Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0382/2007)
Aloitamme jo myöhässä, joten pyydän kollegoita pitäytymään puheajassa ja tulemaan kuten aiemminkin tänne salin etuosaan. Tulkaa ystävällisesti tänne eteen. Kukaan ei toru teitä istumisesta toisten ihmisten paikalle! On paljon otollisempaa keskustella, jos tulette kaikki tänne eteen.
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa
Aihe: Euron arvon vaikutukset matkailualan kilpailukykyyn
Euron arvon nousu on alentanut Euroopan matkailualan kilpailukykyä. Mihin toimenpiteisiin komissio aikoo ryhtyä vahvistaakseen kyseistä alaa ja huolehtiakseen siitä, että Euroopan asema matkailukohteena säilyy?
Günter Verheugen
komission varapuheenjohtaja.-(DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, euron kurssivaihtelut vaikuttavat tietenkin Euroopan matkailutuotteiden suhteelliseen hintaan kolmansien maiden kuluttajille. Vaikka euron valuuttakurssi ei ole poliittinen väline, vaan se muodostuu vapaasti ulkomaiden valuuttamarkkinoilla, viimeaikaisten euro-dollari-vaihtokurssien nousujen vaikutuksia matkailuun on tarkasteltava erilaisista lähtökohdista.
Ensinnäkin, euron vaihtokurssin vaihteluilla on hyvin vähän vaikutusta matkailijavirtoihin Euroopan unionin sisällä. Käytettävissä olevan tiedon mukaan 70 prosenttia tuloista tulee Euroopan unionin valtioiden välisestä matkailusta, toisin sanoen toisista Euroopan unionin jäsenvaltioista tulevilta matkailijoilta.
Toiseksi, emme saa keskittyä yksinomaan euron ja dollarin väliseen vaihtokurssiin. Laskelmat todellisesta euron vaihtokurssista osoittavat, että yleinen kehityssuunta on paljon vähemmän dramaattinen. Esimerkiksi euron vahvistumista Kiinan yuanin suhteen tiedotettiin paljon vähemmän tänä vuonna ja Euroopan unionin ulkopuolisten maiden matkailijoiden tuomat tulot hädin tuskin kaksinkertaistuivat vuosien 1995 ja 2005 välillä, kun taas Kiinasta tulleiden matkailijoiden tuomat tulot lisääntyivät kaksitoistakertaisesti samalla ajanjaksolla.
Komissio tietää, että hinta on kilpailukyvyn avainasioita. Komission näkemys Euroopan matkailusta tulevaisuudessa, kuten on esitetty hiljattain annetussa tiedoannossa, perustuu kuitenkin korkeaan laatuun eikä alhaisiin kustannuksiin.
Olemme vakuuttuneita siitä, että jopa vahvan euron aikana Eurooppa pysyy maailman ykköskohteena, jos se käyttää parhaimmalla mahdollisella tavalla etujaan, eli perintöään, kaunista luonnonympäristöään, houkuttelevien paikkojen maantieteellistä keskittymistä ja mainetta korkean palvelutason kohteena.
Manuel Medina Ortega
(ES)Arvoisa puhemies, komission jäsenen viimeiset lausunnot ovat ristiriidassa todellisuuden kanssa. Tällä hetkellä suuri osa Euroopan maiden välisestä matkailusta suuntautuu Euroopan alueen ulkopuolelle - Karibialle, kehittyviin maihin, Kauko-Itään, Afrikkaan - osittain sen vuoksi, että Euroopan oman valuutan arvo noussut.
Sen lisäksi suunnitelmissa on ottaa käyttöön uusia toimenpiteitä, jotka myös toimivat Euroopan matkailua vastaan, kuten liikeyrityksille tarjottavat hiilidioksidipäästöistä aiheutuvat hyvitykset. Toisin sanoen näyttää siltä, että monet asiat ovat vaarantamassa eurooppalaista matkailua eikä tällä hetkellä näytä siltä, että Euroopan politiikka keskittyisi matkailuun. Asia on kuitenkin ilmeisesti ajankohtainen kansallisille hallituksille, ja haluan kysyä komission jäseneltä, onko hän sitä mieltä, että komissio voisi kannustaa jotain sellaista Euroopan unionin politiikkaa, jolla voitaisiin toimia tätä ilmeistä suuntausta vastaan, joka vähentää eurooppalaisen matkailun kilpailukykyä.
Günter Verheugen
komission varapuheenjohtaja.-(DE) Pelkäänpä, että arvoisa parlamentin jäsen ja minä olemme eri mieltä. Kuten tiedätte, vain muutama päivä sitten pidettiin Portugalissa suuri matkailukonferenssi ja siellä keskusteltiin yksityiskohtaisesti kaikista näistä aiheista. Konferenssi kokosi yhteen 500 johtavaa asiantuntijaa kaikkialta Euroopasta, ja minulle ei jäänyt sellaista mielikuvaa, että Euroopan matkailuteollisuus tai edes jäsenvaltiot olisivat huolissaan siitä, että Eurooppa menettäisi viehätyksensä matkailukohteena.
Käytettävissämme olevat luvut eivät tue sitä, mitä arvoisa jäsen sanoi, nimittäin että meillä olisi edessämme erityisen vaikea tilanne. Sallikaa minun toistaa: tietenkin vaihtokurssien vaihteluilla on vaikutusta hintaan, mutta se, mitä Eurooppa tarjoaa muiden maiden vierailijoille, ei määräydy pääosin hinnan mukaan. Päätökseen matkustaa Euroopaan ei vaikuta pääsääntöisesti hinta, vaan se laatu, jota Euroopalla on tarjottavana.
Siitä huolimatta olen arvoisan jäsenen kanssa yhtä mieltä siitä, että meidän täytyy pitää tarkasti silmällä Euroopan matkailuteollisuuden taakkana olevia rasitteita ja varmistaa, että olosuhteet ovat sellaiset, että tällä alalla voidaan oikeasti hyödyntää sitä massiivista kasvua ja työllistämismahdollisuuksia, jotka sillä on tarjottavanaan.
Puhemies
(EN) Kysymykset numero 37, 38 ja 39 raukeavat laatijoiden poissaolon vuoksi.
Toinen osa
Puhemies
(EN)
Aihe: European Development Days - Maumoon Abdul Gayoom
Malediivien presidentin Maumoon Abdul Gayoomin odotetaan osallistuvan 7.-9. marraskuuta pidettävän European Development Days -tapahtuman (EDD) avajaisiin. Syynä lienee se, että ilmastonmuutos muodostaa vakavan uhan Malediiveille ja "Ilmastonmuutos ja kehitysyhteistyö" on EDD:n pääasiallinen teema. Tämä tarkoittaa toisaalta myös sitä, että EU legitimoi siten kyseisen presidentin ja tämän hallinnon. Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat presidentti Gayoomia voimakkaasti tämän hallinnon itsevaltaisen luonteen johdosta ja siksi, että kyseisen maan poliisi- ja turvallisuusjoukot syyllistyvät jatkuvasti pahoihin ihmisoikeusrikkomuksiin.
Voiko komissio kertoa, miksi se on kutsunut Maumoon Abdul Gayoomin (onhan muitakin maita, joita ilmastonmuutos uhkaa, mutta joissa vallassa on demokraattisempi hallinto), ja voiko se tehdä selkoa suhtautumisestaan Maumoon Abdul Gayoomin hallintoon Malediiveilla?
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Kiitän paljon kysymyksestä, joka antaa minulle mahdollisuuden korostaa Malediivien tilannetta.
Kuten presidentti Maumoon Abdul Gayoom painotti edellisessä Yhdistyneiden Kansakuntien huippukokouksessa, Malediiveja, joka sijaitsee vain noin 1,5 metriä merenpinnan yläpuolella, uhkaa maapallon lämpenemisestä johtuva jatkuva merenpinnan nousu. Se on pakottanut noin 300 000 pakolaista lähtemään saarilta. Sen vuoksi, kuten arvoisa jäsen on oikein huomauttanut, Malediivien presidentin kutsuminen antaa meille mahdollisuuden korostaa vaaraa, joka nyt uhkaa kyseisten saarten asukkaita.
Tämän lisäksi Malediiveilla on aina ollut aktiivinen rooli vähemmän kehittyneiden maiden ja pienten kehittyvien saarivaltioiden kansainvälisissä konferensseissa. Sen uutteruus vahvistettiin, kun Malediivit osallistui kolmanteen vähiten kehittyneitä maita koskevaan Yhdistyneiden Kansakuntien konferenssiin, jota Euroopan parlamentti isännöi vuonna 2001, ja uudelleen silloin, kun Malediivit otti tärkeän roolin johtaessaan asiantuntijaryhmää Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevassa puitesopimuksessa.
Malediivien poliittiseen tilanteen osalta komissio kannattaa Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan julkilausuman mukaisesti viimeaikaista poliittista kehitystä Malediiveillä ja on tyytyväinen uudistuksiin, joita tähän mennessä on toteutettu. Uudistusohjelman ohjeiden julkistaminen vuonna 2006 oli todella hyvä uutinen. Ensi vuonna 2008 pidettävät vaalit ovat tärkeä askel kohti suurempaa demokratiaa. Komissio on valmis tukemaan uudistusprosessia ja ja antamaan erityistukea vuoden 2008 vaaleihin.
Olemme tietenkin varuillamme ihmisoikeuksien osalta. Komissio on ollut tyytyväinen viimeisimpään kehitykseen mukaan lukien kahden tärkeän aktivistin, Jennifer Latheefin ja Mohammed Nasheedin, vapauttaminen viime vuonna.
Bart Staes
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä vastauksestanne.
Olen kuullut European Development Days -tapahtumaan osallistuneilta kansalaisjärjestöiltä, että ne olivat erittäin tyytyväisiä aloitteeseen ja sitä seuranneisiin päätöksiin, joten onnitteluni siihen liittyen. En kuitenkaan ole täysin tyytyväinen.
Sanotte, että Malediivien poliittinen tilanne on parantumassa ja että siellä on laadittu etenemissuunnitelma, mutta toisaalta eikö ole vähän turhan aikaista - voimmehan kuvailla heidän presidenttiään vähintäänkin diktaattorin omaiseksi - tarjota hänelle paikkaa sellaisessa foorumissa, tärkeässä tapaamisessa? Mielestäni meidän pitää olla erittäin varovaisia siinä suhteessa, eikä meidän pidä tarjota hänelle foorumia, ellei se ole aivan välttämätöntä.
Muiden kohtien osalta en tietenkään aliarvioi Malediivien ongelmia. Mielestäni ne ansaitsevat paljon huomiota, mutta meidän tulee jälleen kerran olla poliittisesti viisaita.
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Ymmärrän arvoisan jäsenen huomiot ja kysymyksen, mutta ei ole mitään epäilystä siitä, etteikö ilmastomuutos vaikuttaisi ratkaisevasti kaikkein haavoittuvimpiin maihin.
On elintärkeää, että Balin neuvottelujen avulla voidaa käynnistää tämän asian sisältävä prosessi ja että kaikkein heikoimmassa asemassa olevat valtiot tiedostavat sen. Kolme tärkeintä Yhdistyneiden Kansakuntien, G-77-maiden ja Euroopan unionin puitteissa toimivaa ryhmää ovat vähiten kehittyneiden maiden ryhmä, ”pienten saarikehitysvaltioiden” ryhmä ja ”merentakaisten maiden ja alueiden” ryhmä. Olemme kutsuneet kaikki kolme European Development Days -tapahtumaan. Malediivit johtaaa vähiten kehittyneiden maiden ilmastonmuutosta koskevaa työryhmää Yhdistyneissä Kansakunnissa, joten tämä kutsu ei johtunut mistään muusta syystä.
