Klausimų Komisijos Pirmininkui valanda
Pirmininkas
Kitas klausimas - klausimų Komisijos Pirmininkui valanda. Tai įprasta procedūra, tai yra klausimui skiriama viena minutė, atsakymai taip pat trunka vieną minutę. Jeigu pateikiamas papildomas klausimas, tam skiriama trisdešimt sekundžių, tiek pat skiriama ir atsakymui. Pirmuosius klausimus Komisijos Pirmininkui pateiks politinių frakcijų pirmininkai arba atstovai.
Corien Wortmann-Kool
Pone Pirmininke, Pirmininke J. M. Barroso, šiuose rūmuose norėčiau pateikti jums klausimą apie Europos neatidėliotinos pagalbos fondą. Tuo norėčiau pabrėžti, kad jūs įsitraukiate į diskusijas apie Neatidėliotinos pagalbos fondą, nes tai susiję su Europos skubios pagalbos fondu. Mano klausimas toks: ką manote apie šio fondo padidinimą? Iš tiesų jau kalbėjote šiuo klausimu, tačiau daugiausia apie tai, kaip fondas turėtų užtikrinti savo finansavimą ir kuriam laikui. Šiuo metu padėtis valstybių obligacijų rinkoje gana rami, tačiau ji gali bet kada pasikeisti. Taigi mano klausimas: kokia jūsų nuomondėl Neatidėliotinos pagalbos fondo padidinimo?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti C. Wortmann-Kool.
Tiesą sakant, tai yra ne tik mano, bet ir bendra Komisijos pozicija. Dokumente dėl metinės augimo apžvalgos sakoma, jog Komisija mano, kad turi būti sustiprinti faktiniai Europos finansinio stabilumo fondo (EFSF) finansiniai pajėgumai ir išplėsta jo veiklos sritis. Manome, kad tai yra dalis visapusiško atsakymo, žinoma, ne visas atsakymas. Šiame dokumente yra tik vienas sakinys apie EFSF. Jame taip pat kalbama apie struktūrinę reformą, fiskalinį konsolidavimą ir augimą skatinančias priemones.
Tiesą sakant, euro zonai svarbu padidinti savo skolinimo gebėjimą, nes, kaip žinote, EFSF šiuo metu skirta 440 mlrd. EUR. Dabar neprašau padidinti šios viršutinės ribos, tačiau žinome, kad EFSF, jeigu reikėtų, de facto negalėtų paskolinti šių 440 mlrd. EUR dėl būtinumo užtikrinti AAA reitingą EFSF. Todėl mažiausiai, ką galime ir turėtume padaryti, tai padidinti fondo finansinius pajėgumus. Manau, kad tai labai konstruktyvus pasiūlymas, kuris turėtų būti priimtas geriau anksčiau negu vėliau.
Corien Wortmann-Kool
Pone Pirmininke, turiu papildomą klausimą: sakote "geriau anksčiau negu vėliau". Ką konkrečiai turite omenyje, nes, mano nuomone, būtina skubiai per ateinančius mėnesius užtikrinti stabilumą finansų rinkose. Ryžtingumas šiuo klausimu būtų naudingas. Šiuo metu daugiausia matome vyriausybių vadovų ir finansų ministrų diskusijas, taigi kokią trukmę turite omenyje, kai sakote "geriau anksčiau negu vėliau"? Ar galite būti konkretesnis?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, "geriau anksčiau negu vėliau" reiškia būtent tai: kad neturėtume atidėlioti. Praeityje matėme, kad, daugybės rinkos analitikų nuomone, Europos Sąjunga ir euro zona labiau reaguoja negu imasi veiksmų. Turime būti kreivės priekyje, ne už jos, todėl tai reikia padaryti kuo greičiau!
Tiesą sakant, atrodo, kad per vakar vykusį euro zonos susitikimą ir šiandienos ECOFIN susitikimą padaryta tam tikra pažanga. Bendraujame su valstybėmis narėmis. Manau, kad tai svarbu. Ir manau, jog bus protinga per 2011 m. vasario 4 d. Europos Vadovų Tarybą iškelti šiuos klausimus. Mes pasirengę tai padaryti. Komisija pasirengusi 2011 m. vasario 4 d. iškelti šiuos klausimus.
Stephen Hughes
S&D frakcijos vardu. - Pirmininke J. M. Barroso, žinau, kad Europos profesinių sąjungų konfederacija (EPSK) jau pateiklabai tvirtus prieštaravimus dėl Komisijos įsikišimo į Graikijos ir Airijos darbo rinkas nurodant konkrečias detales ir visiškai nepaisant kolektyvinės sutarties derybų ir socialinio dialogo. Jūsų naująja metine augimo apžvalga žadama dar daugiau. Jūsų pareigūnai ragina iš naujo svarstyti indeksavimo nuostatas ir užmokesčio susitarimus, skatina lankstų darbą, taip pat ragina peržiūrėti bedarbio pašalpas ir sumažinti per didelę darbuotojų apsaugą.
Ar nesutinkate, kad Komisija turėtų siekti skatinti socialinį dialogą ir derybas dėl kolektyvinės sutarties, o ne juos menkinti? Ir, kadangi užmokesčio klausimas nėra atskirai įtrauktas į Sutarties socialinį skyrių, kokiu teisiniu pagrindu Komisija remiasi kišdamasi į nacionalinę kolektyvinių derybų tvarką? Be to, apžvalgoje skatinamu fiskalinio konsolidavimo pastangų padvigubinimu bus panaikinta bet kokia galimybpasiekti 2020 m. procesinius tikslus. Kaip į tai atsakytumėte?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Noriu jums be jokių dviprasmybių pasakyti, kad mes visiškai pritariame socialiniam dialogui. Tai darome Europos Sąjungos lygmeniu, tačiau po to turime tai daryti ir nacionaliniu lygmeniu; tai yra valstybių narių pareiga. Aktyviai skatinau visą šį socialinį dialogą su EPSK, su "BusinessEurope" ir kitais susijusiais partneriais. Tiesą sakant, dabar manome, kad turėtume sukurti daugiau paskatų dirbti; turime atkreipti dėmesį į savo darbo rinkų padėtį. Manau, kad tai struktūrinių reformų, kurios reikalingos siekiant padidinti Europos konkurencingumą, dalis.
Stephen Hughes
S&D frakcijos vardu. - Pirmininke J. M. Barroso, kodėl atrodo, kad visas dėmesys skiriamas darbo rinkoms? O kaip dėl kitų rinkų, kurių problemas turime išspręsti, - finansų rinkos, vidaus rinkos, prekių rinkos? Atrodo, kad visas dėmesys skiriamas darbo rinkoms. Kodėl mažiausiai pasiturintys darbuotojai turėtų mokėti už šią recesiją ir būtinybę atitaisyti jos skriaudą?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Dėmesy skiriamas ne tik darbo rinkai. Reformuojame finansų rinkas, o šis Parlamentas tam aktyviai pritaria ir tame dalyvauja. Taip pat metinėje augimo apžvalgoje išsamiai aptarėme būtinybę padidinti vidaus rinkos reformą. Šiuo metu konkrečiai diskutuojame dėl energijos rinkų, tačiau darbo rinka taip pat yra dalis struktūrinių reformų, kurių reikia siekiant padidinti Europos konkurencingumą, visų pirma tose šalyse, kurios šiuo metu labiausiai pažeidžiamos. Kaip žinote, kai kurios iš jų jau ėmėsi svarbių darbo rinkos reformų.
