Neuvosto esittelee esityksen yleiseksi talousarvioksi - Varainhoitovuosi 2008
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana neuvoston esitys vuoden 2008 yleiseksi talousarvioksi.
Emanuel Santos
neuvoston puheenjohtaja. - (PT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, minulla on kunnia esitellä neuvoston puheenjohtajan puolesta esitys Euroopan yhteisöjen yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodelle 2008, jonka neuvosto hyväksyi 13. heinäkuuta 2007.
Haluan aluksi muistuttaa mieliin sen erinomaisen ja rakentavan ilmapiirin kokouksissa, jotka järjestettiin ennen vuoden 2008 talousarvion ensimmäistä käsittelyä neuvostossa. Sovittelukokous tuotti merkittäviä tuloksia, kuten sopimuksen tärkeistä aiheista annettavista viidestä yhteisestä julkilausumasta, jotka tarjosivat hyvän perustan tulevalle työllemme.
Olen tältä osin vakuuttunut siitä, että molempien budjettivallan käyttäjien välinen erinomainen yhteistyö, jossa komissio toimii arvokkaana apuna, enteilee myönteisiä tuloksia. Voin vakuuttaa teille, että neuvosto haluaa kovasti jatkaa talousarviosta käytävää rakentavaa vuoropuhelua, jotta yhteisön moitteettomasta talousarviosta 2008 päästäisiin tyydyttävään sopimukseen.
Juhlistimme maaliskuussa 2007 Rooman sopimusten 50. vuosipäivää ja toimme jälleen painokkaasti esiin yhteiset arvomme ja tavoitteemme. Euroopan unionin dynaamisessa hankkeessa EU:n talousarvio osoittaa yhtenäisvaluutan tavoin mitä konkreettisimmin, mitä eurooppalaisuus merkitsee EU:n kansalaisille ja veronmaksajille. Euroopan unionin talousarvion laadinnassa on näin ollen otettava huomioon ne haasteet, joihin yritämme yhdessä vastata. Haasteita on useitakin, mutta saanen kiinnittää huomiota joihinkin tärkeimpiin niistä. Haasteena on ensinnäkin yrittäjyyden esteiden poistaminen, jotta voisimme luoda Lissabonin strategiaan perustuvan dynaamisen eurooppalaisen talouden. Toisena haasteena on luoda Euroopan laajuinen liikenneverkko, joka tuo meidät lähemmäksi toisiamme ja vakiinnuttaa EU:n sisäiset markkinat. Tietoyhteiskunnan haaste osoittaa, miten tärkeitä ovat inhimilliset voimavarat ja sosiaalinen osallisuus.
Euroopan unioni saa enemmän voimaa kansalaistensa valistuneesta osallistumisesta tähän hankkeeseen, joka on nykyajan historiassa ainutlaatuinen. Viimeisimpään, erityisesti tiettyjä alueita haittaavaan haasteeseen - ilmastonmuutoksen haasteeseen - on vastattava kehittämällä uusiutuvia energialähteitä ja käyttämällä luonnonvaroja tehokkaammin ja yhteiskunnan kannalta vastuullisemmin.
Kaikki nämä haasteet ovat ilmestyneet samaan aikaan kuin maailmantalouden globalisaatio, joka on vakava haaste Euroopan vanhalle mantereelle - haaste, johon meidän on vastattava niin talouden kuin yhteiskunnankin tasolla toimenpitein, jotka lisäävät Euroopan talouden tuottavuutta ja vahvistavat sosiaalista yhteenkuuluvuutta. Juuri tämän kaikki eurooppalaiset odottavat hallitustemme tekevän. Meidän on kaikkien tehostettava toimenpiteitämme, jotta talousarviomme tarjoaisivat vaikuttavan ja tehokkaan vastauksen poliittisiin painopisteisiin.
Meidän on näin ollen vähennettävä hallinnollisia rasitteita, jotka aiheuttavat huolta niin neuvostolle kuin Euroopan parlamentille, ja komission on nopeutettava toimenpideohjelmien ja hankkeiden hyväksymisprosessia, jotta niiden toteuttaminen ei viivästyisi. Hyväksymisprosessin nopeuttaminen ei kuitenkaan saa vaarantaa hyvän budjettihallinnon periaatteita. Joustavuutta tarvitaan tietenkin lisää, mutta meidän ei sen nimissä pidä luopua eurooppalaisten veronmaksajien rahojen tehokkaasta ja vastuullisesta käytöstä.
