Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi - možnosti za ukrepanje EU (Zelena knjiga) (razprava)
Predsednik
Naslednja točka je razprava o vprašanju za ustni odgovor za Komisijo o zeleni knjigi "Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi - možnosti za ukrepanje EU" Guida Sacconija v imenu začasnega odbora za podnebne spremembe - B6-0014/2008).
Guido Sacconi
avtor. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ne dvomim, da je za Evropski parlament nazadnje ključnega pomena temeljita preučitev vprašanja o prilagajanju podnebnim spremembam, gre za obseg, ki smo ga do zdaj resnično podcenjevali. Zelena knjiga Komisije nam je zato dala dragoceno priložnost, da preučimo to zadevo.
Vsak ve, da si zelo prizadevamo za blažitev globalnega segrevanja in razpravljamo o zakonodajnem okviru, ki nam mora omogočiti sprejetje glavnega koraka proti temu cilju. Kljub temu se zavedamo, da se učinki podnebnih sprememb že čutijo v veliko delih sveta, zlasti v najrevnejših ter tudi v širših delih naše celine in Evropske unije. Zato se je treba odzvati na podlagi oblikovanja ustrezne politike, ki je pravilno usmerjena, ne da bi posegala v primarni cilj, ki je, ponavljam, zmanjšanje emisij in blažitev globalnega segrevanja.
Menim, da je bil s tega stališča na Baliju dosežen bistven napredek ob upoštevanju, da je bila sprejeta odločitev o zagotovitvi sredstev za Globalni sklad za okolje, ki zlasti zagotavlja delež mehanizma čistega razvoja za financiranje projektov prilagajanja v državah v razvoju. Prebral sem tudi, če se ne motim, da se s programom dela, pripravljenem prejšnji teden v Bangkoku, ki je nadaljevanje Balija - Bangkok kot prvi glavi kraj srečanja po Baliju - junija načrtuje še eno srečanje v Bonnu z namenom osredotočenja zlasti na prilagajanje.
Razlog, iz katerega sem izločil ta vidik, tj. mednarodno razsežnost, je, da se mi je pri pripravljanju osnutka resolucije, ki jo je sprejel odbor CLIM in je zdaj predložena temu parlamentu v oceno, zdelo mednarodno sodelovanje najpomembnejša prednostna naloga. Evropska unija si mora prizadevati za razvijanje sodelovanja ter finančnega, tehničnega in znanstvenega sodelovanja z državami, ki pomoč najbolj potrebujejo, državami, ki so premalo opremljene za srečevanje z včasih uničujočimi učinki globalnega segrevanja. Misliti moramo na pacifiške otoke: organizirali smo obravnavo, ki so se je udeležili predstavniki iz nekaterih navedenih držav in nam pojasnili, kako je njihov položaj že zdaj negotov.
Še ena prednostna naloga je, seveda, doseganje občutljivega ravnovesja, da se ohrani dinamična povezava med blažitvijo in prilagajanjem.
Tretja prednostna naloga je spodbujanje raziskav in poskusov. Znanje in izkušnje so še vedno pomanjkljive, če se upošteva izjemna raznolikost položajev ozemelj za ustrezno ocenitev mogočih učinkov globalnega segrevanja; zato je težko oblikovati dolgoročne politike za prilagajanje in preprečevanje najbolj skrb zbujajočih dogodkov.
Ključna točka bo v naslednjih nekaj letih, seveda, tesno povezovanje teh politik z drugimi, za kar je potrebna politična volja vseh udeležencev na vseh ravneh. Poudarili smo zlasti ponoven razmislek, ki je potreben za vključitev dejavnika podnebnih sprememb v naše kohezijske politike, ponoven razmislek, ki se mora začeti s prilagajanjem kmetijske politike in na splošneje politiko upravljanja zemljišč. Na tej točki menim, da je treba podpreti predlog spremembe, ki je bil predložen in ki poziva Svet, da končno sprejme skupno stališče glede direktive o varstvu tal.
Nazadnje - mislim, da še ni minilo pet minut, gospod predsednik - prav tako menim, da je zelo pomembno najti pravo ravnovesje, kot je bilo med evropskimi politikami in ukrepanjem na lokalni ravni. Načelo subsidiarnosti se mora razlagati dinamično in ne na birokratski način.
Izjemna raznolikost položajev v Evropi pomeni, da se ne more pripraviti nobena politika. V severnem delu Evrope kot tudi alpskem pasu so učinki zelo različni in zelo veliki. Različni odbori morajo zato vzpostaviti zelo tesen odnos z regionalnimi organi. S tem mislim na velike regionalne organe, kot so Alpska konvencija in Karpatska konvencija, ki oblikujeta nekatere zelo pomembne pobude in se lahko uporabita kot vzor za mednarodno sodelovanje.
Hvala, komisar. Upam, da nas boste po posvetovanju o zeleni knjigi obvestili o napredku pri pripravah bele knjige.
Stavros Dimas
komisar. - (EL) Gospod predsednik, hvala za možnost, da lahko spregovorim o delu Komisije. Razvija se v tako smer, da nam pomaga prilagoditi podnebne spremembe v Evropi in preostalem svetu. Zlasti zelo revne države, ki ne prispevajo k učinku tople grede, bodo kljub temu utrpele najbolj škodljive posledice.
Gospod Sacconi je omenil, da pripravlja Komisija belo knjigo, ki bo objavljena jeseni 2008, kot nadaljevanje zelene knjige o prilagajanju podnebnim spremembam, objavljene junija 2007. Glavni cilj bele knjige je, da ima EU ambiciozno in učinkovito strategijo za omejevanje učinkov neizogibnih podnebnih sprememb. Ta sprememba se je že zgodila. Nadaljevala se bo v prihodnjih letih kljub ukrepom za zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida, ki jih bomo, upam, sprejeli in se glede njih dogovorili v Københavnu leta 2009.
EU bo še naprej imela vodilno vlogo pri mednarodnih pobudah, ki zadevajo prilagajanje. Te pobude se razvijajo pod okriljem mednarodne pogodbe ZN. Medtem Komisija nadaljuje s sodelovanjem z Medvladnim odborom za podnebne spremembe in drugimi znanstvenimi organizacijami, ki opravljajo raziskave na podobnih področjih, z namenom določitve najustreznejših načinov, da bi mednarodna skupnost obvladovala izzive, ki so poudarjeni v zadnjih poročilih.
Komisija pozdravlja resolucijo Evropskega parlamenta o zeleni knjigi in lahko vam povem, da podpira večji del resolucije. Sklicujem se zlasti na potrebo po pridobitvi čim večjih koristi na podlagi usklajevanja prizadevanj za zmanjšanje emisij in prilagajanja. Povečati je treba obseg raziskav in zbrati več znanstvenih informacij, zavarovati ekosisteme ter analizirati in oceniti trenutne in prihodnje strategije financiranja. Prav tako je pomembno, da se okrepi odnos med raziskavami in različnimi vrstami politik ter vključijo parametri prilagajanja v zunanjo in notranjo politiko EU, če je potrebno. Pri reševanju vprašanja moramo zagotoviti polno sodelovanje vseh nacionalnih upravnih organov in civilne družbe.
Pri pripravi bele knjige o prilagajanju bo Komisija v celoti izkoristila prispevke zadevnih strank v okviru dialoga ter tudi stališča Evropskega parlamenta. Zahvaljujem se vam za podporo prizadevanju Evropske komisije.
Jerzy Buzek
v imenu skupine PPE-DE. - (PL) Gospod predsednik, zahvaljujem se poročevalcu gospodu Sacconiju za izjemen dokument, ki ga popolnoma podpiram. Želim povedati, da se je v tem dokumentu mogoče izogniti obravnavanim vprašanjem, ki niso povezana s prilagajanjem. Osredotočili smo se na prilagajanje in čestitam poročevalcu, da dokument vsebuje le vprašanja v zvezi s prilagajanjem in zmanjševanjem učinkov podnebnih sprememb. Kljub temu bi poudaril štiri zadeve, za katere menim, da so pomembne.
Ne smemo pozabiti, da so zunaj Evrope, tj. v Aziji, Afriki in Oceaniji, učinki podnebnih sprememb zares veliki in niso primerljivi s temi, ki so na naši celini. Drugič, razviti moramo tehnologijo in načine prilagajanja, ki bodo zmanjšali vpliv podnebnih sprememb, ki se zdaj dogajajo, ter nam zagotovili prilagajanje na to, kar se dogaja s podnebjem. Dodatni razlog za takšno ukrepanje je, da lahko izmenjamo naše izkušnje z revnejšimi državami in državami v razvoju.
Lahko se vprašate, zakaj moramo vse to početi, gospe in gospodje. Razlog je v tem, da je pogajanje o protokolu po izteku kjotskega protokola ključni politični izziv, s katerim se srečuje Evropska unija, ker je varovanje in preprečevanje podnebnih sprememb ceneje kot prilagajanje. Vsak, ki potuje v azijske in afriške države ali otoke v Oceaniji, bo to kmalu cenil. Naš cilj mora zato biti zagotovitev, da si celoten svet prizadeva za preprečevanje podnebnih sprememb. To se mora zgoditi v Poznanu in Københavnu, naša odgovornost kot odgovornost Evropske unije pa je zagotovitev, da se to res zgodi.
Moja zadnja točka je, da proračun Unije ne zagotavlja postavk za naše prednostne naloge. Zdajšnja prednostna naloga je premagati podnebne spremembe ter jih tudi preprečevati. To je povezano z energetsko politiko Unije. Takih postavk za zdaj nimamo. Proračunske postavke je treba pregledati med vmesnim pregledom, ker se mora naš proračun odzivati na to, za kar Evropska unija meni, da je najpomembneje.
Katerina Batzeli
v imenu skupine PSE. - (EL) Gospod predsednik, gospod komisar, najprej čestitam poročevalcu, gospodu Sacconiju, ki je predstavil svoje izkušnje o vprašanju v zvezi z okoljem in podnebnimi spremembami ter oblikoval odlično poročilo.
Gospod komisar, v pravi razpravi o podnebnih spremembah vse težave jasno in hitro začenjajo dobivati obliko. To še zlasti drži za okoljske, gospodarske in energetske težave, na katerih temeljita razvoj in rast evropskega ter mednarodnega gospodarstva. Zdi se, da je ta razvoj stalno brez načrtov, zapravlja naravne in človeške vire z jasnim ciljem kopičenja kapitala. Vendar je okolje že v slabem stanju, kot je mogoče videti iz naravnih nesreč, dosegla pa se je tudi kreditna kriza. Trg energentov je nemiren, ker ni več ravnovesja. Prostorsko načrtovanje za energetske vire in trg z živili sta v neredu, ker se kmetijstvo uporablja za oskrbo z energijo. Vse to bo spodbudilo spremembe v modelih pridelave EU. Vendar bodo tekmeci, kot sta Kitajska in Združene države, prav tako ukrepali s ponudbo za prerazporeditev kapitala za proizvodnjo in proizvodnih dejavnikov.