Guy Verhofstadt
ALDE frakcijos vardu. - Pone Pirmininke, žinau, kad per privatų pokalbį su prezidentu D. Medvedevu pareiškėte savo susirūpinimą dėl M. Chodorkovskio bylos. Jeigu M. Chodorkovskio byla buvo teisinės valstybės principo veikimo Rusijoje išbandymo byla, tada, žinoma, turime pasakyti, kad byla pralaimėta. Be to, 2010 m. gruodžio 31 d. buvo suimtas Boris Nemcov. Tačiau Rusijos Konstitucijos 31 straipsniu garantuojama susirinkimų laisvė.
Kaip žinote, kiekvieno mėnesio 31 dieną opozicija rengia protesto susirinkimus. Matau, kad 2011 m. bus septyni mėnesiai, turintys 31 dieną. Tai reiškia, kad jeigu tai tęsis, esama tikimybės, kad ir 2011 m. pasikartos panašūs į B. Nemcovo suėmimą įvykiai. Kokių bendrų veiksmų gali imtis ES institucijos šiuo klausimu? Rusija yra Europos Tarybos, Europos ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos, G8 narir galima PPO narė. Manau, kad Europos institucijos turi imtis skubių veiksmų.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip minėjote, pone G. Verhofstadtai, šį klausimą pateikėme savo partnerei Rusijai, tiesą sakant, Europos Sąjunga jau viešai reagavo į Michailo Chodorkovskio ir Platono Lebedevo teismo procesus - vyriausioji įgaliotinCatherine Ashton pateikdeklaraciją.
Manome, kad teismų nepriklausomumas ir kiekvieno piliečio teisį teisingą bylos nagrinėjimą - kaip įtvirtinta Europos žmogaus teisių konvencijoje, kurią Rusija ratifikavo, - turi didelę svarbą Europos Sąjungos ir Rusijos Federacijos strateginei partnerystei. Teisinės valstybės principas taip pat yra "Partnerystės siekiant modernizavimo", kurią dabar plėtojame su Rusija, pagrindas.
Ir toliau glaudžiai stebėsime padėtį ir kelsime šį klausimą per įvairius susitikimus su Rusija, kaip ir buvo pabrėžta per pastarąjį gruodžio 7 d. Briuselyje vykusį Europos Sąjungos ir Rusijos aukščiausiojo lygio susitikimą. Europos Sąjunga tikisi, kad Rusija laikysis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje ir gerbs teisinės valstybės principą.
Guy Verhofstadt
ALDE frakcijos vardu. - Tai ne klausimas, o tiesiog pastaba. Manau, kad šie rūmai taip pat turi kuo greičiau spręsti šią problemą. Tokia padėtis, kokia dabar yra Rusijoje, negali tęstis. Nemanau, jog vien dėl to, kad turime daugybę svarbių prekybos ryšių, turime tylėti dėl šio klausimo - priešingai.
Rebecca Harms
Rusijoje spaudos ir žiniasklaidos laisvyra tikrai didžiulproblema. Jeigu norite puikiai pasirodyti šiose diskusijose, pone J. M. Barroso, negalite toleruoti to, kas šiuo metu vyksta Vengrijoje. Norėčiau jūsų paklausti, kodėl Komisija nerūpestingai vertina Vengrijos žiniasklaidos įstatymą. Kiekvienoje srityje juo pažeidžiami Europoje ir už jos ribų taikomi principai.
Kreipėmės į ekspertus teisinės konsultacijos. Kalbant apibendrintai, buvome informuoti, kad aktu pažeidžiami Kopenhagos kriterijai, Helsinkio baigiamasis aktas, Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva, Europos žmogaus teisių konvencija, UNESCO konvencija, kuri apima žiniasklaidą, Lisabonos sutartis ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija. Galėčiau tęsti, bet tuo ir baigsiu. Todėl norėčiau jūsų paklausti, kada tinkamai įsikišite į šį klausimą Vengrijoje? Koks kalendorinis planas? Kodėl dar nepradėta pažeidimo tyrimo procedūra? Mano kritika taip pat pagrįsta įprasta teismų praktika šioje srityje.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Vengrijoje, kaip ir bet kurioje kitoje valstybėje narėje, Europos Sąjungos teisę turime įgyvendinti objektyviu ir nešališku būdu. Turime labai atsargiai tai įvertinti teisės požiūriu, todėl turime laikytis aiškios metodikos.
Būtent tai mes - Komisijos Pirmininko pavaduotojai N. Kroes imantis veiksmų - ir darome. Vakar ji pateikišsamius pranešimus Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui ir Kultūros ir švietimo komitetui. Turime keletą klausimų dėl Vengrijos žiniasklaidos įstatymo. Iki šios savaitės pabaigos Vengrijos vyriausybei ketiname išsiųsti pirmą laišką, į kurį šalies valdžios institucijos turėtų atsakyti.
Kartoju: turime remtis aiškiomis, objektyviomis, nešališkomis, teisiškai pagrįstomis procedūromis, nes Vengrija, kaip bet kuri kita valstybnarė, turi teisę į Komisijos nešališkumą. Vis dėlto galiu jus dar kartą patikinti, kad labai atidžiai domimės šiuo klausimu.
Rebecca Harms
Norėčiau paprašyti, kad būtų galima patikrinti visus Vengrijos Komisijai pateiktus dokumentus. Labai norėtume turėti galimybę patys nuspręsti ir manome, kad sprendimas dėl šio klausimo buvo priimtas laiku. Tačiau mums kyla įtarimų, kad Vengrija galėjo pateikti ne visą įstatymo tekstą, kurį šiuo metu aptariame. Prašau pateikti mums dokumentus!
Be to, manau, kad labai sudėtinga žaisti politinius žaidimus, pvz., stojimo derybose su Turkija, ir nuolat įkyriai priminti apie Kopenhagos kriterijus tam, kad jie būtų pamiršti vos šaliai tapus Europos Sąjungos nare.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Žinoma, mes visapusiškai informuojame Parlamentą. Kaip jau anksčiau minėjau, Komisijos Pirmininko pavaduotoja N. Kroes vakar susitiko su susijusiais šio Parlamento komitetais.
Drauge jūs suprantate, kad ši problema teisinio pobūdžio, metodika turime vadovautis aiškiai ir objektyviai. Komisijos reputacija ir patikimumo lygis visose šiose srityse labai gera, ir tikrai nenorime kelti joms pavojaus. Galiu jus dar kartą patikinti, kad labai įdėmiai stebime šį reikalą ir jau pateikėme savo klausimus. Pats aptariau šį klausimą su ministru pirmininku V. Orbánu. Rytoj jis atvyks į Parlamento rūmus. Galime tai aptarti politiškai, tačiau dėl šio klausimo taip pat turime vadovautis aiškiomis procedūromis.
Michał Tomasz Kamiński
Pone Pirmininke, prieš keletą dienų Tarptautinaviacijos komisija, atliekanti tyrimą Maskvoje, paskelbsavo ataskaitą apie praėjusių metų balandžio 10 d. Smolenske įvykusios nelaimės priežastis. Lenkijos visuomenstebisi ataskaitos išvadomis ir mano, kad šis dokumentas tikrai nėra objektyvus. Per keletą pastarųjų dienų jau įrodyta, kad buvo nuslėpta Rusijai galinčių būti nenaudingų faktų, o visa ataskaita parengta taip, kad Lenkija laikoma atsakinga už tragišką nelaimę Smolenske. Lenkijoje nvienam sveiko proto žmogui nekyla abejonių dėl to, kad per visą pasirengimo velionio Prezidento vizitui ir jo įgyvendinimo procesą padarėme klaidų. Tačiau Rusijos ataskaitoje ryškūs visi politinio žaidimo, kuriuo siekiama išteisinti rusų kaltę, požymiai.
