Mitmeaastane programm (2010-2014) vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala kohta (Stockholmi programm) (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused seoses mitmeaastase programmiga (2010-2014) vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala kohta (Stockholmi programm).
Beatrice Ask
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, komisjoni esimees, austatud parlamendiliikmed! 10.-11. detsembril toimuval Euroopa Ülemkogul võetakse vastu uus viieaastane programm vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajaneva ala kohta. Programmiga kavandatakse asendada käimasolev Haagi programm 2004. aastast. Uuele programmile on eelnenud pikk ettevalmistav protsess, mille tulevased fraktsioonid algatasid rohkem kui kaks aastat tagasi.
Programmi aluseks on komisjoni teatis ning ka liikmesriikide parlamentide, kodanikuühiskonna ja eri ELi organite ja asutuste protsessi jooksul esitatud rohked arvamused. Loomulikult on programm sündinud intensiivsete kontaktide ja sügavutiminevate läbirääkimiste tulemusel, mida on peetud ELi liikmesriikide ning ka Euroopa Parlamendiga. Euroopa Parlamendi arvamus tulevasest koostööst on oluline, eriti kui arvestada, et Lissaboni lepingu tulemusel parlamendi roll suureneb.
Tänu varasematele Tampere ja Haagi programmidele on EL vabaduse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas märkimisväärseid edusamme teinud. Euroopa seisab siiski silmitsi väljakutsetega, millele me peame ühiselt Euroopa tasandil lahendused leidma. Lissaboni lepingu jõustumine avab meile selleks uusi võimalusi ning uus mitmeaastane töökava - Stockholmi programm - põhineb seega Lissaboni lepingu pakutavatel võimalustel.
Stockholmi programmi visioon on luua turvalisem ja avatum Euroopa, milles inimeste õigused on kaitstud. Kodanike, üksikisikute vajadused on selles valdkonnas tehtava tulevase koostöö aluseks viisil, mis on varasemaga võrreldes palju ilmsem. Me töötame kodanike nimel ja nad peavad tunnetama, et ELi tulevane koostöö on neile oluline. Koostöö peaks seega põhinema reaalsetel probleemidel. Selles tuleks esitada asjakohaseid küsimusi ning keskenduda konkreetsetele meetmetele, mis pakuvad lisandväärtust inimeste igapäevaelule.
Tulevane koostöö kõnealuses valdkonnas peab samuti põhinema ohutu ja turvalise Euroopa loomisele suunatud meetmete ning üksisikute kaitseks mõeldud meetmete vahelisel paremal tasakaalul.
Kuritegevusvastane võitlus on kodanike vaatenurgast oluline. Kodanikud ootavad, et tänu ELi koostööle suudetakse paremini ära hoida piiriülest kuritegevust, kuid nad ootavad ka vabadust ja õiglust. Nagu olen Euroopa Parlamendile varem rõhutanud, peavad julgeoleku suurendamisele suunatud meetmed ning õiguskindluse ja isikuõiguste tagamiseks mõeldud meetmed käima käsikäes ning see on loomulikult ka võimalik.
Piiriülese kuritegevuse vastases võitluses on väljakutsed suured. Narko- ja inimkaubandus ning terrorism on meie mandril reaalsus, kuid samal ajal on tekkinud uued, näiteks Internetiga seotud kuriteoliigid. Me ei saa lubada, et kuritegevuse vastu võitlevad asutused ei saa riigi- või halduspiiride tõttu oma tööd tõhusalt teha.
Koostöö piiriüleses kuritegevuse vastu võitlemiseks on välja arendatud, kuid tõhusa politsei- ja kriminaalõiguskoostöö saavutamiseks Euroopas on veel palju teha. Vajame ühistele probleemidele ühiseid lahendusi. Hästi väljatöötatud politseikoostöö, tõhus teabe, kogemuste ja hästi väljatöötatud töömeetodite vahetamine on nende probleemide lahendamiseks ülimalt olulised.
Kuritegevusvastase võitluse põhielement on loomulikult tõhus teabevahetus vastavalt meie spetsiifilistele vajadustele. Euroopa tasandil peaksime me mõningatel juhtumitel teabevahetust standardima, kohandama seda meie vajadustele, muutma seda tõhusamaks. Samal ajal on äärmiselt oluline tagada, et teabevahetus vastab andmekaitse ja eraelu puutumatuse kaitse põhinõuetele, mis meil tuleb kehtestada, ja et ei kogutaks ega säilitataks rohkem teavet, kui eesmärgi saavutamiseks vajalik. Peame looma turvalise Euroopa, kus võideldakse tõhusalt piiriülese kuritegevuse vastu ja kus samal ajal austatakse isikute eraelu puutumatust. Mõlema eesmärgi saavutamine on täiesti võimalik ja absoluutselt hädavajalik. On vaja lihtsalt leida eri meetmete vahel õige tasakaal.
Meie õiguskoostöös tuleb jätkuvalt rakendada vastastikuse tunnustamise põhimõtet. Vastastikune usaldus üksteise õigussüsteemide vastu on eeltingimus sellele, et liikmesriigid sooviksid tunnustada ja jõustada teiste riikide lahendeid ja otsuseid. See on ka meie liikmesriikide asutustevahelise usalduse küsimus ning kodanikel peaks olema usaldust otsustatavate meetmete vastu. Üks viis usaldust suurendada on parandada meie teadmisi üksteise õigussüsteemidest. Selleks võib korraldada koolitusi, vahetusprogramme, tugevdada olemasolevaid võrgustikke ja hästi väljatöötatud hindamismehhanisme.
Kõige tähtsam abinõu usalduse arendamiseks on võib-olla siiski tagada teatavad miinimumnõuded, mis ei sõltu sellest, kus Euroopa Liidus inimene asub. Need oleksid lihtsad asjad, nagu võimalus oma emakeeles saada teada, milles sind süüdistatakse või missugused on sinu kui kahtlusaluse või ohvri õigused kohtuprotsessis. On väga tänuväärne, et oleme nõukogus suutnud jõuda kokkuleppele teekaardis, mis juhendab samm-sammult, kuidas tegeleda kahtlusaluste ja kostjate menetlusõigustega ning neid rakendada. Oleks väga soovitatav, et see teekaart lisatakse Stockholmi programmi, ja ma usun, et nii see läheb.
Stockholmi programm peaks samuti selgelt arvestama kuriteoohvrite vaatenurka. Kodanik, kes on oma riigis või teises liikmesriigis langenud kuriteo ohvriks, peab saama asjakohast teavet talle arusaadavas keeles ning talle tuleb enne ja pärast kriminaalmenetlust ning selle ajal pakkuda piisavalt toetust, teavet ja kaitset. Ohvrile tuleb samuti pakkuda piisavat hüvitist neile tekitatud kahju või vigastuste eest.
Lõpetuseks sooviksin rääkida mõne sõnaga tsiviilõiguslikest küsimustest, mis suurel määral mõjutavad inimeste igapäevaelu. Üks konkreetne moment on Brüsseli I määruse (kohtualluvus ja teiste liikmesriikide kohtuotsuste tunnustamine ja täitmine) läbivaatamine. Need võivad tunduda tehniliste küsimustena, kuid üksikisikute jaoks on need väga olulised.
Üks olulisematest küsimustest on välisriigi kohtuotsuse tunnustamise menetlusest loobumine. Praegu peavad kõik, kes soovivad otsuse täitmist teises liikmesriigis, esitama kõigepealt avalduse tolle riigi kohtule ja seejärel saama kohtult loa täitmiseks. See võtab aega ja on inimesele kulukas. Me oleme märganud, et välisriigi kohtuotsuse tunnustamise menetlusest loobumist toetatakse laialdaselt, aga see peab toimuma kooskõlas menetluslike tagatistega ja kohaldatava õiguse valiku eeskirjadega.
Need olid mõned olulistest ja tähtsatest teemadest, mida on rõhutanud nii Rootsi kui ka paljud liikmesriigid. Tänan teid tähelepanu eest ja ootan teie kommentaare ja vastan teie küsimustele. Enne annan siiski sõna oma kolleegile Tobias Billströmile, kes on vastutav varjupaiga ja sisserändega seotud teemade eest, mis on eelseisva Stockholmi programmiga seoses olulised, ning ta esitab need teile nüüd.
Tobias Billström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, head parlamendiliikmed! Sooviksin alustuseks tänada Euroopa Parlamenti väga konstruktiivse koostöö eest Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametiga. Lahendada on veel mõningad formaalsused, kuid peagi on paigas nimetatud asutuse loomiseks vajalikud tingimused. Nõukogu suhtub väga positiivselt sellesse konstruktiivsesse koostöösse Euroopa Parlamendiga, tänu millele see tulemus on saavutatud. See mõjub hästi koostöö paranemisele Lissaboni lepingu jõustumisel. Asjaolu, et meil õnnestus tugiametiga seoses nii kiiresti otsusele jõuda, on näide mõjusast ja hästitoimivast kaasotsusmenetlusest.
Mida me täna siin arutame, on loomulikult eesseisev viieaastane töökava õiguse ja siseasjade valdkonnas. Sissejuhatuseks ütlen, et ELis on varjupaiga ja sisserändega seoses viimastel aastatel palju toimunud. Näiteks oleme võtnud otsuseid ühisteks õigusaktideks ühtse sisserändepoliitika ja ühtse varjupaigasüsteemi esimeste põhialuste kehtestamiseks. Muuseas, kõnealune eesmärk on kirjas ka varasemates, Tampere ja Haagi programmides. Kõnealune poliitiline valdkond sai uue poliitilise jõu, kui Euroopa Ülemkogu võttis eelmisel aastal vastu Euroopa sisserände- ja varjupaigapakti. Nüüd on aeg panna paika selle valdkonna poliitika edasiarendamise põhimõtted. Me lähtume oma töös sellest, et hästikorraldatud sisseränne võib olla kõigi asjaosaliste jaoks positiivne, mitte ainult üksikute liikmesriikide ja ELi kui terviku, vaid ka päritoluriikide ja üksikute sisserändajate jaoks. Kui tahame saavutada Lissaboni strateegias seatud eesmärki, et EList peab saama dünaamiline ja konkurentsivõimeline majanduskeskkond, siis peame me tõenäolist lubama töötajate sisserännet praegusega võrreldes suuremas ulatuses, eelkõige arvestades meie ees seisvaid demograafilisi väljakutseid.
Sisserände rahvusvahelise mõõtme rõhutamiseks peaks Stockholmi programmi lähtepunktiks olema koostöö päritolu- ja transiidiriikidega globaalse sisserände ja arengu lähenemisviisi raamistikus. Strateegiliselt tuleb edasi arendada ja konsolideerida väljatöötatud õigusakte, näiteks partnerlus liikuvuse edendamiseks. Paremini tuleb ära kasutada sisserände ja arengu vahelist seost ning kiirendada asjakohaseid meetmeid sisserände positiivsete mõjude ärakasutamiseks arengus.
Stockholmi programmi väljatöötamisel ilmnes, et valitseb üksmeel selles osas, et liikmesriikidel on vaja ühiselt ja koordineeritult hoida ära ebaseaduslikku sisserännet Euroopa Liitu. Tõhusa repatrieerimispoliitika väljatöötamine moodustab olulise osa sellest tööst. Ilma kahtluseta mängib Frontex selles osas tähtsat rolli ja on selge, et liikmesriigid tahavad, et see asutus muutuks tugevamaks. Suurt huvi pakub ka koostöö parandamine päritolu- ja transiidiriikidega. Ma sooviksin siiski rõhutada, et ebaseadusliku sisserände ärahoidmiseks tehtavas töös on tähtis säilitada tasakaal, et julgeolekumeetmeid ei rakendataks seadusliku ELi sisserände keerukamaks või varjupaiga protsessi varjupaigataotlejatele raskemaks muutmise arvelt. Samuti tuleb miinimumini vähendada haavatavaid rühmasid, näiteks üksi saabuvaid lapsi ähvardavad ohud. Komisjon esitab tegevuskava, mis sisaldab meetmeid, mis arvestavad laste parimate huvidega.
Stockholmi programmis lahendatakse solidaarsuse ja vastutuse jagunemise küsimus. Lihtsaid lahendusi ei ole olemas. Meie lähtekoht peaks olema otsida laialdasi ja jätkusuutlikke lahendusi kooskõlas globaalse sisserände lähenemisviisiga ning teadmisega, et ühine koostöö kolmandate riikidega on kriitilise tähtsusega tegur. Vaja on töötada välja teatav solidaarsusmehhanism, et abistada liikmesriike, kes on erilise surve all ja võtavad vastu ebaproportsionaalsel arvul varjupaigataotlejaid. Ka liikmesriigid peavad saama toetust, et tõsta oma suutlikkust. Frontexit tuleb tugevdada ja selle rolli repatrieerumises suurendama. Meie eesmärk on demonstreerida paremini solidaarsust nii liikmesriikide kui ka kolmandate riikidega, millele avaldatakse sisserändega seoses kõige suuremat survet. Samal ajal peame selgelt väljendama, et vajame terviklikku lähenemisviisi, mis on nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis jätkusuutlik.
Oluline on Stockholmi programmis sedastada, et varem seatud eesmärk ühtse Euroopa varjupaigasüsteemi loomiseks hiljemalt 2012. aastaks peab alles jääma. Ühtse varjupaigasüsteemi keskmes peab olema, et iga varjupaigataotlejat võetakse vastu ühtemoodi ja tema taotlust hinnatakse samade kriteeriumide kohaselt, sõltumata liikmesriigist, kuhu ta saabub. Hästitöötav praktiline koostöö on selle saavutamiseks ülioluline. Selles osas mängib tähtsat rolli Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet.
Ühtse varjupaigasüsteemi veel üks oluline element on see, mida me nimetame välismõõtmeks. Ma pean silmas kolmandatest riikidest saabunud põgenike ümberasustamist. Komisjon esitas hiljuti ühise ELi ümberasustamiskava ettepaneku. Tegemist on ühe aspektiga, mille kajastamist Stockholmi programmis soovib enamik liikmesriikidest.
