Stadiul în care se află SIS II (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct este dezbaterea comună privind:
întrebarea orală adresată Consiliului privind stadiul în care se află SIS II de dl Coelho, în numele Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, de dna Roure, în numele Grupului Socialist din Parlamentul European, şi de dl Lax, în numele Grupului Alianţa Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa (O 0005/2009 - B6-0010/2009) şi
întrebarea orală adresată Comisiei privind stadiul în care se află SIS II de dl Coelho, în numele Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) şi al Democraţilor Europeni, de dna Roure, în numele Grupului Socialist din Parlamentul European, şi de dl Lax, în numele Grupului Alianţa Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa (O 0006/2009 - B6-0011/2009).
Carlos Coelho
Domnule preşedinte, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule vicepreşedinte al Comisiei, doamnelor şi domnilor, în Parlamentul European susţinem în mod evident punerea rapidă în funcţiune a SIS II (Sistemul de Informaţii Schengen), care ar fi trebuit să aibă loc în 2007. Sistemul de Informaţii Schengen din a doua generaţie este o soluţie comunitară la necesitatea de a intensifica securitatea la graniţele externe şi de a împărtăşi inovaţii importante precum datele biometrice şi interconectarea alertelor. Suntem de acord că acest sistem poate fi pus în funcţiune de îndată ce a devenit robust şi poate funcţiona 24 de ore pe zi. În opinia mea, este timpul să aflăm cine este responsabil pentru această întârziere, să efectuăm o evaluare aprofundată a situaţiei şi să găsim soluţii care vor face din acest proiect unul viabil din punct de vedere tehnic şi care îi vor restabili credibilitatea deja zdruncinată.
Ştim că anul trecut s-au efectuat mai multe teste, al căror rezultat final a fost negativ, în special pentru testul sistemului operaţional. Consiliul şi Comisia au stabilit o perioadă de patru luni pentru a încerca să soluţioneze problemele persistente, deşi fără prea mult succes, aşa cum se poate constata din rezultatele obţinute în decembrie 2008, când testele au fost repetate. În pofida unor îmbunătăţiri, din câte ştim, încă există probleme majore legate de performanţa şi robusteţea sistemului, pierderea mesajelor, calitatea datelor şi procesul de sincronizare a copiilor naţionale cu sistemul central. Este evident că SIS II nu poate fi pus în funcţiune înainte de soluţionarea acestor probleme. Aş dori să îmi exprim îndoielile cu privire la capacitatea companiei contractate de a soluţiona, într-un interval atât de scurt, toate aceste probleme care nu au fost rezolvate anterior într-un interval de timp mult mai mare. Sper că se poate lansa un audit independent al proiectului pentru a descoperi cine este responsabil. Nu am obiecţii faţă de soluţia tehnică alternativă a transformării sistemului "SIS I pentru toţi” în SIS II, cu condiţia respectării integrale a cadrului legal aprobat pentru SIS II. La sfârşitul lui martie, va fi prezentat un raport care să evalueze şi să compare cele două soluţii. Parlamentul doreşte să aibă acces la acest studiu şi să fie informat cu privire la noua direcţie a proiectului, atât la nivelul încrederii în aspectul tehnic, cât şi al implicaţiilor legale, la noul calendar şi la impactul bugetar. Aş dori să amintesc Consiliului şi Comisiei că, în special în acest moment, este recomandabilă o mai mare transparenţă a întregului proces.
Martine Roure
Dle preşedinte, aşa cum ştim, SIS II este un instrument foarte important de asigurare a securităţii zonei Schengen, în special în urma extinderii care a cuprins cele 10 state noi.
De la adoptarea temeiurilor juridice în 2007, am avut ocazia, de mai multe ori, să vedem un raport detaliat cu privire la evoluţiile sau la problemele tehnice sau politice care se presupune că împiedică pornirea sistemului.
Prin intermediul presei, am aflat că toate testele necesare pentru lansarea sistemului central în deplină siguranţă au eşuat în decembrie 2008.
Ştim de încercarea Comisiei de a întocmi un plan de redresare pentru a soluţiona principalele probleme şi că mai multe state membre, în cadrul Consiliului, au deja în vedere o alternativă care ar consta dintr-o simplă actualizare a sistemului SIS care este acum în funcţiune.
