Inovacijų sąjunga. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Judith A. Merkies pranešimas Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto vardu dėl inovacijų sąjungos. Europos pertvarkymas pasaulyje po krizės.
Judith A. Merkies
Pone pirmininke, Komisijos nare, esate novatorė, ir aš pati esu novatorė, mes esame novatoriai; visi galime būti novatoriai. Kaip tai gali būti? Galiu atsakyti, kad tokiais esame kaip tyrėjai, mokslininkai, politikos kūrėjai, parduotuvės darbuotojai, vartotojai ir piliečiai. Būtent piliečiai lemia inovacijas - nuo jų priklauso, ar jos bus įgyvendintos, ar ne. Vis dėlto ką mes, kaip politikos kūrėjai, kaip politikai, galime padaryti, kad paspartintume šių inovacijų diegimą? Inovacijos - vienintelis būdas įveikti finansų ir ekonomikos krizę, nes inovacijomis galime išspręsti tokias visus žmones palietusias problemas kaip gyventojų senėjimas, klimato kaita ir žaliavų stoka ir greitai įveikti finansų ir ekonomikos krizę. Tikimės, kad per inovacijas galėsime sujungti visus šiuos dalykus į vieną, suteikti ekonomikai stiprų postūmį ir kartu žengti link tvarios visuomenės sukūrimo. Be abejo, tai neatsitiks savaime. Reikia, kad pasikeistų mąstymas - turi būti pakeista visuomenės koncepcija ir suvokimas, kaip turime dirbti politikos, verslo ir pramonės srityse.
Tad kokių konkrečių priemonių galėtume imtis? Reikia didesnio susitelkimo ir mažesnio susiskaidymo. Diegiant inovacijas ir įgyvendinant politiką būtina atsisakyti riboto mąstymo. Ką stengiamės pasiekti? Inovacijos - ne tik vieno pastato, vienos ministerijos, vienos programos sritis. Inovacijos turi būti vykdomos kiekvienoje politikos srityje. Todėl reikia ir politinio požiūrio. Geriausia būtų remtis visapusiu požiūriu. Kodėl jau šiuo metu turime tiek daug programų? Jei tik įmanoma, reikia sujungti šias programas ir galiausiai iš tikrųjų pradėti viską supaprastinti. Tai mūsų, kaip politikų, misija. Sumažinkime biurokratizmą. Kaip politikai, siekdami savo tikslų turime polinkį sukurti kažką naujo, t. y. papildomą taisyklę, papildomą programą, papildomą finansavimo galimybę. Galbūt šiuo atveju sprendimas slypi ne žodyje "papildomas"; reikėtų "mažiau" ar "vietoj jų".
Taigi finansuojant paraiškas reikia mažiau kontrolės įmantrybių ir kai ko labai svarbaus - pasiūlyti paslaugas tiems subjektams, kurie kreipiasi dėl finansavimo ir rėmimo, ir taikyti vieno langelio principą pareiškėjams, naujo verslo kūrėjams, MVĮ valdytojams ir, jei įmanoma, regionams ir tyrimų institucijoms. Turiu omenyje ne tik paraiškų dėl finansavimo tikrinimą, bet, jei tai įmanoma, ir bendradarbiavimui tinkamų partnerių ar tinklų paiešką.
Reikia kur kas daugiau rizikos kapitalo, ir šiuo atžvilgiu užuot skyrę 1 mlrd. EUR per artimiausią finansavimo laikotarpį iš tikrųjų turime skirti 5 mlrd. EUR, nes bankams tai bus reikalinga parama, padedanti teikti paskolas MVĮ. Kad galėtume apsaugoti intelektinę nuosavybę, reikia pigaus ir paprasto patento ir veiksmingų taisyklių. Reikia tikros Europos vidaus rinkos, kurioje galėtų įsitvirtinti inovacijos ir kuria naudotųsi 500 mln. piliečių. Šiuo metu ši rinka pernelyg suskaidyta. Iki šiol inovacijos dažniausiai buvo suvokiamos kaip pažangiųjų technologijų produktas. Tačiau nebūtinai taip yra - tai gali būti susiję ir su socialinėmis inovacijomis.
Europa daugelį metų kovojo su protų nutekėjimu inovacijų srityje - kūrybingi žmonės mieliau vykdavo į Jungtines Amerikos Valstijas, nes manė, kad ten bus lengviau. Jei esame sąžiningi, turėtume pripažinti, kad kartais būtent taip ir yra. Nelanksčios asmeninės atsakomybės taisyklės, finansinės paramos stygius ir aukštos ribos subjektams, siekiantiems patekti į Europos rinką, yra kliūtys, dėl kurių inovacijų srityje ligi šiol Europoje nepasiekta didelės sėkmės. Už drąsą, verslumą, smalsumą ir kūrybingumą ES privalo apdovanoti, o ne bausti. Reikia europietiško Steve'o Jobso varianto. Susivienykime tose srityse, kuriose esame stiprūs; kartu Europoje skatinkime tyrimus su A. Einsteino ir Steve'o Jobso dvasia.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijos narė. - Pone pirmininke, sveikinu pranešėją J. A. Merkies parengus šį puikų pranešimą. Norėčiau padėkoti Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto (ITRE) šešėliniams pranešėjams, taip pat septynių komitetų nariams, pateikusiems savo nuomones ITRE. Jų parama įvairiems Inovacijų sąjungos aspektams bus labai svarbi sėkmingam šios sąjungos veikimui.
Inovacijos - pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos "Europa 2020" esmė. Norėčiau pasinaudoti šia galimybe ir pateikti konkrečių pavyzdžių, ką Inovacijų sąjunga reikš įvairiems žmonėms.
Kurdami žinių aljansus, skirtus naujai programai plėtoti, kuria būtų šalinamos novatoriškų įgūdžių spragos, skatinsime ir remsime geresnį verslo ir akademinės bendruomenės bendradarbiavimą. Dėl Europos tyrėjų imsimės priemonių, kuriomis būtų skatinamas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir šalinamos moksliniams tyrimams ir mobilumui trukdančios kliūtys, iki 2014 m. užbaigdami kurti Europos mokslinių tyrimų erdvę. Pagaliau, kaip nurodJ. A. Merkies, turime sujungti Alberto Einsteino ir Steve'o Jobso laimėjimus ir išlaikyti kiekvieną Europoje: apie mus turi būti galvojama kaip apie patrauklią ir dinamišką erdvę, neapsunkintą nereikalingos biurokratijos naštos.
Mažosioms ir vidutinėms įmonėms bei verslininkams Inovacijų sąjunga siekiama sukurti sąlygas intelektinės nuosavybės teisėms (IPR), standartams ir galimybėms gauti finansavimą, kuris bus kur kas palankesnis inovacijų atžvilgiu. 2011 m. liepos 13 d. pristatysime du teisėkūros pasiūlymus dėl IPR, kuriuose numatytas geresnis bendradarbiavimas, kad patentų išlaidos sumažėtų iki 80 proc. Vienas Europos patentas galios 25 valstybėse narėse ir pageidaujant kurti verslą ar gauti finansavimą Komisija iki 2012 m. užtikrins, kad bet kurioje valstybėje narėje įsikūrę rizikos kapitalo fondai galėtų veikti ir laisvai investuoti visoje ES.
Inovacijų sąjungoje taip pat ginami geriausi viešojo sektoriaus inovacijų pavyzdžiai, o privatusis ir viešasis sektoriai galės pasinaudoti geriausia patirtimi.
Viešieji pirkimai siekia 17 proc. ES BVP, ir tai didžiulgalima rinka inovacijoms įgyvendinti. Todėl skatiname valstybes nares ir regionus skirti biudžeto lėšas viešiesiems naujoviškų produktų ir paslaugų pirkimams.
Galiausiai, kokia iš to nauda vidutiniam mokesčių mokėtojui? Ką gi, Inovacijų sąjungoje bus kuo geriau panaudotos viešosios lėšos. Tai reiškia pirmenybę pažangiai fiskalinei konsolidacijai nepaisant griežtų biudžeto apribojimų. Investicijomis į švietimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas galima sukurti daugiau turto ir darbo vietų, kad ir kokios būtų išlaidos, o investicijomis į inovacijas galima kovoti su dideliais iššūkiais, su kuriais susiduria visuomenė.
Tai skatina aptarti partnerystes, kuriomis bus sukurtas pagrindas ir suburti visi pagrindiniai dalyviai siekiant suderinti priemones ir išteklius. Siekiama apimti visą inovacijų grandinę, pradedant parama aukštos kokybės moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP), užtikrinant, kad būtų sudarytos sąlygos sėkmingai perkelti MTTP rezultatus į rinką. Džiaugiamės, kad 2010 m. lapkričio 11 d. Parlamentas išreišktvirtą paramą kuriant inovacijų partnerysčių sąvoką. Parlamento pirmininką paprašėme paskirti keturis narius į valdančiąją tarybą, ir nekantriai to laukiame.
Galiausiai ne mažiau svarbios yra J. A. Merkies paminėtos socialinės inovacijos, kurios aptartos ITRE. Komisija įsipareigojusi pradėti Europos bandomąsias socialines inovacijas, kuriomis bus sukurtas žinių ir virtualus centras socialiniams verslininkams, visuomenei ir tretiesiems sektoriams.
