Otvoritveni nagovor predsednika Evropskega parlamenta
Predsednik
Predsedniki Evropskega parlamenta, ministri, predsedniki in predstavniki evropskih institucij, gospe in gospodje, predvsem pa dragi prijatelji.
Danes stojim pred vami kot trinajsti predsednik neposredno izvoljenega Evropskega parlamenta. Vesel sem, da je danes med nami prisotnih toliko bivših predsednikov: gospod Emilio Colombo, gospod Enrique Barón Crespo, gospod Egon Klepsch, gospod Klaus Hänsch, gospod José María Gil-Robles, gospa Nicole Fontaine, gospod Pat Cox in gospod Hans-Gert Pöttering.
(Aplavz)
Zelo smo počaščeni, da ste z nami.
Kot ste mnogi že povedali, je tudi moja izvolitev simboličnega pomena - simbolizira sanje državljanov našega dela Evrope o združeni celini, ki so se sedaj uresničile.
Dragi kolegi iz Estonije, Latvije, Litve, Slovaške, Češke republike, Madžarske, Slovenije, Romunije, Bolgarije, Cipra in Malte, poznam in razumem skrbi, potrebe in pričakovanja tistih, ki so se nedavno pridružili Uniji. Vem, ker so v moji državi enaki. Vendar pa smo sedaj skupno odgovorni za prihodnost naše celine. Stara in nova Evropa ne obstajata več. To je naša Evropa! Želimo, da je moderna in močna. In želimo, da jo kot takšno vidijo tudi naši državljani. Za to sta potrebna energija in trdo delo. Gre za cilj, o katerem so sanjale generacije Evropejcev in ki je vreden velikih naporov, potrebnih za njegovo uresničitev. Pripravljen sem na to delo in prizadevanja, saj so bile te sanje tudi moje sanje.
(Aplavz)
Gospe in gospodje, sedaj ko začenjamo s tem novim parlamentarnim obdobjem, se Evropa, pa tudi mi sami - njeni predstavniki - soočamo s številnimi izzivi. Tem izzivom moramo biti kos. Ne smemo pozabiti, da ima Evropski parlament pri prizadevanjih za boljšo Evropo posebno vlogo, vlogo, ki ni samo institucionalna, ampak tudi socialna in izrazito simbolična. Evropski parlament je bistvo Evropskega demokratičnega sistema. Je podlaga za delovanje in stabilnost tega sistema, varuh idej in vrednot, ki se ne odražajo le v naših odločitvah in njihovih učinkih, ampak tudi v naših razpravah. Vendar pa mora Evropski parlament izpolniti še eno nalogo - nalogo vzpostavitve vizije nove Evrope, vizije, ki sega dlje od sedanjosti, dlje od tega, kar Evropa predstavlja danes, proti temu, kar bi morala biti. Da bi lahko skupaj uresničili to vizijo, potrebujemo domišljijo, znanje, modrost, predvsem pa pogum.
Hannah Arendt, nemška filozofka judovskega porekla, je rekla, da je politika poleg vere edino področje v življenju, kjer se dogajajo čudeži. Pred natanko 20 leti smo bili v Evropi priča takšnemu čudežu in prav zaradi tega verjamemo v moč poguma, domišljije in modrosti. Mislim, da vsi, ki smo danes zbrani tu, delimo to prepričanja.
(Aplavz)
Na izzive, s katerim se soočamo, zrem z optimizmom. Po mojem mnenju so pomembni izzivi, ki so pred nami: prvič, gospodarska kriza in evropska solidarnost, drugič, energija in okolje, tretjič, zunanja politika, četrtič, človekove pravice in naš sistem vrednot, ter petič, naš parlament in kako ga preoblikovati.
Najbolj boleče in najtežje vprašanje, s katerim se soočamo, je gospodarska kriza. Moramo jo premagati in premagali jo bomo. Evropa je prva dala predloge za rešitve na vrhih G8 in G20, rešitve, ki lahko pomagajo svetu, da spravi gospodarstvo na pravo pot, čeprav ohranjajo naš socialni model. Glede globalizacije mora Evropa nastopati enotno.
