3. Coreea de Nord
Președinta
Următorul punct pe ordinea de zi este dezbaterea asupra celor șapte propuneri de rezoluții privind Coreea de Nord.
Bastiaan Belder
autor. - (NL) Dnă președintă, reprimarea oricăror potențiale critici la adresa ordinii stabilite în Coreea de Nord este așa de strictă, încât nicio informație despre vreun dizident sau activist individual nu este de domeniul public. Aceasta este concluzia tăioasă a unei scrisori deschise din 14 iunie pe care cinci organizații pentru drepturile omului au adresat-o miniștrilor de externe ai Uniunii Europene. Este de asemenea un instrument de măsură a gravității situației din imperiul famelic al lui Kim Jong Il. Nu cunoaștem numele niciunui dizident sau activist de pe teritoriul Coreei de Nord. Trebuie să se permită ca aceste informații să ajungă până la noi. Situația de acolo este chiar incomparabilă cu cea din fosta Uniune Sovietică sau din România ceaușistă.
Scrisoarea deschisă din 14 iunie îndeamnă oficialii guvernamentali europeni să facă mult mai mult ca răspuns la încălcările neîncetate ale drepturilor fundamentale ale cetățenilor nord-coreeni, atât în interiorul cât și în afara hotarelor țării lor. Diferite recomandări concrete în acest scop pot fi găsite în rezoluția comună a Parlamentului. Felicitări! Haideți, de exemplu, să continuăm să-i reamintim Chinei, la toate nivelurile politice europene, de responsabilitățile sale asumate prin tratat față de refugiații nord-coreeni.
De asemenea, susțin din toată inima articolul (14) al rezoluției. Comisia protejează drepturile lucrătorilor nord-coreeni care lucrează în complexul industrial Kaesong, prin încorporarea unei clauze clare, referitoare la acest punct, în Acordul său de liber schimb cu Coreea de Sud.
Dnă președintă, oficial, Coreea de Nord pretinde că garantează libertate religioasă populației sale de 24 de milioane. Totuși, în practică, oricine este prins că distribuie biblii sau că ia parte la întâlniri de rugăciune secrete este pasibil de trimiterea într-un lagăr de muncă silnică sau chiar de execuție, conform mărturiilor refugiaților. La începutul acestei luni, am aflat că Son Jong Nam a fost torturat până la moarte într-o închisoare nord-coreeană pentru că difuza evanghelia, vestea cea bună, concetățenilor săi. Dovezile crimei sale: 20 de biblii și 10 casete cu rugăciuni. S-ar părea că acesta este lucrul de care autoritățile nord-coreene au, literalmente, o frică de moarte.
Gerald Häfner
autor. - (DE) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, este bine că profităm de ocazia de astăzi pentru a discuta despre situația din Coreea de Nord, țară care s-a izolat atât de mult de restul lumii, încât doar câțiva oameni știu ce se întâmplă acolo, iar locuitorii din acest stat nu știu ce se întâmplă în restul lumii.
Aș dori să mă concentrez asupra a două lucruri. Primul este situația drepturilor omului din Coreea de Nord, unde oamenii dispar de pe străzi și își petrec restul vieții în lagăre; unde, uneori, chiar și o a doua generație de oameni își petrec întreaga viață închiși în lagăre din cauza unor pretinse crime comise de părinții lor; unde oamenii sunt executați public și alți oameni sunt obligați să asiste la aceste execuții și multe alte lucruri. Credem că a sosit timpul ca situația drepturilor omului din Coreea de Nord să fie cercetată de o comisie independentă, după cum am propus în acest raport comun.
Există un al doilea lucru pe care aș dori să-l menționez. Este ridicol de dificil să ieși din această țară, să scapi. Ar trebui să fie unul dintre drepturile cele mai fundamentale, care ar trebui să se aplice de la sine, ca oamenii să poată să aleagă unde doresc să trăiască și să se deplaseze liber. Totuși, în acest moment avem o situație în care celor care reușesc să plece din Coreea de Nord nu li se permite, de obicei, accesul în alt stat și mulți dintre ei sunt trimiși înapoi.
