Situationen för civilsamhället och nationella minoriteter i Vitryssland (debatt)
Talmannen
Nästa punkt är en debatt om uttalandet av rådet och kommissionen om situationen för civilsamhället och nationella minoriteter i Vitryssland.
Diego López Garrido
Tack, herr talman, för att jag har fått chansen att tala om situationen för civilsamhället och nationella minoriteter i Vitryssland.
EU är verkligen mycket oroat över den förvärrade situationen i Vitryssland, särskilt i fråga om mänskliga rättigheter.
Bristen på yttrande- och mötesfrihet, det ständigt ökande trycket på medierna, lagar genom vilka tillgången till Internet begränsas och åtgärderna mot oppositionsaktivister gör att situationen för mänskliga rättigheter i Vitryssland försämras.
I sitt uttalande den 16 februari, förra månaden, uttryckte även Catherine Ashton, unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, sin oro över situationen för den polska minoriteten i Vitryssland och om polisens häktning av vissa medlemmar av denna minoritet. Detta uttalande, denna formella ståndpunkt från den höga representanten, översändes även till myndigheterna i Vitryssland genom officiella diplomatiska kanaler.
I måndags hade vi möjlighet att diskutera frågan i utrikesrådet, en ingående diskussion som säkert kommer att upprepas i framtiden. Den polske ministern höll för övrigt ett anförande i vilket han uttryckte sin oro och sin känsla av att det är nödvändigt att reagera och inta en ståndpunkt om de systematiska trakasserierna mot den polska minoriteten. Det måste även sägas att EU på sina olika områden utan tvivel är mycket oroat och övervakar situationen mycket direkt och mycket noga.
Jag anser att det är mycket viktigt att förmedla till myndigheterna i Vitryssland att de måste efterleva sina åtaganden inom ramen för OSSE att respektera de mänskliga rättigheterna och skydda minoriteter som en viktig del av respekten för de mänskliga rättigheterna. I det nämnda utrikesrådet gjordes en uttrycklig begäran till EU-ministrarna om att fästa de vitryska myndigheternas uppmärksamhet på situationen genom lämpliga kanaler och i lämpliga forum.
Jag anser att det ligger i Vitrysslands, EU:s och alla européers gemensamma intresse att vi kan utöva vårt inflytande för att stoppa dessa handlingar, som strider mot de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter, som är mycket stora och betydelsefulla i Vitryssland. Samtidigt anser jag att det är viktigt att Vitryssland strävar i rätt riktning. Alla dimensioner av det östliga partnerskapet erbjuder en möjlighet att påverka Vitryssland i rätt riktning, inklusive på det multilaterala planet.
Kristalina Georgieva
Herr talman! I anknytning till EU-ordförandeskapets uttalande, som faktiskt hänvisade till den ståndpunkt som den höga representanten, Catherine Ashton, mycket tydligt och med kraft uttryckte i frågan, vill jag bara nämna oron över den försämrade situationen för mänskliga rättigheter i Vitryssland, särskilt i fråga om den polska minoriteten.
Att de demokratiska framstegen i Vitryssland under de senaste åren på ett mycket beklagligt sätt har gått om intet är mycket allvarligt, men vi måste ändå behålla förbindelserna med Vitryssland och hålla kommunikationskanalerna öppna, hur svårt detta än kan vara. Detta behöver inte bara åstadkommas genom regeringskanaler. Vi kan naturligtvis bygga vidare på och utnyttja det östliga partnerskapet, men även utnyttja direkta kontakter mellan människor. Sådana kontakter med Vitryssland kan vara de viktigaste: genom studentutbyte, genom affärsmöjligheter och genom kulturellt utbyte som en plattform för förbindelser med det vitryska folket och som ett sätt att behålla en möjlighet att utveckla demokratin i Vitryssland.
Avslutningsvis vill jag säga att kommissionen trots omsvängningen under de två senaste åren vill hålla förbindelserna öppna och genom sitt samspel med Vitryssland påskynda en positiv utveckling som för tillbaka förbindelserna på rätt spår, som de var för två år sedan.
