Sedmý rámcový program Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předkládá pan Audy za Výbor pro průmysl, výzkum a energetiku o přezkumu Sedmého rámcového programu Evropské unie pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace v polovině období (Α7-0160/2011).
Jean-Pierre Audy
Paní předsedající, paní Geoghegan-Quinnová, vážení kolegové, sešli jsme se zde dnes proto, abychom vyhodnotili Sedmý rámcový program pro výzkum (2007-2013), jehož rozpočet činí 51 miliard EUR. Jedná se o největší program na světě, přičemž je třeba tuto částku porovnat se 17 miliardami EUR vyčleněnými na program v letech 2000-2006, který pokrýval pět let, zatímco tento pokrývá let sedm.
Jednání o Sedmém rámcovém programu probíhala v roce 2006 a týkala se - opakuji - období 2007-2013. Po těchto jednáních se objevily tři nové prvky, kvůli nimž musíme hodnocení programu věnovat pozornost.
Zaprvé Evropská unie překonává krach Lisabonské strategie, již Evropská rada vypracovala v roce 2000 ve snaze učinit z Evropské unie do roku 2010 světovou znalostní ekonomiku. Nyní máme strategii Evropa 2020. Druhý nový prvek: krach smlouvy o ústavě. Dnes platí Lisabonská smlouva, která přináší nové pravomoci. Třetí nový prvek: finanční krize, která k nám ze Spojených států dorazila v roce 2008.
Při úvahách o období 2011-2013 musíme mít tyto nové události na paměti. Nyní žijeme v mimořádně křehké době po krizi a vzhledem k omezeným veřejným zdrojům jsou sumy, o které se jedná, velmi vysoké. Pro první tři roky bylo naplánováno 26 miliard EUR. Pro program v letech 2011, 2012 a 2013 zbývá 28,5 miliardy EUR a musíme se tedy pečlivě zamyslet nad tím, jaké poselství předáme Evropské komisi, aby přizpůsobila své výzkumné politiky hlavním výzvám dneška.
Další řečníci moje slova rozvedou, já bych však rád zdůraznil dvě věci: zaprvé je to zjednodušení a zadruhé reakce na hlavní výzvy, kterým čelíme.
Co se týče zjednodušení, moje kolegyně paní Carvalhová bude o své vynikající zprávě hovořit podrobně, a vítáme, paní komisařko, rozhodnutí Komise ze dne 24. ledna 2011 o vytvoření systému jednotné registrace, musíme však pokročit dále. Musíme zjednodušit naši budoucnost a minulost nechat za sebou. Jako bývalá členka Evropského účetního dvora jste s těmito otázkami dobře obeznámena. Ačkoli nám tříletá reforma finančního nařízení umožní vytvořit právní základ pro takové zjednodušení, nemyslím si, že by bylo pohrávání si s přijatelnou mírou rizika tou správnou cestou. Musíme naše předpisy zjednodušit, a právě díky zjednodušení počet chyb snížíme.
V případě neshody mezi auditory Komise a subjekty, v nichž je audit prováděn, navrhuji, aby bylo možné provést ještě jeden nezávislý audit a aby mohl zasáhnout mediátor, a my jsme tak nemuseli o urovnání sporů, které se mohou mezi auditovanými subjekty a Komisí objevit, žádat Soudní dvůr. Paní komisařko, opravdu musíme tuto věc vyřešit.
Pak zde máme hlavní výzvy. Musíme do průmyslové politiky v rámci strategie Evropa 2020 více zapojit průmyslový sektor, zejména v souvislosti s evropským patentem, a musíme posílit zapojení malých a středních podniků a žen. Infrastruktura by mohla být spolufinancována z rámcového programu, Evropskou investiční bankou, ze strukturálních fondů a vnitrostátními politikami. Musíme povzbuzovat k excelenci a také zajistit, aby byla výzkumná infrastruktura rovnoměrně rozdělena po celé Evropské unii. Dnes nikdo neví, jaké země obdrží za pět let Nobelovu cenu. Zároveň musíme dostát svým mezinárodním závazkům, například v souvislosti s mezinárodním termojaderným experimentálním reaktorem (ITER).
A konečně do budoucna v této zprávě navrhujeme, aby se zdvojnásobil objem finančních prostředků určených pro výzkum s cílem vybudovat s pomocí Evropské rady pro výzkum evropský výzkumný prostor. To je klíč k růstu, který potřebujeme k financování našich cílů v sociální oblasti a k tomu, abychom dokázali dostát svým závazkům v oblasti životního prostředí.
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Paní předsedající, vážení poslanci, chtěla bych vám poděkovat za tuto možnost setkat se s vámi všemi ještě před konečným hlasováním o zprávě o průběžném hodnocení Sedmého rámcového programu, které se bude konat zítra ráno. Provádění Sedmého rámcového programu a tedy pokrok směrem k tomu, co je navrhováno jako společný strategický rámec pro výzkum a inovace, provází dlouhá řada jednotlivých, ovšem nikoli nevýznamných kroků. Věřím, že dnešní rozprava jedním z takových významných kroků bude.
Rozpravě předcházely měsíce tvrdé práce pana Audyho, stínových zpravodajů, dalších členů Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a také členů Rozpočtového výboru. Hodnocení je k ničemu, nejsou-li výsledky prezentovány, diskutovány, případně zpochybňovány a nakonec buď přijaty, nebo v některých případech i odmítnuty, a to samotnými zainteresovanými stranami, jimž mají sloužit, a samozřejmě Parlament hraje v takovém procesu zásadní úlohu, a to nejen tím, že vnáší meziresortní zkušenosti z politického a veřejného života, nýbrž i, a to je stejně tak důležité, z mnoha oblastí, s nimiž jsou do hloubky obeznámeni jeho poslanci.
Dovolte mi stručně uvést zprávu samotnou. Zaprvé se jedná o bohatou a komplexní zprávu, která se konstruktivně zabývá klíčovými otázkami nastolenými v průběžném hodnocení Sedmého rámcového programu. Nejvíce povzbudivé je vidět, že zpráva o průběžném hodnocení vyvolala velmi věcné reakce orgánů, a tyto reakce, třebaže kladou někdy důraz na odlišné otázky, v zásadě souhlasí s hlavními závěry a doporučeními nezávislých posuzujících odborníků.
Komise s potěšením zaznamenává, že kvalitu této hodnotící práce uznává i Parlament. Komise konstatuje, že hlavní body uvedené v této zprávě korespondují s hlavními tématy řešenými v rámci odpovědi Komise na hodnotící zprávu. I když se v některých drobnostech mohou rozcházet, nutno si povšimnout, že zde existuje základní společná shoda na hlavních vytyčených bodech, konkrétně v tom, že je zapotřebí vytvořit komplexní strategii, která by posílila výzkum a inovace v rámci strategie Evropa 2020, rozšířit dostupnost programu pro širší okruh případných přispěvatelů z celé Evropy a dále zjednodušovat postupy, aby se všichni účastníci mohli namísto byrokracie soustředit na tvůrčí činnost.
Komise zdůrazňuje, že má v úmyslu ve zbývajících letech Sedmého rámcového programu přijmout konkrétní opatření, aby uvedla do praxe co nejvíce pregnantně formulovaných návrhů ze strany posuzovatelů. Například jsme, jak již pan Audy připomněl, zavedli tři konkrétní opatření zaměřená na zjednodušení Sedmého rámcového programu: častější využívání průměrných osobních nákladů, snazší postupy pro vlastníky malých a středních podniků, kteří jsou zároveň jejich manažery, a výbor pro zúčtování nákladů pro zajištění jednotného výkladu pravidel.
Zároveň mají doporučení a názory uvedené v průběžném hodnocení samozřejmě mimořádný význam pro přípravu budoucích aktivit na poli výzkumu a inovací. Ta bude zahrnovat nutný kvantitativní skok ve zjednodušení, který bude umožněn vznikem společného strategického rámce, nových pravidel pro účast a - s vaší pomocí - revidovaného uživatelsky vstřícného finančního nařízení.
Komise se těší na to, že tato rozprava bude pokračovat v navazujících jednáních. V této souvislosti pomohou vaše dnešní připomínky a otázky k dalšímu rozšíření našeho chápání.