Prin urmare, aș dori în special să îndemn de urgență ambasadele UE să accepte persoanele care reușesc să se refugieze în aceste ambasade și să le ajute să ajungă în state mai sigure și să găsească suficientă susținere pentru a începe o nouă viață. Acest lucru este important atunci când ne gândim la situația în care se află acești oameni. Ceea ce se întâmplă acolo în acest moment este înfiorător.
Miroslav Mikolášik
autor. - Dnă președintă, Republica Populară Democrată Coreeană este orice altceva, numai democratică nu, și are un istoric dintre cele mai proaste, la nivel mondial, în domeniul încălcării drepturilor omului. Într-adevăr, întâlnirea mea personală cu reprezentanți ai societății civile din peninsula coreeană mi-a oferit o altă dovadă dureroasă a încălcărilor tulburătoare și critice ale drepturilor omului din acest stat. Sunt extrem de dezamăgit de faptul că situația drepturilor omului din RPDC nu s-a îmbunătățit ci, dimpotrivă, s-a deteriorat de la ultima rezoluție a Parlamentului European. Mai bine de 150 000 de prizonieri politici sunt deținuți în lagăre de concentrare, supuși la muncă silnică, torturați și înfometați în mod deliberat. Mai mult, sunt șocat de practica vinei prin asociere, care are ca rezultat încarcerarea unor familii întregi, inclusiv copii. Prin urmare, UE și statele membre trebuie să-și combine eforturile și să exercite mai multă presiune diplomatică și politică asupra guvernului RPDC pentru a respecta drepturile omului pe care le au cetățenii săi.
Permiteți-mi să închei cu un gând. În același timp, trebuie să preîntâmpinăm sancțiunile bilaterale și multilaterale care au un efect negativ important asupra cetățenilor nord-coreeni obișnuiți, sărăciți, care suferă deja de înfometare și oprimare sistematică.
(Aplauze)
Janusz Wojciechowski
Dnă președintă, este foarte bine că Parlamentul se interesează de situația din Coreea de Nord, deoarece aceasta reprezintă un motiv de mare neliniște în societățile noastre.
De curând, am putut vedea sportivi din Coreea de Nord jucând la Cupa mondială FIFA. Am fost extrem de impresionați de primul lor meci, când au jucat pe picior de egalitate într-un meci greu contra Braziliei. În următoarele meciuri, nu s-au descurcat prea bine. De ce vorbesc despre acest eveniment sportiv? Ei bine, există rapoarte care afirmă că, acum 40 de ani, când Coreea de Nord s-a prezentat la finala Cupei Mondiale și jucătorii din acest stat au repurtat un mare succes, evoluția lor nu a fost, totuși, satisfăcătoare pentru autoritățile regimului coreean. Ulterior, jucătorii s-au confruntat cu represalii și au fost închiși în lagăre de muncă silnică. Atrag atenția asupra acestui fapt pentru a ne uita și la situația actuală și a încerca să ne asigurăm că nu se va mai produce ceva asemănător. Avem nevoie de un apel și de presiune din partea autorităților sportive cu privire la acest lucru, deoarece au anumite posibilități de a pune presiune asupra autorităților coreene pentru a se asigura că de această dată nu se va mai produce ceva asemănător. Suntem foarte îngrijorați de ceea ce se va petrece cu acești sportivi.
Jaromír Kohlíček
Republica Populară Democrată Coreeană a fost prezentată, de mulți ani, ca fiind statul unde se petrec cele mai grave violări ale drepturilor omului. Este desigur necesar să fim de acord cu propunerea de rezoluție pe marginea punctelor care îndeamnă la o stopare a execuțiilor publice, la abolirea pedepsei cu moartea, a torturii și la eliberarea prizonierilor politici.
Pe de altă parte, îndemnul la asigurarea accesului la hrană și asistență umanitară pentru toți cetățenii care au nevoie de aceasta este, după părerea mea, ipocrită. Este un fapt arhicunoscut că Coreea de Nord are probleme îndelungate cu asigurarea unor cantități de hrană suficiente și, dacă nu mă înșel, multe state din Africa și Asia au probleme similare, dar totuși Parlamentul European nu adresează același timp de îndemnuri și guvernelor din aceste state.
