi olla nopeasti saatavilla, kun kyseessä on tavaran suojaan saattaminen, varastoiminen, puun hyväksikäyttö. Näitä toimenpiteitä ei voi lykätä ilman, että siitä koituisi raskaita seurauksia samalla kertaa niin tavaran laadulle kuin metsien ekosysteemien entiselleen palaamiselle tai suojelulle. Yksistään Elsassin alueella yli 6,5 miljoonaa kuutiometriä puuta on tuhoutunut. Määrä vastaa havupuiden osalta niiden 13 vuoden tuottoa.
On itsestään selvää, että markkinoille tuleva puutulva laskee hintoja, mikä puolestaan heikentää yhä taloudellisesti metsäalaa. Jälleen kerran alan ammatillinen rakenne voi suosia ratkaisuja, joilla pyritään löytämään tasapaino metsävarojen kasvun ja niiden arvostuksen vähenemisen välillä. Ranskassa käyttöön otettu eri alojen työntekijöiden järjestelmä voi kiistämättömästi olla tärkeä tekijä etsittäessä ja työstettäessä näitä neuvoteltuja ratkaisuja. Ratkaisuja ei ole laadittu suojelemaan minkään tietyn ammattikunnan etuja, vaan ne suojelevat ennen kaikkea koko alaa. Niillä varmistetaan se, että puuta arvostetaan ja että sisäinen tasapaino säilyy ja vahvistaa kokonaisuutta. Koska eri alojen työntekijöiden järjestelmä kattaa koko maakunnan, niillä on paikallista vaikutusta ja niillä saadaan nopeita tuloksia vaikeissa tilanteissa kuten kriiseissä, jollaisiin meidän metsäalan yrityksemme ja puuteollisuutemme ovat joutuneet.
Siksi olisi suotavaa suosia suoria yhteydenottoja potentiaalisten yhteistyökumppanien kanssa, sitäkin suuremmalla syyllä, että eri ammattialojen edustajat ovat samalla alueellisten yhteisöjen ja kansallisten viranomaisten neuvottelukumppaneita päätettäessä metsäpolitiikasta ja siten haettaessa hätäratkaisuja kriisien keskellä. Eri alojen työntekijöiden järjestelmä voi myös tunnistaa lukkiutumispisteet, jotka hidastavat suojeluohjelmien käyttöön ottamista. Tämän takia pyydän, ettette unohtaisi neuvotteluissa suoraa neuvottelua alan ammattihenkilöiden kanssa.
Lisäksi säädökset voivat eri valtioissa toimia eri tavoin jarruttavasti, esimerkiksi kuorimattoman puun varastointitoimenpiteiden yhteydessä säädökset, jotka koskevat ensinnäkin maan vedenpitävyyttä ja vedenoton rajoja joiden alin vedenkorkeus Ranskassa on 5 prosenttia, 30 prosenttia Saksassa sekä uusien vesojen seurantaa. Tästä johtuen olen sitä mieltä, että myös poikkeuksellisia toimenpiteitä pitäisi käyttää. Tuhon laajuus osoittaa, että valtion lupaamat avustukset tai paikallisten viranomaisten vahvistamat avustukset eivät riitä peittämään kirjattuja tuhoja. Täten on välttämätöntä löytää erityissäännöksiä metsänsuojelua ja puualaa varten rakennerahastojen puitteissa tavoitteen 2 alueiden tai, kuten ennen sanottiin, 5 b alueiden, tuhojen osalta.
Sama koskee maaseudun kehittämistoimia ja muita yksityiskohtaisempia ohjelmia, jotka liittyvät talouteen tai ympäristöön, samoin kuin tiettyjä toimia, joiden tarkoituksena on korottaa sellaisen järeän puutavaran hintaa, jota voi olla noin 50 prosenttia kaatuneista puista. Olisi myös toivottavaa laatia sääntöjä, jotka kannustaisivat hyväksikäyttämään heikompilaatuista puuta energiana. Mutta tilanteen kiireellisyys vaatii lisää joustavaa ja helppoa taloudellista apua, jo jäsenvaltioiden käyttöön ottamien toimenpiteiden lisäksi.
Pyydän täten komissiota etsimään neuvottelemalla yhdessä puualan ja asianomaisten valtioiden edustajien kanssa tehokkaita hätäratkaisuja, jotka olisivat sitä tehokkaampia, mitä enemmän niitä olisi yhdessä valmisteltu.