Todėl norėčiau pateikti klausimą: kaip Komisija vertina šią ataskaitą, ar Europos Komisija ketina ką nors daryti, kad išsiaiškintų tragedijos Smolenske, per kurią žuvo valstybės narės vadovas ir daugybmano šalies politinio elito atstovų, priežastis?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, norėčiau M. T. Kamińskiui pasakyti, kad niekas niekada nepamirš šios siaubingos tragedijos nei Lenkijoje, nei kur kitur. Labai užjautėme jus dėl prezidento L. Kaczynskio ir visų kitų, kurie buvo su juo tą tragišką dieną, žūties. Žinoma, žinau apie praėjusią savaitę Rusijos paskelbtą ataskaitą, taip pat žinau, kaip lenkai į ją reagavo, labai juos suprantu, turėdamas omenyje šios tragedijos mastą.
Taigi, esant tokiai padėčiai, Komisija gali imtis veiksmų tik tada, kai tam turi tinkamą teisinį pagrindą. Beje, Lenkijos valdžios institucijos niekada nesikreipį mus, kad įsitrauktume į šį reikalą, tačiau, žinoma, esame pasirengę padaryti viską, kas patenka į teisėtą mūsų kompetenciją, jeigu sulauktume tokio prašymo.
Michał Tomasz Kamiński
Pone Pirmininke, norėčiau įsitikinti, kad teisingai jus supratau. Iki šiol Lenkijos vyriausybneprašKomisijos ištirti nelaimės Smolenske priežasčių. Vis dėlto, jeigu Lenkijos vyriausybpaprašytų Europos Komisijos pagalbos, ar ji sulauktų tokios pagalbos?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip sakiau, turime įvertinti to teisinį pagrindą. Mano žiniomis, tai buvo karinis skrydis ir valstybinis vizitas, o reglamentas įsigalėjo po šios siaubingos nelaimės. Taigi teisine prasme atrodo, kad nekyla daug ginčų dėl pagrindo, kuriuo Komisija galėtų įsikišti. Žinoma, visada galime neoficialiai aptarti šį klausimą su Lenkijos valdžios institucijomis arba kitomis institucijomis, kurios gali to mūsų paprašyti.
Lothar Bisky
Pone J. M. Barroso, visi žinome, kaip svarbu užtikrinti euro stabilumą. Tačiau yra vienas dalykas, kurio negaliu suprasti. Tai diskusijos dėl pagalbos priemonių paketo stiprinimo, jūs tam pritarėte, tačiau tam nepritarkanclerA. Merkel. Todėl man kyla klausimas, ar jūs visai tarpusavyje nederinate sprendimų. Suprantu, kartais nutinka tokių dalykų, tačiau tai jau ne pirmas kartas, kai su tuo susiduriu arba girdžiu kažką panašaus. Šiuo metu tuo labai domisi žiniasklaida. Tačiau tai nėra paprasčiausias jūsų ir kanclerės A. Merkel vidaus ginčas. Tai svarbus politinis klausimas. Galiu tai suprasti - patikėkite manimi, ne visada pritariu ir kanclerei, - tačiau kyla klausimas, ar tokios viešai pateikiamos skirtingos nuomonės nėra naudingos finansų spekuliantams.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Europos Sąjungoje kiekviena institucija ir kiekviena vyriausybturi savo pareigų. Komisija turi pareigą pateikti, ką ji laiko tinkama euro zonos ir Europos Sąjungos linkme, todėl labai išsamiame dokumente dėl metinės augimo apžvalgos pateikėme savo nuomonę. Manau, kad turėjome ne tik teisę, bet ir pareigą tą padaryti.
Taigi tai ir padarėme; manau, kad tai, kaip matome pastarosiomis dienomis, puikiai įvertino rinkos dalyviai, nes jie suprato, kad dabar tikrai norima ryžtingai judėti į priekį visais išsamaus atsakymo, įskaitant EFSF, aspektais.
Analizuojant rinką vieningai pritariama, kad šiuo klausimu būtina imtis daugiau veiksmų. Tai ne tik Komisijos nuomonė; tokia yra ir Europos centrinio banko nuomonė, ir tai buvo pareikšta labai aiškiai. Tikiuosi, kad valstybės narės, remdamosi Komisijos pozicija, pasieks susitarimą.
Lothar Bisky
Pone J. M. Barroso, visiškai pritariu tam, kad jūs pateikėte savo nuomonę ir pranešimą. Vis dėlto lieka neatsakytas mano klausimas dėl tokio reikšmingo dalyko: kai spekuliuojama euru tokiu svarbiu kaip šis metu, kaip gali būti, kad jūsų nuomonnėra suderinta su kanclerės A. Merkel arba prezidento N. Sarkozy, arba kitų vyriausybių vadovų nuomonėmis? Tai bet kokiu atveju suprantama visai visuomenei.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Komisijai nereikia valstybių narių leidimo savo nuomonei pateikti. Mūsų pasiūlymas buvo suderintas su pastarosios Europos Vadovų Tarybos išvadomis, kai valstybės narės pareiškė, kad yra pasirengusios padaryti viską, kas būtina, kad apsaugotų euro zonos finansinį stabilumą. Jos konkrečiai paminėjo EFSF ir pasakė, kad yra pasirengusios jį sustiprinti. Taigi, tiesą sakant, nebuvo jokio prieštaravimo.
Negaliu komentuoti kitų pateiktų pastabų, tačiau galiu jums pasakyti, kokia yra Komisijos pozicija: tai vieningai priimta pozicija, jai pritaria ir Europos centrinio banko pirmininkas; tai kitų atitinkamų institucijų, kurios įdėmiai stebi euro zonos finansinį stabilumą, pozicija. Manau, turėtume pabrėžti tai, kas mus vienija, o ne kažkokius konkrečius dalykus dėl to, kaip bendraujame.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Praėjusią savaitę Europos Audito Rūmų narys, kuris atsistatydino po 15 metų darbo, žiniasklaidai pateikrimtų pareiškimų. Pareiškimais, kurie manęs visiškai nestebina, iš esmės pabrėžiamas ES auditorių nepriklausomumo trūkumas, o tai turi įtakos skaidrumo lygmeniui pranešant apie pažeidimus.
Vakar paskelbtame M. B. Engwirdos paaiškinamajame laiške tik patvirtinama Komisijos valdžia auditorių atžvilgiu ir keliamas klausimas dėl pagrindo, kuriuo rėmėsi Europos Parlamentas pastaruosius 15 metų pripažindamas įpareigojimą vykdyti pareigas.
Jau laikas šiam Parlamentui pareikalauti, kad ES biudžeto ir sąskaitų auditą atliktų visiškai savarankiška ES institucijoms nepriklausanti institucija. Be tokio nepriklausomo audito Taryba ir Parlamentas negalės ir toliau patvirtinti Komisijos finansinės atsakomybės vykdymo.
Ar leisite, pone J. M. Barroso, išorės auditoriui peržiūrėti sąskaitas ir pasakyti mums tiesą, kaip leidžiami Europos Sąjungos mokesčių mokėtojų pinigai?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, norėčiau pabrėžti, kad Europos Audito Rūmai yra visiškai nepriklausoma institucija. Komisija neturi visiškai jokios įtakos jų metodams arba audito prioritetams, net nesiektume tokios įtakos. Pati Komisija ir visa Europos Sąjunga siekia gerbti savo išorės auditorių nepriklausomumą.
Niekada nereiškiau neigiamų pastabų apie teismų sprendimus, ar tai būtų konstitucinių teismų, Europos Teisingumo Teismo ar Audito Rūmų sprendimas. Pagrindinis demokratijos principas yra gerbti teisinę valstybę ir nepriklausomas institucijas.
Žinoma, kaip audito proceso dalis visada palaikomas reguliarus Komisijos, kaip audituojamo subjekto, ir Rūmų, kaip auditoriaus, dialogas. Tai normalu ir būtina siekiant užtikrinti, kad audito procesas būtų pakankamai paveikus ir kad audito išvados būtų pagrįstos. Toks dialogas visiškai atitinka visus tarptautinius standartus. Taip pat turbūt turėčiau pabrėžti, kad ankstesniais metais Audito Rūmai dėl Komisijos veiklos pateiklabai kritiškas ataskaitas. Manau, turėtume gerbti savo institucijas, ypač nepriklausomas institucijas.
