Čas za vprašanja (vprašanja Komisiji) 
Predsednik
Naslednja točka je čas za vprašanja (B7-0655/2010).
Na Komisijo so naslovljena naslednja vprašanja.
Prvi del

Zadeva: Varovanje zdravja žensk
Komisija je sprejela novo strategijo o enakosti med spoloma za obdobje 2010-2015. Strategija poudarja socialni razkorak, ki obstaja med ženskami in moškimi, ter ugotavlja, da so ženske veliko bolj izpostavljene nevarnosti revščine kot moški. Veliko hitreje lahko izgubijo svoje delovno mesto kot moški. Danes veliko žensk dela v sektorjih trga dela, kjer so plače nizke, število žensk, ki delajo na vodilnih položajih, pa je premajhno. Stopnja zaposlenosti žensk je zaradi materinstva nizka, zato so njihove pokojnine nižje od pokojnin moških. Poleg tega pa ženske mnogokrat niso upravičene do socialnih jamstev.
Strategija ne predvideva nobenega konkretnega ukrepa ali sredstva za zagotovitev varovanja zdravja žensk. Ali namerava Komisija predložiti smernice ali predloge glede varovanja zdravja žensk?
John Dalli
član Komisije. - Vrste zdravstvenih tveganj se med ženskami in moškimi razlikujejo, zato se razlikujejo tudi učinki na zdravje. Ženske živijo v povprečju šest let dalj kot moški, vendar jih večino teh dodatnih let pestijo zdravstvene težave.
Nekatere bolezni, na primer osteoporoza, so pri ženskah mnogo pogostejše. Zato strategija EU za enakost med spoloma (2010-2015), ki jo je pred kratkim sprejela Komisija, opozarja, da morajo te razlike upoštevati tudi medicinske raziskave in zdravstvo. Strategija poudarja, da se morajo zdravstvene storitve tudi v prihodnje prilagajati posebnim potrebam žensk in moških. Strategija za te ukrepe, ki so namenjeni posebej varovanju zdravja žensk, obsega tudi seminarje za zdravstveno osveščanje žensk in izmenjavo najboljših praks v okviru politik posebnega zdravstvenega varstva žensk.
Ne začenjamo iz nič. Že zdravstvena strategija EU, ki smo jo sprejeli pred tremi leti, je vsebovala poročilo, da je treba pri oblikovanju zdravstvenih politik upoštevati tudi posebnosti spolov. V ta namen zdravstveni program Skupnosti podpira niz projektov, povezanih z zdravjem žensk, katerih namen je krepiti razumevanje in upoštevanje zdravstvenih potreb žensk.
Dober zgled za to, kako lahko EU pomaga državam članicam pri skrbi za boljše zdravje žensk, so presejalni pregledi za odkrivanje raka. Ocenjuje se, da bi lahko z uvedbo učinkovitih nacionalnih programov presejalnih pregledov za odkrivanje raka na dojkah v Evropski uniji vsako leto preprečili 32 tisoč smrti zaradi raka na dojkah. Zato je Komisija sestavila evropske smernice za presejalne preglede za odkrivanje raka na dojkah.
Z veseljem lahko povem tudi to, da je v letošnjem letu Komisija objavila poročilo o zdravju žensk, ki pomeni prispevek k osveščanju o nujnosti politik, bolj usmerjenih v posebnosti vidikov zdravja vsakega od spolov.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Rada bi preverila še eno zadevo. Ali imamo dovolj podatkov o varstvu zdravja žensk po državah članicah? Ali vemo, kakšni so učinki sedanje globoke gospodarske in finančne krize posebej na zdravje žensk? Ali ne bi bilo prav preučiti tudi učinkov revščine na zdravje žensk, še zlasti starejših žensk? Ali so kakovostne zdravstvene storitve dostopne ženskam, ki živijo v revščini?
John Dalli
član Komisije. - Komisija skuša pridobiti čim več podatkov in odzivov ter vzpostaviti zbirko statističnih podatkov o vseh vidikih zdravja. Seveda je točnost naših podatkov precej odvisna od odgovorov in odzivov iz držav članic.
Soglašam, da bi morali nadaljevati z zbiranjem podatkov in ugotavljanjem, kako revščina vpliva na zdravje, še zlasti na zdravje žensk. Vendar gre za povezavo med zdravjem in revščino, ne pa toliko za razlike med spoloma. Ugotavljamo namreč, da je na območjih, kjer prevladuje revščina, ogroženo tudi zdravje.
Sprejemamo tudi ukrepe za varstvo starejših. Znano vam je, da je Komisija pravkar sprožila pobudo ki jo imenujemo inovativna partnerstva. Prvi pilotni projekt v okviru tega inovativnega partnerstva bo zdravo in aktivno staranje. Upam, da bo imel ugodne učinke na zdravje naših državljanov obeh spolov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Danes je tveganju revščine izpostavljenih 120 milijonov državljanov Evropske unije. Gospodarska kriza je še posebej močno prizadela ženske; te so bolj izpostavljene tveganju revščine, še zlasti matere samohranilke.
Gospodarska kriza močno prizadeva tudi zdravstvene sisteme. Njihovi proračuni se zmanjšujejo, nekatere velike zdravstvene ustanove so celo prenehale delovati. Rada bi vas vprašala, kakšne ukrepe ste nam pripravili, da bodo zagotovili dostopnost zgodnjih presejalnih pregledov za odkrivanje raka na dojkah ali na materničnem vratu vsem ženskam, ne glede na družbeni ali materialni položaj, in še zlasti, da bi zagotovili pravičen zdravstveni sistem, ki bo zagotavljal kakovostne zdravstvene storitve po vsej Evropski uniji.
John Dalli
član Komisije. - Tudi tokrat moram ponoviti, da sta zdravje in zdravstveno varstvo v pristojnosti držav članic. Komisija je izdala smernice za presejalne preglede za odkrivanje raka in spodbuja države članice, naj te smernice upoštevajo in čim prej uvedejo programe presejalnih pregledov dojk. Lahko povem, da ima večina držav ustrezne - in zelo kakovostne - programe presejalnih pregledov dojk, nekatere države pa so pri tem žal nekoliko počasne. Lahko vam zagotovim, da je pri vseh naših stikih z državami članicami to področje ena od prednostnih tem razprave.
Zadeva: Izjava Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2010 o oblikovanju evropskega sistema hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem
Evropski parlament je 23. junija 2010 sprejel resolucijo o oblikovanju evropskega sistema hitrega obveščanja proti pedofilom in spolnim nadlegovalcem. Komisija je že 22. maja 2007 objavila sporočilo z naslovom "Na poti k splošni politiki o boju proti kibernetskemu kriminalu". Parlament je Svet in Komisijo pozval, naj nadaljujeta dejavnosti v skladu s sporočilom Komisije iz maja 2007 ter naj izvajata tudi Direktivo 2006/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o hrambi podatkov, pridobljenih ali obdelanih v zvezi z zagotavljanjem javno dostopnih elektronskih komunikacijskih storitev ali javnih komunikacijskih omrežij, ter naj jo še razvijeta, da bi se določila taka pravila za varstvo podatkov ljudi, ki naložijo podatke na splet, ki jih policija in sodne oblasti lahko uporabijo za hiter in učinkovit boj proti otroški pornografiji in spolnemu nadlegovanju na spletu. Pozivam Komisijo, naj pojasni, kako je nadaljevala dejavnosti v skladu s to resolucijo.