Acest lucru nu schimbă faptul că există o lipsă de hrană și că această lipsă reprezintă o problemă enormă în termeni obiectivi, cauzând malnutriție și probleme de sănătate aferente în rândul cetățenilor acestui stat. Situația este, indiscutabil, gravă, și nu sunt deloc sigur că niște propuneri de măsuri, incluse într-o rezoluție, vor putea aduce îmbunătățiri semnificative. Criticile făcute de autori, care le-au folosit împotriva Chinei, reprezintă un exemplu clasic de aruncare a răspunderii pe umerii altcuiva și evidențiază astfel politica standardelor duble aplicată de către autori. Există un îndemn adresat statelor Uniunii Europene să accepte refugiați din Coreea de Nord, în timp ce Uniunea Europeană aplică acorduri de readmisie împotriva tuturor vecinilor săi sudici. Dacă acesta nu este un exemplu de standarde duble, atunci chiar nu știu cum să numesc aceste formulări ipocrite.
În întreaga rezoluție nu există nicio urmă de tentativă de reducere a tensiunii și demilitarizare a peninsulei coreene, care ar reprezenta pașii necesari în direcția corectă. Nimeni din Grupul Confederal al Stângii Unite Europene - Stânga Verde Nordică nu poate vota în favoarea unei rezoluții formulate în acest mod.
Kristian Vigenin
autor. - Dnă președintă, mai întâi de toate aș dori să subliniez că există un acord pe scară largă în acest Parlament cu privire la situația din Coreea de Nord. A fost foarte ușor să se ajungă la o rezoluție comună și, după cum vedeți, nu există amendamente la această rezoluție, așadar o susținem la unison.
Pe de altă parte, aș dori să ridic o problemă - care a fost discutată deja în grupul meu ieri - că poate folosirea procedurii de urgență pentru aceste chestiuni nu este metoda cea mai potrivită, deoarece nu s-a întâmplat nimic urgent în Coreea de Nord. Poate merităm să beneficiem de mai mult timp pentru a pregăti o rezoluție mai cuprinzătoare și pentru a dezbate mai mult cu privire la posibilele recomandări și la soluțiile mai complexe pe care le putem oferi.
Nu doresc să repet ceea ce s-a spus deja în rezoluție cu privire la gravele încălcări ale drepturilor omului de acolo. Acest stat este probabil singurul de acest tip din lume, la momentul de față. Totuși, aș dori să subliniez că toate aceste încălcări, execuțiile publice la care sunt prezenți copiii, sunt poate cele mai dezgustătoare. Nu cred că ar trebui să alcătuim o ordine a acestor încălcări, însă aceste lucruri sunt într-adevăr foarte dezgustătoare.
Din fericire, în rezoluția noastră am recunoscut că China joacă un anumit rol. Schimbările din China, inclusiv din sectorul drepturilor omului, pot fi insuficiente pentru noi, însă sunt un exemplu pozitiv și poate China își poate folosi relațiile pentru a promova unele schimbări în Coreea de Nord. Aceasta ar trebui să fie una dintre viitoarele teme de discuție cu China, atunci când vom purta un dialog bilateral.
În cele din urmă, permiteți-mi să spun că numirea unui Reprezentant special al UE pentru Coreea de Nord ar putea fi un pas foarte bun în direcția promovării unei abordări mai complexe cu privire la această chestiune.
Monica Luisa Macovei
în numele Grupului PPE. - Dnă președintă, traficul cu persoane din Coreea de Nord rămâne o problemă gravă. Conform rapoartelor, 80 % din nord-coreenii din China sfârșesc prin a fi victimele traficului de persoane. Femeile sunt deosebit de vulnerabile în fața prostituției, violurilor, căsătoriilor aranjate și traficanților de mirese. Multe victime ale traficului nu știu limba chineză și sunt ținute, practic, prizoniere.
Situația juridică a nord-coreenilor și politica guvernului chinez de a-i încarcera pe refugiați și de a-i trimite înapoi în Coreea de Nord sporește vulnerabilitatea refugiaților în fața traficului ce are ca scop munca silnică și exploatarea sexuală. Nu beneficiază de nicio protecție din partea autorităților din China sau Coreea de Nord și comunitatea internațională le recunoaște doar în mică măsură situația tragică. China trebuie să-și schimbe legile pentru a proteja victimele traficului, în loc să le returneze către Coreea de Nord. În cele din urmă, dacă există oameni care sunt uciși, torturați și deținuți în mod ilegal, atunci aceasta este o chestiune de urgență aflată la ordinea zilei.