Astfel, problema nu este tehnică, ci politică. Parlamentului i s-a solicitat să definească, prin codecizie, arhitectura SIS II care, prin ea însăşi, ar fi asigurat securitatea necesară pentru zona noastră a libertăţii, securităţii şi justiţiei. Am lucrat la aceasta fără a pierde din vedere securitatea şi protecţia drepturilor fundamentale ale cetăţenilor noştri.
În acest caz, este în joc responsabilitatea instituţiilor europene, în special a Consiliului şi Comisiei, întrucât considerăm că Parlamentul şi-a făcut foarte bine datoria faţă de cetăţeni.
Aşteptăm, acum şi pe viitor, să aflăm motivele politice ale acestei schimbări radicale de direcţie. Bineînţeles, aceasta ar putea avea consecinţe foarte grave asupra bugetului alocat până acum pentru acest proiect, începând cu punerea deoparte, acolo unde este necesar, a resurselor disponibile, până la definirea corespunzătoare a viitorului proiectului şi a temeiului juridic al acestuia.
Henrik Lax
autor -(SV) Domnule preşedinte, domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule comisar, noi cei din Parlamentul European dorim să ştim dacă Consiliul şi Comisia încă mai consideră că SIS II va deveni vreodată funcţional. Va continua Comisia să încerce să găsească o soluţie tehnică la problemele actuale? Care este soluţia pentru viitor? Aşa cum s-a afirmat în cele două discursuri anterioare, noi cei din Parlamentul European dorim să fim ţinuţi la curent cu privire la aceste probleme, ceea ce nu s-a întâmplat până acum.
Dacă SIS II nu poate demara în forma sa actuală, există un plan B şi dacă da, va fi acesta prezentat? Aşa cum a menţionat dna Roure, problema SIS II este la urma urmei o problemă a credibilităţii Uniunii în ceea ce priveşte garantarea securităţii interne în cadrul UE. Cu toate acestea, trebuie să ne amintim, de asemenea, că aceeaşi infrastructură va fi utilizată pentru Sistemul de Informaţii privind Vizele (SIV). Prin urmare, pe termen lung, este în joc şi credibilitatea politicii Uniunii în materie de vize, şi anume capacitatea acesteia de a gestiona în mod demn relaţiile cu lumea înconjurătoare.
În cele din urmă, aş dori să întreb Comisia dacă mai beneficiază de susţinerea deplină a statelor membre pentru acest proiect. Sunt acestea dispuse să suporte costurile unui proiect care se pare că nu va demara niciodată?
Alexander Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului - Domnule preşedinte, înainte de a aborda tema dezbaterii noastre de astăzi, daţi-mi voie să încep prin a-mi exprima condoleanţele faţă de rudele victimelor tragicului incident care a avut loc astăzi la Baden-Württemberg.
Acum să trecem la tema dezbaterii de astăzi. În primul rând, suntem recunoscători pentru ocazia de a avea această dezbatere. Aşa cum ştim cu toţii, este un aspect important. O serie de dificultăţi operaţionale au produs problemele specifice care au împiedicat funcţionarea SIS II.
Aşa cum solicitaţi, Preşedinţia doreşte să fie complet transparentă cu dvs. cu privire la istoricul şi contextul acestei probleme. Datorită rezultatelor negative ale testelor iniţiale ale sistemului, au fost efectuate teste suplimentare în noiembrie şi decembrie 2008. Rezultatele finale ale acestor teste ale sistemului operaţional au fost transmise abia în a doua jumătate a lui ianuarie 2009.
La reuniunea informală de la 15 ianuarie 2009 de la Praga, Comisia a informat miniştrii justiţiei şi ai afacerilor interne că rezultatele acestor teste nu sunt mulţumitoare. Miniştrii au consimţit imediat cu privire la necesitatea de a pune în aplicare o nouă abordare globală de gestionare a SIS II, în care statele membre să colaboreze cu Comisia. Noua abordare a gestionării va asigura o monitorizare mai atentă a proiectului, permiţând astfel o avertizare timpurie cu privire la orice eventuale dificultăţi. De asemenea, s-a stabilit ca aceste măsuri să fie adoptate la un Consiliu JAI ulterior, care a avut loc la 26 şi 27 februarie 2009. La această reuniune, Consiliul a fost de acord, în concluzia acestuia, să invite Comisia să informeze în totalitate Parlamentul şi Preşedinţia Consiliului cu privire la problemele legate de SIS II şi continuarea acestuia.
