Europos ombudsmeno veikla (2008 m.) (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Chrysoula Paliadeli pranešimas Peticijų komiteto vardu dėl metinio pranešimo apie Europos ombudsmeno 2008 m. veiklą.
Chrysoula Paliadeli
Pone primininke, ponios ir ponai, Komisijos nary, 2009 m. balandžio 21 d. Europos ombudsmenas kadenciją baigiančiam Europos Parlamento Pirmininkui Hansui-Gertui Poetteringui pateikmetinį pranešimą apie savo 2008 m. veiklą. Tų pačių metų rugsėjo 14 d. Nikiforos Diamandouros pristatšio pranešimo turinį Peticijų komitetui, kuris mane įpareigojo parengti pranešimą, kurį 2009 m. spalio 1 d. komiteto nariai vienbalsiai patvirtino.
Rašytinį pranešimą sudardu dokumentai: trumpa šešių puslapių apžvalga ir išsamus pranešimas, kuriame aptariama ombudsmeno veikla, statistika ir jų išsamesnis paaiškinimas, siekiant patobulinti procedūrą ir gerąją patirtį.
Informacija ir išvados abiejuose dokumentuose pateikiami skaitytojams priimtinu būdu, pateikiant tam tikrų paaiškinamųjų pavyzdžių, kurie skaitytojui padeda suprasti, įvertinti tekstą ir juo naudotis.
Palyginti su ankstesniais pranešimais, dėl šio naujo statistinių duomenų pateikimo ir išvadų įvertinimo pranešimas tapo suprantamesnis ir visų pirma naudingesnis, nes tai nėra vien tik aprašymas, nagrinėjami politikos klausimai ir tobulinimo būdai.
2008 m. užbaigtų tyrimų skaičius neturi precedento. Dažniausiai šie tyrimai susiję su Komisija ir kur kas rečiau su Europos Parlamento administracija. Skaidrumo trūkumas - dažniausiai pasitaikęs negero administravimo atvejis. Trečdaliu atvejų klausimai buvo išspręsti taikiai skundo pateikėjų naudai. Atvejų, kai ombudsmenas buvo priverstas pateikti kritinių pastabų susijusioms administracinėms institucijoms, pasitaikrečiau. Dar mažiau buvo atvejų, kai paprašyta pateikti išsamią nuomonę, o vieną kartą Parlamentui buvo pateiktas specialusis pranešimas, kurį išnagrinėjęs Parlamentas priėmspecialiąją rezoliuciją skundo pateikėjo naudai. 2008 m. ombudsmenas baigsavo iniciatyva pradėtą tyrimą dėl vėluojančių Komisijos mokėjimų, po kurio imtasi vėluojančių mokėjimų mažinimo priemonių ir paskelbta apie naują tyrimą. Pagrindinis ombudsmeno prioritetas buvo užtikrinti, kad būtų gerbiamos piliečių teisės, siekiant sustiprinti Europos piliečių pasitikėjimą jos institucijomis.
Šio tikslo buvo siekiama jam nusprendus pagerinti piliečiams per Europos ombudsmenų tinklą teikiamos informacijos apie jų teises kokybę. Įprastai spręsdamas su jo institucinio vaidmens atlikimu susijusius klausimus ombudsmenas kartu stiprino bendradarbiavimą su Europos institucijų darbuotojais ir pareigūnais taip skatindamas į paslaugas orientuotą darbo kultūrą Europos Sąjungos administracinėse tarnybose, kas neabejotinai padeda siekti bendro tikslo - Europos piliečių ir Europos institucijų tarpusavio pagarbos. Vienas apčiuopiamas šios kampanijos rezultatas buvo peticijų skaičiaus padidėjimas 2008 m., kuris rodo, kad daugiau Europos piliečių sužinojo apie ombudsmeno instituciją ir pasinaudojo ja, kad pateiktų skundą dėl problemų, susijusių su blogu administravimu ir administracinių bei kitų Europos Sąjungos tarnybų darbu.
2008 m. ombudsmeno interneto svetainbuvo reguliariai atnaujinama siekiant ją pertvarkyti į šiuolaikišką, dinamišką ir interaktyvią paslaugą. Baigiant pirmąją šio žodinio pranešimo dėl Europos ombudsmeno metinio pranešimo dalį tikimės, kad ir toliau bendradarbiavimas su Europos Parlamentu vyks taip konstruktyviai, kad šios institucijos veikla būtų pateikiama nacionalinėms administracinėms valdžios institucijoms kaip gero administravimo pavyzdys ir kad ši institucija ir toliau būtų Europos institucijų ir Europos piliečių bendradarbiavimo priemonė.
Nikiforos Diamandouros
Europos ombudsmenas. - Ačiū, pone pirmininke, už suteiktą galimybę kreiptis į Parlamentą mano metinio 2008 m. pranešimo klausimu.
Norėčiau padėkoti Peticijų komitetui, ypač pirmininkei E. Mazzoni, ir pranešėjai Ch. Paliadeli už jų naudingą ir konstruktyvų pranešimą. Jis man yra vertinga parama ir patarimas ir kartu jame visapusiškai atsižvelgiama į mano, kaip ombudsmeno, nešališkumą ir nepriklausomybę.
Parlamentas ir ombudsmenas dirba, kad užtikrintų, jog ES piliečiai ir gyventojai galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis. Mes tai darome skirtingai. Ombudsmeno įgaliojimai siauresni; aš galiu tik nagrinėti skundus dėl ES institucijų ir įstaigų, o Peticijų komitetas taip pat gali nagrinėti valstybių narių veiklą. Be to, Parlamentas yra nepriklausoma politininstitucija ir gali nagrinėti peticijas, kuriose reikalaujama keisti teisės aktus arba net priimti naujus. Tačiau nagrinėjant skundus, teikiant pagalbą skundų pateikėjams mano vaidmuo yra atskleisti negero administravimo atvejus ir šiuos trūkumus ištaisyti.
Neteisėtas elgesys, kai jis priskirtinas mano įgaliojimų sričiai, visada yra tam tikra negero administravimo forma. Tačiau neužtenka to, kad ES institucijos ir įstaigos tiesiog laikytųsi teisės aktų. Jos taip pat turi dirbti nuosekliai ir sąžiningai. Jos turi elgtis pagal jų priimtas taisykles ir principus ir parodyti paslaugumą, pvz., sąžiningu, pagrįstu ir pagarbiu elgesiu. Į paslaugas piliečiams orientuotos darbo kultūros sukūrimas ir išlaikymas yra gero administravimo principo pagrindas.
Privilegijuoti ombudsmeno santykiai su Parlamentu yra esminis veiksnys užtikrinant naudą piliečiams. Skirtingai nei teismo sprendimai, ombudsmeno sprendimai teisiškai nėra privalomi. Galiu naudotis tik įtaiga, kad įtikinčiau ES institucijas ir įstaigas vykdyti mano rekomendacijas. Jeigu jos atsisako tai padaryti, labai svarbu yra tai, kad ombudsmenas gali kreiptis į Parlamentą prašydamas jo pagalbos.
Dabar, jeigu institucija nevykdo rekomendacijos tuo atveju, kai keliami principiniai klausimai, galiu Parlamentui pateikti specialų pranešimą. Pvz., 2008 m. Komisija atsisakpakeisti savo poziciją byloje, susijusioje su diskriminacija dėl amžiaus. Buvau nudžiugintas, kad Parlamentas šį pranešimą išnagrinėjo greitai ir kad M. A. Martínezo Martínezo pranešime, patvirtintame 2009 m. gegužės mėn. plenarinėje sesijoje nei vienam Parlamento nariui nebalsavus prieš, buvo išsamiai atskleistos mano iškeltos problemos.
Mano metiniame pranešime aprašoma pažanga, padaryta nagrinėjant skundus, skatinant gerą administravimą ir teikiant informaciją apie ombudsmeno vaidmenį. Kaip paaiškinama pirmuosiuose jo puslapiuose, buvo dedamos didelės pastangos siekiant jį supaprastinti, kad skaitytojai galėtų nesunkiai gauti aiškią ir išsamią informaciją apie ombudsmeno veiklą.
Palyginti su ankstesne padėtimi, dabar pranešimą galima paskelbti daug anksčiau. Be to, parengta nauja šešių puslapių apžvalga. Šioje naujoje apžvalgoje pateikiami svarbiausi pasiekimai skundų pateikėjų atžvilgiu ir pabrėžiami per pastaruosius metus nagrinėti pagrindiniai politikos klausimai.
Ombudsmenas užbaigrekordiškai daug, t. y. 355, tyrimų, kurių dauguma truko trumpiau nei metus. Džiaugiuosi galėdamas pasakyti, kad ES institucijos ir įstaigos paprastai yra pasirengusios spręsti problemas, į kurias atkreipiu jų dėmesį. Draugiškų sprendimų ir susitarimų padaugėjimas vertintinas teigiamai ir pagirtinai.
Aštuoni 2008 m. išnagrinėti atvejai yra gerosios praktikos pavyzdžiai, kaip institucijos ir įstaigos sprendžia mano iškeltas problemas. Kalbu apie šias institucijas ir įstaigas: Komisija, Taryba, Teisingumo Teismas, EPSO, OLAF ir Europos aviacijos saugos agentūra. Aštuoni pagrindiniai atvejai aprašyti pranešime kaip gero administravimo praktikos pavyzdžiai visoms institucijoms ir įstaigoms.
Leiskite trumpai aptarti du iš šių atvejų.
Komisija konstruktyviai dirbo vykdant procedūrą, susijusią su ginču dėl apmokėjimo. Išsprendus ginčą jame dalyvavusi įmongavo daugiau kaip 100 000 EUR neatliktų mokėjimų.
