EB ir Ukrainos susitarimas, susijęs su partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime numatytų prekybos paslaugomis įsipareigojimų išsaugojimu (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Zbigniewo Zaleskio pranešimas Tarptautinės prekybos komiteto vardu dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos ir Ukrainos susitarimo pasikeičiant laiškais, susijusio su partnerystės ir bendradarbiavimo susitarime numatytų prekybos paslaugomis įsipareigojimų išsaugojimu, sudarymo - C6-0202/2008 -.
Zbigniew Zaleski
pranešėjas. - Ponia pirmininke, šiame pranešime apibendrinamas tam tikras ES santykių su Ukraina politikos etapas. Pradėdamas nuo prekybos ir paslaugų susitarimų, pasistengsiu plačiau apibrėžti bendradarbiavimo PPO, o po to ir išplėstoje Laisvosios prekybos zonoje, kai ši bus sukurta, viziją.
Šis pranešimas, kuriame apsiribojama tik keliais teiginiais, yra svarbus žingsnis reguliuojant ir plėtojant mūsų bendradarbiavimą su labai svarbia mūsų kaimyne Ukraina. Mūsų ketinimai ir veiksmai yra nuoseklūs ir skaidrūs. Mes vadovaujamės nuostata, kad jeigu ekonominės sąlygos pagerės, žmonės galės skirti daugiau energijos kitų problemų sprendimui - politinių, socialinių ir kitų, nors visos jos yra tarpusavyje susijusios. Šiandien, kai patys Ukrainos pamatai dreba, - prieš akimirką sužinojau, kad V. Juščenka paleido parlamentą, - mūsų pagalba gali būti labai vertinga, bet bendradarbiavimo tik ekonomikos srityje nepakanka. Reikia platesnio projekto, išsamesnės strategijos, kuri apimtų įvairius aspektus.
Mūsų kaimynystės politikos sistema suteikia galimybę įtraukti į ją panašaus pobūdžio strategiją kaip Viduržemio jūros regiono šalių sąjunga. Yra P. Napoletano pranešimas, kurį labai remia šiuo metu Tarybai pirmininkaujanti valstybė. Būtų gerai, jei Prancūzija drąsiau paremtų nemažos EP narių grupės pateiktą pasiūlymą dėl oficialios Europos ir kitų rytinių kaimynių parlamentų asamblėjos (EURO-NEST) sukūrimo. Mes neturėtumėme apsiriboti tik Viduržemio jūros regiono šalimis, bet turėtume siekti didesnės pusiausvyros mūsų kaimynystės politikoje. Europos Sąjungos sienas supančių šalių grandinėje neturėtų likti silpnųjų grandžių.
Kaip kad Viduržemio jūros regiono šalių sąjungos atveju, kur potencialiu kandidatu tapti šios Sąjungos administraciniu centru, sostine, yra Barselonos miestas, siūlau, kad būsimos rytų kaimynystės sąjungos - tai galėtų būti kažkas panašaus į Juodosios jūros regiono šalių sąjungą - administracija būtų įsteigta Lenkijos rytuose esančiame Liublino miete. Istoriškai Liublinas įrodgalintis būti tokiu centru, nes kadaise jis buvo svarbios tarptautinės sąjungos miestu, todėl galėtų atlikti panašų vaidmenį ir sąjungoje, kurią kuriame ar bent bandome sukurti dabar.
Esu tos nuomonės ir siūlau, kad šie Rūmai, Komisija ir Taryba turėtų aktyviau susitelkti ties rytine kaimynystės politikos dimensija. Kodėl turėtumėme tą daryti? Atsakymas paprastas. Jei mes tikime, kad mūsų europinės vertybės gali pagerinti visos žmonijos gyvenimą, neturėtumėme pasyviai laukti ir stebėti, kaip politiniai įvykiai savaime rutuliojasi.
