3. Hiina: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine
Juhataja
Järgmisena on päevakorras viis resolutsiooni eelnõud seoses resolutsioon Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine.
Véronique De Keyser
autor. - (FR) Austatud juhataja! Minu fraktsioon võttis resolutsioonilt Hiina kohta oma allkirja tagasi. Miks? Mitte seepärast, et meie arvates on inimõigused teisejärgulised ja jäävad alla kaubanduse huvidele - me esitasime näiteks resolutsiooni Sotsiaaldemokraatide ja Demokraatide fraktsioonilt Euroopa Parlamendis igasuguste mööndusteta, et oma pühendumust näidata -, vaid seetõttu, et Hiina käitumise muutmiseks on vaja dialoogi ning see tujukas struktuurivaba resolutsioon rikub ära kõik võimalused dialoogi astumiseks. Selles on kindlasti kõik esindatud: Tiibet, dalai-laama ja tema järgnevus, religioosne ristisõda ja juhuks kui midagi oleks unustatud, isegi kriitika igasuguste olemasolevate, möödunud ja tulevaste kommunistlike režiimide vastu.
Kas sel viisil avatakse uksi? Ei! Tragöödia seisneb selles, et need suletakse just nende inimeste jaoks, keda me hetkel päästa soovime ehk siis hukkamisohus olevate uiguuride ja tiibetlaste jaoks.
Palun Hiinat, et riik ei kardaks sõnavabadust ja avaks end maailmale, mitte ainult ettevõtluse ja kultuuri kaudu, vaid ka ühiste väärtuste jagamisega.
Palun võtta surmanuhtluse kaotamise küsimus 30. novembril toimuva järgmise ELi-Hiina tippkohtumise päevakorda. Palun ka komisjonil ja nõukogul nõuda edasi, et uues läbirääkimisel olevas partnerluses oleks kaasatud klauslid seoses inimõiguste austamisega Hiinas.
Joe Higgins
autor. - Austatud juhataja! Toetan üleskutseid Hiinale seoses surmanuhtluse kaotamisega, eriti seetõttu, et surmanuhtlust kasutatakse Hiina riigis vähemuse hulka kuuluvate etniliste gruppide ja rahvuste terroriseerimiseks.
Euroopa Liit, Ameerika Ühendriigid ja teised maailmariigid on aga oma kriitikas Hiinas toimepandavate inimõiguste rikkumiste suhtes väga leebed. Töötajate õiguste puhul ei ole näiteks kriitikat peaaegu olemaski. Selle põhjuseks on soov luua ärisuhteid Hiina ettevõtete ja riiki juhtiva bürokraatiaga, et saada kasu Hiina töötajate õõvastavast ärakasutamisest.
Hiina on hiiglaslik töötajaid ärakasutav orjatöövabrik. Näiteks elavad miljonid võõrtöötajad häbiväärset ja kannatusterohket elu ning nende lapsed kannatavad hirmuäratavate elamistingimuste tõttu. Selles ärakasutamises osalevad suurte kasumite nimel ka ELi ja USA riikidevahelised ettevõtted.
Hiina režiim suurendab rõhumist ning see on suurenenud veelgi enam pärast seda, kui Hiina stalinistid otsustasid oma majanduse arendamiseks kapitalistlikule turule minna. Hiinas toimub massiivne ajakirjanike ja õigluse, kogukondade ja töötajate õiguste nimel võitlejate rõhumine.
Hiljuti keelati ühel minu sotsialistist kolleegil Hiinasse sisenemine. Laurence Coatesi, sotsialisti, kes kirjutab Vincent Kolo nime all ning on chinaworker.info toimetaja, hoiti Hiina piiril kinni ning tal ei lubatud riiki siseneda. Chinaworker.info võitleb töötajate õiguste ja vabakaubandusliitude eest. Peaksime olema Hiina töötajate poolt. Tuleb võidelda sõltumatute ja demokraatlikult juhitavate kaubandusliitude ning streikide korraldamise õiguse eest ja samuti kõikide poliitiliste vangide ning vahi all olevate töötajate õiguste eest võitlejate vabastamise nimel.
Peame nõudma sõna- ja avalike arutelude pidamise vabadust ning Hiina töötajatele rahvusvahelist solidaarsust, et võidelda selle õudusttekitava bürokraatliku režiimi vastu, mille liikmetest paljud tahavad saada lihtsalt oligarhideks, nagu seda saavutati varem samasuguse süsteemiga Venemaal.