Gebhardt
Arvoisa puhemies, arvoisat kollegat, koin vuoden 1999 joulunajan myrskyn kotikaupungissani Pariisissa ja pääsin samana päivänä vain suurien vaikeuksien kautta takaisin Saksaan, jossa metsiä ei enää tunnistanut. Kauempana Ranskan lounaisosassa asuville vanhemmilleni oli päiväkausien ajan hyötyä heille joskus lahjaksi antamani öljylampun lempeästä valosta. Me emme tiedä, milloin ja missä muodossa seuraava katastrofi koskettaa meitä.
Sallikaa minun katsoa siksi hieman ajankohtaisia ongelmia pitemmälle ja laajentaa kollegani ja ystäväni Gilles Savaryn esityksiä yhdellä näkökulmalla. Kyse on yhteisen päätöslauselmaesityksen 9 kohdasta. Me vaadimme siinä komissiota luomaan välineitä, jotka mahdollistavat nopean ja tehokkaan puuttumisen asioihin Euroopan unionin sisällä onnettomuuksien tai luonnonkatastrofien aiheuttamassa kriisitilanteessa. Meillä ei ole tällä hetkellä siihen tarvittavia rahoja eikä infrastruktuuria.
Me emme saa luottaa jatkossa rajat ylittävään naapuriapuun, kuten vuoden lopun myrskykatastrofin tapauksessa. Apua annettiin vapaaehtoiselta pohjalta esikuvallisesti. Se on hyvä ja tärkeä solidaarisuuden ilmaus. Se ei ole kuitenkaan yksinään mikään eurooppalainen ratkaisu. Euroopan unionin on huolehdittava siitä, että se ottaa siinä yhteydessä täyden vastuun kansalaisistaan. Komission pitäisi siksi pohtia pikaisesti nopean ja tehokkaan katastrofiavun välineitä. Me odotamme ratkaisuehdotuksia jo pian. Nämä ehdotukset saavat olla rauhassa epäsovinnaisia ja rohkeita. Euroopan parlamentin tukea ei tule varmasti puuttumaan. Tämä tarvittavasta retkestä tulevaisuuteen.
Nyt meidän on kuitenkin ensinnäkin selviydyttävä joulunpyhien myrskykatastrofin tämänhetkisistä seurauksista. Siihen kuuluu erityisesti kolme asiaa.
Ensinnäkin: me emme saa antaa puumarkkinoiden romahtaa, ja meidän on siksi puututtava tilanteeseen ohjaten sitä monien pienten ja keskisuurten yritysten hyväksi. Toiseksi: meidän on tuettava poikkeuksellisesti myös arvokkaiden puulajien kuljetusta ja vientiä kolmansiin maihin. Komission on keskusteltava vientitukien hyväksymisestä pikaisesti maailmankauppajärjestön kanssa. Kolmanneksi: meidän on tehtävä kaikkemme ehkäistäksemme sienisairauksia, tuhohyönteisiä ja metsäpaloja, jotta vahingot eivät kasva entisestään.
Arvoisa komission jäsen, kun te sanotte, että kansallinen apu on nyt tärkeää, haluaisin sanoa teille, että se tarkoittaa silloin myös sitä, että te ette halua organisoida yhteisiä eurooppalaisia markkinoita tässä tapauksessa.

Isler Béguin
Arvoisa komission jäsen, arvoisa puhemies, on totta, että kerroitte meille juuri hyvin surullisen uutisen ja viestin, joka koski viime joulukuun myrskyn tuhojen aiheuttamaa järkytystä. Olemme kuulleet voimakkaita kannanottoja komission jäsen Barnierin puheen aikana ja hän vakuutti meille, että Euroopan unioni todella tekee jotakin uhrien eteen. Tämän sanoessani ajattelen metsätalouden uhreja, niitä pieniä metsänomistajia, jotka ovat joutuneet vararikkoon, mutta ajattelen myös niitä pieniä merenrannalla sijaitsevia yrityksiä, joiden täytyy nyt huolehtia saapuvista turisteista. Voimme huomata, että metsien osalta unionilla ei kuitenkaan ole toimivaltaa.
Mitä luonnonkatastrofien hätäapuun tulee, niin sitä ammennettaneen rakennerahastoista. Tosin tiedetään, että siihen menee aikaa. Ja tähän liittyen olen sitä mieltä, että Euroopan unionin harjoittamassa politiikassa on kyse hölmöläisten peiton pidentämisestä. Emme voi olla samaa mieltä komission kanssa, koska siinä tullaan ottamaan yksiltä tulevaisuuden suunnitelmien kustannuksella ja antamaan toisille. Mielestäni tällainen toiminta ei todellakaan ole riittävää, ja komissiolta odotetaan erittäin konkreettisia toimenpiteitä. Kansalaiset pyytävät nopeaa toimintaa.

