Eläinten kloonaaminen elintarviketuotantoa varten (keskustelu) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana keskustelu Neil Parishin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan puolesta komissiolle laatimasta suullisesta kysymyksestä eläinten kloonaamisesta elintarviketuotantoa varten -.
Neil Parish
laatija. - (EN) Arvoisa puhemies, haluaisin toivottaa komission jäsenen Vassilioun lämpimästi tervetulleeksi kuuntelemaan tänne tänään keskustelua suullisesta kysymyksestä, varsinkin näin myöhäisenä ajankohtana.
Kloonausta käsitellessämme kyseessä ei ole ainoastaan elintarvikkeiden turvallisuus, vaan me Euroopassa myös uskomme, että yhteisen maatalouspolitiikan nojalla tuotamme elintarvikkeita noudattaen erittäin korkeita vaatimuksia ja myös erittäin korkeita hyvinvointinormeja. Kloonaukseen liittyvä ongelma ei koske ainoastaan eläinten hyvinvointia, vaan myös kuluttajien luottamusta elintarvikkeisiin, jotka saatetaan saada kloonatuista eläimistä.
Riittää, että suuntaamme katseemme Atlantin yli kohti Yhdysvaltoja, niin saamme esimerkin sitä, miten kloonattujen eläinten pääsy ravintoketjuun estetään. Esimerkiksi kloonatun sonnin arvo ravintoketjussa voi olla sen elämän loppupuolella 1 000 euroa. Sonnin kasvattaneiden ihmisten on maksettava takuumaksu, joka voi olla jopa 3 000 euroa, ja kun he lopettavat kyseisen eläimen ja varmistavat, että se ei päädy ravintoketjuun, he saavat takuumaksun takaisin. Tämä on melko yksinkertainen keino pitää kloonatut eläimet poissa ravintoketjusta.
Mielestäni meidän on suhtauduttava tähän asiaan erittäin vakavasti, ja kehotan komission jäsentä tarkastelemaan asiaa uudelleen.
Käsittelen muutamia kloonaukseen liittyviä ongelmia, erityisesti hyvinvoinnin kannalta tarkasteltuna. Kloonaukseen liittyy vakavia terveyttä ja hyvinvointia koskevia ongelmia kloonien ja niiden kantajien kannalta tarkasteltuna; eläinten terveyteen liittyvät ongelmat johtuvat kloonin tuottamiseksi tarvittavista invasiivisista tekniikoista; myös kloonattujen sikiöiden kantajat kärsivät, ja kloonatut eläimet kärsivät usein sairauksista ja korkeasta kuolleisuusasteesta elämänsä varhaisessa vaiheessa.
OIE:n tieteellisessä ja teknisessä tutkimuksessa kävi ilmi, että ainoastaan kuusi prosenttia kloonatuista alkioista kehittyi terveiksi ja pitkään eläviksi klooneiksi.
EFSAn raportissa korostettiin myös sitä, että keskeytyneiden raskauksien ja sairauksien määrä oli tavallista korkeampi kloonattujen alkioiden kantajien keskuudessa. Näiden sairauksien ja kloonien suuren koon takia klooneja kantaville lehmille tehdään keisarinleikkauksia useammin kuin tavallisen raskauden yhteydessä. Kuolleisuus ja sairastavuus on klooneilla korkeampi kuin suvullisesti tuotetuilla eläimillä; tämä voi vaikuttaa sekä kantajan että kloonin hyvinvointiin.
Eettiseltä kannalta tarkasteltuna on todettava, että etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä epäilee sitä, onko eläinten kloonaaminen elintarviketuotantoa varten eettisesti perusteltua. Se ei ole löytänyt vakuuttavia perusteita elintarvikkeiden tuottamiselle klooneista ja niiden jälkeläisistä.
Jos tarkastellaan lukuja, jotka liittyvät eläinten kloonaukseen, huomataan, että kloonatut vasikat ovat usein 25 prosenttia tavallista painavampia, mikä johtaa kivuliaaseen poikimiseen; 25 prosenttia klooneja kantavista lehmistä on sairastunut tiineyden 120. päivään mennessä hydrallantoisiin. Vuoden 2003 raportit osoittavat, että ainoastaan 13 prosenttia kantajiin istutetuista alkioista kehittyy vasikoiksi, jotka syntyvät täysiaikaisina; kaikista kloonatuista, vastaanottaviin nautoihin siirretyistä alkioista on selvinnyt ainoastaan viisi prosenttia. EFSAn lausunnossa viitataan tutkimukseen, jossa alkion saaneista 2 170 naudasta ainoastaan 106 nautaa - eli 4,9 prosenttia - synnytti elävän poikasen ja ainoastaan 82 vasikkaa eli yli kahden päivän ikäiseksi.
