Kyselytunti (komissio) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0475/2008).
Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Huumausaineiden vastainen strategia
Toimien toteuttaminen huumausaineiden vastaisen strategian alalla perustuvat kahteen toimintasuunnitelmaan, jotka kattavat kaksi eri ajanjaksoa: 2005-2008 ja 2009-2012. Vuonna 2008 on myös määrä tehdä "vaikutusten arviointi" ennen aikataulun mukaista kauden 2009-2012 toimintasuunnitelmaa.
Huumetilanne on tällä hetkellä EU:ssa hyvin huolestuttava, ja hyvin ankarat, päättäväiset, peräänantamattomat ja johdonmukaiset käytännön torjuntatoimet ovat tarpeen. Minkä arvion komissio tekee vuoden 2005, 2006 ja 2007 kertomusten perusteella nykytilanteesta ja mikä on vuodesta 2005 nykyhetkeen toteutettujen toimien taso?
Missä vaiheessa on vaikutusten arviointi, joka on saatava valmiiksi vuonna 2008? Mitkä ovat komission näkymät kaudeksi 2009-2013 erityisesti uusien torjuntamenetelmien sekä poliisi- ja oikeusalalla tehtävän yhteistyön ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen kannalta?
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, on selvää, että kukaan ei voi olla tyytyväinen huumausaineita koskevaan kysymykseen. Komissio antoi 18. syyskuuta 2008 ehdotuksen EU:n huumausainestrategiaksi vuosille 2009-2012, ja siihen liitettiin kertomus vuosien 2005-2008 EU:n huumausainestrategian loppuarvioinnista. Se on kysymyksessä mainittu vaikutusten arviointi.
Molemmat asiakirjat annettiin parlamentin saataville tuona päivämäääränä. Euroopan komissio teki arvioinnin vuoden 2008 ensimmäisellä puoliskolla seuraavan strategian toimenpiteen 45.3 mukaisesti. Arviointi oli arvokas panos uuteen strategiaan. Saatiin muun muassa seuraavia tuloksia:
Uuden EU:n huumausainestrategian täytäntöönpanon osalta voidaan tehdä johtopäätös, jonka mukaan edistystä on saavutettu miltei kaikissa erityistavoitteissa ja toimenpiteissä, mutta menestys on ollut vaihtelevaa. EU:n huumausainestrategia näkyy riittävästi jäsenvaltioiden kansallisessa politiikassa, ja se on siirretty kansalliseen politiikkaan ja/tai nämä tavoitteet näkyivät jo olemassa olevissa asiakirjoissa.
Jäsenvaltiot raportoivat, että strategiassa näkyvät kansallisen tason tärkeimmät politiikanalat. Arviointi osoittaa, että strategialla tuetaan jäsenvaltioiden huumausainepolitiikan lähentymisprosessia, mitä komissio pitää sangen tärkeänä.
Huumausainetilanteen osalta huumausaineiden käytön levinneisyydessä ei ole ollut merkittävää vähenemistä, mutta joidenkin yleisimpien huumausaineiden käyttö näyttää vakiintuneen ja/tai vähentyneen hieman. Kokaiinin käyttö näyttää olevan lisääntymässä joissakin jäsenvaltioissa. Huumausaineisiin liittyvien tartuntatautien, erityisesti HIV- ja aids-tartuntojen, levinneisyydessä EU:n pitkän aikavälin suuntaus on ollut se, että ne ovat vähentyneet viime vuosina huumausaineiden käyttöön liittyvien kuolemien tavoin.
Viime vuosina on ilmaantunut uusia suuntauksia huumausaineiden käytössä, erityisesti huumausaineiden monikäyttöä. Kokaiinin takavarikointien määrä ja koko kasvavat, kun taas marihuanan, heroiinin, ekstaasin ja amfetamiinin takavarikot näyttäisivät olevan vakiintumassa. Laittomien aineiden hinnat ovat yleisesti laskeneet, kun taas puhtaustaso näyttää olevan suhteellisen vakaa.
Strategian vaikutuksesta huumausainetilanteeseen, vaikutustenarviointi, johon arvoisa jäsen viittaa, on oletettavasti täytäntöönpanoa koskeva arviointikertomus. Toisaalta huumausaineisiin liittyvien tartuntatautien ja huumausaineisiin liittyvien kuolemien jatkuva väheneminen ja toisaalta haittoja vähentävien EU:n laajuisten toimien täytäntöönpano osoittavat selkeää korrelaatioa strategioiden kanssa, vaikka kyseistä yhteyttä on tunnetusti vaikea todistaa varmasti.
Jotkin jäsenvaltiot ovat saaneet aikaan jyrkkää vähenemistä huumausaineisiin liittyvissä terveyshaitoissa otettuaan käyttöön haittoja vähentävät toimenpiteet. Samanlaisia johtopäätöksiä voidaan tehdä tuotannon vähentämisestä ja huumeiden vastaisen lainsäädännön täytäntöönpanon eurooppalaisesta koordinoinnista ja yhteistyöstä.
Armando França
(PT) Kiitos, arvoisa puhemies. Minun on erityisesti kiitettävä komission edustajaa, pääasiassa siitä, että hän vastasi kysymykseeni, mutta myös vastauksen laadusta. Olen lukenut huolellisesti komission asiakirjat.
Ensiksi minun on sanottava, että olemme samaa mieltä suunnitelmasta ja strategiasta, jonka nojalla käsitellään ensisijaisesti tarjontaa ja sitten kysyntää. Haluaisin antaa näkemykseni tarjonnasta.
Olemme tarjonnan osalta erittäin huolissamme kokaiinin runsaudesta ja myös synteettisten tuotteiden runsaudesta. Lisäksi olemme erittäin huolissamme paikallisista kiistoista, joita joissakin jäsenvaltioissa puhkeaa sellaisten jengien välille, jotka taistelevat huumausainemarkkinoiden hallinnasta. Pyytäisin teitä selittämään minulle mahdollisimman tarkasti, mitä erityisiä toimia ehdotetaan jäsenvaltioiden ja jäsenvaltioiden poliisi- ja oikeusviranomaisten välisen yhteistyön ja jäsenvaltioiden ja tuottajamaiden, erityisesti kokaiinin tuottajamaiden, välisen yhteistyön osalta. Tämä on se strategian alue, josta olemme huolissamme ja jonka osalta haluaisimme saada konkreettisia vastauksia komissiolta.
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, tietysti jäsenvaltioiden yhteistyö huumausaineiden, huumausainekartellien ja huumausainerikosten torjunnassa on erittäin olennaista ja myös erittäin vaikeaa liikkeellä olevien suurien rahamäärien takia. Ensimmäinen painopistealamme, kuten olette strategiasta nähneet, on todellakin kokaiinin toimitusketjun vastainen taistelu. Meillä on monia aloitteita, joissa säädetään ja järjestetään yhteistyötä Latinalaisen Amerikan ja Länsi-Afrikan tuottajamaiden välillä kokaiinikaupan pysäyttämiseksi. On olemassa erityiskeskuksia, kuten huumausaineiden merikuljetusten analysointi- ja torjuntakeskus ja Välimeren alueen huumausainekaupan torjunnan koordinointikeskus. Molemmissa aloitteissa kohteena on kokaiinikauppa.
Yhteistyötä ja aloitteita siis on, mutta ala on vaikea ja taistelu on kovaa. Minun on korostettava, että tyytyväisyyteen ei ole aihetta. Tämä on enemmän tai vähemmän loputon taistelu. Olen kuitenkin iloinen, että voin kertoa joistakin myönteisistä seurauksista. Taudit ovat vähentyneet, niin myös huumausaineisiin liittyvät kuolemat.
Aihe: Siipikarjanlihavalmisteiden tuonti Kiinasta
Komission 30. heinäkuuta 2008 tekemällä päätöksellä 2008/638/EY muutetaan kolmansista maista peräisin olevien siipikarjanlihavalmisteiden maahantuontia koskevaa päätöstä 2007/777/EY. Kiina sai aiemman päätöksen nojalla tuoda yhteisöön ainoastaan sellaisia lämpökäsiteltyjä siipikarjanlihavalmisteita, jotka on käsitelty ilmatiiviissä astiassa vähintään Fo-arvoon 3.
Komissio hyväksyi Kiinan toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä, että Shandongin maakunnasta voidaan tuoda maahan siipikarjanlihavalmisteita, jotka on käsitelty alhaisemmassa lämpötilassa (vähintään 70 °C).
Katsooko komissio edellä mainitun perusteella, että sääntöjen lieventäminen johtaa Euroopan unionin tiukkojen, eläinten terveyttä, elintarvikehygieniaa ja eläinten hyvinvointia koskevien säännösten höltymiseen? Eikö se katso, että ainoastaan yhteen maakuntaan sovellettava päätös aiheuttaa huolta, ja uskooko komissio, että voidaan todentaa täydellisesti, että tietyt siipikarjanlihavalmisteet ovat peräisin ainoastaan Shandongin maakunnasta? Eikö komissio katso, että poikkeusluvan myöntäminen yhdelle maakunnalle tuottaa tukuittain pyyntöjä määräysten höllentämisestä myös muissa maakunnissa (mistä on saatu jo viitteitä)? Eivätkö nyt käynnistetyt toimet vaaranna EU:n siipikarjankasvattajien tilannetta?
Siim Kallas
Arvoisa puhemies, siipikarjanlihavalmisteiden vientiin Kiinasta sovellettavilla eläinten terveyteen ja kansanterveyteen liittyvillä säännöillä taataan EU:n valmisteita vastaava suojelun taso. Näillä tuontia koskevilla säännöillä taataan, että kaikki tuontituotteet vastaavat samoja korkeita normeja kuin EU:n jäsenvaltioista peräisin olevat tuotteet hygienian noudattamisen ja kaikkien kuluttajien turvallisuutta koskevien näkökohtien lisäksi eläinten terveyden osalta. Periaate, jonka mukaan elintarvikkeiden on oltava turvallisia alkuperästään riippumatta, on EU:n lähestymistavan ytimessä.
Kolme komission tarkastajaa tarkasti itse paikalla Kiinan virallisen valvontajärjestelmän. Tulokset julkaistiin terveys- ja kuluttaja-asioiden pääosaston internet-sivulla. Tarkastukset ovat osoittaneet, että toimivaltaiset viranomaiset erityisesti Shandongin maakunnassa ovat järjestäytyneet riittävän hyvin taatakseen yhteisön lainsäädännön noudattamisen lämpökäsiteltyjen siipikarjanlihavalmisteiden osalta. Nämä tarkastusmatkat ovat myös varmistaneet, että toimivaltaiset viranomaiset pystyvät valvomaan yhteisön tuontivaatimuksia.
Tämän toimenpiteen tuloksena Kiinan viranomaiset ovat osoittaneet komission yksiköille pystyvänsä todistamaan, että Euroopan unioniin tuotujen lämpökäsiteltyjen siipikarjanlihavalmisteiden lähetykset tuotettiin yhteisön vaatimusten mukaisesti ja että ne tulivat ainoastaan Shandongin maakunnasta.
Kaikki hyväksytyt laitokset, jotka ovat yhteisön luettelossa laitoksista, joista sallitaan lämpökäsitellyn siipikarjanlihan tuonti, sijaitsevat Shandongin maakunnassa. Tämä tarkastettiin kolmella itse paikalle tehdyllä tiedonkeruumatkalla: yksi vuonna 2004, kaksi vuonna 2006.
WTOn terveys- ja kasvinsuojelutoimia koskevan sopimuksen mukaan mikä tahansa kolmas maa voi pyytää komissiolta lupaa viennille koko alueeltaan tai osalta sitä, ja pyyntöä tarkastellaan ja arvioidaan asiaankuuluvien yhteisön vaatimusten mukaisesti. Jos kolmannen maan antamat takuut katsotaan tyydyttäviksi ja ne tarkastetaan tehokkaasti, kyseiset kolmannen maan esittämät pyynnöt hyväksytään ja viennille myönnetään lupa.
Kaikki riskit EU:n siipikarjanlihan tuottajien kilpailun vääristymisestä estetään sillä, että itse paikalla toteutettavilla toimilla tarjotaan riittävät takuut siitä, että tietyn alueen lämpökäsitellyt siipikarjanlihavalmisteet vastaavat sitä suojelun tasoa, jonka EU katsoo tarpeelliseksi. Kuluttajien tietoon perustuva valinta olisi vastaus kilpailupaineeseen.
