Čas za vprašanja (vprašanja Svetu) 
Predsednica
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0203/2009).
Svetu so bila predložena naslednja vprašanja.

Zadeva: Dobro počutje živali:
Glede na to, da je dobro počutje živali ena izmed prednostnih nalog švedskega predsedstva in glede na to, da so nekatere države, kot je Irska, že vzpostavile uspešne programe za dobro počutje živali v zvezi s prevozom živih živali, vključno s programom za dobro počutje krav dojilj, kar zagotavlja, da so naša mlada goveda močnejša in bolje prenašajo prevoz, ali namerava švedsko predsedstvo kakor koli upoštevati takšne načrte za prevoz živih živali, da bi tako lahko zagotovili ravnovesje med trajnostnim izvozom živih živali in varstvom dobrega počutja živali v vsaki novi zakonodaji? Ali ima švedsko predsedstvo, glede na to, da je Irska otoška država in se močno zanaša na izvozno trgovino mladega goveda, kakršen koli predlog, ki bi zaviral to trgovino, ki je tako pomembna za Irsko?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. -(SV) Gospa predsednica, v čast mi bo odgovoriti na vprašanje gospe Harkin. Svet je prav tako kot poslanka zaskrbljen glede dobrega počutja živali. Redna priprava predlogov s strani Komisije je imela za posledico nenehno vzpostavljanje precejšnjega deleža zakonodaje Skupnosti na tem področju. Švedsko predsedstvo želi ohraniti razpravo o dobrem počutju živali in dobri živinorejski praksi. Pri našem predsedovanju obstajajo prednostna vprašanja na področju kmetijstva, v švedskem mestu Uppsala pa bo od 8. do 9. oktobra potekala posebna konferenca o dobrem počutju živali.
Ta bo temeljila na rezultatih projekta Kakovost dobrega počutja, ki ga financira EU. Od leta 2004 je projekt vzpostavil sistem, ki temelji na znanstveni osnovi in je namenjen ocenjevanju, kako dobro se v kmetijstvu skrbi za živino. Projekt je prav tako namenjen iskanju najboljših načinov za zagotavljanje povratnih informacij kmetom, potrošnikom in drugim partnerjem. Sodelovalo je več kot 40 institucij in univerz iz EU in Južne Amerike. Druga tema, o kateri bo potekala razprava na konferenci, je, ali je mogoče izboljšati dobro počutje živali na globalni ravni. Sodelovali bodo govorniki iz mednarodnih organizacij, kot sta STO in FAO, globalnih podjetij in mednarodne mesne industrije, kot tudi predstavniki iz ZDA in Namibije.
Rezultate konference bo mogoče uporabiti kot referenco za pripravo sklepov, ki jih predvideva Svet kot odgovor na pričakovano sporočilo Komisije o označevanju dobrega počutja živali. V zvezi s pobudo za pripravo kakršne koli zakonodaje sem prepričana, da se poslanka zaveda, da predloge pripravlja Komisija. Švedsko predsedstvo trenutno dela na predlogu Komisije za novo direktivo o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene. V tem trenutku Komisija ni predložila nobenega drugega predloga za zakonodajo o dobrem počutju živali, ki bo obravnavan v času švedskega predsedovanja.
Marian Harkin
Veseli me, da ste pripravljeni nadaljevati z razpravo in da zaupate v konferenco, ki bo na to temo potekala v mestu Uppsala. Dejstvo je, da je trenutna zakonodaja v veljavi šele približno dve leti. Vem, da smo jo na Irskem dobro sprejeli. Zagotovili smo usposabljanje za živinorejce. Nadgradili smo prometne sisteme in zaradi tega naša trgovina dobro deluje, če pa jo zaustavimo, bo očitno odpravljena konkurenca na domačem trgu itd. Sprašujem, ali je pomembno spremeniti zakonodajo, ki je v veljavi in učinkovito deluje šele dve leti. Drugo vprašanje je bilo, katere zanesljive znanstvene podatke imamo, ki kažejo potrebo po tem.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Kot sem že rekla, je pomembno, da to pravilno ovrednotimo in pogledamo, kaj je bilo narejenega; kakšni so bili rezultati.
Zbiramo znanstvene dokaze. Na konferenco v mesto Uppsala smo povabili tako strokovnjake kot tudi znanstvenike, ki bodo predstavljali osnovo za razprave na konferenci. Kot sem rekla, upamo, da bodo lahko predstavljale podlago za odgovor Sveta na sporočilo, ki ga bo pripravila Komisija. To je vse, kar lahko ta trenutek povem.
Prav tako pa močno pozdravljamo mnenja Evropskega parlamenta. Upamo, da bo to zelo dober začetek razprave in dobra priložnost za pridobivanje čim več informacij.
Mairead McGuinness
Ena pripomba: Upam, da znanost prevladuje nad našimi čustvi v zvezi s prevozom živali.
Želim, da obravnavate vprašanje prevoza konjev, ki po mojem mnenju ni bilo dovolj pozorno obravnavano, in menim, da v zvezi s tem obstaja velika zaskrbljenost.
Menim, da bi se lahko skrb za dobro počutje živali na kmetijah še povečala zaradi poraznih plačil, ki jih kmetje v številnih naših državah članicah prejemajo za svojo vzrejo. Po najboljših močeh se trudijo, da bi ohranili standarde dobrega počutja, kljub zelo slabim cenam blaga, čeprav posledično ni nobenega prihodka za kmetije. Menim, da bi morali biti zelo dovzetni za to vprašanje.
Seán Kelly
To je zelo kontroverzna tema na Irskem in je le voda na mlin vsem tistim, ki zagovarjajo zavrnitev Lizbonske pogodbe. Ob upoštevanju tega in ob upoštevanju dejstva, da je Irska otok ter da bo brez izvoza živih živali začel delovati kartel, predvsem na področju govejega in ovčjega mesa, ali nam lahko ponudite kakršno koli upanje, da bo to vprašanje obravnavano ali da bo o njem sprejet kompromis še pred glasovanjem o Lizbonski pogodbi 2. oktobra?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Razumem pomisleke poslancev tega Parlamenta in državljanov. Žal ne morem obljubiti, da bo to vprašanje rešeno pred referendumom.
