ES bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas darbotvarkės punktas - diskusijos dėl
klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikCorien Wortmann-Kool, Jean-Paul Gauzès ir José Manuel García-Margallo y Marfil PPE frakcijos vardu, Komisijai: ES bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis 2011 m. (B7-0216/2011),
klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikSharon Bowles, Sylvie Goulard, Dirk Sterckx, Carl Haglund ir Olle Schmidt ALDE frakcijos vardu, Komisijai: ES bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis (B7-0219/2011) ir
klausimas, į kurį atsakoma žodžiu, kurį pateikUdo Bullmann S&D frakcijos vardu, Komisijai: ES bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis 2011 m. (B7-0309/2011).
Corien Wortmann-Kool
autorius. - (NL) Pone pirmininke, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijai kelia susirūpinimą Europos bankininkystės sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, kuris vyks birželį, nes praėjusių metų testavimui nepalankiausiomis sąlygomis trūko patikimumo ir šio dalyko pasekmės buvo skausmingai akivaizdžios, kai Airijos bankai, kurie išlaiktestą, netrukus po to pateko į rimtą bėdą. Turime užtikrinti, kad to paties nenutiktų šiemet. Kyla klausimas, ar mūsų finansų sektorius yra pasirengęs susidoroti su "atšiauriais orais". Šios žinios - svarbus dalykas, jei siekiame atkurti pasitikėjimą finansų sektoriumi.
Taigi mano klausimas Komisijos nariui: kokie svarbiausi pakeitimai atlikti siekiant užtikrinti, kad šiais metais nepasikartotų praėjusių metų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis nesėkmė?
Pone pirmininke, praėjusiais metais atskiros šalys galėjo nuspręsti, kuriems bankams turėtų būti atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, tačiau šiemet naujai įsteigtai Europos bankininkystės institucijai buvo pavesta užtikrinti vienodus kriterijus kiekvienam bankui ir kiekvienai valstybei narei. Šis testavimas nepalankiausiomis sąlygomis bus ne tik bankų, bet ir naujos priežiūros struktūros patikimumo išbandymas. Ar Komisiją tenkina tai, kad kai kuriose šalyse testavimas nepalankiausiomis sąlygomis apims 85 proc. bankų sektoriaus, o kitose jis apims vos daugiau nei 50 proc.? Mano nuomone, tai gana įdomi statistika, todėl man smalsu išgirsti jūsų paaiškinimą šiuo klausimu.
Pone pirmininke, mums reikalingas patikimas Europos tarpvalstybinių bankų krizių sprendimo mechanizmas, todėl, nors ir gausime testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus jau birželį, t. y. galėsime padėti bankams išvengti sunkumų, viena proga bus praleista, nes vis dar neturime sukūrę Europos krizių sprendimo mechanizmo. PPE frakcija ragina jus pateikti plataus užmojo pasiūlymų, tuomet galėsite pasikliauti mūsų parama čia, Parlamente.
Sharon Bowles
autorė. - Pone pirmininke, aš norėčiau pasakyti Komisijos nariui: bankų krizės įveikimo priemonės rengiamos tarptautiniu lygmeniu, be to, taip pat yra svarbių spręstinų konkurencijos srities problemų, tačiau tai nereiškia, kad turime viską atidėti, ypač kai sprendžiame bendrą valstybės garantuotų skolų ir bankų krizės problemą.
Praėjusių metų testavimas buvo prastas. Mes taip teigėme jau tada. Be to, ne kartą pakartojome, kad bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi būti patikimas, griežtas ir skaidrus. Be abejo, apskritai turime siekti daug didesnio bankų veiklos skaidrumo. Taigi siūlau, kad mes atsižvelgtume į JAV patirtį ir jos priimtą Dodo ir Franko aktą, kuriame, praėjus dvejiems metams, reikalaujama atskleisti JAV federalinio rezervo nustatytą likvidumą. Į JAV atskleidžiamą informaciją įtraukta ir Europos vardų, todėl būtų visai sveikas dalykas, jei ES centriniai bankai pasektų šiuo pavyzdžiu, t. y. kaip naujo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis priedą taikytų panašias informacijos atskleidimo apie paramą 2008-2009 m. laikotarpiu priemones.
Šiuo metu šias naujas testavimo nepalankiausiomis sąlygomis priemones gali patobulinti Europos bankininkystės institucija, bet vis dar yra klausimų, kurių sprendimo išvengiama dėl valstybių narių kišimosi ir išsisukinėjimo. Atėjo laikas pripažinti, kad signalas, pradingęs dėl menkos politinės valios, nėra tinkamas atsakas šios krizės atveju ir dėl to sprendimai tik pabrangsta. Kam bandyti nuslėpti visą informaciją apie bankų turimas valstybės garantuota skolas, ypač kai visi žinome, kaip gali būti iš tikrųjų?
Tikrai nėra jokių dingsčių neatlikti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bankų balanso. Pagal eilutę "laikyti iki termino" ten esama įvairaus turto, kuris būtų perkeltas kitur, jei nebūtų praradęs vertės. Be abejo, rinkos analitikai tikrai gali išnagrinėti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus ir kitą informaciją ir įvertinti bankų balanso būklę. Vis dėlto niūresnio išaiškinimo, kurį pateikia kai kurios valstybės narės, bus atsisakyta dėl to, kad pačios valstybės narės (daugeliu atvejų kaltininkės - priežiūros institucijos) ne be nuodėmės.
O testavimas nepalankiausiomis sąlygomis išprovokavo tam tikrus veiksmus; bankai ieško kapitalo, kai kurios valstybės narės aktyviai ragina bankus pritraukti kapitalo. Tačiau nėra bendro plano, skirto kapitalo nepakankamumo problemai spręsti. Tai paprasčiausiai neįtikėtina. Be abejo, vienas dalykas, kurį supratome krizės metu, yra tai, kad esame tarpusavyje susiję tampriais ryšiais. Jei bankai nepasitiki vienas kitu ir tarpbankinių paskolų sistema yra įšaldyta, mums kilo didelproblema. Todėl norėčiau žinoti, ar galėtume tikėtis tinkamai parengtų atsako koordinavimo priemonių?
Vis dėlto gal nebandykime nepastebėti dramblio kambaryje: kalbame ne tik apie bankus, bet ir apie valstybės garantuotą skolą ir apie euro stabilumą, nes tai neatskiriamai susiję ir ypač svarbūs dalykai.
Antolín Sánchez Presedo
Pone pirmininke, Komisijos nary, pats laikais atlikti Europos lygmens testavimo nepalankiausiomis sąlygomis procedūrą, kuri būtų skaidri, lanksti, patikima ir veiksminga, nes jos kokybir patikimumas - būtina sąlyga, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą ir atkurti pasitikėjimą rinka.
Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis - svarbi priežiūros priemonė, siekiant įvertinti atskirų bankų mokumą ir visos sistemos gebėjimą atsilaikyti nepalankiomis sąlygomis. Jų rengimo ir įgyvendinimo tikslas yra apskaičiuoti bankų atsparumą tam tikromis nepalankiomis sąlygomis ir nustatyti neigiamų padarinių plitimo pavojų, siekiant užkirsti kelią domino efektui, kuris gali sukelti suirutę.
Europos Sąjunga turi testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, kurį vykdEuropos bankininkystės priežiūros institucijų komitetas (EBPIK), patirties. Reikalingos patirties įgyta 2009 m. gegužės mėn., kai ECOFIN taryba įgaliojo EBPIK organizuoti finansų sistemos testavimą nepalankiausiomis sąlygomis bendradarbiaujant su Europos Komisija ir Europos Centriniu Banku. Buvo siekiama sukaupti apibendrintą informaciją apie Europos finansų sistemos, kaip visumos, gebėjimą atsilaikyti nepalankiomis sąlygomis. Testavimo metu daugiausia dėmesio buvo skiriama 22 didžiausiems bankams. Rezultatai nebuvo paskelbti viešai, nes, kaip tuo metu buvo pasakyta, rinka buvo labai jautri. Tebuvo paskelbta metodika, kurioje buvo numatyti trys rezultatai (geriausias, vidutinis ir blogiausias), nes rinkos skaidrumas nebuvo šių tyrimų tikslas.
2009 m. liepą Komisija priėmgaires dėl valstybės pagalbos, kuriose buvo numatyta, kad bankams, kuriems reikia finansinės pagalbos siekiant kovoti su krize, taip pat turi būti atliekamas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis. 2009 m. spalio 1 d. apibendrinti rezultatai buvo išsiųsti ECOFIN tarybai, kuri tų pačių metų gruodžio 2 d. kreipėsi į EBPIK su prašymu pateikti jai informaciją apie bankų sistemos, kuriai turėtų būti atliktas naujas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, stiprumą.
Šio EBPIK atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai buvo paskelbti atsižvelgiant į 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos gaires. Jie turėjo įtakos 91 Europos Sąjungos bankui, tačiau buvo kritikuojami dėl to, kad jų atveju per mažai dėmesio buvo skirta Europai ir kad kiekviena šalis pati nutarė, kuriems bankams turėtų būti atliekamas testavimas, ir kad kiekvienoje šalyje buvo taikomas skirtingas scenarijus, ir kad pateikta informacija dažnai buvo netiksli. Visi prisimename Airijos atvejį, taip pat faktus dėl informacijos apie kai kurių šalių bankų valstybės garantuotų skolų stygiaus. Net ir gerėjančio kai kurių valstybių narių požiūrio nepakako tam, kad būtų galima sėkmingai atkurti pasitikėjimą Europos Sąjungoje.
