Referendum Venezuelas (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni seletus Venezuela referendumi kohta.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - Proua juhataja, riiklik valimisnõukogu on teatanud, et Venezuela Bolivari Vabariigi presidendi ja rahvusassamblee korraldatav üldreferendum põhiseaduse reformi ettepaneku kohta toimub 2. detsembril 2007. Sellel päeval on Venezuela elanikel võimalus kasutada oma demokraatlikku otsustamisõigust kavandatavate muudatuste osas, mis mõjutavad riigi poliitilise, institutsioonilise, majandusliku ja ühiskondliku elu olulisi aspekte.
Komisjon jälgib hoolikalt praegu käimasolevat Venezuela ja teiste piirkonna riikide põhiseaduse reformimise protsessi. Komisjon rõhutab, kui oluline on tema jaoks asjaolu, et iga uus põhiseadus või põhiseaduse reform tugevdaks demokraatiat ja õigusriigi põhimõtteid. Komisjon on lisaks veendunud, et iga põhiseadus peaks tuginema ulatuslikule rahva konsensusele ja peegeldama adekvaatselt iga rahva paljusust ja mitmekesisust. Põhiseadused peaksid inimesi ühendama, mitte lahutama.
Komisjon jälgib huviga Venezuela põhiseaduse reformi käsitlevat intensiivset arutelu. Komisjon on märganud, et teatavad Venezuela ühiskonnasektorid pooldavad kavandatud muudatusi, kuid märgib samuti teiste sektorite väljendatud tugevat vastuseisu reformile. Kõnealused sektorid väljendavad muret eriti seoses reformi aspektidega, mis nende arvates, kui reform heaks kiidetakse, tooksid kaasa võimu suurema koondumise presidendi kätte, demokraatlike kontrollimehhanismide ja olemasolevate institutsioonide nõrgenemise ja ohustaksid demokraatlikku pluralismi. Teised sektorid leiavad, et kavandatud muudatused lähevad reformist kaugemale ja toovad kaasa muudatused riigi põhistruktuuris.
Komisjon on olukorrast teadlik ja pöörab sellele piisavat tähelepanu. Et komisjoni arvates peaksid Venezuela elanikud väljendama oma arvamust reformieelnõu kohta, rõhutab komisjon ka seda, kui oluline on tema arvates avatud viisil ja vastastikuse austuse põhimõttest lähtuvalt läbiviidud reformikampaania. Komisjon väljendab lisaks lootust, et referendum leiab aset rahumeelses õhkkonnas ja on läbipaistev.
Sellega seoses tuleks märkida, et hiljuti ELi poolt viimastele Venezuela presidendivalimistele saadetud valimiste vaatlemise delegatsioon leidis, et valimisprotsess toimus üldiselt kooskõlas rahvusvaheliste standardite ja siseriiklike õigusaktidega, ning rõhutas, et valimised toimusid rahumeelses keskkonnas.
Francisco José Millán Mon
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (ES) Proua juhataja, kogu Ameerika kontinent on oma väärtuste, ideaalide, maailma ja indiviide käsitleva nägemuse, nende väärikuse ja õiguste poolest Euroopale kõige lähemal. See, mida me kutsume lääneks, hõlmab minu arvates selgelt ka Ladina-Ameerikat.
Viimastel aastatel on toimunud teatavad positiivsed suundumused kogu Ladina-Ameerikas, mis on toonud seda Euroopale veelgi lähemale: pluralistlikud valimised ja demokraatia tugevdamine, majanduskasv ning tasakaalustatum ja avatum majanduspoliitika, piirkondliku integratsiooni protsessid ja väga olulised lepingud Euroopa Liiduga.
Siiski leidub sellel positiivsel taustal erandeid: lisaks traditsioonilisele Kuubale on esile kerkimas Venezuela. Selles riigis on toimumas autoritaarsuse tugevnemine, mille puhul piiratakse vabadusi, opositsiooni kiusatakse taga ning luuakse hirmu rahva hulgas, kes kahtlustavad isegi, et nende hääl ei ole enam anonüümne. Me avaldame kahetsust Radio Caracas Televisióni sulgemise üle mais.