Nõukogu ja parlament peavad tegema tihedat koostööd, kui tahame 2012. aastaks saavutada eesmärgi luua ühtne varjupaigasüsteem. Esitatud on mitmeid õigusaktide ettepanekuid. Meil on vaja esmajoones nendega edasi liikuda.
Seos ELi sisemise õigus- ja siseasjade töö ja ELi välissuhete vahel on muutunud aina tähtsamaks, mis võimaldab edasi liikuda ja seda mitte ainult varjupaiga- ja sisserändepoliitikaga. ELi kui globaalse tegija rolli tuleks seega selles valdkonnas tugevdada ning eriliselt peaks keskenduma partnerlusele ja koostööle kolmandate riikidega. ELi välissuhetes tuleb arendada õigus- ja siseasjade valdkonda.
See on eesistujariigi koostatud Stockholmi programmi projekti peamine tunnus. Me oleme praegu väga intensiivse läbirääkimiste perioodi lõpus ja loodetavasti võetakse programm lähinädalatel vastu.
Lõpetuseks soovin öelda paar sõna Lissaboni lepingu kohta. Seoses mitmete uute juriidiliste aluste kehtestamisega toob uus leping kaasa suured muudatused vabaduse, julgeoleku ja õiguse valdkonnas. Tavaline õigusloomega seotud menetlus, mida praegu sisse viiakse, tähendab, et Euroopa Parlamendile antakse mitmes valdkonnas õigusloome protsessis suurem roll. Beatrice Ask ja mina ootame suuremat koostööd Euroopa Parlamendiga. Ma usun ka, et liikmesriikide parlamentidele antavad uued ülesanded on olulised demokraatliku kontrolli tugevdamiseks kõnealuses poliitilises valdkonnas. Suur tänu tähelepanu eest! Nagu mu kolleeg Beatrice Ask ütles, ootame me teie vaateid.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja! Pärast Beatrice Aski ja Tobias Billströmi suurepäraseid raporteid keskendun mina põhiküsimustele.
Kõigepealt soovin ma tänada eesistujariiki Stockholmi programmi mõtte säilitamise eest ja selle eest, et on asetanud eurooplased oma suhtluses tegevuse keskmesse! Me loodame, et see tekst, mis peaks vastu võetama järgmisel justiits- ja siseküsimuste nõukogul ning seejärel esitatama detsembris toimuvale Euroopa Ülemkogule, on ambitsioonikas ja tasakaalustatud tekst ning kajastab ilmselt uut institutsioonilist tasakaalu.
Teist saavad nüüd kaasseadusandjad praktiliselt kõigis õigus- ja siseasjade küsimustes ning seega on tõde selles, et Euroopa Liidu parlamentariseerimine peegeldab Euroopa Parlamendi suurenenud rolli otsuste langetamise protsessis, kuid ka liikmesriikide parlamentide suurenenud kontrolli oma valitsuste üle. Parlamentide suurem kaasamine pakub olulisele julgeolekul, õigusel ja vabadusel rajanevale alale võimalusi.
Tulen nüüd teie resolutsiooni eelnõus rõhutatud prioriteetide juurde. Te rõhutate põhiõiguste austamist. Teil on õigus, kui rõhutate liikumisvabadust, mis on suur väärtus ja mida ilmselgelt ei tohi küsimuse alla seada.
Rääkides põhiõigustest, saavutasime Lissaboni lepinguga kaks suurt läbimurret: põhiõiguste harta muutub siduvaks ja liidul on võimalik saada Euroopa inimõiguste konventsiooni osapooleks. Nagu teie resolutsioonis rõhutatud, tuleb meil välja töötada terviklik andmekaitsesüsteem, milles kasutatakse tehnoloogilisi arenguid. Komisjon esitab 2010. aastal sellel teemal teatise. Ma usun ka, et me peame seda terviklikku andmekaitsesüsteemi laiendama liidu kõigile poliitikatele.
Te rõhutate lastekaitset. Rootsi eesistumise all tähistasime me taas rahvusvahelist lapse õiguste konventsiooni, millel täitus 20. aastapäev. Liit peab selles küsimuses jääma esirinda. Sellepärast esitame me 2010. aasta alguses tegevuskava saatjate alaealiste kohta.
Üldiselt jagavad komisjon ja parlament samasugust tahtekindlust diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise ning meeste ja naiste vahelise võrdsuse edendamise osas. Ma tervitan asjaolu, et parlament ja komisjon on võtnud ühesuguse suuna asetada eurooplased oma tegevuse keskmesse liikumisvabaduse, valimisõiguste, konsulaarkaitse jms küsimustega seoses. Nüüd on meil võimalik kõik reaalselt ellu viia. Lissaboni lepingus lubatakse kodanikualgatuse menetlust ning komisjon avaldas äsja sellel teemal rohelise raamatu. 2010. aastal esitatakse konsultatsioonide tulemuste põhjal ettepanek.
Nagu minister Ask äsja väga hästi selgitas, on vaja, et kohtunikud meie liikmesriikides jagaksid ühist Euroopa õiguskultuuri. Selleks on vaja koolitust. Oleme Stockholmi programmiga võtnud kohustuse: vähemalt pooled liidu kohtunikest ja süüdistajatest peavad olema saanud väljaõppe Euroopas või võtnud osa vahetusprogrammist teise liikmesriigiga.
Samuti rõhutate te vajadust lihtsustada juurdepääsu õigusemõistmisele ja toetada majanduse nõuetekohast toimimist. Te rõhutate ohvrite kaitset - koduvägivalla- ja terrorismiohvrite kaitset. Komisjon esitab ka nendel teemadel ettepanekud, kasutades ära Lissaboni lepingus pakutavaid võimalusi.
Julgeoleku- ja kaitseküsimustega seoses toote esile, et puudub terviklik julgeolekuarhitektuuri ja piirihalduse strateegia. Sellepärast, nagu Beatrice Ask väga hästi selgitas, sisaldab Stockholmi programm tõelist sisejulgeolekustrateegiat - strateegiat, mis loomulikult arvestab inimõigusi ja mis täiendab välisjulgeolekustrateegiat.
Kõnealune sisejulgeolekustrateegia põhineb politsei- ja kriminaalasjade koostööl ning Euroopa territooriumile juurdepääsu haldamisel.
Nagu Tobias Billström just äsja õigesti tähelepanu juhtis, peab sisserändepoliitika moodustama osa pikaajalisest visioonist, et optimeerida sisserändajate panust majanduse ja ühiskonna arengusse. Me peame andma seaduslikele sisserändajatele selge ja ühtse staatuse. Samuti peame me takistama ja vähendama ebaseaduslikku sisserännet, näidates samal ajal üles austust inimõiguste ja -väärikuse vastu. Ma lisaksin, et me oleme selles osas visandanud üldise lähenemisviisi komponendid, mille abil on võimalik arengut ja sisserännet omavahel siduda.
Varjupaigaküsimuses toetan teie üleskutset liikmesriikide tõelise solidaarsuse järele. Liidust peab saama tõeline ühine ja ühendatud kaitsele rajanev ala, kus austatakse põhiõiguseid ja kus kehtivad kõrged kaitsestandardid ning, nagu Tobias Billström ütles, varjupaiga pakkumisele peavad kogu Euroopas kehtima samad kriteeriumid. Täies ulatuses tuleb üles näidata liikmesriikidevahelist solidaarsust ja seda eelkõige nende riikidega, kes võtavad vastu suurima arvu põgenikke.
Kõnealune vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajanev ala nõuab loomulikult tugevat välismõõdet, mis on kooskõlas liidu välispoliitikaga. Oma resolutsioonis mainite korduvalt järelevalve ning hinnangute tegemise vajadust. Ka selles osas oleme teiega ühel nõul. Peame vähendama märkimisväärset lõhet Euroopa tasandil vastuvõetavate standardite ja poliitiliste meetmete ning nende riigisisese kohaldamise vahel. Samuti peame kaaluma õigusloomega seotud ettepanekute võimalikku mõju kodanikele ning peame parandama viisi, kuidas kasutatakse vastuvõetud aktide hindamist.
Lõpetuseks, komisjon on täielikult kaasatud Stockholmi programmiga seotud läbirääkimistesse. Rääkisin, kui rahul ma olin meie koostööga eesistujariik Rootsiga, kellega oleme tõepoolest teinud ära põhjaliku, tõsise töö. Ilmselgelt loeb parlamendi arvamus meile väga ka nüüd, viimastel hetkedel, kui Euroopa Ülemkogu on Stockholmi programmi vastu võtmas. Sellepärast tänan ma teid siiralt ja sellepärast tahan ma väga hoolikalt teid ära kuulata! Aitäh, parlament!
Manfred Weber
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja, asepresident, ministrid, kallid kolleegid! Ma olen Euroopa Parlamendis olnud nüüdseks viis aastat ning ma olen tegelenud siseasjade ja õigusega seotud küsimustega. Täna on seega minu jaoks rõõmupäev, kui meil on võimalus arutleda järgmise viie aasta kavasid, kui meil on võimalik otsustada tuleviku üle Euroopa Parlamendina, mis tegutseb võrdsel õigusloome alusel.
Me arutleme dokumentide üle, teemavaldkonna üle, mille kohta kodanikud ootavad meilt vastuseid, isegi väites, et tegemist on valdkonnaga, kus me vajame rohkem Euroopat. See ei ole iga valdkonna puhul tõsi, kuid antud juhul on see nii. Nad esitavad meile nõudmisi. Nad tahavad meilt saada vastuseid. Tahaksin seega väga lühidalt kirjeldada muutusi, mis toimuvad uute tööpõhimõtete ja nende teemadega seoses.
Esimene puudutab tööd nõukoguga. Meil on alati nõukogu esindajad siin saalis kohal ning alati räägivad nad nõukogu eesistujatena, et parlament on väga tähtis ja et me peame tegema koostööd. Ent kui nad sellest rollist välja tulevad, siis sageli säärane arusaam kaob. Meie kui parlamendiliikmete ülesanne on nõuda nõukogult, et ta ei lubaks enam sellel arusaamal haihtuda ega - nagu juhtus SWIFTi lepinguga - luua pretsedente ilma meid siin parlamendis heakskiitmisprotsessi kaasamata. See olukord ei saa kesta ja tulevikus ei ole see võimalik. Tegemist oli negatiivse näitega sellest, kuidas institutsioonid üksteist tõsiselt võtsid.
Mu teine märkus on, et me peame olema ideede loojad. Uus leping lubab meil esitada õigusloome algatusi. Kui me tahame Frontexit tugevamaks muuta, ei saa lihtsalt kutsuda üles tegudele ja esitada vaid ettepanekuid, me peame samuti hakkama esitama õigusakte. Tulevikus on meil see võimalus.
Minu kolmas punkt on see, et me peame olema ka tõsiseltvõetav partner, mitte keegi, kes koostab vaid soovinimekirju. Näiteks võitluses ebaseadusliku sisserände vastu ei tohi me lihtsalt võtta valitsusvälise organisatsiooni seisukohta, me peame olema tõsiseltvõetav partner. Lõpetuseks, Euroopa Parlament peab suhtuma subsidiaarsuse küsimusesse tõsiselt. Kui meil on pädevused, siis peame samuti kaaluma seda, missuguseid teemasid peaks lahendatama riiklikul või piirkondlikul tasandil.
Need neli teemat on minu arvates lähiaastatel olulised. Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon oleks eelistanud, et Stockholmi programmi puudutavad ettepanekud oleksid olnud märksa ambitsioonikamad, kuid täna on siiski aeg rõõmustada selle üle, et oleme astumas uude etappi, nii et kõik, mis veel öelda jääb, on: hakakem tööle!
Monika Flašíková Beňová
fraktsiooni S&D nimel. - (SK) Lissaboni lepingu jõustumine annab olulise panuse kogu selle algatuse edusse.
Lepinguga sisseviidav protsess tugevdab liitu nii seest kui ka globaalses kontekstis ning on väga tihedalt seotud praeguse kolmanda samba valdkonnas koostöö tugevdamisega. Liit saab olema avatum, tõhusam ja demokraatlikum. Peamiseks väljakutseks ja prioriteediks on põhiõiguste ja vabaduste, kuid ka terviklikkuse ja julgeoleku tagamine Euroopas, milleks tuleb täielikult toetada ja austada olemasolevaid õigusakte ning neid tõhusalt rakendada, võttes samal ajal arvesse inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitset.
Stockholmi programmis rõhutatakse nende õiguste kaitset, eelkõige justiitsküsimuste ja julgeoleku valdkonnas. Me peame eelistama mehhanisme, mis võimaldavad kodanikele juurdepääsu kohtutele, et nad saaksid oma õigusi ja seaduslikke huvisid teostada üle kogu liidu. Meie strateegia peab sisaldama ka politsei koostöö ja õiguste kasutamise tugevdamist ning julgeoleku suurendamist Euroopas.
Ma sooviksin siinjuures samuti tänada kõiki raportööre nende järelduste eest ning teid, austatud juhataja, teie aja eest!
Jeanine Hennis-Plasschaert
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Ametlikult võiksin nüüd teha kokkuvõtte meie 27-leheküljelise resolutsiooni osadest, mis on teiste fraktsioonide jaoks kõige olulisemad, kuid ma ei tee seda. Ma räägiksin teile ühe loo.