Gruzijos atvejis įspėja mus apie tai, kokia ateitis Ukrainos gali laukti. Neleiskime atsitikti taip, kad vieną rytą prabudę suvoksime, jog esame nustumti nuo politinės ir ekonominės arenos, kurią užėmkiti, ar išgirsime kaltinimus dėl pasyvumo, politinės vizijos neturėjimo ir negebėjimo spręsti konfliktų mūsų kaimynystėje Jei vadovausimės Kremliaus strategija, - kuriai, regis, Socialistų frakcija pritarMartino Schulzo vadovaujamos delegacijos vizito Maskvoje metu, - prarasime savo vaidmenį tarptautinėje arenoje. Mūsų Europos piliečiai kentės dėl energijos kainų, įtampos ir nesaugumo.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad net jei Ukraina ne taip veiksmingai plėtos demokratizaciją kaip norėtųsi, vis tiek turėtumėme stengtis užmegzti ir stiprinti bendradarbiavimą su jos žmonėmis, kurių europiniai siekiai labai svarbūs, ne tik jiems patiems, bet galbūt net daugiau mums, Europos piliečiams.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti Europos Parlamentui už tai, kad skubiai pateiksavo nuomonę ir priėmšį teigiamą pranešimą, nes labai svarbu, kad šis susitarimas po Ukrainos įstojimo į PPO būtų sudarytas kuo skubiau, kad būtų išvengta bet kokio teisinio vakuumo.
Po Ukrainos įstojimo į PPO šiuo susitarimu išsaugomi du labai svarbūs įsipareigojimai, kurie padeda mūsų tarptautiniams vežėjams jūra vykdyti savo veiklą Ukrainoje.
Pirmoji nuostata užtikrina Ukrainos vidaus vandenyse tarptautines jūrų ir upių transporto paslaugas teikiančių Bendrijos piliečių ir įmonių nacionalinį traktavimą. Antroji nuostata leidžia išsaugoti vadinamąją Graikijos sąlygą, pagal kurią ES ar Ukrainos piliečiams ar jūrų transporto įmonėms, įsteigtoms už ES ar Ukrainos ribų, gali būti taikomos susitarimo dėl jūrų transporto paslaugų nuostatos, jei jų laivai yra registruoti atitinkamai ES ar Ukrainoje.
Šios dvi nuostatos bus įtrauktos į labai ambicingą laisvosios prekybos susitarimą, dėl kurio šiuo metu deramės su Ukraina. Šis laisvosios prekybos susitarimas vadinamas labai išsamiu ir visapusišku, todėl jis iš tikrųjų turėtų atitikti šias savybes.
Mes siekiame, kad taip ir būtų, bet šiuo metu svarbiems politiniams ir ekonominiams santykių su Ukraina aspektams iškilo pavojus. Procesas, kurį mes pradėjome ir plėtojame, susijęs ne tik su prekyba ir investicijų srautais. Tai ženklas, bylojantis apie tolesnę politinę ir ekonominę Ukrainos integraciją į pasaulio ekonomiką ir glaudžią partnerystę su ES.
Laisvosios prekybos susitarimas yra vienas iš pagrindinių elementų, sudarančių platesnį asociacijos susitarimą, dėl kurio mes deramės su Ukraina įgyvendindami savo kaimynystės politiką.
Kadangi Ukraina gali perkelti į savo nacionalinę teisę, įgyvendinti ir vykdyti ES acquis kai kuriose svarbiausiose srityse, kaip numatoma dabar vykstančiose derybose dėl laisvojo prekybos susitarimo, Europos Sąjunga turėtų būti pasirengusi suteikti Ukrainai privilegijų savo vidaus rinkoje šiose srityse. Tai ypač taikytina paslaugoms, nes būtent jos siūlo didžiausią pridėtinę vertę abiem partnerėms. Be to, kadangi Ukrainos įsipareigojimai PPO paslaugų srityje ir taip labai platūs, laisvosios prekybos susitarimas ir acquis suderinimas leis mums spręsti problemas, susijusias su užsienio šalims taikomomis kliūtimis.