Trenutno čakamo na predlog Komisije. Do zamude je prišlo zaradi neznanih razlogov. Kakor hitro ga dobimo, se bomo spoprijeli z njim in začeli obravnavo. Več vam ne morem povedati, ker čakamo na predlog Komisije. Upam, da nam bo to uspelo narediti brez dramatiziranja ter da ga bomo ocenili in obravnavali z vidika znanosti in dokazov.

Zadeva: Trgovina z otroki v EU
Poročilo, ki ga je julija objavila Agencija za temeljne pravice (FRA), je poudarilo resnost problema trgovine z otroki v EU. Znotraj naših meja poteka trgovina z velikim številom otrok, namenjena spolnemu izkoriščanju, prisilnemu delu, posvojitvam in kraji organov.
Veseli me, da je trgovina z ljudmi v delovni program švedskega predsedstva vključena kot prednostna naloga, kljub temu pa bi rad vedel, ali bodo obravnavani kakršni koli posebni predlogi v zvezi s trgovino z otroki, kot predlaga FRA?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, tako kot poslanec je tudi švedsko predsedstvo zaskrbljeno glede trgovanja z otroki za namene spolnega zlorabljanja ali druge namene. Ta oblika sodobnega suženjstva je ena izmed najbolj donosnih oblik mednarodnega organiziranega kriminala. Seveda gre za gnusno dejanje in predstavlja resen problem, tako znotraj EU, kot tudi v preostalem delu sveta. Trgovina z ljudmi je že dolgo pomembna točka v programu EU in jasno je, da moramo nadaljevati z izvajanjem kombinacije ukrepov, namenjene boju proti temu grozovitemu kršenju temeljnih pravic.
Evropa mora podvojiti svoje napore glede ukrepov preprečevanja in boja proti organiziranemu kriminalu, kot tudi glede zaščite žrtev kriminala. Zavezanost EU k boju proti trgovini z ljudmi je jasno razvidna iz sprejetja in izvajanja zakonodaje in nezavezujočih instrumentov glede tega vprašanja. Leta 1997 je bil sprejet skupni ukrep za boj proti trgovanju z ljudmi. Najpomembnejši del zakonodaje predstavlja Okvirni sklep o boju proti trgovanju z ljudmi iz leta 2002.
Marca 2009 je Komisija predložila predlog za nov okvirni sklep o preprečevanju in boju proti trgovanju z ljudmi in o zaščiti žrtev takšnih dejanj. Predvideno je bilo, da bo ta predlog nadomestil okvirni sklep iz leta 2002. Eden izmed ciljev predloga je zagotoviti posebno obravnavo ranljivih žrtev - otrok - v preiskavah kaznivih dejanj in postopkih, da bi lahko preprečili tako imenovano sekundarno viktimizacijo.
Predlog je povezan z drugim predlogom, ki je še v večji meri namenjen posebnim potrebam otrok, tj. predlog za okvirni sklep o boju proti spolni zlorabi, spolnemu izkoriščanju otrok in otroški pornografiji, ki bo odpravil okvirni sklep 2004/68, ki ga je Komisija predložila istočasno. Namen je vzpostaviti doslednejši pravni okvir, ki bi bil učinkovitejši in ki bo omogočal strožje kazni za storilce.
Svet trenutno obravnava ta dva predloga. Temeljita na pomembnem mednarodnem soglasju, predvsem na Palermskem protokolu ZN in ukrepih za boj proti trgovini z ljudmi, ki so navedeni v Evropski konvenciji o človekovih pravicah kot tudi v konvenciji Sveta Evrope o zaščiti otrok pred spolnim izkoriščanjem in spolnim zlorabljanjem.
Skupaj z ministrsko konferenco, ki jo bo predsedstvo organiziralo 19. in 20. oktobra v Bruslju in ki bo namenjena temeljnim ukrepom EU proti trgovini z ljudmi, bo predstavljeno in podrobno obravnavano tudi poročilo Agencije za temeljne pravice, sklepi pa bodo predstavljeni Svetu. Švedsko predsedstvo prav tako namerava izpostaviti trgovino z ljudmi in spolno zlorabljanje otrok kot prednostni vprašanji v stockholmskem programu, ki ga nameravamo sprejeti na decembrskem vrhu.
Anna Hedh
Najlepša hvala, gospa ministrica. Vem, da je to vprašanje zelo pomembno. Na Švedskem smo si v zadnjih letih prizadevali za rešitev tega vprašanja, prav tako kot si je EU. Želim izpostaviti le, da je po mojem mnenju velika sramota, da se poslanci v Evropskem parlamentu ne bomo mogli udeležiti konference 19. in 20. oktobra, ker bomo tu v Strasbourgu in ne moremo biti istočasno tudi v Bruslju, da bi se udeležili te pomembne konference. Na žalost, seveda, vendar drugače ne gre.
Prav tako se zavedam, da je švedsko predsedstvo povedalo, da želi izpostaviti vprašanje izkoriščanja otrok v povezavi s potovanjem in turizmom. Namen je bil, da bi se to zgodilo na konferenci 20. novembra, ko se bo sestala parlamentarna medvladna skupina L'Europe de l'Enfance, zdaj pa slišim, da predsedstvo ne bo izpostavilo tega vprašanja. Zakaj? Ali ga boste postavili ob drugi priložnosti?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - (SV) Gospa predsednica, hvala vam, gospa Hedh. Vem, da je gospa Hedh zelo predana tem vprašanjem.
Žal se konferenca v Bruslju prekriva z zasedanjem. Razlog, da poteka na ta datum, je v tem, da sovpada z evropskim dnem boja proti trgovini z ljudmi, ki poteka istočasno. Zaradi tega se prekrivata. Res gre za nesrečno naključje.
V zvezi z drugim vprašanjem, ki se nanaša na opustitev: tega nisem vedela. Morala bom preveriti in vam kasneje sporočiti, kako je s tem, in mogoče dati odgovor gospe Hedh.
Elizabeth Lynne
Zahvaljujem se vam za odgovor. Tudi meni je žal, da bo konferenca potekala, ko bomo mi v Strasbourgu. Ali lahko poskrbite, da bo na programu te konference izpostavljena tudi konvencija Sveta Evrope o ukrepanju proti trgovini z ljudmi? Ker je še vedno niso podpisale številne države, nekatere države članice - vključno s Švedsko, seveda - pa je niso niti ratificirale. Zato menim, da je zelo pomembno, da poskrbimo, da bo imela pomembno mesto na programu te konference, da bo lahko boj proti trgovini z ljudmi postal resničnost. Za to imamo na razpolago ustrezna sredstva. Resnično moramo ukrepati.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Da, gospa Lynne, organizatorje bom opozorila na to.