Edellisessä Development Days -tapahtumassa, joka omistettiin johtopäätöksille, Kuuban varaministeri piti myös puheenvuoron. Hänen puheenvuoronsa seurauksena jouduin selventämään muutamia asioita, sillä jotkut hänen sanomansa asiat olivat selvästi epäsopivia, eivätkä ainakaan oikeaan aikaan esitettyjä. Käytin tätä tilaisuutta tähdentääkseni, että demokratialla oli silti etuja, sillä se sallii ihmisten ilmaista vapaasti mitä he ajattelevat, myös sellaisia asioita, jotka ovat joskus shokeeraavia.
Ymmärrän sen vuoksi kommettinne aivan liian hyvin, mutta tässä tapauksessa on varsin vaikeaa jättää Malediivit huomioimatta, koska sen tilanne on tyypillinen esimerkki haavoittuvuudesta.
Puhemies
(EN)
Aihe: Slummit ja kehitys
Järkyttävä määrä ihmisiä, 900 miljoonaa eli yksi kuudesta, asuu kaupunkien slummeissa, eikä näillä ihmisillä ole mitään tai juuri mitään laillisia oikeuksia koteihinsa, eikä heillä ole lainkaan tai hyvin vähän sähköä, vettä tai viemäreitä käytettävissään, ja muiden sosiaalipalvelujen saatavuus on hyvin heikkoa. Voisiko komissio tätä taustaa varten kertoa, mitä erityistoimia se toteuttaa tällä alueella, ja onko tätä tärkeää kehityskysymystä varten laadittu erityistä strategiaa?
Puhemies
(EN) Valitettavasti Gay Mitchell ei ole istuntosalissa...
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, otan usein kollegani Gay Mitchellin kysymykset hoidettavakseni. Jos teille sopii, arvoisa puhemies, me hoidamme kysymyksen.
Louis Michel
Kaupunkialueiden nopea kasvu on jatkuva trendi kehittyvissä maissa.
Viimeisten vuosien aikana kaupungeissa asuvien ihmisten lukumäärä on kasvanut huomattavasti. Kehittyvistä maista Afrikka on myös alue, jossa kaupunkialueiden kasvu on ollut suurempaa kuin missään muualla maailmassa. Sen kaupunkiväestön määrä on kolminkertaistunut 25 vuoden aikana ja sen arvioidaan kaksikertaistuvan jälleen vuoteen 2030 mennessä.
Tämä suuri väestönkehityksen muutos on aiheuttanut hökkelikylien ja epäterveellisten slummien nopean leviämisen usein hankaliin oloihin kaupunkien laidoille.
Työpaikkoja koskeva epävarmuus, epäviralliset talo- ja maamarkkinat sekä asiantuntijapalvelujen puute ovat ongelmia, jotka koskettavat erityisesti köyhimpiä kaupungin asukkaita ja osoittavat, millaiset valmiudet näillä kaupunkialueilla on tarjota turvallinen ympäristö paikallisille asukkaille ja kasvulle.
Köyhyyden torjunta vuosituhannen kehitystavoitteiden puitteissa on komission kehityspolitiikan tärkein päämäärä, ja se ohjaa komissiota kaikissa sen aloitteissa tällä alalla.
Komissio tukee kestävää kaupunkikehitystä hyvän hallinnon ja kaupunkijohtamisen kautta. Apua kaupunkialueille annetaan osana köyhyyden torjuntaa. Hökkelikylissä asuvien elämänlaadun parannuksia tehdään sen vuoksi parempaan kaupunkijohtamiseen perustuvan yleisen lähestymistavan puitteissa.
Komission kaupunkistrategialla pyritään auttamaan hökkelikylissä asuvia monilla eri ohjelmilla, joita toteutetaan kehitysohjelmaamme kuuluvilla erilaisilla maantietellisillä alueilla. Niihin kuuluvat Latinalainen Amerikka, joka on hyötynyt URB-AL-ohjelmasta, ja Aasia, jolla on oma Asia Urbs -ohjelma.
komission jäsen. -
(Puhemies pyysi puhujaa puhumaan hitaammin)
(EN) Tämä on pitkä vastaus ja pelkään hieman, etteivät jäsenet kuuntele kärsivällisesti puheeni loppuun saakka, mutta puhun hitaammin.
komission jäsen. -(FR) Komissio antaa taloudellista apua monille Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren alueen valtioiden ryhmille. Se suunnataan globaaleihin aloitteisiin ja ohjelmiin, joiden tarkoituksena on parantaa hökkelikyliä, nimittäin Cities Alliance -ohjelmaan sekä Yhdistyneiden Kansakuntien UN-Habitat-ohjelmaan. Cities Alliance -ohjelman tavoitteena on parantaa yhteistyön vaikutusta ja tehokkuutta kaupunkien kehitysalueilla parantamalla kaupunkien köyhien asumisolosuhteita ja kehittämällä ohjelmia hökkelikylien kehittämiseksi kaupunkeja koskevia standardeja ja kansallisia standardeja vastaaviksi.
Komissio liittyi Cities Alliance -ohjelmaan vuonna 2007. Tässä aloitteessa keskitytään köyhiin kaupunkeihin ja niissä asuviin köyhiin ihmisiin. Tärkein tavoite on kehittää kestävää kaupunkikehitystä. Komissio käyttää ohjelmaa kannustaakseen laajaa ja osallistuvaa lähestymistapaa kaupunkikehitykseen ja edistääkseen tavoitteitaan hökkelikylien parantamiseksi.
Vuonna 2007 komissio hyväksyi neljän miljoonan euron suuruisen tuen yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta paikallisten ohjelmien tukemiseen ja hökkelikylien ajanmukaistamiseen. Ohjelma on tarkoitettu keskustelun parantamiseen, edistämään alueellista, kansallista ja paikallista vuoropuhelua ja jakamaan kokemuksia poliittisista toimenpiteistä hökkelikyläalueiden kehittämisessä. Ohjelma tarjoaa taloudellista tukea paikallisille hökkelikylien parannussuunnitelmille, kestävyystutkimuksille sekä olemassa olevien resurssien ja palvelujen vahvistamiseen.
Komissio on ollut erityisen aktiivinen yrityksessään parantaa hökkelikylissä asuvien olosuhteita erityisesti vesihuollon ja viemäröinnin osalta. Vesihuollon ja viemäröinnin piiriin pääsemisen parantaminen kaupunkialueilla ja taajama-alueilla on selvästi kiinteä osa alakohtaista politiikkaamme. Kaupunkien köyhien erityistapauksessa erityistä huomiota kiinnitetään hajautettuja ja kunnallisia palveluja hoitavien ja tarjoavien toiminnan parantamiseen.
Afrikassa, jossa suurin osa julkisista ja kunnallisista palveluista toimii huonosti, yleistä hallintoa ja talousjohtamista on uudistettava niin, että parannetaan tarjonnan tasoa erityisesti silloin, kun kyseinen alue on investointien näkökulmasta kiinnostava. Näitä julkisia palveluja täytyy vahvistaa erityisesti silloin, kun ne liittyvät maksujen määräämiseen, maksujen keräämiseen ja järjestelmän ylläpitämiseen liittyviin toiminnallisiin näkökulmiin.
Tiedätte, että olemme perustaneet myös vesialan välineen, joka rahoitetaan suoraan yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta ja jolla tarjotaan kaupungeissa ja taajama-alueilla asuville köyhille ja heikoimmassa asemassa oleville ihmisille pääsy vesihuollon ja viemäröinnin piiriin. On esitetty kaksi ehdotuspyyntöä, joiden tarkoituksena on tarjota köyhille ja heikoimmassa asemassa oleville ihmisille pääsy vesihuollon ja viemäröinnin piiriin. Noin 175 hanketta on toimeenpantu komission kaikille kyseessä oleville AKT-alueille osoittaman 416 miljoonan euron määrärahan perusteella. Näistä kaikista hankkeista 38 on suoritettu kaupunkialueilla ja 29 taajama-alueilla.
Vesi on useimpien hankkeiden keskeinen osa ja sitä tuetaan viemäröintipalveluilla. Yhteensä 191,7 miljoonaa euroa on jo investoitu kaupunkien ja taajama-alueiden vesialan välineisiin. Koska suuri osa hökkelikylissä ja kyseessä olevien alueiden köyhimmissä osissa asuvista edunsaajista on köyhiä, monilla, ellei jopa kaikilla hankkeilla tarjotaan jonkinlaista hyötyä köyhille siten, että tariffien mukautukset on sisällytetty osaksi pakettia.
Haluaisin vielä lisätä erään asian, ennen kuin päätän tämän pitkän kertomuksen, joka minulle on annettu kerrottavaksi. Tapasin YK:n asuinyhdyskuntaohjelma pääjohtajan ja kävin hänen kanssaan pitkän keskustelun. Käytin tätä tapaamista hyväkseni pääsääntöisesti saadakseni hänen tukensa ensi vuoden loppupuolella pidettävän Development Days -tapahtuman järjestämiseen. Tapahtuman pääaiheena on paikallishallinto ja hajauttaminen - tämä on siis yksi pääaiheista, toinen on media ja kehitys - ja pyysin häntä ryhtymään valmistelemaan tätä aihetta kanssamme, sillä kaupunkien keskustojen ja pääkaupunkien erittäin suuri väestötiheys on todellinen kehitysasia.
Tässä yhteydessä, ja tästä halusin erityisesti puhua, on olemassa myös kehittyvien maiden maankäyttösuunnitelmaan liittyvä vakava ongelma, ja tästä aiheesta pitäisi tulla kehityspolitiikkamme uusi keskeinen aihe. Työskentelemme asiassa erittäin kovasti, ja minä todennäköisesti annan tästä aiheesta - nimittäin maankäyttösuunnittelusta kehittyvissä maissa - julkilausuman lähitulevaisuudessa, sillä se on erittäin tärkeä aihe. Otetaan esimerkiksi Kinshasa, joka on yli kuuden miljoonan asukkaan kaupunki. Nyt on käynyt aivan liian selväksi, että Kinshasasta on tullut hallitsematon turvallisuuden, palvelujen tarjonnan, viemäröintihankkeiden ja niin edelleen suhteen.
Olemme sen vuoksi erittäin tietoisia arvoisan jäsenen esittämän kysymyksen aiheellisuudesta.
Puhemies
(EN) Haluan ensin kiittää komission jäsentä ja huomauttaa, että vaikka hänen vastauksensa oli pitkä, se ei ole pisin, jonka olemme kuulleet kyselytunnilla, mutta se onnistui saamaan aikaan useita pyyntöjä lisäkysymyksiin. Haluan tehdä nyt niin, että annan puheenvuoron niille kolmelle ensimmäiselle, jotka yhtä aikaa esittivät toiveensa, joten ensin käyttää puheenvuoron Mairead McGuiness, sitten Gay Mitchell, joka esitti alkuperäisen kysymyksen, ja sitten DanutėBudreikaitė.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, kaikella kunnioituksella Mairead McGuinessia kohtaan, mielestäni on outoa, että joku esittää kysymyksen ja joutuu odottamaan jotakuta toista.
