Tarybos paruošto bendrojo biudžeto projekto pristatymas - 2008 finansiniai metai
Pirmininkas
. - (DE) Kitas darbotvarkės klausimas - Tarybos paruošto bendrojo biudžeto projekto pristatymas - 2008 finansiniai metai.
Emanuel Santos
Vadovų Tarybos pirmininkas. - (PT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, man didžiulgarbTarybai pirmininkaujančios valstybės vardu pristatyti 2008 m. finansinių metų Europos Bendrijų bendrojo biudžeto projektą, kurį Taryba patvirtino 2007 m. liepos 13 d.
Pirmiausia norėčiau pabrėžti, kad posėdžiuose prieš pirmąjį 2008 m. biudžeto svarstymą Taryboje vyravo puiki ir konstruktyvi atmosfera. Taikinimo posėdis davsvarbių rezultatų, konkrečiai, susitarimą dėl penkių svarbias temas nagrinėjančių bendrų pranešimų, padedančių tvirtus pamatus darbui ateityje.
Šiuo atžvilgiu, esu įsitikinęs, puikus bendradarbiavimas tarp dviejų biudžeto valdymo institucijų, Komisijai teikiant vertingą pagalbą, nulemia teigiamus rezultatus. Galiu patikinti, jog Taryba nori tęsti konstruktyvų dialogą biudžeto klausimais, kad būtų pasiektas priimtinas susitarimas dėl tinkamo 2008 m. Bendrijos biudžeto.
2007 m. kovą minėjome 50-tąją Romos sutarčių sukaktį ir iš naujo patvirtinome bendrąsias vertybes ir siekius. Dinamiškame projekte, t. y. Europos Sąjungoje, Europos Sąjungos biudžetas, kaip ir bendra valiuta, yra viena apčiuopiamiausių išraiškų, parodanti Europos piliečiams ir mokesčių mokėtojams, ką reiškia būti europiečiais. Todėl Europos Sąjungos biudžetą būtina sudaryti, atsižvelgiant į mums visiems kylančius iššūkius. Susiduriame su įvairiais iššūkiais, tačiau, jei leisite, atkreipsiu dėmesį į tuos, kuriuos manau esant svarbesniais. Pirmasis iššūkis - kliūčių verslumui šalinimas, siekiant sukurti dinamišką, Lisabonos strategija grindžiamą Europos ekonomiką. Kitas iššūkis - sukurti Transeuropinį kelių tinklą, kuris mus suartintų vienus su kitais ir konsoliduotų vidinę Europos rinką. Informacijos visuomenės metamas iššūkis liudija apie žmogiškųjų išteklių ir socialinės įtraukties svarbą.
Europos Sąjunga taps stipresne, jei jos piliečiai supratingai dalyvaus šiame projekte, kuris yra unikalus dabartinėje istorijoje. Naujausią, ypač tam tikrus regionus paliečiantį iššūkį - klimato kaitą būtina atremti, kuriant atsinaujinančius energijos šaltinius bei veiksmingiau ir su didesne socialine atsakomybe naudojant gamtinius išteklius.
Visi šie iššūkiai kyla pasaulinės ekonomikos globalizacijos kontekste, kuri meta rimtą iššūkį senajam Europos žemynui, iššūkį, kurį ekonominiame ir socialiniame lygmenyse privalome atremti Europos ekonomikos produktyvumą didinančia ir socialinę sanglaudą skatinančia politika. To visi europiečiai tikisi iš savo vyriausybės. Turime padvigubinti pastangas, siekiant užtikrinti, kad mūsų biudžetai veiksmingai ir efektyviai įgyvendintų politinius prioritetus.
Todėl būtina mažinti administracinę naštą, Tarybai ir Europos Parlamentui susirūpinimą keliančius dalykus, o Komisijai paspartinti pritarimo veiklos programoms procesą, siekiant išvengti vykdymo uždelsimo. Tačiau greitesnis pritarimas neturi kelti abejonių dėl gero biudžeto valdymo principų. Tiesa, kad mums reikia būti lankstesniais, tačiau ne veiksmingo ir atsakingo Europos mokesčių mokėtojų pinigų naudojimo sąskaita.
Prieš detaliau pristatydamas 2008 m. biudžeto projektą, norėčiau pakalbėti apie principus, kuriais priimdama sprendimą vadovavosi Taryba. Trumpai tariant, esminiai elementai tokie: tinkamas įvairių Europos Sąjungos prioritetų finansavimas; kruopščiai kontroliuotas mokėjimų asignavimų padidėjimas; dabartinių finansinės programos nustatytų ribų paisymas, paliekant, kai būtina, pakankamas kitimo ribas įvairioms kategorijoms ir subkategorijoms; ir galiausiai finansindrausmir geras biudžeto valdymas.