Bordes
Arvoisa puhemies, asiakirjassa, joka koskee metsätalouden ongelmia vuoden 1999 joulukuun myrskyn jälkeen, puututaan metsien tuhoihin vain, jotta muistutettaisiin taas puuteollisuuden hintojen laskusta ja myrskyn seurauksista metsänomistajille ja puunviejille. Päätöslauselmissa kiinnostuksen kohteena ovat ennen kaikkea puumarkkinoiden säännöstely ja viennin tukeminen.
Omasta puolestani haluaisin olla metsätyöntekijöiden edustaja. Heitä ei ole edes mainittu, vaikka on heidän työnsä ansiota, että puuala voi toimia. Myrsky ei ole vain luonnonkatastrofi meille kaikille ja taloudellinen ongelma puualan hyödyntäjille. Myrsky on järkyttävästi heikentänyt metsänomistajien ja metsurien työolosuhteita. Metsurin ammatti on aina ollut vaarallinen, ja ammatin tapaturmien määrä on hyvin suuri ja nousee yhä. Esimerkkinä metsurien ammatin hankaluudesta ja vaarallisuudesta muistuttakaamme mieliimme yli sata kuollutta Saksan myrskyssä 1990. Metsätyöntekijöiden palkka, joka on suuruudeltaan 6 900 Ranskan frangia, on sopimattoman alhainen. Metsätyöntekijät vaativat kunnon palkkaa, joka vastaisi työn vaaroja. Metsätyöntekijät vaativat varhaiseläkkeelle pääsyä 55-vuotiaana ja työolojensa parantamista. Työolot ovat samat kuin esi-isillä, minkä takia metsätyöntekijät vanhenevat ennenaikaisesti, ja vuosittain osa heistä jopa kuolee tämän takia. Me tuemme näitä oikeutettuja vaatimuksia.

Mathieu
Arvoisa puhemies, kun puhumme viime joulukuun myrskyistä, on todettava, ettei yhteisö ole vastannut odotuksiimme hätätilanteen alussa, ja nyt se hidastelee lupaamiensa avustusten antamisessa.
Komission pitää ottaa opikseen myrskyistä ja lisätä yhteisön tekstien tehokkuutta. Alun hätätilanteen ja tämän hetken vaikeuksien, jotka liittyvät kuljetusta, varastointia ja puun myyntiä koskeviin ongelmiin, välillä on aikatyhjiö, joka on suoraan verrannollinen institutionaaliseen tyhjiöön. Tämä tyhjiö pitäisi täyttää ja antaa nyt asianomaisille valtioille kiireellisesti logistiikkatukea.
Viime tammikuun päätöslauselmassa parlamentti pyytää komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia, mikäli voidaan vahvistaa, että käytössä olevat varat ovat riittämättömiä hätäapuun. Mutta miten on käynyt näiden konkreettisten ehdotusten? Niiden mukaan komissio on velvollinen toimimaan siten, että se pitää ensisijaisena tehtävänään puun huonoon menekkiin reagoimista, sillä nyt on tapahtunut se, mitä me pelkäsimme, eli puu ei mene enää kaupaksi. Ja mitä toimenpiteitä komissio on tehnyt tai aikoo tehdä, jotta tuhoutuneet palstat voitaisiin ottaa nopeasti jälleen käyttöön, mitä ilman metsämme eivät palaudu entiselleen tehokkaasti. Tällä kokemuksella on ollut luultavasti se surullinen tehtävä, että se on muistuttanut meitä siitä, että puu on ensiluokkainen ja kaiken lisäksi vielä uudistuva teollisuuden raaka-aine.
Metsiemme kestävä ja tehokas hoito takaa taloudellisesti kannattavan metsän. Samalla tavoin vain jatkuva metsänhoito auttaa vakiinnuttamaan kilpailukykyisen puualan, ja sillä on myös tärkeä merkitys maaseutualueiden kehittymisessä.
Jäsenvaltiot ovat Euroopan metsäpolitiikan pääasiallisia tekijöitä ja sellaisina niiden tulee pysyäkin. Tämän ei kuitenkaan pidä estää Eurooppaa hoitamasta jatkossakin metsäalaan liittyviä kysymyksiä koordinoidusti. Metsätaloustuotteisiin sovelletaan joskus hyvinkin hankalia yhtenäismarkkinoiden sääntöjä. Yhteisön täytyy puolestaan tukea näitä tuotteita, etenkin kriisiaikana. Yhteisön metsäalaa suosiva interventio on tarkoituksenmukainen, mikäli se tuo lisäarvoa kansalliselle toiminnalle.
Toissijaisuusperiaatteen noudattaminen olisi tässä tapauksessa erittäin tarkoituksenmukaista, esimerkiksi ilmakehän saasteilta suojelemisessa ja metsäpaloilta suojelemisessa tai metsien sertifiointijärjestelmässä, kuten myös maailmanlaajuisen metsiä koskevan yleissopimuksen laatiminen.
Kannatan trooppisten metsien puolesta tehtyjä yhteisön aloitteita, mutta ihmettelen, miksei yhtä paljon intoa ole ollut, kun kyse on ollut tuhoutuneiden metsäalueidemme pelastamisesta.

