Vlaganje v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je vprašanje Herberta Reula Svetu in Komisiji za ustni odgovor - B7-0011/2010) o vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika.
Herbert Reul
Gospa predsednica, komisar, predsedujoči Svetu, to vprašanje se nanaša na dejstvo, da je leta 2007 Komisija predložila načrt s ciljem, da bi spodbudila tehnologije z nizkimi emisijami CO2 in bi se te lahko začele hitro uporabljati. Pripravljeni so bili predlogi za precej posebne ukrepe: evropske industrijske pobude, predvsem na področju vetrne energije, sončne energije, bioenergije, zajema in shranjevanja ogljika, omrežij za električno energijo in jedrsko cepitev, ustanovitev evropske zveze organizacij za energetske raziskave, trajnostno preoblikovanje evropskih energetskih infrastrukturnih omrežij, nenehno posodobljene evropske sisteme za energetsko tehnologijo in ustanovitev usmerjevalne skupine za strateške energetske tehnologije.
Na navedeni stopnji je ostalo neodgovorjeno eno bistveno vprašanje, in sicer vprašanje financiranja. Sedmi okvirni program za raziskave zagotavlja 886 milijonov EUR na leto za energetske raziskave. Vsem je seveda jasno, da to ni dovolj. Leta 2009 je Komisija izdala sporočilo o financiranju energetskih tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, v katerem opisuje, da je treba v naslednjih 10 letih financiranje energetskih raziskav potrojiti. To pomeni, da bi bilo treba vložiti 50 milijard EUR. Sporočilo opisuje, kako bi bilo treba razporediti denar za najpomembnejše tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, da bi se Evropa lahko otresla hude odvisnosti od fosilnih goriv in prešla na večje zmanjšanje emisij CO2. Končni načrt predvideva 6 milijard EUR za raziskave vetrne energije, ki bi lahko po mnenju Komisije do leta 2020 pomenila petino oskrbe EU z energijo, 16 milijard EUR za solarno energijo, da bi razvili nove koncepte fotovoltaike in glavno industrijsko koncentracijo zmogljivosti sončne energije; 9 milijard EUR za bioenergetske raziskave, da bi pokrili 14 % energetskih potreb EU. Omrežja za električno energijo bi za vključitev obnovljivih virov energije v energetski trg prejela 2 milijardi EUR, tako da bi lahko polovico omrežja delovalo na podlagi načela "inteligentnega omrežja". Poleg obnovljivih virov energije je nadaljnjih 13 milijard EUR predvidenih za do 12 projektov na področju zajemanja in shranjevanja ogljika, 7 milijard EUR pa bi dobile jedrske raziskave. Predlog za financiranje je predvidel še 11 milijard EUR za program "pametnih mest", tako da bi bilo primerne odgovore mogoče najti tudi na tem področju.
Komisija je takrat menila, da so javno-zasebna partnerstva najverodostojnejši način za financiranje energetskih raziskav, vendar ni znala točno povedati, kako bi se breme financiranja v takih dogovorih razdelilo med obe strani. Današnja razdelitev financiranja na področju energetskih raziskav (brez jedrskih raziskav) je 70 % zasebnih in 30 % javnih sredstev. EU zatrjuje, da obstaja potreba po znatnem povečanju javnega financiranja. Komisija navaja, da bi moralo imeti glavno vlogo v projektih, kjer so tveganja višja, javno financiranje. Da bi se optimizirala raven posegov, je Komisija pozvala, naj se uvedejo programi EU, še zlasti na področjih, kjer je jasno, da gre za dodano vrednost na ravni EU, na primer pri programih, ki so predragi za posamezne države članice. Zdaj se 80 % javnih naložb v nejedrske energetske raziskave financira na nacionalni ravni. Tudi to sporočilo konec koncev pušča odprto vprašanje, od kod naj bi prišel denar. Komisija računa, da je potrebnih še dodatnih 75 do 80 milijard EUR.
To je razlog, zakaj smo se v našem odboru osredotočili na to, da bi dosegli malce več jasnosti o nekaterih vprašanjih na področju tega financiranja. Rad bi vas samo spomnil na naslednja vprašanja. Prvič, kako namerava Komisija določiti svoje prednostne naloge za načrt 2010-2020 za podporo financiranju tehnologij z nizkimi emisijami ogljika? Kdaj bodo v ta namen uvedene pobude industrijske politike? Drugič, kako namerava Komisija dati na voljo dodatna sredstva iz proračuna EU? Kako, konkretno, se je Komisija zavezala, da bo zagotovila, da bodo začela sredstva iz virov Osmega okvirnega programa pritekati vnaprej? Ali bo Komisija zagotovila, da se bodo upoštevali proračuni, določeni za različne industrijske pobude? Nenazadnje, kako bo Komisija - in to se, seveda, vedno nanaša tudi na Svet - dala na voljo dodatna sredstva iz proračuna EU za financiranje drugih tehnoloških možnosti poleg tistih, ki so navedene v sporočilu, vključno s tehnologijami shranjevanja, oceanske energije in tako dalje. Nobene potrebe ni, da bi na glas bral vsa vprašanja. Tu smo predstavili vsa vprašanja in prosim Svet in Komisijo za odgovore.
Pedro Luis Marín Uribe
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, gospe in gospodje, na začetku svojega govora bi rad poudaril pomembnost strateškega energetskega načrta in potrebo po prispevku za pospešitev razvoja in uporabe tehnologij za čisto, trajnostno in učinkovito energijo.
Brez tega načrta ni mogoče doseči ciljev, ki smo si jih zastavili za leto 2020, niti izpeljati prehoda na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika v obsegu, ki ga želimo za leto 2050.
Veseli me, da vidim široko soglasje med Parlamentom in Svetom o pomembnosti in potrebi po ciljih načrta in sredstvih, ki jih je treba dati na voljo.
Svet za promet, telekomunikacije in energijo namerava sprejeti sklepe o strateškem načrtu za energetsko tehnologijo (SET) na svojem zasedanju naslednji petek, 12. marca. Ti sklepi bodo pomembna referenčna točka za spomladansko zasedanje Evropskega sveta, ki bo 25. marca, saj bo na dnevnem redu vprašanje podnebnih sprememb.
Osnutek sklepov, o katerih bodo razpravljali na zasedanju Sveta, bo vključeval vprašanje financiranja, čeprav se bodo te teme dotaknili z ustrezno previdnostjo. Ne želimo preprečevati pogajanj, ki bodo morala potekati o tem vprašanju v okviru naslednjega finančnega okvira.
Zdaj bom navedel glavne elemente osnutka sklepov. Prvič, prišel je čas, da se odmaknemo od tehnoloških načrtov za operativno izvajanje evropskih industrijskih pobud. To moramo storiti korak za korakom, vendar čim hitreje.
Drugič, naš pristop k prihodnjemu sodelovanju pri energetskih raziskavah znotraj Evrope se mora osredotočiti na učinkovito uporabo javnih virov in oblikovanje prožnih javno-zasebnih partnerstev z industrijo. Zato pozivamo Komisijo, naj vzpostavi platformo, ki bo vključevala vse zainteresirane finančne organizacije, tako da si bodo te lahko izmenjavale informacije in najboljše prakse in hkrati usklajevale ukrepe, ko se jim bo to zdelo potrebno.
Tretjič, glede na obseg srednjeročnega javno-zasebnega financiranja, ki bo potrebno zlasti za podporo glavnih predstavitvenih projektov, bo morda treba povečati delež javnih naložb na ravni EU. Zato bomo morali upoštevati oboje, ko bomo pregledovali proračun in ko se bomo pogajali za naslednji finančni okvir.
Četrtič, podpreti moramo vlade držav članic in jih spodbuditi, naj dajo ustrezne pobude in skladne signale, da se bo lahko izvajala ta politika. Po potrebi naj tudi znatno povečajo javno financiranje za razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika.
Peta točka, ki jo je treba omeniti, je, da Evropska komisija in Evropska investicijska banka že sodelujeta pri izboljšanju usklajevanja in nepretrganosti financiranja predstavitvenih projektov v sektorju energetike, ki vključujejo visoko tehnološko tveganje. Skupaj se trudita, da bi zbrala in dala na voljo tudi druge vire financiranja, javne in zasebne.
Nazadnje, Komisija in Evropska investicijska banka preučujeta optimalne finančne svežnje za glavne predstavitvene projekte in zato tudi pozivamo Komisijo, naj analizira nove načine kombiniranja sredstev iz različnih virov in razvije začasno orodje za financiranje komercialne uvedbe tehnologij z nizkimi emisijami ogljika.
Gospe in gospodje, vsi ti elementi sestavljajo jasno sporočilo o prihodnjih naložbah za razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika. Kljub resnim proračunskim omejitvam, s katerimi se zdaj spopadamo, bo sporočilo, ki ga bo Svet poslal s svojega zasedanja v petek, sporočilo o zavezi z uporabo pozitivnih misli, ki bodo izražale pomen tega vprašanja na evropski ravni in življenjski pomen vlaganja v tehnologijo z nizkimi emisijami ogljika za vsako državo članico.
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospa predsednica, čeprav danes nadomeščam kolega Güntherja Oettingerja, me res veseli, da lahko razpravljam z vami o prihodnosti tehnologij z nizkimi emisijami ogljika.
V prejšnji Komisiji sem osebno tesno sodeloval pri razvoju Evropskega strateškega načrta za energetsko tehnologijo (načrt SET) in sem trdno prepričan, da je razvoj teh tehnologij eden od temeljev energetske politike, ki jo moramo skupaj razviti v prihodnjih letih.
Poročilo Parlamenta o načrtu SET z junija 2008 je bilo zelo jasno v podajanju predloga za ustrezno raven ambicij. Zdaj ne smemo zniževati teh ambicij. Danes ste postavili tri jasna vprašanja in odgovoril bom nanja.