Šiuo klausimu norėčiau baigti savo kalbą, nes manau, kad šįvakar turime klausytis Parlamento narių, todėl po diskusijų, kai būsime aptarę pranešimą, galėsime atsakyti į tas pastabas.
Inese Vaidere
Pone pirmininke, ponios ir ponai, finansų krizypač išryškino inovacijų būtinybę Europos Sąjungos ekonomikoje, todėl Komisijos pasiūlymas dėl "Inovacijų sąjungos" vertintinas itin palankiai. Sėkminga inovacijų politika turi būti pagrįsta trimis ramsčiais: politine parama, finansais ir tvarkingais teisės aktais. Kaip pabrėžiama Tarptautinės prekybos komiteto pateiktoje nuomonėje, svarbiausias "Inovacijų sąjungos" tikslas turi būti ilgalaikplėtra ir konkurencingumas, paremtas technologija, žiniomis ir švietimo plėtra. Iki 3 proc. bendrojo vidaus produkto didindami investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą turime atlikti struktūrines reformas, taip siekdami užtikrinti veiksmingą taikymą ir prieinamumą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Svarbu tai, kad verslininkai suvoktų inovacijų svarbą. Inovacijos ne tik apima aukštąsias technologijas ir atradimus, bet ir socialines, verslo, vadybos, rinkodaros ir kitas inovacijas, kurioms reikia dar veiksmingesnio žinių pritaikymo ir dar aktyvesnio bendradarbiavimo su universitetais bei mokslinių tyrimų centrais. Svarbu nustatyti stipriąsias tyrimų puses, taip išvengiant pernelyg didelio prioritetų nustatymo, kai visi tiria vieną ir tą patį dalyką. Europos patentai šiuo metu kainuoja 15 kartų daugiau nei JAV patentai, todėl turime dar sparčiau plėtoti Europos patentą ir mažinti patentų kainas. Daugelyje naujųjų valstybių narių atliekami vertingi išradimai, tačiau dėl finansavimo trūkumo tyrėjai priversti šiuos išradimus parduoti kitoms šalims ir įmonėms už keletą tūkstančių, kai tikroji vertgali būti skaičiuojama milijonais. Aptariant iš viešojo finansavimo įsigytus patentus svarbu, kad universitetai ir privatūs asmenys galėtų dalytis taip sukurta intelektine nuosavybe. Europos Sąjunga turi sustiprinti intelektinės nuosavybės apsaugą, siekdama apsaugoti mūsų technologijas ir praktines žinias nuo piratavimo ir sukčiavimo, visų pirma sudarant susitarimus su trečiosiomis šalimis. Vyriausybės turi parengti inovacijų plėtojimo programas. Galbūt neaplenksime Kinijos ir Indijos mokslinių tyrimų skaičiumi, tačiau neabejotinai galime pasiūlyti kokybę ir geresnes šių idėjų įgyvendinimo sąlygas. Dėkoju.
Sari Essayah
Pone pirmininke, Užimtumo ir socialinių reikalų komitete ginčijomės, kad inovacijos labai svarbios ekonominei plėtrai ir didina užimtumą šiuo laikotarpiu, kai Europa ieško būdų, kaip įveikti ekonomikos krizę.
Susidūrus su ekonomikos krize mažėja investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, nors ir įrodyta, kad tos įmonės ir valstybės narės, kurios daugiausia investuoja krizės laikotarpiais, įgyja didžiausią santykinį rinkos pranašumą. Be to, sparčiausiai įveikia recesiją. Todėl labai svarbu, kad valstybės narės siektų strategijos "Europa 2020" tikslų ir investuotų mažiausiai 3 proc. BVP į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą.
Užimtumo komitetas pabrėžia, kad labai svarbu žvelgti į inovacijų politiką plačiai, ne tik kaip į technologinių inovacijų formą, bet taip pat - labiau nei anksčiau - kaip į socialinių ir su paslaugomis susijusių inovacijų formą, kuria sprendžiami iššūkiai, su kuriais susiduria visuomenė, pvz., senėjimas, sveikatos priežiūra, aplinkos, klimato kaita ir energijos vartojimo efektyvumo pokyčiai. Tinkamas pavyzdys - bandomasis projektas, žinomas kaip Europos inovacijų partneryst"Aktyvus ir sveikas senėjimas".
Informacinės ir ryšių technologijos (IRT) svarbios visose naujoviškos veiklos srityse. IRT įgūdžiai priklauso nuo mokymo kokybės gerėjimo, paramos visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi ir galimybės jau dirbantiems asmenims nuolat plėsti savo žinias ir stiprinti įgūdžius.
Didžioji dalis iniciatyvų, kuriomis galima įgyvendinti inovacijas, kuriamos verslo srityje, todėl būtinas glaudesnis bendradarbiavimas su universitetais ir mokslinių tyrimų centrais. Kita vertus, komercinis ES universitetuose atliktų mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimas yra nepakankamas arba pernelyg lėtas. Todėl reikia verslo inkubatorių, kuriais būtų susietas verslo pasaulis ir universitetai, kurie turėtų skatinti komercinį mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimą.
Užimtumo komiteto nuomone, neabejotinai būtina sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, panaikinti tyrėjų judumui trukdančias kliūtis ir sukurti pažangią Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrą. Todėl turėtume užkirsti kelią Europos protų nutekėjimui į kitas pasaulio dalis, nes Europa turėtų tapti kitų šalių tyrėjus pritraukiančia vieta.
João Ferreira
Pone pirmininke, Komisijos nare, galimybtvirtai skatinti ekonominę ir socialinę plėtrą, kuri mūsų laikais itin reikalinga, tiesą sakant, yra neatskiriama nuo inovacijų. Dar reikėtų pažymėti, kad inovacijos - būtina priemonė, kuria galima spręsti daugelį problemų ir iššūkių, su kuriais šiandien susiduria žmonija.
Kaip Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonės referentas siekiau paremti šią idėją, atkreipdamas dėmesį į keletą pagrindinių iššūkių, su kuriais susiduriame toliau išvardytose srityse. Paminėsiu tik keletą pavyzdžių: išteklių stoka ir veiksmingas jų naudojimas; atliekų panaudojimas ir tvarkymas, maisto kokybir sauga, demografiniai pokyčiai, naujos epidemijos ir gamtos bei biologinės įvairovės išsaugojimas.
Stengiausi pabrėžti tai, kad inovacijos turėtų būti, visų pirma, paremtos viešojo intereso gynimo, žmonių gyvenimo kokybės gerinimo, socialinės gerovės skatinimo ir aplinkos bei gamtos pusiausvyros išsaugojimo kriterijais. Tai turėtų būti pagrindinis viešosios politikos aspektas tokiose srityse kaip aplinka, vanduo, energija, transportas, telekomunikacijos, sveikata ir švietimas.
Atkreipiau dėmesį į 2009 m. Europos inovacijų specialistų grupės išvadas, kuriose nurodyta, kad ekonomikos ir finansų krizės poveikis įvairiose šalyse ir regionuose yra neproporcingas, o tai kelia pavojų konvergencijos tikslui. Dėl šiuo metu valstybių narių taikomų apribojimų gali būti labiau ribojamos mokslo, technologijų ir inovacijų sritims skirtos investicijos, visų pirma pažeidžiamiausiose šalyse. Vietoj skelbiamos "Inovacijų sąjungos" gali būti pasiekta tikra inovacijų takoskyra tarp šalių ir regionų, kuriuose diegiama daugiausia inovacijų, ir tarp likusių šalių ir regionų.
Deja, pirmasis mano pateiktas nuomonės projektas buvo susilpnintas komitete patvirtintomis pastabomis. Tose srityse, kuriose buvo - ir turėtų būti - kalbama apie viešąjį interesą, plėtrą, sanglaudą, pažangą ir socialinę gerovę, galiausiai atsirado vadinamosios verslo galimybės, konkurencija ir inovacijų pasitelkimas verslo tikslams.
Nors tokia vizija vyrauja ir Komisijos komunikate, tai ne mūsų vizija. Tai nėra ateities, kurios mums reikia, vizija.
Kyriacos Triantaphyllides
Pone pirmininke, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomone, svarbiausia sukurti Inovacijų sąjungą, kuriai būtų būdingas išplėstas socialinis profilis, paremtas darbo vietų kūrimu. Turi būti tiekiamos inovacinės prekės ir teikiamos inovacinės paslaugos ir privačiajame, ir viešajame sektoriuje siekiant palengvinti administracinių procedūrų įgyvendinimą, sustiprinti viešąjį administravimą ir sumažinti biurokratiją bei viešojo sektoriaus nelankstumą. Be to, naujoviškų sprendimų priėmimas glaudžiai susijęs su ikiprekybiniais viešaisiais pirkimais, kai sprendžiami į rinkos kompetenciją nepatenkantys klausimai arba pasiūlyti sprendimai yra neekonomiški.
Privačiajame sektoriuje turime remti mažąsias ir vidutines įmones, taip pat labai mažas įmones, kurios prisitaikydamos prie rinkos susiduria su itin dideliais sunkumais; viena vertus, reikia padidinti naujoviškų produktų naudojimą, kita vertus - priimti naujoviškus sprendimus. Be to, atskirai reikia paminėti regionines ir kaimo vietovių labai mažas įmones, kurios dėl finansavimo stokos kovoja dėl išlikimo; reikia ieškoti būdų, kaip paskatinti šias įmones remtis naujoviškais sprendimais pagerinant šių įmonių gyvybingumą. Kartu būtina skatinti su aplinka susijusias inovacijų programas, kad būtų galima užpildyti esamas spragas kovos su klimato kaita srityje ir skatinti aplinkai palankius sprendimus.