Pühapäeval peetakse kiiruga konstitutsiooniline referendum, mille eesmärk on kehtestada autoritaarne ja eksklusiivne kord, ning tehakse ettepanek luua "21. sajandi sotsialism”. Veel üsna hiljuti aitas president Chávezi väga lähedane abiline isegi kaasa riigipöördekatsele. Ma avaldan kahetsust selle üle, et ametlikult ei kutsutud valimiste jälgimiseks kohale vaatlejaid Euroopa Liidust.
Lisaks peetakse referendum vägivalla ja pinge tingimustes, mis on läinud maksma isegi tudengite elu, kes samuti kavaga nõus ei ole. Viimastel aastatel on suurenenud ka füüsiline ja õiguslik ebakindlus, inimröövide arv ja maade okupeerimine. Selle tulemusena on alates president Chávezi võimuletulekust riigist lahkunud näiteks paljud minu kaasmaalased Caliciast, keskmiselt tuhat inimest aastas.
Julgustatuna nafta kõrgetest hindadest otsib president Chávez järgijaid ja liitlasi teistes riikides, ta teeb palju kära rahvusvahelistel foorumitel ning sekkub naabrite suveräänsusesse. Nagu ütles president Uribe, tahab president Chávez kontinenti põlema panna. Tema käitumine tekitab probleeme Venezuela demokraatlikus stabiilsuses ning kogu Ladina-Ameerika kooskõlas ja integratsiooniprotsessis. Ta paiskab segi ka suhted, mida on viimase aastakümne jooksul laiendatud kontinendi riikide ja Euroopa Liidu vahel.
Pidades silmas järgmist Lima tippkohtumist, on president Chávezi hoiak tõsine väljakutse, mille üle Euroopa Liit ja selle liikmesriigid peavad hoolikalt järele mõtlema.
Luis Yañez-Barnuevo García
fraktsiooni PSE nimel. - (ES) Proua juhataja, esimene asi, mis me parlamendis peame tegema kooskõlas parlamendi austuse ja mittesekkumise traditsiooniga, on mitte muutma oma sõnadega olukorda hullemaks kontinentidel ega kolmandates riikides.
Härra Millán Monil on õigus, kui ta ütleb, et Ladina-Ameerika on viimastel aastatel väga positiivselt arenenud nii poliitiliselt, kuna suur enamik selle riikidest on nii majanduslikult kui ka sotsiaalselt demokraatlikud, kuigi seda tagasihoidlikumas tähenduses.
Euroopa on kõnealusele arengule ulatuslikult kaasa aidanud oma äriühingute, investeeringute ja eriti arenguabi kaudu, mis on kõnealusel kontinendil suurim.
Niisugusel üldisel taustal ei ütleks ma, et Venezuelas on erandlik, vaid pigem eriline olukord, mis on tingitud president Chávezi väga omamoodi ja omanäolisest isiksusest. Siiski ei tohiks unustada, eriti mitte käesolevas demokraatlikus olukorras, et president Chávez on valitud tagasi kolmel korral ulatusliku häälteenamusega ja ilma igasuguse valimispettuse põhjendatud kahtlustega.
Nendes tingimustes, ja me ei räägi siin diktatuurist, peame oma samme hoolikalt kaaluma, püüdma tugevdada dialoogi, ulatades sõbrakäe, ning julgustama seda mõrades ja jaotatud riiki pidama sisemist dialoogi ning jõudma konsensuse ja lepituseni. Peame seda tegema usus, et riiki ei saa ümber kujundada üksnes 60%lise või 40%lise häälteenamusega ning et mängureegleid ei saa muuta ilma ulatusliku, vähemalt 70%-80%lise konsensuseta, nagu teistes riikides ja meie vanal kontinendil Euroopa Liidus.