Meidän on myös otettava eläinten hyvinvointiin liittyvien ongelmien lisäksi huomioon myös ongelmat, jotka koskevat eläinten geenivarantoa - ja tämä näkökohta liittyy myös maatalouteen. Tarkastellaanpa esimerkiksi holstein-friisiläisiä - yleisenä käsityksenä on, että holstein-friisiläisiä on ainoastaan noin 50:tä eri rotua. Jos alamme kloonata sonneja, ja kloonatusta sonnista saatu hieho laitetaan sitten poikimaan niin, että siittäjänä on sama sonni, rajoitamme geenivarantoa entisestään. Tästä seuraa sairauksiin liittyviä ongelmia, ja perintötekijät siirtyvät kyseisiin jälkeläisiin. Tämän takia meidän on varmistettava risteytyselinvoima.
Alakaan ei osaa selittää, miksi kloonattujen eläinten solut vastaavat biologisen vanhemman soluja - vanhempia soluja. On korostettava uudelleen, että tämän takia vaarana on sellaisen eläimen tuottaminen, joka ei ole yhä vahva ja terve.
Tämän takia pyydän komissiota esittämään ehdotuksia, joilla kielletään eläinten kloonaus elintarviketuotantoa varten ja kloonattujen eläinten asettaminen markkinoille liha- ja maitotuotteina.
Androulla Vassiliou
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää Neil Parishia tämän kysymyksen esittämisestä, koska kyseessä on kysymys, jota komissio on käsitellyt runsaasti ja jonka se katsoo tärkeäksi - ja johon me todellakin olemme syventyneet. Euroopan komissio - kuten Neil Paris totesi - on pyytänyt EFSAa antamaan elintarviketurvallisuutta, eläinten terveyttä, eläinten hyvinvointia ja ympäristönäkökohtia koskevan lausunnon elävien eläinkloonien käytön osalta.
Lopullinen lausunto annettiin tämän vuoden heinäkuun 15. päivänä, ja komissio arvioi nyt, mitä toimia on toteutettava. Kyseisessä lausunnossa viitataan riskinarvioinnin epävarmoihin tekijöihin, jotka johtuvat käytettävissä olevien tutkimusten rajallisesta määrästä. Lisäksi siinä viitataan siihen, että huomattavassa osassa klooneista on havaittu kloonauksen kielteisiä ja usein vakavia vaikutuksia terveyden ja hyvinvoinnin osalta, ja kyseiset vaikutukset ovat johtaneet kuolemaan.
Komissio tietää, että vaikka eläinten kloonauksessa on kehitytty viime vuosina, kielteiset terveysvaikutukset eläinten terveyteen ja hyvinvointiin ovat edelleen yleisiä. On viitteitä siitä, että kuolleisuus- ja sairastavuusasteet ovat syntymän jälkeen korkeampia klooneilla kuin suvullisesti tuotetuilla eläimillä. Useimmat selvinneet kloonit ovat kuitenkin normaaleja ja terveitä, jos niitä tarkastellaan psykologisin perustein sekä käytöksen ja kliinisten tutkimusten perusteella.
Komissio seuraa tarkasti tieteellistä edistymistä tällä alalla. Vuonna 2004 komissio myös rahoitti yleiseurooppalaista tutkimushanketta nimeltä ”Cloning in Public”, jossa keskityttiin eläintiloilla tapahtuvan kloonauksen eettisiin, oikeudellisiin ja muihin yhteiskunnallisiin näkökohtiin. Hanketta koordinoi bioetiikasta ja riskinarvioinnista vastaava tanskalainen keskus, ja sen tarkoituksena oli edistää julkista keskustelua bioteknologiasta.
Kansalaisten osallistamisen osalta on todettava, että komissio käynnisti syksyllä 2007 julkisen kuulemisen elintarviketuotantoa varten tehtävän eläinten kloonaamisen eettisyydestä ja että syyskuussa 2007 se järjesti samasta aiheesta avoimen pyöreän pöydän keskustelun akateemisen maailman, teollisuuden, hallituksista riippumattomien järjestöjen, kansalaisyhteiskunnan, kansainvälisten järjestöjen, teollisuuden ja muiden tahojen edustajien kanssa. Julkisen osallistumisen lisäämiseksi pyöreän pöydän keskustelu esitettiin julkisesti myös Internetissä, ja sen pöytäkirjat on julkaistu.
Sokerina pohjalla, komissio on äskettäin käynnistänyt Eurobarometri-tutkimuksen siitä, miten kuluttajat suhtautuvat kloonaukseen elintarviketuotantoa varten. Sen tarkoituksena on tiedustella kansalaisilta heidän mielipiteitään ja tietämystään kloonauksesta ja kloonattujen eläinten jälkeläisistä saaduista elintarvikkeista. Tulokset julkistetaan piakkoin.