Puhemies
(EN) Olen pahoillani. Aloitimme myöhässä, joten olisimme odottaneet, että olisitte ollut täällä aikaisemmin.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, te aloititte näytön mukaan myöhässä ja jätitte sen jälkeen väliin kysymyksiä. Sitten sallitte seitsemän minuutin mittaisen vastauksen ja annatte sitten jonkun toisen esitttää täydentäviä kysymyksiä ennen varsinaista kysymyksen esittäjää. Tämä on järjetön menettely, ja minä vastustan sitä.
Puhemies
Olen pahoillani, mutta jos parlamentin jäsenet eivät ole läsnä, meidän on pakko jättää heidän kysymyksensä väliin. Etenemme ehdottamassani järjestyksessä.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa puhemies, pahoittelen hankaluuksia. Otin hoitaakseni Gay Mitchellin kysymyksen, koska tiesin hänen olevan matkalla tänne.
Arvoisa komission jäsen, en ole varma kuulinko teidän pitkässä vastauksessanne kertaakaan mainitsevan sanoja ”maaseutu”, ”maanviljely” tai ”investointien tarve”, sillä slummien ongelma on se, että 900 miljoonaa ihmistä kiirehtii sinne paremman elämän perässä, koska maaseudulla ei ole mitään parempaa. Mielestäni teidän täytyy käsitellä maanviljelyyn tehtäviä investointeja ja maaseudun kehittämistä kehitysmaissa, jotta emme luo vielä suurempia slummeja.
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Olette todennäköisesti oikeassa, mutta minulla oli mahdollisuus käsitellä maaseudun kehittämiseen liittyvää aihetta vasta juuri hiljattain.
Kerron teille, että kymmenennessä Euroopan kehitysrahastossa painotetaan enemmän maaseudun kehittämistä ja investointeja maanviljelyyn, kuin yhdeksännessä Euroopan kehitysrahastossa, jossa esimerkiksi maaseudun kehittämistä ja maanviljelyä koskeville hankkeille osoitettu talousarvio oli - jos muistan oikein - yhdeksän prosenttia määrärahoista.
Kymmenennessä Euroopan kehitysrahastossa määrä on noussut vähän yli kahteentoista prosenttiin. Yhdeksännestä Euroopan kehitysrahastosta osoitettu 666 miljoona euroa on nyt nostettu 1,1 miljardiin euroon kymmenennessä rahastossa. On sanomattakin selvää, että me kannustamme tätä kehitystä, ja olen kanssanne samaa mieltä siitä, että tämä on yksi parhaimmista ratkaisuista ongelmaan; sama pätee myös maankäyttösuunnitteluun.
Kehittyvä maanviljely on tietenkin tehokas tapa helpottaa tungosta kaupunkien keskustoissa ja antaa köyhille, nyt kaupunkien keskustoissa asuville ihmisille mahdollisuus parempaan elämään ja houkutella heitä takaisin maaseudulle. Meillä täytyy myös olla infrastruktuuri, joka helpottaa pääsyä ja yhteenliittymistä ja parempia sosiaalisia palveluja ja puhtaanapitopalveluja.
Työskentelemme sen vuoksi näiden asioiden parissa, ja jaan näkemyksenne, vaikka en ole käsitellytkään tätä nimenomaista kysymystä. On olemassa muita ratkaisuja, joita voidaan ehdottaa, mutta olette täysin oikeassa ja olkaa huoletta siitä, että me laitamme asian korkealle painopistealojen luettelossamme.
European Development Days -tapahtuman aikana Kofi Annan käsitteli tätä kysymystä sangen perusteellisesti. Hän on perustanut järjestön, joka auttaa maaseutualueita ja kehittää maanviljelyä.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, voinko kysyä komission jäseneltä, onko hän tietoinen siitä, että vuosituhannen kehitystavoitteiden yhdestoista tavoite pyrkii merkittävästi parantamaan sadan miljoonan slummissa asuvan ihmisen elämää vuoteen 2020 mennessä? Ja kaupunkien slummeissa asuu noin 900 miljoonaa ihmistä - ainakin kysymyksessä sanottiin 900 miljoonaa, enkä usko komission jäsenen kyseenalaistaneen sitä.
Komission jäsen osallistuu EU:n ja AKT:n edustajakokoukseen Ruandassa myöhemmin tässä kuussa. Onko hän siinä asemassa, että hän voi antaa mitään tietoja kokoukselle, tai milloin hän on siinä asemassa, että hän voi antaa kokoukselle tietoja tarkoista tilastoista tämän tavoitteen saavuttamiseksi? Sanoitte, että vastaatte suunnitelmalla ja kertomuksella, mutta annetaanko kertomuksessa meille tarkat yksityiskohdat siitä, miten tämä tavoite sadan miljoonan ihmisen saamiseksi pois slummiasutuksista saavutetaan?
Louis Michel
Tarjoamme tilastoja, kun saamme ne ja kun tiedonkeruujärjestelmät ovat luotettavia, mutta ne ovat kansallisia lukuja. Joka tapauksessa, niin kauan kuin asiat ovat nykyisellä mallilla, en voi taata teille, että saamme käsiimme täydelliset tilastot tästä nimenomaisesta asiasta erityisesti sen vuoksi, että määritelmät eroavat valtavasti maiden välillä. Me työstämme asiaa sen vuoksi parhaillaan.
Tavallisesti, kun suoritamme arvion ja kun esitän yhteenvedon siitä, meillä on jo olemassa - toivon niin - tietty määrä asioita, jotka auttavat meitä valottamaan pyytämäänne tietoa. En kuitenkaan uskalla luvata teille tänään, että meillä on luotettavaa ja tarkkaa tietoa tästä asiasta. Tämä on yksi niistä asioista, joden parissa teemme tällä hetkellä töitä.
Olemme jo kahlanneet sen tiedon läpi, joka toisilla kansainvälisillä järjestöillä on. Olemassa oleva tieto on yleensä kaukana täydellisestä ja usein kyseenalaista, sillä ne perustiedot, joita meillä on, ja menetelmät näiden tilastojen määrittämiseksi, eivät aina ole luotettavia.
DanutBudreikait
(LT) Ihmiset ovat lähteneet kylistä kaupunkeihin etsimään työtä. Mihin toimenpiteisiin ryhdytään, mitä hankkeita toteutetaan maissa, jotta varmistetaan, etteivät pelkästään maanviljely ja maaseutualueet saa tukea, ja jotta uusia työpaikoja luodaan myös muilla alueilla? Satuin kuulemaan esimerkiksi, että Mosambikissa vain viisi prosenttia tukivaroista jaetaan infrastruktuurin ja työpaikkojen kehittämiseen. Onko tämä mielestänne riittävää?
Louis Michel
Ensinnäkin, toimintaohjelmia rahoitetaan pääsääntöisesti kehitysohjelmien, ei humanitaarisen avun kautta. Ne eivät sen vuoksi ole humanitaarisen avun ohjelmia. Joillakin alueilla me rahoitamme työntekijävaltaisia työohjelmia, erityisesti Ruandan, Burundin ja Kongon kaltaisissa konfliktin jälkeisissä maissa. Me annamme rahoitusta monille työntekijävaltaisille ohjelmille mukaan lukien teiden rakennus ja parantaminen, pienimuotoiset ylläpitohankkeet ja niin edelleen, jotka tarjoavat ihmisille töitä. Se on lähtökohta.
Toiseksi, hyödynnän kysymystänne korostamalla jälleen - te saatatte pitää siitä tai ette, teillä saattaa olla siitä näkemys tai ei, mutta koska tämä on avoin keskustelu, sanon sen kuitenkin - että se, mitä komissio yrittää tehdä tällä hetkellä niiden taloudeskumppanuussopimusten avulla, joita olemme parhaillaan pyrkimässä tekemään useiden kehittyvien maiden kanssa, on erityisesti tarkoitettu tuottamaan tiettyjä dynaamisia prosesseja ja kehittämään yksityista sektoria, joka pystyy tukemaan työllisyyttä ja luomaan vaurautta erityisesti varmistaen, että kehitysmaat voivat asteittain avata markkinansa hyötyäkseen globalisaation kaikkein myönteisimmistä vaikutuksista - ja tiedän erittäin hyvin, ettei ole olemassa ainoastaan globalisaation myönteisiä vaikutuksia.
Sen lisäksi olen aina erittäin yllättynyt huomatessani, että myös tässä parlamentissa on monia, jotka vastustavat talouskumppanuussopimusten allekirjoittamista. Kun ymmärrätte, että yhden prosentin lisäys kauppaan Afrikan kanssa vastaa 2,5-kertaisesti koko kehitykseen osoitetun julkisen avun määrää kyseisellä mantereella, ymmärrätte, ettei köyhimmissä maissa ole koskaan kestävää kehitystä, ellei niiden talous ole tuottavampi. Vastauksena kysymykseenne voin taata teille, että meillä on olemassa hätäaputoimenpiteet myös konfliktin jälkeiselle ajalle, ja että yritämme ottaa ne käyttöön. Me itse asiassa rahoitamme työllisyyssuunnitelmia ja työntekijävaltaisia hankkeita. Ne ovat välittömiä toimia. Ne ovat hätätilanteita.
Tämän lisäksi ”aid for trade” -toimintapa on ainoa, jolla voidaan lopulta luoda kestävää työllisyyttä. Ei ole olemassa muuta ihmehoitoa. Ei ole realistista ehdottaa, että meidän pitäisi rahoittaa esimerkiksi työpaikkojen luomista koskevaa suunnitelmaa, ja olen todellakin jo kuullut sellaisenkin ehdotuksen. Joissain maissa 60 tai 70 prosenttia väestöstä on alle 25-vuotiaita. Ei ole mahdollista luoda julkisia työpaikkoja niin suurelle määrälle ihmisiä. Ainoan ratkaisun ongelmaan on taloudellinen.
Tässä kysymyksessä on kaksi näkökulmaa. Ensimmäinen on maanviljely, joka on tärkeää, sillä se luo pitkäaikaista työllisyyttä ja tuottaa ruokaa koko perheelle. On ehkä totta sanoa, että emme ole investoineet riittävästi maanviljelysektorille viime vuosina.
Toinen elementti on tietenkin talous. On tärkeää perustaa ja vahvistaa yhdentyneitä alueellisia markkinoita, jotta voidaan luoda olosuhteet, joissa paikallinen väestö voi hyötyä globalisaatiosta ja taloudellisesta kasvusta.
Claude Moraes
(EN) Arvoisa puhemies, ymmärrän Gay Mitchellin turhautumisen, jonka jakaa moni parlamentin jäsen - sen, että joka kuukausi komission kyselytuntia lyhennetään ja se alkaa myöhässä. Minulla on Darfuria koskeva kysymys ja haluan kysyä teiltä, käsiteltiinkö viisi kysymystä kymmenessä minuutissa, sillä kyselytunti alkoi myöhässä kello 18.15 ja saavuin istuntoon kello 18.20.
Jos tilanne on tämä, onko oikeudenmukaista luoda jäsenille tilanne, jossa he juoksevat ympäriinsä kokouksissa ja yrittävät ennakoida, milloin heidän kysymyksensä käsitellään? Voidaanko asialle tehdä jotain ja erityisesti sille, että komission kyselytunnin aloitetaan myöhässä joka kuukausi Strasbourgissa?
