Iäkkäiden elämänlaadun parantaminen (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana Neena Gillin teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi yhteisön osallistumisesta useiden jäsenvaltioiden toteuttamaan tutkimus- ja kehitysohjelmaan iäkkäiden ihmisten elämänlaadun parantamiseksi uuden tieto- ja viestintäteknologian avulla - C6-0178/2007 -.
László Kovács
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, minulla on ilo ja kunnia käyttää kollegani, komission jäsen Redingin puolesta avauspuheenvuoro näin tärkeästä ja hyvästä aiheesta.
Väestön ikääntyminen kaikkialla EU:ssa aiheuttaa selvästikin yhteiskunnallemme ja taloudellemme merkittäviä haasteita. Nykyään jokaista eläkeläistä kohden on yhä viisi veronmaksajaa. Vuoteen 2025 mennessä yhtä eläkeläistä kohden on enää kolme veronmaksajaa ja vuoteen 2050 mennessä vain kaksi veronmaksajaa. Hoidosta, erityisesti yli 80-vuotiaiden kasvavan ryhmän hoitamisesta aiheutuvat kustannukset kasvavat nopeasti. Olemme syystäkin huolissamme siitä, kuinka takaamme vanhusten hyvän elämänlaadun ja turvaamme vanhusten terveydenhuollon ja sosiaalihuollon rahoituksen kestävyyden.
Samalla korostan, että ikääntyvä väestö merkitsee myös suurta mahdollisuutta ja lupaavia markkinoita uusille tuotteille ja palveluille, jotka liittyvät terveeseen ikääntymiseen ja itsenäiseen asumiseen. Olemme kaikki vakuuttuneita siitä, että voimme ja että meidän pitäisi ottaa EU:ssa käyttöön tieto- ja viestintäteknologiaa, jolla tuetaan hyvää ikääntymistä. Tietotekniikka-avusteista asumista (Ambient assisted living, AAL) koskeva yhteinen ohjelma auttaa kohtaamaan näitä haasteita ja hyödyntämään mahdollisuuksia. EU:n on tuettava myös jäsenvaltioiden innovatiivista yhteistyötä markkinalähtöisen tutkimuksen ja kehityksen alalla.
Esittämänne kompromissitarkistukset ovat todella auttaneet vahvistamaan aloitteen eurooppalaista ulottuvuutta selventämällä sekä soveltamisalaa että jäsenvaltioiden tehtäviä ja velvoitteita. Tämä auttaa turvaamaan tämän tärkeän, meitä kaikkia hyödyttävän eurooppalaisen työn hyvät tulokset.
Neena Gill
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, kuten täällä on jo todettu, ikääntyneiden kasvavan väestöryhmän elämänlaadun parantaminen on yksi EU:n suurimmista haasteista.
Yhteiskuntamme rakenne on muuttumassa, ja meidän on sopeuduttava siihen ja turvattava vanhusten elämänlaatu ja itsenäinen asuminen, sillä muutoin he ovat syrjäytymisvaarassa.
Meidän on varmistettava, että tämä uusi yhteiskunta on osallisuutta edistävä yhteiskunta. Meidän on varmistettava, että ikääntyneiden kasvava ryhmä kykenee täysin osallistumaan yhteiskuntaelämään, sillä 65-80-vuotiaiden kansalaisten määrä kasvaa vuosina 2010-2030 EU:ssa 40 prosenttia.
Tämä ikääntyvä väestönosa vaikuttaa merkittävällä tavalla moniin politiikanaloihin, joita ovat muun muassa sosiaaliala, työllisyys, asuminen, opetus, koulutus, terveydenhuolto ja sosiaalihuolto. Siksi ikääntymiseen on puututtava kokonaisvaltaisella, ei pirstoutuneella tavalla.
Tämä mietintö on tulosta 169 artiklan mukaisista jäsenvaltioiden aloitteista, joille komissio on myöntänyt osarahoitusta 150 miljoonaa euroa viiden vuoden aikana. Tämä auttaa EU:n teollisuutta ja tutkimuslaitoksia kehittämään uusia huippuluokan tieto- ja viestintäteknologiapalveluja, -tuotteita ja -ratkaisuja, joilla parannetaan ikääntyneiden elämänlaatua.
Nykyisin on olemassa teknologiaa, jolla voidaan auttaa henkilöjä, joiden muisti, näköaisti, kuuloaisti tai liikuntakyky on heikentynyt. Todellinen työ on jo alkanut, mutta usein näistä asioista ei olla tietoisia eikä niiden käyttö ole laaja-alaista. Siispä toivon, että tämä aloite on todella hyödyllinen ja auttaa ratkaisemaan yhteiskunnan ongelmia.
Voin ilokseni kertoa, että olen nähnyt omakohtaisesti monissa paikoissa, erityisesti kotiseudullani West Midlandsissa, kuinka perinteisiä taloja voidaan muuttaa apuvälineteknologialla, joka tekee kotiympäristöstä turvallisemman ja käyttökelpoisemman.
Olen myös ylpeä siitä, että kotiseutuni edustaa apuvälineteknologian alan kärkeä: teknologiaa on kehitetty paitsi ikääntyneiden tarpeisiin myös auttamaan vammaisia.
Siispä AAL-ohjelman pitäisi todella vauhdittaa tällaista toimintaa kolmella alalla. Ensinnäkin EU:n tutkimusta koordinoidaan keskitetysti. EU:n tutkimus mahdollistaa toteuttamiskelpoisten tuotteiden kehittämisen ja tuo niitä markkinoille.
Meidän pitäisi pyrkiä kehittymään tämän alan asiantuntemuksen keskittymäksi, ja kaikkialla Euroopan unionissa pitäisi vaihtaa tietoja ja levittää parhaita käytäntöjä.
Tämä on toteutettavissa vain, jos asiaan osallistuvat maat sitoutuvat siihen todella. Olen siksi iloinen siitä, että neuvosto on asettanut kunkin osallistuvan maan rahoitusosuuden vähimmäismääräksi 0,2 miljoonaa euroa ja sopinut yhteisestä arviointimekanismista ja valintaperusteista siinä toivossa, että tämä lisää ohjelman koordinointia, avoimuutta ja uskottavuutta.