Jeggle
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisat kollegat, siitä on nyt reilut kolme kuukautta, kun hirmumyrsky Lothar aiheutti suunnattomia metsätuhoja Euroopassa, erityisesti kuitenkin Ranskassa ja Baden-Württembergissä. Myrskyn kaataman puun määrä nousee pelkästään Baden-Württembergissä noin 25 miljoonaan kuutiometriin. Tämä vastaa kolminkertaisesti keskimääräistä vuosihakkuuta, ja se on johtanut jo nyt 30 prosenttia alhaisempiin puun hintoihin. Vahinkojen korjaamisesta aiheutuvat kustannukset nousevat pelkästään alueella, jonka puolesta minä voin puhua Baden-Württembergistä kotoisin olevana parlamentin jäsenenä, noin 1,5 miljardiin Saksan markkaan, josta 300 miljoonaa Saksan markkaa tarvitaan pelkästään uudelleen metsittämiseen.
Hirmumyrsky Lotharissa ei ole kuitenkaan pelkästään Baden-Württembergin ongelma. Ranska ja muut EU-valtiot kärsivät myös suuria vahinkoja. Komissio on silti kieltäytynyt tähän päivään asti myöntämästä ylimääräisiä budjettivaroja ja vetoaa - komissiota edustaa tässä tapauksessa komission jäsen Schreyer - pikemminkin siihen, että vuoden 2000 talousarviostahan on sovittu Euroopan parlamentin kanssa. Kunkin jäsenvaltion pitäisi kattaa lisävarojen tarve sille määrätyistä tukivaroista.
Varojen uudelleen jakamiselle asetettiin kuitenkin ehdoksi hyväksyminen. Tätä hyväksymistä ei ole annettu tähän päivään mennessä. Pidän tätä komission jäsen Schreyerin perustelua jo hieman kyynisenä, kun ajatellaan sitä, että hän ilmoitti vain muuta päivä sen jälkeen, että EU:n varmasti tärkeiden Balkanin toimintojen 300 miljoonan euron lisärahoitustarve katettaisiin maatalousbudjetista, ilman että asianomaiset maanviljelijät, joihin myös metsänomistajat kuuluvat, huomaisivat sitä.
Haluaisin korostaa vielä kerran: me olemme tältä osin tekemisissä erittäin pitkäaikaisten vahinkojen kanssa, joilla voi hyvinkin olla myös ekologisia vaikutuksia. Korjaaminen, varastoiminen ja uudelleen metsittäminen ovat raskasta ruumiillista työtä. Arvoisa komission jäsen, tiedän, mistä puhun. Olen maanviljelijä. Koin, miten myrsky repi navettamme katon irti ja miltä yksityiset metsämme näyttivät. Meillä oli mahdollisuus panna asiat itse tällä välin taas järjestykseen. Tämä ei koske kuitenkaan läheskään kaikkia alueita, kaikkia ihmisiä ja kaikkia kuntia. Te voitte nähdä sen. On ekologisesti välttämätöntä, että tämä tehdään nopeasti ja hyvin, mutta ennen kaikkea kestävästi.
Komission maataloudesta vastaava jäsen Fischler viestitti laaja-alaisesta joustavuudesta maaseudun kehittämisen toimien nykyisissä rahoituspuitteissa vieraillessaan 16. helmikuuta Schwarzwaldissa. Hän antoi ymmärtää, kuten te tänään, arvoisa komission jäsen, että komissiossa ollaan valmiita pohtimaan auttamista...
(Puhemies keskeytti puhujan.)

Reding
. (FR) Arvoisa puhemies, Euroopan valtioita koetellut luonnonkatastrofi oli todellinen murhenäytelmä. Olen täysin samaa mieltä niiden jäsenten kanssa, jotka ovat käyttäneet tämänsuuntaisia puheenvuoroja asiasta, ja uskokaa minua, että komissio tekisi mielellään jotakin, jos se vain olisi mahdollista. Perussopimukset ja talousarviota koskevat asetukset eivät kuitenkaan anna komissiolle tähän mahdollisuutta.
Kuten totesin jo aloituspuheenvuorossani, komissiolla ei ole yhteisön tukikehyksessä mitään mahdollisuutta tehdä aloitteita auttaakseen suoraan metsätaloutta. Samoin on asian laita puhuttaessa asetuksesta 1257/99. Jäsenvaltion on itse ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin ja hankittava tarkoituksenmukaista apua. Toissijaisuusperiaatteen vuoksi komissio ei voi suunnata maaseudun kehittämisohjelmiin tarkoitettuja varoja sellaisiin tarkoituksiin, joilla pyritään tukemaan myrskyjen seurauksena tuhoutunutta metsäalaa. Komissio voi vain soveltaa kilpailusääntöjä ja myöntää kansallisia avustuksia sekä soveltaa asetuksen 1257/99 määräyksiä mahdollista yhteisrahoitusta varten. Sitä paitsi neuvottelut jäsenvaltioiden kanssa tästä asiasta ovat käynnissä ja olen sanonut hyvin selvästi, että hallinnollisten ja oikeudellisten mahdollisuuksien rajoissa komissio pyrkii tekemään parhaansa, jopa enemmän kuin parhaansa, ja niin joustavasti kuin mahdollista.
Ikävä tosiseikka on, että toimielimet ovat päättäneet, että metsäpolitiikka on osa toissijaisuuspolitiikkaa, ja ettei se kuulu yhteisön toimivaltaan, vaan ainoastaan jäsenvaltioiden toimivaltaan. Tätä asiaa komissio ei toistaiseksi voi muuttaa; siihen tarvittaisiin perussopimusten muuttamista. Näiden sopimusten muuttamisestahan keskustellaan parhaillaan.
Kehotan siis kaikkia niitä parlamentin jäseniä, jotka ovat vakuuttuneita siitä, että metsät pitäisi siirtää toissijaisuusperiaatteen alaisuudesta ja asettaa yhteisön toimivallan alle, toimimaan tämän periaatteen mukaisesti kansallisissa hallituksissaan.