Kiinan viranomaiset osoittivat kiinnostusta komission luvan saamiseen Jilinin maakunnasta peräisin olevan lämpökäsitellyn siipikarjanlihan tuonnille. Saadakseen tämän luvan Kiinan viranomaisten on taattava, että lämpökäsitellyn siipikarjanlihan tuotantoon Jilinin maakunnassa sovellettavat puhtautta koskevat ehdot vastaavat EY:n vaatimuksia, ja komissio tarkastaa nämä takuut itse paikalla suoritettavilla tarkastuksilla.
Péter Olajos
(HU) Kiitos paljon vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. Ongelma on siinä, että tänä vuonna Kiinassa piti suorittaa kuusi tarkastusta, eikä yhtään niistä ole toteutettu tähän mennessä. Nyt lokakuussa piti olla siipikarjan tarkastus, mutta sitäkään ei toteutettu, koska kiinalaisilla ei ollut siihen aikaa. Kysymykseni on, että jos emme pysty toteuttamaan yhtäkään kuudesta tälle vuodelle suunnitellusta tarkastuksesta, ja olemme suunnitelleet 15 tarkastusta seuraavalle vuodelle, miten nämä 15 toteutetaan? Jos kiinalaiset eivät tee yhteistyötä eurooppalaisen kauppakumppaninsa kanssa, miksi sitten avaamme porttimme Kiinasta peräisin olevalle tuonnille ja miksi tuhoamme Euroopan siipikarjankasvattajat? Jos Kiina ei tee yhteistyötä, meidän ei pidä avata porttejamme sen tuonnille - se on minun mielipiteeni. Kiitos hyvin paljon.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Ensinnäkin haluan sanoa, että Kiina on halukas yhteistyöhön, eikä meillä ole mitään merkkejä siitä, että Kiina ei ole halukas yhteistyöhön. Toiseksi tarkastusten ja matkojen osalta, näiden matkojen on katsottu tähän mennessä olleen tyydyttäviä. Aina kun on epäilyjä tai kysymyksiä, teemme uusia matkoja. Edellisten matkojen ja tämän vuoden välinen aika johtui hallinnollisista toimista kahden ministeriön välillä Kiinassa. Emme voi kuitenkaan - ainakaan komission osalta - sanoa, että olisi minkäänlaista haluttomuutta tehdä meidän kanssamme yhteistyötä normien ja tuotteiden laadun osalta.
Jos siitä on merkkejä, komissio on valmis järjestämään uusia matkoja. Tähän mennessä niitä ei ole pidetty tarpeellisina.
Jim Allister
(EN) Arvoisa komission jäsen, kuulen, mitä sanotte, mutta eikö se muistuta brasilialaista naudanlihaa koskenutta kiistaa, kun komissiolla oli kuukausien ajan sama kanta kuin teillä on nyt ja se vakuutti meille, että kaikki oli hyvin, ja sitten se lopulta joutui tilanteeseen, jossa sen piti säätää kiellosta.
Olette sanonut, että tähän lihaan sovelletaan vastaavia testejä. Voitteko varauksetta sanoa, että jokaiseen tuotuun lihanpalaan sovelletaan samalla tavalla samoja tiukkoja eläinlääketieteellisiä testejä, joita vaaditaan omilta tuottajiltamme? Testataanko sama osuus tuotannosta, ja miten tiedätte, onko valmiste todella peräisin Shandongin maakunnasta? Riittääkö, jos se vain jalostetaan siellä? Nämä asiat aiheuttavat mielipahaa tuottajillemme, se, että heihin sovelletaan kaikenlaisia vaatimuksia, mukaan luettuna häkkien asteittainen poistaminen. Tapahtuuko se Kiinassa samalla vauhdilla? He itse uskovat joutuvansa myymään halvemmalla halvan tuonnin takia.
Armando França
(PT) Kiitos paljon, arvoisa puhemies, puhun lyhyesti. Kysymykseni on samankaltainen kuin edellisen jäsenen. Olen samaa mieltä siitä, että viime aikoina on pyritty tarkastamaan ja valvomaan valmisteita, ja on olennaista, että näitä tarkastus- ja valvontaponnisteluja jatketaan. Ei kai sääntöjä voi kuitenkaan yhtään hellittää? Niitä pitäisi pikemminkin vahvistaa Euroopan unionin asettamilla tarkoilla ja selkeillä säännöillä, joita sovellettaisiin koko Kiinassa eikä vain joissakin maakunnissa, kuten jäsen juuri mainitsi. Arvostaisin selvennystä tähän. Paljon kiitoksia, arvoisa komission jäsen.
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Tähän mennessä kaikki kyseisen maakunnan valmisteet on merkittiy. Kyseisen maakunnan viranomaiset ovat vastuussa laadusta ja alkuperäsäännöistä.
Tietysti aina jää kysymys siitä, että jokaista kanaa ei pystytä tarkastamaan - näin on myös Euroopan unionissa. Mutta se, mitä komissio voi tarkastuksissaan tehdä - ja minulle kerrottiin, että seuraava tarkastus järjestetään ensi vuonna, joten sitä on jo suunniteltu - on sen tarkistaminen, että hallinnollisilla järjestelmillä voidaan valvoa, miten tämä siipikarja tuotetaan ja millä tasolla eläinten terveyden suojelu on. On siis katsottu, että vastaukset ovat tyydyttäviä.
Tosiasioita tietysti tarkastetaan jatkuvasti, mutta nämä ovat Maailman kauppajärjestön sääntöjä, ja olemme aina hyötyneet avoimuudesta. Laatu on tärkeää, normit ovat tärkeitä. Tähän asti olemme olleet vakuuttuneita siitä, että Kiinasta peräisin olevien siipikarjanlihavalmisteiden laatu on tyydyttävä, ja seuraava maakunta on, kuten olen jo maininnut, myös halukas tulemaan mukaan.
Aihe: Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano jäsenvaltioissa
Euroopan sosiaalirahasto (ESR) on yksi EU:n rakennerahastoista, joka perustettiin vähentämään hyvinvointi- ja elintasoeroja EU:n jäsenvaltioissa ja alueilla ja jonka tavoitteena on edistää työllisyyttä sekä taloudellista ja sosiaalista koheesiota. Vuosina 2007-2013 jäsenvaltioille ja alueille jaetaan noin 75 miljardia euroa sen tavoitteiden saavuttamiseksi. Jäsenvaltiot rahoittavat lukuisia erilaisia siihen liittyviä ohjelmia, ja onkin tärkeä tietää, miten etenkin uudet jäsenvaltiot käyttävät saatavilla olevaa rahoitusta ja millaisia tuloksia elintason korottamisessa ja työllisyyden edistämisessä on saatu aikaan.
Aikooko komissio julkaista tiedonannon ESR:n täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa? Jos se aikoo julkaista tällaisen tiedonannon, milloin me voimme odottaa sitä? Jos komissio aikoo julkaista tiedonannon, voimmeko odottaa sekä laadullisia että määrällisiä analyyseja ESR:n varojen käytöstä? On ratkaisevan tärkeää tietää, miten varoja on käytetty erilaisten ohjelmien täytäntöönpanoon, mutta myös varmistaa, että EU:n kansalaiset myös saavat konkreettista ja kestävää hyötyä.
Jos tällainen tiedonanto ei ole komission suunnitelmissa, miksi näin ei ole ja miten komissio tällöin voi taata ESR:n avoimen ja tehokkaan hyödyntämisen?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Komissio muistuttaa, että EY:n perustamissopimuksen 146 artiklalla perustetaan Euroopan sosiaalirahasto, joka pyrkii edistämään työntekijöiden työnsaantia sisämarkkinoilla ja siten edistämään elintason nousua. Sosiaalirahasto myös toteuttaa toimia, joilla pyritään vahvistamaan niiden taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta.
Komissio on samaa mieltä arvoisan jäsenen kanssa siitä, että on tärkeää kertoa Euroopan sosiaalirahaston konkreettisista hyödyistä. Tässä yhteydessä komissio aikoo esittää aihekohtaisten kertomusten sarjan Euroopan sosiaalirahaston tuesta ja toiminnasta, saavutetuista edunsaajista ja aikaansaaduista tuloksista. Kertomusten ensimmäisen osan pitäisi olla saatavilla vuoden 2009 alussa.
EY:n perustamissopimuksen 159 artiklalla säädetään lisäksi, että komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle joka kolmas vuosi kertomuksen siitä, miten taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden toteuttamisessa on edistytty. Edellinen kertomus yhteenkuuluvuudesta julkaistiin vuonna 2007, ja siinä kiinnitettiin erityistä huomiota ihmisiin investoimista koskevaan kysymykseen. Seuraava kertomus yhteenkuuluvuudesta esitetään vuonna 2010. Komissio julkaisee lisäksi niin kutsutun edistymäraportin tulevina vuosina.
Ona Juknevičien
(EN) Olen hyvin tyytyväinen tarkkaan ja konkreettiseen vastaukseenne, joten todellakin kiitos hyvin paljon. Ymmärrän kyllä, että komissio katsoo esittämäni kysymyksen olevan tärkeä parlamentin jäsenten lisäksi myös komissiolle. Mielestäni se on kuitenkin tärkein kansalaisillemme. Heidän on saatava tietää näiden rahastojen käytön avoimuudesta ja näiden rahastojen käytön tehokkuudesta. Odotan siksi kertomusta vuoden 2009 alussa.
Voisitteko kertoa minulle, mikä pääosasto laatii tämän vuoden 2009 kertomuksen?
Siim Kallas
Oivan kollegani Vladimír Špidlan työllisyys-, sosiaali-, ja tasa-arvoasioiden pääosasto vastaa näistä kertomuksista. Luvut ovat mielenkiintoisia, ja annamme koulutusta yhdeksälle miljoonalle ihmiselle Euroopassa joka vuosi, joten siinä on hyötyjä.
Zita Pleštinská
(SK) Rakentamiseen tai jälleenrakentamiseen liittyviä menoja voidaan valvoa. Euroopan sosiaalirahastosta rahoitetuissa hankkeissa kohderyhmät hankkivat taitotietoa, uusia taitoja ja asiantuntemusta, ja siksi tilinpäätös riippuu virkailijoiden subjektiivisista näkemyksistä. Jäsenvaltioiden hallintokäytäntöjen aiheuttama kansalaisjärjestöjen ja riippumattomien elinten maksukyvyttömyys estää usein Euroopan sosiaalirahastosta rahoitusta saavia osallistumasta muuhun toimintaan tämän ohjelman puitteissa. Mitä välineitä komissiolla on käytettävissään sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot eivät pystytä liiallisia hallinnollisia esteitä korvatessaan Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettuihin hankkeisiin liittyviä kuluja?
Gay Mitchell
(EN) Voisinko kysyä komission jäseneltä, voisiko hän nyt, kun taantuma on kannoillamme, tarkastella mahdollisuutta, että sosiaalirahasto tekisi yhteistyötä paikalliskehityksen kumppanuuslautakuntien kanssa niissä jäsenvaltioissa, joissa niitä on, esimerkiksi Irlannin tasavallassa mutta myös muissa jäsenvaltioissa? Hän voisi siinä yhteydessä käydä keskusteluja OECD:n kanssa, sillä se on tehnyt tutkimuksen paikalliskehityksen tehokkuudesta koulutuksen, opetuksen, mikrotyöpaikkojen luomisen ja paremman ympäristön edistämisessä työttömiksi jääneiden ihmisten osalta.
En odota, että komission jäsen pystyy vastaamaan tähän kaikkeen tänään, mutta se, mitä todella pyydän, on, että hän tarkastelisi tätä mahdollisuutta ja ehkä kuulisi OECD:tä nähdäkseen, miten sosiaalirahasto ja sosiaalinen kumppanuus ja paikalliskehityksen kumppanuudet voisivat työskennellä yhdessä parantaakseen kansalaistemme yhteisön koulutus- ja työllisyystarpeita, erityisesti kaupunkialueilla.
Siim Kallas
Ensiksi byrokratiasta ja hallinnollisista rasituksista: niitä on, ei epäilystäkään. Kuten sanoin, kollegani Vladimír Špidla vastaa rahojen kuluttamisesta ja minä vastaan vastuuvapaudesta: sen varmistamisesta, että rahaa ei tuhlata. Se on aina ongelma.
Yritämme olla mahdollisimman joustavia, mutta samalla kansalliset viranomaiset, maksuvirastot ja luultavasti vastaava ministeriö tarkastavat huolellisesti hyödyt ja mahdolliset tulokset. Tämä sisältää myös Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja pääosastomme, joten valvonnassa on myös eri tasoja.
