Klausimų valanda (klausimai Komisijai)
Pirmininkė
Kitas klausimas yra klausimų valanda (B6-0013/2007).
Nurodyti klausimai yra pateikti Komisijai.
Pirma dalis
Dalykas: Sporto savitumo gerbimas
Ar Komisija pritaria, kad UEFA gimtojoje šalyje užaugusių žaidėjų iniciatyva paskatins sporto solidarumą ir apsaugos Europos futbolą? Kokių veiksmų Komisija ketina imtis siekdama atsižvelgti į sporto savitumą, kai rengs teisės aktų pasiūlymus ir aiškins galiojančią ES teisę?
Jįn Fige¾
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, aš esu patenkintas galėdamas atsakyti į klausimą apie sporto savitumą. Būtų kaip tik laikas aptarti tai netgi išsamiau - ne dabar, o vėliau - kadangi šių metų liepos 11 d. Komisija priėmBaltąją knygą dėl sporto. Ji buvo labai svarbus indėlis, kuriame pabrėžiama, kad siekiant tvaraus sporto vystymosi visais lygiais, nepaprastai svarbu skatinti jaunų talentingų sportininkų ir sportininkių mokymą. Tai buvo institucinis ir taip pat politinis indėlis šio klausimo ir bendradarbiavimo šiuo reikalu srityje.
Aš cituoju iš knygos: "Taisyklės, pagal kurias reikalaujama į komandą priimti tam tikrą vietoje išugdytų žaidėjų skaičių, galėtų būti laikomos atitinkančiomis Sutarties nuostatas dėl laisvo asmenų judėjimo, jei dėl jų neatsiranda tiesioginės diskriminacijos dėl tautybės ir jei dėl jų galinti atsirasti netiesiogindiskriminacija gali būti pateisinama, atsižvelgiant į teisėtą siekiamą tikslą, pvz., skatinti ir apsaugoti talentingų jaunų žaidėjų mokymą ir ugdymą." Mano manymu, tai yra labai svarbus išaiškinimas, kaip suprasti šį klausimą.
Šiuo metu Komisija yra UEFA priemonių dėl vietos lygiu išugdytų žaidėjų suderinamumo su Bendrijos teise vertinimo eigoje, siekdama suvesti teisingą balansą tarp, iš vienos pusės, būtinumo laikytis Bendrijos teisės ir sporto organizacijų autonomijos, o iš kitos pusės, būtinumo paisyti Europos futbolo interesų.
Tai yra daroma prie Amsterdamo sutarties pridėtos deklaracijos, vadinamosios 2000 m. Europos Tarybos Nicos deklaracijos, ir Baltosios knygos dėl sporto kontekste. Pastarojoje ypač minimas Pierre de Coubertin veiksmų plano veiksmas numeris 9, kad reikia "užbaigti analizuoti taisykles, pagal kurias reikalaujama į komandą priimti tam tikrą vietoje išugdytų žaidėjų skaičių". Ši išsami lyginamoji informacija apie valstybių narių futbolo mokyklas ir vietos lygiu išugdytus žaidėjus šiuo metu nėra parengta.
2006 m. Komisija pradėjo valstybių narių sporto mokyklų tyrimą, įskaitant vietos lygiu išugdytų žaidėjų klausimą. Tikimasi, kad šio tyrimo rezultatai užtikrins vertingus įvesties duomenis jos analizei.
Dėl antros klausimo dalie - kadangi ją sudaro du sakiniai apie sporto savitumą - šios Baltosios knygos 4 skyriuje vystoma sporto savitumo koncepcija galiojančių ES įgaliojimų ribose. Kaip išsamiau aprašoma mūsų tarnybų darbo dokumento prieduose, Europos Teisingumo Teismo ir Komisijos priimti sprendimai rodo, kad praeityje sporto savitumas buvo pripažįstamas ir į jį buvo atsižvelgiama. Komisija pritaria nuomonei, kad turėtų būti skatinamos tam tikros Europos sporto vertybės ir tradicijos bei toliau pripažįstami šio sektoriaus savitumai, kartu laikantis ES teisės. Tačiau individualaus atvejo požiūris lieka ES teisės ir ypač konkurencijos ir vidaus rinkos taisyklių taikymo Komisijos kontrolės pagrindu. Tai atitinka dabartinės sutarties nuostatas.
Siekiant užtikrinti teisinį aiškumą visoms suinteresuotosioms šalims ir prisidėti prie Europos sporto valdymo gerinimo, prieš tai minėtame tarnybų darbo dokumente ir dviejuose jo prieduose išsamiai aiškinamas šis savitumo klausimas. Jis liečia sportą ir ES konkurencijos taisykles bei sporto ir vidaus rinkos laisves ir jame pirmą kartą inventorizuojama Europos Teisingumo Teismo praktika bei Komisijos sprendimai sporto srityje.
Aš noriu pabrėžti, kad pirmą kartą sporto savitumas yra išdėstytas mūsų politikos dokumente daug išsamiau, negu kada nors buvo išdėstytas ES sąlygomis. Tai yra vienas iš svarbiausių indėlių - ne tik į šį atsakymą, bet ir į sporto skatinimą Europos Sąjungoje.
Richard Corbett
UEFA taisyklės, kurios reikalauja, kad klubai turėtų tam tikrą dalį vietoje išmokytų ir vietos lygiu išugdytų žaidėjų yra skirtos užtikrinti, kad klubai nepasikliautų vien savo finansiniu pajėgumu žaidėjų perkėlimo rinkoje, bet turėtų investuoti vietos lygiu į savo bendruomenių mokymo sritį. Tai yra nepaprastai svarbi schema. Netgi Komisija šiuo klausimu savo Baltojoje knygoje nebuvo neutrali sakydama, kad tai yra schema, kuri yra priimtina pagal sutartį ir dabar, Komisijos nary, jūs sakote, kad galbūt, jei... - ir jūs vis dar tyrinėjate. Ar galiu paklausti Komisijos, kodėl tai trunka taip ilgai? Kada Komisija bus pasirengusi patvirtinti šią laukiamą schemą?
Ján Figeľ
Komisijos narys. - Aš norėčiau duoti daugiau nei atsakymą, bet jau yra tam tikras žingsnis į priekį, jei mes atsimename mūsų diskusijas, vykusias prieš metus, arba bent jau iš Parlamento perspektyvos. Aš manau, kad mano pacituotas atsakymas, kuris yra komunikato - šio politikos dokumento - dalis, yra svarbus patikinimas, kad mes norime palaikyti sporto savitumą, ypač futbolo, jaunimo apsaugos ir skatinimo požiūriu ir mokyti jaunimą bei investuoti į jį.
Tyrimas nebuvo užbaigtas, kadangi mes neturime visų duomenų, kuriuos pageidautume turėti. Aš tikiuosi, kad pasitelkę išsamų klausimyną, kuriuo dabar užsiimame, mes gausime likusius skaičius. Labai svarbu, kad partneriai iš valstybių narių asociacijų, federacijų, klubų ir lygų dirba su mumis. Tikėkimės, kad artimiausiu metu - aš norėčiau, kad tai būtų kitų metų pradžia - mes galėsime duoti galutinį atsakymą. Dviejų savaičių laikotarpyje mes susitiksime su visomis suinteresuotomis šalimis iš sporto pasaulio Briuselyje, kad galėtume aptarti Baltosios knygos turinį ir įgyvendinimą. Aš tikiu, kad ši dalis bus labai svarbi konkretiems veiksmams ir sporto vertybių propagavimui.
Komisijos vardu galiu pasakyti jums, kad mes liekame įsipareigoję šias klausimais ir visi opūs klausimai bus sprendžiami tinkamai. Prieš priimdami kokį nors sprendimą - ne tik šioje srityje, kuri yra gana savita - mes turime atlikti visapusišką analizę ir tik tada priimti realius sprendimus.
Reinhard Rack
(DE) Komisijos nary, nenorėdamas įžeisti Komisijos arba Teisingumo Teismo, aš jaučiu, kad nei mūsų teisėjų, nei mūsų Komisijos narių arba Komisijos narių moterų labai dažnai nepamatysi futbolo aikštėje. Jeigu jie būtų čia dažniau, jie pastebėtų, kad šiuo metu prasideda Europos taurės sezonas, kurio metu mes turime vieną su kita žaidžiančias komandas, kuriose dažnai vos vienas narys bet kuriuo metu yra nacionalinės komandos narys. Todėl mes matėme, kad buvo visiškai apleistas naujų žaidėjų ugdymas ir mes visa tai aiškiname vien tik ekonominiu aspektu.
Futbolas yra daugiau nei vidaus rinka ir futbolas yra ne vien tik rungtynės teisine prasme. Futbolas yra nacionalinių, regioninių ir vietos komandų sporto rungtynės. Kažkas turi įvykti čia ir greitai. Ar gali Komisija suteikti vilčių, kad, be atliekamų tyrimų, kažkas iš tikrųjų vyksta?
Jįn Fige¾
Komisijos narys. - Aš esu įsitikinęs, kad kažkas iš tikrųjų bus padaryta. Aš naudojuosi futbolu kaip puikiu pavyzdžiu, kadangi tam tikra prasme Europa yra geriausia pasaulyje futbolo srityje. Aš manau, kad mes galime būti geriausi ir daugelyje kitų sričių, tokių kaip, pavyzdžiui, aukštasis mokslas, kuris paprastai nelaikomas geriausia Europos sritimi. Ne, Europai būtent reikia ne tik remtis savo pasiekimais arba remtis futbolo reikšme ar sportu dėl jo istorinių įvykių arba dabartinių pasiekimų, bet ir dėl būsimų. Subalansuotas požiūris į sporto veiklą yra vienas iš atsakymų, kuris reiškia, kad pirmoje vietoje kalbama ne apie pinigus, o apie taisykles ir vertybes, kurios valdo pasaulį ir pinigus sveikatos investicijoms remti.
Aš žinau apie disbalansus, problemas ir dvejones dėl varžybų patikimumo ir dėl korupcijos ir taip pat apie pernelyg dideles pinigų sumas, sprendžiančias, kuris partneris ar konkurentas iš tikrųjų yra stiprus.
Nuo 1999 m. kartu su Helsinkio pranešimu - jūs atsimenate galbūt netgi geriau - ir su Nicos deklaracija atsirado, aš manau, naujas momentas. Komisija niekada nepasiūlpolitikos dokumento. Jeigu mes siūlytume ne tik su dokumentu rankose, bet ir siūlytume imtis veiksmų - turime 53 veiksmus, pasiūlytus Pierre de Coubertin veiksmų plano vardu - galėtume labai daug nuveikti. Jeigu mes liksime patikimi įgyvendinimo prasme, mano manymu, mes taip pat galime parengti pirmą sutarties straipsnį dėl sporto, kadangi dabar mes neturime teisinės bazės ir dėl to negalime apibrėžti kai kurių veiksmų ir negalime nuspręsti tam tikrais atvejais dėl tam tikrų problemų.
Šiame atsakyme yra daug šalutinių problemų. Todėl didesnis patikimumas reiškia ne tik ES institucijų bei nacionalinių teisės aktų leidėjų, bet ir vadovaujančių institucijų sporto srityje, bendradarbiavimą. Jie nustato taisykles, vadovauja ir taip pat turi būti patikimi vadovaujant atskiroms disciplinoms, žaidynėms ar varžyboms.
Aš norėčiau pasakyti, kad sporto forumas, kurį mes organizuojame pirmininkaujant Portugalijai, galėtų būti vienas iš atsakymų, kaip užtikrinti nuolatinį arba reguliarų, skaidrų ir patikimą dialogą įvairių problemų ir galimų sprendimų srityje - arba siauru mastu, Europos, arba platesnio tarptautinio bendradarbiavimo mastu.
Manolis Mavrommatis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, savo laiške UEFA prezidentas Michel Platini prašo 27 ES valstybių narių lyderių įsikišti ir užsiimti didinančiais turtą futbolo klubais, kurie vis daugiau išleidžia žaidėjams ir kitiems pirkiniams, tokiu būdu paversdami futbolą greičiau verslu nei sportu, turinčiu savo vertybes.
Tačiau savo pareiškime prieš šį laišką UEFA prezidentas prašnesikišti į futbolą. Jis sakė, kad ES ir Europos Parlamentas turėtų apsiriboti savo politiniais vaidmenimis ir atsiriboti nuo sporto.
Ar jūs sutinkate su šia nuomone, kurios laikosi UEFA prezidentas, ir kokiu laipsniu? Ar Baltoji knyga bus gera proga išsiaiškinti šias neišspręstas problemas?