Puhemies
(EN) Kiitos mielipiteestänne, hyvä Claude Moraes. Minä ja varapuheenjohtajakollegani, jotka ovat vastuussa kyselytunnista, olemme aina avoimia tavoille, joilla voimme parantaa ja suoriutua paremmin, siitä siis johtuu jo pyyntö siitä, että jäsenet tulisivat tänne istuntosalin eteen istumaan.
Tämän päivän ajoitus valitettavaa, mutta voin vain sanoa teidän ja Gay Mitchellin aseman osalta, että Bart Staes oli täällä istuntosalissa, ja me saatoimme käsitellä hänen kysymyksensä, vaikka se oli merkitty vasta teidän jälkeenne. Se on valitettavaa, mutta voin vain sanoa teille tällä hetkellä, että teidän täytyy seurata näyttöjä. Emme voi istua täällä tekemättä mitään, joten meidän täytyy edetä seuraavaan kysymykseen ja käsitellä asiat parhaalla katsomallamme tavalla.
Puhemies
(EN)
Aihe: Liikenneturvallisuuden parantaminen kehitysmaissa
Voisiko komissio kertoa pääpiirteittäin mihin toimiin se on ryhtynyt varmistaakseen, että kehitysmaiden liikenneturvallisuutta parannetaan? Mitä vaikutuksia näillä toimilla on tähän mennessä ollut?
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Kehitysmaiden hallitusten auttaminen ja kuljetusturvallisuuden parantaminen, johon kuuluu liikenneturvallisuus, on yksi komission päätavoitteista kuljetussektorin kehitysyhteistyössä. Se näkyy komission politiikassa. Tarve politiikalle, joka tähtää parantamaan kuljetusturvallisuutta, on keskeinen näkökulma jatkuvassa alakohtaisessa keskustelussamme kumppanihallitustemme kanssa. Sisäisissä direktiiveissä suositellaan nyt, että tiettyjä turvallisuustoimenpiteitä pitäisi sisällyttää komission rahoittamien tiehankkeiden laatimiseen.
Komission kehitysmaiden kuljetussektoriin kohdistuvien toimenpiteiden vuonna 2004 loppuun saatetussa arvioinnissa todetaan, että suurimmassa osassa tiehankkeita otettiin huomioon turvallisuusnäkökulmat. Antaakseni muutamia konkreettisia esimerkkejä, useimmat tienrakennussuunnitelmat sisälsivät tiekyltit ja merkinnät ja niissä määrättiin nopeusrajoitukset, ja monissa hankkeissa ehdotettiin myös autotien reuna-alueen laajentamista, jotta moottorittomat ajoneuvot ja jalankulkijat voisivat kulkea siellä turvallisesti.
Komissio on rahoittanut tietyissä maissa myös erityisesti tieturvallisuuteen tähtääviä toimenpiteitä, kuten tieliikennesäännöstön laatimista ja ajoneuvojen testauskeskuksen varustamista varsinkin Albaniassa, sekä ajonevojen turvallisuuden testausta koskevien sääntöjen laatimista Malissa. Parhaillaan meneillään olevalla hankkeella Kamerunissa autetaan rahoittamaan useita rakennussuunnitelmia mukaan lukien törmäysvallien rakentaminen turvallisuuden lisäämiseksi Douala-Yaoundén päätiellä, sekä tieturvallisuutta koskevat tiedotuskampanjat.
Voimme tietenkin tehdä enemmän. Edistys riippuu ennen kaikkea kumppanihallituksen osoittamasta sitoutumisesta tieturvallisuusasioiden korostamiseen, onnettomuuslukujen keräämiseen ja analysoimiseen, sääntöjen ja määräysten antamiseen, standardien määrittelyyn sekä tieturvallisuuspolitiikan yleisestä toimeenpanemisesta vastuussa olevien organisaatioiden perustamiseen ja lujittamiseen.
Jim Higgins
(EN) Arvoisa puhemies, kuten komission jäsen tietää, Euroopan liikenneturvallisuusneuvosto julkaisee säännöllisesti useiden maiden tieturvallisuusstandardien tilastoihin ja yleiseen suoriutumiseen liittyvät erittäin käytännölliset raportit. Ne osoittavat varsin selvästi, että itäisen Euroopan maat ja valitettavasti oma maani Irlanti ovat aivan listan loppusijoilla. Onko komission jäsen samaa mieltä siitä, että suurin ongelma on se, että onnettomuudet, jotka merkitään onnettomuuksiksi, eivät itse asiassa ole lainkaan onnettomuuksia? Ne aiheutuvat liiallisesta ylinopeudesta, huonoista tieolosuhteista ja monissa tapauksissa liiallisesta alkoholista. Tiedämme, että yhteistä eurooppalaista ajokorttia ollaan ottamassa käyttöön vuonna 2013, joten haluaisin kysyä komission jäseneltä, onko hänellä mitään ennakkonäkemystä siitä, voidaanko kyseinen yhteinen eurooppalainen ajokortti ottaa käyttöön nopeammin. Toiseksi, onko komission jäsen yhtä mieltä siitä, että kun ajoneuvoa kuljettava henkilö siirtyy yhdestä jäsenvaltiosta toiseen jäsenvaltioon, ja hänellä on voimassaoleva ajokortti, eikö häntä voitaisi velvoittaa osallistumaan uudessa oleskelumaassaan teoriakokeeseen tiesäännöistä, liikennemerkeistä ja monista muista asioista?
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) En tiedä oliko tämä kysymys osoitettu minulle. Viittaatteko kehitysasioihin vai oliko tämä enemmän yleinen kysymys, sillä en usko, että se esitettiin erityisesti minulle asemassani kehitysasioista vastaavana komission jäsenenä?
Jim Higginsin kysymyksen osalta ajattelin, että olin jo vastannut siihen, mutta on selvää erityisesti rahoittamiemme tieinfrastruktuurihankkeiden yhteydessä, että on yleensä olemassa sisäänrakennettuja ylläpitoehtoja, mutta on myös muita ehtoja. Olemme rahoittaneet esimerkiksi tieliikennesäännöstöä, ja on sanomattakin selvää, että se, mitä teemme Euroopassa, voi olla toimiva ajatus myös joissakin niissä maissa, joista nyt keskustelemme.
Suoremmin minulle suunnatun kysymyksen osalta en usko olevani oikea henkilö vastaamaan siihen, mutta välitän sen mielelläni eteenpäin kollegalleni Jacques Barrotille, jos haluatte.
Teenkin juuri niin: toimitan kysymyksen eteenpäin kollegalleni.
Robert Evans
(EN) Komission jäsenen tavoin ymmärsin, että kysymys oli tieturvallisuudesta kehittyvissä maissa, ei Euroopan unionin jäsenmaissa.
Onko komission jäsen matkustanut tiellä Etelä-Aasiassa, jossa, suurella kunnioituksella sanottuna, hänen viittauksensa maanteitä koskeviin sääntöihin olisi monissa tapauksissa naurettava, sillä liikenne kulkee erittäin nopeasti jommalla kummalla puolella tietä molempiin suuntiin samanaikaisesti, mikä tietenkin johtaa liikenneonnettomuuksiin, erityisesti, kun tiellä ajavat myös kuorma-autot ja riksat samaan aikaan? Onko komission jäsen ehdottanut keskusteluissaan Etelä-Aasian maiden kanssa, että Euroopan unioni - niillä neuvoilla, joita Jim Higgins ehkä voisi antaa Irlannin ja muiden maiden perusteella - voisi auttaa niitä parantamaan tieturvallisuutta ja ehkä antaa ehdotuksensa tieliikennesäännöstöstä, jota ei ole olemassa, sekä auttaa vähentämään kuolleisuutta heidän teillään?
Louis Michel
En vastusta Euroopan unionin tukea ja apua. Olen antanut esimerkkinä mainitsemanne tapauksen eli tieliikennesäännöstön. On selvää, että se voisi olla osa hanketta, jonka komissio voisi rahoittaa hyvään hallintoon liittyen esimerkiksi vahvistaen oikeusturvaa ja lujittaen valtion virkamiesten valmiuksia. Teemme juuri näitä asioita. Teiden osalta on totta, että tietyissä paikoissa, erityisesti kun tiedämme, että kohteessa on paljon jalankulkijaliikennettä, me yritämme myös parantaa tienvarsien reuna-alueita ja sisällyttää onnettomuuksien estämisen tieturvallisuushankkeisiimme.
Me sisällytämme kaikki kysymykset globaaliin tasoon ja osaksi poliittista keskustelua, mutta ajoittain kumppaneillemme lähettämässämme viestissa pitäisi todeta, että heidän täytyy myös käsitellä näitä poliittisia asioita. Kun kuulen tämän tyyppisen kysymyksen, pohdin aina, pyydetäänkö meitä tekemään kaikki heidän puolestaan? Meitä ei voi vaatia tekemään kaikkea. Me voimme inspiroida ja ehdottaa, me voimme antaa rahoitusta ja tukea, mutta emme voi hoitaa hallintoa siellä, missä muiden ihmisten pitäisi hallita. Se kuulostaa vähän joulupukilta. Ihmiset odottavat kehitysyhteistyön voivan tehdä kaikkea mahdollista.
Teidän täytyy myös ymmärtää, että käytettävissä olevilla budjettivaroilla meidän täytyy mielestäni keskittyä pääasioihin. Gay Mitchell korosti varsin oikeutetusti vuosituhannen kehitystavoitteita. Ne ovat päätavoitteemme. Olemme valmiita auttamaan ja myönnämme rahoitusta, mutta kumppanimaiden täytyy pyytää sitä. Se on yksi ehdoista. Keskusteluprosessin aikana yritämme ehdottaa tällaista.
John Bowis ei ole täällä, mutta voin kertoa teille esimerkiksi, että kehityspolitiikkaa toimeenpannessamme yritän juurruttaa kumppaneihimme vielä suuremman tietoisuuden liikuntaesteisten tilanteesta. Liikuntaesteisiä koskevia ongelmia ei yleisesti oteta huomioon kumppanimaissa tai -hallituksissa. Meillä on sen vuoksi koko joukko rinnakkaisaloitteita ja -politiikkaa, joita yritämme edistää ja toimeenpanna, mutta älkää unohtako, että voimme rahoittaa kyseisiä hankkeita vain, jos kumppanimaa lähestyy meitä tai esittää pyynnön.
Ottaen huomioon, että Euroopan unioni rahoittaa suuren määrän tienrakennus- ja tieinfrastruktuurihankkeita, tämä kyseinen näkökulma - ja varmasti tieturvallisuusasia - tietenkin putkahtaa esiin usein tämänkaltaisissa keskusteluissa ja väittelyissä.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Tilastot osoittavat, että onnettomuuksista johtuvat vahingot ja niiden seuraukset Euroopan unionin jäsenvaltioissa muodostavat noin kaksi prosenttia Euroopan unionin bruttokansantuotteesta, mikä tarkoittaa sitä, että vahingot ovat valtavat. Onko meillä samanlaisia lukuja kolmannesta maailmasta ja kehitysmaista? Onko prosenttiluku korkeampi vai matalampi? Ilmeisesti heillä on vähemmän autoja, joten ehkä prosenttiluku on matalampi. Samalla kun ymmärrämme, ettei komissio voi tehdä kaikkea kyseessä olevien maiden puolesta, haluaisin tietää, ottavatko ne oppia Euroopan unionin kokemuksista, jossa viimeisen viiden vuoden aikana onnettomuuksien määrä on pudonnut 50 prosenttia.