Sedaj, v času krize, se moramo bolj kot kadar koli prej osredotočiti na gospodarsko rast in boj proti brezposelnosti. V zamisli lizbonske strategije moramo vdihniti novo življenje in najti načine za naložbe v nove tehnologije, inovacije, izobraževanje in kadre. Pri zagotavljanju jasnih prednostnih nalog in postopkov evropskih raziskovalnih programov mora proračun Skupnosti odigrati pomembno vlogo.
V skladu z novo pogodbo bosta imela Parlament in Svet enake proračunske pristojnosti. Postopek soodločanja bo vključeval kmetijstvo, ribištvo, zunanjo trgovino ter notranje zadeve in pravosodje, hkrati pa nam bo zagotovil enake odgovornosti na področju kmetijske porabe.
Zavarovati se moramo pred protekcionizmom in ponovno nacionalizacijo skupne politike. Če želimo doseči popolno vključitev naše ponovno združene celine, mora kohezijska politika še naprej ostati prednostna naloga v naslednjem proračunu Skupnosti. Enotni trg je naš veliki dosežek. Moramo ga zavarovati in ponovno utrditi, da bi Evropa še naprej ostala konkurenčna. To pomeni, da moramo evropsko povezovanje okrepiti, ne pa oslabiti. Zaupajmo v svoja prepričanja.
Če želimo ponovno oživiti Skupnost, ki jo gradimo, jo razumeti in živeti v njej, sta ključnega pomena dve stvari: solidarnost in socialna kohezija. Prava skupnost ne more obstajati brez podpore za vse, predvsem za najbolj ranljive - brezposelne, najslabše izobražene, tiste, ki živijo v odmaknjenih regijah. Boj proti brezposelnosti je glavni cilj švedskega predsedovanja. Pri tej nalogi mu moramo izdatno pomagati.
Nekoč smo za železno zaveso lahko slišali klice: "Brez solidarnosti ne more biti svobode". Sedaj lahko rečemo: "Brez solidarnosti ne more biti skupnosti." Prav tako ne more biti sodobne, močne Evrope.
(Aplavz)
Gospodarske krize ne moremo premagati, ne da bi pri tem izkoristili ogromen intelektualni, gospodarski in ustvarjalni potencial žensk.
Demografska kriza kliče h krepitvi družine in rodnosti. Prav tako moramo zagotoviti, da ženskam ne bo treba žrtvovati poklicne kariere zaradi družine in vzgoje otrok.
(Aplavz)
Da bi lahko premagali demografsko krizo in hkrati okrepili naša demokratična načela, moramo biti odprta skupnost. Priseljevanje je Evropi vedno koristilo. Predlagati moramo rešitve, s katerimi bomo lahko sprejeli priseljence ter vzpostavili pogoje za njihovo vključevanje, pri čemer pa pričakujemo, da bodo odprti za takšno vključevanje.
Soočamo se z energetsko krizo. Evropejci mogoče ne razumejo geopolitičnih razmer, razumejo pa, ko ostanejo brez ogrevanja. Še naprej moramo skrbeti za večjo raznolikost energetskih virov ter pospešiti investicije v obnovljive vire energije in fosilna goriva. Na voljo nam je jedrska energija, ki pa je tema, o kateri se mora odločit vsaka posamezna država članica.
Zunanje cevovodno omrežje moramo razširiti, tako da ne bomo odvisni od nobene posamezne države. Povečati moramo medsebojno povezanost naših plinskih in električnih omrežij. Prav tako moramo razmisliti o možnosti skupne nabave plina ter tako vzpostaviti pravi evropski energetski trg, temelječ na solidarnosti. Menim, da je napočil čas za skupno energetsko politiko Unije in prizadeval si bom za to.
