ESBO stiprinimas. Europos Sąjungos vaidmuo (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos pareiškimas dėl ESBO stiprinimo ir Europos Sąjungos vaidmens.
Olivier Chastel
Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, man garbkreiptis į jus Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai baronienės C. Ashton vardu.
Kaip žinote, po trijų savaičių Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai (ESBO) priklausančių 56 šalių atstovai susirinks į aukščiausiojo lygio susitikimą Astanoje. Data - praėjus 35 metams po Helsinkio baigiamojo akto, 20 metų po Paryžiaus chartijos ir 11 metų po Stambulo aukščiausiojo lygio susitikimo.
ESBO ieško naujo postūmio. Buvo abejojančių organizacijos svarba. Ginčai tarp organizacijos narių, jos negalėjimas panaikinti paskutinių šaltojo karo pėdsakų ir įsišakniję konfliktai pamažu paralyžiavo organizaciją, taip pakenkdami jos patikimumui. Prezidento D. Medvedevo 2008 m. birželio mėn. kreipimasis, kuriuo raginama peržiūrėti Europos saugumo sistemą ir ją grįsti Sutartimi, buvo ne tik įvertintas teigiamai, jis taip pat atnaujino dialogą ESBO ir inicijavo Korfu procesą. ESBO, taip pat ir kituose svarbiuose saugumo forumuose, vykstančios diskusijos padėjo atkurti pasitikėjimą. Šiuo atžvilgiu Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vaidmuo buvo itin svarbus, šis vaidmuo pabrėžtas ir jo atžvilgiu pritarimas išsakytas L. Roučeko pasiūlyme dėl rezoliucijos. Peržiūros konferencija, kurios paskutinis etapas vyks Astanos aukščiausiojo lygio susitikime, buvo panaudota kaip pagrindas, pagal kurį bus organizuojamas kitas aukščiausiojo lygio susitikimas.
Vienoje esantys mūsų atstovai šiuo metu veda derybas dėl baigiamojo dokumento, kurį jie pateiks įvairiems valstybių arba vyriausybių vadovams. Šis dokumentas bus sudarytas iš trijų dalių: pirma, ESBO principų, taisyklių ir įsipareigojimų pakartotinis patvirtinimas; antra, bendri mums kylantys sunkumai ir mūsų prioritetai; ir galiausiai Europos Sąjungai gyvybiškai svarbus aspektas - veiksmų planas. Galutinis dokumentas turi būti parengtas pakankamai aiškiai, kad jį galėtų suprasti visi mūsų piliečiai.
Europos Sąjungos tikslas, kuriam pritaria kitos ESBO valstybės narės, yra įtvirtinti ESBO kaip saugumo bendriją, apimančia platų euroatlanto ir Eurazijos regioną; sukurti bendriją, kuri būtų vieninga, nesusiskaldžiusi, kurios piliečiai gyventų laisvai ir taikiai, kur ginčai būtų sprendžiami taikiai ir kur būtų laikomasi bendrų principų, standartų ir įsipareigojimų, kurie yra ESBO acquis dalis. Tai tikslas, kuris turi būti iškeltas aukščiausiojo lygio susitikime, įgaliojimai, kurie jame turi būti suteikti ir nustatytas veiksmų planas, kaip šių tikslų pasiekti.
Kaip pabrėžiama šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos, siekiant išsaugoti visuotinę, bendradarbiavimu pagrįstą saugumo koncepciją, kurios laikosi ESBO ir dėl kurios ji yra unikali, veiksmų plane turi būti išlaikoma trijų lygmenų pusiausvyra. ES užtikrins, kad į veiksmų planą būtų traukti prioritetai, kuriuos savo 2010 m. birželio mėn. susitikime nustatužsienio reikalų ministrai visų trijų lygmenų atžvilgiu.
Kalbant apie politinį karinį lygmenį, pasiekta vilčių teikianti pažanga dėl Vienos dokumento dėl pasitikėjimo ir saugumo užtikrinimo priemonių. Galima sakyti, kad tam tikra pažanga pasiekta dėl aukščiausiojo lygio susitikimo. Įprastinių ginkluotųjų pajėgų Europoje sutartis (CFE) yra būtina siekiant atkurti jos gyvybingumą. Derybos gerokai pasistūmėjo ir valstybių arba vyriausybių vadovai turi suteikti impulsą, kurio reikia, kad būtų tęsiami darbai.
ESBO gebėjimai visose trijose srityse turi būti sustiprinti, kad ji galėtų geriau atlikti savo funkcijas dėl išankstinio įspėjimo, kritinės padėties išsprendimo ir atkūrimo.