Štai tokiomis aplinkybėmis atėjo laikas pasiūlyti pradėti naują testavimo nepalankiomis sąlygomis etapą, bet jau visiškai kitokiomis sąlygomis, nes įsteigta nauja Europos reguliavimo institucija. Pirmą kartą naudojama nauja Europos priežiūros sistema, besiremianti dviejų ankstesnių testų patirtimi, sudaranti sąlygas skatinti skaidrumą, patikimumą ir, be abejo, skatinti veiksmingumą, kuris yra pagrindinis šio trečio testavimo aspektas.
Be abejo, pirmas mus dominantis dalykas - klausimas, kas bus daroma, siekiant išvengti klaidų, padarytų dviejų ankstesnių testų metu. Antra, norime žinoti, kas bus daroma, siekiant apimti ir užfiksuoti galimą reikšmingą riziką visose valstybėse narėse. Tinkamai diagnozuoti yra būtina. Be to, atsižvelgiant į įvairius bankų ir verslo struktūrų modelius, turi būti parengtas toks testavimo nepalankiausiomis sąlygomis vykdymo būdas, kuriuo remiantis galima būtų surinkti informaciją, kurios reikia, siekiant imtis atitinkamų veiksmų.
Tai labai reikšmingas metas, nes pradeda darbą naujosios finansinės priežiūros institucijos. Kovo 18 d. Europos bankininkystės institucija paskelbsantrauką, kurioje pateikiama metodika, todėl mes norėtume žinoti, kaip, Europos Vadovų Tarybos manymu, informacija turėtų būti paskelbta, kokių priemonių...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją.)
Michel Barnier
Pone pirmininke, dėkoju poniai C. Wortmann-Kool, poniai S. Bowles ir ką tik kalbėjusiam ponui A. Sánchezui Presedo už tris jų klausimus, susijusius su labai svarbia problema, t. y. bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis patikimumu.
Gerbiamas pirmininke, gerbiami nariai, pasiekėme etapą, kai finansų sektorius po precedento neturinčios kovos lėtai atsigauna po šios krizės, nors kai kuriems bankams krizė, atrodo, jau baigėsi. Dar neišnagrinėjome visos sukauptos patirties, tačiau mes visi sprendžiame svarbias teisėkūros užduotis.
Siekiant įveikti šią krizę ir kuo naudingiau atsižvelgti į jos metu įgytą patirtį, mums reikalinga priežiūros sistema. Beje, vieną jau įvedėme sausio mėn. 1 d. Už tai visų pirma ačiū jums. Mums reikia problemoms numatyti skirtų priemonių, taip pat geresnio kiekvienos iš šių įmonių valdymo. Mums taip pat reikia geresnės kapitalizacijos; prie to dar grįšime. Be to, turėtume viską tirti: matuoti temperatūrą, nuolat tikrinti pulsą. Štai kodėl, kaip kai kurie iš jūsų ką tik sakė, mums reikia patikimų matavimo priemonių. Šiomis aplinkybėmis testavimas nepalankiomis sąlygomis - pagrindinpriemonir pagrindinis įrankis, kurį aptarėme ne tik čia, bet taip pat daug kartų kitomis progomis, pvz., visai neseniai, balandžio mėn., vykusiame Tarybos posėdyje, kuriame dalyvavo finansų ministrai.
Kaip jūs sakėte, pernai testavimas nepalankiausiomis sąlygomis buvo aiškiai nepakankamas, todėl ir pati Komisija daug kartų kalbėjo apie tai naujai priežiūros institucijai, t. y. Europos bankininkystės institucijai (EBI), kuri koordinuoja testavimą bendradarbiaudama su nacionalinėmis priežiūros institucijomis. Taigi visiškai pagrįstai keliate klausimą dėl ankstesnio testavimo ir, dar kartą pakartosiu, dėl naujojo 2011 m. testavimo, kuris prasidėjo prieš kelias savaites balandį, kokybės, todėl norėčiau atsakyti į jūsų klausimus ir pateikti jums mūsų analizės penkiais klausimais išvadas.
Pirma, kaip jūs norėjote, 2011 m. testavimas nepalankiausiomis sąlygomis tikrai buvo patobulintas. Ypač šešiose srityse, apie tai norėčiau jus trumpai informuoti.
1. Šį kartą taikomo neigiamo makroekonominio scenarijaus imituojamos sąlygos yra daug sunkesnės, nei 2010 m. scenarijaus. Be kitų dalykų, į jį įtraukta sunkių nekilnojamojo turto rinkos sukrėtimų, taip pat ir aiškaus poveikio finansavimo išlaidoms sąlygos.
2. Testavimas tapo daug nuoseklesnis dėl konsoliduotos tiekėjams skirtos metodikos bei griežto vertinimo, atsižvelgiant į rungimosi principą vartotojų rinkoje; kitaip tariant, tarpusavio vertinimą.
3. Remiantis didesnio skaidrumo principu, bus tinkamiau platinami birželį gauti rezultatai, greta atskirai paskelbiant išsamias banko balansų ataskaitas. Taip pat bus skelbiami ir duomenys apie valstybės garantuotų skolų turėtojus ir nuosavo kapitalo struktūrą.
4. Bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis taip pat bus atliekamas pagal viršutinę kapitalo ribą, t. y. pagal pagrindinį pirmojo lygio turto rodiklį.
5. Metodikos sklaida prieš skelbiant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus pagerins bendrą testavimo patikimumą.
6. Galiausiai, buvo gerokai sustiprintas ir patobulintas nacionalinių valdžios institucijų, atsakingų už taikymą to, ką mes vadiname "atsarginiais" sprendimais, kurie turi būti taikomi bankams, kurie neišlaiko šio testavimo, veiklos koordinavimas.
Tai ir yra pažanga, kuri buvo padaryta, t. y. praėjusių metų testavimo patobulinimai, kurių jūs pagrįstai tikėjotės ir kurie buvo įgyvendinti šiais metais.
Antras punktas, apie kurį aš, gerbiami nariai, norėčiau pakalbėti, yra tai, kad mums reikia daug daugiau aiškumo dėl rizikos, susijusios su valstybės garantuota skola. Kai kurie iš jūsų - visų pirma, Liberalų ir demokratų aljanso už Europą frakcija - paklausmanęs (ponia C. Wortmann-Kool tai padarką tik) apie šiuo atžvilgiu taikomą metodiką. Pagal neigiamą scenarijų, kuris buvo pasiūlytas bankininkystės institucijos (EBA), numatomas reikšmingas sukrėtimas dėl valstybės garantuotos skolos kainos svyravimų bei jos finansavimo sąnaudų.
Vis dėlto, kaip jūs pažymėjote, šis scenarijus nėra taikomas tais atvejais, kai valstybės garantuotos skolos grąžinimo įsipareigojimai nevykdomi. Taip yra todėl, kad EBA numatytas sukrėtimas daro poveikį tik valstybės garantuotos skoloms, įtrauktoms į bankų prekybos knygas.
Nepaisant to, tokį pasirinkimą, koks buvo priimtas šiais metais, galima paaiškinti. Norėčiau pakartoti, kad testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu imituojami ekstremalių sąlygų scenarijai, bet tik tie, kurie vis dėlto turi būti laikomi tikėtinais. Šiuo metu, atsižvelgiant į tai, kad neseniai buvo įvestas naujas Europos finansų stabilizacijos mechanizmas, taip pat Europos finansinio stabilumo priemonė, pagal kuriuos numatyta keletas euro zonai skirtų valdymo priemonių, mes gana pagrįstai manome, o Europos bankininkystės institucija mums pritaria, kad daug naudingiau siekti užtikrinti visišką skaidrumą klausimais, susijusiais su valstybės garantuota skola, nes ji įtraukta ir į bankines knygas, ir į prekybos knygas. Todėl duomenys, pateikiami apie šiuos dalykus, bus daug išsamesni nei pernai.
Trečia, jūs taip pat atkreipėte mūsų dėmesį į poreikį nuosekliau įgyvendinti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijus visoje Europos Sąjungoje. Tai iš tiesų svarbu testavimo patikimumui užtikrinti. Bankininkystės institucija deda daug pastangų, t. y. vykdo griežtą šio testavimo rezultatų įvertinimą. Tai padės užtikrinti metodikų, kurias taiko bankai, tarpusavio suderinamumą, taip pat konvergenciją (manau, tinkamą) būdų, kuriais makroekonominiai scenarijai vėl transkribuojami į atitinkamus rizikos parametrus. Šis požiūris neužkerta kelio bankams pateikti duomenis apie jų prekybos knygų ar ypatingų valdymo modelių tam tikrus specifinius aspektus.
Yra dar vienas testavimo nuoseklumui užtikrinti labai svarbus elementas: kapitalo ribų bendrų apibrėžimų, kuriais remiantis bus vertinami testavime dalyvaujantys bankai, naudojimas. EBA skelbta nuoroda dėl kapitalo daugiausia pagrįsta Kapitalo poreikių direktyvos šiuo metu galiojančiomis nuostatomis, kurios jau dabar atsižvelgia į Europoje egzistuojančią įvairią bankų struktūrą ir valdymo modelius.
Ketvirta, ponia S. Bowles ir kiti kalbėtojai pateikmums klausimą dėl bankų sektoriaus testavimo aprėpties skirtumų Europos Sąjungoje. Europos bankininkystės institucija dėjo daug pastangų bandydama parengti testavimo modelį, kuris būtų pakankamai reprezentatyvus tiek nacionaliniu lygmeniu, tiek ir visoje Europos Sąjungoje, kartu užtikrinant, kad testavimas išliktų valdomas. Gerbiamas pirmininke, gerbiami nariai, bankų, dalyvavusių 2011 m. testavime, turtas sudaro 65 proc. Europos bankų sektoriaus bendro turto. Kiekvienoje valstybėje narėje testavimas buvo atliekamas taip, kad apimtų ne mažiau kaip 50 proc. viso nacionalinio bankų sektoriaus turto.
