Navedba države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo o predlogu Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, ki ga je v imenu Odbora za mednarodno trgovino predložila gospa Cristiana Muscardini - C7-0048/2010 -.
Cristiana Muscardini
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, mnogi najpomembnejši gospodarski in trgovinski partnerji Evropske unije že nekaj časa upoštevajo notranje predpise, ki zahtevajo navedbo porekla za uvoženo blago.
Leta 2005 je Evropska komisija predlagala uredbo, ki bi Evropsko unijo postavila v enakovreden položaj s temi državami, z zahtevo, da določeno število proizvedenega blaga, ki se uvozi v Evropsko unijo, vsebuje navedbo porekla. Uredba bo pomagala izravnati neravnovesje, ki so ga do zdaj občutili evropski potrošniki, ki se v primerjavi z državljani iz držav zunaj EU nimajo pravice odločati, kaj bodo kupili, na podlagi popolnih podatkov o poreklu. Demokratična pravica, ki predpostavlja svobodno izbiro in s tem pravico do obveščenosti, je tako ogrožena.
Uredba odpravlja podrejen položaj državljanov EU in vsebuje nov predlog glede legitimne pravice do vzajemnosti. Gre za uredbo, ki so jo zahtevala mnoga združenja potrošnikov in ki jo podpirajo mnoga poslovna združenja. Proizvodnja v Evropi nikoli ne bo mogla okrevati, če naši proizvajalci ne bodo dobili istih jamstev kot druge države, v katerih uredba o navedbi porekla za izdelke že velja.
Evropski proizvajalci - ki morajo povsem upravičeno izpolnjevati mnoge obveznosti, ki jim jih nalaga Evropska unija, da bi zajamčili kakovost izdelkov in zaščitili potrošnike, in ki morajo izdelke za izvoz opremiti z oznako porekla - trpijo zaradi nelojalne konkurence proizvajalcev iz tretjih držav, ki lahko izvažajo svojo blago v Evropo in skrijejo njegovo poreklo.
Danes se mala in srednje velika evropska podjetja, v korist katerih je bila v prejšnjem zakonodajnem obdobju z dne 5. februarja 2009 sprejeta resolucija, ki obravnava težave, s katerimi se srečujejo, tako da jim omogoča internacionalizacijo, še naprej srečujejo s težavami, ker trpijo zaradi nelojalne konkurence tistih proizvajalcev zunaj EU, ki lahko izvažajo v Evropo brez oznake porekla, evropskim državljanom pa je odvzeta pravica do ozaveščene izbire.
Da bi prosti trg bil prav to, mora temeljiti na lojalni konkurenci in biti zgrajen na jasnih, skupnih in veljavnih pravilih. Zato bo odobritev te uredbe končno odpravila ta demokratični primanjkljaj in nelojalno konkurenco, še vedno prisotno v Evropi, ki najbolj in v prvi vrsti škoduje prav potrošnikom.
Uredbo je z veliko večino 19 glasov za in 3 glasovi proti odobril Odbor za mednarodno trgovino Evropskega parlamenta. Evropski parlament je v prejšnjem zakonodajnem obdobju že izrazil svojo podporo s pisno deklaracijo, izglasovano z veliko večino, in v sedanjem zakonodajnem obdobju z glasovanjem o resoluciji, ki je od 593 oddanih glasov v podporo prejela 529 glasov. Res je presenetljivo, da so nekateri poslanci, ki so podpisali pisno deklaracijo in novembra 2009 glasovali za resolucijo, zdaj podali predlog spremembe, ki zavrača uredbo.
Popolnoma mirno lahko rečem, da tisti, ki so proti predlogu, evropskim državljanom ne želijo dati istih pravic kot kitajskim državljanom.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospa predsednica, spoštovani poslanci, nocoj razpravljamo o zakonodajnem predlogu, ki ga je Komisija predložila leta 2005, o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav - uredba "made in" [izdelano v].
Želel bi se zahvaliti poročevalki, gospe Muscardini, za njeno predanost pri podpori našega predloga ter za njeno trdo delo. Mnogo uspeha ji želim na poti skozi zakonodajni postopek.
Leto 2005 je bilo mnogo pred uveljavitvijo Lizbonske pogodbe in zato mnogo prej, preden je Parlament dobil enakovredna zakonodajna pooblastila glede trgovinske politike, a pomanjkanje zakonodajnih pooblastil ni preprečilo Evropskemu parlamentu, da ne bi dvakrat izrazil podpore temu predlogu. Kljub našim vztrajnim prizadevanjem pa napredka glede sprejetja v Svetu ni bilo.
Zdaj, ko velja Lizbonska pogodba, sem zadovoljen, da lahko v zvezi s tem predlogom Evropski parlament odigra svojo polno vlogo. To pravim, ker mora EU sprejeti zakonodajo o oznakah porekla za določeno blago iz tretjih držav. Danes EU ne zahteva označevanja porekla: izdelki lahko nosijo oznako porekla pod pogojem, da ne zavaja kupca, v skladu z Direktivo EU o nepoštenih poslovnih praksah iz leta 2005.
Namen našega predloga je uvesti obvezno označevanje porekla za uvoz določenih izdelkov in vzpostaviti jasna pravila o tem, kako določiti poreklo. Cilji našega predloga so jasni - omogočiti potrošnikom, da poznajo poreklo blaga, in zagotoviti preglednost v skladu z enotnim standardom, na podlagi katerega se določi poreklo. Seveda informacije o poreklu ne zajemajo vsega, kar bi potrošniki radi vedeli o določenem izdelku, vendar je njihova prednost ta, da so koristne in jasne.
Drugič, bolje obveščeni potrošniki se bodo lahko sami odločili, kaj bodo kupili, glede na svoje želje. Poleg tega lahko naš predlog prav tako prispeva k zmanjšanju pojavnosti goljufivega in zavajajočega označevanja porekla. V svojem obsegu je omejeno, saj se uporablja za blago, kot je usnje, blago, obutev in stekleni izdelki, ne pa za sektorje, kot so elektronika, oprema IKT, kemikalije, stroji, avtomobili itd.
