Novosti na področju javnih naročil (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je kratka predstavitev poročila Heide Rühle v imenu Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov o novostih na področju javnih naročil [2009/2175 (INI)] -.
Heide Rühle
poročevalka. - (DE) Gospod predsednik, želela bi se zahvaliti vsem poročevalcem v senci za njihovo konstruktivno sodelovanje in za dobre rezultate, ki so bili do zdaj doseženi v odboru. Dovolite mi, da ponovim in poudarim glavne točke mojega poročila.
Prvič, potrebujemo večjo pravno gotovost za vse, ki so vključeni - naročnike in pogodbenike - za boljšo ureditev. Moje poročilo poudarja posebej velik pomen, ki ga imajo javna naročila v času krize. Vendar moje poročilo prav tako kritizira dejstvo, da zapleteno medsebojno delovanje med evropsko zakonodajo in nacionalnim prenosom ni vodilo v poenostavitev in debirokratizacijo javnih naročil, kot je bil cilj prenove iz leta 2004, temveč v več dela, visoke zunanje stroške pravnih nasvetov in dolgotrajne postopke. Na žalost gre to na račun inovacij in kakovosti. Številne študije kažejo, da je temu tako. Kajti prepogosto pomanjkanje pravne gotovosti vodi v izbiro najcenejše in ne najboljše ponudbe.
Medtem ko zdaj Komisija ponuja pomoč na področju zelenih javnih naročil, takšna pomoč ne obstaja na področjih socialno odgovornega javnega naročanja, pravične trgovine ali spodbujanja inovacij preko javnih naročil. Komisijo tukaj čaka nujna predelava.
Prav tako je nujno potrebna boljša usklajenost znotraj Komisije. Sodišče Evropskih skupnosti je v nedavnih sodbah odpravilo številne pravne negotovosti in okrepilo vlogo javnih naročnikov, na primer z navedbo, da obseg direktiv ne sme biti razširjen na področja, kot je urbanistično načrtovanje. Te sodbe naročnikom ne dajejo bianko čeka, ampak jim zagotavljajo jasen okvir. Tudi to sem želela poudariti v svojem poročilu.
Ostaja še zadnja točka: vprašanje koncesij za javne storitve, glede katerih so se mnenja v odborih zelo razlikovala. Moje stališče glede te zadeve se ni spremenilo. Koncesije za javne storitve so bile namenoma odstranjene iz direktiv o javnem naročanju za zagotovitev večje prožnosti na teh področjih in za upoštevanje kulturnih razlik. To stališče so prav tako podprle vse zainteresirane strani, s katerimi sem govorila, naj je šlo za občinske krovne organizacije, javna podjetja - zlasti v vodnem gospodarstvu - ali industrijska združenja, sindikate ali, nenazadnje, nevladne organizacije. Tudi to sem želela jasno poudariti v svojem poročilu.
Omeniti moram še eno točko, ki je zame zelo pomembna: javno naročanje ne sme pomeniti, da izbrane institucije izgubijo svoje demokratične pravice. Če se nam zdi, da mnogo občin zdaj šteje pravično trgovino kot pomembno merilo za odločitve javnega naročanja - naj gre za kupovanje kave ali ostalih izdelkov - potem menim, da je pomembno to podkrepiti. V tem primeru bi bilo za Komisijo zelo pomembno pomagati občinam in, če naredijo napako, jim svetovati. Namesto tega je Komisija sprožila nov sodni postopek zoper Nizozemsko prav zaradi takšnih napak. Takšno ravnanje se mi zdi kontraproduktivno, ker poteka zoper politične odločitve, ki jih sprejmejo politični organi.
Predsednik
Opažam, da bi več govornikov želelo izraziti svoje mnenje. Zapomnite si, da ima vsak od vas na razpolago eno minuto.
Frank Engel
(FR) Gospod predsednik, najprej bi rad čestital poročevalki in se ji zahvalil za njeno poglobljeno delo in dovzetnost. Sodelovanje z njo na tem poročilu je bilo prijetno. Menim, da je rezultat tega dela uravnoteženo poročilo, katerega bistvo je povečanje pravne gotovosti. Zato zdaj cilj ni predlagati več zakonodaje za vsako ceno, temveč poskrbeti, da bo obstoječa zakonodaja dostopnejša in razumljiva.
Določena točka, ki jo je treba izpostaviti - kar je gospa Rühle že naredila - so koncesije za javne storitve. To je občutljiva točka, ki je prav tako bila sporna znotraj Komisije. Ponovno bi rad vztrajal, da v kolikor vemo, da nam Komisija želi predlagati nove zakonodajne akte na to temo, naj se pri tem zaveda potrebe po izboljšanju delovanja enotnega trga. Trenutno nič drugega ne bi moglo upravičiti večjih zakonodajnih pobud glede tega.