Upamo, da se bo s politiko prilagajanja podnebnim spremembam pripravil nov evropski razvojni model EU. Morda bo to zavarovalo okolje in zaposlovanje ter dalo nov zagon socialni politiki, ukrepom čezmejnega sodelovanja in davčni politiki. Da bi se to zgodilo, je treba vire in proračun Skupnosti prerazporediti ter podpreti, ker po našem mnenju ne zadostujejo potrebam prilagajanja. Gospod komisar, to je bistveno, ker je reševanje težave prilagajanja politično drago; med politikami, ki jih objavimo, in proračunom, ki ga dodelimo, ne sme biti vrzeli. Če ta obstaja, nam današnji državljani ali prihodnje generacije ne bodo zaupali.
Naj povem, da v celoti podpiramo poročilo gospoda Sacconija in oblikujemo tri glavne zahteve. Prvič, politiko prilagajanja je treba dodati vsem politikam Skupnosti. Drugič, lokalne, regionalne in centralne uprave morajo medsebojno sodelovati; vse politike, kot so politika zaposlovanja, kohezijska in kmetijska politika, je treba usklajevati; to je pomembno vprašanje, ki ga je poudaril poročevalec. Tretjič in kar je najpomembneje, mednarodni sporazumi morajo sodelovati. Te politike in sklad, na katerega se sklicuje, se bomo morali podpreti.
Gospod komisar, čakamo tudi na rezultate bele knjige, ki ste jo navedli. Ob upoštevanju vaše občutljivosti na ta vprašanja in medinstitucionalno sodelovanje med Parlamentom in Komisijo menimo, da bo Evropski parlament imel pomembno vlogo pri vaših prizadevanjih.
Vittorio Prodi
v imenu skupine ALDE. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, ta razprava je prvi rezultat začasnega odbora za podnebne spremembe, ki smo ga želeli ustanoviti, da bi imeli forum za oblikovanje učinkovite politike za zagotavljanje tesne povezave med prilagajanjem in blažitvijo.
Pri tem govorimo zlasti o prilagajanju, vendar ne smemo dejansko pozabiti na potrebo po zagotovitvi, da izhajajo viri za prilagajanje deloma iz sistema trgovanja z emisijami. Ker najrevnejše države nosijo največje breme podnebnih sprememb, moramo zagotoviti, da so koristi, ki izhajajo iz sistema trgovanja z emisijami, najprej na voljo državam v razvoju. Menim, da lahko to naredimo z uporabo načela splošne enakosti, in sicer z izdajo brezplačnih pravic do emisij, ki se vzpostavijo zlasti na podlagi načela enakosti: "ena oseba, ena pravica do emisij".
Če pomislimo na eno milijardo in pol revnih ljudi na svetu in podatke, ki so zdaj navedeni v kjotskem protokolu - približno 20 EUR na tono - bi podelitev pravice za emisije do, na primer, ene tone ustvarila 30 milijard EUR letno, dostopnih najrevnejšim na svetu za ukrepe blažitve. Menim, da je to morda tisto, kar potrebuje Bangladeš za izvajanje minimalnih ukrepov blažitve. Nekatere afriške države o tem že razmišljajo, načelo enakosti pa tudi kaže, da moramo mi, torej države, ki so prvotno odgovorne za pojav, prevzeti odgovornost za nadaljnje izvajanje blažitve.
Poleg tega podnebne spremembe v naših državah pomenijo intenzivnejše padavine, daljša sušna obdobja in manj snega. Zato moramo za varovanje tal izvajati celostno upravljanje zemljišč, pri tem pa bi poudaril pomen besed gospoda Sacconija, saj se mora v razmerah, v katerih je razširjeno pomanjkanje vode, dež ohraniti tam, kjer pada, tako da lahko napoji nižja pobočja. Poleg tega daljša sušna obdobja povečujejo možnost nastanka požarov, kar lahko rešujemo z redčenjem gozdov, da se zmanjša požarna obremenitev. Vendar moramo ukrepati na vseh straneh hkrati in na skladen ter odločen način.
Bogdan Pęk
v imenu skupine UEN. - (PL) Gospod predsednik, podnebne spremembe so res ena od najresnejših težav, s katerimi se srečuje človeštvo zdaj in v tem veku. Nasprotno s tem, kar bi nam ljudje verjeli, človeštvo ne more bistveno vlivati na podnebne spremembe. Te so del naravnega cikla okolja, povezanega z delovanjem sonca in spremembami, ki se dogajajo na zemeljski skorji. Bistveni znanstveni dokazi o tem, da bodo velika zmanjšanja emisij ogljikovega dioksida znatno prispevala k zmanjšanju podnebnih sprememb, ne obstajajo. Gospod komisar, ponavljam: v zvezi s tem ni znanstvenih dokazov. Obstaja le navidezno prepričanje, da se tolikšno prizadevanje vlaga v vzpostavitev. V vsakem primeru pa je zmanjšanje emisij ogljikovega dioksida dejansko mogoče le v Evropi.
Če je položaj tak, kot ga opisujem, in porabimo nepojmljive vsote denarja za omejevanje emisij ogljikovega dioksida, medtem ko Indija, Kitajska in Združene države neuspešno sodelujejo z nami, potem morda tudi mi mečemo stran te ogromne vsote denarja. Ta denar bi se lahko uporabil v druge namene. Z njim bi se, na primer, ljudem po Evropi lahko zagotovila čista voda. Lahko bi se tudi zmanjšalo onesnaževanje in odpravili strupeni plini, oksidi, nitridi, sulfidi, fluoridi in drugi. Vsak lahko uživa v čistem zraku in čisti vodi, še vedno pa bo ostalo dovolj denarja za druge namene.
Ne verjamem, da se podnebne spremembe ne bodo nikoli zgodile in da ni potrebe po omejevanju. Kljub temu podiram to, da ni nobenih temeljev za pristop, ki je bil tukaj sprejet, pri čemer so glavna težava emisije ogljikovega dioksida kot ključnega toplogrednega plina, ter da ukrepanje ljudi lahko spremeni, zmanjša ali omeji potencialne podnebne spremembe. To je le mišljenje.
Gospod komisar, trenutno je na voljo nekaj resnih študij. Obstajajo dokumenti, ki jih je podpisalo več sto znanstvenikov, ki dvomijo v to vrsto rešitve. Pozivam gospoda komisarja in znanstvenike, s katerimi sodelujete pri natančni obravnavi zadeve, pred sprejetjem strateških odločitev, ker bodo te zelo škodljive za nadaljnji razvoj človeštva.
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, kot je predhodni govornik predstavil, je Evropski parlament še daleč od doseganja soglasnega stališča o globalnem segrevanju. In tudi jaz verjamem, da bomo zdaj lahko uskladili dva tabora: tiste, ki menijo, da je globalno segrevanje glavna težava, in tiste, ki stalno in načelno dvomijo, da težava zares obstaja v tej obliki.
Kljub temu sem prepričana v to, da obstaja razlog, ki mora vplivati tudi na tiste, ki zagovarjate to stališče. Z glavnim izzivom, ki ga predstavljajo podnebne spremembe, in glavnim izzivom zagotavljanja zanesljive, cenovno ugodne in trajnostne oskrbe z energijo v Evropi in drugih delih sveta se lahko spoprime z enakimi orodji. Zato menim, da mora vse, o čemer smo v Evropi do zdaj razpravljali kot odziv na podnebne spremembe, imeti smisel tudi za dvomljivce: omejeni viri ali težak dostop do virov energije, ki se pogosto nahajajo na kriznih območjih sveta, se morajo obravnavati na podlagi zamisli, ki temeljijo na obnovljivih virih energije, energetski učinkovitosti in varčevanju z energijo. To so dobri instrumenti, s katerimi napredujemo na obeh prizoriščih. Morda navsezadnje obstaja možnost, da se doseže soglasje.
Kot pri glavni razpravi o prilagajanju podnebnim spremembam, ki je potekala v odboru, se tudi pri tem zdi, da obstaja širše soglasje in zaradi tega sem nekako nezaupljiva. Zame je vprašanje naslednje: zakaj se tako enostavno strinjamo glede instrumentov za prilagajanje in tako težko glede načinov dejanskega boja proti podnebnim spremembam?
Nisem zares prepričana, da nam bodo ukrepi prilagajanja v Evropi veliko pomagali. Po mojem mnenju na nekatere načine odvračajo pozornost od dejstva, da se napačne politične strategije ter napačne razvojne in industrijske strategije še vedno izvajajo in povečujejo težave, s katerimi se srečujemo kot posledica globalnega segrevanja.
Z drugimi besedami imamo popolnoma neustrezne politike naseljevanja, napačno kmetijsko politiko, napačen pristop do upravljanja vodnih virov in slabo varstvo biosistemov. Vse to povečuje težave, s katerimi se srečujemo, medtem ko sedimo tukaj in se prepiramo glede prilagajanja. Menim, da je treba s stališča instrumentov, ki jih uporabljamo za boj proti podnebnim spremembam, te ukrepe prilagajanja vedno obravnavati kritično.
Poudarila bi točko, in sicer predloge sprememb, ki smo jih danes vložili za poročilo gospoda Sacconija. V naših predlogih sprememb smo se v veliki meri osredotočili na varstvo tal. Upam, da bodo predlogi podprti, ker menim, da je to temeljna težava, ki se še ni ustrezno obravnavala na evropski ravni.
Umberto Guidoni
v imenu skupine GUE/NGL. - (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi če bi lahko globalno segrevanje ohranili znotraj dveh stopinj, bi to po mojem mnenju še vedno pomenilo scenarij izjemnih podnebnih razlik v Evropi s posledicami za lokalno gospodarstvo, okolje in prebivalstvo. Taki prevrati bi še dodatno povečali regionalne in socialne neenakosti in razlike v Evropi.
Zato ne moremo sprejeti pristopa, ki temelji le na analizi stroškov in koristi, ker bodo tako v Evropi kot tudi ostalem svetu najbolj prizadeti najrevnejši prebivalci: ti živijo na najbolj ogroženih območjih, na splošno so premalo obveščeni in nimajo sredstev za odzivanje na hitro spreminjajoče se okolje.
Za zaustavitev učinkov podnebnih sprememb moramo ukrepati takoj, na primer z novimi zgradbami in novo infrastrukturo, pri čemer se zagotovi, da se pri načrtovanju mest upošteva presoja vpliva na okolje; naložbe v infrastrukturo, ki je že izrabljena v smislu novih zahtev v zvezi s podnebnimi spremembami, se ne smejo izvajati. Hkrati moramo vlagati v politike, da se zagotovi dostop do skupnih dobrin, kot so voda, hrana in zdravstvenovarstveni viri na najbolj ogroženih območjih. Voda postaja vse redkejši vir, zato jo je treba upravljati tako, da je na voljo in dostopna vsem.
Nazadnje bi povedal, da se politike za prilagajanje podnebnim spremembam ne morejo ločiti od ukrepov, ki so usmerjeni v socialno enakost. Potrebujemo nov model gospodarskega razvoja, ki vključuje okoljske stroške in postavlja trajnost kot ključno sredstvo spodbujanja politike zaposlovanja ter nove socialne politike.
Johannes Blokland
v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Gospod predsednik, najprej se zahvaljujem Evropski komisiji in gospodu Dimasu za zeleno knjigo "Prilagajanje podnebnim spremembam v Evropi - možnosti za ukrepanje EU". Zahvaljujem se tudi gospodu Sacconiju za opravljeno delo pri pripravi predloga resolucije. Menim, da oba dokumenta vsebujeta zelo pomembne elemente.
