Naujas reglamentas dėl vizų Balkanų valstybėms (Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija) (diskusijos)
Pirmininkė
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl naujo reglamento dėl vizų Balkanų valstybėms (Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija).
Cecilia Malmström
Ponia pirmininke, džiaugiuosi galimybe aptarti su jumis dar vieną klausimą, prie kurio taip skubiai perėjome, šį kartą susijusį su kitu geografiniu regionu - klausimą dėl galimybių liberalizuoti vizų režimą kai kurioms Balkanų regiono šalims. Puiku, kad Europos Parlamentas ėmėsi spręsti šį klausimą taip anksti, tik pradėjęs kadenciją. Tai rodo, kaip mums visiems svarbu priartinti Vakarų Balkanų žmones prie Europos Sąjungos. Esami Balkanų regiono ryšiai su Europos Sąjunga šio regiono piliečiams neabejotinai yra labiausiai rūpimas klausimas.
Vizų režimo liberalizavimas pirmiausia suteiks galimybę žmonėms laisviau judėti visoje Europoje ir labiau atvers visuomenes. Daugybšiame regione gyvenančių žmonių, ypač jaunimas, niekada nesilankVakarų Europoje, ir savaime aišku, kad liberalizavus vizų režimą jiems atsivers daug galimybių užmegzti ryšius bei plėtoti mainus. Tai tikra šios iniciatyvos vertė.
2007 m. ES pradėjo procesą, kurio tikslas - panaikinti vizos reikalavimus Vakarų Balkanų šalims. Yra du šio proceso aspektai: pačios šalys turi padaryti nemažą pažangą, t. y. užtikrinti dokumentacijos patikimumą, imigracijos srityje priimti tinkamesnius teisės aktus, pagerinti padėtį mažumų teisių srityje ir pirmiausia kovoti su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu. Už tai ES pasiūlytų galimybę keliauti be vizų. Vizų režimas buvo supaprastintas 2008 m. sausio mėn. ir tai buvo susiję su įsipareigojimais minėtose srityse. Tačiau tik tikras vizų režimo liberalizavimas leis panaikinti dėl vizų režimo įsipareigojimų esančias ekonomines ir biurokratines kliūtis.
Vakarų Balkanų piliečiams taikomų vizų reikalavimų liberalizavimas yra svarbi priemonė, padėsianti mums sustiprinti Europos Sąjungos ryšius su šiuo regionu. Galime tikėtis, kad vizų režimo liberalizavimas paskatins regione europinio požiūrio plitimą ir vyriausybių, ir piliečių lygmeniu, nes jis rodo, kad Europos integracijos procesas yra iš tikrųjų naudingas. Kita vertus, tolesnizoliacija sustiprintų atskirties jausmą ir užkirstų kelią keitimuisi idėjomis, ir - o tai būtų blogiausia - galėtų paskatinti ribotą nacionalizmą.
Be abejo, siekiame visiškai priešingo tikslo: siekiame atverti ES, suteikti galimybę regiono šalims dalyvauti Bendrijos programose, palengvinti žmonėms galimybę užmegzti ir palaikyti ryšius, taip pat skatinti plėtrą bei mainus tarp Vakarų Balkanų regiono ir ES šalių. Ne mažiau svarbu ir tai, kad vizų režimo liberalizavimas sukurs naujų galimybių prekybai, pramonei bei technologijų perdavimui. Tai labai svarbūs ekonomikos krizės sukeltų padarinių švelninimo elementai.
Taigi Komisijos pasiūlymas, pateiktas liepos 15 d., labai sveikintinas. Siūloma pirmiausia panaikinti vizas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams, turintiems biometrinius pasus. Planuojama, kad bevizis režimas šiems piliečiams įsigalios 2010 m. sausio 1 d., o vėliau vizos bus panaikintos ir kitoms šalims, kai tik šios įvykdys būtinąsias sąlygas. Komisijos vertinimu, šios trys šalys - Serbija, Juodkalnija ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija - apskritai jau atitinka vizų režimo liberalizavimo būtinąsias sąlygas. Serbijos ir Juodkalnijos atitikties šiems reikalavimams vertinimas tebevyksta ir tikimės, kad iki šių metų rudens turėsime Komisijos patvirtinimą, kad visos sąlygos įvykdytos ir kad galime imtis kito žingsnio.
Turiu pabrėžti, kad daugelis sąlygų, kurias nustatėme vizų režimo liberalizavimui, tokios kaip policijos sistemos reforma ir kova su korupcija, taip pat padės šalims pasirengimo ES narystei darbe ir taip sukurs padėtį, kai kiekvienas laimi teisės normų suderinimo požiūriu. Tai taip pat geras pavyzdys, kaip sąlyginumo principas gali veikti Vakarų Balkanuose.
Albanija bei Bosnija ir Hercegovina nebus įtrauktos į šį pirmąjį sprendimą dėl vizų panaikinimo, bet šios šalys nebus paliktos bėdoje. Žinau, kad šis klausimas rūpi daugeliui šiuose rūmuose. Tai tik laiko klausimas - Komisija įtrauks jas į savo gaires tada, kai šios šalys taip pat įvykdys būtinąsias sąlygas. Kad procesas galėtų būti užbaigtas kuo greičiau, mes ir toliau pabrėžtinai remsime ir skatinsime Albaniją bei Bosniją ir Hercegoviną daryti pažangą įgyvendinant likusias sąlygas. Tikiuosi, kad šios šalys ateityje taip pat galės džiaugtis vizų režimo liberalizavimo teikiama nauda.
ES daro viską, ką gali, kad padėtų šioms šalims įgyvendinti joms nustatytus tikslus, pirmiausia teisinės valstybės srityje.
Kosovo atžvilgiu Komisijos pasiūlymas lieka nepakitęs. Šiai šaliai vizų režimas kurį laiką dar galios. Ateityje turėsime apsvarstyti, kaip geriau išspręsti vizų klausimą, kad Kosovo piliečiams būtų suteiktos tokios pačios teisės kaip ir kitiems regione. Dėl Kosovo laukiame iš Komisijos komunikato su pasiūlymais, kaip galima būtų paskatinti glaudesnį bendradarbiavimą ir ryšius su Kosovu. Šį komunikatą tikimės gauti spalio mėn.
Taryba tik pradėjo diskutuoti dėl Komisijos pasiūlymo, bet pirmininkaujanti valstybdės daug pastangų, kad susitarimas būtų pasiektas kuo greičiau. Džiaugiamės tuo, kad Europos Parlamentas paroddidelį susidomėjimą šiuo pasiūlymu, ir tuo, kad pirminės diskusijos jau vyksta jūsų komitetuose. Šis pasiūlymas nepaprastai svarbus politiniu požiūriu ir esu tikra, kad dėl galutinio tikslo - kuo skubiau tinkamai užbaigti šį procesą, kad vizų režimo liberalizavimas kuo greičiau taptų tikrove - sutariame.
Jacques Barrot
Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti ministrei, poniai C. Malmström, už viską, ką mums papasakojo ir ką aš pasistengsiu patvirtinti Komisijos vardu.
Liepos 15 d. Komisija pasiūlpanaikinti trumpalaikes vizas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams. Kaip pabrėžėte, ponia ministre, tai, be abejo, istorinis mūsų santykių su Vakarų Balkanais momentas.
Šis pasiūlymas dėl vizų panaikinimo grindžiamas pažanga teisingumo ir vidaus reikalų srityse, padaryta per pastaruosius šešerius metus įgyvendinant 2003 m. Salonikuose prisiimtus įsipareigojimus.
Komisijos pasiūlymas buvo pateiktas Tarybai. Valstybės narės remia principą, kurį siūlo Komisija, ir patvirtina savo pasirengimą dirbti glaudžiai bendradarbiaudamos su Europos Parlamentu, kad būtų užtikrintas oficialus teksto priėmimas per jūsų valstybės, ponia ministre, pirmininkavimo Tarybai kadenciją.
Dėkoju Europos Parlamentui, kad paskyrPiliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete pranešėjus ir nustatėte orientacinį tvarkaraštį, pagal kurį planuojate pateikti pranešimą rugsėjo mėn. pabaigoje, spalio mėn. dėl šio pranešimo balsuoti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitete, o po to lapkričio mėn. - plenariniame posėdyje. Iš esmės siekiama, kad bevizis režimas Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos piliečiams įsigaliotų 2010 m. sausio 1 d.
Komisijos pasiūlymas grindžiamas dialogo, pradėto su penkiomis Vakarų Balkanų šalimis pirmąjį 2008 m. pusmetį, rezultatais. Parengti veiksmų planai, apimantys kriterijus, kurių realizavimas susijęs su struktūrinių reformų įgyvendinimu svarbiausioje srityje, žymimoje raidėmis TLS, reiškiančiomis teisingumą, laisvę ir saugumą. Šis metodas pasitvirtino kaip labai svarbi paskata regiono šalims daryti pažangą įgyvendinant reformas, pirmiausia reformas, susijusias su dokumentų saugumu, sienų apsaugos stiprinimu įvedant biometrinius pasus ir tapatybės korteles, su nacionaline migracijos politika, taip pat su viešosios tvarkos ir saugumo politika, apimančia kovą su korupcija, prekyba žmonėmis, organizuotu nusikalstamumu ir galiausiai, žinoma, žmogaus teises, taigi ir pilietybės klausimus.
Išnagrinėję šias ataskaitas galime teigti, kad Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija atitinka visus kriterijus, nustatytus jai nustatytame veiksmų plane.
Juodkalnija ir Serbija taip pat padarlabai didelę pažangą. Tačiau Serbija dar neįgyvendino kai kurių sąlygų, pirmiausia dėl Kosovo gyventojų ir užsienyje gyvenančių Kosovo kilmės asmenų, norinčių gauti Serbijos biometrinį pasą, tapatybės dokumentų patikrinimo.
Antroji sąlyga, kurią Serbija turi įgyvendinti - sienų su Kosovu apsauga ir bendradarbiavimas su misija "EULEX", o trečioji - nacionalinės strategijos dėl migracijos parengimas.
Dėl Juodkalnijos. Turi būti rastas ilgalaikis sprendimas dėl persikėlėlių. Dar turi būti imtasi priemonių, kad šalyje įsigaliotų įstatymas dėl užsieniečių, taip pat priemonių, kuriomis stiprinamas administracinis pajėgumas veiksmingiau kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu.
Štai tokia padėtis šiose trijose šalyse.