László Andor
član Komisije. - Sem odločen privrženec boja proti zlorabam otrok, še zlasti proti spolnim zlorabam otrok. Dne 29. marca 2010 je Komisija sprejela predlog direktive o spolnih zlorabah otrok, izkoriščanju otrok in otroški pornografiji. To velikopotezno besedilo ureja pregon storilcev, zaščito žrtev in preprečevanje kršitev.
Ob upoštevanju novih tveganj, ki jih prinaša tehnološki razvoj, predlog opredeljuje tudi nove kršitve, kot so navezovanje stikov, ogledovanje otroške pornografije brez prenosa datotek s spleta, spletno spolno zlorabo oziroma oglaševanje ponudbe zlorabe otrok, na primer prek internetnih forumov. Uvesti bi morali posebna preiskovalna orodja, kot so prikrito delovanje policije za prodor v kroge storilcev spolnih deliktov, posebne preiskovalne enote bi morale z analiziranjem vsebin otroške pornografije identificirati otroške žrtve.
Države članice bi morale vzpostaviti tudi nacionalne sisteme za zaporo dostopa do internetnih strani, ki vsebujejo otroško pornografijo, in sprejeti ukrepe za odstranjevanje vsebin na izvoru. Pazljivo smo preučili izjavo Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2010 in zanimalo bi me izvedeti več o predlogu spoštovanega poslanca o sistemu zgodnjega opozarjanja. Opazil sem tudi predlog o razširitvi področja veljavnosti direktive o hrambi podatkov, da bi lahko hranili tudi podatke o poizvedbah uporabnikov vsebin otroške pornografije in spolnih zlorab otrok prek interneta ali sporočila, namenjena navezovanju stikov z otroki prek spleta.
Direktiva o hrambi podatkov nalaga ponudnikom komunikacijskih in omrežnih storitev hrambo podatkov o prometu in geografskih podatkov ter podatkov o naročnikih storitev. Ne zajema pa podatkov o vsebini. Vsebine je mogoče pridobiti in shraniti v okviru kazenskih preiskav; za to je namenjen instrument, imenovan zakonito prestrezanje. Zakonito prestrezanje je urejeno izključno z nacionalnimi zakonodajami in te ureditve se med državami članicami razlikujejo; na splošno pa ga organ pregona uporabi le, če razpolaga z znaki, da je v teku konkretna kazniva dejavnost, ki jo je treba podrobneje preiskati. Tega preiskovalnega orodja direktiva o hrambi podatkov ne ureja.
Zakonito prestrezanje se izvaja v okviru kazenskih preiskav poznanih osumljencev. Direktiva o hrambi podatkov pa, nasprotno, nalaga ponudnikom hrambo določenih kategorij podatkov ne glede na to, ali so imetniki podatkov česa osumljeni ali ne. Razširitev področja veljavnosti direktive o hrambi podatkov tudi na ogromne količine osebnih podatkov in podatkov o vsebini, kot so spletne poizvedbe po različnih ključnih besedah v različnih jezikih, podatkov o naloženih vsebinah, izmenjanih sporočil in elementov, potrebnih za identifikacijo vseh uporabnikov, bi morala prestati preizkus potrebnosti in sorazmernosti, ki pa še ni bil opravljen. Taka razširitev bi morala veljati za vsebine, ki jih naloži na splet kdor koli v kakršnem koli okolju, kadar koli in v zvezi s katero koli temo.
Čeprav je njegov namen tehten in vreden vse pozornosti, predlog spoštovanega poslanca zbuja resne pomisleke glede skladnosti z načelom sorazmernosti. Komisija je prepričana, da bi bila direktiva, ki jo je predlagala pred kratkim, primernejše sredstvo za uresničitev našega skupnega cilja, to je zaščite otrok pred storilci kaznivih dejanj zoper spolno nedotakljivost otrok.
Tiziano Motti
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, rad bi spregovoril le nekaj besed, saj sem zadovoljen z odgovorom komisarja in se mu zanj zahvaljujem. Vesel sem, da je v teku tudi delo za odpravo problema pri koreninah.
V zvezi z izjavo, ki smo jo sprejeli 23. junija 2010, bi rad samo opozoril, da smo v njej posebej omenili nalaganje podatkov na splet, ne pa prenašanje vsebin s spletnih strani. Tako smo se odločili, ker smo prepričani, da je treba ustrezno upoštevati tudi pravico uporabnikov iskalnikov do zasebnosti.
Kakor koli že, menim, da bi lahko storili več - da je mogoče storiti še mnogo več - kajti, če državljani nimajo nič proti pregledom pred vstopom v letalo, saj vedo, da je potnikom med takim pregledom zagotovljeno primerno varstvo zasebnosti, je prav tako mogoče najti zadovoljiv kompromis glede zaščite mladoletnih oseb na področju, o katerem govorimo.
Janusz Władysław Zemke
Rad bi se vrnil k izjavi, ki jo je Parlament sprejel 23. junija 2010. Spomnimo se, da izjava zadeva predvsem vzpostavitev sistema hitrega in učinkovitega opozarjanja na pedofile. Moje vprašanje v zvezi s tem pa se nanaša na drugo vprašanje - ali ne bi bilo prav, da bi posamezne policije vzpostavile podatkovne zbirke o obsojenih pedofilih pod okriljem Evropske unije, saj bi tako policije posameznih držav članic lahko uporabljale podatkovne zbirke vseh držav članic?
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, komisar, Poljska je pred kratkim, po prijetju petinštiridesetletnika, ki je imel dva otroka s svojo mladoletno hčerko, uvedla kemično kastracijo za pedofile in posiljevalce s hormonsko terapijo, ki zmanjša spolno slo teh oseb. Ta ukrep je, kot si lahko predstavljamo, na Poljskem sprožil burne odzive in razprave o tem, čigave pravice so pomembnejše: pravice družbe, ki zahteva zaščito pred posiljevalci, ali pravice ljudi, obsojenih zaradi spolnih zločinov, ki jim grozi po mnenju mnogih nehumana kazen. Ali je Komisija že sprejela kakšno stališče v zvezi s tem in v zvezi z zakonodajo o kemični kastraciji storilcev spolnih zločinov?
László Andor
član Komisije. - Kot sem povedal že na začetku, med najučinkovitejša orožja v boju proti otroški pornografiji in spolnim zločinom nad otroki spada tudi hiter sprejem predloga Komisije iz marca 2010 v zvezi s spolnimi zlorabami otrok.
Komisija z veseljem pričakuje osnutek poročila Evropskega parlamenta in začetek trialoga. Pri oblikovanju končnega besedila, ki ga nujno potrebujemo za boj proti tem zločinom, računam tudi na države članice in na Evropski parlament in ponovno bi vas rad opomnil na načelo sorazmernosti, ki je po mojem mnenju povezano tudi z zadnjim vprašanjem na to temo.
Predsednik
Na vrsti je vprašanje 17 gospe Matera, ki sedi na stolu številka 666. Gospa, ta stol ni pravšnji za vas!

Zadeva: Mladi in trg dela
Število aktivnega prebivalstva v Evropi, ki je brezposelno, je po podatkih Eurostata 9,6 %, v Evropi pa vsako leto diplomira še približno 3 milijone mladih. V Evropi je med letoma 2004 in 2008 za 1,5 % naraslo število ljudi, ki jim preti revščina, saj je od 15 % prešlo na 16,5 % prebivalstva.
Komisija je nedavno objavila dokument z naslovom "Nova spodbuda za evropsko sodelovanje v poklicnem izobraževanju in usposabljanju v podporo strategiji EU 2020", poleg tega pa je leto 2010 evropsko leto boja proti revščini.