Taigi pereinu prie mano penkto teiginio, kurį visų pirma paminėjo ponas A. Sánchez Presedo, susijusio su klausimu dėl korekcinių priemonių - atsarginių sprendimų - kurių bankai galėtų tikėtis, jeigu pasirodytų, kad jie pažeidžiami arba turėtų nepakankamai kapitalo. Šie bankai turės įgyvendinti atitinkamas priemones siekdami ištaisyti savo trūkumus ir visų pirma pasinaudoti privačiojo sektoriaus teikiamo finansavimo galimybėmis, kad patys gautų lėšų tiesiogiai iš rinkos arba parduodami turtą. Išimtinai tuo atveju, jei šios priemonės pasirodytų nepakankamos, gali būti numatyta valstybės parama, be abejo, su sąlyga, kad tai atitiks Europos valstybės pagalbos nuostatas. Mano kolega J. Almunia ir jo visa komanda sprendžia šį klausimą kartu su valstybėmis narėmis.
Jei reikia valstybės paramos, bankai, jos gavėjai, pagal 2010 m. gruodžio mėn. Komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo bankams skirtoms paramos priemonėms turėtų pateikti Komisijai restruktūrizavimo planą, kuris būtų tinkamas, siekiant išspręsti problemą, t. y. visų pirma siekiant stiprinti ir atkurti savo ilgalaikį gyvybingumą.
Galiausiai, jūs pagrįstai tikėjotės, kad bus parengta kapitalo didinimo ir bankrutuojančių bankų restruktūrizavimo strategija, kaip ponia E. Ferreira pasiūlsavo pranešime dėl krizių valdymo. Kaip žinote, gerbiami nariai, mes rengiame teisės aktą dėl krizių valdymo, t. y. bankininkystės srities rezoliuciją, kurią turėjome galimybę keletą kartų aptarti. Mano tikslas suteikti priežiūros įstaigoms ir būsimam šioms tarpvalstybinėms institucijoms skirtam likvidavimo administravimo komitetui priemonių rinkinį, sudarant galimybę imtis prevencinių priemonių ir išvengti rizikos, kuri diagnozuojama gana anksti prieš prasidedant krizei, taip pat neleisti, kad krizės virstų katastrofomis.
Taigi siekiame užtikrinti ir, jei reikia, finansuoti ankstyvąją intervenciją ir užtikrinti, kad bankai mokėtų bankams. Tai ir laikome tinkama rezoliucija, todėl aš ketinu pateikti šį pasiūlymą tiek Ministrų Tarybai, tiek ir jums iki vasaros pabaigos.
Tai techninio pobūdžio atsakymai, kuriuos norėjau pateikti kuo tiksliau, į tris labai svarbius klausimus, kurie buvo iškelti diskusijos pradžioje.
Jean-Paul Gauzès
Pone pirmininke, Komisijos nary, kaip jūs ką tik pripažinote, praėjusių metų testavimas nesukėllaukiamo poveikio. Mes privalome išvengti tų pačių su koncepcija ir įgyvendinimu susijusių klaidų. Tyrimo sritys turi būti nuoseklios ir panašios. Nebus pasiekta stabilumo, jei diagnoznebus tiksli. Vyriausybės turi atkreipti į tai dėmesį.
Be to, testavimas turi, be abejo, būti realistiškas. Sprendimai, apie kuriuos mums ką tik ypač detaliai pranešėte, gali būti atsakymas į mūsų klausimus. Šiuo metu Europos bankininkystės institucijos uždavinys, kontroliuojant ir peržiūrint šio testavimo rezultatus, siekti, kad pirmasis testavimas būtų veiksmingas.
Testavimas turi suteikti mums galimybę geriau apibrėžti galimo bankų kapitalo restruktūrizavimo poreikius, taip pat galimybę imtis priemonių, kurias jūs ką tik minėjote. Vis dėlto patikimas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis - geriausias būdas nuraminti finansų rinkas ir apriboti kredito reitingų agentūrų įtaką bei jų sprendimų neigiamą poveikį visai mūsų ekonomikai.
Užtikrinus šio testavimo rezultatų patikimumą, galima būtų panaikinti priklausomybę nuo šių organizacijų arba bent ją sumažinti. Priežiūros institucijos neturi kito pasirinkimo tik siekti užtikrinti, kad testavimas būtų sėkmingas, t. y. kad jo metu būtų gauta įtikinamų įrodymų.
Norėčiau panaudoti savo kalbos laiką, Komisijos nary, tam, kad atkreipčiau jūsų dėmesį į, mano nuomone, rimtą dalyką, t. y. tai, kad nebuvo taikomi jau įsigalioję teisės aktai dėl kredito reitingų agentūrų ir kad valdžios institucijos, kurioms šios agentūros pateiksavo dokumentaciją, nesiėmjokių priemonių, kad praneštų joms apie susitarimo reikalavimus. Pereinamasis laikotarpis buvo planuojamas iki Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos įsteigimo, tačiau šiandien mes ir toliau veikiame taip, lyg nieko nebūtų įvykę.
Anni Podimata
Pone pirmininke, Komisijos nary, jei ir yra dalykas, kurį mes suvokėme per pastarąją finansų krizę Europoje, tai, be abejo, yra tai, kad pagrindinės bendro ekonominio (ir ne tik finansinio) valdymo užtikrinimo prielaidos - bendras kredito įstaigų kapitalo pakankamumas ir jų vykdoma veiksminga rizikos lygio stebėsena. Ilgalaikiam ir darniam Europos ekonomikos augimui atkurti būtinai reikia atkurti pasitikėjimą bankų sektoriumi ir apskritai atkurti finansų sistemą, kuri dirbtų sklandžiai ir skaidriai ir kuri vėl atliktų savo pagrindinį vaidmenį kaip realiosios ekonomikos finansavimo šaltinis.
Kaip mes jau įsitikinome praktiškai ir kaip nurodkeli pranešėjai, praėjusių metų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu nebuvo pasiektas jo tikslas, t. y. apibrėžti, kurie bankai yra užsitikrinę būtiną savo vartotojų, jų kreditorių bei nacionalinių reguliavimo institucijų pasitikėjimą.
Šiais metais padėtis kitokia. Testavimą nepalankiausiomis sąlygomis atliks nauja priežiūros institucija, Europos bankininkystės institucija, todėl bet kokia kaina turime išvengti praėjusių metų nesėkmės. Tai iš esmės priklausys nuo to, ar bus nustatyti bankams skirti bendri testavimo nepalankiausiomis sąlygomis kriterijai, kurie būtų išaiškinami ir taikomi vienodai bei plačiai ir kurie kiekvienoje nacionalinėje rinkoje apimtų įvairių rūšių riziką.
Komisijos nary, tai, be abejonės, prioritetinis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis etapo uždavinys, tačiau aš taip pat norėčiau pabrėžti, kad antrojo etapo metu vykdoma visapusiška ir veiksminga priežiūra turėtų apimti tinkamus mechanizmus, skirtus klausimams, susijusiems su tuo, kas iki šiol buvo miglotas bankininkystės sektorius, spręsti.
Sylvie Goulard
Pone pirmininke, Komisijos nary, daug dalykų buvo pasakyta apie metodiką. Jūs pateikėte išsamų atsakymą. Aš tik norėčiau, šiek tiek atkartodamas, ką sakJ. Gauzès, pateikti trumpą pastabą apie tai, kas nutiks po testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, t. y. pasakyti, kad niekas negali nusiraminti vien priimdamas įstatymus: jų turi būti laikomasi.
Mano nuomone, testavimas papildo ekonominio valdymo paketą. Valstybės garantuotos skolos atveju galime daryti, ką tinkami, tačiau, jei nesugebėsime išvalyti bankų sektoriaus, nepasieksime nieko. Tiesiog norėjau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kas nutiks ir kaip išgirtosios atsarginės priemonės sudarys prielaidas veiksmams, kurių reikia imtis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pabaigoje.
Taip pat norėjau atkreipti jūsų dėmesį į tai, kas nutiko per klausymą, skirtą Mervynui Kingui ir Andrea Enria, kurių labai ryžtingiems veiksmams mes visi pritariame. Jie atvyko pas mus kaip Europos sisteminės rizikos valdybos pirmininko pavaduotojai, ir mums buvo malonu išklausyti jų atsakymus, ypač Mervyno Kingo, - tai buvo gana smagu, jei jūs, Komisijos narį, pamenate praėjusių metų derybas - kuris teigė, kad apsaugos išlygos, kurias valstybės narės su malonumu įtraukį Komisijos parengtą paketą, neužkirs joms kelio pasinaudoti Europos bankininkystės institucijos (EBA) kapitalo restruktūrizavimo gairėmis.
Aš tik norėjau atkreipti jūsų dėmesį į šį nežymų klausimą. Sisteminio poveikio atžvilgiu pati sisteminės rizikos taryba mano, kad tai yra svarbu, todėl manau, kad jei EBA jūsų remiama ir sisteminės rizikos tarybos prižiūrima gerai atliks darbą ir tai reikš, kad galime su džiaugsmu padėti į lentyną šias visiškai absurdiškas apsaugos išlygas, kurias valstybės narės paprašįtraukti į priežiūros paketą, mes būsime žengę žingsnį į priekį. Todėl tikiuosi, kad Komisija ir Valdyba labai tvirtai sieks užtikrinti, kad valstybės narės, didelės ar mažos, imtųsi konkrečių priemonių. Ispanija, atlikdama tam tikrą darbą, tapo pavyzdžiu. Tikimės, kad kiti juo paseks.