Nepaisant labai didelės pažangos, padarytos per pastaruosius kelis mėnesius, Bosnija ir Albanija dar nesugebėjo užbaigti būtinųjų reformų, reikalaujamų gairėse dėl vizų panaikinimo. Taigi remdamasi šia analize, Komisija, atsakydama į 2009 m. birželio mėn. ES Bendrųjų reikalų tarybos pateiktą kvietimą, pasiūlpanaikinti vizas Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos gyventojams. Serbijos atveju asmenims, gyvenantiems Kosove, ar Kosovo kilmės asmenims, gyvenantiems užsienyje ir turintiems centrinės valdžios Belgrade išduotą Serbijos pasą, vizų liberalizavimas nebus taikomas ir jiems reikės gauti vizą. Iš tikrųjų, nuo 1999 m. Serbija nesugebėjo užtikrinti asmenų iš Kosovo tapatybes dokumentų patikrinimo. Komisija atsižvelgį tai, kad šie žmonės gali kelti pavojų Bendrijos saugumui, taip pat į tai, kad iki šiol su Kosovu nebuvo dialogo dėl vizų režimo liberalizavimo.
Taigi sprendimas įtraukti kai kurias šalis į šį vizų režimo liberalizavimo procesą grindžiamas kiekvienos atskiros šalies nuopelnais įgyvendinant šiame liberalizavimo proceso plane nustatytus reikalavimus.
Dėl Serbijos ir Juodkalnijos. Atidžiai stebėsime priemones, kurių šios abi šalys ėmėsi siekdamos visapusiškai įgyvendinti joms keliamus reikalavimus. Dėl Albanijos ir Hercegovinos jau padaryta pažanga. Komisija įsitikinusi, kad šios abi šalys artimiausioje ateityje sugebės įgyvendinti visus joms keliamus reikalavimus. Spalio mėn. šių šalių valdžia pateiks Komisijai papildomą informaciją apie pastaraisiais mėnesiais padarytą pažangą. Remiantis šia informacija, kitų metų pradžioje į šias šalis bus nusiųstos vertinimo misijos, o po to Komisija parengs naujas vertinimo ataskaitas, kurios bus aptartos su valstybėmis narėmis. Komisija tikisi, kad po to ji galės pasiūlyti panaikinti vizų režimą 2010 m.
Pagal galiojančią tvarką pasiūlymas bus aptartas Taryboje, o Europos Parlamento bus paprašyta pateikti savo nuomonę. Todėl oficialus teksto priėmimas Šengeno erdvės šalių daugumos sprendimu turėtų įvykti pirmininkaujant Švedijai, kuri leis, kad bevizis režimas šiems žmonėms įsigaliotų 2010 m. sausio mėn. Kaip sakėte, ponia ministre, visa tai reiškia galimybę šių Balkanų šalių piliečiams, ypač jaunimui, aktyviau dalyvauti Europos gyvenime bei integruotis į jį. Manome, kad visa tai labai naudinga ir šioms šalims, ir mūsų Europai.
Tai tiek. Štai tokios mintys, kuriomis norėjau pasidalyti išklausęs puikių Tarybos Pirmininkės pastabų.
Manfred Weber
Ponia pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, pone Komisijos nary, Vakarų Balkanams reikia Europos, o mums, europiečiams, reikia stabilumo Vakarų Balkanuose. Vakarų Balkanai yra centrinEuropos dalis ir turime padaryti viską, ką galime, kad ši svarbi dalis vėl būtų grąžinta Europai. Todėl šie pasiūlymai tinkami.
Buvome supažindinti su šio regiono tikrove, slegiančiai ilgomis eilėmis vizų išdavimo skyriuose, jaunimu, neturinčiu galimybės teikti prašymų dėl leidimo išvykti iš šalies ir pamatyti, kaip gyvena Europa. Daugelis žmonių šiame regione jaučiasi kaip kalėjime, neturintys jokių ryšių su išorės pasauliu. Mano frakcijoje visi norime padaryti tam galą ir D. Pack, A. M. Bildt bei B. Posselt šiuo klausimu labai atsidavę dirba. Visi tvirtai pasisakome už tai.
Nerimą mums kelia tai, kad dėl nevienodo elgesio su šio regiono šalimis Vakarų Balkanuose gali atsirasti separatistinių judėjimų ir susiformuoti skirtingos piliečių klasės, o tai, be abejo, sukeltų problemų. Tačiau Europos Sąjungos piliečiai savo ruožtu tikisi saugumo. Tai reiškia, kad reikalavimai, kuriuos Komisijos narys J. Barrot čia šiandien apibrėžė, būtent saugumo reikalavimai dėl policijos bendradarbiavimo kovojant su neteisėta bei ekonomine imigracija ir reikalavimai dėl biometrinių duomenų, yra, kaip susitarta, būtinieji reikalavimai, kitaip tariant, žaidimo taisyklės. Mūsų piliečiai tikisi, kad šių taisyklių bus laikomasi.
Iš to išplaukia mano antroji mintis: dėl bevizio režimo užsienio politikoje negali būti jokių nuolaidų. Neturėtume šioms šalims suteikti neribotą veiksmų laisvę. Žaidimo taisyklės aiškios ir kiekviena šalis, kuri jų laikosi, turi visas galimybes džiaugtis beviziu režimu. Spaudimas valstybėms, iki šiol nesugebėjusioms pagerinti savo standartų nepaisant ES pagalbos, neturėtų mažėti.
Štai tie du flangai, kuriuos mes Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcijoje laikome esant tinkamus. Pasitikime Europos Komisijos atliktu įvertinimu, todėl galime pritarti šiam žingsniui.
Kristian Vigenin
Ponia pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, pone Komisijos nary, mes, žinoma, remiame Komisijos pasiūlymus, nes jie žymi labai svarbų žingsnį ką tik minėtoms trims šio regiono šalims, kurioms nuo 2010 m. sausio 1 d. bus taikomas bevizis režimas.
Atstovauju šaliai ir kartai, kuri entuziastingai priėmsprendimą dėl vizų režimo panaikinimo dar šaliai netapus Europos Sąjungos nare. Taip pat norėčiau pasakyti, kad tai yra pirmasis ir svarbiausias ženklas, bylojantis apie tai, kad reikalai iš tikrųjų krypsta teisinga linkme ir kad vieną dieną galutinšių šalių paskirties vieta bus Europos Sąjunga.
Tačiau negaliu susilaikyti neišreiškęs savo nustebimo dėl Komisijos pernelyg administracinio požiūrio į šį reikalą. Nors techniniai klausimai yra svarbūs, tai yra atitiktis taikomiems kriterijams yra būtina ir šalys, norinčios tapti Europos Sąjungos dalimi, turėdamos su ja bevizį režimą, privalo įvykdyti būtinąsias sąlygas, Komisijos sprendimo neįtraukti Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos į vizų režimo liberalizavimo procesą kai kuriais atžvilgiais neįmanoma suprasti. Juo neatsižvelgta į šio klausimo opumą šiame regione. Europos Komisija nepakankamai įvertino, kokią įtaka šis jos sprendimas gali turėti regiono šalių santykiams ir kaip jį priims šio regiono eiliniai piliečiai.
Todėl manau, kad Europos Komisija turėtų persvarstyti savo sprendimą įtraukdama į jį Albaniją bei Bosniją ir Hercegoviną ir nustatydama tikslų tvarkaraštį, kuriame būtų nurodytos datos, kada šioms šalims galėtų būti panaikintas vizų režimas joms įvykdžius konkrečias sąlygas.
Šiuo atžvilgiu klausimas dėl Kosovo gyventojų yra ypač delikatus. Todėl klausiame: kada Europos Komisija ketina pradėti dialogą dėl vizų su Kosovu ir ar Komisija apsvarstė, kokios bus delsimo pradėti šį dialogą pasekmės Kosovo stabilumo požiūriu?
Sarah Ludford
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, ALDE frakcija tvirtai ir nuosekliai remia ES sienų atvėrimą visoms Vakarų Balkanų šalims. Siekiame parengti jų piliečius prisijungti prie laisvo judėjimo erdvės, turinčios vieną bendrą rinką ir bendras vertybes.
Trumpalaikių kelionių laisvyra svarbi šio parengimo dalis. Komisija ir Taryba, be abejonės, to taip pat siekia, tad kodėl gi Komisija pateiktokį neapgalvotą ir tokį nesantaiką kurstantį pasiūlymą?
Liberalų frakcija, žinoma, nenori apskritai sumenkinti šalims taikomo spaudimo reikalaujant, kad šios užtikrintų griežtus pasų, sienų apsaugos ir teisinės valstybės standartus, svarbos, bet tai turi būti daroma vadovaujantis teisingumo principu, nuosekliai ir veiksmingai. Negalima teigti, kad šiuo metu nuo šių principų nenukrypstama. Pvz., į liepos mėn. pateiktą pasiūlymą įtrauktos Serbija ir Juodkalnija, nors pasiūlymo pateikimo metu jos neatitiko būtinųjų kriterijų, tačiau tikimasi, kad ateityje šiuos kriterijus jos atitiks. Dar keliamas reikalavimas dėl biometrinių pasų, kurių Bosnijoje, beje, šiuo metu jau išduota 40 000, bet kroatams, kuriems jau kurį laiką galioja bevizis režimas, toks reikalavimas nebuvo keliamas.
Sakome, kad stabilizacijos ir asociacijos susitarimas su Serbija negali judėti pirmyn, kol R. Mladičius tebesislapsto, nes tai byloja apie saugumo tarnybų negebėjimą kontroliuoti padėties. Bet priimant sprendimą dėl vizų režimo panaikinimo šiai šaliai laikoma, kad ši atitinka 3 grupės reikalavimus: reikalavimus dėl viešosios tvarkos ir saugumo - tai akivaizdi prieštara.
Jei norime, kad Bosnija ir Albanija darytų pažangą siekdamos atitikti taikomus kriterijus, jos turėtų būti įtrauktos į teisinę šio pasiūlyto reglamento taikymo sritį, bet nustačius sąlygą, kad bevizis režimas šiai šaliai įsigalios tik tada, kai Komisija patvirtins šios šalies atitikties deklaraciją - iš esmės tą patį Komisiją šį rudenį turi padaryti dėl Serbijos ir Juodkalnijos.
Tolesnis delsimas įtraukti į šį procesą Bosniją ir Albaniją bei visiškas atsisakymas įtraukti Kosovą turės labai žalingų ir nesantaiką kurstančių padarinių, nes tai paskatins žmones siekti gauti Kroatijos, Serbijos ar, kosovarų atveju, Makedonijos pasus ir pakenks Bosnijos, ir ypač Kosovo, vientisumui bei valdymui. Negaliu patikėti, kad Komisija ir Taryba ketina eiti šiuo netinkamu keliu.
Marije Cornelissen
Verts/ALE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, pritariu vizų režimo liberalizavimui, taip pat pritariu tam, kad vizų režimo liberalizavimui būtų taikomi tam tikri kriterijai, bet dar labiau man rūpi stabilumas ir taika Vakarų Balkanų regione.