Carl Haglund
Paní předsedající, chtěl bych poděkovat naší báječné paní komisařce za její obrovské zapálení pro oblast výzkumu a současně bych chtěl poděkovat i panu zpravodaji. Mám tu čest být zpravodajem Rozpočtového výboru pro otázky spjaté s výzkumem a přednesu jménem našeho výboru několik stručných poznámek.
Na úvod si dovolím být kritický - bylo by skvělé, kdyby tato posouzení byla vypracována včas. Usnadnilo by nám to práci. Ovšem ze všech ostatních stránek je posouzení kvalitní. Rozpočtový výbor považuje za důležité, aby byla v budoucnosti vazba mezi výzkumem a průmyslem posílena, s cílem plně využít potenciál nových inovací a myšlenek v praxi.
Dále bychom rádi zdůraznili to, že potřebujeme mít odvahu k přijetí rizik. Bez riskování nedosáhneme dobrých výsledků, o něž usilujeme. Další věcí, kterou komisařka zmínila, je otázka zjednodušení postupů a omezení stávající byrokracie. To je obzvláště důležité. V prvé řadě bych vám rád připomněl, že musíme zvládnout realizovat strategii Evropa 2020 v rámci Sedmého rámcového programu pro výzkum, nemůžeme čekat na ten příští.
Maria Da Graça Carvalho
Paní předsedající, dovolte mi na úvod blahopřát panu zpravodaji k jeho vynikající zprávě a rovněž ke způsobu, jímž se svého úkolu zhostil. Současný rámcový program je strategicky důležitý pro konkurenceschopnost a zaměstnatelnost v Evropě. Stále zbývá vynaložit 50 % z vyčleněných finančních zdrojů. Průběžné hodnocení současného rámcového programu je tedy klíčové, jelikož může zajistit, že program ve druhé polovině své existence účinně pomůže při obnově hospodářství v Evropě.
Co se týče hlavních doporučení pro přezkum, ráda bych zdůraznila důležitost zjednodušení přístupu k finančním prostředkům, přijetí tematických priorit a odpovídající charakter pravidel ve vztahu k novým výzvám. Zjednodušení přístupu k prostředkům na výzkum umožní, aby pravidla a postupy byly jednodušší, přesnější a transparentnější. Proto by veškerá doporučení obsažená ve zprávě, jež se dotýkají zjednodušení, ale nevyžadují změnu finančního nařízení, měla být do Sedmého rámcového programu zahrnuta. Chtěla bych Komisi pogratulovat k opatřením, která již byla provedena.
Zadruhé bych ráda zdůraznila, že je třeba klást větší důraz na tematické oblasti, které jsou klíčové pro budoucnost Evropy, například zabezpečení dodávek energie, životní prostředí a zdravotní péči.
Zatřetí, přizpůsobení pravidel pro účast na řešení nových výzev například malým a středním podnikům a mladým výzkumníkům umožní, aby se zapojovali do výzkumných projektů.
A konečně vítám osnovu příštího rámcového programu. Obzvláště bych ráda vyzdvihla doporučení týkající se podstatného navýšení rozpočtu na vědu a inovace v příštím finančním rámci EU. Jedině tak bude Evropa konkurenceschopnější a bude lépe prosperovat.
Britta Thomsen
jménem skupiny S&D. - (DA) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, v prvé řadě bych chtěla poděkovat panu Audymu za jeho vynikající spolupráci při přezkumu rámcového programu pro výzkum. EU má před sebou velkou výzvu v podobě zemí, jako je Čína, Indie a Brazílie. Tyto země zažívají obrovský hospodářský rozvoj. Musíme si tedy - co se týče vytváření růstu a pracovních míst prostřednictvím výzkumu a inovací - vést ještě lépe, jinak bude EU ze znalostního závodu vyloučena.
Sedmý rámcový program byl úspěšný, stále však je co zlepšovat. Pro jednání o osmém rámcovém programu mám tři priority. Musíme zjednodušit postupy pro podávání žádostí a podávání zpráv. Musíme se zkrátka vypořádat s byrokracií. Zadruhé musíme mít odvahu zaměřit se na svobodu a flexibilitu. Sami výzkumníci musí mít možnost zvolit si tu nejdůležitější oblast výzkumu, a především musí být program dostatečně flexibilní, aby se mohl zabývat výzvami, jež se objeví teprve v budoucnosti. Dosáhne se tak lepších výsledků. Zároveň musíme zlepšit svou schopnost pracovat a přemýšlet mezirezortně.
Frédérique Ries
jménem skupiny ALDE. - (FR) Paní předsedající, Sedmý rámcový program pro výzkum je největším výzkumným programem na světě: pro současné období 2007-2013 disponuje rozpočtem 54,6 miliard EUR a dosud financoval více než devět tisíc projektů. Otázka je, zda jeho výsledky těmto obrovským investicím odpovídají.
Jak usuzuji z předchozích projevů, položit si takovou otázku podle mne znamená již na ni částečně odpovědět. Evropa bojuje, aby obstála co nejlépe, a my víme, jaké jsou hlavní příčiny, jelikož již byly zmíněny: obecně řečeno jde o rozdělení Evropy z hlediska výzkumu a vývoje na sever a jih; Evropa zaostává i v tom, kolik do výzkumu a vývoje investují podniky; a výzkumníci a malé a střední podniky mají potíže s přístupem k jednotlivým programům, jak již zpravodaj zmínil.
Naštěstí je zde důvod k optimismu, neboť Rada, Parlament a Komise se v této otázce plně shodnou a uvědomují si, že je nutné přesunout zájem evropského výzkumu a inovací směrem k existujícím velkým sociálním a hospodářským výzvám. Mám samozřejmě na mysli změnu klimatu, téma, o němž se tu již hovořilo, ale také zabezpečení dodávek energie v době po událostech ve Fukušimě, které bude třeba zvládnout, a také bezpečnost potravin otřesenou výskytem bakterie E.Coli.
Dále je třeba vyhnout se tomu, abychom dělali moc věcí najednou - tady rozhodně sdílím přání pana Audyho, aby vznikl soubor jasně definovaných priorit evropského výzkumu. Tato myšlenka je vyjádřena v bodu 9 zprávy. Evropa si musí vytyčit prostředky pro dosažení konkrétních hlavních cílů. Zpravodaj dále připomněl, že ve zbývajících třech letech zbývá rozdělit 28 miliard EUR.
Hovoříme-li o konkrétních prioritách a oblastech, ráda bych na závěr výslovně zmínila jednu takovou oblast - nanotechnologie -, kde jsou podle mne zapotřebí větší investice s ohledem na to, že nanotechnologie lze potenciálně využít v mnoha oblastech: v lékařství, v zemědělské a potravinářské výrobě, v elektronice, v nových materiálech a nových typech energie. Ovšemže je na našich odbornících, aby tuto revoluci zahájili, avšak Evropská unie - a tím skončím - se musí ujmout vedení a toto území pro nekonečně malé částečky vybojovat.
Vicky Ford
jménem skupiny ECR. - Paní předsedající, výzkum a inovace jsou klíčem k růstu a k vyřešení našich největších výzev. Setkala jsem se mnohým skutečně kvalitním výzkumem financovaným z evropských grantů, jednalo se o projekty ve spolupráci s průmyslem a také přeshraniční spolupráci i individuální granty udělované vědcům.
Evropský rámcový program je však současně proslulý jako ten nejbyrokratičtější na světě. Paní komisařko, myslím, že můžete pro jeho zjednodušení učinit ještě více. Finance jsou napjaté a peníze se musí urychleně dostat k vědcům v laboratořích, ne k těm, kdo vyplňují formuláře a spravují účty.
Ne každého zájemce lze financovat a ve světě vědy je samozřejmě obtížné měřit přidanou hodnotu, nemyslím si však, že by jedinou cestou vpřed byl evropský systém hodnocení výkonu. Potřebujeme vědce, kteří budou konkurovat těm nejlepším na světě, a ti by měli být posuzováni na světové scéně. Nesmíme slevit ani ze zásady excelence. Evropská rada pro výzkum například intenzivně pracuje na podpoře jednotlivců z řad vědců. Pokud se její mandát změní ve prospěch podpory týmových projektů, nesmí to být na úkor podpory jednotlivců excelence.