Vicky Ford
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, praėjusią vasarą testavimu buvo siekiama atkurti pasitikėjimą bankais. Tai buvo bandymas pasakyti pasaulio rinkoms "nusiraminkit, mielosios". Tai nepavyko. Po devyniolikos savaičių žlugo Airijos bankai ir mokesčių mokėtojai visoje Europoje buvo priversti pritarti gelbėjimo priemonėms, ir tik praeitą savaitę mes sužinojome, kad 12 mlrd. EUR suma iš Portugalijai siūlomo gelbėjimo paketo skirta jos bankams. Valstybės garantuotų skolų kriznegali būti įveikta tol, kol nebus įveikta bankų krizė, o bankų kriznebus įveikta tol, kol nebus grąžintas rinkų pasitikėjimas bankų kapitalu ir likvidumu.
Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis skirtas sukrėtimų rizikai nustatyti. Norint išsklaidyti rinkos abejones, jie privalo pabrėžti riziką, kuri kelia rinkoms susirūpinimą, o šiuo metu rinka susirūpinusi dėl valstybės garantuojamų skolų lygio. Atsisakymas į testavimą įtraukti valstybės garantuotas skolas, kurios visiškai įtrauktos į banko balansą, nepadės atkurti pasitikėjimą. Europos bankininkystės institucija, be abejo, yra atsidūrusi tarp kūjo ir priekalo: ji galėtų viešai pripažinti, kad egzistuojanti nurašymo rizika gali sąlygoti tokios rizikos atsiradimą, vis dėlto neigti, kad ji apskritai egzistuoja, būtų tiesiog neatsakingas reguliuotojo žingsnis.
Ir tuomet kyla trilijono dolerių klausimas. Argumentuojant diskusijose už uždarų durų pagrindinis dėmesys buvo skiriamas skaitikliui. Kokios rūšies kapitalo bankai turi? Kuo ilgiau tęsiasi atskirų šalių kova dėl pagalbos paketų joms, tuo labiau visiems aiškėja, kad ne visi bankai yra lygūs, o rinkos problemų daugėja. Bet mes taip pat turėtume būti susirūpinę vardikliu. Kokia rizika kyla į balansą įtrauktam turtui; ar galima pasitikėti, tam turtui taikomais rizikos koeficientais? Jei JAV bankų rizikos koeficientai 50 proc. didesni nei Europos kolegų, ar Europos bankams galima iš esmės iškreipti su jų balansu susijusią riziką?
Finansų krizišmokmus visus vertinti skaidrumą. Indėlininkų, investuotojų, skolininkų ir mokesčių mokėtojų atveju šis testavimas nepalankiausiomis sąlygomis neužtikrina skaidrumo ir, deja, tėra parodija.
Sven Giegold
Pone pirmininke, pone Micheli Barnier, ponios ir ponai, priežastis, kodėl bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis klausimas turi tokią lemiamą reikšmę ir mūsų piliečių yra laikomas ypač svarbiu, yra ta, kad bankai yra šios krizės centre. Buvo bankų, kurie investavo milžiniškas pinigų sumas, neatsižvelgdami į riziką, sukurdami turto burbulus daugelyje valstybių narių, kurias šiuo metu ir ištiko krizė. Tai, ką mes visada laikėme neįmanoma, o būtent, kad rinkos gali turėti mažiau informacijos nei daugelis išorinių stebėtojų, deja, išsipildir rinkoms nutiko ypač negerų dalykų. Akivaizdu, kad bankai, kurie sukėlkrizę, negalėjo priimti teisingų sprendimų krizės metu.
Šiuo metu taip pat akivaizdu, kad valstybės skola taip pat labai padidėjo per nuosmukį, pirmiausia dėl sąnaudų, skirtų gelbėti bankams, bei susijusių garantijų, o antra, ir dar svarbiau, dėl išlaidų pačiam nuosmukiui įveikti. Taigi pagrindinis klausimas yra toks: ar buvo kaip nors rimtai pasimokyta iš bankų krizės? Juk bankai ne tik atsakingi už tai, kas atsitiko praeityje, jie taip pat atsakingi už dabartinius sunkumus dėl to, kad rinkos vis dar veikia netinkamai.
Šiuo metu centrinių bankų sistemoje, t. y. Europos Centrinio Banko ir TARGET2 mokėjimo operacijų sistemos sąskaitose, iš viso sukaupta 427 mlrd. EUR neįvykdytų reikalavimų suma. Taip įvyko todėl, kad vietoj neveikiančių rinkų intervencinių priemonių ėmėsi centrinių bankų sistema.
Dėl bankų sistemos silpnumo mes neapsisprendžiame dėl skolos restruktūrizavimo priemonių, kurios skubiai reikalingos silpnesnėms šalims, įvedimo. Trumpai tariant: žmonės Graikijoje, Airijoje ir Portugalijoje mano, kad jie kenčia, nes mūsų bankų sistemos struktūra yra silpna. Testavimas nepalankiausiomis sąlygomis Europoje buvo atliekamas pastaruosius dvejus metus. Mes tikėjomės, kad pagaliau sužinosime tiesą. Kaip jau sakyta daugelį kartų, 2010 m. testavimas buvo silpnas, ypač nustatant vyriausybės riziką, kuri beveik visiškai buvo ignoruojama. Šio bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai neatitiko tikrovės.
Vaizdas labai panašus ir 2011 m. Nors mes esame dėkingi už jūsų indėlį, pone Micheli Barnier, jūs turite paaiškinti, kodėl rizika, susijusi su vyriausybės obligacijomis, yra įrašyta į prekybos knygą, o ne į bankinę knygą. Paaiškinimas visada tas pats: mes visada griebiamės gelbėjimo paketų argumento. Tačiau tai tik įžūlus iš anksto pasirengto politinio sprendimo primetimo būdas. Galiausiai gelbėjimo priemonių paketai negali būti tiesiog savaime suprantamas dalykas, nes juos pirmiausia turi patvirtinti nacionaliniai parlamentai. Jei šie gelbėjimo priemonių paketai nurodomi kaip priežastis, kodėl rizika nėra teisingai nustatyta, praktiškai tai lygu privačios rizikos nacionalizavimui, tai jau yra fait accompli.
Be to, mes vis dar neturime tinkamo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, skirto draudimo rinkai. Raginu jus, pone Micheli Barnier, taip pat kruopščiai pasidomėti ir šia sritimi. Esu nusivylęs, kad Europos bankininkystės institucijai, kurią mes įsteigėme ir kuri yra atsakinga už testavimus, iš tikrųjų nepavyko tinkamai atlikti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis.
Pone Micheli Barnier, prašome sekti įvykių eigą ir skubos tvarka toliau nagrinėti šį klausimą. Šis klausimas, atrodo, iliustruoja Bertolto Brechto pasakytus žodžius: banko įsteigimas - daug didesnis nusikaltimas nei jo apiplėšimas. Vis dėlto jis klydo. Šiuo metu mes suvokiame, jog gerokai blogiau prisiimti bankų skolos naštą.
Paul Murphy
GUE/NGL frakcijos vardu. - Pone pirmininke, pats pagrindinis siūlomo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis trūkumas jau buvo nurodytas. Tai galimybplačiai išplisti suvereniteto pažeidimams. Be abejo, tai labai tikėtina įvykių eiga, atsižvelgiant į neįtikėtiną lygį skolų, kurios buvo užkrautos valstybių ekonomikai, kurios tiesiog negali jų padengti. Pvz., Airijos valstyb2014 m. gali būti skolinga 750 mlrd. EUR, o mūsų turima valdžios sektoriaus skola siekia daugiau nei 120 000 EUR vienam darbuotojui.
Neatsižvelgiant į galimą palūkanų normos sumažinimą ir mūsų vadinamuosius gelbėjimo paketus, padėtis tebėra netvari, o Airijos valstybnevykdys įsipareigojimų. Aš suprantu, kad Vokietijos bankams daro įtaką Graikijos, Airijos, Portugalijos ir Ispanijos, vadinamųjų "PIGS", skola jiems, kuri siekia 400 mlrd. EUR. Prancūzijos bankams įsiskolinta 260 mlrd. EUR, o Didžiosios Britanijos bankams - 300 mlrd. EUR. Ši milžiniška skola ir paaiškina užburtą ratą griežtų taupymo priemonių, kurias taiko Komisija ir Europos Centrinis Bankas periferinių ekonomikų darbo žmonių atžvilgiu.
Mano supratimu, remiantis testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatais bus prieita prie išvados, kad bankų finansavimo poreikiai tebėra stabilūs. Atsižvelgiant į tai, kad krizgali didėti, taip būti neturėtų. Pvz., iš šešių vietinių Airijos bankų per pastaruosius tris 2010 m. mėnesius buvo paimta 34 mlrd. EUR, verčiant juos remtis tariamai trumpalaikiu ECB finansavimu, kuris siek160 mlrd. EUR.
Dėl bankų sektoriaus restruktūrizavimo. Be abejo, pagrindinišvada, atsižvelgiant į keleto paskutinių metų patirtį ir didelę krizę, yra ta, kad pagrindinės finansinės institucijos ir bankai negali būti palikti privačiose rankose. Šių privačių institucijų pelno siekimas suvaidino svarbų vaidmenį sugriaunant mūsų ekonomiką, o dirbantieji sumokėjo už tai siaubingą kainą. Svarbios finansų įstaigos, pagrindiniai bankai turi tapti demokratine viešąja nuosavybe. Turi būti nutraukta finansų rinkų diktatūra, o jų milžiniški ištekliai turėtų būti naudojami paprastų žmonių naudai, suteikiant paskolas mažosioms įmonėms, taip pat įperkamas hipotekas siekiant padėti namų pirkėjams ir pan.
Jaroslav Paška
Pone pirmininke, kovo 18 d. Europos bankų institucija paskelbscenarijus ir testavimo nepalankiausiomis sąlygomis priemones, kurias ji siekia naudoti atlikdama Europos bankų testavimą.
