Padėtis Čilėje ir ES humanitarinės pagalbos strategija (diskusijos) 
Pirmininkas
Kitas klausimas - Komisijos pareiškimas dėl padėties Čilėje ir ES humanitarinės pagalbos strategijos.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pone pirmininke, šį pareiškimą teikiu savo kolegės, už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingos Komisijos narės Kristalinos Georgievos, vardu. Kodėl jos vardu? Pakankamai aišku ir akivaizdu. Komisijos narK. Georgieva į Čilę atvyko vakar, kovo 10 d., ketindama apsilankyti paskutinio žemės drebėjimo paveiktose vietose ir pamatyti, kaip vyksta ten esančių Europos humanitarinės ir civilinės apsaugos ekspertų darbas.
Iškart atvykusi į Čilės sostinę Santjagą Komisijos narK. Georgieva apsilanklabiausiai nuo žemės drebėjimo ir cunamio nukentėjusiame regione, taip pat Konstitusjono, Talkos ir Konsepsjono pakrantės regione.
Vizito metu ji susitiko su regione dirbančių Humanitarinės pagalbos GD partnerių atstovais, apsilankstebėsenos ir informacijos centro bazėje Penke ir bendravo su šio regiono Čilės valdžios institucijomis.
Be to, vėliau šiandien Komisijos narK. Georgieva atstovaus Pirmininkui J. M. Barroso Valparaise vyksiančioje prezidento Sebastiano Pineros inauguracijoje.
Stiprus žemės drebėjimas ir po jo sekęs cunamis, sukrėtę Čilę ankstyvą vasario 27 d., šeštadienio rytą, - siaubinga tragedija. Paskutiniais oficialiais duomenimis žuvo mažiausiai 528 žmonės, ir tikėtina, kad šis skaičius dar gali augti. Nukentėjo daugiau nei du milijonai žmonių. Infrastruktūrai padaryta milžiniška žala, stipriai apgadinta pusmilijono namų.
Komisijos pirmininko pavaduotoja-Sąjungos vyriausioji įgaliotinužsienio reikalams ir saugumo politikai Cathy Ashton tą pačią dieną paskambino Čilės užsienio reikalų ministrui Mariano Fernándezui, kad pareikštų užuojautą aukų šeimoms ir pasakytų, kad esame pasirengę suteikti pagalbą ir paramą.
Kai tik sulaukėme žinių apie žemės drebėjimą, pasinaudojome Humanitarinės pagalbos GD reagavimo į ekstremalias padėtis sistema. Pagal ES civilinės saugos mechanizmą valstybėms narėms buvo nedelsiant nusiųstas išankstinis įspėjamasis pranešimas. Stebėsenos ir informacijos centro (MIC) krizių padalinys, kuris dirbo visą pirmąjį savaitgalį, gavo ataskaitas apie žemės drebėjimo mastą ir poveikį ir nustatė, kurias civilinės saugos priemones būtų galima skubiai panaudoti. Tą dieną Komisijos narK. Georgieva buvo krizių padalinyje ir vadovavo operacijoms.
Keletas Europos Sąjungos valstybių narių informavo MIC, kokia pagalba buvo suteikta arba pasiūlyta. Į Konsepsjoną Ispanija, Vokietija, Prancūzija ir JungtinKaralystjau išsiuntpersonalo ir įrangos, Suomija, JungtinKaralystir Nyderlandai pažadėjo finansinę pagalbą, o Bulgarija, Slovakija, Švedija ir Austrija pasiūltiltų, palapinių, lauko virtuvių ir generatorių.
Čilės valdžios institucijos davženklą, kad jos priima Europos Sąjungos valstybių narių siūlomą pagalbą.
Tuo pat metu Briuselyje ir Humanitarinės pagalbos GD Managvos regioniniame biure, veikiančiame visoje Lotynų Amerikoje, darbą pradėjo Komisijos humanitarinės pagalbos teikimo katastrofų metu sistema.
