Bättre utbildning för lärare (kortfattad redogörelse)
Talmannen
Nästa punkt är ett betänkande av Maria Badia i Cutchet, för utskottet för kultur och utbildning, om förbättring av lärarutbildningens kvalitet.
Maria Badia i Cutchet
föredragande. - (ES) Herr kommissionsledamot! Jag tror vi kan vara överens om att antagandet av ett betänkande om ett så aktuellt och viktigt ämne som lärarutbildningens kvalitet är goda nyheter, med tanke på att målet för lärarutbildningen helt enkelt är att förbättra elevernas utbildning och erbjuda dem kunskaper som ger dem intellektuell mognad och ett kritiskt tänkande samtidigt som de förvärvar de färdigheter som krävs för att kunna delta i ett samhälle som blir alltmer konkurrenskraftigt och krävande.
Detta är en oro som delas av många, bland annat elever, deras föräldrar, lärarkåren och företagsledare. I EU finns för närvarande över sex miljoner lärare som innehar en nyckelroll när det gäller att utveckla kunskap och färdigheter hos samhällets unga människor och på ett avgörande sätt bidra till att förbättra möjligheterna till ekonomisk tillväxt och ökad konkurrenskraft.
Arbetsvillkoren inom denna sektor har nu blivit mer komplexa och krävande: klasserna är mer heterogena ur social och kulturell synvinkel, undervisningen är inriktad på individuellt lärande, lärarna har gått ifrån att lära ut ex-cathedra till att bli klassrumsledare. Det finns krav på att ha goda kunskaper i främmande språk och informations- och kommunikationsteknik (IT), inte bara som ett sätt att överföra kunskap utan också för att kunna använda dem som ett verktyg i undervisningen.
De uppgifter vi har tillgång till visar att det finns brister i undervisningskvaliteten. Detta hänger samman med yrkets ökade komplexitet som nämns ovan och gör att det krävs större investeringar i lärarutbildningen, både under den inledande utbildningen och vid vidareutbildning, och det visar också på behovet av större stöd under de första åren i lärarkarriären.
Det finns också en hel rad frågor i anslutning till detta som borde beaktas: avsevärda löneskillnader mellan länder och skillnader när det gäller genomsnittslöner inom samma land, en stor andel äldre anställda som i vissa fall har en negativ inverkan på arbetsvillkoren, få personer som vill börja i yrket, etc.
Det är i det sammanhanget som betänkandet skrivits. Det innehåller olika rekommendationer som jag nu ska sammanfatta.
Till att börja med måste vi få fler att intressera sig för läraryrket, en faktor som är nära förknippad med åtgärder för att förbättra läraryrkets status och lönerna för lärare. Det innefattar förbättrade arbetsförhållanden för lärare genom att ta fram förslag för att stödja dem under deras första år i yrket. Yngre lärare kan lära av äldre lärares kunskaper och dessa kan minska sina undervisningstimmar och avsätta mer tid för tillämpad forskning och kunskapsöverföring.
Detta innebär även att investera i inledande utbildning och internutbildning för lärare, göra universitetsutbildningen förenlig med yrkesutvecklingen och göra det lättare att förbättra kvalifikationer och färdigheter för befintlig lärarpersonal.
För det tredje handlar det om att uppmuntra utbyte av goda metoder genom att förbättra rörlighetsprogram, särskilt inom Comeniusprogrammet, vilket också bidrar positivt till att uppdatera språkkunskaper.
För det fjärde måste vi förbättra beslutsprocessen på skolnivå, med andra ord ökad självständighet samtidigt som man tar hänsyn till att alla skolor har olika bakgrund och de olika intressenter som är delaktiga i respektive skolvärld: föräldrar, lokala kulturinrättningar, etc.
I enlighet med bestämmelserna i artikel 149 om utbildning och undervisning i EU-fördraget kommer betänkandet inte att vara bindande för medlemsstaternas regeringar. Det är ändå en resolution som definitivt bör beaktas.
Centrala frågor i anslutning till undervisning är också nära förknippade med värderingarna i framtidens EU och EU-medborgarskapet och jag ber därför kommissionen att stödja betänkandet från utskottet för kultur och göra sitt yttersta för att försvara dess förslag inför rådet.
I våra samtal nämner vi ofta betydelsen av att lämna över en bra värld till våra barn. Vi bör också tänka på vilka slags medborgare vi kommer att lämna till våra länder, och här spelar utbildningen en avgörande roll.
Ján Figel'
ledamot av kommissionen. - (EN) Herr talman, ärade parlamentsledamöter! Jag vill varmt rekommendera betänkandet, särskilt eftersom jag är den kommissionsledamot som har ansvar för utbildningsfrågorna. Jag vill tacka Maria Badia i Cutchet och utskottet för kultur och utbildning för deras arbete.
Precis som ni anser kommissionen att alla medlemsstater står inför betydande utmaningar när de försöker förbättra sina utbildnings- och undervisningssystem, särskilt när det gäller högre utbildning. Vi har upprepade gånger talat om - och jag påminner om det igen - betydelsen av nyckelkompetenser liksom rättvisa och effektiva system. Dessa utmaningar kan inte bemötas eller återspeglas i sin helhet utan en hög kvalitet på läraryrket, vilket är nyckeln till allt detta. Lärarnas kvalitet är den kritiska faktorn för att modernisera vårt utbildningssystem och åstadkomma rättvisa och effektivitet. Utan sådana lärare är det svårt att uppnå förbättringar.