Jums leidus, paminėsiu dar vieną smulkmeną. Rengdama preliminaraus biudžeto projekto analizę, Taryba naudojo kelias biudžetines priemones, kurios pasirodnepaprastai naudingos, ir buvo išplėtotos tikslų ir veiklos biudžeto rengimo kontekste. Norėčiau atkreipti dėmesį į vieną iš jų - veiklos planavimo formas, kruopščiai išnagrinėjusi daugybę tokių formų, Taryba mano, kad bendra proceso kokybpastebimai pagerėjo, ir tikisi, kad toks požiūris į biudžetą bus plėtojamas toliau ir ateityje.
2008 m. biudžeto projektą sudaro 128 000 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 119 000 mln. EUR mokėjimų asignavimų. Dėl asignavimų, norėčiau jums priminti, kad Tarybos manymu labai svarbu, kad 2008 m. biudžete jų bendras lygis būtų pakankamas, tinkamai atsižvelgiant į gebėjimą juos panaudoti. Kaip žinote, laikėmės nuomonės, jog mokėjimų asignavimų pervertinimas nėra neįvykdytų įsipareigojimų, Reste à liquider, sprendimas. Todėl vienas iš principų, kuriais vadovavomės, buvo įvertinti poreikius, realius ir aiškiai apibrėžtus poreikius, ir taip mokėjimai padidėjo 3,4 % lyginant su 2007 m. biudžetu.
Dėl 1a subkategorijos, Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti, Taryba ketina suteikti tinkamą finansavimą su Lisabonos strategija susijusiems prioritetams, palikusi pakankamą rezervą, kuris padengtų Europos Sąjungos prioritetus, apibrėžtus liepos mėn. susitikusios Europos Vadovų tarybos išvadose, taip pat ir kitas kol kas nenumatytas išlaidas. Nors Taryba ketina riboti padidėjimus pagal šią subkategoriją lyginant su 2007 m. biudžetu, norėčiau atkreipti dėmesį, jog Taryba ir toliau sutiks su dideliu Mokslinių tyrimų biudžeto padidėjimu, t. y. įsipareigojimai - 7,75 % ir mokėjimai - 45 %, atsižvelgiant į biudžeto įvykdymo lygį ankstesniais metais ir gebėjimą panaudoti. Šis padidėjimas atspindi didžiulę svarbą, kurią Taryba teikia veiksmingam Lisabonos strategijos, kuri, kaip minėjau, yra svarbiausias Europos Sąjungos ekonomės plėtros elementas, įgyvendinimui.
Dėl 1b subkategorijos, Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti, Taryba ketina pritarti Komisijos preliminariame biudžeto projekte siūlomiems įsipareigojimų asignavimams. Dėl mokėjimų asignavimų, norėčiau pabrėžti, kad siūlomas padidėjimas išliko ir net dar išaugo, t. y. 6,2 %, atsižvelgiant į gebėjimą juos panaudoti ir patirtį, užbaigiant senąsias programas ir vykdant naująsias.
Dėl 2 kategorijos, Gamtos išteklių apsauga ir valdymas, Tarybos siūlomi asignavimai buvo pagrįsti ankstesniais rezultatais ir patirtis rodo, kad nepaisant horizontalaus jų taikymo, šie asignavimai, bendrai kalbant, visada būna artimi galutiniams skaičiams.
Norėčiau smulkiau aptarti tam tikras aplinkybes, susijusias su veiklos programų ir projektų kaimo plėtros srityje tvirtinimu bei struktūrinius ir sanglaudos fondus 2007-2013 m. laikotarpiui. Šios temos buvo nagrinėjamos bendrame pranešime, kurį patvirtinome taikinimo posėdyje, ir galiu patikinti, jog Taryba mano, kad politiniu požiūriu nepaprastai svarbu užtikrinti, kad veiklos programos ir projektai būtų kaip galima greičiau tinkamai vykdomi.
Dėl 3a ir 3b kategorijų, Pilietybės, laisvės, saugumo ir teisingumo tikslams, Taryba ketina atlikti tik labai mažą įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų pakeitimą, vadovaudamasi gebėjimu panaudoti ir ankstesniu įvykdymo lygiu.