Be inovacijų stiprinimo, turime įvertinti, kaip tai gali būti tiesiogiai naudinga Europos Sąjungos piliečiams. Naujoviški sprendimai turėtų lemti mažesnes įmonių išlaidas, o vartotojai turėtų džiaugtis pigesniais ir geresniais produktais.
Danuta Maria Hübner
Regioninės plėtros komiteto nuomonės referentė. - Pone pirmininke, Komisijos narei norėčiau pabrėžti, kad pastaraisiais metais inovacijos tapo politinės priemonės, kuria galima išspręsti visas problemas, simboliu. Tai reiškia, kad turime didelių lūkesčių, ir būtina juos patenkinti.
Be abejonės, valdymas labai svarbus siekiant sėkmingai įgyvendinti idėjas, o inovacijų valdysenos programa šiandien turi būti paremta pragmatiškumu ir skubiai įgyvendinta, taip pat atsižvelgiant į politikos turinį.
Visi sutiksime, kad Europoje reikia diegti naujoves, arba pralaimėsime varžovams. Reikia sustiprinti kiekvieną Europos inovacijų grandinės sąsają, o inovacijų politika turi būti sutelkta į iššūkius. Mano manymu, to ir siekiama Inovacijų sąjunga.
Šiandien susiduriame su pavojumi, kad ne tik įmonės, bet ir vyriausybės gali sumažinti investicijas inovacijų srityje. Šis pavojus kyla dėl krizės ir nacionalinio biudžeto mažinimo. ES politiniu atsaku ir ES biudžetinėmis priemonėmis turi būti tvirtai priešinamasi tokiai logikai.
Europoje inovacijos nėra tik specifiniams inovacijų centrams būdinga koncepcija. Inovacijas reikia taikyti visoje Europos teritorijoje. Europa per maža, kad jos teritorijoje būtų galima leisti atsirasti inovacijų trūkumui.
Moksliniai tyrimai ir inovacijos akivaizdžiai nėra vienas ir tas pats dalykas, ir dėl to su jumis sutinkame. Inovacijų valdysena turėtų reikšti daugiau nei vien tik mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros politikos skatinimą. Inovacijomis grindžiamo augimo skatinimas nėra mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros infrastruktūros gerinimas. Nors tai ir svarbu, visų pirma tai reiškia talentų ir naujų idėjų telkimą.
Inovacijų valdysena turi reikšti naujų partnerysčių kūrimą, kuriomis bus galima sukurti veiksmingas inovacijų sistemas, kuriose būtų telkiami intelektiniai ir verslo gebėjimai ir inovacijoms palankioje verslo aplinkoje būtų surandami neatskleisti novatoriai, kurių Europoje turime daug, ypač MVĮ, apimančiose visus ekonomikos sektorius.
Apibendrindama norėčiau pažymėti, kad vis dar neturime visapusiško Europos inovacijų modelio, tačiau akivaizdu, kad šis modelis turi būti kuriamas gerai suderintomis, konkrečiomis, stipriomis ir bendromis viešojo ir privačiojo sektorių pastangomis. Manau, Inovacijų sąjunga galėsime paskatinti tokio modelio sukūrimą.
Amalia Sartori
Pone pirmininke, ponia J. A. Merkies, kuriai dėkoju už atliktą darbą, pranešimas - pirmas svarbus Parlamento indėlis į Komisijos pasiūlymą dėl iniciatyvos "Inovacijų sąjunga". Pastaraisiais metais stipriausios pasaulio šalys atkakliai sieksutelkti konkurencijos politiką pagrindiniuose sektoriuose, kuriuose inovacijomis būtų skatinamas augimas ir plėtra. Pažangiųjų technologijų sritis - puikus pavyzdys.
Europoje taip pat pripažįstama, kad reikia įgyvendinti projektus, kuriais būtų skatinamas ekonominis ir pramoninis augimas, išteklius ir investicijas sutelkiant į novatoriškas politikos sritis, neišklystant iš kelio, kuriuo buvo žengiama pastaruosius dešimtmečius, kai ekonominės ir socialinės plėtros srityse buvo laikomasi vadovaujamojo ir pagrindinio vaidmens. Šiame pranešime patvirtinamas kompleksinio požiūrio poreikis, kuriuo būtų skatinamos inovacijos visose verslo, ekonomikos ir visuomenės srityse.
Mažosios ir vidutinės įmonės, kurios yra Europos ekonominės veiklos ramstis net atsidūrus sunkioje krizėje, pasirinktos kaip subjektai, kuriuose kiekvieną dieną diegiamos inovacijos. Šiandien reikėtų pripažinti šiuos gebėjimus ir pasinaudoti jais siekiant viso regiono augimo ir plėtros. Be to, akivaizdu, kad inovacijos ir moksliniai tyrimai - dvi vieno medalio pusės. Inovacijas gali paskatinti moksliniai tyrimai, bet tai gali būti ir plačios apimties gebėjimai siekiant pagerinti visas kasdienio gyvenimo sritis. Sėkmšioje srityje bus iššūkis Europai. Galbūt nesugebėsime iš karto įkurti Silikono slėnio, tačiau galbūt galėsime įkurti Stanfordo universitetą.
Teresa Riera Madurell
Pone pirmininke, Komisijos nare, norėčiau padėkoti pranešėjai J. A. Merkies už puikų darbą, nes pranešėja atskleidpranešimo turinį ir dėmesį sutelkį mūsų frakcijai svarbesnius aspektus, pvz., socialines inovacijas, kurios suprantamos kaip darbuotojų ir viešosios inovacijos, viešųjų inovacijų ir ekologiškų produktų bei paslaugų pirkimo skatinimą ir poreikį pagerinti MVĮ galimybes gauti finansavimą. Todėl galiu sutelkti dėmesį į konkretų pranešimo aspektą ir jį aptarti: poreikį plėtoti rodiklius.
Ponios ir ponai, jei inovacijas paprasčiausiai suvoksime kaip naujus produktus, procesus ir paslaugas, kuriais gerinama ekonominveikla, būtina apsirūpinti priemonėmis, kuriomis galėtume tiksliai ekonominėmis sąvokomis įvertinti turimus inovacinius pajėgumus ir tai daryti remiantis tokiais parametrais kaip privačios investicijos ir moksliniai tyrimai bei technologinplėtra, užimtumas arba naujoviškų įmonių skaičius. Turime sukurti tokius rodiklius, kurie atspindėtų inovacijų galimybes didinti augimą, užimtumą ir bendrąjį vidaus produktą ir kurie intensyvumo atžvilgiu leistų palyginti mūsų padėtį su konkuruojančių šalių ekonomika.
Norėčiau baigti kalbą tardama keletą žodžių kaip delegacijos, kuri nepritarplatesniam bendradarbiavimui siekiant suvienodinto Bendrijos patento, narpabrėždama, kad tam nepritarėme, nes manome, kad sustiprinto bendradarbiavimo priemongali turėti tiesioginės įtakos vidaus rinkai, teritorinei sanglaudai ir visų valstybių narių piliečių teisei į didžiausią galimą teisinį saugumą.
Vladko Todorov Panayotov
ALDE frakcijos vardu. - (BG) Pone pirmininke, Europa šiuo metu susiduria su sąlyginai nauju, tačiau labai rimtu pavojumi atsilikti arba netgi konkuruojant pasaulio lygmeniu patirti nuosmukį mokslo ir technologijų srityje. Tokiu atveju klestėjimas, ekonominpažanga ir socialinis statusas patirtų didelį spaudimą. Paprastai tariant, Europai kyla grėsmužimti vidurinę poziciją pasaulinėje mokslo ir ekonomikos arenoje. Šiuo metu Europai skubiai reikia inovacijų.
Sveikinu J. A. Merkies parengus puikų pranešimą. Be to, džiaugiuosi girdėdamas puikias Komisijos narės M. Geoghegan-Quinn idėjas. Tai garantuoja sėkmę, nes Inovacijų sąjunga pirmiausia yra Europos Sąjungos ekonominės plėtros strategija. Kad viskas vyktų sėkmingai, mums reikia toliau išvardytų dalykų. Pirma, būtina sukurti geresnes galimybes gauti kreditus ir finansinę paramą, reikia daugiau investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, aiškių taisyklių, kuriomis būtų apibrėžiamos ilgalaikės inovacijų perspektyvos, supaprastintų procedūrų naudojantis Europos ir nacionalinėmis paramos programomis, taip pat pigių, paprastų Europos patentų.
Evžen Tošenovský
Pone pirmininke, šiandien jau antrą kartą plenariniame posėdyje diskutuojame dėl inovacijų strategijos. Daugelyje diskusijų dėl Europos šalių padėties pasaulio rinkose nuolat pažymime, kad labai svarbu padidinti Europos ekonomikos konkurencingumą. Ateityje ES padėtį pasaulio rinkose labai smarkiai lems inovacijų sėkmir inovacijų ciklų sparta. Europos valstybės, be abejonės, įgyvendina labai aukšto lygio mokslinių tyrimų projektus. Tačiau ilgalaikproblema - lėtas šių žinių įgyvendinimas praktikoje dėl sudėtingos biurokratijos.