Komissio ottaa eettiset näkökohdat täysimääräisesti huomioon käsitellessään kloonauksen kaltaisia arkaluonteisia kysymyksiä. Komissio on kiinnittänyt huomiota eläinten kloonauksen eettisyyteen vuodesta 1997 lähtien. Tuolloin bioteknologian eettisiä näkökohtia käsittelevä Euroopan komission asiantuntijaryhmä antoi lausunnon kloonauksen eettisyydestä. Silloisen huipputekniikan takia lausunnossa ei käsitelty kloonausta elintarviketuotantoa varten. Tämän takia komissio on pyytänyt uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää, komission riippumatonta asiantuntijaelintä tällä alalla, antamaan lausunnon eettisistä näkökohdista, jotka koskevat eläinten kloonausta elintarviketuotantoa varten. Ryhmän lausunto julkaistiin tämän vuoden tammikuussa. Ottaen huomioon kantajien ja kloonattujen eläinten nykyisen kärsimyksen ja terveysongelmat etiikkaa käsittelevä eurooppalainen ryhmä ilmaisi epäilyksensä siitä, onko eläinten kloonaaminen elintarviketuotantoa varten eettisesti perusteltua. Se katsoi, että sillä hetkellä ei ollut vakuuttavia todisteita, jotka oikeuttaisivat elintarvikkeiden tuottamisen klooneista ja niiden jälkeläisistä. Komissio tutkii nyt ryhmän esittämiä huolenaiheita.
Kansainvälisten sääntöjen nojalla tuontituotteille asetettujen rajoitusten on perustuttava oikeutettuihin huolenaiheisiin, ne eivät saa olla syrjiviä ja niiden pitää olla oikeasuhteisia verrattuna asetettuun tavoitteeseen. Yleisten kauppasääntöjen mukaan elintarvikkeiden tuonti kolmansista maista voidaan keskeyttää, jos kyseiset tuotteet aiheuttavat vakavan uhkan eläinten terveydelle tai kansanterveydelle. Komissio tarkastelee tehtyjen tutkimusten ja EFSAn lausunnon perusteella, onko rajoituksia asetettava. Olen varma siitä, että tämä tehdään piakkoin.
Agnes Schierhuber
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, tämänpäiväinen keskustelu on ehdottomasti tärkeä, koska sillä kiinnitetään huomiota kloonaukseen liittyviin vaaroihin. Olen erittäin kiitollinen Neil Parishille siitä, että hän on esittänyt komissiolle tämän suullisen kysymyksen. Yksi asia on melko selvä, nimittäin se, että eläinten terveys on yhteydessä elintarviketurvallisuuteen.
Kuten tiedämme, on olemassa erityyppisiä kloonausprosesseja: terapeuttista ja reproduktiivista kloonausta sekä DNA:n kloonausta. Keskustelemme tänään reproduktiivisesta kloonauksesta. Reproduktiivisella kloonauksella tarkoitetaan geneettisesti identtisen kopion luomista jostakin: kasvista, eläimestä ja kenties jonakin päivänä - jos katsomme, että kaikki rajat on ylitettävä - jopa ihmisestä.
Kloonauksen käyttäminen eläinten jalostamiseen elintarviketuotantoa varten on kuitenkin ongelmallista. Ensimmäinen ongelma, johon haluan viitata, on suuri kuolleisuusaste. Amerikkalaiset ovat todistaneet, että ainoastaan muutamat kloonit selviävät. Näin ollen kloonaaminen elintarviketuotantoa varten ei ole taloudellisesti kannattavaa. Kloonin ikä vastaa alusta lähtien alkuperäisen eläimen ikää. Tämä tarkoittaa, että jos kloonattavana eläimenä on kuusivuotias nauta, kloonista tulee nauta, jonka geenit ovat kuusivuotiaita. Kloonattava genomi vahingoittuu vääjäämättä kloonausprosessissa. Tämän takia klooni on altis sairauksille ja syöpäläisille.
Arvoisa komission jäsen, jos kloonausta tapahtuu useiden sukupolvien ajan, geneettinen monimuotoisuus vähenee kumulatiivisesti. Lajien selviäminen riippuu tästä monimuotoisuudesta, koska lajit voivat sen avulla mukautua muutoksiin niiden luonnollisessa ympäristössä.
Lopuksi on vielä kysyttävä, onko ihmisillä oikeus puuttua luonnollisimpiin biologisiin prosesseihin, vaikka se tehtäisiinkin vilpittömin aikein. Minusta vaikuttaa siltä, että ei ole syytä muuttaa jotakin, joka on toiminut miljoonien vuosien ajan. Ihmisten elinaika on joka tapauksessa liian lyhyt siihen, että ihmisten toimien vaikutukset nähtäisiin pitkällä aikavälillä. Toivottavasti emme kohtaa samaa ongelmaa kuin Goethen noidan oppipoika, joka ei päässyt eroon hengistä, jotka hän oli loihtinut.