Prvič, glede naših prednostnih nalog za obdobje od 2010 do 2020 in uvedbe evropskih industrijskih pobud, se tistih šest pobud res ujema z našimi prednostnimi nalogami - vetrna, sončna, bioenergija, trajnostna cepitev, inteligentna omrežja ter zajemanje in shranjevanje ogljika so prednostne naloge, ki jih močno podpirata Parlament in Svet.
Na vašo zahtevo smo dali prednost tudi energetski učinkovitosti in razvili novo namensko pobudo "pametna mesta", da bi sprostili tržni potencial energetsko učinkovitih tehnologij v mestih in regijah. Da bi Komisija razvrstila dejavnosti znotraj te pobude po pomembnosti, je skupaj z zainteresiranimi strankami pripravila tehnološke načrte za obdobje 2010-2020. Ti načrti postavljajo konkretne cilje, pa tudi dejavnosti, ki so potrebne, da bodo doseženi. Pobude so zrele za uvedbo v tem letu, v letu 2010. Pametna mesta se načrtujejo za naslednje leto.
Vaše drugo vprašanje se nanaša na potrebo po predvidljivih, stabilnih in ustreznih proračunih za načrt SET v tekočem finančnem obdobju in po letu 2014. Naša ocena potreb po javnem in zasebnem vlaganju za razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika v načrtu SET je 8 milijard EUR na leto. Danes se v Evropski uniji vlaga približno 3 milijarde EUR letno, kar pomeni, da je za obdobje 2010-2020 potrebnih še nadaljnjih 50 milijard EUR. Premostitev te vrzeli bi morala biti ena ključnih institucionalnih razprav v prihodnjih letih. Prizadevanja se morajo osredotočiti na to, kje so posegi najučinkovitejši, na izogibanje podvajanju in na spodbujanje največjega potencialnega vpliva na trg.
Jasno je, da naložbe na ravni EU, ki prihajajo iz Sedmega okvirnega programa ali Evropskega energetskega programa za oživitev, ne bodo dovolj. Prav tako tudi ne morebitna sredstva iz 300 milijonov pravic za trgovanje z emisijami, ki so prihranjene za novo predstavitev zajema in shranjevanja ogljika ter inovativne tehnologije za obnovljive vire energije. Po sedanjih cenah je to približno 4 milijarde EUR. Zato so potrebna resna prizadevanja obeh, zasebnega in javnega sektorja, javni sektor pa vključuje tako Evropsko unijo kot seveda tudi države članice. Če smo odkriti, večina denarja bo morala priti od tam, kjer večina denarja je.
Tretjič, vprašali ste, ali namerava Komisija financirati druge tehnološke smeri in predlagati dodatne industrijske pobude. Sčasoma se bodo gotovo pojavile še druge tehnologije, ki si zaslužijo posege na evropski ravni, tako da mora načrt SET ostati prožen, kot smo že pokazali z novo pobudo za energetsko učinkovitost, pametna mesta, za katero pričakujemo, da bo uvedena, kot sem dejal, v letu 2011. Pozorno bomo spremljali najobetavnejše tehnologije s pomočjo informacijskega sistema za načrt SET. Ta informacijski sistem, imenovan SETIS, že deluje pri tehnologijah shranjevanja in pri oceanskih tehnologijah za ocenjevanje njihovega potenciala in odkrivanje najboljših priložnosti za evropske posege. Spodbudili smo tudi vzpostavitev nove tehnološke platforme o obnovljivih virih, ogrevanju in ohlajevanju, ki naj bi pomagala udeleženim sektorjem pri boljši opredelitvi njihovega prenosa tehnologij.
Zelo me veseli, ko vidim, da je ta datoteka dobila podporo, ki si jo zasluži. To je ključna datoteka za doseganje ciljev naše energetske politike, ključna datoteka za Evropo in za našo prihodnost.
Jean-Pierre Audy
Gospa predsednica, minister, komisar, veseli me, da vas spet vidim tukaj, gospod Potočnik, v vlogi komisarja za okolje. Nadomeščate našega komisarja za industrijo, hvala za to in hvala tudi za vaš govor.
Pozdravljam vprašanje, ki ga je postavil moj kolega, gospod Reul, ki ima prav, komisar, da vas sprašuje, kako gleda Komisija na to ključno vprašanje energije brez emisije ogljika in financiranja novih tehnologij. Svetovno prebivalstvo narašča. Leta 2030 bomo potrebovali 40 % več energije in dodal bi, da bo 80 % tega povpraševanja potrošnikov prišlo iz držav zunaj OECD.
Ob teh velikih izzivih ni rešitev, da sprejmemo ideologijo zmanjševanja porabe energije ali da se v mislih zatečemo v preteklost. Evropska unija je zato dolžna poseči in rad bi rekel besedo ali dve o vprašanju, ki nas morda razdeljuje znotraj političnih skupin, in to je jedrska energija.
Če se pogovarjamo o jedrski energiji - mi imamo države članice, ki imajo v teh zadevah že dolgo tradicijo. Evropska unija zaradi tega nima kakšne posebne prednosti, vendar to pomeni, da imamo dolžnost, da prispevamo k razpravi in financiranju. Jedrska energija je, kot vemo, energija brez emisije ogljika in mi potrebujemo financiranje, komisar, in to predvsem tisto, ki izhaja iz dobropisov za ogljik, da bomo vlagali v raziskovanje, razvoj in usposabljanje na vseh teh področjih.
Predlagamo vam nekaj sprememb s posebnim ciljem, da bi izboljšali resolucije, ki so bile predložene, za konec pa bi povedal še nekaj besed o jedrskih stranskih proizvodih, ki so vzrok za veliko zaskrbljenost naših državljanov. Na svetu obstajata dve možnosti: dolgoročno shranjevanje, to je možnost, ki so jo izbrale Združene države, mi, Evropska unija, pa moramo izbrati drugačen pristop, in sicer predelavo s pomočjo recikliranja. To je možnost, ki so jo izbrale Rusija, Japonska in Francija.
V teh okoliščinah moramo mi, ki smo odgovorni za varnost in zaščito, zaupati v znanost in znanje o vseh teh temah.
Teresa Riera Madurell
v imenu skupine S&D. - (ES) Gospa predsednica, državni sekretar in predsedujoči Svetu, komisar, vsi se zavedamo, da je zdaj že jasno soglasje o misli, da prej, ko bomo vzpostavili zeleno gospodarstvo, prej bomo prišli iz gospodarske krize.
V številnih študijah so izračunali, da bo to, če dosežemo cilj 20-odstotnega deleža obnovljivih virov energije, pomenilo, da bo do leta 2020 v tem sektorju zaposlenih 2,8 milijonov evropskih delavcev. Poleg tega se ocenjuje, da bo dve tretjini novih delovnih mest ustvarjenih v malih in srednje velikih podjetjih. Ključ do tega, gospe in gospodje, leži v razvoju zelenih tehnologij.
Moja skupina se strinja s tremi glavnimi cilji zato, da bo to postala realnost. Prvič, potrebujemo resnično zavezo, da se bodo sredstva namenila strateškemu načrtu za energetsko tehnologijo (SET). Ni dovolj, da preprosto prerazporedimo in preimenujemo programe podpore, ki jih že imamo. Strinjamo se, da moramo svoj cilj preoblikovati v resnično povečanje sredstev, namenjenih raziskavam obnovljive energije in energetske učinkovitosti. To bi morali storiti takoj, v naslednjem pregledu finančnih perspektiv in seveda v pogajanjih za nove finančne perspektive.
Drugič, če želimo ustvariti delovna mesta, ki jih potrebuje naše gospodarstvo, da bi izšlo iz krize, je bistveno, da spodbudimo predstavitveno stopnjo inovativnih tehnologij in jim olajšamo začetek delovanja na trgu.
Nazadnje, morebitne vzpostavitve zelenega zaposlovanja se ne da usmerjati v pravo smer, če nimamo visoko kvalificirane delovne sile. Vlagati moramo v izobraževanje in ozaveščenost, da bomo okrepili vezi med poslovnim in akademskim svetom, in spodbujati kvalifikacije odličnosti v raziskavah in razvoju ter inovacijah, da bomo sposobni pokriti vse morebitne vrzeli na trgu delovnih mest v obnovljivi energiji.
Fiona Hall
v imenu skupine ALDE. - Gospa predsednica, lahko si postavimo vse mogoče cilje za reševanje podnebnih sprememb, vendar jih ne bomo dosegli, zlasti ne dolgoročnejših ciljev za leto 2050, če ne bomo temeljito in sistematično vlagali v razvijanje in izboljšanje trajnostne tehnologije z nizkimi emisijami ogljika.
ZDA so upravičeno deležne kritike, ker se niso zavezale ciljem zmanjševanja toplogrednih plinov, vendar pa EU ni niti približno na taki ravni naložb, na kakršni so danes ZDA. Brez pravega vlaganja bo program trajnostnega vlaganja EU v nizke emisije ogljika zastal in to pomeni, da bo več sto tisoč delovnih mest - ki bi jih lahko ustvarili tukaj v EU in regijah, kot je moja, to je severovzhodna Anglija, ki se že pripravljajo na preoblikovanje v gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika - brez tega vlaganja odšlo drugam, v delovna mesta v ZDA in na Kitajsko.
Razočarana sem, da je Komisija odstopila od svojega prejšnjega osnutka načrta SET, v katerem so bili jasno navedeni viri za ugotovljeno potrebno vlaganje. Ali bo Komisija zdaj kaj bolj izrecna, zlasti glede primanjkljaja v višini 1 milijarde EUR letno, ki ga je komisar pravkar omenil?
Na koncu je seveda pomembno, da se dosežejo izboljšanja v jedrski tehnologiji, zlasti glede varnosti delovanja in ravnanja z odpadki, vendar je stališče moje skupine, da je "trajnostna jedrska cepitev" čisto protislovje. Ali bo Komisija šesto evropsko industrijsko pobudo preprosto preimenovala v "jedrsko energetsko pobudo"?