Mööndavasti on sisemine olukord väga murettekitav nendel põhjustel, mis ma välja tõin: suund või oletatav suund autoritarismi poole; pädevuste koondumine; pädevuste jaotamise järkjärguline kaotamine ning sõnavabaduse vähendamine, kasutades Euroopas vähetuntud vahendit, mida nimetatakse "en cadenaks”. See võimaldab presidendil või ühel tema ministritest võtta mis tahes ajal oma valdusse kõik televisioonikanalid ja raadiosaatjad, et oleks võimalik edastada presidendi sõnumeid. Need ei kesta üksnes üks või kaks minutit. Tegelikult võivad erandjuhtudel kesta need päevas mitmeid tunde. Riigis, kus loetakse vähe ajalehti ning kus televisioon ja raadio on peamised meediakanalid, on see problemaatiline olukord.
Ma rõhutan siiski, ja selle punktiga ma lõpetan, et enne kõnealust referendumit peame olema ettevaatlikud, pakkuma dialoogi, hoidma väljasirutatuna sõbrakäe ja püüdma vahendada Venezuela kahte vastaspoolt.
Marios Matsakis
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, Venezuela on äärmiselt ilusa loodusega ja loodusvarade poolest väga rikas riik. Venezuelas asuvad maailma ühed suuremad nafta-, kivisöe-, raua- ja kullamaardlad. Looduslikust rikkusest hoolimata on suurem osa Venezuela elanikke väga vaesed ja liiga paljud elavad äärmise vaesuse tingimustes. Üksnes väike vähemus, kes kuulub rikka eliidi hulka, on saanud riigi rikkustest kasu.
Niisuguse suure ühiskondliku ebavõrdsuse tingimustes ei ole üllatav, et vaeste päästjatena on ilmunud välja populistlikud poliitikud nagu Hugo Chávez. Imestama ei pane ka see, et enamik Venezuela elanikest tervitas härra Chávezi natsionaliseerimise programmi. Nende arvates aitab Hugo Chávez nad vaesuse viletsusest ja puudusest välja.
Sama mõtet rakendatakse tulevase põhiseaduse referendumi puhul. Ma olen kindel, et referendum tagab vajaliku rahva heakskiidu ning et praegu on liiga hilja avaliku arvamuse muutmiseks. Seetõttu ilmub pärast 2. detsembrit sisuliselt välja uus Fidel Castro. Näib, et niipea, kui Kuubas hääbub üks totalitaarne liider, sünnib Venezuelas teine. Siiski peaksime niisuguse kurva tegelikkuse diagnoosimisel võib-olla ka küsima, kas meil läänes on õigus heita ette seda, kuidas Venezuelas asjad toimuvad.
Me ei tohi seda teha nii, et oleme üksnes moraalselt, poliitiliselt ja akadeemiliselt korrektsed, vaid nii, et me saaksime tegelikkuses tulevikus niisugused sündmused ära hoida. Kahjuks on ilmne, et oleme suhtlemisel Venezuelaga viimaste aastate jooksul teinud mitmeid raskeid vigu. Hugo Chávez on praeguseks jõudnud oma positsioonile osaliselt meie välispoliitika puuduste ja väliskomisjonide tõttu. Seetõttu, kaaludes strateegiat temaga tulevikus suhtlemiseks, lubage meil kõigepealt vabandada Venezuela elanike ees.
Alain Lipietz
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Ma räägin Andide ühenduse riikidega suhtlemiseks loodud delegatsiooni juhina. Seetõttu olen ma külastanud Venezuelat üks või mitu korda aastas.
Alates sellest, kui ma hakkasin selles riigis käima ehk alates sõjaväelisest riigipöördest president Chávezi vastu, olen ma kuulnud Venezuela meediat presidendi ja diktatuuri vastu häält tõstvat. Hotellides, kus ma ööbisin, isegi kui need olid kolme-, nelja- või viietärnilised hotellid, ei lubatud vaadata riigitelevisiooni ning see ei ole endiselt lubatud. Tavaliselt edastatakse seda "lumise” telepildina. Riigipöörde taga olevad kindralid kõnnivad endiselt ümber Caracase kõige laiema väljaku ning seaduslikult valitud ja kaks korda tagasi valitud president Chávez ei ole nende vastu kunagi sõrmegi tõstnud.