Med izdelki v vključenih kategorijah obstajajo izdelki, pri katerih so informacije o poreklu zlasti pomembne: tisti, ki so namenjeni končnemu potrošniku. Eden od predlogov sprememb, ki jo je Odbor za mednarodno trgovino sprejel, se jasno nanaša na ta pogoj, kar se mi zdi pozitivno. Seveda bomo morali zagotoviti skladnost med tem načelom - namreč "blagom za končne kupce" - in dejanskimi izdelki, ki jih bo na koncu zajemala uredba, kot je navedeno v njeni prilogi.
Ne zanikam, da označevanje porekla trgovcem in izvoznikom v EU ne prinaša stroškov. Strošek bo v veliki meri odvisen od postopkov proizvodnje in pravil tehničnega označevanja. Zato je pomembno, da so ti stroški kar najmanjši. Komisija bi bila zadolžena za pripravo pravil glede podrobnosti označevanja, čim bolj pa bo pozorna na zmanjševanje stroškov z uporabo mednarodnih praks, pri tem se bo posvetovala z državami članicami in vsemi vključenimi industrijami in trgovci.
Če umestimo ta predlog v širši kontekst, imajo ostale velike trgovske partnerice - kot so ZDA, Kanada, Japonska in Kitajska - takšne sheme že dolgo v veljavi. Zato se lahko marsikaj koristnega naučimo iz izkušenj drugih.
Za konec poudarjam odločenost Komisije za tesno sodelovanje s Parlamentom z namenom sprejetja tega predloga in za učinkovito, točno in stroškovno učinkovito shemo za označevanje porekla.
Christofer Fjellner
Obvezno označevanje porekla ali uporaba besed "Made in" [izdelano v] pomeni, da bo blago, uvoženo v Evropo iz držav zunaj EU, imelo oznako države, iz katere prihaja. Po mojem mnenju gre za predlog, ki spada v prejšnje stoletje, ko je na primer nekaj, kar je bilo proizvedeno na Švedskem, prav tako bilo narejeno iz delov, ki izvirajo iz Švedske. Vendar pa se zdi, da so v tem predlogu svetovna trgovina, globalizacija in svetovne verige dobave bile spregledane.
Eden od mojih najljubših primerov je srajca, ki jo nosim. Narejena je iz egiptovskega bombaža, ki je bil stkan v tkanino v Italiji. Oblikovana je bila v Hong Kongu in končno sešita na Kitajskem. Menim, da bi dosti boljši opis kot "Made in China" [izdelan na Kitajskem], ki bi ga verjetno dobila v skladu s to uredbo, bil "Made in the world" [izdelan na svetu], če citiram Pascala Lamya, nekdanjega komisarja in sedanjega generalnega direktorja STO. Takšno podobo ima svet danes.
To ni predlog, ki zagotavlja boljše informacije. Menim, da gre nasprotno za predlog, ki ustvarja nove trgovinske ovire in trgovino otežuje, morda je celo protekcionističen. Ravno zato je tovrstna zakonodaja znotraj EU prepovedana. Na notranjem trgu na primer ni dovoljeno na Švedskem zahtevati, da se izdelki, uvoženi iz Nemčije, označijo, od kod prihajajo. Res je, da imajo mnogi naši trgovinski partnerji, na primer Združene države, to vrsto ureditve. Združene države so to določbo uvedle leta 1930, vendar seveda ne gre za nekaj, kar bi morali posnemati. Vsi vemo, da so trideseta leta prejšnjega stoletja bila eno od najtemnejših obdobij v zgodovini svetovne trgovine. Namesto uvedbe trgovinskih predpisov iz prejšnjega stoletja, ustvarjanja novih trgovinskih ovir in onemogočanja svetovne trgovine menim, da bi morali delati nasprotno. Da bi se izkopali iz recesije, moramo spodbujati trgovino. Moje sporočilo Komisiji je, naj preoblikuje predlog na ustrezen način! Jutri bom glasoval proti temu predlogu in prepričan sem, da bo podobno storilo še več drugih poslancev.
Kader Arif
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, vedno sem zelo vesel, ko govorim za gospodom Fjellnerjem, saj sem vedno prepričan, da se ne bom strinjal z njim.
Najprej bi se rad zahvalil naši poročevalki ter poročevalcem v senci, zlasti mojemu prijatelju, gospodu Susti, za odlično delo in dobro sodelovanje pri tem besedilu, ki bo končno omogočilo uvedbo sistema obveznega označevanja porekla na določenih izdelkih, uvoženih v Evropo. Prav tako bi se rad zahvalil vam, komisar, za vašo predanost.
Naše jutrišnje glasovanje bo prva stopnja pri uvedbi te uredbe, ki izhaja iz leta 2005 in ki jo je Evropski parlament vedno podpiral in zahteval. Označevanje porekla je pomemben korak k preglednosti in informacijam, kar moramo nenehno izboljševati v korist evropskih državljanov.
Evropski potrošniki želijo upravičeno vedeti, kaj kupujejo, od kod prihaja izdelek in pod kakšnimi pogoji je bil narejen. Njihova zahteva bo omogočila bolj ozaveščeno in s tem odgovorno potrošnjo.
S to novo uredbo se odzivamo na to zahtevo, ker bodo naši državljani bolje seznanjeni zlasti z družbenimi in okoljskimi pogoji, pod katerimi se proizvaja blago, ki ga kupujejo. V nasprotju s prepričanji nekaterih ljudi je potrošnik prav tako državljan, ki se strinja, da bo plačal več za kakovostno evropsko proizvodnjo, ker je ta zakonodaja prav tako bistvena za evropska podjetja, katerih proizvodnja slovi po kakovosti in visokih proizvodnih standardih.
Za tista podjetja, ki so se odločila ohraniti proizvodnjo, ki ščiti znanje in zaposlovanje v Evropi, bo ta uredba ponovno vzpostavila enake pogoje z našimi trgovskimi partnerji iz tretjih držav. Besedilo, izglasovano v Odboru za mednarodno trgovino, je uravnoteženo, zato pozivam poslance, naj na jutrišnjem glasovanju na plenarnem zasedanju ne ogrozijo tega ravnotežja in naj podprejo to besedilo z večinskim glasovanjem zanj.
Niccolò Rinaldi
Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje. Gospa predsednica, če bi obiskali Ponte Rialto v Benetkah - morda s komisarjem De Guchtom - in bi želeli kupiti par čevljev, ki se oglašujejo kot italijanski, kravato, tradicionalno masko ali muransko steklo, obstaja možnost, da vas bodo ogoljufali, saj boste spoznali, da kupljen izdelek ni bil narejen v Italiji, ampak v neki azijski državi.