Kandidatų prašymu EPSO sutiko jiems atskleisti atrankos metu taikytus vertinimo kriterijus ir kiekvieno jų balo išskaidymą.
2008 m. ombudsmenas iš viso užregistravo 3 406 skundus. Palyginti su 2007 m., jų padaugėjo 6 proc.
80 proc. užregistruotų atvejų sudaro atvejai, kai skundo pateikėjui pagalba suteikta pradedant tyrimą, perduodant skundą atsakingai įstaigai arba suteikiant konsultaciją. Dažnai patarta susisiekti su Europos ombudsmenų tinklo nariu. Šiuo metu šį tinklą sudaro apytiksliai 95 tarnybos 32 šalyse ir Peticijų komitetas yra jo narys. Vienas jo tikslų - pagreitinti skundų perdavimą atsakingai įstaigai. Pvz., 2008 m. 191 skundo pateikėjui buvo patarta pateikti peticiją Parlamentui arba jų skundai buvo tiesiogiai perduoti Peticijų komitetui.
Žinoma, daug geriau, kai skundo pateikėjai gali iš karto nustatyti, kokiai institucijai tikslingiausia pateikti skundą. Tai padeda išvengti piliečių nusivylimo, kai jiems nurodoma, kad įstaiga, į kurią jie kreipėsi, negali jiems padėti. Tai taip pat reiškia, kad skundai nagrinėjami greičiau ir veiksmingiau, taip užtikrinant piliečių galimybę naudotis visomis jų teisėmis pagal ES teisę.
Metų pradžioje įgyvendinta svarbi iniciatyva šioje srityje. Mano tarnyba sukūrvisiškai naują interneto svetainę, įskaitant interaktyvų vadovą visomis 23 kalbomis, siekiant padėti piliečiams tiesiogiai kreiptis į įstaigą, kuri gali geriausiai išnagrinėti jų skundą. Tai gali būti mano tarnyba, Peticijų komitetas, nacionalinombudsmeno tarnyba skundo pateikėjo kilmės valstybėje narėje arba tarptautinis internetinis tinklas SOLVIT. Šiais metais jau daugiau kaip 23 000 žmonių pasinaudojo šiuo vadovu, siekdami gauti konsultacijų.
2008 m. iš tikrųjų dažniausiai nagrinėjau tariamo neskaidrumo atvejus ES administracijoje. Tokie atvejai sudar36 proc. visų tyrimų, įskaitant atsisakymą pateikti informaciją arba dokumentus. Šis didelis procentas man kelia tam tikrą rūpestį.
ES administracija yra atsakinga ir skaidri ir turi tokia išlikti stiprindama piliečių pasitikėjimą ES. Kalbant apie skaidrumą 2008 m. labai svarbus buvo Komisijos pasiūlymas pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais.
Komisija pasiūlšio reglamento pakeitimus, kurių dalis bus labai naudingi. Vis dėlto, mano manymu, įgyvendinus kai kuriuos kitus pasiūlymus piliečiai galės susipažinti ne su daugiau, o su mažiau dokumentų.
Lisabonos sutartimi pakeičiamas teisinis ir politinis reglamento pagrindas piliečiams suteikiant geresnių galimybių dalyvauti Europos Sąjungos veikloje. Jos įsigaliojimas Komisijai suteiks gerą galimybę pateikti naują pasiūlymą, kuriame bus aptartos šios naujos aplinkybės ir kuris sustiprins pagrindinę visuomenės teisę susipažinti su ES institucijų ir įstaigų dokumentais.
Labai svarbi buvo Parlamento parama 2008 m. persvarstant ombudsmeno statutą. Atliktais pakeitimais padidinti ombudsmeno įgaliojimai atlikti tyrimus, taip užtikrinant, kad piliečiai galėtų visiškai pasitikėti ombudsmeno galimybėmis atlikti išsamų skundų tyrimą be apribojimų.
Kalbą norėčiau baigti primindamas, kad mano tikslas - skatinti gerą administravimą ES institucijose ir įstaigose. Skaidrumo ir atskaitomybės didinimas bei į paslaugas orientuotos darbo kultūros skatinimas ir pagalba ją įtvirtinant yra svarbiausi veiksniai siekiant šio tikslo.
Esu įsitikinęs, kad dvi mūsų institucijos toliau glaudžiai bendradarbiaus siekdamos bendro tikslo padėti piliečiams ir gyventojams naudotis visomis jų teisėmis skaidrioje ir atsakingoje Europos Sąjungoje.
Margot Wallström
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Pone pirmininke, visų pirma norėčiau padėkoti pranešėjai Ch. Paliaeli už labai gerą pranešimą ir Peticijų komitetui už ilgalaikį ir svarbų darbą. Žinoma, padėkos žodžiai taip pat skirti ombudsmenui N. Diamandourosui už išsamų ir išbaigtą metinį pranešimą.
Kaip ombudsmenas pažymėjo pristatydamas savo metinę ataskaitą šių metų balandžio mėn., svarbiausia stiprinti piliečių pasitikėjimą ES. Be abejo, su tuo visiškai sutinku. Turiu nedaug laiko, tad norėčiau sutelkti dėmesį tik į kelis svarbius aspektus.
Ch. Paliadeli pranešime aiškiai, išsamiai apžvelgiama ombudsmeno veikla praeitais metais, o dėl naujo statistikos pateikimo ir naujo išdėstymo šis pranešimas yra suprantamas ir lengvai skaitomas. 2008 m. Komisija pateiknuomonę aptariant ombudsmeno statuto persvarstymo klausimą. Aktyviai dalyvavome tarpinstitucinėje veikloje, kad būtų pasiektas priimtinas sprendimas. Visi galime didžiuotis rezultatu, t. y. naujuoju statutu. Manau, kad tai rezultatas, kuris bus naudingas piliečiams.
Kalbant apie ombudsmenui pateiktus skundus, palyginti su 2007 m., jų padaugėjo 6 proc. Kaip žinote, 66 proc. tyrimų buvo susiję su Komisija. Nemanau, kad tai keista. Be to, Komisija yra gana didelinstitucija, turinti daug daugiau atsakomybės sričių, su kuriomis gali būti susiję skundų pateikėjų skundai, tačiau, žinoma, statistiką galima ir būtina gerinti. Tas pats pasakytina ir apie aplinkybę, kad dėl negero administravimo pateikti skundai dažniausiai susiję su skaidrumo trūkumu, t. y. jie sudaro 36 proc. visų tyrimų. Šią statistiką būtina pagerinti visoms institucijoms.
Kita susijusi tema yra su komercinėmis paslaptimis ir konfidencialia informacija susijusios informacijos naudojimas. Neseniai kilo tam tikrų sunkumų dėl konkurencijos bylų. Todėl būtina nustatyti įslaptintos informacijos, dokumentų ir kitos informacijos, dėl kurios taikomas įpareigojimas saugoti profesinę paslaptį, naudojimo sąlygas. Komisija šiuo klausimu daug dirbo ir greitai galėsime pateikti pasiūlymą ombudsmenui.
Kitas teigiamas pokytis yra tai, kad - kaip jau girdėjome - padaugėjo draugiškų sprendimų. 2008 m. atvejai, kai problemą išsprendapskųsta institucija arba susitarta draugiškai, sudar38 proc. visų tirtų atvejų. Džiaugiuosi galėdama pasakyti, kad tendencija Komisijos atžvilgiu krypsta teisinga linkme. Tai rodo, kad ombudsmeno darbas suprantamas ir pripažįstamas ir kad gerbiami skundų pateikėjai.
Priešpaskutinis klausimas, kuriuo kalbėsiu, susijęs su rezoliucijos dėl bendro požiūrio į gero administravimo praktikos kodeksą projektu. Kaip žinote, Komisija turi savo kodeksą, kuris apskritai atitinka ombudsmeno keliamus reikalavimus. Šio svarbaus klausimo geriausiai imtis pirmiausia surengus konstruktyvią diskusiją ir institucijų dialogą prieš pateikiant teisės akto pasiūlymą.
Paskutinis klausimas, kuriuo kalbėsiu, susijęs su praktiniu informacijos perdavimu. Norėčiau pagirti ombudsmeną dėl jo naujos interneto svetainės. Kaip ir metinis pranešimas, ji yra išsami, išbaigta ir priimtina jos lankytojams. Kalbant apie interaktyvaus vadovo, skirto padėti piliečiams nustatyti jų problemų sprendimui tinkamiausią įstaigą, sukūrimą, esu tvirtai įsitikinusi, kad šia nuostabia nauja interneto svetaine problema išsprendžiama. Veikla neturėtų būti dubliuojama, tačiau turėtų būti matomesnė. Komisijoje mes bandėme prie to prisidėti ir naujoje interneto svetainėje "Europa" būtent tai ir daroma. Ji pagerina matomumą ir piliečiai gali lengvai rasti ombudsmeno vadovą keliais spustelėjimais.
Taigi apskritai 2008 m. matėme ES institucijų pažangą ir naujas tobulėjimo galimybes. Dar kartą norėčiau padėkoti N. Diamandourosui už jo pasiekimus ir svarbią veiklą bei Ch. Paliadeli už jos puikų pranešimą.
Pascale Gruny
Pone pirmininke, Komisijos nare, pone N. Diamandourosai, ponios ir ponai, visų pirma norėčiau Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijos vardu nuoširdžiai pasveikinti pranešėją atlikus darbą ir bendradarbiavus visame šio pranešimo rengimo procese.
Šiandien priimame sprendimą dėl metinės Europos ombudsmeno veiklos ataskaitos, kuri buvo pristatyta balandžio 21 d.