Zadeva: Sporočilo za srečanje FAO na visoki ravni
Kakšno sporočilo bo Svet v imenu EU posredoval na prihajajočem zasedanju konference Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO)?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - (SV) Gospa predsednica, obravnavamo številna različna vprašanja.
Konferenca FAO ZN se bo začela 18. novembra. Ena izmed najpomembnejših točk programa je reforma FAO. Proces reforme temelji na akcijskem načrtu, ki so ga leta 2008 odobrili vsi člani FAO. Ta akcijski načrt vključuje številne različne vrste reform. Med drugim se bodo prihodnje dejavnosti FAO opredeljevale v skladu s sistemom vodenja, ki temelji na rezultatih in ki bo spodbujal večjo učinkovitost v zvezi z razporejanjem in porabljanjem omejenih virov. Prav tako pričakujemo, da bo proces reforme dolgoročno vplival na delo FAO v zvezi z zadevami, ki se nanašajo na njegovo kadrovanje in lokalne pisarne. Konferenca bo obravnavala tudi zadeve, ki se nanašajo na spremembe listine FAO in preoblikovanje Odbora za svetovno varnost preskrbe s hrano.
Ta reforma je pomembna, ker je povezana z vzpostavitvijo svetovnega partnerstva za kmetijstvo in varnost preskrbe s hrano. Da bi bilo te zadeve mogoče obravnavati na politični ravni, bo FAO od 16. do 18. novembra organiziral Svetovni vrh o prehranski varnosti v Rimu. Predsedstvo bo tam zastopano in predstavili bomo deklaracijo, ki deloma temelji na sklepih Sveta o varnosti preskrbe s hrano, ki bo sprejet na konferenci FAO.
V svojih sklepih, ki se nanašajo na FAO z dne 11. novembra 2008, Svet poudarja, da se mora svetovna skupnost, ki jo podpirata civilna družba in zasebni sektor, na trenutno krizo s hrano odzvati združeno in usklajeno. V ta namen bi morala EU podpreti globalno partnerstvo za kmetijstvo in hrano v skladu z akcijskim načrtom EU za razvojne cilje tisočletja. To je Evropski svet pozdravil junija 2008.
Poleg tega je Svet v svojih sklepih pozdravil potekajoče preoblikovanje FAO, ki ga vse države članice organizacije izvajajo na konstruktiven način v okviru odbora za konferenco. Ob upoštevanju tega predsedstvo meni, da mora imeti vrh jasen političen cilj in vzpostaviti nov sistem upravljanja za svetovno zanesljivost preskrbe s hrano, pri čemer bo vodilno vlogo prevzel pomlajen in močnejši odbor CFS.
Po mnenju predsedstva je ključnega pomena, da je na tem vrhu vzpostavljen sodoben sistem, ki temelji na ukrepih in ki se bo lahko spoprijel s trenutno krizo s hrano in vse večjimi prizadevanji za izpolnitev prvega razvojnega cilja tisočletja - izkoreninjenje skrajne revščine in lakote. Za uresničitev tega cilja bosta preoblikovanje odbora CFS in široka zavezanost h globalnemu partnerstvu zelo pomembna.
Predsedstvo meni, da mora imeti vrh jasen političen cilj glede vzpostavitve novega sistema upravljanja svetovne preskrbe s hrano, pri čemer bo vodilno vlogo prevzel pomlajen in močnejši odbor CFS. Predsedstvo meni, da mora ta vrh na operativni ravni vzpostaviti napreden, učinkovit sistem, s katerim se bo mogoče spoprijeti s trenutno krizo s hrano in vse večjimi prizadevanji za uresničitev razvojnih ciljev tisočletja.
Mairead McGuinness
Zahvaljujem se za temeljit odgovor. Ali lahko natančneje izvem, kakšno je stališče švedskega predsedstva v zvezi z vlogo skupne kmetijske politike pri zagotavljanju pomoči temu konceptu in željo po svetovni varnosti preskrbe s hrano. Kakšno vlogo lahko po vašem mnenju pri tem odigra naša politika? Ali menite, da je pomembno, da imamo skupno politiko v Evropi, glede na naše pomisleke o svetovni varnosti preskrbe s hrano?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Tega v zvezi s to konkretno konferenco v Svetu nismo obravnavali, jasno pa je, da lahko skupna kmetijska politika odigra pomembno vlogo, prav tako pa se lahko, ko jo bomo obravnavali v prihodnje, njena vloga veča pri zagotavljanju pomoči revnejšim državam, da postanejo del skupnega trga, kot tudi pri naših prizadevanjih za zmanjšanje in odpravo trenutne akutne krize.
To smo storili. Sedaj so svetovne razmere nekoliko boljše. S skoraj vseh različnih trgov prihajajo pozitivna poročila. To je odlično in temu želim nameniti nekoliko več časa ter izpostaviti načine, kako lahko obravnavamo te konflikte v prihodnje in kako lahko uporabljamo nekoliko reformirano skupno kmetijsko politiko, da bi pomagali tem revnim državam in se izognili podobnim razmeram.
Marian Harkin
Govorimo o svetovni varnosti preskrbe s hrano, kljub temu pa želim na kratko omeniti varnost preskrbe s hrano v EU. Po mojem mnenju je varnost preskrbe s hrano v EU odvisna od proizvodnje hrane v EU. Prav danes se je skupina ALDE AGRI sestala s komisarko Fischer Boel in razpravljali smo prav o tem vprašanju in prihodnosti SKP, kot je že bilo omenjeno, predvsem po letu 2013, ter dejstvu, da lahko pride do zmanjšanja proračuna itd. Obstajajo zelo resne posledice za pridelavo hrane v EU.