Evelyne Gebhardt
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, moja skupina bi želela podpreti poročilo gospe Rühle, ker vsebuje veliko zelo pozitivnih elementov.
Na žalost obstajajo tri točke, ki se nam zdijo pomanjkljive, oziroma ki jih ne moremo sprejeti takih, kot so v poročilu. Prvič, gospa Rühle ni mogla sprejeti, da resnično potrebujemo pravni okvir za storitve v splošnem gospodarskem interesu, in drugič, prav tako ni jasno izjavila, da gre za vprašanje večje pravne jasnosti zlasti na področju socialnih storitev. To je pomanjkljivost poročila, ki jo seveda zelo obžalujemo.
Točka, ki je sploh ne moremo sprejeti, je zavrnitev koncesij za javne storitve. Ne moremo preprosto reči, da gre za nekaj, česar si ne želimo. Sodišče Evropskih skupnosti je o vsem tem že razsodilo. Je izjemno nepolitično. Zelo pomembno je, da jasno povemo, kaj želimo, če vemo, da Evropska komisija pripravlja pravno besedilo. Pomembno je, da pozovemo Evropsko komisijo, da sledi zelo pozitivnemu stališču, ki ga je sprejelo Sodišče Evropskih skupnosti glede tega, in s tem prav tako zagotovi pravno gotovost. To je naša zahteva in posledično smo predložili alternativno rešitev. Kolege poslance prosimo, naj podprejo to alternativno resolucijo.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Poročevalki želim čestitati za prizadevanje, ki ga je vložila v to poročilo. Popolnoma se strinjam s potrebo po poenostavitvi evropske zakonodaje o javnem naročanju in večji preglednosti. Skrbi me veliko število sporov v številnih državah članicah zaradi javnih naročil.
Na primer v Romuniji zlasti zapleten zakonodajni okvir vodi v postopkovne napake, medtem ko napačna uporaba predpisov za javno naročanje lahko ovira uporabo strukturnih skladov. Zato potrebujemo enostavnejši, bolj jasen zakonodajni okvir, ki bo olajšal stvari na obeh straneh.
Prav tako bi rad komentiral problem najnižje cene. Strinjam se, da se javna naročila ne smejo oddajati le na podlagi ponujene najnižje cene. Prav tako se strinjam s poročevalko, da morata razmerje med kakovostjo in ceno ponudbe in gospodarska korist biti najpomembnejša dejavnika, ne le cena. Zakonodajna prenova mora zato upoštevati to dejstvo in uvesti mnogo večjo prožnost za javne naročnike. Vendar moramo to narediti z veliko previdnostjo, ker če ne bomo uspeli določiti jasnih meril, bomo odprli pravo Pandorino skrinjico in tvegali, da ponovno sprožimo pravno negotovost in celo korupcijo.
Malcolm Harbour
Gospod predsednik, kot poročevalec v senci za svojo skupino ter tudi kot predsednik pristojnega odbora se želim pridružiti zahvalam Heide Rühle za resnično pomembno poročilo. Seveda je škoda, da je v skladu z nenavadnimi pravili tega parlamenta tako pomembno poročilo o ključnem elementu enotnega trga in javne politike omejeno na enominutne govore.
Mislim, da je prisotnost gospoda Tajanija tukaj dobrodošla, ker mu želim povedati, da so javna naročila ključni element za vzpodbujanje inovativnih podjetij v Evropski uniji. Vemo, da bo gospod Barnier zdaj preučil strategijo, in upam, da bo upošteval mnogo teh stvari.
Toda bistvo problema je, kolegi, da imamo režim, ki je, kot pravi to poročilo, nejasen in zapleten in ki ga mnogi javni organi dojemajo kot birokratsko breme namesto kot priložnost. Javna naročila lahko uporabimo za napredovanje področij, kot so mala in srednje velika podjetja, komisar, ter priložnosti za inovacije in zelene izdelke ter storitve - ter za podpiranje celotne agende za inovacije. To moramo doseči, vendar je za uresničitev priporočil tega poročila potreben osredotočen napor vseh rok Komisije.
Jaroslav Paška
(SK) Javno naročanje je učinkovit način za nakupovanje blaga in storitev za javni sektor, saj omogoča doseganje razumnih cen in zmanjšuje sum korupcije. V prihodnosti pa bi si bilo dobro prizadevati za poenostavitev mehanizmov postopka javnega naročanja ter poskušati in zmanjšati čas, ki je potreben za sprejetje odločitev.