Louis Michel
komission jäsen. - (FR) Olen samaa mieltä. Minulla ei yksinkertaisesti kuitenkaan ole mahdollisuutta laskea kehitysmaissa tapahtuneiden liikenneonnettomuuksien lukumäärää.
Minun täytyy sen vuoksi edetä sen mukaan, mitä hallitukset minulle kertovat. On selvää, että onnettomuuksia sattuu, mutta pienempi liikennetiheys ja kulkuneuvojen lukumäärä tarkoittaa esimerkiksi, että enemmän onnettomuuksia tapahtuu työpaikoilla, pelloilla ja niin edelleen. On täysin selvää, että erittäin suuri osa onnettomuuksista tapahtuu työpaikoilla.
Liikenneonnettomuuksien osalta voin vain lähteä niistä luvuista, joita saan kumppanimailtamme, jos siis saan ylipäänsä mitään. Jos nyt pyydätte minua rahoittamaan tilasto-ohjelman, olen täysin vastahankainen, koska mielestäni meillä ei ole resursseja osallistua kumppaneidemme puolesta heidän sisäiseen hallintoonsa.
Mielestäni meidän täytyy keskittyä suurempiin asioihin, jos haluamme olla tehokkaita. Ei ole olemassa muuta vaihtoehtoa. Jos ryhdymme johtamaan kaikkia pienempiä asioita, menetämme politiikkamme suunnan, sotkeudumme kaikkeen, meillä ei enää ole todellista strategiaa tai järjestelmää, johon tarttua, ei ole enää yhtenäisyyttä, ei yhtään mitään näistä asioista.
Esittämänne kysymykset ovat selvästi hyviä, ja on oikein ja asiallista ottaa nämä aihee esiin keskustelussamme kumppaneidemme kanssa. Minun täytyy kuitenkin sanoa teille, etteivät asiat ole niin yksinkertaisia, kun tulee kysymys kumppaneidemme mielenkiinnon herättämisestä näissä aiheissa. Olen sen vuoksi luvannut John Bowisille - joka ei nyt ole täällä, mutta lupasin hänelle ainakin kaksi vuotta sitten ja pidän sen nyt vain ollakseni järjestelmällinen - että me sisällyttäisimme ”liikuntaesteisten” kategorian muiden kategorioiden, kuten sukupuolten välisen tasa-arvon ja lasten oikeuksien rinnalle. Voin kuitenkin taata teille, ettei se ole helppoa itse paikalla. Asiat eivät ole aina yksinkertaisia, ja joka kerran meidän täytyy yrittää ja yrittää uudelleen. Olen täysin samaa mieltä kaikesta, mitä olette sanoneet, mutta en voi tehdä kumppanimaidemme puolesta asioita, joihin he selvästikään eivät vielä ole valmiita.
Komissio painaa siis mieleensä kaikki nämä oleelliset asiat, mutta ei voi edetä niin pitkälle kuin valtion sisäisten asioiden johtamiseen.
Puhemies
(EN)
Aihe: Vuoropuhelu sovinnon löytämiseksi Kyproksen tilanteeseen
Mikä on komission arvio Kyproksen tasavallan presidentin Tassos Papadopouloksen ja kyproksenturkkilaisten johtajan Mehmed Ali Talatin välisestä 5. syyskuuta 2007 järjestetystä tapaamisesta?
Eikö komissio katso, että pyrittäessä pääsemään sopimukseen kahteen eri yhteisöön perustuvasta ratkaisusta olisi välttämätöntä ottaa ratkaiseva poliittinen askel kehottamalla Nikosiaa jatkamaan vuoropuhelua korkeimmalla poliittisella tasolla (vähintäänkin ministeritasolla) etukäteen sovitun tarkan aikataulun mukaisesti sen sijaan, että asia siirrettäisiin asiantuntijakomitean käsiteltäväksi?
Mitä on tapahtunut Kyproksen saaren pohjoisosalle osoitetuille muille varoille, joista on tähän mennessä maksettu todellisuudessa vain 10 prosenttia?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Komissio pitää myönteisenä kahden johtajan tapaamista 5. syyskuuta tänä vuonna sekä sopimusta siitä, Kyproksen ongelman täydelliseen ratkaisemiseen johtava prosessi on aloitettava mahdollisimman pian. Tavoitteemme on, että vakavat neuvottelut kokonaisvaltaisesta ratkaisusta Yhdistyneiden Kansakuntien suojissa pitäisi aloittaa ilman tarpeettomia viivästyksiä. Saaren kahden yhteisön johtajan 8. heinäkuuta 2006 tekemän sopimuksen pitäisi pohjustaa maaperää kyseiselle suunnitelmalle aloittaa kokonaisvaltainen sovittelu uudelleen.
Kysymykseen tämän vuoden syyskuun loppuun mennessä käytetystä taloudellisesta avusta voidaan todeta, että kyproksenturkkilaiselle yhteisölle tukiohjelman kautta osoitettu kokonaismäärä oli yhteensä 24 miljoonaa euroa - yhdeksän prosenttia kokonaissummasta - ja tarjottu kokonaismäärä oli 44 miljoonaa euroa. Suuri osa ohjelmasta on suunnattu infrastruktuuriin kohdistuviin investointeihin, joiden valmistelu vaatii enemmän aikaa ja joiden maksujen suuri osa suoritetaan ohjelmajakson jälkimmäisessä osassa, jonka on tarkoitus jatkua joulukuuhun 2012.
Ainutlaatuisista politiikkaan, diplomatiaan ja lailliseen asemaan liittyvistä haasteista huolimatta komissio on sitä mieltä, että tukiohjelman toimeenpano on laajalta osin oikeilla raitella tällä hetkellä.
Marco Cappato
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, haluan kiittää komission jäsentä ja painottaa, että komission täytyy kehottaa osapuolia neuvottelemaan ministeritasolla, toisin sanoen korkeimmalla tasolla päästäkseen umpikujasta. Kreikkalaiselle puolelle Nikosiaan helmikuuksi suunnitellut vaalit saattavat tietenkin hankaloittaa asioiden nopeuttamista tällä hetkellä, mutta on hyvä ajatus alkaa tästä hetkestä lähtien panostaa vaalien jälkeiseen aikaan.
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Haluan kiittää arvoisaa jäsentä ehdotuksesta. Me itse asiassa yritimme sitä vuoden 2006 lopussa Suomen puheenjohtajakauden aikana Euroopan unionissa. Talous- ja kauppasuhteiden uudelleen avamiseksi Kyproksessa ja sen ulkopuolella toteutettiin vakavia diplomaattisia ponnisteluja, jotka huipentuivat muutamiin tapaamisiin Helsingissä, mutta ne eivät kuitenkaan johtaneet tuloksiin.
Mielestäni olemmekin oppineet siitä niin, että meidän täytyy pyrkiä kokonaisvaltaiseen sopimukseen ja tarvitsemme siihen Yhdistyneiden Kansakuntien tarjoamia hyviä palveluja. Meidän näkökulmastamme tietenkin mieluummin ennemmin kuin myöhemmin ja viimeistään presidentinvaalien jälkeen niin, että vuoden 2008 pitäisi olla todellisten neuvottelujen vuosi, ja sen pitäisi tuottaa tuloksia Kyproksen yhdistämistä koskevassa kokonaisvaltaisessa sopimuksessa.
Reinhard Rack  .-
(DE)Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, meille on kerrottu, että vain pieni osa unionin rahoituksesta on ohjattu Kyproksen pohjoisosien käyttöön. Mikä on tilanne niiden velvoitteiden osalta, jotka Kyproksen pohjoisosan itsensä täytyy täyttää? Eikö sielläkin ole tapahtunut viivästymisiä? Minulla on myös täydentävä kysymys komission jäsenelle. Asiasanasto, jota hän on käyttänyt, ei viittaa kahden osapuolen yhteisöön, vaan kahteen erilliseen valtioon, koska siinä viitataan ministeritasoihin, presidentteihin ja kollegoihin. Auttaako se keskustelua?
Olli Rehn
kommission jäsen.-(EN) Luulen, että tämä kysymys oli suunnattu osittain Marco Cappatolle. On selvää, ettei Euroopan unioni viittaa mihinkään Kyproksen pohjoisosaa hallitsevaan hallitukseen, mutta samaan aikaan saarella on tietenkin kaksi yhteisöä. Siellä on sekä kyproksenkreikkalainen että kyproksenturkkilainen yhteisö. Me rohkaisemme kahden yhteisön johtajien ponnisteluja neuvottelujen uudelleen aloittamiseksi, ja odotamme, että tekevät niin, jotta voitaisiin aikaan saada kokonaisvaltainen sopimus Yhdistyneiden Kansakuntien suojissa.
Puhemies
(EN) Ennen kuin siirrymme seuraavaan kysymykseen, haluan kutsua ja rohkaista jäseniä uudelleen tulemaan istuntosalin eteen, jos osallistutte kyselytuntiin. Se tekee tilaisuudesta todellakin hieman energisemmän.
Puhemies
(EN)
Aihe: EU:n Kosovon-hallinto
Mitä mieltä komissio on EU:n Kosovon-hallinnon perustamisen - jonka on määrä toteutua ensi vuonna - valmistelujen edistymisestä ja mahdollisuuksista saada alueen asema selvitettyä 10. joulukuuta 2007 mennessä?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Euroopan unioni valmistautuu ottamaan suuremman vastuun Kosovossa sen aseman määrittelemisen jälkeen. Meneillään olevista Kosovon asemaan liittyvistä neuvotteluista huolimatta tulevaa kansainvälistä siviilitoimistoa ja Kosovon oikeusvaltiohanketta (ESDP) varten tehdään huomattavia valmisteluja.
Komissio rahoittaa YUTP:n piiriin kuuluvia yhteistoimia, joilla perustetaan suunnittelutyöryhmiä Pristinaan. Nämä työryhmät ovat kehittäneet suunnitelmat tuleville hankkeille Ahtisaaren suunnitelman pohjalta. Tulevien kansainvälisten hankkeiden lopullinen muoto on kuitenkin riippuvainen asemaa koskevien neuvottelujen tarkasta lopputuloksesta. Komissio on tehnyt tiivistä yhteistyötä molempien työryhmien kanssa johdonmukaisen EU:n läsnäolon mahdollistamiseksi Kosovossa sitten, kun sen asema on määritelty.
Haluaisin myös käyttää tätä tilaisuutta kiittääkseni Euroopan parlamenttia erinomaisesta yhteistyöstä, jota se on tehnyt helpottaessaan näiden hyvin tärkeiden hankkeiden rahoittamista. Komissio tukee täysin kansainvälisen troikan työtä. Troikka johtaa tällä hetkellä neuvotteluja ja sen työskentelyn määräaika on 10. joulukuuta, kuten vahvistettiin yhteysryhmän ministerien syyskuun kokouksessa New Yorkissa. Tällä hetkellä on liian aikaista spekuloida milloin Kosovon asema tarkalleen ottaen ratkaistaan, mutta on selvää, että piinan pitkittäminen ei hyödytä ketään. Me olemme osaltamme valmiit kääntämään jokaisen kiven ja kannon saavuttaaksemme sellaisen neuvotteluratkaisun, joka tyydyttäisi kaikkia. Pyydämme tätä molemmilta osapuolilta ja kaikilta kumppaneiltamme kansainvälisessä yhteisössä, mutta samaan aikaan tietenkin varaudumme Kosovon aseman osalta sekä hyviin että huonoihin tulevaisuuden näkymiin.