Jįn Fige¾
Komisijos narys. - Ačiū jums už jūsų rūpestį ir už netiesioginį UEFA prezidento Michelio Platinio signalą. Mes ne kartą esame susitikę ir aš netgi turiu vietos lygiu išugdyto žaidėjo pasiūlymo aprašymą.
Dabar mes reikalaujame bendresnės veiklos, įskaitant galimą sporto įtraukimą į Reformų sutartį - tai yra į įgaliojimus ir į projektą. Mes neprašome įgaliojimų - Baltojoje knygoje mes prašome, viena vertus, bendradarbiavimo, labai konkrečių veiksmų, kurių diapazonas apima daug sričių - švietimo, mokymo, socialinės įtraukties, visuomenės sveikatos - taip pat, antra vertus, sutramdyti tokius reiškinius kaip smurtas, rasizmas, korupcija sporte, atskirose organizacijose arba renginiuose. Mes negalime laukti kitos sutarties arba netgi bet kokį šiandien pasiektą sutarimą patenkinti ateityje. Mes turėtume veikti šiandien dėl geresnės ateities - arba futbolo, arba kitose srityse.
Aš manau, kad Europos Parlamentas, Komisija ir Taryba gali imtis daugelio problemų ir, kaip sakiau, kartu mes galime labai daug ką nuveikti. Tai nereiškia, kad mes turime įsikišti ES lygmeniu. Pavyzdžiui, jeigu spalio mėn. mes sutarsime ministrų lygmeniu dėl mūsų kodekso dėl antidopingo konvencijos ar taisyklių pakeitimų ar pataisų turinio Pasaulio antidopingo agentūros ribose, tai bus veiksmas prieš dopingą. Aš prisimenu Manolį Mavrommatį ir savo kolegas, kurie reikalavo iš Sąjungos imtis skubių veiksmų, kai 2004 m. aš tapau Komisijos nariu, atsakingu už kovą su dopingu, kuris buvo problema olimpinėse žaidynėse.
Dopingas yra labai aiški, daranti žalą ir įtaką nelaimsporto srityje. Čia mes daug ką galime padaryti, bet turime veikti, o ne tik diskutuoti - ir toks dabar yra mūsų požiūris.
Dalykas: Biodegalai
Kada Komisija tikisi priimti pasiūlymus dėl biodegalų gamybai skirtų augalų arba pačių biodegalų sertifikavimo siekiant užtikrinti, kad ES paklausa tokiems produktams nepadidintų atogrąžų miškų naikinimo spartos.
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Šiuo metu Komisija baigia direktyvą dėl atsinaujinančios energijos skatinimo ir aš planuoju, kad ši direktyva bus priimta šių metų pabaigoje. Vienas iš labai svarbių klausimų šioje direktyvoje bus skiriamas biodegalų tvarumui - apibūdintiems principams ir būdams, kurie garantuos, kad biodegalai neturės neigiamo poveikio aplinkai. Dėl šios priežasties neabejotinai bus pasiūlyta konkreti schema, kuri galėtų būti naudojama - ir bus naudojama - tiek biodegalams iš šalyje auginamos žaliavos, tiek ir importuotiems biodegalams.
Chris Davies
Tikriausiai Komisijos narys sutinka, kad mūsų duomenys medienos importo iš nelegalių šaltinių kontrolės srityje yra liūdni - tiesiog bauginantys. Žinant šią patirtį ir galimybes korupcijai bei dokumentų falsifikavimui - kaip mes galime įsitikinti, kad bet koks biodegalams skirtų augalų sertifikatas bus galiojantis? Gal mes dar labiau užaštrinsime problemą?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Visų pirma aš negaliu tvirtinti, kad daugybnelegalios medienos įvežama į Europos Sąjungą. Tačiau aš galiu aiškiai pasakyti, kad iki šiol labai maži biodegalų kiekiai patenka į Europos Sąjungą. Mes visiškai neturime jokio poveikio neigiamų pasekmių atogrąžų miškams požiūriu. Pasiūlytos sertifikavimo tvarkos bus įgyvendintos. Aš dėl to visiškai neabejoju, kadangi bendri Europos Sąjungos muitinių darbo rezultatai buvo labai palankūs.
Jörg Leichtfried
(DE) Komisijos nary, kas ką tik buvo paminėta, yra problema. Kita problema akivaizdžiai yra ta, kad dėl padidėjusio biodegalų vartojimo pradeda didėti kasdienių maisto produktų kainos, ypač šalyse, kuriose tai tikrai gali tapti problema, ir, daugelis žmonių, ypač tose šalyse nebeįstengs įsigyti savo kasdieninių maisto produktų. Ar jūs žinote apie šią problemą? Jeigu taip - ką galvojate apie ją ir kas daroma jos atžvilgiu?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - (DE) Pagrindindabartinio maisto produktų kainų didėjimo priežastis yra didėjanti paklausa - ypač Kinijoje, Indijoje ir taip pat kitose valstybėse. Tai yra pagrindinkainų didėjimo priežastis. Mano kolega, kuris pasisakys po manęs, paaiškins, kokių priemonių mums reikia imtis. Aišku tai, kad mes turime gaminti daugiau, nes paklausą taip pat reikia padengti.
Dėl degalų, šiuo metu jų įtaka maisto produktų kainoms yra labai nedidelė, nes biodegalų vartojimas pasaulio mastu vis dar yra žemo lygio. Žinoma, mes turime atsižvelgti į tai, nes šiuo metu Jungtinėse Valstijose dideldalis kukurūzų auginama biodegalams. Tai gali turėti poveikį tam tikram sektoriui. Tačiau yra būdų didėjančiai paklausai patenkinti. Aš laikausi nuomonės, kad mes Komisijoje turime rasti atsakymą į pasaulio rinkų kainų keliamą klausimą. Mano kolega jau parengkeletą pasiūlymų šiuo klausimu.
Georgios Papastamkos
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, esama nuomonės, kad dėl didėjančio biodegalų kiekio ir prekybos jais gali būti sunaudojama besivystančių šalių perteklinprodukcija, paverčiant ją į biodegalus savo reikmėms arba eksportui.
Ar Komisija tiki, kad biodegalų sektorius galėtų išvesti iš aklavietės Pasaulio prekybos organizacijos Dohos raundą?
Andris Piebalgs
Komisijos narys. - Aišku, kad yra keletas šalių, kurias daugiau domina tarptautinprekyba biodegalais - ypač Brazilija. Tai yra tiesa. Tačiau Dohos derybų raundas yra daug platesnis nei tai. Jos yra ne vien tik apie biodegalus, kurie sudaro mažą jų dalį, ir mes turėtume neabejotinai susitarti dėl daug platesnio klausimų diapazono. Aš norėčiau pasakyti, kad biodegalai turės labai nedidelę įtaką Dohos raundo rezultatams.
Dalykas: PPO vykstančių derybų būklė
Ar gali Europos Komisija parengti išsamų pareiškimą dėl dabartinės padėties PPO proceso atžvilgiu?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Tai yra įprastas Šiaurės šalių požiūris: gerokai per trumpas, bet tiesiai į tikslą.
Aš galiu aiškiai pasakyti, kad ateinantys keli mėnesiai bus lemtingi Dohos raundui. Dabar derybos prasidėjo iš naujo remiantis pasiūlymais, kuriuos liepos mėn. pateikatitinkamų derybinių grupių žemės ūkio ir pramoninių produktų klausimais pirmininkai.
Pirmininkai, rengdami savo pasiūlymą deryboms, atliko sąžiningą darbą. Mano manymu, mes galime pasakyti, kad paskirstpastangas sąžiningai. Jie paspaudvisas pagrindines veikėjas visais klausimais iš vadinamojo derybų klausimų trikampio, - AMA, NAMA ir vidaus subsidijų, - kurie yra patys opiausi įvairioms veikėjoms.
Tai yra akivaizdu, kaip ir tai, kad pirmininkų tekstas nėra mėtymasis akmenimis. PPO nariai turi galimybę pateikti preliminarius atsakymus į šiuos tekstus iki vasaros atostogų.
Bet dabar derybos iš tiesų turi imtis detalių. Kitas diskusijų raundas dėl metodų prasidės pačioje rugsėjo mėn. pradžioje Ženevoje. PPO generalinio direktoriaus Pascalio Lamy ir pirmininkų tikslas yra būti pasirengusiems paskelbti persvarstytą dokumentą kažkuriuo laiku spalio mėn., kuris pasitarnautų kaip svarbiausia bazgalutiniam tarimuisi metodų atžvilgiu, kuris vyks ne vėliau kaip šį rudenį. Ar bus šis faktas, ar bus galutinis dokumentas, visiškai priklausys nuo įvairių veikėjų dalyvavimo derybose.
Dabar Jungtinės Valstijos turėtų paversti prezidento G. W. Busho politinį įsipareigojimą APEC aukščiausio lygio susitikime konkrečiais derybiniais veiksmais bandant sudaryti sandorį. Jungtinėms Valstijoms būtina pastebimai patraukti žemės ūkio subsidijomis ir pereiti prie jų, ne paskutinėje vietoje ir savo tikslų - užtikrinti patekimą į besivystančių šalių žemės ūkio rinkas - atžvilgiu.
Brazilija, Indija ir kitos kylančios ekonomikos turi judėti teisinga kryptimi ir pateikti savo sandorio pusę. Tai reiškia jų faktinių pramoninių produktų tarifų sumažinimą iki tam tikro lygio.
Šių derybų tikrovyra faktas, kad atstumas iki finišo linijos (jeigu mes kalbame ekonominiais terminais - šiame etape yra gana trumpas) iš tiesų labai trumpas lyginant su keliu, kurį mes nuėjome iki šiol.
Likusių nuolaidų, kurias išsivysčiusioms ir kai kurioms besivystančioms šalims reikia įtraukti į galutinį paketą, reikšmyra maža lyginant su sisteminga nauda vykdant sandorį, ypač tada, kai pasaulio ekonomikos sąlygos tampa vis labiau neapibrėžtos.
Tačiau laikrodis tiksi. Jeigu rudenį nebus susitarimo dėl tvarkos, greitas DDA sudarymas taps labai neįtikimas. Įsibėgės Jungtinių Valstijų prezidento rinkimų kampanija ir tuomet rundas gali būti užšaldytas ilgiems metams.
Kad raundas pasiektų tikslą, visos šalys turi parodyti lankstumą ir norą siekti kompromiso. Europos Sąjunga toliau bandys ieškoti įvairių PPO narių ir jos pagrindinių narių šalininkų, kad užtikrintų jų konstruktyvų dalyvavimą.
Brian Crowley
Aš norėčiau padėkoti Komisijos narei už jos atsakymą. Aš norėčiau, kad čia taip pat dalyvautų Komisijos narys Peter Mandelson, kadangi aš žinau, kad praėjusią savaitę jis turėjo susitikimą Amerikoje, kur jis nusivylreakcija.
Tačiau labai trumpai - jūs kalbėjote apie besivystančias šalis ir paminėjote Braziliją bei Indiją. Pramoniniu požiūriu ir eksporto požiūriu jos negali būti klasifikuojamos kaip besivystančios šalys. Vis dėlto tuo pačiu metu kultūriniu požiūriu jos yra klasifikuojamos kaip besivystančios šalys naudos, kurią jos gaus, atžvilgiu.
Ar turėtų Europa duoti daugiau žemės ūkio srityje, ypač kai jūs matote, kad JAV fermų įstatymo projektas, kuris dabar įsigalioja, paima daugiau subsidijų iš paketo, dėl kurio buvo susitarta iš pradžių, o Europa, atrodo, ketina atiduoti viską iš rezervo, kai Amerika neima ko nors be pastangų? Ar tai yra teisinga kryptis, kurios reikia laikytis?
Ir pagaliau, jei ruduo ir galutinis terminas, spalio mėn. pabaiga yra ruduo. Žiema prasideda lapkričio 1 d. Taigi, ar jūs matote laikotarpį tam, kad būtų galima pasiekti tikslą?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Nustatant, kada prasideda žiema, pasakyčiau, kad mano kalendoriuje ji yra gruodžio mėn. Tačiau tebūnie. Visų pirma yra akivaizdu, kad mums žvelgiant į JAV fermų įstatyme pasirinktą kryptį matyti, kad ji nėra labai produktyvi susitarimo Dohos raundo ribose palaikymo požiūriu. Tačiau viską apsvarsčius mes iš anksto susidaryti nuomonę sprendimų Senate atžvilgiu.