Šis susitarimas paskatins ES tiesiogines investicijas į Ukrainą, nes jis suteiks galimybę pašalinti biurokratijos kliūtis ir užtikrinti skaidrumą, taip pat padės abiejų šalių eksportuotojams ir paslaugų teikėjams plėtoti glaudžius santykius ir keistis savo patirtimi. Visa tai galiausiai sudarytų sąlygas paspartinti prekybos srautus ir užmegzti daugiau asmeninių ryšių augančiame smulkaus verslo sektoriuje ir regioninio tiekimo grandinėse.
Šis procesas, žinoma, yra sudėtingas ir ilgas, bet Komisija tiki, kad susitarimas suteiks šios konvergencijos įgyvendinimui būtiną pagrindą ir paskatas.
Tačiau, kaip buvo pabrėžta pirmiau, neturėtumėme užmiršti, kad šis procesas susijęs ne tik su ekonominėmis galimybėmis. Jis yra platesnio Ukrainos gebėjimo įgyvendinti pokyčius ir jos partnerystės su Europos Sąjunga išbandymo dalis.
Zita Pleštinská
PPE-DE frakcijos vardu. - (SK) Nors šiuo metu Ukrainos vidaus politikoje vykstantys neramumai susilpnino šalies poziciją derybose, juos derėtų vertinti kaip demokratizacijos proceso dalį. Integracija į ES ir toliau lieka Ukrainos užsienio politikos prioritetu. Aš palankiai vertinu kolegos Zbigniewo Zaleskio pranešimą. Jame išryškinti visi svarbiausi elementai ir pabrėžta nuo Oranžinės revoliucijos Ukrainos padaryta pažanga.
Esu įsitikinusi, kad jei ES nebūtų taip aktyviai rėmusi Ukrainos pastangų stojant į PPO, jai greičiausiai nebūtų pavykę tapti šios svarbios organizacijos nare 2008 m. gegužės mėn. Kaip ir PPO atveju Ukrainai dabar vėl reikia ES paramos.
Praeitą savaitę Kijeve ir Kryme vykusio 11-ojo ES ir Ukrainos parlamentinio bendradarbiavimo komiteto susitikimo metu turėjau progos dar labiau įsitikinti, kad ES turi būti pasirengusi suteikti paramą, technologinę ir finansinę, Ukrainos pastangoms. Tačiau Ukraina privalo įgyvendinti būtinąsias reformas, ypač savo paslaugų sektoriuje, ir pradėti ambicingas derybas su ES.
Francisco Assis
Mūsų svarstomo susitarimo sudarymas suteikia puikią galimybę dar kartą pabrėžti ryšių, daugelyje sektorių siejančių ES ir Ukrainą, svarbą.
Šie suintensyvėję ryšiai grindžiami bendrų vertybių ir principų paveldu ir tolesniu noru stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą instituciniu lygmeniu.
Europos Sąjunga negali nesižavėti Ukrainos žmonių pastangomis įtvirtinti demokratiją, teisinę valstybę ir atvirą ekonomiką. Atsižvelgdami į tai, kad ši veikla vyksta ypač sunkiomis sąlygomis, mes turėtumėme prisiimti dar didesnę atsakomybę už šią šalį ir už save.
Mes puikiai suprantame, kokia sudėtinga ir pilna įtampos nacionalinUkrainos tikrovė, nulemta šalies geografinės padėties ir istorijos, ir kokie svarbūs yra geopolitiniai ir geoekonominiai aspektai. Todėl Europos Sąjunga turi siekti skatinti tokių formų bendradarbiavimą, kuris prisideda prie tokios svarbios šalies kaip Ukraina vystymo ir stabilizavimo. Iš esmės, tai jau vyksta.