Dėl 4 kategorijos, ES kaip pasaulinpartnerė, Taryba ketina į biudžeto projektą įtraukti kai kuriuos politinės krypties prioritetus. Kalbu apie Palestiną, kuriai siūloma papildomai skirti 80 mln. EUR rezervą, ir Kosovą, kuriam siūloma papildomai skirti 180 mln. EUR rezervą. Šiuo metu tebevyksta pirmasis biudžeto rengimo etapas ir esu įsitikinęs, kad dar turėsime progų pateikti tikslesnius su šiomis kategorijomis susijusius skaičius.
Šiame etape Taryba ketina, kiek tai su ja susiję, pritarti preliminariame biudžeto projekte siūlomam Bendros užsienio ir saugumo politikos biudžetui, kaip negalutiniam minimumui. Tačiau labai tikėtina, kad Bendros užsienio ir saugumo politikos biudžetui siūlomo finansavimo nepakaks, atsižvelgiant į tarptautinės situacijos pokyčius. Manau, visi suprantame, kas pastatyta ant kortos.
Norėčiau pabaigti savo aiškinamąjį pareiškimą, tardamas keletą žodžių apie 5 kategoriją, Administravimą. Tarybos požiūris grindžiamas horizontaliaisiais kriterijai tokiais, kaip didesnis efektyvumas ir, tuo pat metu, kiekvienos institucijos specifika, ypač susijusia su naujais etatais, atsiradusiais dėl ES plėtros. Savo pačios biudžeto dalyje Taryba ketina skirti tik 0,2 % didesnį finansavimą, o tai, mano manymu, aiškus politinis ženklas.
Taip pat buvo atlikta detali decentralizuotų agentūrų biudžeto analizė. Tiek subsidijų, tiek naujų etatų, kurie turės būti patvirtinti, skaičiaus atžvilgiu buvo naudojamas horizontaliaisiais kriterijais grindžiamas metodas.
Taip pat pasinaudodamas proga tarsiu keletą žodžių apie poreikį užtikrinti gerą Europos Sąjungos institucijų finansinį valdymą. Turint tai omenyje, Taryba yra patenkinta bendrais pareiškimais, kuriuos patvirtinome taikinimo posėdyje, ir kuriuose keliami klausimai tokie, kaip decentralizuotos agentūros, vykdomosios agentūros, asignuotos pajamos ir su paskutiniosiomis plėtromis susijęs įdarbinimas.
Visi žinome, kad tai tik pirmasis biudžeto rengimo etapas, tačiau esu visiškai įsitikinęs, kad galėsime išnagrinėti visas galimybes, kad būtų prieitas galutinis sprendimas ir metų pabaigoje parengti visiems priimtiną biudžetą.
Mūsų pagrindinis tikslas - atėjus laikui turėti 2008 m. biudžetą, kuris atitiktų Sąjungos politinių prioritetų tikslus ir nebūtų pernelyg didelis, nes tai reikštų galimą neveiksmingą ir neefektyvų jo vykdymą. Privalome turėti omenyje, kad šis biudžetas ne tik turės įtakos visų be išimties Sąjungos piliečių gerovei, bet ir, kad visų be išimties valstybių narių mokesčių mokėtojai apmoka šią sąskaitą. Taigi reikia rasti teisingą sprendimą. Esu įsitikinęs, kad visos trys šiandien čia atstovaujamos institucijos dės visas pastangas, kad tai būtų padaryta.
Pone pirmininke, ponios ir ponai, dėkoju už dėmesį.
Kyösti Virrankoski  
pranešėjas. - (FI) Pone pirmininke, Tarybos Pirmininke, Komisijos nary, Europos Parlamentas dabar turi pasitarti dėl Tarybos kitų metų biudžeto siūlymo. Iš pat pradžių norėčiau padėkoti ES pirmininkaujančiai valstybei, Portugalijai, už puikų ir skaidrų bendradarbiavimą. Ji nuostabiai gerai bendradarbiavo su Europos Parlamentu ir jo komitetais, ypač biudžetų rengimo klausimais. Diskusijos vyko nepaprastai sklandžiai. Nors Tarybos siūlymas suteikia pagrindą pastaboms, pirmininkaujančios valstybės atliktas darbas leidžia manyti, kad pasieksime puikių galutinių rezultatų.