Claude Turmes
v imenu skupine Verts/ALE. - Gospa predsednica, mislim, da je ta načrt SET v bistvu brez realne osnove, kajti zadaj ni nobenega denarja. Res moramo razmisliti o tem, od kod bi lahko prišel denar. Še slabše je to, da instrumenti, ki jih ima Komisija - NER300, program za oživitev in nekateri skladi, ki so danes na voljo pri Evropski investicijski banki, - dajejo večjo prednost tako imenovanim tehnologijam z nizkimi emisijami ogljika, ki so najmanj učinkovite in pomenijo največje tveganje.
V letih 2008 in 2009 je bilo na trgu v Evropi že več kot 70 % vseh naložb v obnovljive vire: veter, sonce, biomaso. Kako je torej mogoče, da pripravljamo načrt SET - in namensko rezerviramo denar na ravni EU - ki pravzaprav daje obnovljivim virom manjši delež, kakor ga trg že danes prejema, hkrati pa preusmerjamo denar na shranjevanje ogljika in jedrsko fuzijo, ki je ta dokument ne obravnava, vendar prejema daleč največji delež denarja EU?
Naš problem je, da zaradi nekaterih lobijev nimamo dovolj poguma, da bi določili prave prednostne naloge in mislim, da je celo IEA, ki ni zelena lokalna organizacija, izredno jasna glede prednostnih nalog. Petinpetdeset odstotkov vsega zmanjšanja CO2 izhaja iz energetske učinkovitosti. Zakaj nismo energetski učinkovitosti v svežnju obnove EU namenili nobenega evra? Trideset do petintrideset odstotkov zmanjšanja toplogrednih plinov CO2 bo prišlo iz obnovljivih virov, vendar v najboljšem primeru samo 10 % iz shranjevanja ogljika in samo 10 % iz jedrske energije. To je povzeto po IEA, ki ni zelena lokalna organizacija. Tako smo glede tega, kako razporejamo denar, celo v Evropi za tem, kar IEA dopoveduje vladam.
Edini izhod je določitev jasnih prednostnih nalog. Prvič: energetska učinkovitost; drugič: obnovljivi viri, ker zmanjšujejo ogljik brez ustvarjanja tveganja, in nato druge tehnologije.
Giles Chichester
v imenu skupine ECR. - Gospa predsednica, moram reči, da mi je malo žal zaradi obsedenosti z jedrsko energijo na levi strani tega parlamenta, ker pomeni, da imamo danes tukaj dve resoluciji, ki imata veliko skupnega po vsebini, razen vprašanja jedrske energije, še posebno, ker je to edina tehnologija, ki dokazano daje velike količine električne energije z izredno nizkimi emisijami ogljika v Evropi.
Če se hočemo odreči fosilnim gorivom, zlasti nafti in premogu, bomo potrebovali vse energetske tehnologije z nizkimi emisijami ogljika, ki jih lahko dobimo. Mnoge od njih so še vedno bolj potencial kot proizvodnja in moramo biti realni glede tega, kako uspešni smo bili pri doseganju ciljnih ravni energije iz obnovljivih virov. EU si je v preteklosti določila zelo ambiciozne cilje, vendar ji je 100-odstotno spodletelo, da bi jih dosegla. Bolj se moramo potruditi.
Medtem ne smemo zaostajati s povečevanjem deleža evropske električne energije, dobljene iz jedrskih elektrarn. Te že zdaj dajejo največjo količino električne energije, vendar bomo ob tem, ko se preusmerjamo in razvijamo alternativne in nove tehnologije, potrebovali električno energijo za pokrivanje osnovnih obremenitev, to je za vzdrževanje prižganih luči in na primer za napajanje električnih vozil.
Nove zelene tehnologije imajo ogromen potencial, na primer sončno toploto iz Sahare in vetrne elektrarne na Severnem morju, da ne omenjamo zajema in shranjevanja ogljika in osnovnih izboljšav v energetski učinkovitosti, kjer se (vsaj v eni točki) strinjam z zelenim kolegom na drugi strani dvorane, vendar vse to zahteva velikanske naložbe in to je temeljna točka današnjih vprašanj.
Marisa Matias
v imenu skupine GUE/NGL. - (PT) Gospa predsednica, komisar, predsedujoči Svetu, tu smo, da razpravljamo o ponovnem vlaganju v evropski energetski sistem prek vlaganja v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika.
Mislim, da je to eden najpomembnejših izzivov, kot je bilo omenjeno v sporočilu. To je eden od izzivov, na katerega se moramo osredotočiti, vendar manjka opredelitev, zato je pomembno, da postavimo ta vprašanja in poiščemo opredelitev. Zdi se, da ne manjka le finančna opredelitev, temveč tudi politična.
Govorimo o energetski učinkovitosti, zajemanju ogljika, jedrski energiji, biogorivu, sončni energiji in govorimo izključno o energetski učinkovitosti, kot najcenejšem načinu zmanjševanja emisij. Ugotavljam, da obstajajo drugi, veliko cenejši načini zmanjšanja emisij ogljika in dostopa do energije, ki niso niti omenjeni v tem sporočilu, na primer, zmanjšanje porabe energije, mikroproizvodnja, distribucija in različne oblike distribucije ter različni projekti, za katere ni nujno, da so neke velike strukture. Mislim, da bi nedvomno pripomogli k izboljšanju finančne opredelitve, če bi izbrali najcenejši načrt.
Zato se moramo v sklopu te politične in te finančne opredelitve pogovoriti o tem, kar je po mojem mnenju življenjsko pomembno vprašanje, in sicer, zakaj je poudarek vedno na javno-zasebnih partnerstvih, kot da bi bila to rešitev za vse.
Kadar vprašamo, od kod pride denar, nam Komisija pove, da prihaja od tam, kjer je. Priznam, da mi ni nič bolj jasno, če mi povedo, da bo denar prišel od tam, kjer pač je, ne da bi mi točno povedali, kje je to.
Zato smo z vidika zanašanja na javno-zasebna partnerstva, kar se sistematično dogaja, ko govorimo o tehnologijah z nizkimi emisijami ogljika, lahko zanesljivo prepričani o enem: če ne vemo, od kod bo prišel denar in vemo, da bodo obstajala javno-zasebna partnerstva, potem že od začetka vemo, kdo bo plačal. Tisti, ki bodo plačali na začetku, so davkoplačevalci, pravzaprav porabniki, ki so navsezadnje prav tako davkoplačevalci. Vemo tudi, da so tisti, ki plačajo manj, institucije in zasebne organizacije - to so tisti, ki izpeljejo naložbe in plačajo zanje, vendar na koncu obdržijo dobiček zase.
Brez te opredelitve se mi zdi, da še enkrat sistematično prepuščamo prihodnjim generacijam, naj poravnajo račun za spreminjanje evropskega energetskega modela.
Christian Ehler
(DE) Gospa predsednica, gospe in gospodje, načeloma se vsi strinjamo, da je treba pozdraviti načrt SET. Strinjamo se o večjem delu vsebine, vendar imamo dve težavi. Po eni strani ne bomo mogli (in to točko naslavljam predvsem na gospoda Turmesa) hkrati vzpostaviti pritiska na države članice in na Komisijo, če bomo nadaljevali z ideološko razpravo, kjer je večna tema jedrska energija. To je kočljiva točka v današnjem glasovanju. Dosegli smo kompromis o načrtu SET in ta kompromis je v tem, da smo opredelili merila, po katerih želimo to podpreti in ta merila so jasno opredeljena, to so trajnost, konkurenčnost in varnost oskrbe. Rekli smo, da želimo delati brez omejevanja na določene tehnologije, pa imamo spet ideološko razpravo o jedrski energiji, ki jo sicer lahko imamo, vendar nima nobenega smisla v zvezi z načrtom SET.
Prepuščam vam vprašanje, kaj naj bi načrt SET dejansko dosegel. Ali je bilo dejansko rešeno vprašanje, do kakšnega obsega so države članice pripravljene iskati skladen pristop energetske politike? To, kar je Svet danes predstavil, je niz puhlih fraz. Problem v resnici ni toliko v tem, kaj smo določili v načrtu SET, ampak, kako različni skladi za raziskave, inovacije in denar iz načrta SET, vprašanje predstavitvenih zmogljivosti, vprašanje prenosa evropskih direktiv na nacionalno raven - kako vse to vzajemno deluje. Zdaj smo na točki, ko moramo res jasno povedati, da lahko pripravimo drug načrt SET in da lahko sprejmemo drug načrt SET, a to, kar potrebujemo zdaj, so oprijemljivi ukrepi. Glede na to se ne smemo ves čas prepirati o podrobnostih. Povečati moramo pritisk na Komisijo in države članice tako, da se bo kaj zgodilo v zvezi z izvajanjem.
Marita Ulvskog
(SV) Gospa predsednica, pobožne želje niso dovolj, da bi povzročile prehod na trajnostne, obnovljive vire energije in podnebju prijazno družbo. Potrebno je tudi znatno vlaganje. Zasebni sektor mora prevzeti velik del soodgovornosti za financiranje osnovnih raziskav in tudi države članice se morajo močneje zavezati. Poleg tega je treba dati na voljo več denarja iz proračuna EU.
Proračun se mora preprosto prilagoditi tako, da se bo ujemal s političnimi prednostnimi nalogami v zvezi s sončno in vetrno energijo, energetsko učinkovitostjo in tako naprej. Na novo moramo postaviti prednostne naloge in ponovno prerazporediti sredstva znotraj proračuna EU. To je edini način, da lahko načrt SET in poslanci tega parlamenta ohranijo verodostojnost.
Chris Davies
Gospa predsednica, tri leta je od takrat, ko si je Svet postavil cilj, da bo do leta 2015 delovalo do 12 predstavitvenih projektov zajemanja in shranjevanja ogljika in do zdaj še nimamo veliko pokazati.