Aš nesiveliu į diskusijas, ar Brazilija yra išsivysčiusi ar besivystanti šalis, kai mes kalbame apie žemės ūkio ir pramoninių produktų derinį. Tačiau akivaizdu, kad žemės ūkio sektoriuje - ir biodegalų, apie kuriuos mes diskutavome vos prieš kelias minutes - Brazilija yra labai konkurencinga šalis. Iš cukranendrių gaminami biodegalai yra labai konkurencingi pasaulio rinkoje.
Marian Harkin
Ačiū, Komisijos nare, už jūsų atsakymą. Jūs sakėte, kad yra labai svarbu, jog JAV rengia pasiūlymą. Pastarosiomis dienomis buvo ryžtingai keliama prielaida, kad JAV iš esmės parenglabai reikšmingą ir labai įdomų pasiūlymą dėl vidaus rinkos paramos priemonių. Aš tiesiog norėčiau paklausti jūsų, ar tikrai taip yra, ir, jei taip yra, gal galėtumėte pateikti mums kokios nors informacijos?
Mano antras klausimas yra toks: ar nesutiktumėte, kad neabejotinai iki šiol mes matomai esame vieninteliai, kurie daro nuolaidas? Ar galite patvirtinti, kad Peter Mandelson pasiūl70 % sumažinti ES ūkininkams skirtą paramą, ir, jei taip yra, ar palaikote šią poziciją? Ar jūs sutiktumėte, kad toks sumažinimas nuniokotų Europos žemės ūkį ir ypač jautienos sektorių?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Visų pirma, kai mes pasižiūrėjome į derybų dokumentus dviejų pirmininkų akimis, pamatėme, kad Alexander Falconer, kuris yra atsakingas už žemės ūkio sektorių, išdėstdokumentą su kai kuriais tarpais tarp skaičių. Ir kai mes pasižiūrėjome į vidaus paramą, kuri yra pats sunkiausias klausimas amerikiečiams, mums tapo akivaizdu, kad dabar jie davženklą, kad sugebės vykdyti veiklą to tarpo ribose arba tarp dviejų skaičių, minimų Alexanderio Falconerio dokumente.
Derybos arba diskusijos vyksta. Taigi, bus nepaprastai sunku pasakyti, kada pasibaigs galutinis žaidimas. Tačiau aš turiu pasakyti, kad Europos Sąjungai sunkus klausimas, žinoma, kiek tai liečia žemės ūkio sektorių, tarifai. Bet netgi svarbiau nei tarifai yra būdas, kuriuo mes vertiname savo jautrius produktus. Jis yra tiesiog esminis ir daug svarbesnis nei tarifų sumažinimas įvairiose grupėse, kuriose mes vykdome veiklą.
Taigi, aš galiu tik paskatinti atidžiai stebėti, kaip traktuojami jautrūs produktai, kadangi tai bus atsakymas galutiniame žaidime.
Jörg Leichtfried
(DE) Aš suprantu, kad mes turime užsiimti šiomis derybomis dėl kvotų kainų ir kt. Tačiau tai, ko aš nematau čia, yra derybos arba skleidimas to, kam atstovauja Europa - būtent mūsų gyvenimo būdo skleidimas. Komisijos nare, man kyla klausimas, ar dalyvaujate šiose derybose ir sakote: mes nepageidaujame jokių produktų, kuriuos pagamino vaikai! Mes nepageidaujame jokių produktų, kuriuos pagamino priverstinarba vergiška darbo jėga! Mes nepageidaujame jokių produktų, kurie nebuvo gaminami laikantis pagrindinių darbo normatyvų! Ar svarstoma tokia problema ir ar jūs darote problemą iš to?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Mes iš tikrųjų bandėme pradėti diskusiją apie tai, ką mes paprastai vadiname su prekyba nesusijusiais klausimais. Tačiau buvo labai sunku pradėti diskusiją su kai kuriais kitais operatoriais. Aš esu visiškai įsitikinusi, kad produktų klausimas, kurį mes užduodame iki tam tikro lygio rūpindamiesi darbuotojų pragyvenimu ir darbuotojų sveikata - žinoma, aš asmeniškai galvoju, kad tai yra įpareigojimas įmonėms, kurios importuoja prekes iš šių šalių. Jūs galite kalbėti apie rankšluosčius iš Indijos su kolorito tipu, kuris naudojamas konkrečiose vietovėse. Taigi, aš manau, kad jei mes traukiame vežimą ta pačia kryptimi - mes visi - aš tikiuosi, kad mes galime rasti tinkamą sprendimą.
Antroji dalis
Tema: Dohos derybų raundas žemės ūkio klausimais
Kaip Komisija vertina Dohos derybų raunde žemės ūkio klausimais padarytą pažangą ir ES derybų partnerių "pasiūlymus"?
Ar tiesa, kad ES vardu ketinama pateikti platesnį, nei 2005 m. spalio mėn., pasiūlymą, susijusį su žemės ūkio sektoriumi, visų prima dėl patekimo į rinką? Bet kuriuo atveju, ar buvo atliktas poveikio Europos žemės ūkio sektoriui vertinimas?
Kokie būtų Komisijos prioritetai dvišaliu ir (tarp)regioniniu lygiu prekybos žemės ūkio produktais srityje, jeigu nepavyktų PPO derybos?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Kaip jau minėjau savo ankstesniame atsakyme, Komisija vis dar mano, kad yra nedidelgalimybė, jog Dohos derybos labai artimoje ateityje bus sėkmingai užbaigtos.
Galiu tik pakartoti, kad manau, jog jei nebus pasiektas esminis persilaužimas šiais metais, sunku bus tikėtis, atsižvelgiant į būsimus Jungtinių Amerikos Valstijų prezidento rinkimus, užbaigti derybas.
Vis dėlto dabartiniai kai kurių mūsų derybų partnerių pasiūlymai dar nėra tokie, kokių reikėtų norint pasiekti tinkamų derybų rezultatų.
Kalbant apie galutinio ES pasiūlymo apimtį, vykstanti bendros žemės ūkio politikos reforma aiškiai nustato Komisijos derybų įgaliojimų ribas, ir tai reiškia, kad mes negalime pritarti susitarimui, kuris reikštų, jog mums reikėtų vėl reformuoti bendrąją žemės ūkio politiką. Būtent tokį įgaliojimą suteikTaryba; be to, žinoma, įgaliojimo derybose ribos turi atitikti mūsų PPO partnerių žemės ūkio ir kitose srityse daromas nuolaidas, kurios gali pagerinti rinkos galimybes mūsų eksportuotojams.
Reikia paminėti, kad kalbėdami apie tarifų mažinimą kartais mes nuogąstaujame, jog mūsų žemės ūkio sektorius patirs didžiulių sunkumų dėl importuojamų prekių. Mes turime prisiminti, kad yra dvi medalio pusės, t. y., kad tarifai būtų mažinami taip pat ir kylančios ekonomikos šalių rinkose, o tai galėtų - ir aš esu tikra, kad taip ir įvyks - labai sustiprinti Europos gamintojų suinteresuotumą patekti, pvz., į Kinijos ir Indijos rinkas. Todėl mes vis dar siekiame palankių Dohos derybų raundo rezultatų. Aišku, kad pageidautina pasiekti daugiašalį sprendimą, nes dvišalis galėtų tik papildyti daugiašales diskusijas.
Šiame etape mes darome tai, ką galime, tačiau svarbiausia, kad sprendimas, jei jį rasime, būtų subalansuotas sprendimas, kuriame būtų atsižvelgta ne tik į tris žemės ūkio ramsčius, bet būtų sprendžiami ir žemės ūkio, pramonės gaminių ir paslaugų sektoriaus klausimai.
Georgios Papastamkos
(EL) Ponia Komisijos nare, ačiū už atsakymą. Man atrodo, jūs kalbate labiau kaip Komisijos narys, atsakingas už tarptautinę prekybą, nei kaip Komisijos narys, atsakingas už žemės ūkį.
Ar Komisijos narys P. Mandelson, atsakingas už tarptautinę prekybą, palaiko jūsų nuomonę, kad BŽŪP persvarstymas nepadarys jokios žalos? Ar jis palaiko nuomonę, kad pritarus 2007 m. liepos mėn. "modalumams", kurie yra platesnės apimties nei ES 2005 m. spalio mėn. pasiūlyme, neviršijamas 2005 m. Ministrų Tarybos suteiktas įgaliojimas? Jeigu taip, tai, prieš prisiimant bet kokius įsipareigojimus mūsų prekybos partnerių atžvilgiu, jums nereikia prašyti naujo Tarybos įgaliojimo.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - 2003 m. Ministrų Tarybai sutarus dėl BŽŪP reformos Komisijos nariams, atsakingiems už prekybą ir žemės ūkį, buvo suteiktas derybų įgaliojimas. Mes galėjome derėtis laikydamiesi šio įgaliojimo ribų. Tai, ką mes pateikiame svarstyti dabar, - arba ką pateiksime lapkričio 20 d., - yra žemės ūkio politikos persvarstymas, o ne nauja reforma. Tai nėra nauja reforma, todėl nemanau, kad Dohos susitarimas, nepriklausomai nuo to, sudarysime mes jį ar ne, turės įtakos priemonėms, kurias mes siūlome kaip žemės ūkio politikos "sveikatos patikrinimas". Taigi tai neturi daryti įtakos įgaliojimui, kurį mes jau turime, arba jį panaikinti.
Reinhard Rack
(DE) Ponia Komisijos nare, genų inžinerijos taikymas žemės ūkio produktų gamyboje didelei daliai Europos gyventojų kelia abejones, nerimą ir baimę. Ar ši tema vėl (arba ir toliau) bus plačiau svarstoma Dohos derybų raunde?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Aišku, kad per keletą praeitų mėnesių, ypač, kaip pranešVokietijos spauda, per vasarą, mūsų patirtas kainų augimas Europoje iškėldaug klausimų. Tai - visiškai nauji klausimai dėl žemės ūkio politikos Europoje, kurioje anksčiau mes kovojome su perprodukcija ir intervencinėmis atsargomis; dabar mūsų rinka daug labiau subalansuota, manau, dėl tiesioginių išmokų ūkininkams atsiejimo, kuris sudargalimybę ūkininkams reaguoti į pokyčius rinkoje užuot skaičiavus, kaip gauti daugiau lėšų iš Briuselio.
Aišku, kad Dohos derybų raunde préférence communautaire arba maisto tiekimo saugumas nėra pats savaime diskusijų objektas. Žinoma, visoms pasaulio šalims labai svarbu būti užtikrintoms, kad jos galės išmaitinti savo gyventojus, tačiau tai nėra atskiras skyrius mūsų derybose.
Jim Allister
Išreikšdamas nuogąstavimą dėl tolesnių lengvatų, pažeidžiančių mūsų interesus žemės ūkio srityje, kartu dar norėčiau paklausti, kaip derybose buvo akcentuojamas klausimas dėl jautienos gamybos standartų griežtinimo gamintojams, siekiantiems plačiau patekti mūsų rinką, kad mes galėtume nutraukti produktų, kurių atsekamumas ir kokybyra daug žemesni, nei tikimasi iš mūsų gamintojų, leidžiamo importo neigiamą poveikį mūsų pačių gamintojams.
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Manau, šį klausimą girdėjau jau anksčiau. Galiu klysti, bet, kiek prisimenu, tą patį klausimą dėl importo iš Brazilijos, atsekamumo ir Airijos ūkininkų nuomonės dėl nepakankamo atsekamumo iškėlAirijos ministras ir keli Airijos EP nariai. Be abejo, mes labai domimės šiuo klausimu, ir aš žinau, kad mano kolega Komisijos narys M. Kyprianou susitiks su komitetu Parlamente.
Mes norime užtikrinti sąžiningą prekybą, ir tai reiškia, kad importuotojai arba eksportuotojai į Europos Sąjungą turi laikytis tų pačių kokybės standartų, kaip ir mūsų pačių gamintojai.
Kitą mėnesį aš lankysiuosi Brazilijoje, kad išsiaiškinčiau, jei jie man galės parodyti, tai, ką noriu sužinoti: kaip Brazilijoje sprendžiami klausimai, susiję su galimybe atsekti produktus, kurie pristatomi į Europos Sąjungą.
Pirmininkė
36 klausimas nepriimamas, nes jo autorius - jau nebe Parlamento narys.