Zavedam se, da je to samo del širše razprave, ki poteka danes zvečer, kljub temu pa je zelo pomembno za tiste, ki so vključeni v kmetijstvo. Odgovor ste že dali, vseeno pa bi bila zelo hvaležna, če bi lahko podali še kakršne koli druge podatke v zvezi s tem, v kolikor se nanašajo na švedsko predsedstvo.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - To je zahtevna in zelo obsežna razprava. Nanaša se na konferenco samo, seveda pa predstavlja tudi nekaj, kar močno presega to področje. Nimamo namena sprožiti teh razprav; čakali smo, da od Komisije prejmemo element, sporočilo glede prihodnjega proračuna; obljubljeno je bilo - kot smo se v Svetu dogovorili že leta 2004 -, da bomo imeli temeljito revizijo proračuna, seveda vključno s SKP, ki predstavlja velik del proračuna. Prišlo je do zamude pri pripravi tega sporočila - trenutno se govori, da bo pripravljeno do konca leta. Če je to res, namerava švedsko predsedstvo opraviti prvo razpravo z državami članicami, vendar pa se bo teh vprašanj lahko resnično lotilo špansko predsedstvo. Zato vam v tem trenutku ne morem dati nobenih dodatnih podrobnosti.

Zadeva: Pakt za stabilnost in rast
Evropski svet je junija potrdil svojo zavezanost zdravim javnim financam ter Paktu za stabilnost in rast. Vseeno bo po pričakovanjih do konca leta kar 20 držav članic predmet postopka v zvezi s prekomernim primanjkljajem. Kaj namerava storiti predsedstvo za uresničitev svojega cilja o pravilnem in odgovornem izvajanju Pakta za stabilnost in rast in kje je do zdaj odkrilo težave pri njegovem pravilnem izvajanju? Ali meni, da je treba pakt zaradi krize znova spremeniti, ali pa reforma, sprejeta leta 2005, zadostuje za spoštovanje in učinkovitost pakta v sedanjih okoliščinah? Katera izstopna strategija in strategija za zmanjšanje javnih primanjkljajev ima prednost in kakšen je časovni načrt za izvajanje takšne strategije? Ali meni, da bi moralo biti leto 2010 leto fiskalne konsolidacije in discipline, ali pa meni, da bi bilo treba na področju javnih financ ohraniti določeno stopnjo prožnosti, zlasti glede na napovedi o čedalje manjši zaposlenosti?
Cecilia Malmström
Tudi o tem vprašanju smo danes že govorili. V času te krize so javni organi sprejeli izredne ukrepe, tako z vidika monetarne politike, kot tudi z vidika proračunske podpore. Ta prizadevanja so bila potrebna in ustrezna in so predstavljala pomemben del pri preprečevanju še resnejše krize, pri stabilizaciji gospodarstva in pri preprečevanju skrajne gospodarske recesije. Umiritev gospodarstva in finančnih razmer pa še ne pomeni, da je recesije konec. Biti moramo zelo pazljivi in zagotoviti, da naša politika za prihodnost združuje potrebno podporo za oživitev - upamo, da bo do nje prišlo - z odgovornim odnosom do srednjeročnega in dolgoročnega trajnostnega javnega financiranja.
Prožnost, sprejeta v ponovnem pregledu pakta leta 2005, je ravno zaradi potrebe po uravnoteženosti teh dveh ciljev tako občutljiva. V težkih gospodarskih časih morajo oblasti sprejeti ukrepe, ki so potrebni za spodbujanje gospodarske dejavnosti. Ko se bo oživitev okrepila in jo bo gnal lasten zagon, pa moramo zagotoviti, da bodo naše javne finance vzdržne, prav tako pa moramo vzpostaviti verodostojne načrte za proračunsko konsolidacijo.
Ker se okoliščine v različnih državah članicah močno razlikujejo, se bodo razlikovali tudi načrti - časovni načrti - za odpravo spodbud finančne politike in ukrepov monetarne politike. To se bo odražalo v številnih postopkih v zvezi s prekomernim primanjkljajem, ki se bodo začeli izvajati proti državam članicam, vendar pa mora biti to usklajeno in mora upoštevati splošnem okvir Pakta za stabilnost in rast. Zaradi tega predsedstvo v jeseni načrtuje razprave, ki bodo potekale znotraj Ecofina in ki se bodo nanašale na ustrezne izhodne strategije in njihovo usklajevanje.
Pričakujem, da bodo te razprave pripeljale do jasnega dogovora o pravočasni velikopotezni konsolidaciji v vsaki državi članici, da bi bilo mogoče zagotoviti dolgoročno vzdržnost.
Marietta Giannakou
Hvala za jasen odgovor, gospa ministrica. Verjamem, da se boste osredotočili predvsem na to, ali naj vztrajamo na tem, da bo 2010 leto, namenjeno izboljšanju javnih financ, ali pa je treba na nek način zagotoviti podaljšanje ali zamike, saj gre za nekaj, od česar do sedaj Unija v svojih politikah ni imela koristi.
Cecilia Malmström
Na to vprašanje je zelo težko odgovoriti. Naslednji teden bomo na vrhu G20 začeli z uvodno razpravo o izhodnih strategijah. Jasno pa je, da se okoliščine v različnih državah članicah močno razlikujejo in se bodo zaradi tega nekoliko razlikovali tudi časovni načrti. Upam, da bomo s tem procesom lahko kmalu začeli, odvisno pa je tudi od tega, kako se bodo odvijale gospodarske razmere. Na koncu tunela je luč, menimo, da je najhujše že za nami, zato pa se moramo bolj posvetiti tej ideji o izhodni strategiji. Če tega ne bomo storili postopoma, bodo rastoča brezposelnost, resno zmanjševanje javnih izdatkov in tveganje za pojav inflacije, najbolj prizadeli najranljivejše člane naših družb. Vendar pa je sedaj še prekmalu govoriti o tem, kdaj bo do tega prišlo v različnih državah članicah.

Zadeva: Ukrepi EU za boj proti brezposelnosti
Nedavna javnomnenjska raziskava Evrobarometer je pokazala, da čeprav 72 % državljanov EU meni, da ima Evropska unija "pozitivno vlogo pri ustvarjanju novih zaposlitvenih priložnosti in v boju proti brezposelnosti", jih je le malo več kot tretjina že slišala za orodja EU proti brezposelnosti, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagajanje globalizaciji. Ali je bilo storjenega dovolj za ozaveščanje o teh ključnih instrumentih?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, prav tako kot poslanca tudi Svet skrbijo rezultati najnovejše raziskave Evrobarometer v zvezi z ozaveščenostjo o pomembnih instrumentih EU za boj proti brezposelnosti, kot sta Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji. Tako z vidika demokracije kot tudi z vidika legitimnosti je pomembno, da naše državljane seznanjamo s tem, kaj počne EU.
