Prednostne naloge Parlamenta za svet OZN za človekove pravice (Ženeva, 1. do 26. marec 2010) (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka sta izjavi Sveta in Komisije o prednostnih nalogah Parlamenta za svet OZN za človekove pravice (Ženeva, 1. do 26. marec 2010).
Diego López Garrido
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospod Predsednik, Evropska unija se pripravlja v Ženevi, Bruslju in glavnih mestih tretjih držav na prvo letošnje zasedanje Sveta za človekove pravice.
Svet za človekove pravice je forum, namenjen razpravi o razmerah na področju človekovih pravic v vseh regijah sveta in o prizadevanjih mednarodne skupnosti, da bi izboljšala te razmere, kar je tudi eden izmed načel, eden izmed elementov, ena izmed značilnosti duha Evropske unije, ki ji daje pristno identiteto v svetu.
Predsedstvo Svetu je zelo resno vzelo vlogo, ki jo mora v tem času odigrati. Zelo resno obravnava izzive, s katerimi se mora Evropska unija soočiti na teh zasedanjih Sveta za človekove pravice. Dokaz za to je dejstvo, da se bo prva namestnica predsednika španske vlade, María Teresa Fernández de la Vega -, ki bo v tem primeru nastopala kot predstavnica predsedstva Svetu Evropske unije - udeležila "srečanj na visoki ravni", s katerimi se bo začelo 13. zasedanje Sveta.
Predsedstvo bo s tem aktivno sodelovalo pri delu Sveta.
Zagovarjali bomo tališča Evropske unije pri zadevah, ki še posebej vplivajo na številne države članice, poleg tega pa bo Evropska unija, poleg nacionalnih pobud, predložila še resolucije posameznih držav.
Še naprej verjamemo, da Svet potrebuje instrumente, s katerimi lahko brani človekove pravice, se odziva na primere resnih kršitev človekovih pravic prek mandata specifične države - kot v primeru Burme ali Demokratične ljudske republike Koreje - ali prek mandatov za posebne zadeve znotraj države, kot upamo, da se bo zgodilo v primeru Demokratične republike Kongo.
Če želimo, da bo Svet ohranil svojo verodostojnost, morata te razmere nadzirati mednarodna skupnost in Svet za človekove pravice.
O eni zmed tem, ki bo na programu naslednjih zasedanj Sveta, bomo govorili kasneje v sklopu druge zadeve in sicer o posebnih sejah glede Gaze in poročila gospoda Goldstonea. Evropska unija meni -, kot bomo kasneje še enkrat omenili -, da to poročilo predstavlja zanesljivo analizo, Evropska unija pa je poudarila pomen izvedbe ustrezne, zanesljive raziskave morebitnih kršitev mednarodne zakonodaje o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava.
Nazadnje želim spregovoriti o problemu ponovnega pregleda Sveta.
To bo ključno leto za pogajanja o ponovnem pregledu dela Sveta, ki bo potekal predvsem v 2011.
Evropska unija je začela z delom, ki ga namerava še uskladiti, za pripravo jasnega stališča, jasne strategije Unije, da bomo lahko ohranili aktivno vlogo in ostali zavezani varstvu in spoštovanju človekovih pravic.
Povsem jasno je, da bo Evropska unija še naprej zagovarjala neodvisnost Urada Združenih narodov visoke komisarke Združenih narodov za človekove pravice, skupaj z neodvisnostjo posebnih postopkov, sodelovanjem nevladnih organizacij v Svetu za človekove pravice, pristojnostjo Sveta, da obravnava ključne resne kršitve človekovih pravic in vzpostavitev mandatov držav.
Španija in špansko predsedstvo se zavedata, da sta predsedstvo po rotacijskem sistemu prevela v odločilnem trenutku za Unijo in Združene narode z vidika varstva in zagovarjanja človekovih pravic v svetu.