Susisiekta su galimais partneriais, kurie galėtų sparčiau suteikti finansavimą ir neatidėliotiną pagalbą, taip pat mobilizuoti Humanitarinės pagalbos GD ekspertai, kurie į žemės drebėjimo zoną išvyks pasitaikius pirmai galimybei. Ankstyvą sekmadienio rytą priimtas svarbiausias neatidėliotinas sprendimas dėl trijų milijonų skyrimo. Humanitarinės pagalbos skirstymo sutartys jau pasirašytos su keturiais partneriais: su "Telecom Sans Frontières" iš Prancūzijos dėl telekomunikacijų paslaugų ekstremalioje padėtyje teikimo; su Amerikos sveikatos organizacija ir Ispanijos Raudonojo kryžiaus organizacija - dėl sveikatos apsaugos paslaugų teikimo atnaujinimo ir su Vokietijos Raudonojo kryžiaus organizacija - dėl pastogės, geriamojo vandens ir būtiniausių buities priemonių tiekimo.
Humanitarinės pagalbos GD nusiuntdviejų humanitarinės pagalbos ekspertų komandą, kuri į Čilę atvyko kovo 1 d., pirmadienį, ryte, kad įvertintų poreikius ir susitiktų su valdžios institucijomis ir galimais partneriais teikiant pagalbą. Dar du komandos nariai atvyko kitą dieną, o po kelių dienų prisijungpenktasis.
ES civilinės saugos mechanizmas, šešių ekspertų komanda, šiuo metu taip pat Čilėje. Keturi žmonės dirba žemės drebėjimo zonoje šalia Konsepsjono, kiti du, šiuo metu esantys Santjage, palaiko ryšį su valdžios institucijomis ir koordinuoja Europos Sąjungos valstybių narių teikiamą pagalbą.
Labiausiai nukentėjusiuose regionuose Humanitarinės pagalbos GD ekspertai ir ES civilinės saugos komanda vertinimus atlieka kartu su JT Humanitarinių reikalų koordinavimo biuru (OCHA) ir keliomis JTO agentūromis.
Michèle Striffler
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, kaip jau minėta anksčiau, žemės drebėjimas Čilėje, kuris buvo kur kas stipresnis nei Haitį sukrėtęs žemės drebėjimas ir po kurio kilo cunamis, nebuvo toks mirtinas, nes veikišankstinio įspėjimo sistema, gyventojai buvo geriau pasirengę gaivalinėms nelaimėms, o tvirta valstybsugebėjo reaguoti.
Palankiai vertinu greitą Europos Komisijos ir valstybių narių reakciją. Europos Komisijos stebėsenos ir informacijos centras (MIC) pradėjo veikti nedelsdamas, priimtas sprendimas skirti 3 mln. EUR neatidėliotiniems poreikiams patenkinti, Humanitarinės pagalbos GD ekspertai atvyko į nelaimės zonas, kad įvertintų poreikius.
Ypač palankiai vertinu skubią Komisijos narės K. Georgievos, kuri į Santjagą atvyko vakar, kad aplankytų nelaimės zonas, reakciją.
Dauguma gaivalinių nelaimių įvyksta netikėtai. Siekiant išsaugoti gyvybes nuo gaivalinių nelaimių neapsaugotuose regionuose, gyvybiškai svarbu sumažinti riziką - geriau pasirengti ir turėti šiam tikslui tinkamų pastatų. Nemažiau svarbu užtikrinti, kad vystomasis bendradarbiavimas apimtų ir nelaimių rizikos mažinimą, t.y. pasirengimą nelaimėms, jų padarinių sušvelninimą ir, svarbiausia, prevenciją.
María Muñiz De Urquiza
Pone pirmininke, visų pirma, delegacijos ES ir Čilės jungtiniame parlamentiniame komitete vardu norėčiau išreikšti mūsų solidarumą su Čilės žmonėmis, parlamentu ir vyriausybe po vasario 27 d. pragaištingo žemės drebėjimo ir daugiau nei dviejų šimtų iki šiol įvykusių požeminių smūgių.
Žuvo mažiausiai 500 žmonių, tarp jų du europiečiai, žemės drebėjimai paliet2 mln. Čilės gyventojų. Labiausiai nukentėjo mapučiai, kurių žemės yra trijuose iš keturių pietinių šalies regionų.