Kaip, jūsų nuomone, jausis Bosnijos musulmonai, ypač jaunimas, matydami, kaip jų tėvynainiai kroatai ir serbai, turėdami dvejopus pasus, keliauja į ES šalis praleisti savaitgalį? Ar iš tiesų norime pasinaudoti galimybe pakurstyti nacionalistinius jausmus ir padidinti nesantaiką šalyje, kur stabilumas dar yra labai trapus? Ir kokiu tikslu? Atitikties kriterijams požiūriu Bosnija ir Hercegovina iš tikrųjų ne taip daug atsilieka nuo Serbijos. Šiose šalyse jau išduodami biometriniai pasai, panaši pažanga padaryta įgyvendinant ir kitus atitikties reikalavimus.
Todėl primygtinai prašau įtraukti Bosniją ir Hercegoviną į pasiūlytąjį reglamentą šių šalių gyventojų, kurie labai sunkiai dirba siekdami sukurti geresnę ateitį ir kurių atmintyje prisiminimai apie karo baisumus dar labai gyvi, labui.
Ryszard Czarnecki
Labai džiaugiuosi, kad šiandien Tarybos vardu čia kalbėjo visai neseniai mūsų kolege buvusi ministrCecilia Malmström. Šie rūmai daug prarado netekę jos, bet dėl to Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai neabejotinai pasisekė. Norėčiau pasakyti švediškai "tack" - "ačiū" - už jos kalbą, kuri mano gimtąja lenkų kalba reiškia "taip" - būtent šis žodis tinka apibūdinti jos kalbą, nes visiškai sutinku su tuo, apie ką ji mums šiandien kalbėjo Tarybos vardu, nors turiu trumpų, bet svarbių pastabų.
Pirma, labai nenorėčiau, kad ši tinkama Tarybos iniciatyva, kurią parėmKomisija, būtų - kalbėkime tiesiai - tam tikra alternatyva greitam Serbijos, Makedonijos ir Juodkalnijos priėmimui į ES. Europinės ateities laukia šių šalių visuomenės, kurios nusipelnjos. Manau, kad vizų reikalavimo panaikinimas šioms šalims neturėtų būti šių šalių greito įstojimo į ES perspektyvos pakaitas.
Antra, manau, kad Bosnijos ir Hercegovinos, Albanijos ir Kosovo žmonės taip pat nusipelnė, kad bevizis režimas jiems būtų nustatytas kuo greičiau. Šiuo atžvilgiu turime nuolat rodyti jiems šią neabejotiną Europinę perspektyvą.
Nikolaos Chountis
Ponia pirmininke, kalbėdamas Europos vieningųjų kairiųjų jungtinės frakcijos / Šiaurės šalių žaliųjų kairiųjų vardu noriu pasakyti, kad manome, jog pasiūlymas panaikinti vizas Serbijos, Juodklanijos ir Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos piliečiams, kurie turi biometrinius pasus, yra žingsnis teisinga kryptimi įgyvendinant Europos Sąjungos įsipareigojimą suteikti šio regiono žmonėms galimybę planuoti savo keliones nesirūpinant viza ir laisvai keliauti po visą Europą.
Turiu pabrėžti, kad Vakarų Balkanai yra traumuotas regionas, neseniai patyręs karą ir pilietinį konfliktą, dėl kurių atsakomybtenka Europos Sąjungai ir kai kurioms valstybėms narėms. Šio regiono žaizdos gyja lėtai. Todėl manome, kad vizų panaikinimas visų šių šalių gyventojams yra labai svarbus žingsnis, suteiksiantis jiems galimybę bendrauti su visos Europos tautomis.
Tačiau negaliu nepaminėti sąlygų, dėl kurių, jei teisingai supratau, atsiranda tam tikras netikrumas, ar Taryba spalio mėn. patvirtins sprendimą dėl bevizio režimo įsigaliojimo Juodkalnijai ir Serbijai.
Pirma, Kosovui, kuriam, jei neklystu, galioja Saugumo Tarybos rezoliucija Nr. 1244, ir ypač serbų mažumai, gyvenančiai atokiame kaime, geografiniame kalėjime, iš esmės atsisakoma suteikti galimybę laisvai bendrauti. Dviguba bėda: neleidžiame jiems keliauti nei savo pačių šalyje, nei Europos Sąjungos šalyse.
Antra, turiu daug abejonių dėl to, ar kai kurios sąlygos, kurias keliame Serbijai ir Juodkalnijai, iš tiesų susijusios su šiuo konkrečiu reikalu, o ne keliamos siekiant visai kitų politinių tikslų. Todėl manau, kad vizų režimas Juodkalnijai, Serbijai ir kitoms Vakarų Balkanų šalims turėtų būti panaikintas spalio mėn.
Athanasios Plevris
Ponia pirmininke, pirma, taika ir stabilumu Vakarų Balkanuose, be abejonės, suinteresuota visa Europa ir, žinoma, mano šalis, Graikija, kuri yra tuo net dar labiau suinteresuota, bet tai visiškai logiška, nes su kai kuriomis iš šių šalių turime bendrą sieną, todėl manome, kad kryptis, kuria einate, yra teisinga.
Tačiau norėčiau atskirai pakalbėti apie Buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją. Skopjės Vyriausybvienos Europos Sąjungos valstybės narės, būtent Graikijos, atžvilgiu demonstruoja ekstremalų nacionalizmą: platina žemėlapius, kuriuose dalis Graikijos, Makedonija, taip pat Salonikai ir daugelis kitų miestų vaizduojami kaip okupuota teritorija, taip iš esmės skleisdama mintį, kad šios žemės, kurias Graikija tariamai okupavo, turėtų būti išlaisvintos.
Nenoriu įvardyti teritorijos, kurios atžvilgiu tokia propaganda skleidžiama, galbūt esate jai abejingi, bet graikams tai labai jautrus klausimas. Tačiau, be abejonės, privalote suprasti, kad negalime grįžti prie nacionalizmo ir jo skatinimo šiose šalyse darydami žalą kitoms Europos Sąjungos valstybėms narėms.
Andreas Mölzer
(DE) Ponia pirmininke, ketinimas Serbijai, Makedonijai ir Juodkalnijai panaikinti vizų reikalavimus byloja apie tai, kad šių šalių pastangos įgyvendinant reformas neabejotinai duoda vaisingų rezultatų. Tačiau praėjus dešimčiai metų po konflikto randai dar yra labai gilūs ir priešiškumas viduje dar verda. Be abejonės, tai susiję su tuo, kad Albanija, Kosovas ir Bosnija - šalys, kurios šį kartą nebuvo įtrauktos - jaučiasi nuskriaustos. Akivaizdu, kad šių šalių gyventojai labiau linkę griebtis senojo antagonizmo užuot paklausę savęs, ką jų kaimynėms pavyko padaryti geriau ir ką jie patys galėtų padaryti, kad vizų režimas jiems būtų panaikintas. Bet kuriuo atveju Serbijai netrukus turėtų būti suteiktas šalies kandidatės statusas, nes ji juda link narystės pagal keletą rodiklių.
Tačiau žaizdos dar anaiptol neužgijo ir kiekviena priemonė, kurios imasi ES, yra vertinama atitinkamai. Todėl turime geriau informuoti apie savo sprendimų motyvus, kartu duodami Albanijai, Kosovui ir Bosnijai aiškiai suprasti, kad joms dar būtina labai pasistengti vienodu tempu judėti link narystės. Bet kuriuo atveju taika Balkanų regione, prie ES slenksčio, tapo daug svarbesniu klausimu nei Turkijos stojimas į ES, kuris taip karštai ginamas iš daugelio pusių.
Anna Maria Corazza Bildt
Ponia pirmininke, šiandien mes, EPP frakcija, sakome Bosnijos, Albanijos ir Serbijos žmonėms: esate neužmiršti, mes jūsų nepalikome. Taip pat sakome, ypač Sarajevo gyventojams, kad suprantame jų nusivylimą. Tačiau taip pat sakome Europos Sąjungos piliečiams, kad nenukrypsime nuo savo reikalavimų. Visiems turi galioti vienodos taisyklės. Mūsų piliečių saugumas mums rūpi.
Bosnijos ir Hercegovinos valdžiai pirmiausia sakome: prisiimkite atsakomybę, sutvarkykite savo namus ir atlikite namų darbą. Vertiname pažangą, kurią pastaruoju metu padarėte. Prašysime Komisijos toliau jus remti, bet jei ir išmokau kokią pamoką per šešerius karo ir taikos Balkanuose metus - patikėkite, šis klausimas labai artimas mano širdžiai - tai būtent tai, kad aukos, kaltinimai ir atpirkimo ožių ieškojimas priklauso praeičiai.
Tai europinės integracijos klausimas. Turime į tai žiūrėti iš europinės perspektyvos, kaip Cecilia Malmström sakė, ir geriausias būdas pradėti keistis, kas yra būtina siekiant atsikratyti priklausomybės ir nebebūti aukomis - suimti šalies valdymą į savo rankas ir pradėti įgyvendinti reformas, susijusias su vizų režimo panaikinimu, nes bet kuriuo atveju jos yra būtinos.
Tikiuosi, galime susitarti dėl aiškios žinios regiono šalių valdžiai, kad remsime jas, bet nestatysime savo piliečių saugumo į pavojų - jos privalo prisiimti savo atsakomybės dalį.
Manau turėtume paremti Komisijos pasiūlymą, o tiems, kurie mano, kad šis sprendimas gali turėti destabilizuojantį poveikį, norėčiau pasakyti, kad stabilumą užtikrins europinintegracija. Labai blogai, kad pasai išduodami Zagrebe ir Belgrade, be abejonės, turėtume jų išdavimą kuo labiau apriboti, bet negalime taikyti skirtingų taisyklių Bosnijos žmonėms. Jiems tai nebūtų naudinga.
Mes, kaip Parlamentas, galime pasistengti paspartinti šį procesą ir priimti sprendimą, eiti tokios politikos keliu, kad Taryba galėtų priimti sprendimą šiais metais.
Tanja Fajon
(SL) Kaip jums turbūt žinoma, esu Pilietinių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešėja vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų šalims klausimu.
Liepos mėn. Europos Komisija pateikmums pasiūlymą, kuriame ji rekomendavo panaikinti vizos reikalavimus Serbijos, Makedonijos ir Juodkalnijos piliečiams. Makedonija jau įvykdsavo įsipareigojimus, o iš Juodkalnijos ir Serbijos reikalaujama kuo skubiau įvykdyti likusias sąlygas.