Lizbonska pogodba je prav tako odprla novo fazo, tako kot še na številnih drugih področjih, v vidika zunanjega ukrepanja Unije in upamo, da bo zaradi našega skupnega dela pod vodstvom visoke predstavnice, glas Evropske unije pri zagotavljanju temeljnih načel dela Sveta za človekove pravice jasnejši. Prav tako upamo, da bo k tej fazi za vzpostavitev aktivnejšega, preglednejšega in učinkovitejšega Sveta prispevala tudi prehodna faza, ki jo Unija doživlja pod predsedstvom -, ki ga trenutno zastopam - in ki bo storilo vse, kar je v njegovi moči, da bodo poti Unije in Sveta od sedaj vodile k istem cilju in sicer k zagovarjanju in varstvu človekovih pravic v svetu.
Kristalina Georgieva
članica Komisije. - Gospod predsednik, zelo primerno je, da sem danes prvič prisotna pri vprašanju človekovih pravic, kar sovpada tudi z mojimi osebnimi prednostnimi nalogami.
Komisija močno podpira predstavitev španskega predsedstva in temu, kar je bilo predstavljeno v zvezi s prednostnimi nalogami naslednjega zasedanja in kako se bo EU uskladila s temi prednostnimi nalogami, želim dodati dva sklopa pripomb.
Prvi sklop se nanaša na tematska vprašanja. EU in skupina držav Latinske Amerike sodelujejo pri pripravi osnutka resolucije o otrokovih pravicah s posebnim poudarkom na boju proti spolnemu nasilju nad otroki. Komisija je zelo zaskrbljena nad povečanjem spolnega nasilja na konfliktnih in kriznih območjih ter nad prenašanjem na najranljivejše, predvsem na otroke. EU bo v skladu z Evropskim soglasjem o humanitarni pomoči zagotovila, da bo to v resoluciji ustrezno obravnavano.
EU bo aktivno sodelovala tudi v skupini za pravice invalidov. Obstaja zelo jasna povezava z našimi notranjimi politikami EU, saj bomo kmalu zaključili pristopni proces h Konvenciji Združenih narodov o pravicah invalidov.
Drugo tematsko področje posebnega pomena je pravica do hrane, ki sovpada z dosežki razvojnih ciljev novega tisočletja, pa tudi človekove pravice razseljenih oseb, ki v nasprotju z begunci niso ustrezno zaščiteni z mednarodnimi konvencijami in glede tega si bomo še naprej prizadevali.
Druga pripomba, ki jo želim podati, se nanaša na podporo EU pri sprejetju sklopa poročil univerzalnih periodičnih pregledov, ki se nanašajo na države, ki so ta proces izvedle decembra. Gre za zelo pomemben trenutek, v katerem lahko pregledane države javno naznanijo zavezanost k izboljšanju razmer na področju človekovih pravic. Istočasno lahko države zaprosijo za mednarodno pomoč pri izvajanju teh zavez. Komisija bo še naprej zelo pripravljena na razpravo s partnerji glede načinov in sredstev, namenjenih podpori izvajanja priporočil teh ponovnih pregledov.
Kot je špansko predsedstvo že izpostavilo, je zelo pomembno dejstvo, da je vpliv tega procesa odvisen predvsem od preglednosti in odprtosti držav članic EU, saj bomo učinkoviti lahko le takrat, če bomo sledili svojemu vzgledu.
Laima Liucija Andrikienė
v imenu skupine PPE. - Gospod predsednik, pozdravljam dejstvo, da bo Evropski parlament sprejel resolucijo o naslednjem zasedanju Sveta za človekove pravice. Prav tako pozdravljam dejstvo, da bo Evropski parlament poslal delegacijo na Svet za človekove pravice, saj se naša priporočila, predložena Svetu EU, nanašajo predvsem na to, kako izboljšati delo Sveta za človekove pravice in okrepiti vlogo Evropske unije v njem.
