Hoiuste intresside maksustamine - Ühine käibemaksusüsteem seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühendatud arutelu järgmiste raportite üle:
härra Hamoni poolt majandus- ja rahanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta - C6-0464/2008 -, ning
härra Visseri poolt majandus- ja rahanduskomisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses maksudest kõrvalehoidumisega importimisel ja muude piiriüleste tehingute tegemisel - C6-0039/2009 -.
Benoît Hamon
raportöör. - (FR) Härra juhataja, ma sooviksin alustuseks tänada variraportööre, kes on aidanud kaasa majandus- ja rahanduskomisjonis selle raporti vastuvõtmisele, ja sama palju ka proua Pietikäinenit ja proua Raevat ning õnnitleda kooskõlastajaid Euroopa Rahvaparteist (Kristlikud Demokraadid) ja Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonist, härra Gauzèsi ja härra Klinzi, kellel oli tähtis roll seoses tagamisega, et käesolev raport, mille üle me homme oma täiskogu istungil hääletame, majandus- ja rahanduskomisjonis vastu võeti.
Te teate, et G20 kohtumise järelduses kinnitasid mõned - pealegi veel prominentsed - ELi riigipead võitu, tehes mitmetes teatistes teatavaks, et pangasaladuste aeg on läbi.
Kui need ähvardavad avaldused kõrvale jätta, siis on Euroopa Parlament asunud praktilist tööd tegema ning tunneb huvi mitte teatise, vaid jõupingutuste vastu, mida ta saab teha võitlemaks tõhusalt maksude tasumisest kõrvalehoidumise vastu, mis jääb igal aastal hinnanguliselt suurusjärku 200 miljardit eurot. Seda 200 miljardit eurot tuleks võrrelda taastamise kavade jaoks ette nähtud summadega, mis peaks aitama Euroopa riikidel kriisiga toime tulla; seda tuleks võrrelda Euroopa Liidu eelarvega ning samuti tuleks seda võrrelda Euroopa riikide puudujääkide näitajatega. Täna on Euroopa maksumaksjatel seega küllaldaselt alust paluda Euroopa pangasektoril ja seega ka Euroopa pankadelt jõupingutuste tegemist, mis on vajalikud, et võimaldada liikmesriikide maksuhalduritel tagasi saada osa maksutulust, mida nad maksude tasumisest kõrvalehoidumise või maksupettuse tõttu kaotavad.
Me oleme teinud konstruktiivset tööd ja usun, et hoidsime ära ettekirjutuste tegemise või vastastikuse süüdistamise. Me oleme kolmel rindel edusamme teinud, ning ma tahan kiita Euroopa Komisjoni eelnõu teksti ja voliniku Kovácsi tööd, kes liikus kahtlemata õiges suunas. Me oleme nii palju kui võimalik võtnud oma kriteeriumiks Euroopa maksumaksjate väiteid, et komisjoni teksti kolmes osas parandada.
Me otsustasime, et seoses selle direktiivi reguleerimisalaga oli see tekst nii seotud õiguslike struktuuride kui ka hoiustamisteenuste määratluse osas natuke liiga väheambitsioonikas. Me teame, et kui on vaja välja mõelda uusi finantstooteid, mis võimaldaksid mõnedel inimestel maksude maksmisest pääseda, siis on finantskorraldusel märkimisväärne kujutlusvõime. Sellepärast tegid parlament ja komisjon ettepaneku kehtestada komiteemenetlus, mis kohandab hoiustamisteenuste määratluse finantskorralduse tegeliku olukorraga vastavaks.
Käesoleva küsimuse puhul on siiski paljud tooted selle reguleerimisalast välja jäetud ning meie arvates tuleks need võimalikult kiiresti sinna kaasata; seda just eriti mõnede pensioniskeemide puhul, mis toimivad kapitaliseerimise abil, ning üldisemas mõttes arvame, et ettepanek kaasata tooted, mis garanteerivad 95% investeeringust, ei paku piisavaid garantiisid.
Seepärast on meie arvates 90-protsendine piirmäär mõistlikum. Muudatusettepanekud selle kohta esitatakse homsel parlamendi istungil. Eks siis ole näha, kas need võetakse vastu. Mul on kahju, et me ei ole selle suhtes komitees kompromissi leidnud ning loodan, et parlamendi istung edastab tugeva signaali, määratledes hoiustamisteenused toodetena, mis garanteerivad 90% kapitalist, mitte lihtsalt 95% toodetest, nagu komisjoni ettepanekus on ette nähtud.
Laiapõhjaline konsensus saavutati siiski selle suhtes, kuidas tuleks selle direktiivi reguleerimisala laiendada, eriti seoses I ja III lisa sõnastusega. Peale selle on kõnealune raport märkimisväärselt tugevdanud I lisa, kuna me koostame laialdast maksuparadiiside nimekirja, mis ei säästa ühtegi jurisdiktsiooni ning mis, erinevalt G20 nimekirjast, sisaldab konkreetselt Delaware'i ja Nevadat. Me oleme komisjonist laialdasemalt määratlenud õigustoimingud, mida need jurisdiktsioonid peavad väljendama, mida kas nende territooriumil ei eksisteeri või on maksustamise mõttes läbipaistvad, ning ma usun, et see tõendamiskohustuse ümberpööramine on tõhusam viis maksude maksmisest hoidumise vastu võitlemiseks.