Svet pripisuje velik pomen Evropskemu socialnemu skladu in Evropskemu skladu za prilagoditev globalizaciji in želimo, da se učinkovito uporabljata za zmanjševanje brezposelnosti. Ta dva instrumenta sta pomembni finančni orodji za boj proti trenutni recesiji in večanje zaposlenosti, saj uvajata celovite strategije prožne varnosti, hkrati pa zagotavljata izboljšanje usposobljenosti in boljše ujemanje z obstoječimi potrebami. Svet je to izrazil decembra 2008, ko je podprl hitro izvajanje dodatnih ukrepov za ohranjanje delovnih mest s strani Evropskega socialnega sklada. Svet je najavil tudi izboljšanje postopkov Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji. Zato je bila izvirna uredba ponovno pregledana in zdaj omogoča skladu, da se bolj učinkovito odziva in zagotavlja pomoč delavcem, ki so izgubili službo, ne samo zaradi globalizacije, ampak tudi začasno, zaradi finančne in gospodarske upočasnitve. Pri tem pa je treba poudariti, da je izvajanje teh skladov, vključno z ustreznimi informacijami in obveščanjem javnosti, odvisno od držav članic in Komisije. V zvezi z Evropskim socialnim skladom morajo države članice zagotoviti informacije o pobudah in programih sofinanciranja z namenom poudarjanja vloge Skupnosti in pomoči, ki jo zagotavljajo skladi. V tem okviru želim omeniti pobudo za preglednost v Evropi, ki jo je Komisija sprožila leta 2005. Eden izmed najpomembnejših ciljev te pobude je izboljšanje obveščanja javnosti v zvezi z razpoložljivimi skladi EU in sicer z objavljanjem imen prejemnikov neposrednih subvencij v okviru kohezijske politike EU.
V zvezi z Evropskim skladom za prilagoditev globalizaciji morajo informacije o financiranih ukrepih zagotoviti države članice. Istočasno pa vas želim opozoriti, da je bil Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji ustanovljen šele pred kratkim. Neustrezno poznavanje je mogoče pripisati ravno dejstvu, da je bila pomoč iz tega sklada zagotovljena v relativno majhnem številu primerov.
Seán Kelly
Zahvaljujem se vam za vaš podroben govor. Imam le še eno vprašanje. Razumem, da znotraj Sveta obstaja močno nasprotovanje predlogu o neposrednem predfinanciranju Evropskega socialnega sklada v višini do 100 % v naslednjih dveh letih. Če se bo to nasprotovanje še nadaljevalo, ali lahko Svet predlaga kakršne koli druge rešitve, ki so bile predložene, da bi se ohranil zagon načrta za oživitev evropskega gospodarstva?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Da, o tem smo nekajkrat res razpravljali na Svetu. Obstaja precej enotno stališče, da bi moral zaradi kakovosti projekta obstajati tudi element nacionalnega financiranja. Zaradi tega Svet ne podpira predloga o njegovi odpravi.
Se pa zavedamo razmer in problemov. Komisijo smo prosili, naj predstavi alternativni predlog. To sem pred dvema dnevoma omenila komisarju Sameckemu. Pripravljajo takšen predlog in ga bodo tudi predstavili, kakor hitro bo to mogoče.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Žal mi je, da Svet ni zagotovil potrebne podpore v obliki 100-odstotnega financiranja takrat, ko smo govorili o vlogi Evropskega socialnega sklada pri zmanjšanju brezposelnosti, predvsem v času trenutne krize. Prav tako želim omeniti, da v času trenutne gospodarske krize opažamo povečevanje brezposelnosti, ki je še posebej pereča v jeklarski industriji in ladjedelništvu, poleg delavcev, ki so dejansko postali višek, pa opažamo tudi tehnično brezposelnost. Ob upoštevanju potrebe po vlaganju in varovanju gospodarske konkurenčnosti Evropske unije tudi v prihodnje, vam želim zastaviti naslednje vprašanje: kakšne ukrepe nameravate sprejeti za lažje črpanje virov Evropskega socialnega sklada in Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji, da bi tako zagotovili pomoč industrijskim sektorjem, ki so v gospodarskih težavah?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Kot sem že povedala, smo Komisijo prosili, da pripravi alternativne predloge o tem, kako bi bilo mogoče uporabiti ta poseben socialni sklad v teh razmerah, ko je, kot ste rekli, veliko ljudi po vsej Evropi brez dela in upamo, da bo Komisija brez nepotrebnega odlašanja predstavila takšen predlog.
Vendar pa se proti brezposelnosti borimo še na številne druge načine; to je seveda odgovornost držav članic, vendar pa gre tudi za kolektivno odgovornost, da skušamo uskladiti, olajšati dokončno vzpostavitev notranjega trga, odpraviti ovire, zagotoviti, da bi direktiva o storitvah začela veljati 1. januarja, da bi odpravili birokracijo in spodbudili ljudi k temu, da bi jih bilo mogoče zaposliti, hkrati pa jim zagotoviti sredstva, da dokončajo izobraževanje ali da ponovno začnejo v novi smeri.
O brezposelnosti bo tekla razprava tudi na neuradnem srečanju Ecofina v oktobru, kjer brezposelnost predstavlja eno izmed glavnih vprašanj na dnevnem redu; glede na razpravo, za katero vem, da poteka znotraj Evropskega parlamenta, pa tudi v skoraj vseh sestavah Sveta, ki se nanašajo na prihodnost lizbonske strategije, poteka razprava o številnih vprašanjih.
Socialni sklad je torej le eden izmed instrumentov za boj proti brezposelnosti. Možno ga je izboljšati, lahko pa se tudi širše uporablja, da bi tako javnosti pokazali, da se lahko uporablja na boljši način. Vendar pa je to le en element v celotnem sklopu instrumentov, ki jih imamo in ki jih moramo uporabljati v boju proti brezposelnosti.