Puhemies
Arvoisa komission jäsen, olette ollut erittäin aktiivinen tänä aamuna. Keskustelu on päättynyt.
Esityslistalla on vuorossa äänestys.
Yhteinen päätöslauselmaesitys korvaamaan päätöslauselmat viimeaikaisten myrskyjen aiheuttamista taloudellisista seurauksista Euroopan metsätaloudelle
(Parlamentti hyväksyi päätöslauselman.)
Äänestysselitykset ja muita selityksiä

Lulling
Arvoisa puhemies, äänestin tämän päätöslauselman puolesta, ja olen iloinen, että ne sabotaasin aiheuttajat, jotka ovat estäneet meitä tekemästä työtämme asianmukaisesti ja äänestämästä tästä aamusta klo 9 lähtien, eivät ole enää läsnä jatkaakseen oman parlamenttinsa arvoa alentavaa sirkusta.
Kuvitelkaa, että muut kansalaiset suhtautuisivat työvelvollisuuteensa kuten ne kollegat, jotka uskovat, että heillä olisi neljäpäiväinen viikko täällä parlamentissa, vaikka on päätetty, että Strasbourgin täysistunto on viisipäiväinen. Parlamenttihan on todella päättänyt, ja sanon tämän myös sille kollegalle siellä takana, joka haluaa demokraattisen äänestyksen, että perjantai Strasbourgissa on istuntopäivä. Se on jo osoitus kieroutuneesta demokratiakäsityksestä, hyvä kollega, tämä koskee myös muita, jotka yllyttivät tätä sirkusta, kun Strasbourgin vastustajat käyttävät nyt todella likaisia temppuja perjantain sabotoimiseen.
Olen ollut tämän parlamentin jäsen jo 35 vuotta enkä ole kokenut tällaista sääntöjen väärinkäyttöä kaikkina näinä vuosina. Parlamentin jäseniltä voisi oikeastaan odottaa, että he kunnioittavat demokraattista, enemmistöllä syntynyttä päätöstä, kuten päätöstä istuntokalenteristamme, vaikka se ei sovikaan heille. He ovat kuitenkin huonoja häviäjiä, ja heille on täysin samantekevää, että he ovat estäneet tämän EU:n kansalaisten ja erityisesti Etiopiassa nälkää näkevien kannalta tärkeitä päätöksiä. Viimeksi mainittu on erityisen raskauttavaa ja tuomittavaa. Toivon, että ne, jotka ovat yllyttäneet tähän menettelysirkukseen, saavat tuntea nahoissaan valitsijoiden reaktion.
Toivon myös metsänomistajien etujen nimissä omassa maassani, jossa viimeisin myrskykatastrofi ei ollut tosin niin tuhoisa kuin esimerkiksi täällä Elsassissa, että myös EU:n puolelta ryhdytään täällä ehdotettaviin toimiin, jotta myötävaikutetaan ennen kaikkea siihen, että pienten ja keskisuurten yksityisten metsänomistajien häviäminen... (Puhemies keskeytti puhujan.)

Daul
Arvoisa puhemies, haluaisin palata hetkeksi tämänaamuisiin tapahtumiin, eli pidän puheenvuoron, joka on äänestysselitys tai kenties menettelyä koskeva esitys. Haluaisin vain sanoa parlamentin uutena jäsenenä, kuinka pahoillani olen tapahtuneesta. Kunnioitan tietenkin työjärjestystä ja demokratiaa, mutta strategisista ja poliittisista syistä nelisenkymmentä meidän edustajaamme nousi ylös ja esti Etiopiaa koskevan äänestyksen.
Parlamentin nimissä haluaisin pyytää anteeksi Etiopian kansalta, lapsilta, miehiltä ja naisilta, jotka ovat erittäin vaikeassa tilanteessa ja joiden puolesta nuo henkilöt aamulla estivät parlamenttia ottamasta kantaa. Olen hyvin hämmentynyt. Äänestimme kahdesta viimeisestä aiheesta, jotka myös ovat kiireellisiä, mutta olisin halunnut suoraan sanottuna mieluummin äänestää Etiopian kansan puolesta ja antaa heille tämän parlamentin tuen. Vielä kerran, pyydän anteeksi Etiopian kansalta.