Taip pat norėčiau išreikšti mūsų dėkingumą visiems, kurie dirbo pasiaukodami, ir visiems specialistams, kurie padėjo nukentėjusiems nuo nelaimės. Čilės žmonės pademonstravo savo gebėjimą susitvarkyti su itin sudėtinga padėtimi. Norėčiau pasveikinti prezidentę M. Bachelet jos vyriausybei nedelsiant metus pajėgas suvaldyti būstus ir infrastruktūrą suniokojusio žemės drebėjimo padarinius.
Čilės vyriausybveikgreitai, pasirodrimtai ir atsakingai nustatant, kuriose konkrečiose srityse reikalinga pagalba; tarptautinbendruomentaip pat parodsolidarumą, o tai tik įrodo, kad su savo kaimynais ir strateginiais partneriais Čilpalaiko puikius santykius.
Taip pat norėčiau pasveikinti naująją Sebastiáno Piñeros vyriausybę, kuri šiandien pradeda darbą, ir padrąsinti jį vykdant atstatymo darbus, viliuosi, kad jis galės tikėtis bet kokios Europos Sąjungos pagalbos.
Čilne tik Europos Sąjungos draugir partnerė, bet ir išsivysčiusi šalis bei Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos narė; tačiau atstatymui reikės didelių sąnaudų: apytikriais skaičiavimais, prireiks 20 mln. JAV dolerių, kas sudaro 15 proc. Čilės BVP. Todėl kviečiu Europos Sąjungą suteikti Čilės valdžios institucijoms visas priemones ir padėti atstatyti šalį. Čilei reikės tarptautinių paskolų, ir Europos investicijų bankas, su kuriuo Čilką tik pasirašsutartį, turėtų padėti finansuoti atstatymo projektus.
Ispanijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu Europos Sąjunga įtvirtino pagalbos koordinavimo su Jungtinėmis Tautomis mechanizmą ir sudarspecialios paskirties nelaimės padarinių grupę; taip pat tikimasi, kad į nelaimės vietą ateinančiomis dienomis atvyks už tarptautinį bendradarbiavimą, humanitarinę pagalbą ir krizių valdymą atsakingas Komisijos narys. Tikimės, kad Komisija, vykdydama ne mažiau svarbius įsipareigojimus, pvz., dėl padėties Haityje, taip pat pateisins Čilės žmonių lūkesčius.
Izaskun Bilbao Barandica
Pone pirmininke, savo solidarumą su nelaimės ištikta šalimi, kokia dabar yra Čilė, turėtume parodyti ne tik žodžiais, apie tai šiandien kalbėjo ir Komisijos atstovas.
Praeityje Čilmums teikapsaugą ir prieglobstį. Pvz., ten gyvena didelbaskų bendruomenė, kuri į šį regioną emigravo dėl ekonominių priežasčių XIX a. ir dėl politinių - XX a.
Todėl šiuo atveju žodžius reiktų pagrįsti veiksmais, ir mane džiugina, kad Europos Sąjunga ėmėsi skubių veiksmų ir nedelsdama išsiunt3 mln. EUR pagalbą operacijų finansavimui; taip pat džiaugiuosi vyriausiosios įgaliotinės C. Ashton reakcija ir palaikau Komisijos narę K. Georgievą, kuri veikgreitai ir nuo vakar dirba Čilėje, kad paskatintų ir suteiktų nelaimės zonoje visokeriopą pagalbą.
Mane džiugina naujosios Europos Komisijos Humanitarinės pagalbos GD civilinės saugos sistemos darbas, Europos institucijų teikiama pagalba ir bendradarbiavimas, vykdomas per skirtingas agentūras.
Tokiu metu, kaip šis, Europa turėjo ir vis dar turi galimybę sustiprinti savo, kaip lyderės, vaidmenį tarptautinėje arenoje tiesiogiai dirbdama su nukentėjusiais nuo nelaimės ir padėdama koordinuoti valstybių narių ir kitų regionų teikiamą pagalbą.