Gunnar Hökmark
(EN) Herr talman! Jag tackar det spanska ordförandeskapet och kommissionen för deras uttalanden i denna fråga.
Vi måste ha en sak klar för oss: vad vi talar om nu är inte en isolerad händelse - det är agerandet av en diktatur och en brutal regim som struntar i både minoriteternas och enskilda medborgares rättigheter. Det är situationen i Vitryssland. Det måste vara utgångspunkten för vår diskussion om dialog med regimen.
En dialog måste vara ömsesidig. När vi visar öppenhet måste vi kräva att regimen i Vitryssland vidtar åtgärder, men de har inte genomfört de förändringar och reformer som borde ha genomförts. Jag vill starkt betona att detta inte är ett polskt problem. Vitryssland är granne med EU. Landet ingår i det östliga partnerskapet. Detta är ett problem för EU. Genom sitt nuvarande agerande fjärmar sig Vitryssland från öppen dialog och samarbete med EU.
Vi ska först och främst kräva en grundläggande respekt för minoriteter, respekt för mänskliga rättigheter, slut på polisbrutaliteten och en vilja till konstruktiv dialog med EU. Detta budskap måste göras klart för regimen. Vår dialog måste vara en dialog för demokrati och mänskliga rättigheter. Naturligtvis bör vi vända oss till civilsamhället, för Vitryssland är mycket mer än bara regimen. Landet består av det vitryska folket - studenter, män och kvinnor, samhället. Det vi har bevittnat nyligen visar att vi nu måste satsa på en dialog med civilsamhället för att stärka friheten och demokratin samt respekten för mänskliga rättigheter.
Kristian Vigenin
(EN) Herr talman! Låt mig för gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet uttrycka vår oro över situationen för mänskliga rättigheter i Vitryssland, särskilt i fråga om den senaste utvecklingen med Polackernas förbund. Vi vill även uttrycka vår solidaritet med alla medborgare i Vitryssland som inte har möjlighet att åtnjuta sina grundläggande medborgerliga och mänskliga rättigheter. Detta är situationen i ett europeiskt land på 2000-talet. Jag tror att vi alla kan vara överens om att detta inte är godtagbart.
Detta är utgångspunkten. De huvudfrågor vi måste ställa oss nu är för det första vart vi vill föra Vitryssland och för det andra hur det kan åstadkommas. När det gäller den första frågan tror jag att vi alla kan enas: vi vill ha ett demokratiskt Vitryssland, vi vill ha demokratiskt valda vitryska myndigheter - parlament, president, regeringar och lokala företrädare, vi vill att dessa myndigheter skapar ett fritt och kreativt klimat i Vitryssland, och självfallet vill vi föra landet närmare EU.
Den andra frågan är hur vi kan åstadkomma detta. EU har ändrat politik gentemot Vitryssland, från isolering till förbindelser, och det verkar som om denna politik bär viss frukt. Självklart är det inte tillräckligt, det görs inte snabbt nog, och den utveckling vi bevittnar, exempelvis under de senaste två veckorna, visar att vi måste satsa mycket mer.
Vad jag har kommit fram till som ordförande för delegationen till den parlamentariska församlingen Euronest och som ordförande för delegationen som reser till Vitryssland i morgon för att undersöka situationen på plats, är att de tre huvudinstitutionerna rådet, kommissionen och parlamentet saknar en gemensam strategi. Vi behöver en sådan strategi för att stärka varandras insatser, och vi behöver verkligen en politisk dialog, vi behöver en färdplan för Vitryssland som är mycket konkret, inte bara allmänna rekommendationer utan en handlingsplan - en färdplan - som Vitryssland bör följa. Detta är vägen framåt, och det räcker inte inom ramen för det ekonomiska samarbetet och det östliga partnerskapet.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Även jag betraktar kvällens debatt som mer av en regional fråga. Viktor Janukovitj har blivit vald i Ukraina. Han är helt klart en president som är mer Moskva- än Brysseltillvänd. Vi får inte låta hans besök nästa vecka slå blå dunster i ögonen på oss.