Marta Andreasen
EFD frakcijos vardu. - Pone J. M. Barroso, nepritariu jūsų atsakymui. Reaguodama į Europos Audito Rūmų per pastaruosius dešimt metų pareikštą kritiką Komisija kreipėsi į auditorius - tai užfiksuota žiniasklaidos - ir paprašjų pakeisti savo darbo metodiką, kad ataskaitose apie ES išlaidas būtų geresni rezultatai.
Per savo 30 metų profesinę patirtį apskaitos ir audito srityje niekada nemačiau, kad audituojamas subjektas nurodytų auditoriui, kaip atlikti savo darbą. Kaip dabar galime žinoti, ar klaidų sumažėjo dėl Komisijos pageidautos pakeistos metodikos, ar dėl pagerintos kontrolės?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Komisija, kaip ir Europos Parlamentas, turi teisę reikšti savo nuomonę apie audito procesą. Dabar jūs reiškiate savo nuomonę apie tai ir turite teisę tai daryti. Komisija yra ir politininstitucija. Mus išrinko šis Parlamentas, todėl turime teisę pateikti savo nuomonę. Tai jokiu būdu negali būti vertinama kaip spaudimas, nebent ir mes jūsų pastabas vertinsime kaip nepriimtiną spaudimą.
Tai, tiesą sakant, skaidrumo išbandymas. Taigi mes visada gerbiame Audito Rūmus ir nedarome jiems jokio spaudimo, mes bandome daryti, ką galime, kad įgyvendintume nepriklausomos audito institucijos, kokie ir yra Audito Rūmai, rekomendacijas.
Daniël van der Stoep
(NL) Pone Pirmininke, Jeruzalyra vienintelė, amžina ir nedaloma žydų valstybės Izraelio sostinė. Jeruzalnuo savo rytinio iki vakarinio krašto yra ir visada bus Izraelio teritorija.
Europos Sąjunga gali pagrįstai didžiuotis Izraeliu. Tai vieninteldemokratinvalstybArtimuosiuose Rytuose, kurią supa diktatoriškų režimų jūra.
Kovodamas su islamo džihadu, Izraelis gina ne tik save, bet ir visą Europą su judėjų ir krikščionių vertybėmis. Komisija man pritars šiuo klausimu.
Todėl Europos Sąjunga neabejodama turėtų palaikyti žydų valstybę Izraelį. Europos Sąjunga turi aiškiai parodyti tarptautinei bendruomenei, kad ES diplomatinei atstovybei derėtų būti tik Jeruzalėje. Būtent todėl labai norėčiau paklausti J. M. Barroso, ar jis pritaria man, kad ES turėtų nedelsdama perkelti savo diplomatinę atstovybę Izraelyje iš Ramat Gano į Izraelio sostinę Jeruzalę. Jeigu ne, kodėl?
Žinoma, taip pat turėtų būti daroma ir būsimos ES ambasados vietą parenkant Jeruzalėje. Apskritai nepritariame tokios ambasados steigimui, tačiau jeigu ji turi būti, steikite ją Jeruzalėje.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pirmiausia noriu pasakyti, jūs žinote Europos Sąjungos poziciją dėl Izraelio. Visiškai pritariame Izraelio gyvavimui. Kaip sakėte, tai - demokratinvalstybė, įsikūrusi labai sudėtingoje aplinkoje, ir mes visiškai pripažįstame Izraelio teisę egzistuoti. Kartu norėtume, kad Izraelis gerbtų Palestinos tautos apsisprendimo teisę, ir manome, jog geriausias sprendimas yra, kad abi valstybės - Izraelis ir Palestinos valstybgerbtų viena kitą ir tarptautinę teisę.
Dėl sostinės arba mūsų atstovybės Izraelyje perkėlimo -nematome tam jokio pagrindo.
Daniël van der Stoep
(NL) Pone Pirmininke, žinoma, nusivyliau jūsų atsakymu, bet jūs kalbate apie Rytų Jeruzalę ir apie tai, kad šią savaitę Komisija pasmerkIzraelį dėl pradėtų 1400 namų statybų Gile. Dabar svarstau, kaip Jeruzalės vietos valdžia turėtų reaguoti į tą pasmerkimą, juk jie sulaukia paraiškų dėl leidimo statyti tiek Rytų, tiek Vakarų Jeruzalėje.
Iš tiesų jie išduoda leidimus tiek arabams, tiek izraeliečiams abiejose miesto dalyse, tačiau dabar, kaip ir praėjusią savaitę, Komisija sako: turite diskriminuoti izraeliečius Rytų Jeruzalėje, nes miestas bet kuriuo atveju yra vientisas vienetas, ir tai negali būti pakeista, miestą valdo viena vietos valdžia. Ką tokiu atveju jūs sakote Jeruzalės vietos valdžios tarybai? Kaip ji turėtų reaguoti į izraeliečius, kurie visiškai pateisinamai kreipiasi dėl leidimo statyti vietovėje, kurioje jie turi teisę gyventi?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Manau, kad Europos Sąjungos pozicija dėl naujų gyvenviečių visiškai atitiko tarptautinės bendruomenės, įskaitant artimiausių Izraelio sąjungininkų, poziciją. Manome, jog tai, kaip dabartinvaldžia sprendstatybų klausimą, ne visada pagelbėjo dabartinėms pastangoms siekti taikos tame regione.
Jūsų pastabomis aiškiai parodoma, kodėl neturėtume dėl sudėtingos padėties tame Izraeliui ir mums visiems labai svarbiame mieste Jeruzalėje turėti atstovybės.
Taigi laikykimės savo pasižadėjimo siekti taikos. Palaikykime Izraelį. Kartu nepamirškime Palestinos žmonių teisių. Manau, kad jie taip pat nusipelnmūsų dėmesio ir paramos.
Pirmininkas
Pradedame antrąją klausimų valandos dalį - svarstysime konkrečią inovacijų ir energetikos problemą.
Alejo Vidal-Quadras
(ES) Pone Pirmininke, pone J. M. Barroso, Komisija skatina inovacijas antrosios kartos biokuras, sintezė, ketvirtosios kartos branduolių dalijimasis, pažangusis elektros energijos tinklas, visi atsinaujinantieji energijos ištekliai, energijos vartojimo efektyvumas, vandenilio naudojimas kuro elementuose, CO2 surinkimas, gabenimas ir saugojimas, elektra varomi automobiliai; sąrašą būtų galima tęsti.
Pone Pirmininke, išteklių mažėja, ir ne visko galima imtis. Daugybeuropiečių svarsto, į kuriuos iš šių dalykų Komisija susitelks esant dabartinėms sudėtingoms aplinkybėms, ir šiandien perduodu jums šį klausimą. Kuriems iš šių prioritetų Komisija teiks pirmenybę arba kas jai yra svarbiausia ?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Tai labai sudėtingas klausimas, nes visi prioritetai yra susiję, todėl turime baigti kurti energijos rinką - mums reikalinga integruota energijos rinka. Tai yra ir būdas užtikrinti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ir energijos vartojimo efektyvumą. Energijos vartojimo efektyvumui neabejotinai skiriama pirmenybė, tačiau taip pat turime investuoti į mažo anglies dioksido kiekio technologijas, nes tai susiję ir su išorės matmeniu, turime įgyvendinti savo išorės siekius - sutartinai kalbėti, kiek tai įmanoma, su savo partneriais energijos išteklių srityje.