Jei norime, kad ekspertai pripažintų šių tyrimų rezultatus, turime vengti paviršutiniškumo ir nenuoseklumo, kuriais pasižymėjo 2010 m. liepos mėn. atliktas bankų sektoriaus testavimas. Atsižvelgiant į tai, kad visos Europos finansų sektoriaus patikimumas tikriausiai bus vertinamas pagal šio testavimo griežtumą, būtų gerai siekti, jog testavimas būtų kuo išsamesnis ir tiksliai atspindėtų riziką, su kuria finansų sektorius gali susidurti einamuoju laikotarpiu. Todėl, mano nuomone, šio testavimo metu nereikėtų vengti tinkamai įvertinti konkrečią valstybės skolą ar kitų bankų skolų poveikį bankams, siekiant, kad testavime būtų atsižvelgta į blogiausius scenarijus, pvz., šalies bankrotą. Taip pat turi būti užtikrintas subalansuotas ir teisingas požiūris, siekiant įvertinti įvairių bankų struktūras ir verslo modelius atskirose valstybėse narėse, ir stengiamasi užtikrinti, kad naujo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu būtų aprėptas, kiek tai įmanoma, visas kiekvienos valstybės narės bankų sektorius. Tik taip mes atgausime finansų ekspertų pasitikėjimą.
Elisa Ferreira
(PT) Pone pirmininke, Komisijos nary, 2010 m. atliktos bankų analizės išvadose buvo bendrai pripažinta, kad viena iš šio testavimo problemų - tiek metodikos, tiek diagnostikos, tiek ir kriterijų pasirinkimo atžvilgiu dominuojanti nacionalinlogika. Vėliau pateiktame pranešime, kurį jūs paminėjote ir kurio pranešėjas buvau aš, šis Parlamentas ragino stiprinti bankų krizės valdymo europinį aspektą.
Per tą laiką buvo įsteigtos Sisteminės rizikos valdyba ir Europos bankininkystės institucija (EBA), nurodant, kad pagaliau ketiname daugiau dėmesio skirti bankų sektoriaus europiniam aspektui.
Vis dėlto apie testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kurio rezultatus mes svarstome, kovo mėn. 24-25 d. Europos Vadovų Taryba atsilieptaip. Skaitysiu angliškai, nes turiu dokumentą tik šia kalba.
Valstybės narės, prieš skelbiant rezultatus, parengs konkrečias ir plataus užmojo pažeidžiamų įstaigų restruktūrizavimo strategijas, įskaitant sprendimus, skirtus privačiajam sektoriui. <...> taip pat tvirtą valstybės pagalbos taisykles atitinkančią strategiją dėl vyriausybės paramos teikimo esant būtinybei."
(PT) Taigi šiuo metu testavimo nepalankiausiomis sąlygomis srityje mes - be jokios aiškios, suprantamos sistemos, kuria būtų suderintos įvairios nacionalinės priemonės - dar kartą rekomenduojame, kad šiuos klausimus spręstų pačios valstybės narės: mes vėl sustipriname sprendimų priėmimo ir bankų sektoriaus testavimo nepalankiausiomis sąlygomis tobulinimo nacionalinį aspektą.
Tai verčia mane užduoti esminį klausimą. Ar naudodami šios rūšies metodiką neprarasime auksinės galimybės galiausiai sukurti Europos, o ne nacionalinę sistemą, skirtą reglamentavimo problemoms spręsti?
Olle Schmidt
(SV) Pone pirmininke, gyvename sunkiais laikais. Finansų krizmums parodė, kaip svarbu, kad piliečiai galėtų pasitikėti bankų ir mokėjimo sistemomis. Todėl bankų testavimas nepalankiausiomis sąlygomis - svarbi priemonė, siekiant įvertinti bankų atsparumą netikėtiems sukrėtimams. Finansinis stabilumas - bankų kapitalizacijos tinkamumo ir jų atsparumo rodiklis. Mūsų patirtis rodo, kad energingas testavimas padidina pasitikėjimą bankų sistema, todėl testavimas turėtų būti griežtas, patikimas, išsamus ir vykdomas pagal aiškius reikalavimus. Airijos pavyzdys, deja, rodo priešingą dalyką.
Norėčiau pabrėžti atvirumo ir skaidrumo svarbą, paskelbiant testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus. Labai svarbu, kad būtų paskelbti atskirų testų rezultatai, siekiant padėti stiprinti piliečių ir rinkos pasitikėjimą bankais. Kaip sakM. Barnier, dalyko esm- pasitikėjimo atkūrimas.
Ateityje testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi būti nuolat tobulinamas, siekiant įtraukti realias rinkos sąlygas ir riziką. Pranešus apie valstybės garantuotų skolų lygį, rinkos dalyviai gali patys atlikti rizikos vertinimą. Tai svarbu, siekiant sustiprinti rinkos pasitikėjimą testavimo struktūra ir patikimumu. Komisijai, Europos sisteminės rizikos valdybai (ESRV) ir Europos bankininkystės institucijai (EBA) turėtų būti aišku, ką turėtų parodyti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai, todėl jos turėtų atlikti patikrinimą ir užtikrinti, kad testavimo nepalankiausiomis sąlygomis prielaidos atspindėtų riziką.
Jei pagal testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus nustatoma, kad kuris nors konkretus bankas neatitinka reikalavimų, valstybės narės turi imtis skubių veiksmų. Į Baltijos šalis besiplečiančių Švedijos bankų patirtis rodo, kad rizika gali greitai atsirasti dėl augančio disbalanso. Istorija mus moko, kad reikia būti atsargiems, tačiau vėlavimas ar dvejonės, atsižvelgiant į nepatenkinamus rezultatus, gali būti pragaištingi. Ačiū.
Philippe Lamberts
(FR) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, testavimas nepalankiausiomis sąlygomis - naujausias dalykas. Išgyvename didelę ekonomikos ir finansų krizę, todėl sieksime atlikti mūsų bankų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis! Išgyvename ir branduolinės energetikos krizę, tai gal atlikime ir mūsų branduolinių elektrinių testavimą nepalankiausiomis sąlygomis! Atrodo, lyg pati testavimo nepalankiausiomis sąlygomis idėja imtų ir nuramintų mūsų piliečius arba finansų rinkas. Juk aišku, kad viskas priklauso nuo jų vykdymo galimybių, ir kaip jūs sakėte, Komisijos nary, negalėtume teigti, kad šiuo požiūriu praėjusių metų finansų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis buvo labai patikimas.
Be to, branduolinės energetikos testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, kaip šią popietę pripažino jūsų kolega Günther Oettinger, taip pat tėra didelis pokštas (bet kuriuo atveju testavimas buvo atliktas), nes nebuvo atsižvelgta į lėktuvo rėžimosi į elektrinę galimybę. Todėl norėčiau pasakyti, kad lėktuvo avarijos virš branduolinės elektrinės atveju kyla aiški įsipareigojimų neįvykdymo rizika.
Komisijos nary, jūs sakote, kad turėtų būti atsižvelgta į tikėtinas galimybes, ir todėl mes neatsižvelgiame į tai, kad suverenios valstybės nevykdo įsipareigojimų Europoje. Todėl norėčiau pateikti tokį teiginį: arba, jūsų nuomone, ši galimybturi būti atmesta, ir jei taip, norėčiau pasakyti, kad atsisakote pažiūrėti tiesai į akis, nes pagal Graikijos skolos ir Airijos skolos rodiklius aišku, kad anksčiau ar vėliau valstybės narės privalės restruktūrizuoti skolą, arba bandote laimėti laiko, ir jei taip, norėčiau pasakyti, kad tai taip pat neatsakinga, nes kuo daugiau laiko prireiks šiai problemai išspręsti, tuo daugiau tai kainuos visuomenei, kaip visumai. Todėl, Komisijos nary, šiuo klausimu apeliuoju į jūsų realybės ir atsakomybės jausmą.
Jūs esate ambicingas europietis. Jūs žinote, kad žmonės, kurių streso lygis tikrinamas kiekvieną dieną, t. y. mūsų piliečiai, puikiausiai supranta, kad, kol mes pagaliau pačiupsime jautį už ragų, nebegalėsime garantuoti jų saugumo arba finansų rinkos saugumo. Šiuo metu čiupti bulių už ragų reikštų, kad reikia iš esmės pertvarkyti Europos finansų sektorių. Žinau, kad jau ėmėtės veiksmų, tačiau tai taip pat susiję ir su Europos biudžeto federacijos įsteigimu. Nors tai dar kartą aptarsime rytoj.
Othmar Karas
(DE) Pone pirmininke, M. Barnier, ponios ir ponai, pirmiausia norėčiau išreikšti savo padėką už išsamų atsakymą į mano vasario mėn. 8 d. pateiktą Parlamento klausimą dėl testavimo nepalankiomis sąlygomis eigos Airijos bankų atveju.
Šiandien kai ką išaiškinome: patikimumas užtikrina pasitikėjimą. Be to, pasitikėjimo krizę mums padės įveikti rimtas, sąžiningas ir ryžtingas požiūris. Dėl šios priežasties esu priverstas pasakyti, kad netikiu, jog paskutinio testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai buvo tinkamai įvertinti. Pasekmės yra nežinomos. Nepaisant loginės išvados, kurią nurodėte šiandien, man vis dar neaiškios būsimo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis pasekmės. Dėl šios priežasties noriu pateikti tris klausimus.
Pirmas klausimas: Komisijos nary, kaip jūs šįkart galite garantuoti, kad bus laikomasi ilgalaikio požiūrio, o ne trumpalaikio požiūrio, taikyto paskutinį kartą Airijos bankų atveju?