Menim, da predlagana uredba, o kateri poteka razprava, vnaša nekaj reda na vedno bolj zmeden svetovni trg. Zaščititi skuša potrošnika - tudi vas, gospa predsednica in komisar De Gucht, če bosta šla kupovat na beneški Ponte Rialto ali kamor koli drugam - ter evropsko industrijo, ki se ni preselila (medtem ko bo tiste, ki so se, ta uredba kaznovala). Predvsem pa bo odpravila nesorazmerja na trgovinskih trgih, ki obravnava Evropo kot edino veliko območje brez uredbe o obveznem označevanju porekla.
To ni protekcionistični predlog; menim celo, da je zelo usklajen. Uporablja se le za omejeno število izdelkov, za končni izdelek, namenjen potrošniku, in - kar zadeva mojo skupino - gre za 5 letni pilotski projekt, ker bomo podprli predlog spremembe s klavzulo o časovni omejitvi veljavnosti. Prav tako smo v odboru uvedli - na podlagi mojega predloga spremembe - določbo, katere cilj je izogniti se pretiranemu birokratskemu bremenu, ki bi škodoval podjetjem.
Če bo jutrišnje glasovanje zadovoljivo, bo pomenilo, da smo na eni stopnji zmagali, vendar to ne bo dokončna zmaga. Potem bomo potrebovali popolno podporo Evropske komisije pri naših odnosih z Evropskim svetom. Komisija je že podala veliko predlogov in bila zelo pripravljena na sodelovanje, za kar smo hvaležni, zato moramo še naprej sodelovati. Prepričan sem, da bomo čez pet let zadovoljni z rezultatom, ki ga bomo dosegli.
Malika Benarab-Attou
Gospa predsednica, gospe in gospodje, poročevalki bi se želela zahvaliti za dobro opravljeno delo. Bolje moramo biti obveščeni glede označevanja porekla izdelkov, ki jih kupujemo. Pravo EU prav tako zagotavlja kazenske ukrepe v primeru kršitev...
Oprostite, vendar je prišlo do težave. Govorila bom kasneje.
(Govornica se ustavi in potem nadaljuje na povabilo predsednice)
Bolje moramo biti obveščeni glede označevanja porekla izdelkov, ki jih kupujemo. Pravo EU prav tako zagotavlja kazenske ukrepe v primeru kršitev in zavajanja potrošnikov glede porekla. Evropsko sodišče...
Ne, ne gre. Žal mi je.
(Govornica se spet ustavi)
Jan Zahradil
Razumem, zakaj je predlog bil podan, vendar se ne strinjam z razlogi za njegovo predložitev. Mislim, da nam sedanji globalizirani svet skoraj ne omogoča določiti države porekla; na koncu je jamstvo za kakovost tega ali onega izdelka mnogo pomembnejše kot njegova blagovna znamka ali država porekla. Prav tako moramo upoštevati, da ta predlog ne obravnava zaščite blagovnih znamk ali zaščitnih oznak in tudi ne more biti v pomoč pri zaščiti blagovnih znamk ali zaščitnih oznak. Dejstvo, da se bodo posledično povišali posebni stroški za izdelek in zato verjetno tudi cena izdelka, je komisar že omenil. Dejstvo, da se predlog nanaša le na določene izdelke - kar je bilo že večkrat omenjeno - bi navsezadnje lahko celo opisali kot diskriminacijo na podlagi izdelka ali kot geografsko diskriminacijo.
Zato trdim, da bi morali ostati pri prostovoljnem označevanju, ker navsezadnje tam, kjer potrošniki dajo dovolj dodatne vrednosti na takšno označevanje, večina proizvajalcev EU že uporablja to označevanje prostovoljno. Evropska unija je pogosto kritizirana zaradi prekomernega urejanja, zaradi sprejemanja mnogo prevelikega števila zakonov, ki bremenijo gospodarsko okolje. Zato vas prosim, da vsaj v tem primeru ne prispevamo k nadaljnji bremenitvi pravnega in gospodarskega okolja v Evropski uniji.
Helmut Scholz
v imenu skupine GUE/NGL. - (DE) Gospa predsednica, komisar, tudi jaz bi se želel zahvaliti gospe Muscardini za delo, ki ga je opravila pri tem poročilu, in poročevalcem v senci za konstruktivno sodelovanje.
Moja skupina pozdravlja pristop zagotavljanja večje preglednosti za potrošnike v povezavi s poreklom izdelkov, in podpira načrt, ki ga je gospod Rinaldi opisal kot zmago na določeni stopnji. Želeli bi si, da bi bilo na voljo več informacij, kot so informacije o vplivu izdelkov na okolje, ali se v postopku proizvodnje upoštevajo pravice delavcev ali o enakovredni delitvi dobička med proizvajalci in delavci. Hkrati pa menimo, da ta razširjeni seznam želja ne spada k uredbi o navedbi države porekla, saj samo ime države ne zagotavlja zanesljivih informacij glede tega. Vzemimo primer Indije, kjer je delo otrok prepovedano. Medtem ko med tamkajšnjimi podjetji obstajajo črne ovce, pa velika večina upošteva zakon. V evropski uredbi moramo zato upoštevati dejstvo, da niti konkurenca niti nacionalisti ne morejo blatiti imena celotne države in njenih izdelkov.
Zagovarjamo razvoj sistemov certificiranja. Pravične tržne oznake predstavljajo model, ki mu je treba slediti, in te je zdaj treba še bolj razviti s podporo EU. Poleg tega bi nam upoštevanje nizkoogljičnih načinov proizvodnje in humani delovni pogoji omogočili vključitev sodobnih izzivov. Komisijo pozivam, naj sprejme ukrepe za pripravo dodatne uredbe v tej smeri.
Naj dodam še eno misel. Dosledna uvedba določbe "Made in" [izdelano v] prav tako igra vlogo pri reševanju zapletenih političnih nesoglasij; na primer neoviran dostop izdelkov "Made in Palestine" [izdelano v Palestini] na trg EU bi dal možnost za avtonomen gospodarski razvoj v Palestini.
Claudio Morganti
v imenu skupine EFD. - (IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, Evropski parlament bo jutri glasoval o označevanju porekla, in na tej podlagi - kot določajo podani predlogi sprememb - se mora oznaka porekla uporabljati za blago za končno potrošnjo in blago za končnega potrošnika.