Ráda bych, aby do výzkumu směřovalo více peněz, náš bankovní účet však není bezedný. Já a moje skupina nemůžeme podpořit zdvojnásobení rozpočtu EU v jediné oblasti bez toho, že bychom byli schopni ukázat, odkud se tyto peníze odeberou. Namísto toho bychom rádi, aby byly peníze z veřejných zdrojů využívány lépe, jednak ve spojení s investicemi ze soukromého sektoru, jednak díky lepšímu zadávání veřejných zakázek.
Marisa Matias
Paní předsedající, v prvé řadě bych chtěla v úvodu poděkovat panu Audymu za jeho práci a za to, jak výborně s námi všemi spolupracoval, ve všech skupinách, a za jeho otevřenost v průběhu procesu.
Myslím, že přezkum tohoto Sedmého rámcového programu je zcela zásadní. Ani nelze dostatečně zdůraznit význam otázek, jako je transparentnost, zjednodušení a přerozdělování, které jsou podstatné a v této zprávě a rovněž ve stanoviscích přijatých Parlamentem jsou jasně popsané.
Domnívám se, že výzkum a inovace výrazně přispívají ke spravedlivějšímu a udržitelnějšímu modelu rozvoje s výraznějším přerozdělováním, nemůžeme tedy připustit, aby některé faktory spadly pod stůl. Vzhledem k tomu, že zde již mnohé zazněly, zmíním ty, které jsou často opomíjeny.
Zaprvé přezkum jasně ukázal, že rozdělování finančních prostředků pro výzkum je stále příliš koncentrované, což si nemůžeme dovolit přehlížet. Některé země, výzkumné jednotky a centra a velká odvětví mají k prostředkům pro výzkum mnohem snazší přístup než ostatní. S takovým modelem nelze souhlasit. Musíme rozšířit zapojení nových členských států a zemí na jihu, které ostatně finanční prostředky nejvíce potřebují.
Zadruhé se domnívám, že by měla být posílena i účast skutečných účastníků a organizací občanské společnosti. Významným problémem jsou i nadále malé a střední podniky.
Zatřetí je třeba si uvědomit nejistotu výzkumné práce: Vysoce kvalitní či excelentní výzkum nebude možný, připustíme-li, aby výzkumníci v některých částech Evropy pracovali za podmínek, které ani nelze za pracovní podmínky označovat. A nyní mi dovolte především vyjádřit poděkování za odvedenou práci. Myslím, že je to pro Parlament důležitý krok.
Niki Tzavela
jménem skupiny EFD. - Paní předsedající, chtěla bych poděkovat panu Audymu za jeho vynikající zprávu. Sedmý rámcový program je jedním z největších výzkumných programů na světě a je dobře, že jsme provedli jeho průběžné hodnocení.
V prvé řadě s potěšením zaznamenávám jednomyslný požadavek zlepšit naše pravidla financování. Zadruhé je důležité, abychom se zaměřili na nedostatečnou účast malých a středních podniků v rámci programu a požadovali opatření ke zlepšení jejich situace, zejména s ohledem na to, že budoucí růst a vznik pracovních míst v EU závisí na nich. Zatřetí rozhodně podporuji stipendia Marie Curie. Dále bych ráda dodala, že ve střednědobém horizontu bude nezbytné vytvořit mechanismus k posouzení a vyhodnocení pokroku a měřitelného dopadu inovačních politik a programů v EU.
Na závěr musím podotknout, že je nezbytné zachovat úroveň financování Sedmého rámcového programu, jelikož si uvědomujeme, že investice do výzkumu a vývoje mají zásadní význam pro dosažení cílů strategie Evropa 2020.
Herbert Reul
(DE) Paní předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, v prvé řadě bych rád poděkoval panu Audymu a všem kolegům, kteří se na této zprávě podíleli. Takové průběžné hodnocení je samozřejmě důležitým předpokladem pro závěry, které musíme vyvodit. Rozhodně se všichni shodneme v tom, že otázka investic do výzkumu je pro budoucnost Evropy klíčová. Ovšem to, zda budeme mít následně odvahu vyvodit správné závěry, se uvidí teprve v dalším kole. Máme odvahu zajistit, abychom nyní i v budoucnosti dokázali zpřístupnit odpovídající finanční prostředky? Každý říká, že ano, není to však snadné. Dokážeme využívat stávající prostředky účinněji? Jsem velmi vděčný za to, že jsme v této rozpravě dokázali přiznat takovou důležitost otázce zjednodušení, zejména v souvislosti se zprávou paní Carvalhové. Jak hodláme pracovat jednodušeji, rychleji a účinněji, a jak hodláme dosáhnout lepších výsledků se stávajícími zdroji? Je to další klíčová otázka, spolu s odpovídajícím financováním.
Zatřetí nesmíme dopustit - a v tomto směru nemohu s některými kolegy souhlasit -, abychom finanční prostředky rozdělovali dle zásady, že by se na každého mělo dostat. Tuto zásadu bychom v případě prostředků pro výzkum používat neměli. Prostředky pro výzkum lze přidělovat jedině dle zásady excelence. Výsledkem bohužel je, že tyto prostředky nejsou rozdělovány rovnoměrně všem členským státům. To znamená, že máme před sebou obrovský úkol, konkrétně zajistit, aby došlo ke zlepšení právě v těch členských státech, které dosud nesplnily kritéria excelence. K tomu jednoznačně potřebujeme jiné nástroje, jelikož tento problém se dosud neřešil. V budoucnosti budeme potřebovat celou škálu nástrojů, nikoli k zajištění rovnoměrného rozdělování prostředků, nýbrž k tomu, aby jiné finanční prostředky spjaté s jinými nástroji mohly být využívány s cílem zdůraznit konkrétní aspekty.
V neposlední řadě musíme financovat méně projektů. Nelze se vyhnout rozhodnutí, na které základní aspekty se chceme zaměřit. Jestliže každý přinese nové téma, v dlouhodobém horizontu to financování výzkumu neprospěje. Musíme sebrat odvahu rozhlédnout se a rozpoznat, co je obzvláště dobré, a především, co chceme nadále financovat.
Teresa Riera Madurell
(ES) Paní předsedající, paní komisařko, do jaké míry se slabiny odhalené v našem systému výzkumu a vývoje stávají díky Sedmému rámcovému programu našimi silnými stránkami?
Bylo nutné podnítit základní výzkum a příhodně byla vytvořena Evropská rada pro výzkum, od níž budou v budoucnu vyžadovány lepší výsledky v propojování excelence a soudržnosti. Bylo nutné navýšit počty výzkumníků, proto byla zavedena stipendia Marie Curie, která jsou stále náročnější. Bylo vynaloženo úsilí o navýšení počtu zapojených malých a středních podniků, přičemž jsme tento údaj úspěšně navýšili až na 15 % a díky zjednodušení by jej bylo možné ještě vylepšit. Dále bylo zapotřebí více finančních prostředků, zejména ze soukromých zdrojů, což je i nadále slabinou, a to nejen vinou krize, ale i toho, že některým nástrojům, jako je společná technologická iniciativa, by zkrátka prospělo určité zdokonalení.
Přesto nemám, pane Audy, pochyb, že díky poučením vyplývajícím z přezkumu v polovině období dosáhne rámcový program ještě větší excelence. Blahopřeji vám k vaší zprávě.
Vladko Todorov Panayotov
Paní předsedající, především bych chtěl poděkovat odborníkům z Komise a panu zpravodaji Audymu za jejich práci.
Tento pohled zpět v polovině období má zásadní význam. EU schází tvořivost, v důsledku čehož se jí nepodařilo naplnit cíle Lisabonské strategie. Přesto je v oblasti výzkumu a inovací stále několik věcí, v nichž EU stojí v čele a na něž může být hrdá.
EU čelí mnoha výzvám, s nimiž se její konkurenti třeba potýkat nemusejí, a přesto se jí daří v konkurenci obstát. Hovořím zde o nedostatku přírodních zdrojů energie na evropské půdě, který je nepochybně překážkou rozvoje a inovací. Dále mám na mysli stárnutí evropského obyvatelstva, což je další problém charakteristický pro EU. Ovšem navzdory tomu má EU nejambicióznější a nejpřísnější právní úpravu z hlediska ochrany životního prostředí. Má rovněž nejpřísnější sociální standardy a chová úctu k pracujícím na pracovišti.