Prilagajanje podnebnim spremembam se lahko vključi v več vrst obstoječih zakonodaj, kar zadeva vodo, energijo, kmetijstvo in ribištvo ter industrijo, na primer. Prav tako je pomembno, da se pomaga državam v razvoju pri prilagajanju podnebnim spremembam, na primer na področju prenosa okoljske tehnologije.
Evropska unija ima po mojem mnenju zgodovinsko odgovornost na tem področju. Na ravni EU moramo najprej razpravljati o usklajevanju in zbiranju znanja za našo strateško politiko. Poleg tega je ključno, da države članice, regije, lokalni organi in podjetja, pa tudi posamezni državljani prevzamejo odgovornost za strategije prilagajanja. Na srečo so bile na tem področju pozitivne strategije že ustvarjene. Počaščen sem, da je bil ta element tudi poudarjen v predlogu resolucije gospoda Sacconija.
Pričakujem, da Evropska komisija in Svet resno upoštevata priporočila Evropskega parlamenta. EU bo nato lahko enotno spregovorila drugim udeležencem v mednarodni razpravi o podnebju, ki bo na prihodnji konferenci o podnebju v Poznanu in Københavnu.
Roger Helmer
Gospod predsednik, imam štiri kratka vprašanja o podnebnih spremembah. Prvič, ali se globalno segrevanje dogaja? Odgovor: ne, svet se je v zadnjih desetih letih nekoliko ohladil in stopnja ohlajanja se povečuje.
Drugič, ali segrevanje povzročajo ljudje? Odgovor: ne, obstaja vse več znanstvenih dokazov, ki kažejo, da so podnebne spremembe, kot jih opažamo, del naravnih ciklov in so zelo malo povezane z dejavnostjo človeka ali pa sploh niso povezane s tem.
Tretjič, ali lahko kaj spremenimo? Celo tisti, ki verjamejo v globalno segrevanje, priznavajo, da bi kjotski proces, če bi se v celoti izvedel, vendar se ne bo, prinesel v 100 letih minimalno razliko v svetovnih temperaturah. Nobeno naše prizadevanje praktično ne bo imelo učinka.
Četrtič, kaj bo to povzročilo našim gospodarstvom? Posledice bodo zelo škodljive. Kot je povedal gospod Pęk, ogromne količine denarja zapravljamo za poguben projekt ter sami sebi, evropskim gospodarstvom, našim otrokom in pravnukom delamo škodo.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ustanovitev odbora za podnebne spremembe je zaznamoval neposreden vpliv, ki ga imajo podnebne spremembe na planet, kar ogroža obstoj človeštva na splošno.
Razpravljamo o evropski pogodbi, želimo okrepiti institucije Skupnosti, ustvarjamo načrte za prihodnost. Biti moramo zelo pazljivi, morda nimamo več razloga, da bi to še počeli. Naše zdravje, gospodarstvo, ekosistemi, naš način življenja, Evropa, kot jo poznamo, vse to je ogroženo.
Znanstveniki so izrazili svoje stališče in mi smo se z njimi v veliki večini strinjali. Študije so zelo jasne in pri tem lahko tukaj v Bruslju opazimo, kako se vremenski pojav vseh štirih letnih časov zgodi v enem dnevu, kar očitno ni normalno.
Naloga odbora za podnebne spremembe je zelo jasna: analizirati je treba sedanje razmere, da se pripravi seznam možnosti za boj proti podnebnim spremembam in oblikujejo dejanski predlogi v zvezi s politiko Evropske unije na tem področju na vseh ravneh odločanja.
Zdajšnja resolucija vključuje številne predloge ukrepanja za odbor. Da bi bili ti učinkoviti, kljub temu menim, da je treba te predloge temeljito preučiti in jih vključiti v končno poročilo odbora, pri čemer se dodajo predlogi za izvajanje rokov.
Poleg tega je za evropske institucije povsem nujno, da čim prej predlagajo jasno strategijo, o kateri se bo pogajalo na mednarodni ravni. Nesmiselno je sprejemati ukrepe le v Evropi. Morali bi spodbujati boj proti podnebnim spremembam na svetovni ravni.
Le dejanski ukrepi, ki bi upoštevali le tiste razloge v zvezi s stabilnostjo življenja državljanov, lahko zmanjšajo učinke podnebnih sprememb in te ukrepe je treba izvesti čim prej.
Riitta Myller
(FI) Gospod predsednik, omejevanje je očitno glavna sestavina boja proti podnebnim spremembam, vendar smo na točki, na kateri moramo tudi najti načine za prilagajanje.
Popolnoma prav je povedati, da potrebujemo vseevropski okvir za našo politiko prilagajanja, v kateri se usklajujejo skupni cilji, cilji, ki so kar najbolj ambiciozni in zagotavljajo sodelovanje. Kljub temu ne smemo pozabiti, da so sredstva za prilagajanje zelo lokalno in regionalno odvisna, tako da mora biti pristojnost odločanja pri uporabi sredstev na regionalni ravni.
Zelo dobro vemo, kaj moramo storiti, da bi se lažje prilagodili prihodnosti na način, ki omogoča, da se naš življenjski slog prilagodi spremenjenim okoliščinam. Na primer, zdaj imamo na voljo gradbeno tehnologijo, potrebno za gradnjo stavb, ki ne trošijo energije, vendar jo proizvajajo. Skoraj neverjetno je, da na tem področju še ni bilo napredka, saj gre za sorazmerno enostavno zadevo.
Vemo tudi, da bodo podnebne spremembe vplivale na življenjske pogoje ljudi. Imeli smo že izkušnje z vročinskimi vali in veliko človeških žrtev, ki so njihova posledica v različnih državah članicah. Lahko se pojavi tudi epidemija, pri čemer bolezni izbruhnejo na tistih mestih, ki so do zdaj neznana. Vse je v tem, da morajo biti naši zdravstveni sistemi sposobni odzivanja, pri čemer se vsakemu zagotovi dostop do zdravstvenih storitev.
Lena Ek
(SV) Najprej se zahvaljujem Komisiji in komisarju Stavrosu Dimasu za zeleno knjigo o prilagajanju podnebnim spremembam. To je dokument, ki ga morajo prebrati vsi nosilci odločanja in direktorji, pravzaprav vsi Evropejci, da bodo razumeli vrsto izzivov, s katerimi se srečujemo, in to, kaj je treba storiti. Doslej smo v evropski razpravi veliko govorili v gospodarskem smislu, vendar bodo podnebne spremembe spremenile celotno okolje naših življenj.
Tema, kateri do zdaj nismo namenili dovolj razprav, je zdravje. Svetovna zdravstvena organizacija je navedla, da je bilo lansko leto 60 000 smrti morda povezanih s podnebnimi spremembami. Zdravje zahteva popolnoma drugačen pristop do socialnega načrtovanja, popolnoma drugačno tehnologijo in ogromne naložbe. Lahko prestraši veliko ljudi, vendar to naložbo moramo opraviti, da lahko obvladujemo podnebne spremembe in tehnični razvoj ter da imamo svojo lastno naložbo v konkurenci z drugimi deli sveta. Kot vedno bodo v tehnični revoluciji zmagovalci in poraženci, vendar v sistemu EU si prizadevamo za zagotovitev, da bodo evropska industrija in evropski delavci v teh razmerah zmagovalci. Za to bo potrebna velika naložba, v prihodnost usmerjene odločitve in čezmejno sodelovanje. Odločitev o prometu, ki ne upoštevajo podnebnih sprememb, ne sme biti. Razprave o javnem zdravju ali izobraževanju brez obravnavanja podnebnih sprememb ne morejo potekati.
Ena od najpomembnejših zadev, ki smo jo začeli obravnavati, je seveda voda v Evropi in na svetovni ravni. Odbor so obiskali predstavniki Maldivov, tj. države, v kateri je najvišja točka le nekaj več kot dva metra nad morsko gladino. Maldivi bodo deloma izginili, če ne rešimo težave s podnebjem.
Najrevnejše države bodo najbolj prizadete. Zato bi izzvala Komisijo: solidarnostni sklad je treba povečati in mu nameniti več sredstev, pomoč EU pa se mora prav tako osredotočiti na vprašanje podnebja. V nasprotnem primeru ne moremo pomagati preostalemu svetu in poleg tega ne bomo dosegli dobrega sporazuma na pogajanjih v Københavnu leta 2009. Hvala.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Gospod predsednik, razprava, ki jo je sprožil gospod Sacconi, je zelo pomembna za državljane Evrope.
Preprečevanje podnebnih sprememb moramo povezati z omejevanjem sprememb na svetovnem trgu, ki so za nas škodljive. Sklicujem se zlasti na osupljivo rast cen plina in nafte, za katera smo največji uvozniki. Prav tako moramo upoštevati scenarij glede posledic povišanja CO2. Dejstvo je, da so drevesa in rastline cvetele, ko je bila vsebnost CO2 v ozračju veliko večja.
V prejšnjem tisočletju je bilo mogoče potovati s Poljske na Švedsko po zamrznjenem Baltiku. Včasih so v moji domovini žito in jabolka pospravljali aprila. Zdaj jablane ob tem času začenjajo cveteti. Iz tega razloga je treba sprejeto teorijo o škodljivih učinkih tople grede, ki so posledica povečanih emisij CO2, preskusiti v zvezi s precej različnimi mnenji številnih znanstvenikov. Obstajajo tudi drugi razlogi za te nenavadne vremenske razmere in suše.
Nepopolno razumevanje zadeve lahko povzroči nepotrebne izdatke iz naših sredstev. Res je, da se poleg emisij CO2 pojavljajo dušikove in žveplove spojine ter delci, ki so škodljivi za okolje in človekovo zdravje, zlasti v mestnih območjih, ki se stalno razširjajo.
Iz razlogov v zvezi z varstvom okolja in gospodarstvom se morajo sektorske politike osredotočiti na prednostne naloge, kot so: ukrepi za zmanjšanje povpraševanja po ogljikovodikih, izkoriščanje obnovljivih virov energije, biogoriva, spodbujanje jedrske energije, uporaba premoga pri kemični obdelavi in ne le v elektrarnah ter uporaba električnih vozil v prometu in komunikacijah.
Te prednostne naloge bodo bistveno zmanjšale emisije CO2 in druge škodljive snovi, pri čemer se zagotovi dodana vrednost državljanom Unije. Vire je treba ločiti za vsako od teh področij na podlagi prednostnih nalog in sredstev.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Gospod komisar, zastavljam vam vprašanje. Ali se v Komisiji ne počutite osamljenega?
Kar nam predlagate, je nekaj revolucionarnega. Ne govorim o prilagajanju, ker po mojem mnenju samo prilagajanje morda ni najboljša rešitev, ker še nismo opredelili posledic. Kakšne so dejanske posledice podnebnih sprememb? Zdaj tega res ne vemo.
Vendar bomo posledice gotovo lahko opredelili, če ne naredimo ničesar. Prav tako vemo, zakaj smo dosegli to točko. Enostavno gre za rezultat politik, ki smo jih vzpostavili: kmetijska politika, gospodarska politika itd. Jasno se moramo danes vprašati o politikah, ki jih še naprej izvajamo, na primer v prizadevanju za rast. Seveda se moramo vprašati, kakšno rast si danes želimo, da bi upočasnili podnebne spremembe. Kaj danes pomeni, če zahtevamo rast v vseh državah članicah?