Tulosta arvioidaan laajan julkisen osallistumisen mukaan, ja hankkeet on nähtävä, joten nyt meillä on velvoite julkaista internet-sivuilla kaikki rahoituksesta, jotta kaikki voivat seurata sitä. Sosiaalirahastossa on kuitenkin kyse pääasiassa koulutuksen rahoittamisesta.
Vastauksena seuraavaan kysymykseen: rakennerahastojen rahoituksen eri lähteiden välillä on yhteistyötä, mukaan luettuna sosiaalirahasto ja aluekehitysrahastot ja, ainakin minun kotimaassani, ne tekevät toistensa kanssa hyvin tiivistä yhteistyötä. Tämä yhteistyö riippuu kansallisista viranomaisista. Voimme vain tukea hyvää yhteistyötä ja rahojen tehokasta käyttöä.
Toinen osa
Aihe: Yhteisön yhteisrahoittamat hankkeet ja Siemensin "mustat kassat"
Oikeusviranomaiset Kreikassa ja Saksassa jatkavat Siemensin "mustia kassojen" tapauksen tutkimista, mekanismin, jolla poliittisia puolueita ja vastuullisessa asemassa olevia henkilöitä lahjottiin pimeällä rahalla ja jonka yhtiö oli perustanut saadakseen valtion ja julkisten yhtiöiden suuria hankkeita ja toimituksia koskevia toimeksiantoja. Saksan oikeuslaitos on jo tuominnut yhtiön entisen ylemmän johtohenkilön, joka on tunnustanut, että myös Kreikassa oli käytössä "mustia kassoja".
Kun otetaan huomioon, että lahjonta todennäköisesti koskee myös yhteisön yhteisrahoittamia hankkeita, kysyn komissiolta seuraavaa: Tutkiiko OLAF tai jokin muu komission yksikkö niiden menettelyjen laillisuutta, joilla kyseisten yhteisrahoitettavien hankkeiden toimeksianto ja toteutus tapahtuu?
Siim Kallas
Nämä kysymykset ovat aina hyvin monimutkaisia ja vakavia. Euroopan petostentorjuntavirastolla (OLAF) on toimivalta tutkia, mihin EU:n varoja käytetään, kun on riittävästi vakavia epäilyjä petoksesta tai epäsäännönmukaisuuksista, joita on tehty Euroopan unionin taloudellisia etuja vastaan.
Silloin, kun hankkeita on osarahoitettu EU:n varoista - kuten rakennerahastoja koskevassa tapauksessa - jäsenvaltiot ja komissio jakavat vastuun näiden varojen hallinnasta. Tässä suhteessa jäsenvaltiot ovat pääasiassa vastuussa menojen jakamisesta ja tarvittavasta valvonnasta. Arvoisa jäsen saattaa lisäksi olla tietoinen siitä, että kyseisen valvonnan ja tutkimusten osalta ja mikäli OLAFille ilmoitetaan mahdollisista petoksista tai epäsäännönmukaisuuksista, käytetään sääntelyä koskevia järjestelyjä asetuksen (EY) N:o 1681/94 nojalla. Asetuksessa säädetään, että jäsenvaltioiden on tiedotettava komissiolle asianmukaisessa vaiheessa niiden mahdollisia petoksia tai epäsäännönmukaisuuksia koskevien tutkimusten yksityiskohdista. OLAF pitää lisäksi aina tarvittaessa tiiviisti yhteyttä toimivaltaisiin kansallisiin viranomaisiin kyseisten asioiden kehityksestä
OLAF on niiden asioiden osalta, joihin arvoisa jäsen viittasi, tiedottanut komissiolle, että se on tietoinen Saksassa ja Kreikassa meneillään olevista tapauksista mutta että kummankaan jäsenvaltion oikeusviranomaiset eivät ole tähän menneessä pyytäneet OLAFin suoraa tukea Siemensiä Saksassa ja/tai Kreikassa koskevista asioista rakennerahastojen osalta. Komissio viittaa lisäksi arvoisan jäsenen kirjalliseen kysymykseen jo annettuun vastaukseen, jossa todettiin, että asetuksen (Euratom, EY) N:o 2185/96 3 artiklan mukaan komissio ja jäsenvaltioiden viranomaiset eivät suorita valvontaa samaan aikaan samojen asioiden johdosta yhteisön alakohtaisten säännöstöjen tai kansallisen lainsäädännön perusteella. Komissio voi lisäksi milloin tahansa käynnistää EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan nojalla rikkomusmenettelyn jäsenvaltioita vastaan, jos on riittävästi osoituksia julkisia hankintoja koskevan yhteisön lainsäädännön rikkomisesta. Arvoisan jäsenen mainitsemien erityisten asioiden osalta komissiolla ei ole sellaisia osoituksia, joilla voitaisiin perustella rikkomusmenettelyn käynnistämistä.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa komission jäsen, juuri tätä teiltä pyydän. Tiedätte aivan hyvin, että Siemens, joka on suuri ja historiallinen yritys, on saanut useiden miljoonien eurojen arvoisia sopimuksia osarahoitetuista ohjelmista. Se sijaitsee Saksassa, ja se on saanut sopimuksia Kreikassa ja muualla. Sitä on syytetty lahjonnasta ja korruptiosta ja syytökset on tunnustettu.
Miten voitte olla varma, että se ei käyttänyt samanlaisia menetelmiä ja samoja lahjuskassoja osarahoitettuihin ohjelmiin? Arvoisa komission jäsen, miten kauan aiotte piileskellä Saksassa ja Kreikassa tehtyjen tutkimusten takana? Voitte toimia omasta aloitteestanne. Aiotteko toimivaltaisena komission jäsenenä pyytää OLAFia tutkimaan asiaa vai aiotteko olla tekemättä mitään, koska pelkäätte Siemens-nimistä jättiläistä?
Siim Kallas
Ei, en pelkää Siemensiä ja lähetän tyytyväisenä OLAFin tutkimaan näitä tapauksia, mutta tietysti on olemassa selkeät oikeudelliset puitteet, joissa voimme toimia ja voimme mennä tutkimaan. Seuraamme tilannetta, kuten sanoin, ja voimme kehottaa jäsenvaltioita ja voimme vaatia, että ne tiedottavat meille (niiden velvollisuutena on kuitenkin tiedottaa meille) ja toimivat aktiivisesti. Mutta tällä hetkellä jäsenvaltioiden on osoitettava tilanne ja pyydettävä OLAFin apua. Tähän mennessä näin ei ole ollut, mutta seuraamme tilannetta.
Vastuut ja velvoitteet jakautuvat selkeästi ja joskus hyvin arkaluontoiseti jäsenvaltioiden ja yhteisön elinten välillä. Näin on erityisesti tapauksessa, jossa tutkimusta koskevat säännöt on määritelty hyvin tarkasti.
Puhemies
(EN) Koska kysymyksen numero 44 laatija, Christopher Heaton-Harris, ei ole läsnä, kysymys raukeaa.

Aihe: Hallinnolliset asiat ja Lissabonin sopimus
Voisiko komissio kertoa yksityiskohtaisesti, mitä muutoksia Lissabonin sopimus olisi tuonut hallinnon pääosastolla olevaan EU:n toimivaltaan? Onko komissiolla suunnitelmia ottaa käyttöön joitakin näistä uudistuksista?
Siim Kallas
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Lissabonin sopimuksessa on kolme hallinnollisia asioita käsittelevää pääasiallista säännöstä Euroopan unionin toiminnasta tehdystä tarkistetusta sopimuksesta: 197 artikla hallinnollisesta yhteistyöstä, 298 artikla avoimesta, tehokkaasta ja riippumattomasta eurooppalaisesta hallinnosta ja 336 artikla henkilöstösäännöistä.
197 artiklalla säädetään, että unioni toteuttaa toimenpiteitä, mukaan luettuna kaikki yhtenäistäminen, tukeakseen jäsenvaltioiden ponnisteluja parantaa valmiuttaan panna unionin oikeus täytäntöön. 336 artiklaa tarkistettiin, jotta toimielinten henkilöstösäännöt voidaan vahvistaa tavallisessa lainsäätämisjärjestyksessä - eli tavallisessa yhteispäätösmenettelyssä - tällä hetkellä neuvosto tekee määräenemmistöpäätöksen komission ehdotuksesta toista toimielintä kuultuaan.
Uudella 298 artiklalla edellytetään, että säännösten antamisessa varmistetaan "avoin, tehokas ja riippumaton eurooppalainen hallinto", mitä jo nyt yritämme tehdä odottamatta Lissabonin sopimuksen lopullista voimaantuloa.
Nirj Deva
(EN) Voinko kiittää komission jäsentä hänen hyvin selkeästä vastauksestaan ja onnitella häntä komission avoimesta ja tehokkaasta johtamisesta huolimatta siitä, että Lissabonin sopimus ei ikinä tule voimaan?
Mutta tämän sanottuani, onko komissiolla mitään suunnitelmia ottaa käyttöön mitään noista uudistuksista, jotka eivät saata edellyttää Lissabonin sopimuksen vahvistamista - esimerkiksi parantaa valmiuksia panna täytäntöön henkilöstösääntöjä koskevaa EU:n oikeutta?
Siim Kallas
Arvoisa jäsen, minun on sanottava, että yritämme parantaa hallinnon työtä joka päivä, ja tällä hetkellä käyn intensiivisiä keskusteluja henkilöstöliittojemme kanssa parlamentin jäsenten avustajia koskevista säännöksistä, jotka myös ovat osa henkilöstösääntöjä. Se lisää ehdottomasti tämän - tähän mennessä - ongelmallisen alan avoimuutta ja selkeyttä. Joten olemme tyytyväisiä, että olemme avanneet monia internet-sivuja, mikä lisää toimintamme avoimuutta suunnattomasti.
Joten tämä työ on meneillään. Henkilöstösääntöjen - jotka ovat vakaa asiakirja - osalta tämä on valtava ja monimutkainen hanke, jos todella pyrimme saamaan aikaan muutoksia. Keskustelemme luultavasti parlamentin kanssa mahdollisista muutoksista seuraavalla vaalikaudella, mutta pieniä uudistuksia on käynnissä. Sisäisesti olemme juuri muuttaneet niin kutsuttuja urakehityksen tarkastusta koskevia sääntöjä. Joten käytännöllisesti katsoen muutoksia on meneillään päivittäin.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa komission jäsen, viittasitte siihen, että komission on tehtävä ja se tekee pysyviä muutoksia ja parannuksia sen henkilöstösääntöihin. Yksi todellista huolta aiheuttava viime vuosien kehitys on se, että virastoille ja muille hallinnollisille yksiköille ulkoistetaan paljon - itse asiassa koko ajan enemmän. Eikö sillä rikota yhtenäisen hallinnon periaatetta, erityisesti hallinnon poliittisen valvonnan yhtenäisyyttä?
Siim Kallas
Tämä on hyvä kysymys, josta usein keskustellaan myös parlamentin talousarvion valvontavaliokunnassa. Hallinnosta ja tarkastuksesta ja petosten torjunnasta vastaavana komission jäsenenä asisa tietysti koskee minua paljon. Kollegani Dalia Grybauskaitja minä esitämme aina kysymyksiä tarpeesta luoda uusia elimiä ja vaadimme, että uudet elimet kattavat säännöt ovat yhtä avoimia ja selkeitä kuin pääasiallisten elintemme ja päätoimipaikkojemme säännöt.
Se, että on virastoja, jotka voivat olla joustavampia ja tarkempia EU:n politiikan täytäntöönpanossa, on pääasiassa poliittista päätöksentekoa. Siitä on keskusteltu hyvin paljon täällä parlamentissa ja tuettu monissa tilanteissa.
Saatan olla byrokraatti, joka aina esittää kysymyksiä näiden virastojen tarkastuksesta ja valvonnasta, mutta en myöskään usko, että EU:n toimielinten jakaminen tai EU:n toimielinten tietty levittäminen Eurooppaan on huono ajatus. Arvioidaan ja mitataan siis molempia puolia: poliittisen päätöksenteon tarpeet ja edut toisella puolella ja hallinnollinen selkeys ja tarkastusten selkeys toisella. Olemme yrittäneet saada aikaan tietyn tasapainon kaikissa päätöksissä.
Aihe: Euroopan unionin yksiköissä työskentelevien viranhaltijoiden syyllistyminen väärinkäytöksiin ja korruptioon
Tiedot väärinkäytöksistä ja korruptiosta, joihin Euroopan unionin elimissä työskentelevät viranhaltijat ovat syyllistyneet, järkyttävät silloin tällöin yleistä mielipidettä Euroopassa. Voiko komissio määritellä tämän ilmiön mittakaavan viime aikoina, kuluvana vuonna ja viime vuonna ja myös verrata tilannetta aikaisempiin vuosiin?