Ta zadnja opredelitev bi lahko povzročila resno verižno reakcijo, ker ne vključuje polizdelkov in vmesnih proizvodov, ki bi - po proizvodnji v državah zunaj EU - na podlagi končne in morda nepomembne obdelave po prihodu v Evropo lahko bili označeni kot blago, narejeno v državi članici. Na ta način potrošnik ne bi bil v celoti seznanjen z dejanskim poreklom izdelka, medtem ko bi velike industrije dobile pobudo, da se preselijo v države zunaj EU, s čimer bi mnogo bolj povečale svoj zaslužek, ki je namenjen samo njihovemu lastnemu interesu, in osiromašile naša industrijska območja.
Zaradi tega smo vložili nekaj predlogov sprememb, katerih namen je razširiti to opredelitev tudi na polizdelke in vmesne izdelke, da bi zajamčili preglednost in sledljivost izdelkov, uvoženih iz tretjih držav, v skladu z italijanskim Reguzzonijevim zakonom, ki popolnoma spoštuje pravice potrošnikov. Dragi poslanci, to je resnično naša zadnja priložnost, da zaščitimo proizvodni sektor v Italiji in po Evropi, ki je eden od glavnih gonilnih sil gospodarstva, v nasprotju s tistimi nekaj industrijskimi velikani, ki delajo le za lasten interes in ne za dobrobit celotne skupnosti.
Omejevanje radikalnega preseljevanja, ponarejanja in izkoriščanja delovne sile mora še naprej biti eden od ciljev Evropskega parlamenta. Če jutri z glasovanjem podpremo uredbo takšno, kakršna je, bomo zavrgli veliko priložnost, skupaj z našimi prizadevanji in prizadevanji tistih milijonov delavcev v malih in srednje velikih podjetjih, ki se počutijo prevarane, skupaj z vsemi potrošniki, ki so nam zaupali, da se bomo odgovorno odločili. Bitka, ki jo bijemo, ni uperjena proti nikomur, temveč poteka za delo, posel, naše delavce in vse evropske državljane.
Diane Dodds
Gospa predsednica, živimo v gospodarskih časih, ki predstavljajo izziv, in mnogo malih podjetij čuti breme birokracije EU in stroškov, ki so povezani z njo. Menim, da morata Parlament in Komisija poiskati načine, kako zmanjšati finančno breme birokracije, pri kateri tukaj vztrajamo.
Ob spoštovanju tega predloga moramo najti ravnotežje med odprtjem trgov za evropske izdelke in zagotavljanjem kakovosti in varnosti uvoženih izdelkov. Vendar moram reči, da vidim koristi označevanja tretjih držav v zvezi z živilskimi izdelki. Vem, da jih področje uporabe tega predloga ne pokriva, vendar so mnogi kmetje v Severni Irski razočarani, ker trdo delajo za to, da bi izpolnili zahteve, ki jih določa Evropa, potem pa morajo tekmovati s tistimi, ki jim ni treba izpolniti istih standardov.
Upam, da bo komisar upošteval, da tisti med nami, ki predstavljamo podeželske in na kmetijstvu temelječe skupnosti, nismo pozabili na nadaljevanje pogovorov z državami Mercosur in upamo, da ni pripravljen žrtvovati naše kmetijske industrije za nadaljnje trge. Na tem mestu obstaja navada pretiravanja z zakonodajo in bojim se, da se to dogaja tudi v tem primeru.
Elisabeth Köstinger
(DE) Gospa predsednica, najprej bi se želela zahvaliti gospe Muscardini za njeno trdo delo, zlasti glede spornih vprašanj, pri čemer smo o nekaterih izmed njih že razpravljali. Prepričana sem, da je to zadevo treba evropskim potrošnikom pojasniti. Prav tako menim, da mora biti naš cilj zaščita državljanov Evrope pred izdelki, ki so nevarni in škodljivi za zdravje. Končni uporabniki morajo vedeti, katere surovine se uporabljajo, kako se pridobivajo, kje in kako so predelane in kakšni socialni in proizvodni standardi se uporabljajo v ustreznih državah. Cilj je jasen, vendar potrebujemo jasnost glede tega, kako ga doseči. Na žalost nam trenutna različica predlagane določbe "Made in" [izdelano v] ne pove nič o resničnem poreklu določenega blaga.
To bi rada ponazorila s primerom: Uzbekistan je tretji največji izvoznik bombaža na svetu. Devetdeset odstotkov pridelka je pobranega ročno, večinoma z uporabo otroške delovne sile. Pobran bombaž je potem poslan v Vietnam, kjer je predelan. V skladu s trenutnimi predlogi Komisije bi tekstilni izdelki, uvoženi v EU iz Vietnama, morali biti označeni "Made in Vietnam" [izdelano v Vietnamu], toda kaj je s preglednostjo za evropskega potrošnika? Nihče ne ve, od kod prihajajo surovine in kako so bile pridobljene. Raven informacij je nezadostna.
Evropski potrošniški center v Avstriji je objavil posodobljeno analizo, ki prikazuje, da vodilna in najpomembnejša tekstilna podjetja na svetu ne morejo zajamčiti, da državna podjetja pri proizvodnji surovin ne uporabljajo otroške delovne sile. Tovrstna določba "Made in" [izdelano v], ki iz postopka proizvodnje izključuje surovine, napačno razume zahteve evropskih končnih potrošnikov. Podpiram več resnice pri označevanju izdelkov, zato nasprotujem temu predlogu Komisije.
Gianluca Susta
(IT) Gospa predsednica, komisar, gospe in gospodje, želel bi se zahvaliti poročevalki, gospe Muscardini, in vsem poročevalcem v senci, s katerimi sem sodeloval pri tem vprašanju, ki je za nas izjemno pomembno. Upam, da bo jutri Evropski parlament tako močno podprl to zakonodajno resolucijo, kot jo je julija 2006, s pisno deklaracijo leta 2008 in pozitivnim glasovanjem o resoluciji iz leta 2009.