Toiseksi se hyödyttää EU:n teollisuutta, jolla on valtavat mahdollisuudet tällä alalla. Siispä kehotan AAL-järjestöä kehittämään näille tieto- ja viestintäteknologiatuotteille ja -palveluille tehokkaita liiketoimintamalleja, jotka ovat tärkeitä hintojen madaltamiseksi ja näiden tuotteiden tuomiseksi markkinoille.
Niiden on myös varmistettava, että pk-yritykset voivat osallistua ja käyttää tasapuolisesti tutkimus- ja rahoitusmahdollisuuksia. Ohjelman menestyksen kannalta on kuitenkin hyvin tärkeää, että siinä harkitaan EU:n laajuisten standardien ja yhteentoimivuuden kehittämistä, jotta EU voi nousta maailmanlaajuiseen johtoasemaan apuvälineteknologian alalla. Tämän alan kehittämistä haittaavat tekniset esteet ja sääntelyesteet on poistettava pian. Emme saa unohtaa sitä, että myös muulla maailmalla, kuten Yhdysvalloilla, Japanilla ja jopa Kiinalla, on edessään samanlainen väestörakenteellinen haaste. Siksi meidän on kehitettävä maailmanlaajuinen kilpailuetu.
Sen lisäksi, että AAL-ohjelmassa on kyse itsenäisen elämän parantamisesta, se voi myös auttaa saavuttamaan Lissabonin strategian tavoitteet. Jotta näin kävisi, tarvitsemme tällä alalla yhteistä pohdintaa ja yhteisiä toimia muiden ohjelmien kanssa, jotka liittyvät työpaikkojen luomiseen ja talouskasvuun.
Kolmanneksi totean, että vaikka teknologialla voidaankin parantaa ikääntyneiden elämänlaatua, tässä onnistutaan vain, jos puutumme muutamaan merkittävään seikkaan. Hintojen on oltava kohtuullisia, jotta apuvälineet olisivat kaikkien saatavilla. Uuden teknologian on oltava helppokäyttöistä, ja meidän on varmistettava, että vanhukset ja heidän hoitajansa saavat riittävästi koulutusta, jotta he osaavat käyttää apuvälineitä. Lisäksi on muistettava, että vaikka elämme tietoyhteiskunnassa, emme kuitenkaan elä vielä osallisuutta edistävässä yhteiskunnassa, joten suuri osa vanhuksista on syrjäytymisvaarassa. Siksi meidän on tuotava Internet yhä useamman ulottuville, järjestettävä sen käyttöä koskevaa koulutusta ja pidettävä huolta siitä, että vanhukset pysyvät osana yhteiskuntaa ja voivat hoitaa helposti päivittäisiä asioitaan, kuten tehdä ostoksia, maksaa laskuja ja tehdä varauksia. Näiden tuotteiden ja palvelujen saatavuuden ei pidä kuitenkaan johtaa EU:n maantieteelliseen jakautumiseen. En halua, että meille kehittyy EU:n väestörakenteelliseen haasteeseen liittyvissä asioissa kahden nopeuden Eurooppa.
Tämä on vasta alkua. Meidän on tehtävä vielä paljon, ja toivon, että tämä ohjelma on ennakkotapaus komission ja neuvoston tuleville toimille ja aloitteille.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelija. - (PL) Arvoisa puhemies, EU:n väestön ikääntyminen on haaste koko eurooppalaiselle yhteiskunnalle. Keskimääräinen elinajanodote on nykyisin 80 vuotta, ja eläkeikäisten määrän odotetaan kasvavan 40 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
Euroopan unionin pitäisi tarttua tähän haasteeseen laaja-alaisesti, sillä väestörakenteelliset suuntaukset vaikuttavat moniin politiikanaloihin, kuten työllisyyteen, asumiseen, koulutukseen, sosiaaliapuun ja terveydenhuoltoon. Kyseisen tutkimus- ja kehitysohjelman yleisenä tavoitteena on parantaa vanhusten elämänlaatua ja vahvistaa EU:n teollisuuspohjaa. Tämä on tarkoitus saada aikaan ottamalla käyttöön tieto- ja viestintäteknologiaa, joka auttaa vanhuksia parantamaan elämänlaatuaan, pysymään terveinä ja jatkamaan aktiivista toimintaansa työ- ja yhteiskuntaelämässä.
Ikääntyneiden osaaminen ja kokemus on merkittävä valtti erityisesti tietoyhteiskunnassa. On myös tärkeää korostaa, että ikääntyvässä yhteiskunnassa on enemmän naisia kuin miehiä, koska naisten elinajanodote on korkeampi. Siksi ohjelmaa suunniteltaessa ja arvioitaessa on otettava huomioon tämä sukupuolinäkökohta. Lopuksi haluan kiittää esittelijää, Neena Gillia erinomaisesta mietinnöstä.
Lambert van Nistelrooij
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, on hyvä, että EU:n väestörakenteen muutoksesta puhutaan kerrankin eri tavalla - ei pelkästään asiana, joka kasvattaa kustannuksia ja huollettavien ihmisten määrää. Onhan myös niin, että se merkitsee meille huomattavaa mahdollisuutta. Puhun itse mielelläni hopeataloudesta: ohjelman huolellinen tarkastelu osoittaa, että siinä käsitellään elämänlaatua. Mikä on siis EU:n ongelma?
Toisaalta meillä on erinomaista perusosaamista, mutta markkinoilla innovointi kestää liian pitkään. Meillä on ollut Internet ja laajakaista jo pitkään, ja nyt liikuntarajoitteisilla on kunnollinen mahdollisuus käyttää palveluja myös Internetin välityksellä. Tämä voi muuttaa asioita, ja tähän liittyy mahdollisuus.
Olen toisaalta iloinen siitä, että seitsemännessä puiteohjelmassa on varattu perustutkimukseen puoli miljardia euroa, ja Euroopan yhteisö saa kyseiset puoli miljardia jäsenvaltioilta ja yrityksiltä. On hyvä, että tätä tietoa ja osaamista levitetään, sillä se toimii siltana markkinoille.
Kuten Neena Gill jo totesi, on hyvin tärkeää, että me käännämme Euroopan unionissa vääristyneet, pirstoutuneet markkinat ylösalaisin ja otamme käyttöön parempia standardeja lisätäksemme osallisuutta. Esimerkiksi Yhdysvalloissa tai Kiinassa tätä ongelmaa ei ole. Meillä on hyvin erilaiset talousjärjestelmät. Siksi meidän on otettava käyttöön teknologiaa ja konsultoitava kumppaneitamme jäsenvaltioissa. Tästä syystä olisi hyvä edistää jäsenvaltioiden yhdistymistä ja ottaa kuhunkin hankkeeseen mukaan aina kolme maata. Tämä on toisinaan vaikeaa, mutta se on mielestäni tarpeen, jotta tieto ja osaaminen saadaan nopeasti käyttöön.