Šiuo pranešimu Europos Parlamento skiriamas ombudsmenas oficialiai atsiskaito už visus jo tirtų skundų dėl netinkamo administravimo atvejų Europos institucijose ir įstaigose rezultatus. Jo vaidmuo, kuris yra labai svarbus, yra pagrindingarantija, kad būtų laikomasi skaidrumo ir gero administravimo principų, todėl šis vaidmuo yra originali mūsų piliečiams suteikiamos apsaugos forma neteisingumo, diskriminacijos, piktnaudžiavimo įgaliojimais, atsakymų nepateikimo ir vėluojamos pateikti informacijos atvejais.
Šiame pranešime atkreipiamas dėmesys į didėjantį ombudsmenui pateikiamų skundų skaičių. Dauguma jų susiję su Europos Komisija, institucija, kurioje - pripažinkime - dirba daugiausia pareigūnų, tačiau iš esmės tai yra tariami neskaidrumo atvejai. Vis dėlto Komisija yra sutarčių sergėtoja.
Grįžtant prie pranešimo - spalio 1 d. Peticijų komitetas jį patvirtino didele balsų dauguma. Mūsų ombudsmenas skundus nagrinėjo aktyviai ir darniai. Visų pirma jis visada gebėjo išlaikyti gerus santykius su institucijomis ir gerus jų tarpusavio santykius, kas paskatino aptariamas institucijas ir įstaigas sutikti su draugišku sprendimu arba, neskaitant keleto išimčių, išspręsti tam tikrus ginčus.
Be to, ombudsmenas institucijoms atstoja idėjų šaltinį. Atkreipdamas jų dėmesį į tobulintinas sritis, jis joms padeda gerinti veiklą, o galutinis tikslas - pagerinti mūsų piliečių aptarnavimą.
Pranešime, kurį patvirtinome komitete, pabrėžiama ir paaiškinama, kaip svarbu, kad visos Europos institucijos ir įstaigos pritartų Gero administravimo elgesio kodeksui, kurį Europos Parlamentas patvirtino prieš aštuonerius metus. Šis nuolatinis mūsų komiteto išsakomas raginimas negali likti be atsako. Europiečiai to nusipelno.
Teisį gerą Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų administravimą yra į Lisabonos sutarties, kuri dabar jau yra ne svajonė, o realybė, II dalį įtrauktos Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje nustatyta pagrindinteisė.
Galiausiai manau esant reikalinga pabrėžti, kad ombudsmenas pasilieka teisę tikrinti Komisijos veiklą ir privalo užtikrinti, kad ji tinkamai naudotųsi savo diskrecija pradėti pažeidimo procedūrą arba pasiūlyti sankcijas.
Victor Boştinaru
Visų pirma norėčiau pasveikinti pranešėją Ch. Paliadeli parengus puikų pranešimą.
Antra, kaip Peticijų komiteto koordinatorius ir kelis metus komitetui priklausantis jo narys, norėčiau paminėti mūsų nuolatinį puikų bendradarbiavimą su Europos ombudsmenu Nikiforosu Diamandourosu ir tuo pasidžiaugti.
Kaip Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos koordinatorius Peticijų komitete, privalau išreikšti rūpestį dėl netinkamo administravimo, susijusio su neskaidrumu Europos institucijose, atvejų gausos.
Reikia pabrėžti, kad Europos Parlamento ir komiteto pareiga - šią problemą išspręsti. Mūsų pareiga - atkurti Europos piliečių pasitikėjimą Europos institucijomis.
Europos piliečių labui ombudsmenui pateikiami skundai kartu su Peticijų komitetui pateikiamomis peticijomis laikytini galimybe ištaisyti Europos institucijų veiklos ir teisės aktų taikymo klaidas ir šiais klausimais pateikti paaiškinimus.
Atsižvelgdama į tai S&D frakcija praeitą savaitę surenginformacinį seminarą dėl teisės pateikti peticiją kaip Europos Sąjungos ir jos piliečių suartinimo priemonės, kuriame dalyvavo didelžurnalistų grupė.
Norėčiau paremti šiame pranešime pateiktą pasiūlymą dėl bendros Europos institucijų interneto svetainės, skirtos padėti piliečiams tiesiogiai nustatyti, kuri institucija gali nagrinėti jų skundą, sukūrimo.
Galiausiai norėčiau paremti Europos ombudsmeno iniciatyvą stiprinti bendradarbiavimą su nacionaliniais ombudsmenais ir panašiomis institucijomis, bendromis pastangomis siekiant sustiprinti Europos piliečių pasitikėjimą.
Anneli Jäätteenmäki
Pone pirmininke, pone N. Diamandourosai, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti ombudsmenui ir visai jo tarnybai už jų atliktą naudingą darbą skatinant gerą valdymą ir skaidrumą. Taip pat norėčiau padėkoti pranešėjai už puikiai atliktą darbą.
Europos ombudsmeno tarnybos reikalingumas pasiteisino nuo pat pradžių ir dabar, kai netrukus įsigalios Lisabonos sutartis ir Pagrindinių teisių chartija taps privaloma, ombudsmeno vaidmuo taps svarbesnis nei kada nors anksčiau. Todėl ateityje reikės labiau pasistengti užtikrinti, kad ombudsmenui būtų suteikti būtini ištekliai ir kad jo įgaliojimai būtų pritaikyti atsižvelgiant į esamą laikotarpį. Tai reikš, kad jis turi turėti visą reikiamą informaciją, o ES pareigūnai turės sakyti tai, ką žino, o ne tai, ką nori sakyti. Antraip negalėsime kalbėti apie teisinės valstybės principus, apie kuriuos mes taip mėgstame kalbėti ir kitus jų mokyti. Mes taip pat turime laikytis teisinės valstybės principų, tik tada galėsime kitiems apie juos kalbėti.
Ombudsmeno metinis pranešimas yra puikus pavyzdys, kaip visuomenei turėtume ir mes pristatyti savo atliekamo darbo rezultatus. Pranešimas aiškus, glaustas ir pateiktas laiku. Skaidrumas yra Europos demokratijos sąlyga ir pagrindinjos kūrimo priemonė. Įdomu, kad 36 proc. skundų susiję su neskaidrumu. Tai rodo klausimo svarbą ir jį būtina spręsti.
Remiantis Pagrindinių teisių chartija kiekvienas pilietis turi teisę į tai, kad institucijos jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanoma trumpesnį laiką. Apie tai buvo dažnai kalbama ir tai mus visus ir, žinoma, ombudsmeno tarnybą taip pat įpareigoja. Todėl norėčiau pabrėžti, kad turime užtikrint, jog būtų suteikti tinkami ištekliai, kad mūsų piliečiams sprendimo nereikėtų laukti metų metus. Tai labiausiai priklausys nuo suteikiamų išteklių. Norėčiau padėkoti ombudsmenui už jo naudingą atliktą darbą ir palinkėti visokeriopos sėkmės atliekant šį labai sunkų ir kartais nepakankamai įvertinamą darbą. Rūpinimasis piliečių teisėmis - tai vienas iš svarbiausių darbų ir funkcijų Europos Sąjungoje.
Margrete Auken
Pone pirmininke, dėkoju Ch. Paliadeli už puikų pranešimą. Ombudsmenas sulaukdaug pagyrimų už jo konstruktyvią ir lengvai skaitomą klausimų apžvalgą, taigi prie šių pagyrimų norėčiau prisidėti ir aš.
Turiu nedaug laiko, tad kalbėsiu tik trimis klausimais. Pirmiausia norėčiau paminėti ombudsmeno atliekamą jo susitarimo su Europos investicijų banku vykdymo priežiūrą. Tai iniciatyva, kurios mūsų frakcija ėmėsi atsižvelgusi į Parlamento rezoliuciją dėl 2006 m. metinio pranešimo. Šiuo klausimu, atrodo, būtų tinkama atkreipti dėmesį į banko bendradarbiavimo su NVO ir kitais pilietinės visuomenės nariais srityje padarytą pažangą, dėl kurios bendradarbiavimas tampa lengvesnis ir skaidresnis, ir esame už tai dėkingi.
Antra, norėčiau paminėti Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso siūlomą pakeitimą, kuriuo Konstitucinių reikalų komitetas raginamas parengti procedūras, kad būtų palengvintas kreipimasis į Teisingumo Teismą; Parlamentas pritars ombudsmeno rekomendacijoms dėl šio pakeitimo. Tai apčiuopiamai sustiprins ombudsmeno padėtį ir, vadinasi, piliečių teisinį statusą. Šiuo klausimu jau anksčiau gavome principinį Parlamento pritarimą. Dabar tikimės, kad per šį plenarinį posėdį Parlamentas pritars komitetui ir balsuos už šį patobulinimą.
Trečias klausimas, kuriuo kalbėsiu, susijęs su šiandien mūsų pateiktu pakeitimu, kuriuo siekiama aiškesnio ombudsmeno vaidmens sprendžiant su blogu administravimu susijusius klausimus. Šiuo požiūriu mums kelia rūpestį tai, kad labai neapibrėžta formuluotgali sukelti didelių aiškinimo sunkumų. Nors mūsų pasiūlymas atrodo gana formalus, teisiniu požiūriu jis daug saugesnis nei pranešime pateikta formuluotė. Džiaugiamės, kad pasiūlymui pritarCh. Paliadeli, ir, žinoma, tikiuosi, kad jam taip pat pritars visas Parlamentas.
Ryszard Czarnecki
Pone pirmininke, pone N. Diamandourosai, jūs, pone N. Diamandourosai, esate labai sumanus politikas ir žinote, kaip užsitikrinti daugelio mūsų Parlamento politinių frakcijų paramą. Galime sakyti, kad iš jūsų galėtų pasimokyti kai kurie mūsų Parlamento politikai. Tikiuosi, kad didžioji sėkmjūsų dar laukia ir kad ji nesusijusi su naujos, lengvai prieinamos interneto svetainės sukūrimu.