Norėčiau, kad vasario 4 d. Europos Vadovų Taryba aptartų keturis prioritetus: baigimo kurti energijos rinką ir visų vidaus rinkos taisyklių įgyvendinimo; energijos vartojimo efektyvumo; mažo anglies dioksido kiekio technologijų; pritarimo bendroms pastangoms, kiek tai susiję su išorės matmeniu.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Pone Pirmininke, esant dabartinėms aplinkybėms, Europos Sąjunga iki 2020 m. turi 20 proc. sumažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Tačiau politiniu lygmeniu taip pat kalbame apie platesnio masto tikslą ir žinome, kad šiuo atžvilgiu tie sektoriai, kuriuos apima šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema ir ypač energetika, patirtų didžiausią smūgį.
Todėl norėčiau išgirsti jūsų asmeninę nuomonę dėl to, kada mums bus tinkamos sąlygos dar labiau išplėsti šį tikslą.
Kokių papildomų priemonių Europos Sąjunga turėtų imtis energetikos sektoriuje arba ar tos priemonės taip pat apima sąlygas, apie kurias kalbėjote atsakydamas į mano kolegos Parlamento nario klausimą.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Tai yra ir pasaulinis, ne tik Europos Sąjungos procesas. Kankūne žengtas svarbus žingsnis klimato derybose. Bent jau buvo galima paskatinti daugiašalį procesą, ir tai gerai, tačiau, tiesą sakant, mūsų požiūriu - to nepakako.
Kad galėtume judėti į priekį ir įsipareigoti siekti privalomų tikslų, manau, turėtume kitų, būtent didžiausių teršėjų, besivystančių ir besiformuojančios ekonomikos, šalių paprašyti imtis panašių veiksmų. Iki šiol jos neįsipareigojo tą daryti.
Taigi būtent todėl turime rasti tinkamą būdą priversti jas imtis veiksmų. Kartu tos šalys, kurios yra pasirengusios judėti į priekį ir prisiimti daugiau įsipareigojimų, gali ir turėtų taip daryti, o konkretus būdas, kurį vasario 1 d. ketinu pasiūlyti Europos Vadovų Tarybai, yra siekti didesnių laimėjimų energijos vartojimo efektyvumo srityje; tai yra sritis, kurioje atsiliekame nuo to, kur turėtume būti.
Kalbant apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius, manau, kad planuojame iki 2020 m. pasiekti savo tikslą, bet ne energijos vartojimo efektyvumo srityje. Taigi tai yra konkreti sritis, kurioje galime padaryti didesnę pažangą.
Derek Vaughan
Siekdama užtikrinti energetinį saugumą ir mažas vartotojų išlaidas ateityje, Europa turi naudoti visų rūšių mažai anglies dioksido turinčią energiją. Tai apima švarios anglies technologiją - sritį, kuri iki šiol labai lėtai plėtojama. Taigi ar Komisijos Pirmininkas gali užtikrinti, kad ateityje bus toliau teikiama parama moksliniams tyrimams dėl anglies dioksido surinkimo ir saugojimo?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Galiu jus patikinti, kad bandysime to pasiekti. Pagaliau jūs žinote, kad valstybės narės sprendžia dėl mokslinių tyrimų finansavimo. Šį klausimą aptarsime pristatydami daugiametį perspektyvinį finansinį planą.
Vis dėlto tikrai tikiuosi, kad valstybės narės pirmenybę teiks investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius bei mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir dėmesį skirs Europos strateginiame energetikos technologijų plane įtvirtintiems technologijų prioritetams.
Tokį pasiūlymą tikrai pateiksime per kitą Europos Vadovų Tarybą.
Fiona Hall
Pirmininke J. M. Barroso, ką tik sakėte, kad valstybės narės pasiekmažiau nei pusę to tikslo, kuriuo įsipareigojo iki 2020 m. sutaupyti 20 proc. energijos, tai kodėl Komisija kaip įmanydama nesiekia padaryti šio tikslo privalomo valstybėms narėms?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Mes to siekiame. Mėginsime imtis tolesnių veiksmų šiuo klausimu per kitą Europos Vadovų Tarybą. Kaip ir sakėte, vis dar nepasiekėme energijos vartojimo efektyvumo. Nesu patenkintas tokia padėtimi, ir Komisija siekia ją pakeisti.
Energijos vartojimo efektyvumas dabar yra sudedamoji pagrindinio strategijos "Europa 2020" tikslo dalis. Šiuo metu vykdome derybas su valstybėmis narėmis, kad būtų nustatytos nacionalinės užduotys, kuriomis būtų labiau palaikomas šis tikslas. Jau apskaičiavome, kad esant dabartinei politikai ir priemonėms iki 2020 m. pavyktų sutaupyti ne daugiau kaip 10 proc.
Tačiau per diskusijas dėl strategijos "Europa 2020" atsiskleidusiais mišriais nacionaliniais preliminariais tikslais pasiekta rezultatų, kurie yra tikrai platesnio masto, tačiau vis tiek greičiausiai bus mažesni nei 20 proc. Būtent todėl ketiname vadovautis dviejų žingsnių požiūriu, įdėmiai stebėdami pažangą, daromą įgyvendinant strategijoje "Europa 2020" nustatytus nacionalinius tikslus, o 2013 m. iš naujo apsvarstydami šią pažangą. Jeigu iš šių peržiūrų paaiškės, kad vargiai bus pasiektas mūsų 20 proc. tikslas, Komisija svarstys galimybę pasiūlyti teisiškai privalomus nacionalinius 2020 m. tikslus
Reinhard Bütikofer
(DE) Pone Pirmininke, Pirmininke J. M. Barroso, norėčiau jūsų paklausti apie fiksuotų supirkimo tarifų suderinimą. Komisijos narys G. Oettinger, kuris yra atsakingas už energetikos klausimus, šiuo atžvilgiu vykdo strategiją, kuria, mano, taip pat Vokietijos aplinkos ministro nuomone, bus sužlugdyta sėkmingiausia inovacijų programa, kokią Vokietija turi atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje.
Ką ketinate daryti, kad siekiant suderinimo nebūtų sužlugdyta Vokietijos fiksuotų supirkimo tarifų sistema ir tuo užkertamas kelias inovacijoms atsinaujinančiųjų energijos išteklių srityje? Taip pat ką ketinate daryti, kad užtikrintumėte, jog Komisijos narys G. Oettinger tokiu būdu nevilkintų laiko, turint omenyje energijos vartojimo efektyvumo klausimą? Iki 2012 m. jis nenori imtis jokių veiksmų, nors ir jūs pats ką tik pasakėte, kad jau aišku, jog nepakanka neprivalomų tikslų. Kaip ketinate viską pagreitinti?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, pirmiausia norėčiau pasakyti, kad būtent Komisijos narys siūlo laikytis šio papildomo požiūrio į energijos vartojimo efektyvumą, ir aš tvirtai tikiu, jog jis daro viską, ką gali, kad pasiektų tą tikslą. Taip pat mėginame susieti šį energetikos klausimą su kitais politikos tikslais, pvz., kova su klimato kaita.
Todėl manome, kad svarbu ne tik nustatyti tikslus, tai susiję ir su darbu valstybėse narėse, taigi manome, kad geriau valstybėms narėms nusistatyti nacionalinius tikslus, o tada spręsime. Puiku, jeigu jos eis tinkamu keliu. Jeigu ne, bent jau pateiksime pasiūlymą dėl privalomo teisės akto.
Kad tai pavyktų, kartais geriau pradėti nuo savo noru išsikelto tikslo. Bent jau taip elgėmės praeityje, ir pasirodė, kad tai buvo tinkamas požiūris. Neatmetame ir priešingybės - galimo būtinumo kiekvienai valstybei nustatyti privalomus tikslus, tačiau perduokime šią politiką į valstybių narių rankas ir pažiūrėsime, kaip jos plėtos savo strategiją.