Ohjelman joitakin kohtia on arvioitava, ja olen hyvin utelias olemassa olevan teknologian suhteen sekä sen suhteen, voidaanko tieto- ja viestintäteknologisia sovelluksia käyttää tehokkaasti. Uskon ja toivon, että käyttäjät ovat merkittävässä asemassa tässä ohjelmassa. Kiitän esittelijää siitä, että hän on tehnyt valtavasti työtä tämän asian parissa, ja erityisesti hänen mietintönsä sisällöstä.
Silvia-Adriana Ţicău
PSE-ryhmän puolesta. - (RO) Arvoisa puhemies, koska meillä ei ole ollut syntyvyyden kasvua edistävää politiikkaa eikä tiettyjä palveluja lasten kasvattamista ja hoitamista varten, yli 65-vuotiaiden osuus väestöstä kasvaa 20-28 prosenttia vuoteen 2025 mennessä.
Ikääntyneillä on erityisiä tarpeita, ja yhteiskunnan on käytävä läpi muutos voidakseen täyttää tällaiset tarpeet. Ikääntyvät tarvitsevat mukautettuja asuntoja, ja meidän on kehitettävä ikääntyvien terveydenhuolto- ja hoitopalveluja. Tätä taustaa vasten tieto- ja viestintäteknologian merkitys kasvaa. Osa ikääntyneistä käyttää jo digitaalista televisiota, matkapuhelimia ja jopa Internetiä. Monet ikääntyneet pitävät yhteyttä ulkomailla asuviin lapsiinsa käyttämällä Internetiä ja web-kameroita riippumatta siitä, asuvatko he maaseudulla vai kaupungissa.
Yli 65-vuotiaista eurooppalaisista vain 10 prosenttia käyttää Internetiä. On otettava huomioon, että yli 21 prosentilla yli 50-vuotiaista eurooppalaisista on vakavia kuulo-, näkö- tai hienomotoriikkaongelmia, minkä vuoksi heidän on vaikeaa käyttää tavanomaisia tieto- ja viestintäteknisiä laitteita.
Kesäkuussa 2007 komissio pyysi jäsenvaltioita ja alan teollisuutta tukemaan sellaisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa, joka koski ikääntyneiden ottamista mukaan tietoyhteiskuntaan. Tätä taustaa vasten tutkimuksen seitsemännessä puiteohjelmassa on tarkoitus toteuttaa ohjelma, joka koskee itsenäistä asumista kotona. Sille on varattu 150 miljoonan euron määrärahat yhteisön talousarviosta, ja vuosina 2008-2013 jäsenvaltiot käyttävät siihen vähintään 150 miljoonaa euroa. Viittaan nyt tietenkin osallistuviin jäsenvaltioihin.
Tämän ohjelman tavoitteena on edistää ikääntyneille tarkoitettuun tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvien innovatiivisten tuotteiden, palvelujen ja järjestelmien kehittämistä, luoda tutkimuksen kriittinen massa, tehdä EU:ssa erityistä kehitys- ja innovointityötä tietoyhteiskunnassa eläville ikääntyville tarkoitettujen tekniikoiden ja palvelujen alalla sekä luoda yrityksille paremmat edellytykset hyödyntää tutkimustuloksia.
Kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua tähän ohjelmaan. Komissio laatii välikertomuksen kahden vuoden sisällä ohjelman alkamisesta. Vuonna 2013 komissio tekee ohjelmasta lopullisen arvion. Katson, että ikääntyneet ansaitsevat mahdollisuuden - tämä on velvollisuutemme! Kiitän esittelijää.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, minulla oli täällä jälleen tänään käymässä joukko vierailijoita. Tilanne on tuttu monille kollegoilleni. Meillä käy vierailijaryhmiä, joista osa on suuria, osa pieniä. Suurimmat ryhmät muodostuvat vanhempien sukupolvien edustajista. Näin kävi myös tänään. Ryhmässä oli 60 henkeä. Vierailijat olivat äärimmäisen kiinnostuneita, hyvin innokkaita ja aktiivisia, ja tämä on tilanne yhä useammin. Tämä merkitsee epäilemättä haastetta Euroopan unionille.
Väestörakenteen muutos nähdään usein uhkana. Luvut puhuvat puolestaan: 65-80-vuotiaiden kansalaisten määrän odotetaan kasvavan 40 prosenttia vuosina 2010-2030. Lambert van Nistelrooijin tavoin en kuitenkaan pidä tätä uhkana. Mielestäni se merkitsee eurooppalaisille hienoa tilaisuutta osoittaa, että kaikista maailman alueista juuri EU on sitoutunein turvaamaan hyvän elämänlaadun ihmiselämän kaikissa vaiheissa ja jokaisen ikäryhmän kohdalla. Meidän on osoitettava olevamme kiinnostuneita ikääntyneistä, ja meidän on pidettävä huolta siitä, että teemme niin EU:n kansalaisina ja että osoitamme EU:n haluavan suojella elämää.
Kiitän komissiota tästä ehdotuksesta. Tämä AAL-ohjelma liittää tämän merkittävän suuntauksen, väestörakenteen muutoksen, joka näkyy selvemmin Euroopassa kuin muilla alueilla, vahvuuksiimme tutkimuksen ja innovoinnin alalla. Olemme hyvin sitoutuneita kehittämään tieto- ja viestintäteknologiaa, ja AAL-ohjelma yhdistää nämä kaksi suuntausta.
Hyvät parlamentin jäsenet, on jokseenkin selvää, ettei Euroopan unioni ole toimivaltainen vanhuksiin, asuinrakentamiseen ynnä muihin sellaisiin liittyvien standardien suhteen. Näiden pilottiohjelmien avulla voimme kuitenkin edistää parhaita käytäntöjä, koota yhteen sen, mitä osa jäsenvaltioista tekee jo erinomaisesti, ja antaa sille eurooppalaisen laatuleiman, niin että se näyttää todella esimerkkiä muille. Hyvät parlamentin jäsenet, tällä ohjelmalla komissio auttaa kuromaan umpeen niin sanotun sukupolvien välisen digitaalisen kuilun yhteiskunnassamme.