Zadeva: Informacije o Čečeniji
Kakšne ukrepe bo sprejel Svet po umoru borke za človekove pravice Natalije Estemirove in posledičnem zaprtju organizacije za zaščito človekovih pravic Memorial v Čečeniji, da bi omogočil nadaljnje spremljanje razmer na področju človekovih pravic? Kaj meni Svet o zamisli, da se v Groznem ali neposredni bližini Čečenije odpre urad EU, ki bi prevzel nalogo opazovanja, ali vsaj, da se na to območje napoti začasna misija?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, takoj ko je predsedstvo izvedelo za umor Natalije Estemirove, smo podali izjavo, s katero smo obsodili umor in izrazili globoko sožalje njeni družini in kolegom v organizaciji za zaščito človekovih pravic Memorial. Prav tako smo pozvali ruske oblasti, da temeljito in hitro raziščejo umor, storilce pa privedejo pred sodišče.
Gospodu Posseltu lahko zagotovim, da bo Svet še naprej pozorno spremljal dogajanje v Čečeniji, posebno pozornost pa bomo posvetili človekovim pravicam in razmeram borcev za človekove pravice. Svet je večkrat pozval ruske oblasti, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi te ljudi v Rusiji zaščitile v skladu s splošno priznano Deklaracijo ZN o zagovornikih človekovih pravic. Poudariti želim, da je EU že prisotna v Čečeniji s projektom pomoči Komisije, z diplomati na veleposlaništvih Moskve v državah članicah EU in z rednimi obiski Čečenije.
Svet želi izpostaviti pomembnost, ki jo pripisuje vprašanjem gospoda Posselta, prav tako pa je zaskrbljen nad razmerami človekovih pravic v Čečeniji, vendar pa menimo, da ni nobene posebne potrebe za urad ali misijo, ki jo je predlagal. Evropska unija je prisotna v regiji in še naprej bomo spremljali vprašanja glede spoštovanja človekovih pravic, pravne države in demokratičnih načel v Čečeniji, ki jih bomo obravnavali po potrebi.
Bernd Posselt
(DE) Hvala, gospa Malmström. To je prvi dober odgovor, ki sem ga prejel na to temo s strani Sveta. Hvala.
Kljub temu pa imam kratko dodatno vprašanje: ali namerava Svet vprašanje o Čečeniji še enkrat obravnavati pod švedskim predsedovanjem, saj je rusko vodstvo izdalo vrsto obvestil o spremembah. Temu bi morali slediti ukrepi, vendar se to ni zgodilo in prav zaradi tega vas prosim, da nas še enkrat ustrezno seznanite s tem vprašanjem pri pripravah na pogajanja o sporazumu. Jutri nameravamo opraviti nujno razpravo na to temo.
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, da, nenehno izpostavljamo vprašanja o človekovih pravicah v pogovorih z Rusijo, človekove pravice pa bodo tudi na dnevnem redu na vrhu, do katerega upamo, da bo med EU in Rusijo prišlo jeseni.

Zadeva: Dovoljenje turške vlade za iskanje ogljikovodikov v izključnih ekonomskih conah držav članic EU
Turška vlada je sklenila, da bo državni Turški naftni družbi (TPAO) izdala dovoljenje za iskanje ogljikovodikov v izključnih ekonomskih conah Grčije in Cipra. Ta ukrep je uresničenje predhodne turške grožnje, s katero je želela Ciper odvrniti od izkoriščanja lastne izključne ekonomske cone in katere posledica je bil veto na sprostitev energetskega poglavja. Ali lahko Svet odgovori na naslednja vprašanja, glede na to, da utegne imeti omenjena odločitev turške vlade negativne posledice na turške odnose z državami članicami EU:
Kakšne takojšnje ukrepe namerava sprejeti, da bo turška vlada preklicala sklep o izdaji dovoljenja za iskanje ogljikovodikov v izključnih ekonomskih conah držav članic EU? Kako namerava zagotoviti, da bo Turčija spoštovala dodatni protokol k Ankarskemu sporazumu in priznala pravico Cipra do izključne gospodarske cone? Kdaj naj bi Turčija sprejela konvencijo o pomorskem pravu, ki je del prava Skupnosti?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, Svet se zaveda dogodkov, ki jih je omenil poslanec Parlamenta. V zvezi s turškimi odnosi z državami v zadevni regiji je Turčija - prav tako, kot vsaka druga država - dolžna delovati tako, da spodbuja dobre sosedske odnose in mirno reševanje sporov. To je bistvo Listine ZN.
Gre tudi za pomembno zahtevo za vstop v EU. V okviru turških pogajanj z EU in povezanih sklepov, ki jih je pripravil Svet, je EU pozvala Turčijo, naj se izogiba vsem grožnjam, virom konfliktov ali dejanjem, ki bi lahko imeli negativne posledice za dobre sosedske odnose in proces miroljubnega reševanja sporov. Poleg tega je EU ob številnih priložnostih poudarila pomembnost napredka pri normalizaciji dvostranskih odnosov med Turčijo in vsemi državami članicami EU, vključno s Ciprom, prav tako pa je poudarila suverene pravice vseh držav članic EU.
V zvezi z zadevo dodatnega protokola je stališče Unije zelo jasno. Turčija ga je dolžna izvajati v celoti in na nediskriminatoren način. Vse te zadeve je EU načrtno izpostavila na nedavnem srečanju ministrov trojke EU in Turčije, ki je potekalo julija v Stockholmu in maja na Pridružitvenem svetu. Poslancu lahko zagotovim, da Svet pripisuje velik pomen tem zadevam in da bomo še naprej zelo pozorno spremljali dogajanja.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospa ministrica, cenim vašo pripravljenost in odločnost, da na naša vprašanja odgovarjate z jasnimi odgovori.
Naj omenim, da bomo jutri v Parlamentu razpravljali o plinovodu Nabucco, prav tako pa naj vas spomnim, da je januarja 2009 turški ministrski predsednik zagrozil Bruslju, da bo njegova država ponovno razmislila o podpori izgradnje plinovoda zemeljskega plina, če se pogajanja o odprtju energetskega poglavja ne bodo nadaljevala.
Kot veste, je to poglavje Ciper blokiral z vetom, saj je Turčija zagrozila z izkoriščanjem njegove izključne ekonomske cone.
Ker je vprašanje izključnih ekonomskih con ključnega pomena in lahko predstavlja velik problem pri številnih politikah EU, še enkrat sprašujem, kakšne ukrepe bo sprejel Svet, da bo Turčija priznala pravico Cipra do izključne ekonomske cone?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, tako Svet kot tudi Komisija sta to vzela na znanje in bosta zadevo pozorno spremljala. V vseh naših odnosih s Turčijo bomo še naprej izpostavljali zadevo in pomembnost dobrososedskih odnosov. Naslednja priložnost bo novembra na trojki zunanjih ministrov. Upam, da se je mogoče incidentom, ki jih je omenil poslanec, izogniti.