Johannesburgist õhku tõusnud British Airwaysi lennukil avastas keegi jõukas keskealine valge Lõuna-Aafrika naine, et oli sattunud istuma mustanahalise mehe kõrvale. Ta kutsus stjuardessi ja kaebas oma istekoha pärast. "Proua, milles probleem?” "Kas te siis ei näe?”, ütles naine, "Ma ei saa selle jäleda isiku kõrval istuda. Otsige mulle kohe uus istekoht!” Stjuardess tuli paari minuti pärast tagasi. "Proua, nagu ma kahtlustasin, on turistiklass täis. Rääkisin salongiteeninduse juhiga, ning ka klubiklass on täis. Kuid äriklassis on üks koht.” Enne kui lõuna-aafriklanna vastata jõudis, jätkas stjuardess: "Selline vahetus äriklassi koha vastu on väga erandlik, kuid olukorda kaaludes arvas kapten, et on ennekuulmatu sundida inimest istuma sellise vastiku inimese kõrval.” Seejärel pöördus ta lõuna-aafriklanna kõrval istuva musta mehe poole ja sõnas: "Härra, kui te oma asjad võtaksite, siis ootab teid ees äriklassis isekoht.” Kui mees äriklassi kõndis, aplodeerisid ümbritsevad reisijad talle püsti seistes.
Nii, mis on sellel meiega pistmist? Kas arvame, et teised on meiega võrreldes alamast seisusest? Kõnealune Lõuna-Aafrikast pärit valge naine šokeeriks meid kõiki. Loomulikult oli see äärmuslik näide. Kuid ma arvan, et mõned meie kolleegid eelkõige fraktsioonist ERP, kuid ka nõukogust, saavad täielikult aru, mida ma siin öelda tahan. Teine fraktsioon, minu fraktsioon, usub kindlalt Euroopasse, mida rahvas mõistab ja usaldab. See Euroopa peab põhinema inimõigustel, põhivabadustel, demokraatial, õigusriigi printsiibil ja tõepoolest kõigi tõelisel võrdsusel. On viimane aeg kõrvaldada mis tahes põhjustel toimuva diskrimineerimise vormid, sealhulgas diskrimineerimine seksuaalse eelistuse tõttu.
Jan Philipp Albrecht
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja! Meie Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonist esitame endale aina rohkem küsimust: kuidas on juhtunud, et otsustame siin programmi resolutsiooni üle, mis on juba vananenud. Alles eile esitas eesistujariik Rootsi uue ja väga suures osas muudetud ettepaneku Stockholmi programmi kohta. Ma eeldan, et enamikul selle väärika koja parlamendiliikmetest ei ole olnud võimalust kõnealuse ettepanekuga tutvuda. Minu arvates on see olukord vastuvõetamatu, arvestades, kui tundliku teemaga tegemist on.
Enamgi veel, selle resolutsiooni sündimiseni viinud parlamendimenetlus oli suures osas läbipaistmatu ja aeg-ajalt kaootiline. Väiksemad fraktsioonid tõrjuti resolutsiooni koostamise protsessist võimalikult kaugele ning demokraatlikku otsuselangetamist takistas oluliselt ühiskomisjonide menetluses esitatud muudatusettepanekute rohkus. Palun siis arvestada, et kavatseme esitada taotlusi hääletada osade kaupa. Parlament peab tõsiselt kaaluma, kuidas ta tahab nende tingimustega tegeleda, nii nõukogu kui ka oma liikmete osas.
Pöördun nüüd Stockholmi programmi sisu juurde. Osa sellest töökavast võib kahtlemata pidada edasiminekuks. Õiguse ja tsiviilõiguslike normide ühise loomise osas näeme ka meie, rohelised, soodsaid tulevikuväljavaateid. Kuid mis puutub kodanike ja riigi vahelistesse suhetesse, siis annab see programm tunnistust väga halvasti püstitatud raamistikust. Soovides tagada Euroopa julgeolekut, on inimõigustele ja vabadustele eelistatud sisserände- ja varjupaigapoliitikat, tsiviilõigusi ja andmekaitset. On avameelselt öeldud, et rohkem vabadust Euroopas tähendab automaatselt julgeoleku vähenemist.
Ma küsin teilt, kuhu on nüüd kadunud Euroopa idee, mis oli liidu asutamise aluseks? Praegu süstitakse meisse hirmu ja mitte - nagu programmis väidetakse - õigustatud hirmu organiseeritud kuritegevuse või terrorismi ees, vaid hirmu meie kaasinimeste ees siinsamas Euroopas, hirmu inimeste ees, kes soovivad tulla Euroopasse, ja eelkõige hirmu kõige ees, mida me peame mingil moel võõraks.
Stockholmi programmis ja kahetsusväärselt ka esitatud resolutsioonis seotakse jätkuvalt sise- ja välispoliitika, et Euroopas oleks võimalik igaühte jälgida ning võtta inimestelt meie välispiiril ära nende õigused, mille täitmist Frontex peaks tagama. Euroopa peab selle suundumuse lõpuks ometi seljataha jätma ja uurima luubi all viimastel aastatel tehtud väärsamme.
See tähendab ka seda, et tuleb täie teadlikkusega püsti seista ja kaitsta oma veendumusi. Näiteks kehtib see meie SWIFTi lepingu arutelude suhtes. Miks allume jälle julgeolekupoliitika küsimustes USA poliitikale - nagu SWIFTi lepingu puhul - ilma põhjuseta ning siin täiskogul küsimust uuesti põhjalikult arutlemata? Miks lubame meie, parlament, nõukogul ikka ja jälle meist mööda minna? Meie, parlament, peame selles asjas kindlasti midagi ette võtma. Saatkem nüüd ja siin välja sõnum inimõiguste ja vabaduste poolt, muu hulgas oma valitsusele, ning hääletage kõigi meie muudatusettepanekute poolt! Rohelised ei saa hääletada sellisel kujul resolutsiooni poolt.
Timothy Kirkhope
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Ei tahaks küll seda öelda, aga resolutsiooni ettepanek, millele me siin aruteludes viitame, on suurepärane näide Euroopa Parlamendist selle halvimal kujul. Ehkki ma tunnustan raportööride rasket tööd ja kahtlemata õilsat kavatsust katta 27-leheküljelises tekstis kõik aspektid, on ettepanek segane ning minu arvates palju väärtusetum, arvestades, mida Stockholmi tegevuskava ja eesistujariik Rootsi vääriksid.
Lubage mul rõhutada, et ka meie tahame lahenduste leidmiseks suuremat koostööd, solidaarsust sisserände ja korruptsioonivastase võitluse ning teabevahetuse osas, kuid see ei pea tulema riikide suveräänsuse hinnaga, ning samuti ei tohiks see olla liigselt ettekirjutusi tegev.
Varjupaigaküsimuste lahendamiseks on siiani parim viis 1951. aasta ÜRO pagulaskonventsiooni nõuetekohane kohaldamine kogu Euroopas. Me toetame teabevahetust, et meil oleks tõeline JSKi lähenemisviis andmekasutusele, mille aluseks on tugev andmekaitse, lähtudes proportsionaalsuse, vajaduse ja läbipaistvuse printsiipidest.
Samuti toetame vastastikkuse tunnustamise põhimõtet ning Euroopa kodanike vaba liikumise õiguste tagamist, kuid nende õiguste kuritarvitamist tuleb piirata tugeva piirikontrolli abil ning kasutades tagasisaatmiste kiirendamiseks ELi kaalukust ja arendades edasi Frontexit ELi välispiiri kaitsmisel. Teabevahetus aitab võidelda terrorismi vastu.
Me toetame samuti tõsist ELi organiseeritud kuritegevusevastast strateegiat, mis keskendub inimeste, relvade ja koerte salakaubandusega tegelevatele grupeeringutele, ebaseaduslikult saadud tulu konfiskeerimisele ning ELi piiril tegutsevate Euroopa organisatsioonidega koostöö tegemisele. Kuid me ei saa toetada meetmeid, mis meie arvates kujutavad endast häbitut kallaletungi suveräänsusele, välja arvatud, kui need iseenesest viivad suuremale koostööle. Kindlasti peitub üleskutses kohustuslikuks ja tagasivõetamatuks solidaarsuseks teatav iroonia: kindlasti on solidaarsus see, mida pakutakse, mitte see, mida peale surutakse.
Ma arvan, et üldjoontes on eesistujariik Rootsil ning tõesti ka ettepanekus endas häid ideid, kuid kahjuks ja nagu tavaliselt teeme endale uhkeid jõulukingitusi seal, kus nendega tegelikult midagi ei saavuta.
Cornelia Ernst
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon ei toeta resolutsiooni. Stockholmi programm ei käsitle absoluutselt praeguse aja tegelikke probleeme. Põhiprobleem on selles, et luuakse õiguste Euroopat, millele ELi kodanikel on juurdepääs, kuid teistel eurooplastel mitte. Neile ei anta samasuguseid inim- ja kodanikuõiguseid.
EL soovib saada Euroopa inimõiguste konventsiooni osapooleks - seda me tervitame -, kuid samal ajal tuleb sisserändajad seadusliku ja mitteseadusliku põhimõtte alusel eraldada. Seega varustatakse Frontexit pidama sõda nn ebaseadusliku sisserände vastu, millega kaob täielikult vaateväljast eelarvamustevaba sisserändepoliitika. Siin kukub Stockholmi programm läbi.
Teiseks probleemiks on tasakaalu täielik puudumine vabaduse ja julgeoleku vahel. Tõsi, vabadust ilma julgeolekuta ei ole, kuid ei ole ka julgeolekut ilma vabaduseta. Vabadus ei ole midagi, mille üle läbirääkimisi pidada, see on iga inimese universaalne õigus. Stockholm, vastupidi, sümboliseerib ELi maniakaalset kirge julgeoleku järele, milles ilma piisava kontrollita luuakse hiiglaslikke riigiüleseid andmebaase ning seejärel segatakse luureteenuseid ja politseiandmeid üle kogu Euroopa. See tähendab, et inimesed jäetakse oma andmete osas ilma enesemääramisõiguseta ning visioon läbipaistvast inimesest saab tegelikkuseks.
Lubage mul kui Ida-Saksamaalt pärit Euroopa Parlamendi liikmel lõpetada märkusega, et minu arvates on väljakannatamatu, et 20 aastat pärast Berliini müüri langemist on Euroopa üha enam hakanud meenutama kindlust.
Mario Borghezio
fraktsiooni EFD nimel. - (IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Stockholmi programmi käsitlev dokument on Euroopa Ülemkogu järeldustega võrreldes lihtsustav ja näiteks ei arvesta Itaalia valitsuse konkreetsetel teemadel esitatud olulisi taotlusi. Tegelikult ei käsitleta dokumendis Euroopa strateegiaid organiseeritud kuritegevuse teel saadud vara ründamiseks.
Täna kuulsin - ja olen ka varem kuulnud - palju räägitavat eri murettekitavatest kuritegevuse aspektidest. Peame minema sõnadelt tegudele. Euroopa peaks tegutsema nagu Itaalia, kes tänu minister Maronile on maffia varade ründamisega eeskujuks kogu Euroopale. Tundub, et Euroopa ei soovi samas suunas liikuda.
Kui tahame Euroopa tasandil võidelda kuritegevuse vastu, kuritegevuse, mis on muutunud rahvusvaheliseks ja mis manööverdab hõlpsasti pankade, maksuparadiiside, finantsturgude, vallas- ja kinnisvaraturgude vahel, siis peame looma ühtse Euroopa õigussüsteemi.
Lisaks ei pöörata piisavalt tähelepanu sisserändevastasele võitlusele Euroopa lõunapiiril, kus nt Liibüaga sõlmitud lepingu täitmine, mis Itaalia suhtes toimib, võib sattuda raskustesse. See juhtub, kui Euroopa Liit loobub täitmast võetud kohustust kaasrahastada satelliitjälgimissüsteemi Liibüa lõunapiiril, mida ületab tohutu arv ebaseaduslikke sisserändajaid.
Lõpetuseks, mis puutub rassismijuhtumisse mustanahalise inimesega, siis tahaksin osutada väga paljudele täpselt sama tõsistele valgete vastu suunatud rassismijuhtumitele, mis toimuvad ebaseadusliku sisserände enklaavides, rääkimata president Mugabe režiimi all ja isegi Lõuna-Aafrikas toimuvast n-ö valgete küttimisest. Need, kes nii palju räägivad mustade vastu suunatud rassismist, peaksid teadma ka Euroopa- ja valgetevastasest rassismist.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ja ebaseadusliku sisserände vastane võitlus on loomulikult Euroopas oluline. Tuleb siiski öelda, et kahjuks jätkab Stockholmi programm 11. septembrist 2001. aastast saadik sissetallatud teed vähendada pidevalt inim- ja kodanikuõigusi ning vabadusi ja neisse sekkuda. Mure andmekaitseõiguse pärast heidetakse võitluses väidetava terrorismi vastu lihtsalt kõrvale.
Kui nii, siis säilitatakse ja kogutakse üksikisikute andmeid, nende samade isikute andmeid, keda EL pidevalt oma päevakorras tähtsaimale kohale seab. Seda tehakse isegi, kui kuriteo kahtlust ei ole, ja neid andmeid võidakse seejärel kuritarvitada. Ametlikult on eemärk võidelda kuritegevuse vastu. See on kõik väga tore, kuid juba on tekkinud esimesed märgid ja suundumused nn poliitilise korrektsuse konsensusele mittevastavate arvamusavalduste piiramisest, keelamisest ja, kes teab, varem või hiljem nende muutmisest karistatavaks. George Orwell hoiatas meid ja me ei tohi lasta sellel juhtuda.
Carlo Casini
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Põhiseaduskomisjon, mida mul on au juhatada, tegi mulle ülesandeks tegutseda selle dokumendi raportöörina ühiselt koos kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjoni ja õiguskomisjoni raportööridega.
See on esimene kord, kui kodukorra artiklit 51 kohaldati, ning ma pean ütlema, et minu arvates on kolme raportööri vaheline koostöö olnud väga rahuldav.
Tegelikult oli probleeme - mõned neist tõsised - ajakavast kinnipidamise ja variraportööride kaasamisega ning ligi 500 muudatusettepaneku õigeaegse tõlkimisega. Viga ei ole siiski artiklis 51, vaid väga lühikestes tähtaegades, mis me seadsime, et koostada dokument, mille saaksime esitada 10. detsembril toimuvale ülemkogule. Seega olid töötempoga seotud probleemid vältimatud. Muus osas usun ma, et esimest korda kasutusel olnud artiklist 51 on kasu.