Csaba Sándor Tabajdi
PSE-ryhmän puolesta. - (HU) Arvoisa puhemies, olen täysin samaa mieltä Neil Parishin ehdotuksen kanssa: tässä yhteydessä on otettava nollatoleranssi kahden asian osalta. Kloonattuja eläimiä ei ensinnäkään saa päästää ravintoketjuun millään tavalla; siitä olemme kaikki samaa mieltä. Olemme myös täysin samaa mieltä siitä - minkä pyydämme komission varmistamaan - että Argentiinassa, Brasiliassa tai muualla Euroopan unionin ulkopuolella tuotettuja kloonattuja eläimiä ei pitäisi tuoda Euroopan unioniin millään tavalla. Lisäksi on toinen nollatoleranssi, jonka katson olevan keskeisenä sisältönä Neil Parishin ehdotuksessa. Agnes Schierhuber ja Neil Parish ovat molemmat todenneet, että on vielä suuri vaara siihen, että käytössä ei ole oikeita, asianmukaisia tarkastusvälineitä tai valvontaa, että otokset ja kokeet ovat puutteellisia ja että kokeet liittyvät ainoastaan sikoihin ja nautoihin, joten riskit ovat suuret. Itse asiassa tämä voitaisiin tiivistää sanomalla, että niitä ei pitäisi päästää ravintoketjuun ja että olisi luonnollisestikin naurettavaa ja idioottimaista estää geeniteknistä ja bioteknistä tutkimusta. Tutkimus on oma asiansa, samoin ravintoketju, ja kolmanneksi tarvitaan pitkäaikaisia ja luotettavia alan järjestöistä riippumattomia tarkistuksia sekä riippumatonta valvontaa useammilla ja pidemmillä jaksoilla. Kiitän mielenkiinnostanne.
Mojca Drčar Murko
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kokemuksemme muista elintarviketurvallisuutta koskevista asioista sekä asianmukaisten kysymysten esittämisestä vallitsevan lajin eli ihmisten sekä eläinten välisistä suhteista ovat osoittaneet, että julkinen käsitys riippuu erittäin suuresti asiaa koskevasta erityistietämyksestä. Kuluttajat ovat entistä herkempiä maatilojen eläinten kärsimyksille ja vammoille. Tämän takia heille on kerrottava asianmukaisesti riskeistä, jotka aiheutuvat eläinten kloonaamisesta. Tarvitaan tiedotuskampanja, jolla heille kerrotaan, miten uskomattoman hyödytön prosessi kloonaus on tähän asti ollut.
Odotettiin, että EFSA ei löytäisi selviä turvallisuushuolia, jotka liittyisivät maatilan eläimistä tuotetuista klooneista saatuihin elintarvikkeisiin verrattuna perinteisesti jalostettuihin eläimiin. EFSA kuitenkin myös korosti äskettäisessä raportissaan, että käytännöllä on suuri vaikutus eläinten terveyteen ja hyvinvointiin.
Tämä aiheuttaa yhteiskunnallisia ongelmia, minkä takia meidän on ehdottomasti kiellettävä eläinten kloonaaminen elintarviketuotantoa varten sekä kloonattujen eläinten ja niiden jälkeläisten tuominen EU:hun.
Janusz Wojciechowski
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, eläinten hyödyntäminen on sivilisaatiomme perusta nyt ja varmasti vielä pitkään. Me tapamme eläimiä tyydyttääksemme useita tarpeita, mutta me myös asetamme itsellemme tiettyjä normeja. Me eurooppalaiset ainakin asetamme rajoituksia eläinten kärsimykselle ja kannatamme niiden hyvinvointia. Lainsäädännöllämme säädetään, että eläin ei ole tavara.
Eläinten kloonaaminen on kiistanalainen tieteellinen saavutus. Eläinten kloonaaminen taloudellisiin tarkoituksiin on toisaalta eettisesti väärin. Se ei ole eläinten kasvattamista vaan eläinten tuottamista. Se ei edes perustu periaatteeseen tuotantolinjasta vaan kopiokoneesta. Meidän olisi torjuttava se moraalisin perustein eläinten kunnioittamisen, mutta myös oman ihmisyytemme nimissä. Eläinten kohtelemisesta tavaroina on vain yksi askel ihmisten kohtelemiseen tavaroina. Eläinten kloonaamisesta on jo nyt vain lyhyt askel ihmisten kloonaamiseen. Tuen päätöslauselmaa unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmän puolesta.
David Hammerstein
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, mietin, mitä haluamme saavuttaa kieltämällä eläinten kloonauksen elintarviketuotantoa varten. Mitä haluamme saavuttaa soveltamalla varovaisuusperiaatetta ja estämällä kloonattujen eläinten tuonnin EU:hun? Mitä haluamme saavuttaa lopettamalla eläinten kohtelun pelkkinä tavaroina ja aiheuttamalla niille turhaa kärsimystä?