13. zasedanje je najpomembnejše zasedanje, ki bo potekalo v 2010, vključevalo pa bo tudi srečanja na visoki ravni in razprave z ministri vlad o številnih pomembnih vprašanjih, ki sta jih Komisar in minister že omenila, kot je na primer vpliv globalne finančne krize na razmere človekovih pravic v svetu.
Pozdravljamo dejstvo, da naši ameriški partnerji močno sodelujejo pri delu Sveta za človekove pravice. Vendar pa moramo z zaskrbljenostjo povedati, da skušajo nekatere države zlorabiti celoten proces in spodkopati verodostojnost Sveta za človekove pravice. Iran je sporočil, da bi lahko na volitvah kandidiral za mesto v Svetu. Obžalovanja vredno bi bilo, če bi bil Iran izvoljen, saj bi se s tem povečalo število držav s problematično zgodovino človekovih pravic v Svetu. Pojavilo bi se tveganje, da Svet za človekove pravice postane tako neučinkovit in neuporaben, kot njegova predhodnica Komisija za človekove pravice. Povedano drugače, ogrožena je verodostojnost Sveta za človekove pravice in zato moramo storiti vse, da bi ohranili njegovo avtoriteto.
Richard Howitt
v imenu skupine S&D. - Gospod predsednik, najprej želim pozdraviti sodelovanje Parlamenta v pobudah OZN. Jeseni smo v New Yorku lobirali za imenovanje novega pomočnika generalnega sekretarja, da bi prispevali k večji prioriteti človekovih pravic v OZN, naslednji mesec pa bomo ponovno prisotni v Svetu za človekove pravice: ne le v dialogu z našimi predstavniki EU, ampak bomo sodelovali tudi s tretjimi državami v sklopu evropskih prizadevanj za spodbujanje spoštovanja človekovih pravic v preostalem delu sveta. Ponosen sem, da lahko v Ženevi gledamo na Evropo, kot na borko za človekove pravice, z delom, ki se bo pričelo junija letos pa iz naše resolucije izhaja, da si moramo prizadevati za dodatno reformo Sveta za človekove pravice.
Svet še naprej ostaja preveč spolitiziran in naše besedilo danes utemeljeno kritizira delegate, ki so se cinično postavili s svojimi avtomobili pred OZN v Ženevi ob 6.00, da bi se lahko prvi vpisali na seznam govornikov glede pomoči Šrilanki s svojim predlogom "brez ukrepov", da bi se tako izognili kritiki kršitev v tej državi in duhu ustanovitve Sveta za človekove pravice: da si mora prek celega leta prizadevati pri obravnavi zlorab človekovih pravic, ne glede na to kje in kdaj do njih pride. V Parlamentu se strinjamo s številnimi načeli, ki jih je navedlo špansko predsedstvo z vidika dodatnih reform in pridružiti se želim prijateljici gospe Andrikienė, ki pravi, da bo šlo za dodaten smrtonosen udarec Svetu, če bo Iran s svojo porazno zgodovino človekovih pravic naslednjič izvoljen brez nasprotovanja, kot se nekateri bojijo.
Najresnejši preskus človekovih pravic za kateri koli narod se pojavi takrat, ko nas obsodijo zlorabe človekovih pravic . Zaradi tega me zelo veseli, da sta se tako Evropska unija, kot tudi Združene države Amerike na organizacijskem zasedanju v Ženevi 18. februarja zavzeli za skupno študijo o skrivnih pridržanjih, ki je bila tokrat predstavljena Svetu za človekove pravice. Ne bomo se vedno strinjali s kritikami, vendar jih moramo biti vedno pripravljeni sprejemati, če to pričakujemo tudi od drugih.
Kristiina Ojuland
(ET) Visoka predstavnica, komisarka, v Skupini zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo želimo, da bi bila Evropska unija na 13. zasedanju Sveta OZN za človekove pravice opazna. Kot soavtorica te resolucije želim še posebej opozoriti na njeni točki 9 in 13, ki se nanašata na zadeve, povezane z Iranom.