Det som nu sker i Vitryssland och den typ av agerande som Alexander Lukasjenko har tillåtit sig i förhållande till den polska minoriteten i landet är tecken på att även han är mer Moskva- än västtillvänd. I detta har han uppenbarligen tyckt sig kunna beröva en minoritet från en EU-medlemsstat dess grundläggande mänskliga rättigheter. Hur är detta möjligt? Detta är naturligtvis en följd av att EU i för hög grad har vänt sig bort från Östeuropa. Vi har inte varit tillräckligt öppna för tanken på dessa länders verkliga tillgänglighet. Naturligtvis måste vi bestämt fördöma det Vitryssland gör mot sin polska minoritet, men vi bör även lätta lite mer på vår politik och tillämpa en mindre restriktiv viseringsordning. Låt oss ta en titt på vår energipolitik och anpassa den mer till länder som Vitryssland och Ukraina.
Detta är min vädjan: att EU åter ska ägna mer uppmärksamhet åt dessa länder. Det kommer att ha en mycket bättre inverkan på deras inre politiska utveckling än om vi fördömer dem för skarpt nu och lämnar över det hela till Moskva.
Heidi Hautala
Herr talman! Ett avgörande skäl till att detta ämne nu står på dagordningen är säkerligen den fredliga demonstration där 40 medlemmar av Polackernas förbund greps, vilket vi självfallet måste fördöma.
Ett annat aktuellt skäl är något som min kollega Kristian Vigenin redan har nämnt: efter ett mycket långt uppehåll skickar parlamentet i morgon en undersökningsdelegation till Minsk. Jag företräder underutskottet för mänskliga rättigheter, som en av fyra i gruppen.
Vi bör vara bekymrade över situationen för mänskliga rättigheter i Vitryssland. I landet finns problem med yttrandefriheten, mediefriheten samt mötes- och föreningsfriheten.
Vi måste kräva att Vitryssland avskaffar dödsstraffet. Om förbindelserna mellan Vitryssland och EU ska kunna utvecklas måste landet förbättra situationen för mänskliga rättigheter på alla sätt. Jag håller med mina kolleger om att civilsamhället är centralt för denna utveckling.
Ryszard Czarnecki
Herr talman! Inget beslut är också ett beslut. En antagen resolution av Europaparlamentet om Vitryssland kommer att behövas i mars, men den behövs ännu mer nu. Förföljelsen av polacker i Vitryssland är inte bara ett problem för polackerna, som föregående talare har betonat, utan är ett symtom på en inställning till europeiska standarder, inklusive standarder om nationella minoriteter.
EU bör dra ut Vitryssland ur den ryska intressesfären men bör även kräva respekt för de värderingar som är unionens kärna, som medborgerliga rättigheter, pressfrihet, rättigheter för nationella och religiösa minoriteter samt föreningsfrihet. Om Alexander Lukasjenko inte förstår de europeiska värderingarnas språk kommer han säkerligen att förstå sanktionernas språk. Men inte sanktioner som drabbar det vitryska samhället - vi vill inte ha sådana sanktioner - utan sanktioner som försvårar tillvaron för de politiker och tjänstemän som är ansvariga för diskrimineringen av polackerna och den demokratiska oppositionen.
Det finns en obalans i förbindelserna mellan EU och Vitryssland: unionen öppnar dörren för Minsk men får i stort sett inget i gengäld. Denna enkelriktning leder ingenvart. Tiden är kommen för politiska men tillfälliga sanktioner, om nödvändigt även i form av de vitryska parlamentsledamöternas frånvaro i den parlamentariska församlingen Euronest och ett återinförande av den svarta listan över tjänstemän i Minskregimen som inte får tillträde till EU:s territorium.
Kinga Gál
(EN) Herr talman! Som medordförande i tvärgruppen för traditionella minoriteter, nationella gemenskaper och språk fördömer jag med eftertryck de vitryska myndigheternas åtgärder mot den största polska minoritetsorganisationen och medlemmarna av minoritetsgemenskapen. Som vi hör i dag var dessa i huvudsak äldre personer.
Fakta pekar på tydliga kränkningar inte endast av minoritetsrättigheter utan även av grundläggande mänskliga rättigheter. Åtgärderna bevisar det politiska systemets odemokratiska karaktär. Vi parlamentsledamöter som har upplevt en kommunistregim känner väl igen metoderna.