Parlamentul a întrebat dacă problemele identificate până acum vor necesita refacerea sistemului. Potrivit informaţiilor primite de Consiliu cu privire la stadiul proiectului SIS II, există o serie de probleme care persistă. Cu toate acestea, înţelegem că opinia Comisiei este că aspectele nerezolvate pot fi soluţionate fără o restructurare majoră a aplicaţiei SIS II.
La reuniunea din februarie, Consiliul a aprobat punerea în aplicare a planului de analiză şi remediere a SIS II, care va permite identificarea tuturor problemelor şi a soluţiei imediate, precum şi evaluarea arhitecturii tehnice, pentru a asigura un sistem SIS II stabil şi lipsit de erori. Cu toate acestea, Consiliul a mai fost de acord că trebuie urmat planul de urgenţă în cazul apariţiei unor probleme grave care nu pot fi soluţionate. În privinţa unei alternative la SIS II, Consiliul JAI din februarie a salutat finalizarea studiului de fezabilitate care serveşte drept bază pentru crearea unei soluţii alternative viabile pentru dezvoltarea SIS II pe baza evoluţiei SIS I+ ca parte din planul de urgenţă.
De asemenea, Consiliul a solicitat ca Preşedinţia şi Comisia să îi trimită cât mai repede, până cel târziu în mai 2009, un raport care să cuprindă o evaluare şi o comparaţie detaliată a ambelor variante. Pe baza acestui raport, Consiliul va evalua progresul dezvoltării SIS II şi, în ceea ce priveşte soluţia alternativă, va examina posibilitatea atingerii obiectivului SIS II, aşa cum a fost stabilit în cadrul juridic care reglementează crearea, funcţionarea şi utilizarea SIS II, pe baza tehnică a evoluţiei SIS I+. Această examinare se va desfăşura cât mai repede şi cel târziu până la reuniunea Consiliului din 4-5 iunie 2009.
În ceea ce priveşte detaliile solicitate de Parlament referitoare la soluţionarea problemelor nerezolvate şi în special a aspectelor financiare, Consiliul a invitat Comisia nu doar să informeze Parlamentul European cu privire la problemele legate de SIS II, dar şi să informeze atât Parlamentul, cât şi Consiliul, pe deplin şi în mod regulat, cu privire la cheltuielile legate de proiectul central SIS II şi la măsurile luate în vederea asigurării transparenţei financiare depline.
Pe baza raportului solicitat din partea Preşedinţiei şi a Comisiei, Consiliul va discuta, cel târziu până la reuniunea din iunie 2009, cu privire la calendarul punerii în funcţiune a SIS II. Acesta va ţine cont de dispoziţiile privind calendarul stabilit în rezoluţia Parlamentului din 24 septembrie 2008 privind proiectul de regulament al Consiliului privind migrarea de la Sistemul de Informaţii Schengen (SIS 1+) la Sistemul de Informaţii Schengen din a doua generaţie (SIS II). Acesta a fost inclus în articolul 19 din Regulamentul Consiliului din 24 octombrie.
Sunt sigur că, în răspunsurile la întrebările ridicate, Comisia va putea furniza informaţii suplimentare. Aş dori să asigur deputaţii acestui Parlament că Preşedinţia va urmări îndeaproape această problemă şi se va asigura de respectarea deplină a planului stabilit luna trecută de miniştrii JAI.
Jacques Barrot
vicepreşedinte al Comisiei -(FR) Domnule preşedinte, doresc să confirm cele spuse de dl Vondra. De asemenea, trebuie să menţionez că, împreună cu dl Langer, preşedintele Consiliului de miniştri de interne, am stabilit că SIS II este o prioritate absolută.
Voi încerca să vă ofer unele clarificări. Contractantul principal al Comisiei pentru dezvoltarea SIS II a efectuat o serie de teste operaţionale pentru a demonstra funcţionalitatea sistemului central aflat în funcţiune în mod interactiv cu unele sisteme naţionale. Între noiembrie şi decembrie 2008, rezultatele acestor teste ne-au dus la concluzia că sistemul central nu a atins nivelul prevăzut de contract.