Norėčiau atkreipti dėmesį į prezidentės M. Bachelet veiksmus, nes parodydama humaniškumą ir glaudžiai bendradarbiaudama su šiandien prezidentu tapsiančiu S. Piñera, ji dar kartą pademonstravo, kaip reikėtų tvarkyti politiką; taip pat norėčiau pasveikinti jį parodžius pavyzdį, kaip reikia atidėti į šalį politiką ir reaguoti į savo šalies poreikius.
Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcijos vardu norėčiau išreikšti savo solidarumą, savo paramą visoms vykdomoms operacijoms, taip pat užuojautą 528 žuvusiųjų bei visų dingusių asmenų šeimoms ir tiems, kurie liko be namų.
Neseniai šiame regione lankėmės delegacijos ES ir Čilės jungtiniame parlamentiniame komitete rinkimų stebėjimo misijos metu. Turėjome galimybę stebėti plėtojamus projektus ir pamatėme, kad Čilyra Pietų Amerikos ekonominio ir socialinio vystymosi pavyzdys.
Turime užtikrinti, kad šis žemės drebėjimas nenutrauktų ekonominio ir socialinio vystymosi.
Raül Romeva i Rueda
Pone pirmininke, norėčiau pradėti kalbą pakartodamas tai, apie ką jau kalbėjo M. Muñiz ir I. Bilbao, nes tikiu, kad pirmiausia, ką turime padaryti, yra parodyti Europos Sąjungos solidarumą su Čilės žmonėmis ir institucijomis, kurioms puikiai atstovauja prezidentM. Bachelet išrinktasis prezidentas S. Piñera.
Antra, manau, nemažiau svarbu atsiminti, kad, kaip paprastai tokiais atvejais būna, gaivalinės nelaimės paliečia visus, nepaisant žmonių gerovės ar skurdo: jos baudžia visus vienodai. Aišku ir tai, kad labiausiai kenčia neturtingieji ir ypač sudėtinga atstatyti neturtingus rajonus.
Todėl manau, kad svarbu pagalvoti ne tik apie atgaivinimo ir atstatymo priemones, kurių reikia įvykus nelaimei, bet ir daugeliu atvejų persvarstyti tam tikrus struktūrinius elementus, su kuo ir susijęs mano klausimas. Komisijos nary, jeigu galima, norėčiau paklausti dėl labai specifinio dalyko, susijusio su Europos Sąjungos ir Čilės šalies strateginiu dokumentu.
Kokia konkreti suma iš 41 mln. EUR, skirtų 2007-2013 m. laikotarpiui, bus panaudota kelių ir transporto infrastruktūrai stiprinti? Kiek bus panaudota būsto statyboms gerinti, siekiant užtikrinti, kad ateityje galimų ir nepageidaujamų nelaimių atveju žmonės būtų geriau pasirengę tokiai padėčiai kaip ši? Galiausiai, kokia šių išteklių dalis jau atidėta tokiems tikslams?
Tomasz Piotr Poręba
Žemės drebėjimas Čilėje pareikalavo keleto šimtų aukų, ir daugiau nei pusantro milijono žmonių neteko pastogės. Parodykime šiandien savo solidarumą su Čile ir prisiminkime, kad žmonėms vis dar trūksta higienos priemonių, geriamojo vandens, taip pat maisto, vaistų ir antklodžių. Be to, juos puldinėja nusikaltėlių gaujos, plėšiančios apleistas parduotuves ir namus. Mes, Europos Sąjunga, turime dėti visas pastangas, kad žmonės, kurie neteko viso savo turto, o neretas ir šeimos narių, netaptų jų padėtimi pasinaudojusių vagių aukomis.
Gerai, kad nusprendėme nusiųsti 3 mln. EUR neatidėliotinoms reikmėms patenkinti. Tačiau turėtume nepamiršti, kad Čilėje yra vietų, kurios dėl apgadintų kelių ir tiltų dar nesulaukpagalbos. Paskutiniai įvykiai Čilėje ir Haityje parodo, kad vis dar reikia tobulinti Europos Sąjungos teikiamą finansinę pagalbą ir pagalbos teikimo nelaimių ištiktoms šalims mechanizmą.
Solidarumas su Čile - gražus gestas, pagirtina, kad Europos Sąjunga jį rodo. Bet nepamirškime, kad solidarumo nepakanka ir kad Čilei ateityje taip pat reikės pagalbos.