Trenutno glede energetskega poglavja v različnih sestavah Sveta potekajo preučevanja in razprave. Prezgodaj je še napovedovati rezultate te analize, saj se poslanec najbrž zaveda, da je za vsak korak v tem procesu potrebno soglasje Sveta.

Zadeva: Politika EU v Burmi
Ali lahko Evropski svet poda izjavo v zvezi s politiko Evropske unije do Burme in oriše ukrepe, ki jih je sprejela Evropska unija, da bi pripomogla k temu, da izpustijo Aung San Su Kji, ki je v zaporu že od leta 1990?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, EU je pozorno spremljala stanje Aung San Su Kji vse od takrat, ko so jo pred dvajsetimi leti zaprli. Svet je nenehno in zelo aktivno deloval v njenem imenu. Oblasti v Burmi smo ob številnih priložnostih pozvali, naj jo izpustijo.
Poleg tega je Svet v tem času že večkrat izvedel posebne ukrepe. Če navedem nekatere izmed njih:
Avgusta je EU nemudoma obsodila sodbo proti Aung San Su Kji in postopke, sprožene proti njej, ki niso imeli nobene pravne podlage. Oblasti v Burmi smo pozvali, da jo nemudoma in brezpogojno izpustijo. Svet je navedel, da pravni postopki proti Aung San Su Kji predstavljajo zločin proti nacionalnemu in mednarodnemu pravu.
Poleg tega je visok predstavnik EU Javier Solana julija spregovoril v imenu Aung San Su Kji na ministrskem zasedanju ASEAN in kasneje na ministrski konferenci ASEAN-EU, na kateri je bil prisoten tudi predstavnik Burme. Ostre zahteve glede takojšnje izpustitve Aung San Su Kji in drugih političnih zapornikov so izrazili tudi številni drugi predstavniki, prisotni na zasedanju, vključno s predstavniki ZDA, Kitajske, Rusije in drugih držav.
EU je bila prek svojega posebnega odposlanca za Burmo, Piera Fassine, zelo aktivna pri podpori ukrepov, ki so jih sprejeli ZN in njihov posebni svetovalec Ibrahim Gambari, prav tako pa se je posvetovala s pomembnimi partnericami EU v Aziji.
Oblasti v Burmi so se odločile, da ne bodo upoštevale protestov proti zaprtju Aung San Su Kji in pozivov za njeno izpustitev s strani velikega števila držav in organizacij, vključno z generalnim sekretarjem Združenih narodov, generalnim sekretarjem ASEAN in številnimi državami članicami ASEAN, kamor spada tudi Burma.
Ker se Burma ni odzvala, je EU sprejela dodatne ukrepe proti tistim, ki so odgovorni za sodbo. Številne člane sodstva in druge, ki so sodelovali pri ukrepih proti Aung San Su Kji, smo uvrstili na seznam oseb, ki jim ni dovoljeno izdati vizuma in katerih premoženje se zamrzne. Razširili smo seznam oseb in enot, na katere se nanašajo restriktivni ukrepi, tako da se zamrznejo tudi sredstva podjetij, ki so v lasti in jih upravljajo člani režima v Burmi ali z njimi povezane osebe.
Odziv, s katerim je Svet 13. avgusta soglašal, je popolnoma usklajen z resolucijo, ki jo je oktobra 2008 sprejel Evropski parlament. Poslancu lahko zagotovim, da bo EU poleg teh posebnih ukrepov stopnjevala svoje delo znotraj mednarodne skupnosti, predvsem s podobno mislečimi partnericami v Aziji, da bi prišlo do takojšnje in brezpogojne izpustitve Aung San Su Kji in drugih političnih zapornikov. To je osnovni prvi korak v procesu nacionalne sprave, ki je potreben, da bo na volitve, ki bodo potekale 2010, mogoče gledati kot svobodne, poštene in verodostojne.
Liam Aylward
Zahvaljujem se vam za izčrpen odgovor, gospa predsednica. Kakšne ukrepe je izvedla ali izvaja Evropska unija, da bi pomagala več tisočem beguncem, ki so iz severne dežele Shan prebegnili na Kitajsko zaradi avgustovskih nasilnih spopadov med hunto in narodnostnimi manjšinami?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Zelo mi je žal. Mislim, da na to vprašanje ne morem odgovoriti. O tem vam bom morala podatke posredovati naknadno. Žal mi je.

Zadeva: Tesnejši odnosi med EU in ZDA
Ali lahko Evropski svet opiše pobude, ki jih je sprejel za okrepitev političnih in gospodarskih odnosov med Evropsko unijo in Združenimi državami?
Cecilia Malmström
Gospa predsednica, Svet meni, da so odnosi med EU in ZDA izjemno pomembni. Čezatlantski odnosi predstavljajo temelj zunanje politike EU in temeljijo na naših skupnih vrednotah demokracije, človekovih pravic in naše zavezanosti za odprta in, povezana gospodarstva. Nova administracija v ZDA je tem odnosom dala nov zagon.
Trdno smo odločeni, da bomo tudi v prihodnje sodelovali. Zdaj je čas, ko pričakujemo dokončne rezultate v naših čezatlantskih odnosih, na obeh straneh Atlantskega oceana. Z veseljem lahko povem, da obstajajo številna področja, na katerih EU tesno sodeluje z Združenimi državami Amerike, da bi razširila naše strateško partnerstvo in dosegla rezultate. Seveda bomo še naprej tesno sodelovali pri številnih regionalnih vprašanjih, kot so Afganistan, Pakistan, Iran, mirovni proces na Bližnjem Vzhodu, Rusija in Zahodni Balkan. Redno sodelujemo pri kriznem upravljanju in veseli me, da Združene države Amerike danes sodelujejo pri civilni misiji EVOP, in sicer v EULEX na Kosovem.