Manau, kad turėtumėte daugiau dėmesio skirti bendradarbiavimui su įvairių šalių ombudsmenais, ne tik ES valstybių narių, bet taip pat Europos Tarybos valstybių narių ombudsmenais, nes kartais jie labiau atstovauja valstybei piliečių atžvilgiu, nei piliečiams valstybės atžvilgiu. Be to, manau, kad vadovėlio apie tai, kaip rašyti skundus, sudarymas visiškai neskatins jų rašyti. Manyčiau, kad mūsų institucijos turėtų būti prižiūrimos. Nors ši mintis ir turi griaunamąjį atspalvį, manau, kad būtent to mums šiuo atveju reikia.
Norėčiau pabrėžti, kad skaidrumas, apie kurį kalbame, neabejotinai yra pagrindinvisiško pasitikėjimo Europos Sąjunga ir ES institucijomis sąlyga. Ch. Paliadeli gali patvirtinti, kad paskutiniu metu mūsų piliečiams trūko pasitikėjimo ES. Pagal D planą (demokratija, dialogas, diskusijos) turime piliečiams parodyti, kad Europos Sąjunga ir jos institucijos dirba skaidriai ir tarnauja piliečiams. Priešingu atveju, deja, bus dar labiau tolstama nuo demokratinių principų.
Marie-Christine Vergiat
Pone pirmininke, ponios ir ponai, ombudsmeno vaidmuo, taigi ir šio pranešimo nagrinėjimas yra svarbus Europos institucijoms. Tai vienas iš rodiklių, pagal kuriuos sprendžiame, kaip mūsų piliečiai suvokia ES institucijas.
Todėl praėjus keliems mėnesiams po Europos Parlamento rinkimų, per kuriuos mums visiems teko apgailestauti dėl menko rinkėjų aktyvumo ir didėjančio nedalyvavimo, Parlamentas šiam pranešimui teikia labai didelę reikšmę. Tai juo labiau pasakytina apie veiklą įgyvendinat jame pateiktas rekomendacijas.
355 skundai (6 % daugiau, palyginti su ankstesniais metais) - tai labai mažai. Tai labai mažai, nes Europoje gyvena 500 mln. žmonių. Argi galima tuo džiaugtis ir vertinti tai kaip mūsų piliečių pasitenkinimo ženklą. Juk žinome, kad ne.
Atsižvelgiant į šias aplinkybes taip pat reikšminga yra tai, kad didžioji dalis skundų pateikiami dėl neskaidrumo mūsų institucijose. Turint omenyje, kad rinkimų kampanija neseniai baigėsi, žinome, apie ką eina kalba. Mūsų piliečiai mažai supranta apie mūsų institucijas ir apie tai, kaip jos veikia. Jie nesuvokia Europos prasmės, ir visiškai nenuostabu, kad daugiausia skundų pateikiama dėl Komisijos, nes mūsų piliečiai Komisiją laiko Europos Sąjunga.
Vis dėlto - šiuo klausimu kalbėsiu perdėdamas, bet tik šiek tiek - buvo skiriamas didelis finansavimas informavimo priemonėms ir nuo rinkimų mums buvo sakoma, kad "turime gerinti informavimą, turime jį pagerinti taip, kad mūsų piliečiai būtų geriau informuoti".
Reikia pripažinti, kad informavimą gerinti reikia, tačiau aš manau, kad dėl per daug gausių informavimo priemonių užgožiamas informacijos turinys. Mielai pritarsiu pasiūlymui - kurį mums ką tik pateikmūsų kolega socialistas - sukurti bendrą svetainę, per kurią piliečiai būtų nukreipiami ten, kur jiems pateikiama įvairi informacija.
Šis pranešimas rodo, kad mūsų institucijos veikia tinkamai, užtikrinamas geras administravimas. Tai jau buvo pasakyta. Tai - mūsų valdymo rodiklis. Todėl labai svarbu užtikrinti, kad į jame pateiktas rekomendacijas būtų atsižvelgiama ne tik todėl, kad jos nurodytos pranešime, ir ypač specialiajame pranešime, bet kad jų laikymasis taptų kasdienybe.
Pone N. Diamandourosai, labai dėkoju už darbą su mūsų piliečiais. Taip pat labai dėkoju ir jūsų kolegoms. Galite tikėtis mūsų paramos skatinant ir lengvinant jūsų veiklą.
Nikolaos Salavrakos
Pone pirmininke, iš pradžių norėčiau pasakyti, kad pritariame išsamiems ombudsmeno ir Ch. Paliadeli pranešimams ir su tuo sveikiname. Istoriškai esame pamokyti, kad tam tikrais laikotarpiais, ypač per ekonomikos krizę, piliečiai aiškiai rodo nusivylimą politine sistema dėl teisingumo vykdymo ir juo didesnę įtaką valstybdaro ekonomikos ir socialinėje srityse, juo daugiau piliečių ir valstybės įstaigų nesutarimų.
Iš tikrųjų politinsistema privalo - žinoma, visada, bet ypač tokiu laikotarpiu - sukurti piliečių pasitikėjimo administracija, valstybe ir sąjungomis atkūrimo priemones. Netgi pasakyčiau, kad institucijų moralės ir audito įstaigų nešališkumo didinimas yra atsvara korupcijai ir netinkamam administravimui.
Iš to, ką pasakiau, lengva suprasti, kad Europos ombudsmeno instituciją laikau labai svarbia atkuriant Europos piliečių pasitikėjimą Europos Sąjungos institucijomis ir įstaigomis, ir mes remiame bet kokias pastangas stiprinti šią instituciją, plėsti jos įgaliojimus ir gerinti jos įvaizdį visuomenėje.
Todėl paprašysiu, kad visi pasistengtumėte teikti visokeriopą pagalbą Europos ombudsmeno veiklai ir pritartumėte visiems jo veiksmams, kad būtų laikomasi į piliečius orientuoto požiūrio. Sveikinu, pone N. Diamandourosai.
Martin Ehrenhauser
(DE) Pone pirmininke, jauni studentai manęs paprašė, kad per šią Europos Parlamento plenarinę sesiją praneščiau apie tai, kas šiuo metu vyksta Austrijoje ir kai kuriose Vokietijos dalyse. Dabar išpildysiu šį prašymą, tad prašau man atleisti, ombudsmene.
Per keletą savaičių Austrijoje susikūrsocialinis judėjimas, žinomas kaip Die Uni brennt arba Ablaze universiteto vardu. Tokio judėjimo Austrijoje ir kitose Europos vietose nebuvo dešimtis metų. Tūkstančiai studentų dalyvauja demonstracijose, jie žygiuoja gatvėmis ir užima paskaitų auditorijas. Jie reikalauja ne profesinio mokymo, o labiau akademinio išsilavinimo, jie reikalauja universitetų demokratizavimo ir visų svarbiausia - galimybės gauti išsilavinimą.
Vienas iš pagrindinių jų kritikuojamų objektų - Bolonijos procesas. Pvz., Vienos universitete yra plakatas su užrašu "Boloniją į teismą!" (angl. "Make Bologna the process!"), kuris, mano nuomone, labai taiklus. Įprasti politikai gyrBolonijos procesą kaip per daugelį metų svarbiausią žingsnį, žengtą siekiant sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę, ir mus tikino, kad ją sukūrę mes tapsime daug konkurencingesni. Galiausiai sukurta labai nelanksti sistema, - iš dalies privatizuoti universitetai, - kuri leis planuoti švietimo "produkciją".
Vis dėlto scholastikos proceso negalima suplanuoti. Tai yra išsilavinusių žmonių tarpusavio bendravimo ir išraiškos būdas. Mokslinio pažinimo ir mokslinio kūrybiškumo taip pat negalima suplanuoti; šis judėjimas tą dar kartą parodė. Todėl mes turėtume jį paremti, nes tai - veikianti demokratija.
Erminia Mazzoni
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, kaip Peticijų komiteto pirmininkė, visų komiteto narių vardu norėčiau padėkoti ombudsmenui už atliktą darbą ir tikslų parengtą pranešimą. Norėčiau padėkoti Ch. Paliadeli už puikų indėlį į mūsų komiteto veiklą ir visiems, dalyvavusiems diskusijoje, nes rodote susidomėjimą ir skiriate dėmesį siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomos šios demokratinės ir dalyvavimo priemonės ir siekiama joms sutartyse nustatytų tikslų.
Nagrinėdami 2008 m. Europos ombudsmeno pranešimą, deja, matome, kad tikslo - laikytis Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje įtvirtinto principo - iš tikrųjų dar nepasiekėme. Tai, kad teise pranešti apie negero administravimo atvejus 2008 m. pasinaudojo 3 406 piliečiai, rodo didėjantį nepasitenkinimą, atsižvelgiant į tai, kad 2007 m. jų buvo 3 211. Manau, kad šiuos skaičius reikėtų lyginti turint tam tikrų žinių ir informacijos, todėl, priešingai nei anksčiau kalbėjęs Parlamento narys, manau, kad jie rodo didelį europiečių nepasitenkinimą. Be to, šiek tiek paguodžia žinia, kad tik dalis šių skundų pripažinti priimtinais pagal Europos ombudsmeno kompetenciją, nes dideldalis Europos ombudsmeno nenagrinėtų skundų perduota kitoms įstaigoms, tarp jų ir Peticijų komitetui, kuriam aš pirmininkauju.