Fiorello Provera
Pone pirmininke, linkiu jums greitai atsigauti. Visų pirma norėčiau išreikšti savo solidarumą su visais, kuriuos palietši gaivalinnelaimė. Deja, stiprių žemės drebėjimų sukeltos tragedijos ir toliau tęsiasi. Tokiais atvejais kaip šis, kai masiškai suniokojami pastatai ir infrastruktūra ir žūsta tūkstančiai žmonių, svarbu nuolat gerinti civilinės saugos ir kritinių padėčių valdymo įstaigų darbo koordinavimą taip, kad nesidubliuotų darbai ir nebūtų prarandami ištekliai. Europos Sąjunga skubiai įsikišo į įvykius Čilėje, tačiau ji turi bendradarbiauti su vietine valdžia, kad nustatytų poreikius ir veiksmingai koordinuotų pagalbą.
Šio ryto spaudoje pasirodžinių, kad pusę Jungtinių Tautų Somaliui skirtų lėšų pavogvietiniai partneriai, keli JN pareigūnai ir islamo aktyvistai. Reiktų pagalvoti apie skaidrumą renkant viešų įstaigų ir privačių asmenų aukas ir apie veiksmingą gyventojams suteiktos pagalbos paskirstymą. Išlikime dosnūs, tačiau būtina įvesti griežtą kontrolės sistemą, siekiant užkirsti kelią pinigų išeikvojimui arba vogimui, ypač kai pagalba siunčiama toli esančioms šalims, kurių institucijos gali būti susilpnėjusios dėl krizių.
Diane Dodds
Pone pirmininke, mūsų žmonės įgaus pasitikėjimo išgirdę, kad imtasi pozityvių veiksmų siekiant padėti Čilės gyventojams. Mus visus sukrėtjų sunki padėtis.
Tačiau šiandien norėčiau didesnį dėmesį skirti bendresniems klausimams, susijusiems su humanitarinės pagalbos strategija. Europos Komisija didžiuojasi galėdama vadintis viena didžiausių pasaulyje humanitarinės pagalbos donorių. Kaip pati skelbia, ji yra įgaliota gelbėti ir saugoti gyvybę, rasti prieglobstį perkeltiesiems asmenims ir padėti pasauliui pasirengti gaivalinėms nelaimėms. Tai išties derami siekiai. Tačiau aukojami ne Komisijos pinigai. Tai Jungtinės Karalystės, Vokietijos, Prancūzijos - 27 tautinių valstybių pinigai. Ekonomikos krizės metu reikėtų pripažinti kiekvienos iš šių tautų pastangas. Galbūt savo dokumentuose Komisija turėtų nurodyti šį faktą ir pripažinti tikrųjų aukotojų pastangas. Aukoja ne politinis elitas ir Europos Komisijos funkcionieriai, bet paprasti žmonės iš paprastų bendruomenių.
Tiesa, kad besivystančioms šalims reikia pagalbos, bet tiesa ir tai, kad joms reikia mūsų paramos kuriant ir palaikant patikimas demokratines struktūras. Joms reikia mūsų pagalbos kuriant stiprią ir nevaržomą pilietinę visuomenę. Joms taip pat reikia mūsų pagalbos, o svarbiausia - atvirumo, parodant politinių režimų nusikaltimus, dėl kurių paprasti žmonės ir toliau yra priversti gyventi skurde ir nepritekliuje.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, pastarasis didelis katastrofiškas žemės drebėjimas, sudrebinęs Čilę netrukus po nelaimės Haityje, pareikalavo šimtų žmonių gyvybių ir masiškai nuniokojo šalies struktūras, ypač Konsepsjono regione.
Turime palaikyti nukentėjusiuosius ir jų šeimas ir parodyti nuoširdų solidarumą. Turime palaikyti šalį, su kuria mus sieja artimi ir draugiški ryšiai, kurios ūkis yra vienas stipriausių regione ir kuri yra išsivystymo etalonas kaimyninėms šalims. Tai nustatyta jungtiniame parlamentiniame komitete.