Lõpetuseks, käesoleva teksti peamine nõrkus on siiski seotud üleminekuajaga, mis on antud kolmele liikmesriigile: Belgiale, Austriale ja Luksemburgile. Kuigi Belgia on teatanud, et kavatseb loobuda oma maksude kinnipidamise süsteemist, soovin ma näha, et automaatne teabevahetussüsteem oleks laialt levinud, ning selleks soovin ma, et määrataks kindlaks üleminekuaja lõppkuupäev. See on ka põhjuseks, miks me soovime kindlaksmääratud üleminekuaja lõppdaatumina näha aastat 2014, vaatamata sellele, et me oleme vastu võtnud uurimuse põhimõtte hinnata vastavaid tähelepanekuid maksude kinnipidamise süsteemide ja teabevahetuse kohta aastaks 2011, kui toimub direktiivi läbivaatamine. Ma soovin veel öelda, et me oleme üritanud töötada läbipaistvalt ning tõhustatud läbipaistvuse nimel ajal, mil Euroopa maksumaksjatel tuleb oma panus anda, eriti Euroopa pangandussektori toetamiseks.
Cornelis Visser
raportöör. - (NL) Alustuseks sooviksin ma tänada variraportööre nende suurepärase koostöö eest.
Las ma näitan asju õigest vaatenurgast. Maksupettuse-vastast võitlust, mis lasub küll suures osas liikmesriikide vastutusel, ei saa läbi viia üksnes riiklikul tasandil. See peab olem Euroopa Liidu jaoks prioriteediks ning me peame tagama, et liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni vahel oleks tihe koostöö. Arvestades sellega, et käibemaksureform on praegu pikaks ajaks edasi lükatud, on komisjon keskendunud n-ö klassikalisele meetmele, nimelt käibemaksu käsitlevates õigusaktides muudatuste tegemisele, mis seavad sisse tehnilised parandused, kuid ei muuda olemasolevat süsteemi põhjalikult.
Ma toetan volinik Kovácsi esitatud algatust, kuna see on õigel teel. Maksupettus viib peamiselt õiglase ja läbipaistva maksustamise põhimõtete rikkumiseni ning võib viia ka konkurentsi moonutusteni, kui üks ettevõte kohaldab lisaks kõikidele valitsuskuludele ka käibemaksu ja teine ettevõte mitte. See mõjutab siseturu toimimist, kuna ausad ettevõtted on maksupettustega tegelevate ettevõtete tõttu ebasoodsas konkurentsiolukorras. Mul on väga hea meel komisjoni jõupingutuste üle üritada võidelda käibemaksusüsteemi tahtliku kuritarvitamise vastu kuritegelike jõudude poolt, kes otsivad võimalusi, kuidas süsteemi nõrku külgi ära kasutada.
Käibemaks ei ole tähtis tuluallikas mitte üksnes liikmesriikidele, vaid ka ELile. Euroopa Liit saab käibemaksutuluna ligi 20 miljardit eurot. Euroopas toimuv käibemaksupettus ulatub hinnanguliselt 100 miljardi euroni aastas. See on summa, mis jääb importijate poolt piiril esitamata. See on põhjuseks, miks tuleb maksupettusi sooritavad importijad ja eksportijad ette võtta.
Euroopa Komisjon seab siiski sisse väga suure muudatuse seoses võimaluse otsimisega, kuidas võtta heauskseid tarnijaid koos maksupettusi sooritavate importijatega vastutusele. Seepärast olen ma üritanud suurendada heauskselt tegutsevate eksportijate õiguskaitset. Teisisõnu, ettevõtted ei peaks kandma vastutust liikmesriikide-vahelise halduskoostöö puudujääkide tõttu. Kui liikmesriikidele anda täiendavad volitused eksportijate piiriüleselt vastutusele võtmiseks, on see liikmesriikide jaoks väikseks ajendiks halduskoostöö parandamiseks.
Oma muudatusettepanekutega üritame ära hoida ausate eksportijate tarbetut karistamist. Seepärast peab aus eksportija saama kaks kuud enne reaalset karistust hoiatuse, et tal oleks võimalus tõestada, et ta on tegutsenud heas usus. Sellisel juhul tuleb ühendust võtta eksportija enda riigi maksuameti, mitte importija liikmesriigi maksuameti kaudu.
Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon toetab maksimaalset viie aasta pikkust sissenõudmisperioodi. Mina ei ole sellega nõus. Käibemaksu puudutav vastutusperiood ei ole riikide tasandil ühtlustatud. Näiteks Belgias on selleks kolm aastat, välja arvatud tõendatava maksupettuse puhul. Piiriüleste tehingute käibemaksu pikem solidaarvastutuse aeg on ebasoovitav, kuna ettevõtetele langeb siis oluliselt suurem halduskoormus, tuues kaasa kõrgemad ettevõtluskulud, mis ei ole praeguses kriisis kindlasti mitte soovitavad.
Lisaks sellele peavad ettevõtted alates aastat 2010 esitama ELis piiriüleste tehingute puhul igakuised ülddeklaratsioonid, mille tulemusel saavad maksuhaldurid automaatselt kogu vajaliku informatsiooni ühendusesiseste tehingute vastastikuseks kontrollimiseks. Maksuhaldurid peavad kasutama seda informatsiooni asjakohasel ja eesmärgipärasel viisil.
Milleks oleks vaja anda neile viis lisaaastat enne vastastikuste kontrollide sooritamist, kui nad saavad juba igakuiseid andmeid? Ma kardan, et viie aasta pikkuse sissenõude esitamise perioodi tulemuseks on maksuhaldurite hiline tegutsemine ning selleks ajaks on maksupettuse sooritajad juba kadunud. Selle tulemusena esitatakse maksenõuded ettevõtetele, kes võisid tegutseda heas usus.