Mes, kaip Europos institucijos, ir visų pirma Parlamentas, taip pat privalome, mano nuomone, prisiimti atsakomybę dėl to, kaip žmonės suvokia administravimo sąžiningumą, dėl to, kiek, žmonių manymu, institucijos yra sąžiningos. Nepaisant to, kad sutinkame, jog Europos ombudsmeno vaidmuo yra naudingesnis, atsižvelgdami į sėkmingai išnagrinėtų atvejų skaičių, mes, kaip Parlamentas, gavęs apie 10 proc. daugiau skundų, ir komitetas, gavęs 60 proc...
(Pirmininkas priminkalbėtojai apie jai skirtą kalbėjimo laiką)
Pone pirmininke, atsižvelgdama į tai, kad kai kam kitam suteikėte šiek tiek daugiau laiko, maniau, kad galėsiu sau leisti kalbėti šiek tiek ilgiau, nes pati taip pat esu pirmininkė, tačiau tokiomis aplinkybėmis tik norėčiau pridurti, kad šios institucijos turi pareigą imtis priemonių, kad šios demokratijos ir dalyvavimo priemonės būtų tobulinamos, nes taip pat turime Lisabonos sutartį, kuria nustatyta visuomeninės iniciatyvos teisė. Manau, kad turime tobulinti, o ne keisti šių institucijų funkcijas; jeigu iš tikrųjų siekiame sukurti žmonių Europą, privalome didinti šių priemonių, kurias suteikėme piliečiams, veiksmingumą ir našumą.
Kinga Göncz
(HU) Kaip Peticijų komiteto narys, taip pat norėčiau tarti keletą žodžių. Vienu klausimu aš visiškai pritariu palankiam Europos ombudsmeno pranešimo vertinimui. Kaip komiteto narys, taip pat manau, kad jis savo darbą atliko labai gerai.
Manau, labai svarbu, kad jis stengėsi sutrumpinti atvejų nagrinėjimo laiką. Vis dėlto žinome, kad jeigu kas nors pateikia skundą, pasitikėjimo požiūriu gyvybiškai svarbu kuo greičiau jį išnagrinėti, kad skundo pateikėjas kuo greičiau gautų atsakymą. Taip pat žinome, kad didžiosios dalies skundų ombudsmenas negali nagrinėti. Šiomis aplinkybėmis artimoje ateityje daugiausia dėmesio turėsime skirti tam, kad Europos Sąjungos piliečiams būtų suteikiama kaip įmanoma daugiau informacijos apie tai, į kurią instituciją jie gali kreiptis įvairiais klausimais.
Komiteto ir ombudsmeno bendradarbiavimas buvo itin geras ir tikiuosi, kad taip bus ir netolimoje ateityje.
Marian Harkin
Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti pranešėją parengus labai išsamų pranešimą ir ombudsmeną bei jo darbuotojus. Aptarnavimas gerėja kasmet. Puikiai atliktas darbas.
Vis dėlto skaitydamas pranešimą ir sutikdamas su jo turiniu negalėjau nepastebėti svarbios su kiekvienu iš mūsų susijusios dalies aiškinamojoje dalyje.
Aš, žinoma, kalbu apie dalį, kurioje ombudsmenas kritikuoja Parlamentą, nes dar 2005 m. jis atmetprašymą suteikti informaciją apie EP nariams iš Maltos sumokėtas išmokas. Žinoma, tikroji problema buvo ta, kad jeigu tokia informacija būtų paskelbta, reikėtų atskleisti informaciją apie visas mūsų išmokas.
Mano nuomone, kalbame apie viešus pinigus ir visuomenturi teisę žinoti, kaip jie leidžiami. Paskelbėme ūkininkams pagal BŽŪP išmokėtas sumas, tačiau vis dar neskelbiame mūsų kelionių išlaidų ir kitų išmokų. Manau, kad tai teisėtos išlaidos. Jų patiriame piliečių vardu atlikdami savo pareigas. Man skirtos išmokos personalui, biurui, kelionėms ir t. t., kad galėčiau atstovauti savo rinkėjams, yra visiškai teisėtos ir man nereikia dėl jų atsiprašyti ir jų slėpti.
Nesiūlau kelti kokio nors pavojaus savo darbuotojų privatumui, to nereikia. Tačiau labai aiškiai sakau, kad, kol neleisime laisvai susipažinti su mūsų išmokomis ir išlaidomis, piliečiai Parlamentą laikys vieta, kurioje skelbiamas skaidrumo principas, nors patys rūmai jo nesilaiko.
Žinau, kad pavieniai EP nariai gali ir skelbia savo išlaidas savo interneto svetainėse, tačiau mes, kaip Parlamentas, turime kolektyvinę atsakomybę suteikti informaciją. Galbūt atrodo, kad ginu aukštos moralės įsitikimus. Ne. Aš tik sakau, kad taip bus, ir būtų geriau, kad Parlamentas pats pasirūpintų suteikti informaciją, užuot laukęs, kol bus priverstas tai padaryti.
Oriol Junqueras Vies
(ES) Pone pirmininke, kaip Peticijų komiteto narys, norėčiau pridurti keletą pastabų dėl mūsų frakcijos pateikto pakeitimo, susijusio su Ch. Paliadeli pranešimu dėl Europos ombudsmeno veiklos metinio pranešimo.
Manome, kad rezoliucijoje pateikta netinkamo administravimo apibrėžtis iš tikrųjų neišplės ir nesustiprins ombudsmeno vaidmens, bet turės visiškai priešingą poveikį. Pirma, taip yra todėl, kad pagal siūlomą apibrėžtį, kuri labai neapibrėžta ir dviprasmiška, būtų sunku nustatyti, kokiais atvejais ombudsmenas gali arba privalo imtis veiksmų, todėl ji sumenkina jo galimybes imtis veiksmų. Antra, - ir tai, galbūt, net yra svarbiau, - pagal naują apibrėžtį ombudsmenui suteikiami įgaliojimai imtis veiksmų, kuriuos kitos institucijos gali nesunkiai įvertinti kaip galimus vykdyti jų pačių nuožiūra, nes jie nėra tinkamai apibrėžti ir reglamentuoti.
Todėl manome, kad mano frakcijos, Žaliųjų frakcijos / Europos laisvojo aljanso, pateiktame pakeitime nurodyta netinkamo administravimo apibrėžtis yra išsamesnir glaustesnir ji būtų daug tinkamesnis pagrindas imtis aktyvių, veiksmingų veiksmų; ją taip pat daug lengviau suprastų institucijos ir piliečiai.
Oldřich Vlasák
(CS) Pone pirmininke, ombudsmene, ponios ir ponai, labai vertinu Europos viešojo teisių gynėjo veiklą, tačiau turiu pripažinti, kad įžvelgiu tris dideles šios tarnybos veiklos problemas. Pirma problema susijusi su informacija. ES plačioji visuomeniš tikrųjų nežino, kad Europos ombudsmenas egzistuoja, nekalbant apie galimybę atspėti, ką jis veikia ir į kokias problemas galima atkreipti jo dėmesį. Aplinkybės gana aiškios. Beveik 90 proc. mano tėvynainių iš Čekijos pateiktų skundų nepriklausEuropos ombudsmeno kompetencijai. Kitų valstybių atžvilgiu padėtis tokia pati. Todėl Europos Parlamentas siūlo vykdyti plataus masto informacijos kampaniją. Tačiau nesu tikras, ar tą ligą mėginame išgydyti.
Antra problema - išlaidos. Kiekvienos viešos institucijos išlaikymas kainuoja. Sulig kiekvienos institucijos sukūrimu daugėja biurokratijos, su kuria susiduria piliečiai ir turi rasti būdų jai įveikti. Todėl būtina išnagrinėti, ar investuoti mokesčių mokėtojų pinigai davlauktų rezultatų. Pernai iš beveik 800 atvejų iš visos Europos, kurie priklausEuropos ombudsmeno kompetencijai, mano tėvynainiai pateikEuropos viešajam teisių gynėjui 66 skundus. Šias problemas nagrinėjo 70 pareigūnų, kurių išlaikymas mokesčių mokėtojams atsiėjo 9 mln. EUR. Taigi kiekvienas nagrinėtas atvejis kainavo daugiau kaip 10 000 EUR.
Trečia problema - subsidiarumas. Kaip buvęs meras, buvau gana sujaudintas, perskaitęs, kad vienas iš nedaugelio ombudsmeno nagrinėtų atvejų susijęs su nedidelio Bržeclavo rajono teritorijos planavimo dokumentu dėl didelės spartos komunikacijų. Manau, kad tokie skundai nagrinėjami visiškai bereikalingai, nes vietinės reikšmės problemos pirmiausia turėtų būti sprendžiamos vietos lygmeniu, o ne čia, Briuselyje arba Strasbūre. Ponios ir ponai, jeigu vadovaučiau šiai institucijai, užtikrinčiau, kad ji veiktų protingai, kad jos veiklos sąnaudos būtų kaip įmanoma mažesnės ir ypač kad joje nebūtų piktnaudžiavimo ir dirbtinai nebūtų didinami jos įgaliojimai ir biurokratija. Šioje srityje ombudsmenui linkiu didelės sėkmės.
Nikolaos Chountis
(EL) Pone pirmininke, Ch. Paliadeli pranešimui pritariu ir už jį balsuosiu ir norėčiau pasveikinti N. Diamandourosą su jo atliktu darbu. Norėčiau pabrėžti, kad daug Europos piliečių dažnai susiduria su tuo, ką eufemistiškai vadiname netinkamu administravimu, dėl kurio pažeidžiamos jų teisės. Manau, kad biurokratija ar neapdairumas nėra negero administravimo priežastys, dažnai jo priežastis - neteisinga arba bloga Europos Sąjungos institucijų vykdoma politika. Todėl kreipdamiesi į Europos ombudsmeną Europos piliečiai gali užsitikrinti, kad jų teisės būtų gerbiamos.