Tema: Vyno sektoriaus rinkos bendro organizavimo persvarstymas
2007 m. liepos 4 d. Komisija pateikpasiūlymą dėl Tarybos reglamento dėl bendro vyno rinkos organizavimo (COM(2007)372). Lėšos nacionaliniams paketams paskirstomos taip: plotas - 25 %; gamyba - 25 %; pajamos - 50 % (čia nurodyta trijų kriterijų svertinvertatitinkamam finansiniam paketui). Be to, buvo padaryti tam tikroms valstybėms narėms naudingi pakeitimai.
Ar Komisija paaiškins, kokie kriterijai buvo taikyti pasirenkant konkrečią lėšų paskirstymo schemą ir kodėl lėšos neskirstomos remiantis istoriškai susiklosčiusiais valstybių narių mokėjimais atitinkamu referenciniu laikotarpiu, kaip buvo daryta visų tų rinkų bendro organizavimo, kuris iki šiol buvo pakeistas, atvejais? Be to, atsižvelgiant į tai, kad bendra išteklių suma yra ribota, kokiu būdu buvo nuspręsta kai kurių valstybių narių labui pakoreguoti indėlius, jei dėl to neišvengiamai atitinkamai sumažėja kitoms valstybėms skiriamų lėšų kiekis?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Tam, kad valstybėms narėms būtų sąžiningai paskirstyti nacionaliniai finansiniai paketai, sudarantys dalį bendros dotacijų sumos ir sumos, perkeltos į kaimo plėtros politikos sritį, faktiškai naudojomės trimis kriterijais: vynuogynų plotai, remiantis mūsų turimais istoriniais duomenimis; gamybos apimtys, remiantis istoriškai susiklosčiusiu vidurkiu; pajamos, remiantis istoriškai susiklosčiusiu vidurkiu (išskyrus Bulgariją ir Rumuniją, kuriose biudžetiniai reikalavimai buvo apskaičiuoti rengiant stojimo programą, kadangi tik taip buvo galima gauti patikimų duomenų). Šių trijų kriterijų svertinvertatitinkamam finansiniam paketui ir lėšų, perkeliamų į kaimo plėtros politikos sritį, kiekiui apskaičiuoti pasiskirsto taip: plotas - 25 %; gamyba - 25 %; pajamos - 50 % Be to, tai finansinio paketo daliai, kuri skirta trečiųjų šalių vystymuisi skatinti, kriterijų svertinvertpasiskirsto taip: plotas - 50 %; gamyba - 50 % Laikau šią sritį labai svarbiu su vyno gamyba susijusios politikos sektoriumi. Diskusijoje dėl finansinių paketų perskirstymo valstybėms narėms trijų valstybių narių atvejų padarėme teigiamų pakeitimų, kad būtų sumažinti nukrypimai tarp istoriškai susiklosčiusių išlaidų ir kitų dviejų kriterijų vidutinių dydžių. Šie pakeitimai neturėjo neigiamos įtakos kitoms valstybėms narėms skirtų dotacijų apimčiai, t. y. mes neapkarpėme dotacijų kitoms valstybėms narėms, kad turėtume lėšų trijų minėtų valstybių narių dotacijų sumai padidinti. Mes paprasčiausiai padidinome bendrą biudžetą. Tokiu būdu Bendrijos parama gali būti teisingai paskirstyta, viena vertus, atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės pajėgumą mažinti apimtis, o kita vertus, veiksmingai įgyvendinant naujas priemones, apibrėžtas pasiūlyme dėl reformos.
Ioannis Gklavakis
(EL) Ponia pirmininke, ponia Komisijos nare, ar tuo metu, kai Komisija mano, kad būtina įgyvendinant teisės aktus kai kuriose valstybėse narėse atlikti struktūrines permainas, ji tiria galimybę veikti panašiu būdu, kad padėtų Graikijos vynuogių augintojams, neseniai nukentėjusiems nuo didžiulių gaisrų? Jų pajamos ateinančiais metais gerokai sumažės. Sudegmilžiniški plotai, tūkstančiai hektarų vynuogynų; tai reiškia, kad vynuogių augintojai patyrnuostolių ir kad nukentėjo jų augalai.
Ar, atsižvelgdama į tai, Komisija ketina pademonstruoti solidarumą ir padėti šiems žmonėms?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pirmiausia, manau, kad kiekvienam, stebėjusiam per televiziją Graikijos miškus siaubiančius gaisrus, kilo klausimas, kas bus toliau žalą patyrusiose vietovėse. Aš kelionės, kurioje buvo siekiama rasti sprendimą, metu turėjau galimybę aptarti tai su Graikijos parlamento nariais, ministru, Graikijos vyriausybe ir ūkio ministru.
Galimi įvairūs sprendimai, ir su tuo susijęs mano kitas klausimas. Galiu tik pasakyti, kad mes negalime išspręsti miškų gaisrų problemos bendro vyno rinkos organizavimo priemonėmis. Tai neįmanoma. Ir galiu jums pasakyti, kad jeigu mes vėl imsimės skirstyti pinigus tarp valstybių narių paketų, tai bus tolygu Pandoros skrynios atidarymui, o aš neturiu daugiau pinigų, nei dabartiniame biudžete numatyti apytikriai 1,3 mlrd. EUR vyno sektoriui kasmet.
Mes turime spręsti gaisrų pasekmes įgyvendindami kaimo plėtros politiką, skirdami lėšas regionams, ir esu visiškai įsitikinusi, kad tinkami sprendimai bus rasti.
Pirmininkė
Kadangi svarstoma ta pati tema, šie klausimai bus aptariami kartu:
Tema: BŽŪP pagalbos suteikimas gaisro nusiaubtiems regionams
Neseniai įvykusių gaisrų Graikijoje poveikis žemės ūkiui, ypač alyvuogių aliejaus, vaisių ir daržovių bei vyno sektoriams, buvo pragaištingas; šie gaisrai susiję su sunkiais padariniais šių regionų aplinkai bei vystymuisi, nes iškilo didelgrėsmūkininkavimo veiklos tęsimui.
Kaip turi būti iš naujo apibrėžtas kompleksinio paramos susiejimo (cross compliance) taikymas, kad būtų užtikrintas teisingas vienodos atsietos paramos susijusiems ūkininkams mokėjimas?
Kaip bus užtikrintas naujo bendro vyno rinkos organizavimo priemonių įgyvendinimas gaisrų nusiaubtose zonose, ypač turint omenyje Komisijos pasiūlymą dėl tiesioginės paramos vynuogių augintojams, naudojantiems ekologiškas technologijas, teikimo?
Kokios reikalingos naujo razinų režimo papildomos nuostatos ir išaiškinimai, kad nedelsiant galėtų būti įgyvendintos krizės valdymo priemonės? Ar būtų galima padidinti operacinių fondų išteklius, kad nepaprastosios padėties atveju būtų finansuojamos tokios priemonės?
Ar būtų įmanoma sukurti specialią nacionalinę programą dėl paramos ūkininkams, kuri būtų finansuojama iš bendro vaisių ir daržovių bei vyno rinkų organizavimo lėšų?
Tema: Nevyriausybinių organizacijų ir asociacijų finansavimas siekiant nedelsiant atsodinti medžius Graikijoje
Graikija neseniai patyrdidžiausią gamtinę nelaimę savo istorijoje. Tačiau daugelis Graikijos aplinkosaugos organizacijų ir vienuolynų, įsikūrusių gaisrų paliestose vietovėse, turi patirties ir specialistų, kurie reikalingi siekiant organizuoti spartų medžių atsodinimą šiose vietovėse atliekant dideles sodinimo operacijas.
Kokiu būdu Komisija galėtų užtikrinti tiesioginį nevyriausybinių organizacijų, vienuolynų, aplinkosaugos organizacijų, kt. (nepatenkančių į trečiojo CSF taikymo sritį) finansavimą, kad jie galėtų nedelsiant atkurti Graikijos miškus, sunaikintus gaisrų?
Kokias Bendrijos iniciatyvas būtų galima panaudoti šiam tikslui?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Pirmiausia norėčiau vėl išreikšti užuojautą žmonėms, nukentėjusiems nuo gaisrų.
Manau, svarbu pasakyti, kad vienkartinėms išmokoms ūkiams - tiesioginėms išmokoms ūkininkams - pavojus nekyla. Galimas pasėlių, gyvulių ar pastatų sunaikinimas neturi pasekmių atsietosioms išmokoms, nes tokiu atveju nebėra pareigos gaminti.
Kalbant apie kompleksinį paramos susiejimą (cross compliance), viena svarbi taisyklyra tai, kad nuspręsti sumažinti tiesiogines BŽŪP išmokas pagal kompleksinį paramos susiejimą galima tik dėl tiesioginės ūkininkų veiklos arba neveikimo. Taigi dėl miškų gaisrų, kokius matėme šią vasarą Graikijoje, išmokos nebus sumažintos.
Kalbant apie vyno sektorių, vynuogynams dalinio jų sunaikinimo atveju galėtų būti taikoma restruktūrizavimo schema pagal galiojantį Reglamentą ir skiriamas finansavimas iš nacionalinių paketų, numatytų naujose bendros rinkos organizavimo priemonėse.
Reformuotas vaisių ir daržovių bendros rinkos organizavimas numato naujas krizių prevencijos ir valdymo priemones. Vis dėlto šis naujas reguliavimas galioja tik nuo 2008 m. ir neturi atgalinio poveikio.
Kalbant apie paskutinį klausimą: finansinės taisyklės neleidžia Komisijai perkelti galimų sutaupytų lėšų iš rinkos organizavimo biudžeto į specialias nacionalines programas, skirtas paremti Graikijos ūkininkus.
Kalbant apie konkretų klausimą dėl nevyriausybinių organizacijų, vienuolynų ar aplinkosaugos asociacijų: Komisija neturi galimybės teikti tiesioginės paramos jų aplinkos atkūrimo veiklai. Europos Sąjungos pagalba galima tik per konkrečiai numatytas programas ir intervencines priemones, parengtas valstybių narių remiantis subsidiarumo principu ir pateiktas Komisijai siekiant bendrojo finansavimo.
Norėčiau tik paminėti keletą konkrečių mūsų kaimo plėtros politikos teikiamų galimybių, kuriomis irgi galėtų būti pasinaudota. Pirmoji galimybsusijusi su 2000-2006 m. programa ir gali apimti nacionalinių operacinių programų bei regioninių operacinių programų papildymų pakeitimus, siekiant po nacionalinių priemonių, taikomų nelaimių atvejais, atkurti žemės ūkio potencialą. Tai, pvz., gali reikšti, kad ūkininkai gali gauti lėšų galvijams, vaisiams arba alyvmedžiams pirkti arba sugriautiems pastatams atstatyti.
Tačiau turiu labai aiškiai pakartoti, kad kaimo plėtros politikos priemonės nenumato galimybių kompensuoti ūkininkams prarastų pajamų.
Antroji galimybyra naujoji kaimo plėtros programa 2007-2013 m., numatanti žemės ūkio gamybos potencialo, taip pat ir miškų potencialo, atkūrimo po gamtinių nelaimių priemones.
Reikia pažymėti, kad pasirinkus kurią nors iš šių dviejų galimybių intervencinės priemonės būtų skirtos tik miškų atsodinimui ir gamybos potencialo atstatymui, tačiau negalėtų būti panaudotos kompensuoti prarastas pajamas.
Norėčiau užbaigti paminėdama galimybes, kurias teikia valstybės paramos schemos. Tokios nelaimės, kaip miškų gaisrai Graikijoje, paprastai laikomos nepaprastaisiais įvykiais, kurių atveju valstybės narės turi galimybę suteikti paramą, skirtą kompensuoti materialinius nuostolius.
Nacionalinės paramos lėšos žemės ūkiui ir miškų ūkiui gali būti teikiamos po pranešimo apie valstybės paramos schemą ir vėliau turi būti tvirtinama Komisijos.
Taip pat norėčiau priminti, kad galima pasinaudoti dar viena daug lengvesne galimybe, vadinamąja de minimis valstybės pagalba, kuri reiškia, kad valstybės narės gali išmokėti ūkininkams pagalbą, kurios suma vienam gavėjui, atsižvelgiant į naujus pakeitimus, neviršytų 6 000 EUR per trejus metus. Taigi, jeigu reikalinga neatidėliotina pagalba, nieko neatsiklausdami faktiškai galite ūkininkams tiesiogiai išmokėti iki 6 000 EUR.
Stavros Arnaoutakis  
pavaduojantis autorių. - (EL) Ponia Komisijos nare, norėčiau paklausti, ar gavote tikslų gaisrų nusiaubtų regionų atstatymo planą.
Kokia procedūra turi būti taikoma tokiam planui patvirtinti?