Pripravljamo se na sprejetje ukrepa, ki bi naj ščitil potrošnike, jih obveščal o poreklu izdelkov s širšim namenom, kar obnavlja enake možnosti v mednarodni trgovini in vzajemnost med Evropsko unijo in njenimi glavnimi konkurenti. Ne predstavlja dodatnih stroškov za podjetja v tretjih državah, ki so že obvezana označevati svoje izdelke v vseh državah po svetu, ki so naše konkurentke, ter mnogih drugih. Prav tako ne predstavlja bremena za evropski distribucijski sistem, ki je posredno, ne da bi bil kakršen koli strošek za javne finance, naklonjen vrnitvi večje proizvodnje v Evropo, ki upočasnjuje selitev podjetij in prav tako pomaga v boju proti ponarejanju.
Gre za kombinacijo zelo očitnih prednosti, ki jih ni mogoče ustaviti s pozivanjem k nadaljnjim ukrepom, ker tukaj res gre za to, da je najboljše sovražnik dobrega. Zaključiti moramo proces, ki se je začel pred sedmimi leti, pokazati skrb za interese naših podjetij - zlasti v teh časih krize in brezposelnosti - in tudi za potencial ureditve tržnega sistema na tak način, da bo zagotavljal vzajemnost, varstvo potrošnikov in točne informacije, ki se lahko glede sledljivosti razvijejo še naprej.
Če Parlament ne bo glasoval za ta ukrep, bomo imeli težave. Ponovno bi se želel zahvaliti Evropski komisiji in vsem tistim, ki želijo podpreti ta ukrep, ker je koristen za evropske državljane in za svetovno trgovino.
Malika Benarab-Attou
(FR) Gospa predsednica, opravičujem se, gospe in gospodje, poročevalki bi se želela zahvaliti za dobro opravljeno delo. Bolje moramo biti obveščeni glede označevanja porekla izdelkov, ki jih kupujemo. Pravo Skupnosti prav tako zagotavlja kazenske ukrepe v primeru kršitev in zavajanja potrošnikov glede porekla.
Evropsko sodišče odreja, da Komisija....
Ne, žal mi je, imam težavo. Zabeležila jo bom v zapisnik.
(Govornica se ustavi)
Jacky Hénin
(FR) Gospa predsednica, čudež proste trgovine ter svobodne in neizkrivljene konkurence pomeni, da ima kupec, ki v Aveyronu, regiji porekla, kupi nož z oznako Laguiole, 90 % možnosti, da bo dobil rezilo slabe kakovosti, narejeno na Kitajskem ali v Pakistanu, kar je le eden od mnogih primerov. Gre za resnično prevaro označevanja.
Če resnično želimo zaščititi in razviti zaposlenost v industriji Evropske unije, če se želimo izogniti zavajanju evropskih potrošnikov in zaščititi njihovo zdravje, če želimo nadaljevati družbene in okoljske pridobitve naše družbe, moramo nujno uvesti obvezno označevanje porekla proizvedenih izdelkov, čeprav to pomeni poseganje v ultraliberalne ustanovitvene dogme Evrope. To označevanje mora biti resno in ne oblika prevare, ki predstavlja izdelke, kot da so "Made in Europe" [izdelano v Evropi], če pa gre le za sestavo delov, ki prihajajo iz celega sveta, označenih kot "Made in Europe" [izdelano v Evropi].
Carine in ministrstva za pravosodje držav članic bodo morala prejeti vsa pooblastila za nadzor in kazenski pregon za izvajanje stroge zakonodaje o označevanju porekla in državi porekla.
Jaroslav Paška
(SK) Zahvaljujoč politiki odprte trgovine lahko naši državljani kupujejo izdelke, izdelane povsod po svetu. Prenekaterikrat pa niso seznanjeni s tem, kje je izdelek bil izdelan, od kod prihajajo materiali, iz katerega je izdelan, in katere tehnološke postopke je proizvajalec uporabil pri njegovi izdelavi.
Istočasno je največja količina informacij, ki jih potrošnik lahko pridobi o izdelku, temeljni pogoj za pravilno odločanje pri izbiri blaga. Do danes naši evropski državljani niso imeli pravice do osnovnih informacij o izdelku, nekaj, kar je rutinsko na voljo državljanom Združenih držav že od leta 1930, danes pa tudi ljudem na Kitajskem, Japonskem, v Kanadi, Indiji, Mehiki in drugih državah.
Zato sem prepričan, da je čas, da Evropska unija sprejme pravilo, ki bo varovalo evropske potrošnike ne glede na posebne interese velikih distribucijskih verig ali določenih interesnih skupin, in zahteva od dobaviteljev, da označijo blago, uvoženo iz tretjih držav, s potrebnimi informacijami o njihovem poreklu. Na ta način bodo naši potrošniki dobili pomemben vir informacij, ko se bodo odločali, katero blago izbrati, medtem ko proizvajalci iz tretjih držav ne bodo znatno prizadeti, saj že dolgo označujejo poreklo svojih izdelkov za druge države.
Vendar je pomembno, da premislimo o mehanizmih enotne uporabe sankcij in kazni glede kršitev te zakonodaje v zvezi s katero koli državo članico, da bi proizvajalcem preprečili iskanje vstopnih točk na skupni trg Evropske unije, ki ga sankcije ne ščitijo v zadostni meri, s čimer bi se izognili izpolnjevanju predpisov. Trdno verjamem, da bo uvedba učinkovitega sistema označevanja porekla izdelkov iz tretjih držav izjemno koristna za evropske potrošnike in proizvajalce, ki bodo delovali v skladu z njim.
Zuzana Roithová
(CS) Češki steklarji, proizvajalci tekstilnih izdelkov in čevljev že dolgo prihajajo k meni in pozivajo k preglednosti glede porekla izdelkov. Tekmovati morajo s ponaredki neznanega porekla, ki so zajedavski na trgu Evropske unije. Večinoma govorimo o blagu slabe kakovosti, ki je pogosto tudi škodljivo. Poleg tega informacije o tem, kje so tekstilni izdelki, čevlji, steklo, nakit ali farmacevtski izdelki proizvedeni, niso zaupne informacije niti ne predstavljajo protekcionizma ali ovire prosti trgovini, kot to označujejo liberalci. Nasprotno, prosti trg in poštena konkurenca dobro delujeta, če se lahko potrošniki dobro in prostovoljno odločajo na podlagi informacij in izkušenj.