Haluan kiittää esittelijää, Neena Gillia siitä, että hän on välittänyt tämän viestin hyvin selvästi, jopa selvemmin kuin muut esittelijät. Haluan esittää hänelle tästä vilpittömät kiitokset. Lisäksi hän puolusti parlamentin kantaa kolmikantamenettelyssä hyvin rohkeasti ja varmisti, että perusteemme tuotiin tehokkaasti esiin. Meidän ei ole mitään tarvetta piiloutua. Euroopan parlamentin jäsenenä haluan todeta, että toivomme AAL-ohjelmasta suurta menestystä. Toivotamme sille kaikkea hyvää.
Guntars Krasts
UEN-ryhmän puolesta. - (LV) Arvoisa puhemies, kiitos puheenvuorosta. EU:n väestölliset, taloudelliset ja sosiaaliset piirteet edellyttävät ratkaisuja, joissa hyödynnetään ikääntyneiden ammatillista ja kulttuurista kokemusta, joilla varmistetaan, että heidän elinolonsa ovat mahdollisimman hyvät ja joilla minimoidaan tästä demografisesta ilmiöstä aiheutuvat kulut.
Komission ehdottama ohjelma vastaa tarpeeseen ja osittain myös pyrkimykseen löytää keinoja edistää teknologian kehitystä tällä alalla. Itse asiassa digitaalinen kuilu - eli tieto- ja viestintäteknologian käytön esteet, jotka ovat toisinaan hyvinkin vähäpätöisiä - sulkee aktiivisen sosioekonomisen elämän ulkopuolelle merkittävän osan vanhempaa väestöä ja rajoittaa sen mahdollisuuksia käyttää uusia teknologisia palveluja ja tarjolla olevaa apua.
Vaikka kannatankin komission ehdotusta kaikin osin, minun on todettava, että tieto- ja viestintäteknologiaa kehitetään huumaavaa vauhtia osa-alueille, joilla on runsaasti kaupallista kysyntää. Vaikka olen myös samaa mieltä komission kanssa siitä, että vanhusten ostovoima kasvaa, meidän on kuitenkin pantava merkille, että tulotasoissa on huomattavia eroja eri jäsenvaltioissa. Lisäksi eri maissa vanhusten mahdollisuuksissa käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa on huomattavia alueellisia eroja.
Haluan korostaa, että komission ehdotusten ansiot eivät liity ainoastaan itse teknologian kehittämiseen vaan myös vanhusten mahdollisuuksiin käyttää sitä ja heille tarjottaviin tilaisuuksiin ja kannustimiin opetella käyttämään sitä niissä osissa Eurooppaa, joissa tämä on erityisen tärkeää tulotasoerojen ja alueellisten erojen pienentämiseksi. Vaikeimpana tehtävänä on kuitenkin kuroa umpeen tietosisällössä ilmenevä digitaalinen kuilu. Tältä osin on todettava, että siellä, missä pienten ja suurten kansojen ja pienten ja suurten talouksien välinen digitaalinen kuilu on havaittavissa, sen ylittäminen sukupolvien myötä on taloudellisesti vaikeinta.
Arvoisa puhemies, vaikka tietoyhteiskuntaan osallistumista koskeva ministerien julkilausuma, jota käytettiin tänään keskustelun kohteena olevan asiakirjan perustana, hyväksyttiin vuonna 2006 Latvian pääkaupungissa Riiassa, Latvia ei ole osallistunut ohjelmaan. Haluan esittää tältä osin kysymyksen, johon myös esittelijä viittasi ja joka koskee sitä, missä määrin on ohjelmaan osallistuvien valtioiden edun mukaista, että muut jäsenvaltiot saavat rahoitusta seitsemännestä puiteohjelmasta, kun tämä rahoitus pysyy ennallaan.
Kathy Sinnott
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, maailma on huvittava paikka. Terveysmietinnössä yritetään selvittää, kuinka lapset saataisiin kammettua pois tietokoneiden äärestä ulos juoksemaan ja leikkimään, ja samalla yritämme maanitella vanhukset istumaan koneen ääreen ja käyttämään sitä.
Vakavasti puhuen tietokoneilla on kuitenkin paljon tarjottavaa ikääntyneille ihmisille, erityisesti maaseudun asukkaille ja niille, jotka uhkaavat jäädä terveydellisistä syistä eristyksiin. Jotta ikääntyneistä ihmisistä voisi tulla tietotekniikan käyttäjiä, teknologiasta on tehtävä ensin helppokäyttöistä ja edullista ja sen on oltava kaikkien saatavilla ja helppohoitoista. Kun ikääntyneiden määrä EU:ssa kasvaa, vanhusten kannalta helppokäyttöisen teknologian kehittäminen voi parantaa heidän elämänlaatuaan ja auttaa heitä elämään itsenäisesti pidempään. Tietokoneiden kehittäminen ikääntyneille on varmasti loistava liiketoiminta-ajatus. Heiltä saattaa puuttua teknisiä taitoja, mutta heillä on paljon aikaa käyttää tietokonetta ja he haluavat pitää yhteyttä muihin. He muodostavat markkinat, jotka odottavat toteutumista.
Desislav Chukolov
(BG) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kotimaani Bulgaria kuuluu valitettavasti niihin Euroopan maihin, joissa väestö ikääntyy nopeimmin.
Kylmän sodan päättymisen jälkeen maani nuoret, joita lupaukset lännen hyvästä elämästä houkuttelivat, lähtivät sankoin joukoin tiskaamaan. Vain heidän isovanhempansa jäivät kotiin. Ajatuksenne ikäihmisten eliniän pidentämisestä on loistava. Kuka sitä vastustaisi?
Ennen kuin suunnittelette uuden tieto- ja viestintäteknologian käyttämistä, pyydän teitä miettimään sitä, että bulgarialaisten eläkeläisten eläkkeet ovat 50 euroa kuukaudessa. Tämän verran Bulgarian sosialistipuolueen sosialistinen hallitus maksaa heille. Tämä on kylmä tosiasia.