Mariann Fischer Boel
Komisijos narė. - Kaip jau minėjau, programos suteikia dvi galimybes. Pagal kaimo plėtros programą, kaip jau sakiau, galima gauti atkūrimo paramą naujiems alyvmedžiams ir naujiems vynmedžiams pirkti. Be to, įgyvendinama ir regioninpolitika, už kurią atsakinga mano kolegKomisijos narD. Hübner. Žinau, kad yra tiesioginis ryšys ir labai geri kontaktai, kuriais remiantis Komisijos narei D. Hübner buvo pasiūlyta suteikti įgaliojimus.
Pirmininkė

Tema: Mokslinių tyrimų finansavimas
Kurių mokslinių tyrimų sektorių finansavimas, Komisijos nuomone, vėluoja pagal 2007-2013 m. programinio laikotarpio planus? Pagal kokius kriterijus nustatomi prioritetai skirti lėšas? Koks mokslinių tyrimų, kurie buvo finansuojami pagal šeštąją mokslinių tyrimų bendrąją programą, naudingumo ir efektyvumo įvertinimo poveikis naujų mokslinių tyrimų projektų atrankai? Pagal kokius kriterijus nustatomi prioritetai skirti lėšas kiekviename mokslinių tyrimų sektoriuje?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, malonu vėl čia susitikti. Norėčiau padėkoti gerbiamai Parlamento narei už klausimą dėl mokslinių turimų finansavimo. Jos klausimas aiškiai liečia visų pirma mokslinius tyrimus, kuriuos finansuoja Europos Sąjunga, ir savo atsakyme aš nagrinėsiu šiuos aspektus. Vis dėlto siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus būtina didinti investicijas į mokslinius tyrimus tiek nacionaliniu, tiek Europos lygiu, o privačias dar labiau nei valstybines. Kartu mes turime užtikrinti tinkamą šių pinigų panaudojimą, kad būtų pasiekti geriausi rezultatai.
Iš esmės klausimas yra keturių dalių; atsakysiu į visas iš eilės. Kartu turime prisiminti, kad dar labai anksti daryti galutines išvadas ir remtis Šeštosios bei Septintosios bendrųjų programų patirtimi. Tačiau prieš pradėdama kalbėti apie keturis gerbiamos kolegės klausimo aspektus, norėčiau priminti, kad Europos Sąjungos sanglaudos politika, ypač Europos regioninės plėtros fondas ir Europos socialinis fondas, taip pat gausiai prisideda prie Europos mokslinių tyrimų srities vystymo. Komisija apskaičiavo, kad įgyvendinant sanglaudos politiką parama moksliniams tyrimams ir inovacijoms 2007-2013 m. programiniu laikotarpiu, lyginant su 2000-2006 m., išaugs daugiau nei tris kartus.
Kalbant apie pirmąją klausimo dalį - kurių, Komisijos nuomone, mokslinių tyrimų sektorių finansavimas vėluoja pagal 2007-2013 m. programinio laikotarpio planus? Komisija mano, kad tarp teminių programos sričių, kurioms taikomas "iš viršaus į apačią" (top down) principas, ir kitos veiklos pagal pagrindų programas, pvz., priešakinių mokslinių tyrimų (frontier research) ir bendradarbiavimo, vykdomos remiantis "iš apačios į viršų" (bottom up) principu, yra išlaikyta tinkama pusiausvyra. Nederėtų išskirti konkrečių sričių, kurioms ypač reikalingas finansavimas. Kuo atidžiau pažvelgsite į 10 mūsų teminių prioritetų, tuo pasidarys aiškiau, kad reikalingas didesnis visų šių sričių finansavimas ir platesni moksliniai tyrimai. Bet tam, kad pateikčiau jums pavyzdį, galėčiau paminėti visai Europai svarbią mokslinių tyrimų infrastruktūrą, kuriai 7-ojoje bendrojoje programoje numatytas galutinis biudžetas yra daug mažesnis nei pradžioje pasiūlytas Komisijos. Tai - svarbi sritis, kurioje Europa yra sukūrusi realią pridedamąją vertę. Mes stengiamės suderinti finansavimą iš daugelio šaltinių, ypač nacionalinių bei regioninių šaltinių ir Europos investicijų banko. Be to, po pirmojo kvietimo teikti paraiškas Europos mokslinių tyrimų tarybai yra akivaizdu, kad mums gresia dideli numatytų sumų viršijimai. Mes gavome daug daugiau puikių pasiūlymų dėl fundamentinių priešakinių mokslinių tyrimų, nei turime lėšų finansavimui.
Pažvelgę į mokslinius tyrimus, vykdomus pagal temas, galime aiškiai pamatyti, kad būtina daugiau remti tokias mokslinių tyrimų sritis, kaip energetika ir kova su klimato kaita. Šiuo atveju valstybės narės gali padėti ne tik didindamos investicijas į mokslinius tyrimus, bet ir tirdamos būdus, kuriais galėtų būti suvienytos mokslinių tyrimų pastangos, kad jos neliktų susiskaldžiusios. Be to, tai - viena iš sričių, kurias mes palaikėme mūsų Žaliojoje knygoje "Europos mokslinių tyrimų erdvė: naujos perspektyvos".
Kalbant apie bendrus kriterijus, teminiai prioritetai, kuriuos numatoma finansuoti, išdėstyti specialiojoje programoje "Bendradarbiavimas". Šios mokslinių tyrimų sritys yra tos, kurios bus remiamos skelbiant kvietimus teikti paraiškas 2007-2013 m. laikotarpiui. Mūsų pasiūlymas buvo pateiktas po išsamių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis, kurios vyko 2004 m., įskaitant konsultacijas internetu dėl bendradarbiavimo temų bei pramonės sektoriaus indėlio dalyvaujant Europos technologijų platformose. Šios konsultacijos taip pat rėmėsi plačiu ex-ante poveikio įvertinimu. Be to, nustatant mokslinių tyrimų finansavimo prioritetus svarbus elementas yra ex-post įvertinimas bei stebėsenos priemonės. Tai, ko išmokpatirtis, buvo pagrindinis dalykas nustatant Bendrosios programos prioritetus, kaip jūs užsiminėte trečiojoje savo klausimo dalyje, apie kurią aš dabar kalbėsiu.
Jūs klausėte, koks buvo mokslinių tyrimų, finansuotų pagal šeštąją mokslinių tyrimų bendrąją programą, naudingumo ir efektyvumo įvertinimo poveikis naujų mokslinių tyrimų projektų atrankai. Šiuo atveju mes turime skirti du skirtingus šio ryšio sudarymo būdus. Pirma, detalesniu operaciniu lygiu mes pažymėtume, kad Komisijos tarnybos kontroliavo keletą tūkstančių 6-osios bendrosios programos projektų. Šie kolegos dažnai bendrauja su mokslo tyrimų bendruomene ir jų naujausia informacija apie pažangą, padarytą įgyvendinant šį projektą, yra labai svarbus elementas rengiant 7-osios bendrosios programos darbo programas. Tačiau, antra, labiau bendru lygiu, 2008 m. Komisija ketina surengti 6-osios bendrosios programos ex-post įvertinimą. Šį įvairios mokslinių tyrimų veiklos bendro poveikio įvertinimą atliks aukšto lygio ekspertai. Šio 6-osios bendrosios programos ex-post įvertinimo rezultatai bus pagrindinis indėlis atliekant būsimą 7-osios bendrosios programos vidutinio laikotarpio persvarstymą.
Galiausiai, kalbant apie paskutiniąją klausimo dalį dėl finansavimo prioritetų kiekviename mokslinių tyrimų sektoriuje, temos, kurios turi būti finansuojamos, yra nurodytos metinėse darbų programose ir kvietimuose teikti paraiškas. Kiekvienais metais rengdami darbų programas mes konsultuojamės su daugybe atitinkamų suinteresuotųjų šalių. Be to, mes prašome išorės konsultacinių grupių, pagrindinių tos srities specialistų, pagalbos; jie prisideda užtikrinant, kad darbų programos apimtų svarbiausias mokslinių tyrimų sritis ir būtų atsižvelgta į tebevykdomus projektus, kurie buvo finansuojami pagal ankstesnius kvietimus teikti paraiškas. Jei paskelbus kvietimą pateikiamos individualios paraiškos, jas profesionaliai įvertina ekspertas, taikydamas tipinius vertinimo kriterijus. Finansavimas skiriamas pasiūlymams, gaunantiems aukščiausią bendrą įvertinimą, numatytą kvietime arba kvietimo dalyje, kuriai jos skirtos.
Užbaigiant, manau, būtų teisinga pasakyti, jog moksliniams tyrimams, kurie finansuojami Bendrijos priemonėmis, sukurta skaidri sistema, kuria remiantis lėšos paskirstomos svarbiausioms sritims ir kuri taip pat užtikrina, kad lėšos būtų skiriamos geriausiems pasiūlymams.
Maria Panayotopoulos-Kassiotou
(EL) Ačiū už jūsų gana informatyvų atsakymą. Aš norėčiau paklausti, ar priimant sprendimus dėl įvairios veiklos atsižvelgiama į tarptautinę mokslinių tyrimų pažangą, turint omenyje, kad gyvename globalizuotame pasaulyje. Kokios apimties specialų finansavimą gauna jaunimas dalyvavimui moksliniuose tyrimuose?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Žinoma, nėra kitos išeities, tik atsižvelgti į globalinį kontekstą. Jei faktiškai pažiūrėtumėte, į kokius mokslinius tyrimus sutelktas kitų pagrindinių pasaulio bendruomenių dėmesys, pamatytumėte, kad jie tokie patys, kaip ir mūsų. Būtent tarptautinis bendradarbiavimas yra vienas iš dalykų, kuriuos iš tikrųjų sustiprinome 7-ojoje bendrojoje programoje. Mes jį finansuojame bei remiame ir darysime tai ir ateityje, nes manome, kad globalizuotame pasaulyje mums iškilę iššūkiai - dėl maisto produktų, sveikatos, geriamojo vandens, klimato kaitos, saugumo ir energetikos - yra visuotiniai ir visiems mums reikia juos spręsti deramu būdu.
Justas Vincas Paleckis
Ponas Komisijos nary, tarp pagrindinių prioritetų jūs paminėjote energetikos ir klimato kaitos teminius klausimus. Tai teisingi prioritetai, ir šiose srityse Europos Sąjungai reikalingas persilaužimas. Kokiu būdu Komisija ketina organizuoti geriausiųjų ES protų bendradarbiavimą šiais klausimais ir galbūt netgi dar daugiau - skatinti geriausių pasaulio protų bendradarbiavimą? Šis klausimas juk yra esminis.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Taip, mes tam tikrai skiriame didelį dėmesį. Tai iš esmės buvo koncepcija, įtraukta į esamą bendrąją programą, tačiau dalykas yra tas, kad mes dabar taip pat susitelkę į Europos strateginio technologijų plano rengimą. Komisija jį turėtų priimti metų pabaigoje. Dėl jo mes, be abejo, konsultuojamės praktiškai su kiekviena šios srities suinteresuotąja šalimi Europoje.
Taigi mes konsultavomės su visomis jau veikiančiomis technologijų platformomis. Mūsų pokalbiai su jomis buvo labai nuoširdūs. Praktiškai visos jos, remiantis principu "iš apačios į viršų" (bottom up), yra įtrauktos į mūsų veiklą, ir mes stengiamės rasti tinkamą šio bendradarbiavimo koordinavimo būdą.
Jūs teisingai pasakėte, kad taip pat gyvybiškai svarbu, jog mes geriausiu įmanomu būdu, t. y. tarptautiniu lygiu, dalyvautume sprendžiant šiuos klausimus. Tačiau šiuo atžvilgiu svarbūs du dalykai: jei jūs stengsitės tai daryti iš privataus sektoriaus, jūs turite tai daryti apgalvotai, prieš arba tarp bendradarbiavimo ir konkurencingumo, ir tai yra būtent tai, į ką mes bandome atsižvelgti.
Paul Rübig
(DE) Pone Komisijos nary, Taryba sumažino 2008 m. mokslinių tyrimų finansavimą. Kaip jūs rengiatės Finansinės perspektyvos vidutinio laikotarpio persvarstymui? Ar manote, kad mes galime iškelti naujas iniciatyvas ir pasiūlymus, kurie atspindėtų mokslinių tyrimų svarbą taip pat ir Europos biudžete?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Manau, kad tai, kokia turėtų būti šios vidutinio laikotarpio persvarstymo apimtis, yra pagrindinis klausimas. Manau, tai klausimas, į kurį turime atsakyti. Jei atsakymas būtų toks, būtina neatidėliojant aptarti kai kuriuos klausimus, kurie jau įtraukti į sutartą finansinį laikotarpį, tai esu tikras, kad mokslo ir mokslinių tyrimų sritis būtų vienas iš dalykų, į kuriuos reikėtų atkreipti dėmesį.