Härra juhataja, ma ütlen lõpetuseks, et maksupettusi sooritavate importijate suhtes tuleb kiiresti meetmeid rakendada. Ausa eksportija enda maksuhaldur peab pöörduma tema poole kahe kuu pikkuse etteteavitamisega maksimaalselt kahe aasta jooksul, kuna see aeg piirab halduskoormusi ausate ettevõtete suhtes.
László Kovács
komisjoni liige. - Proua juhataja, globaliseerunud maailmas, kus maksude maksmisest kõrvalehoidujad ja maksupetturid kasutavad ära riiklike maksuhaldurite volituste piiratud reguleerimisala, on oluline maksuhaldurite-vaheline tõhus koostöö ja vastastikune abi, et paremini maksupettuse ja maksude maksmisest kõrvalehoidumise vastu võidelda. Otsustavateks on täiustatud eeskirjad ja suurem läbipaistvus.
Seda rõhutati hiljuti G20 tippkohtumisel Londonis ning see on veelgi asjakohasem siseturu puhul ajal, mil esineb finantskriis ning Euroopa Liidus on vaja eelarvepoliitikat koomale tõmmata. Selle taustal on mul hea meel teiega täna kahte ettepanekut arutada, mis aitavad mõlemad kaasa eesmärgile kahes erinevas maksuvaldkonnas maksupettuste ja maksude maksmisest kõrvalehoidumise vastu võidelda.
Hoiuste maksustamise direktiivi läbivaatamise ettepaneku eesmärgiks on vähendada seaduselünki ja hoida paremini ära maksude maksmisest kõrvalehoidumist. Mul on väga hea meel konstruktiivse ja toetava suhtumise üle käesolevasse ettepanekusse, mis kajastus härra Hamoni raportis ja proua Siitoneni arvamuses.
Ma olen teadlik, et komitees tekitab kõige rohkem vaidlusi 20. muudatusettepanek, mis paneb paika üleminekuaja lõpu, mille jooksul on kolmel liikmesriigil lubatud automaatse teabevahetuse asemel maksu kinni pidada. Ma märgin ära ka proua Lullingi ja härra Karase esitatud vastustava algatuse, mis toetab 28. muudatusettepaneku kaudu nende kolme liikmesriigi võimalust jätkata maksu kinnipidamist ning alaliselt hoiduda automaatsest teabevahetusest.
Lubage mul teile meelde tuletada, et hoiuste maksustamise direktiivi põhieesmärgiks on võimalikult laiapõhjaline automaatne teabevahetus, kuna see on ainus mõistlik viis võimaldamaks maksumaksja residendiriigil piiriüleste hoiusetulude suhtes oma maksueeskirju kohaldada. See on täielikult kooskõlas hiljutiste arengusuundadega rahvusvahelisel tasandil, nagu selgub ka G20 järeldustest, soodustades teabevahetuse põhjal läbipaistvust ning tugevdades koostööd maksuhaldurite vahel. Seepärast võin ma teile kinnitada, et komisjon, lükates tagasi 28. muudatusettepaneku, kuna see on vastuolus asjaomase direktiivi eesmärgiga, ei oma negatiivset arvamust 20. muudatusettepaneku kohta.
Me peame siiski üleminekuaja lõppdaatumi kindlaksmääramist praeguses etapis ennatlikuks ning see võib tekitada takistusi nõukogu muudatusettepaneku vajaliku kiire vastuvõtmise puhul. Tegelikult on vaja hinnata, millal ja kuidas saab reaalselt rakendada mitmete jurisdiktsioonide võetud poliitilisi kohustusi tõhustatud koostöö suhtes. Sellest olenemata ei ole komisjon vastu ühelegi asjaomase direktiivi vastavate sätete tugevdamisele, mille suhtes suudetakse nõukogus ühehäälselt kokkuleppele jõuda.
22. muudatusettepanekus palutakse komisjonil 2010. aasta lõpuks koostada võrdlev uurimus, mis analüüsib nii teabevahetussüsteemi kui ka maksude kinnipidamissüsteemi eeliseid ja puudusi. Selle uurimuse koostamise tähtaeg ei tundu siiski reaalne: kõik liikmesriigid peaksid alates käesolevast aastast avaldama komisjonile statistilised andmed, mille ülekandmine on 2008. aasta maikuu nõukogu järelduste ja muudatusettepaneku V lisa kohaselt neile mittekohustuslikuks tehtud.
Seoses teiste, veidi tehnilisemat laadi muudatusettepanekutega, mille eesmärgiks on kas teatava sätte - nagu kindlustust käsitleva 17. muudatusettepaneku - reguleerimisala laiendamine või halduskoormuse kitsendamine ettevõtjatele, arvab komisjon, et tema ettepanek on juba niigi direktiivi tõhususe parandamise ja täiendava halduskoormuse piiramise vahelise hapra tasakaalu tulemus.
Esitatud muudatusettepanekud võivad aga sellele haprale tasakaalule negatiivselt mõjuda. Need võivad kas halduskoormust ebaproportsionaalsel viisil suurendada - seda nimelt reguleerimisala laiendamiseks ette nähtud muudatusettepanekute korral - või avaldada ebasoodsat mõju nende sätete tõhususele.