Dolly-lammas kuoli sairaana ja epämuodostuneena. Dolly-lammasta koskeva koe epäonnistui. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että emme ole ottaneet siitä opiksemme.
Kloonaus voi vähentää geneettistä monimuotoisuutta; se voi lisätä alttiutta eläinsairauksiin; se voi johtaa tilanteeseen, jossa aistivat olennot, eläinystävämme, jotka voivat tuntea ja kokea kipua, joutuvat kärsimään suuresti.
Kartika Tamara Liotard
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää Neil Parishia vilpittömästi ja tuen hänen huomautuksiaan täysimääräisesti. On osoitettu, että kloonaus aiheuttaa eläimille kärsimystä, ja EFSA on tehnyt saman johtopäätöksen. Jos sallimme eläinten kloonaamisen elintarviketuotantoa varten, kohtaamme eläinten kärsimyksen ja eettisten vasta-argumenttien lisäksi seuraavat ongelmat: on erittäin kyseenalaista, haluavatko kuluttajat yleensäkään syödä kloonattua lihaa; ei ole varmaa, miten turvallista se on; emmekä ole vielä käynnistäneet varsinaista keskustelua kloonatuista elintarvikkeista.
Tämän takia vastustan voimakkaasti sitä, että komissio edes kehtaa ehdottaa kloonauksen sisällyttämistä uuselintarvikkeita koskevan asetuksen määritelmään. Näin se osoittaa välillisesti, että se voi tukea eläinten kloonaamista elintarviketuotantoa varten. Tämän takia kehotan komissiota harkitsemaan uudelleen kantaansa, myös tässä mietinnössä. Ottaen huomioon kaikki vastalauseet minä myös kehotan komissiota esittämään välittömästi ehdotuksia eläinten kloonaamisen täysimääräiseksi kieltämiseksi.
Jim Allister
(EN) Arvoisa puhemies, on oikein ja luonnollista haluta parantaa kantamme laatua jalostamalla parhaita eläimiämme. Keinohedelmöitys ja alkioiden siirtäminen antavat siihen mahdollisuuden. Kloonaus on kuitenkin eri asia: se on, kuten Yhdistyneen kuningaskunnan elintarvikestandardeista vastaava virasto on todennut, kaukana siitä, että luontoäitiä autettaisiin hieman.
Vaikka huomiotta jätettäisiin muut eettiset kysymykset ja vaara tieteelliseen kopiointiin ihmisten osalta, eläinten hyvinvointi on jo sinällään todellinen huolenaihe. Ennenaikainen ikääntyminen ja terveysongelmat, jotka ovat käyneet ilmi otsikoihin päässeistä tunnetuista kloonaustapauksista, kuten Dolly-lampaan tapauksesta, ovat hyvänä muistutuksena kyseisistä hyvinvointia koskevista kysymyksistä. Suurempien varojen osoittaminen eläinsairauksien torjumiseen auttaisi meitä enemmän kuin luontoa koskevat kokeilut.
Kuluttajien näkökulmasta tarkasteltuna ongelmana on myös elintarvikkeiden laatu, sillä kloonatun lauman jäsenet olisivat yhtä alttiita samoille tautikannoille, kun taas geneettinen monimuotoisuus on yksi parhaista suojakeinoistamme valtoimenaan riehuvia sairauksia vastaan. Itse asiassa, tutkinpa tätä asiaa mistä tahansa lähteestä, en löydä mitään vakuuttavia osoituksia siitä, että eläinten kloonaaminen olisi oikein, tarpeen tai julkisen edun mukaista toimintaa.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Arvoisa puhemies, jos biologisen monimuotoisuuden suojeleminen on Euroopan komission painopisteala, kloonauksesta ei pitäisi edes keskustella. Haluaisin kuulla perustelut sille, miksi eläimiä olisi kloonattava elintarviketuotantoa varten. Ohjaavatko meitä yksinomaan taloudelliset näkökohdat? Mitä käy eettisille ja yhteiskunnallisille kysymyksille ja terveyttä koskeville kysymyksille?
Ennen kuin päätämme antaa luvan tällaisten elintarvikkeiden myymiselle EU:n markkinoilla, meidän on saatava kansalaistemme suostumus tällaiselle askeleelle. Itse en ole varma siitä, saisinko nielaistua alas kloonatusta siasta saatua porsaankyljystä tai kloonatusta lehmästä lypsettyä maitoa.