Kohdistan seuraavat sanani Euroopan parlamentin PSE-ryhmän jäsenille: hyvät parlamentin jäsenet, hyvät internationalistit, tiesittekö, mitä 50 euroa kuussa merkitsee eläkeläiselle, joka on tehnyt rehellistä työtä koko ikänsä? Tiesittekö, että 50 eurolla pitäisi elää ja ostaa ruokaa, samalla kun hintataso on verrattavissa EU:n muiden jäsenvaltioiden hintatasoon? Tiesittekö, että bulgarialaiseläkeläiset eivät käytä puhelinta, sillä heillä ei ole varaa maksaa lainvastaisesti yksityistetyn Bulgarian televiestintäyhtiön riistohintoja?
On pilkantekoa ehdottaa keinoja parantaa näille ihmisille tarkoitettuja tietoteknisiä palveluja. Miettikää ensin, kuinka lisäätte heidän taloudellista riippumattomuuttaan. Useimmat bulgarialaiseläkeläiset eivät ole mustalaisia, joten he eivät laske ilmaisten lounaiden varaan.
Ivo Belet
(NL) Arvoisa puhemies, tämä ohjelma on hyvä, mutta haluan silti esittää muutaman vastalauseen.
Niistä ensimmäinen liittyy tietenkin määrärahoihin: kuten täällä on jo todettu, 150 miljoonaa euroa eivät riitä mihinkään, kun kyse on alasta, josta on tulossa omien sanojenne mukaan yksi tulevaisuuden kukoistavimmista aloista. Näiden välineiden nopea täytäntöönpano on tärkeää paitsi vanhusten hyvinvoinnin kannalta myös kansantalouden ja kansallisen talousarvion kannalta. Lisäksi sillä on loistavat taloudelliset näkymät. Lambert van Nistelrooij totesi jo saman asian. Vaadimme siksi EU:lta tätä investointia sekä kannusteita laajentaa sitä huomattavasti tulevina vuosina, mahdollisesti jopa vuoden puolivälissä tehtävän budjettiarvioinnin yhteydessä.
Toinen huomioni on se - ja olen täysin samaa mieltä esittelijän havainnoista - että kuten Jorgo Chatzimarkakis jo totesi, Euroopan unioniin ei saa syntyä kahtiajakoa, kuilua, joka erottaa toisistaan vanhukset, jotka ovat saaneet koulutusta ja osaavat käyttää tätä uutta teknologiaa, ja vanhukset, joiden kohdalla tämä ei ole ollut mahdollista ja joilla ei yksinkertaisesti ole varaa asennuttaa laitteita kotiinsa. Tämä olisi pahasti ristiriidassa ohjelman päätavoitteen kanssa, jonka mukaisesti pyrimme tarjoamaan mahdollisimman monelle vanhukselle mahdollisuuden jatkaa asumista kotona mahdollisimman pitkään. Se tulee paljon halvemmaksi kuin lähettää heidät sairaalaan tai hoitokoteihin, ja se on tietenkin myös parasta heidän hyvinvointinsa kannalta. Kaiken kaikkiaanhan juuri tästä tässä kaikessa on kyse.
Lopuksi totean, että on hyvin tärkeää, että kaikki nämä innovatiiviset välineet ovat kohtuuhintaisia kaikkien vanhusten näkökulmasta heidän taloudellisesta tilanteestaan riippumatta.
Justas Vincas Paleckis
- (LT) Arvoisa puhemies, komission aloite on mielestäni hyvä, ja olen kiitollinen Neena Gillin mietinnöstä, joka on ikääntyneisiin vaikuttavien ongelmien vuoksi varmasti varsin hyödyllinen. Iäkkäiden osuus EU:ssa kasvaa jatkuvasti, mikä aiheuttaa ongelmia ja merkittäviä haasteita. Nykyisin tarjolla on uudenlaisia apuvälinetekniikoita, jotka voivat turvata vanhusten hyvän elämänlaadun ja tarjota heille mahdollisuuden osallistua aktiivisesti elämään kiinnostuksensa ja kykyjensä mukaisesti. Siksi EU:n jäsenvaltioiden pitäisi valmistautua yhteiskunnallisten palvelujen ja avustuspalvelujen alalla lähestyvään suureen muutokseen.
Nykyaikaisten tieto- ja viestintäteknologisten laitteiden valmistajat ovat huomanneet tuotteidensa kysynnän kasvaneen. Uudella apuvälineteknologialla voidaan ratkaista näkökyvyn, kuulon ja liikuntakyvyn heikkenemiseen liittyviä ongelmia ja muita ongelmia, ja näin vanhukset voivat tuntea olevansa ja todella myös olla hyödyksi yhteiskunnalle. On erittäin hienoa, että EU:n jäsenvaltiot suunnittelevat investoivansa vuoteen 2013 mennessä yli miljardi euroa vanhusten tarpeita vastaavan uuden teknologian kehittämiseen.
Tieto- ja viestintäteknologialla voidaan parantaa ja epäilemättä parannetaankin vanhusten elämänlaatua ja itsetuntoa. Tästä herää kuitenkin yksi kysymys. Hyödyttääkö tämä kaikkia vai ainoastaan ”harvoja ja valittuja”?
Esittelijä on huolissaan siitä mahdollisuudesta, että tieto- ja viestintäteknologian innovaatioista hyötyy vain pieni määrä iäkkäitä, joiden elämänlaatu on jo nyt hyvä. Arvostan esittelijän suhtautumista asiaan. Osassa EU:n jäsenvaltioita on vanhuksille tarkoitettuja hotellimaisia kuuden tähden asuinkeskuksia. Aivan lähellä on kuitenkin myös köyhien vanhusten koteja, joiden asukkaat joutuvat pinnistelemään selviytymisensä eteen. Innovaatiot, apuvälineteknologia ja nykyaikaiset laitteet eivät ole koskaan olleet heidän ulottuvillaan. Tilanteeseen on saatava muutos viipymättä.
Mielestäni on hyvä, että mietinnössä todetaan, että iäkkäille suunnattujen tieto- ja viestintäteknologisten tuotteiden pitäisi olla kohtuuhintaisia ja helppokäyttöisiä. EU on johtoasemassa monella alalla. Johtoaseman saavuttaminen tällä alalla paitsi tarpeen myös EU:lle kunniaksi.
DanutBudreikait
- (LT) Tällä hetkellä joka viides EU:n kansalainen on yli 60-vuotias, ja ihmisten elinajanodote on yli 80 vuotta. EU:n kasvavan ikääntyneen väestöosan elämänlaatu ei kuitenkaan ole riittävän hyvä. Esimerkiksi kotimaassani Liettuassa joka neljäs vanhus pitää terveydentilaansa huonona, ja vain 57 prosenttia heistä osallistuu yhteiskuntaelämään. Ikääntyvän väestön elämänlaadun parantamisen pitäisi olla yksi EU:n ensisijaisista tavoitteista.
