Montenegro - EÜ ja Montenegro vaheline stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping (arutelu) 
Juhataja
Järgmine punkt on ühisarutelu teemal
komisjoni avaldus Montenegro kohta,
väliskomisjoni nimel Marcello Vernola antud soovitus ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu ja komisjoni otsus stabiliseerimis- ja assotsiatsieerimislepingu sõlmimise kohta ühelt poolt Euroopa Ühenduste ja nende liikmesriikide ja teiselt poolt Montenegro Vabariigi vahel. - C6 0463/2007 -.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Hr juhataja, tahan tänada hr Vernolat selle väga põhjaliku raporti eest, mis võetakse vastu meie ja Montenegro suhete üliolulisel etapil.
Lubage mul esmalt avaldada arvamust Euroopa perspektiivi kohta Lääne-Balkani suhtes. ELi välisministrite esmaspäevasel nõukogu kohtumisel kinnitati taas, et Lääne-Balkani tulevik on Euroopa Liidu kätes. Selle tõendiks on, et viimase kahe kuu jooksul oleme allkirjastanud Montenegroga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ja algatanud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingud Serbia ja Bosnia-Hertsegoviinaga.
Tahan tänada eesistujariiki Portugali suure panuse eest nendesse julgustavatesse sammudesse. Loodan, et varsti on meil võimalik allkirjastada viimased kaks lepingut, kui kõnealused riigid on tingimused täitnud.
Montenegro on alates iseseisvumisest tublisti edasi liikunud, sealhulgas arendanud välja sujuvad ja hästi toimivad suhted Serbiaga. Otsustav samm Montenegro Euroopa-teel astuti loomulikult 15. oktoobril keäsoleval aastal, kui allkirjastasime selel riigiga stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu. Tervitan sellele peatselt järgnenud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu ühehäälset ratifitseerimist Montenegro parlamendi poolt. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping loob Montenegro majanduslikuks, poliitiliseks ja institutsiooniliseks arenguks kindla aluse ning on oluline samm edasi selle riigi Euroopaga integreerumise teel, tingimusel, et lepingut rakendatakse nõuetekohaselt.
Teise positiivse arenguna tervitan ka Montenegro põhiseaduse vastuvõtmist ainult par päeva pärast stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingule allakirjutamist. Uus põhiseadus, mis vastab suuresti Euroopa standarditele, aitab tugevdada riigis demokraatlikke institutsioone. Selle täielik rakendamine eeldab edasisi jõupingutusi ja otsusekindlust.
Komisjoni 6. novembril vastuvõetud regulaarses eduaruandes rõhutatakse neid positiivseid arenguid. Selles soovitatakse Montenegrol rajada pärast sõltumatuse saavutamist vajalik õigus- ja institutsiooniline raamistik. Selles rõhutatakse samuti Montenegro edusamme stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamiseks valmistumisel ka haldussuutlikkuse tugevdamisel. Meie eduaruandes tõstetakse esile ka teatud põhiväljakutsed, mis järgnevatel aastatel Montenegro ees seisavad. Näiteks on Montenegro haldussuutlikkus üsna nõrk ja seetõttu on vaja kõikidel tasanditel jätkata haldusreforme. Korruptsioonivastases võitluses on vaja kiiret tegutsemist, et saavutada konkreetsed käegakatsutavad tulemused. Mureprobleemideks jäävad rahapesu ja organiseeritud kuritegevus. Ka neid on teie aruandes õigesti rõhutatud.
Uus põhiseadus soodustab kohtusüsteemi sõltumatust, moodustades uue põhiseadusliku asutuse, kohtunõukogu, mis tegeleb kohtunike ametissenimetamise ja ametist vabastamisega. Valitsus võttis perioodiks 2007-2012 vastu ka kohtureformi strateegia. Selle rakendamine on kindlasti suur väljakutse, aga on selge, et Montenegrol on vaja tagada kohtunike ja prokuröride sõltumatus, vastutus ja professionaalsus.
Montenegro osaleb aktiivselt piirkondlikus koostöös. Tal on head suhted naabritega. Pärast iseseisvumist on lahendatud enamik Serbiaga seotud küsimusi. Montenegro on võtnud ka konstruktiivse seisukoha Kosovo staatuse küsimuses, juhindudes Eli seisukohast.
Nüüd tuleks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguks valmistumise raames suunata põhitähelepanu vahekokkuleppe täielikule rakendamisele ning Euroopa partnerluse soovitustele. Montenegrol on vaja koostada põhjalik eduraport rakendamise ja reformide kohta. Stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis on ta asunud väga heale stardipositsioonile ja ma loodan, et riik liigub edasi sellest positiivsest momendist lähtuvalt.
Ootame väga veelgi tihedamat koostööd Montenegro valitsusega, parlamendiga, teiste institutsioonidega ja riigi kodanikuühiskonnaga oma Euroopa reformikava valguses. Mul on hea meel teile teatada, et alates 1. novembrist töötab komisjoni uus delegatsioon ja valmistub kavandatult ja õigeaegselt üle võtma Euroopa Ülesehitusameti tööd. Montenegrole eraldatakse liitumiseelse vahendi raames järgneva kolmeaastase perioodi jooksul 2009. aastani eeldatavalt ligi 100 miljonit eurot. Need vahendid toetavad Montenegrot sellistes valdkondades nagu õigusriik, haldussuutlikkuse tugevdamine ja stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamine. Teiseks prioriteediks on kindlasti majanduslik ja sotsiaalne areng ja kodanikuühiskonna areng. Usun kindlalt, et meil on võimalik arvestada Euroopa Parlamendi tugeva toetusega, mis on ülioluline, nagu alati.
Bernd Posselt
(DE) Härra juhataja, see tehti teatavaks arutelus või nõukogu ning komisjoni avaldustes. Ma tahtsin ainult küsida, kui kaugele nõukogu jõudnud on ja kas see tuleb vähemalt teemaks uuesti nõukogu infotunni või isegi selle arutelu käigus.
Juhataja
Mulle on öeldud, et aruetlu sellel teemal leiab aset vastavalt esimeeste konverentsi otsusele, kuna nõukogu on hõivatud ettevalmistustega nõukogu homseks istungiks Lissabonis.
Marcello Vernola
raportöör. - (IT) Hr juhataja, daamid ja härrad, nüüd on üldtunnustatud, et Balkani riikide tulevik lasub Euroopas; seda kinnitati 2003. aastal Thessaloniki Euroopa Ülemkogul ning on mitmel korral meie endi poolt selles täiskogus heaks kiidetud, märkides lõppu mistahes edasistele selleteemalistele arutlustele.
Montenegro on kahtlemata teel Euroopa Liiduga ühinemiseni, nagu faktid näitavad: iseseisvus liidust Serbiaga 2006. aastal, mis deklareeriti demokraatlikult pärast korrapärast referendumit ning millega Serbia valitsus reeglipäraselt nõustus, riigi enda stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu alased läbirääkimised avati taas ning lõpetati veidi enam kui kahe kuu jooksul. Lepingu sõlmimist alustati 15. märtsil 2007, siis tekkisid kahjuks mõned tehnilised probleemid, mis edasist progressi aeglustasid, kuid lõpp on nüüd lähedal. Volinik kuulutas just, et Podgoricas avati juba amet - mida me tunnustame - ning et kõik on nüüd lepingu ratifitseerimiseks paigas.