To so temeljna vprašanja, gospod Dimas, za katera nas prosite, da jih danes postavimo, ker to ne zadeva le Komisijo ali začasni odbor za podnebne spremembe. To je zadeva, ki danes vpliva na cel svet in vsakega od nas. Ta način mi ni všeč, da se, recimo, sami izogibamo odgovornosti in morda celo zavajamo sodržavljane, pri čemer jih poskušamo prepričati, da se lahko prilagodimo podnebnim spremembam ter da na koncu razmere morda le ne bodo tako resne, ker imamo sredstva za prilagajanje. Ne, gospod komisar, to bi bila prevara.
Ker smo na začetku predlogov za to vprašanje, smo v procesu pripravljanja energetskega svežnja in vemo, koliko odpora bo pri doseganju stopnje rezultatov, ki si jo želimo, kar je kljub temu minimum minimorum. Kot vidite, je pred nami dolga pot. Ne pravim, da je vaš predlog slab. Je spodbuden, vendar je treba revolucijo, ki jo predlagate, opredeliti z namenom prepričanja drugih komisarjev, da moramo iti v drugo smer. Prepričati boste morali komisarja za kmetijstvo, da moramo spremeniti smer. Prepričati morate gospoda Louisa Michela, da je treba podnebne spremembe omeniti v partnerskih sporazumih z Afriko. Preoblikovati moramo naše afriške politike, ki jih moramo vzpostaviti v okviru sinergije, ustvarjene z afriškimi državami.
Danes ali jutri bo gospod Sarkozy predlagal Unijo za Sredozemlje. Kaj je predlagal za boj proti podnebnim spremembam? Te države so neposredno vključene. Želim vam srečo, gospod komisar, ker bo vaše delo brez dvoma zelo težko.
Roberto Musacchio
- (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, osredotočil se bom na dve točki. Celo danes na milijarde ljudi nima dostopa do vode in več sto milijonov jih umre zaradi tega. Podnebne spremembe bodo položaj še poslabšale. Ceno bodo plačale predvsem celine, kot je Afrika, ki je že zdaj v nevzdržnih razmerah, in čeprav onesnažujejo manj, jih podnebne spremembe močneje prizadenejo.
Pravica do vode mora biti najvišja prednostna naloga v politikah prilagajanja. Pravim "pravica", ker ta pravica še ni bila odobrena. Mednarodni dokumenti se sklicujejo na "potrebo po vodi", medtem ko se dogajajo prave vojaške in gospodarske vojne z namenom prisvajanja vode in njeno spreminjanje v blago. Zato je treba odobriti pravico do vode in nadaljevati s politikami, ki omogočajo izvajanje te pravice. V tem smislu je lahko koristno - in pri tem se obračam na komisarja - pripraviti protokol o vodi za vključitev v besedilo sporazumov po izteku kjotskega protokola.
Poleg vode so tu še tla. Imamo evropsko direktivo, ki jo je treba sprejeti. Bojevati se moramo proti dezertifikaciji in spodbujati vlogo tal kot dejavnik podnebnega ravnovesja: to je bistvo naše direktive. Dobra kmetijska praksa lahko v nasprotju s proizvodnjo biodizla zagotavlja živila in zajem ogljika. Prilagajanje zato ne pomeni prepustitve podnebnim spremembam, ampak poseganje za boj proti njim.
Graham Booth
Gospod predsednik, EU je ponosna na svojo zavezanost priporočilom IPCC glede tega, kako se bojevati proti globalnemu segrevanju, če se države članice prepriča, da vključijo veliko sredstev v projekte nadziranja emisij ogljika. Ali ste storili napako?
Prejšnji mesec se je veliko uglednih znanstvenikov in klimatologov z vsega sveta sestalo v New Yorku in po dveh dneh resnih razprav je izšla deklaracija iz Manhattna, ki kategorično navaja, da ni prepričljivega dokaza, da bi emisije CO2 iz sodobne industrijske dejavnosti v preteklosti in sedanjosti ali v prihodnosti povzročile katastrofalne podnebne spremembe; ter da je prilagajanje dejansko bolj stroškovno učinkovito kot kateri koli poskus blažitve. Priporočajo, da svetovni voditelji zavrnejo stališča, ki jih je izrazil IPCC Združenih narodov, kot tudi priljubljena, vendar zavajajoča dela, kot je Neprijetna resnica, in da se vsi davki, predpisi in drugi posegi za zmanjšanje emisij CO2 takoj opustijo.
Nazadnje, lord Lawson, ki je član ožjega odbora zgornjega doma za podnebne spremembe, pravi: "Povprečna temperatura v Helsinkih je manj kot 5 °C. V Singapurju presega 27 °C - razlika je 22 °C. Če ljudje lahko to uspešno obvladujejo, ni takoj očitno, zakaj se ne bi mogli prilagoditi spremembi 3 °C, če imajo za to na voljo 100 let časa."
Priporočam, da upoštevate nasvet deklaracije iz Manhattna.
Jana Bobošíková
(CS) Kljub pomislekom, da je spremembe temperature, ki smo jim priča, povzročila človeška dejavnost, podpiram nekatere ključne točke poročila gospoda Sacconija. Tako kot poročevalec menim, da v zeleni knjigi niso dovolj preučeni socialno-ekonomska razsežnost in analiza pričakovanih posledic za zadevno prebivalstvo ter tudi vprašanja soodvisnosti med posameznimi sektorji o prilagajanju vpliva. Prav tako podpiram zahtevo, da mora Svet znižati prage za vključitev solidarnostnega sklada EU in da mora Komisija opraviti študijo o ekonomiki prilagajanja ter oblikovati scenarije, ki vzpostavljajo bilanco stanja stroškov in koristi prilagajanja.
Gospe in gospodje, trdno sem prepričana, da moramo vlagati v raziskave, razvoj in izobraževanje na področju jedrske energije, če želimo ravnati v interesu državljanov EU. Znanstvene ugotovitve kažejo, da jedrska energija ne proizvaja CO2 in da zmanjšuje podnebne spremembe. Hkrati je to najcenejša tehnologija na podlagi silicija ter je tudi zanesljiva in varna. Po mojem mnenju je napačno, da se zelena knjiga Komisije, o kateri danes razpravljamo, le obrobno sklicuje na jedrsko energijo.
Agnes Schierhuber
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, kmetijstvo in gozdarstvo sta med gospodarskimi sektorji, ki jih podnebne spremembe najbolj prizadenejo, in se zato zelo zanimata za učinkovite ukrepe varstva okolja tudi na svetovni ravni. Vse države - zlasti države v razvoju - je treba vključiti v ureditev za obdobje po izteku kjotskega protokola. zavezujoči cilji za države v razvoju so bistveni, vendar je treba emisije zmanjšati v razumljivem časovnem okviru.
Z živinorejo in uporabo gnojil, kmetijstvo ne prispeva k emisijam toplogrednih plinov. Z razliko od industrije predstavljata promet in ogrevanje prostora naravne emisije. Naj navedem nekaj primerov: v Avstriji kmetijstvo povzroči le 8,66 % emisij. Od leta 1990 so se te emisije zmanjšala za približno 14 %. Poleg ravnanja z odpadki je avstrijsko kmetijstvo edini sektor, ki je že izpolnil avstrijski cilj kjotskega protokola "minus 13 %".
Možnosti, ki jih omogoča kmetijstvo, so skladiščenje CO2 v tleh, optimalna uporaba humusa in proizvodnja biomase kot vir energije. Gospod predsednik, poudarila bi, da si industrija v Avstriji zelo prizadeva za ohranitev čim nižjih vrednosti emisij.
Trenutno približno 9 % skupnih emisij toplogrednih plinov v EU izhaja iz kmetijstva, kar pomeni, da je veliko manjši onesnaževalec kot poraba energije z 59 % ali promet z 21 %. Gospod komisar, če želimo dejansko obvladovati podnebne spremembe, morata biti naša cilja izogibanje energiji in večja energetska učinkovitost.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Podnebne spremembe so vse bolj vidne in človeštvo mora spremeniti svoje ravnanje, pri čemer nameni več pozornosti varstvu okolja.
Evropa se že zdaj srečuje z zelo visokimi temperaturami med poletjem, sušami, katerim sledi močno deževje in poplave, silovitimi nevihtami in dezertifikacijo širokih območij, zlasti v južnih in vzhodnih regijah.
Tudi Romunija ni bila prikrajšana za učinke podnebnih sprememb. V zadnjih letih smo bili priča uničujočim poplavam, vročim dnem, silovitim nevihtam dezertifikaciji regij v južnem in vzhodnem delu države in povečanju padavin. Vse to je povzročalo izgubo človeških življenj, veliko materialno škodo in zmanjšanje kmetijske proizvodnje.
Evropa mora danes sprejeti resne ukrepe z namenom zmanjšanja učinkov podnebnih sprememb. Evropa mora sprejeti ukrepe za boljše gospodarjenje z vodami, varstvo pred poplavami, prečiščevanje odpadnih voda, varstvo obalnih območij, povečanje energetske učinkovitosti, zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, sprejetje čistejšega kmetijstva, sprejetje ekološkega prevoza, zaustavitev krčenja gozdov.
Posebno pozornost je treba nameniti območjem, ki jih prizadene dezertifikacija. Evropa mora preučiti možnost vlaganja v namakalni sistem, ki bi državam članicam pomagal v primeru tveganja za zmanjšanje kmetijske proizvodnje zaradi dezertifikacije ali izboljšal njihove namakalne sisteme.
Čestitam Komisiji za zeleno knjigo o novi politiki mobilnosti v mestih. 20 %evropskih motoristov bi lahko uporabljajo javni prevoz. Znižanje omejitve hitrosti nam bo tudi omogočilo boj proti učinku tople grede.
Vključitev letalstva v sistem trgovanja z emisijskimi certifikati je prvi korak naprej. O vključitvi pomorskega prometa v ta sistem se še razpravlja.
Na žalost sedanji proračun Skupnosti ne vključuje potrebnih ukrepov za zadostno in usklajeno zmanjšanje podnebnih sprememb. Proračun za podnebne spremembe je skromen.
Anne Laperrouze
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, učinki podnebnih sprememb so očitni, postali pa bodo še izrazitejši. Zdaj vemo, da kljub izvajanju ambiciozne politike za boj proti podnebnim spremembam lahko le stabiliziramo pojav in se moramo zato prilagoditi njihovim posledicam.
Prilagajanje podnebnim spremembam bo zato zahtevalo ambiciozna sredstva na številnih področjih in po mojem mnenju so najpomembnejša področja: zdravje, kmetijstvo, varstvo voda, stanovanja in preseljevanje prebivalstva. Za ta namen mora naša politika o podpori za evropske raziskave prednostno obravnavati ta področja. Bojevanje proti emisijam toplogrednih plinov in prilagajanje podnebnim spremembam morata postati obvezna pogoja pri dodeljevanju evropskih sredstev.
