Teenuskaubandus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Syed Kamalli poolt rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel koostatud raport teenuskaubanduse kohta.
Syed Kamall
raportöör. - Härra juhataja, soovin kõigepealt kiita variraportööre ja nende rühma nõunikke kasuliku panuse eest raportisse. Ma arvan, et meil oli väga huvitavaid arutelusid ning me ei olnud alati üksmeelel. Kuid me suutsime vähemalt arutelud väga viisakalt läbi viia.
Samuti soovin tänada rahvusvahelise kaubanduse komisjoni sekretariaati nende panuse eest ning kuna ma juba tänamas olen, siis soovin tänada kaubanduse peadirektoraadi ametnikke kasulike nõuannete ja ettepanekute eest.
Euroopa Liit kui suurim teenuste eksportija on selgelt uute teenuseturgude avamisest väga huvitatud. Siiski on minu enda huvi sellel teemal keskendatud rohkem sellele, kuidas teenuste abil kõige vaesemaid inimesi vaesusest välja aidata.
Kuid enne, kui selle juurde tuleme, meenutagem endale teenuste olulisust. Teenused moodustavad ELi SKTst umbes 75% (täpsete arvude üle käivad veel arutelud/vaidlused) võrreldes põllumajanduse 2%ga. Aafrikas moodustavad teenused 52% SKTst ning see protsent kasvab, võrreldes põllumajanduse 16%ga. Arvestades neid numbreid, on suur häbi, et Doha arenguvoorus pandi nii suurt rõhku põllumajandusele kui tegelikult tõotab kaubanduse ja teenuste turu avamine palju inimesi vaesusest välja aidata. Seetõttu olin valmis nõustuma muudatusettepanekutega, milles teatati, et kaubanduse- ja teenustealased läbirääkimised ei teeni mitte ainult ELi, vaid ka kõige vaesemate riikide majanduskasvu huve.
Me ei tohiks unustada, mida areng tegelikult tähendab: see tähendab vaesuse vähendamist ning me saame seda edenda julgustades ettevõtjaid jõukust ja töökohti looma.
Paljudes kõige vaesemates riikides on ettevõtjad mulle öelnud, et soovivad väga vaesusest jagu saada. Kuid nad vajavad tegelikult pangateenuseid, et saada odavamalt laenu ning oma äri laiendada, rohkem inimesi palgata ja kohalikul tasemel jõukust luua; kindlustusteenuseid, et neil oleks terviseprobleemide või ärialaste ebaõnnestumiste puhul millelgi toetuda; õigusteenuseid, et jõustada partneritega seotud lepinguid; kommunikatsiooniteenuseid, et teades kohalikke turgude parimaid hindu otsustada, millal kohalikule turule minna ning millal tegelikult turule siseneda.
Siiski peame kõik tunnistama, et kui valitsused ei ole mitte oma süü tõttu võimelised kõige vaesematele kodanikele tagama põhilisi teenuseid nagu tervishoid, haridus ja vesi, siis peavad teenuste tagamises tekkinud lünga täitma ettevõtjad.
Kahjuks moodustab teenuskaubandus ainult umbes 25% maailmakaubandusest, kuid sellel on võimekust luua palju rohkem jõukust ja töökohti. Kuid pöördugem mõne raporti vaieldavamate punktide juurde.
Üks aruteluteemasid on olnud niinimetatud üldise majandushuvi teenused, kuid me peame meeles pidama, et eri riigid määratlevad neid erinevalt. Mõnes riigis usutakse, et tervishoiu-, hariduse- ja veevarustusteenuseid peaks pakkuma riik. Teised on pöördunud riigiväliste tegutsejate poole. Etioopias, Nigeerias, Keenias ja Ugandas saab rohkem kui 40% madalaimasse majandusviiendikku kuuluvatest inimestest tervishoiuteenuseid erasektori teenusepakkujatelt. Peaksime rohkem julgustama investeerimist nendes sektorites.
Haridusega seoses soovitan kolleegidele tungivalt vaadata Newcastle'i Ülikooli professori James Tooley' tööd. Ta alustas oma uurimistööd Londonis asuvas hariduse instituudis, uskudes, et eraharidus on tegelikult jälestusväärne. Siiski avastas ta ruttu, võib olla intuitsioonivastaselt, et erakoolid võivad vaestele parema hariduse anda. Kui India riigikoolides viidi läbi uurimus, siis mõned neist olid lihtsalt suletud. Mõnes ei tulnud õpetajad tööle ning ühel puhul sundis õpetaja õpilasi päev läbi endale teed tegema. Nii et töötavad vaesed hääletasid jalgadega. Nad säästsid, et maksta erahariduse eest ja mitte terasest ja klaasist tornides, vaid tavaliselt lihtsas, poe peal asuvas toas. Need koolid toetasid tasuta haridust mitte-töötavatele vaestele.
Ma küsin, mis on nende teenuste kaubanduse julgustamises halba kui see aitab kõige vaesemaid? Nüüd kuulen mõnda täiskogu liiget, kes usub, et neid teenuseid saab jagada ainult riik ning see peaks olema monopol. Ning isegi siis, kui riigi tegevus ebaõnnestub ning riik kogub ebapiisavalt makse, et neid teenuseid tagada, ei usu nad, et erasektori ettevõtjaid võiks lubada lünki täita. Kas nad näeksid pigem, et kõige vaesematel inimestel puudub juurdepääs veevarustusteenustele? Kas nad näeksid pigem, et kõige vaesematel inimestel puudub juurdepääs haridusteenustele? Kas nad näeksid pigem, et kõige vaesematel inimestel puudub juurdepääs tervishoiuteenustele, selle asemel, et pöörduda erasektori teenusepakkuja poole?
Järgmine vaidluse all olnud punkt on suveräänsus. Siin nõustun nendega, kes ütlevad, et me ei tohiks kaubanduse ja teenusturu avamist oma läbirääkivatele partneritele peale suruda. Kuid peaksime nõustuma, et kui riik otsustab liberaliseerida valdkonna, mida võime pidada üldise majandushuvi teenuseks, ei ole meil mingit õigust turgude liberaliseerimist keelata.
Ma pean siiski ütlema, et olen mõnes kolleegis pettunud: mõned täiskogu liikmed usuvad, et me peaksime tegelikult arenguriikidele ütlema, et nad oma turud sulgeksid. See ei peaks olema erasektor-riigi-vastu olukord. See ei peaks olema vastasseis kohalike ja väliste teenusepakkujate vahel. See peaks keskenduma sellele, mis toimib. Ma usun, et selle asemel peaksime tegema koostööd, et murda kaubandustõkked, mis vaeseid karistavad.