Montenegro progress viimasel aastal, kohustused, mida ta Euroopa Ühendusega vastastikku võtnud on ja käimasolevad reformid, isegi viimase paari päeva jooksul, panevad meid kõhklemata lepingu sõlmimist heaks kiitma. Selgelt pole see aga viimane eesmärk, vaid alles algus.
Montenegro peab nüüd keskenduma kõigi meetmete realiseerimisele, mida reformiprotsessi lõpetamiseks vaja on, et täita kohustused, mida ta stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingus võttis. Sellest vaatepunktist peaks ära märkima hea koostöökliima Euroopa Parlamendi ja Montenegro parlamendi vahel, mida oleme korduvalt tähele pannud ning mille tõttu oleme järgmisel nädalal Podgorica'sse oodatud. Montenegrol on kõik, mida vaja selle protsessi kiireks lõpuleviimiseks, alustades kandidaatriigi positsioonist.
Montenegro majandus on viimastel aastatel jätkuvalt kasvanud ning see on aitanud ligi meelitada ülisuuri välismaiseid investeeringuid, osaliselt ettevõtetele soodsate fiskaalpoliitikate tagajärjena. Tulemusena on töötus vähenenud järsult 33%-lt 12%-ni.
Mõned kuud tagasi võeti vastu uus põhiseaduslik harta, selge märk ulatusest, milleni riik tugevdab demokraatlikke privileege, mis ta Balkanil ära märgivad. Montenegro võimud töötavad kiirelt, et viia end vastavusse Euroopa standarditega. Kõige hilisemate uudiste tagajärjel oleme lülitanud päevakorda viis parandust, et võtta arvesse viimatisi edusamme.
Viimase paari päeva jooksul kirjutati alla koostöölepingule endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, et korraldada sellele kohtule vastavalt tehnilist abi. Peaksime meeles pidama, et tingimusteta koostöö ad hoc kohtuga Haagis on ülimalt tähtis kõigi pärast Jugoslaavia lagunemist tekkinud riikide jaoks. Me peaksime meeles pidama ka seda, et Montenegro ei ole kunagi oma rahvusvahelistest kohustustest kõrvale hiilinud ning teda on alati kiidetud efektiivse koostöö eest õiguslike ja välisriigi võimudega.
Montenegro peab veel vaeva nägema, et võidelda ja lõpp teha organiseeritud kuritegevusele seoses illegaalse piiridevahelise salakaubaveondusega. Euroopa Parlament leiab ka, et võidelda tuleb korruptsiooni vastu avalikus halduses ja kohtusüsteemis: riik vastab Euroopa võimudele positiivselt ning märke sellest võib näha uues põhiseaduses, mis tutvustab meetodeid autonoomia ja kohtusüsteemi iseseisvuse kaitsmiseks.
Valitseva klassi positsiooni arendatakse ka osavõtu abil ühenduse sõprusprogrammidest ja vahetuste abil liikmesriikidega. Mõned nendest programmidest hoolitsevad nooremate inimeste ja teadlaste arengu eest. Inimeste, eriti tudengite ja teadlaste, vaba liikumise edendamine on eesmärk, mille poole püüeldakse muuhulgas ka lühiajaliste viisade väljaandmise protsessi lihtsustades, mille kohta kirjutati möödunud septembril koos Euroopa Liiduga alla spetsiifilistele lepingutele; lõplik eesmärk on viisade täielik liberaliseerimine, et muuta liikumisvabadus efektiivseks - teine peamine stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu punkt - ning avada kasvu ja haridust edendavad kanalid. Me arvame, et kultuurilistel asutustel peaks olema võimalik õitseda, näiteks vabatahtlikkut sektorit edendades ja tsiviilühiskonna esindajasid kaitstes. Mõttevabadus peab olema kindlustatud, niisamuti ka õigus informatsioonile.
Keskkond väärib eraldi äramainimist: eelmine põhiseadus defineeris Montenegro ökoloogiliseks vabariigiks, nimetades end nii esimesena maailmas. Loodus on riigiga lahke olnud: ilusast rannajoonest loodusliku Kotori lahe ja Durmitori mäemassiivini, mis on lisatud UNESCO maailmapärandi nimekirja. Seda pärandit peab kaitsma spetsiifilise seadusandlikkuse abil, mis on paljudel juhtudel juba põhikirjas olemas, kuid mitte rangelt rakendatud, tihti rahaliste ressursside puudumise tõttu.
Märkimisväärne osa riigi sissetulekust annab turism, kuid kahjuks võib turismil endal olla vastupidine mõju keskkonnale, kuna saadaolevatel seadmetel ei ole ökoloogilisest vaatepunktist turistide suure sissevoolu haldamiseks sobivaid süsteeme. Sellel põhjusel palusime teisel koosolekul volinik Rehnil suunata komisjoni tähelepanu keskkonnapoliitikate edendamisele, eriti seoses taaskasutavate energiaallikate, jäätme- ja veehalduse ning ranniku kaitsega. Montenegro on probleemist teadlik ning jätkab tööd looduslike ressursside õige korraldamise poole. Hiljuti kiideti heaks ehitustöid reguleeriv planeering, et rannaäärset maastikut mitte rikkuda.
Doris Pack
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, mõistagi tervitan edusamme, mida Montenegro on astunud pärast iseseisvuse väljakuulutamist ning tänu millele sõlmiti väga kiiresti stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping.
Mõistagi ei tohi montenegrolased nüüd mugavalt seljatoele naalduda ja lõõgastuda, vaid peavad täitma lepingu nõudeid. Oluline on järgida iseendale antud juhtnööre ning lubada ametivõimudel rakendada sätestatud seadusi. Montenegrolased peavad looma kohtusüsteemi ja rakendama abinõusid, et korruptsiooni kahjustada ning sellega võidelda, iseäranis just valitsuse ja kohtuvõimu tasemel.
Tean ju väga hästi, et selles regioonis 1990. aastatel kehtima hakanud kord võimaldas korruptsioonil võimust võtta, mida on tänapäeval väga raske välja juurida, kuid see ei tee sugugi head Montenegro reputatsioonile Euroopa Liidu riikide seas, kui selle nimi kerkib jätkuvalt esile seoses salakaubaveo, korruptsiooni ja rahapesuga. Sealsed poliitikud peavad tegema kõike, mis on nende võimuses, et ülalkirjeldatud muljet muuta. Euroopa Liidu inimesed ju ometigi peavad ühel hetkel avama Montenegrole oma aedikuvärava. Seetõttu on äärmiselt vajalik, et Montenegro demokraatia ja turumajandus arenevad tõesti läbipaistvas raamistikus.
Ma ei kavatsegi arutada kõikide täna tõstatatud või veel eelseisvate küsimuste üle ega viita ühelegi teemale, mida meie resolutsioonis juba käsitletakse. Siiski tahan rõhutada, et Montenegro maastik on tõeliselt väärtuslik ning peame selle ainulaadsete tunnusjoonte säilitamiseks rakendama eripäraseid abinõusid. Seetõttu ei tohi kõnealuse riigi põhiseaduse klausel, mis nimetab Montenegrot keskkonda austavaks riigiks, jääda vaid tühjaks lubaduseks, korrates Marcello Vernola sõnu. Peame kaitsma selle rannajoont ja sisemaad ning takistama investeerimisprojetide loomist megaliitide kasutamiseks. Oluline on kaitsta Montenegro loodust ja kultuurilisi ja ajaloolisi paiku, et kõnealune riik ei lagastaks turiste ligitõmbavaid kohti. Hoiatuseks võime tuua paljusid pühaduseteotuse näiteid Lääne-Euroopast.