(Aplavz)
Energija je leta 1951 spodbudila k ustanovitvi Evropske skupnosti za premog in jeklo, ki je seme, iz katerega je zrasla Skupnost. Robert Schuman je takrat dejal: "Zaradi tako nastale solidarnosti v proizvodnji bo vsakomur jasno, da bo kakršna koli vojna ... postala ne le nepredstavljiva, ampak tudi materialno nemogoča." Prav to je bila izvorna ideja, na kateri temelji Skupnost. Naša energetska politika mora upoštevati okoljske grožnje, ki so povezane s podnebnimi spremembami. Potrebujemo zeleno revolucijo in prilagoditi moramo presežke.
Evropski parlament je v ospredju razprave o tej temi. Z mnogimi izmed vas sem sodeloval v Začasnem odboru za podnebne spremembe. Veste, za kaj si prizadevam, in veste, da bom sodeloval z vami, da bomo dosegli kompromis v Köbenhavnu.
Parlament je pomemben akter na mednarodnem prizorišču. Prav to naši državljani pričakujejo od nas. Evropa mora biti bolj prisotna tudi v svetovnem merilu in ne le znotraj meja Evropske unije. V obdobju tega Parlamenta se mora priprava koherentne in učinkovite zunanje politike, ki vključuje vizijo svetovnega reda, uvrščati med pomembne izzive.
Jean Monnet je nekoč dejal, da imamo vsi ambicije. Vprašanje je le, ali te ambicije uporabimo, da postanemo nekdo, ali za to, da nekaj dosežemo. V času tega Parlamenta si prizadevajmo, da bi nekaj dosegli.
Kaj so torej najpomembnejši cilji? Prvič: aktivna politika do sosednjih držav Evropske unije na jugu in vzhodu. Glede na to moramo nadaljevati z delom v Evrosredozemski parlamentarni skupščini ter ukrepati znotraj okvira skupščine Euronest.
Drugič: spodbujati moramo demokracijo in modele dobrega upravljanja. Naše medparlamentarne skupščine in delegacije morajo parlamentarne vrhe opraviti še pred dvostranskimi vrhi Unije. To je pomembno, saj bo Evropski parlament sodeloval pri odločitvah glede večjega števila politik. EUROLAT je dober primer tovrstnega sodelovanja.
Tretjič: čas je za pravo čezatlantsko parlamentarno partnerstvo, ki bo omogočalo vzpostavitev novega okvira za svetovni red. Prizadeval si bom za tesnejše vezi s Kongresom Združenih držav Amerike na vseh ravneh.
Četrtič: prizadevati si moramo za strateško partnerstvo z Rusijo, pri tem pa ne smemo pozabiti, tako kot pri naših odnosih s Kitajsko, da gospodarski in politični pomisleki ne morejo prevladati nad človekovimi pravicami, pravno državo in demokracijo.
(Aplavz)
Kot predsednik tega parlamenta si bom prizadeval za dialog z ruskimi partnerji, predvsem v okviru nove baltske strategije.
Petič: okrepiti moramo odnose z Indijo in drugimi nastajajočimi silami, kot sta Brazilija in Južnoafriška republika. Indija mora biti gospodarski in tudi politični partner.
Šestič: Bližnji vzhod je še naprej ključ do globalne stabilnosti. Evropa mora v tej regiji igrati aktivno vlogo.
Sedmič: širitev je bila ena izmed naših najuspešnejših političnih strategij. Ali je kateri izmed naših evropskih prednikov že doživel tako dolgo obdobje miru in blaginje, ko smo ga deležni sedaj? Trenutno je videti, da sta pristopu najbliže Hrvaška in morda Islandija.
Osmič: Evropska unija je največja donatorica pomoči na svetu. Preučiti moramo, kakšni so naši odnosi s trenutnimi in morebitnimi prihodnjimi upravičenci, in ne smemo pozabiti naših obveznosti do njih, ki izhajajo iz razvojnih ciljev tisočletja. Lahko zapremo naša vrata nekaterim, ki želijo priti sem, vendar pri tem ne zaprimo tudi naših src in storimo vse, kar lahko, da približamo življenje v njihovih državah standardom, ki jih uživamo v Evropi.