Europos Sąjunga ir jos partneriai pateikkonkrečių pasiūlymų. Saugumo bendrijos sukūrimas reiškia, kad turi būti išspręsti probleminiai klausimai dėl konfliktų Padnestrės regione, Kalnų Karabache ir Gruzijoje, kurių paaštrėjimo pavojus, kaip parod2008 m. įvykiai, vis dar išlieka. Pažangos nebuvimas mažina pasitikėjimą ir aukščiausiojo lygio susitikimas turi būti galimybprisiimti bendrą politinio pobūdžio įsipareigojimą dėl šių konfliktų išsprendimo, dėti daugiau pastangų šiems tikslams pasiekti ir susieti šį įsipareigojimą su veiksmų planu.
Išsprendus šią problemą ESBO turi žvelgti į ateitį ir su kitomis atitinkamomis tarptautinėmis institucijoms sutelkti pastangas, siekiant pašalinti naujas tarptautinio lygmens grėsmes. Šias grėsmes pakankamai gerai žinau, tad čia jų neišvardysiu, ir Europos Sąjunga taip pat tikisi, kad energetinio saugumo problema taip pat bus aptarta konfliktų sprendimo srityje.
ESBO viduje turi būti suteiktas naujas impulsas ekonomikos ir aplinkosaugos srityje; turi būti prisiimti dar didesni įsipareigojimai dėl gero valdymo ir skaidrumo; ir turi būti imtasi labiau užtikrintų priemonių sprendžiant saugumo problemą, kuri kilo dėl energijos tiekimo vykstant klimato kaitai.
Žmogaus teisės, pagrindinės laisvės, demokratija ir teisinės valstybės principai - tai pagrindinės vertybės ir principai, kuriais bus grindžiama saugumo bendrija. Nepakanka pakartotinai patvirtinti, kad jų paisoma. Gyvybiškai svarbu jas stiprinti ir labiau jų laikytis. Valstybių ir vyriausybių vadovams bus pristatytos galimos pažangos siekimo šioje srityje priemonės: veiksmingesnįsipareigojimų peržiūra ir vykdymas ir geresnESBO institucijų pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėsena. Europos Sąjungai itin svarbus žmogiškasis lygmuo: tai piliečių ir valstybių narių "gyvavimo greta" pagrindas. Europos Sąjunga daugiausia dėmesio skiria spaudos laisvės didinimui ir laisvų ir demokratiškų rinkimų ESBO erdvėje svarbai. Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro vaidmuo šioje srityje turėtų būti stiprinamas ir išsaugomas jo savarankiškumas. Taip pat turi būti užtikrinamas pakankamas finansavimas, kurio reikia siekiant pagerinti vyriausiosios įgaliotinės veiklą, kuria skatinama spaudos laisvė.
Andrzej Grzyb
Pone pirmininke, turime Europos Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pateiktą informaciją ir, kita vertus, turime L. Roučeko parengtą rezoliuciją, kurioje jis teigia, kad Korfu procesas suteiknaują impulsą Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai, ką taip pat patvirtino O. Chastel, kalbėdamas vyriausiosios įgaliotinės vardu.
Norėčiau pasakyti, kad ESBO yra ir gali būti labai svarbi institucija sprendžiant regioninius konfliktus, sprendžiant problemas, susijusias su nacionalinėmis mažumomis, ir skatinant demokratizacijos procesą valstybėse narėse. Taip pat turėtume išlaikyti visų trijų ESBO lygmenų - politinio karinio lygmens, ekonominio ir aplinkosauginio lygmens bei žmogiškojo lygmens - pusiausvyrą. Įprastas saugumo kaip "fizinės jėgos", kuri susijusi su saugumo užtikrinimu dislokuojant karines arba stabilizuojančias pajėgas, suvokimas tiek pat svarbus kaip ir saugumas ekonominiu, socialiniu, maisto arba ekologiniu požiūriais. ESBO turėtų daugiau dėmesio skirti veiklai šiose srityse.
Šiuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro vaidmenį demokratizacijos srityje, apie kurį jau buvo kalbėta, pvz., jo vaidmuo stebint rinkimus ir teikiant rekomendacijas ataskaitose. ESBO vaidmuo bus svarbesnis, kai jį sustiprinsime, pvz., labiau remdami DIŽTB.
Norėčiau pabrėžti, kad teigiamai vertintinas ESBO vaidmuo apima ne tik jo tarpininkavimo veiklą, bet taip pat tais atvejais, kai ji vykdo savo veiklą. ESBO mus taip pat priartina prie rotacijos principu pirmininkaujančių valstybių. Pvz., paminėsiu šiuo metu pirmininkaujančią valstybę, kurios pirmininkavimo dėka, be kita ko, išspręsta kritinpadėtis Kirgizijoje ir tarpininkauta tarp Turkmėnistano ir Uzbekistano. Tikrai suprantame, kad žmogaus teisių laikymasis Kazachstane nėra užtikrinamas pakankamai gerai, apie tai praneša stebėseną žmogaus teisių srityje vykdančios ir kitos organizacijos.