Peame tõkestama rannikualade ja sisemaa mahamüümist ning lubama turismi mõistlikku arengut ja ettevaatlikku maakasutust. Rannapiirkonnad ei tohi mingil juhul üleliia areneda ning maa ja kinnisvaraga äritsemine peavad olema ohjes. Mul on rõõm tõdeda, et kõnealuses piirkonnas kehtib nüüd maakasutuskava. Kiidan heaks koostöö tegemist EJRK-ga, s.o endine Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus, ning loodan, et selle tulemusel arreteeritakse härra Karadžić.
Ühtlasi soovin väga, et Montenegro loob viimaks ometi riikliku vahendusorganisatsiooni, tänu millele saavad sealsed tudengid ja praktikandid osaleda haridusprogrammides Erasmus ja Leonardo.
Järgmisel nädala kohtume kolleegidega Montenegro parlamendi delegatsioonist ning õhutame neid toetama valitsust riigi lähendamisel Euroopa Liiduga ning võitlema kuritarvitusega, millest olen täna juba juttu teinud.
Vural Öger
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, 2003. aastal Thessalonikis toimunud Euroopa Liidu tippkohtumisel avaldasid riigi- ja valitsusjuhid taaskord toetust Euroopa suuna arendamisele Lääne-Balkani maades, kelle seast Montenegro on endise Jugoslaavia uusim järglane, lüües Serbiast 2006. aastal lahku ning kuulutades oma iseseisvust.
Sellest ajast peale on kõnealuse riigi ja Euroopa Liidu vahelised suhted tihenenud ning Montenegro on otsustanud võtta suuna Euroopasse. Iseäranis kiidan heaks stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimist 18. oktoobril, mis on Montenegro ja Euroopa Liidu vaheliste suhetes verstapostiks. See toob palju kasu Balkani väikeriikidele iseäranis just äri ja kaubanduse vallas, võimaldades luua nii vabakaubanduspiirkonda kui ka hõlbustades investeerimis- ja ärialast koostööd.
19. oktoobril 2007. aastal, kui iseseisvuse väljakuulutamisest oli möödunud pisut üle aasta, võttis Montenegro parlament vastu riigi esimese põhiseaduse, millega jõuti järjekordsele eesmärgile ning mis etendab iseäranis olulist rolli selle noore rahva isikupära kujundamisel. Kõnealuse põhiseaduse järgi on Montenegro demokraatlik, liberaalne ja keskkonnasäästlik riik, kus kehtib võrdsus seaduste ees. See on väga suur edusamm. Ühinemisel Euroopa Liiduga seisab Montenegrol veel pikk tee ees, kuid proovikividest saadakse jõudumööda jagu.
Endiselt on vaja edukalt jätkata võitlust varimajanduse ja korruptsiooni vastu. Vaba ja sõltumatu õiguskord, koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga ning iseäranis demokraatia saavutamiseks rakendatud reformid, inimõiguste austamine ning vähemuste kaitsmine on Montenegro ja selle tuleviku jaoks Euroopa Liidus hädavajalikud. Eelkõige on oluline rakendada tõhusalt stabiliseerimis- ja assotsieerimislepinguga kehtestatud reforme.
1. jaanuaril 2008. aastal saab Sloveenia, mis on samuti Jugoslaaviast eraldunud riik, Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigiks. Mulle teeb head meelt, et Sloveenia eesistumise ajal pööratakse esmajärjekorras tähelepanu ka Lääne-Balkanile, sest sealne julgeolek ka stabiilsus on ülimalt olulised nii kõnealuse piirkonna enda kui ka kogu Euroopa jaoks.
Demokraatlik ja stabiilne Montenegro võib ja peab etendama nimetatud eesmärkide saavutamisel suurt rolli. Lubage mul lõpetuseks rõhutada, et Montebegro väljavaated saada ühel päeval, mis jääb siiski kaugemasse tulevikku, Euroopa Liidu liikmeks annavad rakendatavatele reformidele peamist jõudu. Peame Euroopa parlamendis toetama Montenegrot teekonnal Euroopa Liitu.
Jelko Kacin
fraktsiooni ALDE nimel. - (SL) Rohkem kui sada aastat tagasi oli Montenegro kuningriik Euroopa poliitilisel kaardil. Seda tunnustati ning väärtustati nii kultuuri kui poliitika poolest.
Selle rannikul asuv Kotori laht kuulus Austria-Ungarile ning oli mere kaudu ühenduses piirkonnaga, mida tänapäeval tuntakse Hertsegoviina nime all. Montenegro kord juba kuulus kaasaegsesse Euroopasse ning valmistab end praegugi ette üksikasjalikuks koostööks ja ühinemiseks Euroopa Liiduga.
Alates 2006. aasta maist, kui Montenegrost sai uus riik Euroopas, on riik teinud suuri edusamme Euroopa tegevuskava rakendamisel. Peame neid siiralt õnnitlema stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise ja oktoobris vastu võetud uute seaduste puhul. Ühtlasi on õige tunnustada Podgorica koostööd Haagi kohtuga ning selle panuseid kõnealuse piirkonna pikaajalisse stabiilsusesse.
Sellegipoolest ei ole Euroopa Liit tänasest päevast alates enam see, mis varem, sest paar tundi tagasi olime siin samas istungisaalis tunnistajateks põhiõiguste harta kinnitamisele. Ka Montenegro kodanikud väärivad rohkem demokraatiat, suuremat austust, enam vaheldusrikkust ning tugevamat õiguskindlust. Noor riik seisab silmitsi organiseeritud kuritegevuse ja korruptsiooni proovikividega, millega võib ja peab rohkem tegelema. Palun asjaosalistel ametivõimudel teha rohkem ennetustööd võitluses korruptsiooni, organiseeritud kuritegevuse, inimkaubanduse ning relvade ja narkootikumidega hangeldamise vastu.
Avaldan kiitust kindlale õigusraamistikule. Sellegipoolest tahan rõhutada, et seaduste ellu rakendamisel on pädevate ametivõimude tegevus ja poliitiliste abinõude rakendamine hädavajalik. Olen endiselt mures Montenegro poliitika ja majanduse ülesehituse pärast, mis ei ole piisavalt läbipaistvad ega poliitiliselt kultuursed. Kõnealune asjaolu takistab riigil luua demokraatlikku ühiskonda ja vabakaubandust.
Montenegro peab vaba, arvuka ja professionaalse pressi saavutamiseks rohkem pingutama. Oluline on rakendada heakskiidetud reforme täies mahus ning tagada Montenegro raadio- ja telejaamade sõltumatust.
Avaldan kahetsust, et Montenegros aset leidvat organiseeritud kuritegevust mitu korda kajastanud ajakirjaniku Duško Jovanovići mõrva ei ole senini suudetud lahendada.