Popolnoma podpiram poročevalko, gospo Muscardini, in cenim njen prispevek k doseganju kompromisa, za katerega upam, da nam bo jutri omogočil sprejetje predloga. Razumem, da se zlasti v severnih državah, kjer so tradicionalne izdelke zamenjali uvoženi izdelki iz drugih držav, takšna uredba lahko obravnava kot nepotrebna birokracija. Vendar primerjajmo sprejem te uredbe z našimi konkurenti v ZDA, Kanadi, na Japonskem in Kitajskem, kjer je "made in" [izdelan v]obvezen. Podobno kot prejšnji govornik želim povedati, da mora Komisija predlagati vsaj minimalne standarde za kazni in zagotoviti, da bodo pravila dosledno upoštevana v celotni Uniji ter da izvozniki iz tretjih držav ne bodo dajali prednosti določenim državam, ker so tam sankcije nižje ali jih ni. To dolgujemo našim državljanom.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, med nedavnim obiskom delegacije v imenu Odbora za mednarodno trgovino sem imel priložnost obiskati številne proizvodne obrate v Evropi, mala podjetja, ki so prisiljena delovati v zelo težkih pogojih: Priča sem bil višji kakovosti, pravičnim plačam, dobrim delovnim pogojem in smotrnemu delovnemu vzdušju. To je neposreden rezultat naših tradicij in evropskega pravnega reda. Vendar obstaja mnogo držav, kjer takšna načela ne obstajajo, kjer so delovni pogoji slabi in delavci nimajo nobenih jamstev. Menim, da morajo v prihodnosti evropski potrošniki biti seznanjeni vsaj s tem, ali izdelki, ki jih kupujejo, prihajajo iz določene države, kjer se osnovna načela ne uporabljajo. To je nekaj, kar se bo zahtevalo v prihodnosti, zahvaljujoč direktivi, ki jo je gospa Muscardini tako učinkovito pripravila. Zaradi tega bi se s predlogom morali strinjati.
Tistim podjetjem, ki so svojo proizvodnjo preselila v tujino zaradi lastnih koristi in zaradi izogibanja birokraciji, zdaj pa se pritožujejo, bi rekel: krivite lahko samo sami sebe!
Antonio Cancian
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, Evropa tej dolžnosti ni mogla ubežati: tako lahko in moramo ukrepati. Rad bi se zahvalil gospe Muscardini za vztrajnost pri njenem delu in vsem ostalim poslancem, ki so sodelovali pri tem vprašanju.
Glede sledljivosti blaga iz držav zunaj Evropske unije menim, da je prav, da potrošniki vedo za izvor in poreklo izdelkov, da bi lahko zaščitili svoje zdravje in svoboščine, ob razširitvi tega na polpredelano blago, na katerem je označena dobavna veriga. Glede konkurenčnosti, pomanjkanje ureditve te vrste spodkopava pravico evropskih državljanov in potrošnikov ter preprečuje pravilno delovanje trga, ki mora, če želi biti prost, imeti skupna pravila, brez odstopanj in nepoštene konkurence.
Glede zaščite malih in srednje velikih podjetij in njihovih nacionalnih izdelkov, velika podjetja ne potrebujejo te zaščite. Menim, da je sploh ne potrebujejo, če pogledamo, kako potujejo po svetu s svojimi znamkami. Poleg tega moramo spodbujati posebnosti in tradicionalne vrline naših držav, ponovno zagnati evropsko gospodarstvo in zajamčiti spoštovanje pravic delavcev v socialnem, okoljskem in proizvodnem smislu.
Gospod predsednik, komisar, sprašujem se, česa se naj bojimo, če povemo resnico in nameravamo vzpostaviti pravila, ki so enaka za vse. Ne smemo se pustiti prestrašiti, uporabiti moramo redni evropski zakonodajni postopek in preprečiti Svetu, da vedno vsili svojo voljo. Zato poskušajmo uresničiti ta korak s podporo te uredbe. Kar zadeva ostalo, pa počakajmo in videli bomo.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Gospod predsednik, uredba, o kateri danes razpravljamo, je bistvenega pomena za prihodnost sektorja rezil in podobnih sektorjev, ki v moji regiji - deželi Don Kihota, točneje v Albacetu - ne pomeni le ohranitve več kot 8.000 delovnih mest, temveč tudi dela njene identitete in prihodnjo zavezo obrtništvu kot viru zaposlovanja.
Zank "made in" [izdelano v] na nožih že nekaj časa zahtevajo družbene skupine, kot je Aprecu, in vlada regije Castilla-La Mancha se bori za to s soglasno podporo regionalnega parlamenta.
Pri označevanju porekla ne gre za intervencionizem; gre za zavezo k preglednosti komercialnih pravil igre in boja proti nepošteni konkurenci. Pomeni večanje sposobnosti potrošnikov, da se odločajo za izbiro izdelka ob upoštevanju ne le končne cene, ampak tudi znaka kakovosti kraja porekla ali družbenih pogojev, v katerih je bil proizveden. Predvsem bo predstavljalo novo možnost vzbujanja optimizma pri mnogih ljudeh, ki preživljajo težke čase, vendar ti ljudje danes čutijo, da nismo bili ravnodušni pri podpori pravičnejši trgovini in dajanju dodatne vrednosti tistim, ki poleg proizvodnje spoštujejo socialne pravice in boljše pogoje za evropske delavce.
Zato bi se želel zahvaliti poročevalki in gospodu Menéndezu del Vallu za njuno družbeno zavest v tej zadevi, ki je tako pomembna za mojo regijo.
Peter Šťastný
(SK) Najprej bi želel pohvaliti gospo Muscardini za njen pristop k poročilu in za trdo delo, ki ga je vložila vanj. Evropska unija ni niti prva, niti druga, niti tretja, ki zahteva, da morajo njeni državljani biti seznanjeni s poreklom izdelkov, ki jih kupujejo za svoje potrebe ali za potrošnjo.
ZDA, Kanada, Japonska, Indija in mnoge druge države že dolgo zagotavljajo to pravico svojim državljanom. To je v skladu s predpisi Svetovne trgovinske organizacije. Torej se vprašajmo, zakaj še nismo dosegli kompromisa? Vsi se strinjamo glede potrebe po obveščanju državljana - potrošnika. Vendar je prav tako res, da je lahko oznaka države porekla, to je določba "made in" [izdelano v], potencialno zavajajoča, ker globalizacija v industriji pomeni, da je končni izdelek sestavljen iz delov, narejenih v različnih državah. Če bi k "made in" [izdelano v] dodali še eno oznako, kot je "predelano v" ali "sestavljeno v", bi lažje prišli do širokega soglasja. Največja ovira, ki je strah pred dajanjem netočnih, nepopolnih ali zavajajočih informacij, bi tako bila odstranjena.