Ennen kuin alan esitellä vuoden 2008 talousarvioesitystä yksityiskohtaisemmin, haluan palauttaa mieliinne ne neuvoston johtavat periaatteet, jotka ovat päätöksen taustalla. Keskeiset elementit olivat lyhyesti sanottuna tarkoituksenmukaisen rahoituksen järjestäminen Euroopan unionin eri painopisteisiin, tarkkaan hallittu lisäys maksumäärärahoihin, rahoituskehyksen nykyisten ylärajojen noudattaminen niin, että eri otsakkeiden ja alaotsakkeiden sisälle jää tarvittaessa riittävästi liikkumavaraa, sekä talouskuri ja hyvä budjettihallinto.
Saanen mainita yhden yksityiskohdan. Neuvosto käytti alustavaa talousarvioesitystä koskevan arviointityönsä viimeistelyssä yhdistelmää budjettityökaluista, jotka osoittautuivat äärimmäisen hyödyllisiksi ja jotka kehitettiin tavoitebudjetoinnin ja toimintoperusteisen budjetoinnin yhteydessä. Haluan kiinnittää huomiota niistä etenkin toimintojen suunnittelulomakkeisiin. Tutkittuaan useita niistä perinpohjaisesti neuvosto katsoo, että prosessin kokonaislaatu on parantunut merkittävästi, ja toivoo, että tätä budjetointitapaa kehitetään edelleen tulevaisuudessa.
Vuoden 2008 talousarvioesitys on yhteensä 128 miljardia euroa maksusitoumusmäärärahoina ja 119 miljardia euroa maksumäärärahoina. Muistettakoon neuvoston pitävän keskeisen tärkeänä, että vuoden 2008 talousarviossa saavutetaan tarkoituksenmukainen kokonaistaso maksusitoumuksissa ja että määrärahojen käyttövalmiudet otetaan asianmukaisesti huomioon. Tiedätte meidän olevan sitä mieltä, että liian suuret maksumääräraha-arviot eivät ratkaise ongelmaa, joka johtuu maksattamatta olevista sitoumuksista - Reste à liquider. Yksi johtavista periaatteistamme oli näin ollen tarpeiden - todellisten ja selkeästi määriteltyjen tarpeiden - arviointi, joka johti maksujen lisääntymiseen 3,4 prosentilla vuoden 2007 talousarvioon verrattuna.
Alaotsakkeessa 1a - Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky - neuvosto aikoo järjestää tarkoituksenmukaisen rahoituksen Lissabonin strategiaan liittyviin painopisteisiin. Neuvosto on jättänyt merkittävän liikkumavaran, jolla on tarkoitus kattaa Eurooppa-neuvoston kesäkuisen kokouksen päätelmissä määritellyt painopisteet sekä muita toistaiseksi ennakoimattomia tarpeita. Vaikka neuvosto aikoo rajoittaa tästä alaotsakkeesta rahoitettujen määrärahojen lisäyksiä vuoden 2007 talousarvioon verrattuna, huomautettakoon, että neuvosto lisää jatkossakin merkittävästi tutkimusbudjetin määrärahoja: lisäystä on 7,75 prosenttia maksusitoumuksissa ja 45 prosenttia maksuissa. Lisäykset perustuvat aiempien vuosien määrärahojen käyttöasteeseen ja käyttövalmiuksiin. Lisäykset osoittavat, että neuvosto pitää erittäin tärkeänä Lissabonin strategian tehokasta täytäntöönpanoa, sillä, kuten jo mainitsinkin, strategia on keskeinen tekijä Euroopan unionin talouskehityksessä.
Alaotsakkeessa 1b - Kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio - neuvosto aikoo hyväksyä komission alustavaan talousarvioesitykseen sisältyvän maksusitoumusmäärärahaehdotuksen. Maksumäärärahojen osalta haluan korostaa, että lisäysehdotus on säilytetty ja sitä on jopa korotettu: se on siis 6,2 prosenttia. Lisäyksessä on otettu huomioon määrärahojen käyttövalmiudet sekä vanhojen ohjelmien loppuunsaattamisesta ja uusien ohjelmien toteuttamisesta saadut kokemukset.
Neuvoston ehdotukset otsakkeen 2 - Luonnonvarojen suojelu ja hallinta - määrärahoista perustuivat aiempiin tuloksiin, ja aiemmat kokemukset ovatkin osoittaneet, että laaja-alaisesta käytöstä huolimatta nämä määrärahat vastaavat yleisesti ottaen hyvin tarkasti lopullisesta täytäntöönpanosta saatuja lukuja.
Haluaisin käsitellä laajemmin joitakin näkökohtia, jotka liittyvät kaudella 2007-2013 toteuttavien, maaseudun kehittämistä sekä rakenne- ja koheesiorahastoja koskevien toimenpideohjelmien ja hankkeiden hyväksymiseen. Tästä aiheesta annettiin yhteinen julkilausuma, jonka hyväksyimme sovittelukokouksessa, ja voin vakuuttaa teille, että neuvosto pitää poliittisesti äärimmäisen tärkeänä sitä, että toimenpideohjelmat ja hankkeet toteutetaan mahdollisimman nopeasti ja tarkoituksenmukaisella tavalla.