Myslím, že na to můžeme být právem hrdí. Žijeme na kontinentu, kde jsou některé hodnoty stále ve středu zájmu a nejsou tolik postiženy globalizací. Podle mého názoru se nelze stát nejudržitelnější znalostní ekonomikou na světě bez toho, že by byly respektovány hodnoty, jimiž se vyznačuje evropská společnost. Věřím, že se nám to v budoucnu vyplatí.
Zbigniew Ziobro
(PL) Paní předsedající, posílení inovací v Evropské unii je jedním z klíčových prvků hospodářského rozvoje, zejména v dobách krize. Je namístě, že zpravodaj na tuto oblast klade velký důraz. Bohužel se mi zdá, že některé klíčové otázky byly prezentovány příliš obecně. Avšak v prvé řadě je nutno zmínit, že je vyčleněno poměrně málo peněz na inovace v nových členských státech EU. Skoro by se dalo říci, že značný rozdíl a nepoměr mezi zeměmi staré Unie a novými členskými státy EU v tomto případě bije do očí. Ve zprávě je o něm jen jediná věta. Skrovná účast těchto států je pociťovaná negativně a má nepříznivý dopad na udržitelný rozvoj Unie a rovněž na její soudržnost.
Nutno podotknout, že navzdory 86 miliardám EUR vyčleněným na výzkum ve finančním období 2007-2013 nic nenasvědčuje tomu, že by se situace měla nějak změnit, aby byly prostředky Fondu soudržnosti pro inovace v příštím finančním výhledu přidělovány s větším přihlédnutím k vyváženému rozdělování finančních prostředků mezi staré a nové členské státy EU. Koneckonců jsou tyto inovace pro nové evropské země příležitostí a jejich věda a technologie by se měly i pro všeobecné dobro Evropy rozvíjet soudržně.
Dále nutno podotknout, že problémy s financováním výzkumu se týkají především malých a středních podniků. S ohledem na zpřísnění měnové politiky v důsledku finanční a ekonomické krize došlo k omezení půjček, které jsou nezbytné pro dlouhodobé investice spojené s inovacemi. Tento stav je nutné vzít na vědomí a usnadnit malým a středním podnikům získávání půjček pro tyto účely. Dále je třeba zmínit, že se musí zjednodušit související administrativní postupy.
Amalia Sartori
(IT) Paní předsedající, i já bych chtěla poděkovat panu Audymu a celému Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku za vynikající práci, kterou odvedli, a za užitečnou rozpravu, která se na toto nesmírně důležité téma rozvinula.
Myslím si, že jedna věc zde dosud nezazněla, totiž že Evropa v oblasti výzkumu a inovací v určitém ohledu zaostává, což je třeba mít na paměti.
Hned se vždy pyšníme výsledky, kterých jsme dosáhli, stejně tak dobře bychom si však měli uvědomovat, že v některých oblastech zaostáváme nejen za svými tradičními konkurenty, tedy Spojenými státy, nýbrž i za velice silnými konkurenty, jako je Čína a další země.
Proto se domnívám, že pokud se Evropa nechce zhroutit a zaniknout, musí se odhodlat do výzkumu a inovací investovat víc. Není to však rozhodnutí, které bychom museli učinit dnes v rámci této rozpravy, ale spíše v rámci širší diskuse o finančním výhledu a celé otázce, jak využívat prostředky, které máme k dispozici. Je to zkrátka téma číslo jedna!
Přitom považuji za důležité i otázky, jimiž se zabýval pan Audy a paní Carvalhová - na ně se zaměřím v dalších projevech. Věnují se zjednodušení, potřebě koordinovat financování, pokusu rozvíjet strategii Evropa 2020, excelenci a inovace, a současně odrážejí, že to vše má dva póly - prvním z nich jsou malé a střední podniky, tlukoucí srdce Evropy, v nichž musíme podporovat inovace, a to prostřednictvím zjednodušení; a na druhé straně velká výzkumná centra, jichž potřebujeme rozhodně více.
Catherine Trautmann
(FR) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, tato velmi kvalitní zpráva našeho kolegy pana Audyho shrnuje veškeré naše debaty se subjekty v tomto sektoru. Nechci diskutovat o tom, jak hodnotí náš Sedmý rámcový program oni - že je sice nezbytný, avšak příliš komplikovaný a příliš byrokratický.
Chtěla bych zdůraznit dvě věci. Zaprvé inovace. Parlament slíbil, že je bude podporovat, nesmí se tak však dít na úkor základního výzkumu. Jak víme, hlavním výsledkem výzkumu jsou znalosti a následně možnost tyto znalosti využít v hospodářství či přímo v průmyslovém odvětví. Je potom třeba jasně rozlišovat mezi manipulací a mezi posilováním základního výzkumu.
Zadruhé financování. Všichni souhlasíme s tím, že by rozpočet měl odpovídat našim cílům. Dokonce si dovolím říci, že v této věci bychom měli být inovativní tím, že budeme soudržní. Je zbytečné vytvářet další nástroje; využijme účinně ty stávající. V této souvislosti je skutečným úspěchem finanční nástroj pro sdílení rizik, musí však více zahrnovat malé a střední podniky a výzkumnou infrastrukturu. Proto vyzývám Komisi, aby učinila vše, co je v jejích silách, a co nejrychleji vyřešila tento spor a vzala přitom na vědomí směry opatření navrhované v této zprávě.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Paní předsedající, Sedmý rámcový program vstoupil v účinnost v roce 2007 po rozšíření EU o dvanáct nových členských států. Není pochyb o tom, že v důsledku dvou výrazných rozšíření vzrostla v Evropské unii rozmanitost.
A z toho plyne otázka: je Sedmý rámcový program této rozmanitosti dostatečně přizpůsoben? Neboli, byl navržen tak, aby podporoval excelentní výzkum v celé Evropské unii stejně? Přezkum některé takové vzorce odhalil a já zmíním především dva z nich.
Zaprvé nerovnoměrné zeměpisné zastoupení a slabá účast výzkumníků z některých částí Unie na projektech, zejména těch z méně rozvinutých regionů a ze zemí, které se k EU připojily v roce 2004 či později.
Zadruhé mezi koordinátory projektů je jen velmi málo výzkumníků z menších členských států. Vysvětlení, které jsem k této situaci zatím obdržela, zní, že hlavním výběrovým kritériem Sedmého rámcového programu je excelence výzkumu. Z toho plyne závěr, že v regionech, které jsou v projektech tak slabě zastoupeny, je kvalita výzkumu nízká.
Můžete však pochybovat, zda je to skutečně ten pravý důvod. Taková prohlášení nelze činit jen tak. Proto vyzývám Komisi, aby se zabývala příčinami tohoto nerovného zeměpisného zastoupení projektů a koordinátorů.
Koneckonců je v zájmu všech členských států, které za evropskou excelencí ve výzkumu zaostávají, aby využily zdrojů ze Sedmého rámcového programu ke zlepšení svých vědeckých a výzkumných odvětví. Takovou příležitost by měl skýtat i příští finanční výhled.
Ovšem strukturální fondy by měly být využívány jen v rámci členského státu, jemuž byly přiděleny. Myšlenka, že by se takové fondy měly přelévat z méně rozvinutých zemí do těch rozvinutějších, kde by sloužily kupříkladu k budování jejich výzkumné infrastruktury, je nepřijatelná, jelikož by se tak prohlubovala propast mezi regiony. Doufám, že Komise dokáže rozptýlit pochybnosti o rovných příležitostech pro výzkumníky a koordinátory z jednotlivých regionů a zemí Unie, samozřejmě za předpokladu, že naplní požadavky vědecké excelence.
António Fernando Correia De Campos
(PT) Paní předsedající, na úvod bych chtěl blahopřát panu Audymu k jeho vynikající zprávě. Přestože byl přezkum v polovině období proveden se zpožděním, poukázal na nejkritičtější aspekty Sedmého rámcového programu: přílišnou byrokracii, nedostatek zájmu ze strany průmyslu, vysoké množství a složitost nových nástrojů a pomalé tempo plateb. Současně je zde vyšší riziko rozsáhlých přesunů finančních prostředků ze současného rámcového programu do velkoprogramů s pochybnou přidanou hodnotou. Zpráva však dokázala najít i pozitivní prvky, jako je silnější mezinárodní spolupráce mezi vědeckými týmy pracujícími na společných projektech, jisté úspěchy, například vznik Evropské rady pro výzkum, a rovnoprávnější zastoupení mužů a žen.