Laima Liucija Andrikienė
autor. - Austatud juhataja! Olgugi et jõuame Hiinale kaubanduse ja keskkonnakoostöö valdkonnas üha lähemale ning riik korraldas möödunud aastal suurepärased olümpiamängud, toimub Hiinas märgatav taandareng seoses riigi kodanike inimõiguste tagamisega.
Hiina ametivõimude vastus rahumeelsetele meeleavaldustele möödunud aastal Tiibetis ja sel aastal Xinjiangis oli igal juhul üleliigne. Kõikidel inimestel üle maailma peab olema õigus protestida valitsuse poliitikate vastu, millega nad ei nõustu. Selle asemel viisid Hiina ametivõimud toime vägivaldseid ja brutaalseid tegusid sadade meeleavaldajate suhtes ning tapeti sadu inimesi.
Nüüd hukati armu andmata veel üheksa inimest, kellest suurem osa olid uiguurid, et näidata, et Hiina riigiaparaat reageerib igasugustele meeleavaldajatele brutaalse ja surmava jõuga.
Olgugi et me imetleme Hiina kultuuri ning teeme edusamme kaupade ja investeeringute vahetamise alal, on meie kohuseks neid tapmisi ja hukkamisi valjusti ja selgesti hukka mõista. Seepärast kordame uuesti oma üleskutset Hiina ametivõimudele, et nad kehtestaks surmanuhtlusele moratooriumi ning annaksid rohkem vabadusi oma provintsidele, mis suuremat iseseisvust soovivad, pidades samas kinni ühe Hiina poliitikast.
Barbara Lochbihler
autor. - (DE) Austatud juhataja! Viimaste aastate jooksul on Hiinas toimunud suur majanduskasv. Paljude hiinlaste elukvaliteet on paranenud. Kahjuks ei ole tehtud riigis sarnaseid edusamme seoses inimõiguste garanteerimise ja austamisega ning see kehtib kõikide kodanike kohta, sõltumata nende religioonist või etnilisest grupist.
Suurenenud on hoopis rõhuvate meetmete rakendamine uiguuride ja tiibetlaste vastu. Mis surmanuhtlusesse puutub, siis on väga positiivne, et Hiina kõrgeim kohus vaatas taas läbi kõik kohtuotsused, mis tehti alates 2007. aastast, ning me eeldame, et mõned surmanuhtlused tühistatakse.
Kahjuks on Hiina siiski surmanuhtluste alal maailmas esikohal. Ainuüksi 2008. aastal hukati vähemalt 1718 inimest. Teatamata juhtumite arv on hinnanguliselt palju suurem. Isegi kõige väiksemad arvud näitavad, et Hiina vastutab 70% kõikide maailmas toime pandavate hukkamiste eest. Lisaks suurendas Hiina surmanuhtlusega karistatavate kuritegude arvu, mis tähendab, et hiinlasi võidaks mõista hukka enam kui 68 kuriteo toimepanemise eest. Sel põhjusel nõuame resolutsiooniga, et Hiina valitsus peataks kavandatud hukkamised ning kehtestaks surmanuhtlusele viivitamatult moratooriumi.
(Aplaus)
Crescenzio Rivellini
fraktsiooni PPE nimel. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Minu seisukoht seoses resolutsiooni ettepanekuga sarnaneb väga ühe mehe seisukohaga, kes kuulub samuti diskrimineeritud vähemusse, kes on võitnud Nobeli rahupreemia ning kes juhib maailma suurimat riiki. See on Barack Obama.
Jagan nimetatud resolutsiooni põhimõtteid. Siiski arvan, et me ei tohi mitte mingil juhul korrata vasakpoolsete poliitiliste fraktsioonide viga - lugeda ette õigusi, selle asemel, et need välja teenida.
Hiinas tuleb kaitsta vähemusi nii, nagu igas teiseski riigis, kuid enne sellise nõudliku resolutsiooni esitamist vajame strateegiat, kõikide eri osapoolte ja parlamendi koordineerimist, et vältida läbirääkimiste ohustamist või edasi lükkamist Hiina valitsusega.
Me ei tohi kujutada ette, et Hiina vähemuste ja surmanuhtluse probleemi saab lahendada Hiina valitsusele mõtlemata. See on võimatu. Seoses sellega on president Obama hästi toiminud: ta ei ole teinud mingisuguseid järeleandmisi, kuid siiski on ta säilitanud head suhted Hiina valitsusega, mis, tuleb tunnistada, üritab astuda läänemaailmaga paremasse dialoogi.