Otsakkeissa 3a ja 3b - Kansalaisuus, vapaus, turvallisuus ja oikeus - neuvosto aikoo tehdä vain vähäisen muutoksen maksusitoumus- ja maksumäärärahoihin käyttövalmiuksien ja aiemman käyttöasteen perusteella.
Otsakkeeseen 4 - EU maailmanlaajuisena toimijana - neuvosto aikoo sisällyttää joitakin painopisteitä, joilla on sen omassa talousarvioesityksessä poliittista merkitystä. Mainitsen Palestiinan, jolle osoitettuja määrärahoja ehdotetaan lisättävän 80 miljoonaa euroa varauksessa, ja Kosovon, jonka määrärahoja ehdotetaan lisättävän niin ikään 180 miljoonaa euroa varauksessa. Olemme edelleen budjettiprosessin ensimmäisessä vaiheessa, ja olen varma, että saamme vielä uusia tilaisuuksia toimittaa tältä osin tarkempia lukuja.
Nykyvaiheessa neuvosto aikoo omalta osaltaan hyväksyä alustavassa talousarviossa ehdotetun yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa koskevan määrärahaosuuden, joka muodostaa tilapäisen vähimmäismäärän. On kuitenkin erittäin todennäköistä, että yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan ehdotettu määrä osoittautuu kansainvälisen tilanteen kehittymisen vuoksi riittämättömäksi. Uskon, että kaikki tiedämme, mistä asiasta on kyse.
Haluan perusteluosuuteni lopuksi sanoa muutaman sanan otsakkeesta 5 - Hallinto. Neuvoston lähestymistapa perustuu tehokkuuden lisäämiseen ja muihin laaja-alaisiin kriteereihin sekä kunkin toimielimen erityispiirteisiin ja varsinkin niiden keinoihin luoda uusia virkoja laajentumisen yhteydessä. Neuvosto aikoo lisätä määrärahoja omassa talousarvion pääluokassaan vain 0,2 prosenttia, mikä on mielestäni selkeä poliittinen viesti.
Erillisvirastojen talousarvioista laadittiin myös tarkka analyysi. Laaja-alaisiin kriteereihin perustuvaa menetelmää käytettiin sekä avustusten osalta että hyväksyttävien uusien virkojen lukumäärän osalta.
Käytän tilaisuutta hyväkseni lausuakseni muutaman sanan myös tarpeesta varmistaa, että Euroopan unionin toimielinten varainhoito on moitteetonta. Neuvosto on tässä yhteydessä ilahtunut sovittelukokouksissamme hyväksytyistä yhteisistä julkilausumista, jotka herättivät kysymyksiä muun muassa hajautetuista erillisvirastoista, toimeenpanovirastoista, käyttötarkoitukseensa sidotuista tuloista ja viimeisimpien laajentumisten yhteydessä toteutetusta rekrytoinnista.
Me kaikki tiedämme, että olemme vasta budjettiprosessin ensimmäisessä vaiheessa, mutta suhtaudun täysin luottavaisesti siihen, että pystymme yhdessä tutkimaan kaikki mahdollisuudet lopullisen sopimuksen aikaansaamiseksi ja tyydyttävän talousarvion laatimiseksi vuoden lopulla.
Pääasiallinen tavoitteemme on saada aikanaan käyttöömme vuotta 2008 koskeva talousarvio, joka vastaa riittävällä tavalla unionin poliittisia painopisteitä mutta ei ole liian suuri, koska se merkitsisi alistumista todennäköiseen epäonnistumiseen talousarvion vaikuttavassa ja tehokkaassa täytäntöönpanossa. Meidän on pidettävä mielessä, että talousarvio vaikuttaa unionin jokaisen kansalaisen hyvinvointiin ja lisäksi, että laskun maksajina ovat jokaisen jäsenvaltion veronmaksajat. Tästä on lähtöisin tarve löytää oikea tasapaino. Olen varma, että täällä tänään edustettuina olevat kolme toimielintä tekevät kaikkensa sen löytämiseksi.
Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, suuret kiitokset tarkkaavaisuudestanne.
Kyösti Virrankoski  
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja ja arvoisa komissaari, Euroopan parlamentti on saanut nyt käsiteltäväkseen neuvoston esityksen ensi vuoden talousarvioksi. Haluan heti aluksi kiittää puheenjohtajavaltio Portugalia hyvästä ja avoimesta yhteistyöstä. Euroopan parlamentin ja erityisesti sen budjettivaliokunnan kanssa työ on ollut hyvää. Keskusteluyhteys on ollut saumatonta. Vaikka neuvoston esitys antaa aihetta huomautuksiin, puheenjohtajavaltion toiminta antaa aihetta olettaa, että pääsemme hyvään lopputulokseen.