Tarybos siūlomas biudžetas - kuklus. Lyginant su preliminariu biudžeto projektu, įsipareigojimų asignavimai sumažinti 717 mln. EUR, paliekant 3,9 mlrd. EUR rezervą daugiametėms finansinėms programoms. Mokėjimų asignavimai dar labiau apkarpyti, jie sumažinti 2,1 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad jiems skirta gerais 10,3 mlrd. mažiau nei numatyta finansinėje programoje, kitaip tariant 95 % ES BNP. Prisiminę, kaip po ilgų ir sunkių derybų tik prieš metus patvirtinome finansinę programą, turime atsižvelgti į mokėjimų asignavimų dydį, kuris ypatingai ir nerealiai mažas.
Gaila, kad 1a (konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti) ir 1b (sanglauda augimui ir užimtumui skatinti) kategorijos turėjo būti ypač drastiškai apkarpytos. Pirmuoju atveju mokėjimų asignavimai buvo sumažinti daugiau kaip 500 mln. EUR, o antruoju - 498 mln. EUR. Abi šios kategorijos susijusios su pagrindiniu Europos Sąjungos prioritetu, Lisabonos strategija, ir dabar vienai jų nebeteikiama tokia svarba, sumažinant finansavimą daugiau kaip milijardu eurų.
Tai pat kyla didelių problemų dėl su 1 kategorija susijusio biudžeto. Praėjusiais metais Europos Parlamentas perspėjo Tarybą, kad Europos palydovinės navigacijos sistemos "Galileo" finansavimas nepakankamas. Dabar trūksta 2,4 mlrd. EUR, nes nebuvo įtrauktas privatus sektorius. Savo rezoliucija Europos Parlamentas remia projektą, kuriam naudojamos Bendrijos lėšos iš Sąjungos biudžeto. Tai paprasčiausia procedūra, nebiurokratiška ir nepaprastai demokratiška. Tačiau pagal dabartinę finansinę programą tokios milžiniškos lėšų sumos, 400 mln. EUR per metus, gauti neįmanoma, taigi reikalingas bendras parlamento ir Tarybos sprendimas. Galime išsaugoti šį svarbų Europos projektą, tačiau tai turės būti padaryta, taikant šią biudžeto procedūrą.
Dar viena problema - Europos technologijų institutas, ETI. Jei tikrai norime jį įsteigti, jam reikės tvaraus finansavimo. Jam reikalingos ne viltys ir prielaidos, o realistiški sprendimai. Manymas, kad ETI tikriausiai būtų finansuojamas iš ES laisva konkurencija grindžiamų programų - tik svajonė. O kas, jei ji išsipildytų? Štai, kodėl reikalingi realistiški sprendimai.
Dėl kitų metų biudžeto kyla viena ypatinga problema, susijusi su struktūriniais fondais, sanglaudos fondais ir kaimo plėtros fondais. Buvo patvirtintos tik kelios struktūrinių fondų veiklos programos. Tik 20 % iš 335 Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programų buvo patvirtintos, o Europos socialinio fondo - mažiau kaip 10 %. Daugiausia nerimo kelia Kaimo plėtros fondo situacija, nes patvirtintos tik 2 iš 96 programų. Birželį Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino deklaraciją, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas šiam klusimui, ir jie pažadėjo stebėti Komisijos veiksmus šioje srityje. Parlamentas savo ruožtu pažadėjo šią deklaraciją vykdyti.
Galiausiai, norėčiau pabrėžti gero valdymo svarbą. Europos Parlamentas siekia skatinti veikla grįstą valdymą ir finansavimą iš biudžeto. Mes kartu su Taryba, priėmėme deklaraciją, kurioje pabrėžiama ekonominės naudos analizės ir atskaitomybės svarba, steigiant naujas agentūras. Turime primygtinai to reikalauti.
Kitų metų biudžeto objektas - biudžetas rezultatams. Mūsų tikslas - pabrėžti, kad būtent asignavimus reikia naudoti, kad būtų galima pasiekti trokštamus rezultatus. Valdymas čia ne pagrindinis dalykas: pagrindinis dalykas - rezultatai. Tvirtai tikiu, kad mes, kartu su Taryba ir Komisija, sugebėsime sudaryti tokį kitų metų biudžetą.
Pirmininkas
. - Labai ačiū, pone K. Virrankoski, ir taip pat dėkoju jums, kad neviršijote jūsų žodžiui skirto laiko. Atrodo, kad suomiai sugeba viską labai gerai kontroliuoti. Mažesnių valstybių tokių, kaip Suomija, atstovai lygiai taip pat kaip ir didžiųjų gali daryti didelę įtaką. Mūsų kitas pranešėjas - taip pat suomis: žodis suteikiamas jums, V. Itälä.