See paneb mind mõtlema: miks peaksime esitama resolutsiooni - mis on küll väga kiiduväärt - vaid mõned päevad enne Nanjingi kohtumist ilma, et oleksime ettevaatusabinõuna kõik asjaomased osapooled omavahel koordineerinud? Miks peaksime esitama resolutsiooni, mida juba mitmel varasemal juhul on esitatud just siis, kui oleme viimaks tegemas oma suhetes Hiina valitsusega edusamme? Miks peaksime esitama resolutsiooni, mis võib kahjustada meie uusi suhteid Hiina valitsusega?
Kuigi ma toetan ja jagan resolutsiooni põhimõtteid, pean ma nimetatud põhjustel hääletamisest loobuma, sest strateegiliselt usun ma, et see võib pigem kahjustada uut teed, millele me koos Hiina valitsusega astume.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Öeldi, et tegemist on sõnavõtuga meie fraktsiooni nimel. Pärast põhjalikku konsultatsiooni möödunud nädalal tegi meie fraktsioon esimeeste konverentsil ettepaneku lisada see punkt päevakorda. Me soovime selle üle arutleda ning hääletada. Sõnavõtus väljendas minu kolleeg oma isiklikku arvamust, mitte fraktsiooni oma.
Juhataja
Bernd Posselt! Ma mõistan seda, kuid me leppisime kokku, et meile on antud kindel aeg ning igale fraktsioonile on nähtud sõnavõtuks ette üks minut.
Ana Gomes
fraktsiooni S&D nimel. - (PT) Hiinas rõhutakse jätkuvalt kõiki neid, kes võitlevad oma töö-, sotsiaal-, kodaniku- või põhiliste poliitiliste õiguste eest. Säärane rõhumine on eriti julm ja valimatu siis, kui seda kasutatakse rahvusvähemuste, nagu uiguuride ja tiibetlaste vastu, kuid sellest ei pääse ka hanid, nagu näitab Sahharovi auhinna võitja Hu Jia juhtum, ega ka juristid ja aktivistid, keda pärast president Obama Pekingi visiiti taga kiusama on hakatud.
Sadade tuhandete inimeste haldusarestis hoidmine, süstemaatiline piinamine vanglates, usuline ja poliitiline rõhumine, hukkamised - ükski neist meetoditest ei sobi kokku Hiina Rahvavabariigi kohustustega ÜRO liikmena. Lisaks ei ole need meetodid tõhusad ning nendega ei ole võimalik vaigistada või hoida vaos neid, kes nõuavad vabadust ja inimõigusi. See peab paika nii Hiina kui ka kogu ülejäänud maailma puhul, sest hiinlased ei ole marslased. Nad on inimesed nagu kõik teisedki.
Johannes Cornelis van Baalen
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Liberaalidena oleme üldiselt surmanuhtluse vastu, kuid antud juhul kasutatakse Hiinas surmanuhtlust vähemuste, nagu uiguuride ja tiibetlaste, aga ka teiste rõhumiseks. Hiina ei ole ka demokraatlik riik. Hiinas ei austata inimõigusi ning riigil on Taiwani suhtes väga karm poliitika. Hiinale tuleb seega survet avaldada. Ma tean, et see on raske. Hiina on tohutult suur turg, kuid me peame siiski oma põhimõtete nimel võitlema ning sel põhjusel toetame me antud resolutsiooni.
Heidi Hautala
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FI) Austatud juhataja! Keegi küsis ennist, miks resolutsiooni dialoogi edendamiseks esitati. Seda tehti just sel põhjusel, et hetkel on käimas ettevalmistused ELi-Hiina tippkohtumiseks ning selle eeltingimuseks on inimõigustealane dialoog.
Meie kohus Euroopa Parlamendis ja inimõiguste allkomisjonis on tuletada nõukogule ja komisjonile meelde, et ka inimõigustealaste dialoogide tulemused mängivad tippkohtumistel väga tähtsat rolli.
Mul on väga kahju näha, et volinik Karel De Gucht isegi mitte ei kuula, mida ma ütlen, vaid räägib pigem oma kolleegiga.
On oluline, et EL ja Hiina astuvad dialoogi ning ma arvan, et ka Hiina mõistab, et riik saab teha edusamme ainult nii, et teeb oma otsuste tegemise menetlused palju läbipaistvamaks ning garanteerib oma kodanikele õiguse oma arvamust avaldada.
Tegelikult on võimatu kujutada ette, et Hiina käituks selles suhtes teistest riikidest erinevalt, mis on pidanud lõpuks tõdema, et oma ühiskonna arendamiseks on vaja just neid loovaid inimesi, keda riik hetkel rõhub ja türanniseerib. Kui usume, et inimõigused on universaalsed, siis ei saa me Hiina puhul erandit teha, nagu Ana Gomes mainis, ning ma olen temaga nõus. Seega peame kasutama Hiina puhul sama mõõdupuud, mida me ka teiste riikide puhul kasutame.