Me peaksime tegema koostööd, et lõpetada riigimonopolide tegevus, mis jätab paljud kõige vaesemad ilma olulistest teenustest, ning me peaksime soodustama nende ettevõtjate tegevust, kes tahavad jagu saada globaalsest vaesusest luues jõukust ja töökohti läbi suurenenud investeeringute teenustesse.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Härra juhataja, olen Euroopa Parlamendile raporti eest tänulik. Nagu selles näidatakse, moodustavad teenused arenenud maade SKTst suurima osa. Teenuskaubanduse liberaliseerimine omab seetõttu meie majanduskasvus võtmerolli nagu see on arenguriikidest, kus teenuste valdkonda piisavalt ei arendata.
Jagan suures osas raportis esitatud vaateid. Need on kooskõlas meie globaalse Euroopa strateegiaga. See on loodud ambitsioonikale mitmepoolsele kavale ja hulgale hoolikalt loodud kahepoolsetele kokkulepetele. Me oleme täiesti kohustunud seoses mitmepoolse kaubandusvooru arengumõõtmega, ning nagu raportis kinnitatakse, näeme teenuseid puudutavat mitmepoolset tehingut positiivsena nii seoses ELi huvide kui ka vaesemate riikide huvidega.
Tervitan raportis esitatud julgustust käimasolevate ja tulevaste kahepoolsete ja piirkondlike kokkulepetealaste läbirääkimistega seotud kohustuste ambitsioonika taseme osas. Jälgime tähelepanelikult raportis esitatud soovitusi erinevate käimasolevate läbirääkimiste suhtes, milles üldiselt peatutakse sektoritel, mida teenusetööstus oluliseks peab.
Lubage mul avaldada üldisi mõtteid seoses teenustealaste kokkulepete läbirääkimisega, mis kehtib nii kahe- kui rohkemapoolsete tehingute puhul. Pole ühtegi lihtsat lahendust teenustealaste läbirääkimistega seoses, ühtegi lihtsat valemit, mida võiks rakendada kõikides teenustesektorites ning kõikides riikides. Need läbirääkimised hõlmavad keeruliste ning tihti üksikasjalike riikide määrusraamistike hulga käsitlemist, mis on nii mitmekesised nagu on ära toodud teie raportis - finantsteenustest kuni tervishoiu või hariduseni. Me peame tegutsema mittesekkuval viisil, mis jätab kolmandatele riikidele õiguse kohalikul tasandil reguleerida teenustesektoreid nagu nad soovivad samas avades neid välisele varustamisele juhul kui konkurents on soositud. Diskrimineerimist ei tohiks olla.
Me teadvustame tõsiasja, et mõned teenustesektorid moodustavad SKTst suurema osa kui teised ning sel määral omab nende kaubanduse liberaliseerimine meie üldisele heaolule suuremat mõju. Siiski asetades mistahes sektoreid esikohale peame teiste mõjutajate seas samuti arvesse võtma ELi riikide ja piirkondade suhtelist spetsialiseeritust erinevates sektorites.
Lõpetuseks lubage mul avaldada mõtteid mitmepoolse protsessi kohta. Teie raportis tervitatakse teenustealast märguandekonverentsi kui osa Doha arengukava ametlikest läbirääkimistest. Me toetasime väga seda sündmust, mis juulis Genfis aset leidis. See oli suhteline kordaminek. Me ei kuulnud kõiki teateid, mida oleksime tahtnud kuulda, kuid kuulsime piisavalt, et öelda, et WTO liikmed ja mitmed sihtriikidest mõistsid olulisust, mille olime sidunud teenustesektoris rahuldava turulepääsu tulemusega.
Mul puudub kristallkuul ennustamaks, mis suunas liiguvad Doha arengukava alased mitmepoolsed kõnelused punktist, kuhu nad juulis jäid. Oleme olukorras, kus üks teema - spetsiaalne kaitsemehhanism arenguriikide põllumajandusele - on andnud kokkukukkumise lähima põhjuse, isegi kui on teisi probleeme, mis lahendamist vajavad. Nii on toetus visandatud viisidel esitatud tehingule tervikuna väga nõrk ning ei ole üksnes USA ja India põllumajandusalaste erimeelsuste lahendamise küsimus. Ma tunnen, justkui oleks meie käes hindamatu väärtusega ja meisterlikult valmistatud paberõhuke vaas, mille peame viima üle väga libeda põranda. Üks vale liigutus ja vaas võib paljudeks tükkideks puruneda. Niisiis peame tegutsemisel olema ettevaatlikud. Me ei saa paigal seista, kuid sama raske on liikuda edasi.
Me oleme valmis, et uuesti tegutseda mis tahes vajalikul tasemel kindlustamaks selle säilimist, mille oleme saavutanud ning mis jääb lauale. Kuid teised peavad tõelisi poliitilisi kohustusi võtma, et läbirääkimisprotsessis osaleda. Teenustealase märguandekonverentsil saavutatud edasiminek selles kontekstis ei kao. Märguannetega heideti pisut valgust paindlikkustele, mis meie olulisematel kaubanduspartneritel teenuste valdkonnas on ning see on hinnaline informatsioon.
Parim panus, mida võime praeguses olukorras Genfi läbirääkimiste ebaõnnestumise valguses anda, on olla realistlikult positiivne ning selgitada kui suure võimaluse võime tervikuna käest lasta kui läbi kukume. Raport on seetõttu õigeaegne, sest selles antakse edasi selge ja tasakaalustatud sõnum selle tähtsuse kohta, mida kaubanduse liberaliseerimine ühes Doha arengukava tehingu võtmevaldkonnas - teenustes - meie ja meie partnerite jaoks omab. Ootan parlamendiga koostöö ja dialoogi jätkumist nii selles kui muudes kaubanduspoliitikaga seotud valdkondades.
Olle Schmidt
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Härra juhataja, teenuskaubandus on tänapäeva majanduses muutunud paratamatuseks. Mis tahes riigil on kuluka ja ebatõhusa teenuste infrastruktuuriga võimatu majanduslikku edu saavutada. Seetõttu soovin väga tänada härra Kamalli suurepärase ja olulise raporti eest.
Tekstiilide, tomatite ja teiste kaupade tootjad ja eksportijad ei ole konkurentsivõimelised kui neil puudub juurdepääs tõhusale pangasüsteemile, kindlustusfirmadele, raamatupidamisasutustele, telekommunikatsioonifirmadele ja transpordisüsteemidele.
Majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuses rõhutatakse juurdepääsu vajalikkust finantsteenustele nagu mikrokrediit, juurdepääs põhilistele pangateenustele ja rahvusvahelised ülekanded, et arenguriikide isikud saaksid hakata tegelema lihtsa majandustegevusega ja asutada ettevõtteid.
Komisjon on samuti seisukohal, et finantssektori omapärane iseloom nõuab üleilmastunud maailmas läbimõeldud lahendusi. Sellest rääkis ka volinik Mandelson. Kui meie läbirääkimispartnerid, peamiselt arenguriigid, teenuseturgude avamise võimalusest keelduvad, võib see kahjustada nende majandusarengu võimalusi.