Ville Itälä  
pranešėjas. - (FI) Pone pirmininke, svarbiausi principai, kurių reikėjo laikytis, Parlamentui ir kitoms institucijoms rengiant kitų metų biudžeto projektą, taupumas ir biudžeto drausmė. Turime mokesčių mokėtojui, paprastam Europos piliečiui, parodyti pavyzdį ir įrodyti, kad mes taip pat galime prisiimti atsakomybę už ekonominius reikalus. Tik taip galime užsitarnauti žmonių pasitikėjimą.
Naujasis Parlamento generalinis sekretorius Parlamentui pateiknaują pasiūlymą dėl 2008 m. Parlamento biudžeto, kuriuo norėčiau pasidžiaugti, nes jis nepaprastai geras, puikios pusiausvyros. Jis padės mums rasti kompromisą, priimant galutinį sprendimą. Turėčiau paminėti du su šiuo pasiūlymu susijusius dalykus. Pirmiausia generalinio sekretoriaus pasiūlymas nesiekia 20 % 5 kategorijoje, t. y. padidėjimui neišnaudojami visi 20 %. Kitas svarbus dalykas - jam pavyko dabartinius darbuotojus perkelti į naujas pareigas tuo tarpu, kai visos pareigybės turėjo būti atlaisvintos.
Vis dėlto turime nepamiršti, kaip apskritai šis procesas vyksta Parlamente. Jau keletą kartų šiais metais laikėmės tam tikrų principų. Vienas jų, kad Parlamento biudžetas - tai mokesčių mokėtojų biudžetas, ir kad bandysime išlaikyti 2007 m. su naujais projektais susijusių išlaidų lygį. Esame gana arti tikslo ir, mano manymu, visi pasiūlyti projektai gali būti įgyvendinti, kai laikydamiesi biudžetinės drausmės nustatysime konkrečias sumas.
Norėčiau iškelti kitą klausimą dėl Parlamento biudžeto, jis susijęs su informacijos politika. Rengiantis artėjantiems rinkimams buvo parengti įvairūs projektai tokie, kaip internetintelevizija ir pats svarbiausias dalykas, kad Europos Parlamento nariai ir politinės frakcijos visais atžvilgiais aktyviau dalyvautų Parlamento informacijos politikoje. Taigi frakcijos ir Parlamento nariai privalo būti susipažinę su padėtimi ir neapleisti už informacijos politiką atsakingos administracijos. Žmonės nori žinoti, kodėl atskiri Parlamento nariai arba frakcijos balsuoja vienaip ar kitaip arba teikia vienokius ar kitokius siūlymus. Žmonės nori būti susipažinę su politine situacija, todėl turime aktyviau dalyvauti šiame procese. Tikiuosi, kad mintis apie kelių vietinės žiniasklaidos atstovų kvietimą į Parlamentą, kaip buvo susitarta, taps galutiniu sprendimu. Vienas iš būdų būti arčiau žmonių - pasikviesti į Parlamentą keletą vietinės žiniasklaidos atstovų, kurie neturi lėšų, kad patys galėtų čia atvykti. Akivaizdu, kad tai turi padaryti Parlamento nariai.
Vėlgi norėčiau grįžti prie kitų institucijų. Taryba pasiūl2 % sumažinti visų institucijų išlaikymą. Aš, kaip pranešėjas, turiu pasakyti, kad tam sunku pritarti, nes institucijos labai viena nuo kitos skiriasi. Kai kurios jų - mažos, kai kurios - didelės, jų veiklos sritis taip pat skiriasi.
Štai Audito Rūmai, kuriuose lankiausi vakar, kaip pavyzdys. Jau daugelį metų jie yra labai taupūs ir laikosi biudžetinės drausmės. Jie užfiksavo perteklių visose srityse, nešvaistpinigų, o jų išlaidos susideda iš atlyginimų, fiksuotų sąnaudų ir nieko daugiau. Apie tokį 2 % sumažinimą Audito Rūmams negali būti nkalbos. Sugrius visa sistema, jei nuspręsime tai daryti.
Tikiuosi, susitarsime, kad reikia peržiūrėti su kiekviena institucija atskirai susijusias sritis, kuriose galima sutaupyti. Iš esmės sutinku su Taryba, kad visi turi taupyti ir reikia nustatyti sritis, kuriose galima sutaupyti, tačiau nepalaikau visuotinės 2 % sumažinimo politikos.
