Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (keskustelu) 
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana Reino Paasilinnan teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puolesta laatima suositus toiseen käsittelyyn Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutista (15647/1/2007 - C6-0035/2008 -.
Reino Paasilinna
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisat komission edustajat, hyvät kollegat, kiitän teitä paljon hyvästä yhteistyöstä. Se on työskentelyssämme aina välttämätöntä hyvän tuloksen saavuttamiseksi.
Innovaatio- ja teknologiainstituutin perustaminen on ollut vireillä jo lähes kolme vuotta, ja aikaa on kulunut, koska komission alkuperäinen ehdotus on vaatinut runsaasti parannuksia. Parlamentin valiokunnat, erityisesti teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta, ovat muokanneet ehdotusta uuteen uskoon. Parlamentille ja neuvostolle on taattu lisää valtaa vaarantamatta kuitenkaan EIT:n autonomiaa. Sen hallintoneuvoston valinta muistuttaa läheisemmin Euroopan tutkimusneuvoston valintatapaa, jota tiedemaailma on kiitellyt. Kuten äsken tuli esille, pk-yritysten mahdollisuuksia osallistua EIT:n toimintaan ja hyötyä sen ja työn hedelmistä on niin ikään vahvistettu. Juuri niissä työllisyysvaikutus on suurin, juuri niillä on joustavuutta ja tehokkuutta, joita tarvitaan innovaatioiden ripeään täytäntöönpanoon.
Ennen kaikkea instituutin painopistettä on muutettu. Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti keskittyy nimensä mukaisesti innovaatioihin. Osaamiskolmion kaksi muuta elementtiä, opetus ja tutkimus, ovat tärkeitä, mutta innovaatio on selkeästi kolmion kärjessä, sen painopiste ja päämäärä. Laadukkaaseen koulutukseen ja perustutkimukseen on panostettava jatkossakin, mutta kuten me kaikki tiedämme, innovaatiossa on Euroopan Akilleen kantapää.
Amerikkalaiset jättävät yli kolmanneksen enemmän patenttihakemuksia Euroopan patenttitoimistoon kuin eurooppalaiset itse. Tarvitsemme tietointensiivisempiä tuotteita ja palveluja.
Kiina on kymmenessä vuodessa kasvattanut T&K-rahoituksen osuuden BKT:stään noin nollasta nykyiseen puoleentoista prosenttiin. Peräti seitsemässätoista EU:n jäsenvaltiossa kyseinen osuus on alhaisempi kuin Kiinassa. Euroopan unionin T&K-investointien osuus BKT:stä on vieläkin merkittävästi alhaisempi kuin muissa maailman talousmahdeissa.
Vielä hälyttävämpää on, että meillä panostusten osuus on viime vuosina laskenut, ei noussut. Osapuilleen yhtä heikolla tasolla on riskirahoitus. Lissabonin strategia edellyttää dynaamisuutta. Miksi me emme usko omiin suunnitelmiimme? Korkeatasoinen koulutus ja tutkimus tuottavat aivan liian vähän kaupallisia ja toiminnallisia sovelluksia, tai ainakin niitä toteutetaan vähemmän kuin kilpailijamaissa. Myös patenttijärjestelmämme on mutkikas. Eikö aivovuodon pitäisi olla vakava asia maailman johtavaksi tietopohjaiseksi taloudeksi pyrkivälle unionille?
EIT ei poista näitä ongelmia, mutta se voi helpottaa niitä omalla esimerkillään. Se tarjoaa yrityssektorille uudenlaisen yhteyden koulutus- ja tutkimusyhteistyöhön, luo tilaisuuksia tutkimusten kaupalliseen hyödyntämiseen ja tiivistää molemminpuolisia yhteyksiä. EIT:stä ei tule superyliopistoa, joka omisi itselleen parhaat tutkijansa, parlamentin tarkistukset takaavat sen. Alkurahoituksessa ilmenneiden ongelmien jälkeen tilanne on nyt selvä. Toinen ehdottamani osaamis- ja innovaatioyhteisö keskittyy tieto- ja viestintätekniikan alalle. Sinne ollaan jo saamassa merkittäviä varoja liike-elämältä. Rahoitus ei siis ole ongelma. Pelkät tutkijakokeilut eivät riitä, vaan tarvitaan yhteistoimintaa, ja sitä varten EIT on perustettu.
Saavutettu kompromissi neuvoston kanssa on niin suotuisa, että voimme tukea sitä, ja siksi pyydänkin kollegojani kohta alkavassa äänestyksessä tukemaan aikaansaatua hyvää kompromissia. Kiitos teille kaikille.
(Suosionosoituksia)
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, olen erittäin tyytyväinen siitä - ja tämä ei ole vain diplomaattinen ilmaus - että olen tänään tässä tilaisuudessa puhumassa mahdollisuudesta vahvistaa innovointia Euroopassa. Uskon, että parlamentin äänestys on erityisen tärkeä.
Kuten Reino Paasilinna jo mainitsi, olemme edistyneet huomattavasti alkuun verrattuna, mutta haluaisin muistuttaa parlamentille, että aluksi ehdotus siitä, että kyseisen instituutin pitäisi vahvistaa innovointia, aiheutti epäilyä, haluttomuutta ja epäröintiä. Olen tyytyväinen siitä, että olemme voineet muuttaa kantaamme ja että nyt jäsenvaltiot, parlamentti, toimielimet ja kumppanit ovat päässeet yhteisymmärrykseen ja kannustavaan tulokseen. Muistutan puheenjohtajavaltioiden Suomen, Saksan, Portugalin ja nyt Slovenian ponnisteluista. Haluaisin erityisesti ilmaista kiitollisuuteni parlamentin esittelijälle Reino Paasilinnalle, joka oli erittäin suureksi avuksi ja tueksi asiassa, sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan puheenjohtajalle Angelika Nieblerille, budjettivaliokunnan puheenjohtajalle Reimer Bögelle sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan esittelijälle Erna Hennicot-Schoepgesille. Ilman näitä ponnisteluita ja tätä työtä emme olisi päässeet tähän tulokseen.
Mielestäni tämä on tilaisuus osoittaa, että Euroopalla on tarvittava kapasiteetti ja vahva sitoumus innovaatiomahdollisuuksien parantamiseen globaalissa maailmassa. Tekninen innovaatio on avain kasvuun, työpaikkoihin ja kilpailuun, ja nämä ovat kansalaistemme sosiaalisen hyvinvoinnin perusta. Ehdotamme osaamiskolmion - korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation - täydellistä integrointia yritysten, tutkimus- ja yliopistomaailman kanssa tehtävään yhteistyöhön. Ne työskentelevät yhdessä niin sanotuissa osaamis- ja innovaatioyhteisöissä.