Tieto- ja viestintäteknologian käyttöönottoa koskeva komission aloite on hyvin tärkeä tapa edistää niiden ongelmien ratkaisemista, jotka johtuvat vanhusten muistin, näkökyvyn, kuulon ja liikuntakyvyn heikkenemisestä. Komissio ei ole kuitenkaan puuttunut kunnolla ongelmaan, joka koskee vanhusten yhtäläisiä mahdollisuuksia käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa.
Yksi merkittävimmistä keinoista parantaa yhtäläisiä tieto- ja viestintäteknologian käyttömahdollisuuksia on tehdä niistä kohtuuhintaisia. Ikääntyneen ensisijainen tulonlähde on hänen eläkkeensä. Eläkkeet ovat puolestaan pieniä etenkin EU:n uusimmissa jäsenvaltioissa. On hyvin tärkeää, että uuteen tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat tuotteet ovat kohtuuhintaisia kaikille EU:n kansalaisille.
Toinen merkittävä käytettävyyteen liittyvä seikka on uuden teknologian helppokäyttöisyys. Euroopan unionissa vain 18 prosenttia 65-74-vuotiaista käyttää Internetiä, kun taas yleisesti kaikista kansalaisista Internetiä käyttää 60 prosenttia. Siksi meidän on varmistettava, että uuteen tieto- ja viestintäteknologiaan perustuvat tuotteet ovat helppokäyttöisiä.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, EU:n jäsenvaltioiden väestö ikääntyy. Tämä on tosiasia ja suuri haaste yhteiskunnallemme. EU:n pitäisi ottaa huomioon väestönkehityksen suuntaukset ja niiden sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset toteuttaessaan toimiaan. EU:ssa 65-80-vuotiaiden määrä kasvaa 40 prosenttia vuosina 2010-2030.
Meidän pitäisi pyrkiä ensisijaisesti tarjoamaan näille ihmisille mahdollisuus arvokkaaseen elämään, tarjota heille kaikki mahdolliset mukavuudet ja tuoda kaikki tärkeät palvelut heidän ulottuvilleen. Väestön ikääntyminen merkitsee tietenkin haastetta terveydenhuolto- ja sosiaalihuoltopalvelujen tarjoamiselle taloudellisten edellytysten rajoissa sekä terveydenhoito- ja sosiaalihuoltohenkilökunnan saatavuudelle. Tämän tilanteen valossa haluan kiinnittää huomionne vaaralliseen ilmiöön, nimittäin vanhusten syrjäytymiseen ja eristäytymiseen.
Pyrkimykset päästä sairaista ja vanhuksista eroon laillisen eutanasian keinoin ovat suuri vaara nyky-Euroopalle. Olen huolestunut siitä, että vaikka Euroopan unioni ja Euroopan parlamentti ovat sitoutuneet suojelemaan perusoikeuksia ja ihmisoikeuksia, ne ovat vaienneet asiasta.
Ljudmila Novak
(SL) Arvoisa puhemies, ei ole mitään tuhoisampaa ja nöyryyttävämpää kuin tuntea olevansa syrjäytynyt, merkityksetön ja kyvytön. Kannatan siksi Euroopan komission ehdotusta, jonka mukaan yhteisö osallistuisi yhteiseen ohjelmaan, jolla autetaan ikääntyneitä osallistumaan ja parannetaan heidän elämänlaatuaan tieto- ja viestintäteknologiaa käyttämällä.
Tämä on yksi pala Lissabonin strategian palapelissä, jossa rakennetaan tietopohjaista, digitaalitekniikan taitavaa ja taloudellisesti kilpailukykyisempää Euroopan unionia. Jotta onnistumme todella edistämään ikääntyneiden osallistumista ja parantamaan heidän digitaalisia taitojaan, toimintoja on mukautettava asianmukaisesti ja niiden on oltava todella heidän käytettävissään. Näiden toimintojen on oltava ymmärrettäviä, helppokäyttöisiä, helppoja oppia ja kohtuuhintaisia. Niiden on houkuteltava kaupunkien ja maaseudun ikääntyvää väestöä ja vammaisia. Muutoin vaarana on, että edistämme syrjäytymistä emmekä osallistumista.
Tieto- ja viestintäteknologian laajalle levinneen käytön myötä myös vanhempi sukupolvi hyötyy viime kädessä nykyajan innovaatioista. Heidän elämänlaatunsa paranee, sillä heistä tulee itsenäisempiä ja aktiivisempia, heidän liikkumismahdollisuutensa paranevat ja he alkavat osallistua tiiviimmin yhteiskunta- ja talouselämään.
Mukautetut laitteet, apuvälineet ja lukuisat modernit sähköiset järjestelmät mahdollistavat elintilan hallinnan. Samalla ne mahdollistavat myös sen valvonnan, jolloin niiden käyttäjät tuntevat olonsa turvallisemmaksi ja nauttivat elämästään enemmän. Tällaiset laitteet tarjoavat vammaisille ja vanhuksille mahdollisuuden olla yhteydessä ulkomaailman kanssa ja saada etähoitoa, tehdä etätyötä ja nauttia viihteestä.
Haluamme kaikki päästä kypsään ikään, muttemme halua tuntea oloamme yksinäiseksi emmekä syrjäytyä yhteiskunnasta. Siksi ajattelemme nyt omaa tulevaisuuttamme ja otamme uusia askeleita sitä kohti.
Roberta Alma Anastase
(RO) Arvoisa puhemies, tilastojen mukaan ikääntyneiden määrä EU:ssa kasvaa 40 prosenttia vuosina 2010-2030. Tämä ilmiö tuo mukanaan paitsi haasteita myös politiikkaan ja EU:n tulevaisuuteen liittyviä mahdollisuuksia. Todella vauraan ja kilpailukykyisen Euroopan unionin pitäisi löytää sopiva ratkaisu tällaisiin haasteisiin ja hyödyntää kunnolla tämän uuden väestönkehityssuuntauksen tarjoamia mahdollisuuksia.