Charles Tannock
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Olen siin juba kaua aega kritiseerinud Hiina Rahvavabariiki puuduvate inimõiguste pärast. Olen kritiseerinud Hiinat seoses rahumeelse Taiwani türanliku kohtlemisega, keelates sellel riigil osaleda rahvusvahelistes organisatsioonides, kaasa arvatud Maailma Terviseorganisatsioonis. Olen kritiseerinud rahumeelse Tiibeti kultuuri rõhumist, Falun Gongi rühmituse ning teiste usuliste rühmituste tagakiusamist ning Hiinas laialt levinud tsensuuri, kaasa arvatud seoses meedia, Interneti ning Google'iga.
Samuti mõistan hukka surmanuhtluse brutaalset ja laialt levinud rakendamist väiksemate kuritegude puhul, näiteks, uskuge või mitte, majanduslik õõnestamine ja prostitutsiooni vahendamine. Sellele vaatamata on minu fraktsioon ECR arvamusel, et surmanuhtluse õigustatuse üle otsustamine tõsiste terrorismi- ja mõrvajuhtumite korral on isikliku südametunnistuse küsimus. Kindlasti ei saa kahelda asjaolus, et hiljutistel tänavarahutustel Xinjiangi provintsis mõrvati brutaalselt palju süütuid hanisid.
Sellegipoolest on meil muidugi hea meel Hiina Rahvavabariigi soovi üle luua palju paremad ja harmoonilisemad suhted oma rahvusvähemustega, eriti uiguuride ja teiste moslemi vähemustega. Loomulikult nõuan ma nagu kõik teised minu fraktsiooni liikmed, et kõikidele kinnipeetavatele antakse võimalus õiglaseks kohtumõistmiseks.
Filip Kaczmarek
(PL) Austatud juhataja! Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon toetab resolutsiooni eelnõud. Pean tunnistama, et mind üllatasid mõnede teiste fraktsioonide esindajate tehtud soovitused seoses sellega, et me ei peaks täna arutlema üha suurenevate inimõiguste rikkumiste juhtumite ning laialdase surmanuhtluse rakendamise teemadel seoses Hiinaga. Ühe argumendina selle kasuks nimetati eelseisvat ELi-Hiina tippkohtumist.
Austatud kaasparlamendiliikmed! Me ei tohi anda järgi kiusatusele ning kasutada kaksikmoraali või vaikimise vandenõusid ainult seepärast, et tegemist on riigiga, mis on ELi jaoks tähtsaks kaubanduspartneriks. Olen kindel, et üks Euroopa Parlamendi peamisi rolle on inimõiguste eest seismine, hoolimata sellest, kas tegemist on suurriigi või selliste väikeste riikidega nagu Laos ja Vietnam.
Hiina Rahvavabariigis pannakse toime kõige enam hukkamisi maailmas. Riigis ei peeta vähemalgi määral lugu inimõigustest, mida tunnistavad rahvusvahelised õiguslikud standardid ning millega on inimestele tagatud enda kaitsmise ja õiglase kohtumõistmise õigus. Mitu päeva tagasi tähistasime Berliini müüri langemise 20. aastapäeva. Kui inimestel poleks olnud julgust kritiseerida kommunismi ja tõtt rääkida, oleks tänapäeva Euroopa hoopis teistsuguse ilmega.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Loodan, et surmanuhtluse tava sureb 21. sajandil välja ja et selle täideviimiseks kasutatavaid vahendeid leiab seejärel ainult muuseumidest. Sinnamaani on aga veel pikk tee ja ma loodan, et Hiina sellelt teelt kõrvale ei kaldu. Juba mitmeid aastakümneid on Hiina olnud majanduskasvu poolest maailmas juhtival kohal, kuid kahjuks ka hukkamiste statistikate poolest. Loomulikult ütleks Peking, et sellises suures riigis ei ole teist võimalust ja et isegi USA ei ole surmanuhtlust kaotanud. Kuid vaatamata sellele, kui me kaalume tõsiselt strateegilist partnerlust Euroopa Liidu ja Hiina vahel, mis oleks kummalegi osapoolele kasulik, siis peaks Peking muutma kahtlemata oma poliitikat seoses surmanuhtluse rakendamisega ning harmoonilise kooseksisteerimise nimel ka oma poliitikat seoses dialoogiga rahvusvähemuste vahel.