Mokslui ir tyrimams skiriamas finansavimas - viena iš didžiausių ES finansavimo sričių. Todėl turime siekti kuo labiau supaprastinti biurokratiją, dėl kurios lėtėja tyrimų rezultatų perdavimas, ir taip kuo labiau palengvinti inovacijų diegimą, kartu stiprinant ES konkurencingumą. Turime apsvarstyti, kaip spręsti komercinio tyrimų projektų rezultatų panaudojimo klausimą laikantis inovacinių priemonių programos. Jei apsunkinsime Europos tyrimų įgyvendinimą komercinėje erdvėje, bus sunku paspartinti inovacijų ciklą.
Philippe Lamberts
Pone pirmininke, ponios ir ponai, tyrimų ir inovacijų politika - vienas iš trijų Europos Sąjungos politikos ramsčių. Be to, norėčiau pabrėžti, kad tai vis labiau tampa strategine priemone, kuri būtina mūsų ateičiai. Kodėl? Nes mums labai pasisek- arba susidūrėme su iššūkiu - gyventi prasidedant civilizacijos pokyčiams.
Susimąstykite apie tai. Visiems turime sukurti tinkamas gyvenimo sąlygas, ne tik šio meto, bet ir ateinančių kartų piliečiams. Tai jau savaime didelis iššūkis. Tačiau pirmą kartą žmonijos istorijoje tai turime daryti atsižvelgdami į fizines planetos ribas. Tai, be abejo, radikaliai keičia padėtį.
Esame įsitikinę, kad vykstant šiai sudėtingai kaitai Europa gali būti pasaulio lydere ne tik infrastruktūros ir organizacijų atžvilgiu, bet ir - tai dar svarbiau - gamybos, vartojimo ir gyvenimo sąlygų atžvilgiu. Mums tai reiškia buvimą tarp lyderių, kad galėtume geriausiai užtikrinti Europos Sąjungos konkurencingumą. Tai suteikia galimybę pažymėti, kad konkurencingumas nėra pats savaime tikslas. Tikslas - atsispirti iššūkiams, kurie, nepamirškime, kelia grėsmę žmonijos buvimui šioje planetoje. Taigi konkurencingumas bus užtikrintas, jeigu būsime tarp geriausiųjų.
Aptarta daug dalykų, kuriems pritariame. Yra tik du klausimai, kuriuos norėčiau iškelti.
Pirma, turime sustiprinti kiekvieno išleisto euro poveikį. Tam reikės geresnio skirtingų ES politikos sričių ir veiksmų, atliekamų Europos Sąjungos lygmeniu ir valstybių narių lygmeniu, derinimo. Tai reiškia, kad turime pereiti nuo logikos, kurioje pagrindintaisykl- subsidijos ir neapmokestinimas, skolinimas ir rizikos pasidalijimas, prie logikos, pagal kurią pagrindinis tikslas - privačių investicijų katalizpasitelkiant viešąjį finansavimą. Tačiau ne visada geriausias sprendimas - prisidėti negrąžinamais pinigais.
Galiausiai, reikia turėti drąsos atsisakyti tokios nereikalingos naštos kaip Tarptautinio termobranduolinio eksperimentinio reaktoriaus (ITER) projektas, kuriam, tiesą sakant, tenka didžiulEuropos tyrimų sričiai skirtų lėšų dalis - 7 mlrd. EUR iš 60 mlrd. EUR - tik įsivaizduokite! Tai būtina sustabdyti.
Niki Tzavela
EFD frakcijos vardu. - Pone pirmininke, norėčiau padėkoti J. A. Merkies už visas pastangas ir koordinavimą per frakcijų derybas dėl šio pranešimo. Manau, pranešėja atliko puikų darbą. Norėčiau išsakyti tris pastabas.
Džiaugiuosi, kad pranešėja palietplačiajuosčio ryšio klausimą. Skaitmeninis pasaulis ir informacinės bei ryšių technologijos - inovacijų varikliai, o spartus plačiajuostis ryšys turėtų tapti būtina išankstine visų Europos inovacijų partnerysčių sąlyga.
Antra, rengiant aštuntąją bendrąją programą turėtume toliau stiprinti ES finansuojamų mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos rezultatų priežiūrą ir baigiamąjį vertinimą. Taigi matome, kad J. A. Merkies visai teisingai pasielgįtraukdama į savo pranešimą dalį, kurioje Komisija raginama plėtoti integruotą rodiklių sistemą, kuri leistų ES geriau stebėti ir įvertinti pažangą, taip pat išmatuojamą inovacijų politikos sričių poveikį ir programas.
Apibendrindama priminsiu, kad prieš keletą dienų Europos Vadovų Tarybos pirmininkas H. Van Rompuy teigė, kad europiečiai nėra novatoriški, nes yra prislėgti. Tiesą sakant, tai novatoriška prielaida, bet manau, kad tai priklauso nuo charakterio. Turime skatinti mokymosi, smalsumo ir rizikos prisiėmimo kultūrą.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, susiduriame su dideliais visuomeniniais iššūkiais, ekonomikos krize, populiacijos senėjimu, išteklių stoka ir poreikiu išlaikyti konkurencingumą tarptautiniu lygmeniu.
Todėl inovacijų, kuriomis galėtume išspręsti šias problemas taikydami kūrybingas idėjas ir sprendimus, skatinimas tampa vis svarbesnis. Tai ne tik techninių inovacijų, bet ir socialinių ir politinių inovacijų diegimas. Pvz., siekiant išspręsti gyventojų senėjimo problemą, viena vertus, reikės vadinamųjų klasikinių inovacijų, pvz., naujų vaistų, tačiau, kita vertus, turėtume apsvarstyti novatoriškus visuomenės modelius, taip pat pensijų ir sveikatos priežiūros sistemas. Šiandien turime sukurti tokią aplinką, kurioje būtų skatinamos ateities inovacijos, įskaitant investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, intelektinės nuosavybės apsaugą, pirmiausia pasitelkiant teisės aktus dėl patentų, kūrybinių įgūdžių skatinimą dar mokyklose.
Galiausiai norėčiau aptarti konkrečią problemą, susijusią su išteklių naudojimu. Neabejotinai, inovacijomis turėtume užtikrinti, kad produktai galiotų ilgiau. Tai bus naudinga ir vartotojams, ir aplinkai. Deja, diegiamos ir priešingą poveikį turinčios inovacijos. Sąmoningai kuriami trūkumų turintys produktai, todėl mažinamas jų galiojimo laikas ir didinamas jų vartojimas - turiu omenyje nešiojamuosius kompiuterius ir išmaniuosius telefonus. Inovacijų sąjunga turi padėti kovoti su šiuo reiškiniu.
Herbert Reul
(DE) Pone pirmininke, ponia M. Geoghegan-Quinn, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau nuoširdžiai padėkoti J. A. Merkies už sunkų darbą. Taip pat norėčiau padėkoti daugeliui dalyvavusių Parlamento narių ir Komisijai už paramą.
Iš esmės šiuo klausimu sutariame. Metams bėgant patvirtinome daug programų ir dokumentų, pradedant Lisabonos sutartimi ir baigiant strategija "Europa 2020", taip pat daugelį kitų dokumentų. Nuolat teigėme, kad Europos ateitis priklauso nuo to, ar sėkmingai išspręsime inovacijų klausimą. Visi sutinkame, kad tai apima visus švietimo, mokymo ir mokslinių tyrimų aspektus, o verslumo pusirgi svarbi. Tačiau tiesa ir tai, kaip ką tik pažymėjo prieš tai kalbėjęs Parlamento narys, kad kiti pasaulio regionai neabejotinai gali geriau už mus sutelkti talentus ir idėjas.
Todėl turime bent sekundei ar dviem sustoti ir susimąstyti apie priežastis. Ar taip yra dėl per mažo finansavimo ar todėl, kad nerandame tinkamo būdo, kaip panaudoti turimas galimybes? Apie tai J. A. Merkies užsiminsavo kalboje.
Norėčiau trumpai aptarti kitą klausimą. Dalyvavau į Kaliforniją vykusioje delegacijoje, ir vieną vakarą susitikome su jaunais verslininkais ir asmenimis, siekiančiais įkurti įmones. Niekada nepamiršiu to vakaro. Tų jaunų žmonių akys spindėjo, jie buvo kupini entuziazmo, ir buvo jaučiamas tikėjimas, kad galima kažką pasiekti. Šie žmonės praštik vieno dalyko. Prašpagalbos visiems asmenims, siekiantiems pradėti verslą, kad jiems būtų suteikta galimybė, veiksmų laisvir nebūtų gaištamas laikas biurokratinėms problemoms.
Nepamiršiu to, nes man tai buvo labai svarbus ženklas. Kaip galėtume padidinti investicijų į mokslinius tyrimus veiksmingumą? Manau, Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EITI) indėlis mokslinių tyrimų srityje yra įdomus ir jaudinantis ir gali padėti pasiekti gerų rezultatų. Turbūt galėtume geriausiai atsakyti į klausimą apie rizikos kapitalą ir žmones tuo atveju, jei, kaip politikai, nemėgintume įvertinti visų klausimų, priimti sprendimų ir nubrėžti gairių. Galbūt reikia tik keleto taisyklių. Kaip minėjo J. A. Merkies, mažiau dažnai reiškia daugiau.
(Kalbėtojas sutiko atsakyti į klausimą, pateikiamą pakeliant mėlynąją kortelę pagal Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnio 8 dalį.)