Paul Rübig
(DE) Pone Pirmininke, vasario 4 d. vyks aukščiausiojo lygio susitikimas energetikos klausimais. Šiuo metu reikia apsvarstyti dvi direktyvas: pirma, Vandens pagrindų direktyvą, antra, EIP - direktyvą dėl poveikio aplinkai įvertinimo. Abiem atvejais turime pagalvoti, kaip galime suderinti šiuo du dalykus ilgalaikėje perspektyvoje. Čia kalbame apie aplinką ir elektros energijos gamybą. Mano manymu, patvirtinimo procedūra šioje srityje neturėtų trukti ilgiau nei metus. Komisija dabar pasiūlpenkerių metų laikotarpį. Dabartinėmis aplinkybėmis nemanau, kad galime sau leisti tai atlikti per penkerius metus - galiausiai tiek trunka visa parlamento kadencija!
Ar Komisija pasirengusi atitinkamai sutrumpinti laikotarpį? Ar įmanoma taip pritaikyti Vandens pagrindų direktyvą, kad ateityje, kaupiant energiją, būtų sudaryta galimybužtikrinti pusiausvyrą, viena vertus, tarp saulės ir, kita vertus, tarp vėjo energijų?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Apskritai Komisija nori kiek įmanoma sutrumpinti priėmimo ir įgyvendinimo laiką. Reikalas tas, kad valstybės narės dažniausiai prašo mūsų realaus laiko tarpo, kad įgyvendinimą būtų galima užtikrinti kuo nuosekliau, išvengiant iškraipymų vidaus rinkoje ar bent jau ten, kas, manome, turėtų būti vidaus rinka. Viena energetikos sektoriaus problemų yra būtent ta, kad vis dar taikome skirtingus teisės aktus.
Padaryta tam tikra pažanga, dabar nepradedame visko nuo nulio. Vasario 4 d. bus svarstomi, neseniai mūsų pateikti komunikatai, žinoma, dar yra istorinis (manau, dabar galime jį vadinti istoriniu) klimato ir energetikos dokumentų rinkinys, kurį pateikėme prieš keletą metų, esant ankstesnės Komisijos sudėčiai.
Esame pasirengę sutrumpinti laikotarpį, tačiau svarbu susitarimą su valstybėmis narėmis pasiekti taip, kad jos veiksmų imtųsi maždaug vienu metu, taip siekiant išvengti dėl konkurencijos kylančių iškraipymo problemų vidaus rinkoje.
Vicky Ford
Moksliniai tyrimai ir inovacijos labai svarbūs siekiant skatinti mūsų šalių ekonomikų konkurencingumą. Praėjusiais metais pirmą kartą pasaulinio lygmens mokslinių tyrimų lentelės viršuje buvo Europos universitetas. Tai buvo Kembridžo universitetas, įsikūręs regione, kuriam atstovauju.
Tame universitete, taip pat daugybėje mažiau žinomų institucijų, mažose ir didelėse įmonėse mačiau iš ES 50 mlrd. EUR vertės bendrosios programos finansuojamus pažangiausius mokslinius tyrimus. Tačiau liūdina tai, kad ši bendroji programa taip pat žinoma kaip pati sudėtingiausia ir biurokratiškiausia visame pasaulyje. Praėjusį rudenį šis Parlamentas vieningai balsavo dėl daugybės rekomendacijų sumažinti tą biurokratiją. Kokių veiksmų imasi Komisija, kad įgyvendintų šias reformas?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pirmiausia, norėčiau pasveikinti Kembridžo universitetą ir jūsų regioną.
Antra, tikiuosi jūsų frakcijos paramos per diskusijas dėl daugiametės programos dėl atitinkamų biudžetinių įsipareigojimų Europos Sąjungos lygmeniu paremti mokslinius tyrimus, technologijas ir inovacijas. Kembridžas yra vienas stipriausių universitetų pasaulyje, tačiau skurdžiausiuose Europos regionuose yra kitų universitetų, kurie, deja, neturi tokių pačių galimybių.
Trečia, supaprastinimas iš tiesų yra vienas iš keturių su energetika bei inovacijomis, šiuo atveju ir su moksliniais tyrimais, susijusių prioritetų. Inovacijas ketiname aptarti ir per kitą Europos Vadovų Tarybos dalį. Tai neabejotinai vienas iš mūsų prioritetų, ir labai džiaugiamės, kad Europos Parlamentas tam pritaria. Taip pat tikimės sulaukti Audito Rūmų ir kitų institucijų paramos. Būtina suprasti, kaip svarbu mokslininkams nešvaistyti laiko popieriams, kad jie turėtų daugiau laiko tam, ką jie daro geriausiai, - būtent moksliniams tyrimams.
Ilda Figueiredo
(PT) Pone J. M. Barroso, siekiant finansinio konsolidavimo, vadinamosiomis griežtomis taupymo programomis didinami skirtingumai Europos Sąjungoje, skatinama antisocialinpolitika, keliamas pavojus darbuotojų teisėms ir mažinamos viešosios investicijos, visų pirma inovacijų ir energetikos srityje.
Tai reiškia, kad jei Portugalijai ir kitoms silpnesnės ekonomikos šalims ir toliau bus taikomi tokie patys tikslai, politika ir spaudimas, atskirtis tik didės, o mes susidursime su vis rimtesne padėtimi dėl Europos Sąjungos solidarumo trūkumo.
Todėl mano klausimas toks: kokių priemonių bus imamasi siekiant pakeisti padėtį; kad iš tikrųjų būtų užtikrinta parama inovacijoms tokiose šalyse kaip Portugalija ir kitos šalys, kuriose nėra pakankamų sąlygų viešosioms investicijoms į šias sritis; kad, turint omenyje auštas kainas ir daugybėje vietų patiriamus sunkumus, žmonėms ir pramonei būtų užtikrinta galimybnaudotis energijos ištekliais?
José Manuel Barroso
Ponia I. Figueiredo, jūs žinote mūsų poziciją dėl biudžeto konsolidavimo. Tai ypač būtina tokiai šaliai kaip Portugalija, patiriančiai tam tikrų problemų dėl valstybės garantuotų skolų, tačiau tai turi būti daroma ir dėl visos Europos Sąjungos. Vis dėlto rekomendacijose, kurias įtvirtinome ką tik paskelbtame dokumente, raginame valstybes nares, jei įmanoma, nemažinti investicijų į švietimą ar mokslinius tyrimus ir ypač į energetikos sektorių. Be to, yra valstybių narių, kurioms tai puikiai pavyksta: jos vykdo biudžeto konsolidavimą, tačiau netgi didina finansavimą moksliniams tyrimams ir švietimui.
Kalbant apie šalis, patiriančias didesnių finansinių sunkumų: veiksmai, kurių imamės, turi apimti solidarumą ir sanglaudą. Būtent todėl nenustosiu skatinti ekonomikos, socialinės ir teritorinės sanglaudos Europos Sąjungos lygmeniu. Solidarumas yra labai svarbus. Solidarumas negali būti tuščias žodis. Turime, jeigu atleisite už tokį posakį, solidarumą padaryti veiksnų.
Judith A. Merkies
(NL) Pone Pirmininke, inovacijomis pakeisime savo ekonomiką ir visuomenę, taip pat turėtume sukurti darbo vietų; dėl to inovacijos tampa viena svarbiausių Europos Sąjungos iniciatyvų. Todėl norėčiau paprašyti visų jūsų Komisijos generalinių direktoratų drauge laikytis labiau holistinio požiūrio. Pvz., dabar vykdoma inovacijų partnerystės iniciatyva iš esmės priklauso vieno generalinio direktorato kompetencijai. Tačiau požiūris turi būti labiau apimantis visumą. Taip pat manau, kad lėšos turėtų būti labiau susietos, turėtume vengti suskaidymo. Būtų idealu, jeigu turėtume vieną fondą, kuris apimtų ir struktūrinius fondus. Prašau jūsų iš tiesų tai aptarti ir, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sukurti vieną, galingą inovacijų impulsą.