Väärtustades parlamendi konstruktiivset lähenemisviisi, ei saa komisjon osasid muudatusettepanekuid nende praegusel kujul vastu võtta. Komisjon kaitseb siiski mitmete nende muudatusettepanekute mõtet nõukogu aruteludel ilma oma ettepanekut ametlikult muutmata.
Pöördudes nüüd käibemaksupettuse tundliku teema juurde, sooviksin ma meenutada, et 2007. aasta 4. detsembril majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) kohtumisel kutsus nõukogu komisjoni üles kiirendama oma tegevust seoses käibemaksupettuste vastu võitlemise tavapäraste meetmetega. Majandus- ja rahandusministrite nõukogu (ECOFIN) kutsus komisjoni üles esitama õigusaktide ettepanekuid, et parandada kehtivas õigusaktis esinevaid puudusi.
Kohe seejärel esitas komisjon 2008. aasta detsembris teatise koordineeritud strateegia kohta, et tõhustada Euroopa Liidus käibemaksupettuste vastast võitlust. Asjaomane teatis sätestab mitmed meetmed, mille kohta kavatseb komisjon lühemas perspektiivis õigusaktide ettepanekud esitada. Käesolev ettepanek on osa selles teatises esitatud esimesest ettepanekute seeriast.
Kõnealune ettepanek aitab liikmesriikidel käibemaksupettusega kahel viisil paremini võidelda. Esiteks, jagades täiendavaid selgitusi konkreetsete toodete importimisel maksudest vabastamise tingimuste kohta, ning teiseks, luues õigusliku aluse piiriülese solidaarvastutuse lubamiseks kauplejate puhul, kes ei saa oma aruandekohustust täita.
Ma sooviksin tänada parlamenti ja eriti raportööri, härra Visserit, nii lühikese aja jooksul selle ettepaneku käsitlemise ning konstruktiivse raporti eest. Lubage mul siiski mõned kommentaarid lisada.
Selle raporti 2. ja 4. muudatusettepanek nõuaksid komisjonilt hindamist seoses uue piiriülese solidaarvastutuse sätte toimimisega. Kahjuks ei ole seda teavet komisjoni käsutuses, kuna nii maksude määramine kui ka nende sissenõudmine kuuluvad täielikult riikide pädevusse. Lisaks sellele, kui komisjon saab ettevõtjatelt kaebusi selle kohta, et seda sätet on riikliku maksuhalduri poolt kurjasti kasutatud või see toob kaasa alusetuid tagajärgi, siis võtab komisjon enda peale oma ühenduse õigusaktide kaitsja kohustuse ning võtab kasutusele asjakohased meetmed. Eelkõige sisaldab see ettepaneku esitamist selle sätte muutmiseks vastavalt vajadusele.
3. ja 5. muudatusettepanek seisavad seoses ühenduse käibemaksusüsteemi üldise toimimisega liikmesriikide vahel pädevuste jaotuse vastu. See süsteem põhineb maksustataval teokoosseisul, mis toimub konkreetses liikmesriigis, viies käibemaksuvõla ja käibemaksukohustuse tekkimiseni asjaomases liikmesriigis. See liikmesriik, kus tuleb käibemaks tasuda, määrab kindlaks selle käibemaksu kogumiseks järgitava korra, sealhulgas ka ettevõtjate jaoks, kes ei tegutse antud riigi territooriumil.
Seepärast peab ettevõtja, kes pole täitnud oma aruandekohustusi lähteliikmesriigis, põhjendama oma puudujääke selle liikmesriigi maksuhaldurile, kus käibemaks tasumisele kuulub, mitte enda liikmesriigi maksuhaldurile. See sekkub ainult esimese liikmesriigi taotluse korral, et hankida lisateavet või osaleda käibemaksu sissenõudmises.
Eva-Riitta Siitonen
õiguskomisjoni arvamuse projekti koostaja. - (FI) Proua juhataja, daamid ja härrad, ma toetan majandus- ja rahanduskomisjoni saavutatud kompromissi. Härra Hamoni raport hoiuste maksustamise direktiivi kohta on suurepärane ja tasakaalustatud. See käsitleb maksudest kõrvalehoidumist ja suuremat läbipaistvust.
Parlament peab selles valdkonnas väga range olema. Näiteks tuleks meil ühtlustada hoiuste intresside maksustamissüsteemid. Me peame sinna kaasama ka viimased teabevahetussüsteemi mittekasutavad riigid. Liiga paindumatu pangasaladuste kord peab muutuva avatumaks, et me saaksime maksuparadiiside vastu võidelda. Ka G20 kohtumine muutis maksuparadiiside kaotamise üheks peamiseks eesmärgiks.
Parlament peab näitama eeskuju, et me saaksime finantskriisist toibuda ning avalikkuse usalduse taastada. Pangandussektoris peab olema tagatud läbipaistvus, mis on võimalik ainult teabevahetuse korral.
Astrid Lulling
Proua juhataja, hoiuste maksusüsteemi ümber on puhkenud nii kirglikud arutelud ja diskussioonid, et see on muutunud juba häirivaks. Mul ei ole kahtlusi seoses siin vähemuses tunduva seisukoha kaitsmisega - eks me näe, mis homme juhtub -, kuigi meie raportöör ja volinik ajavad ikka veel asju segamini.
Lähme tagasi selle probleemi tekkepõhjuste juurde. Hoiuste maksustamise direktiiv jõustus aastal 2005 eesmärgiga maksustada mitteresidentide kapitalitulu. Siia on kaasatud kaks süsteemi: maksuhaldurite vaheline teabevahetus ning maksude kinnipidamine.