Jsou zde určité prvky, které je třeba upřednostnit. Zaprvé zjednodušení programu a zadruhé podpora vědecké excelence, nejen v některých zemích, nýbrž v celé Evropě, silnější vazba mezi rámcovým programem a inovacemi, a nástroje zaměřené na malé a střední podniky a podnikání. Nejúspěšnějším příkladem je program Eurostar, který by měl být dále rozvíjen.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, to, co potřebujeme, je zkrátka posílení výzkumného společenství a tím hospodářské síly Evropy v mezinárodní konkurenci. Proto musíme zjistit, jaké vlastní prostředky bychom mohli mít k dispozici v rámci osmého rámcového programu pro výzkum. Chtěl bych paní komisařku vyzvat, aby využila příjmy plynoucí ze systému obchodování s emisemi ke konečnému vyřešení problému s CO2. Byl by to skvělý odrazový můstek.
Měli bychom k dispozici desítky miliard eur, které bychom mohli využít pro program inteligentní energie, pro širokou škálu platforem akumulace a pro mnohé cesty k udržitelnému životnímu prostředí. Bylo by možné o tom jednat s panem komisařem Lewandowskim a samozřejmě s ministry financí.
Je nutné posílit také Program pro konkurenceschopnost a inovace. Domnívám se, že zejména v rámci Programu pro konkurenceschopnost a inovace by měly být informační a komunikační technologie využívány jako nezbytné vybavení a hardware, který výzkumníkům umožní komunikovat rychleji a lépe a účinněji využívat nejnovější technologie. Senzačním projektem by bylo propojení optických vláken se satelitním zařízením a vytvoření odpovídajících skupin, stejně jako vznik Evropského technologického institutu.
V tomto směru zkrátka musíme vnést výsledky výzkumu prováděného v rámci Sedmého rámcového programu pro výzkum a programu pro inovace a konkurenceschopnost a různých dalších programů do vzdělávacích institucí, konkrétně k profesorům, učitelům, včetně učitelů v mateřských školách. Jednoduše potřebujeme, aby žáci a studenti měli přístup k nejmodernějším poznatkům naší doby.
V neposlední řadě odvádí skvělou práci Evropská rada pro výzkum, přičemž práce, již financuje, by měla být co nejrychleji zpřístupněna veřejnosti. Chtěl bych ještě jednou poděkovat panu Audymu za podporu malých a středních podniků, a jak již řekl pan Correia De Campos, program Eurostars by se měl stát jedním z hlavních projektů budoucnosti.
Ioan Enciu
(RO) Paní předsedající, nejprve musím i já blahopřát panu Audymu za veškerou jeho práci na této zprávě. Naše schopnost sjednocovat a koordinovat naši práci v oblasti výzkumu určuje naši hospodářskou konkurenceschopnost. Podporuji myšlenku, že lepší koordinace, soudržnost a synergie mezi Sedmým rámcovým programem, strukturálními fondy a Fondem soudržnosti může zlepšit i zapojení dosud podprůměrně zastoupených členských států. Prioritou musí zůstat spolupráce na nadnárodním výzkumu. Členské státy musí navzájem spíše spolupracovat než soupeřit. Míru úspěchu, která zatím nebyla příliš vysoká, může zvýšit zjednodušení administrativních a finančních pravidel.
Zakončím své vystoupení v angličtině: Již na počátku tohoto roku komisařka Quinnová prohlásila, že "byrokracie patří do skartovačky". Potřebujeme jednoduchá a jasná pravidla, která budou soudržně a přísně uplatňována. Proto vás dnes, paní komisařko, žádám, abyste nám pomohla naplnit slova skutky. Děkuji.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Paní předsedající, paní komisařko, pane zpravodaji, někdy je dobré se ohlédnout, zejména v polovině období, jako je toto, a těsně před tím, než bude sestaven finanční rámec a legislativní program této sněmovny.
Ukazuje se, že vědecký výzkum je v Evropě na špičkové úrovni. Problém spočívá v tom, jak proměnit výzkum v produkty a jak celý řetězec organizovat. Je zřejmé, že nemá valný smysl vytvářet obrovský počet nových patentů, které budou prodávány po celém světě, když výsledná přidaná hodnota skončí v jiné části světa. Proto musíme naše lidi zaujmout a angažovat je - a odborně je připravit -, aby se celý proces odehrál zde.
Mám ještě jednu poznámku. Týká se excelence, excelence však musí stát na dvou vlastních nohách, než aby to byla volně poletující inteligence. Excelence musí mít své kořeny v regionech a městech. Nesmíme připustit, aby se tato vysoká míra přidané hodnoty nacházela jen v metropolitních regionech. Naším úkolem jako Parlamentu je zkombinovat to, co výzkum vytváří a co lze využít z hlediska inovací. Formulovali jste vlastní Unii inovací s velmi dobrými iniciativami, a pak jsou zde rovněž různé další fondy, například strukturální fondy, které lze pro tento účel využít. V nadcházejících letech musíme využít podmíněnost. V této souvislosti potřebujeme zároveň zajistit, aby regiony, které o něco zaostávají, investovaly do specializace. Mohou k tomu být využity i vlastní finanční prostředky členských států, nejen evropské peníze. Takto vznikne společná agenda, přičemž velmi důležité jsou v této souvislosti i nástroje, jako je společné přípravy programů.
Mám ještě dvě stručné poznámky. Zaprvé musíme vytrvat s nástroji pro nesení rizika. Tato iniciativa - finanční nástroj Evropské investiční banky pro sdílení rizik - funguje mimořádně dobře. Zadruhé i vy, paní Carvalhová, jste samozřejmě odvedla velmi dobrou práci. Byrokracie je nyní méně. Nyní pusťme k vodě společné technologické iniciativy, kde hraje 50% úlohu průmysl, přesto však děláme, jako by se jednalo o organizace veřejného sektoru! To zkrátka nemůže fungovat.
Děkuji vám za tuto průběžnou zprávu. Je velmi důležitá, a až budou vznikat nová pravidla, proměníme ji v nové vyhlídky.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Paní předsedající, rád bych poděkoval zpravodaji za práci, kterou na této zprávě odvedl. Nejdůležitější otázkou, kterou bych rád zdůraznil, je zjednodušení platných pravidel a postupů pro programy podporující činnost v oblasti výzkumu a inovací, a potřeba odhalení důvodů nedostatečného zastoupení nových členských států EU. Budoucí rámcový program musí reagovat na současné potřeby tak, aby každá země mohla vybudovat svůj výzkumný prostor, realizovat výzkumnou činnost a inovace s pomocí společných finančních nástrojů, které, budou-li řádně spravovány, umožní zaměřit opatření na potřeby společnosti a trhu.
Významným úkolem je umožnit, aby podniky vytvářely sdružení, zejména aby se mikropodniky sdružovaly ve formě klastrů, a aby se národní či regionální sítě technologických platforem zapojily do budoucího rámcového programu. Současně bych rád zdůraznil, že zachování rozmanitosti regionů Evropské unie v oblasti inovací si žádá, aby byla věnována mimořádná pozornost formulaci společného strategického finančního rámce pro vědecký výzkum a inovace.
Dále je třeba věnovat pozornost součinnosti na evropské, národní a regionální úrovni, včetně dodatečného zavedení společných administrativních a finančních pravidel, a povinné harmonizaci pravidel a podmínek, jimiž se bude řídit účast na jednotlivých programech, čímž vznikne společný a transparentní systém. Doufám, že závěry vyvozené během posouzení Sedmého rámcového programu budou základem pro další práci na příštím rámcovém programu, tentokrát osmém.
Gunnar Hökmark
Paní předsedající, především bych rád panu zpravodaji blahopřál k jeho prvotřídní zprávě o tomto přezkumu v polovině období. Domnívám se, že je třeba vyzdvihnout tři věci.
Zaprvé zjednodušení - méně byrokracie - což jsme říkali už při zahájení Sedmého rámcového programu. Byrokracie byla skutečně omezena, a podle mne jsou si toho výzkumníci i další lidé zabývající se těmito projekty vědomi, stále je však před námi ještě mnoho práce. A myslím si, že v některých věcech můžeme univerzitám, které existují po staletí, více důvěřovat. Ony nám s penězi neutečou.