Gebhardt
Arvoisa puhemies, haluaisin yhtyä siihen, mitä jäsen Daul sanoi äsken. Myös minulle puukauppa on jotakin hyvin tärkeää, mutta myös meidän apumme Etiopialle on erittäin tärkeää. Haluaisin siksi - ja panen sille aivan erityistä arvoa, koska te ette antanut minulle aiemmin enää puheenvuoroa, kun jäsen Buitenweg lainasi minua väärin - kysyä vielä kerran hyvin selvästi: Missä ovat sitten ne, jotka järjestivät tänä aamuna tämän koko teatterin? Miksi he eivät ole nyt täällä istunnon loppuun asti todistaen siten, että tämän parlamentin työ on heille todella tärkeää? Tämä on oikea kysymys.

Schmid, Herman
Arvoisa puhemies, olen kaikkien muiden tavoin syvästi huolestunut siitä tilanteesta, johon olemme joutuneet. Mielestäni on ollut epämiellyttävää osallistua toimitettuihin äänestyksiin, koska osallistujia on ollut niin vähän. Olen jättänyt äänestämättä kaikissa iltapäivällä pidetyissä äänestyksissä, koska en halunnut osallistua sellaisten päätösten tekoon, jotka eivät mielestäni ole oikeutettuja, koska meitä on niin vähän.
Tuen täällä tänään esitettyä vastalausetta. Olen uusi jäsen ja sen vuoksi hieman järkyttynyt kuullessani, että perjantaisin vallinneet epäkohdat ovat jatkuneet jo vuosia, eikä asiassa ole tapahtunut minkäänlaista muutosta. Jos näin on, voimakkaat vastalauseet ovat tarpeen, jotta saisimme muutoksen aikaiseksi. Näin ei voi nimittäin jatkua! Ihmiset nauravat meille kaikkialla Euroopassa! Olen kiinnittänyt huomiota siihen, että tätä istuntoa lopetettaessa täällä on tänään paikalla arviolta alle 40 jäsentä, jotka tekevät päätöksiä. Se ei ole arvomme mukaista!

Meijer
Arvoisa puhemies, ensinnäkin äänestin edellisen ehdotuksen ja sen tarkistusten puolesta. Tämä muodollisena äänestysselityksenä. Haluaisin poistaa sen eräiden läsnäolijoiden keskuudessa vallitsevan väärinkäsityksen, että päätösvaltaisuuden toteamispyyntöjen aloitteentekijät eivät enää olisi läsnä. Muutamat ovat ilmeisesti tosiaan poistuneet. Kuulun aloitteentekijöihin ja olen yhä paikalla, samoin kuin joka perjantai. Olen huomannut, että muutamat parlamentin jäsenet sanovat: on jäseniä, jotka pyrkivät nelipäiväiseen työviikkoon, mutta minä en todellakaan kuulu näiden joukkoon. Sen sijaan olen kylläkin sitä mieltä, että meidän on suhtauduttava vakavasti viisipäiväisen työviikon suunnitteluun, ja tällä hetkellä läsnä olevien Euroopan parlamentin jäsenten määrä ei tästä todista. Tämä on myös se syy, jonka takia ongelma on otettu esille. Jos toimisimme perjantaisin samalla tavoin kuin tiistaisin ja keskiviikkoisin, niin tätä keskustelua ja näitä laskentoja ei tänään täällä olisi tarvittu. Nyt niiden on jatkuttava siihen asti, kunnes perjantain istunnot joko toimivat normaalisti tai ne, kiinnostuksen puutteesta, miltä taaskin näyttää, lakkautetaan.

Ribeiro e Castro
- (PT) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi antaa äänestysselityksen: äänestin yhteisen päätöslauselmaesityksen puolesta, koska yhdyn siinä esitettyihin vakaviin huolenaiheisiin ja toimenpiteisiin poikkeamatta kuitenkaan ryhmän kannasta, jonka mukaan suhtaudumme varauksellisesti siihen, että metsäpolitiikka kuuluisi unionin elinten toimivaltaan.
En myöskään voi olla mainitsematta sitä täällä jo mainittua asiaa, että tämänaamuisen istunnon sabotoijat eivät osallistuneet äänestykseen; ja olen iloinen siitä, että PPE-ryhmä ehdotti nimenhuutoäänestystä, joka selvittää asian. On olemassa ranskalainen sananlasku, jossa mainitaan arroseur arrosé (kasteltu kastelija), ja tässä tapauksessa meillä on saboteur saboté (sabotoitu sabotoija). On valitettavaa, että jouduimme tällaiseen sirkukseen: asianosaiset olisivat voineet käyttää työjärjestyspuheenvuoron, sillä kyse on tärkeästä asiasta, joka puhemiehistön ja puheenjohtajakokouksen täytyy ratkaista. Heillä ei kuitenkaan ollut mitään kunnioitusta yhtäkään asiaa kohtaan, heillä ei ollut mitään kunnioitusta Etiopiaa kohtaan, vaan he sabotoivat äänestyksiä. Sitten he ehdottivat nimenhuutoäänestystä jäsenten laskemiseksi. Kuten me kuitenkin näimme, kun täällä päätetään asiasta, joka liittyy myrskyihin, katastrofeihin, Euroopan etuihin tai muihin vakaviin asioihin, he eivät enää ole paikalla. Tuskin kukaan näistä 32 gladiaattorista oli läsnä lopullisessa äänestyksessä, mikä on todellakin valitettavaa ja paljastaa täysin näiden tämänaamuisen istunnon häirikköjen aikeet.