Neuvoston budjettiesitys on niukka. Alustavaan talousarvioesitykseen verrattuna maksusitoumusmäärärahoja on leikattu 717 miljoonaa euroa, jolloin marginaali monivuotiseen rahoituskehykseen verrattuna on 3,9 miljardia euroa. Vielä suurempi leikkaus on kohdistettu maksumäärärahoihin, sillä niitä on vähennetty 2,1 miljardia euroa, jonka johdosta maksumäärärahat ovat peräti 10,3 miljardia euroa alle rahoituskehyksen, eli ainoastaan 0,95 prosenttia EU:n bruttokansantulosta. Kun muistamme, kuinka ankaran väännön jälkeen monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin vain vuosi sitten, erityisesti maksumäärärahojen tasoa on pidettävä epärealistisen alhaisena.
Valitettavaa on, että erityisen ankarina leikkaukset kohdistuvat otsakkeeseen 1a ”kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky”, jossa maksumäärärahoja on vähennetty yli 500 miljoonaa euroa sekä otsakkeeseen 1b ”kasvua ja työllisyyttä edistävä koheesio”, jossa vähennys on 498 miljoonaa euroa. Nämä molemmat otsakkeet koskevat Euroopan unionin keskeistä prioriteettia, eli Lissabonin strategiaa, jota on siis heikennetty yli miljardilla eurolla.
Otsakkeeseen 1 liittyvät myös budjetin keskeiset ongelmat. Jo viime vuonna Euroopan parlamentti varoitti neuvostoa, että eurooppalaisen Galileo-navigointijärjestelmän rahoitus jäi liian pieneksi. Nyt siinä on 2,4 miljardin euron aukko, koska yksityinen sektori ei lähtenyt mukaan. Päätöslauselmansa mukaisesti Euroopan parlamentti tukee hankkeen rahoittamista Euroopan unionin budjetista yhteisön varoin. Tämä menettely on yksinkertaisin, vähiten byrokraattisin ja demokraattisin. Näin suurta rahasummaa, 400 miljoonaa euroa vuodessa, on kuitenkin mahdoton löytää nykyisestä rahoituskehyksestä, ja siksi tarvitaan parlamentin ja neuvoston yhteinen ratkaisu. Meillä on mahdollisuus pelastaa tämä tärkeä eurooppalainen hanke, mutta se on tehtävä nyt tämän budjettikäsittelyn yhteydessä.
Toinen ongelma on Euroopan teknologiainstituutti, EIT. Jos se halutaan perustaa, sen rahoitus on hoidettava kestävällä tavalla. Se ei voi perustua toiveisiin ja oletuksiin, vaan realistisiin päätöksiin. Ajatus, että EIT saisi varmaankin avoimen kilpailun perusteella varoja EU:n ohjelmista, on vain toive. Entä jos se ei toteutuisikaan? Siksi tarvitaan realistisia ratkaisuja.
Ensi vuoden talousarvioon liittyy erityinen ongelma, joka koskee rakennerahastoja, koheesiorahastoa sekä maaseudun kehittämisvaroja. Rakennerahastojen toimintaohjelmista on hyväksytty vain pieni osa. Aluekehitysrahaston sekä koheesiorahaston 335 ohjelmasta on hyväksytty noin 20 prosenttia, mutta sosiaalirahaston vain vajaa 10 prosenttia. Huolestuttavin on maaseuturahaston tilanne, jossa vain kaksi 96 ohjelmasta on hyväksytty. Euroopan parlamentti ja neuvosto hyväksyivät heinäkuussa julistuksen, jossa tähän kiinnitetään huomiota ja lupautuivat seuraamaan komission toimintaa. Parlamentti lupaa omasta puolestaan toteuttaa tätä julistusta.
Lopuksi haluan korostaa hyvän hallinnon merkitystä. Euroopan parlamentti haluaa edistää toimintoperusteista hallinnointia ja toimintoperusteista budjetointia. Me hyväksyimme neuvoston kanssa julistuksen, jossa korostetaan hyötykustannusanalyysia ja vastuun selkeyttä uusia virastoja perustettaessa. Tästä on pidettävä kiinni.
Ensi vuoden talousarvion teemana on Budget for results, tulosten budjetti. Tarkoituksena on korostaa, että määrärahoilla on saatava aikaan tavoitellut tulokset. Hallinto ei ole pääasia, vaan tulokset. Uskon vakaasti, että me onnistumme yhdessä neuvoston ja komission kanssa luomaan tällaisen budjetin ensi vuodeksi.