Neile, kes on täna siia kogunenud kahtlustega, ütlen: vaadake, kuidas teie oma riigid on arenenud! Kaubanduse areng on käinud käsikäes teenuskaubanduse arenguga. Kõikide kodanike hüvanguks, härra juhataja!
Zbigniew Zaleski
fraktsiooni PPE-DE nimel. - Härra juhataja, sotsiaaldemokraatide selle turuga seotud liberaliseerimise vastu oleva lähenemise taga on kartus, et kui teenus antakse erakätesse ja riik kaotab selle üle kontrolli, siis läheb midagi valesti. Viiskümmend aastat kommunismi on näidanud, et asi ei ole selles. Konkurentsivõimelised turismi-, finants- ja transporditeenused - et teha need kättesaadavaks - ning haridus ja väljaõpe on suur väljakutse ning lootus kaasa aidata vaeste riikide arengule.
Kuidas ma näen abi arenguks kui me võrdleme kaupade turgu - käegakatsutavaid asju - ja teenuseid? Teenused on inimeste tegevuste teostamised. Need annavad võimaluse teadmisi vahetada. Asi ei ole kala, vaid õnge ulatamises nagu me täiskogus tavatsesime öelda. Veel enam, see võimaldab avada isiklikku initsiatiivi, innovatsiooni ja suuremat kaasatust mitmetes tegevustes. Samuti suudab teenusturg paremini kohanduda kultuuriliste nõudmistega, see on paindlikum ning suudab hõlpsamini kohanduda kohalike, igas riigis järgitavate määruste tungivate vajadustega. Läbi selle saab vähendada töötust. Ühiskondlikul tasemel võimaldab see saavutada eri taustaga ja eri ühiskonnaklassidest pärinevate inimeste suuremat kaasatust.
Me räägime veevarustusest, haridusest ja tervishoiuteenustest ning miks mitte? Minu riigi 50 kommunismis elatud aastat ja viimase aja muutused tõestavad, et liberaliseerimine mõjub rohkem hästi kui halvasti ning ma toetan seda seisukohta väga.
Françoise Castex
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, soovin kõigepealt tänada raportööri kvaliteetse raporti eest. Raportiga on meile antud võimalus uuesti põhjalikult arutleda teenuskaubanduse üle. Oleme suutnud määratleda koondumised ning mõned arutlemist vajavad punktid. Saab näha, kas need loovad arutelu lõpuks ja hääletamise ajaks tõsiseid lahknevusi.
Rääkides siseturust või väliskaubandusest, nõustume tõsiasjas, et teenusturg moodustab jõukuse loomisel suurima osa ning veerandi maailma kaubandusest. On tõesti võimalik, et see majandussektor omab Euroopa Liidu seisukohast kasvupotentsiaali. Seetõttu on õiguslik kaasata teenuste turg kahe- ja mitmepoolsetesse kaubandusalastesse läbirääkimistesse. Siiski peame määratlema teenuskaubanduse turu põhimõtted ja tingimused.
Esimene punkt, mida minu fraktsioon soovib esile tõsta on see, et tuleb vahet teha teenusturul ja kaubaturul. Teenused ei sarnane kaupadega hulga põhjuste tõttu. Esiteks ei oma teenused sama olemust; mõned on seotud põhiliste õiguste ja vajadustega. Usume väga vajadusse teha vahet mitte-kommerts- ja kommertsteenuste vahel, kas siis tervishoiu või hariduse valdkonnas. Elutähtsatele teenustele nagu veevarustus ja energia peab samuti omistama erilise staatuse.
Teenused ei sarnane kaupadega, sest nendega seotud kaubandus hõlmab tihti väga otseselt inimpüüdlusi ning mitte ainult mingi tehnoloogiaga seotud virtuaalset kauplemist. Kuigi teenusesektor loob võimalikke töökohti, on see samas ka sektor, kus tuvastame kõige rohkem mitteametlikku töölevõtmist ja suurimat ohtlikkust. Olen seetõttu rahul, et raportis räägitakse nõudmisest, et kaubanduseeskirjad peavad järgima ILO koostatud tööhõivenorme. Oma arengueesmärkides peame samuti võitlema ohtlikkuse ja vaesuse vastu.
Lõpetuseks ütlen, et me ei ole silmist lasknud Doha eesmärke ja rahvusvahelist kaubandust kui arengu vektorit. See mõiste kohustab meid arvestama liikmesriikide ja arenguriikide eri huvidega tegevuskavade ja majanduspartnerluskokkulepete läbirääkimistel. Euroopa Liit peab arvesse võtma riikide arengustaadiume, rütmi ja soove seoses teenuseturu avamisega, eriti juhul, kui nad liberaliseerivad oma teenuseid. Mõtlen selle all eriti finantsteenuseid. Surve avaldamine kolmandate riikide teenuste kavandamisele ja reguleerimisele ei tule kõne allagi. Nende riikide suveräänsust seoses tundlike küsimustega nagu avalikud teenused ja finantsteenused tuleb austada.
Ma ei tea, kas me saavutame selles küsimuses täieliku konsensuse. Võimalik, et küsimus eraldab parlamendis parema vasakust.
Ignasi Guardans Cambó
Härra juhataja, selles raportis rõhutatakse selgelt teenuste olulisust meie majanduste jaoks ning nende järkjärgulise liberaliseerimise tähtsust.
Tõde on see, et variraportööril on olnud väga huvitav jälgida arutelu, mis kinnitab, miks mõned meist istuvad selles täiskogus keskel ja mitte ühes või teises küljes, miks mõned meist istuvad siin, keskel.
Mis on see, mis pehmelt öeldes eristab meid inimestest, kes hoiavad kinni rangest ideest, mis teenused on, mida saab või ei saa erastada; inimestest, kes suhtuvad väga valuliselt mõttesse, et mõningaid teenuseid saab väga tõhusalt pakkuda erasektor, tihti isegi tõhusamalt kui avalik sektor, tihti isegi hoolimata riigi arengutasemest; inimesest, kes tahavad sundida riiki võtma vähem arenenud maades suuremat vastutust nagu oleks riigi vastutus lahenduseks kõigile nende probleemidele, võtmata arvesse, et riigi nii suur vastutus on tihti seotud korruptsiooni tohutu võimuga neis riikides?
Mõned märkused, mõned usaldamatuse märgid seoses vaba konkurentsi, vaba ettevõtluse ja kodanike võimalusega tarbida teenuseid läbi ühiskonna enda, läbi vaba majanduse.