Da, ugotovili smo vir financiranja in zdaj smo dobili od Komisije osnutek sklepa, ki čaka potrditev Parlamenta, o tem, kako uporabljati to financiranje, vendar pred koncem naslednjega leta ne bomo mogli določiti projekta, ki se bo kvalificiral za to financiranje. Urnik je torej zelo tesen in izpolnitev roka z letom 2015 postaja vse težja. Na vsakem koraku te poti so zaostanki.
Prosil bi Komisijo, da razmisli o teh stvareh. Prvič, treba je preučiti ta časovni razpored. Ali se lahko dnevi, se lahko tedni sploh izboljšajo? In zlasti, ali lahko čim bolj pritisnemo na Evropsko investicijsko banko, da bomo ostali znotraj dodelitve, ki je bila podana v osnutku sklepa?
Drugič, ko bo komitološki postopek Parlamenta končan, bi morala Komisija izdati obvestilo o časovnem načrtu. Morala bi ga objaviti. To bo pripomoglo pri zagotavljanju, da bo čim manj zamud. Tako se bodo vsi trudili doseči vrsto postavljenih rokov.
Nazadnje, ne pozabite, da bo verjetno največji posamični dejavnik za zamude postopek vloge, ki ga morajo opraviti razvijalci projektov, da dobijo gradbeno dovoljenje za plinovode in podobne zmogljivosti za odstranitev CO2. To bi utegnilo biti zelo dolgotrajno. Lahko bi povsem porušilo končni rok.
Zato prosim za izjavo Komisijo, ki naj vztraja, da se razvijalci, ki si želijo prejeti evropsko financiranje, začnejo že zdaj prijavljati za gradbeno dovoljenje. Naj preidejo od besed k dejanjem.
Konrad Szymański
(PL) Gospa predsednica, resolucija, ki je bila predstavljena, zelo dobro ponazarja nadvlado podnebne politike nad energetsko varnostjo v Evropski uniji. Jasno prikazuje tudi protijedrski predsodek dela tega parlamenta. Naneslo je tako, da je jedrska energija edini komercialno dokazani vir energije z nizkimi emisijami ogljika, pa je v resoluciji kljub temu deležna zelo ostre kritike. Omejeni finančni viri Evropske unije naj bi se vlagali v izbrane vire energije zgolj zato, ker so trajnostni in to pomeni močen poseg na trg. Ta politika bo gotovo omejila izdatke za strateške velike infrastrukturne projekte, ki so že danes potrebni, in za podporo medsebojnim povezavam. Za energetsko varnost preprosto ne bo dovolj denarja. Zato danes ne moremo podpreti te resolucije.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Gospa predsednica, minister, komisar, vsi zelo dobro vemo, da so narkomani zelo nevarni, ker se ne ustavijo pred ničimer, da bi dobili svoj naslednji odmerek. Pravzaprav vemo, da je vsaka oblika odvisnosti zelo nedobrodošel pojav, ki ga je treba izkoreniniti. Naše gospodarstvo v Evropski uniji je odvisno in ta odvisnost se napaja z uvoženo nafto in plinom. To je stanje, ki ga moramo spremeniti. Povečati moramo vlaganje v tehnologije, ki bodo neposredno povečale uporabo in izkoriščanje sonca, vetra, vode in biomase v Evropski uniji. Še več, obstaja nekaj močnih argumentov, zakaj so to prav te tehnologije. Prvič, če ne vlagamo v te tehnologije, bo naša odvisnost od nafte in plina samo še naraščala in položaj se bo še poslabšal, kajti teh virov bo na svetu vedno manj, cene pa se bodo še zviševale. Drugič, s temi naložbami bomo lahko hkrati spodbujali zlasti MSP, če jim bomo dali določeno prednost pri prijavah na finančne vire in sredstva. Tretjič, z naložbami v nove tehnologije bomo neposredno premagali sedanje ovire za uravnoteženje električnih omrežij z različnimi količinami električne energije, ki jo bosta ustvarila sonce in veter. Gospe in gospodje, zdaj je čas za ukrepanje. Zmanjšati moramo svojo odvisnost od uvožene nafte in plina in podpreti vlaganja v natančno tiste tehnologije, ki bodo povečale in pospešile večjo uporabo sončnih, vetrnih, vodnih in biomasnih virov energije.
Zahvaljujem se vam za pozornost.
Britta Thomsen
(DA) Gospa predsednica, imamo razlog, da smo zadovoljni z načrtom SET. Brez 59 milijard EUR, ki se zdaj vlagajo v dobre energetske projekte, ne bomo dosegli cilja 20-odstotnega deleža energije iz obnovljivih virov do leta 2020. Naložbe v pravo in trajnostno obnovljivo energijo znašajo dve tretjini sredstev v načrtu SET. To se nanaša na primer na fotovoltaiko, vetrne turbine in biomaso. Seveda pa načrt SET ni zgolj pomemben in pravi, ker nam zagotavlja čistejšo energijo. Je tudi kritičen do naših poskusov, da bi premagali družbeno in gospodarsko krizo. S temi velikimi naložbami v sodobno energetsko tehnologijo, bomo lahko ustvarili več sto tisoč novih zelenih delovnih mest. Poleg tega bomo lahko postavili center znanja EU o zeleni in trajnostni tehnologiji. Ne pozabimo, da ta vlaganja vključujejo odgovornost: odgovornost za zagotovitev, da bodo številni ljudje, ki so zdaj zaposleni v energetskem sektorju, dobili možnost za ponovno usposabljanje in došolanje. Zato mora vlaganje v tehnologijo potekati vzporedno z vlaganjem v ljudi.
Liam Aylward
Gospa predsednica, rad bi na kratko omenil dve točki. Prva se nanaša na pomen vlaganja v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika in druga na zajemanje ogljika v kmetijstvu.
Prvič, z realnega stališča je bistveno, da EU osredotoči pozornost in proračun na strateški načrt za energetsko tehnologijo. Če hoče EU do leta 2020 doseči svoje ciljne vrednosti, ni dvoma, da je bistveno povečanje ciljnih naložb v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika.
Drugič, treba je povečati raziskave in vlaganja v zajemanje in shranjevanje ogljika, to je praktičen način boja proti podnebnim spremembam. Tu ima lahko kmetijstvo ključno vlogo pri skladiščenju ogljika in lahko prispeva k ciljem 2020.
Biomase tal in pogrezanje naravnega ogljika (ogljika v tleh) bi lahko kmetom koristili z zmanjševanjem spodjedanja in vnosa gnojil. Potrebne so nadaljnje raziskave in vlaganja, da bi v celoti izkoristili kmetijstvo in kmetijsko zemljo za zajemanje ogljika in pomoč pri doseganju ciljev 2020.
Da bi bili doseženi merljivi rezultati, pa je treba ustrezno in učinkovito podpreti inovacije in raziskave tehnologij z nizkimi emisijami ogljika.
Vicky Ford
Gospa predsednica, pozdravljam pobudo, da govorimo o vlaganju v tehnologijo z nizkimi emisijami ogljika, vendar bolj podrobno o varčevanju z energijo in zagotavljanju varnejše in bolj raznolike preskrbe. Rada bi se ozrla predvsem na uporabo sredstev EU.
Regija, ki jo zastopam, že ima sredstva EU v višini več kot 250 milijonov EUR za gospodarsko rast z nizkimi emisijami ogljika. Čeprav so njene ambicije plemenite, je učinkovitost teh sredstev pri dejanski izvedbi smiselnih naložb padla globoko pod pričakovanja.
Vzhodna Anglija, vključno z Univerzo Cambridge, je tudi domovina vodilnih raziskovalnih zmogljivosti in v moji regiji je bilo podpisanih več kot 250 pogodb za nepovratna sredstva iz Sedmega okvira. Videla sem nekaj odličnih raziskav, vendar so še odprta vprašanja glede zapletenosti, zlasti za MSP, birokracije in neprožnosti pri prilagajanju na razvoj in znanost. V nekaterih primerih gre za grozljive zgodbe o zamudah plačil s strani EU.
Ko razmišljamo o tem, kako vlagati denar davkoplačevalcev v prihodnje, bi morali pogledati, kaj smo se naučili iz tega, kar se je že zgodilo in poskrbeti, da ga bomo v prihodnosti bolje porabili.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Doseganje podnebnih ciljev, ki jih je postavila Evropska unija, je odvisno od oblikovanja strategije, ki podpira postopen prehod na industrijo z nizkimi emisijami ogljika in uporabo trajnostne energije.
Uporaba novih tehnologij lahko zmanjša porabo energije v stavbah do 17 % in emisije ogljika iz prevoza do 27 %, medtem ko se lahko z uvedbo pametnega odmerjanja poraba energije zmanjša do 10 %. Za merjenje porabe energije in emisij ogljika je potrebna standardna metodologija, da bomo dosegli optimalno javno in zasebno porabo energije. Glede na to moramo imeti skupne minimalne funkcionalne specifikacije in medobratovalna inteligentna omrežja na evropski ravni.
Komisija mora sofinancirati čim več velikih projektov, da bo olajšala uporabo pametnega odmerjanja in inteligentnih omrežij kot standarda, tudi v državah članicah, ki še nimajo teh tehnologij.
Rad bi vprašal, ali namerava Komisija zdaj zagotoviti dodatna sredstva iz proračuna EU za spodbujanje MSP, da bodo razvijala tehnologije za proizvodnjo nizkoogljične, trajnostne energije.
Hvala lepa.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Potrebujemo ambiciozno in pametno industrijsko politiko, ki bo omogočila Evropski uniji, da bo ohranila svojo globalno konkurenčnost in delovna mesta ter proizvodnjo znotraj EU. Vlaganja v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika bodo pomagala Evropski uniji premagati gospodarsko krizo in lahko do leta 2020 ustvarijo okrog 2,7 milijonov delovnih mest.
Evropska unija mora vlagati v evropske pobude, ki spodbujajo obnovljive vire energije, in njihovo uvedbo v evropsko električno omrežje, pa tudi v biogoriva in zeleni prevoz. Hitre rezultate je mogoče doseči z vlaganji v inteligentna mesta in energetsko učinkovitost stavb, zlasti stanovanjskih.