Puhemies
(DE) Paljon kiitoksia, arvoisa Kyösti Virrankoski, ja kiitos myös siitä, että noudatitte puheaikaa niin tunnollisesti. Näyttää siltä, että suomalaisilla on kaikki täällä hyvin hallinnassa. Suomen ja muiden pienten maiden edustajat pystyvät käyttämään suurta vaikutusvaltaa aivan kuten suurempienkin valtioiden edustajat. Toinenkin esittelijämme on suomalainen: Ville Itälä, puheenvuoro on teidän.
Ville Itälä  
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, parlamentin ja muiden toimielinten ensi vuoden budjettia valmisteltaessa tärkeimmät periaatteet ovat säästäväisyys ja budjettikuri. Meidän on näytettävä veronmaksajille eli tavallisille eurooppalaisille esimerkkiä, ja osoitettava, että me jaksamme kantaa vastuuta myös talousasioista. Tämä on ainoa tapa, jolla me voimme voittaa kansalaisten luottamuksen.
Parlamentin uusi pääsihteeri on tehnyt uuden ehdotuksen parlamentin budjetiksi vuodeksi 2008 ja voin onnitella häntä, koska tämä esitys on äärettömän hyvä ja tasapainoinen. Sen avulla voimme löytää kompromissin lopullista päätöstä tehtäessä. Ehdotuksen osalta on mainittava kaksi asiaa. Ensinnäkin pitkästä aikaa pääsihteerin esitys on alle 20 prosenttia otsakkeesta 5 eli korotus ei käytä koko 20 prosenttia. Toinen tärkeä seikka on, että hän on pystynyt sijoittamaan paljon työntekijöitä uusiin virkoihin, sen sijaan että kaikki virat olisi pistetty uudelleen auki.
Meidän on kuitenkin muistettava, mikä tämä prosessi kokonaisuudessaan parlamentissa on. Me olemme jo muutaman kerran täällä tänä vuonna hyväksyneet tietyt periaatteet, joista yksi periaate on, että parlamentin budjetti on veronmaksajien budjetti, ja että me koetamme pitäytyä uusien hankkeiden kaikissa menoissa vuoden 2007 tasolla. Me emme ole kovin kaukana tästä tavoitteesta ja uskon, että kaikki esitetyt hankkeet voidaan toteuttaa, kun löydämme budjettikurin mukaiset tarkat euromäärät.
Haluan ottaa esille vielä yhden asian parlamentin budjetista ja se liittyy tiedotuspolitiikkaan. Tulevia vaaleja varten on luotu erilaisia hankkeita, kuten Internet-televisio, ja kaikkein tärkeintä on, että parlamentin jäsenet ja poliittiset ryhmät ovat voimakkaasti mukana kaikessa parlamentin harjoittamassa tiedotuspolitiikassa. Ei niin, että ryhmät ja jäsenet ovat poissa, ja vain hallinto harjoittaa tiedotuspolitiikkaa, koska ihmiset haluavat tietää, miksi yksittäinen jäsen tai ryhmä äänestää tietyllä tavalla tai tekee tiettyjä esityksiä. Halutaan tietää poliittiset taustat ja niinpä meidän pitää olla mukana tässä toiminnassa. Toivon, että jo päätetty pienten paikallisten medioitten kutsuminen menee läpi lopullisessa versiossa. Yksi tapa päästä lähelle kansalaisia on, että me voimme kutsua tänne niitä pieniä paikallisia tiedotusvälineitä, joilla ei itsellään ole varoja tulla tänne parlamenttiin. Tämän on tietysti tapahduttava meidän jäsenten kautta.
Palaan vielä muihin toimielimiin. Neuvosto on esittänyt yleistä kahden prosentin leikkausta kaikille toimielimille. Esittelijänä tätä on vaikea hyväksyä, koska toimielimet ovat kovin erilaisia. Toiset ovat pieniä, toiset suuria ja toimintakin on kovin erilaista.
Otan esimerkiksi tilintarkastustuomioistuimen, jossa vierailin eilen. He ovat toimineet erittäin säästäväisesti ja budjettikuria noudattaen jo monet vuodet. He ovat palauttaneet kaiken ylijäämän, he eivät ole käyttäneet varoja mihinkään turhaan ja heidän menonsa koostuvat palkoista ja kiinteistä menoista, ei mistään muusta. Tämä kahden prosentin leikkaus olisi täysin mahdoton tilintarkastustuomioistuimelle. Koko perusajatus raunioituisi, jos noudatettaisiin tätä.
Toivon, että pääsemme yhteisymmärrykseen siitä, että käymme toimielin kerrallaan läpi mahdolliset säästökohteet. Olen periaatteessa neuvoston kanssa samaa mieltä, että kaikkien on noudatettava säästäväisyyttä ja säästökohteita on löydyttävä, mutta en kannata yleistä kahden prosentin linjaa.