Seda oleme kuulnud siinsel arutelul. Siiski soovin samuti selgeks teha, ning seetõttu asume me keskel, et me samuti ei nõustu täielikult tundega, mis meis mõnikord esile kerkib, et raportööril - kuigi ta järgnevalt lahkelt nõustus teiste fraktsioonide muudatusettepanekutega - tegelikult puudub või aeg-ajalt ei ole olnud piisavalt tundlikkust hinnata, mida tähendab üldhuvi; mõista, et mitte kõik ei allu turu reeglitele; mõista, et liikmesriikidel peab olema ning nad peavad säilitama vabaduse kaitsta kindlaid teenuseid väljaspool puhast turgu reguleeritud vormis või pakkudes neid ainult läbi avaliku sektori.
Mis need teenused on? Me ei oska öelda. Isegi Euroopas pole me üksmeelel selle suhtes, mis on üldhuvi - avaliku ja erasektori kaalumiseks on erinevad lahendused jäätmekogumises, hariduses, veevarustuses, matuseteenustes, surnuaedades, ühistranspordis ja postiteenustes, isegi Euroopa sees. Siiski peab mõistma, et haridus, tervishoid jne omavad mõõdet, mida ei saa kinnitada puhtalt ja rangelt siduda eraettevõtlusega.
Seega edendagem teenuste liberaliseerimist; mõistkem, et seda tehes parandame kodanikele pakutavaid teenuseid. On oluline, et Euroopa Liit haaraks sellega seoses initsiatiivi kõikides oma kaubanduskokkulepetes, eriti juhul kui oleme tunnistajaks antud valdkonna tervikliku mitmepoolse raamistiku ning Doha arenguvooru kokkukukkumisele, mis võib olla nii ajutine kui püsiv.
Seetõttu omab Euroopa Liit arvestatavat vastutust, nõudmaks kasvu antud valdkonnas, praktiliselt sundides teenuseid liberaliseerima, isegi vähem arenenud riikides, kuid võttes muidugi arvesse nende vabadust ja mõistes, ning siin ma järeldan, härra juhataja, et liberaliseerimine peab olema seotud väga tugeva reguleerimisega. Paljudel juhtudel peab liberaliseerimisega kaasas käima reguleerimine ja selged reeglid, mis austavad iga liikmesriigi vabadust ja autonoomiat, et nad saaksid otsustada, mille põhjal nende jaoks, kas traditsiooni ja rahvastiku või olude reaalse pildi tõttu, saaksid teenused jätkuvalt moodustada osa avalikust sektorist.
Cristiana Muscardini
Härra juhataja, daamid ja härrad fraktsiooni Liit Rahvusriikide Euroopa eest nimel soovin õnnitleda härra Kamalli suurepäraselt tehtud töö eest. Nagu ta ise tunnistas, on teenustesektor peaaegu kogu maailmas kõige olulisem sektor. See moodustab olulise osa SKTst isegi Aafrikas ja Aasias. Siiski peab see strateegiline sektor nüüd juhtima majanduskasvu eriti riikides, kus siiani areng puudub.
Raportis tuuakse esile teenuskaubanduse märkimisväärset kasvu kui vahendit laiema heaolu ja stabiilsuse loomiseks, eriti riikides, mis peavad veel arenema. Teenusekaubandus tähendab samuti teadmiste vahetamist riikide ja kodanike vahel. Õigus sellist kaubandust teostada, eeldusel, et seda tehakse ühiste ja tunnustatud reeglite alusel, on seetõttu iga kasvustrateegia jaoks põhiline. Siiski ei tohiks keegi proovida teiste jaoks mudeleid eksportida või importida: iga arenguriik peab järgima oma kasvuvõimekuse jaoks sobivat ajakava.
Seega peab liberaliseerimise uuel teel arvesse võtma fakti, et valitused peavad rahuldama oma kodanike vajadused ja mitte - nagu on mõnikord Aafrikas kahjuks juhtunud - müüma teenuste pakkumise võimalust mõne teise riigi valitsustega seotud ettevõtetele, kui nad ise ei suuda oma inimestele põhiteenuseid nagu veevarustus ja energia osutada, sest on olemas selge oht majanduse, poliitika ja riigikaitsega seotud probleemide tekkeks, isegi rahvusvahelisel tasemel.
Doha arenguvooru ebaõnnestumine on karistanud kahjuks kõiki: Euroopa Liitu, tööstusriike, kuid meie usume, et kõige rohkem kõige vaesemaid riike. Seetõttu loodame, et raportiga saame saata tugeva sõnumi, et paneme veel kord aluse terve ühiskonna harmoonilisele arengule.
Caroline Lucas
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - Härra juhataja, lubage alustada raportööri tänamisega avatuse ja koostöö eest. Siiski tuleb öelda, et meie fraktsioon ei saa raportit homsel hääletusel toetada, osalt tõesti eelduse tõttu, et teenuskaubandus on oma põhiolemuselt täpselt sama mis kaubavahetus. Nagu proua Castex on juba maininud, siis küsimus ei ole selles. Me ei saa sellega vähimalgi määral nõustuda, sest teenusekaubandus nõuab peaaegu alati muutusi riiklikus õigusloomes või eeskirjade rakendamisel, mis puudutab tihti ühiskonna sotsiaalset aluskudet väga sügavalt, eriti kui see on seotud põhiliste teenustega, millest inimesed sõltuvad.
Samuti läheb see vastuollu asjaoluga, et WTO liikmed teevad üha enam vahet kaubavahetusel ja teenus-kaubandusel. Ainult mõned kuud tagasi viimasel WTO ministrite kohtumisel Genfis levitasid mõned Lõuna-Ameerika riigid isegi ettepanekut eemaldada tervishoid, haridus, veevarustus, telekommunikatsioon ning energia WTO programmist, täpselt selle põhjal, et need on põhiolemuselt avalikud teenused ning inimõigused, mida ei saa käsitleda kaupadena. Lõpetuseks, raportis esitatakse küllalt valikuliselt mõningaid positiivseid liberaliseerimise ja põhiteenuste riiklikke näiteid, kuid selles ei viidata üldse väga paljudele laastavatele näidetele, mida oleks sama hästi võinud mainida ning mida peame samuti silmas pidama.
Probleem, millele soovin keskenduda, on finantsteenuste liberaliseerimine. Ükski probleem ei ole sel aastal uudistes rohkem domineerinud kui ülemaailmne finantskriis. Laialt on nõustutud selles osas, et kriisi tekkimist on soodustanud finantsturgude adekvaatse korralduse puudumine. Siiski otsivad rikkamad riigid WTO teenustealastel läbirääkimistel võimalusi finantsturge veelgi dereguleerida ja liberaliseerida ning raport tõesti toetab seda ettepanekut. Mulle tundub pisut irooniline, et WTO juht Pascal Lamy on kutsunud üles ülemaailmse finantskriisi lahendusena WTO kava lõpetama, kui selle tegelik poliitika panustaks iga objektiivse hinnangu järgi ilmselt palju tõenäolisemalt jätkuvasse finantsilisse ebastabiilsusesse.