Geenimuunneltujen elintarvikkeiden ja kloonatuista eläimistä tuotettujen elintarvikkeiden sijaan meidän olisi pohdittava ennemminkin toimia, joilla edistetään palaamista luonnonmukaisiin elintarvikkeisiin, jotka ovat ekologisia ja terveellisiä ja jotka eivät sisällä kemikaaleja. Jättäkäämme kloonaus ainoastaan tutkimuksen tasolle. Mielestäni matka laboratorioista eurooppalaisen kuluttajan lautaselle on vielä pitkä, koska kysymysmerkkejä on vielä liikaa. Ja koska niin moniin kysymyksiin ei ole vielä vastattu, olen vakuuttunut siitä, että meidän ei pitäisi toimia hätäisesti tässä asiassa.
Komissio ei myöskään saisi toimia Euroopan kansalaisten näkemyksen vastaisesti. Vaikka kloonatuista eläimistä tuotetut elintarvikkeet sallittaisiin EU:n markkinoilla, olen vakuuttunut siitä, että vaikka ne merkittäisiin selvästi ja vaikka ihmiset saisivat itse tehdä päätöksen niiden ostamisesta, niille ei löytyisi kovinkaan monta ottajaa EU:n kuluttajien keskuudessa.
Jos tuomme markkinoille tuotteita, jotka on saatu kloonatuista lampaista, siipikarjasta, vuohista tai karjasta, me tuhoamme kuvan Euroopan maatalousmallista, jota arvostetaan, koska sillä suojellaan ympäristöä ja eläinten hyvinvointia.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Arvoisa puhemies, myös minä tuen täysimääräisesti Neil Parishin ehdotusta kloonattujen eläinten käytön kieltämisestä elintarviketuotantoa varten. Olen kuitenkin jo jonkin aikaa seurannut sitä, miten komissio pyrkii antamaan jäsenvaltioille säädöksiä, jotka johtavat massatuotantoon tarkoitettujen geenimuunneltujen elintarvikkeiden ja jatkossa kenties myös kloonatuista eläimistä tuotetun lihan markkinoillesaattamiseen.
Useissa valtioissa, myös Puolassa, paikallisviranomaiset ovat antaneet päätöslauselmia, joissa vaaditaan, että kokonaisten alueiden ja jopa koko valtion on pysyttävä erossa geenimuunnelluista organismeista. Teollisuuden eturyhmien painostamana komissio jättää nämä päätöslauselmat huomiotta ja painostaa tuomaan markkinoille geenimuunneltuja elintarvikkeita. EU:n jäsenvaltioiden on annettava kansalaisille selvä vastaus: suosivatko ne terveellisiä ja luonnonmukaisia elintarvikkeita vai geenimuunneltuja ja kloonattuja elintarvikkeita? Me emme saa olla tekopyhiä tässä asiassa.
Haluan myös kysyä komission jäseneltä, miten hän aikoo suojella kansalaisia siltä, että he ostavat tahattomasti elintarvikkeita, jotka saatetaan jatkossa tuottaa kloonatuista eläimistä. Tällaisia elintarvikkeita ei merkitä erikseen, koska viejät yrittävät salakuljettaa niitä Euroopan markkinoille.
John Purvis
(EN) Arvoisa puhemies, esitän tässä keskustelussa eriävän mielipiteen, koska ihmiset ovat kautta aikojen puuttuneet eläinten suvunjatkamiseen ja lisänneet eläinten tuottavuutta omien tarpeidensa täyttämiseksi. Tässä voidaan havaita selvä jatkumo: luonnollisesta menetelmästä keinohedelmöitykseen, alkioiden siirtämiseen, alkioiden halkaisemiseen, koeputkihedelmöitykseen, blastomeerin tumansiirtoon, sikiön solujen tumansiirtoon ja nyt somaattisten solujen tumansiirtoon.
Kaikkia uusia edistysaskelia on pidetty liiallisina, ja joka kerta tekniikkaa on parannettu ja hiottu entisestään, hyödyt ovat käyneet ilmi, ja ennakoidut ongelmat ovat haihtuneet olemattomiin.
Nyt maanviljelijöiden liitot ovat alkaneet ennakoida kloonauksen käytön hyötyä eläinten terveyden ja hyvinvoinnin kannalta tarkasteltuna. Elintarviketurvallisuusvirasto toteaa seuraavaa: ”Ei ole todisteita siitä, että elintarviketurvallisuudessa olisi eroavaisuuksia terveistä nauta- ja sikaklooneista ja niiden jälkeläisistä tuotettujen elintarvikkeiden ja perinteisellä tavalla siitetyistä terveistä eläimistä tuotettujen elintarvikkeiden välillä.” Se ei ole myöskään havainnut mitään ympäristöriskejä - ja lisäksi se on huomannut etuja: arvoltaan korkeiden eläinten ja niiden perimän suojeleminen, uhanalaisten lajien säilyttäminen ja jopa niiden kantojen elvyttäminen, vaarallisten patogeenien torjuminen ja niiden kansainvälisen leviämisen estäminen, tuottavuuden ja kilpailukyvyn parantaminen sekä tutkimuksen ja kehittämisen edistäminen Euroopassa ennemmin kuin muualla.