La jumătatea lui noiembrie, Comisia a iniţiat o analiză detaliată a soluţiei SIS II, care este în curs de dezvoltare de către Hewlett-Packard/Steria, în cooperare cu experţii din statele membre şi cu ajutorul şi asistenţa a două servicii cunoscute de consultanţă în domeniul IT.
În urma eşecului testelor operaţionale, am pus în aplicare un plan de analiză şi redresare, care va fi finalizat în aproximativ patru luni. Obiectivul acestui plan este de a aduce punerea în aplicare a SIS II la un nivel satisfăcător de stabilitate şi performanţă.
Scopul acestui plan este, în primul rând, să soluţioneze erorile identificate legate de sistemul central - unele dintre erori au fost deja soluţionate - şi, în al doilea rând, să verifice dacă punerea în aplicare a SIS II nu prezintă probleme structurale insurmontabile.
Sunt efectuate teste direcţionate într-o serie de domenii prioritare pentru a înlătura incertitudinile legate de arhitectura soluţiei actuale. Această activitate se desfăşoară în paralel cu finalizarea analizei tehnice a problemelor subiacente.
De asemenea, Comisia a introdus o abordare globală a gestionării proiectului pentru o mai bună integrare a componentei centrale şi naţionale a SIS II, în conformitate cu competenţele juridice stabilite de Comisie şi statele membre.
În termeni concreţi, Comisia coordonează o structură comună de gestionare a proiectului. Structura comună de gestionare reuneşte managerii naţionali de proiect, managerii centrali de proiect şi contractanţii Comisiei. Această structură va însoţi proiectul pe parcursul etapei de analiză şi redresare, apoi în timpul testelor de calificare şi ulterior în etapa de migraţie, până la darea în funcţie a SIS II.
La finalul etapei de analiză şi redresare, vom avea o idee precisă asupra resurselor care mai trebuie puse în aplicare înainte de iniţierea SIS II şi asupra calendarului corespunzător, aşa cum a spus dl Vondra. În mod evident, nu există îndoieli cu privire la faptul că obiectivul punerii în funcţiune a SIS II în septembrie 2009 va suferi o amânare.
Dificultăţile actuale pe care le întâmpină SIS II au fost discutate la reuniunea neoficială a miniştrilor de pe 15 ianuarie şi cu ocazia Consiliului justiţie şi afaceri interne din 26-27 februarie. Au fost acceptate orientările generale ale abordării recomandate de Comisie pentru continuarea SIS II.
În primul rând, necesitatea de a continua studiul de fezabilitate asupra unei soluţii tehnice alternative bazate pe actualul SISI+ a primit sprijin din partea Consiliului. Astfel, putem continua studiul de fezabilitate asupra unei soluţii alternative.
Cu toate acestea, o soluţie tehnică alternativă va trebui să respecte cadrul juridic creat pentru SIS II, astfel cum a fost adoptat de Parlament şi de Consiliu. În mod evident, este necesară o atenţie sporită faţă de reutilizarea maximă a investiţiilor, precum şi faţă de situaţia statelor membre şi a ţărilor asociate care intenţionează să facă parte din zona Schengen în anii următori.
Miniştrii au hotărât să se întrunească din nou, aşa cum s-a menţionat deja, cel târziu în iunie - la începutul lui iunie - pentru a evalua progresele înregistrate şi pentru a defini, acolo unde este necesar, noi direcţii şi o eventuală adoptare a unei opţiuni alternative. În lumina acestor fapte, Consiliul a solicitat Preşedinţiei şi Comisiei, în strânsă cooperare cu Grupul operaţional al SIS II şi în consultare cu organismele corespunzătoare, să prezinte Consiliului un raport care să cuprindă o evaluare detaliată şi o comparaţie a celor două soluţii. Acest raport trebuie finalizat cât mai curând, până în mai 2009.
În acest scop, au fost stabilite criterii comune de comparaţie pentru evaluarea avantajelor şi dezavantajelor respective ale fiecărei soluţii. Pentru a clarifica lucrurile, aceasta înseamnă că la începutul lui iunie vom avea o decizie a Consiliului. Aceasta va fi adoptată în lumina testelor finalizate şi considerăm că astfel va fi posibilă continuarea SIS II sau adoptarea unei soluţii alternative, însă una care va corespunde în continuare cu obiectivele stabilite.