Ma olen pettunud, et kõik meie esitatud muudatusettepanekud, mis oleksid nõudnud vähemalt pausi edasises finantsteenuste liberaliseerimises kuni finantsstabiilsuse foorum on avaldanud korraldamiseks mõned põhisoovitused nagu näiteks kapitali nõuded ja piiriülene likviidsus - et me peaksime seda ootama, oli vaid tagasihoidlik palve -, on tegelikult tagasi lükatud. Sel põhjusel oleme muudatusettepanekud uuesti kaalumiseks esitanud ning paluksime neid kindlasti toetada.
Helmuth Markov
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, raporti konsensus on ühine arusaam, et normide ja regulatsioonide mitmepoolne süsteem on oluline ja vajalik, et kaubanduses ja arengus ei tohi esineda mingeid vastuolusid ning et Euroopa Liidul on arvestades tema majanduslikku kaalu eriline vastutus rahvusvaheliste majandusalaste suhete kujundamisel.
Siiski on lähenemises suuri erinevusi. Teadaolevalt on oluline põhiliselt parandada teenuste ülemaailmset juurdepääsu, kvaliteeti ja valikut, eriti arenguriikides. Siiski ei ole seda võimalik saavutada konkurentsi, liberaliseerimise ja erastamise kõikehõlmava ideega, eriti avalikus sektoris (veevarustus, tervishoid, haridus, energia ja reisijavedu).
Palju vähem on deregulatsioon strateegia, mida komisjon järgib mitmepoolsetel ning üha enam ka kahepoolsetel läbirääkimistel, õige viis anda hoogu ülemaailmsele jätkusuutlikule arengule, sest see keskendub põhiliselt ülemaailmse juurdepääsu loomisele riigiüleselt tegutsevatele Euroopa ettevõtetele ning pöörab liiga vähe tähelepanu väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.
Järgmine punkt - Euroopa Liit sooviks allkirjastada vabakaubanduslepingud riikidega nagu Hiina, Korea ning ASEANi ja AKV riigid, mis rakenduksid ka välisinvesteeringutele. Selle kontrastina rakendab Saksamaa praegu õigusakti, mille järgi võib hääleõiguslike välisaktsiate osakaal Saksa ettevõttes olla kõige rohkem kuni 25%. Kui Boliivia leidis, et sellest mahust suuremat väliskapitali osa oma maagaasi tootmises peab piirama, protestis Euroopa häälekalt selle vastu.
Meie fraktsioonis ollakse veendunud, et iga riik peab ise otsustama millal, milliste reeglite alusel ja mil määral avab ta ennast ülemaailmsele konkurentsile. President Arias ütles täna: me vajame ebasümmeetrilist lähenemist. See on põhiline.
Georgios Papastamkos
(EL) Härra juhataja, nagu raportöör ja volinik Mandelson on väljendanud, on teenused kõige dünaamilisem sektor nii Euroopa kui maailma majanduses. Siiski peame endale teadvustama, et rahvusvahelise teenuskaubanduse tugevdamiseks on veel märkimisväärselt lai ruum koos kasuga, mis see võib kaasa tuua nii ettevõtetele kui veelgi enam tarbijatele.
Eksportkaubanduse suhtes on teenustesektor eriti oluline arenguriikidele. Nende turgude progressiivne avanemine, mis põhineb eristava kohtlemise põhimõttel, võib panustada tehnoloogia ja oskusteabe ülekandesse ning infrastruktuuride parandamisse.
ELi esmaeesmärgid on vähemalt status quo tasemel olev siduv konsolideerumine, mis puudutab juurdepääsu turgudele ja nende järgnev liberaliseerimine. Minu arvates on vaja vähendada takistusi, mida Euroopa ettevõtted kohtavad, ja kindlustada välisturgude suurem läbipaistvus ja etteaimatavus.
WTO läbirääkimiste pakkumiste tase ja nende üldine suund on seose teenusesektoriga siiamaani pettumustvalmistav olnud. Ambitsioonikate vabakaubanduslepingutega seotud kahepoolsed või piirkondadevahelised läbirääkimised on muutumas mitmepoolse raamistiku vajalikuks lisaks, eriti juulis ebaõnnestunud läbirääkimiste valguses.
Turu avamise alastel järgnevatel läbirääkimistel on vaja kindlustada ELi ja tema kaubanduspartnerite reguleeriv õigus eriti avalike teenuste ja üldhuviteenuste valdkonnas.
Carlos Carnero González
(ES) Härra juhataja, soovin öelda härra Zaleskile ja Guardansile, et nagu me kõik teame, on Goyal kuulus maal pealkirjaga "Uinuv mõistus sünnitab koletisi”, ning mõnikord võib uinuv liberaliseerimine koos turu rangete reeglitega esile sünnitada ebatõhusust ja ebavõrdsust. Rääkides teenustest, peame seda kindlasti meeles pidama.
Kujutlegem näiteks vaest riiki, kus haridussüsteem hästi ei tööta ning mis on otsustanud, et välismaised tegutsejad võiksid riigi lastele kvaliteetset haridust anda. Kuidas saame olla kindlad, et need eraettevõtted ei tegutse monopoli või oligopoli saavutamiseks või ei kehtesta hindu, mis ei ole tarbijatele, praegusel juhul õpilastele, vastuvõetavad, ning annavad lõppkokkuvõttes samuti ebakvaliteetset haridust? Kes saab meile seda kinnitada? Sest nii võib juhtuda. Sellisel juhul ei viibi me vaba konkurentsi, vaid täielikult reguleeritud konkurentsi ja erakätes asuvas olukorras.
Seetõttu oleme täiesti teenusekaubanduse erastamise poolt, samal ajal eristades avalikud teenused ja üldise majandushuvi teenused ning kindlustades juurdepääsu ja kvaliteedi kriteeriumide ja normide täitmise ning selle, et sotsiaalsed kriteeriumid on muidugi selgelt esindatud.
Majanduste tugevdamine tähendab liikmesriikide tugevdamist - nende, kes on turureeglite suhtes avatud, asetamata kodanikke täielikult riikide teenistusse, kes on reeglite rakendamiseks rohkem võimelised.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Härra juhataja, volinik, soovin tunnustada härra Kamallit väga hea raporti puhul. Palju õnne!
Tuleks rõhutada, et turulepääs ja teenuste vaba kaubandus omavad majanduskasvu ja töötuse vähendamise seisukohalt põhjapanevat tähtsust. Riigid ja piirkonnad saavad sellest lahendusest kasu. Kasu hõlmab ka väljaspool ELi asuvaid partnereid, eriti vaeseid riike. Doha arenguvooru raames peetud läbirääkimised peaksid viima tasakaalustatud teenustepaketi, kuhu kuuluvad ka finantsteenused, mille suhtes EL on kõige rohkem avatud ja läbipaistev, loomiseni.