Eva Lichtenberger
(DE) Austatud juhataja! Inimõiguste ja rahvusvähemuste õiguste austamise küsimus on olnud aastate kui mitte aastakümnete jooksul pidevaks konfliktide põhjuseks Euroopa Liidu ja Hiina Rahvavabariigi vahelises suhtes. Eriti halvenes rahvusvähemuste olukord pärast olümpiamängusid ning viimastel kuudel on avaldatud tugevat survet uiguuridele ja tiibetlastele. Seetõttu ei mõista ma, miks kaasparlamendiliikmed ei taha näha resolutsioonis lõiget 9, mis edendaks valdava rõhumise asemel hoopis rahumeelset dialoogi.
Hiina on maailmaareenil võimas tegelane, kuid et olla ka tunnustatud tegelane, peab Hiina kandma hoolt selle eest, et riigis inimõigusi austataks. Inimõigused peavad olema kaasatud põhiseadusesse ning neid tuleb ka praktikas rakendada. Uiguurid ja tiibetlased ning inimõiguste eest võitlevad rühmitused ei oota Hiinalt midagi vähemat.
(Aplaus)
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Mainisin juba, et vabade uiguuride organisatsioon Uiguuride Maailmakongress paikneb Münchenis. Seda samal põhjusel, miks ka palju tšehhe ja palju teisi inimesi Münchenis elasid: seal paiknesid ka Raadio Vaba Euroopa / Vabadus. Ka tänapäeval on linnal säilinud see vabaduse vaim. Samas kandis Franz-Josef Strauß, kes alati neid vabaduse eest seisvaid raadiojaamu sulgemise eest kaitses, hoolt selle eest, et me hakkaks juba aegsasti Hiinaga suhteid arendama. Need kaks asja: positiivne kontakt Hiinaga, kuid usuvabaduse ja inimõiguste kindel kaitsmine, ei välista, vaid hoopis täiendavad teineteist.
Sel nädalal korraldas politsei läbiotsimisi mitmes Müncheni majas ning arreteeris Hiina agente, kes ei tegele millegi muuga peale uiguuride terroriseerimise ja nende järgi spioneerimise. See on väga hea näide meetoditest, mida Hiina kasutab. Sellised meetodid on vastuvõetamatud. Nende hulka kuulub inimeste terroriseerimine Münchenis ning samuti surmanuhtluste määramine Ürümchis. Sel põhjusel peamegi oma seisukohti seoses sellega väga selgesti väljendama.
Reinhard Bütikofer
(DE) Austatud juhataja! Minu arvates on enesest mõistetav, et Euroopa Parlament avaldab selgelt oma arvamust, kui on võimalik päästa inimesi hukkamisest, ning sel põhjusel toetan ma moratooriumi kehtestamise nõudmist surmanuhtlusele.
Siiski ei tohi kasutada inimõiguste kaitsmist ära selleks, et anda Hiinale õppetunde moraalselt üleolevalt positsioonilt, kahelda Hiina eneseaustuses või luua täielik karikatuur tegelikust elust Hiinas. See ei aita neid inimesi Hiinas, kes inimõiguste, vabaduse ja sotsiaalse harmoonia nimel töötavad. Meie eesmärgiks peab olema nende inimeste abistamine, mitte Euroopa eneseõigustamise edendamine.
Ma olen ka selle vastu, et siia kiireloomulisse resolutsiooni tahetakse lisada positiivne viide Tiibeti rahva tõelise autonoomia memorandumile. See pole asjakohane ning see pole ka otseselt inimõigustega seotud. Peale selle pole sel juhul tegemist ka üldiselt vastuvõetava seisukohaga. Soovin, et edaspidi korraldatakse enne ELi-Hiina tippkohtumist põhjalik arutelu seoses Hiina ja ELi vahelise suhtega, et seal kõiki teemasid käsitleda.
Martin Schulz
(DE) Austatud juhataja! Soovin toetada seda, mida Reinhard Bütikofer äsja ütles. Minu fraktsioon tegi ettepaneku pidada arutelu seoses uiguuride eelseisvate hukkamistega Hiinas ning seoses Iraanis petturlike valimiste vastu korraldatud meeleavaldustel osalenutega, kellele surmanuhtlus määrati, sest need on kaks riiki, kus hukkamisi peagi oodata on, ning sel põhjusel on vaja korraldada ka kiireloomuline arutelu. On tõsi, et hiinlastele kuulub maailmarekord hukkamiste alal ning et Hiina režiim on ebaõiglane, sest see ei pea lugu inimõigustest. Soovin selgesõnaliselt öelda, et tegemist on lubamatu olukorraga.