Bineînţeles, sunt conştient de ceea ce au spus dl Coelho şi dna Roure cu privire la nevoia unui nivel înalt de transparenţă. Aş dori să spun că trimitem şi vom continua să trimitem cu regularitate procesul-verbal al comisiei SIS II. De asemenea, trebuie să menţionez că i-am scris dlui Deprez, preşedintele Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne, pentru a-i furniza informaţii detaliate cu privire la situaţia SIS II. O copie a acestei corespondenţe a fost trimisă şi dlui Coelho.
De asemenea, doresc să îi spun dlui Lax că problemele SIS II nu afectează SIV. Problemele SIS II nu implică infrastructura pe care o împarte cu VIS. Se poate spune că VIS evoluează în mare măsură conform planului stabilit cu statele membre.
Doresc să vă spun că de fapt, am organizat atât împreună cu Grupul operaţional, cât şi în cadrul Comisiei reuniuni extrem de regulate cu co-contractantul şi cu cei doi co-contractanţi, mai ales cu Steria. Putem spera cu adevărat, domnule Preşedinte, doamnelor şi domnilor, că această problemă va fi soluţionată în lunile următoare, odată cu această decizie asupra unei date finale, stabilite pentru începutul lui iunie, atunci când Consiliul va trebui, de fapt, să ia această decizie.
Mă angajez să ţin Parlamentul la curent cu privire la toate aceste evoluţii.
Marian-Jean Marinescu
în numele grupului PPE-DE - Problema operabilităţii sistemului de informaţii Schengen II a fost din nou dezbătută în cadrul reuniunii Consiliului din februarie 2009 şi s-a subliniat încă o dată necesitatea găsirii unei soluţii imediate la impasul în care se află SIS II în acest moment.
Cu toate acestea, am impresia că, în loc de răspunsuri, apar tot mai multe întrebări în urma dezbaterilor pe marginea SIS II. Consiliul susţine punerea în aplicare a unui plan de analiză şi reparaţii care să permită identificarea problemelor din arhitectura tehnică a lui SIS II, cu scopul de a asigura stabilitatea şi fiabilitatea acestuia. Pe de altă parte, Consiliul nu exclude decizia de a adopta o alternativă tehnică care să poată realiza obiectivele pe care şi le-a propus SIS II.
Oricare dintre variante va fi aplicată, ea nu trebuie să aibă repercusiuni asupra calendarului de aderare a ţărilor care nu sunt încă incluse în spaţiul Schengen. Aş dori să ştiu ce măsuri va lua Comisia pentru a evita o posibilă întârziere şi cum se vor acoperi costurile suplimentare datorate acestor schimbări. Exemplul României este concludent: România are 2 000 km de frontieră externă, integrarea în Schengen prevăzută pentru martie 2011 este o prioritate şi toate aceste ezitări pot avea consecinţe asupra respectării acestui termen.
Aş dori să mai menţionez un lucru. În contextul în care Comisia se pregăteşte să elaboreze o nouă propunere legislativă referitoare la următoarele etape ale gestionării frontierelor, cer Comisiei să evalueze mai întâi eficacitatea sistemelor actuale de gestionare a frontierelor, cu scopul de a obţine o sinergie optimă între acestea şi apoi să analizeze oportunitatea investiţiilor în logistica de frontieră.
Pentru realizarea obiectivelor strategice ale Uniunii, Comisia nu ar trebui să lanseze crearea de la zero a noi instrumente până când cele existente, precum SIS II sau VIS, nu devin operaţionale şi fiabile
Genowefa Grabowska
Domnule Preşedinte, situaţia pe care o discutăm este un exemplu elocvent care arată că uneori este mai uşor să atingem un consens şi să obţinem un acord politic cu privire la deschiderea graniţelor decât să depăşim problemele tehnice.
Aderarea noilor state membre la spaţiul Schengen la 23 decembrie 2007 a fost un eveniment important pentru cetăţenii acestor state. Ştiu acest lucru deoarece sunt din Polonia. Ţara mea s-a folosit de acest avantaj şi preţuieşte foarte mult deschiderea graniţelor deoarece aceasta a însemnat dispariţia ultimei circumstanţe distinctive care ne separa de statele membre mai vechi ale Uniunii Europene.