Reimer Böge  
Biudžeto komiteto pirmininkas. - (DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, šiandien kalbame apie antrus sutartosios finansinės perspektyvos įgyvendinimo metus; kalbame apie daugiamečių Europos pridėtinę vertę kuriančių programų įgyvendinimą, kaip numatyta bendrame sprendime; kalbame apie papildomus visų trijų institucijų įsipareigojimus persitvarkyti. Norėčiau patikinti Tarybai pirmininkaujančią valstybę, kad pradžia buvo daug žadanti pagrindinių susitarimų požiūriu, drauge su trišaliu dialogu ir liepos 13 d. taikinimo procedūra. Penki jūsų teiginiai, ypač susiję su mūsų veiksmais decentralizuotų agentūrų atžvilgiu, poslinkis teisinga linkme ir tikiuosi, judėsime toliau.
Taip pat norėčiau jums, Komisijos nary, pasakyti, kad jūsų pasiūlymas dėl dviejų etapų biudžeto įgyvendinimo pristatymo - dar vienas svarbus žingsnis efektyvios biudžeto politikos link tiek iš Komisijos, tiek iš Europos Parlamento pusės.
Akivaizdu, kad remdamiesi Tarybos parengtu projektu šioje biudžeto sudarymo procedūroje dabar turime užtikrinti biudžetinę drausmę ir jau prisiimtų įsipareigojimų vykdymą ir, be abejo, taip pat turime suderinti numatomus ir tikėtinus skaičius. Šiuo atžvilgiu, nesuprantu to, ką Taryba išdėstsavo papildomame pareiškime dėl su augimu ir užimtumu susijusios kategorijos (1a) ir žemės ūkio politikos bei su rinka susijusių išlaidų, tiksliau tariant, jei šios sumos nepakankamos, Komisijos reikia paprašyti pateikti pataisytą biudžetą. 4 kategoriją, užsienio politiką, derėtų dar kartą išskirta kaip nuolat nepakankamai finansuojamą sritį. Taip pat privalau atkreipti dėmesį, kad derybose dėl finansinės perspektyvos nuo pat pradžių pabrėžėme šiuos trūkumus.
Taigi dirbsime, kad būtų užtikrintas tinkamas sutartųjų programų įgyvendinimas, kiek tai susijęs su įsipareigojimais ir mokėjimais. Tuo pat metu, noriu, kad būtų visiškai aišku, jog nesutiksime su jokiu mūsų politinių prioritetų atidėjimu nei dabartiniame biudžeto rengimo procese, Komisijos nary, nei, be abejo, atliekant svarbiausius visuotinius perkėlimus biudžetinių metų pabaigoje.
Noriu, kad būtų aišku, jog pareiškimas dėl struktūrinių fondų ir kaimo plėtros įgyvendinimo mums buvo svarbus, ir paprašytume Komisijos kaip galima greičiau pateikti pažangos ataskaitą, nes valstybės narės ir regionai teisėtai tikisi, kad šios programos bus įgyvendinamos be jokių atidėliojimų.
Bendrai paėmus, pareiškimai dėl decentralizuotų agentūrų, kuriuose palaikoma tobulesnekonominės naudos analizė, sukuria pagrindą didesniam skaidrumui ir aiškumui dėl ten jau laikinai arba nuolat ten dirbančio personalo, kokybiniu požiūriu šie pareiškimai žingsnis pirmyn, jie kartu su Komisijos vadinamąja "patikrinimo ataskaita" dėl personalo plano yra teigiamas poslinkis ir turi būti toliau plėtojami, studijuojami ir kruopščiau įgyvendinami. Dar norėčiau pridurti, kad mūsų šūkis šiuo klausimu turėtų būti apdairumas, o ne pernelyg jautrus reagavimas.
Žinoma, daugelis mūsų šiandienos su decentralizacija ar finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklėmis susijusių skundų kyla iš Bendrijos sprendimų, už kuriuos kiekvienam iš mūsų tenka dalelatsakomybės. Sprendimas gerai žinomas ir yra priežastis tam tikru mastu mažinti ir paprastinti procedūras. Reikia dar daug nuveikti šiuo klausimu.