To je globalna težava; torej potrebujemo globalne odzive. Evropska unija si mora čim bolj prizadevati za vzpostavitev politike o prilagajanju podnebnim spremembam na globalni ravni. Ta politika mora pri pripravi načrtov za zdravstvo in kmetijstvo upoštevati vse večje število naravnih nesreč. Osredotočiti se mora predvsem na najbolj ranljive države, tj. na najrevnejše države. Tako kot lahko upamo na koristi zaradi evropskih raziskav, moramo zagotoviti, da imajo koristi tudi države v razvoju. Naše tehnologije moramo prenesti na tretje države, pri čemer ne pričakujemo nujno kakršno koli povračilo.
Vendar prilagajanje podnebnim spremembam ne pomeni le večjo uporabo tehnologij. Preučiti moramo tudi nekatere prakse, ki smo jih podedovali od prejšnjih generacij. Na primer, na jugozahodu Francije so stare kmetije obrnjene točno na jug: prebivalci so ugotovili, da jih je smer, v katero je obrnjena hiša, varovala pred vzhodnimi in zahodnimi vetrovi, te omilila in otoplila pozimi ter ohladila poleti zaradi sence dreves. To so bile bioklimatske hiše.
Danes se take prakse zanemarjajo, kljub temu da so zelo enostavne. Vrniti se moramo k tem enostavnim in pametnim ukrepom ter še naprej spodbujati raziskave na področju boljše nastanitve. V tem sektorju moramo najti rešitve za preprečevanje, na primer, uporabe energije za hlajenje v hišah. Poudariti je treba pomembnost energetske učinkovitosti stavb.
Nazadnje, z ozaveščanja javnosti moramo preiti na izobraževanje in usposabljanje. Mlajšim generacijam moramo predati ustrezne in premišljene ukrepe, seveda pa se jih mora naše generacija tudi naučiti.
Za konec čestitam gospodu Sacconiju za njegovo izjemno in dodelano poročilo.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Gospod predsednik, gospod komisar, z zanimanjem sem poslušal vaš otvoritveni govor. Vedeti morate, da imate v Evropskem parlamentu veliko zaveznikov, vendar se bojim, da je zelo malo ljudi, ki podpira vaše cilje znotraj same Komisije.
Da bi EU vodila boj proti podnebnim spremembam, mora biti predvsem dosledna v svojih objavah. Ko govorite o vključevanju in rečete, da moramo zmanjšati toplogredne pline, Komisija posledično ne more financirati stalne odvisnosti od ogljika in bencina. Zunanja politika Komisije in Sveta morata prisiliti gospoda Busha, da se zaveže tem sporazumom, ne pa se mu dobrikati. Politika mora pomagati revnejšim državam s prenosom tehnologij in svežnjem virov, tako da lahko sodelujejo v globalni zvezi. Prisluhniti morate tudi pripombam Evropskega parlamenta o obsedenosti z biogorivi, ki uničujejo Amazonski gozd, svetovno podnebje, podvajajo cene živil in s tem obremenjujejo revnejše dele družbe.
Za zaključek, gospod komisar, podpiramo vas, vendar morate pripraviti obširnejši boj, če želite premagati samo Komisijo.
(Ploskanje.)
Kathy Sinnott
Gospod predsednik, podnebne spremembe so nam vsem v izziv. Ne smemo pozabiti, da si ta svet ne delimo le z današnjimi ljudmi, vendar tudi s tistimi, ki bodo tu živeli v prihodnosti. Vendar, če naše politike želijo biti učinkovite, moramo razlikovati med podnebnimi spremembami, ki jih povzroči človek, in naravnimi podnebnimi spremembami. Prve so posledica naših dejavnosti; druge so naravni proces. Naše pokrajine, tla in rečni sistemi so posledica naravnih in obstoječih podnebnih sprememb. Podnebne spremembe, ki jih povzroči človek, so neopravičljive. Odziv nanje je sprememba - sprememba goriv, sprememba porabe in sprememba razuma.
Razlikovati ne pomeni, da naravne podnebne spremembe niso zaskrbljujoče, vendar je odziv nanje prilagajanje. Arheologi navajajo, da so v preteklosti, ko se je podnebje spreminjalo, ljudje, ki so se lahko prilagodili in tisti, ki se niso mogli, izumrli. Danes smo ljudje globoko zakopani. Naši domovi in mesta imajo trdne temelje v zemeljski skorji. Naše navade in prebivališča niso več prilagodljivi. Ledena doba ali tropsko obdobje trenutno ni na našem programu: "prosimo, vrnite se v eon ali kaj podobnega".
Odziv na naravne podnebne spremembe je dolgoročno načrtovanje, razumne priprave in zdrav razum. Ne gradite na poplavnih območjih. Posadite listnata drevesa. Podprite ogroženo obalo. Naš pristop do podnebnih sprememb moramo uravnovesiti med spremembo in prilagajanjem, med človeško povzročenimi in naravnimi ter ustrezno uporabo sredstev, tako da bodo učinkovita.
Koenraad Dillen
(NL) Gospod predsednik, gospe in gospodje, boj proti globalnemu segrevanju ni le boj Evrope: postati mora boj celotnega planeta. V nasprotnem primeru bodo naši načrti nesmiselni in sami Evropejci se bomo zelo prizadevali za rezultate, ki bodo še naprej kaplja v morje.
Poleg tega moramo danes zagotoviti evropsko dinamičnost. Veliki in nedosegljivi cilji so ponovno pred nami. Evropski vrh, ki je bil marca letos, je določil, da je treba emisije toplogrednih plinov znižati za 20 % do leta 2020, pri čemer obnovljiva energija izpolni 20 % povpraševanja Unije. Vendar je eno od glavnih vprašanj, ki ostaja, kdo bo to plačal?
Družbe in potrošniki bodo morali plačati približno 60 milijard EUR letno za podnebni načrt, kar bi za mojo domovino Belgijo znašalo 2 milijardi EUR letno, skupno pa najmanj 200 EUR na prebivalca. To ni tvegano le za veliko povečanje davkov, vendar je tudi dejavnik, s katerim se podjetja prisili v selitev v tuje države, v katerih so okoljske omejitve manj stroge.
Zato moramo upoštevati "blažitev simptomov", dokler nekateri od udeležencev na svetovnem prizorišču ne bodo pripravljeni na izvajanje potrebnih ukrepov.
Antonio López-Istúriz White
(ES) Hvala, gospod predsednik. Predvsem bi rad čestital gospodu Sacconiju za njegovo vprašanje, ki nam omogoča, da danes tukaj razpravljamo o podnebnih spremembah. Moji kolegi bodo govorili o bolj tehničnih vidikih, jaz pa bi to priložnost rad izkoristil, da se zahvalim komisarju in predvsem izrazim podporo vsemu, kar v zvezi s tem počne: bil je predhodnik na področju podnebnih sprememb in eden prvih, ki je o njih začel govoriti v Bruslju.
Predvsem želim, da se upoštevajo posebne geografske značilnosti in zlasti eno območje, ki vas ne bo presenetilo: otoške regije. Prelepe grške otoke, kot so Balearski otoki, ki jih zastopam, lahko v prihodnosti ogrozi vsaka podnebna sprememba, ki se pojavi. Menim, da Komisija ne sme priznavati le posebne narave najbolj oddaljenih regij; vključiti mora tudi dejavnik otoške lege ter seveda gorske in obalne regije.
Študije španskega inštituta za oceanografijo in mnogih drugih opozarjajo na dejstvo, da je Sredozemsko morje izpostavljeno procesu pospešenega segrevanja in dviganju vodne gladine. To bi lahko imelo resne posledice za obalo, zlasti za plaže, ki bi bile poplavljene, kar bi ustrezno vplivalo tudi na turizem, ki je naš glaven vir dohodkov.
V primeru Balearskih otokov, o katerih sem govoril, so se v zadnjih letih temperature opazno dvignile, kar je zaskrbljujoče.
Zelena knjiga mora vključevati tudi zavezo, da se bodo podprle regije, ki potrebujejo precejšnje naložbe za preprečevanje posledic podnebnih sprememb.
Na koncu bi rad predstavil svoj osebni cilj in cilj Evropske ljudske stranke, in sicer da Evropska unija prevzame vodilno vlogo na področju tehnologij brez ogljika ali z nizkimi emisijami ogljika. Prepričani smo, da hiter in odločen prehod na sodobnejše in učinkovitejše tehnologije ne bo samo koristil našemu podnebju ter zagotovil izhodišče za globalno rešitev, ampak bo koristen tudi za gospodarstvo, ker bomo veliko manj odvisni od uvoza fosilnih goriv.
Dorette Corbey
(NL) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, prilagajanje podnebnim spremembam zahteva več naše pozornosti in to čim prej, ker moramo ne glede na naše ukrepe v zvezi s podnebnimi spremembami vlagati tudi v prilagoditev družb na soočanje z dviganjem morske in rečne gladine ali pomanjkanjem vode in sušo. Vse to ima posledice za varnost, porabo vode, tla, kmetijstvo in seveda tudi za zdravje ljudi.
Nekatera območja se morajo pripraviti na hudo sušo in višje temperature. V tem primeru so rešitev namakalni sistemi in čisti obrati za razsoljevanje. Drugim območjem voda povzroča neprijetnosti in morajo vlagati v utrjevanje nasipov. Države članice morajo same pripraviti načrte, analizirati vpliv podnebnih sprememb in se pripraviti.
Vendar so pri tem pomembne tri stvari. Prvič, potrebna je solidarnost: nekatere države podpirajo drugi, medtem ko so nekatere močnejše kot druge. Ni treba posebej poudarjati, da ima tudi Evropska unija skupno odgovornost.
Drugič, potreben je torej tudi skupen vir financiranja. Iskati moramo vire financiranja, pri čemer najprej pomislimo na strukturne sklade, pa tudi na prihodke iz dražb sistema trgovanja z emisijami.
Tretjič, solidarnost se mora seveda nanašati tudi na države v razvoju. Mnogo afriških in azijskih držav ni skoraj nič prispevalo k podnebnim spremembam, vendar te vseeno negativno vplivajo nanje. Poiskati je treba dobre in zanesljive vire financiranja in tudi pri tem najprej pomislimo na prihodke iz sistema trgovanja z emisijami.
Jens Holm
(SV) V tem poročilu pozivamo k ukrepom, da bo kmetijstvo sprejelo svojo odgovornost za podnebne spremembe. Kmetijstvo vključuje živinorejsko industrijo, ki predstavlja 18 % svetovnih emisij toplogrednih plinov. Osemnajst odstotkov. Tako trdi Organizacija za prehrano in kmetijstvo v svojem poročilu iz leta 2006 z naslovom "Livestock' Long Shadow". Kaj lahko storimo za zmanjšanje tega 18-odstotnega deleža emisij? Ko nam je v začasnem odboru za podnebne spremembe govoril predsednik Medvladnega foruma o podnebnih spremembah Radžendra Pačauri, je pozval k zmanjšanju porabe mesa. Popolnoma prav ima. Nikoli prej v zgodovini nismo pojedli toliko mesa, kot ga pojemo danes. Od leta 1950 se je svetovna proizvodnja mesa povečala za več kot petkrat. To ni trajnostno. Komisarja Dimasa bi rad vprašal naslednje: ali se strinjate z Radžendro Pačaurijem, da moramo jesti manj mesa? Komisijo pozivam, naj razvije načrt za zmanjšanje porabe mesa.