Devetič: okrepiti moramo misije Unije v okviru evropske varnostne in obrambne politike. V zadnjih šestih letih je bilo 22 takšnih misij in zagotovljen jim mora biti jasen mandat in viri, ki jih potrebujejo za opravljanje svojega dela. Evropski parlament hoče zagotoviti strožji nadzor in spremljanje teh misij. Širše proračunske pristojnosti, ki jih bo Parlament imel z Lizbonsko pogodbo, lahko izboljšajo našo prožnost glede razporejanja sredstev ključnim misijam, ki jih podpiramo.
Izvajanje nove Pogodbe mora biti v bližnji prihodnosti naša prednostna naloga. Zavezan sem temu, da Parlament pripravim na delovanje v skladu z novimi določbami, takoj ko bo Pogodba začela veljati. Ne glede na Pogodbo se zavedamo, da so spremembe potrebne. Čutimo potrebo po bolj dinamični parlamentarni razsežnosti v naši instituciji.
Kot predsednik Parlamenta želim nadaljevati s pomembnim delom parlamentarne reforme, ki so ga v preteklih letih začeli moji predhodniki. Vendar moramo storiti še več. Storil bom vse, kar je v moji moči, da bi bilo v našem Parlamentu več prostora za ustvarjalno politično razpravo.
(Aplavz)
Trdno podpiram pogostejšo uporabo sistema "catch-the-eye" za govornike, saj bo to poživilo naše parlamentarne razprave, ta sistem pa bo uporabljen tudi po mojem govoru. To je še posebej pomembno pri zagotavljanju pravic manjšin.
Najpomembnejši manjkajoči člen v postopku preoblikovanja predstavlja izboljšanje odnosov z drugimi institucijami Evropske unije - Komisijo in Svetom. Temu bo namenjen velik del mojega mandata.
Kot predsednik si bom prizadeval za razvoj novega modela partnerstva s Komisijo, da bi tako bilo mogoče okrepiti parlamentarni nadzor izvršilnega organa in da bi izvršilna oblast v večji meri odgovarjala temu Parlamentu, kot narekuje Lizbonska pogodba.
Julija sem povabil predsednika Komisije, naj se udeleži časa za vprašanja, ki poteka vsak mesec v Parlamentu, kjer bi poslanci lahko zastavili vprašanja. Predlagam, da takšno prakso uvedemo čim prej.
(Aplavz)
Pred dvema tednoma je predsednik Barroso na nas naslovil svoje "politične smernice" za drugi mandat. To je pomembna novost, saj zaznamuje sprejemanje dejstva, da Evropski parlament izvoli predsednika Komisije. Zelo sem zadovoljen zaradi tega.
Prav tako sem spodbujal parlamentarne odbore, naj preučijo zakonodajo, ki je še v pripravi, in ugotovijo, ali namerava nova Komisija opustiti, spremeniti ali ohraniti svoje zakonodajne predloge. Spodbujam tudi odbore, naj opravijo resne razprave o prihodnji politični strategiji, da bi zagotovili, da bodo zaslišanja kandidatov za komisarje temeljila na podrobnem zakonodajnem programu in ne le na oceni njihovih življenjepisov in poklicnih izkušenj.
S Svetom ministrov moramo navezati tesnejše odnose. Če naj bodo ti odnosi verodostojni, morajo odražati dejstvo, da je v današnji Evropski uniji Parlament resnični sozakonodajalec.
Prav tako moramo sodelovati pri institucionalnih vprašanjih, ki izhajajo iz Lizbonske pogodbe. Ta zadevajo razširitev postopka soodločanja, novi komitološki sistem, imenovanje novega visokega predstavnika in podpredsednika Komisije, demokratični nadzor nad novo službo za zunanjepolitično delovanje in vprašanje, kako rešiti problem "dvojnega predsedstva Sveta" med plenarnimi zasedanji.