Mis järeldustele me oleme pärast mitut tegevusaastat jõudnud? Kõik ametlikud ja mitteametlikud uurimused näitavad, et teabevahetus on tõsiselt läbi kukkumas, kuna see on keeruline, koormav ja kulukas. Maksude kinnipidamisel on seevastu palju häid omadusi.
Mis te arvate, mis selle kõigega ette võetakse - eelkõige meie raportööri ja voliniku poolt? Eks ikka see, et süsteem, mis ei toimi ega taga maksmisele kuuluva maksu laekumist, muudetakse kohustuslikuks. Eks üritage siis sellest aru saada!
Käesolevast küsimusest ei puudu ka pikantsus, kuna on tähelepanuväärne, et maksu kinnipidamissüsteem levib erinevates liikmesriikides üha enam - 19 riiki 27st kohaldavad seda oma üldise heaolu tagamiseks. Kuid mis kodus on sobiv, muutub piiri ületamisel siiski vastuvõetamatuks.
Selline loogika toob lihtsalt kaasa kõige selle hävitamise, mida me oleme siin aastakümneid rajanud, ehk teisisõnu finantsteenuste ühisturu hävitamise. Küsitavaks peetakse ka ühenduse acquis'd kapitali vaba liikumise kohta, kuna n-ö suurriikide kindlaks sooviks on nende residentide kapitali repatrieerimine.
Uue pangasaladuste koletise vastases võitluses saab siiski kõigi vastu välja astuda. Minu sõnad oma kaasliikmetele, kes võitlevad selle n-ö kõigiti patuse koletisega, on järgmised: ajades segamini käesoleva direktiivi küsimused, olete valinud vale sihtmärgi ning petate sellega eelkõige ennast.
Proua juhataja, lõpetuseks avaldan ma lootust, et paljud minu kaasliikmed järgivad mõistuse häält ja hääletavad minu fraktsiooni esitatud 28. muudatusettepaneku poolt, mis annab liikmesriikidele vaba valiku maksude kinnipidamise ja teabevahetuse vahel.
Kristian Vigenin
Proua juhataja, volinik, mul on kahju, et härra Visser ei jäänud siia selle teema arutelu lõpuni kuulama, kuid ma pean alustuseks ütlema, et meie toetame komisjoni sellesuunalisi ettepanekuid. Käibemaksusüsteemi täielik reformimine oleks muidugi palju parem, kuid kuna see ei ole praegu võimalik, siis peaks ka teie ettepanek lahendama mõned probleemid, millega liikmesriikidel tuleb käibemaksupettuste ohjeldamisel silmitsi seista.
Me arvame, et eriti just kriisi kontekstis on käibemaksutulu tagamine ülima tähtsusega, kuna praegu üritavad liikmesriigid investeerida miljardeid oma majanduse toetamiseks. Seega peaks parlament toetama igat võimalust maksupettuste piiramiseks.
Ma sooviksin veel öelda, et üldiselt me toetame härra Visseri poolt majandus- ja rahanduskomisjoni nimel tehtud ettepanekuid. Ehk sisestavad need komisjoni algsete ettepanekutega võrreldes ettevõtlussektorisse vähehaaval suuremat usaldust. Me arvame siiski, et artikli 1 punktis a tehtud ettepanek kahe aasta pikkuse aja kohta, mis jääb kauba kättetoimetamise ja lõikes 2 viidatud teate saamise vahele, on siiski üsna lühike ning tekitab meie arvates täiendavaid võimalusi Euroopa Komisjoni ettepaneku reguleerimisala ja tulemuste piiramiseks.
Seepärast soovitab Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon selleks ajaks viit aastat, mis on meie arvates ettevõtlussektori jaoks piisavalt lühike, kuid maksuhaldurite jaoks oma töö lõpuleviimiseks piisavalt pikk aeg. Lisaks sellele ei ole punkti c kehtestamine seotud ka soovitustega selle kohta, millisest kuupäevast ja kuidas see jõustub, mis hakkab meie arvates liikmesriikidele lisaprobleeme tekitama.
Me loodame, et see ettepanek saab toetuse ning annab oodatavaid tulemusi.
Bilyana Ilieva Raevа
Volinik, proua juhataja, daamid ja härrad, praeguse majandus- ja finantskriisi taustal peame toetama Euroopa Liitu selle jõupingutustes saavutada tõhusamalt juhitud ja efektiivsemat maksusüsteemi.
Komisjoni ettepanek hoiuste maksustamise direktiivi muutmiseks teistes liikmesriikides annab võimaluse olemasoleva skeemi parandamiseks. Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon toetab selle kohaldamise laiendamist uutele finantsinstrumentidele ja geograafilistele piirkondadele. Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioon tegi ettepaneku eriti kergelt reguleeritud maksurežiimidega territooriumide kaasamiseks, näiteks Ameerika Ühendriikide Delaware'i ja Nevada osariigid, aga ka liikmesriikide vahel võrdse kohtlemise tagamiseks ja selle direktiivi rakendamisega seotud halduskoormuse vähendamiseks.