Kaikkien valmistelutöiden jälkeen olisi aikaa aloittaa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin työ. Kuten tiedätte, olemme jo toteuttaneet joitakin toimia ja olen ilmoittanut valiokunnalle, että olemme aloittaneet menettelyn hallintoneuvoston valitsemiseksi. Erityinen korkean tason väliaikainen valintalautakunta valmistelee juuri kriteerejä. Sen jälkeen perustamme 18 henkilön ryhmän hallintoneuvoston. Valintalautakunta on riippumattomaton ja itsenäinen. Tämä on ensiarvoisen tärkeää EIT:n menestymiselle ja hallintoneuvoston legitiimiydelle
Parlamentille ja neuvostolle tiedotetaan täysimääräisesti valintamenettelystä ja sen tuloksista. Komissio laatii väliaikaisen kertomuksen, kun valintamenettelyn ensimmäinen vaihe saadaan suoritettua ja lopullisen kertomuksen sen jälkeen, kun menettely saatettu loppuun. Parlamentilla ja neuvostolla on sen jälkeen kuukausi aikaa arvioida EIT:n hallintoneuvostoon ehdotettuja jäseniä. Heidän huippuosaamisensa, kiistaton maineensa, täydellinen riippumattomuutensa sekä kyky edustaa alojensa - yliopistojen, tutkimuslaitosten ja yritysten - intressejä on ensiarvoisen tärkeää instituutin uskottavuudelle lyhyellä ja pitkällä aikavälillä.
Haluaisin korostaa erittäin tärkeää seikkaa. Totean virallisesti, että komissio aikoo kunnioittaa täysin hallintoneuvoston asetukseen perustuvaa riippumattomuutta ja että se ei puutu EIT:n strategiseen päätöksentekoon. Komissio antaa tämän pohjalta hallinnollista ja taloudellista tukea hallintoneuvoston pyynnöstä ja sen verran, kuin on tarpeen aloitusvaiheessa. Alussa tuki on tarpeen.
Tämän tuen tarkoituksena on auttaa hallintoneuvostoa valitsemaan ensimmäiset osaamis- ja innovaatioyhteisöt 18 kuukauden määräajassa ja sillä ei missään nimessä estetä hallintoneuvoston strategista päätöksentekoa. Meidän yhteinen intressimme on, että EIT saadaan toimintakykyiseksi asetuksen mukaisessa aikataulussa. Odotan innokkaasti, että EIT perustetaan menestyksellisesti ja haluaisin jälleen kerran ilmaista parlamentille syvän kiitollisuuteni sen osoittamasta sitoutumisesta ja osallistumisesta.
Romana Jordan Cizelj
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (SL) On kulunut kolme vuotta siitä, kun ensimmäisen kerran esitettiin ajatus Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamisesta. Kuitenkin tietoisuus siitä, että asianmukainen huolehtiminen inhimillisten resurssien laadusta on avain parempaan kilpailukykyyn ja innovaation, on jo paljon vanhempi. EIT tarjoaa ratkaisun tähän ongelmaan Euroopan tasolla.
Perustukset ovat jo kunnossa. Nyt on aika panna sovitut toimet täytäntöön nopeasti ja tehokkaasti. Haluaisin kiittää Euroopan parlamentin jäseniä, esittelijää ja erityisesti parlamenttiryhmäni jäseniä sopimukseen pääsemisestä sekä yhteisesti komission ja neuvoston kanssa laaditusta hyvästä ehdotuksesta, johon sisältyy suurin osa pääasiallisista ajatuksistamme.
EIT:n sydän on innovaatio. Meidän aloitteemme on lisäksi tehnyt mahdolliseksi sen, että instituutista tulee huippuosaamisen symboli ja eurooppalaisen laadun tunnusmerkki. Yksi merkittävä saavutus on riippumattomien osaamis- ja innovaatioyhteisöjen verkostomalli, joka mainitaan tässä ehdotuksessa. Olemme myös menestyksellisesti löytäneet ratkaisun mutkikkaaseen kysymykseen instituution toiminnallisesta järjestämisestä.
Nykyisessä ehdotuksessa tarjotaan ratkaisuksi strateginen innovaatio-ohjelma, jolla optimoidaan menettelytapoihin liittyvää vastuuta ja erityisasiantuntijoiden riippumattomuutta koskeva tasapaino, ja jossa määritellään selkeästi toimivalta pitkän aikavälin strategiselle suunnittelulle.
Me voimme saada paljon aikaan aikaisemmin mainittujen rahoituslähteiden avulla. Lähtökohdat ovat hyvät, mutta tehokas täytäntöönpano on jälleen kerran riippuvainen meistä sekä meidän tahdostamme ja itsepintaisuudestamme.
Hannes Swoboda
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puheenjohtaja, haluaisin pyytää heti anteeksi että minun on lähdettävä puheeni jälkeen, koska minulla on kokous puhemies Hans-Gert Pötteringin kanssa. Haluaisin kiittää erittäin vilpittömästi kollegaani Paasilinnaa hänen omistautumisestaan asiaan sekä komission jäsentä, joka on aina voimakkaasti tukenut hanketta.
Uskon itse asiassa, että EIT on tärkeä eurooppalainen väline. Reino Paasilinna on jo todennut tämän: tutkimukseen ja kehittämiseen käytetään Euroopassa liian vähän varoja ja panostamme liian vähän huippuosaamiseen tutkimuksessa. Euroopassa sekä suurimmassa osassa muita valtioita, ainakin suurimassa osassa jäsenvaltioita, näihin voitaisiin ja näihin pitäisi panostaa enemmän. EIT ei ole tarkalleen sanoen kilpailuhenkinen instituutti, mutta sen pitäisi vauhdittaa tutkimusta ja sen pitäisi luoda uusia aloitteita. Esimerkiksi energia-alalla on tärkeää, että panostamme enemmän tutkimukseen uuden energiatekniikan kehittämiseksi.
Asia on tärkeä, joten haluaisin pyytää komission jäsentä varmistamaan, että tarpeelliset päätökset tehdään nopeasti. Yksi päätös koskee tietysti hallinnollisen toimiston toimipaikkaa. Koska olen kotoisin Wienistä ja olen itävaltalainen, haluaisin luonnollisesti, että se sijaitsisi Wienissä. Mikä päätös sitten onkaan, se pitäisi tehdä nopeasti, jotta EIT voisi aloittaa työnsä pian.
Jorgo Chatzimarkakis
ALDE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, haluaisin ensiksi kiittää vilpittömästi Reino Paasilinnaa, esittelijäämme, sekä komission jäsentä Figel'iä. Se, että tulos saavutettiin näin lyhyessä ajassa, oli todellinen huippusaavutus! Esittelijä oli uuttera ja harkitsevainen, ja hän sisällytti työhön suurelta osin meidät kaikki.
Haluaisin kiittää lisäksi erityisesti komission puheenjohtaja Barrosoa. On selvää, että hankkeeseen ryhdyttiin hänen tammikuussa 2005 esittämänsä aloitteen perusteella. Me saimme sen jaloilleen ja toimintakykyiseksi kolmessa vuodessa. Tämä on vaikuttavaa. Me olemme nopeita Euroopassa, ja on sanottava ainakin kerran tässä yhteydessä: tämä oli meiltä hieno saavutus. Siihen käytettiin kolme vuotta, vaikka aihe oli hankala. Meidän on osallistuttava asiaan koulutuksen välityksellä. Saksan - maan, jonka tunnen parhaiten - osavaltioissa koulutus on oleellista kulttuurisen ja opetuksellisen itsemääräämisoikeuden kannalta. Jäsenvaltiot luonnollisesti valvovat sitä tarkasti.
Onnistuimme pääsemään kompromissiin. Viittaan tässä rahoitukseen. Me painiskelimme pitkän aikaa sen parissa, mistä rahoitus itse asiassa saadaan. Lisäksi onnistuimme laatimaan EU:n talousarvion ensimmäisellä kerralla alusta loppuun. Ennen pyydettiin pelkästään tukea tuen perään. Te tiedätte ne keskustelut. Nyt saamme ensimmäisen kerran innovaatioita tukiaisten sijaan. Tämä on hienoa! Haluaisin kiittää maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan kollegoitani aivan erityisesti, koska heidän oli sovittava asiasta ja sen jälkeen tehtävä kompromisseja.