Druhým bodem je excelence. Celá hodnota našeho společného jednotného úsilí spočívá v tom, že se snažíme přidat zvláštní evropskou hodnotu, nabídnout excelenci. Všechny členské státy svůj výzkum a vědu financují a rovněž zde máme, jak bylo zmíněno, strukturální fondy. Co se týče tohoto rámcového programu, pokud se nezaměříme na excelenci, ztratíme konkurenční výhodu, kterou budeme v budoucnosti potřebovat.
Třetím bodem je mobilita. Setkali jsme se s jednou pozoruhodnou skutečností, totiž že mobilita, jíž dokážeme díky rámcovému programu dosáhnout, vytváří zvláštní klima a podmínky pro excelenci. Těší mne, že zpravodaj navrhl výzkumnou poukázku, která by měla zajistit, aby mezi výzkumníky v Evropě existoval spontánní proces excelence, tím, že se bude vytvářet a zvyšovat jejich mobilita.
Takže, pane zpravodaji, ještě jednou vám děkuji.
Seán Kelly
(GA) Paní předsedající, nestává se často, aby tato sněmovna měla na něco jednomyslný názor, přičemž dnes bylo zřejmé, že Komise a jednotliví členové Parlamentu na toto téma, a obzvláště na jeho budoucí vývoj jednomyslný názor mají. Velké uznání si zaslouží pan zpravodaj Audy. Jak řekla paní komisařka, předložil bohatou a komplexní zprávu.
Předložil bohatou a komplexní zprávu a mne potěšilo, že je v ní kladen důraz na několik prostých věcí. První z nich je jednoduchá sama o sobě: zjednodušení. Zjednodušení je naprosto nezbytné. Potěšilo mne, když paní komisařka řekla, že směřujeme k uživatelsky příjemným finančním pravidlům. Musíme zjednodušovat, důvěřovat výzkumníkům a zajistit, abychom měli ty nejlepší výzkumníky. Pokud tomu tak bude, pak se výsledky dostaví.
A konečně, Lisabonská strategie skončila neúspěchem. Tuto situaci nelze opakovat. Prostřednictvím výzkumu, demonstrací a výsledků můžeme dosáhnout konkurenceschopnosti, již Evropa tolik potřebuje.
Petru Constantin Luhan
(RO) Paní předsedající, v současné situaci a s ohledem na naplnění cílů strategie EU 2020 musí Sedmý rámcový program reagovat na současné výzvy. Zjednodušení přístupu malých a středních podniků k finančním prostředkům jim poskytne příležitost rozvíjet nové typy služeb a produktů. Míra finančního přispění, dokumentace, již je nutné vypracovat, poskytnutí přístupu k informacím a odbornému poradenství musí být realistické, protože v opačném případě se nám nepodaří vytvořit rámec, který by umožňoval přístup malých a středních podniků k tomuto programu, bez ohledu na cíle.
Dále se domnívám, že je nutné klást větší důraz na rozvoj výzkumu na regionální úrovni tím, že bude podněcován vznik víceúrovňových partnerství a podporováno vypracovávání metodických průvodců či pokynů pro tento účel. Nemůžeme cílů dosáhnout, aniž bychom jasně vymezili postupy a povzbudili či podpořili rozvoj užitečných nástrojů.
Derek Vaughan
Paní předsedající, i já bych rád panu zpravodaji a paní komisařce poděkoval. Jak oba podotkli, výzkum a inovace jsou důležité z hlediska budoucnosti evropského hospodářství. S jistotou vím, že například ve Walesu je mnoho univerzit, které evropské financování využijí. Proto se domnívám, že je důležité, abychom všichni podpořili odpovídající finanční prostředky pro výzkum a inovace v rozpočtu EU; neměli bychom na tomto zasedání říkat, že je podporujeme a pak na zasedání k rozpočtu hlasovat proti.
Co se týče klíčových otázek, které zde dnes zazněly, ovšemže všichni podporujeme zjednodušení a také společný soubor pravidel. Jsem si však vědom určitých obav z věčného používání paušálních sazeb a úhrnných částek, proto se domnívám, že bychom se měli snažit zavést v této oblasti určitou míru flexibility a uvážení.
Dále bych rád uvedl, že bychom se měli soustředit na výkon. Ovšem výkon je sice důležitý, avšak výzkum a inovace obnášejí i přijetí určité míry rizika, což nemůžeme vyloučit. A konečně bych rád podpořil návrh na užší propojení univerzit a podniků, abychom mohli všechen provedený výzkum a rozvoj využít.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Paní předsedající, konkurenceschopnost není pro Evropskou unii volbou. Evropská unie musí být globálně konkurenceschopná a za tím účelem musí investovat do výzkumu a inovací.
Bohužel příjemci takových výzkumných programů využívají řadu zdrojů financování na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Avšak všechny tyto finanční prostředky mají často odlišné postupy a pravidla, v důsledku čehož je přístup k finančním prostředků EU obtížný a ztěžuje situaci příjemců, kteří se musí s rozdílnými pravidly seznámit. Dále se domníváme, že výzkum a inovace lze v Evropské unii rozvinout jedině omezením byrokracie, zjednodušením a sblížením postupů, rozvojem aplikovaného výzkumu a usnadněním přístupu malých a středních podniků k financování. Vyjadřujeme politování nad tím, že členské státy v reakci na hospodářskou a finanční krizi omezily své rozpočty určené na vzdělávání a výzkum, a vyzýváme je, aby v období krize prioritně investovaly do vzdělávání, jelikož i na tom závisí kvalita výzkumu a inovací.
Chtěla bych panu zpravodaji Audymu poděkovat za to, že akceptoval návrh předložený Komisí, aby bylo v rámci Sedmého rámcového programu přiděleno více peněz na výzkum a rozvoj aplikací a služeb globálního navigačního družicového systému.
Pat the Cope Gallagher
Paní předsedající, domnívám se, že tato zpráva si získá širokou podporu napříč všemi skupinami Parlamentu. Klíčovým prvkem této zprávy je, že si Unie musí udržet své přední postavení v oblasti výzkumu, inovací a vědy. Je to důležité, jelikož bez výzkumu se nemůžeme stát inovátory budoucnosti. Máme-li vytvářet pracovní místa, potřebujeme výzkum, a potřebujeme jej samozřejmě i k udržení zaměstnanosti v EU a k tomu, abychom si zachovali konkurenceschopnost ve vztahu k nově se rozvíjejícím ekonomikám. Potřebujeme rovněž, aby veřejný sektor a vlastně i ten soukromý, který považuji za hybnou sílu růstu ekonomiky, spolupracovaly v partnerském duchu.
Snahy o větší zapojení malých a středních podniků je třeba podpořit i na nejvyšší úrovni a musíme zajistit, aby byrokracie byla co nejmenší. Vedoucí představitelé států a vlád podpořili na svém setkání dne 4. února stěžejní iniciativu Unie inovací, pouhá podpora však nestačí. Nyní potřebujeme činy a já velmi dobře vím, že paní Geoghegan-Quinnová je komisařkou činu a bude v tom pokračovat. Výzkum a inovace jsou klíčovými nástroji. Jsou to nástroje, které máme k dispozici na pomoc Evropě v hospodářské krizi, jíž čelíme.
Franz Obermayr
(DE) Paní předsedající, přezkum Sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj by měl vycházet z toho, jaké výhody a nevýhody tento projekt přináší občanům. Mám zde na mysli například projekt INDECT, který byl ze Sedmého rámcového programu financován. Zamýšlený přínos v podobě boje proti terorismu je třeba zvážit ve vztahu ke svobodě občanů a ochraně osobních údajů.
U každého projektu si tedy musíme položit otázku: komu prospěje a čí práva budou nepřípustně omezena? Totéž platí pro financování výzkumu v oblasti genetického inženýrství. Získají na něm velcí výrobci potravin a lobbisté, ovšem v žádném případě občané. Samozřejmě, že musíme více investovat do výzkumu a vývoje, současně však musíme projekty, které jsou nakonec financovány daňovými poplatníky, lépe posuzovat.
Diane Dodds
Paní předsedající, děkuji panu zpravodaji za tuto zprávu a rovněž mnohokrát děkuji paní komisařce, která nedávno poctila svou návštěvou můj volební obvod v Severním Irsku, kde se, jak je mi známo, seznámila s některými vynikajícími příklady výzkumu a inovací.