Venezuela on üks riike, kes püüab lahendada kogu Ladina-Ameerikale iseloomulikke konflikte võimalikult rahumeelselt. Ma ei ole täielikult vaimustuses kõigist muudatustest, mida president Chávez on püüdnud Bolivari põhiseadusesse teha. Kuid nagu ütles härra Matsakis, otsustavad Venezuela elanikud.
Me võime loomulikult leida vabandusi selle kohta, miks me jätsime mulje sõjaväelise riigipöörde toetamisest. On tõsi, et see on aidanud Venezuela riigikorda radikaliseerida. Ma leian siiski, et eelkõige peaksime austama Venezuela elanike otsust.
Willy Meyer Pleite
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (ES) Proua juhataja, ma paluksin, et lõpetataks Euroopa õigusega Venezuela asjadesse sekkumine.
Euroopa õigusele ei meeldi Kuuba, kuna seal ei toimu valimisi, nüüd ei meeldi sellele Venezuela, kuna seal toimuvad valimised. Tegelikult on Venezuela üks Ladina-Ameerika riikidest, kus on korraldatud kõige rohkem valimisi, mida kõiki on jälginud Ameerika Riikide Organisatsioon, Euroopa Liit ja nii mõjukad fondid nagu Carter Center.
Daamid ja härrad paremal, süsteem on see, mis teile ei meeldi. Lõpetage sekkumine ja austage suveräänseid elanikke, kes kasutavad vabalt oma tahet ja jätkavad seda. Me ei tohiks sündmustest ette rutata. Kas me ei ole Euroopa Liidus leppinud kokku, nagu ütles volinik Dimas, et hiljutised presidendivalimised olid täiesti õiglased?
Peame ootama, vaatama ja võtma arvesse Venezuela elanike otsust, ilma igasuguse sekkumiseta, daamid ja härrad paremal.
José Ribeiro e Castro
(PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, 1848. aastal kuulutas Karl Marx välja 19. sajandi sotsialismi ja see osutus katastroofiks. 1917. aastal kuulutas Lenin Vene revolutsiooniga välja 20. sajandi sotsialismi ja see osutus katastroofiks. Mitmed käesoleva täiskogu liikmed on seda katastroofi kogenud ning on tulnud, et ühineda meiega vabaduses. President Chávezi poolt Venezuelas väljakuulutatud 21. sajandi sotsialismi probleem seisneb selles, et käesolev sajand on alles algusjärgus ja me ei tea, mis saab edasi. Me võime siiski ette kujutada, et sarnaselt 19. ja 20. sajandile osutub seegi katastroofiks.
Tegelikult on selle tulemus vägivald. Meid ei pane muretsema valimised, vaid ametiasutuste sooritatud jõhker vägivald Venezuelas protesteerivate tudengite vastu, kuna neil ei ole õigust meelt avaldada. Viimastel päevadel on mõned neist tudengitest Caracase ja teiste linnade tänavatel surnud. See kujutab endast ohtu sõnavabadusele, mis mõjutab kogu Ladina-Ameerika ja eriti Venezuela sõltumatuid ja vabu ajakirjanikke, ning viis Radio Caracas Televisióni sulgemiseni.