Ali namerava Komisija sprejeti ukrepe za pospešitev dejanskih možnosti mladih za dostop do trga dela, da problem brezposelnosti ne bi dosegel patoloških razsežnosti po 30. letu starosti? Ti ukrepi naj spodbudijo države članice, da za srednje dolga obdobja zaposlujejo ljudi med 19. in 35. letom, ki imajo zahtevane pogoje, ter jim nudijo ustrezno plačilo.
László Andor
član Komisije. - V zadnjih dveh letih se je število brezposelnih med mladimi v Evropski uniji povečalo za en milijon. Zdaj imamo že pet milijonov državljanov, mlajših od 25 let, ki ne morejo najti zaposlitve.
Komisija se jasno zaveda težav, s katerimi se danes srečujejo mladi na trgu dela. Vse preveč jih je zaposlenih po začasnih pogodbah, ki zaposlenim nudijo le pičle obete za izboljšanje položaja, ne glede na to, kako dobro so usposobljeni za svoje delo. Poleg tega imajo nekatere skupine še posebne težave pri iskanju in ohranjanju zaposlitve. Med take skupine spadajo tudi mladi iz migrantskih okolij in mladi pripadniki narodnostnih manjšin, kot so Romi.
Obenem pa se predvideva, da se bo povpraševanje po visoko usposobljenih delavcih povečalo za skoraj 16 milijonov, po delavcih s srednjo stopnjo poklicne usposobljenosti pa za več kot 3,5 milijona. To pomeni velike priložnosti za zaposlitev za mlade in poskrbeti moramo, da jih bodo čim bolje izkoristili.
V strategiji Evropa 2020, v kateri je EU razgrnila podrobne načrte za rast in zaposlovanje v naslednjem desetletju, je poseben poudarek posvečen mladim, strategija pa zastavlja tudi jasne cilje glede dosežene ravni izobrazbe. Septembra je Komisija predstavila sveženj političnih pobud za mlade pod skupnim imenom "Mladi in mobilnost". Ta sveženj pomeni program za izboljšave pri izobraževanju in zaposlovanju naše mladine v naslednjem desetletju. Komisija je pred kratkim predstavila še eno vodilno pobudo, "Program za nova znanja in spretnosti in nova delovna mesta". Komisija se zavzema za uvedbo jamstev mladim, da bodo vsi dobili zaposlitev, možnost nadaljnjega izobraževanja ali pomoč pri aktiviranju v štirih mesecih po zaključku šole.
Naslednja stvar pa je potreba po zmanjšanju segmentacije trga dela v skladu z našo skupno politiko prožne varnosti. Državam s segmentiranimi trgi dela predlagamo, naj preučijo možnosti uvedbe zaposlitev za nedoločen čas z dovolj dolgimi poskusnimi dobami in postopnim dviganjem ravni varstva. Prav tako moramo spodbujati mobilnost delavcev in inovativnost. Pri tem bosta koristna dva instrumenta, program EU za poklicno mobilnost - "Prva zaposlitev EURES" - in spremljanje prostih delovnih mest v Evropi. Program "Prva zaposlitev EURES" bo spodbujal poklicno mobilnost mladih, program spremljanja prostih delovnih mest v Evropi pa bo mladim in poklicnim svetovalcem nudil pregled nad prostimi delovnimi mesti po Uniji in potrebnimi usposobljenostmi zanje. Ob tem pa bo Evropski mikrofinančni instrument Progress nudil pomoč mladim podjetnikom, ki ne morejo najti drugih virov financiranja za ustanovitev in zagon podjetja.
Seveda ne moremo ponuditi ene same rešitve za vse težave, ki nas pestijo, lahko pa se učimo eden od drugega in si izmenjujemo izkušnje. Okvir zaposlovanja mladih, ki ga predlagamo, ponuja smernice, po katerih lahko nosilci odločitev, zainteresirani in institucije pomagajo premakniti zadeve na bolje. Pri tem imajo ključno vlogo zavodi za zaposlovanje, socialni partnerji, delodajalci in službe za pomoč mladim na lokalni ravni. Še naprej bomo spodbujali izmenjavo izkušenj in dobrih praks med temi akterji na ravni EU. Trdo sem prepričan, da lahko z združevanjem virov na ravni EU oblikujemo in uveljavimo uspešne politike pomoči mladim.
Barbara Matera
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, zadovoljna sem s komisarjevim odgovorom. Glede na svetovne gospodarske razmere in krizo, ki so hudo poslabšale stanje na trgu dela in še zlasti prizadele najranljivejšo skupino, to je mlade, bi rada prosila komisarja, naj nam pove svoje mnenje o tem, ali bi bilo morda treba večji poudarek dati evropskim instrumentom, kot je Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji, ki ga potrebujemo za prekvalifikacijo delavcev, ki so izgubili zaposlitev iz razlogov, povezanih s krizo, torej tudi zaradi globalizacije.
Nikolaos Chountis
(EL) Gospod predsednik, komisar, slišal sem vaš odgovor na vprašanje spoštovane kolegice, rad pa bi vas opozoril na naslednja dogajanja na terenu.
Leta 2009 je brezposelnost pri mladih moških znašala 20 %, pri mladih ženskah pa 34 %. To stanje se je po posegih Mednarodnega denarnega sklada še poslabšalo. Odstotka porabe sredstev pri programih, ki se financirata prek nacionalnega strateškega referenčnega okvira, pa znašata 1,9 oziroma 3,2.
Vprašanje se torej glasi: zakaj je stopnja porabe sredstev v Grčiji tako nizka? Ali je za to kriva grška vlada? In drugič, ali Komisija razmišlja o kakšnih dodatnih ukrepih za rešitev problemov zaposlovanja?
Seán Kelly
Na kratko, tema je zelo pomembna in obenem tragična. V moji deželi je 20 % mladih brez dela in izseljevanje, ki je pred časom že usahnilo, se spet obnavlja, v obliki tako imenovanega "bega možganov", zajelo pa je med drugim tudi člane moje družine.
Kot nadaljevanje zadnjega vprašanja: ali se odzivi držav članic na ukrepe, ki jih predlaga Evropska unija, med državami članicami kaj razlikujejo, in kakšne so ovire za njene pobude?
László Andor
član Komisije. - Rad bi se vam zahvalil za pripombe in za to, da ste ob tistih, ki sem jih naštel sam, omenili tudi druge vire sredstev: mikrofinančni instrument, Evropski socialni sklad in Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji. Tudi ti skladi imajo lahko svojo vlogo, slednji predvsem ob nenadnih množičnih odpuščanjih, ki prizadevajo predvsem industrijske delavce, lahko pa tudi delavce v drugih panogah.
Prepričani smo, da ti skladi vsekakor lahko pomagajo, in prepričani smo, da morajo imeti tudi v naslednjem programskem obdobju zanesljive vire sredstev, saj se bomo morali tudi v času okrevanja spopadati z velikimi občasnimi odpuščanji zaradi prestrukturiranja in čezmejne selitve podjetij. Našo pozornost si zasluži prav vsak primer odpuščanj.
Danes se v Evropski uniji začrtuje nova ločnica - dvojnost - ki ločuje jedro, v katerem BDP in zaposlovanje že rasteta, in države, kot sta Grčija in Irska, ki še vedno trpijo pritiske finančnega trga.