Ekonomika Severního Irska je ekonomikou malých a středních podniků - 97 % našich podniků lze takto označit - přesto je to ekonomika, která za dalšími regiony Spojeného království a Evropy v čerpání peněz z tohoto rámcového programu zaostává. Jako největší problém je uváděna byrokracie a mnohé malé podniky zkrátka více zajímá to, aby vůbec přežily, než dlouhodobé výhody programu na podporu výzkumu a inovací.
Za příznačný považuji případ leteckého průmyslu v Severním Irsku - větší společnosti radí a pomáhají menším v tom, aby se k programu vůbec dostaly - a já bych ráda této příležitosti využila k tomu, abych paní komisařku vyzvala, aby nám nabídla radikální a nové způsoby, jak by mohly malé a střední podniky tohoto velmi důležitého programu využívat.
Andreas Mölzer
(DE) Paní předsedající, Sedmý rámcový program pro výzkum se netýká jen výzkumu obecně, ale i konkrétních oblastí výzkumu, jimž bychom my všichni měli po havárii ve Fukušimě věnovat mimořádnou pozornost. Současně jsou zde prostředky z programu Euratom.
Jak všichni víme, jaderné lobby se v posledních letech daří propagovat jadernou energii jako alternativu šetrnou k životnímu prostředí. V některých členských státech je tato lobby mimořádně silná. Současně si dobře uvědomujeme, že některé členské státy na jadernou energii spoléhají natolik, že pro ně nebude snadné přejít na jiné alternativy. K čemu jsou produktivní reaktory, které se zhroutí pod masou vody či v případě zemětřesení? K čemu je nejvíce produktivní jaderná elektrárna, pokud stačí malá chyba a její bezprostřední okolí i celý region se stanou na desítky let neobyvatelnými? Je proto důležité, abychom se více zaměřili na jadernou bezpečnost a pokročili rovněž ve vývoji alternativ.
Nyní, kdy se blíží prodloužení výzkumného programu Euratom na léta 2012 a 2013, bychom se událostí ve Fukušimě měli chopit jako příležitosti k zamyšlení.
Jarosław Leszek Wałęsa
(PL) Paní předsedající, rád bych dnešní rozpravu o Sedmém rámcovém programu využil jako příležitost k upozornění na přípravy programu příštího - osmého rámcového programu. Již existuje zelená kniha o tomto programu, která se prakticky nezmiňuje o výzkumu v jiných oblastech, například rybolovu. Bohužel přímé financování výzkumu se v tomto sektoru vyvíjí velmi znepokojivým směrem. Začali jsme s určitou výší prostředků, která v následných programech postupně klesala, přičemž tyto radikální škrty vedly k tomu, že byl ze Sedmého rámcového programu zcela vypuštěn námořní výzkum jako specifická oblast financování.
V příštím rámcovém programu se tato situace musí změnit, abychom dokázali naplnit cíle reformované společné rybářské politiky. Odvětví rybolovu se potýká s mnoha problémy, podpůrná výzkumná a vědecká činnost jsou tudíž mocnými nástroji pro další udržitelný rozvoj tohoto odvětví. Proto je tak důležité vyčlenit za tímto účelem odpovídající finanční prostředky. Děkuji.
Máire Geoghegan-Quinn
Paní předsedající, jsem velmi vděčná za dnešní cennou rozpravu a všem poslancům, kteří se na této přínosné rozpravě podíleli, bych ráda poděkovala.
členka Komise. - Až přistoupíme k vytváření příštího programu pro výzkum a inovace se skutečnou evropskou přidanou hodnotou, budu s tímto Parlamentem úzce spolupracovat.
Do konce tohoto roku - přesněji 30. listopadu - předložíme naše návrhy budoucího financování programů pro výzkum a inovace v rámci společného strategického rámce. Již nyní jsme některé naše myšlenky, jak toho dosáhnout propojením jednotlivých nástrojů na úrovni EU pod jednou střechou, uvedli v Zelené knize. Můžeme podporovat celý inovační řetězec, celou cestu od základního výzkumu k uvedení na trh. Jsem přesvědčena, že takto získáme z našich investic nejlepší výsledky.
Velmi se těším na výsledek vaší rozpravy o zelené knize, která bude, myslím, přijata koncem léta. Mohu vás ujistit, že při přípravě legislativních návrhů bude také náležitě zohledněn přínosný vklad zpráv paní Carvalhové, paní Merkiesové, pana Audyho a paní Matiasové.
Na závěr mi dovolte připomenout, že 10. června se koná závěrečné shrnutí konzultací k Zelené knize, na nějž bylo pozváno i několik poslanců tohoto Parlamentu, někteří z nich jako vystupující. Ráda bych poslance této sněmovny informovala, že jsme v internetovém dotazníku obdrželi více než 1 300 odpovědí. A také nevídané množství stanovisek - obdrželi jsme více než 700 takových stanovisek od národních vlád, asociací na evropské úrovni, podniků, vysokých škol a regionálních a místních organizací. Odpovědi přišly z celé Evropské unie i dalších zemí. Domnívám se, že je z toho patrný obrovský zájem, který Evropa výzkumu a inovacím jakožto politikám pro náš budoucí růst přisuzuje.
Dovolte mi tedy ještě jednou poděkovat za názory a podněty vašeho Parlamentu k průběžnému hodnocení Sedmého rámcového programu.
Jean-Pierre Audy
Paní předsedající, rád bych ještě jednou poděkoval předsednictvu Parlamentu, že umožnilo konání této rozpravy, jelikož původně na pořadu jednání zařazena nebyla. Pro všechny politické skupiny bylo velmi užitečné, že mohly o tomto důležitém tématu diskutovat.
Dále bych rád řekl, že jsem vám, paní komisařko, velmi vděčen. Hovořím jménem všech, kdo si vás hluboce váží. Máte rovněž podporu irských poslanců ve skupině Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů). Jak vidíte, na tom se nemusí nic měnit. Děkuji vám za vaši práci. Co se týče zjednodušení a důležitých signálů, které vám dáváme, spoléháme na vás, paní komisařko.
Dále bych chtěl poděkovat zpravodajům ze všech politických skupin, mým kolegům, kteří předložili četné pozměňovací návrhy, a všem, kdo k této zprávě přispěli - obzvláště bych chtěl poděkovat kolegům ze skupiny PPE.
Děkuji vám za vaše slova ohledně zjednodušení; bereme vaše poznámky na vědomí. Výraz konkurenceschopnost průmyslu vyvolává očekávání. Musíme vytvořit vazbu mezi výzkumem a obchodem - tedy mezi výzkumem a inovacemi - a to prostřednictvím Evropského patentu. Výzkum je nutno proměnit v růst. Pan Reul řekl, že musíme samozřejmě podněcovat excelenci. Musíme být nejlepší na světě - a právě díky excelenci se tak stane. Jak jsem řekl, nevíme, kdo dostane za pět let Nobelovu cenu. Proto musíme nalézt rovnováhu mezi excelencí a jejím rozložením v EU. Je to jako ve sportu, kdy vyhrajeme s nejlepšími sportovci světa - musíme mít nejlepší výzkumníky na světě. Klíčovým slovem je excelence.
A konečně, navrhli jsme zdvojnásobit objem financování, ovšem nikoli na úkor zemědělství či strukturálních fondů. Cílem je lepší koordinace s činnostmi členských států. Hlavy států a vlád nám sdělily, že ony objem příspěvků z veřejného sektoru navyšovat nehodlají. Namísto toho musíme zlepšit koordinaci evropských fondů, národních fondů a regionálních fondů - některé z nich ostatně pocházejí z evropských fondů - s cílem zlepšit soudržnost a vytváření kvalitních politik.
Má poslední poznámka, paní předsedající, zní: navrhl jsem - návrh nebyl přijat, je to však téma, které je nutné řešit na politické úrovni - abychom přijali evropský plán výzkumu v oblasti zbrojního průmyslu. Nastal čas, aby Evropská unie a členské státy podle článku 45 Smlouvy o Evropské unii zvážily přijetí rozsáhlého výzkumného programu v oblasti zbrojní techniky a samozřejmě také techniky dvojího užití.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra ve 12:00.