Menim, da bi morali podpreti temeljno načelo tega cilja. Vendar izkušnje kažejo, da je dobro tudi objaviti naročila na internetu, saj se tako lahko širša javnost seznani s temi naročili in se prepriča glede prednosti naročil. Izkušnje to potrjujejo zlasti v primeru lokalnih oblasti, kjer je ravnanje s sredstvi skupnosti pogosto bilo pod skrbnim očesom državljanov, in ko so se naročila začela objavljati na internetu, so ljudje postali zadovoljnejši in zaupljivejši do lokalnih oblasti.
Zuzana Roithová
(CS) Menim, da bo to poročilo o javnih naročilih, ki ga je z absolutno večino sprejel Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov, predstavljalo dobro smenico za delo Komisije pri spreminjanju direktive. Naš cilj je, da bi javna naročila postala mnogo dostopnejša malim in srednje velikim podjetjem, ponudbe manj birokratske in hkrati lažje za spremljanje. Največji obseg javnih naročil iz sredstev EU se nanaša na stavbe, kjer pogosto obstaja sum - in včasih več kot to - korupcije.
Žal mi je, da v tem poročilu ne bomo glasovali glede mojega predloga, da bi Komisija vzpostavila javni portal, kjer bi bilo možno spremljati razlike v ceni med uspešnimi naročili in dejanskimi stroški gradnje po izvedbi. Portal bi spremljal in tako tudi odkrival sumljive razlike v cenah, na primer za gradnjo enega kilometra avtoceste med državami članicami. Trdno verjamem, da se bo dostop do resnično odprtih javnih naročil za mala in srednje velika podjetja sprostil šele, ko bo korupcija odpravljena.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Trg javnih naročil na ravni EU je vreden 16 % BDP EU. Notranji trg domneva, da ima lahko katero koli evropsko podjetje dostop do nakupov katere koli države članice. Direktiva o storitvah jamči, da lahko katero koli evropsko podjetje ponuja storitve v kateri koli državi članici, tudi preko elektronskih sredstev.
Notranji trg mora zagotoviti interoperabilnost med sistemi e-vlade, torej prav tako med sistemi digitalnih podpisov in sistemi javnih razpisov, ki so upravljani elektronsko. Pozdravljam pilotni projekt PEPPOL, ki ga je Komisija uvedla za spletna javna naročila, ter sklep o seznamu akreditiranih ponudnikov storitev certificiranja ter evropski načrt za vzpostavitev storitve za preverjanje digitalnih podpisov.
Opozoriti želim na dejstvo, da so se leta 2005 vlade držav članic do leta 2015 zavezale izvesti 50 % transakcij javnih naročil v Evropi z elektronskimi sredstvi. Romunija je uvedla spletni sistem za javno naročanje leta 2002, ki je vodil v zmanjšanje javnih izdatkov, večjo preglednost in povečan dostop do trga javnih naročil za mala in srednje velika podjetja.
Andreas Schwab
(DE) Gospod predsednik, komisar, tudi jaz bi se rad zahvalil gospe Rühle in poročevalcem v senci za to izjemno poročilo. Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) je zadovoljna z večino tega, kar vsebuje poročilo. Prav tako smo se strinjali, da bomo sklenili kompromis glede ene ali dveh točk, ker v parlamentu, kot je ta, nikoli ne moreš imeti vsega. Na splošno poročilo nudi dobro osnovo za nadaljnjo razpravo z Evropsko komisijo glede številnih tem.
Gospa Rühle je že načela vprašanje, kako lahko omogočimo naročnikom, institucijam in organom, da pri javnih naročilih upoštevajo socialna merila brez ogrožanja načel notranjega trga. Drugič - in o tem je govoril gospod Engel - kako lahko oblikujemo koncesije za javne storitve, da bodo dolgoročno v skladu z notranjim trgom?
Popolnoma se strinjam z gospodom Englom in gospo Rühle, da novo zakonodajo lahko sprejmemo le pod pogojem, če ponuja jasno in prepoznavno prednost za notranji trg. Glede tega smo dosegli dober kompromis in seveda bi bil zadovoljen, če bi ga na koncu lahko podprli tudi socialni demokrati.
Elena Băsescu
(RO) V tej svetovni gospodarski in finančni krizi je vlada moje države morala znižati plače državnih uslužbencev, pokojnine in nadomestilo za brezposelnost ter zmanjšati subvencije. Ob upoštevanju teh posebej težkih ukrepov je treba javno naročanje izvajati na ćimbolj pregleden in najhitrejši možen način, da bi zagotovili, da se javni denar porablja pravilno in učinkovito.