Siiski palusime me esimeeste konverentsil eraldada teineteisest kaks asja: kiireloomulised probleemid, mille üle me hetkel arutleme, ehk siis eelseisvad hukkamised, ning Euroopa Liidu ja Hiina vahelised suhted seoses majanduslike, kultuuriliste, poliitiliste ja kaitsega seotud ning muude valdkondade küsimused. Tahame arutleda selle üle ELi-Hiina tippkohtumisel ning selle ka resolutsioonis sõnastada. Seepärast ei olegi kogu see segapuder, mis välja tuli, seotud kiireloomuliste küsimustega ning see on ka põhjus, miks meie fraktsioon nõuab hääletust meie esitatud kiireloomulise küsimuse üle, mitte selle teie esitatud segapudru üle.
László Tőkés
(HU) Austatud juhataja! Asjaolu, et antud teema kiiresti päevakorda võeti, on väga suur sündmus. Ka Ungari Euroopa Parlamendi liikmete fraktsioon Transilvaaniast tegi ettepaneku antud teema üle arutleda. Tahame tänada mõnesid fraktsioone nende osalemise ja toetuse eest, kuid meid üllatab samas, et Sotsiaaldemokraatide ja Demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis võttis selle resolutsiooni ettepanekult oma allkirja tagasi. Mul on väga kahju, et üleeilsel kohtumisel võeti ettepaneku tekstist täielikult välja teatud lõiked seoses kommunistlike režiimide kritiseerimisega ning rahvusvähemuste kogukondade kaitsmisega. Lõpuks ometi peaks EL astuma ausalt ja avalikult vastu kommunismi püsivale pärandile ning veel tänapäeval eksisteerivatele kommunistlikele režiimidele, mille hulka ka Hiina kuulub.
Gesine Meissner
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Oleme igati surmanuhtluse rakendamise vastu, olenemata sellest, kus maailmaosas seda karistusena kasutatakse. Samuti oleme vastu rahvus- ja usuliste vähemuste rõhumisele. Kahjuks aga kuuluvad mõlemad probleemid Hiina elu juurde.
Paljud inimesed lootsid, et tänu olümpiamängudele hakkab Hiina inimõigustest rohkem lugu pidama ning et hiinlased panevad toime vähem inimõiguste rikkumisi, teades, et maailm neid jälgib. Kahjuks pole see nii. Hukkamistega jätkati ning seetõttu on kindlasti vaja täna antud teema üle arutleda, pidades eriti silmas üheksa uiguuri hukkamist novembris ning enne seda kahe tiibetlase hukkamist, millest paljud inimesed maailmas üldse midagi ei tea.
ELi-Hiina tippkohtumiseni ei ole enam palju aega jäänud ning nagu mitmed sõnavõtjad juba mainisid, on Hiina väga tähtis kaubanduspartner. Seepärast ongi nõnda raske korduvalt inimõiguste rikkumiste teemat tõstatada, kuid sama tähtis on ka täna, vahetult enne tippkohtumist, antud teema üle arutleda. Soovime, et surmanuhtlus igal pool kaotatakse. See, et parlament kehtestas surmanuhtlusele 2007. aastal moratooriumi, on väga hea ning me peame tegema kõik, mis meie võimuses, et hoida antud teemat inimeste tähelepanu all seni, kuni surmanuhtlust veel rakendatakse.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Austatud juhataja! Poolakana on Hiina inimõiguste teema mulle väga südamelähedane. 4. juunil 1989 said poolakad tagasi oma iseseisvuse, kui esimestel vabadel valimistel valiti ametisse peaminister, kes ei olnud kommunist. Samal päeval, 4. juunil 1989, lömastas Hiina režiim Taevase Rahu väljakul tankide roomikute all üliõpilaste meeleavalduse. Vaba maailm leidis lahenduse, kuidas Nõukogude Liidu kommunismist jagu saada, kuid ei leidnud lahendust, kuidas Hiina kommunismi ületada.
Majandusel on endiselt suurem tähtsus kui väärtustel ja inimõigustel. Seda oli selgesti näha möödunud aastal, kui maailma suurriigid kuulutasid uhkelt, et nad kavatsevad Pekingi olümpiamänge boikoteerida. Kuid siis tegutsesid kõik oma majandushuvidest lähtuvalt ning seisid rongkäigul esimestes ridades, ilma et oleksid pööranud tähelepanu rõhutud Tiibeti rahvale.