Todėl svarbu, kad Europos Parlamentas, vieninteltiesiogiai renkama ir vienintelatstovaujamoji Europos Sąjungos institucija, politiškai remtų Europos ombudsmeno veiklą, kad, jeigu įmanoma, tokių atvejų būtų mažiau. Norėčiau pastebėti, jog iš pranešimo ir specifinės dabartinio Europos ombudsmeno veiklos aišku, kad su tokia Europos Parlamento parama Europos ombudsmeno institucija savo darbą būsimu laikotarpiu galės atlikti dar veiksmingiau.
Pabaigai, manau, kad reikėtų dėti pastangas, kad Europos piliečiams būtų suteikta daugiau informacijos apie Europos ombudsmeno vaidmenį ir įgaliojimus, kad jie galėtų į jį nedelsdami kreiptis, kai pažeidžiamos jų pagrindinės teisės.
Carlos José Iturgaiz Angulo
(ES) Pone pirmininke, kalbą norėčiau pradėti Ch. Paliadeli skirtais sveikinimo žodžiais - ir tai pelnyta - parengus pranešimą, kurį ji iš pradžių pristatPeticijų komitete, o dabar čia per plenarinę sesiją.
Taip pat norėčiau pritarti labai protingiems komentarams, išsakytiems Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijoje mano kolegų, P. Gruny ir E. Mazzoni, tačiau, pone pirmininke, norėčiau pridurti, kad ombudsmeno vaidmuo demokratinėje institucijoje yra esminis. Prie šios išvados priėjome Peticijų komitete po daugybės N. Diamandouroso apsilankymų, kai jis pristattokius savo metinius pranešimus, kaip kad šiandien šiuose rūmuose nagrinėjamas pranešimas, arba kitus pranešimus pagal jo kompetenciją.
Ponios ir ponai, nenoriu jums pažerti skaičių. Vis dėlto, nors pažanga tobulinant ombudsmeno vaidmenį padaryta, neabejoju, kad jeigu atliktume Europos piliečių apklausą ombudsmeno vaidmens, jo darbo ir veiklos klausimais, deja, sužinotume, kad, piliečių manymu, jis labai nuo jų atitolęs ir dažnai jie net nežino, kad toks yra. Galbūt taip yra todėl, kad, kaip jis pats mums čia priminė, ombudsmeno sprendimai nėra privalomi, arba galbūt todėl, kad jo veikla valstybėse narėse yra labai ribota, kaip šiuose rūmuose nurodN. Diamandourosas.
Vis dėlto jeigu norime, kad piliečių aptarnavimas būtų užtikrinamas, ši institucija - Europos Parlamentas - ir Peticijų komitetas turi stengtis, kad ombudsmeno veikla būtų stiprinama ir skatinama. Nors, kaip minėta, peticijų pateikiama neabejotinai daug, ypač dėl neskaidrumo, esu tikras, kad tinkamas informacijos suteikimas - pvz., nauja dabar veikianti interneto svetainė, kuria aš džiaugiuosi - svariau prisidėtų - ir į šį aspektą norėčiau ypač atkreipti dėmesį - siekiant tikslo, kuriam, manau, pritars visi - kad visi Europos Sąjungos piliečiai žinotų apie ombudsmeną ir galėtų į jį kreiptis. Todėl ombudsmenui linkiu visokeriopos sėkmės, nes jo sėkmbus visų Europos piliečių sėkmė.
Alan Kelly
Pone pirmininke, kalbą norėčiau pradėti pasveikindamas Ch. Paliadeli parengus puikų pranešimą. Visi mes, esantys šiuose rūmuose, dalyvaujame procese, kurį galime vadinti "piliečių pasitikėjimo stiprinimas". Vis dėlto labai svarbu, kad mūsų Europos institucijas kurtume remdamiesi pačių piliečių vizija ir idėjomis ir tuo, kokia, jų manymu, turėtų būti demokratija.
Ombudsmeno tarnybos veikla dar niekada nebuvo tokia svarbi ir tarnybos darbas yra pagirtinas. Vis dėlto turime pripažinti, kad neskaidrumas ir piliečių nuomonšiuo klausimu, ypač dėl Komisijos, vis dar tebėra pagrindinproblema. Džiaugiuosi naujos interneto svetainės sukūrimu, tačiau nemanau, kad taip šis klausimas bus galutinai išspręstas.
Vis dėlto daugiau kaip trečdalis su Europos institucijomis susijusių skundų pateikiami dėl neskaidrumo. Kad būtų įvykdyti pažadai, rengiant Lisabonos sutartį duoti Airijos žmonėms, o iš tikrųjų - visiems Europos piliečiams, reikės, kad visos Europos institucijos taptų skaidresnės ir būtų vertinamos kaip dirbančios skaidriai.
Šis pranešimas yra vienas žingsnis laipsniškai siekiant tikslo, tačiau reikia nudirbti daugiau darbų, ypač susijusių su bendradarbiavimu su nacionalinėmis ombudsmenų tarnybomis ir šio Parlamento darbo metodu.
Csaba Sógor
(HU) Aš taip pat norėčiau padėkoti Europos ombudsmenui už jo atliktą darbą. Jeigu dabar būčiau padėkojęs graikų kalba, šiuose rūmuose esantieji pamanytų, kad Graikijos lobistai pradėjo bendradarbiauti su ombudsmenu, pranešėja ir kalbėtojais.
Vis dėlto būtent siekiant pasitikėjimo ir skaidrumo būtų gerai, jeigu sutelktume dėmesį į tai, kad pritartume pranešimui dėl ombudsmeno veiklos labai greitai, netgi iki prasidedant ombudsmeno rinkimų kampanijai. Pone ombudsmene, neatsižvelgiant į tai, kas tęs šį darbą, tikiuosi, iš tikrųjų visi tikimės, kad informacinio pobūdžio vizito ombudsmenas atvyks ne tik į du, o į daugiau Europos regionų, kas galbūt padės sumažinti šių procentų skaičius. Visi norime skaidrinti savo veiklą, taip pat, žinoma, ir Parlamento veiklą.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pone pirmininke, pone N. Diamandourosai, kaip ir ankstesniais metais, ombudsmenas pateiklabai objektyvų pranešimą apie savo veiklą, iš kurio matyti jo užduoties svarba Europos Sąjungos piliečiams.
2008 m. pranešimo naujov- su Europos investicijų banku susijusi ombudsmeno veikla. EIB - tai svarbiausia paskolas investicijoms ES ir šalyse kandidatėse teikianti institucija ES. Nepaisant to, kad ES institucinėje sistemoje EIB suteikta didelautonomija, jis turi laikytis gero administravimo principų. Todėl nudžiugau, sužinojęs apie 2008 m. ombudsmeno ir Europos investicijų banko pradėtą dialogą ir apie susitarimo dėl gero administravimo principų laikymosi pasirašymą. Pagal šį susitarimą EIB įsipareigojo parengti skundų nagrinėjimo vidaus procedūrą, kurios iki šiol neturėjo. Taip pat džiaugiuosi, kad bankas įsipareigojo taikyti tuos pačius gero administravimo reikalavimus kiekvienam, kas prašo suteikti paskolą, neatsižvelgiant į ES pilietybės veiksnį. Tikiuosi, kad Europos Parlamentas bus informuojamas apie tokio ombudsmeno ir EIB bendradarbiavimo plėtojimą. Dar kartą jus sveikinu parengus šį pranešimą.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Europos ombudsmenas atliko puikų darbą. Tokie pat buvo ir Peticijų komiteto atsiliepimai ir aš pritariu tam, kad jis būtų perrinktas. Viena iš mano pritarimo priežasčių yra tai, kad jis pademonstravo atvirumą tokiu jautriu klausimu kaip tautinės mažumos. Šiuo klausimu norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad Europos Sąjungos ir tautinių mažumų santykis yra visiškai neaiškus.
Galiausiai tautinės mažumos minimos Lisabonos sutartyje, 100 000 psl. apimties Bendrijos acquis. Vis dėlto pozicija tautinių mažumų atžvilgiu yra neaiški, nes, pvz., žalingo kalbos įstatymo Slovakijoje priimtinumas rodo, kad tautinių mažumų klausimai nepriklauso Bendrijos kompetencijai. Kita vertus, naujos valstybės narės, įstojusios į ES, privalo pasirašyti ir ratifikuoti Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją ir Tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją, kuriose aptariami tautinių mažumų klausimai. Šiuo požiūriu laikomasi dvejopos nuomonės, taigi Europos Sąjunga tampa dviveide. Reikia aiškumo, nes 15 proc. Europos piliečių yra čiabuvių arba imigrantų tautinės mažumos, tarp jų ir 12 mln. romų.
Europoje tai itin didelir rimta problema. Būtų idealu, jeigu savo veikloje ateityje - ir tikiuosi, kad jis tęs šį darbą - ombudsmenas skirtų daug dėmesio šiam klausimui.
Peter Jahr
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, turiu keturias pastabas dėl šio pranešimo.
Pirmoji yra ta, kad ombudsmenas yra būtina demokratinės Europos Sąjungos įstaiga, ir svarbiausia, kad tai piliečiams artima įstaiga.
Antra, įveikę pradinius sunkumus Peticijų komitetas ir ombudsmenas bendradarbiavo puikiai.
Trečia, Peticijų komitetas kartu su ombudsmenu yra pagrindinvieta, kur, galima sakyti, vertinama, ar Europa piliečiams yra draugiška.
Ketvirta, kaip Peticijų komiteto narys, tikiuosi, kad toliau vyks labai svarbus dialogas su Europos Sąjungos piliečiais, ypač dabar, įsigaliojus naujajai Sutarčiai. Europos Sąjunga pasirengusi padėti piliečiams, o ne priešingai, ir turime visi dėti pastangas užtikrinant, kad taip ir būtų, ir kad ši pagalba būtų didesnė.