Pred kratkim sem se osebno pogajal z ministrom Katselijem; razpravljala sva o tem, kako bi lahko v Grčiji učinkoviteje uporabili sredstva Evropskega socialnega sklada. V zadnjem času je več dejavnikov, vključno s samo krizo, težavami s sofinanciranjem in administrativnimi ovirami, onemogočalo intenzivnejše črpanje sredstev iz socialnega sklada, lahko pa vam zagotovim, da moja služba prizadevno dela in v sodelovanju z grškimi organi upravljanja išče ustrezne možnosti za uporabo sredstev iz socialnega sklada v bližnji prihodnosti. Prepričan sem, da bo pri tem pomagalo tudi pravilno upravljanje sklada.
Res je, da je to v stiski še težje in da moramo pustiti tudi prostor za prestrukturiranje razpoložljivega financiranja iz evropskega socialnega sklada. Menim pa, da moramo dolgoročno socialni sklad prilagoditi tako, da bo bolj učinkovit v posebnih razmerah in pri obvladovanju neravnovesij pri gospodarskem razvoju v Uniji, ki se kažejo med drugim tudi pri demografskih gibanjih, saj spodbujajo tokove preseljevanja, na katere v preteklosti nismo bili dovolj pozorni. V prihodnje bomo na te tokove pozorni in jih bomo obravnavali v povezavi z gibanji na trgu dela.
Predsednik
Kolegi, do zaključka ob 20.30 imamo še 40 minut, zato predlagam, da ta čas razdelimo na vprašanja podpredsednici Reding in gospodu Füleju. Prvo vprašanje je namenjeno gospe Reding.
Kolegi, prosim vas, naj vsak sam izračuna, ali bo njegovo vprašanje prišlo na vrsto ali ne. Opravičujem se, da nam je podaljšanje prejšnje razprave nocoj pustilo tako malo časa, nameravam pa zaključiti ob 20.30, da tolmači ne bodo ob večerjo. Osebno bom ostal tukaj do polnoči.
Drugi del

Zadeva: Enakost med ženskami in moškimi pri odločanju
Glede na dejstvo, da ženske zasedajo samo en sedež od štirih v nacionalnih parlamentih in vladah, da predstavljajo samo 10 % članov upravnih svetov velikih družb, ki kotirajo na borzi v EU, in da te družbe vodi le 3 % žensk, je Komisija v svoji strategiji za enakost med ženskami in moškimi 2010-2015 izjavila, da želi preučiti pobude, spremljati napredek in podpirati spodbujanje sodelovanja. Za boj proti temu steklenemu stropu pa takoj potrebujemo usmerjene ukrepe.
Ali Komisija namerava določiti kvote, da bi se tako povečalo sodelovanje žensk pri odločanju? Ali namerava aktivneje spodbujati države članice k razvoju sistemov za varstvo otrok, ki bi materam omogočali boljše usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja? Katere druge ukrepe namerava sprejeti na tem področju, zlasti za odpravljanje stereotipov?
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Mimogrede, to področje spada med moja prednostna področja, zato se bom dotaknila vseh zakonodajnih in drugih ukrepov za odpravljanje trdovratnih neenakosti pri odločanju. Najnovejše številke niso prav ugodne, zato je res treba nekaj ukreniti - predvsem zato, ker se številke nikakor ne premaknejo s stalne neugodne ravni.
Vprašanje spada med pet prednostnih nalog strategije Komisije za enakost med moškimi in ženskami za obdobje 2010-2015, ki sem jo v tej zbornici že predstavila, prav tako sem že povedala, da bi bilo dobro, če bi bilo v upravnih organih in vodstvih več žensk. Zato se moramo pogovarjati s tistimi, ki so za to odgovorni. V marcu bom povabila vodilne osebe iz velikih družb, ki kotirajo na borzi, na pogovor o spodbujanju dialoga z nosilci interesov v poslovnem svetu, s katerim bi skušali spraviti zadeve v tek. Če se zadeve ne bodo premaknile, pa bom skušala stanje izboljšati z usmerjenimi ukrepi.
Kar zadeva zbiranje podatkov in širjenje primerljivih podatkov, nam je popolnoma jasno, da so tudi na tem področju pomanjkljivosti. Zdaj imamo agencijo za enakost med spoloma v Vilni, torej lahko pričakujemo bolj verodostojne podatke, primerljive podatke, še zlasti zbirko podatkov o ženskah in moških, ki sodelujejo pri odločanju, ter redna poročila.
Res je, da je pomanjkanje kakovostne infrastrukture za varstvo otrok eden od razlogov, ne pa edini, da je tako malo žensk na vodilnih položajih, torej si bomo ogledali, kakšno je stanje na tem področju po državah članicah. V obdobju 2007-2013 je v strukturnih skladih predvidenih pol milijarde evrov za razvoj zmogljivosti za varstvo otrok, nadaljnjih 2,4 milijarde EUR pa za ukrepe za lažjo dostopnost zaposlitve ženskam in za boljše usklajevanje poklicnega in družinskega življenja, vključno z boljšo dostopnostjo otroškega varstva.
Iz teh mojih besed lahko razberete, da nisem ravno navdušena nad dosežki večine držav članic na področju varstva otrok, zato je to področje precej pri vrhu političnega programa. Moj kolega, gospod Andor, obravnava te številke in ukrepe v strategiji Evropa 2020 in trdno sem prepričana, da bi morale države članice okrepiti svoja prizadevanja na tem področju.
Marc Tarabella
(FR) Gospod predsednik, komisarka, rad bi se vam zahvalil za vaš odgovor, še bolj pa za vašo zavzetost. Znano mi je bilo, da gre za vaše prednostno področje. Posebej bi rad poudaril, da moramo spodbujati usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, tako pri moških kot pri ženskah, saj bomo le tako lahko dosegli popolno enakost. Več kot polovica držav članic še ni uresničila cilja, da bi zagotovili zmogljivosti otroškega varstva za 90 % otrok od tretjega leta starosti do šole in za 33 % otrok do tretjega leta. Zato bi vas rad vprašal, ali nameravate sprejeti kakšne povračilne ukrepe ali celo kazni za države članice, ki tega cilja ne uresničujejo.
Mairead McGuinness
V vprašanju je omenjena tudi beseda "kvota", na to posebno vprašanje o kvotah pa odgovora nisem slišala. Drugič, obžalovanja vredno bi se mi zdelo, če bi otroke obravnavali kot "problem" v zvezi z vključevanjem žensk v delo. Otroci so otroci zelo kratek čas, ženske pa lahko svoj delež prispevajo v vseh starostnih obdobjih. Zato, prosim, ne obravnavajmo otrok kot problem. Otroci niso problem - v resnici je problem to, da bi Evropska unija potrebovala več otrok, kot jih imamo. Problem je naslednji: kako naj ženske prebijejo stekleni strop, omenjen v vprašanju?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Čeprav je med univerzitetnimi diplomanti več kot 55 % žensk, jih še danes ne najdemo na vodilnih položajih v javnih ustanovah, pogosto pa tudi ne v podjetjih. Poleg tega znaša razlika v plačilu med spoloma 17 %.
Rada bi vas prosila, da razmislite o različnih celovitih programih ali celo o zaostritvi nadzora nad državami članicami v zvezi z zmogljivostmi za varstvo otrok. Če nam ne bo uspelo uskladiti poklicnega in zasebnega življenja, ne moremo pričakovati od mladih mater, da se bodo posvečale svoji poklicni karieri in napredovale na vodilne položaje.
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - V celoti soglašam z oceno, da mnoge države članice ne dosegajo barcelonskih ciljev. Samo tri države so doslej dosegle barcelonske cilje glede otrok do tretjega leta starosti in samo sedem držav članic cilje glede otrok od tretjega leta starosti do šole.