Ajakirjanikud ja kodanikuühiskond etendavad demokraatia arengus olulist rolli, iseäranis pöörates tähelepanu helladele sotsiaalteemadele. Seetõttu palun valitsusel tegeleda mainitud küsimuste lahendamisega tõhusamalt ning kaasata sellesse ka kodanikuühiskonda, muutes nende tööolusid paremaks.
Gisela Kallenbach
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, lubage mul tänada südamest härra Vernolat raporti ning koostöö eest, mida tehti selle koostamisel väliskomisjoniga. Kuid veelgi suuremad tänud ja õnnitlused lähevad meie Montenegro kolleegidele ja komisjonile, kes on taaskord tõestanud, et Euroopa seisukohad toidavad demokraatia, õigusnormide ja stabiilsuse arengut.
Kuid tegelikult arvan, et kõnealune protsess kulgeb liiga aeglaselt. Seega palun mõlemal osapoolel, alustades Euroopa institutsioonidest, pidada meeles, et Montenegro ning tegelikult kogu Lääne-Balkani piirkond on osa Euroopast. Sealse rahu ja demokraatia püsimajäämine teenib meie endi huve. Peame suhtuma sügavama pühendumusega tervesse regiooni. Seetõttu on vaja heaks kiita meie esitatud eriomane tegevuskava, mis käsitleb majandus- ja keskkonnaalast koostööd Lääne-Balkaniga. Samuti on õige kaotada viisanõuded kõnealuses piirkonnas võimalikult kiiresti.
Soovin, et Montenegro eduaruanded ei teavita meid ebapiisavatest jõupingutustest võitluses korruptsiooni vastu, organiseeritud kuritegevusest ning puuduliku pädevusega avalike asutuste tegevusest, nagu on juhtunud juba aastaid. Kõnealune riik peab tegema Euroopa seisukohtade rakendamiseks suuremaid jõupingutusi. See tähendab ühtlasi avatud õhkkonna loomist, kus kodanikuühiskond saab tõesti edukalt toimida ning pressi piiramatu vabadus on väga tähtis või isegi suunav jõud.
Lõpetuseks tahan öelda, et Montenegro peab etendama väljapaistvamat ja edasiviivat rolli nii kogu piirkonnas kui ka Kosovo seisukorra parandamisel. Vahest on õige järele mõelda sammude üle, mille tõttu muututi Euroopast väljapoole jäävatest konkreetsetest riikidest sõltuvaks. Mõtlen selle all nii kahepoolse immuniteedileppe sõlmimist USA-ga kui ka seadusi, mis lubavad keskkonda kahjustavaid maa- ja kinnisvarahangeldusi ning pidurdavad seetõttu Montenegro rabavalt kauni rannikuala jätkusuutlikku arengut.
Maakasutuse plaani eesmärkide hiljutine heaks kiitmine on tähtis edasiminek. Seega õnnitlen taaskord Montenegrot ning julgustan kõnealust riiki astuma suuremaid samme, et saada Euroopa Liidu liikmeks.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra juhataja, lugupeetud volinik, 1918. aastal tegi iseseisev Montenegro vabatahtliku otsuse ühineda naaberriikide Serbia, Horvaatia, Bosnia ja Hertsegoviina ning Sloveeniaga. Pärast Jugoslaavia lagunemist otsustas Montenegro valijaskond 2006. aastal demokraatlikult, et enam ei soovita olla Serbiaga ühtne riik. Seega sai Montenegrost Euroopa 49. iseseisev riik, kus põhilise elanikkonna moodustavad slaavlased, välja arvatud Albaania ja Kosovo piiriäärsed alad, kus on ülekaalus albaania päritolu inimesed.
Igapäeva poliitika seisukohalt on oluline, et Montenegro ei muutuks varjupaigaks välismaalaste jaoks, kes soovivad maksta vähem makse ning pesta seadusevastaselt teenitud tulu. Montenegro peab leidma lahendused keskkonnasaastuse küsimusele ning Serbia ja Kosovo kauaaegsete põgenike täbarale olukorrale.
Kohalikud raudteed tuleb jälle kasutuskõlblikuks teha ning salakaubaveoga peab võitlema. Minu fraktsioon rõõmustab, et väliskomisjon kiitis heaks meie esitatud parandused põgenike elu- ja tööolude kohta. Inimesed, kes elavad praegu mis tahes riigis, mille kodanikud nad ei ole, ei tohi jääda igavesti kodakondsuseta. Seega peab Montenegro selles küsimuses järgima Euroopa Nõukogu suuniseid.
Ühtlasi kiideti heaks meie ettepanek taastada raudteetransport Bosnia piiril asuva Nikšići valla ning Albaanias asuva Shkodëri linnaga. Kiiremas korras on vaja tegeleda tähelepanuta jäänud põhja-lõuna vahelise raudteeühendusega ning korvata kahjud, mille on põhjustanud otsus kasutada liiklemiseks ja veoks vaid autosid, busse ja veoautosid.
Samuti tervitame asjaolu, et raportöör ei korranud seekord eelmises raportis tehtud ülekutset võtta Montenegro kiiremas korras NATO-sse, sest kõnealusesse organisatsiooni kuulumine ei ole tingimus Euroopa Liidu liikmeks saamisel.
Ühtlasi on hea, et raportis ei korrata nõuet, et Montenegro peab püüdlema teatud tüüpi neo-liberaalset majanduspoliitikat, mis ulatuks isegi Euroopa Liidu strateegiatest kaugemale. Montenegrol on võimalus saada Euroopa Liidu liikmeks. See on tähtis nii kõnealuse riigi kui ka teiste endise Jugoslaavia maade jaoks, kes samuti pürgivad ühinemise poole.
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, raportöör härra Vernolal on õigus, et Montenegro tulevik sõltub Euroopa Liidust. Ent Euroopaga ühinemise teekond ei ole roosiline. Ärevusse ajab kogenematu Balkani riigi arenguviis. Pealtnäha võib ju Montenegro tunduda "roheline" ja ideaalselt arenev, kuid Podgorica peab selliseks jääma ka pikemas perspektiivis. Kehtivad tavad on praegu kangekaelselt igasse valdkonda sisse juurdunud.
Ohtu äratab näiteks Kotori piirkonna Kuldranniku kinnisvarahindade ebastabiilne tõus. Lisaks koormab laienev ning vahel ka seadusevastane ehitustegevus riigi vee- ja kanalisatsioonisüsteeme. Härra Vernola küll mainib nimetatud küsimusi, kuid sedavõrd tõsise probleemi puhul sellest ei piisa.
Turism kasvab Montenegros jõudsalt, kuid sellel on ühtlasi halb külg. Samal ajal kui kõnealuse väikeriigi Aadria mere rannik areneb plahvatuslikult, on töötute osakaal põhjas seevastu 20% ning vaesuspiir alla riigi keskmise.
Samuti ei ole sõjapärand kuhugi kadunud. Riigi infrastruktuur on minimaalne ning mõnedes paikkondades peavad inimesed võitlema vee- ja elektripuudusega. Montenegrolased ei investeeri piisavalt püsiva majanduse tulevikku. Kõnealune riik vajab arengu tagamiseks ja Euroopaga ühinemiseks põhjalikult läbimõeldud kasvustrateegiat. Uue "Euroopa kuldranniku" suhtes ei tohi vähimatki hooletut tegevust rakendada.