Metin Kazak
(FR) Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti Europos ombudsmeną 2008 m. užbaigus rekordiškai daug tyrimų. Esu tikras, kad naujas jo statutas, sustiprindamas ombudsmeno ir piliečių tarpusavio pasitikėjimą, leis jam dirbti dar veiksmingiau ir greitai atsiliepti į piliečių skundus.
Ombudsmenas turėtų teikti pirmenybę tam, kad būtų užkirstas kelias netinkamam administravimui. Apgailestauju, tačiau turiu pasakyti, kad šiuo klausimu labai nedaug pasistūmėjome į priekį. Vis dėlto tikiuosi, kad įsigaliojus Pagrindinių teisių chartijai ir Lisabonos sutarčiai tam bus skiriama daugiau dėmesio.
Antras uždavinys - toliau skatinti skaidrumą Europos institucijose. Trečias uždavinys - ateityje rengti informacijos kampanijas siekiant užtikrinti, kad mūsų piliečiai puikiai žinotų savo teises.
Galiausiai Europos ombudsmenų tinklas - tai svarbi įvairių šalių tarpusavio bendradarbiavimo ir pasikeitimo gerąja patirtimi platforma. Bulgarija aktyvia dalyvauja šiame tinkle. Ši institucija ne tik įgijo reikiamos patirties, bet taip pat pastaraisiais metais padidėjo jos įtaka.
Heidi Hautala
(FI) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti ombudsmenui N. Diamandourosui, visų pirma tvirtai parėmusiam Parlamento pastangas skatinti ir didinti sprendimų priėmimo skaidrumą ir, kaip žinome, ponios ir ponai, šį darbą reikia tęsti. Tai kelia tam tikrų sunkumų. Komisijos narM. Wallström paminėjo geros administracinės praktikos kodeksus, taigi norėčiau jos ir N. Diamandouroso paklausti, ar naujai Komisijai dar ne laikas pradėti darbą, kad pateiktų teisės akto, kuris būtų taikomas visoms institucijoms ir kuriuo visos jos būtų įpareigotos laikytis gero valdymo principų, pasiūlymą. Kiek man žinoma, visose valstybėse narėse tokie teisės aktai galioja.
Angelika Werthmann
(DE) Pone pirmininke, kaip Peticijų komiteto narei, man svarbu, kad galėčiau geriau nei iki šiol atstovauti piliečių interesams. Norėčiau, kad didesnvisuomenės dalis žinotų apie galimybę išsakyti savo problemas Parlamente. To juo labiau norėčiau atsižvelgiant į Lisabonos sutarties įsigaliojimą. Šiaip ar taip linkiu jums, ombudsmene, dar didesnės sėkmės ateityje.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pone pirmininke, dėkoju Ch. Paliadeli už pranešimą. Europos ombudsmeno vaidmuo išties labai svarbus, ypač dabar, kai Lisabonos sutarties pagrindu bandome sukurti piliečiams draugiškesnę Europą. Europos ombudsmeno vaidmuo labai svarbus ir lemiamas. Manau, kad N. Diamandouroso veikla buvo veiksminga ir darni ir kad jis dirbo skatindamas skaidrumą ir spręsdamas su jo trūkumu susijusias problemas. Be to, jis siekapsaugoti veiksmingas skundų pateikimo priemones Europos Sąjungoje ir pačiose valstybėse narėse.
Apskritai, šis požiūris rodo bendrą Europos institucijų orientavimąsi į piliečių aptarnavimą ir dėl šio viso proceso ir pastangų, kurių mes ir toliau turime dėti, piliečiai, žinoma, labiau pasitiki mumis visais, visomis Europos Sąjungos institucijomis.
Manau, kad - tuo ir baigsiu kalbą - N. Diamandourosas sėkmingai atliko savo darbą ir kad šiandienos diskusija ir pateiktas pranešimas yra labai tinkamas pagrindas išrinkti naują Europos ombudsmeną naujai kadencijai.
Nikiforos Diamandouros
Europos ombudsmenas. - Pone pirmininke, norėčiau pradėti labai padėkodamas visiems Parlamento nariams, kurie išsaklabai konstruktyvių ir teigiamų pastabų dėl ombudsmeno veiklos. Labai tai vertinu. Taip pat dėkoju tiems, kas konstruktyviai kritikavo ombudsmeno veiklą. Kaip tik to čia ir siekiu - pasimokyti išklausydamas jūsų pasiūlymų ir kritiką, kad galėčiau tęsti ombudsmeno veiklą ir ateityje geriau tarnauti piliečiams.
Trumpai norėčiau pasakyti, kad, mano supratimu, pagrindinės jūsų išsakytos problemos susijusios su didesnio skaidrumo poreikiu, ir jeigu būsiu perrinktas, iš tikrųjų bandysiu dar labiau skatinti skaidrumą ir gerą administravimą, už kuriuos jaučiuosi labiausiai atsakingas Europos Sąjungoje.
Lisabonos sutartimi suteikiama įvairių naujų galimybių, taigi, žinoma, ketinu kaip įmanoma labiau išnaudoti visas Sutartimi man suteiktas galimybes, kad geriau tarnaučiau piliečiams, visada bendradarbiaučiau su Parlamento Peticijų komitetu ir šia didinga įstaiga.
Vis dėlto taip pat norėčiau trumpai padėkoti Komisijos narei M. Wallström už jos darbą, pastabas ir šiltus palaikymo žodžius ir pakartoti bei patvirtinti, kad atsižvelgiant į tai, jog Komisijoje dirba 66 proc. visos Europos Sąjungos tarnautojų, neišvengiamai daugiausia skundų bus pateikiama dėl Komisijos. Būtent taip ir yra.
Norėčiau atsakyti į V. Boştinaru ir R. Czarneckio nurodytus klausimus dėl glaudesnio bendradarbiavimo su nacionaliniais ombudsmenais, visų pirma su ES nepriklausančių valstybių ombudsmenais. Šiuo požiūriu pabrėžtini du aspektai. Žinoma, palaikiau ryšius su visais šalių kandidačių, kurios nepriklauso ES, ombudsmenais. Be to, glaudžiai bendradarbiauju su Europos Tarybos žmogaus teisių komisaru, kuris Europos Tarybos buvo paskirtas kaip asmuo ryšiams su visais Europos Tarybos šalių ombudsmenais.
Manau, kad jeigu peržengčiau šią ribą, užmegzčiau bendravimą tarptautinių santykių srityje, kuris išskirtinai priklauso Komisijos kompetencijai, taigi šioje srityje bandžiau siekti pusiausvyros. Vis dėlto esu tvirtai įsitikinęs, kad reikalingas glaudesnis bendradarbiavimas visose srityse, ir bandau to siekti.
Dėl atvejų nagrinėjimo trukmės, apie kurią kalbėjo K. Göncz, norėčiau tik pasakyti, kad iki šiol mums pavyko šią trukmę labai sutrumpinti ir vidutiniškai daugiau kaip 50 proc. - apytiksliai 55 proc. - visų atvejų išnagrinėjami trumpiau nei per metus arba apytiksliai dvylika mėnesių. Jeigu atsižvelgsime į tai, kad turime dirbti 23 kalbomis ir dėl to atliekama daug vertimų, manau, kad nagrinėjimas netrunka nepagrįstai ilgai. Pateikiu jums vidutinę trukmę, nes nesudėtingi atvejai paprastai išnagrinėjami per tris arba keturis mėnesius; tiesiog norėjau paaiškini šį aspektą.
Nors jos nėra, norėčiau padėkoti ir pasidžiaugti, kad M. Harkin pritarmano nuomonei dėl didesnio skaidrumo net ir galbūt sudėtingais atvejais, jeigu galėčiau juos taip pavadinti.
Atsakydamas į O. Vlasáko pastabas dėl ombudsmeno pasakysiu, kad šias pastabas vertinu labai rimtai. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad nereikėtų ombudsmeno vertinti tik pagal jo išnagrinėtų skundų arba atliktų tyrimų skaičių. Be skundų, kasmet nagrinėjame daugiau kaip 11 000 prašymų suteikti informaciją. Nuolat daug lankausi valstybėse narėse. Per savo kadenciją po visą Europos Sąjungą keliavau daugiau kaip 350 kartų, taip pat susitikau su įvairiais rinkėjais ir kalbėjausi daugybe temų.
Taigi tarnaudamas piliečiams ombudsmenas naudojasi kur kas platesnėmis galimybėmis nei tik nagrinėjamų skundų skaičiumi ir norėčiau, kad ši didi institucija į tai atsižvelgtų. Esu tikras, kad daugelis jūsų tą iš tikrųjų žinote, tačiau tenorėjau tai paaiškinti.
Galiausiai turint omenyje, kad tai paskutinis kartais, kai dabartinės kadencijos laikotarpiu kreipiuosi į šią instituciją, kaip ombudsmenas, norėčiau nuoširdžiai padėkoti visiems vertėjams žodžiu už jų darbą man per pastaruosius penkerius metus.
Chrysoula Paliadeli
Pone pirmininke, labai dėkoju šiame posėdyje dalyvaujantiems EP nariams už jų konstruktyvias pastabas ir gerus atsiliepimus dėl mano pranešimo.
Peticijų komitetui ir man asmeniškai suteikta didelgarbrengti pranešimą dėl vienos iš svarbiausių Europos Sąjungos institucijų, Europos ombudsmeno, metinio pranešimo ir mes priėjome prie išvados, kad Nikiforoso Diamandouroso veikla 2008 m. buvo naudinga institucijai ir deramam, atsakingam ir veiksmingam iš jos kylančių įsipareigojimų vykdymui.