Kot komisarka, odgovorna za enakost, nisem odgovorna za socialne zadeve, vem pa, da so vsi ti cilji vključeni v program strategije Evropa 2020. Tem vprašanjem se bomo vsekakor morali posvetiti, saj se bodo težave s staranjem prebivalstva samo še poglabljale. Kdo pa bo skrbel za starejše? Na ženske bo poleg skrbi za otroke padla še skrb za starejše. Zato moramo te zadeve preučiti, pa tudi analizirati, zakaj države članice ne izkoriščajo sredstev, ki so na voljo za širitev zmogljivosti za varstvo otrok.
Kar zadeva kvote, v svojem odgovoru menda res nisem uporabila besede kvote, sem pa zelo jasno povedala, da bom, če ne bo napredka, ukrepala sama, in jasno sem povedala, kaj razumem s pojmom napredek. Napredek pomeni, da bo do leta 2015 v upravnih odborih podjetij, ki kotirajo na borzi, 30 % žensk, do leta 2020 pa 40 %. Upam, da nam bo te cilje uspelo doseči brez izrazitega posredovanja z evropske ravni. Če pa ne - no, potem pa imamo na programu kvote, in čeprav morda kdo ne verjame, da bom storila, kar sem napovedala, je znano, da svoje obljube običajno tudi izpolnim. Zdaj imajo podjetja priložnost, da poskrbijo, da mi ne bo treba posredovati, kajti, če bodo ravnala pravilno, nam pač ne bo treba posredovati.
Popolnoma soglašam s številkami, ki ste jih navedli. Med novimi univerzitetnimi diplomanti nas je skoraj 60 % žensk, torej bi morale biti ženske tudi na približno 60 % vodilnih položajih, smo pa daleč od tega. Zato moramo pomagati ženskam zasedati vodilne položaje. Precej je razlogov, ki jim to preprečujejo: eden od njih je kultura in to je najteže spremeniti. Prav zato je vključevanje žensk v odločanje ena od prednostnih nalog strategije za enakost spolov, tako kot razlika v plačilu med spoloma - na evropski ravni v povprečju 17 %, v nekaterih državah zelo velika, v drugih pa zelo majhna.
Naslednje leto bomo sprožili akcijo osveščanja o teh dejstvih. Tako na primer v Nemčiji teče zelo dober projekt, ki bi ga lahko razširili tudi na druge države; na javnih mestih stojijo števci, ki prikazujejo, koliko dalj časa mora delati ženska, da prejme enako povprečno plačo kot moški. Seveda moramo v to razpravo pritegniti tudi socialne partnerje in sprejeti ukrepe za večjo preglednost.
Vse to je v programu strategije za ženske in ukrepe bomo uvajali postopoma - ne za to, da bi lahko govorili o tem, ampak da bi stanje spremenili.
Zadeva: Stroški tolmačenja, prevajanja in informacij v zvezi s kazenskim postopkom v državah članicah
Uredba o pravici do tolmačenja in prevajanja, ki jo je pred kratkim sprejel Svet, ter o pravici do obveščenosti obdolžencev, ki je trenutno v obravnavi, sta temeljna ukrepa načrta, ki ga je predlagala Komisija za krepitev pravice obdolžencev do obrambe.
Bi lahko Komisija odgovorila na naslednja vprašanja:
Glede na to, da se pričakuje, da bodo stroške za prevajanje, tolmačenje in obveščanje krile izključno države članice, kakšne finančne posledice lahko pričakujejo in kolikšen znesek bodo morale plačati za zagotavljanje teh storitev? Države članice, kot sta Grčija in Malta, se spopadajo z močnim pritokom nezakonitih priseljencev, zaradi česar bodo nastali dodatni stroški zagotavljanja prevajanja in tolmačenja ali obveščanja v zvezi z obtožbami ter usposabljanja policistov in tožilcev.
Ali namerava Komisija prispevati k prizadevanjem, tako da bo tem državam zagotovila denarno in drugo pomoč, s čimer bi preprečila, da bi se morale same spopadati s stroški, nastalimi zaradi kazenskih postopkov, ki obravnavajo nezakonite priseljence? Če je Komisija to nameravala storiti, bi prosil, da nam pove še, po katerih merilih bo določila znesek pomoči in seznam držav, ki so v tem primeru do nje upravičene?
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Ob prevzemu položaja komisarke sem ugotovila, da je bilo v preteklosti veliko narejenega v zvezi z varnostjo, zelo malo pa v zvezi s pravicami. Glede na to, da imam na voljo orodja iz lizbonske pogodbe, pa tudi stockholmsko strategijo, ki ponuja precej smernic za delovanje v prihodnje, smo se zato odločili za ukrepanje in ukrepali smo takoj.
Najprej bi se rada zahvalila Parlamentu za odlično opravljeno delo na področju postopkovnih pravic. Dosegli smo že dogovor o pravici udeleženca v sodnem postopku do tolmačenja in do prevajanja v kazenskem postopku. Dobro napreduje direktiva o pravici do obveščenosti v kazenskem postopku: o znamenitem obvestilu o pravicah. Če želimo postati celina pravic, bomo morali postopoma uvesti postopkovne pravice. Te pravice so povezane s stroški, so pa nujne za zagotovitev pravice do obrambe evropskim državljanom, pa tudi za polno uveljavitev vzajemnega priznavanja.
Pred predstavitvijo vsakega predloga opravimo temeljito oceno finančnih učinkov zakonodaje EU na države članice. Šele po tem zakonodajne predloge vložimo v postopek. Ocena učinkov je tudi tokrat seveda temeljila na podatkih, ki so jih posredovali organi držav članic. Podatki kažejo, da države ne bi smele imeti prevelikih dodatnih stroškov.
Kar zadeva pravico do tolmačenja in prevajanja, direktiva preprosto povzema dosedanjo obveznost držav članic po Konvenciji Sveta Evrope o človekovih pravicah, torej ne uvaja kakšnih posebnih novih zahtev. Zahteva samo povsem temeljne pravice. Države članice - mnoge od njih že zdaj spoštujejo zahteve sodišča v Strasbourgu - najverjetneje ne bodo imele nikakršnih dodatnih stroškov v primerjavi s sedanjimi.
Kar zadeva pravico do obveščenosti, bo največji del skupnih stroškov pomenil začetni enkratni strošek sestavljanja obvestila o pravicah. Komisija je že sestavila vzorec v vseh jezikih EU kot prilogo k direktivi. Države članice morajo ta vzorec samo uporabiti in ga razmnožiti, njihovi stroški torej ne morejo biti zelo visoki. Komisija nima nikakršnih proračunskih sredstev, ki bi jih uporabila za finančno pomoč državam članicam za kritje teh stroškov. Če države članice izračunajo, koliko bi jih stali morebitne sodne zmote, pravna sredstva in ponovitve sodnih postopkov, izguba ugleda sodstva v celoti, ali celo odškodnine, ki bi jih prisodilo sodišče v Strasbourgu, se izkaže, da bi bili ti stroški zanje mnogo večji kot stroški odgovorne zagotovitve temeljnih pravic.
Georgios Papanikolaou
(EL) Gospod predsednik, komisarka, najlepša hvala za vaš odgovor. Imate popolnoma prav in lahko samo soglašam z vami.
Rad bi pa vprašanje pojasnil in ga zastavil znova: znano je, da se države, kot sta Grčija in Malta, spopadajo s hudimi pritiski pritoka nezakonitih priseljencev in drugih oseb, ki včasih tudi potrebujejo pomoč v kazenskih postopkih, zato se sprašujem, ali je za primere, ko obtoženi poleg običajnega obvestila o pravicah in različnih drugih standardnih dokumentov potrebuje tudi prevode drugih dokumentov iz sodnega spisa, kar je, kot veste, strokovno zahtevno delo in se razlikuje od primera do primera, ocenjeno, kolikšni bodo ti stroški, še zlasti za majhne države, ki so pod močnim pritiskom in kjer so problemi te vrste množični?