Pozivam Komisijo in države članice, naj povečajo proračune, dodeljene za stanovanjsko energetsko učinkovitost, in pri izvedbi srednjeročnega pregleda uporabe strukturnih skladov sprejmejo ukrepe, ki so potrebni za zagotovitev boljšega črpanja 4-odstotne stopnje ESRR za stanovanjsko energetsko učinkovitost. To bo omogočilo povečanje te stopnje v obdobju 2014-2020.
Hvala lepa.
Zbigniew Ziobro
(PL) Razprava o vlaganju v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika je razprava o načinih prilagajanja gospodarstev držav članic na zahteve glede omejevanja emisij toplogrednih plinov. Ne glede na to, kako so podnebne in vremenske razmere na naši celini v zadnjih nekaj mesecih prispevale k argumentom tistih znanstvenikov, ki dvomijo v vpliv človeka na podnebne spremembe z emisijami CO2, si moramo kljub temu, kadar govorimo o tehnologijah z nizkimi emisijami ogljika, v zvezi s tem postaviti naslednje vprašanje: "Kako se lahko zagotovijo sredstva, potrebna za razvoj čistih tehnologij, da bodo v najkrajšem možnem času doseženi največji učinki?"
Mislim, da bi moral biti sistem, ki je bil oblikovan v podporo raziskavam in razvoju, čim bolj prožen, da bi omogočil, da se sredstva upravljajo na način, ki je primeren za dinamiko znanstvenega raziskovanja. Postavlja se vprašanje, ali in na kak način se načrtuje uvedba ustreznih mehanizmov podpore za naložbe v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika.
Nazadnje bi rad dodal, da ne glede na to, kakšne pomembne argumente lahko najdemo v prid vlaganju v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami ogljika, se to ne sme zgoditi na račun kohezijske politike.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Gospa predsednica, v sporočilu Komisije z dne 23. januarja 2008 z naslovom "Podpora zgodnji predstavitvi trajnostne proizvodnje električne energije iz fosilnih goriv", ki je del podnebnega in energetskega svežnja, je bilo navedeno, da bo Evropska unija podprla gradnjo 10 do 12 predstavitvenih elektrarn s tehnologijo zajema in shranjevanja ogljikovega dioksida. Ob koncu leta 2008 je Evropski parlament tudi to vključil v resolucijo. V točki 11 tega dokumenta je bilo navedeno, da ukrepi, ki jih je predstavila Komisija, ne zagotavljajo v zadostnem obsegu želenih spodbud za gradnjo najmanj 12 predstavitvenih naprav do leta 2015, medtem ko točka 18 meni, da je nujno potrebno, da najmanj 12 predstavitvenih obratov, ki jih je treba podpreti, vključuje vse možne kombinacije treh tehnologij zajemanja in shranjevanja ogljika.
Finančna sredstva naj bi prišla iz prodaje 300 milijonov pravic za emisije CO2 iz rezerve za nove udeležence, znane kot NER300. Posledično bo vsota, namenjena za podporo gradnji predstavitvenih elektrarn odvisna od tržne cene pravic. Ocenjuje se, da bo to od 7 do 12 milijard EUR. Iz predlaganih sklepov Komisije, ki jih vsebuje predlog, se da sklepati, da bo podpora v okviru NER300 pokrila šest projektov zajema in shranjevanja ogljikovega dioksida v proizvodnji električne energije in dva v industriji.
Ali želi Svet v sodelovanju s Komisijo podpreti gradnjo nadaljnjih dveh do štirih elektrarn in, če da, kako?
Roger Helmer
Gospa predsednica, danes smo slišali veliko neumnosti o zelenih delovnih mestih. Dejstvo je, da naša obsedenost z obnovljivimi viri že zvišuje ceno električne energije in sili evropske državljane v revščino zaradi energije. Višje cene energije pomenijo, da bodo energetsko intenzivna podjetja preprosto obupala in odšla stran, v ugodnejše jurisdikcije. Višje cene energije pomenijo nižjo rast in višjo brezposelnost in izgubo delovnih mest. Videl sem samo eno uradno študijo o tem vprašanju zelenih delovnih mest. Ta je bila v Španiji in je pokazala, da je bilo za vsako posamezno delovno mesto, ki je bilo ustvarjeno v zelenem sektorju, drugje izgubljeno 2,2 delovnega mesta.
Če zares resno mislimo glede električne energije z nizkimi emisijami ogljika, je samo ena rešitev in to je jedrska energija. Po Evropi začenjamo govoriti o novi jedrski zmogljivosti in to je dobro. Če hočemo obdržati prižgane luči, potrebujemo jedrsko renesanso in to hitro.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Raziskave in tehnologija igrajo temeljno vlogo v razvoju nizkoogljične družbe. Bistveno je, da se vlaga v korenito družbeno spremembo, ki temelji na trajnosti mest, decentralizirani proizvodnji energije in konkurenčnosti industrije. To je bistvena politika za uspešno in trajnostno družbo, ki je pripravljena na izzive podnebnih sprememb, energetsko varnost in globalizacijo ter je vodilna v svetu na področju čistih tehnologij.
Namen strateškega načrta za energetsko tehnologijo je prispevati prav k temu cilju. Pozdravljam bistvene smernice, predstavljene v sporočilu o tem, kako organizirati logiko posredovanja med javnim in zasebnim sektorjem, med financiranjem Skupnosti ter nacionalnim in regionalnim financiranjem.
Seveda je bistveno, da se poveča javno financiranje za znanstveno raziskovanje na področju čistih tehnologij. Evropa mora ustvariti tudi razmere, ki spodbujajo večje zasebno vlaganje na tem področju. Nujno moramo preiti od besed k dejanjem.
Prednostne naloge prihodnjih finančnih perspektiv EU in Osmega okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj bodo morale obsegati energetsko varnost, boj proti podnebnim spremembam in okolje. To je edini način, da bomo sposobni ohraniti konkurenčnost naše industrije, spodbujati gospodarsko rast in ustvarjati delovna mesta.
Patrizia Toia
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, to ni zgolj rutinska razprava, temveč zelo posebna in naj bi si zastavila zelo jasna in natančna vprašanja - kateri viri obstajajo in kje jih dobiti - in upam, da Parlament pričakuje enako jasne in natančne odgovore, danes in na naslednjih zasedanjih Sveta 12. in 25. marca.
Radi bi odločno povedali Komisiji in Svetu, da mora Evropska unija, ki nosi zastavo pred svetom v boju proti emisijam v ozračje in podnebnim spremembam, zdaj biti dosledna, če noče izgubiti verodostojnosti. Storiti mora vse, da bo dosegla te cilje. Dobro se moramo zavedati, da govorjenje o gospodarstvu z nizkimi emisijami pomeni neke vrste Kopernikovo revolucijo za proizvodni sistem; pomeni spreminjanje številnih stvari, jasne prednostne naloge in politično voljo, vendar predvsem zadostna sredstva in instrumente.
Vemo tudi, da je ta Kopernikova revolucija bistvena za naš proizvodni sistem, za evropsko industrijo, da bo ostala konkurenčna. V številnih državah, številnih raziskovalnih centrih in številnih univerzah so intelektualni viri pripravljeni, zmogljivosti so tam in volja tudi; zdaj je čas, da se stvari spravijo v gibanje. Kot sta rekla komisar in Svet, to morajo storiti vsi: države članice, podjetniki in zasebni sektor, vsi morajo to storiti. Prepričana pa sem, da ta bistvena naloga, da se spravi skupaj to zapleteno partnerstvo, pripada Evropski uniji.
Mairead McGuinness
Gospa predsednica, vsi se strinjamo, da je večja energetska učinkovitost prvi korak v verigi, vendar bi vas s svojim prispevkom rada opozorila na politično zmedo in zaskrbljenost, ki obdaja bioenergijo.
Mislim, da so se posebno ta parlament in Komisija ter Evropa na splošno izogibali vprašanju bioenergije, ko so se leta 2007 in 2008 zvišale cene hrane. Le malo nas je, ki govorimo o današnji stvarnosti večine kmetovalcev po Evropi, to je o krizi zaupanja, ker so se zrušile cene. Zanje ni nobenega usklajenega političnega sporočila o rabi tal in uporabi njihove zemlje za pridelavo energetskih poljščin.
Še posebno na Irskem imamo vlado, ki beži od tega področja. Poglejte, to, kar industrija potrebuje, je politična zanesljivost, politikom pa te zanesljivosti ni uspelo priskrbeti in mi bomo plačali za to.
Če govorimo o vlaganju v raziskave in ne bo nobenega raziskovanja, ker ne bomo sprejeli pravih političnih odločitev, potem zapravljamo čas.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospa predsednica, komisar, financiranje spremembe v zelene nizkoogljične tehnologije bo še posebno težko pri novih državah članicah. Eden od morebitnih in zelo pomembnih virov za srednjeevropske in baltske države bi bila uporaba emisijskih kuponov, ki so se nabrali v sistemu trgovanja z emisijami v okviru Kjotskega protokola, in bi imele s tem korist od podnebnih virov teh držav. Pogoj za to pa bi bila seveda ustanovitev postkjotskega sistema ali podpora Evropskega sveta in Komisije našim prizadevanjem, da bi dobili pravo vrednost za svoje preostale podnebne vire. Kot poročevalec za bioplin se dobro zavedam cene novih tehnologij in tega, da je tehnološki razvoj zelo pomemben. Zelo pomembno je, da si za to prizadevamo v okviru splošne kmetijske politike, na primer s spremembo sestave krme za živino, z uvedbo načinov oranja brez globoke obdelave in uvedbo novih, inovativnih tehnologij.