Avatus peaks siiski väga täpselt kokku sobima vastastikkuse ja austusega. Selles kontekstis peaksime üle vaatama ka "maksuparadiisid”. Vastuvõetavates õigusaktides tuleks jälgida vajadust edendada konkurentsi, seega alandada makse ja tõsta teenuste kvaliteeti ning samal ajal võidelda korruptsiooni ja turu monopoliseerumise vastu.
Siin sooviksin esile tõsta seda, et teenuskaubandus hõlmab üha rohkem kõrgtehnoloogiat, ITd, kultuurikaupu jne. Interneti teel pakutavad teenused vajavad erihoolt. Intellektuaalomandi õigused ja isikuandmete kaitse peab olema tagatud ning peab olema kaitse pettuse, pornograafia vahendamise ja teiste kriminaalsete tegevuste vastu. Vananev ühiskond ja puudega inimesed vajavad üha suuremas mahus tervishoiu- ja hooldamisteenuseid. Seetõttu peame ette kujutama kasvavat arvu immigrante neil aladel töötamas. Praegune poliitiline olukord peaks samuti juhtima meie tähelepanu energia- ja kommunikatsiooniteenustele.
Oleme kuulnud, et kõikjal maailmas mängivad teenused SKTs väga olulist rolli. Ülemaailmne teenuskaubandus näitab kasvutrendi ja moodustab juba nüüd veerandi teenustest. Lootkem siis, et suudame luua selgete ja õiglaste reeglite süsteemi, mis tagaks kõigi osapoolte õiglase kohtlemise. See ei saa olema lihtne, kuid kes ütles, et me peaks ainult lihtsaid ülesandeid lahendama?
Jens Holm
(SV) Härra Kamall kutsub üles teenuseturu kaugeleulatuvale avamisele arenguriikides. Kahjuks on see juba täielikult ELi praeguse kaubanduspoliitika eesmärk. Näiteks tahab härra Kamall, et see, mida praegu pakutakse arenguriikides kohalike ettevõtete poolt või avalikus sektoris, konkureeriks paljurahvuseliste Euroopa ettevõtetega.
Seda poliitikat on Euroopas juba katsetatud. Minu riik, Rootsi, oli üks esimesi, kes dereguleeris energia-, elektri-, raudtee- ja postiteenuseid. Täna näeme tulemusi: kõrgemad hinnad, halvem hooldus ning tihtipeale kehvem teenindus. Mõned monopolid võivad nüüd saada ennenägematuid kasumeid sellest, mis oli enne ühiskasutuse all.
Kas see on arengumudel, mida peaksime arenevale maailmale esitama? Ei! Õnneks on riike, kes tegutsevad teisiti! Norra, kes on EList sõltumatu, on kõikidest GATSi läbirääkimistel esitatud nõudmised seoses vaeste riikide teenustesektori liberaliseerimisega tagasi võtnud. Norra on üldiselt häält tõstnud laissez-faire-poliitika vastu, mida EL WTO egiidi all järgib. See annab lootust. EL peaks asetama vaeste riikide vajadused esikohale, selle asemel, et kutsuda üles dereguleerimisele ja erastamisele.
Daniel Varela Suanzes-Carpegna
(ES) Härra juhataja, soovin õnnitleda oma kolleegi härra Kamalli raporti puhul, milles tõstetakse esile vajadust luua rahvusvaheline teenuseturg, mis arvestab arenguriikide erinevate olukordadega, unustamata, et tingimused peavad olema õiglased kõikide osapoolte suhtes.
Ühest küljest omab Euroopa Liit suurt potentsiaali, et avada oma teenusesektor uutele turgudele, milles tal on ülemaailmsetel turgudel suur suhteline ja konkurentsieelis: sektori jaoks uute kanalite areng, üks peamisi vahendeid, millega Euroopa võib üleilmastumise väljakutsele vastu seista.
Teisest küljest omab see mitmeid eeliseid arenguriikide jaoks.
Esiteks saavad nad selles valdkonnas kasu Euroopa Liidu teadmistest ja oskustest, mida nad vajavad majanduse arendamiseks, eriti põhilistes ja valdkonnavahelistes sektorites nagu finantsteenused. Seega kergendaks see tehnoloogia ülekandmist Euroopa institutsioonidest ja ettevõtetest. Soosivama majandusraamistiku olemasolu võib tekitada teistes maailma riikides soovi investeerida; seega arenguriikide majanduse saadav kasu kahekordistuks.
Teiseks parandaks läbirääkimiste edasiliikumine tingimusi nii nende jaoks, kes tahavad teenuseid pakkuda kui ettevõtete jaoks, kes tahavad Euroopas tegutsema hakata.
Soovin raportis rõhutada ILO standardite järgimise vajadust, eriti seoses laste- ja sunnitööjõuga, sest avatus koos ebasümmeetriaga peaks valitsema, kuid samal ajal tuleb austada ausa konkurentsi ja ausa mängu reegleid; mitte kunagi unustamata meie ettevõtete huvisid.
Me peame paluma rohkem pühendumist eriti suurte ja esilekerkivate majandustega riikidelt, Hiinalt, Indialt ja Brasiilialt, alati Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistiku sees. Raportis mainitakse eri kaubandusblokkide nagu ASEANi, Pärsia lahe riikide, India ja Koreaga seotud spetsiifilisi olukordi. Raportist puudub üks ühendus, mille arengutase ja majandusolukord on meie teenusesektori arendamiseks ideaalne. Ma räägin Mercosurist ning selle sees eriti Brasiiliast; olin parlamendis selle riigiga seotud läbirääkimiste staatust kajastava raporti raportöör. Seepärast, kuigi see raporti peamistes punktides sõnaselgelt ei väljendu, tahtsin seda siiski mainida, et see oleks samuti lisatud.
Glyn Ford
Härra juhataja, soovin tunnustada tohutut tööhulka, mida minu kolleeg, Syed Kamall, on teenusekaubanduse raportisse pannud, kuid ma ei saa teda töö puhul kahjuks teenimatult õnnitleda, kuna mul on mõne tema lähenemise elementide suhtes täielikud eriarvamused.
Võtmeprobleem on üldise majandushuvi teenused. Tavaliselt siin, Euroopa Parlamendis saavutame sotsiaaldemokraatide ja kristlike demokraatide fraktsioonide vahel kompromissi, mis peegeldab institutsiooni jõudude poliitilist tasakaalu. Kuid ma kardan, et praegusel juhul ei ole kompromissini jõutud: oleme tegelikult kuulnud mõne tema kolleegi kommentaare, mis sisendavad, et mõned tema oma fraktsiooni liikmed, need kellel on arenenum sotsiaalne südametunnistus, vingerdavad ja tunnevad ennast üsna ebamugavalt raportööri võetud lähenemise pärast.