Sedan den inrättades har tvärgruppen genomgående försvarat nationella minoriteters rättigheter och betraktar varje kränkning av minoritetsrättigheterna som oacceptabel.
Vi uppmanar kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att vidta konkreta åtgärder för att ge den vitryska regeringen en tydlig signal om att ett återupprättande av förbindelserna mellan EU och Vitryssland inte blir aktuellt utan respekt för mänskliga rättigheter, inklusive minoriteters rättigheter.
Minoriteters rättigheter som en del av de mänskliga rättigheterna kan inte betraktas som en inre angelägenhet. Frågan kan inte betraktas som en inre angelägenhet mellan Polen och Vitryssland. Det är en fråga för EU, eftersom detta som sagt handlar om vår grannskapspolitik, om vårt östliga partnerskap. Vi uppmanar därför kommissionen att ge en tydlig signal och vidta tydliga åtgärder.
Bogusław Liberadzki
(PL) Herr talman! Jag tackar rådet och kommissionen för denna snabba reaktion. Detta är verkligen ett mycket bra exempel på våra europeiska standarder.
Låt mig först säga att det faktiskt inte är tal om någon etnisk konflikt i detta fall. Detta är inte någon polsk-vitrysk eller vitrysk-polsk konflikt. Det är helt enkelt ett åsidosättande av de mänskliga rättigheterna och yttrandefrihetens principer samt en kränkning av nationella minoriteters rättigheter. Det kunde ha hänt vilken annan minoritet som helst. Varför har det drabbat den polska minoriteten? Orsaken är att den är stor, organiserad och demokratisk, och bland annat därför att den har Aljaksandr Milinkevitj, vinnare av Europaparlamentets pris. Därför började det med oss.
Jag vill fråga vad vi borde göra. Jag har haft möjlighet att vid två tillfällen tala med Aljaksandr Milinkevitj och Andżelika Borys. De förklarade: vi är lojala vitryska medborgare och vill inte ha några ekonomiska sanktioner. Vi vill inte ha politiska sanktioner; vi vill ha ett förnyat närmande mellan Vitryssland och EU. Vi vill ha balans, och vi vill att samarbetet ska vara beroende av framstegen i landets demokratisering. Även vi bör förhålla oss på detta sätt. Det är skälet till att vi bör öppna oss för Vitrysslands medborgare och även göra det lättare för dem att få visum. Är det överhuvudtaget nödvändigt med visum och en visumpolitik? Det är bra att vår undersökningsdelegation reser till Vitryssland i morgon. Låt oss invänta dess rapport och först därefter besluta om fortsatta åtgärder.
Konrad Szymański
(PL) Herr talman! Vi lovades en mycket effektivare utrikespolitik för EU genom Lissabonfördraget. Det visade sig snabbt att vår insats i Haiti kom för sent och var osynlig, toppmötet mellan EU och USA blev ett misslyckande och upprättandet av en diplomatisk kår genomfördes i en atmosfär av käbbel mellan EU-institutionerna, vilket inverkade negativt på kårens kvalitet. I dag hade vi ytterligare en möjlighet att visa att unionen kan agera. Tyvärr har rådet skjutit upp sitt beslut, och parlamentet klarar inte av att reagera på tydliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i ett land vars roll inom EU:s politik var tänkt att bli större.
Fru Georgieva! Politiken med öppna dörrar och studentutbyte för Vitryssland har misslyckats, den har misslyckats i dag, så upprepa inte samma saker om studentutbyte som vi har hört i fem år nu. Det är ett nederlag som har påverkat unionens trovärdighet. EU är i dag en svag och obeslutsam aktör. Washington vet det, Moskva vet det, och genom de tvetydiga reaktionerna på krisen i Vitryssland vet även Minsk detta.
Jacek Protasiewicz
(PL) Herr talman! Som ordförande i Europaparlamentets delegation för förbindelserna med Vitryssland har jag ofta kontakt inte bara med företrädare för oppositionen, civilsamhället och icke-statliga organisationer, utan även med företrädare för de officiella myndigheterna. Jag lyssnar till deras argument att Vitryssland har rätt att anta vissa internationella standarder i sin egen takt.