Siim Kallas
Minun on ensin sanottava, että komissiolla ei ole havaintoja siitä, että petostapauksia olisi enemmän kuin muissa järjestöissä. Komissio huomauttaa, että Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuone teki erityisraportissaan johtopäätöksen, että laajamittaisesta korruptiosta komissiossa ei ole todisteita ja että petosten taso EU:n talousarvioon verrattuna ei ole korkeampi kuin vertailukelpoisissa julkisten menojen ohjelmissa, mukaan luettuna Yhdistynyt kuningaskunta.
OLAF käynnistää keskimäärin noin 40 kaikkien toimielinten virkailijat kattavaa sisäistä tutkimusta vuodessa. Noin puolessa tapauksista se päättää, että tarvitaan seurantaa, joka voi olla hallinnollista, kurinpidollista, oikeudellista, taloudellista tai jopa lainsäädännöllistä tai yhdistelmä näistä.
Komission nollatoleranssipolitiikka ja virkailijoiden virallinen velvoite ilmoittaa vakavista väärinkäytöksistä viipymättä edistävät lisääntynyttä valppautta mahdollisten petosten tai korruption osalta. Se voi myös johtaa siihen, että käynnistetään huomattava määrä tutkimuksia, joissa alkuperäiset epäilyt lopulta osoittautuvat aiheettomiksi.
Komissiossa sovellettiin vuonna 2007 kurinpitotoimenpiteitä 15:een henkilöstön jäseneen verrattuna keskimäärin viiteen henkilöstön jäseneen vuosien 2004 ja 2006 välillä. Vuonna 2007 määrättiin seuraamuksia seitsemässä monenlaisia rikkomuksia koskevassa tapauksessa, mukaan luettuna ulkoiset toimet, jotka eivät olleet toiminnan arvon mukaisia, luvattomat poissaolot ja talouden epäsäännönmukaisuudet.
Henkilöstösäännöissä säädetään hyvin kehittyneestä kurinpitojärjestelmästä ja mahdollisista seuraamuksista, joita on yksinkertaisesta varoituksesta palkkaluokan alentamiseen ja vakavimmissa tapauksissa erottamiseen niin, että eläkeoikeuksia joko vähennetään tai ei vähennetä. Henkilöstön jäsentä voidaan lisäksi pitää henkilökohtaisesti taloudellisesti vastuussa hänen henkilökohtaisesta käytöksestään johtuvasta vakavasta vahingosta.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, teidän ei tarvitse olla niin puolustuskannalla. Nykyinen komissio voi olla selkeästi ylpeä Jacques Santerin komissioon verrattuna, sitä voi verrata pyhimykseen. Haluaisin kuitenkin tehdä toisen huomautuksen, ja se on kysymys siitä, onko yhtään Euroopan unionin hallintohenkilökunnan jäsentä pidätetty ja syytetty eikä vain erotettu työstään.
Siim Kallas
Kuten sanoin, meillä on meneillään muutamia tapauksia, mutta tähän mennessä emme ole kuuden viime vuoden aikana saattaneet loppuun yhtään rikosasiaa. Yhtään Euroopan komission virkailijaa ei ole tuomittu. Muutamia tapauksia on meneillään, mutta ne ovat kaikki kansallisissa tuomioistuimissa. Komissio on lisäksi poistanut koskemattomuuden vuodesta 2002 alkaen. Jos virkailijaa on tutkittava, komissio tekee päätöksen koskemattomuuden poistamisesta. Olemme poistaneet koskemattomuuden - tuomioistuinten rikosasioita varten - 35 ihmiseltä ja tähän mennessä puolet heistä on julistettu syyttömiksi ja asioiden käsittely on päätetty. Jotkin asiat ovat edelleen käynnissä, ja vielä ei ole ollut rikostuomioita. Tämä on tilanne komission virkailijoiden rikosasioiden osalta. Olemme sangen vakuuttuneita siitä, että tuomioita tulee jonkin verran, mutta joissakin kansallisissa tuomioistuimissa se vie kauan. Teemme ehdottomasti yhteistyötä kaikkien näiden tutkimusten osalta.
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa komission jäsen, viittasitte juuri siihen, että koska korruptio on rikkomus, josta rangaistaan tuomioistuimen päätöksellä, kansallisten tuomioistuinten on seurattava sitä ja nostettava siitä syyte. Ovatko useimmat näistä tapauksista - ja oletan, että ne ovat - belgialaisia tapauksia vai syytetäänkö myös muiden jäsenvaltioiden virkailijoita korruptiosta.
Siim Kallas
Useimmat, ehkä kaikki tapaukset ovat belgialaisissa tuomioistuimissa, koska virkailijat sijaitsevat Belgiassa. Siksi useimmat tapaukset ovat Belgiassa, sekä Luxemburgissa.
Puhemies
(EN) Koskak seuraavat kysymykset koskevat samaa aihetta, ne käsitellään yhdessä:

Aihe: Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan vaikutusten arviointi
ECON-valiokunnan kokouksessa tämän vuoden kesäkuussa pitämässään puheenvuorossa komissaari Kovac viittasi yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan vaikutusten arviointiin, mitä hän piti esittämänsä lainsäädäntöehdotuksen "ratkaisevan tärkeänä" osatekijänä. Voiko komissio antaa yksityiskohtaisempia tietoja mainitusta vaikutusten arvioinnista ja vahvistaa, että jos arvioinnin tulos osoittautuu yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan kannalta kielteiseksi, komissio peruuttaa mainitun lainsäädäntöehdotuksen?

Aihe: Yhteinen konsolidoitu yhtiöveropohja
Voiko komissio kertoa, missä vaiheessa ovat neuvottelut yhteisen konsolidoidun yhtiöveropohjan käyttöönotosta, ja kun otetaan huomioon irlantilaisten Lissabonin sopimuksesta järjestetyssä kansanäänestyksessä ilmaisema huoli asiasta, onko komissio muuttanut kantaansa millään tavalla?
László Kovács
Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan vaikutustenarviointia tehdään parhaillaan. Tämä arviointi kattaa monia mahdollisia vaihtoehtoja yhtiöverotulojärjestelmän EU:n tason uudistukselle.
Komission nykyisen käytännön mukaan tällaiseen ehdotukseen on liitettävä vaikutustenarviointia koskevissa suuntaviivoissa asetettujen tärkeimpien analyysivaiheiden mukaan laadittu vaikutustenarviointi. Tärkeimmillä analyysivaiheilla pyritään tunnistamaan ongelma, määrittämään tavoitteet, laatimaan tärkeimmät poliittiset vaihtoehdot, analysoimaan niiden vaikutuksia, vertailemaan vaihtoehtoja ja laatimaan politiikan valvonta ja arviointi.
Arvioinnista saadaan sisämarkkinoiden nykyisten rajatylittävän yhtiöveron esteiden kuvaus ja todisteet niistä, ja siinä määritellään tavoitteet, jotka uudistuksella on määrä saavuttaa. Monia vaihtoehtoisia poliittisia vaihtoehtoja, mukaan luettuna yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja, joilla voitaisiin käsitellä esteitä, analysoidaan, ja niistä johtuvat talouteen, ympäristöön ja yhteiskuntaan liittyvät vaikutukset arvioidaan.
Erilaisten poliittisten vaihtoehtojen olennaisimpien vaikutuslajien osalta arvioinnissa pyritään arvioimaan a) vaihtoehtoisten verouudistusten talouden laajuiset vaikutukset EU:n kilpailukykyyn, EU:n talouden kasvuun ja hyvinvointiin, b) niistä johtuvat vaikutukset säännösten noudattamisesta yhtiöille aiheutuviin kustannuksiin ja c) erityisesti niistä johtuvat vaikutukset kansallisiin yhtiöveropohjiin ja verohallinnon kuluihin.
Vaikutustenarvioinnin laatimisessa on saavutettu huomattavaa edistystä, mutta työtä ei ole vielä saatettu loppuun. Kun vaikutustenarviointi saatetaan loppuun ja eri vaihtoehdot arvioidaan, komissio tekee tarvittavat johtopäätökset. Se, että komissio tekee vaikutustenarvioinnin, ei välttämättä tarkoita, että siitä seuraa ehdotus.
Eoin Ryan
(EN) Jos sanon, että olen pettynyt vastaukseen, ilmaisen sen liian lievästi: te kerroitte meille viime kesäkuussa täsmälleen saman. Kerroitte, että meillä olisi se syyskuussa. Minun on sanottava, että liikkeellä on hyvin vahvoja huhuja siitä, että olette saanut väliraportin yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta. Ette ole virallisesti hyväksynyt sitä, mutta päättelen, että kyseisessä raportissa ei tueta ajatusta yhteisestä yhtenäistetystä yhtiöveropohjasta, ja syy, miksi emme näe sitä, on se, että ette ole virallisesti hyväksynyt sitä.
Haluaisin kysyä teiltä, onko asia näin, koska se on erittäin epäoikeudenmukaista, koska tästä kysymyksestä on nyt keskusteltu jo sangen kauan. Siitä on molemmilla puolilla vahvoja tunteita, ja minun mielestäni teidän pitäisi näyttää meille tuo raportti, tai väliraportti, jotta voimme tarkastella sitä nähdäksemme, mikä tarkalleen ottaen on raportin kanta tästä hyvin, hyvin merkittävästä asiasta. Kehotan teitä voimakkaasti tekemään sen. Mielestäni on väärin, että jos olette saanut väliraportin, ette näytä sitä meille, koska se ei kerro, mitä komissio tahtoo tämän asian osalta.
Marian Harkin
(EN) Haluan toistaa Eoin Ryanin huomiot. Kysytty kysymys oli tämä: jos arvioinnin tulos osoittautuu yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan kannalta kielteiseksi, peruutatteko sen täytäntöönpanon? Ja tähän kysymykseen ei vastattu.
Lisäksi on monia muita arviointeja - jotka eivät selvästikään ole komission tekemiä - jotka ovat osoittaneet, että yhteinen yhtenäistetty yhtiöveropohja sortuisi monin tavoin oman painonsa alle.
Mutta koska ette vastannut esitettyihin kysymyksiin, haluan esittää teille muutaman uuden. Oletteko sitä mieltä, että tämä on yksinkertaistamista? Tällä hetkellä meillä on 27 veropohjaa. Yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan myötä päätyisimme 28:aan. Jos haluamme toimia, ettekö olekin samaa mieltä siitä, että se haittaisi EU:n valmiuksia houkutella suoria ulkomaisia investointeja, koska monikansallisten yhtiöiden yhdessä maassa maksamaa veroa ei enää määritettäisi kyseisen valtion lainsäädännöllä vaan viittaamalla monimutkaiseen kaavaan, joka voidaan laskea vain taannehtivasti? Toisin sanoen, ei siis poliittista varmuutta, ja juuri se pelästyttäisi ulkomaiset suorat investoinnit. Arvoisa komission jäsen, haluan vain teidän näkemyksenne tästä.
László Kovács
Kyllä, on totta, että olemme pyrkineet antamaan ehdotukset tämän vuoden syksyllä, mutta teidän on ymmärrettävä, että yhteisen yhtenäisen yhtiöveropohjan kaltaisessa kunnianhimoisessa hankkeessa ei ole mahdollista ennakoida tarkasti, milloin olemme valmiita antamaan ehdotuksen, koska ehdotuksen ajoitus riippuu vaikutustenarviointien loppuun saattamisesta ja sen kehityksestä komissiossa.
Lissabonin sopimusta koskevan Irlannin kansanäänestyksen ja yhteisen yhtenäistetyn veropohjan välisen yhteyden osalta haluan korostaa, että komissio omaksuu yhteisen yhtenäistetyn yhtiöveropohjan kaikkien näkökulmien perusteelliseen analyysiin ja siitä käytyyn laajaan kuulemiseen perustuvan vakaan lähestymistavan. Komissio on tietoinen kysymyksistä, joita äänestäjät ottivat esiin Lissabonin sopimukseen liittyvän Irlannin kansanäänestyksen aikana. Huomauttaisin kuitenkin, että Lissabonin sopimuksen säännöksillä ei ole suoraa vaikutusta prosessiin, jonka nojalla jäsenvaltiot tekisivät lopulta päätöksen ehdotuksesta yhteistä yhtenäistettyä yhtiöveropohjaa koskevasta mahdollisesta komission ehdotuksesta.