Alojz Peterle
(SL) Olen rahul, et Euroopa Liidu ja Montenegro vahelise stabiliseerimis- ja assotsieermislepingu sõlmimisega oldi nõus, mis on viimaste kuude üks olulisemaid ning positiivsemaid ettevõtmisi Kagu-Euroopas. Kõnealuse lepinguga tunnustatakse Montenegro jõupingutusi ning samal ajal kohustatakse nimetatud riiki jätkama tööd, et saada Thessaloníki perspektiivi vaimus Euroopa Liidu täisõiguslikuks liikmeks.
Lepingus pannakse täpselt paika esmatähtsad küsimused poliitika ja majanduse vallas ning muudeski valdkondades. Seetõttu kiidan heaks asjaolu, et see on turismi, keskkonnakaitse, transpordi ja energiakaitse arenguprioriteetidega selgelt seotud. Kõik nimetatud prioriteedid on omavahel tihedasti seotud ning seetõttu on oluline, et Montenegro viib täide võib kutsub esile haldusreforme, tänu millele on võimalik tagada kiiret arengut ning tingimuste täitmist, mis on vajalikud kandidaatriigi staatuse saamiseks. Soovin Montenegrole mainitud valdkonnas siiralt edu, sest reformide rakendamine, mida eelnevad kõnelejad rõhutasid, sõltub kordaminekutest.
Olen veendunud, et Sloveenia eesistumise ajal võib Euroopa Liit nentida Montenegro edusamme kõikide lepinguliste kohustuste täitmisel. Montenegro arenemine teenib iseäranis Kagu-Euroopa huve, kuid toob kasu ka kogu Euroopa Liidule.
Hannes Swoboda
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, võime Montenegro puhul nii mõndagi imetleda. Selle maastik on oivaline, kuid samuti ka viis, kuidas korraldati Serbiast eraldumine, mille käigus mõlemad nimetatud riigid käitusid väga vastutustundlikult. Samuti pean avaldama imetlust Montenegro vähemusi puudutava poliitika üle, tänu millele tunneb suurem osa vähemusrahvastest ennast nimetatud riigis koduselt. Kõnealused asjaolud ja veel palju muudki väärivad meie imetlust.
Ometi on olukorral ka tumedamaid külgi, mis panevad mind väga muretsema ning mida teisedki sõnavõtjad on juba maininud. Üheks selliseks asjaoluks on välisinvestorite tegevus, pean iseäranis silmas just Venemaalt pärit investeerijaid. Mul ei ole midagi Venemaa investeeringute vastu Montenegros või mis tahes muus riigis. Ent montenegrolased peavad teadma, et tasakaalutus muudab nad sõltuvaks ühest ainsast riigist, olgu selleks siis Venemaa või mis tahes muu riik. Mõned mainitud investeeringud juba ohustavad Montenegro looduslikult kauneid kohti ning maalilisi maastike.
Mind teeb jätkuvalt eriti kurvaks korruptsiooni ülekaal, mida mõned liikmed juba mainisid. Meie kätte on jõudnud paljud teadaanded, mis pärinevad usaldusväärsetest meediaallikatest, mis teadaolevalt püüavad sündumusi õiglaselt ja tasakaalukalt kajastada.
Arvasime, et sigarettidega hangeldamine ning muud taolised tegevusalad, mille kohta mainitud teadetest loeme, on ajalukku jäänud. Palun komisjonil nende küsimustega eelisjärjekorras tegeleda. Kui korruptsioon oleks ainus kriteerium, ei nõustuks me stabiliseerimis- ja assotsieermislepinguga praegu ega tulevikuski. Ent peame sellega nõustuma, ning arvestan siinkohal sotsialistide fraktsiooni, sest tahame aidata riigil täide viia reforme.
Mõttetu on mainida, et eeldame komisjonilt ja kõnealuselt riigilt endalt mis tahes jõupingutuste rakendamist, et kaotada korruptsioon, mis kahjuks ulatub poliitika ringkondadesse. Vähemalt levivad tõsised väited korrumpeerunud poliitikute kohta. Härra Kacin, tahaksin näiteks juhtida tähelepanu asjaolule, et Duško Jovanovići mõrva ei ole senini lahendatud. Huvitav, on see vaid puhas kokkusattumus, et ta kirjutas koos kolleegidega väga palju just organiseeritud kuritegevuse teemal. Loodan, et see on vaid juhus ning mainitud asjaolude vahel ei ole mingit seost. Kahtlemata loodan, et Montenegro võimud lahendavad selle juhtumi varsti ning aitavad võidelda korruptsiooniga nende endi riigis.
Ewa Tomaszewska
(PL) Härra juhataja, Euroopa ühenduste ja Montenegro Vabariigi vahelise stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimise soovitamise paneb meid erilisse olukorda. Esimest korda puutume kokku riigiga, mis saavutas iseseisvuse referendumi kaudu.
Osalesin pärast nimetatud referendumit aset leidnud Montenegro esimestel parlamendivalimistel vaatlejana, esindades Euroopa Nõukogu Parlamentaarset Assambleed. Nii Euroopa Nõukogu kui OECD delegatsioon kinnitasid, et valimised olid demokraatlikud. Mind kütkestas asjaolu, et valimisi jälgis sedavõrd palju kodanikke. Valitsusväliste organisatsioonide esindajad ja valimispiirkonna volinikud viibisid kõikides valimiskomiteedes, mida külastasime. Oli ilmselge, et valimiskomiteede liikmed tagasid suure pühendumusega kõikide toimingute täpse täitmise. Ühtlasi pean märkima, et Montenegros kehtib seadusliku maksevahendina euro.
Võttes arvesse Montenegro edusamme Euroopa Liiduga lõimumise vallas, toetan soovitust sõlmida kõnealune leping. Loodan, et kohanemisprotsess aitab Montenegrol parandada kohalike elanike elutingimusi.
(Juhataja katkestas sõnavõtja)
Jaromír Kohlíček
(CS) Daamid ja härrad, Euroopa Liidu ja Balkanimaade vaheline suhe on hell teema, osaliselt Euroopa Liidu suurimate liikmesriikide tõttu, kes oma poliitikaga, mis võrdub käsitlusviisiga "jaga ja valluta", aitasid oluliselt kaasa endise Jugoslaavia lagunemisele, mis pärast Esimest Maailmasõda oli tervet piirkonda tasakaalustavaks võtmeteguriks. Kõiki neid riike, välja arvatud Sloveeniat, iseloomustavad ebastabiilsus, etnilised pinged, sisserände küsimused, kõrgetasemeline korruptsioon ja tööpuudus, nõrk riik ning valitud parlamentide piiratud mõjuvõim. Niisugune olustik moodustab aga kasvupinnase seadusevastase kaubanduse ning relvade, inimeste, narkootikumide, alkoholi ja tubakatoodetega hangeldamise jaoks. Sellistes oludes on raske transpordi, energia ja majanduse arengut kavandada. Samuti on keeruline kaitsta ümbritsevat keskkonda. Kellelegi teist ei tohiks see tulla üllatusena, et käsitleme neid nähtusi, mis on laialt leivinud ka Montenegros, vältimatute ülemaailmsete probleemidena, millega maakera silmitsi seisab. Resolutsioon täidab vaid nõrgalt neid kohustusi, mida peaksime täitma, et vabastada ennast süükoormast, mille on meile peale pannud mitu liikmesriiki, põhjustades kõnealuses piirkonnas asjade praeguse seisu. Kas parlament on sellest teadlik?