Antra. Europos valstybės skolos krizdidėja tiesiog mūsų akyse, kaip tai apibūdina J. Giegold. Šis padėties blogėjimas bus įtrauktas į testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, bet tik bankų prekybos knygų atveju. Deja, tos antraštinės dalys, kurias bankai išsaugo iki termino pabaigos, yra bankinėje knygoje. Tačiau bankinknyga nebus įtraukta į testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Kaip galite pateisinti tokią diferenciaciją?
Trečias klausimas: ar vėl nekils jausmas, kad ilgalaikis bankų išlikimas užtikrintas, nes nėra deramai įvertinta mūsų pagrindinproblema - valstybės skolos krizė?
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti už jūsų atsakymą.
Tinkamas diagnozavimas - svarbus dalykas, tačiau taip pat svarbu sugebėti pagal diagnozę taikyti tinkamą gydymą. Todėl turime atlikti testavimą nepalankiausiomis sąlygomis skaidriai ir patikimai (mes jau einame reikiama kryptimi), be to, taip pat reikia užtikrinti, kad mūsų atsakomosios priemonės būtų kuo veiksmingesnės.
Mums reikia mokių finansų įstaigų, stabilios finansų sistemos ir, visų pirma, kredito srautų realiajai ekonomikai atkūrimo.
Bankai, kurių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai teigiami, nėra atleidžiami nuo įpareigojimo dėti visas pastangas siekiant įveikti neigiamus scenarijus ir prisitaikyti prie vis sudėtingesnės reguliavimo sistemos. Bankai, kurių testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai neigiami, turėtų nedelsiant parengti sprendimus padėčiai ištaisyti, o valstybės narės (tos, kurios to dar neatliko) turėtų priimti iniciatyvas, kuriomis siekiama jiems padėti ir prisidėti prie jų kapitalo restruktūrizavimo arba ieškoti problemų sprendimo būdų.
Europos bankininkystės institucija gali išleisti rekomendacijas, skirtas aptiktai rizikai ištaisyti, taip pat nustatyti bet kokias įstaigas, keliančias sisteminę riziką (jos atveju bus taikoma aukštesnio lygio priežiūra), ir užtikrinti, kad vėliau būtų galima taikyti sanavimo, atkūrimo ir problemų sprendimo priemones.
Turime remti šias priemones, Komisijos nary, kad galėtų būti sukurta plataus užmojo Europos sistema, padėsianti netgi žengti dar vieną žingsnį tolyn, nes pinigų sąjunga reikalauja didesnės finansinės integracijos (vis dėlto ji taip pat reikalauja didesnės fiskalinės ir politinės integracijos).
Theodor Dumitru Stolojan
(RO) Pone pirmininke, testavimus nepalankiausiomis sąlygomis - svarbus dalykas vertinant bankų sistemos būklę. Tačiau dvi sąlygos yra ypač svarbios. Pirmas dalykas - šių tyrimų kokybir faktinio vertinimo proceso tikslumas. Norėčiau paminėti, kad bankai skirtingose šalyse taikskirtingus verslo modelius. Rumunijoje, kaip ir kitose šalyse, bankai nedalyvauja sandoriuose, susijusiuose su nelikvidžiuoju turtu. Vis dėlto, kita vertus, jos plačiu mastu vykdprie trumpalaikio ir ilgalaikio finansavimo priemonių priskiriamą skolinimą, remiantis išorės ištekliais. Vis dėlto rezultatai buvo tie patys: susidarę nuostoliai, ypatingas atitinkamų šalių pažeidžiamumas ir, be abejo, atsakomybės už rizikos valdymą stoka. Antroji sąlyga - testavimo rezultatų, kurie bus taikomi bankų sistemoms, skaidrumas. Šio skaidrumo reikalauja ir finansų rinkos, ir piliečiai.
Olle Ludvigsson
(SV) Pone pirmininke, neramiu laikotarpiu, kurį patyrmūsų viešųjų finansų sektorius per pastaruosius kelerius metus, nebesugebame skirti dėmesio problemos priežastims. Taikydami silpniausių šalių viešųjų finansų sektorių gelbėjimo priemones, mes linkę pamiršti, kad mūsų didžiausia problema - bankai.
Pagrindinpriežastis, dėl kurios padėtis tokio didelio skaičiaus šalių viešųjų finansų sektoriuose yra tokia trapi, iš dalies susijusi su ilga virtine nelaimių bankininkystės sektoriuje, o iš dalies su tuo, kad daugelis pagrindinių bankų sistemos trūkumų nepašalinti. Turime parengti tinkamus Atėnų, Dublino ir Lisabonos viešųjų finansų sektorių problemų sprendimus. Vis dėlto šie sprendimai nebus daug verti, jei mes kartu nesugebėsime paremti tų Europos bankų, kurie vis dar negali stovėti ant savo kojų. Jei nedėsime šiame etape pastangų, reikalingų sukurti subalansuotos bankininkystės sektorių, anksčiau ar vėliau našta, kurią pakelti bus sunku net stipriausioms šalims, teks viešųjų finansų sektoriams.
Šiuo atžvilgiu ypač liūdina tai, kad keletas šalių, kuriose šiuo metu veikia tvirtos finansų sistemos, deda tiek mažai pastangų, skirtų jų bankų sistemų trūkumams panaikinti. Jos garsiai reikalauja, kad Graikija, Airija ir Portugalija pagerintų savo padėtį, vis dėlto nesugeba atlikti savo namų darbų, nepaisant to, kad jos tam turi išteklių. Tai nepriimtina.
Aišku, kad šiuo metu vykdomas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis turi būti atliekamas griežtai ir skaidriai, kad keltų pasitikėjimą. Taip pat aišku, kad po testavimo nepalankiausiomis sąlygomis turi būti įgyvendintos tinkamos iniciatyvos, kuriomis būtų siekiama spręsti nustatytus trūkumus. Bendroji Europos strategija būtų labai vertingas dalykas. Tikiuosi, kad Komisija netrukus imsis tokios iniciatyvos, remdamasi ponios E. Ferreiros pranešime dėl bankų sektoriaus krizių valdymo Parlamento siūlomomis gairėmis. Galiausiai vis dėlto pagrindinatsakomybturi būti prisiimama nacionaliniu lygmeniu. Visos šalys, ypač stipriausios, turi užtikrinti, kad būtų šalinami trūkumai, kurių vis dar esama bankų sistemoje. Ačiū.
Thomas Mann
(DE) Pone pirmininke, M. Barnier, praėjusią vasarą ES atliktą bankų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis reikia radikaliai pertvarkyti. Akivaizdu, kad nepakanka tiesiog skirti daugiau dėmesio bankų kapitalo bazei. Taip pat turi būti įvertintas bankų likvidumo krizės poveikis. Norėčiau priminti, kad tokie bankai, kaip "Lehman Brothers", žlugo, nes susidūrsu didelėmis likvidumo problemomis. Man nepavyksta suprasti diskusijų klausimu, ar likvidumo patikrinimo rezultatai turėtų būti skelbiami ar neskelbiami.
Kiekvienas reikalaujantis, kad duomenys būtų laikomi paslaptyje, kenkia testavimo tikslams. Kyla nedaug abejonių, ko tuo siekiama: pagrindinis tikslas - kad rinkos neprarastų pasitikėjimo bankais, kurių testavimo rezultatai neigiami. Vis dėlto, jei visuomenei nebus paskelbti bandymų rezultatai, neapibrėžtumo tiesiog bus dar daugiau. Tokioje aplinkoje klesti gandai ir dalintiesa.
Net jei žmonės kritikuoja naują metodiką ir skirtingus parametrus, bendras tikslas turi būti aiškus. Skaidrumas yra būtinas siekiant nustatyti Europos bankų krizės pažeidžiamumą dėl krizės. Skubiai reikia siekti tvirto pasitikėjimo, be to, bankai jų pačių labui turi vaidinti tam tikrą vaidmenį šioje srityje.
Antonio Cancian
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti už puikų darbą, kurį atlieka M. Barnier. Turime atkurti stabilumą ir pasitikėjimą, ir manau, kad šiam tikslui pasiekti dedamos didelės pastangos. Krizių valdymo teisinsistema suteikia M. Barnier priemonių, įgalinančių imtis įvairių prevencinių veiksmų, taip pat valdyti dabartinę padėtį. Turime būti atsargūs ir atsispirti pagundai steigti biurokratines organizacijas, agentūras ar taikyti kitas priemones, kurios galėtų apsunkinti gyvenimą ateityje.
Koordinuotas metodas, kaip bendros Europos Sąjungos teisinės sistemos dalis, - būtina sąlyga siekiant užkirsti kelią problemoms ir būsimos finansų krizėms, taip pat siekiant užtikrinti, kad bankai veiktų tvarkingai ir tomis pačiomis sąlygomis visoje Europoje. Laikausi nuomonės, kad, siekiant užtikrinti skaidrumą, reguliavimo institucijos turėtų nuolat plėtoti standartines taisykles ir tvarką.
Vis dėlto norėčiau pabrėžti, kad skelbiant rezultatus turi būti imtasi atsargumo priemonių. 2010 m. finansiniai metai aiškiai parodė, koks keblus ir svarbus dalykas - rezultatų paskelbimo nuoseklumas. Tai gali sukelti priešingą reakciją rinkose, taip pat sukelti sutrikimų. Dėl to šiai problemai turi būti skirta daugiau dėmesio ir į ją reikia rimtai atsižvelgti.
Seán Kelly
Pone pirmininke, Airijoje bankai buvo kadaise gerbiami. Dabar jie yra keikiami ir nėra jokio reikalo ieškoti priežasčių, kodėl. Esu čia, nes noriu užduoti klausimų, o ne suteikti įžvalgų, o turiu netgi keletą klausimų.