Parlamendis kaalumisel olevat dokumenti ei saa lahti seletada mulle jäänud loetud sekundite jooksul. Ent ma pean väljendama oma rahulolu, et kaasotsustamismenetlust on laiendatud ja et sellest on saanud tavapärane õiguskord, et sisserännet peetakse nüüd Euroopa küsimuseks - ja ma loodan, et just nii komisjon ja nõukogu seda tõlgendavad - ja mitte üksikute liikmesriikide probleemiks, kes tegutsevad üksteisega solidaarselt, et liikmesriikide parlamentidega tehtava koostöö osas on võetud seisukoht, et nad ei ole mitte piiranguid seadvad valvurid, vaid pigem positiivsed kaasalööjad õigusloomega seotud menetluses, ja viimaseks, et on viidatud inimõigustele, mis on ülimalt oluline ja mis vastab Euroopa Liidu vaimule.
Ma usun seega, et kõnealuse dokumendi puhul on kindlasti tegu positiivse edasiminekuga, kuna selle eesmärk ei olnud kirjeldada Stockholmi programmi pisimaidki detaile, vaid sõnastada üldised põhimõtted. On olemas aeg ja viisid, kuidas muuta see terviklikumaks ning üksikasjalikumaks.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Sooviksin alustada sellest, et tunnustan eesistujariik Rootsi ja komisjoni tehtud tööd järgmist viit aastat hõlmava vabadusel, julgeolekul ja õigusel rajanevat ala käsitleva mitmeaastase programmi edasiarendamisega.
Üle kõige sooviksin siiski tõsta esile parlamendi tööd, kuna kolm selle komisjoni - õiguskomisjon, põhiseaduskomisjon ja kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjon - töötasid esimest korda artiklis 51 ettenähtud menetluses õlg õla kõrval. Toimisime nii selle nimel, et dokument õigeks ajaks valmis saaks. Seda seetõttu, et on tähtis, tõepoolest tähtis, vabadusel, õigusel ja julgeolekul rajanevat ala edasi arendada, kui arvestada, et kohe on jõustumas Lissaboni leping, mis kujutab endast suurt sammu edasi. See on suur samm edasi, sest see tugevdab parlamenti, millest saab kaasotsustaja ja otsustelangetaja valdkondades, mis siiani olid valitsustevahelise koostöö pärusmaa, kuid ka seepärast, et jõustumas on Euroopa põhiõiguste harta ja mandaat ratifitseerida Euroopa inimõiguste konventsioon, millega tugevneb vabaduse ja julgeoleku vaheline harmoonia.
Julgeolek ei ole vabaduse suhtes teisejärguline, kuid see ei ole ka oht vabadusele. Julgeolek on iga kodaniku õigus ning ka vabadus. Nii on see sedastatud paljude liikmesriikide põhiseadustes ning need tuleb liita üheks, mis reguleeriks Euroopa kodakondsuse staatuse, sisserände, varjupaiga, põgenike, ELi välispiiride kaitse- ja õiguskoostööga seotud küsimusi. Seda on vaja selleks, et tugevdada vastastikust usaldust, vastastikust kodanikuõiguste tunnustamist, lepinguõiguse tunnustamist, mis toob kaasa majandustõusu ja rohkem töökohti, ning üle kõige, et tugevdada koostööd politsei ja kriminaalasjade valdkonnas, et koos võidelda meie tegelike ühiste vaenlaste vastu: organiseeritud kuritegevuse ja terrorismi vastu.
Parlament on teinud ära raske töö ja muutnud nõukogu esitatud dokumendi paremaks. Paremaks on see muutunud selles mõttes, et tugevdatud on diskrimineerimisvastast klauslit, eelkõige naiste ja laste osas, ning võetud on kohustus võidelda soolise vägivalla vastu ja kaitsta sellise vägivalla ohvreid varjupaigaküsimustega tegeleva solidaarsusklausli tugevdamisega. See näitab, et sisseränne ja varjupaigaküsimused ei ole vaid ühte liikmesriiki puudutav probleem, vaid probleem, mille lahendamiseks on vaja kõigi liikmesriikide koostööd.
Parlament parandas teksti ka sellega, et tõstis esile juuraasjatundjate väljaõppe tähtsust koostöös ja meie õigusstruktuuride lähendamises, ja teha seda vastastikuse tunnustamise ja usalduse kaudu, et oleks võimalik integreerida reageerimist käsitlevaid vahendeid eesmärgiga muuta Euroopa tõeliseks vabadusel, õigusel ja julgeolekul rajanevaks alaks.
Sellepärast arvan ma, et parlament peaks saatma selge sõnumi kodanikele, kes jälgivad meid, kui hääletame homme kolme komisjoni koostöös sündinud parlamendi raporti üle. See sõnum on, et nende põhiõigused on meile olulised, nende vabadus on meile oluline, nende julgeolek on meile oluline, meile on oluline teha koostööd, et võidelda piiriülese organiseeritud kuritegevuse, vägivalla ja terrorismi vastu ning kaitsta selliste kuritegude kõiki ohvreid, eriti terrorismi ohvreid.
Ma arvan, et meie kodanikud ei mõistaks meid, kui me neid selles osas alt veaksime. Palun seega sellelt täiskogult võimalikult laialdast toetust raportile, mille me esitame homme ja mille üle me sellel osaistungil peame hääletama.
Sophia in 't Veld
(NL) Kõigepealt tervitan ma sooje sõnu, mida nõukogu on öelnud koostöö kohta parlamendiga, ehkki ma eelistaksin, kui nõukogu võtaks arvesse parlamendi soovitusi. Lõppude lõpuks, nagu kolleeg Albrechtki, olen märganud, et tegelikkuses kipub nõukogu jääma nende soovituste suhtes kurdiks ja lihtsalt jätkab oma joont, samal ajal kui parlament teeb rasket tööd seisukohtadele jõudmiseks, mis hiljem nõukogu programmis ei kajastu.
Minu teine märkus puudutab seda, millest kolleeg Hennis-Plasschaert nii kujundlikult rääkis. Ma tahaksin parlamendile, eriti kahele suurfraktsioonile meenutada, et võrdsus on jagamatu. Me ei saa anda ühele grupile natuke võrdsust, andmata seda teistele. Minevikus sekkus riik inimeste partnerivalikusse ning keelas abielud teatavat usku inimeste ja eri rassist inimeste vahel. Õnneks on see aeg möödanik. Ja niisiis ei tohiks minu meelest mitte ükski Euroopa Liidu liikmesriik keelduda tunnustamast teises liikmesriigis seaduslikult sõlmitud abielu, sealhulgas abielu, mis on sõlmitud kahe samasoolise isiku vahel. Seetõttu pöördun kahe suurema fraktsiooni poole, et nad võtaksid tagasi oma kompromissettepaneku, mille eesmärk on nõrgendada homoseksuaalsete paaride õigusi. Eelkõige loodan siinjuures meie sõpradele Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioonist.
Me elame 21. sajandil ja ma usun, et kõik Euroopa kodanikud hoolimata nende rassilisest päritolust, usulisest veendumusest, vanusest või seksuaalsest suunitlusest väärivad meie kaitset. On viimane aeg, et parlament seda ükskord tunnistaks.
Rui Tavares
(PT) Austatud juhataja! Ma usun, et see parlament tervitab konkreetset ja sisutihedat Stockholmi programmi, mis tõepoolest suudaks edendada kodanike Euroopat.
Kahjuks arvan ma, et me ei ole veel jõudnud sinna, kuhu oleksime võinud. Stockholmi programm kipub õnnetuseks olema ebamäärane, viimistlemata ja üldine ning ma pean ütlema, et osalt on sellise ebaveenva ja ülemäära lihtsustatud programmi sündimise põhjus see, et parlamendil ei ole demokraatlikku kontrolli ega volitusi sekkuda reaalselt viisil, mis kutsuks esile muutuseid või millel oleks praktiline mõju.
Sisserändepoliitika on üks näide. Me oleme kõik suure huviga jälginud Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti loomist, kuid ma arvan, et väga vähe on tehtud näiteks legaalsete sisserändekanalite avamiseks, mis on absoluutselt vajalik, või hooajaliste sisserändajate direktiivi kehtestamiseks, mida me nii kaua oleme oodanud, kuid mida paistab, et Stockholmi programmis isegi ei kaalutud.
Gerard Batten
Austatud juhataja! Stockholmi programm moodustab osa ühise õigus- ja kohtusüsteemi loomisest Euroopa Liidus. Dokumendi sisuks on "Kodanike elu lihtsustamine - õiglusel põhinev Euroopa”.
Lubage mul teile rääkida, kuidas meie ühine õigussüsteem muutis ühe inimese elu. 20aastane londonlane Andrew Symeou anti sellel suvel tapmissüüdistusega Kreekale välja. Praegu kuhtub ta kohut oodates Kreeka vanglas. Tõendid tema vastu ei peaks Briti kohtus uurimisel mitte viit minutitki vastu. Tõendid tuvastamise kohta on vastuolulised. Kõik märgid näitavad, et tunnistajate ütlused koostas politsei. Kaks tunnistajat väidavad, et neid peksti ja väärkoheldi ning sunniti alla kirjutama ütlustele, millest nad hiljem kohe lahti ütlesid.
Londonis asuv apellatsioonikohus teadis väga hästi, et Andrew Symeou vastu puudusid reaalsed tõendid, kuid kohus oli sunnitud ta välja andma, sest Euroopa vahistamismääruse kohaselt ei olnud tal voli väljaandmist peatada. Briti kohtud ei saa enam kaitsta Briti kodanikke ebaõiglase välismaiste kohtute vahistamise ja vangistamise eest.
Suurbritannias oli enne Euroopa Liiduga liitumist täiesti toimiv vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Euroopa Liit on hävitamas õiguskaitset, mis on meil Inglismaal sajandeid olemas olnud. Protsessi käigus hävitatakse inimeste elusid. Stockholmi programm võib olla seadustest, kuid see ei ole õiglusest. Kui britid tahavad oma vabadusi säilitada, peavad nad Euroopa Liidust lahkuma.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! Kahtlemata sisaldab Stockholmi programm mitmeid kasulikke algatusi ning ma pooldan täielikult võitluse hoogustamist lapspornograafia ja terroristide võrgustike vastu Internetis. Ka ebaseaduslike sisserändajate ja organiseeritud kuritegevuse vastastel meetmetel on minu toetus. Selles osas on julgeolekuteenistuste piiramatu juurdepääs ELi sõrmejäljeandmebaasile õigustatud. Kuid kontrolliga ei tohi minna nii kaugele, et EList saab jälitusriik, kes edastab oma andmeid ka Ameerika Ühendriikidele.
Seega on vaja tagada, et kogutud andmeid ei kuritarvitata. Lõppude lõpuks on küsimus iga ELi kodaniku põhiõigusest eraelu kaitsele ning selles osas peame me järgima tõsiasja, et vabadus tähendab olla vaba riigist ja mitte olla vaba riigi kaudu.
Tahaksin samuti öelda paar sõna ELi varjupaigaõiguse ühtlustamise kohta. Kindlasti on see õige ettevõtmine. Kuid me peame tegema täiesti selgeks, et ilma eri riikide majandustingimusi ühtlustamata see ei õnnestu, kuna loomulikult kolivad inimesed riikidesse, kus on parim sotsiaalne turvalisus, suurimad sissetulekud, puhtaimad tänavad ning kõige turvalisemad linnad. Üks on selge! Nimelt, et ühtlustamine on vajalik, kuid Euroopast ei pea saama iseteenindava varjupaigapoliitikaga maa.
Simon Busuttil
(MT) Me näeme õiguse, vabaduse ja turvalisuse küsimuses Euroopa Liidu järjekordset suurprojekti. Ma ütleksin, et peaksime seda projekti käsitlema samamoodi, nagu me käsitlesime Euroopa Liidu suure siseturu projekti. Me peame kõigi Euroopa Liidu kodanike jaoks looma õigusel, vabadusel ja turvalisusel rajaneva ala.
Kuidas seda saavutada? Me saavutame edu Stockholmi programmi abil, mis on järgmise viie aasta töökava. Tegemist on kaugeleulatuva programmiga, mis hõlmab mitmeid valdkondi õiguse, vabaduse ja turvalisuse raames. Parlamendi resolutsioonis määratletakse Euroopa Parlamendi poliitilised prioriteedid selles valdkonnas. Näiteks on meie sisserändega seotud prioriteedid võitlus ebaseadusliku sisserände vastu, kuid ka ühine varjupaigapoliitika, mis põhineb tõelisel ja kohustuslikul solidaarsusel. Pean samuti lisama, et Lissaboni lepingu jõustumisel hakkab Euroopa Parlament tänu kaasotsustusõigusele mängima väga olulist ja konstruktiivset rolli.
Selles parlamendis esineb ka teatavaid poliitilisi erimeelsusi. Miks mitte? Siin on esindatud eri poliitilised fraktsioonid ja erinevad poliitilised vaated. Viidates eelkõige oma kaasparlamendiliikmele Jeanine Hennis-Plasschaertile, keda ma väga austan, lubage mul siiski öelda, et inimõigused on ka Euroopa Rahvapartei fraktsiooni poliitiline prioriteet ning need ei ole sugugi selle koja liberaalide fraktsiooni monopol. Me ei saa aktsepteerida liberaalide fraktsiooni arvamust, nagu oleks neil õigus monopoliseerida mittediskrimineerimise põhimõtet. Meie usume sellesse põhimõttesse; ent me usume ka subsidiaarsuse põhimõttesse, s.t et me peame austama Euroopa Liidu liikmesriikide rahvuslikult tundlikke küsimusi. Me ei tohi unustada, et liit on üles ehitatud ühtsusele ja mitmekesisusele, mitte ühtsusele ja ühetaolisusele.