Brian Crowley
Tudi jaz bi se rad zahvalil komisarki za njen odgovor. Podobno kot govornik pred menoj menim, da je največja težava, ki se je moramo zavedati, da - tudi ob upoštevanju pomena pravice do sodnega varstva v obliki, ki jo oseba, ki tako varstvo išče, razume - teh novih pravil ni mogoče uporabljati kot pravni mehanizem za odlaganje obravnav v pomembnih postopkih, pa naj gre za pravila za izgon iz države po predpisih o priseljevanju ali za izpodbijanje kazenskih evidenc ali kaj drugega.
Ali je v zakonodaji ali zakonodajnih predlogih kak člen, po katerem lahko sodišče zavrne zahtevek za prevod prav vseh dokumentov v jezik obtoženca?
Viviane Reding
podpredsednica Komisije. - Lahko le ponovim, da so stroški sodnih napak oziroma stroški ravnanja s človeškimi bitji v nasprotju z načeli Evrope pravic mnogo višji od stroškov zagotovitve temeljnih pravic.
Seveda bodo države, ki zdaj znatno zaostajajo za minimalno ravnijo, precej težje dosegle to raven, državam, ki že zdaj zagotavljajo ustrezno raven pravic, pa bo šlo to precej laže. Ali naj zato opustimo ukrepanje? Nasprotno. Možne stroške po državah članicah smo ocenjevali tudi ob upoštevanju pritiskov, s katerimi se spopadajo. Pri tem ne gre le za azil. Gre tudi za kazenske postopke, na primer pri nezakonitem priseljencu, obtoženem kaznivega dejanja in privedenem pred sodišče. Nismo predpisali, da je obvezno prevesti vse dokumente, ampak samo tiste, ki jih obtoženec nujno potrebuje, da lahko razume, kaj se dogaja z njim.
Mimogrede, velika večina oseb, ki jih to zadeva, niti niso nezakoniti priseljenci. Največja skupina so ljudje, ki potujejo v kako drugo državo članico, na primer kot turisti, ali ljudje, ki prebivajo v drugi državi članici in ki ne govorijo jezika države gostiteljice. Ukrep bo torej koristil milijonom evropskih državljanov.
Predstavljajte si, da potujete iz Strasbourga v sosednjo državo. Doživite prometno nesrečo. Pri tem nekoga poškodujete. Odpeljejo vas na policijsko postajo, odpeljejo vas na sodišče, vi pa nimate pojma, česa ste obtoženi. V takih okoliščinah bi zelo radi vedeli vsaj to, česa ste obtoženi, da bi se lahko vsaj skušali braniti. Menim, da je to temeljna človekova pravica in upoštevati bi morali predvsem družbene stroške odtegovanja te temeljne človekove pravice.
Predsednik
Žal mi je, ampak vprašanja gospe Harkin, gospoda Cashmana, gospoda Mirskyja in gospoda Crowleya nocoj ne bodo prišla na vrsto. Odgovore bodo prejeli v pisni obliki. Kot sem že povedal, nam zaradi prekoračitve časa za prejšnjo razpravo zmanjkuje časa.
Prehajamo k vprašanjem za gospoda Füleja.

Zadeva: Razširitev EU za vključitev Turčije
Ali lahko, prosim, Komisija predstavi sedanji položaj glede vloge Turčije za članstvo v EU?
Štefan Füle
član Komisije. Evropski svet je decembra 1999 v Helsinkih Turčiji odobril status države kandidatke in pristopna pogajanja s Turčijo so se začela oktobra 2005. Komisija redno poroča Svetu in Parlamentu o napredku Turčije pri izpolnjevanju københavnskih meril.
Dne 9. novembra je Komisija objavila svoje poročilo o napredku Turčije v letu 2010. Poročilo zajema obdobje od začetka oktobra 2009 do oktobra 2010, napredek pa meri po sprejetih sklepih, sprejeti zakonodaji in izvedenih ukrepih.
Turčija nadaljuje politične reforme, še zlasti ustavno reformo, in še naprej ustrezno izpolnjuje politična merila. Ustavne spremembe, sprejete na referendumu dne 12. septembra, so vzpostavile pogoje za napredek na vrsti področij, kot so sodstvo, temeljne pravice in javna uprava.
Pregledno in vključujoče uveljavljanje ustavnih sprememb je nujno za napredek Turčije. Demokratično odpiranje, ki naj bi predvsem rešilo vprašanje Kurdov, še ne izpolnjuje pričakovanj. To politiko sta spodkopala tudi odločba ustavnega sodišča o prepovedi Stranke demokratične družbe in ponoven izbruh terorističnih napadov gibanja PKK.
Potrebne so še temeljite reforme na področju temeljnih pravic, še zlasti v zvezi s svobodo izražanja. Svobodo tiska v praksi ogrožata množica sodnih procesov proti novinarjem in hud pritisk na javna občila.
Kar zadeva regionalna vprašanja in mednarodne obveznosti, mora Turčija nujno izpolniti svojo obveznost v zvezi s polno nediskriminatorno uveljavitvijo dodatnih protokolov pridružitvenega sporazuma. Komisija priporoča, naj ob izostanku napredka na tem področju ostanejo v veljavi ukrepi, ki jih je Evropska unija sprejela leta 2006. To pa bo vplivalo na celoten potek pogajanj.
Turčija javno ves čas podpira pogajanja med grško in turško skupnostjo na Cipru pod okriljem Združenih narodov za celovito rešitev ciprskega vprašanja. Ni pa nikakršnega napredka pri normalizaciji dvostranskih odnosov z Republiko Ciper.
Kar zadeva ekonomska merila za pridružitev Evropski uniji, je Turčija delujoče tržno gospodarstvo, ki se je zmožno prilagoditi konkurenčnim pritiskom in silam trga v Uniji. Turčija v letu 2010 doživlja krepko gospodarsko rast in je že nadomestila izgube zaradi finančne krize, nadaljevati pa se morajo procesi privatizacije in strukturnih reform.
Turčija vztrajno krepi svojo sposobnost za sprejemanje obveznosti članstva, saj svoje zakone in predpise usklajuje s pravnim redom Evropske unije. V času, ki ga zajema poročilo, sta bili odprti dve pogajalski poglavji - okolje in varnost hrane - tako da je zdaj odprtih skupaj 13 poglavij. Pomemben napredek je dosegla na področju energetske varnosti z ratifikacijo medvladnega sporazuma o plinovodu Nabucco, na področju sodelovanja v letalskem sektorju pa s parafiranjem horizontalnega sporazuma o letalstvu med EU in Turčijo. Precej usklajevanja jo še čaka, še zlasti na področju ribištva, socialnih politik, pravosodja in notranjih zadev, pa tudi na področju carinske unije, kjer že dolgo časa ostajajo nerešena nekatera trgovinska vprašanja.
Še naprej ostaja nujna naloga Turčije krepiti usposobljenost svojega upravnega aparata za uveljavljanje in izvrševanje zakonodaje v zvezi z EU.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, želim se opravičiti. Imeli smo sestanek skupine. Čas za vprašanja gospe Reding se je začel ob 20.00. To sem opazil na monitorju in v dvorano sem prispel že ob drugem vprašanju - od šestih, ki jih je imela. Mislil sem, da bo trajalo pol ure, po dnevnem redu. Torej sem ravno zamudil svoje vprašanje. Rad bi vas prosil, da bi bili tako prijazni in mi vseeno dovolili, da svoje vprašanje zastavim po vprašanju gospoda Higginsa. Res sem vstopil v dvorano v trenutku, ko bi moral nastopiti.