Georgios Georgiou
(EL) Härra juhataja, meie kaasliige Vernola maalis suurepärase või ütleksin isegi ilmeka pildi Montenegrost, mis on hurmavaim paik Balkanil. Balkani legendis jutustatakse sellest iidsest kuningriigist, millel on õnnestunud elada, omades piiri viie naaberriigiga. Nii palju naabreid! Sellel on ühine piir nii Bosnia, Horvaatia, Serbia ja Albaaniaga kui ka Kosovoga, mis on nüüdsest võibolla Montenegro mure, sest tuginedes ajalehtedest ja kaasliikmetelt saadud teabele, kuulutab Kosovo end ühepoolselt õige pea iseseisvaks!
See võib tähendada probleemi aga Montenegro jaoks, millest on saanud paljude albaanlaste kodu. Minu arvates on hea, et läbirääkimiste alustamiseks sõlmiti ühinemisleping, ning see aitab reformida avaliku haldust ja õigusasutusi, kuid eelkõige abistab just korruptsiooni vastu võitlemisel. Samuti loodan, et see sama leping ohjeldab mis tahes tendentse, mis võivad Albaania elanikkonna seast esile kerkida.
Jacek Protasiewicz
(PL) Härra juhataja, poliitiline olukord Balkanil on Euroopa Parlamendile juba mitu aastat eriliselt huvi pakkunud. Meil on hea meel, et pärast veriste konfliktide perioodi on rahu ja rahvastevaheline koostöö muutunud nimetatud piirkonnas igapäevaelu ettekirjutusteks.
Isegi kõige hellemad küsimused, nagu iseseisvuse väljakuulutamine uutes riikides, leiavad aset või saavad toimuda kooskõlas rangeimate rahvusvaheliste standarditega. See on poliitilise arengu tõeline suund Balkanil, tänu millele on võimalik jõuda enamiku sealses piirkonnas elava rahva strateegilisele eesmärgile, nimelt teha lähemat koostööd Euroopa Liiduga, kuni saadakse selle täisõiguslikuks liikmeks.
Montenegro on kõnealuse arengusuuna suurepärane näide. Pärast iseseisvuse väljakuulutamist säilitas see head suhted oma lähimate naabritega, kaasa arvatud Serbia Vabariigiga, millega varem kuuluti ühte liitu. Viivitamatult alustati läbirääkimisi stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu üle, millele kirjutati alla selle aasta 15. oktoobril. Samal ajal sõlmiti Euroopa Liiduga vabakaubanduse kokkulepe, mis jõustub jaanuaris.
Montenegro on selle lühikese aja jooksul, mis teeb vaevu kokku poolteist aastat, märgatavalt edu saavutanud. Fiskaal- ja maksupoliitikas aset leidnud muutusi, konkurentsile tugineva turumajanduse loomist ning kapitali vaba liikumist peab pidama headeks saavutusteks.
Teha on veel palju, iseäranis just sotsiaalpoliitika ja tööhõive, energia ja keskkonnakaitse ning julgeoleku ja kodanikuõiguste vallas. Montenegro valitsus seisab silmitsi iseäranis oluliste proovikividega, mis seisnevad tõhusas võitluses korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu ning üksikasjaliku koostöö tegemises Haagi rahvusvahelise kohtuga.
Sellegipoolest ei pea Montenegro ülalkirjeldatud probleemidega üksi toime tulema. Kõik Balkani riigid, kes taotlevad Euroopa Liidu liikmeks saamist, astuvad sarnastele proovikividele vastu. Montenegro on selles protsessis üks liidritest ning soovin siinkohal avaldada lootust, et nii see jääb ka edaspidi. Euroopa Liit on valmis tervitama Balkani maade astumist ühingusse. Kas ja millal see aset leiab, sõltub eelkõige Balkani ladvikust ning sealsete poliitikute mõttetarkusest.
Libor Rouček
(CS) Lugupeetud volinik, daamid ja härrad, Montenegro on teinud iseseisvuse ajal silmnähtavaid edusamme. Uuele riigile on rajatud vundament ning vastu on võetud uus põhiseadus. Riigi majandus on kasvanud tugevalt 8% võrra ning sellel aastal on tehtud 700 miljoni euro ulatuses siseinvesteeringuid. Samuti on sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimisleping ning Montenegro on astunud esimesi samme Euroopa Liiduga ühinemiseks. Sellegipoolest peab Podgorica võtma vastu pöördelisi otsuseid, kui soovib, et teekond Euroopa Liitu kujuneks võimalikult lühikeseks ja kiireks. Oluline on tugevdada õigusnormide toimet ning tagada muude valdkondade hulgas ka sõltumatut kohtuvõimu. Samuti on tarvis võidelda korruptsiooni vastu veenvamalt kui minevikus ning suurendada läbipaistvust otsuste vastuvõtmisel poliitika ja majanduse vallas, et tagada turumajanduse demokraatlikku ja õiglast toimimist. Turism etendab Montenegro majanduses põhirolli. Selle jätkusuutlikkuse tagamiseks on vajalik võtta vastu ühtne õiguslik raamistik, et kaitsta looduslikku keskkonda ja rannajoont.
Daamid ja härrad, Montenegro ja selle naabrite liitumisprotsess hõlbustab ulatuslikuma koostöö tegemist piirkondlikul tasemel. Olen veendunud, et Kesk-Euroopa vabakaubanduslepingu raames tehtav piirkondlik koostöö aitab samuti lahendada paljusid poliitilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid küsimusi terves piirkonnas. Tahan lõpetuseks esitada komisjonile üleskutse aidata Montenegrol ja teistel Lääne-Balkani maadel arendada piirkondlikku koostööd eeskätt just energia, transpordi ja keskkonna vallas.
Ryszard Czarnecki
(PL) Härra juhataja, härra Swoboda mainis hetk tagasi õigustatult laiaulatuslikku korruptsiooni Montenegros. Selle toetuseks soovin tuua välja organisatsiooni Transparency International koostatud arvandmed skaalal 0-10 (10 märgib korruptsiooni puudumist), mille puhul Montenegro tulemus on 3,3. Niisiis kuulub see nende riikide loetelu esiridadesse, kus korruptsiooni peetakse peamiseks probleemiks.
Tahan lisada, et salakaubavedu on Montenegro jaoks samuti tähelepanuväärne probleem. Sellega seoses ei ole kõnealusel riigil tõepoolest mingeid piire. Hiljuti esitati ettepanek keelata suitsetamine avalikes kohtades, kuid samal ajal on võimalik pealinna keskusest osta tuhandeid pakke salasigarette. Seetõttu on Montenegrol Euroopa Liitu jõudmiseks veel ilmselgelt pikk tee käia.
Teisest küljest jällegi peame õhutama kõnealust riiki täitma Euroopa Liidu nõudeid nii pea, kui võimalik. Kiidan heaks asjaolu, et näiteks kohtusüsteemi või riigiasutuste toimimises on näha edasiminekut. Peame hindama Montenegro jõupingutusi nimetatud valdkonnas, alates hetkest, kui kõnealune riik kuulutas end pärast referendumi korraldamist ootamatult iseseisvaks.