Aukščiausiojo lygio susitikime, kuris gruodžio mėn. vyks Astanoje, turėtų būti priimtas veiksmų planas, kurio pagrindu bus pabaigta rengti saugumo bendrijos ESBO erdvėje chartija. Toks planas taip pat naudingas Europos Sąjungos valstybėms narėms. Norėčiau pareikšti tvirtą savo paramą pristatytai pozicijai ir L. Roučeko pateiktai rezoliucijai.
Libor Rouček
Šiais metais minimos Helsinkio konferencijos baigiamojo akto 35-osios metinės. Helsinkio procesas prisidėjo prie istorinių Europos pokyčių. Žemynas, kuris anksčiau buvo suskaldytas Antrojo pasaulinio karo ir šaltojo karo, dabar gyvena taikiai ir jame paisoma bendradarbiavimo principo. Daugelio šalių, kurios buvo už geležinės uždangos, piliečiai naudojasi visomis savo žmogaus, pilietinėmis ir demokratinėmis teisėmis ir laisvėmis.
Nepaisant to, pasiekti ne visi Helsinkio proceso tikslai. Daugelyje regionų vis dar vyksta kaimyninių šalių ir etninių grupių konfliktai. Daugeliui šalių kyla sunkumų dėl pilietinėmis teisėmis ir demokratiniais principais grindžiamos santvarkos įvedimo. Be to, ESBO valstybės narės susiduria su naujais iššūkiais ir saugumo grėsmėmis, pvz., terorizmu, organizuotu nusikalstamumu, prekyba žmonėmis, prekyba narkotikais ir energetiniu, aplinkos bei interneto saugumu.
Praėjus trisdešimt penkeriems metams po Helsinkio aukščiausiojo lygio susitikimo ir praėjus vienuolikai metų po paskutinio aukščiausiojo lygio susitikimo Stambule Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijai reikalingas naujas impulsas, atsinaujinimas ir reformos. Tinkamas sąlygas šioms reformoms aptarti suteikKorfu procesas ir jį numatoma užbaigti artėjančiame gruodžio mėnesį vyksiančiame aukščiausiojo lygio susitikime Astanoje.
Savo rezoliucijoje, dėl kurios balsuosime rytoj, Europos Parlamentas pateikdaug pasiūlymų ir patarimų artėjančiam aukščiausiojo lygio susitikimui. Siūlome, pvz., aukščiausiojo lygio susitikime aptarti ir priimti konkretų planą dėl konfliktų prevencijos, krizių valdymo ir atkuriamųjų darbų po konfliktų, taip pat veiksmų planą, kuriame būtų aptarti būdai, kaip nagrinėti saugumo sektoriaus ESBO chartijos sukūrimo klausimą.
Kaip jau minėta, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija yra unikali ir neatskiriama euroatlantinės ir Eurazijos saugumo sistemos, kurioje yra daug narių nuo Vankuverio iki Vladivostoko, dalis. Ši organizacija unikali todėl, kad ji susieja politinį ir karinį, ekonominį ir aplinkosaugos bei žmogaus teisių bendradarbiavimo lygmenis. Europos Sąjunga ir jos bendra užsienio bei saugumo politika, kuri buvo sustiprinta Lisabonos sutartimi, turėtų išplėsti dviejų organizacijų tarpusavio bendradarbiavimo galimybes, nes bendrus tikslus galima pasiekti tik tokiu bendradarbiavimu.
Anneli Jäätteenmäki
Pone pirmininke, vertinant istoriškai Europos saugumo ir bendradarbiavimo konferencija buvo reikšminga ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija dabar yra reikalinga ir pripažinta bendradarbiavimo organizacija. Šiuo metu ESBO yra organizacija, kuriai dažnai leidžiama patekti į regionus, ištiktus krizės, į kuriuos neleidžiama patekti kitiems. Todėl ESBO labai svarbi, pvz., Vidurio Azijoje, nesvarbu, kokioje srityje ji dirbtų - teiktų pagalbą policijai, užsiimtų narkotikų prevencija arba pasienio apsaugos gerinimu.
Visų pirma unikali yra ESBO veikla humanitarinėje srityje. Pagal savo kompetenciją organizacija sukūrdarbo žmogaus teisių srityje modelius, veiksmų kovojant su prekyba žmonėmis ir gebėjimų gerinimu trapiose šalyse. Savo ruožtu ES vis daugiau dėmesio skyrpolicijos operacijoms ir sukarintų karabinierių naudojimui jose. ES, žinoma, vykdo labai tvirtą paramos vystymuisi politiką. Atsižvelgdama į vystymosi politiką ESBO taip pat aiškiai susiejo aplinkosaugą ir saugumą.