Iäkkäiden eurooppalaisten täytyy voida saada laadukkaita palveluja ja elää hyvissä oloissa, ja heidän kokemustaan pitäisi hyödyntää yhteiskunnan jatkuvaan kehittämiseen. Samalla kun Euroopan unioni yrittää kehittyä tietopohjaiseksi taloudeksi ja yhteiskunnaksi, tietotekniikka tarjoaa innovatiivisen ratkaisun tähän tilanteeseen ja Euroopan yhteisön osallistuminen keskeisiin ohjelmiin on enemmän kuin tarpeen.
Haluan tuoda esiin kaksi tärkeää näkökohtaa, jotka liittyvät vanhusten elintason parantamiseen uutta teknologiaa käyttämällä. Ensinnäkin EU:n kansalaisia pitäisi opettaa käyttämään uutta teknologiaa, ja heille pitäisi tiedottaa sen tarjoamista mahdollisuuksista. Vanhukset, erityisesti uusissa jäsenvaltioissa asuvat vanhukset, eivät tunne tätä alaa lainkaan tai tuntevat sitä vain vähän, ja on helppo nähdä, millaisia menetyksiä tästä aiheutuu koko yhteiskunnalle. Siispä tämän päätöksen menestys riippuu suuresti siitä, kykeneekö EU järjestämään koulutusta ja tiedotusta näille ihmisille. Toiseksi naisiin pitäisi kiinnittää erityistä huomiota, sillä naisten pidemmän elinajanodotteen vuoksi iäkkäimpien joukossa on enemmän naisia kuin miehiä. Myös tämä näkökohta on otettava huomioon tehtäessä ikääntymisprosessia koskevaa tieteellistä tutkimusta sekä toteutettaessa poliittisia päätöksiä käytännössä.
Lopuksi haluan toistaa, että meidän on tärkeää keskittyä uusien jäsenvaltioiden tilanteeseen, sillä näiden maiden vanhukset ovat muita heikommassa asemassa. EU:n on otettava tulevissa toimissaan ensisijaiseksi tavoitteekseen parantaa tämän ryhmän heikkoa elintasoa ja korjata se epäkohta, ettei tämä ryhmä osaa käyttää uutta teknologiaa.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisa puhemies, vuotuinen työohjelmani alkaa tavallisesti tapaamisilla seniorikansalaisten kanssa, ja heitä tavatessani pääsin tutustumaan ”Help the Aged” -foorumiin, seniorikansalaisten parlamenttiin sekä Slovakiassa komission tuella julkaistuun ”Seniorikansalaisten foorumi” -nimiseen lehteen. Nämä toimet ovat saaneet minut vakuuttuneeksi siitä, että vanhukset haluavat olla aktiivisia ja oppivat hyvin nopeasti. Monet vanhukset käyttävät nykyisin esimerkiksi matkapuhelimia. Ne eivät tunnu vierailta, vaan niistä on tullut tärkeitä välineitä.
Valitettavasti seniorikansalaisten tietokoneopetukseen varataan hyvin vähän resursseja. Neena Gillin mietintö on mielestäni hyvä, sillä Euroopan parlamentti esittää siinä tärkeän viestin vanhusten ja vammaisten elämänlaadun parantamisesta.
Uuden tieto- ja viestintäteknologian käyttö voi olla tehokas keino varmistaa, ettei tätä EU:n kansalaisten ryhmää, joka on viisauden, kokemuksen, perinteiden ja osaamisen lähde, sysätä yhteiskunnassamme syrjään. On kuitenkin tärkeää, että tarjoamme kaikille EU:n vanhuksille yhtäläiset mahdollisuudet käyttää tieto- ja viestintäteknologiaa.
Zuzana Roithová
(CS) Arvoisa puhemies, pidän 13 jäsenvaltion aloitetta myönteisenä. Nämä jäsenvaltiot ovat kehittäneet ikääntyneiden tietotekniikka-avusteista asumista koskevan yhteisen tutkimusohjelman, jotta myös tämä sukupolvi voisi hyötyä kunnolla tietoteknologiasta. Tämä helpottaa varmasti viestintää ja auttaa ikääntyneitä pysymään työelämässä pidempään. Kannatan siksi täysin pyrkimyksiä tehdä AAL-ohjelmasta osa huomista päätöstämme ja tehdä siitä EU:n yhteinen ohjelma. Uskon, että kykenemme tällä tavoin kaksinkertaistamaan määrärahat yhteensä 600 miljoonaan euroon. Mielestäni pyyntömme, jonka mukaan kotimaisista lähteistä peräisin olevaa osarahoitusta olisi 20 prosenttia, antaa jäsenvaltioille riittävästi motivaatiota tarttua näihin tehtäviin. Meidän pitäisi näyttää vihreää valoa tälle ohjelmalle, sillä se mahdollistaa sellaisten innovatiivisten tuotteiden ja erityispalvelujen tehokkaan kehittämisen, joissa hyödynnetään tieto- ja viestintäteknologiaa arvokkaan vanhuusiän turvaamiseen. Ohjelma merkitsee myös tilaisuutta pienille ja keskisuurille yrityksille ja vastaa täysin Lissabonin strategian tavoitteita ja omia arvojamme.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, meidän pitäisi kannattaa ehdotusta EU:n osallistumisesta yhteiseen tutkimus- ja kehitysohjelmaan, jolla pyritään parantamaan iäkkäiden elämänlaatua.
Uudenlainen tieto- ja viestintäteknologia voi helpottaa ikääntyneiden elämää ja auttaa heitä pysymään aktiivisena työ- ja yksityiselämässä. Meidän on pidettävä mielessämme, että elinolojen parantuminen nostaa iäkkäiden määrää.
Suunnitellessamme tämän ohjelman tarkkoja toimintaperiaatteita meidän pitäisi kuitenkin muistaa, että iäkkäiden taloudellinen tilanne ja elinolot vaihtelevat jäsenvaltiosta toiseen. Heidän elintasoissaan on huomattavia eroja. Siispä ikääntyneet tarvitsevat erilaisia palveluja ja heidän valmiutensa elää aktiivista elämää vaihtelevat - etenkin kun kyse on maaseudulla asuvista ikääntyneistä. Uudet tekniset laitteet, uudet mahdollisuudet työskennellä Internetin välityksellä ja uuden teknologian hyödyntäminen voivat auttaa iäkkäämpiä pysymään työmarkkinoilla. Ne voivat myös tehdä ikääntymisestä mukavaa. Ongelma on erityisen merkittävä siksi, että EU:n väestö ikääntyy jatkuvasti.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Arvoisa puhemies, se, etteivät seniorikansalaiset pääse hyödyntämään tietoteknologian tarjoamia etuja, on ongelma etenkin siksi, että 65-80-vuotiaiden osuus EU:n väestöstä on pian 40 prosenttia.