Za nas v skupini ALDE je nesprejemljivo, da se Svet OZN za človekove pravice ni zmožen - da ne rečem ni pripravljen - dovolj hitro odzvati na krizo človekovih pravic v Afganistanu, Gvineji, Iranu, Jemnu in Iraku. Smisel Sveta za človekove pravice, ki združuje vse države sveta, je nenehno spremljanje razmer človekovih pravic na ozemlju vseh držav članic in takojšnje ukrepanje v primeru kakršnega koli poslabšanja razmer.
Trenutna počasna obravnava razmer jasno kaže na šibkost in nezmožnosti organizacije, da bi ustrezno uresničevala cilje, ki si jih je zastavila. Šibkost organizacije je očitna tudi zaradi kandidature Irana na volitvah v Svet OZN za človekove pravice, ki bo potekal maja 2010, kar je precej komično. Že sama misel na to je absurdna, glede na brezupne poskuse teokratskega režima Irana, da bi z represivnim sredstvi zatrl državljanske nemire, ki so zajeli celotno državo. Edina možnost je, da obtožimo celotno mednarodno skupnost.
Spoštujemo odločitve ljudi v Iranu in namen naše kritike je doseči boljšo prihodnost za ljudi v Iranu. Visoko predstavnico Evropske unije za zunanje zadeve in varnostno politiko ter podpredsednico Komisije pozivamo, da zavzame odločno stališče pri tej zadevi in da močno pritisne na OZN.
Heidi Hautala
v imenu skupine Verts/ALE. - (FI) Gospod predsednik, Evropska unija ima veliko priložnost, da na naslednjem Svetu za človekove pravice sprejme pobudo za krepitev mednarodnega prava.
S strani Sveta in Komisije smo slišali dolg seznam pomembnih vprašanj, vendar ali imamo kakršno koli zagotovilo, da bo Evropska unija dejansko vztrajala na tem, da bodo obravnavana? Omenim lahko na primer, da je poročilo gospoda Goldstonea o kršitvah mednarodnega humanitarnega prava med vojno v Gazi naletelo na zelo sporen odziv pri državah članicah. Menim, da nam je predstavnik Sveta dolžen pojasniti, kako različne države članice sedaj gledajo na to pomembno poročilo. To poročilo je ključnega pomena v času, ko si prizadevamo, da bi bili vsi tisti, ki so kršili mednarodno humanitarno pravo in izvajali vojne zločine, obsojeni.
Drugič, tako kot moj kolega poslanec gospod Howitt, tudi jaz želim omeniti novo poročilo o skrivnih centrih za pridržanje. Evropska unija mora odločneje ukrepati glede mučenja in nehumanega ravnanja v zaporih, pri čemer so nekateri celo skrivni. Prav tako se moramo soočiti z dejstvom, da so države članice Evropske unije same krive za takšne stvari. To se ne sme nadaljevati; te zadeve morajo prav tako raziskati, ker se nanašajo na nas.
Priložnost imamo, da povečamo pristojnost Mednarodnega kazenskega sodišča s sprejetjem odločnega stališča glede tega, kako naj bo to pomlad spremenjen njegov kodeks poklicnega delovanja.
Charles Tannock
v imenu skupine ECR. - Gospod predsednik, Svet za človekove pravice ima nedvomno hvalevredne cilje, vendar njegov ugled resno ogrožajo nekatere njegove članice. Številne izmed njih nezadostno spoštujejo človekove pravice in demokracijo, vključno s Kubo, Kitajsko, Pakistanom, Saudovo Arabijo, Nikaragvo in Gabonom - in Iranom, kot morebitnim kandidatom - če naštejem le nekatere. Jasno je, da ima ta organ zaradi tega le malo moralne avtoritete. Z vsem tem se mora EU spopasti na ravni OZN, kljub temu pa opravlja nekaj dobrega dela na področju zanesljive preskrbe s hrano in otrokovih pravic. Obsedeno napadajo zgodovino spoštovanja človekovih pravic Izraela, njihovo zaničevanje človekovih pravic pa pogostokrat poteka neopaženo.