Judith A. Merkies
Pone pirmininke, pone H. Reuli, dėkoju už kalbą. Kaip, jūsų nuomone, galėtume įtraukti šiuos Inovacijų sąjungos programos užmojus į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto darbus, į kitus dokumentus, kuriuos dar rengsime, bendrąją strategijos programą, mokslinių tyrimų finansavimo sritį ir būsimas programas? Kaip Komisija galėtų užtikrinti, kad galiausiai visi šie politikos aspektai būtų sujungti viena gija, kad iš tikrųjų pasiektume numatytus Inovacijų sąjungos tikslus?
Herbert Reul
(DE) Pone pirmininke, vis dar manau, kad viskas klostosi gerai ir palankiai. Su jaunų Kalifornijoje sutiktų žmonių dvasia norėčiau pabrėžti, kad galime tai pasiekti. Tačiau galbūt nereikia taikyti taisyklių, kurios apimtų kiekvieną smulkmeną.
Britta Thomsen
(DA) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją parengus šį pranešimą. Tai iš tikrųjų puikus rezultatas. Strategijoje "Europa 2020" pripažinome, kad Europoje siekdami išlaikyti klestėjimo lygį turime padidinti našumą. Todėl reikia sutelkti dėmesį į inovacijas. Tačiau, aptariant inovacijas, labai svarbu pažymėti, kad nepakanka apsiriboti moksliniais tyrimais ir technologijomis. Jei rimtai vertiname inovacijas, pirmiausia ir svarbiausia turime sutelkti dėmesį į investicijas į žmogiškąjį aspektą. Inovacijos apima kūrybinius procesus, kuriuos galima įsisavinti ir kuriuos būtina įtraukti į valstybėse narėse taikomus mokymo metodus, nes reikia darbuotojų, kurie pateiktų gerų pasiūlymų, kaip patobulinti atliekamą darbą, ir sprendimų modelių, kaip įveikti naujas užduotis. Taigi tai reiškia, kad turime lavinti ir toliau mokyti darbuotojus. Be to, susiduriame su didžiule užduotimi, nes turime išmokyti įmones, kaip geriausiai panaudoti naujovišką darbuotojų potencialą. Į darbuotojus nukreiptos inovacijos ne tik naudingos verslui, bet ir lemia pasitenkinimą darbu ir gali padėti mažinti įtampą. Norėčiau paraginti Komisiją įsitraukti į dvišalius pramonės sektoriaus pokalbius ir aptarti, kaip Europoje būtų galima geriausiai skatinti į darbuotojus sutelktas inovacijas.
Marek Henryk Migalski
(PL) Pone pirmininke, be abejonės, visi pritariame inovacijoms, visų pirma mokslo ir pramonės srityse - ir taip teigiu ne tik kaip politikas, bet ir kaip universiteto darbuotojas, nes prieš tapdamas politiku dirbau dėstytoju. Tačiau tikrovėje - ir tai jau minėjo keletas kalbėjusių narių - pralaimime inovacijų lenktynes tokioms šalims kaip Jungtinės Amerikos Valstijos ir Artimųjų Rytų šalys. Todėl raginame, kad bendradarbiavimas inovacijų srityje būtų išplėstas, įtraukiant ir ES nepriklausančias šalis.
Labai džiaugiuosi, kad buvo patvirtintas mano pateiktas pakeitimas, įtrauktas kaip 167 dalis, kuriame raginama bendradarbiauti su Rytų partnerystės grupei priklausančiomis šalimis, ir tikiuosi, kad panašiai bus pakeista 71 dalis. Šioje dalyje, kaip žinome, kalbama apie Viduržemio jūros regiono šalis, bet reikėtų šią dalį išplėsti ir įtraukti visas Europos kaimynystės politikoje dalyvaujančias šalis.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pone pirmininke, J. A. Merkies parengpuikų pranešimą, todėl ją sveikinu. Be abejo, turime strategiją "Europa 2020", dedama daug pastangų ir rengiami įvairūs pranešimai apie inovacijas ir jaunimo užimtumą, kuriuos reikia įgyvendinti. Europoje jaunimo nedarbas siekia 9,6 proc. vertinant bendrą nedarbo lygį, bet šis rodiklis išauga iki 20,2 proc. tarp 19-27 metų jaunuolių ir, žinoma, šie žmonės yra nusivylę. Darbas nėra tik gyvenimo šaltinis; tai būtina suprasti ir suteikti jaunimui galimybę dirbti, nes tai suteikia savigarbos.
Be abejo, kiekvienas pilietis privalo turėti galimybę plėtoti novatoriškus veiksmus dalyvaudamas inovacijų programoje ir pakeisti Europą. Ponia Komisijos nare, Komisijos komunikate aptariamos partnerystės inovacijų sektoriuje. Kaip Komisija ketina skatinti glaudesnį regionų dalyvavimą, kokios priemonės bus naudojamos ir koks finansavimas bus skiriamas?
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, pagrindiniai Inovacijų sąjungos iššūkiai - gyventojų senėjimas ir sveikatos priežiūros sistemų išlaikymas. Siekiant užtikrinti, kad sistemos būtų tvarios ir stabilios, būtina atsižvelgti ir aptarti visas aplinkybes. Tik įvertinę sistemų tarpusavio ryšius galėsime surasti sėkmingus sprendimus.
Iki 2050 m. ES darbingo amžiaus piliečių ir asmenų, kurie yra vyresni nei 65 metų, santykis nuo 4:1 sumažės iki 2:1. Todėl išlaidos pensijoms ir sveikatos priežiūrai neabejotinai išaugs. Tačiau dėmesio sutelkimas vien į pensijų sritį reglamentuojančius teisės aktus ir pacientų indėlio didinimas neleis pasiekti užsibrėžtų tikslų.
Priimant sėkmingus sprendimus dėmesys taip pat turi būti sutelkiamas į švietimo ir darbo rinkos politikos sričių trūkumus. Būtinai reikės investuoti į mokymą ir keisti mokymo politikos kryptį, kad būtų galima reaguoti į padėtį, kai vis daugiau darbo vietų itin specializuotose pramonės srityse lieka neužpildytos, o daugelis menkus įgūdžius turinčių darbingo amžiaus žmonių gyvena iš gaunamų išmokų.
Įgyvendindami darbo rinkos politiką turėsime koordinuoti šeimos ir lygybės politikos sritis, o ne jas priešinti.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, pirmiausia norėčiau pasveikinti pranešėją atlikus puikų darbą.
Europai reikia tvaraus ir konkurencingo ekonominio modelio, kurį taikydami galėtume kovoti su didžiausiais šiandieniniais iššūkiais ir sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų. Iniciatyvoje "Inovacijų sąjunga" numatyta įgyvendinti strateginę Europos inovacijų politiką, kuri yra integruota ir skirta įmonėms ir žmonėms. Inovacijų sąvoka turi apimti ne vien tik technologines inovacijas: ši sąvoka turi būti susijusi su produktais, taip pat su procesais, paslaugomis, veikla, sistemomis ir organizacinėmis struktūromis.
Visų pirma, socialinėmis inovacijomis siekiama surasti naujus ir veiksmingus sprendimus skubiems socialiniams poreikiams. Be to, jaunimas yra inovacijų variklis, todėl turime įgyvendinti tokias politikos sritis, kurios skatintų jaunimo įsitraukimą į darbo rinką. Taip pat būtina sukurti tinkamus paramos mechanizmus mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
Inovacijų politikos sėkmpriklauso nuo paprastos, veiksmingos ir nebiurokratinės mokslo ir aukštojo išsilavinimo sistemos. Tinkamas šių dviejų sričių finansavimas - būtina inovacijų plėtros sąlyga.
Todėl atsižvelgdama į iškeltą tikslą 3 proc. bendrojo vidaus produkto skirti technologiniams tyrimams ir plėtrai, raginu Komisiją apsvarstyti veiksmingos ES lygio sistemos, kuri, atsižvelgiant į ekonomikos valdysenos patirtį, būtų skirta šio tikslo siekimo valdymui, sukūrimo galimybę.
Catherine Trautmann
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponios ir ponai, nustatydami tikslą sustiprinti inovacijų ir investicijų pajėgumus ar sustiprinti konkurencinį pranašumą, palyginti su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ar Kinija, be abejo, turime omenyje ekonominę plėtrą, tačiau kalbame ir apie darbo vietų kūrimą. Todėl turime parengti inovacijas stiprinančias priemones.
Norėčiau pasveikinti J. A. Merkies dėl vieno langelio principo, finansavimo strategijos ir pripažinimo, kad tyrėjai turi prisiimti reikalingą riziką. Pranešime pateikta teisinga kryptis ir siūlomos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) palankios aplinkybės, nes šios įmonės labai svarbios siekiant sėkmingai veikiančios Europos Sąjungos.
Inovacijos reiškia teritorijų patrauklumą ir konkurencingumą, o regioninių ir vietos valdžios institucijų įsitraukimas būtinas turint omenyje įsipareigojimų asignavimą, skirtumų mažinimą ir piliečių atliekamo vaidmens didinimą. Pripažįstama, kad pranešime pasiūlyta priemone bus veiksmingai prisidėta siekiant strategijoje "Europa 2020" numatytų tikslų.