Luigi Berlinguer
(IT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Haagi programmiga võrreldes leiab Stockholmi programmist kaks uuendust: õiglane tasakaal õiguste ja turvalisuse vahel ning õiguskaitse nii kriminaal- kui ka tsiviilsfääris.
Turvalisus on õigus: see on õigus mitte saada rünnatud töökohal, õigus jalutada tänaval oma elu pärast kartmata, õigus naisena mitte olla vägivalla objekt, õigus mitte langeda terrorismiakti ohvriks.
Liikmesriigid ja Euroopa peavad tagama turvalisuse. Kuid julgeolekumeetmed, millega vähenevad julgeolekutagatised, on meetmed, mis kaotavad õiguskindluse ja põhjustavad seega ebaturvalisust ja barbaarsusi. Mõelge Guantánamole!
Euroopa on õiguste sünnimaa. Stockholmi programmis on need nüüd väga detailselt määratletud. Ühelt poolt valitseb õiglane tasakaal kuritegevuse ennetamise meetmetest kinnipidamise ja teiselt poolt kodanike ja nende perede igapäevaelu, ühiskondlike, majanduslike, töö- ja õpisuhete vahel, mida kõiki reguleerib tsiviilõigus ja tsiviilõiguse süsteem.
See on kodanike Euroopa. See tuleb üles ehitada liikmesriikides ja ühenduse institutsioonides. Euroopa ühiskond on rohkem ühinenud ja liikuvus on palju suurem kui üldiselt arvatakse. Liikuvusest on saanud õigus. Liikmesriikidevahelised piirid ei ole läbitungimatud müürid, vaid võrgud, mida inimesed iga päev läbivad. Stockholmi programm on institutsiooniline nurgakivi, millega sätestatakse kohtukoostöö ja vastastikune tunnustamine, Euroopa õigussüsteem (mis koosneb liikmesriikide ja ühenduse süsteemist), nii liikmesriikide kui ka ühenduse õigus, Euroopa kodanikud ja Euroopa kohtud (nii liikmesriikide kui ka ühenduse kohtud).
Euroopa normides lähtutakse ühenduse normidest ja Euroopa kohtute pretsedendiõigusest, kuid nende allikaks on ka nii liikmesriikide kui ka Euroopa õigusvõrgustikes tegutsevate töötajate, ettevõtete, üliõpilaste ja kohtunike tegevus. Stockholmi programmiga soovitakse toetada altpoolt tulevate algatuste protsessi.
Parlament on teinud resolutsiooniga suurepärast tööd ning ma loodan, et see võetakse siin suure häälteenamusega ühehäälselt vastu, sest me oleme selle nimel väga rasket tööd teinud. Nõukogu peaks seda nõuetekohaselt arvesse võtma. Lissaboni leping ei ole veel jõustunud, kuid see on olemas. Minister, olgu nõukogu ambitsioonikas ja võtku see arvesse resolutsioonis esitatud nõudmisi.
Sarah Ludford
Austatud juhataja! Eesistujariik Rootsit tuleb õnnitleda selle eest, kuidas ta on avaldanud survet ammu lahendamist vajanud küsimusega edasiminemiseks: Nimelt kohtualuse õigus õiglasele kohtlemisele igal pool Euroopas. See peab Euroopa vahistamismäärusega vältimatult kaasas käima. Me peame tagama, et vastastikuse tunnustamise aluseks oleks ka tegelikult vastastikune usaldus kõigi liikmesriikide kriminaalõiguse süsteemide vastu. Praegu see nii ei ole ja eksisteerivad rängad puudused.
Üks minu valijatest, Andrew Symeou, on olnud juulikuust alates Kreekas vangistuses, sest talle ei määratud kautsjonit, kuna ta on välismaalane. Tema kreeklasest advokaat on esitanud kaebuse politsei vägivalla ja tõendite hävitamise kohta. Euroopa Inimõiguste Kohtule esitatakse sellekohane avaldus ning on küllaltki häbiväärne, et seda peab tegema, sest räägime ELi kodaniku kohtlemisest teise liikmesriigi poolt. On šokeeriv, et see asi peab Strasbourgi minema.
Niisiis toetan ma Euroopa vahistamismäärust, kuid sellega koos on meil kindlasti vaja tagada kohtualuste õigused. Vastasel juhul saavad meil olema skandaalid nagu Andrew Symeou juhtum, mis hävitab toetuse Euroopa vahistamismäärusele, nagu see minu kodumaal on juhtumas.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Austatud juhataja! Juba mõned kuud oleme rääkinud vajadusest leida õige tasakaal turvalisuse hoidmise ja kodanike isikuõiguste kaitsmise vahel, rõhutades, et kodanikud peavad jääma Stockholmi programmi keskmesse. Kuid Euroopa Liit võtab vastu ja rakendab meetmeid, mis viivad julgeoleku ja õiguste kaalukausi tasakaalust välja, mille tulemusena luuakse asutusi igat liiki isikuandmete jälgimiseks ja kogumiseks ning tehes meist kõigist kahtlusalused, haavatakse meie väärikust. Enamgi veel, on lubamatu, et sisserändajaid koheldakse kurjategijate ja võimalike terroristidena. Me ei nõustu resolutsiooni projektiga, sest selle alusel hakatakse looma kaasaegset Euroopa panoptikumi, milles, nagu Jeremy Benthami väljamõeldud vanglaski, jälgitakse pidevalt igaühe toimetamisi, kusjuures kinnipeetavatel on vale turvatunne, sest neil ei ole aimugi selle järelevalve ulatusest.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Austatud juhataja! Ma ei kõhkle ütlemast, et Stockholmi programm on õiguse valdkonnas viimaste aastate kõige ambitsioonikam Euroopa Liidu algatus. Mul on seda suurem heameel, kuna programmi üks peamine eesmärk on lihtsustada Euroopa Liidu elanike elu. Loomulikult sõltub Stockholmi programmi nõuetekohane rakendamine õiguse valdkonnas tõeliselt euroopaliku õiguskultuuri loomisest, praktilise lähenemisviisi muutmisest uute õigusaktide kehtestamisel ning ka portaali e-justice nõuetekohasest toimimisest.
Minu jaoks põhimõttelise tähtsusega vastastikuse tunnustamise printsiibi jaoks on vaja vastastikust usaldust, kuid ka usku teiste riikide õigussüsteemidesse, millest siin täna on räägitud. Need väärtused saavad tekkida ainult vastastikuse tunnustamise ja mõistmise põhjalt ning tulemuseks on Euroopa õiguskultuur. Vastastikune tundmaõppimine ja mõistmine saavad iseenesest olla vaid aktiivse soodsa poliitika tulemus, mille hulka kuuluvad kogemuste vahetamine, külaskäigud, teabe jagamine ning kohtusüsteemis, eelkõige esimese astme kohtutes töötavatele inimestele kursuste korraldamine. Ja mis eriti tähtis, see hõlmab samuti ülikoolide õppeprogrammide põhjalikku kaasajastamist Euroopa Liidus.
Veel on oluline rõhutada mitmekeelse portaali e-justice tähtsust. Portaal peaks võimaldama juurdepääsu õigusandmebaasidele ning kaevata elektrooniliselt edasi kohtu- ja kohtuväliseid otsuseid. Samuti peaks see võimaldama kasutada arukaid lahendusi, mis on väljatöötatud nende kodanike abistamiseks, kes otsivad oma õigusprobleemidele lahendust või kes kasutavad mahukaid registreid, kohtusüsteemis töötavate inimeste nimekirju või lihtsalt ülevaateid iga liikmesriigi õigussüsteemist. Nii et mul on väga hea meel, et Beatrice Ask ja José Manuel Barroso on seda teemat puudutanud.
Tahaksin ka rõhutada vajadust töötada välja parima kvaliteediga Euroopa õigusaktid kohtukoostöö kohta tsiviilkaasustes, mille aluseks on sobivalt koostatud mõjuhinnangud, mille abil on kodanikel ja ettevõtetel võimalik kasutada tõhusaid vahendeid mitmesuguste siseturul ettetulevate juriidiliste probleemide lahendamiseks.
Stockholmi programm pakub meile paljudes ELi liikmesriikides suureneva euroskeptitsismi taustal võimaluse näidata kodanikele, et ELi institutsioonid reageerivad nende vajadustele.
Zita Gurmai
Austatud juhataja! Minu eriline tänu kuulub kolmele sekretariaadile, kes suutsid kõnealuse resolutsiooni selleks täiskoguks ette valmistada.
Stockholmi programmi võib pidada pragmaatilist laadi tegevuskavaks, mille eesmärk on turvalisem ja avatum Euroopa, mis põhineb ühistel väärtustel, põhimõtetel ja tegevuskavadel. Programm aitab kaasa õiguskaitseasutuste, kohtute ja sisserändeküsimustega tegelevate teenistuste vahelisele koostööle. Selles on tasakaalustatud meetmed, tagatud ühine julgeolek, õigusriigi põhimõte ja üksikisikute õigused. Tegemist on siiski väga keerulise küsimusega.
Tahaksin rõhutada lähenemispõhimõtte kasutuselevõttu. See on järjekordne samm ELi riigi ehitamisel. Tegemist ei ole millegi muuga kui suveräänsuse koondamisega. Selle aluseks on Euroopa Liidu kõigi asutuste käsutuses olevate andmete, teabe ja luureandmete kättesaadavuse põhimõte.
On vaja saavutada ELi infosüsteemide koostalitusvõime, et kõik asutused saaksid üksteise andmeid kasutada. Parlament annab komisjoni ettepanekule lisaväärtust. Dokumendis mainitakse ja kirjeldatakse põhjalikult kõiki võrdsuse, sugude ja diskrimineerimisega seotud küsimusi.
Lissaboni lepingu jõustumisel on meil võimalik kasutada ära ajaloolist hetke, et luua elujõuline ja tugev vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Parlament tõstab õigustatult esile oma uut nõukoguga võrdset kaasseadusandja rolli pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Ma olen rahul, et teksti on põimitud nii palju ühiseid Euroopa väärtusi: vabadus, õiglus, põhiõigused, demokraatia, kvaliteet ja antud kontekstis ka privaatsus.
Ma tean, et sõltuvalt üldisest poliitilisest kliimast on neil väärtustel eri tähendus, kuid nimetatud resolutsioonis on suudetud leida nende vahel õige tasakaal. Ma tahaksin meenutada Euroopa Sotsialistliku Partei kampaaniat "Lapsed esikohale!”. Rõõmuga näen ma selles dokumendis lastele ja perele pühendatud lõike. Minu poliitiline eesmärk on kindlustada kõigile kodanikele Euroopa Liidus võrdsed õigused ja kohustused.
Meie kodanikud vajavad pragmaatilist tulevikku vaatavat ja terviklikku Euroopa rändepoliitikat, mis põhineb ühistel väärtustel ja normidel, sealhulgas solidaarsuse ja läbipaistvuse põhimõtetel.
Hästi hallatud rändepoliitika on kasulik kõigile sidusrühmadele ning aitab kaasa majanduskasvule ELis ja võõrtööjõudu vajavates liikmesriikides.
Juhataja
Tänan, Zita! Sa suutsid oma sõnavõtu mahutada kahe minuti sisse, kuid ma ei tea, kas tõlge jõudis järgi, sest punane tuli põles pidevalt. Kui tõlgid suutsid teid jälgida, siis õnnitlegem neid igaks juhuks!
Pascale Gruny
(FR) Austatud juhataja, ministrid, volinik, kallid kolleegid! Ma ei hakka kordama kõiki kaasparlamendiliikmete esitatud õiguse ja sisserändega seotud põhiargumente, kuid ma tahan osutada sellele, et Euroopa õigusel rajaneva ala loomine on võimalik üksnes siis, kui liikmesriigid hakkavad üksteist rohkem usaldama, kuna see tõhustab õiglase Euroopa nurgakivi, vastastikuse tunnustamise põhimõtte toimimist.
Viimase 15 aasta jooksul on toimunud märkimisväärne edasiminek, kuid ikka on veel palju puudujääke. Mul on ülimalt hea meel, et ajal, kui toimusid läbirääkimised arutatava teksti üle, ratifitseerisid lõpuks kõik liikmesriigid Lissaboni lepingu. Euroopa Parlamendil on nüüd nõukoguga võrdne sõnaõigus õiguse ja siseasjadega seotud küsimustes; kodanike hüvanguks suureneb demokraatlik legitiimsus.
Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni arvamuse raportöörina petitsioonide komisjonis tahaksin rõhutada, et petitsioonide komisjon saab liiga palju kaebusi kodanike liikumisvabaduse takistuste kohta Euroopa Liidus endas.
Ma sooviksin samuti mainida kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise, sotsiaaltoetuste saamise õiguse ning diskrimineerimisega seotud probleeme. Teisest küljest, samasooliste isikute abielu tunnustamine kuulub liikmesriikide pädevusse. Liit peab austama liikmesriikide pädevust.
Ma kutsun Euroopa Komisjoni üles võimalikult ruttu avaldama oma suunised, et liikmesriikide ametivõimud saaksid tõhusalt võidelda vaba liikumise põhimõtte rikkumiste vastu. Kodanikud peavad saama vabalt liikuda ning teostada oma sellekohaseid õigusi täielikult ja ilma sisepiirideta.
Mul on ülimalt hea meel, et Euroopa õigusel rajaneva ala loomisega on resolutsioonis ette nähtud Euroopa Liidu narkootikumidevastane strateegia. Ma loodan siiski, et Euroopa Liit näitab selles osas üles suuremat initsiatiivi. Miks ei varusta liit end paremini uute vahenditega võitluses selle kasvava trendi vastu, mis mõjustab meie lapsi aina nooremas vanuses? Lapsed on meie tulevik. Mida me nende kaitseks ette võtame? Tegutsegem oma institutsioonides lõpuks pragmaatikast lähtudes! Meie kaaskodanikud ootavad meilt seda.