Graefe zu Baringdorf
Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa kollega Daulille ja Lullingille, että työjärjestyskeskusteluissa pitäisi ottaa aina huomioon, että tässä yhteydessä on kyse myös taktisista ja strategisista tavoitteista. Se koskee teitä aivan samoin kuin niitä kollegoita, jotka yrittivät saavuttaa omat tavoitteensa.
Olin tänä aamuna ensimmäistä kertaa mukana pyytämässä päätösvaltaisuuden toteamista. Kannatan Strasbourgia ja kannatan perjantaita. Olen kuitenkin sitä mieltä, että myös niiden pitäisi olla läsnä, jotka haluavat varmistaa, että täällä tehdään jatkossakin parlamentaarista työtä. Sanoin siksi, että varoituslaukaus on paikallaan, mutta pidin sen jälkeen tapahtunutta liioiteltuna, enkä halunnut sitten olla mukana siinä, koska kyse oli mielestäni Strasbourgin asemapaikasta ja perjantaista. Siksi en jatkanut enää siinä mukana. Mutta näille kollegoille on annettava mahdollisuus yrittää saavuttaa tavoitteensa. Sitten on reagoitava asianmukaisesti.
Työjärjestystä - tältä osin haluaisin osoittaa puhemiehelle kunnioitukseni - tulkittiin tänä aamuna hyvin maltillisesti ja rauhallisen järkevästi. Se tapahtui siten kuin olemme sopineet. Äänestykset, jotka toimitettiin, ovat säännönmukaisia äänestyksiä. Ne eivät ole vähempiarvoisia äänestyksiä vain siksi, että harvat ottivat niihin osaa.
Meidän pitäisi mielestäni yrittää pelastaa tämä perjantaikeskustelu ja nämä perjantaiäänestykset ja johtaa ne hyvään tulokseen kehottamalla kollegoitamme ja myös poliittisia ryhmiä olemaan läsnä täällä.

Savary
Arvoisa puhemies, haluaisin ensin kiittää samalla kertaa tämän vaikean istunnon puhemiestä ja läsnä olevia kollegojani sekä komission jäsen Redingiä. Arvoisa komission jäsen, haluaisin sanoa teille metsäongelmasta, että vaikka teidän suorapuheisuutenne voi olla joskus kovaa kuultavaa, sen etuna on kuitenkin sen suoruus verrattuna niihin lausuntoihin, jotka olivat ehkä tapahtumahetkellä liian ennenaikaisia. Olen rehellisesti sitä mieltä, että Euroopan unionin uskottavuuden kannalta sen pitäisi pitemminkin suosia teidän tyyliänne kuin sitä tyyliä, mihin aivan alussa tutustuimme, ja joka antoi sen kuvan, että Eurooppa oli paljon valmiimpi toimimaan kuin mitä se olisi halunnut olla.
Keskustelu metsätaloudesta on aloitettu ja keskustelua täytyy käydä myös luonnonkatastrofeista, sillä emme voi lähestyä kansalaisiamme ja selittää heille, että kun he ovat joutuneet onnettomuuteen, me emme voi tehdä mitään, ja samalla lähettää sotilasretkikuntia Euroopan ulkopuolisiin maihin. Tämä on todellinen symbolinen ja poliittinen kysymys. Tästä kiitos.
Haluaisin sanoa olevani samaa mieltä kuin kollegamme Daul, joka oli toinen laatija jäsen Evelyne Gebhardtin kanssa metsätaloutta koskevassa päätöslauselmassa. Lisäksi pahoittelen sitä ja olen siitä myös hämmästynyt että näiden mitättömien juonittelujen takia etiopialaiset ovat joutuneet kärsimään. Ne eivät oikeastaan ole mitään mitättömiä juonitteluita, sillä on oikeutettua esittää pyyntö päätösvaltaisuuden toteamisesta, kuten tehtiin nyt perjantaina. Kaikki tietävät kuitenkin, että kyseessä on sissisota Strasbourgia vastaan. Ja vielä vakavampaa on, että tällainen käyttäytyminen on vaarana toistua joka perjantai. Pientä iloa tuotti kuitenkin se tieto, että äänestyksestä pidättäytyminen tulee melko pian koitumaan myös niiden kohtaloksi, jotka ilmaisivat tänään kantansa olemalla poissa ja jotka sabotoivat siten tämän aamun istuntoa.
Olen yksinkertaisesti sitä mieltä, että tämä työjärjestysasia tulee ottaa erittäin pian uudestaan esille. Kaikkihan sen tietävät, mutta sanon tämän suurelle yleisölle, joka on läsnä: istuntosali ei ole koskaan täysi, koska parlamenttityö on työtä, johon täytyy erikoistua. Meidän täytyy kuitenkin lopettaa piilosilla olo...
(Puhemies keskeytti puhujan)