Jums leidus, tarsiu keletą žodžių apie du ar tris pagrindinius dalykus. Komisijos preliminariniame projekte mokėjimų suma buvo 8,2 mlrd. EUR mažesnnei finansine perspektyva nustatytas ribinis dydis. Dabar Taryba pateikprojektą, kuriame ši suma 10,3 mlrd. EUR mažesnuž ribinį dydį. Tačiau, jei pažvelgtumėte į Tarybos suvestinę lentelę, pamatytumėte, kad joje esantys duomenys labai abejotini. Pavyzdžiui, Lisabonos strategijai skirtoje kategorijoje, augimo ir užimtumo skatinimas, naujo 342 mln. EUR rezervo suformavimas ir mokėjimų sumažinimas 548 mln. EUR nuo preliminariame projekte pateiktos sumos, iš tikrųjų prilygsta dirbtinio rezervo sukūrimui, skirtam aprūpinti Europos Vadovų Tarybos oficialius pareiškimus dėl politinių prioritetų.
Manau, kad gilesnės analizės reikalaujantys klausimai yra Europos technologijų instituto ir "Galileo" projekto finansavimo problemos. Leiskite tai paaiškinti: Parlamentas tvirtai palaiko Bendrijos sprendimą dėl "Galileo" projekto ir laukia pasiūlymų iš Komisijos.
Norėčiau trumpai pakomentuoti 3 kategoriją: kalbant apie stichines nelaimes, kas nutiko ankstesniems Komisijos nario Michel Barnier siūlymams dėl Europos civilinės gynybos? Ar galėsime bendrai reaguoti, jei taip, kokią įtaką tai gali turėti 2008 m. ir kitiems biudžetams?
Pone pirmininke, užsienio ir saugumo politikos problemos, apie kurias ne kartą kalbėjome, patvirtina, kad mūsų politinės analizės buvo teisingos: biudžeto projekte nurodytos dabartinės sumos - nepakankamos, kad būtų galima kovoti su iššūkiais Afganistane, Palestinoje ar Kosove, o neatidėliotinos pagalvos rezervo sumažinimas - tik tariamas sprendimas, kurio neįmanoma apčiuopti. Šiuo atžvilgiu prašytume Komisijos aiškiai nurodyti, kas, jos manymu, mūsų laukia ateinančiais metais.
Noriu pasakyti vieną paskutinę pastabą, pone pirmininke. Valstybės narės įsipareigojo, cituoju tarpinstitucinio susitarimo 44 punkte pateikiamą patikinimo pareiškimą: "kasmet parengti atitinkamo lygio santrauką apie atliekamus auditus ir pateikiamas deklaracijas".
BUDG komiteto pirmininkas - "kasmet parengti atitinkamo lygio santrauką apie atliekamus auditus ir pateikiamas deklaracijas."
Biudžeto komiteto pirmininkas. - (DE) Sakau tai labai rimtai: valstybės narės, negalinčios užtikrinti, kad metinės ataskaitos būtų pateikiamos laiku, gali tikėtis, kad remdamiesi biudžetu ir kitais pagrindais pradėsime su jomis pokalbį. Bet šiaip visiškai palaikau tai, ką išsakabu mūsų pranešėjai.
Dalia Grybauskaitė
Komisijos narė. - Norėčiau pasveikinti mus visus, kad pradedame naują sezoną, kuris atrodo kaip visada bus įdomus ir intensyvus, bet labai džiaugiuosi, kad jau liepos mėnesį mums pasisekpabendrauti labai produktyviai ir labai geranoriškai. Lietuvoje sakoma, kad gera pradžia - pusdarbo. Taigi, labai tikiuosi, kad ta atmosfera, su kuria mes pradėjome dirbti, ir pasiekimai, dėl kurių jau gebėjome susitarti ir priimti tris rimtas deklaracijas, tikrai bus gera pradžia to darbo, kurį mums būtina atlikti. Iš tiesų, šiandien mes aptarėme Tarybos pirmąjį biudžeto variantą, nors labai daug girdžiu iš Parlamento pusės kiek daug yra keliama mums - Komisijai -užduočių. Aš, be jokios abejonės, tai priimu ir su tuo sutinku; iš tikrųjų mes esame pasirengę į tai reaguoti ir duoti bet kokią informaciją, kuri yra būtina.