Claude Moraes
Austatud juhataja! See on olnud pikk teekond alates Tamperest, kus vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala oli vaid piirjoontes visandatud - ja võib-olla räägime me liiga palju -, kuni selle erakorralise olukorrani, kui Stockholmi programm ja Lissaboni leping langevad samasse aega. Ütlen kogu austusega neile, kes usuvad, et meil ei ole vaja plaani, et võidelda oma niši eest vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, mida me tahame: me ei kutsu oma mängijaid väljakult mängu alguses ära. Me võitleme oma progressiivse niši eest ja me võitleme oma fraktsiooniga meie progressiivse poliitika eest.
Kuid kõigepealt on meil vaja Stockholmi plaani. Lissaboni me saime, niisiis peame me - kõik siinsed parlamendiliikmed olenemata sellest, kuidas nad hääletavad - täitma oma kohust hakata pärast jõule tegelema õigusloomega meie jaoks olulistel teemadel. See on tõsine vastutus ja meie fraktsioonil on oma prioriteedid - nagu meie töödrügavad raportöörid López Aguilar ja Berlinguer on sedastanud. Siis on meil demokraatlik vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala ja me oleme kas kaotajad või võitjad.
Meie prioriteedi osas, diskrimineerimisvastase võitlusega seoses, saadame nõukogule oma sõnumi. Me tahame horisontaalset dialoogi. Me peame selle progressiivse suuna eest võitlema. Kriminaalõiguse vallas ütleme me: vastastikune tunnustamine on tähtis selleks, et Euroopa vahistamismäärus tegelikult toimiks. Varjupaiga osas, ütleme me "jah” liikmesriikidevahelisele solidaarsusele, kuid meie jaoks on progressiivne lahendus see, kui haavatavatele varjupaiga taotlejatele tagatakse parim esindatus.
Need on meie fraktsiooni prioriteedid. See on meie lisaväärtus, mida anname seoses vihakuritegude, sisserändepoliitika muutmise, naistevastase vägivalla ja Euroopa kaitsekorraga. Kõik need teemad illustreerivad, kuidas meie poliitilise fraktsioonina saame - kuidas kõik poliitilised fraktsioonid saavad - anda lisaväärtust Stockholmi programmile ning luua tähendusrikkaid õigusakte.
Lõppude lõpuks osaleme me selles mängus sellepärast, et meie kodanike jaoks ei ole see mäng. Neile on see lõpuks - viimaks ometi - õiguste tagamine, mida nad nii kaua on taotlenud: andmekaitse ning turvalisusega seotud ja terrorismivastaste põhiõiguste tagamine. Kõik see saab tähenduse, kui me võtame siin ülemkogul kohustuse hakata välja andma seadusi. Me teeme seda ainult siis, kui anname oma hääle Stockholmi programmi kaudu. Seega võitleme edasi progressiivse Stockholmi programmi ja progressiivsete õigusaktide eest.
Carlos Coelho
(PT) Austatud juhataja! Ma tahaksin soojalt tervitada asepresident Barrot'd ja eesistujariik Rootsit Stockholmi programmi eest. Stockholmi programm on hea uudis neile, kes toetavad Euroopat, mis oleks midagi rohkem kui vaid ühisturg.
Kodanike Euroopa loomine tähendab tõelist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. Ma tervitan tõsiasja, et kolmnurga kõik küljed on võrdse kaaluga. Vastupidiselt mõnevõrra radikaalsematele seisukohtadele usun ma, et kõik kolm on vajalikud. Turvalisus ilma vabaduseta on diktatuur. Vabadus ilma turvalisuseta on anarhia ning ilma vabaduse ja turvalisuseta ei ole õigus võimalik.
Kõnealuse viie aasta kavaga naastakse Tamperes seatud eesmärkide juurde, otsitakse reaalse edasimineku võimalust paljudes valdkondades. Sellegipoolest on tähtis tagada, et seatud eesmärgid täidetakse. Vastuvõetud õigus- ja muud aktid tuleb tõhusalt ellu viia. Eurooplased ei võta meid tõsiselt, kui me ei suuda tõestada enda tõhusust. Näiteks on võimatu edasi minna riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemiga, kutsuda komisjoni üles esitama ettepanekut selle süsteemi 2015. aastaks toimima hakkamise kohta, kui me ei tea, kas teise põlvkonna Schengeni infosüsteem või viisainfosüsteem hakkavad toimima nendega seotud probleemide ja ulatuslike viivituste tõttu.
Ma loodan, et ühtne Euroopa varjupaigasüsteem luuakse enne 2012. aastat, loodan ühtset lähenemist rändepoliitikale ja seda nii sisserändajate vastuvõtmise ja integreerimise kui ka ebaseadusliku sisserände vastu tõhusa võitlemise osas.
Lõpetuseks, meil on koos veel palju vaja ära teha kodanike Euroopa loomiseks. Ei ole mõtet raisata aega küsimustele, mis ei kuulu meie vastutusalasse. Sekkumine liikmesriikide perekonnaõigusesse, mida iga riik reguleerib ise oma õigusaktidega, ei ole mitte ainult juriidiline absurdsus, see on ka poliitiliselt vastakas, kuna sellega tõmmatakse meid mõttetutesse konfliktidesse ja juhitakse meid kõrvale tõeliselt olulistest küsimustest, nimelt kriitilise tähtsusega Stockholmi programmist.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin õnnitleda eesistujariik Rootsit ja seda täiskogu raporti eest, mille me oleme koostanud. Kuid tulevikku silmas pidades tahaksin ma teha kolm hoiatavat märkust.
Esiteks, kui puuduvad õigusloomega seotud algatused, kui nõukogu ja komisjon ei tööta programmi rakendamiseks välja õigusakte, siis on ilmne, et programm ei saa olla edukas.
Minu teise hoiatuse on mu kaasparlamendiliikmed õigusega juba välja öelnud. Nimelt, et sellel täiskogul saab olema uus roll. Enam ei koosta ta raporteid vaid ärakuulamiseks, nagu siiani on olnud. Temast saab kaasseadusandja, tema peab jõudma kokkulepetele, tema peab hoidma tasakaalus kaalukaussi turvalisuse ja vabaduse vahel, mis mõnikord võib osutada väga keeruliseks. Selline on kõigi Euroopa Parlamendi liikmete uus ülesanne ja uus kohustus.
Lõpetuseks tahaksin hoiatada subsidiaarsuse põhimõtte fundamentalistliku rakendamise eest. Kuulen kaasparlamendiliikmeid rääkimas vajadusest austada liikmeriikide parlamente - ja see on õige -, kuid ma pean hoiatama, et subsidiaarsuse jäik ja fundamentalistlik tõlgendamine ei lase meil Stockholmi programmiga edu saavutada. Kui liikmesriigid tõlgendavad subsidiaarsuse põhimõtet liigse kramplikkusega, siis ei saa olema ühisakte Stockholmi programmi kohta.
Monica Luisa Macovei
Austatud juhataja! Ma sooviksin lühidalt osutada Stockholmi programmi majanduskuritegevust ja korruptsiooni käsitlevale osale. Coreperi läbirääkimiste tulemusena on tekst mõneti oma teravust kaotanud. Näiteks praegu viidatakse tekstis GRECO korruptsioonivastastele standarditele, kusjuures GRECO puhul on tegu Euroopa Nõukogu organiga. Ehkki koostöö GRECO ja Euroopa Nõukoguga on hädavajalik, on Euroopa Liidu korruptsioonivastased standardid Euroopa Nõukogu, millel teatavasti on 47 liikmesriiki, omadest rangemad.
Seega ma palun nõukogul lahkelt säilitada - ja samal ajal kutsun teda tungivalt selleks üles - tekst, mis kohustab rangelt järgima korruptsioonivastaseid meetmeid. Me vajame ELi poliitikat ja mehhanismi, et võidelda ELis otsustavalt korruptsiooni ja pettuste vastu, ning Stockholmi programm peab seda vajadust ja kohustust kajastama.
Michael Cashman
Austatud juhataja! Õnnitlused kõigile raportiga seotud isikutele ning eesistujariik Rootsile. Ühiskonda saab muuta julguse, veendumuste ja visioonide abil, mitte keskpärasusega. Ning täna on seda siin parlamendis demonstreeritud.
Me räägime vabadusest, turvalisusest ja õigusest - kolmest aluspõhimõttest. Kuid ilma võrdsuse ja võrdse kohtlemiseta ei saa kunagi olla vabadust, julgeolekut ning kindlasti mitte õiglust. Eelkõige käib see vähemuste kohta, keda nii sageli mustatakse ja kellest nii sageli tekitatakse vale ettekujutus.
Võrdsus ja võrdne kohtlemine on tsiviliseeritud ühiskonna ainsad püsivad alused. Ja sellepärast edendan ma uhkusega Euroopat ja seostan end Euroopaga, milles me oleme kõik võrdsed hoolimata rassist, etnilisest päritolust, usutunnistusest, vanusest, puudest, soost või seksuaalsest sättumusest, s.o võrdsete Euroopa, põhiväärtuste Euroopa.
Zbigniew Ziobro
(PL) Austatud juhataja! Stockholmi programm on vastus olulisele küsimusele: kuidas tagada ELi kodanike turvalisus. Ent alati see vastus ei rahulda, sest meil ei ole vaja kriminaal- ja tsiviilõigust täies ulatuses standardida. Meil on vaja lihtsalt need õiguse valdkonnad ühtlustada ja sedagi vaid selgelt määratletud ja piiratud valdkondades.
Üle kõige on Euroopale vaja head koostööd politseijõudude ja kohtuvõimude vahel, et tagada kohtuotsuste mõjus täitmine ning tõhus kohtumõistmine kurjategijate üle, seda ELi sisepiiridest sõltumata. Seega tuleks Stockholmi programmis sedastada mitmeid algatusi ning keskenduda antud valdkondadele. Ma tahaksin täna tähelepanu juhtida kolmele küsimusele seoses liikmesriikide koordineerimistegevusega.
Esiteks on vaja seoses liikumisvabadusega, mis on üks meie suurimatest väärtustest, teha koostööd, et vahetada teavet kuritegude kohta, mis on avalikule korrale eriti ohtlikud. Siinkohal pean silmas seksuaalkuritegusid, mis on suunatud kõige nõrgemate ja kaitsetumate vastu, laste vastu, ning Stockholmi programmis on täiesti õigustatult sellele tähelepanu pööratud.
On vaja hakata võimalikult kiiresti tööle, et luua Euroopas seksuaalkurjategijate register, eriti isikute, kes sooritavad agressiivseid ja kõige ohtlikumaid kuritegusid laste vastu. Huvitatud pooltele ja organisatsioonidele tuleks võimaldada kõige laialdasem juurdepääs sellele teabele. Liikumisvabadus peab käima käsikäes teadmiste ja teabe liikumisega võimalike ohtude kohta, et ühiskond, sealhulgas selle kõige kaitsetumad liikmed, lapsed, oleks piisavalt kaitstud.
Teiseks peame me tagama kurjategijatelt konfiskeeritud varasid käsitlevate otsuste tõhusa elluviimise. Seda on eelkõige vaja selleks, et organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus muutuks tõhusamaks ning see tähendaks seda, et ühes riigis langetatud otsuse alusel on võimalik jälile saada kurjategija teise riiki peidetud varale ning see siis tõhusalt konfiskeerida. See puudutab ühtemoodi nii vahetult kui ka hiljem kaudselt kuritegevusest teenitud tulu.
Kolmandaks, ehkki ma olen nõus, et pisikuritegudele on õige reageerida vabadusekaotuseta otsustega, ei tohi me unustada asjaolu, et vabadusekaotusega karistamine, millega süüdlane ühiskonnast isoleeritakse, on teatavatel hästi põhjendatud juhtudel ainus reaalne ja praktiline viis kaitsta ühiskonda kõige ohtlikumate kuritegude eest. Seetõttu peab silmas pidama, et sedalaadi karistus on õiglane kõige julmemate kuritegude puhul.
Lõpetuseks tahaksin väljendada oma austust ettevalmistatud dokumendi vastu ja rõhutada, et programmi eesmärk peaks olema parandada liikmesriikidevahelist koostööd, säilitades samal ajal nende õigussüsteemi rahvusliku iseloomu.
Juhataja
Nüüd on "catch-the-eye” aeg. Ma kavatsen rangelt kodukorrast kinni pidada.
Tahan öelda, et sõna saab viis parlamendiliiget, igaüks üheks minutiks ja minuti täitumisel lülitatakse mikrofon välja. Kuna sõna on palunud rohkem kui viisteist parlamendiliiget, siis kuulame ära viis esimest.
Anna Maria Corazza Bildt
Austatud juhataja! Ma sooviksin kõigepealt tervitada Stockholmi programmi, mis on parim suund kodanikukeskse Euroopa loomisele, ja tänada nii minister Aski kui ka minister Billströmi esitatud visioonide eest. Viimaks saame minna koju ja öelda kõigile ilma vahettegemiseta, et Euroopa on nende jaoks, Euroopa on nendega, meie oleme Euroopa.
Loomulikult on Stockholmi programm selline, milliseks me selle kujundame. Andkem sellele võimalus! Toetagem seda võimalikult laialdaselt ja asugem selle elluviimiseks tööle!
Ma tahaksin eriti tänada selle eest, et programm keskendub lastele, mis tähendab, et lõpuks saame rakendada tõhusamaid meetmeid laste, sealhulgas sisserändajate laste kaitseks. Samuti on väga hea, et meil avanevad suuremad võimalused võidelda piiriülese kuritegevusega, samal ajal austades üksikisikute õigusi.
(Juhataja katkestas kõneleja)
Anna Hedh
(SV) Austatud juhataja! Mul on hea meel, et nõukogu esitatud kõige värskemas Stockholmi programmi versioonis käsitletakse põhjalikumalt laste õigusi, naistevastast vägivalda ning inimkaubanduse ärahoidmist. Ma kartsin natuke, et presidentuur loobub oma prioriteetidest. Nüüd on meil võimalus kooskõlas parlamendi hääletustulemusega teha täiendusi.