Grossetête
Arvoisa puhemies, haluaisin muistuttaa, että tämä sama parlamentti hylkäsi muutama kuukausi sitten tarkistuksen, jossa vaadittiin, että Strasbourgin täysistuntojen aikana perjantain istunnot olisi poistettu. Edustajien pitäisi ainakin noudattaa päätöstä, jonka ovat itse hyväksyneet. Tämän tarkistuksen hylkäsi suuri enemmistö. Emme siis voi nyt tehdä mitään muutoksia vuoden 2000 osalta.
Lopuksi haluaisin yhtyä niihin kollegoihini, jotka ovat suuresti häpeissään tapahtuneesta. Vähäpätöisten poliittisten ongelmien takia tämä parlamentti ei voinut äänestää Etiopian avun puolesta. Olen todella pahoillani.

Berthu
Arvoisa puhemies, myös minä olen pahoillani vehkeilyistä, joiden takia emme voineet työskennellä tänä aamuna. Sen sijaan olen tyytyväinen siihen, että kaikki puheenvuoron käyttäneet puhujat ovat pahoillaan aamupäivän tapahtumista kuten myös minä, ja he ovat säännöllisimmin parlamentissa läsnä olevia edustajia.
Mielestäni tapahtuneesta pitää ottaa opiksi rakentavassa mielessä. Ensiksikin, meillä on perustamissopimus ja toiseksi Euroopan parlamentti on lausunut kantansa perjantaiaamun istuntojen puolesta: perustamissopimusta ja Euroopan parlamentin päätöksiä on noudatettava. Toivoisin, että parlamenttimme puhemiehistö antaisi asiasta vastaavalle valiokunnalle tehtäväksi tutkia työjärjestystä ja Euroopan parlamentin kaikkia niitä käytäntöjä, jotka voivat haitata Strasbourgin perjantaiaamun istuntoja. Niiden arvostusta täytyy päinvastoin yrittää lisätä kaikin mahdollisin keinoin.

Posselt
Arvoisa puhemies, myös minä haluaisin onnitella teitä siitä tavasta, jolla te olette johtanut tätä vaikeaa istuntoa, ja haluaisin sanoa kollega Meijerille vain jotakin hyvin asiallista. Tunnen tämän parlamentin parlamentaarikkona 6 vuoden ajalta, mutta toisessa tehtävässä 21 vuoden ajalta. Olen ottanut osaa jokaiseen perjantai-istuntoon 21 vuoden ajan, myös jo silloin, kun toimin toisessa tehtävässä enkä ollut vielä parlamentin jäsen. Haluaisin kiittää tässä yhteydessä myös parlamentin henkilöstöä, joka tekee loistavaa työtä perjantaisin. Siitä riippumatta haluaisin kuitenkin sanoa, että olen kokenut näiden 21 vuoden aikana toistuvasti tällaisia yrityksiä. Päätösvaltaisuuden toteamistahan vaadittiin juuri sen vuoksi, koska haluttiin pelastaa perjantai. Niin syntyivät kaikki nämä asiat.
Haluaisin kuitenkin sanoa kollega Meijerille, että parlamentissa päätettiin myös kerran, että lainsäädäntöpäätöksiä tehdään tiistaista torstaihin, perjantaina tehdään ei-lainsäädännöllisiä päätöksiä, jotka eivät edellytä päätösvaltaisuutta, ja että perjantaille laitetaan aiheita, jotka eivät ole kiistaa herättäviä, jotta nämä ei-kiistanalaiset mutta tärkeät päätökset voidaan tehdä. Tästä vallitsi yksimielisyys, ja tämän yksimielisyyden alta täällä yritettiin kaivaa maata. Se voi olla parantava sokki, siinä kollega Graefe zu Baringdorf on ehkä oikeassa. Haluaisin kuitenkin pyytää ymmärtämään selvästi, ettei perjantaita suunniteltu koskaan lainsäädännöllisiä päätöksiä varten. Nämä päätökset eivät ole lainsäädännöllisiä. Ne ovat kuitenkin tärkeitä ja vapaamuotoisia, ja siksi ne olisi voitu myös tehdä rauhassa ja arvokkaasti, ja siksi ne myös tehtiin tämän päivän päätteeksi rauhassa ja arvokkaasti.

Puhemies
Kiitoksia, jäsen Posselt.

Istuntokauden keskeyttäminen
Puhemies
Julistan Euroopan parlamentin istuntokauden keskeytetyksi.
(Istunto päättyi klo 12.25.)