Me olemme myös pystyneet ratkaisemaan kiistat nopeasti, kuten kysymykset siitä, miten riippumattoman EIT:n pitäisi olla, miten kauan pilottivaiheiden pitäisi kestää, mikä EIT:n suhde pitäisi olla tutkimuksen seitsemänteen puiteohjelmaan, markkinaosuuksien menetykseen, sekä kysymykseen ”EIT-laatuleimasta”, eli pitääkö kaikki esittää tässä laatuleimassa, kun EIT-hanke käynnistetään. Me olemme ratkaisseet kaiken tämän.
Täytäntöönpanon osalta todettakoon, että komission jäsen Figel'in mukaan hallitusneuvostoa suunnitellaan, ja Euroopan parlamentti (kiitos, että meidät otettiin mukaan) arvioi myöhemmin hallintoneuvostoon ehdotettuja henkilöitä. Tämä on meille erityisen tärkeää.
Aihealueet on myös valittava. Hannes Swoboda käsitteli juuri energiaa. Meidän pitäisi itse asiassa keskittyä siihen, miten Eurooppa vastaa kokonaisvaltaisesti ilmastonmuutokseen ja toisaalta meidän olisi keskityttävä EIT:n hallinnointiin, ja sen vuoksi meidän pitäisi ottaa käsiteltäväksi energiatehokkuus ja vastaavat aiheet. Meidän on myös paneuduttava instituutin toimipaikkaan. Pidän Strasbourgia mahdollisuutena. Tätä ei ole otettu puheenaiheeksi niin selkeästi aikaisemmin, mutta meidän on keskusteltava tästä lopullisesti. Tämä rakennus olisi otollinen EIT:n ja Euroopan tutkimusneuvoston sijoittamiselle. Strasbourgista voisi tulla ”Scienceburg”, ja meidän kaikkien pitäisi tukea tätä asiaa.
Konrad Szymański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puheenjohtaja, on suotuisaa, että olemme saamassa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamista koskevan lainsäädäntötyön päätökseen. Hallintoneuvoston ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen kokoonpano on seuraava vaihe Euroopan unionin osaamista koskevien yhteismarkkinoiden alalla.
Komission jäsen Verheugen toisti hiljattain Puolaan tekemällään vierailulla, että uusien jäsenvaltioiden ottaminen mukaan yhteismarkkinoiden rakenteeseen on voimistanut sen potentiaalia ja on ollut kaikille menestys. Haluaisin vedota voimakkaasti tähän myönteiseen kokemukseen, jotta se olisi meille tienviittana tässäkin asiassa.
Instituutin hallintoneuvoston sijoittamineen Wroclawiin on toimenpide, jolla edistetään koheesiota Euroopassa. Siten olisi helpompaa saada tukea uusilta valtioita tutkimuksen ja kehityksen määrärahojen nostamiseen unionin seuraavassa talousarviossa. Innovaatiopotentiaali levittäytyy koko Eurooppaan.
Wroclawin ehdokkuuden tukeminen ei ole ainoastaan nurkkakuntaista itsekeskeisyyttä, vaan luonnollinen seuraus pohdinnalle, jolla pyritään edistämään koko Euroopan unionin intressejä.
Miloslav Ransdorf
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (CS) Haluaisin sanoa, että Kondratjevin pitkien taloussyklien teoriasta asti on tiedetty, että innovointi ja innovaatioiden toteuttaminen yhteiskunnassa on objektiivinen kehityskulku, jolla on omat erityiset ja objektiiviset mallinsa. Aktiivisina toimijoina poliittisella näyttämöllä voimme edistää innovaatiota. Uskon henkilökohtaisesti, että toimielinten näkökulmasta EIT on tärkeämpi Euroopan tulevaisuudelle kuin esimerkiksi Euroopan komissio. Uskon, että on kolme perustekijää, jotka voivat edistää yhteiskunnan tietoisuutta tieteen merkityksestä ja tehdä siitä suositumpaa.
Ensinnäkin tiedemiehet olisi nähtävä esikuvina yhteiskunnassa. On erityisen tärkeää, että tiedemiehet kuten Holý, joka on erinomainen tšekkiläinen kemisti ja jolla on nimissään tusinoittain patentteja, pitäisi esitellä nuorisolle arvomallina urheilijoiden tai laulajien sijasta. Siksi meidän olisi ponnisteltava luodaksemme, käyttäen eräänlaista iskulausetta, ”uusi arvomalli”.
Toiseksi meidän pitäisi pyrkiä uudistettuun ”arvojohtajuuteen”. Eurooppa on antanut maailmalle enemmän merkittäviä tutkijoita kuin kaikki muut mantereet yhteensä. Tieteellisten pyrkimysten arvo on aina ollut olennainen eurooppalaisille. Meidän pitäisi kaikin keinoin varmistaa, että Eurooppa on jälleen tässä asiassa johtavassa asemassa.
Kolmanneksi me tarvitsemme ”pioneerihenkeä”, jolla Euroopalle näytettäisiin suunta tulevaisuuteen.
Jana Bobošíková
(CS) Hyvät naiset ja herrat, maailman henkisen omaisuuden järjestön tiedot osoittavat selkeästi, että Euroopan ongelma ei ole uusien ajatusten puute: se, mikä puuttuu, on niiden muokkaaminen yritystoiminnan mahdollisuuksiksi.
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutilla ei varmisteta menestymistä globaalissa taloudessa. Innovatiivista kilpailua edistetään ainoastaan ohjaamalla enemmän varoja, mukaan lukien riskipääomaa, tuottavaan toimintaan. Oleellisia ovat myös luova ympäristö sekä todellinen akateeminen ja yrittäjyydelle myönteinen vapaus ja merkittäviä tieteellisiä tuloksia palkitsevat järjestelmät.
Hyvät naiset ja herrat, vastustan jyrkästi Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustamista. Sillä ei varmisteta EU:n kilpailukykyä. Siitä tulee vain turha rakenne, jollainen on jo olemassa tieteen, kehityksen ja koulutuksen edistämiseksi. Se on jälleen yksi laitos, joka vie veronmaksajien rahoja tuottamatta lainkaan lisäarvoa.
Lisäksi on vaara, että tässä käy samoin kuin Galileo-järjestelmän kanssa. Yksityinen sektori, jonka rahoitukseen komissio ja neuvosto luottavat, ei ymmärrä, miksi sen pitäisi rahoittaa poliitikkojen ja virkamiesten järjetöntä unelmaa.
Angelika Niebler
(DE) Arvoisat puheenjohtaja ja komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, pyydän teiltä ensinnäkin anteeksi, että en voinut olla paikalla keskustelun alussa. Edellinen puhuja käsitteli juuri Galileoa. Johdin Galileon kolmenkeskisiä neuvotteluita, ja olen sen vuoksi myöhässä.
Kiitän luonnollisesti ensiksi esittelijä Paasilinnaa, joka on tehnyt erinomaisen työn yhdessä varjoesittelijän kanssa. Haluaisin lisäksi kiittää komission jäsen Figel'iä, joka on osallistunut tiiviisti neuvotteluihin. Voimme tänään äänestää mietinnöstä, jolla on laaja hyväksyntä parlamentissa.