V istem duhu se morajo razvijati tudi naši odnosi s 27 nacionalnimi parlamenti Evropske unije. V zadnjih letih je sodelovanje postajalo vse tesnejše, Lizbonska strategija pa bo še dodatno okrepila te stike in izboljšala njihovo vlogo pri pripravi državljanom prijazne zakonodaje. Dober primer tega sodelovanja med Evropskim parlamentom in nacionalnimi parlamenti je stockholmski program, ki je osredotočen na pravosodje in javno varnost.
Nadaljevati želim z reformami na področju uporabe človeških virov in izdatkov Parlamenta, tako da bodo osredotočene neposredno na naše programe.
Bogatost in moč naše institucije izhaja tudi iz naših razlik - različnih narodnosti, različnih načinov razmišljanja in različnih jezikov. Prav zaradi tega mora biti poslancem zagotovljeno, da govorijo v svojem maternem jeziku, če tako želijo, da bi tako lahko ustrezno zastopali svoje volivce.
Nikoli ne smemo pozabiti, da Unija niso le izzivi za prihodnost in vizija vedno večje blaginje in stabilnosti. Gre predvsem za človekove pravice.
Z zaskrbljenostjo sem opazoval napetosti v odnosih med Slovaško in Madžarsko zaradi narodnih manjšin. To še naprej ostaja velik problem in želim ponuditi pomoč pri reševanju tega spora v skladu z vrednotami, v katere trdno verjamemo in ki odražajo prepričanja Parlamenta.
(Bučen aplavz)
Dober primer, kako stojimo za temi vrednotami, predstavlja nagrada Saharova, ki jo podeljujemo borcem za človekove pravice, ki sedaj predstavljajo osnovo "mreže Saharova", kar je nekaj, kar želim še bolj razviti. Prav tako želim nadaljevati s projektom hiše evropske zgodovine, ki ga je začel moj predhodnik, ki je danes prisoten in je še vedno poslanec v Evropskem parlamentu, kar nas zelo veseli.
Želim si tudi, da se v tem Parlamentu ponovno spomnimo, da Unija predstavlja skupnost idealov in vrednot. To je podlaga, na kateri je bila zgrajena.
Odločen sem sprejeti ukrepe za zagotavljanje, da bodo imeli vsi odbori in delegacije dostop do satelitske televizije in interneta. Preučiti moramo način, na katerega so organizirane evropske volitve. Vztrajati moramo na primer pri uporabi novih tehnologij med volitvami, da bi tako povečali udeležbo. Prav tako je sedaj čas, da začnemo z razpravo o evropskih političnih strankah. Državljani morajo vedeti, za kaj glasujejo - ne samo v svojih državah, ampak tudi na evropski ravni.
Velik pomen pripisujem sodelovanju s konferenco predsednikov. Skupaj bomo prevzeli odgovornost za delo Parlamenta, skupaj s 14 podpredsedniki, ki se jim zahvaljujem za izraženo podporo. Prav tako cenim partnerski duh, ki so ga pokazali predsedniki parlamentarnih odborov. Želim, da bi predsedniki trenutnih medparlamentarnih delegacij lahko znatno vplivali na zunanjo politiko Unije. Zadeve, ki se nanašajo na proračun Parlamenta, se bo obravnavalo s pomočjo kvestorjev. Predvsem pa se zanašam na vaše sodelovanje, spoštovani kolegi.
Kot predsednik Evropskega parlamenta se zavedam, da sem odgovoren za zagotavljanje dobrih delovnih pogojev, vendar pa vas pozivam, da to breme nosimo vsi.
Za večino izmed nas Lizbonska pogodba predstavlja dolgo pričakovano institucionalno rešitev. Izboljšala bo sposobnost Unije za reševanje obstoječih težav, hkrati pa bo našim državljanom približala evropske institucije.
Pokojni Bronisław Geremek, po katerem smo poimenovali glavno dvorišče Parlamenta v Strasbourgu, je rad dejal, da je evropsko povezovanje kot vožnja s kolesom: nenehno ga morate poganjati, da ohranite ravnotežje in še naprej vozite v pravo smer. To odlično ponazarja, zakaj je ratifikacija Lizbonske pogodbe tako pomembna za nas.