Dar vienas dalykas apie energetiką. Mus visada ypač domina bendras vaizdas. Vaizdas turi būti platus žvelgiant ir į inovacijas, tačiau kartais atsakymą duoda maži dalykai. Man atrodo, per mažai dėmesio skiriama vietoje gaminamai energijai, o tai vis dėlto yra būdas suteikti daugiau teisių savo piliečiams. Ar aš ir mano kolegos Parlamento nariai galėtų paprašyti jūsų nustatyti įpareigojančius tikslus?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. -Teisinga, kad nerimaujate dėl šios sąveikos trūkumo Europos Sąjungos mastu. Būtent todėl tikiuosi, kad Europos Vadovų Taryba visapusiškai apsvarstys šią problemą.
Tiesą sakant, Europos inovacijų partnerystės koncepcija yra priemonpaskatinti sąveiką tarp jau turimų programų Europos Sąjungos, nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu. Sujungę jas visas vienu pagrindu, manau, neabejotiną inovacijų potencialą galime pasitelkti su socialinėmis problemomis susijusiems sprendimams paskleisti Europos mastu.
Taigi vienas tikslų yra pagreitinti perėjimą nuo mokslinių tyrimų prie rinkos, nuo į rinką orientuotų inovacijų prie į rinką orientuotų gaminių ir paslaugų.
Taip bus duotas reikiamas postūmis dalyvavimui užtikrinti. Taigi, įvertindami GD portfelius ir netgi nacionalinius šaltinius, Komisijoje, o dabar - valstybėse narėse siekiame šio visapusio požiūrio į inovacijass.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Pone Pirmininke, remiantis tarptautinėje spaudoje paskelbtu moksliniu tyrimu, o pastaruoju metu vis dažniau apie tai rašant ir Graikijos, Izraelio bei Kipro spaudai, Egėjo jūroje į pietus nuo Kretos salos yra didelis gamtinių dujų ir naftos telkinys. Taigi energijos išteklių yra teritorinėje dalyje, neperžengiant Europos Sąjungos teritorijos sienų.
Jei tai tiesa, kaip Europos Komisija ketina skatinti ir prisidėti prie tyrimų, kad būtų nustatyti ir naudojami šie energijos ištekliai, kurie bet kokiu atveju gali būti daug lengviau tiekiami į Europos Sąjungą; tai būtų geriau už bet kokį kitą planuojamą vamzdyną.
Pone Pirmininke ir pone Komisijos Pirmininke, pasinaudodamas šia proga, norėčiau pasakyti, kad jums, mano nuomone, labai pasisekė, turint omenyje jūsų likimą. Jūs, pone Pirmininke, pirmininkaujate Parlamentui, kuris, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, turi didesnius įgaliojimus, o jūs, pone Komisijos Pirmininke, sprendžiate didžiulės ekonomikos krizės Europoje klausimą. Pritariu visiems veiksmams, kurių J. M. Barroso imasi šia kryptimi, tačiau norėčiau šį tą pridurti: yra toks amerikietiškas kiekybinio skatinimo metodas. Prašau ištirti...
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Pone Pirmininke, nutraukėte gerbiamą Parlamento narį būtent tada, kai jis gražiai kalbėjo apie mane, už tai jam dėkoju.
Į pirmą jo kalbos dalį atsakysiu taip: neturime priemonių - ir tai dabar nėra mūsų prioritetas - ištirti arba paremti kitų energijos šaltinių Europoje žvalgymą. Infrastruktūros požiūriu pirmumą teikiame jungtims sukurti, nes tai labai svarbu Europos Sąjungai.
Šiuo klausimu ketiname pateikti pasiūlymų Europos Vadovų Tarybai. Kai kas jau nuveikta - pvz., Baltijos energijos rinkos jungčių planas (BEMIP) Baltijos jūros regiono šalims. Dabar taip pat dirbame su Vidurio ir Rytų Europos šalimis, siekdami, jeigu tai įmanoma, sukurti Šiaurės ir Pietų jungtis, ir viskas klostosi gerai. Neseniai dėl pietinio dujų koridoriaus darbų buvau Azerbaidžane ir Turkmėnijoje, tai nauja galimybEuropai tiekti energijos išteklius, šiuo atveju - dujas. Mano manymu, būtent čia Europos Sąjunga gali investuoti į energetikos infrastruktūrą.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Pone Pirmininke, pone J. M. Barroso, Komisija ėmėsi, mano manymu, palankiausios iniciatyvos, siekdama pagerinti energetikos infrastruktūrą visoje Europos Sąjungoje - kalbant tiek apie elektros tinklų, tiek apie dujų tinklų jungtis. Jūsų pranešime apskaičiuota, kad išlaidos sieks apie 200 mlrd. EUR. Šie tinklai bus plėtojami iki 2020 m. Pranešime taip pat teigiama, kad maždaug pussumos, taigi 100 mlrd. EUR, bus gauta iš privataus sektoriaus. Mano klausimas jums yra apie likusius 100 mlrd. EUR, reikalingų energijos tinklams iki 2020 m. pagerinti, - iš kur gausite šias lėšas? Ar tai bus Europos Sąjungos lėšos, ar tai bus konkrečiai šiam projektui išleistos obligacijos, ar kokokie nors kiti finansiniai šaltiniai? Dėkoju.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip sakėte, tiesa, kad dujų infrastruktūrai ir elektros energijos tinklams iki 2020 m. reikės 200 mlrd. EUR vertės investicijų. Apskaičiuota, kad 100 mlrd. EUR šios visos investicijos bus laiku gauta vien iš rinkos, tačiau, siekiant surinkti likusius 100 mlrd. EUR, reikės imtis viešųjų veiksmų gauti leidimą išpirkti reikiamą privatų kapitalą.
Būtent todėl dabar siūlome, pvz., kainų atskyrimą. Siūlome daugybę priemonių, kurias įgyvendinus ši privati investicija bus racionalesnir naudingesnė. Taip pat, siekdami liberalizuoti atitinkamus išlaidų paskirstymo principus, įdėmiau išnagrinėsime tarifų reguliavimo praktiką.
Kad surinktų likusią trūkstamą sumą, Komisija siūlo naują finansinę priemonę, kuria siekiama paremti Europai svarbius projektus pagal perspektyvinį finansinį planą po 2013 m. Be subsidijų, gali būti pasiūlyti tokie naujoviški į rinką orientuoti sprendimai kaip akcinio kapitalo finansavimas, garantijos ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystės paskolos. Kaip žinote, jau kalbėjau apie Europos Sąjungos fondus, išleidžiant obligacijas, skirtas tokio pobūdžio projektui.
Sonia Alfano
(IT) Pone Pirmininke, pone J. M. Barroso, ponios ir ponai, Direktyvoje 2001/77/EB pateikiama atsinaujinančiųjų energijos išteklių apibrėžtis, siekiant nustatyti tas sritis, kurioms galėtų būti skiriamos viešosios paskatos.
Biologiškai neskaidžių atliekų deginimas nėra atsinaujinantieji energijos ištekliai. Nuo 1992 m. Italija skyrpaskatas, didindama savo piliečių sąskaitas už energiją ir statydama deginimo įrenginius, kurie, kaip moksliškai įrodyta, kenkia žmonių sveikatai bei aplinkai ir kuriuos Europos Sąjunga pripažino kaip liekamąją integruoto atliekų valdymo galimybę. Dėl šių skatinamųjų priemonių buvo pradėtos dvi pažeidimų procedūros, tačiau, nepaisant oficialaus teisinio įsikišimo, Italijoje atliekų deginimas vis dar skatinamas kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinis, o Ačeros miesto atvejis yra tik vienas pavyzdys.