Atsižvelgdama į šią padėtį ES turi pasimokyti, tačiau visų svarbiausia, kad pačios ES operacijose galima pasimokyti iš ESBO operacijų. Paprastai ESBO sureaguoja greičiau, nes ji turi daugiau patirties, įgūdžių ir labai patyrusių ekspertų. Ji tokia stipri, kokią stiprią valstybės narės ją nori matyti. Labai svarbūs visi aspektai - ESBO ir ES bendradarbiavimas, abipuspagarba ir abipusis pripažinimas.
Reinhard Bütikofer
Pone pirmininke, O. Chastel kartą yra pasakęs, kad Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ieško naujos dinamikos. Šis Parlamentas norėtų padėti surasti šią dinamiką. Šiame pasiūlyme dėl rezoliucijos, kuris parengtas vadovaujant Pirmininko pavaduotojui, laikomasi labai pažangios pozicijos - kuriai iš tikrųjų pritardidžioji dauguma Parlamento narių - dėl ESBO vaidmens.
ESBO suteiktas naujas impulsas įvairiomis priemonėmis. Pvz., labai teigiamai prisidėjo Jungtinių Valstijų viceprezidento pateikti pasiūlymai. Tačiau dabar reikia aiškiai nustatyti Korfu proceso tikslus. Tai svarbu artėjančiam aukščiausiojo lygio susitikimui. Reikia sustiprinti visus tris ESBO lygmenis, visų pirma Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biurą.
Tačiau mes taip pat norime imtis naujų priemonių. Būtent tuo pasiūlymas dėl rezoliucijos yra vertingas. Pvz., jame keliamas klausimas, ar ateityje Europos Sąjunga galėtų vykdyti ESBO sankcionuotas misijas pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką. Pvz., Kirgizijos atveju tokios priemonės būtų buvusios labai naudingos, jeigu būtume turėję tokio pobūdžio galimybę ir ten būtume galėję imtis kokių nors panašių priemonių, pvz., kartu su mūsų partneriais iš Rusijos.
Tai pat buvo pasiūlyta, pvz., kad - ir L. Rouček apie tai jau kalbėjo - Korfu procesui būtų iškeltas tikslas parengti saugumo bendrijos ESBO erdvėje chartiją. Tai tinkamas atsakas į Rusijos, kurios manymu, reikia atnaujinti diskusijas dėl bendro saugumo euroatlantinėje erdėję, veiksmus.
Esu tikras, kad ESBO ir toliau bus labai svarbi euroatlantinėje saugumo sistemoje, ir tikiuosi, kad savo ruožtu dėsime pastangas, kad jos veikla būtų sėkminga.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ESBO vaidmuo yra svarbus ir jis tampa vis svarbesniu skatinant taiką ir stabilumą mūsų žemyne, Europoje. Tai, kad Amerika, Kanada, Rusija ir daug Vidurio Azijos šalių taip pat yra visateisės narės, suteikia organizacijai didelį patikimumą ir platų mastą - "nuo Vankuverio iki Vladivostoko", kaip giriasi pati ESBO.
ESBO sparčiai pasiglemžia Europos Vadovų Tarybos, kaip pagrindinės ir tinkamiausios vietos diskusijoms demokratijos - jos DIŽTB padalinyje, teikiančiame paramą stebint rinkimus - žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų Europoje tema vaidmenį. ESBO vietos misijos tokiose šalyse kaip Gruzija ir Moldova ženkliai prisideda prie šalių visuomenės, kurios buvo paveiktos neseniai vykusių ginčų ir įsisenėjusių konfliktų, stabilizavimo.
Kazachstano dabartinis pirmininkavimas ESBO padėjo pagerinti šios organizacijos įvaizdį ir nukreipti mūsų dėmesį į Vidurio Aziją ir visų pirma į saugumo problemą ir kovą su tarptautiniu terorizmu.
Žinoma, galimybės vystyti ES santykius su ESBO yra didelės. Tačiau nustatant partnerystės sąlygas tikiuosi, kad vyriausioji įgaliotinskirs pakankamai dėmesio tam, kad būtų išvengta veiklos dubliavimo, taigi ir mokesčių mokėtojų pinigų švaistymo ekonominių sunkumų laikotarpiu. Ji taip pat turėtų apsvarstyti ESBO, ES ir visų pirma BSGP ir NATO veiksmų partnerystės taikos labui koordinavimo klausimą.