(Aplavz)
Pred manj kot enim tednom sem bil v poljskem parlamentu, kjer smo počastili 20. obletnico ustanovitve prve nekomunistične vlade v našem delu Evrope pod vodstvom Tadeusza Mazowieckega. Šlo je za zelo ganljivo obletnico, saj je zaznamovala začetek hitrega razpada totalitarnega sistema v drugih državah srednje Evrope. Prav ta prva razpoka je pripomogla k zrušitvi zidu, ki je razdvajal Evropo.
Danes govorim tukaj v Strasbourgu, prestolnici regije, katere usoda spominja na usodo moje regije, Šlezije, obmejne regije, v kateri so morali prebivalci pogostokrat spremeniti svojo narodnost, ne da bi spremenili kraj bivanja.
Kot predsednik Parlamenta v naslednjih letih svečano izjavljam, da bom deloval kot vaš ambasador in državljanom Evrope in sveta prinesel sporočilo o ponovno združeni celini.
S skupnimi močmi si prizadevajmo za resnične in praktične rešitve za te velike izzive, s katerimi se sedaj soočata Evropa in svet. Prizadevajmo si, da bi se naše sanje uresničile. Te naloge se lotimo z zanosom, modrostjo in pogumom.
Saj gre za našo Evropo. Sodobno Evropo. Močno Evropo.
(Parlament je govornika nagradil z bučnim aplavzom)
Joseph Daul
Gospod predsednik, predsedniki evropskih institucij, gospod Buzek, moja skupina se v celoti pridružuje vašemu programu za Parlament in vodenje Parlamenta v naslednjih petih letih.
Vloga Evropskega parlamenta, naloga, ki jo mora izpolniti v naslednjih petih letih, je sprava državljanov z Evropo. In kaj je lahko boljšega pri tej nalogi, kot imeti za predsednika človeka, ki simbolizira ponovno združeno Evropo, človeka, kot ste vi, gospod Buzek.
Prav zaradi tega želim povedati, kako ponosen sem, da je bila ravno naša skupina, skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov), tista, ki je prepričala veliko večino tega Parlamenta, da so vam zaupali svoj glas.
V tej Evropa, ki je danes ponovno združena, ne gre za nestrpnost ali izključevanje, ampak odprtost in spoštovanje mnenj in izvora drugih. Prepričan sem, da nas ta koncept sobivanja kot Evropejci združuje v tem Parlamentu. Želim, da bi Evropski parlament pod vašim vodstvom tudi naše sodržavljane pripravil do tega, da bi z nami delili te vrednote.
Prav tako podpiram odločnost, ki ste jo izrazili, gospod predsednik, glede soočanja z izzivi, in upam, da se bomo še posebej potrudili v korist mladih ljudi. Moja skupina vam bo brez obotavljanja pomagala.
Kot ste povedali, gospod predsednik, je ta Parlament v zadnjih nekaj letih pridobil pooblastila in razširil obseg pristojnosti. Možnost uveljavitve Lizbonske pogodbe bo izjemno povečala to težnjo. To je eden izmed razlogov, zakaj skupina PPE poziva k njenemu čimprejšnjemu izvajanju. Seveda se moramo nanjo tehnično pripraviti, da bomo lahko učinkovito sodelovali s Svetom in v tesnem partnerstvu s Komisijo, vendar pa se moramo nanjo v političnem smislu predvsem pripraviti mi sami. Naš glavni cilj je jasen: zagotoviti, da bo Parlament bolj usklajen s 500 milijoni državljanov, ki jih predstavlja.
Da bi to bilo mogoče doseči, mora še naprej posodabljati svoje delovne metode, na primer pri vodenju naših razprav - to ste že omenili. V zvezi s tem podpiram vaš predlog o živahni, vsebinski razpravi s predsednikom Komisije.
Gospe in gospodje, delovanje Evropske unije je Evropejcem zelo težko pojasniti. Rad bi izpostavil, da v nasprotju z običajnim modelom "opozicije/večine", ki smo ga vajeni v naših državah članicah, tu delujemo s poudarkom na iskanju soglasja, ki presega specifična prepričanja naših političnih družin.