Ta resolucija Parlamenta upravičeno izpostavlja, da 13. zasedanje ne omenja resnih problemov na področju človekovih pravic, povezanih z režimi, kot so Gvineja Conakry, Iran in Jemen. Drugič, ta resolucija omenja agencijo CIA in nenavadno izročanje. Dvakrat bi morali pomisliti, preden napademo naše ameriške zaveznike, saj še vedno nosijo nesorazmeren delež odgovornosti za varnost v Evropski uniji.
Nicole Sinclaire
Gospod predsednik, medtem kot si Komisija zelo močno prizadeva za varovanje človekovih pravic, mi Britanci že od trinajstega stoletja točno vemo, kje smo. Žal moram povedati, da je Lizbonska pogodba bleda senca naše Velike listine svoboščin.
Komisija rada gleda nase kot na globalnega akterja na področju človekovih pravic in zdi se, da rada sodi drugim in jim nudi pomoč ter nasvete. Vendar pa bi se morala kritično ozreti nase. Zelo ironično je, da Komisija aktivno išče načine, kako bi z Lizbonsko pogodbo odvzela pristojnosti svojim državam članicam na pomembnih področjih visoke politike, medtem ko EU upravičeno podpira pravice Kašmircev, ki potrpežljivo čakajo na referendum o pravici do samoodločanja, ki so jim ga obljubili Združeni narodi leta 1947. S tem se želim dotakniti referenduma, ki je bil obljubljen britanskim volivcem, do katerega pa preprosto ni nikoli prišlo. Zato moji volivci skupaj s Kašmirci pričakujejo samoodločanje.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Gospod predsednik, po mojem mnenju je to izjemna priložnost, da potrdimo univerzalnost, nedeljivost in soodvisnost človekovih pravic, kar je tudi namen tega predloga skupne resolucije, ki naj bi bila jutri sprejeta.
Parlament je ob številnih priložnostih izrazil svoje mnenje, običajno v letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in v različnih resolucijah, kot smo to nedavno storili v primeru Irana.
Nekateri kolegi poslanci so omenjali paradoks - beseda, ki so jo uporabili - da so nekatere države z izjemno slabo zgodovino spoštovanja človekovih pravic del organa, ki je odgovoren za spremljanje teh pravic in menim, da je primer Irana eden najbolj očitnih. To ni edini primer in menim, da bodo Združeni narodi postali neučinkoviti, če bodo v njem sodelovale te države, prav tako pa bodo izgubili vso politično legitimnost in moralno avtoriteto pri obsojanju teh kršitev.
Gospod predsednik, medtem ko govorim o tem, je ta teden drug organ Parlamenta razmišljal o izključitvi poslanca v Parlamentu, izključitev Kube. Poleg tega danes žalujemo zaradi smrti Orlanda Zapate Tamaya, 42 letnega zidarja in političnega zapornika, ki je umrl po gladovni stavki in samovoljnem, nečloveškem in krutem zaporu.
Predsednik kubanske Komisije za človekove pravice in spravo, Elizardo Sánchez, oseba, ki je po mišljenju zelo blizu socialnim demokratom, je povedal, da bi se bilo tej smrti mogoče izogniti in meni, da gre za umor, prikrit pod pretvezo pravice. Komisarka, želim vam zastaviti vprašanje - saj stališče predsedujočega Svetu že poznamo - ali vi in Komisija menite, da bi bilo z etičnega in demokratičnega stališča, kot odgovor na žalostne dogodke, kot je smrt gospoda Zapate, treba odnose med Evropsko unijo in Kubo dvigniti na višji nivo in jim posvetiti večjo pozornost?