Bernd Posselt
(DE) Kiitoksia paljon hyvästä vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Haluaisin tuoda ilmi kaksi asiaa. Ensiksi kuten tiedätte, tämä parlamentti äänesti 75 prosentin enemmistöllä Kosovon kansainvälisesti valvotun, Ahtisaaren suunnitelmaan perustuvan, itsenäisyyden puolesta. Äänestimme Kosovon jakamissuunnitelmia ja kaiken muotoista Belgradin vallan alle palautumista vastaan. Haluaisin tietää, tukeeko komissio tätä kantaa.
Toiseksi olin Belgradissa viime viikolla kuten tekin, ja niin kuin sanoitte, mitä kauemmin päätöksentekoprosessi kestää, sitä suurempi epävakauttava vaikutus sillä on Serbiaan. Myös Serbia tarvitsee ripeää päätöstä jatkaakseen tiellään kohti eurooppalaista tulevaisuuttaan.
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Juuri kuten Bernd Posselt sanoi, Serbia on keskeinen valtio, ja tästä syystä aloitimme viime viikolla kumppanuus- ja vakautussopimuksen valmistelut varapääministeri Đelićin kanssa, presidentti Tadićin ollessa myös läsnä. Tämä on Serbian ensimmäinen konkreettinen askel kohti Euroopan unionia. Jos Serbia suostuu täysimääräiseen yhteistyöhön entisen Jugoslavian kansainvälisen sotarikostuomioistuimen kanssa, niin me ja jäsenvaltiot voimme allekirjoittaa sopimuksen, joka mahdollistaa Serbian jäsenehdokkuuden.
Olemme siis valmiit sitten, kun Serbia on valmis edistymään, ja tämä tosiaankin auttaa Serbiaa jättämään taakseen kansallismielisen menneisyytensä ja lähestymään eurooppalaista tulevaisuuttaan.
Hubert Pirker
(DE) Hyvä komission jäsen, me kaikki toivomme, että Kosovon asema ratkaistaan 10. joulukuuta. Kysymys kuitenkin on: entä jos ratkaisua ei löydetä? Millaiset ovat mielestänne tällaisen tilanteen riskit koko alueelle? Onko meillä mitään ulospääsyä tai vaihtoehtoisia toimintasuunnitelmia sen varalta, että 10. joulukuuta meillä ei olekaan sopimusta?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Työskentelemme todellakin hyvin tosissamme ja kovasti mahdollistaaksemme neuvotellun sopimuksen. Tuemme lähettiläs Wolfgang Ischingeriä, joka vastaa troikan työskentelystä EU:n edustajana. Mielestäni on tärkeää, että keskitämme ajatuksemme ja julkiset tiedonantomme troikan työskentelyn edistämiseen ja molempien osapuolten rohkaisemiseen siten, että ne käyttäisivät tämän viimeisen mahdollisuuden, tämän ylimäärä- tai lisäajan, saavuttaakseen tosiasiallisia neuvottelutuloksia.
Kuten kaikki vastuulliset instituutiot, Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot, komissio ja parlamentti ovat varautuneet erilaisiin tulevaisuuden näkymiin, mutta nyt en haluaisi spekuloida epäonnistumisella. Keskittykäämme neuvotteluihin samanaikaisesti kun valmistelemme operaatioita, kuten sanoin, sekä komission operaatiota että neuvoston ESDP-operaatiota, niin että kun Kosovon asemasta päätetään, olemme valmiit tekemään osamme ja kantamaan vastuumme.
Puhemies
(EN)
Aihe: Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa
EU otti heinäkuussa 2004 Kroatian lopultakin viralliseksi jäsenehdokkaaksi. Liittymisneuvottelut käynnistettiin virallisesti lokakuussa 2005, ja tällöin avattiin ensimmäiset neuvotteluluvut, joita on nykyisin kaksitoista. Kroatia pyrkii viemään liittymisneuvottelut päätökseen 2008-2009. Tavoiteajankohta vaikuttaa täysin realistiselta, kun otetaan huomioon maan markkinataloutta, oikeusvaltion periaatteita, demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva myönteinen kehitys. Sen sijaan on kyseenalaista, sopiiko tämä ajankohta EU:lle, sillä nykyisestä laajentumisen on katsottu edellyttävän ensin EU:n institutionaalisen uudistamisen toteuttamista.
Mitä mieltä komissio on liittymisneuvottelujen nykytilanteesta? Millaista täydentävää tukea komissio tarjoaa (tai suunnittelee) varmistaakseen, että Kroatia voi liittyä EU:hun mahdollisimman pian?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Liittymisneuvottelut Kroatian kanssa etenevät nyt hitaasti mutta tasaisesti. Kuten saatatte muistaa, neuvottelut alkoivat 3. lokakuuta 2005, tai ollaksemme tarkkoja, 4. lokakuuta, koska oli myöhäinen ilta tai aikainen aamu, riippuen määrittelystä Luxemburgissa. Arviointiprosessi saatettiin valmiiksi vuosi tämän jälkeen, lokakuussa 2006, ja kaikki 33 arviointiselvitystä on toimitettu neuvostolle.
Neuvottelujen tämän hetkinen tilanne on se, että yhteensä 35 neuvoteltavasta luvusta neuvottelut on aloitettu 14 luvun osalta ja päätetty kahden osalta. Etenemme tasaista vauhtia. Haluaisin lisätä, että kymmenen luvun osalta olemme sopineet aloittamiskriteereistä - tai tarkemmin sanottuna neuvosto on sopinut niistä - ja ne on ilmoitettu Kroatialle. Tällä hetkellä katsomme, että ainoastaan oikeutta, vapautta ja turvallisuutta koskeva aloittamiskriteeri täyttyy. Toivomme kuitenkin, että Kroatian toimet aloittamiskriteerien täyttämiseksi mahdollistavat yhden tai kahden uuden luvun avaamisen suosittamisen hyvinkin pian.
Yhteenvetona sanoisin, että nyt seuraavaksi on tärkeintä edistyä lisää kaikkein vaikeimpien lukujen osalta. Tämä koskee lähinnä niitä lukuja, joiden osalta on asetettu aloittamiskriteerit. Loppujen lopuksi Kroatian lähentymisnopeuden Euroopan unioniin nähden määrää sen oma kyky täyttää kaikki vaaditut ehdot omien saavutustensa turvin.
Michl Ebner
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kiitän komission jäsentä hänen antamistaan selvityksistä. Mielestäni saavutettu edistys on tyydyttävää, mutta enemmänkin voitaisiin tehdä. Ymmärtääkseni - ja olen EU:n ja Kroatian parlamentaarisen sekavaliokunnan jäsen - juuri kroatialaiset haluavat päästä eteenpäin, mutta he eivät saa myönteistä vastakaikua Euroopan komissiolta. Siksi pyytäisinkin komissiota kaksinkertaistamaan ponnistelunsa Kroatian asiassa, jotta valtio voisi liittyä EU:hun vuonna 2009.
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Olen samaa mieltä siitä, että lisätoimia kaivataan ennen kaikkea Kroatialta.
Haasteita kuvatakseni: tekniset neuvottelut muodostavat yhteisön säännöstöä koskevan neuvottelun ylärakenteen ja käytännön uudistukset muodostavat neuvottelujen alatason rakenteen - perustuksen. Monilla aloilla on selvää - sekä Kroatian, Turkin että minkä tahansa tulevaisuuden jäsenehdokkaan osalta - että täyttääkseen tietyt teknisten neuvottelujen aloittamiskriteerit, meidän on ensin edistyttävä käytännön tason uudistuksissa.
Käytännön esimerkki, joka minulla on mielessäni on laivanrakennus ja teräs. Voimme ehdottaa neuvottelujen avaamista kilpailupolitiikkaa ja valtionapuja koskevasta luvusta, joka on yksi EU:n lainsäädännön ydinluvuista, vasta kun toteamme, että Kroatia on alkanut panna täytäntöön laivanrakennus- ja terässektoreihin liittyviä rakenteellisia uudistuksia ja saavuttanut tuloksia niissä.
Niinpä näiden uudistusten toteuttaminen ja teknisten neuvottelujen edistäminen sillä tavoin on Kroatian hallituksen ja parlamentin käsissä.
Reinhard Rack
(DE) On hyvin todennäköistä, että 21. joulukuuta laajennetaan Italian ja Itävallan Schengen-rajaa sisällyttämään uusi valtio, nimittäin Slovenia. Onko tällä mitään yhteyttä liittymisneuvottelujen vapauden, turvallisuuden ja oikeuden yhteistä aluetta koskevan neuvotteluluvun avaamiseen? Onko todella tarkoituksenmukaista rakentaa merkittäviä ulkoisia rajoja, jotka on purettava vain muutaman vuoden kuluttua?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Mielestäni maalaisjärkeä käyttämällä, mikä on sallittua myös komission jäsenille, kysymyksessänne on paljon järkeä. Samaan aikaa Slovenia on huomattavien ponnistelujen jälkeen saavuttanut tilanteen, jossa se pääsee osaksi Schengenin järjestelyjä ja ihmisten vapaan liikkuvuuden aluetta, ja on silkka tosiasia, että Slovenia on EU:n jäsenvaltio. Kroatiasta tulee jäsenvaltio muutaman vuoden kuluttua, ja siksi me pitäydymme voimassa olevaan, arvoisan parlamentin jäsenen mainitsemaan järjestelyyn siihen saakka, kunnes Kroatia Euroopan unionin jäsenvaltiona voi liittyä Schengen-järjestelyyn.
Mutta tietenkin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä meidän pitäisi päästä siihen, että kaikki Länsi-Balkanin valtiot ovat osa Euroopan unionia ja eräänä päivänä myös osa Schengeniä ja ihmisten vapaan liikkuvuuden aluetta. Tämä on pitkällä aikavälillä hyvin tärkeää Länsi-Balkanin kansalaisyhteiskunnan eurooppalaistamisen kannalta.
Bernd Posselt
(DE) Komission jäsen, uskon, että Sanaderin hallitus ja pääneuvottelija Drobnjak tekevät ensiluokkaista työtä, mutta mielestäni asiassa on kuitenkin kaksi ongelmaa. Ensiksi olen kuullut, esimerkiksi slovakialaisilta, että Kroatialle asetetaan ehtoja, jollaisia ei samassa muodossa asetettu Slovakialle.
Toinen kysymys on tämä: miltä komission oma työskentelykapasiteetti näyttää? Olen kuullut, että useita asioita on jätetty käsittelemättä, koska Kroatian tapauksen hoitamiseen ei ole tarpeeksi voimavaroja. Onko tämä totta?
Olli Rehn
komission jäsen.-(EN) Arvoisa puhemies, luulen, että tässä oli jotain epäselvyyttä tulkkauksessa, koska en usko, että arvoisa parlamentin jäsen olisi sanonut, että komissiolla on vaikeuksia hoitaa tätä asiaa asianmukaisesti.
Hoidamme sitä asian vaatimalla tarkkuudella ja päämäärätietoisuudella. Itse asiassa edistymme Kroatian kanssa hyvin, kuten sanoin aiemmin, Kroatian saavutusten pohjalta.