Kuid volinik, peamiseks aruteluteemaks jääb siiski küsimus, kas kaotada maksude kinnipidamise süsteem automaatse teabevahetuse kasuks. Liberaalide vaatenurgast on siin küsimuseks, kuidas meil õnnestub maksutulu kogumist suurendada ning kuidas ainult teabevahetuse jõustamine ei too kaasa - tõsiasi, mida kinnitavad juba teostatud uurimused - maksude kurjastikasutamist või maksutulu kogumise suurenemist, kuid see jätab mõned liikmesriigid ilma nende konkurentsieelistest. Maksude kinnipidamine ei ole mitte ainult tõhusam, vaid pakub ka suuremat läbipaistvust selle kogumise ajal.
Ma usun kindlalt, et liikmesriigid peavad maksusüsteemi valimisel säilitama oma autonoomsuse. Fraktsioon ALDE soovitas nende kahe süsteemi kohta võrdleva analüüsi läbiviimist. Me loodame komisjonilt vähemalt 2010. aasta detsembriks tulemusi saada. Samuti loodame, et need tulemused annavad aluse komisjoni edasistele ettepanekutele Euroopa Liidus hoiuste maksustamise süsteemi muutmise kohta.
Homme hääletame teise tähtsa teksti üle, mis käsitleb impordiga seotud käibemaksupettusi. Selle direktiivi eesmärgiks on adekvaatse ja kvaliteetse teabe kiire vahetuse tagamine. Sellel juhul on viis aastat ettevõtlussektori jaoks küllaltki pikk aeg. Samuti on selle eesmärgiks jagatud vastutusmehhanismi sisseseadmine. Kaitstes iga liikmesriigi maksutulu, on meil siiski tähtis tagada, et ühisvastutus tuleb mängu vaid juhul, kui hangitud teave sisaldab tõsiseid eeskirjade rikkumisi või on selle andmisel põhjendamatu viivitus tekkinud. Teisiti riskime täiendava kahjuliku koormuse kehtestamisega ettevõtetele.
Ma loodan, et me hääletame homme nende raportite poolt.
Nils Lundgren
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Proua juhataja, ajal, mil maailma majandus on põrmustatud, ei ole maksudest kõrvalehoidumine meie peamiseks probleemiks. On tõsi, et nii kogu Euroopas, Ameerika Ühendriikides kui ka tegelikult terves maailmas leiavad aset maksupettused. On ka tõsi, et kogu maailmas eksisteerivad maksuparadiisid, kuhu rikkad inimesed ja ettevõtted saavad oma raha hoiule panna. Kuid see ei ole täna siiski meie peamine probleem. Sellele keskendumine on kui oma vastutuse eest põgenemine.
Kui me soovime, et tulevikuks säiliks mingigi maksubaas, siis peame praegu finantskriisiga tegelema. Miks on tekkinud selline olukord, nagu praegu valitseb? Eelkõige on see asjaolu tõttu, et meil valitseb juhtimata kapitalism. Finantsettevõtteid, suuri panku ja enamikke suurettevõtteid juhivad ametnikud, kes kõik saavad nende poolt juhitud ettevõtte kasumist sõltuvaid preemiaid, lahkumishüvitisi ja pensione. Siin maailmas ei ole midagi lihtsamat, kui suurendada lühiajaliselt kasumlikkust ja seega ka nende ettevõtete teenitavat kasumit. Küsimus on lihtsalt suurenevas riskis. On olemas mitmeid uurimusi sageli "Talebi jaotusteks” nimetatud olukordade kohta, kus riski taset olulisel määral tõstes võib loota kasumi hoogsale suurenemisele ning kõik võivad saada preemiaid ja teisi tulusid - teisisõnu neid "lisatasusid”. Siis hakkavad riskid muidugi realiseeruma, kuid selleks ajaks on need ettevõtete juhid juba lahkunud või sunnitud lahkuma. Nad saavad Prantsusmaal losse osta või Hispaanias golfi mängida. Me ei peaks neile kaasa tundma, see süsteem ei ole lihtsalt säästev.
Lisaks sellele ei ole ühelgi nendest asjaosalistest ajendit sellise arenguviisi ärahoidmiseks. Krediidireitingu agentuurid sõltuvad klientide saamisest, kuid nad ei saa ühtegi klienti, kui ütlevad, et nende kliendid ei ole krediidivõimelised. Hoiustajad teavad, et hoiused on tagatud ning ei pea muretsema selle pärast, millisesse panka nad oma raha panevad. Teised asjaosalised teavad, et nad saavad vastaspoolega kokkuleppele ning loodavad asjaolule, et nad on läbikukkumiseks liiga võimsad, samas peab maksumaksja alati kulud kinni maksma. See tähendab, et riigid peavad juba alguses välja ütlema, et nemad ei võta kõiki riske. Seda on küll äärmiselt raske teha, kuid seda tuleb teha. Kahjuks ma ei usu, et Euroopa Parlament on valmis selles suhtes koostööd tegema, kuid ma soovitan kõikidel parlamendiliikmetel seda teha.
Ieke van den Burg
(NL) Vastupidiselt oma harilikule tavale teen ma alustuseks hoopis poliitilise avalduse, kuna minu arvates on maksudest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine praeguse kasvava töötuse ja suureneva ebavõrdse tasustamise kontekstis tõeliselt jahmatav. Valimiste ajal selgub, millised parteid on tegelikult nõus sellega tegelema.
Härra Hamoni raport hoiuste intresside maksustamise kohta on käepärane näide selle kohta. Ma saan aru, et volinikul on ühehäälsuse alusel raske selles suhtes reaalsele kokkuleppele jõuda. Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon on ambitsioonikam, kui komisjoni ettepanekust võib näha, ning see sisaldub mitmetes meie esitatud muudatusettepanekutes.