David Martin
în numele Grupului S&D. - Dnă președintă, este deja un loc comun, în acest Parlament, că situația drepturilor omului din Coreea de Nord este dezastruoasă. Prin urmare, nu voi relua ceea ce au spus ceilalți colegi.
Întrebarea care se pune cu adevărat este ce putem noi să facem în acest sens. Dacă Coreea de Nord a decis să fie Greta Garbo a comunității internaționale - "dorim să fim singuri” - aceasta nu înseamnă că trebuie să-i și lăsăm în pace. Există 24 de milioane de oameni în Coreea de Nord care au nevoie de asistența noastră. În conformitate cu spiritul rezoluției, aș dori să sugerez patru lucruri pe care le putem face.
Mai întâi de toate, trebuie să continuăm să furnizăm ajutor umanitar, însă trebuie să ne asigurăm că ajutorul ajunge la oameni și nu susține în niciun fel regimul. În al doilea rând, ar trebui să continuăm să majorăm finanțarea pentru ONG-urile care încearcă să introducă ajutoare în Coreea de Nord și mai ales acele ONG-uri care încearcă să introducă informații în Coreea de Nord. Existența unui post de radio într-un stat în care nu există nicio informație este, de fapt, un instrument vital. În al treilea rând, ar trebui să-i cerem d-nei Catherine Ashton să numească un reprezentant special pentru a intra în dialog cu chinezii, rușii și cu Națiunile Unite, pentru a menține presiunea asupra Coreei de Nord. În cele din urmă, ar trebui să facem tot posibilul pentru a le oferi asistență refugiaților. După cum au spus și alți colegi, oamenii fug din Coreea de Nord și nu li se acordă asistența pe care o merită.
Marek Henryk Migalski
Din nefericire, lucrurile nu sunt așa cum au afirmat d-nii Vigenin și Martin. Din nefericire, nu este adevărat că noi, cei din această Cameră, suntem de acord asupra acestei chestiuni, deoarece, cu câteva clipe în urmă, i-am auzit pe colegii de orientare comunistă spunând că au unele rezerve cu privire la poziția noastră. Aceasta este o situație nefericită, deoarece s-ar părea că ar trebui să ne unim eforturile în această chestiune.
Provin dintr-un stat care a fost condus de un regim comunist. Ca tânăr, am fost martorul lucrurilor de care este capabil comunismul și îmi amintesc speranța cu care așteptam cu toții vocea lumii libere, a lumii vestice. Uneori, îi supraestimam semnificația, însă am așteptat cu mare bucurie, sperând că cineva va vorbi în sprijinul drepturilor noastre și cred că noi, lumea liberă, ar trebui să ne asigurăm că această voce se face auzită, astăzi. Chiar și numai din acest motiv, după cum a spus dl Häfner, trebuie să asigurăm existența unor mijloace de informare libere, precum și, cel puțin, accesul la aceste mijloace în Coreea de Nord. Ar trebui să luptăm pentru aceasta, alături de Statele Unite, deoarece numai printr-o cooperare de acest tip ne vom putea asigura că Coreea de Nord are acces la mijloacele libere de informare. Ar trebui să garantăm acest lucru.
Thomas Mann
(DE) Dnă președintă, noi, fanii fotbalului, suntem în acest moment martorii părții foarte bune a sportului: spiritul de echipă, bucuria victoriei și, ca și aseară, respectul pentru echipa adversă. Totuși, am fost martori și la situația în care fotbaliștii au fost trași personal la răspundere pentru înfrângere.
Există zvonuri persistente conform cărora, în urma ieșirii lor timpurii din cursa pentru Cupa Mondială, jucătorii naționalei nord-coreene au fost supuși la muncă silnică - sper că această informație este incorectă. Îndemn guvernul nord-coreean să explice unde se află acești fotbaliști. Faptul că ne preocupă situația lor nu ar trebui să fie surprinzător, dat fiind că aceasta este o țară în care conducerea de stat pedepsește critica, în care zeci de mii de oameni sunt torturați și maltrataţi și în care nenumărați oameni sunt malnutriți.
UE trebuie să continue neabătută dialogul serios cu așa-numitul Conducător iubit al RP Coreene. A sosit momentul să punem capăt muncii silnice și torturii și să abolim pedeapsa cu moartea și execuțiile publice. Chiar și potențialele victorii din fotbal nu pot masca realitatea situației. Coreea de Nord mai are lacune în toate zonele: drepturile omului, șansele de supraviețuire și respectarea individului.