Predsednik
Težava je v tem, da se po členu 116 vprašanje šteje za brezpredmetno, če poslanca ni v dvorani v trenutku, ko naj bi se začel odgovor na vprašanje. Čeprav to ni njegova dolžnost, vas je osebje skušalo poklicati v vašo pisarno, vendar se niste oglasili. Zavedam se težav, ampak čas za vprašanja se je začel 20 minut prepozno. Vsakemu od komisarjev sem namenil po 20 minut. Gospa Reding je svojih 20 minut že imela in je odgovorila na dve vprašanji, nato pa smo se, ob 20.10, dogovorili, da preidemo k vprašanjem za gospoda Füleja. Gospod Posselt, zelo mi je žal.
Sprejel bom dve dodatni vprašanji, potem pa bomo videli, kje smo.
Jim Higgins
(GA) Gospod predsednik, priznati moramo, da je Turčija, čeprav muslimanska država, v veliko pomoč Zahodu, še zlasti v zvezi z Afganistanom, Irakom in Natom. Res je, da so težave v zvezi z zelo številnim prebivalstvom, skupaj jih je 74 milijonov, težave na področju človekovih pravic, gospodarske težave in težave s Ciprom, ampak, ali komisar lahko zanika, da se stanje izboljšuje? Ali nam lahko navede kak rok, pa naj bo dolg ali kratek, v katerem bomo lahko Turčiji priznali pravico do polnega članstva v Evropski uniji?
Seán Kelly
Samo kratka opazka: ne glede na napredek Turčije na nekaterih področjih je komisar poudaril, da mora doseči še bistven napredek na področjih svobode izražanja in svobode tiska. Ali ni nevarnosti, da se lahko po izpolnitvi teh meril in pridružitvi Evropski uniji vrne v stare tirnice in opusti precej pridobitev, ki jih zahtevamo od nje in ki jih še uvaja?
Štefan Füle
član Komisije. - Kar zadeva prvo vprašanje, vsekakor spadam med tiste, ki niso zadovoljni s tempom naših pristopnih pogajanj. Po mojem mnenju ni v skladu s pomembnostjo države in z zavezami obeh strani, da na vsako predsedstvo odpremo eno samo poglavje, če upoštevamo, da nam pod sedanjim predsedstvom ni uspelo odpreti nobenega novega poglavja, čeprav lahko ugotavljamo precejšen napredek, še zlasti pri poglavju 8, ki se nanaša na konkurenco.
Za to je niz razlogov. Eden od njih so še vedno odprta vprašanja v zvezi s še vedno razdeljenim Ciprom. Število poglavij, ki bi jih lahko odprli v okviru pristopnih pogajanj, je res omejeno. V času, ki nam preostaja, lahko odpremo samo tri poglavja - o konkurenci, o javnih naročilih in o socialni politiki - in to niso enostavna poglavja. Osem poglavij je zamrznjenih na priporočilo Komisije, zaradi tega, ker Turčija še ni uveljavila dodatnega protokola, še nekaj poglavij pa blokirajo posamezne države članice.
V takih razmerah Komisija težko poda kak smiseln rok. Lahko povem, da smo imeli danes v Bruslju v okviru prvega razširjenega sveta na ministrski ravni plodno razpravo o odnosih med EU in Turčijo in o pristopnih pogajanjih in da smo se dogovorili o besedilih izjav. Proces skušam pospešiti po več poteh. Prepričan sem, da bosta po bližajočih se parlamentarnih volitvah v Turčiji obe strani pripravljeni to tudi storiti.
Svoboda tiska nas skrbi in Komisija to področje zelo pazljivo spremlja. Naš cilj je obdelati vseh 35 poglavij, vsa merila za odpiranje in zapiranje poglavij, zagotoviti, da se Turčija ne bo le prilagodila pravnemu redu Evropske unije, ampak tudi dokazala, da ta pravni red izvaja tudi v praksi. To je močno povezano s političnim delom københavnskih meril, ki izrecno vključuje tudi svobodo tiska in svobodo izražanja.
Skupaj z državami članicami in ob podpori Evropskega parlamenta si močno prizadevamo, da proces širitve ne bi bil le vaja v vpisovanju kljukic v okenca, kasneje pa bi prišlo do problemov pri uveljavljanju zakonodaje ali pri delovanju institucij. To je resen proces, v katerem ima ravnanje v praksi vedno pomembnejšo vlogo. Prav takšen proces mora opraviti Turčija, preden si bomo zastavili vprašanje, ali naj postane članica Evropske unije. Ta proces bo tudi najboljše zagotovilo za trajno uveljavitev vseh pravic, tudi tiste, ki jo je omenil spoštovani poslanec.
Zadeva: Sodelovanje Vojvodine in vzhodne Hrvaške
Kako Komisija ocenjuje možnosti za okrepljeno čezmejno sodelovanje srbske pokrajine Vojvodine in vzhoda Hrvaške (regija Osijek/južna Slavonija), zlasti kar zadeva izgradnjo čezmejne infrastrukture, h kateri sodi tudi projekt izgradnje hitre ceste od Sombora do Osijeka?
Zadeva: Čedalje pogostejši in čedalje hujši primeri nacionalizma v Albaniji ter evropska perspektiva te države
Že nekaj časa je glavna značilnost političnega življenja v Albaniji izredna šibkost vlade. Te razmere negativno vplivajo na proces globokih institucionalnih reform, ki so nujne za pristop Albanije k Evropski uniji. V tem ozračju dolgotrajne politične negotovosti moramo biti zlasti zaskrbljeni zaradi čedalje pogostejših in čedalje hujših primerov fanatičnega nacionalizma, tako v medijih kot v družbi, zlasti pri mladih. Lahko navedemo konkretne primere, kot so uboj albanskega državljana grške narodnosti v Himari avgusta 2010, vandalizem nad venci, ki so bili položeni na pokopališču v kraju Boboshticë, oziroma resni in ponavljajoči se napadi, ki jih izvajajo glavni albanski časniki, na voditelja pravoslavne cerkve v Albaniji. Ali bi lahko, glede na zgoraj povedano, Komisija odgovorila na naslednja vprašanja:
Ali je seznanjena s temi dejstvi? Ali jo skrbijo vedno večji vplivi novega fanatičnega nacionalizma? Ali namerava ukrepati pri albanski vladi, da bi rešila te težave? In nazadnje, ali meni, da vse to vpliva na ritem, v skladu s katerim država napreduje na poti k pristopu k Evropski uniji?
Štefan Füle
član Komisije. - Podal bom jedrnat odgovor na obe vprašanji.
Glavni cilj programov čezmejnega sodelovanja je podpirati oblikovanje skupnega družbeno-gospodarskega okolja za ljudi, skupnosti in gospodarstva, vključno s tehnično pomočjo. Na tak način naj bi se države pripravile na upravljanje čezmejnih programov v okviru ciljev evropskega ozemeljskega sodelovanja strukturnih skladov Evropske unije.