See on suund, mis meid mõjutab ja muretsema paneb ning meil on selleks õigus, kuna president Chávezi kavandatavas põhiseaduse reformis on asendatud sõnad "detsentraliseerimine”, "eraalgatus”, "konkurentsivabadus” ja "sotsiaalne õiglus” sõnadega "sotsialism”, "sotsialistlik”, "sotsialistliku riigi loomine”, "keskpanga sõltumatuse kaotamine” ja "rahva võim”. Kogu maailmas on teada, et kui keegi kasutab väljendit "rahva võim”, võetakse võim rahvalt ära ja demokraatia hävitatakse. See on juhtunud kõikjal, kus on kasutatud väljendit "rahva võim”. Peaksime tähelepanu pöörama "Bolivari relvajõududele” ja "kommuunidele”, mis on näidanud viimaste kuude ja aastate jooksul Caracase tänavatel ebakindlust ja vägivalda ning kujutavad endast ohtu ka piirkondlikule stabiilsusele, juhul kui peaks jätkuma see, mis juhtus hiljuti Venezuela ja Colombia vahelistes suhetes. Seetõttu on oluline, et me jälgiksime hoolega Venezuela sündmusi solidaarselt demokraatlike parteide ja kodanikuühiskonnaga, kes võitlevad piirkondliku stabiilsuse eest ja kaitsevad kindlalt demokraatiat, kuid säilitades samal ajal ka sidususe Euroopa Liidu diplomaatias.
Alojz Peterle
(SL) Täna kirjutasime alla Euroopa Liidu põhiõiguste hartale, väljendades seega oma pühendumust inimväärikuse, demokraatlike väärtuste ja õigusriigi põhimõtete austamise vastu. Euroopa Liidu eduka majanduskasvu alus on meie lähtepunkt suhete arendamisel partneritega üle kogu maailma.
Euroopa Liit tervikuna tahab tihedamat ja stabiilsemat koostööd Ladina-Ameerika riikidega ja piirkondadevaheliste võrgustikega. Ladina-Ameerika riikide erilist iseloomu ja tegelikke huvisid silmas pidades usume, et üksnes nii on võimalik luua strateegilised ja pikaajalised suhted ning see on võimalik üksnes nende riikidega, kellega me jagame samu põhiväärtusi ja põhimõtteid.
Venezuela poliitiline areng on hiljuti eespool nimetatud kursist kõrvale kaldunud. Seetõttu õõnestab see Ladina-Ameerika ja Euroopa Liidu vahelise tulevase koostöö dünaamikat ja ulatust ning Ladina-Ameerika integratsiooni dünaamikat. Põhiseaduse referendum polariseerib Venezuela, kuna uute ettepanekutega koondatakse poliitiline võim ja need ei vii avatud, ideoloogilise ja demokraatliku ühiskonnani. Me usume sotsiaalsesse ühiskonda, mitte sotsialistlikku ühiskonda, kuna viimases vabastatakse ametist need, kes mõtlevad teisiti.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Pedro Guerreiro  
kirjalikult. - (PT) Uskumatu! Euroopa Parlament on võtnud päevakorda komisjoni avalduse Venezuela Bolivari Vabariigis 2. detsembril kavandatava põhiseaduse reformi kohta, kui samal ajal peaks päevakorda võtma arutelu praeguse püüde üle võtta kõikidelt ELi liikmesriikide elanikelt ära õigus avaldada oma seisukohta referendumi teel nn "põhiseaduse”, "mini-”, "lihtsustatud”, "reformi-” või nüüd "Lissaboni” lepingu kohta.
Põhimõtteliselt on kõnealuse arutelu päevakorda võtmine katse vastata neile, kes toetavad ja edendavad vastuvõetamatut ja äärmiselt tõsist sekkumispoliitikat ja suveräänse riigi stabiilsuse õõnestamist, eriti kuna tegemist on protsessiga, mille üle saavad otsustada üksnes Venezuela elanikud, väljendades referendumi (!) abil arvamust oma riigi põhiseaduse muutmise kohta.
Kahtlemata on Venezuela valitsus ja elanikud näide, mis paneb muretsema seoses Euroopa Liidu peamiste finants- ja majandushuvidega: näide riikliku suveräänsuse ja sõltumatuse kinnitamisest; näide patriootliku emantsipatsiooni ja arengu kava elluviimisest; näide rahvusvahelisest ja imperialismivastasest solidaarsusest; näide sellest, mille eest maksab võidelda, ning sellest, et on võimalik saavutada õiglasem, demokraatlikum ja rahumeelne riik ning maailm.