Jau praeitas kelias ir realiai atsivėrusios perspektyvos, grindžiamos asociacijos susitarimu, apimančiu laisvosios prekybos zonos sukūrimą, kurį numatoma pasirašyti artimoje ateityje, suteikia daug pagrindo optimizmui. ES yra įsipareigojusi atsižvelgti į labai plačių Ukrainos visuomenės sektorių siekį stiprinti ryšius su Europa. Šie siekiai susiję su Ukrainos noru tapti Europos tapatybės esmę sudarančios bendras vertybes puoselėjančios bendrijos, taip pat politinio ir ekonominio organizacinio modelio dalimi.
Prekybos, ypač paslaugų sektoriuje, skatinimas padeda užmegzti glaudesnius ekonominius ryšius ir gali labai prisidėti prie šalies modernizavimo. Ukrainos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją, kurį ES entuziastingai rėmė, suteikšaliai galimybę prisijungti prie daugiašalės pasaulio prekybos sistemos, kuri, be kitų aspektų, taip pat leidžia šaliai dar labiau priartėti prie Europos. Šis Ukrainos artėjimo prie Europos procesas turi būti suintensyvintas, nes jis naudingas ne tik abiem tiesiogiai susijusioms šalims, bet taip pat visam regionui.
Ukraina yra Europos praeities ir jos ateities dalis. Bet kokie žingsniai, kad ir maži, link šio fakto išryškinimo yra verti pritarimo ir palaikymo.
Rebecca Harms
Ponia pirmininke, norėčiau pakalbėti diskutuojamu klausimu kitu kampu.
Po praeitą savaitę vykusio Europos Parlamento delegacijos vizito į Ukrainą labai svarbu pabrėžti, kad Ukrainos tolesnis artėjimas link Vakarų, artėjimas link demokratijos ir net integracijos į Europos Sąjungą priklausys ne tik nuo Europos Parlamento, bet taip pat didele dalimi nuo pačios Ukrainos. Besikartojančios politinės krizės dėl reguliarių metinių vizitų, kasmet iškylančios diskusijos dėl to, ar bus surengti nauji parlamento rinkimai, nepadeda artėti link šios integracijos.
ES delegacija vizito į Ukrainą metu davaiškiai suprasti, kad nesutarimai tarp skirtingų politinių blokų neturėtų užgožti politinės darbotvarkės ir kad politiniai blokai turėtų pagaliau susitarti, kokių priemonių jie nori imtis, kad šalies padėtis būtų stabilizuota.
Nėra apsispręsta dėl politinės programos, nes, iš esmės, nėra iš ko rinktis. Tai kelia didžiausią nerimą, nes daug Ukrainos piliečių, kurie sunkiai kovojo, kad šalyje būtų pradėtas demokratizacijos procesas, dabar purtosi Ukrainos politikos. Apie tokį Ukrainos žmonių nepasitenkinimą turi būti kalbama kiekvieno vizito ir kiekvieno susitikimo su Ukrainos politinių blokų atstovais metu.
Andrzej Tomasz Zapałowski
Ponia pirmininke, prekybos ryšiai tarp ES valstybių narių ir Ukrainos yra labai svarbūs dėl demografinio abiejų partnerių potencialo. Dar svarbesnpriežastis, kodėl šie ryšiai turėtų būti plėtojami, yra ta, kad prekyba padeda propaguoti proeuropinius Ukrainos žmonių siekius. Tačiau mūsų dvišaliuose santykiuose dar yra daug neišspręstų problemų. Viena iš jų susijusi su neteisėtai Ukrainos parterių vykdomu įmonių perėmimu. Ukrainos teisingumo administracijoje vyraujantys neaiškūs santykiai verčia nuogąstauti, kad galės prisireikti ne vienų metų, kol šis turtas bus susigrąžintas. Politinis mūsų partnerės nestabilumas taip pat daro žalingą įtaką mūsų besiplečiančiam bendradarbiavimui. Ateities perspektyvos dar sunkiau prognozuojamos.