Suprantu, kad jums gali būti sudėtinga prisiminti padėties dėl CIP 6 detales, būtent todėl pateikiau klausimą raštu. Vis dėlto norėčiau jūsų paprašyti patvirtinti, kad paskatos negali būti skiriamos biologiškai neskaidžių atliekų, kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinio, deginimo atveju ir kad dėl to nėra jokių išimčių.
Taip pat norėčiau sužinoti, ar nėra laikoma nesuderinama, kad Bendroji atliekų direktyva numato deginimą kaip liekamąjį atliekų šalinimo būdą, tuo tarpu Direktyvoje 2001/77/EB deginimas skatinamas kaip atsinaujinančiosios energijos forma. Ar Komisija ketina patikrinti šį klausimą?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Kaip S. Alfano teisingai sakė, tai klausimas, kuriame daug detalių. Negaliu žinoti visų pažeidimo procedūrų smulkmenų. Noriu jums pasakyti - manau, kad tai svarbu, - vien dėl energetikos ir energijos vidaus rinkos dabar valstybėms narėms iš viso pradėtos 77 pažeidimo procedūros, 55 - dėl vidaus rinkos. Taigi jeigu pateiksite man klausimą raštu, mielai atsiųsiu jums raštišką atsakymą.
Franz Obermayr
(DE) Pone Pirmininke, inovacijos, klimato apsauga, atsinaujinančioji energija - skaitant strategiją "Europa 2020", iš tiesų galima pamanyti, kad ES rimtai vertina savo aplinkos apsaugos ir energetikos politikos priemones. Tačiau, pažvelgus po aplinkos apsaugos fasadu, labai greitai iškyla kitokia energetikos strategija: atominenergija, kaip esą mažiau teršiantis energijos šaltinis. Atsakydamas į mano klausimą, Komisijos narys G. Oettinger gana aiškiai pateiksavo poziciją, sakydamas, kad branduolinenergija vaidina svarbų vaidmenį gaminant ES mažo anglies dioksido kiekio energiją, taip esą bus ir artimoje ateityje. Europos Komisija neturi jokių planų sukurti direktyvą dėl ilgiausio atominių elektrinių eksploatavimo laiko. Visa tai vyksta praėjus 25 metams po Černobylio nelaimės, beje, balandžio 26 d. minėsime jos liūdnas metines.
Mano klausimas, Pirmininke J. M. Barroso, yra toks: ar jūs taip pat manote, kad mes iš tiesų galime ramia sąžine Europos piliečiams parduoti branduolinę energiją kaip švarią energiją, kuri mažiau kenksminga klimatui?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. -Komisijos poziciją dėl branduolinės energijos jūs žinote. Šiuo klausimu laikydamosi subsidiarumo principo, kai kurios valstybės narės turi ją, o kai kurios ne. Niekas nėra verčiamas turėti branduolinę energiją, tačiau iš tikrųjų tiesa, kad branduolinenergija klimato kaitos požiūriu mažiau teršia nei kiti energijos šaltiniai.
Antra vertus, Komisija turi tam tikrų įsipareigojimų pagal Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį. Europos Sąjungos sukūrimo pradžioje buvo Europos atominės energijos bendrija, ir Komisija turėjo ne tik teisę, bet ir pareigą suteikti valstybių narių prašomą paramą branduolinės saugos arba mokslinių tyrimų branduoliniais klausimais srityse. Būtent tai ketiname daryti.
Jacek Saryusz-Wolski
Pone Pirmininke, pranešėte optimistinę žinią iš Azerbaidžano ir Turkmėnijos. Vienintelis trūkumas yra skaičiai. Suprantu, kad šiame etape negalite milijonais kubinių metrų nustatyti su Azerbaidžanu ir Turkmėnija siejamų dujų, tačiau ar Komisija turi kokių nors savo apskaičiavimų arba lūkesčių, žinoma, neįpareigojančių, kuriais būtų numatoma, ar įmanoma užpildyti visą pietinį koridorių arba pirmiausia "Nabucco" vamzdyną, kuriuo turėtų būti tiekiama 31 mln. kubinių metrų?
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Po šio apsilankymo Azerbaidžane ir Turkmėnijoje parsivežiau aiškų abiejų šalių įsipareigojimą suteikti visišką paramą Europos Sąjungai dėl pietinio koridoriaus. Tiesą sakant, pasirašiau bendrąją deklaraciją su Azerbaidžano prezidentu I. Alijevu, o ir Turkmėnijos prezidentas G. Berdimuhamedov viešai pasakė, kad yra pasirengęs Europai suteikti pakankamai dujų - netgi daugiau negu mums šiuo metu reikia.
Vis dėlto dar yra spręstinų problemų. Kai kurios iš tų problemų turi būti komerciniai sprendimai, kuriuos priims susijusios įmonės. Jos taip pat susijusios su tuo, kaip galima pastatyti ir plėtoti skirtingus vamzdynus. Toje teritorijoje yra pakankamai dujų, kurios būtų skirtos Europos Sąjungai, jeigu Europos Sąjungos valstybės narės bus pasirengusios bendradarbiauti su tomis ir kitomis šalimis, kad būtų galima įgyvendinti projektą - arba "Nabucco", arba kitus projektus pietiniame koridoriuje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Turėdama omenyje, kad vis daugiau šeimų Europoje, ypač per šią ekonomikos krizę ir kylant nedarbo lygiui, išleidžia daugiau negu 10 proc. savo mėnesinių pajamų sąskaitoms už energiją apmokėti, norėčiau jūsų paklausti, kokių konkrečių priemonių Europos Komisija ketina imtis siekdama sumažinti energijos nepriteklių.
Taip pat norėčiau paklausti, ar ketinate gerokai padidinti Europos regioninės plėtros fondo procentinę dalį, kuria valstybės narės gali pasinaudoti, kad pagerintų energijos vartojimo efektyvumą būstuose, tai pradėdama daryti nuo būsimų perspektyvinių finansinių planų.
José Manuel Barroso
Komisijos Pirmininkas. - Šiais energijos vidaus rinką reguliuojančiais teisės aktais nustatomi aukšti vartotojų apsaugos reikalavimai dėl minimalių paslaugų teikimo, atsiskaitymo skaidrumo, veiksmingo skundų nagrinėjimo ir t.t.; taip vartotojams suteikiama pasirinkimo teisė. Galėčiau paminėti daug kitų sričių, kuriose siūlome tiesiogiai vartotojų klausimus sprendžiančias priemones.
Dėl mažesnių sąskaitų už energiją manome, kad bent jau vidutinės trukmės perspektyvoje tikroje integruotoje energijos rinkoje tikra konkurencija galima pasiekti daugiau nei dabartine padėtimi, kurioje daug funkcijų sutrikimų ir dominuojamos padėties rinkoje pavyzdžių.
Dabar dėl energetinio saugumo projektų finansavimo: kaip sakiau anksčiau, tai tikrai ketiname pasiūlyti kituose perspektyviniuose finansiniuose planuose. Taigi viena dalis turi būti gauta rinkos sprendimais, tačiau kita dalis turi būti finansuojama viešosiomis investicijomis. Europos Komisija rengia keletą pasiūlymų, kuriais bus judama šia kryptimi būsimuose perspektyviniuose finansiniuose planuose.
Pirmininkas
Kolegos, dėkoju už diskusijas dėl inovacijų ir energijos, o tai, kaip visi labai gerai žinome, yra labai svarbi tema. Dėkojame jums, Komisijos Pirmininke. Šiandien jau antrą kartą dalyvaujate sudėtingose diskusijose Europos Parlamente.