(Eoin Ryanin välihuuto istuntosalista)
Puhemies
(EN) Olen pahoillani, hyvä Eoin Ryan. Työjärjestyksen nojalla teillä on yksi täydentävä kysymys. En anna teille puheenvuoroa.
Aihe: EU:n ja Kiinan tulliyhteistyö
Mikä on komission arvio EU:n ja Kiinan välisen tulliyhteistyön organisoinnin ja tuloksellisuuden tasosta?
László Kovács
Arvoisa puhemies, voinko ottaa vapauden vastata Eoin Ryanin huomautuksiin hyvin lyhyesti. Haluan vain kertoa teille, että saatte pian täysimääräisen, lainsäädäntöön perustuvan vastauksen kabinettini päälliköltä. Sitten ymmärrätte kantamme.
Toisen kysymyksen osalta, tulliyhteistyö on tärkeä osa EU:n ja Kiinan strategista kumppanuutta. Euroopan yhteisön ja Kiinan sopimus yhteistyöstä ja keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta tulliasioissa on tämän yhteistyön oikeusperusta. EY:n ja Kiinan tulliyhteistyösekakomitea kokoontuu kerran vuodessa hallinnoidakseen ja valvoakseen sopimuksen täytäntöönpanoa.
EY ja Kiina kehittävät tulliyhteistyösopimuksen nojalla huomattavaa vuorovaikutusta tärkeimmillä tullialoilla, jotka on järjestetty selkeästi kuvaamaan Euroopan yhteisön etua.
Väärennöksiä koskeva ongelma on ensisijainen painopistealamme suhteessa Kiinaan, joka on EU:n ulkorajoille tulevien väärennösten tärkein lähde. Vierailuillani Beijingiin tammikuussa ja huhtikuussa 2008 sovin kiinalaisten kollegoideni kanssa teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa koskevan kunnianhimoisen toimintasuunnitelman kehittämisestä sekä konkreettisista tavoitteista ja toimenpiteistä, jotka on tarkoitus hyväksyä EU:n ja Kiinan huippukokouksessa joulukuussa. Siihen pitäisi kuulua muun muassa teollis- ja tekijänoikeuksia koskeviin uhkiin liittyvän tiedon vaihtojärjestelmä, operatiivisten virkailijoiden vaihto-ohjelma ja yhteistyötä liike-elämän yhteisöjen kumppanuuksien kehittämisessä Kiinassa ja Euroopan unionissa.
Toimitusketjun takaaminen on toinen olennainen osa EY:n ja Kiinan tulliyhteistyötä. Turvattua ja turvallista kauppareittiä koskeva yhteinen pilottihanke "Safe and Secure Trade Lane" on ollut käynnissä marraskuusta 2007 alkaen, ja siihen osallistuu kolme satamaa, Shenzhen Kiinassa, Rotterdam Alankomaissa ja Felixstowe Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Tällä hankkeella pyritään vahvistamaan turvallisuutta ja edistämään kauppaa EY:n ja Kiinan välillä käyttämällä nykyaikaista tekniikkaa ja edistyneen tiedon vaihtoa. Samalla sillä autetaan käsittelemään paremmin laittomien tavaroiden kauppaa. Pilottihankkeella pyritään myös tasoittamaan tietä tulevalle sopimukselle turvallisuustoimenpiteiden vastavuoroisesta tunnustamisesta ja valtuutetusta taloudellisesta toimijasta ja sen kiinalaisesta vastineesta. Siihen kuuluu yhteistyötä tärkeillä aloilla, kuten Kiinan turvallisuuslainsäädännön mukauttaminen, tiedonvaihto ja riskianalyysi. Kiina on sillä välin hyväksynyt ja pannut täytäntöön 1. huhtikuuta 2008 alkaen sen oman valtuutettua taloudellista toimijaa koskevan lainsäädäntönsä, joka vaikuttaa hyvin samanlaiselta kuin Euroopan yhteisön käsite.
EY ja Kiina parantavat yhteistyötä myös muilla tärkeillä aloilla. Odotetaan, että EU:n ja Kiinan sopimus huumausaineen lähtöaineiden kaupan koordinoidusta valvonnasta allekirjoitetaan tulevassa EU:n ja Kiinan huippukokouksessa, ja sen avulla voidaan torjua laittomien huumausaineiden kauppaa tehokkaammin.
Sovimme edistävämme edelleen yhteistyötämme petostentorjunnassa vakiintuneen vastavuoroisen avun mekanismin avulla.
Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF) on lähettänyt yhden virkailijoistaan Kiinaan tukeakseen viraston salakuljetuksen torjuntaa ja väärennösten torjuntaa koskevia toimia erityisesti savukkeiden salakuljetuksen osalta.
EU on valmis jatkamaan tukeaan Kiinalle tullin valmiuksien vahvistamisessa, mukaan luettuna äskettäin julkaistujen tullisuunnitelmien soveltaminen.
Vaikka olemmekin saavuttaneet huomattavaa edistystä tulliyhteistyön edistämisessä Kiinan kanssa, täydentäviä toimenpiteitä on toteutettava erityisesti väärennösten ja piratismin torjumiseksi. Edellä mainittujen aloitteiden, erityisesti ehdotetun teollis- ja tekijänoikeuksien valvontaa koskevan toimintasuunnitelman, asianmukaisella täytäntöönpanolla määritellään tämän yhteistyön tehokkuuden taso.
Georgios Papastamkos
(EL) Kiitos vastauksestanne, arvoisa komission jäsen. EU:n ja Kiinan välisen kaupan alijäämä oli 160 miljoonaa vuonna 2007 Euroopan unionin vahingoksi. Tämä alijäämä johtuu suurelta osin EU:n ja Kiinan epätäydellisestä tulliyhteistyöstä. Numeroiden kielen lisäksi olemme myös hyvin kiinnostuneita - kuten järkevää onkin - kansanterveydestä, eurooppalaisten kuluttajien suojelusta ja tietysti eurooppalaisten tuotteiden kilpailukyvystä.
Uskon, että tätä valvontaa vauhditetaan lähitulevaisuudessa, jotta voimme suojella yleisiä etuja, joihin viittasin.
László Kovács
Jaan täysin huolenne - mielestäni väärennökset ovat paljon enemmän kuin taloudellinen ongelma.
Ensinnäkin se on oikeudellinen kysymys: teollis- ja tekijänoikeuksien rikkominen.
Toiseksi, se on rahoituksellinen ja taloudellinen ongelma, koska se vähentää jäsenvaltioiden tuloja, ja se myös vähentää alkuperäiset tuotteet valmistavan yrityksen voittoa, ja se voi myös johtaa työpaikkojen menetyksiin jäsenvaltioissa.
Mutta kolmanneksi - ja tämä on todellinen huoleni - se on uusi uhka kansalaisten turvallisuudelle ja terveydelle - ja jopa hengelle - joten, kuten selkeästi korostitte, se on kuluttajansuojaa koskeva kysymys. Kun sain ensimmäisen kerran tietoa siitä, että EU:n tulli oli takavarikoinut sydän- ja verisuonitautilääkkeiden lähetyksiä, ja kapselit sisälsivät tiilijauhoa ja keltaista maalia, olin todella järkyttynyt.
Joten se on paljon enemmän kuin rahoitukseen tai oikeuteen liittyvä kysymys. Se on kansalaistemme turvallisuutta koskeva ongelma, ja meidän on tehtävä parhaamme.
Voinen sanoa, että nyt olen optimistisempi: tapasin huhtikuussa uuden kollegani, Kiinan tullista vastaavan uuden ministerin. Edellisen kollegani kanssa aistin myös joitakin myönteisiä muutoksia Kiinan tyylissä, heidän neuvottelutavassaan. Vuodesta 2005 alkaen se on kehittynyt koko ajan konkreettisemmaksi, koko ajan ytimekkäämmäksi, ja Kiina on edistynyt. He ovat esimerkiksi jopa muuttaneet väärennösten torjuntaa koskevaa lainsäädäntöä.
Mutta olette oikeassa siinä, että se ei edelleenkään toimi parhaalla mahdollisella tavalla. Sen takia me käynnistimme toimintaohjelman, ja tein uudelle kumppanilleni hyvin selväksi, että odotamme Kiinalta konkreettisia toimenpiteitä ja konkreettisia tuloksia markkinoilla, ja mielestäni hän ymmärsi viestin.
Pari muuta syytä optimismiini: ensinnäkin, Kiinaa, joka on kehittyvä mahti, jolla on koko ajan tärkeämpi asema maailmantaloudessa ja maailmanpolitiikassa, ei mielestäni yksinkertaisesti ole varaa katsoa, varaa tuomita väärennettyjen tuotteiden tärkeimmäksi lähteeksi. Toiseksi, Kiina on koko ajan enemmän kohdemaa. Kuulimme aivan äskettäin kiinalaisesta väärennetystä maitojauheesta, joka aiheutti joidenkin kiinalaisten lasten kuoleman. Joten se ei ole vain alkuperämää, vaan se on myös kohdemaa, väärentäjien kohde.
Avril Doyle
(EN) Suhteista Kiinan kansantasavaltaan vastaavan Euroopan parlamentin valtuuskunnan jäsenenä olen pannut vastauksenne kiinnostuneena merkille.
Onko Kiinan kauhistuttavissa tilastoissa väärentämisestä tai teollis- ja tekijänoikeuksien varastamisesta tapahtunut mitään parannuksia sen liityttyä WTO:hon, ja miten Kiinaa painostetaan parannuksiin tällä alalla?
Te mainitsitte EY:n ja Kiinan tulliyhteistyösekakomitean. Kuka siinä on EY:stä, ja mitkä ovat jäseneksi pääsemisen pätevyysvaatimukset?
Viimeinen huomautukseni: onko tällä sekakomitealla ohjesääntöä erilaisten Euroopasta Kiinaan hävitettäväksi vietävien jätetuotteiden kaupan käsittelemistä varten?
László Kovács
Yksi luvuista, johon voin vastauksessani viitata, on se, että vuonna 2005 yli 80 prosenttia takavarikoiduista väärennetyistä tuotteista oli peräisin Kiinasta. Nyt tämä osuus on noin 60 prosenttia. Mielestäni olisi ennenaikaista sanoa, että se johtuu tulliyhteistyötä koskevasta sopimuksesta ja tulliyhteistyökomitean vuotuisesta kokouksesta, mutta olen sangen varma, että näiden kahden välillä on jonkinlainen yhteys.
Kuten olen jo sanonut, Kiinan lainsäädännössä on tapahtunut muutoksia: väärennettyjen tavaroiden tuotantoon ja jakeluun sovelletaan nyt rikoslakia, mitä aiemmin ei tehty, ja viennin valvonta on myös otettu käyttöön. En sanoisi, että tämä vientivalvonta on järjestelmällistä ja täysimittaista. Se on pikemmin satunnaista ja summittaista, mutta se on askel eteenpäin. Nämä ovat konkreettisia tosiasioita, jotka osoittavat, että Kiinasta on tulossa yhteistyökykyisempi ja että se ottaa asian vakavasti. Olen jo puhunut Kiinan motivaatiosta.
Tulliyhteistyösekakomiteassa ovat yhteispuheenjohtajina ministeri Kiinasta ja minä EU:n tai EY:n puolesta, mutta myös sekakomiteassa kaikki jäsenvaltiot ovat edustettuina asiantuntijatasolla. Heillä on vuodessa enemmän kuin yksi asiantuntijatason kokous. Kerran vuodessa myös sekakomitean kaksi puheenjohtajaa kokoontuu ja keskustelee asioista.
Aihe: Euroopan alueellisten lentoasemien turvatoimien rahoitus
Komission odotetaan antavan vuoden 2008 loppuun mennessä kertomuksen Euroopan lentoasemien turvatoimien rahoituksesta, mikä saattaa johtaa tätä asiaa koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen antamiseen.
Kun otetaan huomioon, että turvatoimien rahoitus kuormittaa raskaasti Euroopan alueellisten lentoasemien taloutta, voiko komissio ilmoittaa, minkälaisia tukiratkaisuja se pitää välttämättöminä, jotta alueelliset lentoasemat pystyvät vastaamaan turvatoimista niiden kustannusten nousemisesta huolimatta? Aikooko komissio sen lisäksi ryhtyä toimiin sen varmistamiseksi, että jäsenvaltiot ovat velvoitettuja maksamaan osan Euroopan alueellisten lentoasemien turvatoimien kustannuksista?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, yhteisistä siviili-ilmailun turvaamista koskevista säännöistä ja edellisen asetuksen kumoamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 200/2008 22 artiklan sitoumuksen mukaisesti komissio esittää tämän vuoden joulukuussa kertomuksen Euroopan lentokenttien turvatoimenpiteisiin liittyvien kustannusten rahoittamisesta.