Mes tikimės, kad Ukrainos valdžia padarys viską, ką gali, kad Europos Sąjunga galėtų matyti savo kaimynę gebančią pateikti visas teisines ir politines garantijas, būtinas įmonių ir ekonominio bendradarbiavimo, ypač paslaugų srityje, plėtojimui.
Sylwester Chruszcz
(PL) Ponia pirmininke, politiniai ir ekonominiai ryšiai su Ukraina mums labai svarbūs. Investicijos į Ukrainą kasmet auga, o tai apima europinę dimensiją. Šios investicijos daro teigiamą įtaką daugeliui sektorių, įskaitant Ukrainos vartotojus, nes jos didina vartojimą. Užsienio bankų dalis Ukrainos bankininkystės sektoriuje jau sudaro 35 %. Paslaugų sektorius turi didžiulės gyvybinės svarbos Ukrainos ekonomikai. Tam, kad šis sektorius galėtų pasiekti ES šalių lygį, jį būtina toliau reformuoti ir investuoti į jį. Tas pats taikytina kitoms Ukrainos ekonomikos sritims, įskaitant sveikatos priežiūros ir turizmo sektorius.
Mes turime plėtoti ir stiprinti Europos Sąjungos valstybių narių ir Ukrainos ekonominius ryšius. Turime atminti, kad Ukraina yra labai svarbi tranzito šalis Europos energetinio saugumo požiūriu. Be to, mes vertiname Ukrainos pastangas, taip pat teisėkūros srityje, susijusias su ekonominio dialogo su Europa išplėtimu ir neseniai įgyta Ukrainos naryste PPO.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Ponia pirmininke, mano politinfrakcija, Sąjungos už tautų Europą frakcija, visapusiškai remia šį teisėkūros rezoliucijos projektą. Ukraina yra įdomi partnerė, ypač prekybos, paslaugų teikimo ir investicijų srityse. Tinkamas Europos Sąjungos ir Ukrainos bendradarbiavimas labai svarbus, ypač kaimyninėms šalims. Viena iš tokių šalių yra Lenkija, kurią su Ukraina sieja daug bendros patirties, išeinančios už ekonomikos sferos ribų.
Ukraina turi didžiulį potencialą plėtoti turizmo ir poilsio paslaugas. Tai turtingų istorinių tradicijų šalis. Kad galėtų tinkamai vystytis, Ukrainai reikia naujų technologijų, investicijų, taip pat bankininkystės ir socialinių ryšių sistemų plėtros, ir šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga gali padėti Ukrainai. Ukraina taip pat yra svarbi Europos produkcijos realizavimo rinka. Į tai taip pat turėtumėme atsižvelgti apsispręsdami dėl savo užduočių ir tolesnės mūsų bendradarbiavimo krypties.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Pone pirmininke, susitarimas su Ukraina yra labai svarbus, nes jis padės racionalizuoti mūsų dvišalius santykius. Tai gera pradžia kelyje į ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo pasirašymą. Pirmiausia šis susitarimas suteikia galimybę išplėtoti mūsų prekybinius mainus ir padidinti investicijas į dvišalę sistemą. Viena iš nepaprastai svarbių mūsų bendradarbiavimo sričių yra žinių perteikimas standartų, kokybės sferose ir mūsų teisinio ir institucinio paveldo konvergencija. Mainai tarp jaunimo, ypač studentų mainai, prisidės prie šių užduočių įgyvendinimo, taip pat prie bendradarbiavimo mokslo, kultūros ir turizmo srityse plėtojimo.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Pone pirmininke, šiose diskusijose norėčiau atkreipti dėmesį į tris, mano nuomone, svarbius klausimus. Pirma, Ukraina yra svarbi Europos Sąjungos partnernaftos ir dujų tiekimo šaltinių diversifikavimo požiūriu. Susitarimas su Ukraina suteikia Europai galimybę užsitikrinti šių energijos išteklių tiekimą iš Juodosios jūros ir Kaukazo kalnų regiono.