Charles Tannock
Dnă președintă, izolarea din RPDC este atât de puternică, încât putem doar să ne dăm cu presupusul cu privire la încălcările drepturilor omului care se produc în realitate. Informații ocazionale ne parvin de la fugari, iar realitatea este într-adevăr înfiorătoare. Lagărele de muncă silnică, răpirile, arestările arbitrare și tortura par să fie semnele distinctive ale regimului tiranic al lui Kim Jong-Il. Pedeapsa cu moartea se aplică în mod regulat, fără nicio respectare a statului de drept.
Suntem cu toții foarte îngrijorați de Coreea de Nord. Nu numai din cauza situației interne, ci și din cauza comportamentului internațional belicos și impulsiv, chiar paranoic, al acestui stat. Din nefericire, Phenianul are arme nucleare și încearcă să colaboreze cu alte regimuri infame din lume, cum ar fi Iranul. De asemenea, scufundarea recentă a unei nave sud-coreene a fost, fără nicio îndoială, un atac deliberat din partea Nordului.
În această privință, RPC trebuie să-și asume responsabilitatea în calitate de membru al Consiliului de Securitate al Națiunilor Unite prin exercitarea de presiuni asupra Coreei de Nord. Însă cred că o îmbunătățire durabilă a situației drepturilor omului din Coreea de Nord se va produce doar printr-o schimbare de regim și o democratizare și, sperăm, printr-o eventuală reunificare cu sudul democratic.
Joanna Katarzyna Skrzydlewska
(PL) Dnă președintă, am un nume foarte dificil și sunt obișnuită cu faptul că oamenii au dificultăți în a-l pronunța.
Istoria ne arată că în statele conduse de un regim totalitar, încălcările drepturilor omului sunt la ordinea zilei, însă situația din Coreea de Nord este absolut îngrozitoare. Guvernul Republicii Populare Coreene neagă existența problemei încălcărilor drepturilor omului. Aceasta este, totuși, în opoziție totală cu rapoartele de la fața locului oferite de refugiați și fugari. Există lagăre de muncă silnică, ce sunt locuri de tortură, de sclavie și de înfometare pentru multe mii de cetățeni coreeni care au îndrăznit să critice sistemul totalitar sau care sunt "nesiguri” din punct de vedere politic. În Coreea, persoanele sunt reduse la rangul de obiect, fără voință proprie sau fără posibilitatea de a și-o exprima deschis. Avem, de exemplu, rapoarte privind cuplurile căsătorite care au fost forțate să divorțeze deoarece aparțineau unor clase diferite.
Prin urmare, fac apel la toate statele care au legături economice cu Coreea de Nord să pună presiune asupra guvernului de acolo, pentru a demonstra că lumea nu este indiferentă la situația multelor mii de coreeni și că aceasta nu va rămâne doar o chestiune nord-coreeană.
Jacek Protasiewicz
(PL) Dnă președintă, Coreea de Nord și Cuba sunt ultimele rămășițe ale comunismului din lume. Din nefericire, este tragic că, la 20 de ani de la căderea sistemului criminal din Europa, există state în care, în numele acestei ideologii bolnave, oamenii mor de foame, sunt torturați, sunt închiși sau sunt forțați să muncească în lagăre de muncă silnică și de concentrare.
Visul multor nord-coreeni este pur și simplu să plece din țară. Ca oameni din lumea liberă, suntem obligați - mai ales în relațiile cu Republica Populară Chineză, deoarece relațiile sunt în continuă dezvoltare - să ne asigurăm că acești refugiați nu sunt returnați către autoritățile coreene, deoarece, pentru ei, aceasta ar semnifica o condamnare la închisoare pe durată îndelungată sau pur și simplu moartea. Mă concentrez asupra acestui aspect al rezoluției noastre deoarece nu cred în eficiența apelurilor Parlamentului nostru sau ale apelurilor întregii lumi libere pentru stoparea violărilor drepturilor omului din Coreea de Nord. Prin urmare, de vreme ce nu putem să generăm o îmbunătățire a situației din Coreea, haideți să facem tot ceea ce este posibil astfel încât cei care au reușit să scape din acea închisoare să aibă șansa la o viață mai bună - chiar și în China, care, desigur, ca stat, este departe de standardele europene de libertate, democrație și respectare a drepturilor omului. Totuși, viața este mai bună acolo decât în Coreea de Nord.