Minu viimane kommentaar käib proua Lullingi kohta, kes vastandab teabevahetuse ja maksude kinnipidamise süsteemid. Ma arvan, et see ei ole käesoleva küsimuse juures peamine. Me räägime mõlema süsteemi puhul esinevatest seaduselünkadest, mis ongi need punktid, millele me peame keskenduma. Astutud on küll vastavaid samme, kuid vaja on teha veel rohkem, kui käesolev raport ette paneb.
László Kovács
komisjoni liige. - Proua juhataja, ma sooviksin tänada teid teie kommentaari ja arvamuse eest, mida te arutelu käigus väljendasite. Mul on hea meel näha, et Euroopa Parlament ja komisjon jagavad arvamusi meetmete kohta, mida tuleb Euroopa Liidus maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemise tõhustamiseks teha, ning ma olen rahul üldise toetusega nende kahe ettepaneku suhtes.
Ma sooviksin teid veelkord tänada hoiuste intresside maksustamise töö eelisjärjekorda panemise ning teie toetuse eest seoses komisjoni jõupingutustega heade maksuhaldustavade edendamisel. Muudatusettepaneku arutelus kiire edu saavutamine on samuti üheks eesistujariigi Tšehhi prioriteediks. Rahvusvahelise õhkkonna - finants- ja majanduskriisi - tõttu on see ka enamike liikmesriikide prioriteediks.
Ma olen veendunud, et kui liikmesriigid jõuavad hoiuste maksustamise direktiivi seaduselünkade täitmise suhtes kokkuleppele, siis on tõenäoline, et nõukogu palub komisjonil samamoodi ajakohastada kokkuleppeid viie ELi mittekuuluva riigiga ja kümne teise jurisdiktsiooniga, mis on kaasatud hoiuste maksustamismehhanismi. Täna on liiga vara spekuleerida selle üle, kuidas nad meie lähenemisviisile reageerivad. EL peab esmalt ise ühehäälsele kokkuleppele jõudma. Arvestades G20 kõnelustel saavutatud edu seoses OECD teabevahetusstandardite täitmisega, olen ma siiski ka selles valdkonnas optimistlik.
Seoses härra Visseri raportiga olen ma ka varem viidanud, et komisjon ei saa parlamendi muudatusettepanekuid vastu võtta, kuid me oleme selles raportis sisalduvaid soovitusi arvesse võtnud. Komisjon toetab eriti ideid seoses parema koostööga erinevate liikmesriikide vahel, vahetatava teabe kvaliteedi vajaliku parandamisega, vajadusega lubada teistel liikmesriikidel konkreetse liikmesriigi andmebaasides olevale teatavale teabele automaatselt juurde pääseda ning nõudega ühtlustada registreerimise ja registrist eemaldamise menetlusi. See on ka põhjuseks, miks komisjon tuleb mai lõpus välja veel olulisema halduskoostöö määruse ümbersõnastamist käsitleva ettepanekuga, millesse on ka need ettepanekud kaasatud.
Lõpetuseks, nagu ma olen juba möödunud kordadel maininud, on selge, et ei ole olemas ühtset ja ülemaailmset lahendust maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise kaotamiseks. Täna arutletud ettepanekud on ELi tasandil ülemaailmse maksupettusevastase strateegia raames kaheks suureks sammuks edasi.
Benoît Hamon
raportöör. - (FR) Proua juhataja, ma teen väga lühidalt, kuna olen just hiljuti pikema kõne pidanud.
Kõigepealt ma sooviksin tänada proua Raevat ja proua Siitoneni, samuti parlamendiliikmeid nende kõnede ja panuste eest sellesse teksti, ning öelda härra Kovácsile, et oma arvates olen ma tema jutust aru saanud.
Ma arvan siiski, et homne tugev signaal Euroopa Parlamendilt seoses reguleerimisala, rahandusalaste õigusrikkumiste ja maksuparadiiside nimekirja küsimustega on nõukogule suureks abiks, eriti kui meil tuleb tulevikus kolmandate riikidega uute kokkulepete üle läbirääkimisi pidada.
Ma sooviksin nüüd kriitikaga lõpetada - ma lisaksin, et leebe kriitikaga - mis on proua Lullingi poolt härra Kovácsi ja minu vastu suunatud. Ta kritiseeris meid asjade segi ajamise pärast, kuigi ta tegi seda väga leebelt. Ma sooviksin talle öelda, et ma arvan, et homme on parlament, vaatamata mõnikord asjade segiajamisele, võimeline vahet tegema üldisel huvil ja erahuvidel, ning ma loodan, et me oleme sellega andnud panuse maksudest kõrvalehoidumise vastase võitluse tõhustamisse.
Astrid Lulling
(FR) Proua juhataja, ma palusin sõna isikliku avalduse tegemiseks. Härra Hamon kritiseeris mind just millegi eest, kuid ma pean talle vastama, et minu arvates ajavad tema ja volinik kahjuks ikka veel asju segamini. Samuti pean ma ütlema, et ainus süsteem, mis tagab iga maksumaksja raha laekumise - mida me kõik ju soovimegi -, ja parim süsteem on maksude kinnipidamise süsteem, kuna teabevahetuse süsteem on ebaõnnestumine. See ei ole toiminud ning me ei tea, kes on mida maksnud, kuna asutused ei oska seda süsteemi hallata.