Nors labai džiaugiuosi Komisijos pasiūlymu ir vertinu jo reiklų pobūdį, mane nuvyltai, kad šiame dokumente visiškai praleistos likusios šalys net nepateikiant joms jokio tvarkaraščio.
Bosnijai ir Hercegovinai bei Albanijai nustatytos aiškios gairės dėl vizų reikalavimo panaikinimo ir visi žinome, kokias sąlygas šios šalys turi įvykdyti, kad bevizis režimas joms galėtų būti nustatytas. Ypač Bosnija ir Hercegovina šią vasarą šiuo atžvilgiu padardidelę pažangą, sprendžiant iš ataskaitų, kurias parengnepriklausomos organizacijos.
Sprendimas neįtraukti Bosnijos ir Hercegovinos bei Albanijos pirmiausia yra techninis sprendimas. Mums puikiai žinoma, kad net geriausi techniniai sprendimai gali turėti svarbių politinių pasekmių. Reikalas tas, kad vizų liberalizavimo proceso nuošaly buvo palikti būtent bosniai.
Visi privalome prisiimti savo atsakomybės dalį už šio proceso įgyvendinimą, nes šis procesas yra būtina taikos ir stabilumo Vakarų Balkanų regione sąlyga. Mes taip pat būtinai turime apsvarstyti galimybę pradėti dialogą dėl vizų režimo su Kosovu, nes toks dialogas padės šiai šaliai toliau įgyvendinti struktūrines reformas.
Ponios ir ponai, negalime sau leisti stabdyti vizų reikalavimo panaikinimo visoms Vakarų Balkanų šalims, turinčioms aiškią europinę perspektyvą, proceso. Negalime žiūrėti į vizų režimo liberalizavimą Vakarų Balkanuose kaip į smagų dėlionės žaidimą. Juk kalbama apie žmones, jų gyvenimo kokybę ir judumą, taip pat apie kuo glaudesnio bendradarbiavimo, ypač ekonomikos srityje, skatinimą.
Jelko Kacin
(SL) Sveikinu Makedoniją ir tikiuosi, kad Juodkalnija ir Serbija taip pat pasieks šį etapą. Tai būtų naudinga visoms šioms trims šalims, taip pat visam Vakarų Balkanų regionui.
Tačiau Bosnija, deja, nebuvo įtraukta į šį paketą. Bosnijos atveju dedamos pastangos buvo nepakankamos ir ne visai sėkmingos ir sakydamas tą turiu galvoje ir mūsų, ir pačios šalies pastangas. Pagrindinkliūtis, stabdanti pažangą Bosnijoje, yra psichologinbūsena, bejėgiškumo jausmas, kaustantis šios šalies žmones ir institucijas. Bosniai yra vieninteliai žmonės Bosnijoje, kuriems neleista laisvai keliauti po Europą. Jie neturi kitos šalies, į kurią galėtų persikelti, todėl atsidūrgete. Jie yra vienintelBosnijos tauta, negalinti puoselėti svajonių turėti dvigubą pilietybę. Jų padėtis žeminanti. Jie jaučiasi apleisti, sumenkinti ir nubausti Europos Sąjungos.
Bosnijos ir Hercegovinos valstybei privalome suteikti politinę paramą, kad ji pati būtų pajėgi padėti sau ir savo piliečiams. Europos Sąjunga taip pat atsakinga už padėtį Bosnijoje ir šio regiono stabilumą. Ši atsakomybtenka Tarybai, Komisijai ir Parlamentui.
Bosnijai labai nedaug trūksta, kad jai galėtų būti panaikinti vizos reikalavimai. Vienintelkliūtis, kurią dar reikia pašalinti - tai priešiškumas, glūdintis mūsų ir jų galvose. Tarp mūsų ir jų kyla siena - aukštesnnei Berlyno siena. Tad nugriaukime ją ir padėkime Bosnijai gauti bevizį režimą įtraukdami ją į šį paketą dabar, kaip galima greičiau, kad ji galėtų judėti pirmyn kartu su kitomis šio regiono šalimis.
Ulrike Lunacek
(DE) Ponia pirmininke, ponia C. Malmström, pone Komisijos nary, mes, žalieji, be abejo, džiaugiamės dėl vizų režimo liberalizavimo Juodkalnijai, Makedonijai ir Serbijai. To pastaraisiais metais labai aktyviai siekiau dar būdama Austrijos nacionalinės asamblėjos narė. Tai svarbus žingsnis einant link svajonės turėti vieningą ir taikią Europą įgyvendinimo.
Tačiau kelyje, kuriuo pradėjote eiti, yra kliūčių. Eidami šiuo keliu, pirmiausia nuskriausite Bosnijos musulmonus, kurie jausis diskriminuojami. Iš esmės, tą jau padarėte vien tik paskelbdami, kad vizų režimas bus liberalizuotas kitoms šalims. Tokį sprendimą priėmėte remdamiesi tuo, kad Bosnija ir Hercegovina dar neįvykdtechninių sąlygų, bet akivaizdžiai neatsižvelgėte į tai, kad kitose šalyse, kurioms vizų režimas dabar liberalizuojamas, taip pat yra likę problemų. Bosnija jau išdav40 000 biometrinių pasų ir jau priėmreglamentą dėl persikėlėlių, kurio kitos valstybės neturi. Be to, Bosnija įsteigkovos su korupcija tarnybą, kurios, pvz., Serbija dar neturi.
Man susidaro įspūdis, kad čia taip pat yra politinės diskriminacijos elementų. Manau, kad tokia diskriminacija kelia labai didelį pavojų taikai daugiatautėje Bosnijoje ir Hercegovinoje ir regione. Norėčiau dar kartą įvardyti šį pavojų: yra pavojus, kad čia taip pat atsiras tautinio susiskaldymo apraiškų. Todėl raginu jus įtraukti į paketą Bosniją ir Hercegoviną bei pradėti derybas dėl vizų režimo panaikinimo su Kosovu.
Fiorello Provera
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, šiandien kai kurios Balkanų regiono šalys dar yra nestabilios, per jas eina neteisėtos prekybos, kurią valdo organizuotų nusikalstamų grupuočių tinklai, susisiekimo keliai. Ypač rimta problema yra prekyba žmonėmis, kuri dažnu atveju yra susijusi su žmonių išnaudojimu verčiant juos dirbti neteisėtą darbą ar verstis prostitucija.
Todėl liberalizuojant vizų režimą kartu būtina taikyti griežtas saugumo normas ir biometrinių pasų įvedimas yra viena iš tokių normų. Kiek mums žinoma, Albanijoje bei Bosnijoje ir Hercegovinoje šios techninės priemonės dar nėra visapusiškai įgyvendintos. Todėl labai svarbu, kad vizų režimas šioms dviem šalims nebūtų liberalizuotas, kol jų vyriausybės pradės visapusiškai bendradarbiauti ir kol bus įgyvendintos techninės priemonės, susijusios su piliečių tapatybės dokumentais. Jei šalys nesugebėjo įvykdyti joms keliamų reikalavimų, mano nuomone, tai nėra diskriminacija.
George Becali
(RO) Džiaugiuosi, kad šiandien diskutuojame dėl vizų režimo panaikinimo kai kurioms Balkanų regiono šalims, ir noriu pasakyti, kodėl: mano seneliai gimMakedonijoje, tėvas kilęs iš Albanijos, senelgimGraikijoje, o mama - Rumunijoje. Šiandien, dėkui Dievui, esu čia, taigi galiu paklausti Olli Rehno: ar įmanoma panaikinti vizos reikalavimus Albanijai iki 2010 m. vidurio, kaip buvo žadėta? Norėčiau gauti atsakymą į šį klausimą, nes jis liečia mano emocijas, mano ryšius, mano šeimą ir mano šaknis, kurios apima beveik visą Balkanų regioną. Dėl Dievo prašau atsakyti.
Doris Pack
(DE) Ponia pirmininke, ponia C. Malmström, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, visi džiaugėmės dėl pasiūlymo liberalizuoti vizų režimą. Ilgą laiką dėl to kovojome Parlamente ir dabar pradžia jau padaryta. Bet to mums nepakanka. Manau, kad birželio mėn. buvo pasirinkta netinkama redakcija. Šiandien, kaip jau girdėjome, Serbijoje ir Juodkalnijoje dar yra likę problemų. Tad kodėl į šią redakciją neįtraukėme Albanijos ir Bosnijos, taip pat nurodydami, kad dar yra problemų, kurias šios šalys turi išspręsti? Toks sprendimas labai daug žalos nepadarytų.
Žinoma, tai yra tiesa, kad Bosnijos ir Hercegovinos politikai labai mažai suinteresuoti tobulinti tai, kas visais požiūriais gali būti pavadinta keblia jų tėvynainių padėtimi. Kodėl turėtų tą daryti? Jie turi darbą, gali keliauti ir švaisto laiką beprasmiškiems nacionalistiniams konfliktams, užuot ėmęsi darbo, kad būtų sukurta geresnmokyklų sistema, geresninfrastruktūrą ar geresnsveikatos apsaugos sistema. Jie taip pat neužtikrino vizų režimo liberalizavimo sąlygų įgyvendinimo. Liberalizavus vizų režimą, į šią nacionalistinę Bosnijos ir Hercegovinos tvanką galų gale patektų gryno oro gūsis ir jaunajai kartai pagaliau būtų suteikta viltis.
Tačiau po to, kai Komisija paskelbsavo vertinimo rezultatus, Bosnija ir Hercegovina ėmėsi kovos su korupcija priemonių ir priėmnemažai svarbių įstatymų, taigi visai tikėtina, kad būtinosios techninės sąlygos rudenį jau bus įgyvendintos. Tačiau kalbama ne tik apie technines sąlygas - šis klausimas taip pat turi politinį aspektą. Štai kad ir klausimas dėl biometrinių duomenų; žinau, kad jų išduota dar nedaug, bet nuoširdžiai norėčiau paprašyti Komisijos ir kai kurių valstybių narių, kad jos padėtų šalims dėl biometrinių pasų. Techninpagalba daug ką reiškia.
Taryba, Komisija ir vietos politikai iš tikrųjų turėtų dėti visas pastangas, kad būtų užkirstas kelias tolesniam tautinio susiskaldymo plitimui šioje šalyje. Dėl atsisakymo liberalizuoti vizų režimą Bosnijai ir Hercegovinai musulmonai atsidurs gete, nes kroatai ir serbai turės galimybę išvykti iš šalies. Bosnijos pasas - įprastai pasas yra neginčijamas pilietybės įrodymas - bus bevertis jo turėtojų akyse, jei jis neatvers durų į ES.