Pirma. Ar visiems bankams turi būti atliktas testavimas nepalankiausiomis sąlygomis? Antra. Ar mes galime būti tikri, kad nuo šiol testavimo rezultatai atspindės tikrąją bankų padėtį? Ir trečia. Ar Europos bankininkystės institucija turi taikyti sankcijas, pasinaudodama savo įgaliojimais, netinkamai veiklą vykdantiems bankams, taip pat bankams, kurie yra pernelyg daug prasiskolinę, elgiasi neatsargiai ir t. t.?
Galiausiai J. Gauzès nurodė, kad reikia atsikratyti priklausomybės nuo reitingų agentūrų. Kaip galima būtų kuo greičiau užtikrinti šias idiliškas sąlygas?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Labai ačiū už galimybę užduoti klausimą. Norėčiau gana aiškiai pasakyti, kad, jei nebūtų priemonių, kurių ėmėsi Europos Komisija ir jūs, Komisijos nary, asmeniškai, be jokios abejonės, Europos bankų sistemos dabartinpadėtis būtų blogesnė. Vis dėlto padėtis labai dinamiška. Laimei, mes išsprendėme kai kurias problemas, susijusias su bankų likvidumu, bet atsiranda naujų problemų ir grėsmių. Dėl to norėčiau paklausti: ar galėtumėte, Komisijos nary, pateikti mums savo naujausių minčių apie grėsmes, kurios šiuo metu atsiranda ir grėsmes, kurias mums reikės nugalėti artimiausioje ateityje. Noriu labai kategoriškai pabrėžti, kad kai kurių problemų, laimei, jau atsikratyta, tačiau nuolat atsiranda kitų problemų.
Mairead McGuinness
Pone pirmininke, mes neturėtume pamiršti, kad yra žmonių, kuriuos paveikšios problemos. Šiandien, skrisdamas į Frankfurtą, sutikau jauną airį, kuris keliavo į Australiją su bilietu į vieną pusę, o jis tik vienas iš tūkstančių, kurie tai daro dėl mūsų ekonomikos ir bankininkystės problemų.
Ar Komisija pritaria teiginiui, kad žala, padaryta Europos patikimumui dėl manipuliacijų pirmo bankų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu (ir sakau tai su dideliu apgailestavimu), beveik nepataisoma? Europos Sąjungos piliečiai atsidūrpavojuje dėl to, kas nutiko bankininkystės sektoriui. Mes pakirtome pasitikėjimą Europos Sąjunga ir euro zona.
Kaip žinote, buvo atliktas antras Airijos bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis, o naujoji vyriausybįgyvendino restruktūrizavimo planą. Prireik24 mlrd. EUR papildomo kapitalo. Poveikis Airijos ekonomikai buvo toks, kad dabar geros įmonės negauna kapitalo, nes bankai stengiasi atitikti įvairius reikalavimus. Tai neįmanomas scenarijus, todėl norėčiau paraginti Komisijos narį imtis spręsti šią problemą.
Elena Băsescu
(RO) Pone pirmininke, tai, kad ankstesnis testavimas nepalankiausiomis sąlygomis nebuvo patikimas, apsunkina kito testavimo įgyvendinimą. Airijos kriziš esmės pakeitEuropos bankininkystės sistemą. Atsižvelgiant į tai, būsimo testavimo metu turi būti gauta daug tikslesninformacija. Nacionalinės valdžios institucijos jau dabar turi taikyti veiksmų planus. Taip būtų galima išspręsti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis bendras problemas. Neturėtume tikėtis, kad bankų testavimo rezultatai bus neigiami. Naujo testavimo metu turėtų būti atkreiptas dėmesys į bankų sistemos trūkumus, nustatant, kur kapitalas turi būti konsoliduotas. Norėčiau pabrėžti, kad svarbu, jog Komisija taikytų tinkamą požiūrį dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis visose iki vienos valstybėse narėse.
Galiausiai, mano nuomone, Komisijos pateikta informacija apie svarbiausius pakeitimus, kuriuos ji pasiūlė, taip pat naudinga.
Ildikó Gáll-Pelcz
(HU) Pone pirmininke, šios temos svarbą geriausiai pabrėžtai, kad trys EP nariai pateikKomisijai panašius klausimus. Tai nėra atsitiktinumas, nes, jei mes atliksime testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, kuris yra panašus į praėjusių metų testavimą, kai nepavyko atkurti pasitikėjimo Europos bankų sektoriumi, tai gali pakenkti Europos Sąjungos patikimumui. ESRV ir EBA atliekamas parengiamasis testavimo darbas, atrodo, yra patikimas, tiek dėl savo standartinės metodikos, tiek ir dėl vykdymo būdų.
Vis dėlto kai kurie klausimai man vis dar lieka atviri, net ir po Komisijos nario atsakymo. Pvz., ar atrankos proceso metu numatyta valdyti tarpvalstybinio verslo ir akcininkų santykius, taip pat skirtingus verslo modelius? Kitas klausimas: ar galima užtikrintai teigti, kad testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metu nebus praleistas nvienas bankas, kurio veikla gali kelti pavojų Europos ekonomikai?
Michel Barnier
Pone pirmininke, esu dėkingas visiems, kurie kalbėjo šią vėlyvą valandą, už tai, kad parodEuropos Parlamento budrumą ir net, sakyčiau, jo įžvalgumą šiuo sudėtingu klausimu.
Pirma, be užuolankų grįžtant prie klausimo, kurį ką tik iškėlIldikó Gáll-Pelcz, kalbėjusi apie Komisijos atsakomybę (esu pripratęs susidoroti su tuo, kas priklauso mano atsakomybei). Taigi norėčiau atkreipti dėmesį, kad už šiuo metu atliekamą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis atsakinga nauja institucija, kuri jį ir parengė. Šią instituciją, Europos bankininkystės instituciją, mes įsteigėme kartu. Be abejo, glaudžiai bendradarbiaujame su šia institucija, todėl mes, kaip ir Europos Centrinis Bankas, padėjome EBA parengti šį naują testavimą. Vis dėlto EBA daugiausia už tai atsakinga.
J. Zemke pateikgana platų klausimą apie būsimas grėsmes ir rizikos rūšis. Pirma, manau, šioje srityje arba aplinkosaugos srityje nėra tokio dalyko kaip nulinrizika. Manau, ateitį labai sunku prognozuoti. Juk žinome, J. Zemke, kad rinkos plėtojasi daug greičiau nei demokratijos amžius, mūsų amžius, nesvarbu, kaip greitai mes einame ir kaip greitai ir efektyviai mes norime eiti.
Vis dėlto kaip galėtume būti geriau pasirengę, nei buvome prieš ketverius metus, kai susidūrėme su krize, kuri kilo Jungtinėse Valstijose ir vos visko nenušlavė? Turime sukurti priemones, sistemas, kuriomis būtų užtikrintas valdymas, priežiūra, atsakomybė, skaidrumas, t. y. viskas, ko trūko, viskas, ką nušlavlabai galinga ultraliberalizmo banga, kuri pirmą kartą nusirito per pasaulį dešimtajame dešimtmetyje, viskas, kas buvo iš dalies sunaikinta, taip pat ir remiantis kvaila idėja, kad rinkos gali reguliuoti pačios save.
Kaip dalį G20 darbotvarkės, o kai kuriose srityse ir platesniu mastu, nei reikalauta G20 susitikime, šiuo metu mes kantriai atkuriame valdymą, reguliavimą, skaidrumą, buvau beketinąs tiesiog pasakyti "moralines" - jei galiu vartoti šį žodį - etines sistemas ir priemones, kurių apie 15 metų itin trūko finansų rinkose.
Štai kodėl svarbu suprasti šią padėtį ir kodėl jūsų vaidmuo kuriant tinkamą Europos priežiūros instituciją - S. Goulard paminėjo Europos sisteminės rizikos tarybą - yra labai svarbus.
Štai kodėl mes - ir šis atsakymas taip pat skirtas J. Gauzès, kuris paminėjo reitingų agentūras - į pagrindinį Europos finansų ir ekonomikos valdymo projektą taip pat įtraukiame šią priemonę, konkrečią šio vakaro posėdžio temą, viską, ką savaitpo savaitės kantriai darome, be to, turime dar daug nuveikti. Man nėra problema vartoti žodį federacija, susiejant jį su šiuo dideliu projektu. Manau, kad anksčiau šį žodį vartojo ponas S. Giegold. Turime sutelkti mūsų energiją ir politiką, todėl kartais turime neapsiriboti vien tik koordinavimu.
Pritariu J. Gauzès minčiai, kad svarbu tęsti reformas reitingų agentūrų srityje. Mes rengiame trečią reformą, papildančią ankstesnes dvi. Kalbant apie problemą, kurią iškėlėte, pone J. Gauzès, t. y. apie pernelyg didelę priklausomybę nuo reitingų, norėčiau pasakyti, kad netrukus, liepos pradžioje, tam tikro skaičiaus reitingų ketiname atsisakyti. Ketiname atsisakyti keleto nuorodų į reitingus, siekdami panaikinti šią pernelyg didelę bankų (ir, beje, ne tik bankų) priklausomybę nuo reitingų. Taigi šiuo klausimu dirbsime toliau.
Ponia S. Goulard nurodM. Kingo ir A. Enria pastabas, kurias turiu pasižymėjęs. Norėčiau padėkoti jai už tai, kad atkreipmano dėmesį į jų pastabas, kurios dar parodo ir aktyvų bei besikeičiantį požiūrį, kuriuo esu labai patenkintas. Taip pat norėčiau padėkoti jai už tai, kad paminėjo labai svarbų (mes žinome, kiek esame jums skolingi, ponia S. Goulard) sisteminės rizikos tarybos vaidmenį. Turime bendradarbiauti su visomis šiomis suinteresuotosiomis šalimis ir EBA, taip pat, be abejo, turime atsižvelgti į sisteminės rizikos tarybos vaidmenį taip, kad atliktume testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nuosekliai ir taip, kad iš jo pasimokytume.