Písemná prohlášení (článek 149)
András Gyürk
písemně. - (HU) Sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj je nejvýznamnějším světovým programem na podporu vědy, který má klíčovou úlohu pro udržení konkurenceschopnosti Evropy a provádění strategie Evropa 2020. Sedmý rámcový program představuje pro oblast evropského výzkumu a inovací významnou přidanou hodnotu. Přezkum v polovině období však odhalil několik oblastí, které je třeba zlepšit. Podle mého názoru jsou pro budoucí úspěch Sedmého rámcového programu zásadní dva aspekty. Prvním a nejnaléhavějším úkolem bude zjednodušení byrokracie. Příliš složitá administrativa je nákladná a malé a střední podniky od zapojení do Sedmého rámcového programu odrazuje. Eliminace paralelních struktur, rychlejší převod finančních prostředků a harmonizace Sedmého rámcového programu s národními prioritami - to vše může přispět k tomu, aby se do činností v oblasti výzkumu a vývoje zapojilo co nejvíce lidí. Zadruhé bych rád zdůraznil důležitost přístupu založeného na excelenci, neboť finanční prostředky Sedmého rámcového programu budou nejlépe využity za předpokladu, že se výběr podpořených výzkumných projektů bude zakládat na excellenci. Průběžné hodnocení však odhalilo, že některé země jsou v čerpání prostředků zastoupeny méně. Hlavní příčinou toho je, že tyto členské státy nemají podpůrnou výzkumnou infrastrukturu, aby dokázaly splnit kritéria excelence. Proto je nutné revidovat synergie mezi Sedmým rámcovým programem, strukturálními fondy a Fondem soudržnosti, které by naopak rozvoj zaostalé infrastruktury mohly podporovat. Tak budeme moci všem členským státům při posuzování z hlediska excelence zajistit stejné podmínky.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
Sedmý rámcový program pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace je důležitým nástrojem k dosažení strategických cílů strategie Evropa 2020. Čelní postavení Evropy v oblasti technologických inovací a budoucí konkurenceschopnost Evropy jsou rovněž velkou měrou závislé na vědeckém výzkumu. V této souvislosti je třeba věnovat větší pozornost podpoře programu, větší provázanosti s požadavky podnikatelů a lepší koordinaci s dalšími finančními nástroji EU a strukturálními fondy.
Důležitými faktory přispívajícími k úspěchu programu jsou rovněž zajištění přístupu co nejširšího možného okruhu zúčastněných subjektů k informacím o příležitostech, které skýtá, a zjednodušení postupů při podávání žádostí, které jsou v současnosti příliš složité. Chtěla bych zopakovat, že je nutné rozsáhle podporovat výsledky úspěšně dokončených projektů tak, aby k nim mělo přístup více společností, které by případně mohly tyto výsledky využít.
Věda sama o sobě není konečnou stanicí. Měla by být prospěšná hospodářství a společnosti. Je nutné posílit vazbu mezi jednotlivými programy, aby byla zajištěna soudržnost při provádění vědeckých a demonstračních projektů i zkouškách pro uvedení na trh a tržní replikaci. Díky tomu budeme schopni zajistit, aby financování ze Sedmého rámcového programu zaručovalo větší účinnost a přinášelo vyšší evropskou přidanou hodnotu.
Jacek Olgierd Kurski
Stálým problémem všech zpráv o inovacích je absence jasného a konkrétního rámce pro investice do výzkumu a vývoje z finančních prostředků EU. Tento problém je zřejmý i u zprávy pana Audyho, a navíc zahrnuje další dosud nevyřešenou otázku, a to nerovnováhu ve financování z prostředků EU. Autor se o nerovnosti v absorpci financování mezi západní Evropou a novými členskými státy EU prakticky nezmiňuje. Špatný stav financování lze mimo jiné pozorovat ve využívání finančního nástroje pro sdílení rizik. Projekty spolufinancované z tohoto nástroje se realizovaly jen v 18 z 27 členských států. Navíc největšími příjemci jsou žadatelé z tzv. starých členských států EU: Německa (23,1 % veškerých přidělených financí), Španělska (19,1 %), Spojeného království (9,9 %) a Nizozemska (8,3 %). Dnes je z tohoto nástroje financována zhruba třetina výzkumu. Podle mého názoru by měl být poměrně navýšen tak, aby vlastní příspěvek podnikatelů nepřevyšoval 10 až 15 % požadované částky (v současnosti tvoří požadovaná částka 15 až 25 % částky přidělené na výzkum). Neměli bychom zapomínat, že jedním z hlavních úkolů EU je odstranit sociální a hospodářskou nerovnováhu prostřednictvím distribuce přínosů z inovací po celé EU. Jestliže nové členské státy finančně zanedbáme a podnítíme tak jednostranný odliv mozků, tohoto cíle se nám dosáhnout nepodaří.
Krzysztof Lisek
Vítám nové úsilí o navýšení finančních prostředků pro vědecký výzkum v Evropě. Současně považuji za nezbytné spojit naše síly a výdaje v této oblasti. Co nejdříve by měly být na úrovni států provedeny reformy, které by umožnily vznik náležitě vzájemně spolupracujících center, aby nedocházelo ke dvojí práci na totožných projektech. Přispělo by to i k lepšímu využívání finančních prostředků. Evropská unie nesmí zapomínat na význam výzkumu pro vybudování konkurenční výhody v dnešním globalizovaném světě. Členské státy by měly reformovat v prvé řadě způsob provádění výzkumu v oblasti bezpečnosti, což je jedna z klíčových oblastí uvedených ve zprávě, aby bylo zajištěno, že tento výzkum bude možné v době finanční krize co nejvíce rozvinout.
Marian-Jean Marinescu
písemně. - (RO) Lákavá povaha Sedmého rámcového programu pro výzkum se v odvětví průmyslu v celé své kráse neprojevila. Kromě toho, že jsou zapotřebí nové finanční prostředky, je v oblasti výzkumu, vývoje a inovací nezbytná rovněž lepší koordinace činností Evropské unie, členských států a regionů.
Zaprvé se musí zlepšit provázanost Fondu soudržnosti a Rámcového programu pro výzkum. Nutno zdůraznit význam politiky soudržnosti, která se v Evropě stala hlavním zdrojem podpory výzkumu a inovací.
Zadruhé je třeba mít politiky výzkumu a inovací šité na míru konkrétním potřebám trhu. Je nutné rozpoznat poptávku po inovativních technologiích, aby bylo možné prodat výsledky inovací. Domnívám se, že by měly být k dispozici vhodné finanční nástroje na podporu úspěšného uvedení inovativních technologií na trh EU.
V neposlední řadě bych rád uvedl, že v EU panuje obrovská nerovnováha v rozdělování finančních prostředků, přičemž se ukazuje, že většinu finančních zdrojů spolknou staré členské státy. Takový stav je v rozporu s cílem územní soudržnosti, podle nějž se členské státy mají vyvíjet z geografického hlediska vyváženým způsobem, což je cíl zakotvený v Lisabonské smlouvě.
Pavel Poc
písemně. - (CS) Vítám návrh, aby byl výzkum podporovaný 7. rámcovým programem zaměřen na řešení problémů EU v oblastech stanovených v kapitole "Spolupráce" 7. RP. Sem patří především zdravotnictví včetně klinického a preventivního výzkumu a lékařských technologií. Rakovina představuje druhou nejčastější příčinu smrti v Evropě. Vzhledem ke stárnoucí populaci se očekává, že ve věku 75 let bude mít každý třetí muž a každá čtvrtá žena přímou zkušenost s tímto onemocněním. Výzkum rakoviny je na pokraji průlomových objevů, obzvláště v oblasti přesnějších, levnějších a dokonce i pro pacienty šetrnějších metod jak preventivních vyšetření, tak samotné léčby. Prostředky na výzkum rakoviny mohou ušetřit lidské životy i léčebné výlohy. Oceňuji politickou vůli, která stála za prostředky, které již byly v rámci tohoto programu vyčleněny pro výzkum rakoviny. Tyto prostředky se v nynější hospodářské situaci EU nesmí snížit, naopak musíme jít ještě dál. Zdůrazňuji, že pokud dokážeme společným úsilím plnit ambiciózní projekty, jako je bourání státních hranic nebo budování vesmírných stanic, měli bychom najít cestu, jak udělat z rakoviny onemocnění, kterého se už nikdo nebude bát. K tomu potřebujeme podporovaný a koordinovaný výzkum léčebných metod i prevence. Boj s rakovinou je evropské téma, které by mělo být naší prioritou počínaje prostředky 7.RP a zastřešující evropskou agenturou konče.