Za konec bi želel izraziti upanje, da bomo tukaj v Evropskem parlamentu, ki mu je Lizbonska pogodba dala večje pristojnosti ravno na tem področju, na čelu s poročevalko, gospo Muscardini, našli skupne rešitve, ki bodo pomagale našim državljanom pri sprejemanju boljših in, še pomembneje, svobodnejših odločitev.
Predsednik
Gospod, rad bi se opravičil, ker vas prekinjam. Naslednja točka so neposredne pripombe. Teh je šest, tako da lahko dam besedo vsakemu.
Giovanni Collino
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, vsi državljani so spoznali svetovno razsežnost sedanje gospodarske krize in menimo, da se zavedajo pomena sprejema skupnih pravil, da bi se izognili izkrivljanju trga in nevarnemu zmanjšanju trgovine.
Evropska unija je priznala potrebo po jasnem obveščanju državljanov glede izdelkov, ki krožijo znotraj njenih meja, v zvezi s tem tudi potekajo prizadevanja ob upoštevanju interesov držav članic in državljanov. Medtem ko interesi prve skupine vključujejo spodbujanje njihovih virov, ne da bi bili protekcionistični, državljani vedno želijo biti seznanjeni s poreklom vsakega izdelka, četudi na račun čakanja, da se ta ureditev začne uporabljati za vse kategorije blaga.
Želimo, da Evropska unija spregovori z enim glasom, na isti ravni kot vsi drugi glasovi, ki se močno slišijo na mednarodnih trgih. Tako bomo jutri podprli poročilo o navedbi države porekla za določene izdelke, uvožene iz tretjih držav, ter pozvali Evropski svet, naj opravi svoj del za čim boljši zaključek te zakonodajne poti, ki zdaj traja že dolgih šest let.
Mario Pirillo
(IT) Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, pet let po predlogu uredbe bomo jutri končno prišli do glasovanja o obveznem označevanju porekla za nekatere izdelke, uvožene iz tretjih držav. Z leti je Evropski parlament že večkrat potrdil potrebo po pravilu, ki daje potrošnikom pravico do točnih informacij glede porekla izdelkov, s čimer se omogoči bolj ozaveščena izbira.
Naši izdelki so mnogokrat žrtve ponarejanja in zavajajočih oznak. Ta uredba bi lahko prispevala k večjim jamstvom za evropske podjetja in oživitvi konkurenčnosti na mednarodni ravni. Upam, da bo Parlament poslal močan signal, tako da bo z veliko večino podprl poročilo gospe Muscardini, ki se ji zahvaljujem, tako kot poročevalcu v senci, gospodu Susti.
Peter Jahr
(DE) Gospod predsednik, tudi v kmetijskem sektorju imajo potrošniki pravico do podrobnih in nedvoumnih informacij glede porekla izdelkov, prodanih v Evropski uniji. S tem jim lahko omogočimo, da bodo nakupovali dobro obveščeni in sprejemali zavestne odločitve.
Vendar mora dolgoročni cilj biti, da se naši visoki evropski standardi za izdelke in varnost prav tako uporabljajo za uvožene izdelke, ki bodo prodani v Evropski uniji. Ne gre za vprašanje trgovinskih omejitev, nasprotno, cilj je vzpostaviti enakovredne konkurenčne pogoje, ki so odločilen temeljni pogoj za pravično svetovno trgovino. Na žalost pa predlog resolucije, ki jo je predstavila Komisija, ne bo dosegel tega cilja.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, navdušeno podpiramo to uredbo in rad bi se zahvalil poročevalki, gospe Muscardini, ter gospodu Susti in gospodu Rinaldiju. Tudi jaz menim, da ta ukrep predstavlja vmesni korak. Odločiti se moramo, ali je prav, da pri nakupu izdelka kupec ve, kje je bil ta izdelek izdelan. Menimo, da je prav. Gre za uredbo, ki si prizadeva za preglednost in varovanje pravic potrošnikov. Ni nam dosti mar, če so zaradi varovanja pravic potrošnikov do preglednosti in jasnosti nekatera podjetja, ki so se preselila, zdaj na nek način kaznovana.
Pozorno sem poslušal besede svojega finskega kolega, gospoda Fjellnerja, ki prihaja iz Stockholma, in ki mu želim odgovoriti, da bi rad šel v njegovo državo in kupil tipično obleko, narejeno na Švedskem, v prepričanju, da je dejansko bila izdelana na Švedskem. Lahko bi namreč nosila znamko švedskega podjetja, čeprav je bila proizvedena v malem proizvodnem podjetju, ki se nahaja morda 10 kilometrov stran od mojega doma. Počutil bi se kot bedak, če bi šel na Švedsko kupit nekaj, kar se proizvaja v mojem lokalnem območju.
Zato pozdravljam navedbo porekla, če potrošnikom nudi preglednost in priložnost za jasnost in znanje ter, navsezadnje, vsaj majhen odgovor velikemu številu podjetij, ki so imela pogum in se niso preselila in jih je nepoštena konkurenca poteptala.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, zagovarjamo in presojamo možnost obstoja označevanja porekla, ker je za nas predvsem orodje za zaščito delovnih mest v evropski industriji, nenazadnje v malih in srednje velikih podjetjih; orodje proti socialnemu in okoljskemu dampingu. Pomembno orodje, vendar le to: orodje. To ni - in ne slepimo se glede tega - čudežno zdravilo. Ni čarobna, univerzalna rešitev za odpravo tragičnih posledic liberalizacije in deregulacije svetovne trgovine; za odpravo strašne škode, ki je posledica te deregulacije.
Nekateri izmed tistih, ki so imeli koristi od te liberalizacije, so isti ljudje, ki so vedno nasprotovali označevanju porekla: veliki evropski uvozniki in distributerji. Mi se bomo še naprej borili proti protekcionizmu, od katerega so te interesne skupine imele koristi, v nasprotju s skupnim dobrim in v škodo na tisoče malih in srednje velikih podjetij v Evropi ter delavcev, njihovih pravic in plač.