Kardan, et resolutsiooni tegemise edasilükkamisega me ainult kammitseme antud teemat. Loomulikult on sumanuhtluse kuritarvitamine hirmus kuritegu, kuid lisaks sellele viiakse läbi ka vahistamisi, Hiina töölaagrites tapetakse inimesi, neid pekstakse nuiadega, neid vangistatakse, piiratakse sõnavabadust ning laialt on levinud ka tsensuur. Kõik see peaks kõne all olevas resolutsioonis leiduma. Resolutsiooni esitamine on väga hea, kuid kõige tähtsam on, et inimõigused ja väärtused peavad olema tähtsamad majanduslikest huvidest. Seda soovin ma kõigi jaoks.
Karel De Gucht
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Esmalt soovin kirjeldada üldjoontes ELi-Hiina suhete praegust olukorda. Meie poliitikat seoses Hiinaga iseloomustab konstruktiivne suhtlemine. Kahe suure tegelasena maailmalaval on meie strateegiline partnerlus suunatud üha rohkem ülemaailmsete küsimuste lahendamisele. Nanjingis 30. novembril toimuva 12. ELi-Hiina tippkohtumise peamiseks eesmärgiks ongi just nimelt koostöö Kopenhaageni kliimamuutuste tippkohtumise edu tagamise nimel ning ELi-Hiina suhete, kaasa arvatud inimõiguste, finants- ja majanduskriisi ning muude probleemide käsitlemine.
Siiski ei tähenda strateegiline partnerlus, et peame iga teema üle ühtemoodi mõtlema. Euroopal ja Hiinal on tõepoolest eri arvamused teatud teemade üle, nagu näiteks inimõigused ja demokraatia. Tänu meie tugevale suhtele saame me aga nende teemade üle otsekoheselt arutleda. Inimõiguste küsimusi, kaasa arvatud surmanuhtluse ja rahvusvähemuste põhiõiguste küsimust, tõstatatakse meie korralistel poliitilistel aruteludel ning ennekõike meie inimõigustealases dialoogis Hiina ametivõimudega.
Seda tehti alles näiteks hiljuti 20. novembril Pekingis toimunud 28. voorul, kus antud teemade üle väga otsekohene arutelu toimus. Igal võimalusel väljendatakse selgelt ELi põhimõttelist vastuseisu surmanuhtlusele ning Hiinat kutsutakse üles selle rakendamist lõpetama. Sama kehtib ka rahvusvähemuste õiguste austamise kohta. Võite olla kindlad, et me jätkame nende küsimuste tõstatamist ka teistes foorumites, kaasa arvatud kõrgeimal tasandil.
Minu kolleeg volinik Benita Ferrero-Waldner pidas teiega märtsis põhjaliku arutelu Tiibeti teemal, kus ta ELi seisukohta selgitas. Soovin tuletada siinkohal ELi seisukohast meelde mõningaid olulisi elemente. Oleme alati toetanud dialoogi Hiina ametivõimude ja dalai-laama esindajate vahel. ELi jaoks on inimõigused universaalsed ning olukord Tiibetis teeb rahvusvahelisele kogukonnale tõsist muret ning sellele on eranditult ka vastavalt lähenetud. Oleme sellekohast sõnumit järjekindlalt oma Hiina kolleegidele edastanud ning hoolikalt nende seisukohti kuulda võtnud.
Ka volinik Catherine Ashton väljendas juulis siin istungisaalis oma muret seoses rahutustega Xinjiangis, taunis inimelude kaotusi ning avaldas oma kaastunnet ohvrite peredele. EL toetab kõiki jõupingutusi, mis aitavad kaasa lepitamisele selles regioonis.
EL peab lugu Hiina õigusest karistada vägivallategude eest vastutavaid isikuid, kuid kinnitab ka oma pikaajalist universaalset vastuseisu surmanuhtluse rakendamisele kõikides tingimustes ning rõhutab õiglase kohtumõistmise õiguse tähtsust. EL on neid muresid korduvalt Hiina ametivõimudele väljendanud ning, nagu alati sellistes olukordades, väljendati neid muresid ka kahes deklaratsioonis, mis avaldati 29. oktoobril ja 13. novembril. Nimetatud avaldustes kutsuti Hiinat üles muutma kohtuotsuseid seoses surmanuhtlustega, mis määrati seoses rahurikkumistega Tiibetis ja Xinjiangis. Lisaks nõuab EL jätkuvalt õigust osaleda vaatlejana kõikidel edaspidistel kohtuprotsessidel, mis on seotud Tiibeti ja Xinjiangi rahurikkumistega.