Programi čezmejnega sodelovanja med državami zahodnega Balkana skušajo tudi odpraviti zapuščino spopadov v bližnji preteklosti. Programi čezmejnega sodelovanja v okviru instrumenta predpristopne pomoči na zahodnem Balkanu so se začeli leta 2007. Dosedanji dosežki so zelo pozitivni. V okviru svojih programov čezmejnega sodelovanja sta tako Hrvaška kot Srbija pokazali pripravljenost na sodelovanje na območjih na obeh bregovih Donave. Letna proračunska sredstva za program čezmejnega sodelovanja med Hrvaško in Srbijo znašajo 1,8 milijona EUR. Ta sredstva se uporabljajo za financiranje manjših skupnih projektov, ki jih predlagajo lokalni partnerji na različnih področjih, kot so gospodarstvo, kultura, turizem, okolje in socialne zadeve.
Prejemniki sredstev za projekte so lokalne skupnosti, nevladne organizacije, gospodarske zbornice in kulturne ustanove. Velikih čezmejnih infrastrukturnih projektov, kot je projekt, omenjen v vprašanju, komponenta čezmejnega sodelovanja instrumenta predpristopne pomoči ne zajema, niti niso njen cilj. Komisija bi na zahtevo pristojnih organov Hrvaške in Srbije lahko preučila možnosti za financiranje takih projektov v okviru prve komponente za Srbijo - vzpostavljanja institucij - in tretje komponente za Hrvaško - regionalnega razvoja.
Dovolite mi, da kar nadaljujem z odgovorom na drugo vprašanje. Kot smo omenili v pisnem odgovoru na vprašanje spoštovanega poslanca pod številko, je Evropska komisija seznanjena z obžalovanja vrednim incidentom v kraju Himari in pazljivo spremlja dogajanja. Domnevni storilec se je sam predal policiji in čaka na sojenje. Albanske oblasti nosijo polno odgovornost za učinkovito preiskavo dogodkov in za pravično sojenje odgovornim.
Komisija bo spremljala potek primera v skladu z načeli človekovih pravic in pravne države. Spoštovani poslanec v svojem vprašanju navaja tudi podatke o drugih incidentih. Albanija in Grčija sta zgodovinsko tesno povezani. V interesu obeh držav je nadaljevati sodelovanje in pokopati nacionalistične in ekstremistične zamisli, ki so temu predelu sveta v preteklosti povzročile obilo gorja.
Komisija vztrajno poudarja nujnost doslednega delovanja pravne države in polnega spoštovanja človekovih pravic, še zlasti varstva pravic pripadnikov manjšin. Vse države prosilke se zavedajo pomembnosti izpolnjevanja teh meril za napredek v smeri Evropske unije.
V svojem nedavno objavljenem mnenju je Komisija medetnične odnose v Albaniji ocenila pozitivno. Potrebna pa so še nadaljnja prizadevanja za uveljavitev spoštovanja pravic in zaščite manjšin.
Bernd Posselt
(DE) Gospod predsednik, hvala za vašo uvidevnost. Komisar, moja pripomba bo zelo kratka. Ali bi bili pripravljeni preučiti povezave med Somborom v Srbiji in Osijekom na Hrvaškem? Imajo zgrajen velik most čez Donavo, na Hrvaškem imajo letališče, nimajo pa ustrezne ceste. Cesta bi bila res izjemnega pomena za celotno regijo.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Gospod predsednik, komisar, vaš odgovor sem poslušal zelo pozorno in se vam zahvaljujem zanj, kar zadeva omenjene incidente. Na drugi strani pa je povod za moje današnje vprašanje dejstvo, da lahko v Albaniji objektivno govorimo o izbruhu nacionalizma. To nam v Grčiji povzroča pomisleke in skrbi, saj se zadeve take vrste ne bi smele dogajati v državi, ki je na poti k pridružitvi. Verjamemo, da se bodo ti problemi uredili.
Predsednik
Gospod Paleckis, ali bi radi podali pripombo v zvezi z Belorusijo?
Justas Vincas Paleckis
Da, imam vprašanje v zvezi z Belorusijo. Hvala vam za božična darila.
Pred kratkim je predsednik Lukašenko obiskal Moskvo in s predsednikom Medvedjevim podpisal nekaj pomembnih sporazumov. Kako ocenjujete nove razmere pred volitvami in po podpisu teh sporazumov?
Predsednik
Komisar, to so tri vprašanja. Imate največ tri minute, prosim.
Štefan Füle
član Komisije. - Na prvo vprašanje je odgovor "da", na zahtevo obeh držav. Pripravljen sem zadevo preučiti in ugotoviti, kako bi lahko Komisija pomagala.
Drugič, vsako stopnjevanje nacionalizma je vzrok za zaskrbljenost Komisije in zahteva resno obravnavo v okviru naših odnosov z državo, v kateri se pojavi. Kot veste, smo v začetku oktobra predstavili mnenje o Albaniji. V njem je našteta vrsta tako imenovanih ključnih prednostnih nalog - skupaj dvanajst -, ki pomenijo pogoje, ki jih mora Albanija izpolniti, preden lahko priporočimo začetek pristopnih pogajanj. V okviru teh 12 ključnih prednostnih nalog bova s kolegom poskrbela, da bo ustrezno rešeno tudi vprašanje, ki ste ga odprli, in poskrbela bova, da Komisija ne bo priporočila začetka pogovorov o pridružitvi, dokler vprašanja, kakršno ste zastavili, ne bodo ustrezno rešena.
Pri tretjem vprašanju pa ne vem prav dobro, kako bi lahko nanj odgovoril na kratko. Menim, da smo lahko v predvolilnem obdobju opazili nekoliko omejenega napredka. Nestrpno čakamo na poročilo nadzorne misije OVSE/ODIHR. Na podlagi poročila bomo lahko napravili naslednje korake v naših odnosih z Belorusijo, ampak pri tem bomo zelo dosledni in bomo upoštevali, kaj vse morajo še storiti beloruske oblasti v zvezi s ključnimi vprašanji demokracije, pravne države in temeljnih pravic.
Tu bom končal, poslal pa vam bom pisni odgovor, v katerem bom opisal tekoče dejavnosti Komisije in držav članic v zvezi s skupnim vmesnim načrtom, o katerem bom govoril z vami in kolegi iz Euronest jutri, pa tudi delo v zvezi z mandatom za sporazum o ponovnem sprejemu in sporazum o poenostavitvi izdajanja vizumov, navedel pa bom tudi druge informacije, ki vam bodo odgovorile na vaše vprašanje. Priložil bom tudi svoj pripravljeni govor.
Predsednik
Gospod Paleckis, menil sem, da je glede na volitve v teku pomembno, da pridejo vaše pripombe o Belorusiji v zapisnik.
Opravičujem se gospodu Madlenerju, gospe Theocharous in gospodu Hadjigeorgiuju, ki so tudi v dvorani. Vaša vprašanja niso prišla na vrsto. Prejeli boste pisne odgovore.
Gospod Madlener, resnično nimamo časa.
Barry Madlener
(NL) (brez mikrofona) ... zastaviti vprašanje, zdaj pa smo preprosto izpadli z dnevnega reda. Ali je to običajna praksa? Ali nam ne bi mogli povedati prej ali pa poseči v potek zasedanja, da bi lahko prišli do besede?
Predsednik
Gospod Madlener, kadar zasedanje vodim jaz, skušamo zaključiti ob 20.30. Zdaj smo ga podaljšali že za sedem minut, zaradi daljših odgovorov in zaradi podaljšanja prejšnje razprave za 20 minut. To ni moja napaka, menim pa, da je nujno, da osebje lahko poje svojo večerjo, preden se vrnejo ob 21.00.
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se je čas za vprašanja iztekel.
(Seja, ki je bila prekinjena ob 20.40, se je nadaljevala ob 21.00)