Tema: ITER projektas
ITER yra ambicingas projektas, neabejotinai susijęs su mokslinėmis naujovėmis: mes galime atrasti dalykų, nežinodami, kaip jų ieškoti. Jame dalyvauja nemažai ES nepriklausančių šalių. Ar partneriai iki šiol tinkamu būdu vykdsavo ekonominius ir kitokius įsipareigojimus?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Kaip žino gerbiamas Parlamento narys, projektas ITER yra svarbiausia tarptautinbranduolių sintezės energijos mokslinių tyrimų programa pasaulyje. Nuo jo pradžios 9-ojo dešimtmečio pabaigoje aukščiausio lygio susitikimo derybų metu Europa atliko vadovaujantį vaidmenį visuose parengiamuosiuose projekto etapuose.
Komisija pelnytai gali didžiuotis, kad ITER partneriai parodpasitikėjimą ir suteikEuropai pagrindinį vadovaujantį vaidmenį kartu vykdant šį projektą.
JET įrenginiai, suprojektuoti ir pastatyti bendromis Euratomo ir jo partnerių pastangomis, yra puikus pavyzdys to, ką galima pasiekti pirmaujančioms sintezės energijos mokslinių tyrimų organizacijoms sujungus jų patirtį ir išteklius. Įgyvendinant ITER projektą, šis principas taikomas bendradarbiavimui ne tik Europos, bet ir viso pasaulio mastu.
IETR techninių tikslų ir planų pagrindas yra nuolatinis ir moksliškai tiksliai numatomas branduolių sintezės energijos tyrimų vystymo procesas pasaulyje mastu, kurio metu per paskutinius dešimtmečius, palaikant tarptautinio mokslinio bendradarbiavimo, įveikusio politines kliūtis, atmosferą, buvo pasiektas neįtikėtinas eksperimentinių branduolių sintezės įrenginių veiklos efektyvumas.
Be JET, ITER eksperimentinpuspasieketapą, kai jau galima demonstruoti branduolių sintezės energijos mokslinį ir technologinį pritaikomumą.
Nuo 2006 m. lapkričio mėn. ITER susitarimo pasirašymo ITER partneriai deramai vykdvisus įsipareigojimus, prisiimtus ITER derybų metu.
Politiniu lygiu visi partneriai siekįvykdyti atitinkamus konstitucinius reikalavimus, būtinus siekiant ratifikuoti arba priimti šį susitarimą, kuris, kaip jau sutarta, oficialiai turi įsigalioti šių metų spalio mėn.
Tuo tarpu partneriai teisingai pareiškpagarbą savo įmonėmis, kurios kiek įmanoma tvirtai laikėsi susitarimo sąlygų jam dar neįsigaliojus.
ITER tarptautinės komandos ir ITER centrinės būstinės Kadaraše (Prancūzija) personalą sudaro visų dabartinių partnerių atstovai.
Partneriai moka finansinius įnašus į ITER organizacijos biudžetą ir sąžiningai toliau vykdo būtiną bendro techninį pasirengimo veiklą, kad galėtų užtikrinti techninį ir mokslinį įnašą, dėl kurio įsipareigojo.
Europos Sąjungoje 2007 m. kovo 27 d. Taryba priėmsprendimą, kuriuo įsteigiama Europos ITER įgyvendinimo ir branduolių sintezės energetikos vystymo bendroji įmonė. Šios įmonės uždavinys - parengti ir koordinuoti veiklos programą, skirtą pasirengti demonstracinio branduolių sintezės reaktoriaus ir susijusių įrenginių statybai.
Iki šiol jos priežiūros organas, valdyba, susitiko du kartus ir priėmpirmąją darbo programą bei administracinius sprendimus, reikalingus, kad bendroji įmon2008 m. pradžioj galėtų pradėti dirbti. Ypač svarbu, kad buvo pasirašytas susitarimas su Ispanija dėl įmonės būstinės.
Taigi ITER yra tikrai ambicingas projektas. Jį įgyvendindami, mes išplėsime mūsų patirtį mokslo, technologijų ir organizacinėse srityse. Eksperimentai iš esmės yra toks dalykas, kad jų rezultatai negali būti aiškiai numatyti. Tačiau ITER nėra įmonė, kurią mes neapgalvotai arba tikėdamiesi kažko naujo įregistravome. ITER projektas numato ilgalaikę tarptautinę partnerystę bei įsipareigojimus ir vienija valstybes partneres, kuriose gyvena daugiau nei pusviso pasaulio gyventojų, kad būtų sprendžiami visų mūsų ateičiai svarbūs klausimai, susiję su tvarių, neteršiančių aplinkos energijos šaltinių plėtra žmonijos labui. ITER ateities perspektyvos priklauso nuo tvirto mokslinio ir technologinio projekto pagrindo bei entuziazmo ir atsidavimo, kuriuos iki šiol parodpartneriai; tiksliau, mes visi. Tokio bendradarbiavimo, kokį matome ITER atveju, pasaulyje dar nebuvo.
Esko Seppänen
(FI) Pone Komisijos nary, vieno iš mūsų bendradarbiavimo projektų, Galileo, patirtis yra ne kokia. Europos Sąjunga turėjo jį finansuoti, kitaip nei buvo numatyta pradiniuose planuose, tuo tarpu ne visos šalys dalijosi finansavimą taip, kaip buvo planuota.
Ar pono Komisijos nario atsakymą turi būti suprastas taip, kad mes, įgyvendindami ITER, galbūt neturėsime jokių problemų dėl prisiimtų įsipareigojimų vykdymo, t. y. neiškils tokia problema, kuri iškilo Galileo projekto atveju, kai dalyvaujančios šalys nevykdįsipareigojimų, kuriuos pačios prisiėmė?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Taip, tai teisinga. Galiu labai trumpai paaiškinti. Visi prisiimti įsipareigojimai buvo prisiimti vyriausybių. Visi jie - valstybiniai įsipareigojimai. Tuo tarpu Galileo projekto atveju įsipareigojimai iš valstybių pusės niekada nebuvo iš tikrųjų svarstomi. Tokia problema, kuri iškilo Galileo atveju, tikrai visiškai neiškils įgyvendinant ITER.
Tema: Nanotechnologijos
Nanotechnologijos yra nauja technologijų sritis, atverianti daugybę galimybių, tačiau susijusi ir su rizikomis. Remiantis NanoDialogue projekto metu organizuota apklausa, 48 % ES gyventojų pageidauja, kad nanotechnologijų taikymas vartotojams skirtuose produktuose būtų atidėtas, kol bus ištirtas jų poveikis žmonėms ir aplinkai.
Kokie teisės aktai rengiami sektoriams, kuriuose naudojami ir jau teikiami į rinką nanomedžiagų turintys produktai, pvz., kosmetikos, odos priežiūros produktai, vaistai, valymo priemonės ir kiti vartotojams skirti produktai? Ar Komisija numato laikytis sektorinio požiūrio, ar priimti "horizontalius" teisės aktus dėl nanotechnologijų taikymo vartotojams skirtuose produktuose?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Pirmiausia norėčiau padėkoti už klausimą dėl nanotechnologijų srities. Komisija labai rimtai žiūri į saugos ir vartotojų apsaugos problemas ir dirba siekdama užtikrinti, kad visuomengalėtų pasinaudoti naujovėmis, susijusiomis su nanotechnologijų taikymu, ir kartu būtų apsaugota nuo bet kokio žalingo poveikio.
Daug pastangų buvo skiriama saugumo klausimų sprendimui. Pagal 5-ąją ir 6-ąją bendrąsias programas apie 28 mln. EUR buvo skirta projektams, kuriuose dėmesys buvo sutelktas į nanotechnologijų aplinkos ir sveikatos aspektus; 7-ojoje bendrojoje programoje planuojama gerokai sustiprinti tokius mokslinius tyrimus, t. y. padidinti tiek jų apimtis, tiek ir sritį. Kaip žinote, Komisija priėm2005-2009 m. Europos veiksmų planą, skirtą nanomokslams ir nanotechnologijoms, o Parlamentas dėl jo priėmrezoliuciją, kurioje veiksmų planas buvo pripažintas tinkamu.
Šį mėnesį paskelbtame komunikate dėl nanotechnologijų veiksmų plano įgyvendinimo mes išsamiai aptarėme jūsų klausimo antrą dalį. Siekiant spręsti galimo kenksmingo nanotechnologijų poveikio problemą, svarstomi įvairūs Europos ir tarptautiniai, ypač OECD ir ISO, pasiūlymai, tiek susiję su reguliavimu, tiek ir ne.
Komisija atlieka reguliavimo klausimų, susijusių su nanotechnologijomis pagrįstų gaminių sveikatos, saugos ir poveikio aplinkai aspektais, vertinimą. Preliminariniai rezultatai rodo, kad galiojantys Bendrijos teisės aktai apskritai užtikrina tinkamą nanotechnologijomis pagrįstų gaminių reglamentavimą.
Įvairius su gamyba ir gaminiais, kurie buvo paminėti klausime, pvz., kosmetikos ir medicinos produktais, susijusius aspektus jau reglamentuoja įvairios Bendrijos nuostatos, nors ir neskirtos specialiai nanotechnologijoms. Taigi, atrodo, šiandien nėra būtinybės rengti naujus teisės aktus dėl su nanotechnologijomis susijusių rizikų arba siūlyti svarbius pakeitimus. Vis dėlto, atsižvelgiant į mokslo vystymąsi arba konkrečių sričių, kurias atidžiai stebi Komisija, reglamentavimo poreikį, prireikus gali būti siūlomi teisės aktų pakeitimai. Turėtų būti svarstomi ne pačių nanotechnologijų, o nanotechnologijomis pagrįstų gaminių reglamentavimo klausimai.
Komisija įsitikinusi, kad nanotechnologijų taikymo sustabdymas būtų labai žalingas. Būtų ne tik atsisakyta galimos tokių technologijų naudos visuomenei; tai galėtų paskatinti ir "technologijų rojaus" atsiradimą už Europos ribų, šalyse, kuriose moksliniai tyrimai vykdomi ir naujovės diegiamos be teisės normų suvaržymų.
Galiausiai, norėčiau paminėti kitą Eurobarometro tyrimą dėl naujų technologijų, kuris buvo atliktas 2005 m. apklausus 25 000 žmonių. Jei jį palyginsime su jūsų klausime minėta NanoDialogue projekto parodos metu surengta apklausa, tai pastarojoje dalyvavo tik 700 respondentų. Eurobarometro tyrimas parodė, kad maždaug 55 % europiečių iš esmės remia nanotechnologijų plėtrą. Šios technologijos laikomos naudingomis visuomenei ir priimtinomis moraliniu požiūriu. Aišku, 42 % respondentų abejoja dėl šių naujų technologijų padarinių, tačiau, remiantis tyrimu, beveik 70 % savo nuomonę dėl jų poveikio išreiškusių respondentų yra nusiteikę optimistiškai.
Carl Schlyter
(SV) Manau, mes sutinkame, kad blogiausias dalykas nanotechnologijų ateičiai būtų, jei dabar į rinką pateikiami gaminiai būtų prastai kontroliuojami ir pakenktų technologijų geram vardui pačioje jų vystymosi pradžioje.
Nemanau, kad įprastų toksiškumo bandymų pakanka, kad būtų patikimai įvertintos nanotechnologijų keliamos rizikos; priešingai, galvoju, kad toksiškumo bandymai, kurių reikalaujama pagal galiojančius teisės aktus, turi būti modernizuoti. Mano nuomone, mums reikalinga ženklinimo sistema, kad vartotojai galėtų patys rinktis, ir norėčiau žinoti, ar Komisija planuoja tokį teisės aktą.
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Visiškai pritariu jūsų pirmam teiginiui. Būtų labai blogai, jei taip atsitiktų, todėl mes turime užkirsti tam kelią ir imtis atitinkamų prevencinių priemonių. Tai - pats svarbiausias dalykas, ir aš visiškai jums pritariu.
Teikti pasiūlymą dėl minėto teisės akto nepatenka į mano kompetencijos sritį, bet priklauso mano kolegų Komisijoje, atsakingų už saugą, kompetencijai. Esu tikras kad jie tai labai kruopščiai apsvarstys. Galiu tik pasakyti, kad mes, siekdami ištirti galimas jūsų minėtas rizikas, darome viską, kas įmanoma mokslinių tyrimų srityje, ir, be abejo, už šią veiklą atsakau aš.