Aloitimme keskustelun asiasta kolme vuotta sitten. Tarvitsemmeko Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia? Sanon hyvin painokkaasti: kyllä, me tarvitsemme tämän instituutin. Teknologiansiirto on ruuhkautunut. Meillä on loistavia tiedemiehiä ja tutkijoita kaikissa 27 jäsenvaltiossa. Se, mitä meillä ei kuitenkaan ole, on erinomaisten tieteellisten tulosten saattaminen myyntikelpoisiksi tuotteiksi ja palveluiksi. Teknologiainstituutin - innovaatioinstituutin - pitäisi edistää tätä.
Komission ehdotuksessa pyritään tietyltä osin rakentamaan uusi instituutti erillisesti. Me parlamentissa olemme ilmaisseet, että emme halua sitä! Me haluamme rakentaa verkoston, johon integroidaan Euroopan yritykset, yliopistot ja tutkimusinstituutit. Me olemme toteuttaneet tämän ajatuksen mietinnössämme. Toivon sille laajaa kannatusta - olemme oikealla tiellä tässä asiassa.
On hyvä, että emme käsitelleet keskusteluissamme sijaintipaikkaa. Muussa tapauksessa, hyvä Jorgo Chatzimarkakis, emme olisi valmiit tänään, emmekä saisi tätä hanketta päätökseen ja viiden vuoden kuluttua keskustelisimme edelleenkin, tarvitsemmeko teknologiainstituuttia.
Gyula Hegyi
(EN) Arvoisa puhemies, tiede ja teknologia ovat kouriintuntuvia mahdollisuuksiamme maailmanlaajuisessa kilpailussa. Mantereemme on ollut useiden vuosisatojen ajan tieteellisen ja teknisen kehityksen keskus ja eurooppalainen tiede on aina ollut kansainvälistä. Tiedemiehet ovat vaihtaneet ajatuksia ja tavanneet intensiivisesti jopa ”rautaesiripun aikana”, ja tiedemiesten yhteisö on nykyään melkein rajatonta.
Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin perustaminen on tärkeä edistysaskel mantereemme vanhan perinteen ylläpidossa. Kannatan instituutin perustamista ja luonnollisesti olen tyytyväinen kollegani Paasilinnan erinomaiseen mietintöön.
Hallitukseni, kansani ja tiedeyhteisön puolesta tarjoan Budapestia EIT:n toimipaikaksi. Saavutuksemme biotieteiden alalla, taistelussa ilmastonmuutosta vastaan ja ympäristövaikutusten alalla ovat parhaat perustelumme. Kotikaupunkini Budapest voisi tarjota lisäksi miellyttävän ja mielenkiintoisen ilmapiirin.
Lena Ek
(EN) Arvoisa puhemies, me haluamme kilpailukykyisen, ympäristölle suotuisan ja yhteiskunnallisesti vastuullisen Euroopan. Maailmanmarkkinoilla on kuitenkin kova kilpailu, ja kilpailuun osallistumisen vuoksi tarvitsemme eurooppalaisia hankkeita, ja meidän on yhdistettävä voimavaramme, kuten Yhdysvallat teki hankkeessaan ihmisen kuun pinnalle lähettämiseksi. Luulen, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti voisi olla meidän hankkeemme ”ihmisen lähettämiseksi kuuhun”, eli yhteys erinomaisten tiedemiesten ja varojen keskittämisen välillä.
Tähän mennessä määritellyt alat, kuten ilmastonmuutos ja televiestintä ovat tärkeitä aloja Euroopalle ja sen kilpailukyvylle sekä sille, miten Euroopan tulevaisuus kehittyy kansalaisten tarpeita ajatellen. Uskon, että tämä muutos, jolla varmistamme akateemisen koulutuksen tulevaisuuden, on erityisen tärkeä.
Haluaisin lopuksi tukea Jorgo Chatzimarkakisin toivetta hyödyntää toimitiloja, jotka ovat jo käytössämme.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puheenjohtaja, vain kolmen kuukauden kuluessa tehdään päätös, mistä Euroopan kaupungista tulee Euroopan teknologiainstituutin hallintoneuvoston toimipaikka.
Tämä päätös on sekä poliittinen että tosiasioihin perustuva. Vastikään Euroopan unioniin liittyneet valtiot muodostavat yhteisen ryhmän mahdollisuuksien tasapainottamiseksi vanhan ja uuden unionin välillä. Tosiseikkoihin perustuen ja unohtamatta mainitsemiani poliittisia ehtoja, katson, että paras ja ihanteellinen keskus olisi Puolassa sijaitseva Wroclawin kaupunki, jonka historiaa ovat muovanneet tšekit, itävaltalaiset juutalaiset ja saksalaiset sekä puolalaiset.
Perusteluita Wroclawin puolesta ovat sen huomattavat intellektuaaliset voimavarat, se, että se on jo akateeminen keskus ja että Ala-Sleesian alueelle on keskittynyt paljon pääomaa ja tärkeitä yrityksiä, mukaan lukien ulkomaisia yrityksiä, jotka voisivat olla EIT:n kumppaneita ja lopuksi se, että se sijaitsee lähellä kahta muuta jäsenvaltiota, Saksaa ja Tšekin tasavaltaa. Monet eri aloja edustaneet Nobelin palkinnon saajat ovat olleet kotoisin Wroclawista. Kaupunki osallistuu tällä hetkellä hyvin korkeatasoiseen tieteelliseen yhteistyöhön monien koulutusalan instituuttien ja tieteellisten keskusten kanssa Euroopassa ja sen ulkopuolella.
Uskon, että Wroclawin valinta Euroopan teknologiainstituutin toimipaikaksi olisi ihanteellista harmonisen tieteellisen ja teknisen kehityksen näkökulmasta EU:ssa, jonka on poistettava erot vanhan ja uuden Euroopan välillä.
Zdzisław Kazimierz Chmielewski
(PL) Arvoisa puheenjohtaja, sillä, että puheaika on rajoitettu yhteen minuuttiin, on luonnollisesti joitakin seurauksia. Minun pitää esimerkiksi jättää puheestani pois rahoitusta koskeva aihe. Hanketta koskevien neuvottelujen, joista on annettava kiitokset esittelijälle, yhdistävä tekijä oli innovaatio, joka toteutetaan tietoyhteisöjen avulla. Kotivaltioni, joka ei peittele kiinnostustaan perustaa instituutti, näkee tässä yhteisöjä koskevan mahdollisuuden toimia instituutin kanssa älykkäästi kehitetyn yhteyden kautta rajoittamatta kuitenkaan niiden laajamittaista riippumattomuutta.
Valtioiden toimielimet korostavat ymmärrettävästi yhteisöjen käytännön avuja ja pitävät niitä eräänlaisena edistävänä voimana koulutuksen, tutkimuksen ja teollisuuden osaamiskolmion taustalla. Samanaikaisesti ne myöntävät, että Euroopan tutkimuskeskukset haluavat perustaa yhteisöjä, jotka keskittyisivät kolmeen alaan: uusiutuvaan energiaan, ilmastonmuutokseen ja tietotekniikkaan. Velvollisuuteni Euroopan parlamentin jäsenenä, vaikkakin olenkin erityisen tyytyväinen saadessani esittää asian, on vakuuttaa, että Wroclawin kaupungin, joka on tieteen keskus Puolassa, vaatimus olla tärkeässä asemassa tässä hankkeessa on erityisen aiheellinen.