Tilanteen perusteella komissio tarkastelee asianosaisten ja jäsenvaltioiden kanssa pidettyjen kuulemisten tuloksia määrittääkseen asiaa koskevan uuden lainsäädäntöehdotuksen sisällön. Komissio esittää johtopäätöksensä kyseisessä kertomuksessa, ja joidenkin kuulemisten aikana esiin nousseiden kysymysten käsittelemiseksi komissiota voidaan myös kehottaa ryhtymään lisätoimenpiteisiin tästä asiasta.
Seán Ó Neachtain
(GA) Arvoisa puhemies, haluaisin lisää tietoa. Mitä komissio tarkalleen aikoo tehdä auttaakseen lentoasemia, joihin nämä kustannukset vaikuttavat? Vaalipiirissäni Luoteis-Irlannissa on viisi lentoasemaa, ja niiden on vaikeaa selviytyä taloudellisesti niihin kohdistuvan paineen takia. Niiden joukossa on kaksi kansainvälistä lentoasemaa, Shannon Airport ja Ireland West Airport, sekä kolme muuta alueellista lentoasemaa. Mitä komissio voi tehdä auttaakseen kyseisiä lentoasemia selviytymään ja toimimaan taloudellisesti?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa Seán Ó Neachtain, pelkäänpä, etten voi antaa teille haluamaanne välitöntä ja konkreettista vastausta. Komissio kuitenkin tarkastelee järjestämiensä kuulemisten tuloksia tutkiakseen tuloksia ja päättää sitten, pitääkö meidän saattaa kuulemisten tarkastelu loppuun jäsenvaltioiden osalta ja miten ja missä määrin se tehdään, jos se riippuu vain jäsenvaltioista.
Heti kun olemme lopettaneet kuulemisten tarkastelun, tiedotan, jos haluatte, teille heti, ja joka tapauksessa esitämme kertomuksemme koko alasta ennen vuoden loppua, kuten aiemmin sanoin. Tarvitsee vain odottaa muutama viikko virkailijoidemme lopullista arviointia kaikista kuulemisista. Toimistoni ja henkilökuntani ovat valmiita antamaan teille kaikki tarvittavat tiedot, jotta voitte raportoida äänestäjillenne.
Manolis Mavrommatis
(EL) Arvoisa komission jäsen, ottaen huomioon juuri sanomanne, onko mahdollista arvioida kunkin jäsenvaltion ja alueellisen lentoaseman turvallisuusvaatimuksia - koska se oli kysymys - kun niitä on paljon, kuten Kreikan saarilla ja Italiassa, Espanjassa ja Portugalissa?
Tiedätte tietenkin, kuinka monta saarta ja kuinka monta kyseistä aluetta on. Siksi, onko rahoitus yleisestä talousarviostanne oikeasuhteista ja jaksotettua?
Paul Rübig
(DE) Me kaikki tiedämme, että kustannukset siirtyvät tietysti matkustajille. Myös siksi meidän on jaksotettava. Enää ei ole suurta eroa junan, esimerkiksi suurnopeusjunan tai muun nopean raideliikenteen, ja lentokoneen käyttämisessä. Jos tarkastellaan turvallisuutta koskevia varotoimia juna-asemilla ja lentokentillä, yhtenäistämiselle olisi ehkä sijaa. Katsotteko, että tässä olisi mahdollista ottaa käyttöön samanlaiset säännökset?
Puhemies
(EN) Arvoisa komission jäsen...
(Jim Higginsin välihuuto istuntosalista)
Olen hyvin pahoillani, hyvä Jim Higgins, olen jo antanut kaksi täydentävää kysymystä, ja se on kaikki, mitä voin antaa, ja meidän on käsiteltävä tätä mahdollisimman asianmukaisesti.
(Jim Higginsin välihuuto istuntosalista)
Työjärjestyksessä säädetään kahdesta täydentävästä kysymyksestä. Olen pahoillani, mutta en voi ryhtyä keskustelemaan kanssanne. Se on epäoikeudenmukaista niitä kohtaan, joilla on kuulemista odottavia kysymyksiä.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, haluaisin sanoa niille jäsenille, jotka eivät työjärjestyksen takia voi saada vastauksia kysymyksiinsä, joita he haluavat esittää, että toimistoni on valmis antamaan kaiken heidän haluamansa tiedon, joka meillä on valta antaa, jotta he saavat vastaukset kysymyksiinsä.
Manolis Mavrommatisin kysymyksen osalta - itse asiassa hän kysyi, voivatko jäsenvaltiot hyväksyä tiukempia turvatoimenpiteitä kuin asetuksessa (EY) N:o 300/2008 säädetään - jäsenvaltiot voivat, tietenkin, päättää soveltaa ankarampia toimenpiteitä kuin sääntelypuitteissa on säädetty. Näillä tiukemmilla toimenpiteillä voi kuitenkin olla seurauksia sisäisiin ilmailumarkkinoihin, koska ne usein ovat erilaisia jäsenvaltioittain.
Kertomuksessa, joka, vakuutan teille, julkaistaan hyvin pian, komissio käsittelee sitä, vääristävätkö nämä ankarammat toimenpiteet lentoyhtiöiden ja lentoasemien välistä kilpailua. Saarilentoasemien osalta, komissio tarkastelee myös tätä kysymystä annettujen vastausten puitteissa. Saarilentoasemat on tietysti sisällytetty tutkimukseen, joka koskee yleistä lentoasemajärjestelmää. Tiedätte, miten paljon komissio arvostaa alueita, kuten oman kotimaanne saaria, mutta myös minun paremmin tuntemissani maissa alueita, joihin voidaan päästä vain lentokoneella tai laivalla. Komissio kiinnittää siksi näihin yhteyksiin paljon huomiota.
Paul Rübigin kysymyksen osalta komissio tarkastelee useita vaihtoehtoja. On mahdollista käyttää julkisia varoja, mikä on yksi mahdollinen ratkaisu ilmailun turvallisuutta koskevien kustannusten rahoittamiseksi. Siksi ei ole sanottua, että lippujen hintoja pitäisi nostaa. Muitakin rahoitusmuotoja voidaan käyttää. Ollakseni rehellinen ja antaakseni vastauksen, joka on enemmän kuin vain muodollinen vastaus, haluan korostaa, että komissio tutkii huolellisesti kaikkea kerättyä tietoa, heti, kun kaikki se on tutkittu, tarkastettu ja mitattu, yritämme laatia ehdotuksen, joka on tasapainoinen ja Euroopan kansalaisten etujen mukainen.
Arvoisa Paul Rübig, sanoisin teille saman kuin jo sanoin muille arvoisille jäsenille, että toimistoni on aina kaikkien jäsenten käytettävissä kaikkia selvennyksiä varten ja tapaamisten järjestämiseksi kanssani, jos haluatte kysyä minulta liikennealasta.
Aihe: Korkealaatuiset liikennepalvelut ja Euroopan unionin piensaarialueet
Minkä suuntaisia toimia Euroopan komissio aikoo toteuttaa varmistaakseen kestävän ja korkealaatuisen liikennejärjestelmän Euroopan unionille ja myös kansalaisten oikeuksien ja heidän turvallisuutensa suojelun? Millä tavoin se aikoo myötävaikuttaa sellaisen luotettavan liikennejärjestelmän (laiva-lentokone-helikopteri) muovaamiseen, joka kattaa Euroopan unionin pienten saarten alueet?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, tämä on jollakin tavalla jatkoa Manolis Mavrommatisin esittämään kysymykseen. Kestävän ja korkealaatuisen liikenteen turvaamiseksi Euroopassa ja kansalaisten oikeuksien ja heidän turvallisuutensa suojelemiseksi ehdotamme asianmukaista oikeudellista ja sääntelyyn liittyvää kehystä Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ja kun lainsäätäjät ovat hyväksyneet sen, varmistamme, että se pannaan täytäntöön.
Haluaisin antaa kolme esimerkkiä: matkustajien oikeudet, kestävä liikenne ja matkustajien turvallisuus. Pyysitte minua myös kertomaan tarkemmin, miten näillä ponnisteluilla edistetään laivaa, lentokonetta tai helikopteria koskevan luotettavan liikennejärjestelmän luomista Euroopan unionin pienten saarialueiden osalta. Tämän ehdotuksen pääasiallinen haaste on rahoitus. Siten palaamme edellisen kysymyksen aiheeseen.
Arvoisat jäsenet - voisin melkein sanoa kollegat, koska olen aina tietoinen siitä, että olen itse ollut monien vuosien ajan Euroopan parlamentin jäsen - meidän on oltava tässä asiassa selkeitä. Jäsenvaltioiden ja alueviranomaisten tehtävänä on päättää pienten saarialueiden ja näiden alueiden ja mantereen välisten yhteyksien määrästä ja laadusta. Meidän tehtävämme, komission tehtävä, on toissijainen, ja se koostuu kahdesta hyvin erilaisesta toimesta. Toisaalta komissio panee täytäntöön EU:n koheesiopolitiikkaa, jolla tuetaan maantieteellisesti heikossa asemassa olevien alueiden ja luonnonhaitoista kärsivien alueiden kehitystä. Yhteisö voi koheesiopolitiikan puitteissa tarjota osarahoitusta saarialueille pääsyn parantamiseksi. Toisaalta komission velvollisuus on varmistaa, että liikenteenharjoittajille osoitetulla rahoitustuella ei vääristetä sisämarkkinoiden kilpailua yleisen edun vastaisesti.
Tämä turvatoimi taataan yhteisön lainsäädännöllä liikenteen sisämarkkinoista. Komissio ei voi valtuuttaa valtionapua laadukkaalle liikenteelle saarialueille ja niiltä pois, erityisesti yleispalveluvelvoitetta koskevan korvauksen muodossa. Meri- ja ilmaliikenteen sisämarkkinoita koskevalla lainsäädännöllä jäsenvaltioille jätetään laaja toimivalta päättää, miten ne järjestävät julkisen liikenteen, jolla saaret yhdistetään mantereeseen ja toisiinsa edellyttäen, että kaikilla mahdollisilla liikenteenharjoittajilla on yhdenvertaiset mahdollisuudet tarjota kyseistä julkista palvelua.
Costas Botopoulos
Arvoisa komission jäsen Tajani, koska olette puhunut italiaksi, minua houkuttaa tehdä samoin, mutta pidättäydyn ja puhun sen sijaan kreikaksi.
(EL) Arvoisa komission jäsen, kysymykseni ei liittynyt niinkään rahoitukseen, jonka arvoisa ystäväni Manolis Mavrommatis on kattanut; se liittyi kolmeen erityiseen kohtaan, joihin viittasitte ja joita haluan erityisesti kommentoida. Ensimmäinen on liikenteen taso, joka on hyvin tärkeä asia. Toinen on pieniä saaria koskeva erityistapaus. Kuten tiedätte, kotimaassani on runsaasti hyvin pieniä saaria, jotka ovat erityistapaus, ja kolmas kohta on näiden pienten saarten asukkaiden mielentila, sillä he tuntevat itsensä hieman eristetyiksi, juuri tässä tapauksessa, muusta Kreikasta ja Euroopasta yleisesti, kun emme onnistu kiinnittämään erityistä huomiota heidän ongelmiinsa, erityisesti liikenteen osalta. Kysymykseni on siksi poliittinen kysymys, joka menee rahoitusta pidemmälle: katsotteko, että Euroopan unionilla pitäisi olla tässä myös poliittinen tehtävä?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Haluaisin kiittää arvoisaa jäsentä siitä, että hän vastasi minulle omalla kielelläni. Minua puolestaan houkuttaa vastata teille muinaiskreikaksi, sillä olen opiskellut sitä monia vuosia - äitinikin opetti muinaiskreikkaa monia vuosia, mutta ehkä tekisin joitakin virheitä ja te ette saattaisi ymmärtää minua. Kiitos kuitenkin eleestä.
Arvoisa Costas Botopoulos, sanoin tämän itse ollessani parlamentin jäsen, kun minut valittiin vaalipiiristä, jossa myös on monia saaria, joten olen hyvin tietoinen vakavista yhteysongelmista, joita heillä on, koska he asuvat kaukana mantereesta, erityisesti talvella. Koska monet näistä saarista ovat matkailukohteita, kesällä laivat kuljettavat vierailijoita ja myös saarella asuvia ihmisiä, joilla ei siksi ole ongelmia kahteen tai kolmeen kuukauteen (kesä-, heinä- ja elokuu). Ongelmat alkavat syyskuussa, ja silloin on todellinen vaara tuntea itsensä eristyneeksi.