Teoretiskt sett bör EU inte utöva påtryckningar på detta ansvariga, suveräna land, eftersom dess myndigheter har ansvaret för landets inre angelägenheter. Teoretiskt sett skulle det vara möjligt att instämma med ett sådant handlingssätt, om det inte vore för att mänskliga rättigheter inte är en inre angelägenhet enligt de internationella standarder som Vitryssland självt godtog när landet anslöt sig till Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.
I Iwieniec, en småstad i centrala Vitryssland, använde - jag skulle vilja säga missbrukade - myndigheterna nyligen poliskåren mot en grupp äldre personer, pensionärer ledda av Teresa Sobol, som på eget initiativ hade samlat in betydande belopp, främst från utlandet. Hon använde pengarna till att renovera en förfallen byggnad i stadens centrum. Hon omvandlade sedan byggnaden till ett pulserande kulturellt och socialt centrum för den polska minoriteten. Polisen sattes in mot dem innan domstol hade avgjort byggnadens rättsliga status. De personer som av aktivisterna kallats som vittnen får inte inställa sig inför rätta för att lämna vittnesmål och göra det till en rättvis rättegång.
Detta är inte rätt takt för införande av internationella standarder. Detta är ett avsteg från internationella standarder, standarder som Vitryssland har bundit sig till och som landet lovar ska respekteras som ett led i dialogen med EU. Därför vill jag säga en sak till. Vi kan tala om sanktioner, och det kommer en tid för dessa. Men det som är viktigast är att den ekonomiska hjälp som övervägs blir beroende av ett upphörande med dessa metoder och av äkta, verklig liberalisering och demokratisering i Vitryssland.
Justas Vincas Paleckis
(LT) De statliga institutionerna måste omedelbart lösa konflikterna och missförstånden om de polska minoritetsorganisationerna i Vitryssland på ett demokratiskt sätt, utan bruk av maktmedel eller våld. Jag vill även stödja kommissionsledamotens åsikt att vi måste fortsätta samarbetet och upprätthålla direkta kontakter mellan människor. I morgon reser den första officiella delegationen från Europaparlamentet på många år till Vitryssland. Låt oss hoppas på öppna diskussioner, både med oppositionen och med regeringen. Intrycken från Minsk om nämnda konflikt samt om Vitrysslands deltagande i den parlamentariska församlingen Euronest skulle kunna vrida EU:s förbindelser med Vitryssland i en bättre riktning. Lokalvalet om två månader är ett ännu viktigare lackmuspapper, som kommer att skapa möjligheter till förbindelser. Denna gång bör valet inte vara val utan alternativ, där medierna sjunger lovsånger enligt samma formulär och oppositionen inte kan göra sig hörd och ignoreras, där nästan hundra procent av väljarna efter den oövervakade rösträkningen stödde ett enda politiskt parti och där parlamentsledamöterna i praktiken utnämndes, inte valdes.
Marek Henryk Migalski
(PL) Herr talman! Bogusław Liberadzki i gruppen Progressiva förbundet av socialdemokrater och demokrater i Europaparlamentet inledde med att lovorda EU:s myndigheter för deras reaktion. Det är på grund av er grupp, herr Liberadzki, som vi inte antar resolutionen i dag, så kanske ni verkligen är nöjd. Men om Kristalina Georgieva, som faktiskt sysslar med utveckling varje dag, i dag talar om vad som har föreslagits, så vet jag inte vem det skulle kunna tillfredsställa. Det skulle kunna tillfredsställa er, herr Liberadzki, och det kan tillfredsställa er grupp, men det tillfredsställer verkligen inte det vitryska folket eller dem som vill det vitryska folket väl. Om till och med Kristalina Georgieva, som har fem minuter för sitt anförande, endast använder två minuter av denna värdefulla tid innebär det inte bara att vad hon sade inte är särskilt tillfredsställande, utan även att hon inte utnyttjade möjligheten att tala klarspråk i frågan. Så jag uppmanar Kristalina Georgieva och EU:s myndigheter att utnyttja de instrument som står till förfogande för att bekämpa kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Vi talar inte endast om kränkningar av rättigheterna för medborgare av polskt ursprung; vi talar om kränkningar av de mänskliga rättigheterna.