De asemenea, sediul agenţiei Frontex este în ţara mea. Ştiu că dl Barrot a fost în Polonia, unde a purtat discuţii la sediul Frontex, şi a vizitat partea graniţei externe a UE pentru care Polonia este responsabilă. Ştiu că, în practică, nu există probleme grave în apărarea acestei graniţe şi că aceasta este sigură. Cu toate acestea, există probleme tehnice, iar soluţionarea acestora se transformă într-o problemă politică, aşa cum a spus colega mea, dna Roure. Sunt întru totul de acord cu aceasta.
Dacă,totuşi există probleme tehnice, dacă există dificultăţi, atunci presupun că fiecare instituţie a UE are responsabilitatea de a contacta organismul care a întârziat punerea în aplicare a SIS II. Este păcat că nu s-a făcut acest lucru şi că transparenţa în această privinţă a fost puţin forţată.
Cred că, ori de câte ori este vorba despre soluţionarea unor probleme importante pentru cetăţeni, Parlamentul European nu poate fi de acord că se pot întreprinde acţiuni independent de aceasta sau că ar trebui ignorată, mai ales în cazul unei probleme de securitate.
Aş dori să închei cu o observaţie foarte scurtă. Dacă ar exista probleme, dacă Hewlett-Packard nu ar reuşi să depăşească problemele tehnice, ar trebui să ne amintim că avem specialişti excelenţi în Polonia, tineri ingineri foarte buni în domeniul IT, cunoscuţi în întreaga lume. Cred că aceştia ar putea fi utili şi ar putea obţine rezultatul dorit mult mai ieftin, mai repede şi mai bine.
Hubert Pirker
(DE) Domnule Preşedinte în exerciţiu al Consiliului, domnule comisar, Schengen este şi a fost întotdeauna sinonim cu legătura dintre securitate, pe de o parte şi libertate şi imparţialitate, pe de altă parte. Pentru cetăţenii Europei şi pentru noi toţi, aceasta a făcut parte din valoarea adăugată oferită de Uniunea Europeană. A funcţionat întotdeauna foarte bine şi a fost aplicată eficient în mod provizoriu şi în manieră "unul pentru toţi”.
Ceea ce se întâmplă acum este supărător. Cu toate acestea, este supărător şi faptul că Parlamentului, care a fost întotdeauna foarte cooperant, nu i-au fost furnizate informaţiile necesare. Noi am informat întotdeauna cetăţenii Europei. Sistemul de Informaţii Schengen II trebuia să funcţioneze perfect şi la timp şi acum descoperim că au apărut probleme şi că nu pare să existe o soluţie în viitorul apropiat.
Aş fi interesat să ştiu dacă cifrele care circulă în mass-media, care arată că până acum s-au cheltuit aproximativ 100 de milioane de euro pentru dezvoltarea Sistemului de Informaţii Schengen II, sunt corecte. Va suporta compania consecinţele? De ce Comisia, Consiliul sau alt organism nu au introdus la timp un sistem de verificări?
Mihael Brejc
(SL) De fapt, este ciudat că problemele legate de operabilitatea sistemului ies la lumină în mod repetat, ori de câte ori abordăm aceste tipuri de aspecte tehnice majore şi hotărâtoare. Până acum, am abordat deja aspectele tehnice legate de procesarea datelor. De aceea, publicul întreabă în mod justificat de ce nu avem instituţii profesionale la nivel comunitar care să fie suficient de competente să soluţioneze problemele tehnice care ar putea apărea în urma utilizării unor baze de date foarte mari şi cuprinzătoare.
Am participat încă de la început la aceste dezbateri. De asemenea, am lucrat împreună cu raportorul, dl Coelho, şi sunt conştient de unele dificultăţi tehnice şi deficienţe care încă persistă, inclusiv de cele legate de nivelul disponibil de expertiză. Prin urmare, consider că trebuie să efectuăm o revizuire tehnică şi financiară autentică a sistemului şi să îi tragem la răspundere pe cei care au gestionat acest proiect. De fapt, aceasta nu este doar opinia mea; este opinia publicului larg.
Bernd Posselt
(DE) Domnule Preşedinte, dle comisar, personal vă stimez foarte mult, dar ceea ce se întâmplă aici este într-adevăr un dezastru intolerabil, care cuprinde un nivel inacceptabil de resurse irosite şi incompetenţă. Din acest motiv, solicit nu doar Comisiei, dar şi Comisiei pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne şi Comisiei pentru control bugetar să examineze în detaliu această problemă.