Antra, Ukrainos įstojimas į Pasaulio prekybos organizaciją šių metų gegužės mėn. sukūrpapildomas palankias sąlygas plėtoti ekonominius ryšius su šia šalimi, ypač paslaugų teikimo srityje.
Trečia, dėl labai apleistos infrastruktūros Ukrainai reikia rimtos finansinės paramos iš Europos Sąjungos, ne tik iš ES biudžeto, bet pirmiausia iš Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko.
Meglena Kuneva
Komisijos narė. - Pone pirmininke, dar kartą norėčiau Komisijos vardu padėkoti Parlamentui už šias pastabas, už teigiamą požiūrį ir už skubiai parengtą pranešimą.
Trumpuoju laikotarpiu po Ukrainos įstojimo į Pasaulio prekybos organizaciją tai padės abiem partnerėms išsaugoti tam tikrus svarbius ekonominius interesus, esant kuo mažesniam teisiniam vakuumui.
Vidutiniojo ir ilgojo laikotarpio požiūriu - tai tik vienas platesnio ir labai ambicingo ekonominės integracijos proceso, plėtojamo sudarant ir įgyvendinant asociacijos susitarimą su Ukraina, elementas.
Zbigniew Zaleski
pranešėjas. - Ponia Komisijos nare, susitarimą dėl jūrų transporto paslaugų sunku pervertinti. Visi žinome, kiek svarbos Juodosios jūros maršrutas ir tranzitas Ukrainos sausumos teritorija galėtų turėti Europai, - visiems mums, - bet be mūsų paramos šios srities ateitis yra miglota. Dabar kalbėsiu lenkiškai.
pranešėjas. - (PL) Mano kolegos minėjo glaudaus bendradarbiavimo būtinybę ir pabrėžtą faktą, kad Ukraina akivaizdžiai priklauso Europai. Jie taip pat kalbėjo apie investicijas, turizmą ir verslą. Labai daug kas, žinoma, priklauso nuo pačios Ukrainos. Tai akivaizdu. Galbūt ypač dabar, šiandien, poliarizuotai Ukrainos visuomenei reikia ir reikės rytoj, ateinančiomis savaitėmis, pagalbos ekonominiame, politiniame, moksliniame ir socialiniame frontuose. Tad liaukimės tiek daug kritikuoti, o verčiau imkimės protingų ir konstruktyvių veiksmų. To reikia ir Ukrainai, ir ES. Labai dėkoju už diskusijas ir prašau jūsų tvirtai paremti šį pranešimą.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Bernard Wojciechowski  
raštu. - Paslaugų sektorius labai svarbus ir ES, ir Ukrainos ekonomikai. Ukraina, regis, yra priversta reformuoti savo energetikos sektorių, kad galėtų padidinti gamybą ir patobulinti kokybę ir saugos standartus. Todėl iškentus trumpalaikius pereinamojo laikmečio sunkumus būtų galima džiaugtis modernesnės ir skaidresnės paslaugų rinkos pranašumais. Kita vertus, neturėtumėme pamiršti kovos su Ukrainoje taip klestinčia korupcija.
Europos Sąjunga turi būti pasirengusi paremti Ukrainos pastangas, bet Ukraina savo ruožtu turi atlikti savo namų darbų dalį ir įgyvendinti reformas. Yra klausimų, kuriuos turime spręsti mes, Europos Sąjungos atstovai: (1) stiprinti Ukrainos ir ES valstybių narių energetinį saugumą; (2) užtikrinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą; (3) pertvarkyti ir modernizuoti šilumos energetikos sektorių ir sumažinti jo neigiamą poveikį aplinkai; (4) padidinti reguliuojamąjį gamybos pajėgumą ir (5) padidinti energijos iš atsinaujinančių energijos šaltinių dalį. Visi šie klausimai susiję su atviros ir skaidrios energijos rinkos kūrimu. Monopolijų tokiame svarbiame sektoriuje kaip energetika daugiau negali būti.