Galiausiai, norėčiau pasiūlyti, kad galbūt dvi organizacijos - Europos Vadovų Taryba ir ESBO - apsvarstytų susijungimo galimybę. Taip būtų galima daug sutaupyti.
Helmut Scholz
Pone pirmininke, mano frakcija džiaugiasi, kad praėjus keleriems metams Europos Parlamentas iš esmės nagrinėja su ESBO susijusį klausimą ir taip iš esmės išsako teigiamą nuomonę ES ir ESBO santykių, tikslų, vertybių ir priemonių, dėl kurių susitarta Helsinkio konferencijoje, ir, svarbiausia, dabartinės veiklos klausimu. Jūsų, pone Pirmininko pavaduotojau, pranešime paaiškinama, kad Europos Sąjunga ir ESBO slapta nekonkuruoja, o yra partnerės, kurios gali ir privalo pasinaudoti savo individualiais įgūdžiais ir patirtimi, kad išspręstų sudėtingas problemas Europoje.
Itin norėčiau atkreipti dėmesį į du aspektus, susijusius su Astanos aukščiausiojo lygio susitikimu. Atsižvelgiant į tai, kad šis žemynas apima ne tik ES ir jame vis dar yra didelių saugumo politikos trūkumų, Europoje reikalingas atnaujintas europietiškas dialogas dėl mūsų žemyno ateities saugumo politikos atžvilgiu. Korfu procesas sudaro sąlygas struktūruotai diskusijai ir valstybės narės ją turėtų surengti taip, kad galiausiai būtų pasiekti konkretūs rezultatai nusiginklavimo ir gynybos pertvarkymo srityje. Šioje srityje ES ir ESBO reikia vienai kitos, lygiai taip pat reikia, kad sprendžiant klimato apsaugos ir energijos tiekimo klausimus būtų užtikrinamas struktūrinis bendradarbiavimas.
Mariya Nedelcheva
(FR) Pone pirmininke, O. Chasteli, ponios ir ponai, savo kalboje norėčiau pabrėžti labai svarbų rinkimų stebėjimo misijų vaidmenį stiprinant mūsų santykius su Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija (ESBO) ir apskritai stiprinant mūsų išorės veiksmus.
Pilietinių ir politinių teisių paisymo užtikrinimas - tai viena iš pagrindinių Europos Sąjungos vertybių. Todėl pasitikėjimo Europos Sąjungos išoriniais veiksmais atžvilgiu labai svarbus rinkimų proceso vientisumo užtikrinimas. Atsižvelgiant į tai, kad tiek ESBO, tiek Europos Sąjunga siunčia stebėjimo misijas, joms visapusiškai naudinga bendradarbiauti šioje srityje.
Todėl manau, kad įkūrus Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) reikia parengti procedūras, kurios sudarys sąlygas glaudžiam ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir EIVT rinkimų stebėjimo misijų padalinio bendradarbiavimui, taip išvengiant dubliavimo rizikos ir stiprinant ES išorės veiksmus ESBO erdvėje.
Šis bendradarbiavimas turėtų būti užtikrinamas prieš stebėtojams atvykstant, stebėjimo misijos metu ir po jos, nes labai geros kokybės misija yra tokia, kuriai buvo gerai pasiruošta, kuri vietoje vykdoma veiksmingai ir yra tinkamai kontroliuojama. Taip sakydama norėčiau pakartotinai pabrėžti Europos Parlamento svarbą šiuo klausimu: tai, kad tiesiogiai ir demokratiškai išrinkti Europos visuomenės atstovai gali stebėti rinkimus už ES ribų, siekdami užtikrinti, kad jie vykdomi tinkamai, Europos Sąjungai yra labai vertingas dalykas ir jį turėtume išsaugoti bet kokia kaina.
Galiausiai, Europos saugumo chartijoje pripažįstama ekonominio ir aplinkosaugos lygmens svarba. Nuo jo dažnai priklauso stabilumas ir saugumas. Todėl labai svarbu dar labiau atkreipti dėmesį į ESBO ir Europos Parlamento patirtį šiose srityse; reguliarus ekonominių ir aplinkosaugos duomenų naudojimas ir kaupimas yra dar viena garantija, kad mūsų bendros misijos būtų sėkmingos.