Teresa Riera Madurell
(ES) Arvoisa puheenjohtaja, haluaisin ensiksi onnitella Reino Paasilinnaa hyvään sopimukseen pääsemisestä asiassa, joka ei ollut alusta saakka ollenkaan helppo. Rahoitus oli ensimmäisessä käsittelyssä pääasiallinen ratkaisematon kysymys, ja olemme tyytyväisiä siihen, että asiasta on päästy yhteisymmärrykseen.
Ei voida kieltää sitä, etteivätkö alkuperäiseen ajatukseen instituutista vaikuttaneet muut olemassa olevat huippuosaamisen mallit, mutta on myös selvennettävä, että asiassa on ponnisteltu paljon, että se on saatu toteuttamiskelpoiseksi ja että sitä on mukautettu tarpeen vaatiessa Euroopan monimutkaisuuden ja monimuotoisuuden vuoksi. Tuloksena on uusi väline, johon sisältyy osaamiskolmio: koulutus, tutkimus ja innovaatio. Näiden pitäisi toimia liikkeellepanevana voimana monitieteellisen innovaation kulttuurissa, joka on ensiarvoisen tärkeä kilpailukykyä parannettaessa. Olemme siksi vakuuttuneet tarpeesta perustaa osaamis- ja innovaatioyhteisöjä yliopistojen, tutkimuskeskusten ja yritysten strategisesti integroiduiksi verkostoiksi, joissa opiskelijat ja tutkijat sekä tieto voisivat liikkua vapaasti ja joissa voidaan suorittaa työtä aloilla, joilla on erityisen tärkeä tieteellinen tai strateginen merkitys, kuten uudistuva energia, tietotekniikka ja viestintäteknologiat.
Toivomme, että EIT tuottaa toivomiamme tuloksia pian.
Grażyna Staniszewska
(PL) Arvoisa puhemies, haluaisin jälleen kerran ilmaista tyytyväisyyteni siihen, että yhteisö kiinnittää huomion Euroopan innovaatiotarpeeseen. Tämä on erityisen tärkeää uusille jäsenvaltioille, joille innovaatiotekniikka on tärkeä mahdollisuus harpata eteenpäin ja tehostaa omaa kehitystään. Tuemme siksi lämpimästi Wroclawin kaupungin erittäin hyvin laadittua hankesuunnitelmaa - kaupunki ottaa osaa instituutin hallintoneuvoston toimipaikkaa koskevaan kilpailuun.
Mikä paikka Strasbourgin lisäksi säästäisi meitä kuukausittaisilta kalliilta kustannuksilta? Se olisi Wroclaw, joka sijaitsee vanhan ja uuden Euroopan rajalla. Se ei ole pääkaupunki, vaan menestyvä kaupunki, jossa on erinomaisia yliopistoja ja lähes 150 000 opiskelijaa. Puolan kansalliset viranomaiset, Wroclawin paikallisviranomaiset ja Puolan akateeminen maailma on täysin valmis tähän tehtävään. Innovaatio- ja teknologiainstituutin toimipaikan sijoittaminen Wroclawiin olisi symbolinen ele ja se ei olisi millään tavoin ristiriidassa huippuosaamista koskevan ehdon kanssa.
Osaamis- ja innovaatioyhteisöjen verkoston, joka on osa eurooppalaista instituuttia, on myös levittäydyttävä tasapuolisesti kaikkialle Euroopan unioniin. Instituutin pitäisi olla väline, jolla koko yhteisön alue pannaan liikkeelle, ja sen olisi oltava sopiva laajennettaessa kilpailukykyä, innovaatiota ja teknologista kehitystä, ja sen pitäisi olla taloudellisen kehityksen edelläkävijä koko Euroopan unionille. Uskon, että EIT:n kaltaisilla aloitteilla voimme vastata tietopohjaisen globaalin talouden haasteisiin toteuttamalla Lissabonin strategian kunnianhimoiset tavoitteet.
Pierre Pribetich
(FR) Arvoisa puhemies, olemme EIT:n perustamisen viimeisessä vaiheessa. Pidän tervetulleena eri toimielinten välisiä neuvotteluita, joiden perusteella on päädytty tasapainoiseen ratkaisuun ja jonka myötä tästä instituutista tulee innovaation symboli erittäin kunniahimoisten suunnitelmiemme mukaisesti. Korostamme siksi innovaatiota, jolla on perustavanlaatuinen merkitys Euroopassa. Ensimmäiset osaamis- ja innovaatioyhteisöt keskittyvät tärkeisiin aloihin, kuten ilmastonmuutokseen ja uusiutuviin energialähteisiin unohtamatta nanoteknologiaa, johon tarvitaan asianmukaista tukea.
Euroopan unioni keskittyy ehdottomasti innovaatioon. Innovaation Eurooppa, Euroopan innovointi: EIT on näiden kahden käsitteen välinen puuttuva linkki, joka - jos se hyväksytään huomisen äänestyksessä - antaa Euroopan unionille mahdollisuuden edistyä. Anatole France muistutti meille, että ruusut puhkeavat kukkaan, kun uskomme niihin. EIT on kuin ruusu Euroopan puutarhassa. Jotta EIT puhkeaa kukkaan, kaikkien ilmastollisten tekijöiden on oltava oikeat.
Esitin ensimmäisessä käsittelyssä pahoitteluni EIT:lle myönnettyjen varojen niukkuudesta: 308 miljoonaa euroa ei ole tarkoitukseemme riittävä. Arvoisa puheenjohtaja, arvoisa komission jäsen, hyvät naiset ja herrat, meidän on siten mukautettava rahoitusta ja myönnettävä tarpeelliset resurssit, jotta tosiasialliset tavoitteemme konkretisoituvat.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Olen tyytyväinen tästä mahdollisuudesta. On itse asiassa mahtavaa aloittaa tällä aarteella, joka on alussa pienimuotoinen, mutta jolla on merkittävä potentiaali etenkin alhaalta ylöspäin liikuttaessa, jos tämä tunnustetaan tulevaisuudessa erityiseksi laatunäkökohdaksi.
Toinen näkökohta: olen Reino Paasilinnan kanssa ponnistellut sillan rakentamiseksi teollisuuteen, nimen antamista koskevaan kysymykseen innovaation osalta ja tässä suhteessa olen tyytyväinen nimeen ”innovaatio- ja teknologiainstituutti”. Olen yllättynyt asiakirjoja lukiessani, että meillä on vielä joitain hankaluuksia tämän suhteen. Joskus komission asiakirjoissa käytetään tiettyä nimeä, mutta parlamentin asiakirjoissa ei, joten on tärkeää, että tänään käytämme instituutista oikeaa ja asianmukaista nimeä.
Kolmas ja viimeinen näkökohtani koskee toimipaikkaa. Haluaisin liittyä muiden ei-ranskalaisten joukkoon Ekin ja Chatzimarkakisin kanssa, joka on tänään esittänyt tukensa Strasbourgille, ”Scienceburgille”, kuten Chatzimarkakis ilmaisi asian. Strasbourg on hallintokaupunki, ja tämä on hallinnollinen laitos. Kyseessä ei ole suuri instituutti. Tällä ratkaistaisiin monta poliittista ongelmaa.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Arvoisa puhemies, Euroopan teknologiainstituutin perustamista koskevaan ajatukseen suhtauduttiin huomattavan epäilevästi sen alkuvaiheessa kolme vuotta sitten, joten meidän olisi pidettävä tätä asetuksen kompromissitekstiä huomattavana menestyksenä. Instituutti voi aloittaa toimintansa jopa tänä kesänä neuvoston kesäkuussa tekemän toimipaikkaa koskevan päätöksen jälkeen, ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen verkoston ehdotettu rakenne edistää huomattavasti innovaatiota koko EU:ssa.