Galiausiai valstybės narės, o ne EBA kaups patirtį, taikydamos sąlygas ir atsargines priemones, kurias mes atidžiai stebėsime iš karto po testavimo nepalankiausiomis sąlygomis prasidedančiu laikotarpiu.
Kai buvo įsteigtos trys Europos priežiūros institucijos ir sisteminės rizikos taryba, pasakiau, kad mes ketiname išbandyti žemę, ja žengdami. Kaip tik tai ir darome. Manau, kad J. Enria vadovaujama EBA dirba tinkamai. Tas pats pasakytina ir apie kitas institucijas, t. y. sisteminės rizikos tarybą ir, pone J. Giegold, apie Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją (EDPPI). Anksčiau jūs paminėjote testavimą draudimo sektoriuje. Šiuo metu EDPPI rengia šiam sektoriui keletą testų, panašių į EBA bankams parengtus testus.
Jūs iškėljautrų ir labai svarbų klausimą, pone J. Giegold, kaip tai anksčiau padarR. Karas ir J. Schmidtas, dėl valstybės garantuotų skolų smarkaus neigiamo poveikio. Kaip jau sakiau, daugiau šiuo klausimu šį vakarą nekalbėsiu, EBA buvo pavesta parengti ir išplėtoti testavimo priemones. Ji laikėsi nuomonės, kad bankinės knygos sukrėtimo įvertinimas - neįvykdomas dalykas, todėl šiame etape ir nebuvo atliktas bankinės knygos testavimas. Viskas, ką aš galiu pasakyti, yra tai, kad palaikome šį dialogą su EBA, esame pasiryžę (J. Giegold atsižvelgį visą šiame naujame testavimo etape sukauptą patirtį, lygiai kaip mes atsižvelgėme į patirtį, sukauptą ankstesniame testavimo etape, kuri buvo nepatenkinama) ir užsibrėžę tikslą (ponas Sánchez Presedo paprašmanęs veikti su platesniu užmoju) būti reiklūs ir griežti šio dialogo metu, gerbiant EBA įgaliojimus ir nepriklausomumą, kaip mes, Komisija reikalaujame pagarbos savo nepriklausomumui. Mano siekis, J. Giegold, racionaliai įvertinti tai, iš ko turime pasimokyti šio testavimo, kuris baigsis birželį, metu, taip pat pasisemti kiek galima daugiau patirties iš mūsų dialogo su EBA, siekiant pagerinti kito testavimo priemones.
T. Mannas kaip ir jūs, pone J. Giegold, paminėjo likvidumo rizikos vertinimą. Kaip žinote, šis likvidumo rizikos vertinimas nėra paties testavimo nepalankiausiomis sąlygomis, kurio rezultatai bus viešai paskelbti, dalis. Metų pradžioje, Europos bankininkystės institucija paskelbė, kad ji 2011 m. pirmąjį ketvirtį atliks atskirą teminę ES bankininkystės sektoriaus likvidumo rizikos peržiūrą, kaip dalį jos įprasto rizikos vertinimo ciklo. Todėl ji spręs šį klausimą, taip sakant, lygiagrečiai.
O. Karas paragino savo kolegas narius ir Komisiją integruoti viską, kaip mes darome, į ilgalaikes strategijas, todėl norėčiau pasakyti ponui O. Karasui, kad tai bendras principas, kuriam pritariu ir kuriuo remdamasis dirbu su savo komanda, siekdamas pasiūlyti naujų teisės aktų, sudarysiančių dalį šio finansų ir ekonomikos valdymo priemonių, kurių mums reikia. Tai ypač taikytina valdymo klausimui, t. y. tam, ką ketiname parengti akcininkų atsakomybei reglamentuoti (mes dirbame atsižvelgdami į ilgalaikę perspektyvą), ir tam, ką ketiname parengti, kaip anksčiau sakiau poniai E. Ferreira, dėl bankų problemų sprendimo. Tai taip pat taikytina kitam dalykui, kurį turiu omenyje, kuris, nors jūs jo ir nepaminėjote, yra viena iš krizės priežasčių: nepadorus darbo užmokestis ir premijos, kurios buvo netgi didesnės, kai buvo prisiimta didesnrizika, nes tie, kurie rizikavo, žinojo, kad už juos sumokės kiti.
Kai peržiūrėsime esamas gaires dėl darbo užmokesčio ir premijų ir nustatysime jų trūkumus, aš užtikrinsiu, kad, kaip daugelis iš jūsų ir prašė, ateinančiomis savaitėmis jos būtų perkeltos į nacionalinius teisės aktus ir taikomos kiekvienoje valstybėje narėje. Kai sakau, kad nagrinėju naujas gaires šiuo klausimu, tai kaip tik ir darau būtent dėl to, kad būtų panaikinta viena iš krizės priežasčių - beprotiškas noras rizikuoti - ir kad bankų sektoriaus veikėjai vėl elgtųsi apdairiai ir atsakingai.
S. Ferreira ir P. Lamberts pareiškė, kad testavimas nepalankiausiomis sąlygomis buvo nenuoseklus. Jau sakiau, ką manau apie ankstesnio testavimo trūkumus. Turime siekti daugiau nuoseklumo, turime vykdant testavimą labiau atsižvelgti į Europos aspektą; štai kodėl su EBA vykdoma tarpusavio peržiūra taip pat bus labai naudinga.
Į klausimą dėl suderintos bankų problemų sprendimo sistemos galiu, ponia S. Ferreira, atsakyti, kad būtent šia linkme ir dirbame. Galiu patvirtinti, kad pateiksime savo pasiūlymą iki vasaros pabaigos ir kad labai aiškiai ir nuoširdžiai pasiremsime daugeliu jūsų pateiktų pasiūlymų.
Kai kurie iš jūsų, įskaitant O. Ludvigsson, V. Ford, A. Cancian ir E. Basescu, ką tik paragino, kad testavimas (kartoju, ką girdėjau) būtų griežtas, patikimas ir skaidrus. Kartoju dar kartą, remiantis šia finansų ir ekonomikos valdymo sistema, kurią mes dabar kartu rengiame, 2011 m. testavimas bus griežtesnis, patikimesnis ir skaidresnis nei ankstesniuose etapuose, be to, ketiname remtis patirtimi ir šio 2011 m. etapo peržiūros išvadomis, siekdami užtikrinti, kad, kaip jūs prašėte, bankų sektoriaus testavimas nepalankiausiomis sąlygomis vėlesniuose etapuose būtų dar efektyvesnis, tikslesnis, patikimesnis ir skaidresnis.
Pirmininkas
Labai ačiū, Micheli Barnier. Mūsų diskusijos truko šiek tiek per ilgai. Tai daugiausia dėl to, kad jūs atsakėte į kiekvieno kalbėjusiojo klausimus. Vis dėlto galbūt ateityje "auklėjimo" sumetimais mes turėtume susitarti, kad galutinėje kalboje Komisijos narys atsakys tik į tų kalbėjusiųjų klausimus, kurie vis dar tebėra salėje. Tai sutaupys mums šiek tiek laiko. Paskutinėje diskusijoje iš tikrųjų išnaudojome visą numatytą laiką.
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Zigmantas Balčytis
raštu. - (LT) Gerbiamas Pirmininke, Komisare, kolegos, praėjusiais metais atliktas Europos Sąjungos valstybėse narėse veikiančių bankų stress testas, kaip matome šiandien, neatskleidrealios situacijos šiame sektoriuje. Airijos pavyzdys parodė, kad ši patikra iš esmės nebuvo patikima. Šiais metais taip pat buvo vykdomas šiek tiek patobulintas testas, kurio rezultatų mes visi laukiame. Manau, kad siekdama sugrąžinti ES piliečių pasitikėjimą bankine ir apskritai finansine sistema bei užtikrinti Europos finansų institucinės struktūros patikimumą, daug didesni įgaliojimai ir svarbesnis vaidmuo turi būti suteikiami naujai sukurtai Europos bankininkystės institucijai. Manau, kad patikros testai turėtų būti vykdomi sistemingai ir apimti kuo platesnius rizikos elementus, kurie yra skirtingi valstybėse narėse. Europos bankininkystės institucija taip pat turėtų nustatyti aiškias procedūras ir turėti galimybę teikti privalomus bankams sprendimus, jei atlikti patikrinimai atskleistų bankų finansinį nestabilumą ar nepatikimumą.
Csanád Szegedi
Įdomu, kad po testavimo nepalankiausiomis sąlygomis net pernai spauda buvo užtvindyta klaidingais pranešimais apie jų sėkmę. Akivaizdu, kad tai taip pat vyko dėl Europos Komisijos machinacijų. O dabar ne tik mes, bet visi, pradedant liberalais ir baigiant PPE, reikalaujame paaiškinimo dėl testavimo nesėkmės. Vis dėlto jie ieško sprendimų, siekdami, kad būtų taikomos netinkamos priemonės, pvz., pumpuojant papildomas vyriausybės kapitalo injekcijas į bankus arba siekiant tolesnės Briuselio valdžios centralizacijos. Bet juk tikroji priežastis, dėl kurios testavimas nepavyko, ir yra ta, kad Briuselio biurokratija tiesiog negali mums veiksmingai padėti daugelyje mūsų gyvenimo sričių. Taigi po fiasko jie neturėtų papildomai panaikinti valstybių narių licencijas ir kišti milijardus eurų papildomoms milžiniškoms institucijoms steigti; vietoj to jie turėtų pripažinti, kad Europa negali egzistuoti kaip Jungtinės Europos Valstijos, todėl kuo daugiau valdžios bus sutelkta Briuselyje, tuo labiau sumažės efektyvumas.