Per glaudesnio ES ir ESBO bendradarbiavimo užtikrinimą ir EP narių siuntimą į aptariamas vietoves sustiprinus rinkimų stebėjimo misijas sustiprės Europos Sąjungos užsienio politika. Štai kaip iš tikrųjų pasieksime Lisabonos sutartyje nustatytus tikslus.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pone pirmininke, norėčiau pasveikinti jus ėmusis iniciatyvos, nes visi žinome, kad Europos Sąjunga yra svarbiausia ir įtakingiausia organizacija Europoje. Taip pat ESBO ir Europos Vadovų Taryba turi tiek daug patirties daugelyje sričių, kad jeigu, pvz., Europos Sąjungos įtaka papildytume ESBO patirtį sprendžiant etninių grupių tarpusavio konfliktus, Europos Sąjungoje humanitarinis saugumas būtų gerokai pagerintas. Kokią pridėtinę vertę sukuria ESBO? Ką tik kalbėjau apie etninių grupių tarpusavio konfliktus ir apie tai, kad ESBO turi vyriausiąjį tautinių mažumų reikalų komisarą, kuris tarpininkauja tarp daugumos ir mažumos ir kuris dalyvavo sprendžiant daugelį etninių grupių tarpusavio konfliktų, o Europos Sąjungoje, kaip žinome, nėra tautinių mažumų apsaugos sistemos. Žodis "mažuma" buvo tik įtrauktas į Lisabonos sutarties preambulę, ir atsižvelgiant į tai, kad daugelis kolegų kalbėjo apie įsisenėjusius konfliktus, reikia pastebėti, kad 90 proc. šių konfliktų sudaro etninių grupių tarpusavio konfliktai. Kitaip tariant Europos Sąjunga turi remtis savo patirtimi. Pvz., ji turi remtis ESBO programomis, kurių yra tikrai daug, skirtomis romų tautinei mažumai. Norėčiau jas rekomenduoti Komisijai ir patarti, kad Komisijai rengiant išsamų pagrindų dokumentą dėl strategijos romų reikalų srityje reikėtų atsižvelgti į ESBO patirtį šioje srityje.
Taip pat reikėtų atsižvelgti į 1992 m. Kopenhagos konferencijos ESBO dokumentą, kuriame nustatyta tautinių mažumų autonomijos taisyklė, kuri galioja iki šiol. Galiausiai, trumpai pakalbėsiu apie spaudos laisvę. Klausydamas ESBO pareigūno atkreipiau dėmesį, kad kai apribojama spaudos laisvė, ESBO pareigūnas kritikuoja ES valstybę narę kur kas labiau, negu tai daro Komisijos atstovai. Tai viena priežasčių, dėl kurių pritariu ES ir ESBO tarpusavio santykių institucionalizacijai, nes tai dar labiau sustiprins Europos Sąjungą, ES taiką ir jos humanitarinį saugumą. Ačiū už dėmesį.
Heidi Hautala
Pone pirmininke, tikrai pritariu R. Bütikoferio išsakytoms mintims dėl būtinybės užtikrinti trijų ESBO lygmenų, arba sričių, tarpusavio pusiausvyrą. Norėčiau itin atkreipt dėmesį į tai, kad turime apsaugoti žmogiškąjį lygmenį.
Labai džiaugiuosi, kad pranešime atsižvelgiama į tai, kad artėjant Astanos aukščiausiojo lygio sutikimui ESBO pirmininkaujančios valstybės, Kazachstano, turi būti pareikalauta laikytis pagrindinių ESBO vertybių ir žmogaus teisių. Žinome, kad padėtis šioje srityje mūsų tikrai netenkina. Esama daug rimtų žmogaus teisių pažeidimų, kalėjimuose baisios sąlygos ir t. t.
Taip pat labai džiaugiuosi, kad pranešime užsimenama, jog Europos Parlamentas turi aktyviau įsitraukti į darbus žmogiškuoju lygmeniu. Iš tikrųjų tai, kad pilietinvisuomengali naudotis visomis savo teisėmis, yra didelis pasiekimas, ir turime paremti renginį, kurį lygiagrečiai organizuos pilietinvisuomenprieš įvyksiant Astanos aukščiausiojo lygio susitikimui. Šis aukščiausiojo lygio susitikimas neturėtų tapti tik Kazachstanui naudinga viešųjų ryšių kampanija.
Marek Henryk Migalski
(PL) Norėčiau pasakyti, kad mes, kaip Europos Sąjunga, turėtume siekti glaudesnio bendradarbiavimo su ESBO, ypač tais atvejais, kai turime interesų, pvz., Padniestrėje arba Gruzijoje, kaip numatyta šešių punktų N. Sarkozy plane. Kaip H. Hautala minėjo, šis bendradarbiavimas taip pat turėtų būti stiprinamas žmogaus teisių srityje.
Vis dėlto taip pat reikėtų prisiminti, kad Europos Sąjunga yra atskiras subjektas, ir dėl bendradarbiavimo su ESBO, kurios šalių geografija neapsiriboja Europos šalimis, jos priimti sprendimai neturėtų būti taikomi mums. Visapusiškas bendradarbiavimas su ESBO Europos Sąjungai būtų nenaudingas. Bendradarbiavimas turėtų būti glaudus, tačiau, nepaisant to, reikėtų išlaikyti atskirą šių dviejų subjektų pobūdį.