Oikeudellisten asioiden valiokunnan esittelijänä painopisteenäni oli asianmukaisen oikeusperustan luominen ja siten sen varmistaminen, että instituutti saa jatkuvaa rahoitusta. Olen tyytyväinen siitä, että neuvosto hyväksyi nämä ehdotukset. Rahoitusnäkymien 2007-2013 uudelleentarkastelussa on jo tehty mahdolliseksi se, että instituutti saa noin 309 miljoonan euron rahoituksen, ja tämä on hyvä alku. Toivon että puolivälin uudelleentarkastelussa pystytään löytämään 2 miljardin euron summa, jota tarvitaan kokonaishankkeeseen.
Tiede-eliitin muodostuminen on erityisen tärkeätä uusien jäsenvaltioiden tiedeyhteisöille, joilla on huomattava ja tähän asti käyttämätön potentiaali. Siksi katson, että ehdotus sijoittaa yksi EIT:n osastoista Wroclawiin, joka on yli 140 000 opiskelijan kaupunki, olisi mainio eurooppalainen investointi tulevaisuuteen. Haluaisin lopuksi onnitella lämpimästi ja kiittää Reino Paasilinnaa hänen erinomaisesta yhteistyöstään.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa puheenjohtaja, Budapestista kotoisin oleva unkarilainen kollegani ja Euroopan parlamentin jäsen sanoi, että jopa rautaesiripun vuosina Euroopan tieteellisten instituuttien välillä oli yhteistyötä, mutta on kerrottava totuus, rautaesirippu myös jakoi tieteen kahteen leiriin Euroopassa: läntiseen leiriin, joka kehittyi vapaassa maailmassa ja joka sai rahoitusta, ja itäiseen leiriin. Olisi erinomaista, että Euroopan teknologiainstituutti, jonka me perustamme tänään tai huomenna, ei olisi Euroopan unionille pelkästään tilaisuus ottaa osaa maailmanlaajuiseen innovaatiokilpailuun tai maailmanlaajuiseen osaamiskilpailuun, vaan että sillä myös yritettäisiin yhdistää nämä kaksi historian erottamaa leiriä.
Haluaisin tukea puolalaista kollegaani, joka suositteli Wroclawin kaupunkia joko instituutin päätoimipaikaksi tai sen jonkin osaston toimipaikaksi ja toivon, että kaupungin viranomaiset ovat valmiit investoimaan tähän varoja, mikä on ensiarvoisen tärkeää hankkeen menestymiseksi.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Arvoisa puheenjohtaja, haluaisin onnitella esittelijä Paasilinnaa ja komission jäsentä sekä haluaisin mainita jotain, mitä ei mainittu keskustelussa, nimittäin sen, että emme olisi täällä tänään ilman akateemista maailmaa ja sen tukea. Jos yliopistot olisivat torjuneet tämän uuden instituutin, jolla ensimmäisen kerran aloitetaan yhteistyö teollisuuden, yksityisen sektorin, tutkimusalan ja akateemisten instituuttien kanssa, niin instituutti ei olisi ikinä nähnyt päivänvaloa.
Koska neuvoston puheenjohtaja aloitti instituutin perustamisen hyvin lyhyellä varoitusajalla ja ilman riittävää budjettia ja tieteestä ja tutkimuksesta vastaava komission jäsen ei halunnut instituuttia lainkaan, niin kaikki kunnia perustamisesta kuuluu teille, hyvä komission jäsen Figel', koska koulutuksesta vastaavana komission jäsenenä olette tehneet työtä tyynnyttääksenne niitä piirejä, jotka olivat huolissaan tutkintojen ja diplomien myöntämisestä ja omasta toimivallastaan.
Toivon, että tämä instituutti menestyy. Nyt on vain löydettävä nämä harvinaisuudet, sillä tehän etsitte hallintoneuvostoon henkilöitä, joilla on kokemusta - akateemista ja teollista - monelta alalta, mutta jotka eivät nykyään toimi näillä aloilla, ja jotka ovat myös nuoria. Toivotan teille onnea löytääksenne heidät!
Marusya Ivanova Lyubcheva
(BG) Arvoisa komission jäsen, asiakirja, jonka Euroopan parlamentti hyväksyy, on erityisen tärkeä. Kiitän teitä, kiitän esittelijää ja kaikkia kollegoita, jotka osallistuivat nykyisten ehdotusten tekemiseen ja hyväksymiseen.
On erityisen tärkeää, että keskeinen toimintalinja on työn alla. Euroopan talouden kehitykseen tarvitaan nimenomaan teknologista innovaatiota. Sillä kehitetään maailmaa. On erityisen merkittävää, että tietopohjaiset yhteiskunnat, jotka toimivat hankkeen periaatteen mukaisesti, voivat ottaa huomioon yhtäältä Euroopan yhteisen kehityspolitiikan painopisteet sekä toisaalta jäsenvaltioiden potentiaalin.
On tarpeen ottaa mukaan ja kehittää yksittäisten tutkimuslaitosten ja yliopistojen parhaita saavutuksia, jotta varmistetaan yhteys painopisteisiin energian, ilmastonmuutoksen ja sellaisten uusien materiaalien aloilla, jotka ovat välttämättömiä maailman kehittymiseksi.
Tästä instituutista pitäisi muodostua todellinen yhtenäisyyden symboli sekä paras keskus parhaiden tutkimuskäytäntöjen vaihtamiseen. Olisi ehkä asianmukainen eurooppalainen toimi sijoittaa se uuteen EU:n jäsenvaltioon.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puheenjohtaja, olemme kaikki täällä samaa mieltä siitä, että meidän pitäisi tehdä kaikkemme avoimen osaamisyhteiskunnan edistämiseksi, jotta saavuttaisimme globaalin standardin ja pysyisimme maailmantalouden kehityksen tahdissa. Meidän olisi ohjattava tähän mahdollisimman paljon rahoitusta ja keskusteltava mahdollisimman paljon asiasta, jotta Eurooppa pysyisi mukana kilvassa.
Haluaisin myös huomauttaa, että uuden instituutin sijoittaminen ei ole vähäpätöinen asia. Sen olisi sijaittava innovaatioalueella, alueella, jossa on nuoria ja ennakkoluulottomia henkilöitä ja jolla on merkittävä potentiaali sekä alueella - ja tämä on hyvin tärkeää - jossa on pioneerihenkeä, alueella, joka sijaitsee Itä- ja Länsi-Euroopan välissä. Nämä ehdot täyttää Puolan Wroclawin kaupunki, jota haluaisin suositella teille.
Haluaisin lopuksi kiittää esittelijää ja jokaista, joka on osallistunut tähän innostavaan keskusteluun.
Miroslav Mikolášik
(SK) Lissabonin strategian pääasiallinen tavoite on edistää kilpailukykyä Euroopassa ja siten Euroopan pysymistä muiden globaalien talouksien, kuten Yhdysvaltojen ja uusien nousevien Aasian keskusten (Kiina, Intia), tahdissa.