Resno moramo obravnavati vprašanja, povezana s proizvodnjo in predelavo, ki zajemata različna geografska področja, vendar so ta vprašanja premostljiva in rešiti jih moramo na čim bolj pregleden in informativen način.
Seán Kelly
Gospod predsednik, svoji kolegici, gospe Muscardini, bi rad povedal - s Shakespearovimi besedami - državi ste naredili določeno uslugo, saj smo v svetu predolgo bili vilinska botra in širili svojo radodarnost blizu in daleč, v zameno pa so nas tudi obravnavali kot vilo. Temu smo bili priča v Københavnu in temu smo priča v Združenih narodih, na srečo pa se bomo nocoj začeli boriti in vzpostavili enake pogoje za naše potrošnike in proizvajalce.
Nobenega smisla nima, da lahko pride v Evropsko unijo blago iz tretjih držav brez oznake, od kod prihaja. Želel bi si, da bi pri tem šli mnogo dlje. Moja kolegica, gospa Dodds, je rekla, da bi si želela razširitev na kmetijstvo, in to je vsaj prvi korak. Našim potrošnikom moramo pomagati pri odločanju, da bodo vedeli, da se pravilno odločajo, da ni ponarejanja in vsi igrajo pošteno igro.
Torej svoji kolegici, gospe Muscardini, čestitam za dobro delo. Končno smo na poti.
Karel De Gucht
član Komisije. - Gospod predsednik, opazil sem, da je v Parlamentu velika podpora predlogu, zato se ne bom spuščal v številne pripombe, ki so bile podane, ker večina med njimi podpira predlog Komisije in poročilo gospe Muscardini.
Naj povem, da je glede pravil o poreklu to zelo stabilen režim. Ta pravila so zelo stabilna in dobro poznana, ker se na podlagi teh pravil o poreklu plačujejo carinske dajatve, ko izdelki pridejo na evropski trg. Dejansko naš predlog popolnoma temelji na njih. Glede tega ne sme biti nobenega nesporazuma.
Kot drugo bi rad povedal nekaj o predlogu spremembe gospe Muscardini, da bi ta uredba "made in" [izdelan v]bila nekakšen pilotni projekt, ki bi se po petletnem obdobju ocenil in morda spremenil. Menim, da je to spremembo vredno podpreti, ker pričakujem, da bo povečala možnosti, ki jih ima ta predlog v Svetu.
Razlog, da ta predlog iz leta 2005 še ni zakonodaja EU, je preprosto, ker ga Svet ne sprejme. Do zdaj ga je zavračal, vendar je predlog gospe Muscardini, da bi iz tega naredili petletni pilotni projekt, ki mu sledi ovrednotenje po štirih letih, zelo dober korak v pravo smer. Zato lahko Komisija sprejme predlagano spremembo.
Cristiana Muscardini
Gospod predsednik, gospe in gospodje, komisarju bi se želela zahvaliti za razumevanje, ki ga je pokazal za predlog, ki smo ga pripravili v odboru. Delo je bilo dolgotrajno in je vključevalo zahtevno posredovanje, vendar smo skušali upoštevati potrebe vseh. Predvsem bi se rada zahvalila poročevalcema v senci, gospodu Susti in gospodu Rinaldiju. Predstavimo lahko besedilo, ki v svoji celoti zajema večino težav, ki so nam bile predstavljene.
Prav tako bi se rada zahvalila poslancem, ki so ta večer z veliko večino izrazili podporo uredbi, predvsem pa večji demokraciji in spoštovanju potrošnikov in evropskih državljanov. Upam, da se bo z jutrišnjim glasovanjem končno začela nova faza Evropske unije; faza, v kateri se bo po eni strani ponovno potrdila politična volja Unije in po drugi strani pravica evropskih državljanov do obveščenosti in udeležbi pri odločitvah, ki jih bo sprejela Unija.
Šlo je za trnovo pot sklepanja kompromisov in resnično me čudi, da so še vedno poslanci, predstavniki številnih držav, ki bi raje zavrnili uredbo, kot pa zajamčili svojim državljankam in državljanom iste pravice, kot jih uživajo državljani Kitajske, Indije in Združenih držav.
Upam, da bo noč prinesla odgovor in da se vsak od nas zaveda, da bomo nekega dne morali razložiti, kaj smo storili dobro, kaj slabo in česa sploh nismo storili. Danes moramo končno delovati z razumevanjem, kaj svet predstavlja za nas. Znanje brani svobodo in demokracijo.
Predsednik
Razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 21. oktobra 2010.
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Jiří Havel
Želel bi izraziti svojo polno podporo poročilu o uvedbi oznake države porekla za različne izdelke, uvožene iz tretjih držav. Predlog gospe Muscardini zapolnjuje praznino evropskih zakonodajnih standardov na tem področju. Zahteva po navedbi porekla izdelkov lahko prispeva k izenačenju pogojev na svetovnem trgovinskem trgu, ker pri podobni zaščiti domačih izdelkov že vztrajajo različna svetovna gospodarstva, kot so Združene države, Kanada in Japonska. Zaščita te vrste pomaga blagu, proizvedenem v Evropski uniji, da je bolj konkurenčno blagu iz tretjih držav. Navedba države porekla prav tako prispeva k ohranitvi tradicionalnih metod proizvodnje, značilnih lastnosti izdelka in kakovosti. Ta vrsta zaščite evropskih izdelkov bo prav tako imela pozitiven učinek na ohranitev zaposlitve v vseh državah članicah. Prav tako bi rad izjavil, da navedba države porekla pri nakupovanju določenih izdelkov poveča ozaveščenost potrošnikov in preglednost ter preprečuje morebitne goljufive trditve glede porekla izdelkov ali ponarejanje.
Jarosław Kalinowski
Informacije o poreklu izdelkov, razpoložljive na trgu EU, so zelo pomembne za vse potrošnike. Navedba države porekla omogoča državljanom, da se pri nakupu določenega izdelka ozaveščeno odločajo in da se izognejo zdravstvenim in varnostnim tveganjem, povezanim z izdelki iz tretjih držav, ki ne izpolnjujejo standardov kakovosti. Predpisi o označevanju porekla prav tako nudijo učinkovito zaščito pred ponarejanjem in nepošteno konkurenco. Pomembno je opredeliti podrobne oblike in postopke za označevanje porekla in za določitev kazni za kršenje določb uredbe.