Norėčiau paprašyti Komisijos ir Tarybos, kad šioms šalims padėtų. Albanija susitvarkys, ji turi naują vyriausybę, bet Kosovui be visų jūsų pagalbos susitvarkyti nepavyks. Jūs turite mūsų paramą. Negalite užmerkti į tai akis. Turite nustatyti politinius standartus, ne tik policijos standartus.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Vizų politikos liberalizavimas Vakarų Balkanuose yra labai delikatus klausimas ir politiniu požiūriu, ir žmogiškuoju požiūriu, nes jis labai svarbus šių šalių ir šio regiono gyventojams. Šiandien kalbame apie Juodkalniją, Makedoniją ir Serbiją, o tai labai svarbu istoriniu požiūriu, bet neturėtume Vakarų Balkanuose ilgam laikui įtvirtinti dviejų greičių sistemos, todėl privalome į šį procesą kuo skubiau įtraukti Bosniją ir Hercegoviną, tai pat, žinoma, Albaniją.
Vakarų Balkanų regioną su Europos Sąjunga ir mūsų valstybėmis narėmis sieja glaudūs geografiniai, kultūriniai ir istoriniai ryšiai. Nepaisant didžiulių neramumų, kurie neseniai vyko šiame regione, reikia pasakyti, kad ir reformos, ir mūsų lūkesčiai yra palaipsniui įgyvendinami ir kad politiniai šių šalių vadovai iš tikrųjų stengiasi pateisinti mūsų lūkesčius.
Taigi savo kalboje norėčiau paprašyti ne tik Tarybos ir Komisijos, bet ir visų Europos Parlamento narių paremti šių šalių vadovų pastangas ir suteikti jiems pagalbą dėl tų klausimų, kurie dar nėra išspręsti. Taip pat neturime užmiršti, kad Vakarų Balkanų regiono šalys geopolitiniu požiūriu dėl daugelio priežasčių yra labai svarbios mums.
Kadangi Serbija ir Juodkalnija dabar susiduria su svarbiais vidaus iššūkiais, kuriuos - visi to tikimės - joms pavyks įveikti, norėčiau dar kartą pabrėžti, kad šalims, kurios nebuvo įtrauktos į procesą - kalbu apie Bosniją ir Hercegoviną bei Albaniją - derėtų kuo skubiau nustatyti datą.
Gerard Batten
Ponia pirmininke, pagal šias priemones bevizis režimas su ES valstybėmis narėmis, priklausančiomis Šengeno erdvei, Serbijai, Juodkalnijai ir Makedonijai pradės galioti 2010 m. sausio mėn. Albanijai bei Bosnijai ir Hercegovinai Komisija numato panaikinti vizų režimą galbūt 2010 m. vidury. Taigi po dvylikos mėnesių galimybę laisvai patekti į ES turės dar 20,7 mln. žmonių.
Kalbant iš esmės, tai neturėtų paveikti Jungtinės Karalystės, kuri nepriklauso Šengeno erdvei, bet tikrovėje taip bus. Gavę galimybę laisvai patekti į ES, milijonai žmonių iš skurdžiausių ir labiausiai korumpuotų šalių galės įveikti pirmąją neteisėto įvažiavimo į Britaniją kliūtį. Šios šalys vėliau bet kuriuo atveju įstos į ES, taigi jų piliečiai galės visiškai teisėtai keliauti po jos teritoriją. Šios priemonės - dar vienas būdas susilpninti Britanijos gebėjimą kontroliuoti savo sienas ir dar viena priežastis Britanijai išstoti iš Europos Sąjungos.
Dimitar Stoyanov
(BG) Ponia pirmininke, mums visiems, be abejonės, žinomi laisvo judėjimo pranašumai ir trūkumai, bet pažiūrėkime į tai iš kitos pusės. Ar svarstomosios trys šalys iš tikrųjų atitinka reikalavimus, kuriuos privalo įgyvendinti, kad gautų tokias bevizio režimo suteikiamas privilegijas?
Bulgarų mažuma Serbijoje visiškai ignoruojama ir diskriminuojama jau beveik visą šimtmetį, o Makedonija nuo pat jos įkūrimo tikrovėje nuolat ir nuosekliai vykdo prieš Bulgariją nukreiptą politiką.
Paskutinis toks Makedonijos įvykdytas aktas - Bulgarijos pilietės Spaskos Mitrovos suėmimas ir išskirtinai griežtos bausmės paskyrimas jai. S. Mitrova yra Bulgarijos asociacijos "Ratko" narė. Makedonija uždraudšios asociacijos veiklą savo teritorijoje, taip pažeisdama žmogaus teises, ir už tai jai buvo paskirta bauda.
Bulgarijos visuomenlaiko nepriimtinu dalyku, kad šalims, pažeidžiančioms Bulgarijos piliečių, kitaip sakant, Europos Sąjungos piliečių teises, yra suteikiamos nuolaidos.
Kinga Gál
(HU) Manau, yra svarbu, kad atėjo toks laikas, kai galiausiai galime tinkamai kalbėti apie bevizio režimo nustatymą Vakarų Balkanų šalims. Džiugu, kad šios šalys, įvykdžiusios iki šiol prisiimtus įsipareigojimus, taip pat gali prisidėti to, kad sienų kirtimo procesas vyktų kuo sklandžiau.
Kaip EP narė, atstovaujanti Vengrijai, negaliu neparemti šių pastangų, nes jos suteiks galimybę vengrams iš Vojvodinos Serbijoje, pvz., užmegzti glaudesnį ryšį su savo gimtine. Abiejose šių sienų pusėse gyvenantys ir ta pačia kalba kalbantys piliečiai, palaikantys glaudžius šeimos ir kultūrinius ryšius, pritrūktų žodžių, jei galėtų apsakyti, kokia jiems yra svarbi galimybkirsti sienas be jokių kliūčių ar vizų. Šiuo klausimu taip pat priimti kai kurie į ateitį žvelgiantys sprendimai, nors jie nelabai glaudžiai susiję su beviziu režimu, pvz., pastaruoju metu Serbijoje priimtas įstatymas, kuriuo reglamentuojama mažumų nacionalinių tarybų veikla. Šie sprendimai byloja apie pažangą institucinės mažumų teisių apsaugos požiūriu.
Bevizio režimo nustatymas negali būti vertinamas tik kaip techninis klausimas. Tai labai aiškus politinis reikalas. Bevizis režimas labai daug prisideda prie šių šalių politinio stabilumo, ypač žinant, kokias teises šių šalių piliečiams suteikia jų šalyse išduotas pasas ir kokiu mastu jis pripažįstamas Europos Sąjungoje. Būtų nepriimtina, jei neigiama diferenciacija tarp šio regiono šalių įsitvirtintų ilgam laikui.
Todėl kreipiuosi į Komisiją ir Tarybą, kurioms už šiuos reikalus tenka didžioji atsakomybės dalis. Europos Sąjunga turi politinę pareigą pasiūlyti Vakarų Balkanų šalims galimybę prisijungti prie Europos Sąjungos, ji turėtų padėti šioms šalims pasivyti ES valstybes nares ir skatinti jas kurti ir stiprinti demokratines institucijas, o šis procesas apima ir mažumų teises.
Kinga Göncz
(HU) Labai dėkoju, ponia pirmininke. Aš taip pat norėčiau pasveikinti Cecilia Malmström ir Komisijos narį Jacques Barrot. Taip pat džiaugiuosi pateiktu pasiūlymu. Kaip buvusi Vengrijos užsienio reikalų ministrė, kartu su kitais dėjau daug pastangų, kad Vakarų Balkanų šalys būtų priartintos prie Europos Sąjungos ir galėtų žengti kitą žingsnį kelyje į narystę ES. Taip pat žinome, kad šiuo požiūriu vizų režimo panaikinimas yra dalykas, kurį žmonės turbūt geriausiai supranta ir jaučia. Dabar jie turės galimybę džiaugtis judėjimo laisve ir užmegzti glaudesnius ryšius su kitais žmonėmis. Galbūt tai taip pat padės palaikyti šių šalių motyvaciją labai sunkiame pasirengimo narystei procese, kas, mano manymu, yra labai svarbu.
Žinome, kad turi būti padaryti tam tikri labai rimti žingsniai. Labai dažnu atveju būtina peržengti tradicijas ir mes žinome, kad tą padaryti nėra lengva. Labai svarbu, kad šių trijų šalių piliečiams dabar bus suteikta galimybkeliauti be vizų. Taip pat norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į mintį, kuri šiandien buvo minėta daug kartų, kad stabilumas Vakarų Balkanų šalyse labai trapus. Jau prieš karą šiame regione būta etninės trinties, liko jos ir po karo. Todėl imdamiesi bet kokios priemonės, pirma turime įvertinti, ar ji nepadidins šios trinties.
Bosnijos atveju, kaip kelis kartus šiandien buvo minėta, toks priemonių poveikio įvertinimas yra naudingas ir svarbus ne tik todėl, kad Bosnija dabar liko vizų režimo liberalizavimo proceso nuošaly, bet ir todėl, kad daugybBosnijos piliečių, turinčių Kroatijos ar Serbijos pasą, dabar galės keliauti be vizų, o likę šalies gyventojai tokios galimybės neturės. Tokioje pačioje padėtyje atsidurs ir Kosovo piliečiai, nes keliauti be vizų galės tik tie, kurie sugebės gauti Serbijos pasą.
Manau, turime dar kartą pabrėžti, kad turi būti priimtas ne tik techninis, bet ir politinis sprendimas. Todėl privalome padėti šioms šalims pasiekti, kad vizų režimas joms būtų panaikintas kuo greičiau, per labai konkretų laiką.
Bernd Posselt
(DE) Ponia pirmininke, ponia Tarybos Pirmininke, pone Komisijos nary, kaip Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų narys, dirbęs šiame komitete dešimt metų, aš taip pat pritariu M. Weberio išreikštam rūpesčiui dėl saugumo. Šiai temai būdingas svarus užsienio politikos aspektas.
Priklausau kartai, kuri užaugo kartu su šimtais tūkstančių vadinamųjų "gastarbaiterių" - užsienio darbuotojų - iš Jugoslavijos. Komunistų diktatūros metu Pietryčių Europos piliečiai, gyvenantys prie sienos su Jugoslavija, turėjo galimybę laisvai keliauti nepaisant komunistų diktatūros. Šiandien kalbame apie europizaciją, siunčiame į šias šalis savo kareivius ir pareigūnus, skiriame joms didžiules pinigų sumas, bet kartu įkaliname jų jaunimą. Todėl būtina, kad šis vizų režimo liberalizavimo procesas dabar įvyktų.