Jos viitataan rajakiistaan ja luonnonsuojelu- ja kalastusalueeseen, jotka liittyvät erityisesti Kroatian ja Slovenian kahdenkeskisiin suhteisiin, niin tämä on kahdenkeskinen asia ja rohkaisemme sekä Kroatiaa että Sloveniaa ratkaisemaan nämä pitkäaikaiset ongelmat.
Olen luottavaisin mielin sen osalta, että viimeistään Kroatian parlamenttivaalien jälkeen molemmat valtiot tehostavat ponnistuksiaan ja työskentelevät tiiviimmin käyttääkseen tämän mahdollisuuden ja yrittävät ratkaista nämä selvittämättömät asiat, kuten rajakiistat.
Puhemies
(EN)
Aihe: Alaikäisten laittomien siirtolaisten elinolosuhteet ja koulutus
Euroopan unioniin laittomasti saapuvien siirtolaisten joukossa on myös alaikäisiä henkilöitä, joiden elinolosuhteita ja koulutusta EU:ssa ei ole turvattu eivätkä ne perustu yhteisiin normeihin.
Onko mahdollista, osana lasten oikeuksien tulevaa strategiaa, laatia yhteistä eurooppalaista politiikkaa ihmisarvoisten elinolosuhteiden ja koulutuksen turvaamiseksi EU:hun laittomasti saapuville alaikäisille siirtolaisille jäsenvaltioiden kansainvälisten velvoitteiden noudattamisen pohjalta?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(EN) On totta, että hyvin usein lapsilla ei oleskelunsa laittomuuden vuoksi ole mahdollisuutta käydä koulua ja että heiltä siten puuttuvat muutkin mahdollisuudet heti pienestä pitäen.
Kuten lasten oikeuksien eurooppalaista strategiaa koskevassa tiedonannossamme todetaan, on tietyllä politiikanalalla toteuttavien lasten oikeuksien suojelutoimien perustuttava perustussopimuksiin, ja maahanmuuton alalla tällaista perustaa ei ole olemassa.
Sisällön osalta on kuitenkin jo olemassa yhteinen normi - ainakin vähimmäisnormi - koska kaikkia jäsenvaltioita sitovat kansainväliset ihmisoikeussopimukset. Erityisesti jäsenvaltioiden on - Euroopan ihmisoikeussopimuksen mukaisesti - tarjottava henkilön oleskeluluvasta riippumatta tietyt oikeudet, kuten lääketieteellinen ensiapu tai peruselintarpeiden riittävyys.
Lapsen oikeuksien sopimuksen osalta on muistettava, että yksityiskohtaisten määräysten lisäksi siinä ennakoidaan jäsenvaltioiden velvoite ottaa aina huomioon lapsen etu.
Yhteisön tasolla komission ehdotus palautusdirektiiviksi tarkoittaa, että silloin kun jäsenvaltiot ovat kansainvälisistä perusoikeuksista, kuten oikeus koulutukseen tai oikeus perheeseen, seuraavien velvoitteiden alaisia, palautuspäätöstä ei anneta.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Arvoisat puhemies ja komission jäsen, kiitos lyhyestä vastauksestanne. Lisäkysymykseni on seuraavanlainen: noudattavatko jäsenvaltiot velvoitteitaan ja otatteko huomioon, että meillä on laittomasti maahan tulevien lasten lisäksi myös laitonta ihmiskauppaa harjoittavia lapsia? Saarellani Chiosilla, joka sijaitsee vastapäätä Vähä-Aasian rannikkoa, pidätettiin 14-vuotias ihmiskauppias.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, esiin nostamanne aihe on luonnollisesti yksi kaikkein herkimmistä. Se tietenkin ansaitsee Euroopan tasoista toimintaa. Tämän vuoksi - viittaan nyt maahanmuuttajien tekemään pimeään työhön ja toisaalta niihin, jotka tulevat EU:n alueelle ja ylittävät oleskelulupansa - ehdotin muutama kuukausi sitten direktiiviä, jonka tarkoituksena olisi rangaista työnantajia.
Sellaisten tapausten osalta, joissa pimeä työ koskee kaikkein heikoimmassa asemassa olevia ihmisiä, kuten lapsia - ryhmä, jonka toitte esiin - jotka otetaan töihin laittomasti ja joita sitten käytetään hyväksi, olen ehdottanut vankeusrangaistuksia. Mielestäni laittomilla markkinoilla tapahtuva hyväksikäyttö, joka kohdistuu kaikkein heikoimmassa asemassa oleviin, esimerkiksi lapsiin, on kaikkein vakavin rikos. Kaikissa EU:n jäsenvaltioissa ei ole voimassa kovin tiukkoja rangaistuksia sellaisille työnantajille, jotka laittomasti käyttävät hyväksi lasten tai naisten työvoimaa, ja uskoakseni me tarvitsemme tällaista lainsäädäntöä eurooppalaisella tasolla.
Hubert Pirker
(DE) Komission jäsen, kun on kyseessä laittomien maahanmuuttajalasten koulutus, puhumme hyvin arasta aiheesta. Tiedämme myös, että ihmisten salakuljetusjärjestöille kaikki keinot ovat sallittuja. Ettekö näe tässä sellaista riskiä, että lapset saatetaan lähettää etukäteen, jotta vanhemmat voivat sitten seurata perässä perheenyhdistämisprosessin turvin ja että näin yksinkertaisesti rohkaistaan laitonta maahanmuuttoa.
Niin paljon kuin kannatankin pyrkimyksiä pehmentää lapsiin kohdistuvia vaikutuksia, näen kuitenkin vaaran, että tällä voidaan edistää laitonta maahanmuuttoa.
Franco Frattini
Olette mielestäni oikeassa. Tarvitaan suurempaa tarkkuutta, koska olen teidän laillanne vakuuttunut siitä, että on äärimmäisen tärkeätä seurata näistä lapsista huolehtivia organisaatioita ja houkuttelevalta vaikuttavaa koulutusta tarjoavia organisaatioita ja niin edelleen - osa tästä toiminnasta saattaa olla laittoman toiminnan peittämiseksi tarkoitettua.
Tästä syystä olemme kohdistaneet erityishuomiota tähän aiheeseen pannessamme täytäntöön eurooppalaista strategiaa, jonka tarkoituksena on estää ihmisten salakuljetusta, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien, siis erityisesti lasten osalta. Olen sisällyttänyt eurooppalaista lapsen oikeuksien strategiaa koskevaan ehdotukseeni erityislausekkeen sellaisten organisaatioiden toimintaan liittyen, joita on valvottava silloin, kun niiden vastuulle annetaan lapsista huolehtiminen.
Puhemies
(EN)
Aihe: Maahantulo-maastapoistumisjärjestelmä
Komission jäsen Franco Frattini ilmoitti jonkin aikaa sitten, että mahdollinen ehdotus maahantulo-maastapoistumisjärjestelmää koskevaksi säädökseksi esitettäisiin vasta vuoden 2008 alkupuolella, kun kahden uuden tutkimuksen tulokset on saatu. Lehdistössä on tämän jälkeen kerrottu, että Euroopan unionin oikeus- ja sisäministerien epävirallisessa kokouksessa lokakuun alussa Frattini kehotti perustamaan biometristen tunnisteiden rekisterin, johon kerätään tiedot kaikista maahan tulevista ja maasta poistuvista henkilöistä, jotka eivät ole EU:n kansalaisia.
Miten komission jäsen Frattini on jo voinut ilmoittaa EU:n maahantulo-maastapoistumisjärjestelmän perustamisesta, vaikka komissiolta ei ole vielä saatu tiedonantoa, jossa arvioidaan toteutettavuustutkimusten tuloksia?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.- (EN) Kuten arvoisa parlamentin jäsen tietää, puheenjohtajavaltio Portugal sisällytti 1. lokakuuta kokoontuneen sisäministerien epävirallisen neuvoston keskusteluun uudet teknologiat ja yhdennetyn rajaturvallisuuden.
Puheenjohtajavaltio esitteli turvallisuuden lisäämiseen ja matkustamisen helpottamiseen liittyviä ideoita. Minä tietenkin osallistuin neuvoston keskusteluun.
EU:n on käytettävä tehokkaasti hyväkseen uusien teknologioiden tarjoamat erinomaiset mahdollisuudet rajavalvonnan alalla. Biometristen teknologioiden alalla saavutettu edistys mahdollistaa matkustajien nopeamman ja luotettavamman tunnistamisen. Käytännöllisenä esimerkkinä unionin tähänastisista saavutuksista biometristen passien käyttöönotto, viisumitietojärjestelmän (VIS) ja Schengen-tietojärjestelmä II:n (SIS II) kehittäminen luovat tietä biometrian lisääntyvälle käytölle rajavalvonnassa. Olemme tietenkin tehneet erittäin tiivistä yhteistyötä parlamentin kanssa näissä molemmissa asioissa.
Rajamuodollisuuksien muuttaminen ei voi tapahtua yhdessä yössä. Siksi tarvitaan vaiheittainen lähestymistapa. On tärkeätä panna ensiksi täytäntöön valmiit suunnitelmat ja vasta sitten ryhtyä vielä kunnianhimoisempiin hankkeisiin. Mutta on tarpeellista kehittää ja pitää yllä pitkän aikavälin strategia ja näky, joihin liittyy perusteellinen kustannus- ja hyötyanalyysi.
Ensi vuoden alussa esittelen tiedonannon, en lainsäädäntöehdotusta, jossa hahmotellaan sitä, millaiset maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä ja rekisteröityjen matkustajien ohjelma voisivat olla. Tiedonannossa arvioitaan eri vaihtoehtoja ja niiden vaikutuksia - myös tietosuojan ja muiden perusoikeuksien osalta. Maahantulo- ja maasta poistumisjärjestelmä ja rekisteröityjen matkustajien ohjelma tulisi nähdä yhtenä kokonaisuutena ja osana samaa toimenpidepakettia. Luetettavien matkustajien tarkastusten yksinkertaistaminen mahdollistaa voimavarojen keskittämisen korkean riskin matkustajiin. Luotettavien matkustajien nopeammat rajatarkastukset voivat kompensoida vaikutuksia joita maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmällä on rajanylitysaikoihin.
Kun toteutamme tällaisen automatisoidun järjestelmän, johon liittyy yhteisvaikutus liiketoimintaprosessien ja SIS II:n ja VIS:n kanssa, meidän on tarkasteltava huolellisesti käytämmekö jo olemassa olevaa infrastruktuuria hyväksemme mahdollisimman tehokkaasti. Tämä maahantulo- ja maastapoistumisjärjestelmä, jota käsittelevän tiedonannon esittelen helmikuussa, on osa rajapakettia, johon sisältyy Haagin ohjelman edellyttämä Frontexin toimintaa arvioiva selonteko sekä Euroopan rajavalvontajärjestelmää (Eurosur) käsittelevä tiedonanto.
Tällä perusteella odotan myönteisin mielin todella strategista keskustelua jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa unionin rajapolitiikan tulevista suunnista, joissa uusilla teknologioilla on ratkaiseva tehtävä. Toisin sanottuna se on mielestäni alustava perusta kattavalle strategiselle lähestymistavalle ja keskustelulle.