Edvard Kožušník
(CS) Pone pirmininke, Europa ir inovacijos. Trumpai norėčiau aptarti kolegų M. H. Migalski ir E. Tošenovský išsakytas mintis. Ko iš tikrųjų pasiekėme? JAV įgijo pranašumą, Japonija mus aplenkė, o Brazilija, Indija ir Kinija lipa ant kulnų. Inovacijų sąjungos programą vertinu kaip programą, kuri yra mūsų paskutinviltis. Tikriausiai tai paskutingalimybdaryti pažangą inovacijų srityje ir neleisti toms šalims mūsų pasivyti. Bet kokia Europos, kaip žemyno, nesėkmturės lemtingų padarinių - kaip jau minėjo visi kiti Parlamento nariai - Europos konkurencingumui, gyvenimo kokybei ir, galiausiai, vertybėms, kurias Europa perduoda pasauliui.
Todėl džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas sugebėjo imtis specialių teisėkūros priemonių, pvz., didesnio bendradarbiavimo Europos patentų sistemos įgyvendinimo srityje. Be to, manau, kad standartizacijos sritis labai svarbi inovacijas įgyvendinant praktikoje, taip pat inovacijas taikančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms.
Zbigniew Ziobro
(PL) Pone pirmininke, praėjusį lapkričio mėn. Strasbūre pasakytoje kalboje apibūdinau reikšmingus senųjų ir naujųjų Europos Sąjungos valstybių narių skirtumus finansinės paramos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai srityje. Ilgalaikėje perspektyvoje tai lemtų didelius atskirų Europos Sąjungos valstybių narių plėtros skirtumus ir reiškinį, kuriam žurnalistai suteiknepatrauklų protų nutekėjimo pavadinimą, kuris pranešime klaidingai vadinamas intelektiniu mobilumu. Siekiant Europoje užtikrinti tvarų vystymąsi - pabrėžčiau žodį "tvarų" - ES turėtų daugiau finansavimo skirti inovacijų plėtrai ir tyrimų projektams naujosiose ES valstybėse narėse, ir tai reikėtų daryti pagal tvaraus vystymosi biudžeto eilutę.
Be to, verta skatinti atskiras vyriausybes padidinti kiekvienais metais iš biudžeto moksliniams tyrimams skiriamas lėšas, taip pat nustatyti mažiausią biudžeto procentinę dalį, kuri turi būti panaudota tokios rūšies projektų finansavimui. Kitas svarbus klausimas - MVĮ sektoriaus inovacijų finansavimas, kuriam turėtume skirti kur kas daugiau dėmesio.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pone pirmininke, Komisijos nare, didžiausias iššūkis - vykdant mažiau lygiagrečios valstybių narių ir Europos Sąjungos veiklos veikti kitaip, o ne taip padrikai, taip pat tikslingiau investuoti. Manau, įmonės ir piliečiai atidžiai stebi padėtį. Pranešimas ir pasiūlymas dėl Inovacijų sąjungos kelia lūkesčių. Iš tikrųjų turėtume daug tikėtis, bet vis dar norėčiau pabrėžti keletą dalykų priemonių atžvilgiu pirmiausia turėdamas omenyje Europos Sąjungos priemones.
Pirmiausia reikia užtikrinti, kad finansavimas būtų lengviau prieinamas, taip pat reikia daugiau subsidijų ir paskatų rizikos kapitalui. Antra, turime fondus, tačiau šie fondai yra apibrėžtos paskirties ir atskirai valdomos struktūros: regioniniai fondai, žemės ūkio fondai ir kt. Turime pereiti prie įvairiais fondais grindžiamo požiūrio. Ar pritarsite tam priimdami būsimas taisykles? Kokio tipo pasiūlymams tai bus taikoma?
Antra, pastaruoju metu galėjome pastebėti, kad daugelis investicijų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai vykdomos dvylikoje "senųjų" valstybių narių, todėl reikia geresnio paskirstymo. Reikia sukurti naują pusiausvyrą. Kaip šiuo atžvilgiu galite paremti "naujųjų" valstybių narių įmones ir piliečius?
Galiausiai norėjau pažymėti, kad norėtume padėti apsvarstyti šį procesą. Kaip rengsite dialogą? Komunikate nurodyta, kad 2011 m. pabaigoje parengsite konvenciją ir imsitės kai kurių kitų veiksmų. Keletą kartų jau turėjau galimybę pasikalbėti su jumis, taip pat vyko dialogas šiame Parlamente vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime inovacijų klausimais. Kaip viskas vyks toliau? Pageidaujame, kad dažniau dalyvautumėte. Dedu daug vilčių. Šiuo metu Komisijoje koordinuojate šią sritį, o anksčiau to nebuvo. Kartu su J. A. Merkies atidžiai stebėsime jūsų darbą.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone pirmininke, sveikinu J. A. Merkies parengus puikų pranešimą. Siekiant užtikrinti, kad iniciatyva "Inovacijų sąjunga" būtų prisidedama prie tvaraus vystymosi, reikia modernizuoti švietimo sistemą, supaprastinti ir suvienodinti kreipimosi į fondus taisykles, parengti prognozes apie reikalingus įgūdžius, skatinti universitetų ir verslo partnerystes, taip pat vykdyti standartizaciją, o intelektinnuosavybturi būti saugoma. Taigi, galimybnaudotis plačiajuosčiu ryšiu - būtina Inovacijų sąjungos sąlyga, atsižvelgiant į tai, kad bus padidintas piliečių įsitraukimo lygis.
Prašome didesnio finansavimo inovacijoms, bet manau, kad siekdami nuoseklumo, kaip jau elgėmės kitais atvejais, šiame pranešime turime vengti pakenkti sanglaudos politikai, bendrai žemės ūkio politikai ir daugiametės finansinės programos ateičiai. Manau, rytoj šiam pakeitimui pritars dauguma.
Galiausiai, raginame Komisiją perkelti Europos Sąjungos inovacijų politiką į veiksmų planą, kuriame būtų nustatyti specifiniai tikslai ir išmatuojami uždaviniai.
Francesco De Angelis
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau pasveikinti J. A. Merkies atlikus puikų darbą. Manau, reikia daugiau investuoti į inovacijas, mokslinius tyrimus ir žinias, ir tai turime daryti drąsiau. Moksliniai tyrimai neturi užgožti inovacijų. Inovacijos ir moksliniai tyrimai nėra vienas ir tas pats dalykas, todėl džiaugiuosi, kad pranešime atkreiptas dėmesys į šį strateginį skirtumą.
Pranešime iškelti svarbūs tikslai: diegiant socialines inovacijas turi būti susitelkiama į eilinius žmones ir darbuotojus; turi būti taikomos priemonės, kuriomis mažosioms ir vidutinėms įmonėms siekiama palengvinti galimybes gauti kreditus ir finansavimą; ir svarbiausia, turi būti sukurti glaudesni ir tiesioginiai įmonių, tyrimo centrų ir universitetų santykiai.
Mažųjų ir vidutinių įmonių veiklos palengvinimas ir supaprastinimas įvedant vieno langelio principą ir dėmesio sutelkimas į talentą, kūrybingumą ir novatoriškas idėjas - būtina augimo ir plėtros sąlyga. Europoje būtina rimtai imtis įgyvendinti inovacijų politiką, jei siekiame įveikti krizę ir sukurti geresnę ateitį jaunesnėms kartoms.
Ioan Enciu
(RO) Pone pirmininke, šiuo metu moksliniai tyrimai ir inovacijos - labiausiai išsivysčiusių valstybių narių privilegija, o tai žalinga Europos Sąjungai. Europos Sąjunga turi į tai atsižvelgti ir visoje ES skatinti galimų naujoviškų pajėgumų pusiausvyrą. Reikia padėti naujosioms valstybėms narėms plėtoti mokslinių tyrimų infrastruktūrą skiriant papildomus išteklius, kaip neseniai žadėjo Komisijos narM. Geoghegan-Quinn. Tai vienintelis būdas išvengti Europos Sąjungos rytų ir vakarų atotrūkio padidėjimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kad būtų galima pasiekti tikslą - sukurti tinkamą Inovacijų sąjungą.
Siūloma, kad struktūriniai ar žemės ūkio fondai finansuotų inovacijas ir mokslinius tyrimus. Manau, toks pasiūlymas nėra nei įvykdomas, nei teisingas. Realistiškas sprendimas būtų sukurti konkrečias priemones, kurios būtų skirtos tik moksliniams tyrimams ir inovacijoms.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nare, ponia J. A. Merkies, ši strategija svarbi visoms Europos šalims, visų pirma toms, kurios nėra pakankamai ekonomiškai konkurencingos. Tai itin svarbu mažųjų ir vidutinių įmonių steigimui. Šiandien darbo vietos kuriamos daug aktyviau. Tai labai svarbu universitetams ir laboratorijoms, kurių išlikimas iš dalies priklauso nuo jų santykio su gamybos sektoriais. Tai turi esminę reikšmę finansų sistemai, kuriai surasime naują rinką inovacijų srityje, kai klasikinis gamybos modelis taps neveiksmingas.
Inovacijos - viena svarbiausių Europos darbotvarkės temų, kaip ir vienas iš strategijos "Europa 2020" ramsčių, ir prireiks naujų finansinių priemonių, kad dabartinėmis aplinkybėmis būtų atsispirta biudžetiniams apribojimams.
Galiausiai norėčiau pasveikinti pranešėją J. A. Merkies su svarbiu indėliu į novatoriškesnės Europos, kuriai būdinga labiau žiniomis grindžiama ekonomika, kūrimą.