Reimer Böge  
budjettivaliokunnan puheenjohtaja. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, keskustelemme tänään sovitun rahoituskehyksen toisen vuoden täytäntöönpanosta; keskustelemme yhteispäätösmenettelyssä määriteltyjen, eurooppalaista lisäarvoa tuottavien monivuotisten ohjelmien toteuttamisesta, ja keskustelemme kaikkien kolmen toimielimen uusista uudistussitoumuksista. Haluan vakuuttaa neuvoston puheenjohtajavaltiolle, että nyt on päästy hyvään alkuun, josta kertovat perussopimukset, kolmenvälinen vuoropuhelu ja 13. heinäkuuta järjestetty sovittelumenettely. Mainitsemanne viisi julkilausumaa, jotka koskevat etenkin hajautettujen erillisvirastojen kohtelua, ovat oikeasuuntainen toimi, ja toivon, että voimme edetä sen perusteella.
Arvoisa komission jäsen, haluan myös kertoa teille, että aloitteenne talousarviototeutuman kaksivaiheisesta esittelystä on jälleen yksi merkittävä askel, josta on hyötyä tehokkaalle budjettipolitiikalle sekä komission että Euroopan parlamentin taholla.
Se, mitä meidän on ilmeisesti nyt tehtävä neuvoston esitykseen perustuvassa talousarviomenettelyssä, on varmistaa budjettikuri ja turvata ne sitoumukset, jotka on jo tehty, mutta meidän on tietenkin myös mukautettava ennakoitavissa olevia ja ennakoituja lukuja. Sen osalta en ymmärrä, mitä neuvosto totesi ylimääräisessä julkilausumassaan, jonka se antoi kasvua ja työllisyyttä koskevista alaotsakkeista (1a) sekä maatalouspolitiikasta ja markkinoihin liittyvistä menoista - eli että jos määrät ovat riittämättömät, komissiota on pyydettävä laatimaan lisätalousarvio. Ulkopolitiikkaa koskeva otsake 4 on tuotava jälleen esiin kroonisesti alirahoitettuna. Minun täytyy myös huomauttaa, että kiinnitimme huomiota näihin alijäämiin jo rahoitusnäkymistä käytävien neuvottelujen alussa.
Teemme siis työtä varmistaaksemme, että sovitut ohjelmat toteutetaan asianmukaisesti niin sitoumusten kuin maksujen osalta. Arvoisa komission jäsen, emme myöskään hyväksy - ja haluan tehdä tämän täysin selväksi - minkäänlaista poliittisten painopisteidemme hyllytystä nykyisessä talousarviomenettelyssä saatikka sitten varainhoitovuoden lopulla tehtävien suurten keräilysiirtojen yhteydessä.
Haluan sanoa selkeästi, että rakennerahasto-ohjelmien ja maaseudun kehittämisohjelmien toteuttamista koskeva julkilausuma oli meille tärkeä, ja pyydämmekin komissiota toimittamaan seurantaraportin mahdollisimman pian, koska jäsenvaltiot ja alueet odottavat täysin oikeutetusti, että kyseiset ohjelmat toteutetaan viipymättä.
Kokonaisuutena ajatellen hajautettuja erillisvirastoja koskevat julkilausumat, joissa puolustetaan parempaa kustannus-hyötyanalyysia, lisäävät avoimuutta ja selkeyttävät tietoja virastoissa parhaillaan - joko vakituisesti tai väliaikaisesti - työskentelevästä henkilöstöstä. Ne muodostavat lisäksi laadukkaan ja edistyksellisen toimenpiteen, joka johtaa yhdessä henkilöstötaulukosta laaditun komission niin kutsutun arviointiraportin kanssa positiiviseen edistymiseen. Julkilausumissa vaaditaankin lisäkehitystä ja tutkimusta, ja niitä on noudatettava tunnollisemmin. Lisäisin vielä, että avainsanana tässä yhteydessä pitäisi olla varovaisuus eikä ylireagointi.
Monet nykyisten valitustemme aiheena olevat hajauttamista tai varainhoitoasetuksen täytäntöönpanoa koskevat asiat ovat tietenkin tulosta yhteisön päätöksistä, joista me kaikki olemme omalta osaltamme vastuussa. Ratkaisukin on meille tuttu ja pitää sisällään menettelyjen vähentämisen ja niiden jonkinasteisen yksinkertaistamisen. Siltä osin onkin vielä paljon tehtävää.