Sarah Ludford
(EN) Myös minä odotan tällaista strategista keskustelua, eikä minulla ole huomautettavaa vastauksenne ensimmäisen osan suhteen, hyvä komission jäsen. Mutta minua huolestuttaa, että lokakuussa oikeus- ja sisäasiain epävirallisessa neuvostossa teidän on kerrottu puhuneen tämän maahantulo-maastapoistumisjärjestelmän puolesta - sanoitte sen olevan äärimmäisen tärkeä, mutta ette ollut tehnyt toteutettavuustutkimusta. Vuoden 2005 tiedonannossa sanottiin, että se olisi valtava organisatorinen askel ja saattaisi sen vuoksi olla riskialtis ja kallis toteuttaa. Kävelette siis tämän tiedonannon yli?
Vastauksenne toinen osa oli maahantulo-maastapoisstumisjärjestelmän myyntipuhe. Meillä ei ole mitään tietoa siitä, millaisia seurauksia sillä on - mukaan lukien tietosuojalle ja organisaatioille - ja ovatko seuraukset suhteellisia. Ja silti sanotte, että se on äärimmäisen tarpeellinen. Tämä vaikuttaa minusta kärryjen laittamiselta hevosen eteen, kuten sanotaan.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kuten tiedätte, Euroopan parlamentti on tietenkin kutsuttu kansalaisvapauksien valiokunnan puheenjohtajan edustamana osallistumaan - ja osallistuu - epävirallisiin neuvoston kokouksiin. Mitä minuun kuitenkin tulee, niin se mitä sanoin tuossa yhteydessä oli täsmälleen sama, kuin mitä sanon teille nyt. Sanoin erityisesti, että vaikutustenarviointi esitellään ja julkaistaan komission internet-sivuilla tiedonantoehdotuksen yhteydessä. Jokainen voi tutustua vaikutustenarviointiin, sen sisältämiin eri johtopäätöksiin ja meidän ehdotukseemme. Sitten tietenkin avataan keskustelu, ja tähän mainitsin syyt edellä: puhumme tiedonannosta, jossa esitellään mahdollisia toimintalinjoja, emmekä lainsäädäntöehdotuksesta.
Mairead McGuinness
(EN) Haluaisin pyytää komission jäsentä esittämään huomioita EU:n maahantuloon ja maasta poistumiseen liittyvään kysymykseen: Irlannin mahdollisuus, ehkäpä Pohjois-Irlannin suostumuksella, liittyä Schengen-alueeseen, ottaen huomioon sen, mitä Yhdistyneessä kuningaskunnassa tapahtuu sähköisen rajanvalvonta-aloitteen suhteen. Ehkäpä voisitte vastata tähän yksittäiseen kysymykseen, josta puhutaan paljon.
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, on hieman liian aikaista vastata tähän, koska sitten paronitar Ludford sanoisi heti, että olen panemassa kärryjä hevosen eteen. Enkä halua tehdä niin. Voin sanoa, että olisin tietenkin sen kannalla, että Irlannin kaltainen valtio suostuteltaisiin tai rohkaistaisiin osallistumaan yhteiseen vapauden ja turvallisuuden alueeseen. Voin kertoa teille vain, että sitten kun kaikki erilaiset ehdotukseen johtavat tekniset vaihtoehdot on julkistettu - mikä tapahtuu tosiaankin hyvin pian - Irlanti muiden muassa luultavasti löytää tyydyttävän vastauksen siinä mielessä, että tämä tai tuo vaihtoehto joko on tai ei ole eduksi maan kansalaisille. Tuossa vaiheessa tulemme tietenkin takaisin tänne ja keskustelemme asiasta perin la.
Puhemies
(EN)
Aihe: Uudistussopimuksen määräykset Euroopan unionin kansalaisten henkilötietojen luovuttamisesta kolmansille maille
Kollegani Euroopan parlamentin jäsenen Elmar Brokin, joka on mukana Euroopan parlamentin valtuuskunnassa hallitustenvälisessä konferenssissa, esittämien syytösten mukaan neuvoston jäsenet ovat sopineet, että uudistussopimukseen sisällytetään määräys, joka sallii EU:n kansalaisten henkilötietojen luovuttamisen EU:n ulkopuolisille maille.
Tällaista järjestelyä ajetaan läpi kansalaisten tietämättä, ilman että heille on ilmoitettu etukäteen mitään, ja huomioimatta Euroopan parlamentin vastustusta, joka on jo ilmaistu sen päätöslauselmassa EU:n ja Yhdysvaltojen sopimuksesta lentomatkustajien henkilötietojen luovuttamisesta (P6_TA(2007)0347). Kannattaako komissio edellä mainitun määräyksen mahdollista sisällyttämistä uudistussopimukseen? Miten se aikoo ilmaista mahdollisen vastustuksensa?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(EN) Uusi perussopimus, josta on jo sovittu mutta jota ei ole vielä allekirjoitettu, ei sisällä mitään yleisiä määräyksiä, joilla sallittaisiin eurooppalaisten kansalaisten henkilötietojen siirtäminen kolmansiin maihin. Itse asiassa uuden sopimuksen 15 a artiklassa taataan yleinen oikeus henkilötietojen suojaan. Tämän yleisen oikeuden soveltamiseen ja tietojen käsittelyyn yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alueella viitataan 24 artiklassa.
Tämä tarkoittaa sitä, että henkilötietojen siirtäminen kolmansiin maihin perustuu henkilötiedoista annetun direktiivin 95/46/EY yleisille periaatteille tai asiaan liittyville säännöksille, erityisesti direktiivin 25 ja 26 artiklalle. Tämä henkilötietodirektiivi pysyy voimassa. Tämän direktiivin 25 artiklan mukaisesti henkilötietojen siirtäminen on sallittua vain, jos kolmas maa takaa riittävän suojan tason. Saman direktiivin 26 artiklassa määritellään tiukat ja yksiselitteiset olosuhteet, joissa henkilötietojen siirtäminen kolmansiin maihin on mahdollista muissa tapauksissa. Poliisi- ja oikeusyhteistyön alalla tehtävä tietosuojaa koskeva puitepäätös on myös erittäin hyödyllinen väline.
Teimme lupauksen. Lupasimme tehdä, yhteisymmärryksessä parlamentin kanssa, henkilötietosuojaa koskevan puitepäätöksen joulukuuhun mennessä. Olen luottavainen sen suhteen, että tämä erittäin tärkeä poliittinen päämäärä saavutetaan. Miksi? Koska puheenjohtajavaltio Portugali vaikuttaa hyvin päättäväiseltä tämän tavoitteen saavuttamisen suhteen ja siitä näyttää vallitsevan yhteisymmärrys jäsenvaltioiden kesken. Tiedätte kenties, että keskustelimme tietosuojan puitepäätöksestä oikeus- ja sisäasioiden neuvoston viimeisimmässä virallisessa kokouksessa. Tämän osalta toivon läheistä yhteistyötä parlamentin kanssa tulevien viikkojen aikana - jopa läheisempää kuin aiemmin. Mielestäni meillä on yhteinen tavoite saada päätös tehtyä ennen joulukuun loppua.
Dimitrios Papadimoulis
- (EL) Arvoisat puhemies, arvoisa komission jäsen, olette pyöritellyt sopimusten artikloita erinomaisella taidolla.
Olkaa ystävällinen ja antakaa kysymykseeni selkeämpi vastaus. Onko komissio samaa mieltä siitä, että mainitut neuvoston päätökset jättävät huomiotta Euroopan parlamentin selkeän kannan ja asian kannalta oleellisen päätöslauselman? Eikö tämä heikennä kansalaisten henkilötietosuojaa ja eikö se ole yritys ylittää Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen harjoittama valvonta?
Kysymykseni on yksinkertainen. Onko Euroopan yhteisöjen tuomioistuimella mahdollisuus, neuvoston päätösten pohjalta, kumota tämä 24 artiklan puitteissa tehty neuvoston päätös?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(IT) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, kuten tiedätte, yleinen tarkoitus on taata oikeus henkilötietojen suojaan. Mainittu 24 artikla on poikkeus, eli toisin sanoen sen mukaisesti tietyllä alalla ja tietyn tyyppisiin tietoihin pätee erityissääntö. Tämä ei mielestäni todellakaan tarkoita, että kun yleistä periaatetta rikotaan, mitkään turvakeinot eivät enää ole voimassa, koska tietenkään yleisperiaatetta ei jätetä huomiotta. Tavanomaisesta käsittelystä poikkeamisen oikeuttaa se tosiasia, että kuulumme yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alueeseen. Toistan kuitenkin, että minun mielestäni - ja tässä vaiheessa tämä on henkilökohtainen tulkintani, koska perussopimusta ei ole allekirjoitettu tai ratifioitu - mahdolliset yksittäiset poikkeukset yleisestä säännöstä eivät voi kumota oikeutta: ne voivat säännellä oikeudesta nauttimista, mikä on tietenkin eri asia.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa komission jäsen Frattini, olette tietenkin täysin tietoinen siitä, että tämän parlamentin jäsenten ja erityisesti kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan jäsenten tyytymättömyys kasvaa, ei vähene, ilman riittävää tietosuojaa ja ilman yhteispäätöstä tai todellista parlamentaarista valvontaa (sisältäen kansalliset parlamentit) tapahtuvien tietojen siirron osalta. Pelkään myös pahoin, että luottamusta on menetetty, koska meistä tuntuu siltä, että komissio ja jäsenvaltiot melkein hyötyvät transatlanttisella ulottuvuudella sovituista löysistä ja höllistä menettelyistä.
Mitä voitte tehdä vakuuttaaksenne meidät siitä, että emme ole liukkaalla jyrkänteellä, jolla turvallisuussyistä siirrettyjä tietoja käytetäänkin profilointiin, eivätkä tietoihin sovelleta lainkaan yksityisyyden suojaa?
Franco Frattini
komission varapuheenjohtaja.-(EN) Kuten vallan hyvin tiedätte, olen yrittänyt poliittisesta näkökulmasta luvata aiemmissa omissa aloitteissani, vaikka joissakin tapauksissa neuvosto ei ollut minua virallisesti valtuuttanut tähän. Tarkoitan joidenkin asiakirjojen, aineistojen tai tiedon saattamista saatavillenne ilman edeltävää virallista neuvottelua neuvoston kanssa.
Ymmärrän täysin huolenne. Mutta en voi toimia yksin. Minun oli joissakin tapauksissa hankittava valtuutus ja toisissa yhteisymmärrys. Voin toistaa teille sen, mitä sanoin kerran kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle. Olen valmis ottamaan parlamentin mukaan tiiviiden neuvotteluiden muodostamaan poliittiseen prosessiin, vaikka sopimusta ei ole vielä allekirjoitettu tai ratifioitu. Tarkoitan sellaista poliittista neuvottelua, että voimme suunnitella etenevämme niin kuin sopimus olisi jo voimassa. Tämä on suoraan sanottuna minun poliittinen ja henkilökohtainen kantani, koska en ole varma enkä tiedä yhtyisikö neuvosto tällaiseen kantaan.
Tätä periaatetta voitaisiin soveltaa esimerkiksi tietosuojaa koskevan puitepäätöksen tekemiseen, minkä pitäisi mielestäni tapahtua ennen joulukuuta, mutta ei ainoastaan kysymällä parlamentin mielipidettä, vaan ottamalla täysimääräisesti huomioon korjaukset, ehdotukset ja muodollinen ja tosiasiallinen yhdentyminen.
Oletteko varmoja, että neuvosto hyväksyy tämän? Minä en ole kovin varma, mutta yritän saada neuvoston siirtymään tähän suuntaan.
Puhemies
(EN) Olemme nyt enemmän myöhässä aikataulustamme kuin aloittaessamme.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