Tesno bomo sodelovali pri podnebnih vprašanjih pred vrhom v Köbenhavnu konec leta. Nova administracija je na tem področju močno povečala ambicije Združenih držav Amerike. To pozdravljamo in upamo, da bodo lahko kot del tega sporazuma predstavili primerljive cilje glede srednjeročnega zmanjševanja emisij. Prav tako že dolgo sodelujemo pri energetskih vprašanjih. Mislimo, da moramo te odnose še poglobiti, prav tako pa upamo, da bomo ustanovili poseben energetski svet za EU in Združene države Amerike. To lahko postane dobra podlaga za povečano sodelovanje med nami na področjih energetske varnosti, trgov, trajnostne politike in raziskav novih energetskih tehnologij.
Drugo pomembno vprašanje je seveda finančna in gospodarska kriza. Tu je potrebno tesno sodelovanje, če želimo povrniti zaupanje v finančne trge in zagotoviti njihovo pravilno delovanje. Na področju trgovine je treba v letu 2010 zaključiti krog pogajanj v Dohi. To je ključnega pomena, če želimo doseči oživitev gospodarstva in se boriti proti protekcionizmu. Pri tem ZDA igrajo ključno vlogo.
Seveda se bomo o teh vprašanjih pogovarjali na vrhu G20 prihodnji teden. Obe strani sta pokazali interes za poglobitev našega sodelovanja na področju pravosodja in notranje politike in za povečanje razumevanja ureditvenih in političnih okvirov. Izjava o zaprtju Gvantanama, v kateri je bilo omejeno poglabljanje čezatlantskega sodelovanja na področju pravosodja in notranje politike, je pomemben korak v tej smeri.
Kar zadeva neširjenje orožja in razoroževanje, je bilo sodelovanje med EU in Združenimi državami Amerike deležno priznanja, administracija predsednika Obame pa je za to pokazala veliko zanimanja. Washington in Bruselj si s skupnimi močni prizadevata, da bi zagotovila znaten napredek pri vprašanjih, kot so pregledna konferenca podpisnic Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja, uveljavitev Pogodbe o celoviti prepovedi izvajanja jedrskih poskusov in izvajanje rešitve za odpravo zastojev na Konferenci za razorožitev, tako da bi lahko sklenili pogodbo o prepovedi proizvodnje cepljivih materialov, primernih za izdelavo orožja.
Na obeh straneh obstaja močan interes za krepitev čezatlantskega političnega dialoga in sodelovanja pri razvojnem delu. EU in ZDA sta največji donatorki na svetu, zato imamo skupne interese pri povečanju prizadevanj na področju razvoja. Poteka razprava o tem, kako bi lahko to dosegli. Bližajoči se vrh med EU in Združenimi državami Amerike je odlična priložnost za obravnavo teh in drugih pomembnih vprašanj na najvišji ravni. Zelo sem ponosna na to, da je bila švedskemu predsedstvu dana možnost, da zastopa EU na vrhu. Trdno smo prepričani, da bo vrh na pozitiven in konstruktiven način prispeval k čezatlantskim odnosom.
Brian Crowley
Hvala vam, ministrica. Lepo je, da ste spet z nami, čeprav v drugačni vlogi.
Mislim, da lahko najbolje sodelujemo predvsem pri naslednjih dveh vprašanjih: pri vprašanju širjenja jedrskega orožja in v zvezi s finančno krizo.
Ali ima švedsko predsedstvo - ki seveda zastopa Svet - specifične zamisli, ki jih želijo izpostaviti na vrhu ZDA-EU, ki se bo zgodil kmalu, o razlikah, do katerih prihaja med Francijo in Veliko Britanijo na eni strani in preostalo Evropsko unijo na drugi strani v zvezi s finančnimi predpisi, ki naj bi veljali? Zdi se, da so ZDA bližje ostalim državam EU, kot pa francoskim in britanskim zamislim, ki jih je včeraj predstavil Gordon Brown.
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Danes zjutraj smo razpravljali o pripravah na G20. Vem, da obstajajo različni predlogi, o katerih razpravljajo v medijih, vendar pa moram povedati, da je EU izjemno dobro usklajena. S finančnimi ministri smo imeli več razprav in jutri zvečer bo potekala večerja z voditelji držav in ministrskimi predsedniki, da v luči zasedanja v Pittsburghu zaključimo z usklajevanjem.
EU je enotna. Vemo, kaj hočemo. Imamo konkretne predloge, natančnejše usklajevanje pa bo potekalo jutri. Glede tega me ne skrbi, prav tako pa sem zelo vesela, da smo s pomočjo Komisije in komisarja Almunie znotraj Evropske unije dosegli to zelo redko stanje močne enotnosti. To so naše prednostne naloge in naše rešitve, o katerih poteka razprava, vsekakor pa bomo z ameriško administracijo in drugimi partnerji na vrhu G20 poskušali doseči soglasje pri kar največjem številu vprašanj.
Zelo smo veseli, da je neširjenje orožja ponovno na dnevnem redu. To vprašanje je bilo nekaj časa zelo težko izpostaviti in zelo smo veseli, da se je predsednik Obama temu zavezal. Vendar je za to potreben čas. Gre za zahtevna tehnična vprašanja in za njihovo rešitev je potreben čas. Smo zelo osredotočeni na proces. Skušali jih bomo premakniti naprej, vendar vam ne morem povedati, kako dolgo bo to trajalo in kakšne časovne roke imamo. Vendar je to na dnevnem redu. Zelo smo zavezani k temu, da stvari premaknemo naprej, in menim, da si to želijo tudi naši ameriški sogovorniki.
Justas Vincas Paleckis
Gospa predsednica, zastaviti vam želim vprašanje o trikotniku EU-ZDA-Rusija. Kot vemo sta ZDA in Rusija na pobudo predsednika Obame začeli z zelo pomembnimi pogajanji o jedrski razorožitvi. Kako lahko po vašem mnenju Svet in Evropska unija pomagata in prispevata k tem pogajanjem, ki so tako pomembna za prihodnost človeštva?
Cecilia Malmström
predsednica Sveta. - Teh novic sem zelo vesela. Da sta se ti dve državi pripravljeni pogajati, kot ste rekli, o pomembnih vprašanjih za človeštvo, je zelo velik korak naprej in le upamo lahko, da bosta dosegli konkreten napredek.
Marca 2010 bo potekal svetovni vrh o jedrskem orožju, kjer bo seveda prisotna tudi EU. Tudi to je dobra priložnost, da uskladimo svoje poglede in preučimo, kako bi lahko prispevali k temu, da bi bili ti pogovori uspešni in dali kar največ rezultatov.
Predsednica
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