Elena Băsescu
Situaţia drepturilor omului din Coreea de Nord este deosebit de gravă. Conducerea acestei ţări interzice orice formă de opoziţie politică, alegerile democratice, libertatea presei şi libertatea religioasă.
Nu putem rămâne indiferenţi la suferinţa locuitorilor Coreei de Nord, întrucât aceştia nu au acces la alimentele de bază sau la asistenţă umanitară. Mă îngrijorează în mod deosebit situaţia femeilor şi a copiilor din Coreea de Nord, deoarece peste o treime dintre ei suferă de malnutriţie.
Conform unor rapoarte, peste 150 000 de nord-coreeni continuă să fie deţinuţi în 6 lagăre de muncă. Ei nu beneficiază de niciun fel de îngrijire medicală şi primesc foarte puţină hrană, iar reforma monetară din noiembrie 2009 a fost un eşec şi a cauzat creşterea nivelului de sărăcie a populaţiei.
Consider că Uniunea Europeană trebuie să sprijine instituirea unei comisii de anchetă a ONU, care să verifice încălcările dreptului omului din Coreea de Nord.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Dnă președintă, Națiunile Unite și numeroase organizații non-guvernamentale transmit încontinuu informații către comunitatea internațională privind represaliile la care sunt supuşi zeci de mii de nord-coreeni. Tortura și condamnarea la lagărele de muncă silnică, adesea din cauza opţiunilor politice, sunt la ordinea zilei în acel stat. O parte semnificativă a populației suferă de malnutriție și de lipsa unei îngrijiri medicale adecvate și guvernul nord-coreean respinge toate formele de cooperare cu organele Națiunilor Unite, fapt care face imposibil accesul la orice tip de ajutor umanitar internațional pentru populația Coreei de Nord.
Cred că Parlamentul European are obligația morală de a face apel la autoritățile din Republica Populară Democrată Coreeană să pună capăt acestor practici cât de curând posibil. De asemenea, în condițiile uriașei influențe a Republicii Populare Chineze asupra politicii din Phenian, Comisia Europeană ar trebui să ridice aceste chestiuni în cadrul dialogului Uniunii Europene cu China. Pentru a coordona mai bine acțiunea noastră, ar fi o idee bună să numim un Reprezentant special al Uniunii Europene pentru Coreea de Nord.
Jaroslav Paška
(SK) Republica Populară Democrată Coreeană este poate ultima relicvă a celui de-Al Doilea Război Mondial. Diferențele ideologice și interesele legate de putere au divizat națiunea coreeană în două state, ai căror lideri încă mai concurează din punct de vedere al drepturilor și al viziunii lor filosofice asupra lumii.
Nordul peninsulei coreene a devenit un ghetou enorm, încarcerând milioane de coreeni care, sub administrația militaristă a regimului lor, pot doar să viseze la o viață liberă.
Conducerea nord-coreeană, sub pretextul că țara este într-o stare de război, continuă să-și țină cetățenii în acest regim militarist. Cum îi putem ajuta pe coreenii aflați în această situație?
Printr-o abordare comună activă, din partea marilor puteri. Marile puteri au divizat Coreea și ele trebuie, așadar, să conlucreze acum pentru a exercita o presiune constantă asupra conducerii Coreei de Nord, incluzând aici amenințarea cu urmărirea penală pentru crime împotriva umanității, pentru a elibera poporul nord-coreean.
Cristian Dan Preda
Violările drepturilor omului în Coreea de Nord sunt atât de numeroase, încât e imposibil să realizăm o listă completă. Poate cea mai gravă dintre acestea e înfometarea populaţiei şi distribuţia diferenţiată a alimentelor între cei care sunt apropiaţi de regim, de putere şi cei care nu sunt.
Conform Amnesty International, anul trecut aproximativ 9 milioane de cetăţeni ai Coreei de Nord, mai mult de o treime din populaţie, au suferit de înfometare.