Saanen sanoa muutaman sanan kahdesta tai kolmesta keskeisestä näkökohdasta. Maksuja koskeva luku komission alustavassa talousarvioesityksessä oli 8,2 miljardia euroa vähemmän kuin rahoitusnäkymien yläraja. Nyt neuvoston tekemässä esityksessä luku on 10,3 miljardia euroa alle ylärajan. Jos kuitenkin katsotte neuvoston yhteenvetotaulukkoa, huomaatte, että sen sisältö on erittäin kyseenalainen. Esimerkiksi Lissabonin strategiaa, kasvua ja työllisyyttä koskevassa otsakkeessa uuden 342 miljoonan euron liikkumavaran luominen ja maksujen supistaminen 548 miljoonalla eurolla alustavan talousarvioesityksen luvuista johtaa todellisuudessa keinotekoiseen liikkumavaraan, johon voidaan sisällyttää Eurooppa-neuvoston julkilausumat poliittisista painopisteistä.
Oletan, että taustalla on ongelma Euroopan teknologiainstituutin ja Galileo-hankkeen rahoittamisesta. Saanen todeta tämän hyvin selvästi: parlamentti kannattaa päättäväisesti yhteisön ratkaisua Galileo-hankkeesta ja odottaa kaiken kaikkiaan uusia ehdotuksia komissiolta.
Esitän vielä lyhyen kommentin otsakkeesta 3: mitä on tapahtunut luonnonkatastrofien osalta tehdyille, entisen komission jäsenen Michel Barnier'n ehdotuksille eurooppalaisesta väestönsuojelusta? Onko tähän asiaan olemassa yhteistä vastausta ja jos on, miten se vaikuttaisi talousarvioon vuonna 2008 ja siitä eteenpäin?
Arvoisa puhemies, puheenvuoroissamme toistuneet ulko- ja turvallisuuspoliittiset kysymykset vahvistavat, että poliittiset analyysimme osuivat oikeaan: talousarvioesityksen nykyiset luvut eivät riitä vastaamaan Afganistanin, Palestiinan tai Kosovon asettamiin haasteisiin, ja hätäapuvarauksen supistaminen on vain näennäisratkaisu, jonka tarkoitusta emme voi käsittää. Pyydämmekin komissiota ilmoittamaan tämän asian osalta selkeästi, mitä meillä on sen mielestä varastossa tulevia vuosia varten.
Arvoisa puhemies, vielä yksi asia. Jäsenvaltiot sitoutuivat - ja siteeraan tässä toimielinten sopimuksen 44 kohdassa mainittua tarkastuslausumaa - ”laatimaan asianmukaisella tasolla vuotuisen yhteenvedon saatavilla olevista tarkastuksista ja ilmoituksista”.
(EN) ”to produce an annual summary at the appropriate level of the available audits and declarations”.
Sanon tämän todella vilpittömästi: ne jäsenvaltiot, jotka eivät pysty takaamaan, että vuosikertomus saapuu hyvissä ajoin, saattavat odottaa meidän ottavan asian esiin niiden kanssa talousarvioon liittyvistä syistä ja muistakin syistä. Muutoin kannatan täysin kahden esittelijämme puheita.
Dalia Grybauskaitė
Haluan toivottaa kaikki tervetulleeksi uuteen istuntokauteen, joka näyttää tavanomaiseen tapaan mielenkiintoiselta ja asiapainotteiselta. On niin ilahduttavaa, että saimme jo heinäkuussa aikaan oikein tuloksekkaan ja hyvää tarkoittavan tiedonannon. Liettuassa sanotaan, että kun alku on hyvä, puolet työstä on jo tehty. Näin ollen toivonkin, että se ilmapiiri, jossa olemme työmme aloittaneet, ja ne tulokset, jotka olemme jo onnistuneet saamaan aikaan neuvottelemalla ja hyväksymällä kolme merkittävää julkilausumaa, antavat todella hyvän alkusysäyksen käsillä olevaan tehtävään. Keskustelimme tänään neuvoston talousarvion ensimmäisestä versiosta, vaikka kuulen parlamentin taholta usein kommentteja siitä, että meille - komissiossa - on annettu niin paljon tehtäviä. Hyväksyn tämän täysin ja olen samaa mieltä; olemme valmiita reagoimaan ja toimittamaan kaikki tarvittavat tiedot.