Osa strategiaa on Euroopan teknologiainstituutin perustaminen, ja se on saanut vahvaa tukea PPE-DE-ryhmässä. Olen seurannut yhä lisääntyvällä mielenkiinnolla instituutin aloitusvaihetta, ja se tarvitsee huomattavaa rahoitusta päämääriensä toteuttamiseksi. Nämä päämäärät ovat ensiarvoisen tärkeitä EU:n teollisuuden, kilpailukyvyn ja innovaatiopohjan ylläpidossa.
Korostaisin, että tämä on hanke, jonka on onnistuttava. Katson, että tässä yhteydessä on erityisen tärkeää edistää innovaatiota, joka tuo mukanaan edistystä ja kilpailukykyä. Siksi pidän asianmukaisena, että termi ”innovaatio” sisällytetään instituutin nimeen, sillä instituutin piti alun perin olla Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti. Tällä aloitteella on oltava merkittävät valtuudet tietoon perustuvan talouden alalla sekä tutkimuksen ja innovaation edistämisessä Euroopan unionissa.
Haluaisin ilmaista kunnioitukseni komission jäsenen Figel'in energiaa ja määrätietoisuutta kohtaan tämän hankkeen täytäntöönpanossa.
Nina Škottová
(CS) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluaisin aivan ensiksi onnitella komission jäsen Figel'iä sekä esittelijä Paasilinnaa heidän työstään tässä hankkeessa.
Olemme kuulleet sekä myönteisiä että kielteisiä näkökantoja EIT:stä, ja keskustelua käydään lisää ennen kuin EIT aloittaa toimintansa. Haluaisin korostaa tässä keskustelussa yhtä näkökohtaa EIT:n puolesta, eli sitä, että EU:n talousarviosta tieteeseen ja koulutukseen osoitetut varat ovat hyvin sijoitettuja, eikä niitä tuhlata turhuuksiin. Tämä pitää erityisesti paikkansa, jos Euroopan parhaat aivot ottavat osaa EIT-hankkeeseen.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, yhtenäisen talousalueen ja Euroopan yhteismarkkinoiden perustaminen oli Euroopan yhteisöjen ja myöhemmin Euroopan unionin synnyn perustekijä. Seuraava vaihe on antaa Euroopan taloudelle moderni ja kilpailukykyinen suunta.
Tämä on mahdollista ainoastaan, jos käytämme varoja koulutukseen, tutkimukseen sekä uuteen teknologiaan ja laajemmassa merkityksessä innovaatioon. Emme voi vastata näihin haasteisiin, jos teollisuus ei pysty edistämään tieteellistä kehitystä ja uutta teknologiaa ja jos paikallisviranomaiset eivät investoi koulutukseen.
Hallitusten olisi osallistuttava kolmannen asteen koulutukseen ja annettava tukea tieteelliselle perustutkimukselle. Euroopan unionin pitäisi puolestaan keskittyä innovaation tukemiseen ja ohjaamiseen. Nämä tehtävät kuuluvat edelleen jäsenvaltioiden ja EU:n toimielinten toimialaan.
Ján Figeľ
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin kiittää parlamenttia erittäin mielenkiintoisesta ja kannustavasta keskustelusta. Kritiikkiä esitettiin kuitenkin jonkin verran varojen puutteesta ja siitä, että haluamme taas perustaa jotain uutta.
Luulen, että kaikkein tärkein innovaatio alkaa avoimuuden ja luovuuden edistämisellä. Kuulemis- ja lainsäädäntöprosessi on todellisuudessa esimerkki avoimuudesta, osallistumisesta, sitoumuksesta ja jopa luovasta innovatiivisesta lähestymistavasta. Olemme tehneet innovaation päästessämme yhteisymmärrykseen. Tämä koskee myös tämän tuloksen asiayhteyttä ja sisältöä. Tämä on tärkein asia.
EIT:n toimenkuva on ennen kaikkea innovaatio. Se on yksi vuonna 2006 Lahdessa pidetyn huippukokouksen kohokohdista tai seurantatoimista, ja me esitimme sitä koskevan luonnostekstin ainoastaan päivää ennen huippukokousta. Emme koskaan tukeneet investointia uuden laitoksen perustamiseksi, vaan toivoimme luovamme uuden lähestymistavan sille, miten kumppaneita ja varoja kehitetään, järjestetään, kannustetaan ja käytetään, jotta innovaatiolla olisi paremmat lähtökohdat Euroopassa.
Haluaisin muistuttaa, että komissiolla ei ollut koskaan vaihtoehtoa rakentaa uusia rakennuksia EIT:lle, vaan oli lähdettävä uusista lähtökohdista. Tämä kesti puolitoista vuotta. Aloitimme tämän osana Lissabonin strategiaa vuonna 2005 ja sen jälkeen olemme juoneet monet kahvit ja käyneet useat keskustelut, jotka olivat hyvin innoittavia ja mielenkiintoisia - myös tässä rakennuksessa - mikä osoittaa, että innovaation edistämisessä on lukuisia vaihtoehtoja tai siitä on paljon mielipiteitä. Olen tyytyväinen nyt, että olemme tehneet tämän voimakkaan yhteisen sitoumuksen.
Monet puhuivat toimipaikan valinnasta. Tämä on neuvoston tehtävä. Uskon, että puheenjohtajavaltio Slovenia aikoo johtaa päätöksentekoprosessia. Nimiä on jo mainittu, jotkut jäsenvaltioiden tasolla. Joillain alueellisen tason kaupungeilla on myös pyrkimyksiä. On hyvä merkki, että EIT:n toimipaikaksi on monia kunnianhimoisia ehdokkaita. Sen lisäksi on myös monia yliopistoja, yrityksiä sekä tutkimus- ja teknologiajärjestöjä, jotka ovat kiinnostuneet kuulemisprosessin lisäksi osallistumisesta hallintaneuvoston valintaan ja sen jälkeen EIT:n työhön. Kuten kollegamme Hennicot-Schoepges totesi, emme menetä identiteettiämme. Me tarjoamme mahdollisuuden jakaa identiteetin yliopistojen tai olemassa olevien keskusten sekä perustettavan EIT:n välillä.
Tässä olivat vastaukseni esittämiinne huomautuksiin ja tuenosoituksiin. Haluan jälleen kerran korostaa lähentävän ja horisontaalisen työn merkitystä. Se, mitä tehtiin parlamentin valiokunnassa, tehtiin myös komissiossa. En joutunut eristyksiin. En ole yksin. Asia saatiin toteutettua komission puheenjohtajan ja teollisuudesta, tutkimuksesta ja talousarviosta vastaavien komission jäsenten sekä monien muiden tuella. Uskon, että tämä on erittäin tärkeä viesti tulevaisuutta ajatellen: tehkäämme työtä yhdessä, olkaamme ennakkoluulottomia ja edistäkäämme luovuutta.
Esitän tässä kuussa, että julistamme vuoden 2009 Euroopan luovuuden ja innovaation vuodeksi. Se liittyy vahvasti niihin ehdotuksiin, ajatuksiin ja toimintalinjoihin, joista meidän on huolehdittava ja jotka meidän on laadittava Euroopassa.
Kiitän teitä jälleen kerran erittäin paljon. Kyse ei ole tapahtuneesta tosiasiasta vaan pikemminkin perustamisvaiheen alusta, minkä jälkeen todellinen työ voi alkaa. Toivon, että se alkaa menestyksellisesti.