De särskilda utmaningar som lärarna ställs inför ökar vartefter de ekonomiska, sociala och utbildningsmässiga sammanhangen blir alltmer komplexa och skolor och klassrum blir mer heterogena och skiftande. I debatten om det första betänkandet i kväll talade vi om kreativitet och innovation. Vi kan endast uppnå större kreativitet och innovation bland eleverna om vi har kreativa och innovativa lärare i våra skolor.
Vi behöver locka till oss de absolut bästa kandidaterna till läraryrket. Vi måste ge dem bästa möjliga förberedelser för deras karriär och - det allra viktigaste - vi måste säkra fortsatt utbildning och utveckling för alla våra lärare under hela deras yrkesverksamma liv. Som ni sa, fru Badia i Cutchet, handlar det om lärarnas rekrytering och löner.
Varje lärare måste också vara en självständig lärjunge som hela tiden reflekterar över hur han eller hon undervisar, tar lärdom av sina kolleger och söker nya vägar att utveckla kunskap och färdigheter och bemöta elevernas individuella behov. Varje lärare måste också vara en livslång lärjunge. Han eller hon kan inte lära ut livslångt lärande utan att själv vara en livslång elev. En inledande utbildning på tre eller fyra år kan aldrig vara tillräckligt för att utrusta en lärare för livslång undervisning. Endast om lärarna fortsätter att lära kan de hålla sig uppdaterade och erbjuda undervisning som verkligen är relevant för eleverna.
Jag blev mycket glad när jag såg att det finns en så stor samsyn om dessa frågor - och det hade vi verkligen även vid ministerrådet i november.
Nu måste vi bygga vidare på dessa goda avsikter och denna samsyn för att verkligen förbättra lärarutbildningen. Vi måste uppmuntra medlemsstaterna att investera mer i att utveckla sina lärare. Tre eller fyra dagars internutbildning per år är helt enkelt inte tillräckligt. Introduktionsstödet för nya lärare behöver också förbättras och utvidgas. Vi måste uppmuntra medlemsstaterna att förbättra kvaliteten på internutbildningen och se till att den ger det slag av praktisk undervisningsfärdighet som lärare verkligen behöver i dag och i morgon.
Vi behöver främja ledarskap i skolan. Dagens skolor är stora organisationer som påverkar livet för hundratusentals människor. De måste administreras och ledas på ett bra sätt men framför allt måste de ha en bra ledning och en bra ledningsgrupp med en tydlig bild av högkvalitativ undervisning för alla sina elever.
Tack än en gång för ert betänkande och ert engagemang. Jag ser fram emot att fortsätta inte bara våra diskussioner utan framför allt vårt samarbete om denna viktiga fråga.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum i morgon.
Skriftliga förklaringar (artikel 142)
Nicodim Bulzesc  
skriftlig. - (EN) Betänkandet bygger på kommissionens meddelande ”Bättre utbildning för lärare” (SEK(2007)0931) och där betonas behovet av att medlemsstaterna reformerar de nationella undervisningssystemen för att förbättra lärarutbildningen.
Föredraganden har lyft fram några mycket viktiga punkter, exempelvis svårigheten att behålla de bästa kandidaterna i läraryrket, de dåliga lärarlönerna i många länder, lärarnas låga sociala status, deras låga nivå när det gäller inlärning av främmande språk och mycket mer.
För att lösa dessa problem bör vi ha en enhetlig, komplex och fullständig strategi för hela EU. Vi bör ha fler utbildningsprogram för lärare, och dessa bör struktureras på ett sådant sätt att de kvalifikationer som förvärvas till slut erkänns i alla medlemsstater. För att uppnå detta måste vi dela ansvaret med de nationella regeringarna eftersom vi visserligen kan ha önskemål, men det är de som är behöriga att reformera undervisningssystemet.
Jag hoppas att detta betänkande blir det första steget i en lång process som slutar med att kvaliteten på lärarutbildningen verkligen förbättras inom hela Europeiska unionen.
Lívia Járóka  
skriftlig. - (EN) Europeiska romer har erbjudits undervisning av låg kvalitet i form av segregerad undervisning och klasser enbart för zigenare, inte bara i de tidigare kommunistländerna utan i hela Europa.
Romska barn har svårt att få kvalitetsundervisning såväl i de nya som i de äldre medlemsstaterna. Geografisk segregation av romer är ett stort hinder mot en jämlik undervisning. Romernas levnadsförhållanden gör det svårt att ta de steg som krävs i den långa kampen för att avskaffa klasser med enbart zigenare. För att lyckas i denna kamp krävs högt kvalificerade lärare med både romsk och icke-romsk bakgrund som kan erbjuda de romska barnen nödvändig utveckling och förändra status quo. Att tillhandahålla högkvalificerade lärare som hjälper de romska barnen med utmaningarna i traditionella skolor är mycket viktigt inom ramen för den undervisning framtida lärare får under lärarutbildningen. Om vi ska förvänta oss resultat från våra barn måste vi erbjuda våra lärare exemplarisk utbildning och kunskap om progressiv undervisning i mångkulturella olikartade klasser måste stå i centrum för den framtida lärarutbildningen. Målet att likställa utbildningskvaliteten mellan olika skolor, förhindra att elever slutar skolan i förtid och se till att romska barn tar sig till universiteten och är beredda att möta livets utmaningar är inte något man tar lätt på utan något som vi verkligen måste kämpa för.