Norėčiau jums priminti, kad Europos Sąjunga ir Čilpasirašasociacijos susitarimą, kuris įsigaliojo 2005 m. ir kuriame numatoma siekti politinio bei ekonominio bendradarbiavimo ir imtis bendrųjų veiksmų pasauliniu mastu. Be to, kaip jau minėta, Europos Komisija patvirtino 2007-2013 m. Čilės šešerių metų strateginio vystymosi planą, pagal kurį Bendrijos ištekliai šiai Lotynų Amerikos šaliai skiriami neseniai išrinktos vyriausybės vykdomoms regioninėms ir sektorių programoms įgyvendinti.
Sveikintina, kad finansinpagalba buvo skirta ir kitų veiksmų, apie kuriuos šiandien kalbėjo Komisija, buvo imtasi nedelsiant. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad reikia kuo skubiau supaprastinti išteklių, numatytų pagal ES ir Čilės strateginę programą, panaudojimo tvarką, siekiant nedelsiant skirti dėmesį šio žemės drebėjimo padariniams šalies infrastruktūrai ir tolesniam šalies vystymuisi.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Pone pirmininke, norėčiau pradėti kalbą išreikšdamas savo solidarumą su Čilės žmonėmis, taip pat paminėdamas solidarumą su Haičio, Turkijos ir Peru gyventojais, kurie neseniai nukentėjo nuo gaivalinių nelaimių.
Europos Sąjunga išsiskiria solidarumu, ir žvelgdami į ateitį šį solidarumą turime stiprinti.
Laimei, Čilturi didelių pajėgumų reaguoti ištikus gaivalinei nelaimei; tačiau daugelis pasaulio šalių negali pasigirti tokiais pajėgumais.
Todėl norėčiau paminėti Europos humanitarinės pagalbos strategiją. Galėtume reaguoti veiksmingiau, greičiau ir kur kas veiksmingiau, kol einame teisinga kryptimi. Kuri kryptis teisinga? Mano nuomone, visų pirma reikia geresnio valstybių narių, jų atitinkamų humanitarinės pagalbos agentūrų ir Europos Sąjungos institucijų veiksmų koordinavimo.
Antra, mums reikia geresnio Europos Sąjungos ir tarptautinių humanitarinės pagalbos organizacijų, ypač Jungtinių Tautų, veiksmų koordinavimo.
Trečia, mums reikia geresnio karinių ir humanitarinės pagalbos subjektų veiksmų koordinavimo. Turime užtikrinti civilių ir humanitarinių grupių saugumą ir tuo pat metu puoselėti savarankiškumą, neutralumą ir nešališkumą teikiant humanitarinę pagalbą ir laikytis tarptautinės teisės.
Kalbant apie Europos Sąjungą, kad humanitarinpagalba ir krizių valdymas taptų pagrindine mūsų išorės veiksmų dalimi, reikia daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių.
Galime pasinaudoti M. Barnier'io pranešimu, kad įsteigtume Europos savanorių korpusą, ir kadangi Komisijos narys A. Piebalgs yra čia, dar pridėčiau, kad sustiprintume ir geriau suderintume humanitarinę pagalbą ir atstatymo ir plėtros politiką.
Jim Higgins
Pone pirmininke, sutinku su viskuo, ką dėl mūsų reakcijos pasakGuerrero Salom. Turiu pasakyti, kad iš pradžių mane sukrėtžinia, kad Europos Sąjunga - baronienC. Ashton - ketino paaukoti maždaug 3 mln. EUR. 3 mln. EUR yra niekas palyginti su nelaimės padariniais, rezultatais ir nuniokojimu.
Paskutinį kartą - prieš keturias savaites - kalbėjome apie Haitį. Šį rytą kalbame apie uraganą Ksintija Europoje, taip pat apie žemės drebėjimo, sukrėtusio Čilę prieš daugiau nei dvi savaites, padarinius. Po to sek6,6 balo stiprumo požeminiai smūgiai, kurie visiškai suniokojo šalį.