Paul Rübig
(DE) Ponas Komisijos nary, kokiems nanotechnologijų srities klausimams skiriamas didžiausias dėmesys Septintojoje bendrojoje mokslinių tyrimų programoje? Visuomenšiuo atžvilgiu turi labai didelių lūkesčių, ypač siekiant "ilgai ir sveikai gyventi". Ar jūs ir medicinos srityje matote visiškai naujų galimybių, kad būtų galima ilgai ir sveikai gyventi?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Taip, mano atsakymas aiškiai teigiamas. Tai viena iš sričių. Nanotechnologijos, jei lygintume, yra truputį panašios į informacines technologijas, nes taip pat daro horizontalų poveikį daugeliui sričių. Viena iš sričių, kuriose rezultatai teikia daug vilčių, yra sveikatos apsaugos sritis, taigi tai yra ir mūsų mokslinių tyrimų, kurie taip pat, be abejo, orientuojami šia kryptimi, dalis.
Piia-Noora Kauppi
Ačiū, pone Komisijos nary, už jūsų atsakymus. Man labai malonu girdėti tai, kad bendras teisinis pagrindas vystomas teisinga kryptimi, taip pat ir tai, kad jūs abejojate NanoDialogue projekto ir tyrimo šiuo klausimu išvadomis. Manau, kad Eurobarometro tyrimas aiškiai įrodo, jog Europos piliečiai pritaria nanotechnologijų plėtrai.
Mano klausimas jums liečia C. Schlyterio klausimą - jis pareiškė, kad nanotechnologijos susijusios su didesnėmis rizikomis. Ar jūs turite kokių nors duomenų, patvirtinančių, kad nanotechnologijos keltų tokį pavojų, kurį C. Schlyter, rodos, laiko jau įrodytu dalyku?
Janez Potočnik
Komisijos narys. - Be abejo, tai sritis, reikalaujanti dėmesio, ypač dėl susijusių rizikų. Susidūrę su sritimis, kurios faktiškai susijusios su tokia galimybe, turime veikti apdairiai. Jei nenorime, kad žmonės nusiteiktų prieš tai, kas, elgiantis atsargiai, neabejotinai duotų jiems naudos, tai turime veikti tokiu būdu, kad būtų padaryta viskas, kas įmanoma, jog taip neįvyktų. Mes laikomės būtent tokio požiūrio. Iki šiol, žinoma, nebuvo jokių nepageidautinų įvykių, susijusių su šia sritimi, tačiau tai neabejotinai yra sritis, kurioje žymiai geriau būti atsargiems. Tai - teisingas kelias, kuriuo turime eiti ir toliau.
Pirmininkė
Į 43 ir 44 klausimus bus atsakyta raštu.
Tema: Londono autobusai
Remiantis Didžiojo Londono asamblėjos liepos mėn. paskelbtais duomenimis, vadinamieji sujungtieji autobusai (bendy buses) (ilgi vienaaukščiai autobusai, susidedantys iš dviejų nelanksčių sekcijų (dalių)), važinėjantys daugelyje Europos miestų ir 2002 m. įdiegti Londone, 2006 m. pateko į 1 751 eismo įvykius. Tai - 75 % daugiau nei kitų autobusų tipų atveju; tokiu būdu šie autobusai patenka į beveik penkis eismo įvykius per dieną, arba kiekvienas Londono autobusų parko tokio tipo autobusas patenka į daugiau nei penkis eismo įvykius per metus.
Kokių veiksmų, atsižvelgdama į šią nepriimtiną padėtį, ypač lyginant su kito tipo autobusais, imasi Komisija, siekdama užtikrinti, jog būtų taikomos atitinkamos saugumo priemonės eksploatuojant sujungtuosius autobusus, o vairuotojams būtų rengiami tinkami mokymai? Kaip šie autobusai gali būti laikomi pakankamai saugiais, kad juos būtų galima eksploatuoti su grūstimis susijusiomis miesto sąlygomis?
Jacques Barrot
Komisija neturi nerimą keliančių statistinių duomenų apie kitus Europos miestus, kuriuose naudojami sujungtieji autobusai. Vis dėlto Bendrijos teisės aktuose ši problema sprendžiama keliais būdais.
Direktyvoje 97/27/EB dėl tam tikrų kategorijų motorinių transporto priemonių ir jų priekabų masės ir matmenų nustatyti bendri autobusams taikomi manevringumo reikalavimai ir specialūs reikalavimai, taikomi sujungtiesiems autobusams.
Direktyva 2003/59/EB dėl tam tikrų kelių transporto priemonių kroviniams ir keleiviams vežti vairuotojų pradinės kvalifikacijos ir periodinio mokymo siekiama pagerinti vairuotojų mokymo lygį. Atsižvelgiant į tai būtų pageidautina, kad perkeliant Direktyvą į nacionalinę teisę būtų numatytos nuostatos dėl specialių mokymo programų sujungtųjų autobusų vairuotojams.
Kalbant apie vairuotojų matymo lauką, Europos įstatymų leidėjai ėmėsi spręsti sunkiasvorių krovininių transporto priemonių problemą priimdami Direktyvą 2007/38/EB dėl Bendrijoje įregistruotose sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse įrengtų veidrodėlių modifikavimo.
Vis dėlto Komisija supranta, kad būtina atsižvelgti ir į kitas transporto priemonių kategorijas, pvz., miestų autobusus. Todėl, kaip įstatymo leidėjas reikalauja minėtoje direktyvoje, Komisija atėjus laikui pateiks ataskaitą dėl šios direktyvos įgyvendinimo rezultatų; prireikus kartu su Komisijos ataskaita bus pateiktas pasiūlymas dėl esamų teisės aktų persvarstymo.
Tai mano atsakymai S. Ludford.
Sarah Ludford
Manau, mano klausimas buvo pagrįstas, nes kaip tik šiandien Komisija paskelbŽaliąją knygą dėl naujos mobilumo mieste kultūros.
Negaliu tikėtis, kad Komisija atkreips dėmesį į mano asmeninius netekties jausmus dėl simboliu tapusių dviaukščių Londono autobusų pakeitimo šiais žemo lygio kontinentiniais bendy autobusais (arba "sujungtaisiais" autobusais, kaip juos vadina Komisija), tačiau esu dėkinga už Komisijos nario nuorodą į įvairius atskirus Bendrijos teisės aktus, kurie turi būti taikomi.
Ar galėčiau jo paprašyti tikrai susisiekti su Londono meru ir Londono transporto tarnyba, kad būtų ištirta, kodėl šie autobusai į eismo įvykius patenka 75 % dažniau, nei kiti autobusai, ir patikrinta, ar šios direktyvos tinkamai taikomos JK, ypač Londone?
Jacques Barrot
Jūs esate visiškai teisi primygtinai reikalaudama šių autobusų saugumo. Jei jūs neprisiminsite, mes pasiteirausime Londono institucijų dėl šios problemos.
Tiesa, kad vairuoti sujungtuosius autobusus gali būti lengviau nei autobusus, neturinčius lankstaus sujungimo, tačiau kai tik vairuotojas susidaro nuomonę apie tai, ką gali transporto priemonė, jis yra linkęs vairuoti šiek tiek greičiau ir turi daugiau pasitikėjimo darydamas posūkius, kartais, deja, net kiek per daug.
Taigi jūs iškėlėte svarbų klausimą, ir mes pasistengsime, kaip ką tik minėjau, išsiaiškinti, ar iš tikrųjų reikalingi galiojančių teisės aktų pakeitimai.
Tai sakydama, jūs taip pat buvote teisi, nes iškėlėte šį klausimą atsižvelgdama į faktą, kurį aš akcentavau anksčiau, prieš šį susirinkimą, kad faktiškai du trečdaliai eismo nelaimių įvyksta miestuose ir miesteliuose, todėl turi būti išsiaiškintos visos šių įvykių priežastys. Jūs laiku atkreipėte dėmesį į vieną iš jų.
Tema: Bukarešto, Konstancos ir Sofijos miestų prijungimas prie Europos greitųjų traukinių tinklo
Vienas iš transeuropinio transporto tinklo 30 prioritetinių projektų yra prioritetinašis Nr. 22, apimanti šias geležinkelių atkarpas: Atėnai-Sofija-Budapeštas-Viena-Praha-Niurnbergas/Drezdenas. Rumunija dalyvauja šiame projekte statydama 480 km geležinkelio atkarpą Curtici - Brasov.
Atsižvelgiant į tai, kad nuo Rumunijos ir Bulgarijos prisijungimo Europos Sąjunga turi išėjimą į Juodąją jūrą, o jos gyventojų skaičius padidėjo 30 mln., norėčiau paklausti Komisijos, kokių žingsnių turi imtis Rumunija ir Bulgarija, kad Bukareštas ir Konstanca, Rumunijos miestai, ir Sofija, Bulgarijos sostinė, būtų prijungti prie keleiviams ir kroviniams skirto Europos greitųjų traukinių tinklo?
Jacques Barrot
Ponia S. -A. Ţicău, tiesą sakant, prioritetingeležinkelio ašis Nr. 22 turi per Prahą, Vieną, Budapeštą ir Sofiją sujungti Vokietiją su Graikija. Šios ašies atkarpa į šiaurę per Curtici ir Brasov turi pasiekti Bukareštą ir Konstancą.
Rumunija ir Bulgarija, taip pat ir kitos susijusios šalys, deda dideles pastangas statydamos šią geležinkelio liniją, kad jų abiejų sostinės ir Konstancos uostas galų gale būtų prijungti prie kitų Europos Sąjungos šalių geležinkelių tinklo. Ši veikla turėtų būti tęsiama ir 2007-2013 m. laikotarpiu. Šiems projektams gali būti skirtas Bendrijos finansavimas iš Sanglaudos fondo arba struktūrinių fondų, taip pat iš transeuropinio transporto tinklui numatyto biudžeto.
Kalbant konkrečiau, Rumunija prioritetą teikia Curtici-Brasov-Bukareštas-Konstanca geležinkelių linijai. Jau pastatyta 92 km ilgio atkarpa į šiaurę nuo Bukarešto. Įgyvendinami projektai tarp Bukarešto ir Konstancos. Jie turėtų būti palaipsniui užbaigti iki 2010 m. Rumunija savo 2007-2013 m. transporto operacinėje programoje nurodė, kad planuoja statyti Curtici-Brasov-Predeal liniją panaudodama 1,1 mlrd. EUR iš Sanglaudos fondo.
Kalbant apie Sofijos prijungimą prie ES tinklo, svarbiausias žingsnis buvo žengtas pasirašant sutartį dėl kelio ir geležinkelio linijos su tiltu per Dunojaus upę ties Calafat-Vidin statybos, finansuojamos ISPA lėšomis. Tilto statyba turėtų būti baigta 2010 m. Be to, Bulgarija savo 2007-2013 m. transporto operacinėje programoje numato plėsti Vidin-Sofijos linijos dalį. Šio projekto, kuris turi būti baigtas iki 2013 m., išlaidos sieks 320 mln. EUR, be bendros 1 380 mln. EUR sumos, numatytos visai linijai.
Rumunija įsipareigojo iki 2013 m. užbaigti visus parengiamuosius tyrimus dėl Craïova-Calafat linijos į šiaurę nuo Dunojaus tilto atnaujinimo, kad būtų pasiruošta netrukus po 2013 m. atlikti šį darbą.
Štai ir atsakymas. Atsiprašau, kad visą šią informaciją pateikiau žodžiu, bet, aišku, mes prireikus galime papildomai pateikti ją ir raštu, jei jūs, ponia S. -A. Ţicău, to pageidausite.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Pone Komisijos nary, iš tikrųjų, jei įmanoma, norėčiau šią informaciją gauti taip pat ir raštu. Taip pat norėčiau maloniai jūsų paprašyti surengti Rumunijoje seminarą dėl struktūrinių fondų, nes manau, kad naujosioms valstybėms narėms reikalingas palaikymas, kad jos sugebėtų pasinaudoti struktūriniais fondais ir plėtotų savo transporto infrastruktūrą.
Europos Sąjungos išėjimas į Juodąją jūrą yra svarbus, todėl manau, kad siekiant užtikrinti keleivių bei krovinių mobilumą svarbu taip pat plėtoti ir geležinkelius. Grįžtu prie klausimo dėl greitųjų traukinių tinklo: keleivių mobilumas yra svarbus dalykas, todėl raginu pradėti dialogą, kad būtų galima žingsnis po žingsnio darant tai, kas reikalinga, siekti įgyvendinti šį projektą.