Zigmantas Balčytis
(LT) Prisidedu prie gausių sveikinimų savo frakcijos kolegei už puikų pranešimą. Europos Sąjunga yra atsidūrusi sudėtingoje kryžkelėje. Viena vertus, nedelsiant turime spręsti krizės sukeltas problemas, o kita vertus, jau dabar imtis priemonių, kad galėtume rasti atitinkamą atsaką ir įvykdyti savo prisiimtus ilgalaikius įsipareigojimus atremti tokius iššūkius kaip klimato kaita, energetinis saugumas, apsirūpinimas maistu, senstanti visuomenir kiti.
Inovacijų politika šiandienos globaliame kontekste daro didžiulę įtaką visose gyvenimo srityse, o ateityje ji taps pagrindiniu Europos Sąjungos ekonominio, kultūrinio ir socialinio vystymo ramsčiu. Iki šiol ši politika yra susiskaldžiusi ir labiau orientuota į akademinius, mokslinius tyrimus, o ne į inovatyvių idėjų pavertimą realiais ir pritaikomais produktais ar paslaugomis, kas skatintų augimą ir darbo vietų kūrimą.
Palaikau visapusišką požiūrį į inovacijų politiką ir manau, kad bendromis pastangomis turime sukurti strateginę, integruotą ir į praktinį pritaikymą orientuotą Europos Sąjungos inovacijų politiką.
Miroslav Mikolášik
(SK) Pone pirmininke, inovacijos - viena iš pagrindinių Europos konkurencingumo varomųjų jėgų, be kurios negalėtume pasiekti iškeltų strateginių tikslų. Pvz., būtinai reikia diegti inovacijas visuomenės sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse.
Todėl Europos Sąjunga ir valstybės narės turi suteikti įmonėms ir individams finansines ar mokestines paskatas, kad būtų galima sutelkti dėmesį į mokslinius ir techninius tyrimus ir plėtrą tokiose srityse, kurios yra mažiau pelningos, tačiau itin naudingos visuomenei. Manau, iš biudžeto vis dar santykinai mažai skiriame moksliniams tyrimams, todėl norėčiau pabrėžti, kad būsimuose ES biudžetuose reikia numatyti šiai sričiai skirtas finansines priemones.
Europos mokslinių tyrimų sritis taip pat būtų remiama įvedant vieno Europos patento sistemą, nes ne tik būtų ginama novatorių intelektinnuosavybė, bet ir atsirastų galimybsupaprastinti ilgus ir brangiai kainuojančius biurokratinius procesus ir padėtų išvengti pakartotinių paraiškų iš vieno subjekto visose valstybėse narėse.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Ponia pirmininke, jei iki 2025 m. būtų pasiektas strategijoje "Europa 2020" numatytas tikslas iki 3 proc. BVP padidinti investicijas mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje, tai galėtų padėti sukurti 3,7 mln. darbo vietų ir metinį BVP padidinti iki 795 mlrd. EUR.
Tačiau tam reikia dar 1 mln. tyrėjų, o juos šiuo metu pritraukia ne Europos šalys, kuriose veikia kliūčių pašalinimo mechanizmai, kuriais suteikiamos galimybės idėjoms patekti į rinką. Tyrimų sistemų ir rinkų susiskaidymas, nepakankamas viešųjų pirkimų, kuriais skatinamos inovacijos, organizavimas, abejotinas finansavimo pobūdis ir lėtas standartizacijos procesas - tai problemos, su kuriomis vis dar susiduria Europos Sąjungos šalys. Tačiau tikimės, kad bus rimtai imtasi spręsti šias problemas, jei tik siekiame, kad Inovacijų sąjungos programa taptų viena iš sėkmingų strategijos "Europa 2020" įgyvendinimo priemonių. Tai vienintelis būdas pasiekti tvarų augimą Europoje ir pasipriešinti vis didėjančiam globalizacijos spaudimui.
Elena Băsescu
(RO) Ponia pirmininke, iniciatyva "Inovacijų sąjunga" skatinama verslui skirta strateginEuropos politika. Ypatingą dėmesį reikia sutelkti į strategijoje "Europa 2020" numatytus tikslus. Inovacijos turi būti grindžiamos viešuoju interesu, gerinti gyvenimo kokybę ir skatinti socialinę gerovę. Tai reiškia, kad globalizacija ir moksliniai tyrimai - labai svarbūs išorės konkurencingumo ir ekonomikos augimo veiksniai. Papildomi veiksniai apima aktyvų MVĮ įsipareigojimą ir Europos piliečių įsitraukimą.
Komisija turėtų sutelkti dėmesį į technologijas, kuriomis palaikomos pažangesnės, tvarios sistemos. Visomis su ES prisitaikymo prie sąlygų, susidariusių po krizės, strategijomis turi būti padedama kurti tvarias darbo vietas. Šiuo atžvilgiu valstybės narės turi skatinti stabilius, kūrybingumu paremtus ekonominius modelius.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Ponia pirmininke, Europoje be sienų, taip pat vykstant globalizacijos procesui, inovacijos gali ir privalo kiekviename sektoriuje atlikti svarbų vaidmenį socialinės sanglaudos didinimo procese, gerinant teikiamų paslaugų kokybę.
Tačiau siekiant teikti geresnes paslaugas, reikia taip pat pagerinti profesinį mokymą. Todėl manau, kad būtų naudinga įgyvendinti konkrečias profesinio mokymo programas, kuriose didžiausias dėmesys būtų skiriamas inovacijoms ir kūrybingumo skatinimui, t. y. toms savybėms, kurios gali būti išugdytos, išmokytos ir sustiprintos skirtinguose mokymo proceso etapuose. Europos Komisija turi skatinti ir remti valstybes nares, kad šios į nacionalines švietimo sistemas kaip sudedamąsias dalis labiau įtrauktų tokius elementus kaip inovacijos ir kūrybingumas ir skatintų geresnį švietimo sistemų ir verslo pasaulio bendradarbiavimą, rengdamos naujas mokymo programas ir daktaro laipsnio įgijimo programas, įskaitant tarpvalstybinį lygmenį.
Pat the Cope Gallagher
(GA) Ponia pirmininke, dėkoju už suteiktą galimybę tarti žodį šiuo klausimu.
Ponia pirmininke, privalome perduoti žinią trečiojo lygmens švietimo institucijoms, mokslinių tyrimų organizacijoms ir privačiojo sektoriaus įmonėms, kurios domisi galimybėmis, suteikiamomis pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (BP7). Visada turime pabrėžti naudą, kurią iš šios didžiausios pasaulyje viešai finansuojamos tyrimų programos galėtų gauti mažosios ir vidutinės įmonės.
Būtina remti Europos Sąjungos periferiniuose regionuose vykdomus mokslinius tyrimus ir inovacijas, jei tik siekiame, kad šie regionai vis labiau globalėjančiame pasaulyje išliktų konkurencingi. Vertinant iš Airijos perspektyvos, BP7 padeda plėtoti mokslinius tyrimus, tokiu atveju kuriamos darbo vietos ir gyventojams teikiamos naujos prekės ir paslaugos. Airijos organizacijoms žemės ūkio, maisto, žuvininkystės, sveikatos, energetikos, transporto ir informacijos ir ryšių technologijų srityse jau skirta 270 mln. EUR.
Apibendrindamas norėčiau pažymėti, kad tai labai svarbu, ypač šiais itin sunkais ekonominiais laikais ir Airijoje, ir visoje Europos Sąjungoje.
Ilda Figueiredo
(PT) Ponia pirmininke, susidūrus su sunkia ekonomikos ir socialine krize, kurią šiuo metu patiria daugelis Europos Sąjungos valstybių narių, diskusijos dėl inovacijų visose žinių srityse ir visose ekonominėse ir socialinėse srityse itin palankiai vertintinos, tačiau reikia, kad šios inovacijos būtų paremtos viešojo intereso gynimo, žmonių gyvenimo kokybės gerinimo, socialinės gerovės skatinimo, aplinkos ir gamtos pusiausvyros išsaugojimo kriterijais.
Šiomis aplinkybėmis labai svarbu neužmiršti užimtumo problemos, kuri jau palietmaždaug ketvirtadalį jaunimo, iš kurių daugelis įgiję aukštąjį išsilavinimą; reikia nepamiršti, kad darbo vietos yra vis nesaugesnės, visų pirma moterų ir jaunimo atveju; ir reikia nepamiršti didėjančio skurdo ir socialinės atskirties.
Taigi atėjo metas pereiti nuo žodžių prie veiksmų ir reikalauti tinkamo biudžeto ir politikos sričių, kuriose būtų pripažįstama tikroji žmonių, kūrybingumo, ir inovacijų pajėgumo vertir gerbiamas darbuotojų orumas.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, neseniai atliktas GE tyrimas parodė, kad 85 proc. žmonių mano, jog inovacijos - tai būdas ateityje užtikrinti Europos Sąjungos klestėjimą. Tačiau nustatyti tokį tikslą - viena, o įgyvendinti - visai kas kita. Būtent su tokiu iššūkiu ir susidūrėme.