Edit Bauer
(HU) Det vi har bevittnat under de senaste dagarna i Vitryssland är ett fruktansvärt exempel på det politiska förtrycket av den demokratiska oppositionen och den polska minoriteten. Fängslande av politiska motståndare och hot mot företrädare för minoriteter är välkända metoder som används av auktoritära regimer. Som slovakisk medborgare och företrädare för en minoritet förstår jag den polska minoritetens situation och Angelika Borys belägenhet i Vitryssland. Behandlingen av minoriteter som fiender och gisslan från ett grannland är en regressiv politisk manöver som vanligen används av det politiska ledarskapet när det drabbas av svårigheter. Trakasserier av nationella minoriteter är en av flera politiska metoder som används av odemokratiska regimer. Minoriteternas rättigheter är emellertid en integrerad del av de universella mänskliga rättigheterna, vilket bekräftas av Europarådets ramkonvention. Kränkningar av minoriteternas rättigheter, trakasserier, hot och diskriminering av personer som tillhör minoriteter kan därför inte betraktas som ett lands inre angelägenheter. Av detta skäl är det hotfulla utpressningsmeddelandet från den vitryska regeringen, som överlämnades av Vitrysslands ambassadör till ledamöter av Europaparlamentet, fullständigt oacceptabelt. Det finns bara ett budskap som Europaparlamentet kan skicka till Vitrysslands regering, nämligen att dess förtryck av den demokratiska oppositionen och politiken med hot mot en minoritet helt enkelt är oacceptabelt.
Sławomir Witold Nitras
(PL) Herr talman! Jag lyssnade med stor uppmärksamhet till vad kommissionsledamot Kristalina Georgieva sade, och vill säga att jag förväntar mig ett lite mer kraftfullt beteende. Jag misstänker att Georgievas uttalande skulle ha låtit likadant för två veckor sedan, före dessa händelser. Detta är sannerligen inte godtagbart.
Jag instämmer emellertid i en sak, men jag förväntar mig tydliga effekter och en annan betoning. Det är förvisso sant att de som i dag argumenterar för sanktioner ibland glömmer bort att man redan har prövat sanktioner och att den vitryska politiken inte ändrades ett dugg trots dessa.
Vi måste inte säga i dag att vi ska stödja civilsamhället i Vitryssland bara därför att någon som har varit här känner till att civilsamhället faktiskt börjar att visa sig. Jag förväntar mig i dag från EU-institutionerna att de skyldigheter som staten har gentemot sina medborgare, och som inte uppfylls i Vitryssland, uppfylls för denna stat av EU. Jag förväntar mig att vi hjälper till med att etablera oberoende medier där, att vi stöder den första fria tv-stationen i landet som hittills har finansierats av, tror jag, regeringarna i två europeiska länder. Jag förväntar mig att vi ska kunna skapa verkliga möjligheter för många vitryska medborgare att studera i EU, eftersom det är de som utgör civilsamhället.
Mirosław Piotrowski
(PL) Herr talman! Under den föregående mandatperioden antog Europaparlamentet flera resolutioner om Vitryssland i vilka vi helt riktigt uppmanade Lukasjenkoregimen att upphöra med att kränka de mänskliga rättigheterna.
EU har visat god vilja genom att delvis upphäva viseringssanktionerna mot vitryska tjänstemän. Det är med förvåning och oro som vi har observerat den senaste tidens aggressiva politik från de vitryska myndigheternas sida gentemot nationella minoriteter, särskilt de polska befolkningsgrupperna. Denna politik bör ses mot bakgrund av förberedelserna för det val som ska hållas i Vitryssland nästa år.