Csaba Sógor
(HU) Nuo savo įkūrimo Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija svarbiausiu savo uždaviniu laiko įspėjimų teikimą ir konfliktų prevenciją. Vyriausiasis tautinių mažumų reikalų komisaras ir Vyriausiojo komisaro biuras vykdo konkrečias užduotis organizacijos institucijų sistemoje, siekiant užkirsti kelią įtemptų daugumos ir mažumos santykių vystymuisi. Štai ką Jungtinės Karalystės atstovai vadina išankstinio įspėjimo diplomatija. Nors Europos Sąjungos teritorijoje ginčų sprendimą visų pirma užtikrina ES institucijos, tam tikrais atvejais svarbus būna ESBO vaidmuo. Vienas tokių pavyzdžių - slovakų kalbos įstatymo atvejis, kai vyriausiasis tautinių mažumų reikalų komisaras bandtarpininkauti tarp šalių. Deja, bet atsižvelgiant į rezultatą, šio tarpininkavimo negalėtume laikyti sėkmingu. Įstatymas ir toliau kelia įtampą, nes jis yra diskriminacinio pobūdžio ir prieštarauja daugelio tarptautinių susitarimų esmei. Europos komisija už demokratiją per teisę, geriau žinoma kaip Venecijos komisija, aiškiai tai nustatė. Galbūt šiandien būtume toliau pasistūmėję nagrinėdami šį klausimą, jeigu itin svarbi ESBO institucija būtų iš anksto perspėjusi apie konfliktą ir būtų veiksmingiau ėmusis priemonių įtampai sumažinti.
Joe Higgins
Pone pirmininke, mums pranešė, kad ESBO netrukus imsis tolesnių priemonių politinės ir spaudos laisvės bei žmogaus teisių srityje. Todėl, pone O. Chasteli, norėčiau jūsų paklausti kaip ši padėtis suderinama su pirmininkavimo ESBO šiemet teisės perdavimu Kazachstanui ir svarbiu aukščiausiojo lygio susitikimu jo sostinėje Astanoje gruodžio mėn.? Ar žinote, kad Kazachstane politinės teisės ciniškai pažeidžiamos, trukdoma naudotis spaudos laisve ir nuolat pažeidžiamos žmogaus teisės?
Profesinių sąjungų atstovai ir socialiniai aktyvistai nuolat kišami į kalėjimus pagal sufabrikuotus kaltinimus. Rugsėjį vykusio delegacijos vizito Kazachstane metu gavau įtikinamų įrodymų apie labai žiaurų elgesį kalėjimuose. Nepaisant to, prieš dvi savaites Komisijos Pirmininkas J. M. Barrosso išvyniojo raudoną kilimą už šiuos žiaurumus atsakingam žmogui - prezidentui N. Nazarbajevui - nei kiek jo nekritikuodamas. Pone O. Chasteli, kodėl? Ar tai susiję su susitarimais dėl geležies ir plieno? ESBO aukščiausiojo lygio susitikimas Kazachstane turėtų būti nedelsiant atšauktas, jeigu jūs iš tikrųjų palaikote drąsius kovotojus už žmogaus, demokratines, politines, darbuotojų ir socialines teises Kazachstane.
Olivier Chastel
Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti jums ir visiems kalbėtojams už šią geros kokybės diskusiją. Žinoma, perduosiu baronienei C. Ashton jūsų patarimus, visų pirma patarimus, susijusius su išteklių racionalizavimu, naujos tarnybos - Europos išorės veiksmų tarnybos - naudojimu ir bendradarbiavimu. Be to, nekartosiu to, ką jau sakiau šios diskusijos pradžioje. Daugelis jūsų iškėltam tikrus bendrus klausimus.
Visų pirma buvo paminėtas vienas aspektas: padėtis žmogaus teisių srityje Kazachstane. Esate teisūs atkreipdami dėmesį į šį aspektą, keletas jūsų atkreipėte dėmesį į tai. Tai labai svarbus klausimas Europos Sąjungai ir jį keliame kiekviename susitikime su Kazachstano vadovais. Priešingai, negu, regis, teigiate, prezidento N. Nazarbajevo vizito metu buvo kalbėta apie būtinybę toliau dėti pastangas politinių teisių, socialinių teisių ir demokratizacijos srityse.