Turėjau garbės parengti Kultūros ir švietimo komiteto nuomonės dėl Inovacijų sąjungos projektą ir pabrėžiau įvairius punktus. Tarp jų buvo poreikis išvengti dubliavimosi. Tai paskatino Komisijos narės per jos klausymą pateiktas atsakymas, kad viena konkreti salmonelės atmaina buvo tiriama 40 skirtingų institucijų - tai akivaizdus bendro mąstymo stokos ir pinigų eikvojimo pavyzdys. Be to, reikia našaus skirtingų dalyvių bendradarbiavimo. Labai puikus pavyzdys yra Santiago de Kompostelos universitetas, kuris siekvykdyti tyrimą tol, kol buvo įkurta nauja įmonė. Trečia, turime plėtoti Europos patento sistemą.
Máire Geoghegan-Quinn
Komisijos narė. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti visiems diskusijoje dalyvavusiems Parlamento nariams. Manau, kiekvienas narys sutiks, kad turime pagerinti sąlygas inovacijoms.
Dauguma kalbėtojų minėjo darbo vietų problemą. Jai spręsti ir kuriama Inovacijų sąjunga. Turime vykdyti fundamentalius mokslinius tyrimus, kuriuos Europos Sąjungoje gebame puikiai atlikti, ir perkelti juos į rinką, kurdami darbo vietas čia, o ne užsienio šalyse.
Kai kurie nariai minėjo regionų vaidmenį. Tai labai svarbu, ir turime plėtoti mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo bei struktūrinių fondų sąveiką. J. A. Merkies tai pabrėžsavo pranešime. Visi Europos regionai turėtų išnaudoti savo pranašumus. Po keleto savaičių vyksiu į Debreceną, Vengriją, kur dalyvausiu Europos novatoriškų regionų savaitei skirtoje konferencijoje, kurioje susirinks visų regionų atstovai ir diskutuos dėl pažangios specializacijos sąvokos.
Kai kuriems mažiau pažengusiems regionams toks tinklų kūrimas ir mokslinių tyrimų bei inovacijų programomis skatinamos praktinės žinios akivaizdžiai gali būti naudingos; be abejo, prireiks struktūrinių fondų pagalbos, kad būtų sukurta reikalinga mokslinių tyrimų infrastruktūra.
L. van Nistelrooij iškėlInovacijų konvencijos klausimą, ir norėčiau pažymėti, kad tai labai pažangu. Vykstant parengiamajam darbui, pakvietėme Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pirmininką H. Reulį apsvarstyti atstovavimą komitetui, svarbų rengiant Inovacijų konvenciją. Be abejonės, pakvietėme ir valstybių narių vyriausybių atstovus, verslo lyderius, visų suinteresuotųjų šalių, politikos kūrėjų atstovus ir kt.
Manome, tai labai svarbu, nes vienas iš dalykų, kuriuos aptardama inovacijas laikau būtinais, yra "aktualus dokumentas": kitaip tariant, turėsime galimybę - Parlamente, tarptautiniu Inovacijų konvencijos lygmeniu ir su valstybių vadovais ar vyriausybėmis - nuolat stebėti pažangą, ir tais atvejais, kai pažanga bus lėta, galėsime primygtinai reikalauti ją paspartinti. Jei siekiame, kad ši iniciatyva būtų sėkminga, labai svarbu sukurti tokias darbo vietas, kokių pageidaujame, ir galiausiai pasiekti tokių rezultatų, kokių siekiame.
Judith A. Merkies
pranešėja. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti kolegoms ir novatoriškiems piliečiams už itin vertingą indėlį. Tai buvo iš tikrųjų įtraukiantis procesas. Galime vieningai teigti: siekiame padidinti ekonominį augimą ir judėti link kitokio, tvaraus socialinio modelio. Siekiame skatinti MVĮ ir pradedančiąsias įmones; siekiame atnaujinti įgūdžius per visą gyvenimą trunkantį mokymąsi; siekiame socialinių inovacijų. Iš tikrųjų siekiame, kad pinigai būtų leidžiami moksliniams tyrimams ir plėtrai, o ne laikomi kišenėje.
Sutinkame, kad moksliniai tyrimai nėra inovacijų sinonimas; inovacijos - atskira sritis, nors jos ir gali kilti iš mokslinių tyrimų. Abi sritys labai svarbios, bet inovacijoms reikia papildomo postūmio. Norėčiau aiškiau aptarti finansavimą iš žemės ūkio fondų ar struktūrinių fondų: nesiekiama perkelti finansavimo iš BŽŪP skirtų fondų ar struktūrinių fondų į inovacijų fondus, o atkreipiamas dėmesys į horizontalųjį inovacijų aspektą. Reikia diegti inovacijas žemės ūkio srityje, taip pat regioninės politikos srityje: inovacijas būtina diegti visose srityse.
Taigi, ko toliau sieksime? Neturėtume apsiriboti tik šiuo pranešimu. Kartu su valstybėmis narėmis turime judėti į priekį. Pamėginkime iš tikrųjų pakeisti mąstymą. Leiskime pinigus, tačiau keiskime politiką. Keiskime ekonominį modelį, artėkime prie tvaraus modelio ir kurkime darbo vietas.
Pranešime nurodyta, kad inovacijos nėra tik produktas, procesas ar paslauga, bet ir judėjimas. Tad šiandien pabūkime novatoriais. Pradėkime judėti ir judėkime link inovacijų.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Edit Herczog
Inovacijos reiškia sėkmingą idėjų įgyvendinimą praktikoje. Negalime leisti, kad Inovacijų sąjunga liktų tik jaudinančia idėja, politiniu tikslu. Biudžeto komitete dirbame, kad įtvirtintume pavyzdinę strategijos "Europa 2020" iniciatyvą įgyvendindami nepriklausomą finansinę programą. Inovacijų sąjunga gali atlikti svarbų vaidmenį pertvarkant Europos krizės prislėgtą ekonomiką, ir paskatinti tvarų darbo vietų kūrimą. Jei iš tikrųjų 2020 m. moksliniams tyrimams ir inovacijoms pavyks skirti 3 proc. ES BVP, bus sukurta 3,7 mln. naujų darbo vietų, o tai padidintų metinį BVP 800 mln. EUR iki 2025 m.
Turime suprasti, kad pagrindinir kartu vienintelpriemonė, kuria būtų galima padėti atsigauti Europos Sąjungos ekonomikai, - tai moksliniai tyrimai ir inovacijos. Todėl turime vieningai remti tas valstybes nares, kurios 1 proc. bendrojo vidaus produkto skiria moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai. Pasiryžimas prisiimti riziką - būtina sėkmingo inovacijų diegimo sąlyga, tačiau tai šiuo metu nereiškia rizikingų valstybių narių investicijų. Grąža garantuota.
Siekiant išlaikyti Europos konkurencingumą reikia pakeisti požiūrį, pagrindines paskatas, kuriomis didinamas naujovių potencialas ir kurios skatina daugiau Europos žmonių tapti verslininkais. Todėl persvarstėme Smulkiojo verslo aktą, kurį suderinome su Bendrosios rinkos aktu, kuris šiuo metu taip pat yra sąveikus Inovacijų sąjungai. Mūsų priemonės turi būti suderintos, nes taip galima labai pagerinti veiksmingumą.
Jarosław Kalinowski
Inovacijos, konkurencingumas, tvarus vystymasis, kūrybingumas, veiksmingumas - tai puikūs žodžiai, atitinkantys dabartines politines, ekonomines ir darbo rinkos tendencijas, tačiau ar už šių žodžių slypi konkrečios priemonės, ar realūs projektai? Neabejotina, kad išgirdus šiuos žodžius reakcijos bus teigiamos, ir šie žodžiai padės skatinti idealus ir sulaukti paramos. Tačiau nepamirškime, kad šiuos šūkius būtina paremti praktinėmis priemonėmis, reikia priimti atitinkamus teisinius sprendimus ir įgyvendinti teisės aktus, kurie padėtų pasiekti minėtus tikslus, būtent strategijoje "Europa 2020" nustatytus tikslus. Europa ir europiečiai turi didžiulių galimybių; mūsų užduotis - parengti tinkamas sąlygas, kad šios galimybės būtų išnaudotos.
Joanna Senyszyn
Kaip kultūros ir švietimo komiteto narpritariu iniciatyvai "Inovacijų sąjunga". Pabrėžčiau švietimo, profesinio mokymo ir socialinių tyrimų vaidmenį kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityje įgyvendinant šią iniciatyvą. Svarbu supaprastinti paraiškų ES programoms teikimo procedūras mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, suteikiant galimybių didesniam skaičiui įmonių ir mokslinių institucijų dalyvauti šiose programose. Supaprastintos procedūros būtų naudingos, nes viešųjų fondų lėšos būtų panaudojamos veiksmingiau ir efektyviau, o administracinnašta būtų sumažinta.
Inovacijų politika turėtų būti suderinta su profesinio mokymo ir darbo rinkos politikos sritimis. Nauji produktai ir paslaugos turėtų padėti padidinti užimtumo lygį ir skatinti būsimų tendencijų ir darbo rinkoje reikiamos kvalifikacijos prognozavimą. Žinodama, kad moterys sudaro tik 30 proc. Europos tyrėjų ir tik 13 proc. Europos mokslinių tyrimų institucijų direktorių, norėčiau pabrėžti, kad iniciatyvoje "Inovacijų sąjunga" reiktų atsižvelgti į būsimas gaires dėl labiau suderinto atstovavimo vyrams ir moterims mokslo srities dalykuose. Be to, raginu valstybes nares veiksmingai įgyvendinti šias gaires.