Matome, kokie netikėti rezultatai. Matome, kokie padariniai. Turime statistiką. Kalbame apie 500 000 - pusę milijono - sugriautų namų. Juos reikia atstatyti, šiuo atveju reikia praktinės pagalbos. Žuvo maždaug 540 žmonių, ir žuvusieji vis dar traukiami iš po griuvėsių. Tai pati tikriausia gaivalinnelaimė. Tačiau kalbama apie iš viso 22 mlrd. EUR sąskaitą. Šiuo atveju turime suteikti didesnę pagalbą.
Vienas iš argumentų už Lisabonos sutartį, kurios, kaip žinome, Airija nepasirašė, buvo tas, kad ketinome teikti skubią humanitarinę pagalbą gaivalinių nelaimių atveju. Turiu pasakyti, kad mes nesureagavome, ar nelaimbūtų įvykusi Haityje, Pietų Europoje ar Čilėje. Suprantu, kad dar anksti daryti išvadas, tačiau išties turime suvienyti savo veiksmus. Visų pirma turime teikti praktinę pagalbą: a) pinigais, b) tiekti geriamąjį vandenį, c) atnaujinti elektros tiekimą ir d) kuo skubiau pakelti ir atgaivinti ūkį.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pone pirmininke, vakar kalbėjausi su senatoriumi J. Pizarro, kuris prieš keletą metų tapo Čilės senato pirmininku. Šiandien J. Pizarro įteiks prezidentui S. Piñerai prezidento juostą. Tikiuosi, kad prezidentas S. Piñera veiksmingai imsis spręsti atstatymo klausimą, taip pat norėčiau pasveikinti prezidentę M. Bachelet, sėkmingai valdančią kritinę padėtį.
Pone pirmininke, norėčiau išreikšti broliškus jausmus Čilės žmonėms ir savo solidarumą su jais po baisių žemės drebėjimų ir cunamio, nuniokojusių Konsepsjoną, Biobiją, Temuką ir Valparaisą. Esu tikras, kad didvyriai Čilės žmonės sugebės įveikt šią katastrofišką padėtį, kaip ir anksčiau. Leiskite dar kartą išreikšti savo susirūpinimą ir nuoširdų solidarumą su Čile.
Andreas Mölzer
(DE) Pone pirmininke, atsižvelgiant į niokojamus 8,8 balo stiprumo žemės drebėjimo Čilėje padarinius, turite sutikti su Konsepsjono meru, kad palaidotiesiems po griuvėsiais viena para yra visa amžinybė. Net jeigu šios Lotynų Amerikos šalies institucijos ir gelbėjimo tarnybos yra neabejotinai gerai pasiruošusios galimiems žemės drebėjimams, ir pagalba daugiau nei 2 mln. nukentėjusių žmonių laiku nepasiekvisų paveiktų regionų dėl logistinių problemų. Pajėgos, kurios ir taip vėlavo atvykti, pateko į chaosą. Gyventojai buvo priversti lipti ant stogų ir statyti užtvaras ne tik iš baimės dėl požeminių smūgių, bet ir bijodami nusikaltėlių. Čilgali būti pakankamai klestinti šalis, kad pati pasirūpintų nukentėjusiais nuo žemės drebėjimo, tačiau, ačiū Dievui, ji įveiksavo išdidumą ir kreipėsi pagalbos, taip pat ir ES.
Šiuo atveju ir mes turime ko pasimokyti, o būtent, kad ekstramalioje padėtyje išorinis civilizacijos blizgesys greitai nublanksta, ir 24 valandos gali pernelyg prailgti. Šiuo atveju nepaprastosios padėties planų sudarymas ir pagalbos koordinavimas turėtų vykti veiksmingai, taip pat ir ES teritorijoje.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pone pirmininke, esame visi sukrėsti gamtinės ir žmogiškosios katastrofos masto. Skubiai pasitelkdami Humanitarinės pagalbos GD reagavimo į ekstremalias padėtis sistemą ir ES civilinės saugos mechanizmą, galime pasiūlyti koordinuotą ir praktinę pagalbą iškart po žemės drebėjimo.
Kaip jau minėjau, svarbi ir kelių ES valstybių narių suteikta arba pasiūlyta pagalba.