Bogusław Sonik
(PL) Ena najpomembnejših prednostnih nalog, vključenih v dolgoročno strategijo Evropske unije, bi bila ustvariti inovativno gospodarstvo, na primer s preoblikovanjem sedanjega energetskega sistema, ki uporablja model nizkih emisij, zlasti takšnega, ki temelji na čistih ogljičnih tehnologijah. Približno 80 % primarne energije, ki se uporablja v Evropski uniji, prihaja iz fosilnih goriv. V zadnjih nekaj desetletjih so bili omrežja in oskrbovalne verige izpopolnjeni v smislu oskrbe družbe z energijo, ki prihaja prav iz teh virov. Gospodarska rast in uspešnost sta bili zgrajeni na nafti, premogu in plinu in to je težko spremeniti od danes na jutri.
Evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, ki je steber politike Evropske unije o energiji in podnebju, je dober korak v smeri premika Evropske unije k inovativnemu gospodarstvu, seveda, pod pogojem, da se upošteva financiranje čistih ogljičnih tehnologij. Če želi Evropa doseči ambiciozne cilje zmanjšanja z nizkimi stroški, je bistveno, da poveča izdatke za raziskovanje na področju čistih, trajnostnih in učinkovitih energetskih tehnologij in uskladi kombiniranje sil, potencialov in virov v javnem in zasebnem sektorju.
Industrijske revolucije so v preteklosti pokazale, da lahko tehnologija trajno spremeni naš način življenja. Trenutno imamo neponovljive in izvedljive priložnosti, da spremenimo naš model proizvodnje energije. Vendar se lahko vlaganje v razvoj in spodbujanje virov čiste, obnovljive energije izvede samo, če Skupnost zagotovi zadostno raven financiranja in te naložbe vključi v seznam strateških ciljev Evropske unije.
Fiorello Provera
Gospa predsednica, gospe in gospodje, v razpravi o energetskih izbirah Evropske unije je gotovo eno: najpomembnejši, najcenejši in najbolj trajnostni vir energije, ki ga imamo na voljo, je prihranjena energija. Iz naravnih, zgodovinskih, kulturnih in gospodarskih razlogov so gorske regije model za zmanjševanje porabe energije v skladu z zahtevami sodobnega življenja in so se prepustile obsežnemu preskušanju z uporabo energije iz obnovljivih virov z nizkimi emisijami ogljika.
Gorske regije proizvajajo skoraj vso evropsko vodno energijo. Če dam primer, provinca v Italiji, iz katere prihajam, sama proizvede 12 % vodne energije za celotno državo. Poleg tega imajo gorska področja zgodovinske izkušnje v gradnji stavb, ki so učinkovitejše v smislu varčevanja z energijo. Uspelo nam je zgraditi stanovanjske zgradbe, ki so povsem samozadostne glede elektrike in ogrevanja in dajejo celo več energije, kot je porabijo, očitno z uporabo naprednih tehnologij. Gore so pogosto preskusni teren in so tako idealno okolje za preskušanje boljše uporabe biomase, sončne energije, geotermalne energije, toplotnih črpalk, predvsem pa za prenovo distribucijskih sistemov energije.
Komisar, gore so polne energije, čiste energije, samo vzeti jo moramo. Zato prosimo Komisijo, da vključi gorske regije v svojo strategijo, da pozorno pogleda njihove izkušnje in jim prizna pravico, da prejmejo pošteno nadomestilo za vso obnovljivo energijo, ki so jo te regije že dobavile. Člen 174 Lizbonske pogodbe priznava vlogo gora, zato nestrpno čakamo na pobudo Komisije za izvedbo tega člena in tudi na evropsko gorsko politiko na področju energije.
Zato pozivam Komisijo, naj upošteva priporočila Durnwalderjevega poročila v Odboru regij in naj v oceno evropskih ozemelj vključi energetska vprašanja in proizvodno zmogljivost gorskih regij glede obnovljive energije in pasivne gradnje.
Gore, ki tvorijo 40 % evropskega ozemlja in so dom za 90 milijonov ljudi, so se do zdaj štele za prikrajšana območja. Z izvajanjem inovativnih in doslednih energetskih politik pa lahko te regijo premagajo to oviro in zagotovijo bistveno spodbudo za doseganje ciljev, ki so postavljeni v strategiji 20-20-20, ter pokažejo, da je samozadostna energija možna ob sprejemljivih stroških, če obstaja trdna politična volja.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Evropsko kmetijstvo se pogosto obsoja kot glavni vir globalnega segrevanja. To pojmovanje seveda ni povsem pravilno. Po drugi strani pa ne moremo prezreti prispevka, ki ga lahko da kmetijstvo k zmanjševanju emisij ogljikovega dioksida.
To temo so gotovo načeli že drugi govorniki. Shranjevanje ogljika, biomasa, pa tudi naložbe v zmanjševanje uporabljenih količin gnojil, to je samo nekaj primerov, kako je kmetijstvo prizadeto zaradi tega problema. Zato mislim, da mora biti kmetijstvo v tem okviru razprav o naložbah v tehnologije z nizkimi emisijami ogljika med prednostnimi nalogami in se ne sme povsem zanemariti, kot se je to zgodilo na primer pri drugi evropski strategiji. Govorim o strategiji EU 2020.
Hvala lepa.
Karin Kadenbach
(DE) Gospa predsednica, komisar, predsedujoči Svetu, govorim v svojem imenu in rada bi povedala svojim sogovornikom, da jedrska tehnologija po mojem mnenju ni rešitev in tudi ni obnovljivi vir energije.
Naša naloga tukaj je, da uvedemo ukrepe, ki bodo dolgoročno koristili našim otrokom in naši prihodnosti. Zato je za nas zelo pomembno, da zmanjšamo emisije CO2, čeprav to zmanjšanje ne sme biti na račun okolja - z drugimi besedami, zelo pozorno moramo spremljati, kateri ukrepi se financirajo in v katere ukrepe se vlaga. Ne smemo shranjevati CO2, hkrati pa uničevati svoje okolje.
Leto 2010 je leto biotske raznovrstnosti in je zelo pomembno, da v te dokumente zapišemo tudi, da je treba vse naložbe, vse ukrepe gledati v luči ohranjevanja okolja za naše otroke, za našo prihodnost in za biotsko raznovrstnost.
João Ferreira
(PT) Gospa predsednica, komisar, razprava o prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika nam ne sme dovoliti, da bi pozabili na to dejstvo. Prehod verjetno ne bo gladek proces. V nekaj letih se bomo spopadli z učinki pomanjkanja in vedno večjega osiromašenja primarnih virov energije, od katerih smo odvisni, to je od fosilnih goriv. Ta goriva služijo tudi kot surovina za številne pomembne industrije, kot je kemična in farmacevtska industrija.
Za človeštvo je resnično nujno, da se preostale svetovne rezerve nafte upravljajo zelo pametno, kar pomeni predvsem zelo varčno.
V teh okoliščinah bi bilo sprejetje načrta, imenovanega protokol o izčrpanosti nafte, ki ga je leta 2002 v Uppsali in leta 2005 v Lizboni predstavila skupina znanstvenikov in strokovnjakov iz več držav, ki so del Združenja za študij vrha proizvodnje nafte in plina, bistveno za uvedbo načrta, ki daje prednost dobremu in poštenemu upravljanju teh virov, ublažitvi njihovega pomanjkanja in nadzorovanemu prehodu na druge primarne vire energije.
Alajos Mészáros
(HU) Po mojem mnenju jedrska energija še ni dobila mesta, ki si ga zasluži v tem poročilu. Rešitve, namenjene razvijanju alternativne, bio, vetrne in sončne energije, so vse zelo dolgotrajne in ni nujno, da se bodo na koncu izplačale. Pa vendar moramo pohiteti z našimi energetskimi strategijami, če se spomnimo na učinke lanskoletne plinske krize in grožnje podnebnih sprememb. Jedrska energija je največji vir energije brez ogljika znotraj Evropske unije in zdaj zagotavlja eno tretjino naših potreb po električni energiji. Njen nadaljnji razvoj je preprosto neizogiben. Bilo bi koristno, da bi to dojeli.
Seán Kelly
(GA) Gospa predsednica, poslušal sem razpravo in bila je zelo zanimiva. Prebral sem vse, kar sem lahko, o tej temi.
Rad bi podal samo dve pripombi. Prvič: postavljeno je bilo vprašanje, od kod bo prišlo financiranje. Drugič: kako naj bi se usklajevalo raziskovanje in razvoj?
Zdi se mi, da imajo tri institucije Evropske unije -strokovnjaki iz Parlamenta, Sveta in Komisije - tukaj priložnost, da se združijo kot usmerjevalna skupina. Prvič, da bo ugotovila izvor financiranja, ki je potrebno v javno-zasebnih partnerstvih, z možnimi cilji za vsako državo, in drugič, za nadzor in usklajevanje raziskav. Potrebni so raziskave, predstavitev in dobava, s tem da je nekaj financiranja gotovo odvisnega od uspešnosti rezultatov, sicer bo vsak profesor v Evropi poskušal izvajati raziskave, ki bodo na koncu neusklajene.
Zoltán Balczó
(HU) Slišali smo čudovite besede predstavnika Sveta in Komisije o tehnologijah z nizkimi emisijami ogljika, vendar se mu ni uspelo dotakniti ključnega vprašanja: od kod bo prišlo financiranje? Neka skupina držav članic že ima pripravljen vir: nekdanje socialistične države so že daleč presegle svoje kjotske zaveze. Zato je lahko Evropska unija na københavnski konferenci samozavestna. Te države so upravičene, da unovčijo svoje kvote ogljikovega dioksida. Vendar jim hočejo Komisija in 15 prvotnih držav članic preprečiti, da bi to storile. Pri Madžarski to nanese nekaj sto milijard forintov. V Københavnu sta se Madžarska in Poljska dogovorili, da te zneske uporabita za zeleno infrastrukturo. To so torej viri. Do zdaj je ta predlog naletel na gluha ušesa, kar pomeni, da je navsezadnje res, da nove države članice veljajo za drugorazredne članice Evropske unije.
Elena Băsescu
(RO) Eden glavnih ciljev Evropske unije je razvoj gospodarstva z nizkimi emisijami ogljika. Namen je, da bi 20 % skupne količine proizvedene energije do leta 2020 temeljilo na obnovljivih virih.