Sunt încântat că Cehia deţine Preşedinţia Consiliului deoarece Bavaria şi Cehia au exact aceleaşi interese de securitate. Ştim că, în pofida tuturor temerilor cu privire la deschiderea graniţelor, situaţia legată de securitate s-a îmbunătăţit în mod considerabil şi fundamental de la deschiderea graniţelor, ca urmare a cooperării poliţieneşti excelente. Acesta ar putea fi un model pentru alte părţi ale Europei şi aş dori să mulţumesc Cehiei pentru acest lucru în numele Bavariei. Ne aşteptăm ca Sistemul de Informaţii Schengen să acopere în cele din urmă toate domeniile şi să nu se limiteze la dispoziţiile individuale, exemplare şi bilaterale.
Alexander Vondra
Preşedintele în exerciţiu al Consiliului -Domnule Preşedinte, aş dori să vă mulţumesc pentru această dezbatere. Cred că este evident că există o problemă care trebuie soluţionată. Consiliul, sub conducerea noastră, a făcut tot ce a putut în ianuarie. A luat în serios această iniţiativă de a întocmi planul de urgenţă sau alternativ şi de a promova o soluţie prin stabilirea termenelor.
Aceasta este ceea ce putem face. În privinţa aspectelor financiare, voi da cuvântul Comisiei pentru a răspunde. Acum avem o cooperare excelentă între ministrul Langer şi comisarul Barrot, aşadar credem că vom putea să soluţionăm problema.
În privinţa întrebării dacă aceasta este o problemă politică sau tehnică, noi considerăm că este doar o problemă tehnică. Nu este, aşa cum s-a sugerat, o mască pentru a acoperi unele probleme politice. Nu - sistemul trebuie să fie operaţional cât mai curând posibil.
Cu privire la observaţiile dnei Grabowska: da, ne amintim ce înseamnă să fim în sala de aşteptare. Discutam acest lucru acum un an. Toate ţările interesate de obţinerea unui progres împărtăşesc dintr-o dată experienţe similare cu a noastră. Suntem angajaţi în stabilirea unei soluţii tehnice care să permită participarea industriilor din alte ţări, în conformitate cu respectivul calendar.
Mă voi limita la aceste observaţii finale. Am spus multe la început. Acum vom continua.
Jacques Barrot
vicepreşedinte al Comisiei. -(FR) Domnule Preşedinte, dle Vondra, vă mulţumesc pentru angajamentul Preşedinţiei cehe în această privinţă. Sprijinul dvs. a fost apreciat foarte mult.
În primul rând, aş dori să îi răspund dlui Marinescu, spunând că nu există o problemă specifică, având în vedere că statele membre care încă nu sunt membre ale spaţiului Schengen vor putea şi ele să adere la sistemul SIS II. Vom avea diferite momente sau perioade în care noile state membre care nu sunt membre ale spaţiului Schengen vor putea să adere la SIS II şi astfel, dacă totul se va desfăşura bine, nu ar trebui să existe probleme specifice.
Dnă Grabowska, aş dori să vă mulţumesc pentru tot ce face Republica Polonia pentru protejarea graniţelor externe. De fapt, am avut ocazia să observ calitatea muncii desfăşurate de Frontex cu echipele poloneze la graniţa cu Ucraina.
Aş dori doar să spun, ca răspuns la întrebarea dnei Roure şi a dnei Grabowska, că problema este în esenţă una tehnică. Aşa cum a spus dl Vondra, nu este o problemă politică. Adevărul este, pur şi simplu, că statele membre, sau unele state membre, au făcut din ce în ce mai multe solicitări. Prin urmare, trebuie să spun că SIS II trebuie să îndeplinească obiective din ce în ce mai sofisticate. În consecinţă, sistemul a devenit mai complex şi, în ciuda tuturor tributurilor plătite tehnologiei informaţiei, punerea în aplicare s-a dovedit a fi mai dificilă decât ne-am aşteptat. Cu toate acestea, este adevărat că problema rămâne în principal una tehnică şi că, prin urmare, trebuie să poată fi soluţionată.