Tačiau aš irgi turiu kritinių pastabų: pirma, džiaugiuosi, kad Makedonija į šį procesą įtraukta. Makedonija yra pavyzdinšalis atitikties taikomiems kriterijams požiūriu, bet savo padėka Makedonijai už tai neturėtume kompensuoti jos pagrįsto noro, kad derybų dėl stojimo data jai pagaliau būtų nustatyta.
Antra, Kosovas: buvo pasakyta, kad ši šalis privalo laikytis žaidimo taisyklių, bet žaidėjas gali laikytis šių taisyklių tik tuo atveju, jei yra įleidžiamas į žaidimo aikštelę. Kosovui tokia galimybnėra suteikta. Įsikišome pasitelkdami savo karinę jėgą siekdami išlaisvinti kosovarus iš priespaudos. Dabar buvę Kosovo engėjai džiaugsis beviziu režimu - džiaugiuosi tuo, nes nėra tokio dalyko kaip kolektyvinkalt- bet Kosovas negali to siekti. Nepaisant trūkumų, kurių šalyje gali būti, būtent mums derėtų muštis į krūtinę, nes iš esmės administruojame šią šalį. Kitaip sakant, turime suteikti Kosovui galimybę, nes jei Serbija galės džiaugtis beviziu režimu, o Kosovas liks nušalintas, ilgainiui galės atsirasti nepriimtinų iškraipymų.
Trečia, Bosnija ir Hercegovina: kartu su keletu kitų EP narių pasirašiau protesto dėl Bosnijos ir Hercegovinos neįtraukimo į vizos reikalavimų liberalizavimo procesą raštą. Šiam kraštui, sudarytam iš trijų tautų - toks teritorinis paskirstymas pagal Deitono susitarimą labai netinkamas ir jį tiesiog būtina persvarstyti - kuriam taikomas vienodai netinkamas tarptautinis administravimas, pagaliau turi būti suteikta galimybsiekti ES narystės išlaikant vientisumą. Kosovo ar Bosnijos skilimas sukeltų didesnį pavojų mūsų saugumui nei bet kuris techninis nesklandumas.
Maria Eleni Koppa
(EL) Ponia pirmininke, turime pripažinti, kad vizos reikalavimų panaikinimas Serbijai, Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai ir Juodkalnijai yra svarbus žingsnis einant europinės Vakarų Balkanų integracijos keliu.
Tačiau siekiant išvengti naujos priešpriešos šiame regione, vizų režimas turėtų būti liberalizuotas visoms Vakarų Balkanų tautoms. Žinoma, niekas neturi pagrindo teigti, kad Europos Komisija yra nusistačiusi prieš Bosnijos ir Hercegovinos musulmonus. Kita vertus, neturėtume pamiršti ypatingo Kosovo statuso, nes ne visos Europos Sąjungos valstybės narės pripažino jo nepriklausomybę.
Norime, kad Kosovo gyventojai galėtų naudotis bevizio režimo teikiamais pranašumais, tačiau kad ir koks sprendimas bus rastas, jis neturėtų pažeisti galutinių susitarimų dėl Kosovo statuso nuostatų. Komisija pasielgkorektiškai neužtrenkdama durų Bosnijai ir Hercegovinai bei Albanijai. Tačiau pradėti vizų režimo liberalizavimo procesą reikia greitai, kad dėl regione atsiradusių skirtumų neiškiltų grėsmjo stabilumui. Žinoma, savo ruožtu šios valstybės privalo įgyvendinti būtinąsias reformas, kurios - to turime nepamiršti - yra susijusios su klausimu dėl saugumo ir kovos su organizuotu nusikalstamumu.
Šis Parlamentas visada pabrėždavo, kad galimyblengviau užmegzti ryšius su išorės pasauliu ir laisviau keliauti sustiprins taiką, mainus visais lygmenimis ir galiausiai stabilumą. Vizų klausimas nėra tik techninis klausimas. Tai taip pat labai svarbus politinis klausimas, kuris turi įtakos europinei šio regiono ateičiai. Teisę į tokią ateitį turi visos regiono šalys.
Anna Ibrisagic
(SV) Ponia pirmininke, manau, kad šiame diskusijų etape jau nebeabejojama vizų režimo liberalizavimo svarba Balkanų regiono piliečiams. Galimyblaisvai keliauti, taip pat įgyti išsilavinimą galbūt yra svarbiausia priemonė, kurią galime pasiūlyti naujosioms kartoms, iš kurių taip pat tikimės įsipareigojimo viso regiono demokratizacijos proceso atžvilgiu.
Taigi džiaugiuosi pasiūlymu dėl vizų režimo liberalizavimo Serbijai, Makedonijai ir Juodkalnijai. Kiekvienos pavienės šalies pažanga kelyje link ES yra ir viso Balkanų regiono pažanga. Kai kurioms iš šių šalių teko ilgai laukti, galbūt ilgiau nei būtina. Mes, Europos Parlamentas, ir šios dvi šalys, dar neįtrauktos į vizų režimo liberalizavimo procesą, turėtume pasimokyti iš to.
Nors tai labai opus politinis klausimas, norėčiau pabrėžti, kad vizų režimo liberalizavimo taisyklės yra aiškios ir visuotinės. Sąlygos turi būti įvykdytos. Tačiau nepolitizuokime šio klausimo labiau nei būtina. Pasvarstykime, kas dar turi būti atlikta ir kaip galėtume kuo skubiau užtikrinti, kad Bosnija ir Hercegovina greitu metu taip pat galėtų prisijungti prie šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, šeimos.
Bosnija ir Hercegovina pastaruoju metu padardidelę pažangą ir netrukus jos atitiks likusius reikalavimus, nustatytus joms skirtose gairėse. Todėl raginu Bosnijos ir Hercegovinos politikus kuo skubiau priimti kovos su korupcija aktą ir nustatyti policijos administracijos įstaigų keitimosi informacija taisykles. Taip pat primygtinai raginu juos pasistengti užbaigti šį darbą iki rugsėjo mėn. pabaigos, iki ataskaitos pateikimo Komisijai. Tikiuosi, kad svarstydama gautą naują ataskaitą, Komisija savo ruožtu atsižvelgs į padarytą pažangą ir, kai tik visi ES reikalavimai bus įgyvendinti, pasiūlys Tarybai patvirtinti sprendimą dėl vizų režimo liberalizavimo Bosnijai ir Hercegovinai. Tikiuosi, šis sprendimas galės būti patvirtintas 2010 m. liepos mėn.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, bevizio režimo nustatymas kai kurioms Vakarų Balkanų regiono šalims yra Europos Sąjungos įsipareigojimo tęsti Europos integravimo procesą pirminis patvirtinimas. Tačiau manau, kad Komisijos pasiūlymas, deja, nėra išsamus. Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai negalės džiaugtis, kad su jais vienodai elgiamasi, ir dėl to tarp Balkanų regiono piliečių galės atsirasti skirtumų.
Norėčiau priminti jums, kad tokie skirtumai būdingi ir vyresnei kartai, kuri turėjo naudos iš buvusios Jugoslavijos Respublikos atvėrimo Europai, ir šių dienų kartai, kuri dar negali džiaugtis, kad Europos Sąjunga su visais piliečiais elgiasi vienodai. Tačiau įgyvendinus šį pasiūlymą, buvusios Jugoslavijos Respublikos šalių, kurioms vizos reikalavimai nepanaikinti, piliečiai sieks gauti antrą pasą šalyje, priklausančioje buvusiai Jugoslavijos Federacijai, kurios piliečius Europos Sąjunga priima be vizos. Jau žinome, kad panašus scenarijus rutuliojosi Moldovoje ir Gruzijoje, kurių piliečiai siekRusijos paso.
Manau, kad vienodas elgesys su visomis Balkanų regiono šalimis būtų logiškas sprendimas. Taip pat raginu Komisiją apsvarstyti galimybę įtraukti į pietryčių Europos šalių grupę ir Moldovą.
Victor Boştinaru
(RO) Aš, kaip EP narys ir socialistas, džiaugiuosi Tarybos ir Komisijos komunikatu dėl vizų režimo panaikinimo trims Vakarų Balkanų šalims. Tai pirmasis konkretus žingsnis link šių šalių integracijos į Europos Sąjungą, pirmasis būsimųjų ES piliečių iš Vakarų Balkanų laimėjimas. Tačiau taip pat pripažįstu, kad tai, jog Bosnijai ir Hercegovinai, Albanijai ir Kosovui nenustatėme gairių ir nesuteikėme jokios aiškios perspektyvos, , turėtų tapti mūsų didžiausiu rūpesčiu. Kalbu ne tik apie plačiosios visuomenės nusivylimą, bet pirmiausia apie pavojų šių trijų šalių politiniam stabilumui. Pirmiausia tikiuosi, kad Europos Parlamentas ir naujoji Europos Komisija numatys Vakarų Balkanų integravimo į Europos Sąjungą tvarkaraštį. Tik taip galėsime įgyvendinti rinkėjų mums duotą priesaką suvienyti Europą.
Norica Niculai
(RO) Ponia pirmininke, vienos minutės man daugiau nei pakaks išreikšti džiaugsmui dėl šio Balkanams ir Europai svarbaus istorinio sprendimo. Manau, kad judėjimo laisvyra vartai į demokratiją ir pažinimą. Šioms trims šalims tokią galimybę suteikėte. Tačiau taip pat manau, kad Europa - tai ir Europa, nustatanti taisykles, kurių privalo laikytis visi jos piliečiai. Pateikėte šį pasiūlymą, nes nustatėte, kad mūsų taisyklių laikomasi ir mūsų nustatytos sąlygos įgyvendintos.
Manau, kad kai šie Europos reikalavimai bus įgyvendinti, pateiksite pasiūlymą dėl Albanijos ir Bulgarijos įtraukimo į šį vizų režimo liberalizavimo procesą. Pasiūlyme, be abejonės, pateiksite rekomendaciją dėl šio proceso paspartinimo. Esu viena iš tų, kurie mano, kad tai ne diskriminacija. Tiesą sakant, visiškai priešingai. Manau, kad šis procesas skatins kitas dvi šalis labiau stengtis, nes trijų šalių pavyzdys įrodė, kad kai šalis nori, kad jos piliečiai džiaugtųsi kitokiu statusu, ji yra pasirengusi padaryti viską, kad būtinieji reikalavimai būtų įgyvendinti.
Antonio Cancian
(IT) Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, ponia ministre, ponios ir ponai, turiu pasakyti, kad pasisakau už vizų režimo liberalizavimą ir europinę integraciją įtraukiant ir sudėliojant visą šią mozaiką - Vakarų Balkanų regioną, nes, kaip kažkas pirmiau pasakė, mums reikia, kad Balkanų regionas būtų stabilus. Taigi ši integracija labai svarbi ir ji turi įvykti kuo greičiau.