Ma soovisin lihtsalt seda selgitada.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, reedel, 2009. aasta 24. aprillil kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk  
Hoiuste intresside maksustamise ja käibemaksu valdkonnas maksudest kõrvalehoidumist käsitlevas arutelus sooviksin pöörata tähelepanu järgmistele küsimustele.
1. Euroopa Liidu kõikide maksujurisdiktsioonide kogu maksudest kõrvalehoidumine ulatub umbes 200 miljardi euroni aastas. See moodustab enam kui 2% liikmesriikide SKP-st ning tähendab, et liikmesriikides on avalikud kulutused väga suurel määral kokku tõmmatud.
2. Seepärast on hea, et kõnealune uus direktiiv täidab maksualastes õigusaktides sisalduvaid seaduselünki ning võttes arvesse maksudest kõrvalehoiduvate inimeste kujutlusvõimet, üritab ära hoida maksualastest õigusaktidest kõrvalehoidumiseks uute strateegiate välja töötamist.
3. Tõstatatud on nii Euroopa Liidu territooriumil kui ka ELi liikmesriikide sõltlasterritooriumidel asuvate maksuparadiiside küsimus. Praegune finantskriis on näidanud, et ebaselgete maksualaste õigusaktide, anonüümsete tehingute ja maksuvaldkonnas koostöö puudumise lubamine võib lühemas perspektiivis konkreetsetele riikidele ja nende sõltlasterritooriumidele lisatulu tagada, kuid pikemas perspektiivis see destabiliseerib finantssüsteemi ning võib põhjustada tõsiseid finantskriise.
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) Väidetavalt ulatub maksupettuste tõttu ELis igal aastal saamata jääv tulu kõigi maksuliikide peale kokku rohkem kui 200 miljardi euroni, mis võrdub pea 2% SKP-st.
Igal aastal maksupettuste tõttu saamata jäävad miljardid eurod tähendavad ELi liikmesriikidele täiendavate investeeringute ja üldist huvi pakkuvate avalike kulutuste vähenemist, mis tänases finantskriisi tingimustes kahandab ka oluliselt liikmesriikide võimalusi näiteks sotsiaal- ja tervishoiu ning hariduse valdkonnas esile kerkinud probleemide lahendamisel.
Maksupettuste vastane võitlus on ELi jaoks äärmiselt oluline teema ning meil tuleb selles osas ka edaspidi säilitada juhtveduri roll! Vaid nii on võimalik saavutada olukord, kus väljaspool Euroopa Liitu asuvad olulised finantskeskused kohaldaksid liikmesriikides kohaldatavate meetmetega samaväärseid meetmeid.
Toetan Euroopa Komisjoni ideed, et EÜ asutamislepingus sätestatud kapitali vaba liikumise põhimõtet nõuetekohaselt arvesse võttes tuleks kaaluda ka vajadust lisada selliseid sätteid, mis nurjaksid ELi residentidest füüsiliste isikute katsed hoida kõrvale hoiuste direktiivi kohaldamisest, suunates ELis teenitud intressid läbi maksuvabade variettevõtete või -üksuste, mis asuvad väljaspool ELi territooriumit või väljaspool territooriume, kus kohaldatakse ELi tasandil kokkulepitud meetmetega samaväärseid või identseid meetmeid.
Maksuparadiisidele tuleb kuulutada 0-tolerants. Mis tahes viivitus selliste lahenduste leidmisel, mis tagavad meetmete õiglasema ja järjekindlama kohaldamise, on tänases majandusolukorras lubamatu!
Sirpa Pietikäinen  
kirjalikult. - (FI) Hoiuste maksustamise direktiivi läbivaatamine on tähtsaks osaks finantsarhitektuuri ja finantsturgude eeskirjade uuesti ülesehitamisel. Praegune direktiiv on lootusetult vananenud. Sellest on suhteliselt lihtne mööda hiilida, kasutades vahendajatena näiteks investeerimisfirmasid, mida see direktiiv ei määratle makseasutustena ning millel ei ole seepärast mingit kohustust teabevahetussüsteemis osaleda. Samuti on olnud võimalik ka investeerimisportfelle hallata nii, et intressitulu suurune tulu jääb ümberpakendamise tõttu määratlusest välja.
Selle reformi eesmärgiks on üritada nende probleemidega tegeleda. Vahendajate probleemi lahendamiseks laiendab komisjon makseasutuse määratlust, lisades sinna ka sihtkapitalid ja fondid. Direktiivi on kavas kaasata ka uued innovaatilised tooted ning näiteks teatavat liiki elukindlustuspoliisid.
Palju keerulisem on lisada teisi uusi tooted. Kahjuks on väga raske kehtestada määratlusi, mis võimaldaksid kaasata kogu intressidest saadava tulu intressimaksena, eriti kui uute toodete loomine on võrdlemisi lihtne. Sellega seoses peaksime enne nende toodete direktiivi kaasamist laialdaselt uurima, kuidas neid saab kõige paremini reguleerida. Komisjonil on kavas ka esitada ettepanek vastastikuse abi direktiivi käsitleva muudatuse kohta, mis sisaldab ka automaatse teabevahetusega seotud reforme.
Maksudest kõrvalehoidumise vältimiseks on äärmiselt tähtis, et need kolm riiki (Belgia, Luksemburg ja Austria), kes on praegusest teabevahetussüsteemist vabastatud, kaasatakse sellesse süsteemi, mida teised riigid on juba kasutusele võtnud. Raportööri ettepandud tähtaeg selleks, ehk aasta 2014, peaks saama meie täieliku toetuse.