Todėl norėčiau paprasčiausiai baigti kalbą pasakydamas, kad Kazachstano vadovaujamame Astanos aukščiausiojo lygio susitikime mūsų aukščiausiojo lygio pareigūnams suteikiama svarbi galimybpanaikinti Europos praeities apribojimus, pradėti kurti saugumo bendriją, besidriekiančią nuo Vankuverio iki Vladivostoko - kaip jūs, pone L. Roučekai, nurodėte - ir aptarti naujus uždavinius, kuriuos turime įgyvendinti XXI a. aplinkybėmis politinėje ir saugumo plotmėje.
Džiaugiamės, kad Parlamentas gali išreikšti paramą Europos Sąjungos prioritetams ir jos atstovams. Mums reikia aiškios paramos, kad galėtume atkreipti dėmesį į asmens orumo, laisvų ir teisingų rinkimų organizavimo, veiksmų koordinavimo šalinant tarpvalstybines grėsmes ir darnaus ekonominio ir socialinio vystymosi tvarioje aplinkoje tikslo įgyvendinimo svarbą. Tikiuosi, kad politinvalia Astanoje pradėti naują turtingos ESBO istorijos etapą bus įgyvendinta praktikoje. Būkite tikri, kad šiuo atžvilgiu Europos Sąjunga prisiims atsakomybę.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks rytoj, 2010 m. lapkričio 11 d., ketvirtadienį, 12.00 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Krzysztof Lisek
Pone pirmininke, ponios ir ponai, Europa turi prisitaikyti prie naujo problemų, pvz., terorizmo, elektroninės erdvės pavojų ir prekybos žmonėmis ir narkotikais, lygmens. Kad išspręstume tokias problemas, turime sukurti veiksmingą grėsmių nustatymo ir konfliktų sprendimo sistemą. ESBO yra tinkama vieta rengti plataus masto diskusijas Europos saugumo tema. Tai viena didžiausių apsikeitimo idėjomis apie tarptautinį saugumą organizacijų, kuri, kaip parodankstesnpatirtis, gali imtis veiksmingų priemonių. Deja, bet neseniai atsitiko taip, kad ESBO institucijos pasielgneproporcingai šiuolaikinio pasaulio poreikiams, pvz., taip buvo neišspręsto Kaukazo konflikto ir netinkamos reakcijos dėl Gruzijos konflikto 2008 m. atvejais. Visi esame suinteresuoti modernizuoti šias institucijas, kad ateityje jos taptų greito atsako į kilusias grėsmes priemone. ESBO gebėjimai šioje srityje turi būti pagerinti pakeičiant senus struktūros veikimo mechanizmus ir sukuriant naujus mechanizmus. Tai vienintelis būdas užtikrinti, kad ESBO galės veiksmingai dirbti siekdama užtikrinti saugumą Europoje ir Eurazijoje. Saugumo Europoje labui turėtume tęsti 2008 m. Korfu pradėtą procesą. Su mūsų parama ESBO gali tapti svarbia ir veiksminga teisės normų laikymosi ir tvarkos palaikymo užtikrinimo Europoje ir Eurazijoje priemone. Pritariu iniciatyvai stiprinti ES ir ESBO bendradarbiavimą.
Cristian Dan Preda
Artėjant gruodžio mėnesį vyksiančiam Astanos aukščiausiojo lygio susitikimui, į kurį dedame daug vilčių dėl ESBO stiprinimo, džiaugiuosi diskusija dėl L. Roučeko pranešimo. ES turi laikytis aiškios pozicijos dėl organizacijos, kuri gali turėti svarbų vaidmenį regioninio saugumo srityje ir propaguojant demokratines vertybes bei žmogaus teises.
Šiomis aplinkybėmis manau, kad reikia iškelti du pagrindinius klausimus. Pirmasis susijęs su ESBO žmogiškojo aspekto stiprinimu. Laikotarpiu po Lisabonos sutarties priėmimo, kai buvo įkurta Europos išorės veiksmų tarnyba, suteikianti galimybę suformuoti išsamią saugumo koncepciją, labai svarbios yra žmogaus teisės ir demokratija. Antra, norėčiau pabrėžti, kad Korfu procese daugiau dėmesio turi būti skiriama neišspręstiems konfliktams spręsti, t. y. sričiai, kurioje ESBO, palyginti su kitomis regioninėmis panašaus pobūdžio organizacijomis, gali sukurti realią pridėtinę vertę.
Norėčiau atkreipti dėmesį į aštuntą L. Roučeko pranešimo punktą, kuris sulaukdidelio Užsienio reikalų komiteto palaikymo. Iš tikrųjų reikia pakartotinai pabrėžti, kad būtinas ilgalaikis sprendimas dėl Padniestrės konflikto, laikantis teritorinio vientisumo principo ir paisant Moldovos Respublikos suvereniteto. Kad pasiektume šį tikslą, nedelsiant ir be išankstinių sąlygų turime atnaujinti derybas 5 + 2 forma.