Mielestäni Euroopan komissio, joka ei voi päättää suoraan asiasta - mainitsin tämän puheessani, otamme aina huomioon toissijaisuusperiaatteen - voi tarjota tukea esimerkiksi osarahoittamalla tiettyjä liikennejärjestelmiä, sisämarkkinoita vääristämättä, jotta näillä kansalaisilla, jotka ovat Euroopan kansalaisia ja joilla on samat oikeudet liikkumiseen kuin suurissa kaupungeissa tai mantereella asuvilla ihmisillä, olisi erityisesti oikeus matkustaa ja saada lähetyksiä, koska kysymys koskee myös elintarvikkeiden toimitusta sekä veden toimitusta joillekin saarille.
Arvoisa jäsen, jaan näkemyksenne ja tuen sitä. Euroopan komissio, joka pyrkii suojelemaan kaikkien kansalaisten oikeuksia kaikkina aikoina, aikoo mahdollisuuksien ja voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti työskennellä lujasti tukeakseen pienimmillä saarilla asuvia ihmisiä tarjoamalla käytännöllisiä ratkaisuja näiden ihmisten tarpeisiin, joilla todella on epäsuotuisat olosuhteet, erityisesti talvikuukausien aikana.
Olen teidän ja kaikkien kreikkalaisten Euroopan parlamentin jäsenten käytettävissä - eikä tietysti vain kreikkalaisten Euroopan parlamentin jäsenten - jos haluatte keskustella aloitteista, jotka haluatte hyväksyä antaaksenne käytännöllisiä vastauksia pienten saarten asukkaille.
Avril Doyle
(EN) Voisitteko selventää enemmän sen asianmukaisen sääntelykehyksen sisältöä, jonka sanoitte olevan tekeillä, erityisesti pieniä saaria koskevan liikenteen saatavuuden taloudellisen kestävyyden osalta?
Arvoisa komission jäsen, voinko saada teiltä vakuutuksen, että tämä tuleva sääntelykehys, joka teillä on mielessänne, ei vaikuta mitenkaan nykyiseen yleispalveluvelvoitetta koskevaan järjestelmään? Se on olennaista näiden syrjäisten alueiden taloudellisen kestävyyden kannalta.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Kiitos, arvoisa jäsen, tämän kysymyksen esittämisestä. Luulen, että mainitsin sen pääpuheenvuorossani, jossa vastasin kysymykseen. Aikomuksemme on estää kaikki kilpailun vääristyminen. Minkä tahansa asioihin puuttumisen pitäisi palvella vain kansalaisten tarpeita, häiritsemättä sisämarkkinoita ja rikkomatta kilpailua, mutta ainoastaan, toistan, jos sen tarkoituksena on antaa epäsuotuisilla alueilla asuville ihmisille, erityisesti talvikuukausien aikana mahdollisuus olla kansalaisia kaikkien muiden lailla. Tukemme kohdistetaan, aiheuttamatta kenellekään harmia, siihen, että nämä kansalaiset voivat elää samoilla ehdoilla kuin kaikki muutkin Euroopan unionin kansalaiset.
Voin siksi vakuuttaa teille huolenaiheidenne osalta, että tavoitteemme on auttaa näitä kansalaisia vääristämättä markkinoita tai kilpailua.
Aihe: Meriliikenteen turvallisuutta koskevat eurooppalaiset lainsäädäntötoimet
Onko komissio arvioinut, mitä tapahtuu eurooppalaiselle merenkululle, mikäli merenkulun turvallisuutta koskevat eurooppalaiset lainsäädäntötoimet, jotka ovat päällekkäisiä suhteessa tähänastisiin samanlaisiin kansainvälisiin sääntöihin, saatetaan voimaan?
Miksi komissio ei pidä riittävänä sitä, että jäsenvaltiot ratifioivat IMO:n kansainväliset yleissopimukset, jolloin jäsenvaltioiden yksinomaiseen toimivaltaan kuuluvia asioita ja Euroopan yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteiseen toimivaltaan kuuluvia asioita sääntelisivät pelkästään kansainväliset lainsäädäntöpuitteet, joita jäsenvaltiot muovaavat yksinomaisen toimivaltansa kautta suvereenien oikeuksiensa pohjalta.
Kun näinä aikoina Euroopan kansalaiset ovat erityisen sensitiivisiä, mitä tulee heidän oman valtionsa suvereeneihin oikeuksiin ja hyvin suurten taloudellisten paineiden alaisena olevaan alaan kuten meriliikenteeseen, eikö yhteisön yksinomaisen toimivallan ja komission uusien valtuuksien tavoittelu ole vahingollisia kokonaisuuden kannalta?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, Manolis Mavrommatis on aina hyvin aktiivinen ja aina mukana liikennettä koskevissa asioissa. Komission ehdotuksiin kuuluu aina vaikutustenarviointi. Tämä on totta erityisesti kolmannesta meriturvallisuuspaketista marraskuussa 2005 annettujen ehdotusten osalta.
Komission tämän alan ehdotuksissa otetaan erityisesti huomioon asiaankuuluvat kansainväliset yleissopimukset. Useimmissa tapauksissa lainsäädäntöehdotusten tarkoituksena on kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan yleissopimukset tai panna ne täytäntöön yhteisön puitteissa. Niillä pyritään aina hankkimaan uusia toimivaltuuksia. Haluaisin selventää yleisen väärinkäsityksen: yhteisöllä on jo meriturvallisuutta koskevat tarvittavat valtuudet yhteisen liikennepolitiikan puitteissa. On kuitenkin väistämätöntä, että kun Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat lainsäädäntöä, jäsenvaltioiden valmiuksia toimia eristyksessä kansainvälisellä tasolla rajoitetaan.
Se ei ole kuitenkaan haitta jäsenvaltioille. Se auttaa itse asiassa vahvistamaan yhteistä vaikutusvaltaamme kansainvälisessä yhteisössä ja nostaa siten kansalaisten elämän ja ympäristön suojelun tasoa. Joskus EU:n on yksinkertaisesti tehtävä aloite. Näin kävi esimerkiksi silloin, kun otimme käyttöön yksirunkoisten öljysäiliöalusten nopeutetun poistamisen ja päätöstämme seurasi Kansainvälisen merenkulkujärjestön samanlainen päätös.
Arvoisa Manolis Mavrommatis, olette hyvin tietoinen ongelmista Kansainvälisen merenkulkujärjestön kanssa: emme voi aina tehdä päätöksiä itse. On valtuuksia, jotka eivät koske Eurooppaa, ja jatkuva vertailu tähän järjestöön on siksi välttämätöntä, ei vähiten siksi, että merillämme on usein aluksia, jotka purjehtivat sellaisten maiden lippujen alla, jotka eivät kuulu unioniin.
Ehdotetun uuden meriturvallisuutta koskevan lainsäädännön nojalla komissio kuitenkin toivoo voivansa korjata meriliikenteen maailmanlaajuisen ulottuvuuden, joka edellyttää maailmanlaajuisia ratkaisuja, ottaen samalla huomioon maailmanlaajuisen oikeudellisen kehyksen rajoitukset.
Arvoisa Manolis Mavrommatis, yhteisön toiminta on konkreettinen osoitus jäsenvaltioiden yhteisestä ponnistuksesta ja sitoumuksesta, ei ulkopuolelta tulevasta määräyksestä, joka olisi vastoin niiden etuja. Meidän ja teidän ponnistelujen ansiosta niiden Euroopan vesillä seilaavien alusten määrä, jotka eivät vastaa nykyisiä normeja, on laskenut jyrkästi. Komissio jatkaa tasapainoisen mutta ennakoivan politiikan toteuttamista ja pitää kansalaistemme elämän ja toimeentulon suojelua päätavoitteenaan.
Manolis Mavrommatis
Arvoisa komission jäsen, tiedätte, miten paljon nautin keskusteluistamme ja väittelyistämme. Teillä on lisäksi aina minulle vastaus. Haluaisin luonnollisesti kiittää teitä noista kohdista, jotka koskevat kaikkia Euroopan unionin jäsenvaltioita.
(EL) Kun näinä aikoina Euroopan kansalaiset ovat erityisen sensitiivisiä, mitä tulee heidän oman valtionsa suvereeneihin oikeuksiin ja hyvin suurten taloudellisten paineiden alaisena olevaan alaan kuten meriliikenteeseen, eikö yhteisön yksinomaisen toimivallan ja komission uusien valtuuksien tavoittelu ole vahingollisia kokonaisuuden kannalta?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa Manolis Mavrommatis, en usko, että vahingon aiheuttamisesta on vaaraa, mutta tavoitteena on yrittää yhtenäistää kehyksen puitteissa sitä, mikä on aina monimutkaista merilainsäädännössä, koska valitettavasti vastassamme ovat aina Kansainvälisen merenkulkujärjestön päätökset ja, kuten olen sanonut, onneksi EU joskus ottaa johtoaseman ja kansainvälinen järjestö seuraa meitä.
Aikomuksemme ei ole, toistan, rajoittaa jäsenvaltioiden oikeuksia vaan vain yrittää saada aikaan yhtenäistäminen, jonka ansiosta pelkästään EU:n kansalaisille voidaan antaa nopeampia ja selkeämpiä vastauksia.
Colm Burke
(EN) Ihmettelin, onko komission jäsen tyytyväinen siihen, että jäsenvaltiot ovat toteuttaneet riittävästi toimia voimassa olevan lainsäädännön ja sääntelyn panemiseksi täytäntöön. Minulla oli omat kokemukseni toimimisesta oikeudellisessa asemassa, kun tapahtui hyvin vakava onnettomuus, ja jopa 12 kuukautta onnettomuuden jälkeen laivayhtiö ei edelleenkään noudata silloin ja yli kolme vuotta voimassa olleita säännöksiä.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Haluaisin kiittää arvoisaa jäsentä tästä kysymyksestä, koska se antaa minulle tilaisuuden kertoa erittäin myönteisestä tuloksesta, jonka liikenneneuvostossa saimme kaksi viikkoa sitten aikaan Luxemburgissa, kun neuvosto viimein antoi luvan kolmannen meripaketin antamiselle. Tämä menestys johtuu myös Euroopan parlamentin sinnikkyydestä, sen sitoumuksesta, siitä, että se teki äänensä kuuluvaksi yhdessä komission äänen kanssa, saadakseen aikaan kattavamman sääntelyn yleisen turvallisuuden takaamiseksi kaikissa suhteissa, mukaan luettuna meremme, ympäristönsuojelu ja vastuuvelvollisuus onnettomuuksissa.
Kun nämä säännöt tulevat voimaan, yhteisön valvontaa vahvistetaan ehdottomasti. Voin vakuuttaa teille, että komission sitoumuksen osalta me jatkamme tilanteen valvomista huolellisesti ja tarkasti, mukaan luettuna virastomme työ Lissabonissa, varmistaaksemme, että kaikkea yhteisön lainsäädäntöä noudatetaan aina, ja ennen kaikkea varmistaaksemme, että meremme ovat entistä turvallisempia, ja varmistaaksemme yhteisen oikeudellisen ja operatiivisen toiminnan kaikilla merillä Euroopan unionin toimivallan puitteissa.
Aihe: Kaupunkiliikenteen parantaminen
Kaupunkiliikenteen tilanne ei ole tällä hetkellä parhaimpia mahdollisia Euroopan kansalaisten kannalta. Liikenteen voimakkaan ruuhkautumisen aiheuttamat hankaluudet suurissa kaupungeissa, lisääntyvä saastuminen, kun kaupunkien sisäinen liikenne aiheuttaa 40 prosenttia ja enemmänkin tieliikenteen hiilidioksidipäästöjen kokonaismäärästä, sekä autoilijoiden ja suojattomassa asemassa olevien ryhmien kuten jalankulkijoiden ja polkupyöräilijöiden turvallisuuden puute ovat vain esimerkkejä ongelmista, jotka Euroopan kansalaisilla on päivittäin vastassaan suurissa kaupungeissa. Mitkä ovat komission ehdottamat tavoitteet ja toimintasuunnitelma edellä mainitun suhteen, jotta voitaisiin ryhtyä puhumaan kestävämmästä kaupunkiliikenteestä, ja mikä on niiden toimien aikataulu, joilla se pyrkii saavuttamaan tavoitteensa?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, kaupunkiliikennettä koskeva aihe, haluaisin kertoa arvoisille jäsenille - "kollegat" tulee aina mieleeni ensimmäiseksi, se on tapa, olen ollut komission jäsenenä vasta muutaman kuukauden, kun taas Euroopan parlamentin jäsenenä olin monia vuosia ja ilmiselvästi tunnen vielä kuuluvani tähän parlamenttiin - oli yksi La Rochellessa 1. ja 2. syyskuuta 2008 järjestetyn epävirallisen neuvoston kokouksen aiheena, ja siitä keskusteltiin pitkään. Komissio ja jäsenvaltiot kiinnittivät asiaan paljon huomiota ja kutsuivat asiantuntijoita, suurten ja keskikokoisten kaupunkien johtajia ja alan erityisasiantuntijoita puhumaan kaupunkiliikenteestä.