Det olagliga övertagandet av egendom som tillhör den polska minoriteten och det uppseendeväckande förtrycket av oppositionsledare som, vilket bör noteras, tilldelades Sacharovpriset av Europaparlamentet, är en tydlig provokation mot vår institution. Parlamentet bör inte bara reagera på traditionellt sätt med en lämplig resolution, utan bör vidta särskilda åtgärder för att straffa de vitryska myndigheterna och bör vädja till Catherine Ashton att, på grundval av artikel 33 i Lissabonfördraget, utse en särskild representant för att övervaka kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Vitryssland.
Krzysztof Lisek
(PL) Herr talman, fru Georgieva! Det är mycket bra att vi diskuterar Vitryssland här i Europaparlamentet, men det räcker inte med det. EU bör - och jag förväntar mig detta från Europeiska kommissionen - utarbeta en strategisk plan för att stödja den demokratiska oppositionen, civilsamhället och icke-statliga organisationer och de fria medierna. Vi talar i dag om frågor som t.ex. demokrati och mänskliga rättigheter, vilket är helt naturligt för oss eftersom EU bygger på dessa värderingar. De flesta i Vitryssland kan bara drömma om dessa värderingar. Vi förväntar oss därför att Europeiska kommissionen utvecklar en strategisk plan för att hjälpa civilsamhället.
Diego López Garrido
Herr talman! Efter dessa anföranden kan jag bara instämma i det fördömande som ledamöterna har uttryckt när det gäller kränkningarna av de mänskliga rättigheterna som sker i Vitryssland, vilka, i detta särskilda fall, påverkar en minoritet, dvs. den polska minoriteten i landet. De påverkar därför EU inte bara därför de berör en minoritet som har en nationell referenspunkt i ett EU-land, utan även därför att det handlar om en allvarlig kränkning av minoriteternas mänskliga rättigheter, och vår inställning ska därför vara exakt likadan vilken minoritet det än handlar om.
Det handlar om en kränkning av de mänskliga rättigheterna, som alltså är universella rättigheter, så detta är inte en fråga som formellt kräver en reaktion från EU bara därför att det helt enkelt i detta fall berör en polsk minoritet. Vi borde säga exakt samma sak även om det handlade om en annan minoritet, eftersom alla mänskliga rättigheter är odelbara och universella.
Jag vill säga att bara därför att en regering gör misstag och kränker de mänskliga rättigheterna behöver detta inte innebära att medborgarna straffas.
Vi anser därför att det är viktigt att Vitryssland deltar i det östliga partnerskapet. Det som kommissionsledamot Georgieva sade till oss om ”kontakter mellan folken” är viktigt. Allt detta är viktigt, och det är naturligtvis lika viktigt, som många av er har sagt, att ständigt, tydligt och direkt meddela de vitryska myndigheterna vår helt och hållet kritiska och fördömande inställning till kränkningarna av de mänskliga rättigheterna.
Den höga representanten, Catherine Ashton, har för övrigt beslutat sig för att göra detta, då hon övervakar denna fråga i nära kontakt med talman Jerzy Buzek, som är talman för den aktuella debatten. Hon kommer också att ta tillfället i akt och närvara vid installerandet av Viktor Janukovitj i Kiev, där Viktor Lukasjenko förmodligen kommer att närvara, för att ta itu med denna fråga som man kommer att fortsätta diskutera framöver i rådet (utrikes frågor), eftersom det är en mycket viktig fråga. Jag är därför mycket glad att det i dag har varit möjligt att debattera det direkt i parlamentet, i denna kammare.
Kristalina Georgieva
Herr talman! Låt mig först tacka ledamöterna för diskussionen i kammaren och ta upp fyra punkter.
Min första punkt handlar om att respekten för de mänskliga rättigheterna ovillkorligen är en hörnsten i EU:s utrikespolitik och är den grund på vilken förbindelserna med alla länder, däribland Vitryssland, vilar.
För det andra hade försämringen av demokratin i Vitryssland ett mycket olyckligt lågvattenmärke nyligen, men denna utveckling började inte förra veckan. Den började omkring halvårsskiftet 2009, och detta resulterade i att rådet i november 2009 uppmanade kommissionen att lägga fram ett förslag till den s.k. gemensamma interimistiska planen, för att stödja reformer i Vitryssland. Kommissionens tjänsteavdelningar har utarbetat ett förslag till nämnda reformplan. Ärendet ligger nu hos den höga representanten, och hon beaktar gärna rekommendationerna från den undersökningsdelegation som parlamentet inrättar i morgon.