Na koncu bi predlagal naslednje ukrepe: informiranje o vegetarijanskem prehranjevanju, poziv državam članicam, da uvedejo davke na meso, s katerimi bi meso podražilo in vegetarijanska hrana pocenila, spodbujanje vegetarijanskega prehranjevanja v naših institucijah EU; vegetarijanski teden v Evropskem parlamentu, Komisiji in Svetu bi bil na primer dober, sodoben in okolju prijazen začetek pri doseganju bolj trajnostne Evrope.
Christine De Veyrac
(FR) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, podpiram podnebni paket, ker mora pred začetkom mednarodnih pogajanj v Københavnu Evropa svetu poslati močno sporočilo.
Povedati vam moram, da delavce in delodajalce v moji volilni enoti zelo skrbi predlog, da se odpravijo brezplačne kvote emisij CO2 in se omogoči njihovo licitiranje.
S tem predlogom bi Evropa dvojno prizadela podjetja, ki bi morala plačevati za emisije CO2, ki presegajo kvote, in tudi za vse emisije CO2 od prve proizvedene tone. Za evropska podjetja bi to torej pomenilo doslej najvišje povečanje stroškov.
Če bi se to merilo uporabljalo po celem svetu, ne bi bilo težav: vsi bi bili v enakem položaju. Če pa bi ta omejitev veljala le za evropske družbe, bi bile te finančno kaznovane in bi obstajala resna nevarnost selitve delovnih mest zunaj Evrope. Bi torej morali opustiti to zamisel plačevanja za emisije CO2 po prvi toni? Mislim, da ne, ker je končni cilj hvalevreden.
Kljub temu mora imeti Evropa v tem primeru na voljo pravičen mehanizem, v okviru katerega se obdavči uvoz iz tretjih držav, ki si na področju varovanja okolja ne prizadevajo tako kot evropske družbe. Uvedimo davek na ogljik: sploh ne gre za zaščitni instrument, to je instrument, namenjen zagotavljanju poštenega in nepristranskega trgovanja na svetovni ravni, ki je temeljni cilj Evropske unije in Svetovne trgovinske organizacije.
Sicer pa pozdravljam različne predloge Komisije. To je pozitiven korak pri zagotavljanju, da je čim več gospodarskih sektorjev vključenih v mehanizme - sistem trgovanja z emisijami ali druge mehanizme - za boj proti podnebnim spremembam. Zlasti ugotavljam, da je prometni sektor, na katerega pogosto kažemo s prstom, pripravljen prispevati, kar pozdravljam.
Upam, da bomo hitro dosegli sporazum, tj. pred koncem leta, in da se bo tako lahko ta podnebni paket čim prej izvajal.
Matthias Groote
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, gospe in gospodje, podnebne spremembe so tu in to je znanstveno dokazano dejstvo. Četrto ocenjevalno poročilo Medvladnega foruma o podnebnih spremembah jasno navaja, da bodo vplivale na vse regije Evrope.
Treba je preprečiti, da bi se temperatura zvišala za več kot 2°C. Vendar bi imelo tudi globalno segrevanje za manj kot 2°C negativne gospodarske in okoljske posledice za nekatere regije Evrope.
Zato mora Evropa ukrepati zdaj. Zdaj moramo začeti izvajati ukrepe prilagajanja na več političnih področjih. Vendar podnebne spremembe predstavljajo tudi priložnosti, ena od teh priložnosti je, da se na nanje pripravimo z ukrepi prilagajanja.
Ko razmišljamo o ukrepih prilagajanja, moramo zahtevam podnebnih sprememb prilagoditi tudi lizbonski proces. To je priložnost, da oblikujemo okoljsko usmerjeno industrijsko politiko: gospodarsko in industrijsko politiko, ki gospodarsko rast ločuje od emisij CO2 in toplogrednih plinov. To bo ključ do uspeha. V zvezi s tem bi komisarju postavil vprašanje: v kakšnem obsegu Komisija v okviru podnebnih sprememb razpravlja o lizbonskem procesu?
Moja druga pripomba je: prav tako je treba zagotoviti, da so lokalni in regionalni nosilci odločitev obveščeni o posledicah podnebnih sprememb na njihovih območjih. Kako bodo podnebne spremembe vplivale na posamezne regije? To bo na primer zelo pomembno pri razvojnem načrtovanju, zaradi česar podpiram poziv v predlogu resolucije, da se ustanovi evropska baza podatkov, ki bo dostopna regionalnim nosilcem odločitev in bo predstavljala smernice pri njihovem razvojnem načrtovanju.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, predlagam, da se prenehamo kriviti za podnebne spremembe in da prenehamo obtoževati posamezne sektorje, kot da je eden bolj kriv kot drugi? To se jasno kaže zlasti v prispevku kmetijstva. Evropa sama ne more ničesar storiti v zvezi z podnebnimi spremembami, lahko pa zagotovi vodenje, ki je tako zelo potrebno. Potrebujemo usklajene ukrepe na svetovni ravni in to se priznava.
Rada bi se osredotočila na razpravo o kmetijstvu. Kmetijstvo prispeva k podnebnim spremembam, vendar te nanj tudi vplivajo: to je bilo že povedano. Vendar ne smemo pozabiti, da kmetijstvo proizvaja živila, brez katerih ne bi dolgo zdržali. Svetovno povpraševanje po hrani se bo v 20 letih povečalo za 50 %, vendar lahko kmetijstvo s sekvestracijo ogljika, anaerobno razgradnjo, zasaditvijo gozdov, kar je po mojem mnenju ključno, in energijo vetra prispeva k tej razpravi.
Kar zadeva stanje na Irskem, smo od leta 1990 emisije iz kmetijstva dejansko zmanjšali za 3 %, so se pa emisije, ki izvirajo iz prometa, povečale za 163 %. Emisije iz industrije so se povečale za 23 % in iz energetskega sektorja za 32 %. Pri osredotočenju na kmetijstvo obstaja nevarnost, da bomo zmanjšali število živine in količino emisij v Evropi, vendar bomo proizvodnjo preusmerili drugam, s čimer pravzaprav ne bomo spremenili ničesar. Zato moramo biti pri tem previdni.
Tradicionalne prakse, na primer prekopavanje vrta jeseni in neobdelovanje pozimi, so zdaj nesprejemljive. Priznam, jaz to še vedno počnem. Bodimo razumni v tej razpravi. Poskrbimo za raziskave in razvoj, da ne bomo nazadovali, ampak bomo našli pozitivne rešitve in napredovali. Poglejte Indijo. Indija ima 17 % svetovnega prebivalstva, vendar prispeva le 4 % svetovnih emisij toplogrednih plinov. Mora se razviti, da bo skrbela za svoje revno prebivalstvo. Prispevala bo k razpravi o podnebnih spremembah, vendar to lahko stori le na način, ki priznava njene sedanje razmere.
Na koncu bi rada povedala, da nam lizbonska pogodba prvič daje nekaj upanja za ukrepanje v zvezi s podnebnimi spremembami na svetovni ravni, pri čemer Evropa zagotavlja vodenje. Na podlagi tega upam, da se bo irsko prebivalstvo udeležilo referenduma in množično glasovalo za lizbonsko pogodbo.
María Sornosa Martínez
(ES) Hvala, gospod predsednik, in hvala vam, gospod Sacconi, za vaše celotno delo.
Imamo težavo. Zato so javne in zasebne naložbe v raziskave in razvoj v boju proti podnebnim spremembam ključne za zagotovitev čim večje učinkovitosti ukrepov prilagajanja in blažitve v zvezi z omejevanjem in posledicami podnebnih sprememb.
Gospod komisar, pred nami je zelo pomembna naloga. Izvesti moramo ukrepe na področjih energetske učinkovitosti, spodbujanja obnovljivih virov energije, učinkovite hkratne proizvodnje elektrike in toplote, učinkovite uporabe goriv pri motornih vozilih, z energijo varčnega javnega prevoza in razsvetljave, boljšega upravljanja kmetijske dejavnosti in pašnikov ter omejevanja krčenja gozdov, pri čemer ne smemo pozabiti na boljšo rabo vode glede na njeno pomanjkanje.
To priložnost bi rada izkoristila, da izrazim dve prošnji. Gospod komisar, prva je za vas: Pozivam vas, da nujno pregledate politiko o prvi in drugi generaciji biogoriv.
Druga se nanaša na Svet: kljub dejstvu, da bodo dvig temperature in spremembe vzorcev dežja, ki jih povzročajo podnebne spremembe, vplivali na tla, ni bil dosežen noben sporazum o ustreznem evropskem okviru za zaščito tal.
Takoj je treba sprejeti trdno zavezo.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Gospod predsednik, gospod komisar, gospod Sacconi, gospe in gospodje, kot koordinator za regionalno politiko skupine PPE-DE želim poudariti, da ta resolucija vsebuje nekatere zelo pomembne točke. Med kohezijsko politiko in obvladovanjem tveganja je vzpostavljen odnos, tu pa je še zamisel o sestavnih in jasnih delih prihodnje regionalne politike v Evropi. Poleg tega podnebne spremembe spreminjajo položaj regij v Uniji. Na eni strani bo suša, na drugi pa zaradi dviganja morske gladine preveč vode. Kot predstavnik Nizozemske moram poudariti slednje. Polovica našega ozemlja je pod morsko gladino. Morski nasipi morajo biti višji, treba pa je upoštevati tudi mnogo bolj tehnoloških izzivov. To še bolj velja za druge dele sveta. Pozitivno je tudi, da se razmišlja o uskladitvi s strategijo ZN za zmanjševanje nesreč.
Kohezija - pri tem bi se navezal na lizbonsko pogodbo - ima novo ozemeljsko razsežnost, ki jo moramo razvijati in ki mora biti vključena v naše finančno načrtovanje. To je ljudem v regijah in v mestih blizu, Evropa pa ima pri tem določeno vlogo.
Gospod predsednik, skupina PPE-DE se ne strinja s prvim delom odstavka 13, ker zdaj podpiramo prerazporeditev sredstev in ne ponovnega določanja prednostnih nalog: to se pravzaprav že dogaja. Več kot 15 milijard EUR je trenutno iz strukturnih skladov dodeljenih na primer biogorivom itd. Na ta način želimo nadaljevati. Še enkrat bomo torej pregledali uredbo o strukturnih skladih, da se doseže večjo energetsko učinkovitost. Tak je pristop skupine PPE-DE, sodelovali bomo v razpravah o dolgoročni finančni perspektivi iz drugega dela odstavka 13 in prevzeli vodilno vlogo pri možnem prerazporejanju ali ponovnem določanju prednostnih nalog, vendar ne zdaj: to se zdaj lahko učinkoviteje stori z namensko porazdelitvijo proračunskih sredstev in sektorjev kot s prerazporeditvijo.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Pohvaliti moram gospoda Sacconija za pomembne dopolnitve časovno primerne zelene knjige Komisije o vprašanju podnebnih sprememb.
Nekatere države, zlasti nordijske, so brez vsakršne spodbude iz Bruslja že razvile dolgoročno strategijo za soočanje s podnebnimi spremembami in so predvidele ukrepe, ki jih je treba sprejeti zaradi podnebnih sprememb: zaščita obalnih področij, ukrepi proti obalnemu poplavljanju, grajenje posebno načrtovanih hiš. Sprejetje bele knjige bo tudi druge države spodbudilo, da sledijo njihovemu zgledu.