Puhuin itse tästä aiheesta tieturvallisuuspäivänä, joka järjestettiin muutama päivä sitten Pariisissa - komission ja neuvoston virallinen päivä tieturvallisuusviikon aikana - ja korostin, että tieturvallisuuden on myös tarkoitettava hyvää kaupunkiliikennejärjestelmää: teistämme tulee turvallisempia, ennen kaikkea suurkaupungeissa, jos on olemassa hyvä kaupunkiliikennejärjestelmä. Mielestäni tällä vähennetään väistämättömästi onnettomuuksien uhrien määrää suurkaupungeissa, joissa onnettomuuksia tapahtuu eniten ja joissa uhreja on eniten.
Komissio laatii kaupunkiliikenteestä toimintasuunnitelmaa, joka perustuu vihreän kirjan julkaisua seuranneisiin kuulemisiin. Aiomme esittää suunnitelman ennen tämän vuoden loppua. Tämä suunnitelma sisältää ehdotuksia määrätyistä toimista Euroopan unionin tasolla tuleviksi vuosiksi.
Euroopan komissiolla ei tietysti ole tässä toimivaltaa: nämä ovat jäsenvaltioita koskevia asioita, mutta me haluamme toissijaisuusperiaatteen, joka, kuten kaikki tiedätte, tulee sanasta subsidium, nojalla auttaa jäsenvaltioita ja suurkaupunkien johtajia. Milanon entinen pormestari, Gabriele Albertini, liikenne- ja matkailuvaliokunnan varapuheenjohtaja, voi antaa todistuksen kaikesta tästä: tämän toimintasuunnitelman avulla varmistamme, että kaikki meillä oleva tieto, kaikki neuvot, kaikki ajatukset, kaikki ehdotukset, voidaan antaa kaupunkien käyttöön, ennen kaikkea sellaisten suurkaupunkien käyttöön, joissa on liikenneongelmia.
Toimintasuunnitelmalla tuetaan myös poliittisia päättäjiä paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla noudattamaan täysimääräisesti - toistan, noudattamaan täysimääräisesti - toissijaisuusperiaatetta. Ehdottamillamme toimilla autetaan leikkaamaan kustannuksia, takaamaan yhtenäismarkkinoiden asianmukainen rahoitus ja luomaan uusia markkinoita uusille tekniikoille ja kehittämään kestävä kaupunkiliikenne. Ei ole mikään sattuma, että vasta eilisiltana päätettiin keskustelu ja äänestettiin direktiivistä, jonka pitäisi kannustaa, sen tavoitteena on kannustaa, paikallisviranomaisia hankkimaan julkisen liikenteen välineitä, joilla on pienemmät haitalliset kaasupäästöt.
Nyt on kuitenkin vielä liian aikaista hahmotella toimintasuunnitelman sisältöä tai puhua siitä tarkasti, mutta odotamme kuitenkin, ja te voitte odottaa, että sillä katetaan sääntöjen rikkominen viheralueille pääsyn osalta, kaupunkien tavaraliikenne ja logistiikka, parempi tiedotus eurooppalaisten kaupunkien julkisen liikenteen järjestelmistä tai laajat suunnitelmat kestävästä kaupunkiliikenteessä ja ehdotukset tavoista, joilla kaupunkisuunnittelu ja liikkuvuus voidaan yhdistää. Toimintasuunnitelmaan voi myös kuulua ehdotuksia tiedonjakamisesta ja parantuneesta tiedon keräämisestä ja tutkimuskäytännöistä, ja siinä voidaan käsitellä myös rahoitusta, joka on äärimmäisen arkaluontoinen kysymys. Tämä kaikki, toistan, perustuu toissijaisuusperiaatteen noudattamiseen.
Emmanouil Angelakas
(EL) Arvoisa komission jäsen, odotamme ehdottamaanne toimintasuunnitelmaa hyvin kiinnostuneina, ja sitten meillä on tilaisuus keskustella jälleen.
Haluaisin kuitenkin kuulla henkilökohtaisen mielipiteenne seuraavasta asiasta: Lontoon, Rooman ja Tukholman kaltaisissa kaupungeissa käyttöön otetuista ruuhkamaksuista on keskusteltu paljon, ja ne näyttävät auttavan ruuhkien vähentämisessä ja julkisen liikenteen käyttäjien määrän nostamisessa. Kuitenkin muissa kaupungeissa, joissa ei ole järjestelmällistä verkostoa, tähän suhtaudutaan epäillen, ja haluaisin tässä vaiheessa kuulla henkilökohtaisen mielipiteenne kokeneena komission jäsenenä siitä, kannatatteko, ja missä määrin, näitä ruuhkamaksuja.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa jäsen, kysymys on äärimmäisen arkaluontoinen: jos Gabriele Albertini, joka on aina hyvin antelias, haluaisi tarjota meille kahvit, puhuisimme siitä ja kuulisimme eurooppalaisen suurkaupungin pormestarin kokemuksia.
Tähän kysymykseen ei ole helppoa vastausta. Olin kaupunginvaltuutettu Roomassa viiden vuoden ajan ennen Euroopan parlamentin jäseneksi valitsemista, ja käsittelin näitä samoja asioita. Näitä asioita on tarkasteltava kaupunkikohtaisesti, tapauskohtaisesti, koska joillakin kaupungeilla - ajattelen Roomaa - on historiallinen keskusta, jossa on hyvin kapeat kadut, joilla liikenne on hankalaa. Muissa kaupungeissa on erilainen kaupunkiympäristö, joten ei ole helppoa säätää yhtä sääntöä kaikille.
Minun mielestäni kaupunginjohtajien pitäisi, aina toissijaisuusperiaatetta soveltamalla, päättää yhteisymmärryksessä kaupunginvaltuustojen kanssa ruuhkamaksujen säätämisestä, jos se heidän mielestään on hyödyllistä ja jos heidän hallinnoimansa kaupungin on rajoitettava liikennettä, koska hyvin vanhoissa kaupungeissa keskusta ruuhkautuu hyvin helposti. Tilanne vaihtelee siksi kaupungista toiseen, ja ratkaisun löytäminen on vaikeaa. Sanoisin ehdottomasti, että se on vaihtoehto, jota ei pidä ylenkatsoa, vaikka se joskus aiheuttaakin hämmennystä. On tarkasteltava toiminta-alaa. Toistaisin, että yksittäisten kaupunkien on tehtävä päätös. Itse en periaatteessa ole sitä vastaan, mutta tietyissä tapauksissa sen säätäminen voi olla epäoikeudenmukaista, kun taas toisissa se voi olla täysin asianmukaista.
Koska Euroopan kaupungit ovat moninaisia, mielestäni erityisesti tässä tapauksessa lopullinen päätös pitäisi aina jättää paikallisviranomaisille, vaikka toimintasuunnitelmassa tarjoammekin ehdotuksia ja ajatuksia. Tärkeää on se, että kansalaisille tiedotetaan aina ja että he tietävät, mitä tapahtuu ja mitä päätöksiä tehdään, koska kun veroja maksetaan, on aina hyvä, että kansalaiset ymmärtävät, mistä he maksavat.
Olen pahoillani, että en voi antaa lopullista periaatteellista vastausta. Katson todella, että meidän on tutkittava tosiasioita ja vaikutusta, mukaan luettuna kaupunkiympäristö, ja tehtävä päätökset tapauskohtaisesti. Lopuksi haluaisin sanoa jälleen, että periaatteessa en ole sitä vastaan, mutta voi olla tapauksia, joissa tällaisen veron säätäminen voisi olla hyödytöntä.
Mairead McGuinness
(EN) Arvoisa komission jäsen, olin hämmästynyt kahdesta käyttämästänne sanasta: että rahoitus on "arkaluontoinen" asia ja että toistitte "toissijaisuutta", joka on tärkeää.
Onko komissio huolissaan siitä, että jäsenvaltioiden talousvaikeudet estävät tarvittavat investoinnit tehokkaisiin julkisen liikenteen järjestelmiin? Samalla jäsenvaltiot saattavat säätää suurkaupungeissa ruuhkamaksuja paineen alla oleville moottoriajoneuvojen käyttäjille, joilla ei vaihtoehtoja.
Paul Rübig
(DE) Rakas Antonio Tajani, olemme tietysti iloisia siitä, että meillä on tilaisuus esittää kysymyksiä, erityisesti kaupunkiliikennettä koskevista tarjouspyynnöistä. Onko olemassa mitään suunnitelmia kaupunkiliikennettä koskevista tarjouksista, kuten Ruotsissa on useissa tapauksissa tehty, ja siellä on nyt kilpailua kaupunkiliikenteessä?
Toiseksi: onko todella suunnitelmia yhtenäisistä valvontajärjestelmistä koko Euroopassa? Ulkomaiseen kaupunkiin saavuttaessa on usein vaikeaa ymmärtää, miten sikäläinen järjestelmä toimii, ja ehkä tässä tarvitaan komission ehdotusta.
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, kiitos kysymyksestä. Ensinnäkin meidän pitäisi minun mielestäni toimintasuunnitelmalla, jonka aiomme esittää, korostaa tarvetta antaa tietoa Euroopan kansalaisille heidän siirtyessään yhdestä kaupungista toiseen, jotta he tietävät, mikä tilanne on ja mitä he löytävät matkustaessaan Tukholmasta Madridiin verrattuna matkaan Roomasta Wieniin, jotta he ymmärtävät tilanteen, mitä veroja heidän on ehkä maksettava, ja jotta he voivat järjestää matkansa, olipa kyseessä sitten työ tai matkailu. Tämä on jo tärkeää, ja uskon, että meillä on työtä tehtävänä.
Arvoisat jäsenet, tietysti korostan toissijaisuusperiaatetta, koska Euroopan unionin ei pidä puuttua asioihin, jotka kuuluvat tiukasti paikallisviranomaisten toimivaltaan. Sama koskee rahoitusnäkökohtia; komissio ei voi puuttua. Rahoitus on ongelma. Pyrimme tietysti toimintasuunnitelmassamme keräämään yhteen kaikki eri kuulemisissa esitetyt ehdotukset, jotta voimme tarjota palveluja ja tukea paikallisviranomaisille, jotka voivat sitten päättää hyväksyä tai hylätä ne. Tavoitteenamme on yrittää yhtenäistää järjestelmää, ainakin kansalaisten tiedottamisen osalta, ja tarjota eri paikallisviranomaisille mahdollisimman paljon tietoa muiden kaupunkien kokemuksista, jotta ne voivat käyttää sitä halutessaan. Tämä on tärkeää.
Rahoituksen osalta olen sitä mieltä, että kukin paikallisviranomainen voi vapaasti tehdä niin kuin katsoo sopivaksi tietysti häiritsemättä markkinoita tai kansalaisten liikkumisvapautta. Kaikissa tapauksissa on aina valittava sopivin ratkaisu. Paul Rübigin viimeisen kysymyksen osalta haluaisin kuitenkin sanoa, että yleispalveluvelvoitetta koskevalla direktiivillä paikallisviranomaisille jätetään vapaus valita, tekevätkö ne tarjouspyyntöjä vai eivät. Mielestäni Euroopan unioni on tästä näkökulmasta jälleen korostanut toissijaisuusperiaatetta.
Mielestäni se on oikein, koska työmme ei pitäisi olla hyökkäävää: meidän ei pitäisi säännellä kaikkea ja mitä tahansa, meidän pitäisi huolehtia isoista asioista, antaa isoja vastauksia, jos mitään, auttaa paikalliselimiä ja jäsenvaltioita ratkaisemaan ongelmat, kun ne pystyvät siihen, ehkä Euroopan unionin avulla ja tuella siten, että tämä tuki ei ole hallitsevaa tai hyökkäävää. Mielestäni tämän pitäisi paikallisessa julkisessa liikenteessä olla periaate, jota me kaikki noudatamme, ja uskon, että haluamme tehdä niin.
Puhemies
(EN) Kyselytunti on päättynyt.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.45 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