Jacques Barrot
Ponia S.-A. Ţicău, aš tiek pat tuo suinteresuotas, kaip ir jūs. Aš tikrai noriu, kad naujosios valstybės narės, šiuo atveju Rumunija ir Bulgarija, kuo geriau pasinaudotų Sanglaudos fondo lėšomis. Be abejo, jei įmanoma, mes turime teikti prioritetą geležinkelių transportui, kuris padės mums vėliau išvengti rimtų problemų, susijusių su aplinkosaugos reikalavimų vykdymu, ir Europos greitkelių perkrovos pavojaus.
Ačiū jums už klausimą. Aš paprašysiu savo kolegų atsakyti išsamiau. Kai tik turėsiu progos apsilankyti šiose šalyse, mes, savaime suprantama, galėsime pateikti jums dar daugiau informacijos.
Tema: Greitųjų traukinių linijos Paryžius-Budapeštas ir Strasbūras-Briuselis
Kokia Komisijos nuomonė, kalbant apie pagrindinius susitarimus dėl Štutgarto projekto Nr. 21, dėl atskirų Europos magistralės atkarpų nuo Paryžiaus per Strasbūrą ir Miuncheną į Vieną/Bratislavą arba Budapeštą statybos tvarkaraščio?
Ar Komisija mato galimybių išplėsti šią magistralę sujungiant greitųjų traukinių linijomis tris "Europos sostines" Strasbūrą, Liuksemburgą ir Briuselį?
Jacques Barrot
Atsakysiu ponui Bernd Posselt. Geležinkelių ašis Nr. 17 Paryžius-Strasbūras-Štutgartas-Viena-Bratislava yra vienas iš 30 transeuropinio transporto tinklo prioritetinių projektų. Jūsų minėtas Štutgarto projektas Nr. 21 yra pagrindinšio prioritetinio projekto atkarpa.
2007 m. liepos 19 d. Vokietijos transporto ministras W. Tiefensee, Badeno-Viurtembergo žemės, regioninės ir Štutgarto miesto valdžios institucijos bei Deutsche Bahn pasirašsusitarimą. Šis susitarimas yra esminis dalykas pašalinant kelio susiaurėjimą Štutgarto-Ulmo atkarpoje, nes jame numatomas darbų, kurie turi būti pradėti 2010 m., finansavimas.
Komisija atidžiai stebi atkarpų tarp Štutgarto ir Ulmo modernizavimą. Péter Balázs, 2005 m. liepos mėn. paskirtas Europos koordinatorius, atsakingas už šią liniją, jau pateiksavo antrąją ataskaitą. Ši ataskaita buvo nusiųsta Parlamento Transporto ir turizmo komiteto pirmininkui. Su ja galima susipažinti Energetikos ir transporto generalinio direktorato tinklalapyje. Koordinatorius P. Balázs ir toliau skiria daug dėmesio kelio susiaurėjimui Štutgarto-Ulmo atkarpoje, kuris turi būti pašalintas. Savo ataskaitoje koordinatorius analizavo pažangą, padarytą įgyvendinant prioritetinį projektą Paryžius-Bratislava, ir padarišvadą, kad didžioji projekto dalis galėtų būti įgyvendinta iki 2015 m. Vis dėlto, atsižvelgiant į Štutgarto-Ulmo atkarpos sudėtingumą, ši atkarpa nebus užbaigta anksčiau nei 2019 m.
Žinoma, prioritetinio projekto įgyvendinimas nereiškia, kad nebus tęsiami darbai, susiję su kitomis paskirties vietomis. Kitais prioritetiniais projektais, pvz., geležinkelių ašimi Atėnai-Sofija-Budapeštas-Viena-Praha-Niurnbergas/Drezdenas, Paryžiaus-Bratislavos projektas bus išplėstas iki Juodosios jūros ir Graikijos, o "Eurocaprail" geležinkelio linijos prioritetinis projektas Nr. 28 per Liuksemburgą sujungs Briuselį su Strasbūru.
2007 m. liepą valstybės narės pateiksavo pasiūlymus dėl Bendrijos bendrojo finansavimo. Dabar atliekamas šių pasiūlymų vertinimas. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks pasiūlymą dėl RTE-T biudžeto paskirstymo 2007-2013 m. laikotarpiu.
Tai atsakymai, kuriuos norėjau jums pateikti, p. B. Posselt. Asmeniškai mane labai domina ašis Paryžius-Budapeštas, ir galiu jums pasakyti, jog P. Balázs ir aš tikrai sieksime, kad būtų dedamos visos pastangos šiam svarbiam projektui užbaigti.
Bernd Posselt
(DE) Komisijos nary, aišku, jūsų dėka tai, ką H. Kohl ir F. Mitterrand buvo nutarę dar 1982 m., pagaliau tapo realybe
Norėčiau užduoti du trumpus klausimus. Pirma: vienos valstybės ribas peržengiantys projektai Strasbūras-Kelis-Apenvejeris bei Miunchenas-Miuldorfas-Salcburgas taip pat labai sudėtingi. Ar yra šiuo klausimu kokių nors naujienų?
Antra: gal galėtumėte vis dėlto (jei jau mes tiek daug Europos lėšų skiriame vienos valstybės ribas peržengiantiems geležinkelių projektams) paraginti geležinkelių bendroves nutraukti tarptautinių susisiekimo linijų mažinimo politiką? Naudojame mūsų lėšas geležinkelių tinklui plėsti, o tuo pat metu geležinkelių bendrovės sumenkina tarptautinio susisiekimo galimybes, rengdamos nacionalinius susisiekimo
Jacques Barrot
Aišku, esu pasiruošęs įsikišti.
Ar galėtumėte pateikti klausimus raštu, kad aš galėčiau kreiptis į bendrovę "Deutsche Bahn"? Aš taip pat apsvarstysiu, kokiu būdu galėtume patobulinti veiklą šioje pakopoje, kadangi tai taip pat mūsų veiklos dalis, t. y. ne tik parengti šių pagrindinių koridorių planus, bet ir pagerinti dabartinę padėtį.
Tikiuosi, kad gausiu iš jūsų trumpą raštą, kuriuo remdamiesi galėsime veikti.
Tema: Įstatymo galią turintis Graikijos teismo priimtas sprendimas dėl bendrovės "Olympic Airways" (OA).
Diskusijoje dėl mano žodžiu pateikto klausimo (2007 m. kovo 13 d.) dėl įstatymo galią turinčio Graikijos teismo priimto sprendimo dėl bendrovės "Olympic Airways" (OA) skolų kompensavimo Komisijos narys Jacques Barrot pasakė: "teismų sprendimai - naujas aspektas, kurį mes šiuo metu analizuojame". Vis dėlto naujausiuose pranešimuose, pasirodžiusiuose Graikijos spaudoje (2007 m. birželio 3 d.), sakoma, kad paskutinio vizito Graikijoje metu Komisijos narys Jacques Barrot, kalbėdamas su Graikijos ekonomikos ir finansų ministerijos vadovais, "suteiktam tikros skolų kompensavimo laisvės su sąlyga, kad buvo pažengta į priekį OA privatizavimo klausimu".
Ką gi iš tikrųjų Komisija analizavo? Ar ji išnagrinėjo klausimą, ar galutinis apeliacinio teismo sprendimas atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas? Ar gali Komisija patvirtinti tai, kad ji derasi dėl galimybės pripažinti teismo sprendimą, jei Graikijos valdžios institucijos toliau vykdys OA privatizavimą?
Jacques Barrot
Dimitrios Papadimoulis uždavman klausimą, į kurį dabar atsakysiu.
Komisija atkreipdėmesį į 2006 m. birželio 13 d. Graikijos apeliacinio teismo sprendimą dėl skrydžių, kaip visuomeninių paslaugų dalies, vykdymo, taip pat atkreipdėmesį į 2006 m. gruodžio 6 d. sprendimą dėl bendrovės "Olympic Airways" (OA) perkėlimo į Atėnų tarptautinį oro uostą. Graikijos valdžios institucijos jau neoficialiai konsultavosi su Komisija dėl šių sprendimų, susijusių su kompensacijomis, kurie jau buvo preliminariai išnagrinėti.
Remdamasi preliminaraus nagrinėjimo rezultatais ir šioje pakopoje Graikijos valdžios institucijų pateiktais dokumentais, Komisija vis dar negali parengti nuomonės dėl šių sprendimų suderinamumo su ES valstybės pagalbos nuostatomis. Jei dėl šių sprendimų reikėtų papildomos paramos, be abejo, jie turėtų būti priskirti Sutarties 88 straipsnio 3 dalies taikymo sričiai.
Komisijos tarnybos pranešGraikijos valdžios institucijoms apie preliminaraus nagrinėjimo rezultatus. Mes laukiame jų atsakymo.
Bendrai kalbant, Komisija daro viską, ką gali, kad būtų užtikrinta, jog parama, kurią ji pareikalavo grąžinti, būtų tikrai grąžinta. Tiek galiu jums pasakyti, D. Papadimoulis.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ne tik bendrov"Olympic Airways" (OA) skolinga valstybei. Valstybskolinga labai daug pinigų ir bendrovei "Olympic Airways" (OA). Iš viso ši bendroviš Graikijos valstybės reikalauja 1 mlrd. EUR.
Norėčiau paklausti, ar Komisija numato laukti ir pripažinti įstatymo galią turinčius Graikijos teismų priimtus sprendimus?
Man pranešta, kad kitą savaitę jūs susitiksite su atsakingu Graikijos ministru, su kuriuo diskutuosite šiais klausimais. Ar galėtumėte mums bendrais bruožais nusakyti, kokiais klausimais, susijusiais su šiuo dalyku, pritariate ir kokiais nepritariate Graikijos vyriausybei?
Graikijoje jaučiamas smarkus susirūpinimas dėl šios problemos. Be to, didelvisuomenės dalis kaltina Komisiją dėl dar veikusios bendrovės "Olympic Airways" (OA) likvidavimo už simbolišką kainą (konkurentų naudai). Ką galėtumėte pasakyti šia tema?
Jacques Barrot
šiuo metu laukiame Graikijos valdžios institucijų išaiškinimo, susijusio apeliacinio teismo sprendimu.
Šiuo metu mes nebuvome susisiekę su Graikijos valdžios institucijomis ir nesame aptarę kokių nors privatizavimo planų.
Klausimas iškeltas ne dėl to, ar apeliacinis teismas priėmteisingą sprendimą, bet dėl to, ar sutartiniai santykiai, kuriais jis buvo pagrįstas, atitinka Bendrijos teisės aktų nuostatas. Daugiau nieko apie tai negaliu pasakyti, D. Papadimoulis, kadangi, kaip jūs pats sakėte, aš tik susitariau susitikti su naujuoju Graikijos ministru. Manau, kad turėsime galimybę aptarti su juo šį klausimą.
Tai viskas, ką galėčiau šiuo metu pasakyti. Mums reikia daugiau informacijos iš Graikijos valdžios institucijų tam, kad galėtume priimti reikiamus sprendimus.
Pirmininkė
Dėkoju, Komisijos nary, už atsakymus į paskutinį klausimą.
Į klausimus, į kuriuos dabar dėl laiko stokos nebuvo atsakyta, bus atsakyta raštu. (žr. priedą).
Klausimų valanda baigta.
Jörg Leichtfried
(DE) Ponia pirmininke, norėčiau pasakyti keletą žodžių dėl darbo tvarkos. Kalbėjausi su kolege M. Madeira ir, be abejo, klausiausi Komisijos nario atsakymų. Mes jau trejus metus stengiamės užduoti atitinkamus rūpimus klausimus, tačiau iki šiol nesulaukėme nvieno atsakymo žodžiu. Be abejo, atsakymas raštu taip pat būna detalus ir tinkamai pateiktas, tačiau daug lengviau užduoti klausimą ir jį papildančius klausimus žodžiu. Tai duoda daug geresnių rezultatų. Ar turėtumėte kokių nors pasiūlymų, kaip šią procedūrą galima būtų ateityje patobulinti?
Pirmininkė
J. Leichtfriedai, dėkoju už pastabas. Galiu pranešti tik tiek, kad bet kokiu atveju klausimų valandai Parlamento veiklos reformos aukšto lygio darbo grupskiria didelį dėmesį. Į jūsų pastabas bus atsižvelgta
(Posėdis sustabdytas 19.30 val. ir atnaujintas 21.00 val.)