Države EU, ki mejijo na morje in oceane (teh je 22), morajo medtem preučiti izkušnje Nizozemske v boju z morjem. Polovica njenega ozemlja je pod morsko gladino. Kljub nenehnemu prizadevanju, da se branijo pred morjem, in obsežnim sredstvom, ki jih namenjajo tej zaščiti, so Nizozemci uspeli ustvariti eno najmočnejših in najuspešnejših držav. To torej dokazuje, da se je mogoče prilagoditi.
Na nedavnem srečanju Sveta EU je bilo razglašeno, da bo vprašanje podnebnih sprememb pri pripravi politike EU za preprečevanje in zaščito najpomembnejše. Preden bo prepozno, je treba je preprečiti spore in vojne za pridobitev ozemelj, ki so še primerna za življenje ter ki zagotavljajo vodo in hrano. To zlasti zadeva najrevnejše države na svetu, ki so najmanj prispevale k podnebnim spremembam. Tiste, ki so napredovale na račun drugih, morajo takoj plačati svoj dolg.
EU mora tudi v prihodnosti voditi druge celine in države, tako da daje zgled, kako sprejeti ukrepe za preprečevanje podnebnih sprememb, kako se prilagoditi novim pogojem ter spremeniti navade in prakse njihovih državljanov.
Ari Vatanen
Gospod predsednik, ko sodelujemo v razpravi, naj bi ostali mirni, vendar je ta razprava ušla nadzoru in jo je dobesedno odneslo, z njo pa tudi odkritost in razum. Naj bi bili odkriti, vendar je prikazovanje mračne slike v politiki vedno zelo dobro. To se vedno izplača. Vendar naj bi bili resni, preučevati moramo številke, pri tem pa ostati razumni in odkriti.
Ljudje lahko živijo v Helsinkih, kjer je povprečna letna temperatura 6 °C, ali v Dakarju pri 30 °C. Pred dva tisoč leti je Julij Cezar hodil po Renu, ker je bil zamrznjen. Pred tisoč leti so bili Vikingi v Grenlandiji (zeleni deželi), zato se tako tudi imenuje. Zato temperatura sama po sebi ni cilj, cilj je blaginja ljudi in to pozabljamo.
Zakaj nastajajo emisije? Emisije so posledica blaginje, dve tretjini ljudi na svetu pa še vedno živi v revščini. Človeška družba je organizirana kot stopnišče: privilegirani smo na vrhu, pod nami pa so štiri milijarde ljudi, ki si dobesedno želijo priti na dnevno svetlobo, saj dve milijardi ljudi nima niti elektrike.
Kakšen je torej naš odgovor? Naš odgovor je, da je treba izboljšati našo tehnologijo. Za to potrebujemo denar in naše gospodarstvo se mora razvijati. Ne moremo imeti denarja, če s kontraproduktivnimi in dragimi ukrepi negativno vplivamo na naše gospodarstvo in mu škodimo.
Komisar v svojih uvodnih besedah ni niti omenil ključne besede "jedrski". Če v tej razpravi ne bomo odkriti, nismo resni voditelji. Če povzamem, smo podobni človeku, ki mu pušča streha na hiši, on pa začne lepiti tapete v kleti, namesto da bi popravil streho. Tako se ne gradi prihodnosti.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Hvala, gospod predsednik. Menim, da je vloga prilagajanja pomembna, prav tako tudi dokument v zvezi s tem. Kljub temu je reševanje problema podnebnih sprememb delo, ki še vedno poteka: stalno se učimo in spoznavamo, kaj se dogaja in kakšne so možne rešitve.
Menim, da je treba zagotoviti, da celotna politika ne zavzame pristopa od zgoraj navzdol. Če želimo imeti vodilno vlogo na tem področju, moramo zagotoviti, da nam bodo drugi sledili; v nasprotnem primeru bomo ostali sami. Obstaja tveganje, da to ne bo delovalo, če bo Evropa prehitro napredovala, če bo povzročila krizo v industriji, če bo izvajala samo politike, morala bi reči "metapolitike", od zgoraj navzdol. Uporabiti moramo vse možne načine ukrepanja, dejavno vključiti družbo in se prilagoditi zmogljivosti naše lastne družbe za prilagajanje, ker ne smemo dopustiti, da bi naša blaginja trpela.
V zvezi s tem bi tudi poudarila, da ta dokument le redko omenja dejansko prilagajanje, čeprav bi o tem morali govoriti. Zlasti ko govorimo o vodi, ki je ključna in na katero bodo podnebne spremembe najbolj vplivale, če ne vplivajo nanjo že zdaj, se je treba osredotočiti na formule in ukrepe, ki so pogosto zelo enostavni, v zvezi s prepustnostjo zemlje, pogozdovanjem, zbiranjem deževnice, uporabo obstoječih zbiralnikov za zbiranje presežkov vode in ustrezno razporeditvijo redkih virov, ki so nam še ostali, namesto da pustimo, da se voda odteče v morje in se izgubi. Da bi dosegli vse to, moramo včasih ozreti v preteklost in obstoječe tradicije ter se otresti predsodkov do rešitev, kot so polnjenje vodonosnikov in drugi bistveni ukrepi.
Zato pozivam k integriranim politikam, vseobsegajočim politikam, ki jih lahko prilagodimo družbi, ki mora poslušati naša priporočila in jih upoštevati. Če nas družba ne podpira in temu ni naklonjena, ne bomo ničesar dosegli. Zato si moramo prizadevati za soglasje in poslušati vsakogar.
Zita Pleštinská
(SK) Predlog resolucije, pripravljen v odgovor na vprašanje za ustni odgovor začasnega odbora za podnebne spremembe, se zdi skladen, vendar po mojem mnenju ne namenja dovolj pozornosti vodi, ki lahko omili specifične in splošne težave v zvezi s podnebjem, ki jih povzroča izsuševanje zemljišč, ter tako prispeva k bolj zdravemu podnebju.
Predlogi Parlamenta so v skladu z zastarelo paradigmo, ki temelji na učinkovitem upravljanju obstoječih vodnih virov.
Nova paradigma v zvezi z vodo zagovarja obnovo vodnih virov na podeželju. Zavzema se za izboljšanje vodnega ciklusa, da se postopno zagotovi dovolj vode za vse. Cilj te paradigme je prilagoditev sedanjega stanja v zvezi z izsuševanjem večjih območij, ki je posledica krčenja gozdov, kmetijstva ali kanalizacijskega sistema.
Izsuševanje zemljišč zmanjšuje izhlapevanje, spreminja sončno toploto v metabolično in pri tem spreminja velike energetske tokove. Že zmanjšanje izhlapevanja za 1 mm na območju, ki je tako veliko kot Slovaška, na sončen dan ustreza količini metabolične toplote, ki nastane pri delovanju vseh elektrarn na Slovaškem v enem letu.
Gospe in gospodje, zahvaljujem se gospodu Sacconiju in komisarju Dimasu za njuna prizadevanja. Upam, da sem uspela usmeriti vašo pozornost na te nove zamisli.
Avril Doyle
Gospod predsednik, najprej bi rada poudarila, da smo z nekaterimi kolegi prvotno vložili več predlogov sprememb k temu dokumentu, ki obravnavajo zlasti ključna vprašanja, kot sta vpliv podnebnih sprememb na biološko raznovrstnost in kriza, ki jo že povzročajo v državah v razvoju, kar sta vprašanji, ki ju je treba nemudoma začeti reševati.
Verodostojnost EU pri politikah na področju podnebnih sprememb in naših trditvah, da smo temelj vseh mednarodnih sporazumov o trgovanju z emisijami po letu 2012, bo odvisna od naše politične volje, da se bomo držali obljub pri namenjanju sredstev iz licitiranja pravic do emisij, kar lahko na leto znese tudi do 40 milijard EUR.
Radodarna denarna podpora za prenos tehnologije ter ukrepi prilagajanja, blažitve in druge vrste ukrepi bodo pokazatelj prevzema naše zgodovinske odgovornosti do tretjih držav, ki bodo najverjetneje občutile glavne posledice podnebnih sprememb, vključno s slabimi vremenskimi razmerami, širjenjem puščav, obalnim poplavljanjem in hudim pomanjkanjem vode.
Na tej točki morajo biti v zakonodajo o sistemu trgovanja z emisijami EU, pri kateri sodelujem kot poročevalka, vključene nekatere politične usmeritve glede prihodkov od dražb, ki bodo preskusile zavezanost Evropskega sveta, njegovo odločenost in razumevanje cilja, da se temperatura ne zviša za več kot 2 °C, in če lahko tako rečem, njegovo razumevanje resnega svetovnega vpliva podnebnih sprememb, ko si prizadevamo, da bi h globalnemu dogovoru v Københavnu prispevali tako, da bi v EU ustvarili gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Gospod predsednik, prejšnji teden sem bila z delegacijo za odnose z Mercosurom v Argentini. Opazila sem, da nobeden od naših političnih predstavnikov ni zaskrbljen zaradi podnebnih sprememb. Več se je govorilo o povečanju količine zemljišč za proizvodnjo soje in krčenju gozdov za pridobitev več obdelovalnih površin; niti naša delegacija ni namenila veliko pozornosti tej temi.
Zato postavljam naslednje vprašanje: ali v Evropi oblikujemo dvojno politiko? Ali glede na to, da je politika o podnebnih spremembah politika prerazporeditve sredstev, ne bi bilo bolje, da povsod uskladimo naše stališče? Na svetovni ravni je treba uporabiti politiko osnovne pravičnosti.
Anni Podimata
(EL) Gospod predsednik, gospod komisar, rada bi se dotaknila vprašanja, povezanega s podnebnimi spremembami. V današnji razpravi nihče ni omenil nedavnega sporočila Evropske komisije o okrepitvi zmogljivosti odzivanja Unije na nesreče. Sporočilu je priložena posebna priloga o gozdnih požarih; nanaša se na katastrofalne požare, ki so prejšnje poletje prizadeli južno Evropo in zlasti Grčijo.
Ti požari so povezani s podnebnimi spremembami. Menim, da je v Evropi in zlasti na jugu, ki je po mnenju Medvladnega foruma o podnebnih spremembah bolj nagnjen k požarom in se že srečuje s pogostimi obdobji izrednih vremenskih razmer, nujno treba sprejeti preventivne ukrepe. Gospod komisar, zato mora EU nujno sprejeti srednjeročne in takojšnje ukrepe, da se zagotovi, da se dogodki, ki so se zgodili lani, letos ne ponovijo.
Miloslav Ransdorf
(CS) Čeprav se ta doba zdi popolnoma nova in posebna, se je tudi preteklost srečevala s podnebnimi spremembami in cikli. Menim, da bodo študije o zgodovini klimatologije predstavljale enega najpomembnejših orodij za odzivanje na ta izziv. Na voljo imamo dela, kot so A Green History of the World Cliva Pontinga ali dela francoskega zgodovinarja Emmanuela le Roya Ladurieja. Po mojem mnenju se moramo zavedati, da so se v preteklosti ljudje lahko spoprijemali s spremembami v naravnem okolju. V Češki republiki je na primer eno od najbolj prijetnih naravnih okolij na jugu Češke. Le nekaj ljudi se zaveda, da gre za umetno pokrajino. To območje, ki ga je ustvaril človek, je bilo včasih močvirje, danes pa ima jezero in je priljubljena turistična destinacija.