Ent ma olen pettunud, et programmis ei räägita sõnagi laste õiguste strateegia väljatöötamisest Euroopale, mille kohta parlament üsna hiljuti ettepaneku tegi. Nagu volinik Barrot ütles, Euroopa Liit peab jätkuvalt seisma laste õiguste kaitsel. Olen inimkaubandust käsitleva osa sõnastuse osas pettunud, et presidentuur ei jäänud endale kindlaks ning loobus seostamast seda seksi ostmisega ning teenuste ostmisega ja ei näe ette võimalust selles valdkonnas õigusloomeks. ELil on vaja ka õiguslikku alust naistevastase vägivalla vastu võitlemiseks.
Franziska Keller
Austatud juhataja! Vaid kaks märkust, mis meie fraktsiooni arvates on Stockholmi programmiga seoses kriitilise tähtsusega. Esiteks arvame, et programmis kasutatud meetod tasakaalu säilitamiseks on sageli natuke vildakas. Meie jaoks on turvalisus lihtsalt vabaduse saavutamise vahend - turvalisus ei ole vabaduse vastand. Me ei saa olla kaitstud, kui me ei ole vabad. Leiame, et see tasakaal on natuke eksitav.
Teiseks, Frontexi kohta. Minister Wallström, mida te tegelikult mõtlete, kui räägite Frontexi tugevdamisest? Mida te sellega silmas peate? Sest seda ei ole selgitatud üheski Stockholmi programmi versioonis, mida ma näinud olen.
Ja kas te ei arva, et äärmiselt oluline, isegi olulisem, on tugevdada parlamendi kontrolli Frontexi üle ja teha lõpp sellele, et Frontex saadab tagasi inimesed, kellel võivad olla põhjused varjupaiga taotlemiseks, kuid mida Frontex on sellel aastal teinud. Mina eelistaksin, kui seda aspekti tõhustatakse. Ma usun, et Stockholmi programm peaks teenima kõigi ja mitte vaid mõnede ELi elanike huve.
Teresa Jiménez-Becerril Barrio
(ES) Austatud juhataja! Täna ei kahtle keegi enam Euroopa Liidu võetud kohustuses võidelda terrorismi vastu ning tänu Stockholmi programmile on meil võimalik selle olulise vabadusele, turvalisusele ja õigusele rajaneva alaga seoses jätkuvalt edusamme saavutada.
Minu arvates on selle võitluse aluseks olnud liikmesriikidevaheline vastastikuna usaldus, kuid nüüd, tänu Lissaboni lepingule avanenud võimalustele, on viimane aeg ühtlustada liikmesriikide õigusaktid, et kaotada ajalised piirangud terrorismikuritegude eest süüdistuse esitamisele, sest nende puhul on tegu inimsusevastaste kuritegudega.
Kui seda tehakse, siis ei kaitse enam keegi siin parlamendis ega mujal terroriste, nagu on juhtunud, juhtub ikka veel ja võib edaspidigi juhtuda, samal ajal kui terrorismiohvrid on sunnitud vaikides kannatama ja pealt vaatama, kuidas neid, kes mõrvasid nende lähedased, koheldakse kangelastena.
Seetõttu palun ma parlamendil jõuliselt edasi minna või võtta vastu Euroopa terrorismiohvrite õiguste harta, et kaitsta...
(Juhataja katkestas sõnavõtja)
Sylvie Guillaume
(FR) Austatud juhataja! Täna tehtud kommentaaride põhjal järeldan ma, et paljud sõnavõtjad usuvad, et Stockholmi programm on väärt seda, et jõuda võimalikult laiapõhjalisele konsensusele ning töötada välja oma ambitsioonikas programm. See on homme hääletusele pandava resolutsiooni eesmärk.
Mul on kahju, et resolutsioonist jäeti välja viide kolmandate riikide kodanike valimisõigusele ning haigetele sisserändajatele tervishoiuteenustele juurdepääsu tagamine. Ma mainiksin siiski mõningaid olulisi punkte, mis võeti vastu, näiteks nõue võtta vastu direktiiv mittediskrimineerimise kohta; Euroopa kodanike ja perekondade liikumisvabadus - saan aru, et selle all peetakse silmas kõiki perekondi; nõue kõrvaldada takistused perekondade taasühinemise õiguse teostamisele; ning keeld hoida kinni saatjata saabunud alaealisi - kui nimetada vaid mõningaid.
Minu arust saab Stockholmi programmi edu mõõta selle järgi, kui suurt austust näidatakse üles neljas küsimuses: kas on olemas konkreetsed saavutused kodanike hüvanguks; kas Euroopa Parlamendi uut rolli järgitakse piinliku täpsusega, sest kaasotsustusmenetlus lisab väärtust; kui kvaliteetselt suudavad liikmesriikide parlamendid Stockholmi programmi ellu viia; kas kodanikud, eelkõige Euroopa noored on teadlikud programmi väärtustest.
Edaspidi peab vastuvõtmine toimuma samasuguse hooga, nagu tulevikus rakendatakse...
(Juhataja katkestas sõnavõtja)
Juhataja
Sõnavõtud "catch-the-eye” korra kohaselt on nüüd lõppenud. Mul on kahju, et ülejäänud kümme või kaksteist parlamendiliiget ei saanud sõna võtta, kuid arvestades aja hilisust ning kodukorra reegleid, oli see võimatu.
Beatrice Ask
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Tänan kõiki nende oluliste seisukohtade eest! Minul tegelikult ei ole kahju, et kümme parlamendiliiget sõna ei saanud. Mul on väga hea meel, kui suurt pühendumust te nende oluliste teemade osas üles näitate.
Keegi teist ütles, et programm on ambitsioonikas. Mul on seda hea meel kuulda, sest töö on olnud ambitsioonikas, kuid ka praktiline, sest tahtsime oma visiooni kokku sobitada pragmaatilise lähenemisega sellele, kuidas kodanike vaatenurgast lähtudes saaks olukorda parandada. Teid kuulates tundus mulle, et paljud jagavad vähemalt kõnealuse programmi projekti põhiideed.
Lubage mul kommenteerida kahte punkti! Esimene on vormiline. Tänane arutelu oli pisut segadusseajav - kui nii võib öelda -, sest mõned parlamendiliikmed rääkisid Stockholmi programmile viidates hoopis sellest väga huvipakkuvast resolutsiooni ettepanekust, mille üle siin parlamendis toimub arutelu ja mida siin hääletatakse, teisisõnu esitasid nad oma seisukohad presidentuuri esitatud projekti kohta.
Keegi küsis arutelu alguses, et miks me arutame seda projekti, kui juba on esitatud uus projekt. Tegelikult on asi nii, et Euroopa Parlament on käimasolevate arutelude ja läbirääkimistega jõudnud poole peale. Olukord muutub pidevalt ning sellel reedel või nädalavahetusel esitatakse veel üks projekt. Kuid ma võin öelda parlamendiliikmele, kes arvas, et tema käsutuses on vananenud dokument, et projekti kõige uuem versioon on alati presidentuuri veebilehel olemas. Loomulikult peaksid need parlamendiliikmed, kes soovivad end kursis hoida ja teada seda, mis toimub ning seda, kuidas teie arutelu mõjutab lõpptulemust, hoolt kandma, et neil on meie avaldatud dokumendid olemas.
Mis puutub presidentuuri, siis meie jaoks on olnud kõige tähtsam töötada läbipaistvalt ja avatult. Sellepärast meil ongi nii palju arutelusid. Need kümme teie seast, kes ei saanud oma vaateid siin esitada, võite seda teha, saates e-posti kas mulle või Tobias Billströmile. See on väga lihtne. Minu aadress on beatrice.ask@justice.ministry.se ja Tobias Billströmi aadress on samas formaadis. Te võite meile oma seisukohad arvessevõtmiseks saata. Peame töötama kaasaegselt ning eesistujariik Rootsi jaoks tähendab avatus kaasaegsust. Ma ootan resolutsiooni ja selle tulemust, kuna tunnetan teie hulgas suurt toetust resolutsioonis sisalduvate vaadetele, nüanssidele ja rõhuasetustele. Loomulikult kaalume me neid hoolikalt.
On ka mõned poliitilised küsimused, mida ma tahaksin lihtsalt ära mainida. Esiteks, kaks parlamendiliiget, kellest üks oli Gerard Batten, esitas konkreetseid näiteid selle kohta, kuidas inimeste elu mõjutatakse - vahest mõnes muus riigis -, ning nende arvates ei ole olukord hea. Tegemist on tüüpiliste näidetega sellest, kuidas puudub usaldus teise riigi õigussüsteemi vastu. Sellisel juhul on meil kaks valikut: kas ütleme oma kodanikele, et nad püsiksid kodus, sest seal on parim õigussüsteem. Ent kui me usume, et kodanikud kasutavad ka edaspidi liikumisvabaduse pakutavaid võimalusi, siis võib-olla on aeg hakata mõtlema sellest, kuidas parandada protsessiõigust ja muid aspekte liidus kui tervikus. Just see ongi Stockholmi programmi eesmärk. Sellepärast ongi mul nii hea meel, et oleme suutnud astuda esimese sammu protsessiõiguste tõhustamiseks, et garanteerida igaühele, keda kahtlustatakse kuriteos või kes on langenud kuriteo ohvriks, ja kes on osaline kohtuprotsessis Euroopas, et ta hakkab tegelikult saama tõlkeabi. Selle põhiõiguse leiab Euroopa Ülemkogu ja muudest konventsioonides, kuid praktikas see ei toimi. Nüüd on meil võimalik olukorda muuta ja täpselt seda me peaksime tegema.
Monica Macovei tõstatas korruptsiooni ja finantskuritegude teema ning arvas, et see on sõnastatud liiga nõrgalt. Ma tahaksin öelda, et see lõik on väga selgelt sõnastatud ja esitab kõrgeid nõudmisi. Asjaolu, et mainime korruptsioonivastaste riikide rühma (GRECO), ei tähenda kuidagi, et tahaksime nende vaateid arvestades võtta väiksemaid sihte, ning seda Stockholmi programm ka ei sätesta. Mida see sätestab on, et lisaks paljudele muudele ülesannetele kavatseme me selle olulise organiga kõnealustes küsimustes koostööd teha, kui me tahame organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses tulemusi saavutada. Ma usun, et see on tähtis.
Mitmed on siin subsidiaarsust maininud. Minu arvates väljendatakse praegu arutlusel olevas ettepanekus väga selgelt, et ELi koostöö õiguse ja siseasjade valdkonnas peaks lisama väärtust. Valdkonnad, millega riigisisesel tasandil sama hästi hakkama saadakse, peaksid jääma liikmesriikide pädevusse. Euroopa institutsioone peame kasutama siis, kui on vaja teha koostööd. Minu arvates me ei võta rahvusriikidelt õigusi ära, vaid hoopis pakume neile lisaväärtust, millest kõik kodanikud võidavad.
Lõpetuseks tahaksin rääkida eraelu puutumatusest ja andmekaitsest, mis on üks peamistest ja olulistest vaidlusküsimustest. Usun, et see oli Mario Borghezio, kes seda mainis, arvates, et Stockholmi programm oma praegusel kujul on murettekitav. Muu hulgas tegi talle muret jälgimistegevus ja suurte andmebaaside loomine. Samuti võrdles ta meie praegusi püüdlusi olukorraga endisel Ida-Saksamaal ja teistes Euroopas eksisteerinud kommunistlikes riikides. Minu arvates ei puutu sellised argumendid üldse asjasse. Ida-Saksamaal puudus andmekaitse, demokraatia ning kodanikel ei olnud põhiõigusi - kolm põhjapaneva tähtsusega põhimõtet meie koostöös. Stockholmi programmi osas - tõhustame ja kitsendame andmekaitse ja üksisiku õiguste ja demokraatia austamise eeskirju ka mitmes muus valdkonnas. Tegelikult tasakaalustab infostrateegias, mille väljatöötamist me ELilt soovime, metoodilist ja tõhusat teabevahetust range nõue kaitsta eraelu puutumatust ning tagada turvaline andmehaldus ning ka nõue, et teavet ei tohi kaua säilitada. Võiksite asjassepuutuvad lõigud üle lugeda, sest nad on selles osas väga selged. See kujutab endast edasiminekut ning meid on selle eest kiitnud ka asjaga tegelev ELi ombudsman.
Viimaseks, keegi mainis, et Stockholmi programm peaks olema konkreetsem. Programm sisaldab väga palju konkreetseid ja praktilisi elemente, kuid tõeline töö hakkab pihta nüüd. Osad parlamendiliikmed osutasid sellele, et määrus tuli koostada väga lühikese tähtajaga ning et õigeks ajaks oli väga raske valmis saada. Võin öelda, et asi läheb hullemaks. Kui Stockholmi programm vastu võetakse, siis hakkate osalema selle elluviimiseks vajalikus tähtsas töös ning tegelema eri ettepanekute üksikasjadega. See tähendab pidevat ajasurvet ja stressi, kuid ka suuri väljakutseid ning suurepärast võimalust midagi muuta. Suur tänu teile teie märkuste eest ning, nagu ütlesin, palun kasutage Internetti, kui soovite presidentuuriga lähipäevadel suhelda!
Tobias Billström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Loomulikult nõustun ma Beatrice Aski üldiste järeldustega programmi kohta. Tänan teid kõiki täna esitatud konstruktiivsete seisukohtade eest!
Ma tahaksin samuti tänada väga konstruktiivse koostöö eest kolme komisjoni - põhiseaduskomisjoni, õiguskomisjoni ja kodanikuvabaduste ning justiits- ja siseasjade komisjoni - esimehi. Nagu ma oma sissejuhatavas sõnavõtus ütlesin, tähendab see, et kõik asjaomased on võtnud endale väga suure vastutuse, ning ma arvan, et me võime põhjusega uhked olla.