E extrem de îngrijorătoare, de asemenea, situaţia pedepselor colective, care merg uneori până la trei generaţii de persoane trimise în sisteme de încarcerare dominate de brutalitate, de tortură, de muncă forţată şi, aşa cum spunea şi domnul Tannock, de execuţii publice. Majoritatea celor trimişi în aceste lagăre nu mai sunt eliberaţi, iar dacă au copii, aceştia îşi pot petrece toată viaţa în captivitate.
Închei spunând că, deşi guvernul Coreei de Nord a acceptat să ia parte la revizuirea universală periodică a Consiliului pentru drepturile omului de la Naţiunile Unite, e grav faptul că nu a acceptat până acum niciuna dintre recomandările pe care le-a primit în acest cadru.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Dnă președintă, mai trebuie să mai adăugăm un lucru pe această listă a întâmplărilor foarte dramatice privind Coreea de Nord. Mă refer la șantajul nuclear care este folosit de Kim Jong-Il și care, într-un anumit sens, a paralizat lumea. Deși poate împotriva voinței sale, vestul și-a întors privirea de la evenimentele din peninsula coreeană. Prin urmare, trebuie să vorbim în mod specific despre crimele care sunt comise și să ne reînnoim apelurile. Comunitatea internațională trebuie să găsească o formă de sancțiune care va fi resimțită cât mai puțin posibil de către cetățenii nord-coreeni. Totuși, nu trebuie să ne amăgim: toate sancțiunile care lovesc regimul își pun în mod inevitabil amprenta și asupra societății.
Prin urmare, cred că în acest moment singura măsură eficientă poate fi cooperarea cu vecinii cei mai apropiați ai Coreei de Nord, mai ales cu privire la ajutorul acordat refugiaților, deoarece numai atunci când vom avea cunoștințe specifice despre situația de sub regimul comunist vom putea, pe viitor, să acționăm eficient, în numele oamenilor care, la momentul de față, nu au de ales.
Kristalina Georgieva
membră a Comisiei. - Dnă președintă, aș dori să felicit Parlamentul pentru că s-a angajat în această dezbatere. Dacă îmi permiteți, aș dori să vi-l arăt pe băiatul din spatele scaunului nr. 582, deoarece viitorul Coreei de Nord este relevant pentru viitorul copiilor noștri.
Este foarte trist să vă reamintesc că în ultimii șapte ani, de la adoptarea primei rezoluții în contextul în care Națiunile Unite condamnau situația deplorabilă a drepturilor omului din Coreea de Nord, s-au înregistrat foarte puține progrese (sau chiar niciunul) către mai bine. Comisia împărtășește în totalitate îngrijorările referitoare la nevoia de a soluționa situația foarte gravă a drepturilor omului din acest stat, așa cum s-a exprimat în propunerea comună de rezoluție pe care o dezbatem astăzi.
UE a depus eforturi în direcția unei astfel de ameliorări a contextului internațional încă din 2003, când a inițiat în cadrul Comisiei de la Geneva privind drepturile omului prima rezoluție care condamna situația din Republica Populară Democrată Coreeană, care, după cum au menționat deja unii, nu este foarte democratică. De asemenea, UE continuă să ridice chestiunea drepturilor omului în dialogul nostru politic bilateral cu Coreea de Nord. Ridicăm această chestiune, după cum au arătat mai mulți antevorbitori, şi în discuțiile noastre cu China și, în special, chestiunea returnărilor forțate ale cetățenilor nord-coreeni care au intrat ilegal în China. Vom continua să facem acest lucru. Acești oameni nu pot să fie considerați doar niște "migranți economici”.
Foarte multe dintre elementele încorporate în propunerea de rezoluție fac deja parte din politica actuală a UE pentru drepturile omului, cu privire la Coreea de Nord. Salutăm foarte mult convergența perspectivelor în rândul deputaților și între deputaţii Parlamentului și membrii Comisie. Suntem întru totul de acord asupra a ceea ce trebuie făcut, incluzând aici o remarcă făcută de mai mulți antevorbitori, anume că trebuie să menținem programele existente pentru asistență în favoarea celei mai vulnerabile părți a populației din Coreea de Nord, care se confruntă cu dificultăți îngrozitoare. Nu ar trebui să-i pedepsim pentru păcatele conducătorilor lor.