Joten miksi me eurooppalaiset lankeamme automaattisesti siihen ansaan, että emme luota uuteen kehitykseen ja että kiirehdimme kieltämään uudet asiat? Kiinnittäkää huomiota siihen, mitä tapahtui geenimuunnelluille organismeille. Meidän on siis keskusteltava asiasta ja perustettava näkemyksemme tieteeseen ja tosiasioihin. Kehotan komissiota seuraamaan kehitystä tarkasti, kannustamaan tutkimukseen, selventämään tiedettä ja puolustamaan tosiasioita, mutta en kieltämään kaiken. Meidän on unohdettava tämä virheellistä tietoa sisältävä, epälooginen ja harhaanjohtava päätöslauselma.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, siltä varalta, että John Purvis ajattelee olevansa yksin, yritän kulkea keskitietä. Tämä on erittäin tärkeä keskustelu, ja on sääli, että se käydään näin myöhään. Kuuntelin ensimmäistä osaa toimistossani, ja se oli mukaansa tempaava - mikä on harvinaista Euroopan parlamentin keskusteluille - koska kyseessä on käytännön asia.
Haluaisin mainita muutaman näkökohdan. Olen tämän keskustelun osalta nyt huolissani siitä, että geenimuunnellut elintarvikkeet ja eläinten kloonaaminen liitetään toisiinsa. En kuulu niihin, jotka kehottavat kieltämään geenimuunnellut organismit, koska me Irlannissa käytämme paljon geenimuunneltua ainesta rehuissa, ja meidän on niin tehtävä myös jatkossa. Kloonaukseen liittyvät huolenaiheet, jotka maatalousvaliokunnan puheenjohtaja Neil Parish on esittänyt hyvin, koskevat hyvinvointia, ja selvästikin ollaan huolestuneita siitä, että eläimet kärsivät. Tämä on asia, jota on tarkasteltava.
Tähän asiaan ei kenties puututa kehottamalla kieltämään kloonattujen eläinten käyttäminen elintarviketuotannossa, jos kyseessä on prosessin tutkimusvaihe. Tämän takia, vaikka maatalousvaliokunnan jäsenenä halusin välittömästi tukea tätä päätöslauselmaa - olen iloinen, että olemme ottaneet tämän asian esille, ja kiitän siitä valiokuntaa ja sen puheenjohtajaa - vaistoni sanoo minulle nyt, että John Purvis saattaa olla oikeassa ja että täysimääräisellä kieltämisellä saatetaan mennä liian pitkälle. Odotan, että komissio antaa tarkkaan harkitsemansa lausunnon asiasta.
James Nicholson
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää mahdollisuudesta tämän keskustelun käymiseen. Mielestäni se on erittäin ajankohtainen.
Kyseessä on aihe, joka herättää suurta huolestuneisuutta. En pidä siitä, että meillä Euroopassa ei ole riittävää valvontaa sen varmistamiseksi, että kloonatut eläimet eivät pääse tai yllä ravintoketjuun. Ymmärrän, että eläinten jalostaminen ja kehittäminen on sallittava, ja ymmärrän täysin sen, mitä John Purvis sanoo - enkä halua missään nimessä estää tiedettä kehittymästä haluamaansa tapaan, laajuuteen tai muotoon - mutta katson vakaasti, että meidän on otettava käyttöön selvät perusteet ja valvontamenetelmät. Olen Neil Parishin kanssa samaa mieltä eläinten hyvinvoinnista. Olen erittäin huolissani eläinten hyvinvoinnista, koska erittäin suuri osa kloonatuista eläimistä kärsii jo nuorella iällä.
Toistan vielä kerran: en vastusta tai halua estää tulevaa kehitystä. Olemme aiemmin tehneet useita virheitä. Emme saa tehdä niin tämän arkaluonteisen asian osalta. Meidän on suojeltava ravintoketjua kloonatuilta eläimiltä. Vastustan sitä, että niistä tulee osa ravintoketjua.
Androulla Vassiliou
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan parlamentin näkemys tästä uudesta teknologiasta ja sen seurauksista on minulle tietenkin erittäin tärkeä, ja olen kiitollinen jäsenten esittämistä näkemyksistä. Haluan erityisesti sanoa, että EFSAn lausunto antaa meille uutta ajattelunaihetta ja että huomioon on otettava useita tekijöitä. Olen samaa mieltä siitä, että uuselintarvikkeet eivät ole oikea keino käsitellä kloonatuista eläimistä tuotettuja elintarvikkeita ja että tämä on asia, josta voidaan keskustella käsiteltäessä uuselintarvikkeita koskevaa ehdotustamme.