Ma tahaksin rõhutada koostöö tähtsust programmi kõigis olulistes valdkondades. Oma sõnavõtus võrdles Simon Busuttil kõnealust projekti ulatuse poolest siseturu projektiga, mis on minu arust tõele üsna lähedal, sest suuruse ja tähtsuse poolest on need kaks projekti võrreldavad. Üks sõna, mis viimastel aastal poliitilistel kõnelustel varjupaiga ja sisserändega seotud küsimusi arutades ikka ja jälle esile kerkib, on solidaarsus. Kõik liikmesriigid on ühel meelel, et solidaarsus peab suurenema, ja mitte ainult liikmesriikide, vaid ka ELi ja kolmandate riikide vahel. See on sõnum, mida me soovime Stockholmi programmi kaudu saata.
Nagu ma oma sissejuhatuses ütlesin, usume me, et kõnealune keeruline küsimus vajab laiapõhjalisi ja jätkusuutlikke lahendusi, mis hõlmavad kogu seda poliitilist valdkonda. See on üks põhjustest, miks Stockholmi programmis ei ole solidaarsusele eraldi peatükki pühendatud. Selle asemel on solidaarsuse element olemas igas käsitlevas punktis.
Sellega seoses peaks oluliseks lähtekohaks saama globaalne sisserändele lähenemine. Frontexi rolli tuleb tõhustada. Franziska Keller mainis seda oma sõnavõtus. Ma tahaksin samuti absoluutselt selgeks teha, et Frontex üksi ei ole vastus probleemile. Frontex vastutab liikmesriikide piirikontrolli koordineerimise eest, kuid näiteks merepääste osas sellel volitusi ei ole. Vahemereäärne olukord ei ole seotud peamiselt piirikontrolliga. Selle lahendamiseks on vaja mitmeid eri liiki meetmeid. Kõige tähtsam on koostöö parandamine päritolu- ja transiidiriikide vahel. Me peame samuti abina investeerima arengukoostöösse. Ma arvan, et on oluline rõhutada, et nüüd, kus Lissaboni leping on jõustunud, osaleb Euroopa Parlament nende küsimuste lahendamisel kõige suuremas ulatuses ning et demokraatlik kontroll nendes valdkondades suureneb.
Lähtudes kõigest sellest, mida täna siin on öeldud, usun ma, et on ka oluline osutada, et Lissaboni lepinguga tõepoolest kaasnevad tõelised ja olulised muutused. Loomulikult on suurim muutus see, et õigusloome tavamenetluse asemel suureneb Euroopa Parlamendi roll mitmes õigusloomega seotud valdkonnas. Seega ei jaga ma Franziska Kelleri muret nendes küsimustes. Vastupidi, ma arvan et kõnealuses poliitilises valdkonnas saab toimuma tohutu edasiminek demokraatliku kontrolli suunas.
Austatud juhataja! Nagu kolleeg Beatrice Ask, sooviksin lõpetuseks öelda, et kui teil ei olnud täna võimalust oma vaateid esitada, olete rohkem kui teretulnud saatma need meile e-posti teel!
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja! Ma tahaksin rõhutada kolme komisjoni töö kvaliteeti: õiguskomisjon - Carlo Casini on siin kohal; kodanikuõiguste ning justiits- ja siseasjade komisjon - Juan Fernando López Aguilar on ka siin kohal; ning põhiseaduskomisjon. Nende tehtud töö on äärmiselt huvipakkuv ning see aitab meil ja eesistujariik Rootsil valmistada ette Stockholmi programmi lõplikku versiooni.
Nagu Simon Busuttil ütles - kodanikel on küll siseturg, kuid neil ei ole tegelikult õigusel, turvalisusel ja vabadusel rajanevat ala, isegi kui tänu Schengeni alale on meil olemas liikumisvabadus. Me peame säilitama sellest tuleneva kasu. Lisan, et kuritarvitusi käsitlevad suunised on avaldatud.
Ma tahaksin öelda, et programmi tekst tundub mulle üsna tasakaalus olevat. Olles kuulnud eri inimeste püüdlustest, torkab see tekst oma tasakaalustatuse poolest silma. Peaksin lisama, et me töötame Stockholmi programmi välja maailmas, kus organiseeritud kuritegevus, küberkuritegevus ja terrorism on tõusuteel, maailmas, kus me ilmselgelt peame ennast kaitsma. Selles osas saab Euroopa aidata.
Tahan öelda ka seda, et meil on meie õigusruumis aina enam kodanikke, paare, kellel on topeltkodakondsus, ja ka nemad peavad saama oma õigusi teostada eri liikmesriikides, kuhu nad võivad sattuda.
Ma tahan tingimata rõhutada ka seda, et me oleme teinud edusamme menetluslike garantiide osas, mida Beatrice Ask ka väga hästi selgitas, ning see küsimus on Stockholmi programmis väga olulisel kohal. Te tõite näiteks Briti kodaniku Kreekas. Asjaajamine oleks palju lihtsam, kui paigas oleks miinimumeeskirjad. Carlo Coelho öeldut korrates ütlen, et me oleme alates Tamperest käinud pika tee.
Lisan veel seda, et me ei saa nõustuda ka sellega, et Euroopa on kindlus. Minister Billström vastas sellele. Ka see on tasakaalustatud Euroopa rändepoliitika garantii. Kui me aga keeldume vastu võtmast ebaseaduslikke, salajasi sisserändajaid, siis on selle põhjuseks sellega seotud inimkaubandus ja organiseeritud kuritegevus. Seda ei saa eitada. Pealegi on siiski tõde see, et meil on õnnestunud esitada varjupaigapoliitika, mis vastab euroopalikule suuremeelsuse väärtusele.
Kuna aeg surub peale, siis, austatud juhataja, ei saa ma ilmselgelt kõigile küsimustele vastata. Ma soovin lihtsalt öelda, et nagu Beatrice Ask ütles, on Stockholmi programm väga pragmaatiline, see on tegevuskava, mida eesistujariik Hispaania hakkab ellu viima, ning teie, kallid kolleegid, hakkate edaspidi olema kaasseadusandjad. Kindlasti on see tõhus vahend vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala edasi arendamiseks, mida kodanikud nii väga tahavad.
Ma olen parlamendile tänulik selle eest, mida ta juba on teinud ja ka selle eest, mida ta tulevikus kaasseadusandjana õiguse ja turvalisuse valdkonnas tegema hakkab.
Juhataja
Selle arutelu lõpuks olen saanud ühe resolutsiooni ettepaneku, mis esitati vastavalt kodukorra artikli 110 lõikele 2.
Arutelu lõpetati.
Hääletus toimub homme kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elena Oana Antonescu  
kirjalikult. - (RO) Viimastel aastatel on ELi tegevuskavas inimõiguste kaitse ja edendamise tähtsus vähendanud, kusjuures liikmesriikide turvalisusest on saamas poliitiline prioriteet. ELi vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala on astumas otsustavasse faasi. Kui varem käsitleti õiguse ja siseasjadega seotud aspekte rangelt valitsustevahelisel tasandil, siis Maastrichti lepinguga toodi need ühenduse tasandile. Tampere ja Haagi programmid andsid otsustava tõuke nende meetmete tõhustamiseks. Mitmeaastases Stockholmi programmis sätestatakse omakorda järgmise viie aasta prioriteedid, et vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala saaks kodanike jaoks reaalsuseks. Programmi hakatakse ellu viima Lissaboni lepingu jõustumisel. Tänu sellele, et kaasotsustusmenetlus võeti kasutusel õigusloomega seotud tavamenetlusena, hakkavad Euroopa õiguse ja siseasjade poliitika ning nendega kooskõlas vastuvõetavad meetmed alluma parlamendi kontrollile.
Kinga Gál
kirjalikult. - (HU) Stockholmi programmi koostamisel oli meie eesmärk teavitada Euroopa kodanikke vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva alaga kaasnevast konkreetsest kasust. Kuid kodanike Euroopa loomiseks ei piisa lihtsalt programmi koostamisest. Lissaboni lepinguga avaneb kodanikele oma huvide kaitsmiseks uus mõõde. Põhiõiguste hartas ettenähtud õigused, vabadused ja põhimõtted muutuvad siduvaks. Euroopa Liit võib nüüd allkirjastada Euroopa Nõukogu inimõiguste kaitse konventsiooni. See õigusakt peab jõustuma nii ruttu kui võimalik. Meil peab olema selge rakenduskava nende kohustuste täitmiseks, et anda uutele struktuurile nõuetekohane sisu.
See jääb peagi ELi eesistujaks saava Hispaania ülesandeks. Lissaboni lepingu jõustumisega on alanud inimõiguste, sealhulgas vähemuste õiguste, protsess ühenduse õiguse alusel. Stockholmi protsessiga vormistatakse see ümber poliitilisteks prioriteetideks, et sisustada lähiaastateks kavandanud konkreetseid tegevuskavasid. Osana kogu protsessist ei suurenenud 1. detsembri järel mitte ainult Euroopa Liidu võimalused, vaid ka vastutus.
Kinga Göncz  
kirjalikult. - (HU) Stockholmi programmi üks prioriteetsetest valdkondadest saab olema põhiõiguste teostamine. Kui põhiõiguste harta muutub siduvaks ning EL allkirjastab Euroopa inimõiguste konventsiooni, siis on Euroopa Liidu kohus tugevdada Euroopa pühendumust inimõigustele ning aidata kaasa Euroopa kodanike võimalikult laialdaselt nende õigustest teavitamisele.
Kindlasti on need kasulikud meetmed, kuna inimõiguste aluspõhimõtted vajavad pidevat tähelepanu ning meil on selles valdkonnas ka Euroopa Liidus endas palju veel ära teha. Diskrimineerimise ja sallimatuse kasv on aina tõsisemaks muutuv sotsiaalne probleem. Iga päev puutuvad rahvus- ja etnilised vähemused, eelkõige roma inimesed, geid ja puuetega inimesed, kokku mõne diskrimineerimise vormiga. Seega on oluline, et iga liikmesriik rakendaks olemasolevaid direktiive järjekindlalt ja nõukogu peaks uue, tervikliku direktiivi vastuvõtmisega laiendama kaitset igale riskigrupile.
Majanduskriisi tagajärjel on suurenenud rassism ja ksenofoobia, samuti nendel põhjustel toimepandud kuritegude arv. Põhiõiguste Ameti väitel ei anna statistika tegelikust olukorrast õiget pilti, kuna enamikul juhtudel ei ole ohver oma õigustest teadlik ja ei võta ametivõimudega ühendust. ELi institutsioonid koos liikmesriikidega peavad seda olukorda muutma. Me peame Euroopa tasandil koostama eeskirjad, mis tagavad, et Euroopa ja selle liikmesriigid kaitsevad jätkuvalt mitmekesisust ja ei jäta ruumi vägivallale.
Joanna Senyszyn  
kirjalikult. - (PL) Stockholmi programmis kohustatakse Euroopa Komisjoni esitama ettepanekut Euroopa Liidu ühinemiseks Euroopa inimõiguste konventsiooniga. See on tähtis ja märkimisväärne samm, mis võimaldab meil Euroopas arendada välja ühtse minimaalse põhiõiguste kaitse taseme. Konventsiooniga ühinemisel teostatakse ELi institutsioonide üle välist sõltumatut järelevalvet kontrollimaks, kas ELi õigusaktid ja tegevus vastavad Euroopa inimõiguste konventsioonile. ELil on samal ajal võimalik oma seisukohti kaitsta Euroopa Inimõiguste Kohtus. Sellega välistatakse lahknevused Euroopa Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu otsuste vahel.
Viidates resolutsiooni ettepaneku punktile 16, teen ettepaneku alustada kiiresti läbirääkimisi ELi ühinemiseks Euroopa inimõiguste konventsiooniga. Praegu arutatava resolutsiooni kontekstis kutsun üles kõrvaldama viivitamata Poola põhiõiguste harta kohaldamist Poola ja Ühendkuningriigi suhtes käsitlevast protokollist. Lissaboni lepingu jõustumisel kohaldub põhiõiguste harta kõigi meetmete suhtes, mida on võetud seoses vabaduse, turvalisuse ja õiguse ühisruumiga. On häbiväärne, et Poola Vabariigi parempoolne valitsus keelab katoliku kiriku hierarhia survele alistudes Poola rahvale õigusi, mis talle kuuluvad. Poola kodanikud peaksid saama neid õigusi teostada samal viisil nagu teiste ELi liikmesriikide kodanikud. Kui me ei taha, et poolakatest saaksid ELis teise järgu kodanikud, siis tuleb põhiõiguste harta täies ulatuses vastu võtta.
Csaba Sógor  
kirjalikult. - (HU) Tähtis osa Stockholmi programmist käsitleb ohus ja ebasoodsas olukorras olevate inimeste kaitse suurendamist. Kui diskrimineerimise igasuguseid vorme ei keelustata, siis on võimatu luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevat ala. Kuid üksnes keelust ei piisa. Euroopa Liit peab võtma tarvitusele konkreetsed abinõud igasuguste diskrimineerivate meetmete vastu, kuna see on ainus võimalus teenida nõuetekohaselt kõigi Euroopa kodanike huvisid selles valdkonnas. Ma tahaksin mainida vaid ühte sellist diskrimineerivat meedet, mis mõjustab traditsioonilisi rahvusvähemusi. Hetkel toimub kahes ELi riigis ka lingvistiline genotsiid. Sellepärast palun ma Euroopa Ülemkogul ja järgmisel eesistujariik Hispaanial pühendada Stockholmi programmi elluviimisel rohkem tähelepanu diskrimineerivate meetmete ärahoidmisele. Vastasel juhul ei teeni kõnealune programm mitte kõigi ELi kodanike huve, vaid ainult enamuse hulka kuulujate huve.