Aş dori să îi spun dlui Pirker că Parlamentul va fi ţinut la curent şi mă angajez să fac acest lucru. M-am ocupat personal de acest lucru pe parcursul acestui proiect şi cred că pot spune că din punctul meu de vedere, acest lucru este o prioritate absolută. De asemenea, doresc să îi spun dlui Brejc că i-am identificat pe cei responsabili. În colaborare cu Comisia, am creat acest Grup operaţional, în care statele membre sunt implicate foarte mult. Cred că acum avem un grup director definitiv, dar şi co-contractantul nostru trebuie să poată să îndeplinească cerinţele pe care le-am stabilit.
De asemenea, aş dori să răspund întrebării financiare pe care dl Pirker şi dl Posselt tocmai au adresat-o. Bugetul total angajat al Comisiei pentru proiectul SIS II se ridică la aproximativ 68 de milioane de euro. Contractele corespunzătoare includ studii de fezabilitate, dezvoltarea sistemului central ca atare, suport şi controlul calităţii, reţeaua s-Testa, pregătirea gestionării operaţionale în Strasbourg, securitate, pregătiri legate de aspecte biometrice şi comunicare. Acesta este, aşadar, bugetul angajat: 68 de milioane de euro.
În privinţa plăţilor, până acum s-au cheltuit 27 de milioane de euro pentru dezvoltarea tehnică: 20 de milioane de euro pentru dezvoltarea sistemului, 7 milioane de euro pentru asigurarea unei reţele care se află în centrul progresului tehnic şi 4 500 000 pentru asigurarea calităţii.
Trebuie spus că, dacă, după ce îşi va face o idee clară asupra fiabilităţii sau lipsei de fiabilitate a SIS II, Consiliul s-ar hotărî să treacă la formula SISI+R, am putea, la momentul respectiv, să avem în vedere reutilizarea reţelei de comunicaţii adoptate pentru SIS II, ceea ce înseamnă că, în general, investiţiile corespunzătoare ar putea fi păstrate.
Doamnelor şi domnilor, adevărata noastră problemă este să oferim zonei Schengen de liberă circulaţie un instrument cu adevărat eficient. Este adevărat că, dacă Schengen II va fi un succes, acesta va fi cel mai eficient sistem din lume, având în vedere rezultatele pe care ne-ar permite să le obţinem. Cu toate acestea, tehnologia informaţiei trebuie să fie pusă în funcţiune.
În orice caz, ceea ce aş dori să vă spun, după Preşedinţia Cehă - şi îi sunt recunoscător încă o dată dlui Vondra pentru angajamentul Preşedinţiei cehe în această problemă dificilă - este că eu cred cu convingere că, împreună cu Preşedinţia actuală, am făcut toate eforturile pentru a evita orice întârziere suplimentară şi pentru a permite co-contractorului nostru să îndeplinească cerinţele noastre. În orice caz, vom avea o dată definitivă stabilită pentru a permite Consiliului să ia deciziile necesare. Bineînţeles, mă angajez din nou să ţin la curent Parlamentul.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Alin Lucian Antochi
în scris - Consider că proiectul vizând perfecţionarea mecanismului de gestionare a frontierelor externe ale Uniunii Europene nu ar trebui privit ca o tentativă de stopare a migraţiei ca proces. Scopul real al măsurilor de securizare a frontierelor UE nu constă neapărat în stăvilirea fluxurilor imigratorii, ci în controlarea strictă a acestora. Gestionarea corectă a migraţiei constituie un factor benefic pentru societăţile şi economiile statelor Uniunii Europene.
Ţin să subliniez că Uniunea Europeană ar trebui să atragă mai multă atenţie gestionării frontierelor sale periferice unde există zone de conflict. Merită înalt apreciată activitatea desfăşurată până acum de către Misiunea Uniunii Europene de Asistenţă la frontiera dintre Republica Moldova şi Ucraina (EUBAM), caracterizată prin stabilirea unui regim unic vamal la frontieră, crearea barierelor pentru contrabandă şi reducerea activităţii grupurilor criminale.
Pe de alta parte, nesoluţionarea până în prezent a conflictului transnistrean face destul de dificilă posibilitatea gestionării de către autorităţile moldoveneşti a acestui segment de frontieră, unde continuă să mai persiste un flux mare de migraţie ilegală.
Vreau să-mi exprim convingerea că Uniunea Europeană deţine suficiente pârghii de ordin politic, economic şi de securitate pentru a curma acţiunile ilegale menţionate mai sus, inclusiv pentru a se implica mai activ în soluţionarea conflictelor îngheţate de la periferiile sale estice