Usun, et Euroopa Liit peab andma ühemõttelise märguande, et kui täidetakse asjakohaseid nõudeid, lüheneb ka teekond Euroopa Liitu. Peame pakkuma tõelisi väljavaateid saada Euroopa Liidu liikmeks, ning nähtavasti mitte võimalust liituda kahe, kolme või nelja aasta pärast, vaid ehtsat ajendit, mis innustaks Montenegro ühiskonda tegema suuremaid edusamme Euroopa standardite täitmisel.
Bernd Posselt
(DE) Härra juhataja, Montenegro on üks maailma ilusaimaid riike, kuid ühtlasi ka Balkani maa, millel on praeguses kaasajas vanimad iseseisvuse traditsioonid. Belgia rajamise ajal oli Montenegro juba sajandeid olnud sõltumatu ning kandnud riigile omaseid tunnuseid. Toon selle asjaolu rõhutatult välja, sest Montenegrot jäetakse alati kõrvale, pidades seda eksides liiga väikeseks maaks, mis ühtäkki sai vabaks tänu saatuse keerdkäigule.
Lubage mul öelda härra Markovile, et pärast Esimest Maailmasõda anastas Serbia Montenegro, olles kõnealuse riigi liitlane. Tol ajal ei saanud seda kuidagi vabatahtlikuks liiduks nimetada. Formaalsuse täitmiseks korraldati parlamendis hääletus, kuid see oli ka kõik. Ulatuslik vabadusliikumine Montenegros jätkas tegevust 1920ndatel kuni 1930ndateni välja. Seejärel taastas Tito Montenegro sõltumatuse Jugoslaavias ning andis kõnealusele riigile Jugoslaavia põhiseaduse järgi õiguse lüüa liidust lahku. Ent kui Montenegro püüdis nimetatud õigust kasutada, asetati teele palju takistusi. Praegu on Montenegro iseseisev riik, mis liigub Euroopa Liidu liikmeks saamise suunas.
Peame sealseid demokraatlikke jõude toetama. Nagu juba öeldud, on viis, kuidas Montenegro kohtleb vähemusrahvaid, eeskujuks paljudele teistele riikidele sealses piirkonnas, mistõttu vähemus toetas iseseisvust. Sellegipoolest vajab Montenegro sõltumatut ja tugevamat haridussüsteemi, nagu näiteks frantsiskaani hariduskeskus Tuzis, mis asub Podgorica lähedal. Eraasutused hariduse valdkonnas on vajalikud, et vabastada riiki selle jäikusest.
Pöördun valitsuse poole palvega liikuda jõuliselt pluralismi suunas, seda nii majanduse kui ka hariduse ja riigi põhiseaduslike ja demokraatlike struktuuride vallas.
(Aplaus)
Józef Pinior
(PL) Härra juhataja, ei ole kahtlustki, et Montenegro on näide kindlast arengust Balkanil tänu riigistruktuurile, põhiseadusele, õigusnormidele, maailmaturule lastavatele toodetele ning turumajanduse loomisele. Seetõttu peab Euroopa Parlament kahtlematult toetama stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu sõlmimist Euroopa Liidu ja Montenegro Vabariigi vahel.
Ent ühtlasi tuleb meeles pidada, et Montenegro peab veel palju muutuma ning nii mõndagi ette võtma iseäranis just võrdsuse tagamisel seaduste ees ning võitluses korruptsiooni vastu.
Tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et 2007. aasta aprillis sõlmis Montenegro USAga kahepoolse lepingu, mille järgi ei kuulu Montenegro Rahvusvahelise Kriminaalkohtu alluvusse. Kahjuks on nimetatud leping vastuolus Euroopa Liidu ühise seisukoha ja peamiste põhimõtetega. Rahvusvaheline Kriminaalkohus on Euroopa Liidu poliitika vaatepunktist väga tähtis institutsioon. Seetõttu kriipis nimetatud kahepoolne leping ebameeldivalt võimalust sõlmida Euroopa Liiduga leping.
Ma ei ütle seda eesmärgiga meelestada Euroopa Parlamenti Montenegro vastu. Otse vastupidi. Usun, et Euroopa Komisjon ja kõik Euroopa Liidu institutsioonid peavad praegu pingutama selle nimel, et aidata kõnealusel riigil valmistuda korralikult tihedamateks suheteks Euroopa Liiduga, iseäranis just korruptsiooni vastu võitlemisel, õigusnormide tugevdamisel, turumajanduse loomisel ja varimajanduse nurjamisel.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, lugupeetud volinik, daamid ja härrad, olukord Montenegros näitab, kuivõrd oluliseks võib osutuda referendumi korraldamine. Seetõttu mõistan, miks hoiti täna täiskogus kõrgel arvukaid plakateid, mis nõudsid referendumi korraldamist, sest Lissaboni lepingi annab meile iseenesest võimaluse korraldada Euroopa inimeste jaoks sellist referendumi. Arvan, et on oluline kaasata üldsust nõupidamisse ning anda neile võimalus avaldada soove.
Usun, et Montenegro puhul on vajalik täiustada riigi majanduslikku struktuuri; korrates härra Posselti sõnu, etendavad haridusasutused ja Euroopa Liidu programmid selles iseäranis olulist rolli. Sama võib öelda ka energia kohta, sest energiatõhusus ja taastuvad energiaallikad on Montenegro jaoks tohutud proovikivid, pakkudes samal ajal ja ennenägematuid võimalusi.
Ühtasi on soovitav, et Montenegro liidaks rändlusteenuste direktiivi siseriiklikusse õigusesse, sest tänu sellele paraneb teabeedastuse kvaliteet Euroopa riikidega ning selle maksumuski muutub mõistlikumaks.
Keskkond on iseenesest mõistetavalt üks peamisi proovikive ning iseäranis jäätmekäitluse, heitvete puhastusjaamade ja reoveo küsimused kujutavad endast probleemi. Kui soovime suurejoonelist rikkumata looduslikku ilu, on põhjust rakendada selle kaitseks uusimaid standardeid. Euroopa Liit pakub keskkonna toetuse raamistikke, mida on vaja võimalikult kiiresti teostada.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Suured tänud raportöörile, kellel oli au esitleda käesolevas raportis uut ning samal ajal vana riiki Euroopas. Pärast "sametlahutust” Serbiast anti Montenegrole võimalus demonstreerida väikese ja uhke riigi piiramatut potentsiaali. Teisest küljest peaks Montenegro jällegi juhtima piirkondliku koostöö arengut, suurendades jätkuvalt vähemuste õigusi ning aidates kaasa Balkani piirkonna ümberkujunemisele püssirohutünnist rahvusteaiaks.
Sarnaselt teistele riikidele, kelle nimi alles hiljuti ilmus maakaardile, seisab Montenegro silmitsi paljude ohtlike proovikividega: sügavale juurdunud korruptsioon, seadusevastane äritegevus, varimajandus jne. On kahetsusväärne, et kõnealune noor riik meelitab mõningaid välisinvestoreid, iseäranis just Venemaalt pärit investeerijaid, ligi lihtsate võimaluste tõttu sõlmida seadusevastaseid finantstehinguid. Montenegro otsus jätta USA töölised Rahvusvahelise Kriminaalkohtu ette saatmata, saades selle vastu sõjalist abi, muudab kaheldavaks kõnealuse riigi valmisoleku teha naabritega rahumeelselt koostööd ning õõnestab selle andumist Euroopa eesmärkidele.