Meie kõigi ühiseks eesmärgiks on avatum ja läbipaistvam Hiina, mis peab kinni rahvusvahelistest inimõiguste standarditest ning teeb koostööd ülemaailmsete probleemide lahendamise nimel. Me kõik lootsime, et tänu olümpiamängudele muutub Hiina suhtumine seoses individuaalsete inimõigustega palju läbipaistvamaks. Seni aga pole seda juhtunud. Peame jätkama koostööd selle nimel, et arendada meie strateegilist partnerlust ning teha austusest inimõiguste vastu meie jätkuva dialoogi oluline osa. Pekingis toimuv 12. ELi-Hiina tippkohtumine annab meile hea võimaluse selliseks tegutsemiseks praegusel olulisel etapil meie mõlema arengus.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Jätkame nüüd hääletustega.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - (FI) Hiina jättis äsja hüvasti USA presidendi Barack Obamaga ning tervitab peagi Euroopa Ülemkogu eesistujat Fredrik Reinfeldti. Siiski on vaja rohkem tegusid kui diplomaatilisi žeste. Hiina kinnitanud oma rahvale ja maailmale seoses inimõigustega, kaasa arvatud riigi piiridel elavate rahvusvähemuste õigustega, oma pühendumist. Sellele vaatamata näitavad Hiina teod midagi muud. Hiljuti on olnud mitmeid häirivaid juhtumeid seoses hukkamistega, mis teostati ebatavalise kiirusega pärast kaheldava väärtusega kohtuprotsesse. Kõike seda tehti ka saladuskatte all. Mainida tuleb ka uiguuride rahvusvähemuse tõsist olukorda, kus Hiina valitsus rakendab sündimuskontrolli poliitikaid, mis antud rahvusvähemust välja suretavad. Euroopa Liit seisab vähemuste õiguste eest ning mõistab surmanuhtluse rakendamist hukka, ning seetõttu nõuame, et Hiina valitsus avalikustaks riigi kodanike kohtuprotsesside ja surmanuhtluse määramise menetlused ning muudaks need kohtuotsused, mis tehti ilma õiglase ja avaliku protsessita. Kutsume Hiina ametivõime üles austama Hiinas elavate rahvusvähemuste õigusi kooskõlas nii ÜRO resolutsioonide kui ka Hiina oma põhiseadusega. Samuti kutsume Hiinat üles rahvusvahelise kogukonna toetusel parandama oma inimõigusi.
Eija-Riitta Korhola  
kirjalikult. - (FI) Austatud juhataja! Mõistan mõningate parlamendiliikmete pahameelt selle üle, et meie resolutsioon seoses Hiinaga oli tegelikult plaanitud esitamiseks pärast Hiina delegatsiooni külaskäiku ning seetõttu võib jääda mulje, et visiit ei olnud edukas, kuigi õhkkond oli tegelikult suurepärane.
Koostöö jätkamine positiivselt meelestatult on kõikide huvides, kuid sealjuures ei tohi unustada fakte. Diplomaatia ei saa jätta inimõiguseid tähelepanuta, kuid nende edendamiseks on meil vaja diplomaatiat ja olukorra selgitamist.
Külastasin alles hiljuti Pakistani, kus ma kohtusin presidendi, peaministri ja tähtsamate ministritega, et arutleda inimõiguste ja terrorismivastase võitluse teemade üle. Ütleksin, et vahetevahel peame mainima oma resolutsioonides seose inimõigustega ka häid uudiseid ning selleks on nüüd põhjus. Aasta tagasi määras Pakistani uus demokraatlikult valitud valitsus ametisse esimese vähemuste ministri, kes esindab isiklikult kristlikku vähemust. Valitsuse saavutused antud valdkonnas on olnud märkimisväärsed: riik kiitis heaks 5% määra avaliku sektori ametikohtade jaoks, mis on nähtud ette vähemuste esindajatele, usulised pidustused vähemustele tehti ametlikuks, vähemuste jaoks loodi oma tähtpäev 11. augustil ning senatis kavatsetakse samuti eelnimetatud 5% määr sisse viia.
Kõige tähtsam projekt on seotud vägivallajuhtumite vähendamisega. Vähemused koos moslemitega moodustavad kohalikke nn uskudevahelise harmoonia komisjone, mille eesmärgiks on leevendada pingeid ning parandada eri rühmade vahel dialoogi. Sellised komisjonid luuakse 112 kohalikus piirkonnas. Ideaalsetes tingimustes on need ka tõhusaks vahendiks Talibani värbamiste vältimisel. Ülemaailmse julgeoleku seisukohalt on Pakistan kõige tähtsam riik. Kui valitsus suudab selliste rahumeelsete meetmetega terrorismi kõrvaldada, siis on see suurepäraseks eeskujuks teistele. See olukord tõotab väga huvitavaks kujuneda.