Romunija ima še ambicioznejši cilj, to je 24 %. Študije kažejo, da je regija Dobrogea na jugovzhodu Romunije drugo področje v Evropi glede potenciala za vetrno energijo, takoj za severno Nemčijo. Zdaj se tu razvija največji vetrni park na evropskih tleh, ki bo imel 240 vetrnih turbin in bo proizvajal 600 MW obnovljive energije. Prva faza tega projekta bo končana v tem letu, ko bo začelo delovati 139 naprav. Celoten projekt bo dokončan leta 2011 na dveh območjih v okraju Konstanca, Fântânele in Cogealac.
Izvedba tega projekta je pomembna za energetsko varnost Romunije, ker ji bo pomagala zmanjšati uvoz energetskih virov.
Hvala lepa.
Antonio Cancian
(IT) Gospa predsednica, gospe in gospodje, mislim, da se povsem strinjamo v dveh točkah, glede na to, kar sem slišal danes dopoldne: učinkovitost, prihranki, obnovljivi viri in nove tehnologije. Ni dovolj, gospe in gospodje, odločno se moramo lotiti še drugih dveh vprašanj.
Prvo je jedrsko. Že beseda, ki zgolj nakaže to temo, nas prestraši. Raje opravimo raziskave in se potrudimo biti pri tem raziskovanju odgovorni. Drugo vprašanje je financiranje. Bojimo se govoriti o javno-zasebnih partnerstvih, kot sem danes slišal. Že zgolj misel, da bi zasebni sektor lahko v kakšni pobudi sodeloval z javnim, se obravnava kot nekaj tujega, sramotnega in sumljivega.
Neizogibno je, gospe in gospodje, glede na finančna sredstva, o katerih moramo spregovoriti. Poleg tega je za javni sektor pomembno, da se povezuje z zasebnim, ker se mora naučiti ravnati poslovno in v skladu s trajnostno politiko.
Christian Ehler
(DE) Gospa predsednica, moje vprašanje bo kratko. V skupinah smo imeli že obrabljene, vendar upravičene razprave o ideoloških vprašanjih v zvezi s tehnologijami. Pa dajmo se že enkrat skupaj domisliti vprašanja, na katerega bosta Svet in Komisija morala odgovoriti. Že dolgo se pogovarjamo o načrtu SET. S katerimi instrumenti bi ga izpeljali? Kakšni so časovni okviri? Kakšne zaveze imajo države članice?
Claude Turmes
(DE) Gospa predsednica, na tej točki se ne bom ukvarjal z vprašanjem ideologije - to lahko storimo drugič - vendar mislim, da so ideologi v resnici na drugi strani te dvorane.
Komisija bo imela v naslednjih nekaj tednih v rokah dva oprijemljiva instrumenta. Prvi je sklad za financiranje na podlagi delitve tveganja, v katerem je še vedno nekaj denarja. Ta denar bi se lahko zdaj uporabil za ponovni zagon obnovljivih energij in energetske učinkovitosti. Povedali so mi, da Direktorat Komisije za raziskave blokira denar - ne želi porabiti tega denarja za energijo, ampak bi ga raje porabil za IKT in druga področja. Morda bi lahko komisar povedal kaj v zvezi s tem?
Drugi instrument je sestavljen iz (najmanj) 15 % sredstev, ki so očitno ostala v načrtu za oživitev gospodarstva in mi v Parlamentu smo ugotovili, da je treba ta denar porabiti za energetsko učinkovitost, zlasti za pametna mesta. Ali mi lahko kar koli poveste tudi o tem, komisar?
Iosif Matula
(RO) Dejstvo, da imamo danes v Evropskem parlamentu razpravo o vlaganju v tehnologijo z nizkimi emisijami ogljika, kaže, da želi Evropska unija potrditi svojo vodilno vlogo ne le v zmanjševanju porabe energije in povečevanju njene učinkovitosti, temveč tudi pri zagotavljanju zdravega okolja. Menim, da je naša vloga zdaj, da spodbujamo področja, kot sta raziskovanje in inovacija, da bomo našli rešitve, ki bodo priskrbele temelje za trajnostni evropski energetski sistem. Zato moramo na tem področju uvesti zahteve za financiranje, s ciljem povečanja svetovne konkurenčnosti Evropske unije.
Mislim, da je za nas bistveno, da se osredotočimo na poseben potencial zelene energije na regionalni in lokalni ravni. Regija v Romuniji, iz katere prihajam, ponuja znaten potencial za geotermalno energijo, ki se zdaj še ne izkorišča dovolj. Za to obstajajo različni razlogi, vendar mislim, da moramo dati lokalnim organom pri tem pomembno vlogo, da jih bomo spodbudili k razvijanju javno-zasebnih partnerstev.
Hvala lepa.
Pedro Luis Marín Uribe
predsedujoči Svetu. - (ES) Gospa predsednica, pozoren sem bil na današnjo razpravo in z veseljem potrjujem, da tudi Svet deli številne skrbi, ki jih je izrazil Parlament. Prepričan sem, da nam bodo sklepi, ki jih bomo sprejeli jutri, omogočili, da bomo postavili trdno podlago, ki bo izpolnila izražene skrbi in nam omogočila, da bomo takoj napredovali z uvajanjem industrijskih pobud.
Mislim, da imamo jasno soglasje glede dejstva, da so te pobude temeljne, če hočemo zmanjšati našo energetsko odvisnost, izboljšati učinkovitost, nadaljevati tehnološki napredek - in s tem dati nadaljnjo spodbudo evropski tehnologiji - ter se seveda spopasti s podnebnimi spremembami.
Te pobude so potrebne tudi za ohranjanje evropske konkurenčnosti in ustvarjanje delovnih mest. Mislim, da lahko pomirim gospoda Helmerja. Obstajajo še druge študije poleg tiste, ki jo je prebral, nekatere od teh je izvedla Komisija sama in pokazale so pozitiven vpliv na zaposlovanje - ta učinek pa bo dolgoročno še večji.
Zato predlagamo, da se uporabi sklop skupnih načel in praks, ki bodo dale smernico obstoječim industrijskim pobudam. Med drugim pa bo to, seveda, zahtevalo od nas, da uvedemo finančna orodja in merila javnega posredovanja, ki bodo potrebna v podporo razvoju teh tehnologij.
Velik poudarek je bil namenjen finančnim vidikom in tudi to je za Svet zelo pomembno. Vendar se Svet ne more zavezati, da bo prerazporedil sredstva brez spoštovanja pravice Komisije do pobude in pooblastil Parlamenta na tem področju. Zato bo treba v tem času uporabiti sedanje finančne dogovore.
Kljub temu je pomembno, da povečamo svoje proračune, da bomo lahko razvili nove tehnologije, in da vztrajamo pri dejstvu, da mora biti dajanje prednosti temu povečanju temeljni element prihodnjih razprav v evropskih institucijah, zlasti v tem Parlamentu.
Zagotovim vam lahko tudi, da je Svet storil vse, kar je bilo v njegovi moči, in se bo še naprej trudil, da bi zajamčil primerno financiranje strateškega načrta za energetsko tehnologijo (SET) v okoliščinah sedanjega in prihodnjih okvirov.
Kot je dejal že komisar, bi rad spomnil, da morajo zasebne pobude na splošno - torej zasebni viri financiranja - imeti pomembno vlogo, kajti to je področje, na katerem moramo delati z roko v roki, da bomo kar najbolj povečali vpliv javnih finančnih virov. Doseči moramo obsežen, povečan učinek, ki nam bo omogočil uspešno izvajanje teh pobud, ki so bistvene za prihodnost Evrope.
Janez Potočnik
član Komisije. - Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil za razpravo. Zelo pozorno sem jo spremljal in veliko je stvari, ki bi jih bomo nedvomno upoštevali pri pripravi našega prihodnjega dela.
Dovolite mi, da začnem s kratko zgodbo. Po naftni krizi v sedemdesetih letih prejšnjega stoletja smo videli navdušenje brez primere nad inovacijami, ki so dodajale konkurenčno prednost in celo upoštevale okolje, vendar to ni trajalo dolgo. Potem, ko so cene nafte dovolj dolgo vztrajno padale, so se zmanjšale naložbe v raziskave in razvoj ter izkoriščanje, tržni razlogi za nove tehnologije so se umaknili in s tem so se spremenili vzorci porabe, mi pa smo bili potisnjeni v obdobje varljivega ugodja, v katerem smo bili odvisni od poceni tuje energije. To je bilo obdobje utvare trajnosti.
Mimogrede, energetske naložbe v raziskave in razvoj so bile takoj po naftni krizi približno štirikrat večje kot so zdaj ali pred nekaj leti.
In kje smo danes, po tem obdobju nenaklonjenega in neodgovornega razvoja, ki mu je manjkal proaktivni pristop? Ob odzivih na grožnje podnebnih sprememb in prizadevanjih za rešitev odvisnosti v energetski varnosti resnično verjamem, da je proaktivna vizija realističen in potreben pristop, ne pa sanjarjenje.
V teh okoliščinah - stvari, ki so poudarjene v dokumentu, smo sprejeli pred nekaj dnevi v Strategiji Evropske unije 2020 - ne vidimo nobene druge možnosti kot zeleno rast. Potrebujemo čistejše industrije, ne pa več industrij za čiščenje. Potrebujemo pobude, cene, stroške in prave signale. Moramo se osredotočiti na energetsko učinkovitost, moramo se osredotočiti, če hočete, na vire učinkovitosti, ki so ena glavnih stvari, ki jih vsebuje EU 2020.