Stavros Dimas
komisar. - Gospod predsednik, zahvaljujem se vsem govornikom za njihove pomembne in zanimive prispevke; ko bomo zaključevali belo knjigo o prilagajanju, bomo upoštevali, kar je bilo izraženo danes in kar priporoča resolucija Evropskega parlamenta.
Rad bi poudaril, da brez stalne podpore Evropskega parlamenta večina politik, ki jih danes izvajamo, ne bi bila sprejeta in vodilna vloga Evropske unije v svetu ne bi dala upanja, da bo leta 2009 v Københavnu dosežen mednarodni sporazum.
Naš glavni cilj je doseči mednarodni sporazum o boju proti podnebnim spremembam in se prilagoditi spreminjajočim se podnebnim razmeram, pri čemer bodo sodelovale vse države sveta ter zlasti Združene držav in drugi veliki onesnaževalci, saj bo tako boj proti podnebnim spremembam učinkovit. Seveda prizadevanja Evropske unije ne bodo dovolj, vendar ne moramo upati na mednarodni sporazum, če pri tem ne prevzamemo dejavnega vodstva.
Danes sem spet slišal dvome o znanosti. Menim, da se je to vprašanje bolj ali manj rešilo. Skoraj vsi znanstveniki se strinjajo, da so podnebne spremembe antropogenega izvora: povzročajo jih dejavnosti človeka. Majhno število znanstvenikov misli drugače. Nekateri ljudje še vedno mislijo, da je Zemlja ploščata, vendar tega niti v Združenih državah ne jemljejo več resno.
Prejšnji teden je poročilo Svetovne zdravstvene organizacije izpostavilo vpliv podnebnih razmer in sprememb v podnebju na zdravje, Nasa pa je opozorila, da do podnebnih sprememb prihaja hitreje, kot si mislimo. Zato moramo verjeti znanstvenikom in ukrepati.
Kar zadeva stroške: če bomo ukrepali kasneje, bomo plačali več; če bomo ukrepali zdaj, bomo plačali manj in se bomo izognili nepopravljivemu učinku podnebnih sprememb na naš planet. Sami sebi in prihodnjim generacijam smo dolžni zapustiti svet v vsaj enakem stanju, kot smo ga dobili.
Imamo tudi moralno dolžnost, kar je poudarilo mnogo poslancev, do tistih, ki niso prispevali k nastanku pojava tople grede, tj. najmanj razvitih držav na svetu, ki imajo zelo nizek dohodek na prebivalca in katerih prispevek k nastanku tega pojava je izredno majhen.
Zato je poleg prizadevanja za ublažitev prilagajanje nujno potrebno, to pa moramo storiti tako, da pomagamo najmanj razvitim državam in da v Evropski uniji sprejmemo ustrezne ukrepe.
Slišal sem več primerov o tem, kaj se zdaj dogaja, na primer v zvezi s pomembnim vprašanjem vode. Imamo zakonodajo, in sicer okvirno direktivo o vodah, ki obravnava ta zelo dragocen in redek vir, pred nedavnim pa smo sprejeli tudi sporočilo o pomanjkanju vode in sušah, ker to postaja zelo pomembna in nujna težava, ki jo moramo obravnavati.
V zvezi s stroški so nekateri govorniki omenili tudi vprašanje licitiranja ter učinka, ki ga bo to imelo na naše energetsko intenzivne industrije in druge sektorje gospodarstva. Rad bi razjasnil en nesporazum, da se pomiri mnenja v zvezi s tem vprašanjem. Prihodek, ki se bo ustvaril z licitiranjem, se ne bo stekel v Evropsko unijo ali kakšno drugo blagajno, ampak ga bodo prejela ministrstva za finance držav članic, ki bodo licitirale pravice. To mora biti jasno. Ta sredstva bi lahko vsako leto znašala med 30 in 50 milijardami EUR, zato smo predlagali, da se del nameni politikam prilagajanj, in upam, da se bo Evropski parlament s tem strinjal. Če imamo politično voljo za nadaljevanje sprejemanja načela, da se na leto 30-50 milijard EUR nameni za politike prilagajanja, imamo torej finančna sredstva pripravljena.
Sicer bi rad še govoril, ker je to zelo pomembna tema in je bilo postavljenih veliko vprašanj, vendar se bom še enkrat zahvalil za vaše prispevke. Z vami in začasnim odborom za podnebne spremembe bomo še naprej tesno sodelovali pri oblikovanju naših politik in trdem delu za dosego mednarodnega sporazuma v Københavnu, zlasti v teh dveh letih.
Predsednik
Ob zaključku razprave naj povem, da je bil vložen en predlog resolucije v skladu s členom 108(5) Poslovnika.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo ob 11.00.
Pisne izjave (člen 142)
Bairbre de Brún  
v pisni obliki. - (GA) Zdaj mora biti že vsem popolnoma jasno, da se moramo pripraviti na podnebne spremembe. Naša družba in gospodarstvo se morata spreminjati, tako kot se spreminja naše podnebje.
Kot nadnacionalna organizacija ima Evropska unija posebno vlogo pri omogočanju ustreznih priprav in usklajevanja svojih članic. Ukrepi, sprejeti na ravni EU, morajo biti ambiciozni in usklajeni z znanstveno resničnostjo našega časa. Vnaprejšnje načrtovanje nam lahko pomaga pri soočanju z negativnimi posledicami podnebnih sprememb.
EU mora biti radodarna v zunanjih odnosih z državami v razvoju in jim pomagati, da se prilagodijo podnebnim spremembam, pojavu, za katerega niso odgovorne, a bodo zaradi njega nesorazmerno trpele. Prihodnji trgovinski ukrepi, sprejeti z državami v razvoju, morajo to upoštevati, če naj bi bili kakor koli pošteni.
András Gyürk  
v pisni obliki. - (HU) Pozdraviti je treba dejstvo, da zelena knjiga Evropske komisije povzema vsa orodja, ki jih imamo na voljo za blažitev negativnih posledic podnebnih sprememb. Čeprav so predlogi Evropske unije močno usmerjeni v prihodnost in v boj proti podnebnim spremembam, s posledicami podnebnih sprememb že živimo.
Razpoložljivi podatki kažejo, da globalno segrevanje, ki se stopnjuje, na nekatere države vpliva bolj kot na druge. Ena od teh držav je Madžarska, kjer je obseg sprememb v zadnjih desetletjih močno presegel povprečje. Dejstvo, da ne gre samo za abstrakten pojem, je občutilo tudi prebivalstvo Madžarske: suše so pogostejše, količina padavin pa je manjša, kar močno vpliva na kmetijsko proizvodnjo.
Najbolj osupljiv dokaz ekstremnih podnebnih razmer so verjetno največje poplave v Panonski nižini v zadnjem desetletju. Trdno verjamemo, da je zaščita pred poplavami eno od področij, na katerih so potrebni takojšnji in odločni ukrepi. Evropska unija in države članice morajo več pozornosti nameniti zagotavljanju, da vedno redkejša, a zato toliko hujša deževja ne obremenijo vseh naših rek naenkrat. Ob upoštevanju tega je treba raziskati možnosti naravnih skladišč za vodo na območjih ravnega in odprtega podeželja ter hkrati zmanjšati tveganje poplav z zasaditvijo gozdov na hribovitih območjih.
Upajmo, da nosilci odločitev ne bodo čakali na naslednje strašne novice o poplavah, preden se bodo odločili za ukrepanje.
Anneli Jäätteenmäki  
v pisni obliki. - (FI) Gospod predsednik, podnebne spremembe so dejstvo. Le nekaj jih dvomi v ugotovitve znanstvenikov. Nestrinjanja so povezana s tem, kako oceniti vpliv in ugotovitve.
Okoljevarstveniki so na strani nacionalnih voditeljev ter vrste strokovnjakov, direktorjev podjetij in vlagateljev. Strokovno znanje na okoljskem področju in eko podjetja imajo odločilno vlogo v premagovanju okoljskih izzivov.
Na Finskem zdaj prevladuje prepričanje, da je vlaganje v les, pelete, biogoriva ter energijo vetra in sončno energijo utopija. Je kot vrnitev v stare čase. V Kaliforniji pa je izkoriščanje sončne energije, energije vetra in bioenergije cvetoč posel. Tam vsi preudarni vlagatelji in špekulanti vlagajo le v obnovljive vire, kadar gre za energetske tehnologije.
Eko podjetja so pomemben in rastoč sektor ter glavni delodajalec. Podjetja še nikoli prej niso imela boljše možnosti za zaslužek z dobrim delom.
Svetovni trg za eko podjetja je vreden 600 milijard EUR. Trg se vsako leto poveča za 10 %. Najhitreje rastoči trg je trg čistih tehnologij. Letna rast na področju tehnologij za izkoriščanje sončne energije in energije vetra je 30-odstotna.
Podjetja s čistimi tehnologijami proizvajajo izdelke in storitve, ki imajo veliko manj škodljiv vpliv na okolje kot prej. Čiste tehnologije in obnovljive oblike energije omogočajo bolj zdravo okolje z manj tveganji za zdravje.
Kakovost zraka v Pekingu je tako slaba, da po izračunih znanstvenikov pričakovano življenjsko dobo prebivalcev tega mesta skrajša za sedem let. Slaba kakovost zraka v Bruslju pričakovano življenjsko dobo skrajša za sedem mesecev. Onesnaženo okolje torej predstavlja tveganje za zdravje.
Podnebne spremembe nudijo tudi možnost za nova delovna mesta kot v primeru nove okolju prijazne Nokie. Sektor informacijske tehnologije seli delovna mesta v Azijo; okolju prijazne tehnologije lahko ustvarijo nova delovna mesta za Fince.
Richard Seeber  
v pisni obliki. - (DE) Vsem nam je jasno, da so podnebne spremembe velik izziv. V mnogih delih sveta se že borijo z negativnimi posledicami dviganja povprečne svetovne temperature in v prihodnjih letih se bo to še nadaljevalo.
Tudi ljudje v Evropi bodo čutili grozeče posledice podnebnih sprememb za njihovo okolje, gospodarstvo in vsakdanje življenje. Zato je zaželena celovita strategija za boj proti podnebnim spremembam. S podnebnimi spremembami se moramo poskušati spopasti na dveh ravneh hkrati; to je bistveno. Evropa ne sme samo občutno zmanjšati svoje emisije toplogrednih plinov, ampak se mora tudi prilagoditi globalnemu segrevanju. To je edini način, da v prihodnosti obvladamo vpliv podnebnih sprememb. Eden od ukrepov, ki jih je treba sprejeti, je učinkovitejša raba energije in že tako omejenih vodnih virov.
Menim, da države članice, ki so v boju proti podnebnim spremembam že storile več kot ostale, ne smejo biti v neugodnem položaju. Vse države morajo ustrezno prispevati k ublažitvi podnebnih sprememb. Cena neukrepanja bi bila enostavno previsoka.