Suntem în mare parte de acord asupra modului în care vom proceda, însă există trei aspecte specifice asupra cărora Comisia are o perspectivă oarecum diferită - și aș dori să vă explic care sunt acestea și de ce există diferențe.
Prima dintre acestea este propunerea de a include în Acordul de liber schimb UE-Coreea de Sud o clauză pentru monitorizarea muncitorilor nord-coreeni activi în complexul industrial Kaesong. Textul negociat al acestui acord de liber schimb prevede posibilitatea desemnării unor zone de prelucrare externe. Ambele părți recunosc că aceste zone ar putea promova obiectivul păcii în peninsulă însă, înainte ca unei zone să-i fie recunoscută această calitate instituită prin acordul de liber schimb, trebuie să fie propusă de către una dintre părți și analizată de către o comisie specială compusă din reprezentanți ai ambelor părți. În actualele circumstanțe politice, este puțin probabil ca o astfel de propunere să fie făcută pe termen scurt, odată ce acordul de liber schimb a intrat în vigoare. Totuși, aș dori să vă asigur că Comisia va utiliza amplele oportunități de a trata această chestiune la un moment ulterior.
Cea de-a doua sugestie din propunerea de rezoluție privește posibila numire a unui trimis special al UE în Coreea de Nord și un număr de vorbitori a susținut astăzi această propunere. UE s-a angajat în vederea amplificării contribuției sale la coordonarea internațională și Înaltul Reprezentant/vicepreședinta este foarte interesată în urmărirea acestei direcții. Dumneaei analizează toate opțiunile pentru a face acest lucru, într-un context marcat de două aspecte. Primul aspect este revizuirea mandatului tuturor Reprezentanților speciali ai UE, iar al doilea este înființarea unui Serviciu de acțiune externă. În acest context, Înaltul Reprezentant/vicepreședinta va urmări participarea sporită a UE în coordonarea internațională.
Cel de-al treilea aspect este o propunere de a solicita crearea unei Comisii de anchetă în cadrul Națiunilor Unite. Comisia Europeană apreciază foarte mult motivația acestei sugestii în propunerea de rezoluție. În același timp, credem că ar fi prudent, în această etapă, să depunem toate eforturile pentru a susține mandatul noului Raportor special al Națiunilor Unite pentru drepturile omului din Coreea de Nord, dl Marzuki Darusman, care a primit împuternicirea din partea Consiliului Națiunilor Unite pentru drepturile omului să investigheze problema drepturilor omului în Coreea de Nord. Acestea fiind spuse, trebuie să ne asigurăm că beneficiază de toată susținerea pentru a-și aduce la îndeplinire misiunea. Din perspectiva Comisiei, considerăm că această abordare este cea mai bună soluție care ni se prezintă.
(Aplauze)
Preşedinta
Dezbaterea a fost închisă.
Votarea va avea loc în scurt timp.
Declaraţii scrise (Articolul 149 din Regulamentul de procedură)
George Sabin Cutaş  
în scris. - Situaţia drepturilor omului şi a ajutorului umanitar în Coreea de Nord rămân subiecte sensibile, care preocupă Uniunea Europeană, în calitatea sa de actor internaţional ce promovează drepturile omului la scară globală. Pe de altă parte, la nivelul Naţiunilor Unite, prin rezoluţia din 25 martie 2010, s-a exprimat îngrijorarea pentru violarea gravă a drepturilor civile, politice, economice, sociale şi culturale în Republica Populară Democrată Coreeană Este regretabilă decizia Guvernului Coreei de Nord de a refuza să coopereze cu ONU prin mecanismele pentru promovarea drepturilor omului, inclusiv prin mandatul de Raportor special pentru situaţiile umanitare din Coreea de Nord.
Uniunea are datoria de a îndemna Coreea de Nord să respecte drepturile omului. UE trebuie totodată să acţioneze în mod independent pentru a ajuta populaţia acestei ţări, atât prin continuarea programelor de ajutor umanitar şi prin întreţinerea canalelor de comunicare în interiorul Coreei de Nord, cât şi prin acordarea de azil refugiaţilor nord-coreeni sosiţi în statele membre.
Numirea unui reprezentant special al Uniunii Europene pentru Coreea de Nord ar permite o monitorizare mai atentă a situaţiei drepturilor omului în această ţară şi o mai bună coordonare a răspunsurilor statelor membre cu privire la această problemă.