Haluan kuitenkin selventää täällä erästä asiaa, koska kuulin useiden puhujien viittaavan kloonaukseen ja geenimuunteluun ikään kuin kyseessä olisi yksi ja sama asia. Ei: geenimuuntelu ja kloonaus ovat kaksi erillistä tekniikkaa. Asiantuntijoiden lausunnoissa todetaan, että kloonaus ei muuta geneettistä ainesta ja että kloonit ovat yksinomaan geneettisiä kopioita eläimistä.
Puheenvuoroni lopuksi haluan vakuuttaa teille, että komissio tutkii kaikkien tulevien toimien yhteydessä tarkasti kaikkia asiaan liittyviä tekijöitä.
Puhemies
(IT) Keskustelu on päättynyt.
Olen vastaanottanut maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan esittämän päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona 3. syyskuuta kello 11.30.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Magor Imre Csibi  
kirjallinen. - (EN) Vaikka noudatettaisiin tiukkoja ehtoja ja vaikka EFSA päättelisi, että kloonattu liha vastaa perinteistä lihaa, eläinten kloonaaminen elintarviketuotantoa varten on monien ihmisten mielestä vaarallinen käytäntö, jota ei voida hyväksyä moraalisesti. Kloonattujen eläinten nykyiset kärsimykset ja terveysongelmat tukevat tätä väitettä. Jos perinteiset menetelmät toimivat, miksi meidän pitäisi kannattaa tekniikkaa, joka saa niin monet eläimet kärsimään ja kuolemaan? Se ei paranna jalostusta, elintarviketurvallisuutta tai tuotannon turvallisuutta. Siitä ei selvästikään ole ilmiselvää hyötyä kuluttajalle.
Euroopan kuluttajat ovat myös useaan otteeseen ilmaisseet, että he eivät halua pöytäänsä elintarvikkeita, jotka on tuotettu klooneista tai niiden jälkeläisistä. Se on oikeutettu pyyntö ja selkeä viesti, joten miksi sitten edes harkitsemme kloonausta elintarviketuotantoa varten? Ihmiset haluavat päättää itse siitä, mitä he syövät, ja he ovat huolestuneita siitä, että lopulta heidät pakotetaan hyväksymään kloonaus. Katson, että jos emme halua vieraannuttaa kansalaisia entisestään Eurooppaa koskevasta hankkeesta, meidän olisi kuunneltava heidän tahtoaan ja toimittava sen mukaisesti. Tämän takia pyydän, että eläimiä ei kloonattaisi elintarviketuotantoa varten.
Anna Záborská  
kirjallinen. - (SK) Olin hämmästynyt lukiessani tämän päätöslauselman tekstiä. Haluan aluksi sanoa, että äänestän sen puolesta, mutta minulla on siitä muutamia huomautuksia.
Johdanto-osan B kappale: ”ottaa huomioon, että kloonausprosesseissa vain pieni osa siirretyistä alkioista ja kloonatuista elämistä jää henkiin, koska monet kloonatut eläimet kuolevat varhaisessa vaiheessa...”
Mikä olisi ihmiskunnan tulevaisuus, jos ihmiset huolehtisivat asiasta samalla tavalla ja jos me emme enää pakastaisi ihmisalkioita?
Johdanto-osan C kappale: ”...kloonien kuolleisuus- ja sairastuvuusasteet ovat korkeampia kuin suvullisesti tuotetuilla eläimillä ja että raskauden keskeytyminen myöhemmässä vaiheessa ja raskausajan häiriöt vaikuttavat todennäköisesti sijaissynnyttäjien hyvinvointiin”.
Mikä olisi ihmiskunnan kohtalo, jos koko yhteiskunta antaisi perheenäideille samanlaista tukea kuin me annamme kantajina toimivien emien suojelulle?
Johdanto-osan D kappale: ”...sijaisemien ja kloonattujen eläinten nykyisten kärsimysten ja terveysongelmien vuoksi etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä asettaa kyseenalaiseksi, onko eläinten kloonaus elintarviketuotantoa varten eettisesti perusteltua...”
Mikä olisi ihmiskunnan tulevaisuus, jos tämä ryhmä ottaisi huomioon niiden naisten kärsimyksen, jotka toimivat sijaissynnyttäjinä parantaakseen taloudellista tilannettaan, tai toistuvasti epäonnistuneista keinohedelmöitysyrityksistä johtuvan naisten stressin tai jos se kieltäisi johdonmukaisesti ihmisalkioiden käytön tutkimustarkoituksiin, koska sitä ei voida hyväksyä moraalisesti?
Eläimethän ovat onnekkaita, koska tämä päätöslauselma osoittaa myös sen, että joissakin tapauksissa niitä suojellaan paremmin kuin ihmisiä.