Poleg tega je treba spodbujati uporabo spletnih javnih razpisov, ki bodo pomagali izkoreniniti korupcijo in goljufije v sistemu javnega naročanja. Trenutni upravni postopki, nejasen in zapleten pravni sistem skupaj s potrebo po razjasnitvi pritožbenega postopka, ki se nanaša na podelitev naročil, so blokirali napredek nekaterih pomembnih naročil. Po posvetovanjih z MDS je romunska vlada spremenila svoj zakon o javnem naročanju, ki bo začel veljati 1. junija.
Lara Comi
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, kriza gospodarskih in finančnih trgov je pokazala ključno vlogo javnih naročil, katerih cilj je razvoj del širokega obsega, spodbujanje inovacij in seveda spodbujanje notranje in zunanje konkurenčnosti na evropski ravni.
Menimo, da je poenostavitev standardov in doseganje večje pravne gotovosti bistvenega pomena. To bi prav gotovo povečalo preglednost nad sestavo in delom posvetovalnega odbora za javna naročila, za katerega je odgovorna Komisija.
Pozdravljamo del, ki ga igra institucionalizirano javno-zasebno partnerstvo pri omogočanju dostopa malim in srednje velikim podjetjem, ki predstavljajo osnovo našega gospodarstva. Bolj si moramo prizadevati za preprečevanje diskriminacije, ki pogosto prizadene mala in srednja velika podjetja v Evropi. Čestitam svojim kolegom poslancem za delo, ki so ga opravili, in računajo lahko, da jih bom jutri podprla.
Seán Kelly
Gospod predsednik, pri iskanju razlogov za gospodarsko recesijo s prstom kažemo - in to upravičeno - na bankirje, gradbenike, upravne organe, špekulante itd. Mislim pa, da nas je področje javnih naročil prav tako privedlo v te težave, saj so se dela dodeljevala na podlagi poznanstev, manjkali sta preglednost in celovitost. Naročila so ves čas neizbežno bila podeljena istim ljudem, ki so seveda vedno znova presegali roke in proračun, vendar to ni nikoli bilo kaznovano.
Pozdravljam ta napredek, ki nam bo omogočil največjo možno preglednost postopka. Vendar pa prav tako moramo zagotoviti, da bodo tisti, ki presojajo glede teh naročil, imeli največjo strokovno znanje in največjo neodvisnost in jih ne bodo imenovale stranke na oblasti.
Na koncu bi rad povedal, da je poenostavitev seveda ključnega pomena, ker nima smisla porabiti preveč časa in preveč denarja za zelo pomembno, a vendar predhodno nalogo.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, gospe in gospodje, Komisija in zlasti komisar Barnier, ki ga nadomeščam ta večer, sta skrbno spremljala pripravo samoiniciativnega poročila Parlamenta glede novosti v javnem naročanju in razpravo glede sprememb.
Kot so povedali gospa Ticau, gospa Comi in gospod Harbour, je dobra disciplina na področju javnih naročil temeljna za zagotovitev, da se javni denar ćimbolje porabi za dobrobit državljanov in malih in srednje velikih podjetij, zlasti v trenutnem položaju omejenega proračuna.
Pripombe iz poročila bodo ustrezno upoštevane pri pripravi novih pobud. Delo na nekaterih pobudah, ki predstavljajo odgovor na te pripombe, se je že začelo. Službe Komisije so začele z naknadnim ocenjevanjem direktiv o javnem naročanju. Trenutno je v pripravi sporočilo za razjasnitev načina, kako uporabiti javna naročila za spodbujanje trajnostnega razvoja, socialne vključenosti in inovacij. Prav tako poteka analiza sodne prakse Sodišča glede javno-javnega sodelovanja, ki nam bo omogočila opredeliti obseg javno-javnega sodelovanja, ki je vključeno ali ne spada pod evropsko zakonodajo javnih naročil.
V zvezi z morebitno pobudo glede koncesij Komisija prevzema breme dokazil in pripravlja študijo vpliva, ki bo dokončana leta 2010. Ta ocena je predpogoj za kakršno koli zakonodajno pobudo na to temo. Če bo razkrila, da trenutni pravi okvir omejuje gospodarski razvoj ali razvoj nove, kakovostnejše storitve v splošnem interesu, potem jo bomo nedvomno morali popraviti z zagotovitvijo večje preglednosti, pravne gotovosti in jasnosti glede veljavnih pravil.
Na mednarodni ravni delamo vse, kar je v naši moči, da bi odprli trge javnih naročil največjih gospodarstev na svetu. Da bi zagotovili konkurenčnost evropske industrije, je vzajemnost v središču vseh naših pogajanj. S Parlamentom želimo tesno sodelovati in vabimo vas, da ostanete odprti za konstruktivno razpravo.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri (v torek, 18. maja 2010).