Saadetuna mineviku varjust köidab Montenegrot, nagu selle paljusid teisigi naaberriike, lootus saada Euroopa Liidu liikmeks. Nimetatud tulevikuväljavaade soodustab demokraatia arengut, inimõiguste austamist ning aitab luua inimeste jaoks paremaid eluolusid. Stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu rakendamine peaks puhuma Euroopa tuult Montenegro reformipurjedesse. Kõnealune riik võib oma teekonnal juhinduda Sloveenia ja teiste riikide Euroopa Liidu liikmeks saamise kogemusest, kes liitusid Euroopa Liiduga uuel aastatuhandel.
On kiiduväärt, et Montenegro nimetas end omaalgatuslikult ökoloogiliseks vabariigiks, sellegipoolest võib selle lubaduse usutavalt täitmine kujuneda pikaks teekonnaks.
Viisapiirangutest tingitud vahekardin, mis eraldas Montenegrot ja teisi Balkani maid, on nüüdseks üles harutatud, mis on hea. Euroopa Komisjon ja Nõukogu ei tohi poolel teel viivitada, vaid peavad jätkama kõnealuse tõkke lammutamist ning koos sellega ka rahaliste ja bürokraatlike takistuste eemaldamist, säilitades tugeva kaitse kurjategijate ja seaduserikkujate eest.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Hr juhataja, tahaksin alustada parlamendiliikmete tänamisega väga põhjaliku ja sisulise arutelu eest ja tänada hr Vernolat selle arutelu ergutamise eest.
Enamik liikmetest rõhutasid õigesti vältimatut vajadust tõkestada Montenegros korruptsiooni ja kuritegevust ja tagada õigusriigi tugevdamine. Olen enam kui nõus - õigusriik on põhilise tähtsusega ühiskonna kõikide sektorite jaoks, tugev alusmüür kogu ühiskonna ja majanduse toimimiseks. Seetõttu nõuabki komisjon väga tungivalt kohtureformi läbiviimist varasel ühinemiseelsel etapil nii Montenegros kui teistes Lääne-Balkani riikides. See on üks kõige olulisematest ühinesmiskriteeeriumidest, mida peaks esmajoones arvesse võtma.
Hr Vernola ja paljud teised parlamendiliikmed rõhutasid ka ökoloogia ja keskkonna tähtsust. Komisjon aitab sellel muistsel kuningriigil saada ökoloogiliseks vabariigiks rahvuste aias, nagu hr Paleckis ütles, tugevdades Montenegro haldussuutlikkust, mis omakorda tõstab riigi võimet lähendada oma seadusi meie omadele, näiteks jäätmekäitluse ja veepuhastuse valdkonnas.
See on siiski samuti seotud korruptsiooniga ja ma tahaksin tsiteerida komisjoni eduaruannet. "Poliitilise korruptsiooni tõkestamisele suunatud tegevuste osas ei ole paranemist. ... Ühisvara haldamine tekitab tõsist muret. Esinevad märkimisväärsed korruptsioonivõimalused, eelkõige ehituse ja maakasutuse planeerimise, erastamise, kontsessioonide ja riigihangete valdkonnas." See on väga tõsine küsimus ja seetõttu peab Montenegro tegelema ühena esmatähtsatest küsimustest korruptsiooniga.
Lubage mul samuti informeerida austatud liikmeid, et komisjon kavatseb järgmise aasta alguses - tõenäoliselt märtsis - vastu võtta teatise, milles kaardistame alates Thessalonikist ja eelmisel aastal toimunud Salzburgist asetleidnud arenguid ning näitame suunda tulevikuks. Üheks küsimuseks on viisavabadus, mida paljud teie seast õigusega märkisid. Komisjon algatab dialoogi viisavaba reisimisega seotud tegevuskavade teemal, mis peaksid aitama Lääne-Balkani riikidel nõuete täitmisega edasi liikuda, nii et nende kodanikud ei vajaks enam Euroopa Liitu reisimiseks viisat.
Tahan rõhutada, et see ei ole komisjoni pädevuses, vaid Euroopa Liidu riikide valitsuste otsustada ja siin on põhitegelased siseministeeriumid ja siseministrid. Ühendagem seetõttu oma jõud ja teostagem siseministritega ja Lääne-Balkani riikides efektiivset lobitööd, sest peame olema kindlad, et enne viisavabaduse suunas liikumist on täidetud kõik turvanõuded, näiteks dokumentide väljastamine ja piirikontrollid.
Lõpuks on mul väga hea meel kuulda tulemuslikust parlamentaarsest koostööst Montenegro parlamendi ja Eurooap Parlamendi vahel. Tean, et see on väga oluline - osa tõelisest poliitilisest integratsioonist - ja see aitab Montenegros institutsioone kõige tervitatavamal viisil välja arendada. Ma olen kindel, et meil on võimalik teha koostööd Montenegro demokraatlike institutsioonide ja haldussuutlikkuse tugevdamisel. Mul on väga hea meel, et näeme oma silmaga Montenegro tulevast arengut Euroopa Liidu suunas liikumisel.
(Aplaus)
Juhataja
Mulle on esitatud üks resolutsiooni ettepanek komisjoni avaldust käsitleva arutelu hoogustamiseks.
Ühisarutelu on lõppenud.
Resolutsiooni ettepaneku ja Vernola raporti hääletus toimub neljapäeval, 13. detsembril 2007.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Bogdan Golik  
kirjalikult. - Härra juhataja, Euroopa Parlamendi liikmena on mul suur au toetada Euroopa ühenduste ja selle liikmesriikide ning Montenegro Vabariigi vahel sõlmitud stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingut.
Arvan, et Euroopa Liidu ja Montenegro Vabariigi vaheline koostöö toob tulevikus mõlemale osapoolele tulu, iseäranis tänu vastastikuse vabakaubanduspiirkonna järg-järgulisele loomisele. Olen rõõmus edusammude üle, mida Montenegro Vabariik on teinud, täites Euroopa Liidu kehtestatud kohustusi.
Sellegipoolest kõnelen lühidalt küsimusest, mille suhtes Montenegro peab suuremaid jõupingutusi tegema, kui soovib Euroopa Liidule läheneda. Neid valdkondi käsitletakse ka komisjoni ettepanekutes. Kõige olulisem on täiustada õiguskorda, uuendades avalikku haldust, et tugevdada kõikvõimalikke institutsioone ning võidelda tõhusalt politiseerimisega. Tean, et Montenegro on teinud õigusnormide valdkonnas palju jõupingutusi, kuid kõige tähtsam on neid üha rohkem ellu rakendada. Ühtlasi peavad Montenegro ametivõimud muutma eelarvekontrolli, riiklike fondide haldamise ja pakkumismenetlused läbipaistvamaks.
Usun, et kui Montenegro Vabariik järgib kõiki Euroopa Komisjoni ettepanekuid, leiab kõnealune riik kärmelt teeotsa, mis viib liiduga ühinemiseni.