Tačiau spręsdami imigracijos klausimą - jis glaudžiai susijęs su saugumo ir žmogaus teisių klausimais ir apie tai vakar buvo kalbėta - turime elgtis labai apdairiai, nes manau, kad tapatybės dokumentai turi būti tikrinami nuodugniai ir kad ši tikrinimo procedūra neturėtų būti supaprastinta. Terminai turi būti nustatomi atsižvelgiant į laiko sąnaudas, būtinas dokumentų patikrinimui, ir jei įmanoma, tikrinimo procesas turi būti paspartintas. Taip pat norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad regione yra spraga, apie kurią labai mažai kalbėta - Kosovas. Puikiai suprasite, apie ką kalbu, kai pasakysiu, kad dėl šios spragos žmonės iš kitų šalių turi galimybę lengvai patekti į teritoriją tarp Kosovo ir Makedonijos. Žinau, kad dabar rengiama ataskaita, kuri bus pateikta artimiausiomis dienomis, ir tada galėsime šiek tiek daugiau sužinoti apie tai, bet prašom pateikite mums šį vakarą daugiau informacijos apie Kosovą.
Emine Bozkurt
(NL) Ponia pirmininke, ministrlabai tiksliai pasakė: vizų režimo liberalizavimas būtinas siekiant sustiprinti Balkanų regiono ryšį su ES, užkirsti kelią nacionalizmo plitimui jame ir išvengti regiono atskirties. Kaip tuos tikslus galėsime pasiekti, jei ketiname atskirti Bosnijos musulmonus? Šioje šalyje atsiras didžiulnelygybė, nes Bosnijos serbai ir kroatai gaus pasą. Tačiau musulmonai, deja, neturi kaimyninės šalies, kuri galėtų jiems išduoti pasą. Kas apgins Bosnijos musulmonų teises? Komisija? Taryba? Ar galite tiksliai pasakyti, ar Komisija ar Taryba kalbėjo su Kroatija ir Serbija dėl pasų išdavimo apribojimo, nes turėtų būti aišku, kad tokie šių šalių veiksmai sukels didelių neramumų.
Nadezhda Nikolova Mikhaylova
(BG) Norėčiau padėkoti ponui J. Barrot už Europos Komisijos poziciją dėl vizų režimo liberalizavimo Vakarų Balkanų regionui. Tuo metu, kai vizos reikalavimai buvo panaikinti Bulgarijai, buvau užsienio reikalų ministrė, todėl žinau, kaip mūsų piliečiai džiaugėsi vizų režimo panaikinimu ir tuo, kad daugiau nebesijaus pažeminti. Tačiau, kaip EP narė, aš taip pat negaliu nesutikti su D. Pack ir A. M. Bildt, kad tikrasis europinis solidarumas bus parodytas tada, kai Europos Sąjunga suteiks šalims logistinę pagalbą įgyvendinant reikalavimus, o ne nukrypstant nuo jų, nes tai demoralizuoja visuomenę ir atleidžia vyriausybes nuo atsakomybės.
Pokytis turi atsirasti kaip atpildas už įdėtas pastangas, o ne dėl dvejopų standartų taikymo. Vakarų Balkanų visuomenės turi priprasti reikalauti iš savo vyriausybių, kad šios atliktų savo darbą. Jos turi žinoti, kad vizų režimą panaikinti delsiama ne dėl Europos smulkmeniškumo ir priekabumo, bet dėl jų vyriausybių negebėjimo atlikti savo darbo dalį. Solidarumas turėtų būti duodamas mainais už atsakomybę. Kai principinei pozicijai iškyla pavojus, asmens religija ir tautybneturi reikšmės.
Elena Băsescu
(RO) Remiu Europos Komisijos sprendimą, kuriuo įtvirtinamas Europos Sąjungos metų metais rodytas įsipareigojimas dėl vizų režimo panaikinimo Vakarų Balkanų regiono piliečiams. Tačiau manau, kad Moldovos Respublikos piliečiams galimybnaudotis ta pačia laisvo judėjimo Europos Sąjungoje teise turėtų būti suteikta kuo greičiau. Europos Sąjunga turi toliau plėtoti savo durų atvėrimo šioms šalims politiką, nes vizų režimo panaikinimas yra svarbus žingsnis einant šių tautų europinio integravimo keliu.
Be šio sprendimo, kurį įgyvendinus atsiras galimybių plėtoti verslą tarpvalstybiniu mastu ir galimybžmonėms džiaugtis judėjimo laisve, Europos institucijos taip pat turėtų apsvarstyti galimybę parengti kultūros ir švietimo programas, kurios padės skelbti Europos vertybes šiose šalyse. Šiame fone sienų apsaugos stiprinimui ir kovai su tarptautiniu nusikalstamumu ir toliau turėtų būti skiriamas prioritetinis dėmesys.
Baigdama norėčiau dar kartą patvirtinti, kad Rumunija nepripažino Kosovo nepriklausomybės.
Zoran Thaler
(SL) Norėčiau išreikšti pasitenkinimą dėl per pastaruosius 18 mėnesių padarytos pažangos liberalizuojant vizų reikalavimus. Tai svarbus laimėjimas ir norėčiau paraginti jus imtis skubių žingsnių, kad šis procesas būtų tęsiamas ta pačia dvasia.
Prieš keletą dienų gavome pranešimą iš Sarajevo, kuriame teigiama, kad gairėse nustatytų reikalavimų įgyvendinimo procesas, nepaisant visų sunkumų, jau įsibėgėjo, taip pat tokiose svarbiose srityse kaip Banja Lukos ir Sarajevo policijos veiksmų derinimas.
Raginu Komisiją ir Tarybą vykdyti nuolatinę šios pažangos stebėseną ir reaguoti į ją. Europos Sąjunga turi sugebėti daryti įtaką visoms politinėms jėgoms Bosnijoje ir Hercegovinoje, siekiančioms sabotuoti šį procesą. Negalima leisti, kad Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai kentėtų dėl politikų neatsakingumo, ir šiuo atžvilgiu privalome jiems padėti. Raginu Komisiją kuo greičiau įtraukti Bosniją ir Hercegoviną į bevizio režimo zoną.
Alojz Peterle
Atrankinis požiūris į vizų reikalavimų panaikinimą nesustiprins jokios Vakarų Balkanų šalies, kurios bendruomenės yra pasidalijusios, europinių perspektyvų, nes dėl tokio atrankinio požiūrio atsiras naujų skirtumų. Palankiai vertinu kiekvieną veiksmą, nukreiptą prieš tokį atrankinį požiūrį, ir tvirtai tikiu, kad panaikinę vizos reikalavimus visoms šioms šalims pagerinsime Europos Sąjungos įvaizdį jų gyventojų akyse, nes po daugelį metų trukusio konflikto jiems reikia turėti langą į pasaulį.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad daugybšiose šalyse gyvenančių jaunų žmonių niekada neturėjo galimybės keliauti po užsienio šalis. Vienintelis jų žinių apie Europą ir pasaulį šaltinis - televizija. Jų europines perspektyvas taip pat privalome sustiprinti. Suprantu, kad būtina užtikrinti saugumą, bet tie, kurie išvyksta iš savo šalies vedini blogų ketinimų, vis tiek ras būdų patekti į ES. Bet mes nesuteikiame galimybės atvykti tiems, kurie turi gerų ketinimų.
Todėl primygtinai raginu Tarybą ir Komisiją kuo skubiau persvarstyti savo poziciją, stebėti šiose šalyse daromą pažangą ir panaikinti vizos reikalavimus šalims, kurios nebuvo įtrauktos į pirmąją grupę. Labai dėkoju.
Savaime aišku, taip pat raginu šių Vakarų Balkanų šalių vyriausybes kuo skubiau įvykdyti įsipareigojimus savo piliečių ir jų ES narystės perspektyvų labui.
Petru Constantin Luhan
Ponia pirmininke, vizų režimo liberalizavimas Vakarų Balkanų šalims svarbus, nes ši priemonlabiausiai rūpi eiliniams regiono piliečiams ir ji neabejotinai parodys draugiškų santykių su ES atkūrimo proceso naudą. Esu įsitikinęs, kad Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos sąlyginis įtraukimas į "baltąjį sąrašą" pasiteisins kaip stipri paskata šioms šalims įgyvendinti likusius reikalavimus, nustatytus jiems skirtose gairėse. Mūsų atveju 2001 m. toks stiprus signalas buvo duotas ir per kelis mėnesius sugebėjome įvykdyti visas likusias sąlygas.
Labai svarbu, kad Albanija bei Bosnija ir Hercegovina būtų įtrauktos į Šengeno "baltąjį sąrašą" kuo skubiau. Komisija turėtų suteikti šių dviejų šalių valdžiai visą būtinąją techninę pagalbą, kad jos galėtų greitai įgyvendinti joms keliamas sąlygas.
Cecilia Malmström
einanti Tarybos Pirmininko pareigas. - (SV) Ponia pirmininke, vizų režimo liberalizavimas neabejotinai nepaprastai svarbus Balkanų regiono gyventojams. Kaip ir jūs, esu sutikusi daug nusivylusių žmonių, ypač jaunimo, kurie neturi galimybės keliauti po Europą kaip norėtų, negali aplankyti savo draugų, negali mėgautis laisve kaip visi mes. Nereikia nsakyti, kad bevizis režimas būtų naudingas jiems, jų šalims, visam regionui ir Europos Sąjungai.
Todėl džiaugiuosi, kad trys minėtos šalys - Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija ir Serbija - jau įvykdsąlygas ir šių metų pabaigoje vizų režimas joms bus panaikintas. Apgailestauju, kad ne visos Vakarų Balkanų šalys šiuo metu gali būti įtrauktos į šį pasiūlymą, bet patikinu, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija labai trokšta sustiprinti integracijos procesą - galiausiai ir išplėtimo procesą - Balkanų regione. Tie, kurie mane pažįsta, žino, kaip esu įsipareigojusi dėl šio reikalo.
Tačiau kad šis įsipareigojimas būtų įtikimas ir taptų tikrove, privalome primygtinai reikalauti, kad sąlygos būtų įvykdytos. Tą būtina daryti Vakarų Balkanų regiono žmonių labui, taip pat mūsų piliečių labui. Privalome užtikrinti, kad reikalavimai būtų įgyvendinti. Kaip M. Weber pasakė, užsienio politikoje negalime daryti nuolaidų tik tam, kad parodytume esą geri. Tas pats taikoma sprendžiant vizų ar stojimo į ES klausimus.