See peab olema kõige liberaalsem raport - ning ma väidan seda, juhul kui on kahtlusi, mõiste halvustavas tähenduses - mida rahvusvahelise kaubanduse komisjon on kunagi täiskogule esitanud. Selles ei tehta sugugi tõhusat vahet kommerts- ja mitte-kommertsteenuste vahel, ning mina ja suurem osa fraktsioonist saame härra Kamalli raporti poolt hääletada ainult siis, kui võetakse vastu muudatusettepanek 2 ja muudatusettepanek 11 ning eriti muudatusettepanek 5, mis kaitseb universaalseid, kättesaadavaid ja kõrgetele standarditele vastavaid avalikke teenuseid kõigile.
Reinhard Rack
(DE) Härra juhataja, teenustel on meie majanduse tulevikus oluline osa. See ei vasta tõele mitte ainult Euroopa kõrgelt arenenud majanduste puhul, vaid samuti ning eriti nn arenguriikide puhul. Sest see on tõsi, me peame näitama, et minevikus saavutatud deregulatsioon kaubaveosektoris on meie eesmärk ka teenusesektoris. See on mitme siinse juhtumi puhul võib olla veelgi olulisem.
Nii raportöör, härra Kamall, keda peame raporti eest tänama, kui härra Zaleski on välja toonud, mis on teenusesektoris võimalik: teadmiste ülekandmine, paremad kvalifikatsioonid, töökohad ja parem infrastruktuur. Need on asjad, mida peaksime tegelikult kõik ühiselt toetama. Vaadeldes probleeme selle nurga alt, peaksime kaasama paljusid neid ideoloogiaid, mille üle oleme Euroopas viimastel aastatel võidelnud, vaatamata liiga palju tagasi.
"Jah” kindlate sektorite erivajadustele, kuid "ei” nendele asendusvõitlustele, mida mõned täiskogu liikmed arenguriikide seljas võidelda tahavad.
Harald Ettl
(DE) Härra juhataja, me soovime kõik, et teenuste pakkumiseks oleksid piirid avatud. Soovin käsitleda sellega seoses kahte punkti. 2006. aastal tegi Euroopa Liit oma seisukoha seoses avalike teenuste pakkumisega selgeks ning isegi ei puudutanud avalike teenuste tundlikku seost avatud konkurentsiga.
Nüüd üritatakse muidugi seoses GATSiga seda tundlikku sektorit tagaukse kaudu liberaliseerida. Me ei saa siin kasutada sama lähenemisviisi kui kommertsteenuste puhul. Ümberpöördu kehtib muidugi samuti arenguriikide puhul. EL ei tohi arenguriikidele survet avaldada ning neid sundida avalikke teenuseid liberaliseerima. Nad peavad saama selle üle ise otsustada.
Teine tundlik küsimus puudutab finantsteenuste turgu. Alates 1980ndatest aastatest on finantsteenuste turud kogenud tohutuid kasvusööste kõige ulatuslikumates üleilmastunud turu sektorites, isegi finantstehingutega seoses. Valuutaturgude aastakäive on 360 triljonit USD. Kaasatus üleilmselt laienevates turgudes on muidugi majanduslik vabadus ning arenguriigid demonstreerivad seetõttu seoses väliste šokkidega väga kõrget haavatavuse taset. Finantsteenuseid liberaliseerides tuleks seetõttu arvesse võtta kindla ... arengustaatust ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, soovin pöörata tahelepanu kahele arutelul käsitletavale probleemile. Esiteks on tõsi, et 2007. aastal moodustas teenusesektor Euroopa Liidu SKTst 75% ning teenuste eksport EList 28% kogu maailma ekspordist, kuid seoses uutest liikmesriikidest pärinevate teenusepakkujatega esineb ikka veel mitmeid barjääre teenuste vaba pakkumisega Euroopa Liidu piirides. Soovin väljendada lootust, et EL võtab lähitulevikus selles küsimuses ette mõned suuremad sammud.
Teiseks tuleks kinnitada tugev vastuseis raportis esitatud lahendustele, mille kohaselt EL vähendaks WTO läbirääkimiste raames ühepoolselt põllumajandusmakse ja -toetusi, selleks et saada, nagu on öeldud, tasu teenuskaubandusest lisakasumite näol. Selline lähenemisviis, mida EL on juba mitmeid kordi kasutanud, on viinud tootmise piiramiseni ning mõnikord isegi mitmete põllumajandusliku tootmise sektorite kadumiseni Euroopa Liidu sees, mis on ELi riikide jaoks olulisel määral vähendanud toiduvarude kaitset ning samuti viinud viimastel kuudel põllumajanduslike toorainete hinna tõusuni.
Roberto Fiore
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, tahtsin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et on juttu olnud pangasüsteemi liberaliseerimisest, kuid me kõik teame, et pärast Basel II-te tekkis selles sektoris monopol ning me nägime just finantssüsteemi monopoliseerimise tulemusena, kuidas terved ettevõtted, terved majandusüksused minema pühiti.
Seetõttu usun, et me peame mõnes mõttes taaselustama vana süsteemi, koostöö süsteemi, mis on maapiirkondades ja paljudes teistes Euroopa paikades aidanud väikeseid eraalgatusi ja perekondi kasvada. Kõnelgem ja tegutsegem üliolulises pangandussektoris, mis mõjutab perede elusid ja ettevõtteid kogu Euroopas, liberaliseerimise, mitte monopoliseerimise abil.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma usun, et väikesed ja keskmised ettevõtted on väga eriliselt nõutud isegi finantsteenuste valdkonnas. Meil on Euroopas 25 miljonit ettevõtet. Ma usun, et paljude neist on kindlasti võimelised sama edukalt läbi lööma rahvusvahelisel turul.
Lõpetuseks, üks põhilisi probleeme isegi kõige vähem arenenud riikide jaoks on samuti, kuidas tekitada sissetulekut. Volinik Mandelson leiab seetõttu, et on eriti oluline WTO läbirääkimistest mitte taganeda, vaid luua uus edasiviiv jõud. Me vajame kaubanduse soodustamist ja sellele vastavate kohustuste võtmist ning ma loodan, et me saavutame selle varsti.
Peter Mandelson
komisjoni liige. - Härra juhataja, kavatsen kindlasti otsustaval viisil läbirääkimisi jätkata, et saavutada Doha maailmakaubanduse tehing. See on tõesti väga oluline ning olen tänulik auväärsele liikmele selle kinnitamise eest.