Reino Paasilinna
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, meidän kannattaa muistaa, että silloin kun aloitimme, suuri enemmistö oli tätä koko hanketta vastaan. Nyt olemme kehittäneet sitä yhdessä komission ja neuvoston kanssa. Nyt olemme saaneet lapsen, joka jo on voimakas, nimittäin sen, että asia on edennyt äänestykseen ja toivon, että suuri enemmistö äänestää hankkeen puolesta. Me siis pystymme yhdessä työskentelemään tällä tavalla.
Sijoituspaikkaan en ota kantaa muuten kuin korostamalla, että kyseessä on moderni verkkojärjestelmä, jossa tutkijat sekä yhteisöt toimivat kukin tahollaan. He eivät keskity pääkaupunkiin, joka valitaan instituutin toimipaikaksi. Lisäksi sen hallinto on suhteellisen pieni, alle sata henkeä, minkä vuoksi ei tarvita suuria toimitiloja.
Yksi seikka on kuitenkin tärkeä. Sinne on oltava hyvät liikenneyhteydet, mieluiten suoria lentoja, sillä meillä on runsaasti kokemuksia siitä, kuinka hankalaa on työskennellä paikassa, jonne ei ole suoria lentoja, jolloin joudutaan pitämään kokouksia jopa lentokentällä.
Seuraavaksi on otettava huomioon rahoitus. Se on tärkeää, mutta esimerkiksi yhdelle ehdotetulle aiheelle, joka on kommunikaatiotekniikka, on jo löytynyt rahoitusta. Toisin sanoen, jos aihe pystytään esittelemään houkuttelevana, sille löytyy kyllä rahoitusta. Emme suinkaan ole niin pääomaköyhiä.
Monet kollegat ovat todenneet tämän olevan uudenlaista yhteistyötä. Instituutti ei siis kilpaile muiden kanssa, vaan luo yhteistyötä, kuten jäsen Ek totesi. Jäsen Ransdorf ja eräät muutkin totesivat, että Euroopan malli, Euroopan vuosisatainen tieteen kärki olisi saatava maailman tieteen kärjeksi. Tässä on yksi keino ilmentää sellaista laatutasoa, jota me tarvitsemme. Kiitän hyvin paljon teitä kaikkia yhteistyöstä. Tämän hankkeen täytyy menestyä, sillä Eurooppa tarvitsee sitä. Kiitoksia.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Edit Herczog  
kirjallinen. - (HU) Tiedollinen ja teknologinen vallankumous sekä jälkiteollisen yhteiskunnan sosioekonominen muutos ovat ravistelleet hallituksia, taloutta ja poliitikkoja ruususen unestaan suurimmassa osassa maailmaa, ja nyt kiinnitetään enemmän huomiota tiettyjen yhteisöjen, suurempien alueiden tai maiden menestystekijöiden tunnistamiseen.
Menestyksen takaavat luovuus, luova voima ja uudet ajatukset, jotka voivat muodostaa perustan kaikelle uudelle kehitykselle. Luovuus kehittyy innovaatioksi, kun se toteutetaan. Toivokaamme, että Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti on juuri tällainen Euroopan parlamentin innovatiivinen hengentuote. EIT:n pääasiallinen tavoite on Euroopan unionin innovatiivisen kapasiteetin kehittäminen yhdistämällä korkeakoulutuksen, tiedeyhteisön ja teollisuuden edustajat. EIT:llä voi olla merkittävä tehtävä sen varmistamisessa, että Euroopan innovaatiota kunnioitetaan kaikkialla maailmassa ja että Euroopan teollisuus ja tiedemiehet ovat voima, joka otetaan huomioon. Unkarin pääkaupunki on ehdokkaana Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin kotipaikan valinnassa. Olen varma, että maani olisi hyvä isäntä instituutille, kun otetaan huomioon hallituksen sitoumus tutkimukseen, innovaation ja kehittämiseen. Valintaa puoltaa myös maamme hyvä tutkimusinfrastruktuuri, ja se, että Unkari osallistui jo hyvin varhaisessa vaiheessa tieteen edistämiseen. Unkari on myös hyvin vieraanvarainen maa. Unkarilaisen tiedemiehen ja Nobelin palkinnon saajan Albert Szent-Györgyin sanoja lainatakseni ”Unkari on pieni maa asukasmäärän osalta, mutta sillä on paljon mahtia harmaiden aivosolujen alalla”.
Janusz Lewandowski  
Arvoisa puhemies, toinen käsittely Euroopan parlamentissa on jälleen yksi askel eteenpäin perustettaessa Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituuttia. On kulunut paljon aikaa siitä, kun José Barroso antoi ehdotuksen kyseistä instituutista: se tapahtui helmikuussa 2005. Ajatus oli, että tästä tulisi instituutti, jolla edistetään Lissabonin strategian täytäntöönpanoa, joka oli silloin puolivalmis, eikä tuottanut vielä aiottuja tuloksia.
Olen tietoinen, että yksi kaupungeista, joka toivoo, että EIT:n toimipaikka sijoitetaan sinne, on Puolan Wroclawin kaupunki. Olen myös tietoinen, että Puolassa ja muissa kaupungeissa, jotka haluaisivat toimia instituutin kotipaikkana (Wien, München, Sant Cugat-Barcelona, Pariisi, Oxford, Bryssel, Budapest, Nürnberg, Aachen) on liioiteltuja odotuksia alkuperäisen 2,4 miljardin euron talousarvion vuoksi, jota tarvitaan tämän instituutin rahoittamiseksi. Tämä vastaa instituutin ja osaamis- ja innovaatioyhteisöjen verkoston kokonaiskustannuksia, ja näihin luultavasti kuluu suurin osa varoista. Olen lisäksi vakuuttunut, että instituutin perustamisella ei voida edistää niiden rakenteellisten uudistusten toteuttamista, jotka ovat ensiarvoisen tärkeitä innovaatiolle ja kilpailukyvylle Euroopan unionissa.
Olen kuitenkin tietoinen Wroclawin kunnianhimosta ja tämän kaupungin hallinnon laadukkuudesta, joten olen vakuuttunut, että tämä on oikea paikka EIT:lle, ja olen tyytyväinen tämän instituutin perustamisessa saavutetusta edistymisestä.
Alexander Stubb  
kirjallinen. - (EN) Koulutus, tutkimus ja innovaatio ovat ikkunoita tulevaisuuteen. Ne ovat osaamiskolmion perusta. Meidän on oltava kilpailukykyisiä. Osaamiskolmio on yksi avaimista.
Tuen tekstiä, sillä komission ehdotuksella Euroopan teknologiainstituutin perustamisesta pyritään korjaamaan yksi keskeisimmistä heikkouksista: innovaation puute. Pidän EIT:tä investointina tulevaisuuteen.
Aikaisemmin esitettiin epäilyksiä siitä, mitä lisäarvoa EIT voisi tuoda. Ehdotettu verkostorakenne on hyvä ratkaisu. Hankkeeseen osallistuvat yliopistot ja korkeakoulut tarjoavat asiantuntemusta.
Kun muistelen akateemisia vuosiani, tuen myös ajatusta siitä, että EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt ovat riippumattomia. Kyseisten keskusten valitseminen perustuu huippuosaamisen kriteereihin. Tuen tätä, koska siten EIT:n osaamis- ja innovaatioyhteisöt antavat piristysruiskeen Euroopan innovaatiolle.
(Istunto keskeytettiin klo 11.15 ja sitä jatkettiin klo 11.30.)