Min tredje punkt handlar om att det bör vara med denna sista händelse i beaktande som - när den höga representanten återvänder till kommissionen med feedback om denna gemensamma interimistiska plan - det bör slutföras.
Låt mig ta upp min fjärde och sista punkt. Under andra halvan av 1980-talet inleddes ”perestrojka” i f.d. Sovjetunionen, och denna resulterade i, för första gången i livet för många människor - även för mig, en möjlighet att konkurrera om student- och yrkesmässiga utbyten. I mitt fall förde det mig till London School of Economics. Det förändrade mitt yrkesliv på ett dramatiskt sätt. Det gjorde mig förvisso mycket mer användbar och nyttig i mitt hemland.
Det är med denna starka tro att det är genom att öppna de demokratiska kanalerna för länder som har auktoritära regimer som vi européer kan hjälpa dem som jag tog upp - och upprepar igen - min punkt om vikten och nyttan med kontakter mellan folken, nyttan med stöd till företag, nyttan med - trots de stora svårigheterna, den mycket olyckliga bristande respekten för minoriteter, som vi fördömer - att förbli engagerad på ett sätt som ökar möjligheterna för vitryssarna att välja vägen till den fria världen och att samarbeta med EU, och jag upprepar att det är nödvändigt att vi fortsätter att engagera oss på detta sätt.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen kommer att äga rum under nästa sammanträdesperiod.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Sebastian Valentin Bodu  
Vitryssland är en av de europeiska stater för vilken deltagandet i EU:s östliga partnerskap markerar ett viktigt steg framåt i utvecklingen av de bilaterala förbindelserna, såväl som i förbindelserna mellan Vitryssland och varje enskild EU-medlemsstat. När vi nu betraktar detta partnerskap som ett praktiskt instrument för att få till stånd förändringar i Vitryssland måste vi också i sammanhanget beakta civilsamhällets ställning i landet, på grund av dess viktiga roll i skapandet av en fungerande rättsstat. Civilsamhället upprätthåller särskilt öppenheten i partnerskapsmekanismen och hjälper till med att stärka samarbetet mellan Vitryssland och EU. Civilsamhället måste dessutom garanteras deltagande i alla nyckelprocesser som en del av partnerskapet (handlingsplaner, kommittéer etc.), såväl som offentlig kontroll av dessa processer. Det vitryska civilsamhället måste få delta i upprättandet av den offentliga dagordningen, vilket kommer att leda till sociala, ekonomiska och demokratiska framsteg i landet. Man måste alltså uppmuntra till ofta förekommande möten mellan företrädare för civilsamhället och den offentliga sektorn.
Filip Kaczmarek  
Den repression som nyligen har ägt rum mot den polska minoriteten i Vitryssland utgör en del av ett mycket större problem. De vitryska myndigheterna tolererar ingen självständighet. De vill inte ha och de godtar inte idén med ett civilsamhälle. Varje självständighetsmanifestation behandlas som politisk opposition. Detta är därför inte en intern konflikt i en icke-statlig organisation, och inte heller är det en polsk-vitrysk konflikt. Det är snarare ett uttryck för de vitryska myndigheternas ihärdiga hållning, dvs. att de försöker att förhindra liberalisering och demokratisering. Det är synd att det i Polen finns politiska krafter som försöker att använda situationen till att uppnå sina egna, specifika mål och som använder händelserna i Vitryssland för att misskreditera den polska regeringens politik. Politiker som uppför sig på detta sätt kan ju inte förstå att de gör exakt vad som Viktor Lukasjenko förväntar sig. Det ligger i hans intresse att polarisera och söndra bland allmänheten i Polen och Europa. Ett förkastande av Polens och EU:s politik gentemot Vitryssland är missbruk av friheten och skadlig när det gäller att få verkningsfulla gemensamma åtgärder för frihet och demokrati i Vitryssland. Tack så mycket.