Žinau, kad Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos žmonės nusivylę. Tą galiu suprasti. Bet jie nėra pamiršti. Darysime viską, ką galime, kad padėtume jiems ir padarytume vizų režimo liberalizavimą įmanomą, taip pat suteiksime jiems techninę pagalbą. Privalome duoti aiškų politinį signalą, kad jie turi galimybę būti įtraukti į šį procesą. Būtent tą šiandien darome. Tačiau šių šalių valdžia ir politikai turi užbaigti savo darbą.
Nemanau, kad delsa tarp vizų režimo panaikinimo pirmajai šalių grupei ir Albanijai bei Bosnijai ir Hercegovinai sukels nestabilumą. Priešingai, tai rodo, kad ES laikosi savo žodžio, ir jei šios šalys padarys viską, kas būtina, mes išpildysime savo pažadus. Privalome remti šias šalis ir joms padėti. Tikiu, kad 2010 m. joms pavyks gauti teigiamą Komisijos įvertinimą. Tą taip pat pasakKomisijos narys J. Barrot.
Dėl Kosovo. Diskusijos dėl vizų režimo prasidėjo tada, kai Kosovas dar buvo Serbijos dalis, bet mes ieškome sprendimo. Tikiuosi, kad Komisija savo pranešime nurodys kelią, kad ilgainiui vizų reikalavimai galėtų būti panaikinti ir Kosovo žmonėms.
Pasiūlytas vizų režimo liberalizavimas Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai ir Serbijai yra labai svarbus pirmasis žingsnis. Tikiuosi, padėsite mums jį žengti. Taip pat tikiuosi, kad netrukus galėsime žengti kitą žingsnį liberalizuodami vizų režimą likusioms regiono šalims.
Jacques Barrot
Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau paminėti, kad tai novatoriškas žingsnis. Tai pirmas kartas, kai iš tikrųjų vadovavomės regioniniu požiūriu. Pridurčiau, kad šis gairių metodas grindžiamas labai objektyviais, labai tiksliais kriterijais, kurie taip pat padeda skatinti šias būsimąsias valstybes nares iš tikrųjų suvokti, kad turime taisyklių Europą, vertybių Europą. Norėčiau šį aspektą pabrėžti. Nenustebsite išgirdę, kad Komisija ypač dėmesinga viskam, kas prisideda prie kovos su prekyba žmonėmis ir kovos su korupcija. Tai svarbu vertybių Europai. Privalome šiems klausimams skirti ypač daug dėmesio.
Nežinau, ar kai kurie iš jūsų mane suprato teisingai: aiškiai pasakiau, kad tikimės galėsią 2010 m. pateikti pasiūlymus dėl Bosnijos ir Hercegovinos bei Albanijos. Taigi procesas vyksta ir nesiekiama nieko diskriminuoti. Tiesiog norime, kad šalys vis labiau artėtų prie gairėse nustatytų objektyvių kriterijų.
Tiesa, kad Albanijos atveju biometrinių pasų išdavimo procesas dar turi būti patobulintas. Aš pats nuvykau į Albaniją pristatyti pirmąjį šalyje biometrinį pasą ir galiu pasakyti, kad pasistengiau kuo labiau padrąsinančiai paaiškinti, kokių pastangų šis procesas pareikalaus iš Albanijos, jos politinių vadovų, taip pat iš Bosnijos ir Hercegovinos politinių vadovų. Padedame jiems, pvz., sukurti civilinės būklės įrašų registrą, nes visos pastangos išduoti piliečiams biometrinius pasus neturint šio registro nueis perniek. Taigi teikiame šioms šalims techninę pagalbą. Visiškai aišku, kad visame šiame darbe Albanija pirmiausia turi įgyvendinti esamas kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija priemones. Bosnijoje ir Hercegovinoje taip pat turi būti užtikrinta tinkama sienų apsauga ir glaudesnis policijos administracijos įstaigų bendradarbiavimas. Būtent to mums reikia. Manau, turime pagrindą tikėtis, kad 2010 m. šioms dviem šalims vizos taip pat bus panaikintos.
Taip pat norėčiau visiškai nuoširdžiai pasakyti, kad nesiekiame nieko diskriminuoti dėl tautybės ar religijos. Tarp kitko, Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje yra nemaža musulmonų mažumos bendruomenė, o Makedonijoje musulmonai albanai sudaro 25-30 proc. visų gyventojų, taigi apie jokią diskriminaciją negali būti kalbos. Todėl iš tikrųjų norėčiau dar kartą patikinti jus ir pasakyti, kad tai yra viso proceso, kurį suplanavome ir kurį Taryba noriai patvirtino, dalis.
Taip pat atsakysiu jums dėl Kosovo. 2009 m. kovo mėn. ekspertų misija, kurią finansavo Komisija, davteigiamų rezultatų. Taip pat tiesa, kad Komisija skatina valstybes nares steigti konsulines atstovybes Prištinoje. Galiu patvirtinti, kad netrukus gausime ataskaitą, kuri nušvies tikrąją padėtį Kosove. Visiškai aišku, kad visa šia veikla siekiame suteikti europinę perspektyvą visoms Balkanų šalims, pirmiausia jaunajai kartai. Kai kurie iš jūsų ypač pabrėžtai, kad kelionės ir daug lengvesni mainai su Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, be abejonės, yra naudingi. Ponios ir ponai, būtent todėl, kartoju, siekiame sukurti taisyklių ir vertybių, kurios mums labai brangios, Europą.
Pasakysiu jums visiškai atvirai, kad einame teisingu keliu, bet, be abejonės, mums dar reikia, kad dvi šalys pasitemptų ir suteiktų šiam procesui galutinį postūmį. Tikiuosi, kad 2010 m. vizų režimas joms taip pat bus panaikintas.
Būtent tą galiu jums pasakyti patikindamas, kad Komisijos pradėtas procesas bet kuriuo atveju yra vykdomas objektyviai, iš tikrųjų labai dėmesingai, visiškai nieko nediskriminuojant, bet vadovaujantis bendradarbiavimo dvasia. Aš asmeniškai šio proceso atžvilgiu esu labai įsipareigojęs.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Sebastian Valentin Bodu  
Komisija ir Taryba raginamos greitu metu paskelbti apie ES zonos atvėrimą Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos piliečiams. Tai labai svarbus momentas daugiau nei 10 mln. Europos gyventojų, norinčių turėti leidimą kirsti ES sieną. Makedonija buvo Europos pusėje, kai Europai to reikėjo. Net Serbija suvokė, kad Europa nori matyti ją savo "laive", bet pirma šiai šaliai reikėjo susitaikyti su savo netolima praeitimi. Serbija glaudžiai bendradarbiavo su tarptautinėmis institucijomis, kaip antai Tarptautinis baudžiamasis teismas, ir pripažino savo praeities klaidas. Atėjo laikas Europai atlyginti už šių valstybių pastangas siekiant atitikti 27 valstybių narių Europos Sąjungos reikalavimus demokratijos ir ekonomikos srityje. Jų kelionnebuvo lengva, bet pastangos, kurias šios šalys įdėjo, turi būti visapusiškai pripažintos. Makedonija, Serbija ir Juodkalnija neabejotinai pasuko artėjimo prie Europos Sąjungos keliu. Todėl manau, kad ES turi priimti sprendimą panaikinti šių trijų valstybių piliečiams nustatytus vizų reikalavimus. Jų vyriausybės parodė, kad puoselėja tas pačias vertybes kaip ir mes. Todėl teigiamas sprendimas duotų šioms šalims naują akstiną įgyvendinti vidaus reformas, kurių Makedonijai, Serbijai ir Juodkalnijai taip reikia.
Cătălin Sorin Ivan  
Džiaugiuosi Komisijos iniciatyva panaikinti vizų režimą Vakarų Balkanų regiono, tiksliau sakant Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Serbijos ir Juodkalnijos piliečiams. Tokios priemonės, skirtos tam, kad šios valstybės būtų priartintos prie ES siekiant jų integracijos, labai sumažins konfliktų regione galimybę. Rumunijai, kuri turi bendrą sieną su Serbija, tokia priemone tik suteikiama papildoma draugiškų santykių su šia šalimi garantija. Šia priemone Rumunijos gyventojams bus suteikta galimyblaisviau judėti Rumunijoje ir Serbijoje, taip pat ja bus prisidėta prie komercinių santykių tarp mūsų šalies ir Serbijos bei Juodkalnijos plėtojimo. Esu tikras, kad vizų režimo panaikinimas minėtoms trims šalims yra tik proceso pradžia ir vėliau vizų reikalavimai bus taip pat panaikinti Albanijai bei Bosnijai ir Hercegovinai. Nors šios šalys dar neįgyvendino Komisijos reikalavimų, tikiu, kad suderintos pastangos netrukus duos akivaizdžių rezultatų. Prieš baigdamas norėčiau pabrėžti, kad neturėtume baimintis dėl vizų režimo panaikinimo Vakarų Balkanų šalims ir šių šalių piliečių judėjimo laisvės, bet tikėti, kad Europos saugumo zona plečiama visų mūsų labui.
Iuliu Winkler
raštu. - (HU) Po visokeriopo išplėtimo Europos Sąjunga tapo stipresnė, ne tik todėl, kad beveik 500 mln. piliečių buvo sukurta bendra rinka, bet ir todėl, kad buvo užtikrintas stabilumas Vidurio ir Rytų Europoje. Balkanų regiono šalys yra sudedamoji Europos dalis. Procesas, vedantis prie šių šalių narystės ES, neturėtų būti vilkinamas dėl ekonomikos krizės ar Lisabonos sutarties ratifikavimo.
Tvirtai tikiu, kad išplėtimas įtraukiant Balkanus yra labai svarbus procesas, kurį Europos Sąjunga turi paremti, kad sustiprintų savo vaidmenį pasaulyje. Turime nepamiršti, kad Balkanų šalių pažangos procesas ir kruvinojo karo XX a. pabaigoje padarytų žaizdų gijimas užtikrina Europos Sąjungos stabilumą bei šio regiono gerovę. Vizų režimo panaikinimas Serbijai, Juodkalnijai ir Buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai yra labai svarbus įvykis šioms šalims, sudarantis jų pažangos proceso dalį, taip pat įvykis, bylojantis apie Europos Sąjungos įsipareigojimą šiam regionui.
Šis procesas turi būti ryžtingai tęsiamas. Jis leis Bosnijai ir Hercegovinai, Albanijai ir - tinkamu metu - Kosovui kuo greičiau, po to, kai bus įvykdytos visos sąlygos, pasinaudoti bevizio režimo teikiamais pranašumais. Be jokių išlygų remiu tų politikų požiūrį, kurie mano, kad Balkanų regiono šalių siekio tapti ES narėmis slopinimas atneštų neprognozuojamų padarinių ir labai mums pakenktų.