Be jau minėtų humanitarinių ir kitų veiksmų, verta paminėti ir kad antradienį Liuksemburge Europos investicijų bankas ir Čil- tai jau minėjo gerbiamas Komisijos narys - pasirašbendrąjį susitarimą, kuriuo leidžiama bankui veikti Čilėje.
Šis įvykis pabrėžia puikią Europos Sąjungos ir Čilės santykių padėtį ir bendrą pasiryžimą ir toliau plėsti ir stiprinti šią partnerystę. Šis susitarimas pačiu laiku, nes EIB gali tapti papildoma Europos Sąjungos ir Čilės bendradarbiavimo priemone vykdant jau pradėtus vidutinio ir ilgojo laikotarpio šalies atstatymo darbus.
Dėl Čilės šalies strategijos ir skirtų 41 mln. EUR tai pirmu išmokėjimu buvo suteikta 25 mln. EUR, liko išmokėti dar 15,6 mln. EUR. Paprastai 50 proc. skiriama socialinei sanglaudai ir 50 proc. - inovacijoms ir konkurencijai. Pasiūlėme juos panaudoti atstatymui, apie kurį dabar kalbame. Čilės institucijos kol kas jokių pageidavimų nepateikė, tačiau, žinoma, abi dalys galėtų būti skirtos atstatymo darbams.
Čilės institucijos Europos Sąjungai dar nepateikkonkretaus prašymo padėti vykdant atstatymo darbus. Kaip minėjau, prezidentas S. Piñera šiandien užims savo postą. Be abejo, didžiausią dėmesį jis skirs žalos įvertinimui ir masto nustatymui, taip pat būtinos visuotinės pagalbos planavimui.
Komisija yra pasirengusi išnagrinėti bet kokį galimą prašymą. Kaip minėjau anksčiau, tai, kad Europos investicijų bankas galės veikti Čilėje, yra dar viena papildoma priemonė, iš kurių dabar galime rinktis.
Verta prisiminti ir kai kurių iš jūsų pasakytus žodžius, kad Čilyra puikus vystymosi pavyzdys. Priešingai nei dauguma Lotynų Amerikos šalių, ji faktiškai yra kreditorė. Praėjusį penktadienį pasitraukiantis finansų ministras pabrėžė, kad, priešingai nei kitų Čilės žmones ištikusių nelaimių atveju, šįkart jie ir Čilės valstybturi ir savų išteklių.
Taigi, užbaigdamas norėčiau pasakyti, kad Europos Sąjunga - jos žmonės, regionai ir šalys - kartu su Čile žiūri šiai nelaimei į akis, būtent taip ir turi būti civilizuotame ir humaniškame pasaulyje.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
António Fernando Correia De Campos  
raštu. - (PT) Po žemės drebėjimo Haityje vėl susiduriame su baisia katastrofa, nusinešusia 800 patvirtintų aukų ir atnešusia žalos, kuri iš viso sudaro maždaug 15 proc. Čilės BVP. Čilės prezidentės M. Bachelet žodžiais, nukentėjo 80 proc. gyventojų, smarkiai apgadinta šalies infrastruktūra.
ES dar kartą prisiėmatsakomybę kaip privilegijuotoji šios šalies prekybos partner- pagrindinprekybos partnerir pagrindinČilės eksporto rinka. Reaguodama į padėtį, ES suteik3 mln. EUR skubios pagalbos, Europos civilinės saugos ekspertai dirba įvykių vietoje, kad nustatytų, kokie yra labiausiai neatidėliotini poreikiai.
Gamtinės katastrofos, kurios sukrėtpasaulį, kaip antai pastarieji žemės drebėjimai ir mirtini uraganai ES, verčia mus dar kartą apgalvoti humanitarinės pagalbos ir nepaprastosios padėties atvejį, reikalaujantį skubaus, veiksmingo ir suderinto atsakymo.
ES pademonstravo veiksmingumą ir gebėjimą reaguoti. Parlamentas ne tik pareišknuoširdžią užuojautą Čilei, bet ir šių diskusijų metu rodo savo pasirengimą padėti atstatyti šalį, kurią smarkiai nuniokojo vasario 27 d. įvykęs žemės drebėjimas.