Kannatan siksi näiden ihmisten elämänlaadun parantamiseen tähtäävää yhteistä tutkimus- ja kehitysohjelmaa, johon Euroopan unioni liittyy. Haluan kuitenkin todeta, että yhteisön rahoitus tälle hankkeelle on mitätöntä. Yhteisön rahoitusosuus on enintään 150 miljoonaa euroa, vaikka se maksetaan tutkimuksen ja kehityksen puiteohjelmasta, jonka määrärahat ovat yli 50 miljardia euroa. Lisäksi yhteisön rahoitusosuus saa olla enintään 50 prosenttia hankkeen julkisesta rahoituksesta, mikä on näin tärkeässä hankkeessa epätavallisen pieni osuus.
Sen lisäksi, että tässä ohjelmassa määritellyt tietotekniset ratkaisut tarjoavat ikääntyneille konkreettista hyötyä, EU:n osallistuminen hankkeeseen merkitsee hyvää tilaisuutta parantaa eurooppalaisten elämänlaatua, ja tästä syystä yhteisön rahoitusosuuden pitäisi olla tämäntyyppiseen tutkimukseen kohdennettuja kansallisia rahoitusosuuksia suurempi.
László Kovács
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, käytän puheenvuoron komission jäsen Redingin puolesta ja kiitän Euroopan parlamenttia ja erityisesti esittelijää, Neena Gillia, hyvin rakentavasta lähestymistavasta AAL-ehdotusta koskevan neuvotteluprosessin aikana. En vastaa tästä asiasta, ja siksi tämä keskustelu oli mielestäni paitsi hyvin mielenkiintoinen myös varsin opettavainen. Vakuutan teille, että välitän kiitoksenne, huolenaiheenne ja ehdotuksenne kollegalleni komission jäsen Redingille.
Ymmärsin, että yksi keskeisistä kysymyksistä on se, kuinka ikääntynyt sukupolvi oppii käyttämään tieto- ja viestintäteknologiaa, ja olen asiasta samaa mieltä. Tämä edellyttää varmasti tietoa ja osaamista sekä taloudellisia resursseja. Ikääntyneiden, erityisesti maaseudulla asuvien ikääntyneiden kouluttaminen on varmastikin tärkeää. Asiaan tartutaan asianmukaisesti ”Hyvä vanhuus” -toimintaohjelmassa. Toinen merkittävä asia on teknologian kohtuullinen hintataso, ja tähän asiaan puututaan AAL-ohjelmassa. Myös muiden maiden liittyminen ohjelmaan on varmastikin mahdollista, ja tästä syystä ehdotitte suhteellisen matalaa kynnystä.
Haluan lopuksi korostaa, että komissio kannattaa esittelijän esittämiä kompromissitarkistuksia, joiden ansiosta meidän on mahdollista päästä sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä. Sitoutuneen toimintanne ansiosta tämä tärkeä aloite voidaan käynnistää kevään aikana. Myös jatkuva tukenne aloitteen täytäntöönpanon aikana on tärkeää. Haluan korostaa, että tähän haasteeseen tarttuminen on paitsi moraalinen velvollisuutemme myös taloudellinen tilaisuus, minkä monet puhujat jo mainitsivatkin. Näin parannamme paitsi iäkkäiden kansalaistemme tulevaa hyvinvointia myös tulevaa kilpailukykyämme.
Neena Gill
esittelijä. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän kaikkia kollegoitani heidän huomioistaan ja työpanoksestaan.
Guntars Krasts kysyi minulta, hyväksynkö sen, että myös muut maat osallistuvat ohjelmaan. Tarkoituksena on, että tämä ohjelma on avoin mahdollisimman monelle jäsenvaltiolle, ja lisäksi sitä voidaan laajentaa myös EU:n ulkopuolisiin maihin, joihin se ulottuu jo nyt.
Rahoitus on keskeinen kysymys, ja monet puhuivatkin jo asiasta. Ongelma on se, että näyttää siltä, että rahoituksen ylärajaksi on asetettu 150 miljoonaa euroa. Meidän on tarkasteltava sitä, voitaisiinko tätä tarkistaa tulevaisuudessa, jos tämä ohjelma herättää paljon kiinnostusta, tai voitaisiinko asiaan puuttua muilla aloitteilla osana seitsemättä puiteohjelmaa.
Olen kuullut tänään sanottavan, että ilmastonmuutoksen ohella väestön ikääntyminen on yksi 2000-luvun suurimmista haasteista. On tärkeää, että komissio puuttuu asiaan jatkossakin paitsi tämänkaltaisilla yksittäisillä ohjelmilla, jotka ovat hyvin tärkeitä, myös muilla aloilla. Haluan myös toistaa, että tämä asia edellyttää yhteistä pohdintaa.
Mielestäni komission on myös oltava valppaana, sillä on selvää, että jotkin jäsenvaltiot ovat edenneet jo pitkälle, kun taas toiset puolestaan eivät ole. Meidän on tärkeää varmistaa, ettei jäsenvaltioiden välillä ole valtavia eroja tämän ohjelman päättymisen jälkeen.
Haluan tuoda esiin muutamia keskeisiä asioita, joista kollegani, erityisesti kaksi varjoesittelijääni, ovat puhuneet. Lambert van Nistelrooij totesi, että tuotteiden pääsy markkinoille kestää liian kauan, ja jos haluamme saada tällä ohjelmalla todella aikaan muutoksia, tähän asiaan on tärkeää puuttua. Lisäksi, kuten Jorgo Chatzimarkakis sanoi, haluamme näyttäytyä alueena, joka on sitoutunut turvaamaan ihmisten elämänlaadun heidän iästään riippumatta. Mielestäni on tärkeää, että tekomme tukevat sanojamme.
Haluan myös kiittää naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon valmistelijaa, Lidia Joanna Geringer de Oedenbergia, kaikkia muita sihteeristön työntekijöitä, PSE-ryhmän sihteeristöä ja toimistoni henkilökuntaa heidän työpanoksestaan sekä komissiota ja neuvostoa - sekä puheenjohtajavaltio Portugalia että puheenjohtajavaltio Sloveniaa.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tiistaina 13. maaliskuuta 2008.