Haluan neuvoston talousarviota koskevan ensimmäisen esityksen osalta mainita, että komissio viittasi oman versionsa esittelyssä jäsenvaltioiden laatimiin ennakkoarvioihin, joissa oli hyödynnetty meidän analyysiamme. Näin ollen uskomme, että ehdotuksemme oli taloudellisesti ja poliittisesti täysin moitteeton. Komissio ei siis voi täysin yhtyä useisiin näkökohtiin, jotka sisältyvät neuvostossa neuvoteltuun ensimmäiseen talousarvioon. Yhdymme tietenkin parlamentin jäsenten esittämään mielipiteeseen siitä, että suurimmat horisontaaliset leikkaukset... Haluan toistaa, että horisontaalisten leikkausten menetelmää käytettiin jälleen kaikissa menoluokissa. Komission mielestä tämä lähestymistapa ja metodologia on tietenkin väärä etenkin luokissa 1 a ja 1 b, joissa on kyse innovaatioista ja tutkimuksesta, varsinkin, kun meillä on lisäksi Euroopan teknologiainstituutin ja Galileo-ohjelman ongelma, joka on ratkaistava EU:n vuotuisten talousarviomenettelyjen ongelman ohella. Tämä tarkoittaa tietenkin sitä, että meidän on jälleen alettava keskustella määrä- ja kokokysymyksistä eikä miettiä aritmeettisia vähennyksiä. Sama koskee maataloutta ja ulkopolitiikan menoluokkaa, joiden osalta neuvoston tapa laittaa varoja varaukseen on mielestäni hieman konservatiivinen, ja meidän on varmasti kaikkien palattava tuohon kysymykseen piakkoin. Kahden viikon kuluttua komissio esittelee parlamentille ja neuvostolle ehdotuksensa talousarvion mukauttamisesta Kosovon ja Palestiinan osalta.
Olemme tietenkin entiseen tapaan huolestuneita neuvoston tavasta suhtautua hallintomenoihin, ja myönnän, että talousarviossa on hieman suomalaista väriä, joka näkyy erityisesti Euroopan parlamentin tasolla. Tarkoitan tätä hyvässä mielessä, koska ymmärrän tarpeen noudattaa kuria, tiukkaa vastuullisuutta ja moitteettomuutta jäsenvaltioiden edustajien menoissa, ja me hyväksymme tämän, ja tulemme aina toimimaan sen mukaisesti. Neuvoston ehdotuksiin sisältyy horisontaalinen leikkaus, joten neuvosto ei itse pysty täyttämään sitoumustaan lisähenkilöstön palkkaamisesta; yli 800 henkilöstön jäsentä ylimääräisten kehitystehtävien suorittamiseen ei tietenkään voi olla komission mielestä hyväksyttävää. Me todellakin odotamme, että parlamentti suhtautuu tähän asiaan samalla tavalla kuin me, ja toivomme, että mukautusta korjataan yhteistyössä parlamentin kanssa. Onkin lyhyesti sanottuna ilahduttavaa, että olemme päässeet hyvään alkuun. Suhtaudumme kuitenkin kriittisesti neuvoston ensimmäiseen ehdotukseen ja arvioimme sitä kriittisesti, ja olemme valmiit keskustelemaan Kosovosta ja Palestiinasta jo lähitulevaisuudessa. Olemme myös valmiit keskustelemaan ja tekemään päätöksiä Galileo-ohjelmaa ja Euroopan teknologiainstituuttia koskevista ehdotuksista noin 19. päivän tienoilla, ja yritämme päästä keskinäiseen yhteisymmärrykseen näistä tärkeistä kysymyksistä. Toivonkin menestyksekästä menettelyä ja toivon, että maanmieheni Liettuasta onnistuvat kääntämään ensimmäisen liettuankielisen puheeni hyvin ja virheettömästi.
Puhemies
(DE) Keskustelu on päättynyt.
Kirjalliset kannanotot (142 artikla)
Silvia-Adriana Ţicău  
kirjallinen. - (RO) Lissabonin strategia edellyttää, että kolme prosenttia jäsenvaltioiden BKT:stä sijoitetaan tutkimukseen, josta kaksi kolmasosaa on lähtöisin yksityiseltä sektorilta.
Vain muutama eurooppalainen alue saavutti tämän tavoitteen. Vuonna 2004 tutkimustoimintaa teki 42 prosenttia eurooppalaisista yrityksistä, mutta jäsenvaltiot sijoittivat vain 1,84 prosenttia BKT:stään tutkimukseen. Vuonna 2006 tiede- ja teknologia-aloilla työskenteli 35 prosenttia EU:n aktiiviväestöstä.
Koulutus on keskeisen tärkeää EU:n tulevaisuudelle. Sitä pitäisi olla tarjolla kaikille, niin rikkaille kuin köyhille, niin kaupunkilaisille kuin maaseutujen asukkaille. Eurooppalaisen koulutuksen laadukkuutta pitäisi mitata valmistumisasteen ja seuraavan tason koulutukseen pääsyn mukaan. Tarvitsemme uutta sosiaalista Eurooppaa, jossa etusijalle on asetettava kansalaiset.
Koska sekä Euroopan unioni että jäsenvaltiot hyväksyvät vuoden 2008 talousarvionsa syksyllä, vaadin, että koulutus- ja tutkimusinvestoinnit asetetaan etusijalle Euroopan unionissa.