Ma ei kavatsenud tegelikult arutelu kommenteerida või sellele reageerida. Teen seda seetõttu, et minu meelest on mõnes siinse sõnavõtus näidatud mitte ainult vähest arusaamist 21. sajandil pakutavatest teenustest, eriti arenguriikides, vaid veel enam on mõne märkusega pandud väärad ideoloogilised piirid nende mõistete vahele, mida nimetatakse kommerts- ja mitte-kommertsteenusteks. Pean ütlema, et kuna liigun suurema osa oma ajast maailmas ja arenguriikides ringi, siis olen märganud, et arutelul kirjeldatud eristamist ja ideoloogilisi piire jääb üha vähemaks. Asi ei ole selles, nagu proua Lucas WTO liikmete keskel arvas, et arenguriigid näevad üha enam teenuskaubandust kui midagi kaubavahetusest üsna erinevat ja eraldiseisvat. Tegelikult avaldub seoses WTO ja kaubandusläbirääkimistega täpselt vastupidine suund. Arenguriigid toovad üha enam teenuskaubanduse teemat läbirääkimistele. Ma leian, et on vale - ning ma kõnelen nii olles tegutsenud sotsiaaldemokraadina mitu kümnendit, ning usun ja loodan, omades arenenud sotsiaalset südametunnistust - esitada teenustega seotud teemal ettepanek, et riigipakkumine on hea ja erapakkumine on halb. See ei ole ainult iganenud mõtlemine; see käib vastu arenguriikide huvidele ning just nende riikide kõige vaesemate liikmete ja nende kogukondade vajadustele, mille eest peaksime oma euroopalike väärtuste ja hinnangutega seisma.
Niisiis ma loodan, et me ei järgi ega kinnita, kui ma võin lugupidavalt soovitada, seda erakordset võrdsustamist, kus saab asetada kõige vaesemate inimeste vajadused esikohale keelates arenguriikidele võimalusi saada tarbijate jaoks tõhusamalt ja odavamalt vett, energiat ja telekommunikatsioone, kuid ka tervishoiuteenuseid ja haridust kasutades konkurentsi põhjal mitmetest rahvusvahelistest allikatest saadavaid investeeringuid, tehnoloogiat, haldusoskusi ja tehnikaid.
See ei tähenda kindlasti, et neid teenuseid ei peaks üldse reguleerima. Ma ei toeta monopolistlikku käitumist, hinna määramist ja kartelle, kuid see viib just auväärse liikme esitatud mõtteni. Arenguriikide valitsuste poolne reguleerimine seoses nende teenustega on muidugi oluline, kuid palun ärgem loogem või toetagem, mida mina usun ning olen kirjeldanud kui valet ideoloogilist piiri mitte-kommerts- ja kommertsteenuste vahel. Mõlemad on võrdselt õiged kui nad on korralikult reguleeritud ja teenivad inimeste vajadusi, kes vajavad hädasti rohkem niisuguseid tõhusamalt ja paljudel juhtudel odavamalt pakutud.
Syed Kamall
raportöör. - Härra juhataja, ma ei tea tõesti, kust alustada, kuna kõik on olnud nii lahked. Tänan kõiki arutellu panustamise eest ning tervitan eraldi iga panust.
Soovin mulle antud mõne minuti jooksul keskenduda mõnele esilekerkinud probleemile. Ma ei saa just tihti kõneleda, nii et lubage mulle pisut eneseupitust.
Härra Markov rääkis sellest, kuidas "üks suurus sobib kõigile”. Raportis on päris selgeks tehtud, et samal ajal kui me ei tohiks teistele riikidele liberaliseerimist peale suruda, ei tohiks me peale suruda ka protektsionismi või riigimonopole. See on mõte, mida olen tahtnud selgeks teha, nii et see on kaugel põhimõttest "üks suurus sobib kõigile”. Me mõistame, et eri riikide jaoks on erinevad lahendused, kuid lubagem neile ka liberaliseerimise võimalust. Paljud vaesematest riikidest pärit inimesed on mulle öelnud, et nad on valikuvabaduse puudumisest väsinud ja tüdinenud, pidades minema riigimonopoli juurde, mis tegutseb kehvasti või eramonopoli juurde, mis on nende andmetel seotud valitseva eliidiga. Nad soovivad tegelikult kõigepealt juurdepääsu või valikuvõimalust, mille abil nad võivad mingisuguse juurdepääsu saada.
Seoses pausiga finantsteenuste liberaliseerimises tuleb öelda, et on vahe ülemaailmse finantskriisi ning halbade laenude ja võlgade vahel. Vaesed Aafrika ettevõtjad on mulle öelnud, et nad soovivad juurdepääsu kapitaliturgudele, selleks et laenata raha, et osta traktor, et künda põlde ja luua rohkem kohalikku jõukust, niisiis andkem neile võimalus ja juurdepääs kapitalile.
Lõpetuseks, minu kolleeg Glyn Ford mõistis mind hukka, mida ma pean tegelikult komplimendiks. Ma olen väga õnnelik kuuldes, et see on "kõige liberaalsem raport” ning loodan, et see on kunagi kirjutatud minu hauakivile - kuigi mitte otsekohe. Tahan tähelepanu juhtida asjaolule, et sotsiaalsel südametunnistusel ja sotsialistlikul südametunnistusel on vahe. Sotsiaalne südametunnistus tähendab, et vaadatakse, mis tegelikult töötab ja kuidas saaks vaeseid aidata, selle asemel, et klammerduda vananenud sotsialistliku ideoloogia külge, mis nagu härra Zaleski ütles, olles Kesk- ja Ida-Euroopas nii pikki aastaid valdav, kaotas oma legitiimsuse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 4. septembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Pedro Guerreiro  
kirjalikult. - (PT) Juulis nägime ühte järjekordset ebaõnnestunud katset viia lõpule Doha arenguvoor, mille eesmärk on viia liberaliseerimine samm edasi, ning parlament püüab juba vastu võtta omaalgatuslikku raportit, mis püüdleb nii haiglaslikus ulatuses teenuskaubanduse liberaliseerimise poole kogu maailmas, kas WTO sees või ELi poolt toetatud riikidega kahe- või mitmepoolsete kokkulepete läbi.
Me näeme siin ehtsat aabitsat, milles visandatakse tee kõikide teenuste, kaasa arvatud avalike teenuste liberaliseerimiseks, mida nimetatakse "avalikeks ja üldhuvi vajadusteks”.
Teiste näidete seas püüeldakse raportis suurema liberaliseerimise poole tervishoiu-, veevarustuse-, haridus-, kultuuri-, turismi- või finantsteenustes.
Raportis võetakse vaevaks selgitada, et "GATSi põhimõtted ei keela erastamist ega deregulatsiooni” ning nähakse ette, et pärast WTO lepingu jõustumist tuleb hakata pidama perioodilisi läbirääkimisvoore, et "saavutada järkjärguline suurem liberaliseerimine” ...
Eesmärgiga välja tulla praegusest WTO läbirääkimiste surnud punktist, nõutakse ja tervitatakse raportis uusi algatusi - nagu näiteks "märguandekonverents” - mille eesmärk on saavutada kokkulepe lähemas tulevikus.
Suured Euroopa ettevõtted ei oleks seda paremini kirjutanud...