Kalbant apie Tarybos pirmąjį variantą iš karto norėčiau pasakyti, kad Komisija, kai teiksavąjį, rėmėsi pačių šalių narių prognozėmis su mūsų analize. Todėl manome, kad mūsų pasiūlymas buvo pilnai ekonomiškai ir politiškai pagrįstas. Todėl Komisija pilnai sutikti su daugeliu aspektų pirmajame svarstyme Europos Tarybos biudžete tikrai negali. Be jokios abejonės, čia mes sutinkame su nuomone, kuri jau buvo pareikšta Europos Parlamento atstovų, kad didžiausi horizontalūs nukarpymai ... Norėčiau pakartoti, kad vėl buvo pritaikytas metodas horizontaliems sumažinimams per visas kategorijas. Be jokios abejonės, Komisija tai laiko nepagrįstu požiūriu ir nepagrįsta metodika. Todėl ypač kategorijoje 1 A ir 1 B, kur mes kalbame apie inovacijas, mokslinius tyrimus, tuo labiau, kad turime papildomą problemą su Europos technologijų institutu, su GALILEO programa, ir šią problemą reikia spręsti kaip papildomą paralelų klausimą prie europinių metinių biudžeto procedūrų. Be jokios abejonės, tai reiškia, kad reikės grįžti ir kalbėti apie kiekius, dydžius, ir jokiu būdu nekalbėti apie aritmetinius sumažinimus. Taip pat žemės ūkis, užsienio reikalų politikos kategorija, kur požiūris įdėti lėšas į rezervą, manau, yra šiek tiek konservatyvus iš Tarybos pusės ir be jokios abejonės mums visiems reikės prie to grįžti jau artimiausiu metu. Komisija artimiausiu dviejų savaičių laikotarpyje ruošiasi pateikti Parlamentui ir Tarybai savo pasiūlymus dėl biudžeto pakeitimo Kosovo ir Palestinos klausimais.
Be jokios abejonės, mums kaip visada nerimą kelia Tarybos požiūris į administravimo išlaidas ir čia aš noriu pritarti, kad mes jaučiame, ypač Europos Parlamente, vadinamą suomiškąjį biudžeto atspalvį. Tai sakau gerąja prasme, nes matau tos šalies atstovuose disciplinos poreikį, griežtos atsakomybės, išlaidų pagrįstumo poreikį ir mes tai priimame ir visada į tai atsakysime. Horizontalus nupjovimas Tarybos pasiūlyme kuomet pati Taryba negalės su savo pasiūlymu vykdyti savo pačios priimtų įsipareigojimų suteikti ir priimti papildomus žmones, virš 800 etatų būtent papildomoms plėtros funkcijoms vykdyti, be jokios abejonės, Komisijos negali tenkinti. Mes labai tikimės iš Parlamento tokio pat požiūrio kaip mes šioje srityje, ir kad tie atstatymai kartu su Parlamentu bus padaryti. Taigi trumpai šnekant mes džiaugiamės, kad pradžia yra sėkminga. Mes kritiškai kol kas reaguojame ir vertiname Tarybos pirmąjį pasiūlymą ir mes esame pasirengę jau artimiausiu metu kalbėti apie Kosovą ir Palestiną, taip pat apie 19 dieną greičiausiai kalbėti ir priimti sprendimus dėl pasiūlymų dėl GALILEO ir Technologijų instituto ir mėginsime su jumis rasti bendrą kalbą šiais svarbiausiais klausimais. Taigi aš linkiu mums visiems rezultatyvios procedūros ir labai tikiuosi, kad lietuviai sugebėjo mano pirmą lietuvišką kalbą išversti gerai ir teisingai.
Pirmininkas
. - (DE) Diskusija baigta.
Rašytiniai pareiškimai (142 straipsnis)
Silvia-Adriana Ţicău  
raštu. - (RO) Pagal Lisabonos strategiją reikalaujama 3 % valstybių narių BVP investuoti į mokslinius tyrimus, kurių du trečdaliai sukuriami privačiame sektoriuje.
Tik labai mažai Europos regionų šį tikslą pasiekė. 2004 m. 42 % Europos bendrovių atliko tyrimus apie savo veiklą, valstybės narės į mokslinius tyrimus investavo tik 1,84 % savo BVP. 2006 m. 35 % aktyvių ES gyventojų dirbo mokslo ir technologijų srityje.
Mokslas būtinas ES ateičiai. Jis turi būti prieinamas visiems, ir turtingiems, ir skurstantiems, gyvenantiems tiek miestuose, tiek kaimuose. Europos švietimo kokybturi būti matuojama mokyklas baigusiųjų skaičiumi ir į kitą švietimo pakopą priimamų studentų skaičiumi. Reikalinga nauja socialinEuropa, kurioje piliečiams būtų teikiamas prioritetas.
Atsižvelgiant į tai, jog tiek Europos Sąjunga, tiek valstybės narės rudenį patvirtins savo 2008 m. biudžetus, reikalauju, kad investicijos į švietimą ir mokslinius tyrimus būtų Europos Sąjungos prioritetas.