Nešališkai ir objektyviai vertindamas tvirtas institucijas ir biurokratinį požiūrį Europos ombudsmenas sustiprino savo autoritetą ne tik todėl, kad padėjo Europos piliečiams administracijos aplaidumo arba neveiksmingumo atvejais, bet daugiausia todėl, kad jis stiprino jų pasitikėjimą Europos Sąjunga ir jos institucijomis.
Manome, kad 2008 m. ombudsmenas sustiprino instituciją laikydamasis teisės normų ir gerai išmanydamas visuomeninius klausimus, taip nustatydamas griežtus standartus ateičiai. Tikimės, kad Europos ombudsmeno vykdoma šios institucijos įsipareigojimų vykdymo ir teisių priežiūra ateityje dar veiksmingiau skatins Europos Sąjungos institucijas laikytis gero administravimo principų ir skatins dar didesnį jos institucijų draugiškumą piliečiams. Manome, kad tai pateisins ne tik Europos ombudsmeno instituciją ir, netiesiogiai, ombudsmeno institucijas valstybėse narėse, bet taip pat svaresnį jį kontroliuojančio ir renkančio Europos Parlamento vaidmenį.
Pirmininkas
Diskusija baigta.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Petru Constantin Luhan  
Europos ombudsmeno pranešimas dėl 2008 m. veiklos yra labai subalansuotas ir išsamus. Norėčiau pasinaudoti šia galimybe pasveikinti Nikiforosą Diamandourosą ir jo kolegas su jų atliktu darbu.
Pirmiausia atkreipiame dėmesį į tai, kad, palyginti su 2007 m., 2008 m. padaugėjo ombudsmeno užregistruotų skundų - atitinkamai 3 211 ir 3 406 skundai. Šią aplinkybę galima vertinti palankiai, jeigu vertinsime demokratine teise gauti informaciją besinaudojančius Europos piliečius, tačiau taip pat galima ją vertinti neigiamai, jeigu nagrinėsime skundų turinį.
Dažniausi 2008 m. pradėtuose tyrimuose nurodomi netinkamo administravimo atvejai - neskaidrumas, įskaitant atsisakymą suteikti informaciją, ir piktnaudžiavimas įgaliojimais. Mano nuomone, didelį nerimą kelia tai, kad 36 proc. tyrimų pradėti remiantis skundu dėl Europos institucijų neskaidrumo, nes Europos administracija yra pagrindinis piliečių pasitikėjimo stiprinimo veiksnys vykdant Europos projektą. Taip pat manau, kad turime padaryti viską, ką galime, kad būtų padidintas mūsų institucijų sprendimų priėmimo ir administravimo skaidrumas.
Andreas Mölzer  
ES - Tai painiava ne tik kalbant apie jos teikiamą paramą, bet taip pat jos kompetenciją, sprendimo priėmimo procesą ir net jos pateikimą internete. Trumpai tariant, vidutiniam piliečiui ES tebėra neįmenama mįslė. Tai problema, kuri galėjo būti išspręsta Lisabonos sutartimi. Ja galėjo būti užtikrintas didesnis skaidrumas, galėjo būti užtikrinta, kad įvairia, federacine ir subsidiarumo principu grindžiama vidaus struktūra pasižyminti, tačiau išoriškai suvienyta ir stipri, kad galėtų ginti europinius interesus, Europa būtų sudaryta iš lygiateisės partnerystės santykiais grindžiamų kultūrinių tautų ir istorinių tautinių valstybių. Nors, atrodo, skaidrumui skiriama šiek tiek dėmesio, vis dėlto Taryba sprendimus priima ir Komisijos pirmininkai skiriami už uždarų durų. Bendram informacijos pateikimui internete turi būti nuolat naudojamos ES darbo kalbos - vokiečių, anglų ir prancūzų kalbos, kuriomis galima kreiptis į didžiąją dalį ES piliečių. Būtų gerai, jeigu dabar Tarybai pirmininkaujanti valstybį tai atkreiptų dėmesį. ES ombudsmeno institucijos įsteigimas ir jos veikla yra žingsnis teisinga linkme, tačiau jeigu norime sumažinti ES ir piliečių atskirtį, reikia dėti daugiau pastangų. Svarbiausias žingsnis - naujų galimybių atveriančiais klausimais rengti referendumus ir privalomai atsižvelgti į šių referendumų rezultatus. E. Benešo potvarkiai, žinoma, negali pateisinti neteisybės. Net ombudsmenas mažai tegali padėti antrarūšiams piliečiams.
Krisztina Morvai  
Europos ombudsmeno pranešime neaptariama patirtis, su kuria Vengrijoje susidūriau kaip žmogaus teisių srityje dirbanti teisininkė. Jame neminima, kad 2006 m. rudenį Vyriausybės nurodymu policija sužeidė, įkalino ir iškėlfiktyvias baudžiamąsias bylas keliems šimtams taikių pėsčiųjų ir demonstracijos dalyvių, mininčių ypatingą įvykį. ES nieko nedarė. Jame taip pat neužsimenama apie tai, kad nuo to laiko policija reguliariai ir neteisėtai tikrina demonstracijų, kuriomis siekiama pokyčių, dalyvių dokumentus bei juos filmuoja, neteisėtai jiems trukdo ir dažnai savavališkai juos areštuoja.
Taip pat "dėka" siaubingo Europos Sąjungos pasyvumo šešiolika opozicijos aktyvistų buvo ne vieną mėnesį kalinami įtarus juos "terorizmo aktu". Jų "didžiausias nusikaltimas" yra tai, kad jie organizavo judėjimą, kad būtų atskleista Vyriausybės korupcija. Jų namuose atliekant kratas ir konfiskuojant jų turtą naudoti metodai ir nuolatiniai akivaizdūs jų, kaip kalinių, teisių pažeidimai akivaizdžiai prieštarauja Europos žmogaus teisių normoms.
Pvz., netikėtas, bauginančias namų kratas atliko didelės kaukėtų pareigūnų pajėgos nedalyvaujant jokiam įgaliojimus turinčiam patikėtiniui ir kitaip nesiėmus jokių garantijų. Kompiuteriai buvo konfiskuoti visiškai nepaisant teisės reikalavimų ir ekspertams nenustačius, kokia informacija juose buvo saugoma, taip sudarant sąlygas valdžios institucijoms suklastoti įrodymus ir taip dar kartą suvesti sąskaitas su politiniais priešininkais. Tikimės, kad ES galiausiai imsis veiksmų.
Siiri Oviir  
Pagrindinių teisių chartijos 41 straipsnyje nustatyta, kad "kiekvienas asmuo turi teisę į tai, kad Europos Sąjungos institucijos, įstaigos ir organai jo reikalus tvarkytų nešališkai, teisingai ir per kiek įmanomai trumpesnį laiką". Susipažinę su ombudsmeno pranešimu dėl 2008 m. veiklos šiandien, deja, vis dar turime pripažinti, kad dažniausiai skunduose minimas negero administravimo ES institucijose atvejis - neskaidrumas (36 proc. visų tyrimų).
Man iš tikrųjų kelia rūpestį tai, kad nepaisant to, jog 2001 m. Europos Parlamentas savo rezoliucija patvirtino ombudsmeno Gero administravimo elgesio kodeksą, kitos Europos Sąjungos institucijos ne visiškai įvykdParlamento reikalavimus.
Visiškai pritariu pranešėjos pasiūlymams, kad nuo šiol negeras administravimas būtų suprantamas plačiau, kad apimtų ne tik neteisėtus administracinio pobūdžio aktus ir privalomų normų ir principų pažeidimus, bet taip pat atvejus, kai institucijos dirba aplaidžiai, neskaidriai arba pažeidžia kitus gero administravimo principus. Aš pati asmeniškai prašau ES institucijų ir būsimo ombudsmeno padidinti ES vertinimo procesų ir administracinių struktūrų skaidrumą parengiant kodeksą, kuris būtų taikomas veiksmingai, kad ES sumažėtų negero administravimo atvejų.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Pone pirmininke, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau padėkoti pranešėjai Ch. Paliadeli už labai išsamų ir aiškų pranešimą ir ombudsmenui bei jo darbuotojams už jų nenuilstamas pastangas kovojant su netinkamu administravimu ir gerinant Europos Sąjungos administravimo standartus. Europos ombudsmeno vaidmuo svarbus, jis veikia pagal principą "sprendimai priimami kuo atviriau ir kuo arčiau piliečių". Džiaugiuosi skaitydamas pranešimą, iš kurio matyti, kad ombudsmenas ir toliau vykdsavo įgaliojimus aktyviai ir darniai, nagrinėdamas skundus ir palaikydamas konstruktyvius ryšius su Europos institucijomis. Vis dėlto, rūpestį man kelia tai, kad, palyginti su 2007 m., skundų padaugėjo. Laimei, jų padaugėjo tik 6 proc., tačiau padidėjimas vertintinas kaip įspėjimas mūsų institucijoms. Administracija turėtų padaryti išvadas ir ateityje vengti klaidų ir netinkamų veiksmų įvykdydama pranešime pateiktas rekomendacijas. Pritariu pranešėjos prašymui, kad Europos institucijos ir įstaigos laikytųsi Europos gero administravimo elgesio kodekso nuostatų. Praėjo aštuoneri metai nuo tada, kai Europos Parlamentas priėmkodeksą patvirtinančią rezoliuciją. Tai labai ilgas laikotarpis. Kodekso pritaikymas padės siekti glaudesnio bendradarbiavimo ir tarpusavio sąveikos, kad būtų veiksmingiau tenkinami mūsų piliečių poreikiai.