Zdaj se bom posvetil drugemu vprašanju, to je načrtu SET, o katerem razpravljamo. Vse ocene, predstavljene v načrtu SET za potrebno financiranje, temeljijo na tehnologiji načrtov. To je zelo resen izdelek. Če pogledate predloge, kako si predstavljamo, kako ocenjujemo potrebe po financiranju v prihodnje, boste našli naslednje številke: vetrna: 6; sončna: 16; bio: 19; zajemanje in shranjevanje ogljika: 13; jedrska: 7; inteligentna omrežja: 2; gorivne celice in vodik: 5; pametna mesta: 11; evropska zveza organizacij za energetske raziskave: 5 in osnovne raziskave: 1. Če vse to seštejete, dobite 75.
Spomnil bi vas, da je za jedrsko energijo vrednost 7. Moram biti pošten. Fuzija ni vključena in fuzija je spet resna številka, ki jo bo treba podati, vendar, če pogledamo na to sliko I, mislim, da je naše sporočilo iz strani Komisije glede tega, kam bi bilo treba vložiti večino naših vlaganj, precej jasno.
Naslednje vprašanje so viri financiranja in načrti. Glavni viri, kot sem dejal v uvodu, bodo morali priti od tam, kjer glavni viri so, in to so industrija in države članice. To pomeni proračun Evropske unije, sedanje in prihodnje finančne perspektive, Evropski energetski program za oživitev, sistem trgovanja z emisijami Evropske unije in seveda uporabo drugih instrumentov, ki obstajajo, pri tem pa je treba v tem smislu upoštevati zlasti Evropsko investicijsko banko.
Obstaja vrsta vprašanj o strukturi vlaganja za različne predlagane pobude. Mislim, da je očitno, da notranja struktura javnega in zasebnega vlaganja ne bo enaka zaradi tržnih napak, na katere naletite v različnih vrstah tehnologij, ki bi jih bilo treba obravnavati, vendar sem prepričan, da je to, kar je pred vami, resen primer, zlasti, ko boste začeli razpravljati o naslednji finančni perspektivi, in da moramo ponovno premisliti, kaj so naše prednostne naloge in kako bi morali vlagati v prihodnost.
Naslednja stvar, ki bi jo rad omenil, je, da bomo vse pobude razen ene - to je pametnih mest, ki se je pojavila pozneje, na vašo pobudo in ki govori predvsem o učinkovitosti virov - začeli v letu 2010, vendar ne mislite, da stvari, o katerih tukaj govorimo, še ne potekajo; potekajo, zlasti v raziskavah. Zveza za raziskave se s tem ukvarja že več let.
Zadnja stvar, ki bi jo želel omeniti, je, da z načrtom SET pravzaprav začenjamo nekaj zelo posebnega na ravni Evropske unije. Veste, da sem se v svojem prejšnjem mandatu močno zavzemal za evropsko raziskovalno področje. Na evropski ravni obvladujemo približno pet odstotkov raziskovalnega denarja, zato ne moremo računati na resnični uspeh, če ne bomo združili svojih sil na ravni EU - kar pomeni na evropski ravni - in se izognili podvajanju prizadevanj. Ne glejte samo evropskega proračuna. Denar moramo združiti, če hočemo pospešiti raziskovalne zmogljivosti.
Načrt SET je najboljši primer, ki ga imamo zdaj o skupnem načrtovanju na ravni EU. Prihajajo tudi druge dejavnosti in prav je tako, vendar mislim, da ne smemo podcenjevati tega, kar se odvija tukaj. Tu govorimo o javno-javno-zasebnih partnerstvih, ki so zelo nujna, in to je eno od vprašanj, na katero bi usmeril vašo pozornost v prihodnje. Pripravljena je finančna uredba, kjer boste tudi razpravljali o tem. Moramo dovoliti tveganje, če res hočemo, da se ta vprašanja obravnavajo.
Mislim, da smo, ko govorimo o načrtu SET, o skupnem načrtovanju, ki stoji za tem, pred velikim novim razvojem v Evropi. Tu je evropska zveza organizacij za energetske raziskave - najboljše raziskovalne organizacije, ki so odprte navzven, - ki danes že skupno obdelujejo vsa ta glavna vprašanja.
Moje sporočilo za konec je, da je naša glavna dolžnost, da z vso politično težo podpremo ta program.
Predsednica
Prejela sem dva predloga resolucije v skladu s členom 115(5) Poslovnika, s katerima se zaključi razprava.
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v četrtek, 11. marca 2010 ob 12.00.
Pisne izjave (člen 149)
Luís Paulo Alves  
v pisni obliki. - (PT) Čeprav jemljem na znanje, da je namen tega sporočila Komisije pospešiti razvoj novih tehnologij z višjo možnostjo za nizke emisije ogljika z večjo energetsko učinkovitostjo in izrabo obnovljive energije, obžalujem, da evropskim regijam še vedno manjka bolj opredeljena vloga te strategije.
Regionalnim oblastem je treba zajamčiti primerno financiranje, na primer z zagotavljanjem financiranja med preskusno fazo pilotnih projektov ali z naložbami med raziskavami in preskusno fazo projektov obnovljive energije.
Prepričan sem, da je, na primer, pomembno vključiti geotermalno energijo. To je vir obnovljive energije z velikim potencialom za razširitev v vulkanskih regijah, kar je zlasti pomembno za oddaljene in otoške regije Unije in tiste, za katere niso bili postavljeni nikakršni cilji.
V teh okoliščinah je treba javno in zasebno vlaganje povečati z razvojem energetskih tehnologij tako, da bodo doseženi zaželeni cilji nizkoogljičnega gospodarstva, pa tudi v pomoč pri premagovanju pomanjkljivosti trga, ki so omenjene v podnebnem in energetskem svežnju.
András Gyürk  
Mislim, da je pomembno, da Evropska komisija pri pripravi strateškega načrta za energetsko tehnologijo upošteva količino podpore, ki je potrebna za raziskave in razvoj zelenih tehnologij. To še toliko bolj velja, ker na sedanji stopnji sončna energija, bioenergija in vodikova tehnologija v večini primerov še niso komercialno donosne. Kot je pravilno poudaril Steven Chu, ameriški sekretar za energetiko, bi bili potrebni raziskovalni dosežki na stopnji Nobelove nagrade, da bi postale zelene tehnologije konkurenčne tehnologijam tradicionalnih fosilnih goriv. Kakorkoli, resna pomanjkljivost načrta zelene tehnologije je, da se ne ve, katera sredstva EU bi se uporabila za njegovo izvedbo. Če pogledamo stroške 16 milijard EUR, ki naj bi bili potrebni za raziskave sončne energije ali 5 milijard EUR, ki so ocenjeni za tehnologijo, povezano z vodikom, to ne more veljati za manj pomemben dejavnik. Na tej točki ni nobenih znakov, da bo naslednji sedemletni finančni okvir povečal vire za raziskave zelenih tehnologij. Dobro se zavedamo, da podpora iz javnih skladov ni nobeno nadomestilo za prizadevanja zasebnih vlagateljev. Kljub temu pa morajo Evropska unija in države članice povečati sklade, ki so namenjeni raziskavam zelene tehnologije. Morebitni prihodki iz sistema trgovanja z emisijami lahko pri tem služijo kot dobra podlaga. Deleži niso zanemarljivi. Ne moremo dovoliti, da bodo načrti za energetsko politiko in varovanje podnebja doživeli enako usodo kot Lizbonska strategija s svojimi nasprotujočimi izidi.
Jim Higgins  
v pisni obliki. - Če hočemo, da bi postala ogljična tehnologija praktična realnost, se moramo lotiti pomanjkanja inženirjev in drugega visoko usposobljenega osebja, ki načrtuje in ustvarja napredne tehnologije. To lahko storimo tako, da vzpostavimo ali okrepimo programe usposabljanja ali štipendije za zagotovitev, da bodo delavci v času gospodarske oživitve posodobili svoja znanja. Zagotoviti moramo dotok visoko kvalificiranega in dobro izobraženega kadra s pravo kombinacijo teoretičnih in praktičnih sposobnosti. Prav tako se moramo lotiti vztrajnih ovir za mobilnost znotraj EU, še posebno za raziskovalce in visoko usposobljene ljudi in se spopasti z vprašanjem priznavanja kvalifikacij inženirjev po vsej EU. Finančni trgi in institucije se nagibajo k previdnosti glede vlaganja, zlasti ko gre za MSP v številnih shemah EU, ki podpirajo inovacije, čeprav bi morale biti bolje sinhronizirane in usklajene s stališča povpraševanja in ponudbe. Olajšati moramo sodelovanje med MSP in raziskovalnimi inštituti ter spodbujati pravice intelektualne lastnine in prenos tehnologije. Evropska energetska podjetja morajo sama postati proaktivnejša v podpiranju zbirnih pobud in pridruževanju k povezanim podjetjem. Prav tako moramo spodbujati raziskave in inovacije prek davčnih spodbud ali inovacijskih bonov in z izboljšanjem pogojev za naložbe tveganega kapitala, na primer s poslovnimi angeli ali čezmejnimi naložbami tveganega kapitala.
Wojciech Michał Olejniczak  
v pisni obliki. - (PL) Dejstvo je, da je globalno segrevanje podnebja povzročila človekova dejavnost. Boj proti temu procesu in njegovim negativnim učinkom je nujno potreben. Eden od načinov za reševanje teh problemov je uporaba čistih in obnovljivih virov energije. A, da bi ti energetski viri igrali pomembno vlogo v evropskem energetskem sistemu, je treba izpolniti dva pogoja. Prvič, povečati moramo financiranje, ki je na voljo za raziskovanje njihovega razvoja. Drugič, potrebujemo večje financiranje naložb, ki omogočajo najnovejše tehnologije z nizkimi emisijami. Vlaganje v razvoj tehnologij z nizkimi emisijami, ki jih vsebuje evropski strateški načrt za energetsko tehnologijo, je pomembno s stališča celotne EU. Zlasti pa je pomembno za države z energetsko industrijo, ki iz zgodovinskih razlogov izpušča velike količine CO2. Ena od teh držav je Poljska. Izboljšanje in razvoj tehnologij za zajemanje in shranjevanje ogljikovega dioksida je bistvenega pomena za celotno poljsko gospodarstvo.