Po mojem mnenju je to sodoben pristop k političnemu delovanju. Prepričan sem, da lahko naši sodržavljani sprejmejo ta pristop, vendar pod enim pogojem: da jim skušamo bolje predstaviti vprašanja, za katera gre v Evropi. To je naloga, gospod predsednik, h kateri vas spodbujam in pri kateri vas bo moja skupina v celoti podprla.
Martin Schulz
v imenu skupine S&D. - (DE) Gospod predsednik, podpiram pripombe, ki jih je podal gospod Daul. Gospod Buzek, naša skupina prav tako lahko podpre številne točke, če ne celo vseh, v programu, ki ste ga predstavili. To velja za vsebino vaše predstavitve, za postopkovne posodobitve, ki ste jih predlagali, in ponovno oživitev razprave v tem Parlamentu. Velika večina poslancev v tem Parlamentu se bo strinjala z vsebino vašega govora.
Ne strinjam se v celoti z mnenjem gospoda Daula, da ste določili program za naslednjih pet let. Na začetku se osredotočimo na naslednji dve leti in pol, saj gre za dolgo obdobje.
Popolnoma pa sem prepričan, gospod Buzek, da prevzemate svojo funkcijo v težkih časih za Evropsko unijo. Prav tako prevzemate svojo funkcijo v težkih časih za Evropski parlament. Evropi naklonjeno soglasje v tem Parlamentu prvič po dolgem času ni več nesporno. Prav nasprotno, Parlament prvič predstavlja platformo - to se je začelo dogajati v zadnjem parlamentarnem obdobju in se je z zadnjimi evropskimi volitvami še okrepilo -, v okviru katere delujejo sile, ki so pridobile pozornost in vpliv in katerih cilj je ravno v nasprotju s tem, kar ste povedali v svojem govoru. Število poslancev v tem Parlamentu, ki želijo zaustaviti evropsko povezovanje, število poslancev, ki ga želijo obrniti v drugo smer, in število poslancev, ki si želijo ponovne nacionalizacije, se je dramatično povečalo.
V prejšnjem parlamentarnem obdobju smo bili priča poskusu, da bi Listino o temeljnih pravicah podpisali trije predsedniki institucij. Ne bi si mislil, da so tovrstne slike in prizori mogoči v večnacionalnem, demokratičnem parlamentu, vendar smo bili vsi priče temu, kar se je zgodilo. Število poslancev, ki so takšnega mnenja, se je povečalo.
Prav zaradi tega želim povedati, da imate prav. Boj za nadaljevanje in poglobitev procesa povezovanja, prizadevanja za Lizbonsko pogodbo, ki je temeljna zahteva za širitev EU, pa tudi prizadevanja za širitev EU na podlagi globljega povezovanja, predstavljajo pravi pristop. Veseli me, da predsednik tega Parlamenta - še posebno predsednik iz države, ki se je EU pridružila v zadnji fazi širitve, predsednik, ki je kot predsednik vlade svoje države začel pristopna pogajanja - v svojem osrednjem sporočilu ob nastopu funkcije sporoča: želimo več Evrope. Želimo povezano Evropo, želimo globljo Evropo in želimo razširjeno Evropo kot del poglobljenega procesa, da bi dosegli eno stvar, in to je bil osrednji stavek vašega govora: solidarnost, ki je vodila v svobodo.
To je solidarnost, ki jo sedaj potrebujemo znotraj EU, da bi lahko to svobodo dosegli skupaj s socialno pravičnostjo. Zaradi tega se socialisti in socialdemokrati popolnoma strinjamo z vašim govorom, gospod Buzek. Predstavlja ideološko in duhovno podlago za prizadevanja, pri katerih moramo sodelovati v tem parlamentarnem obdobju.
Ko sem bil novoizvoljeni poslanec, sem imel čast prisluhniti govoru, ki ga je imel francoski predsednik François Mitterand v vlogi predsednika Sveta. Nikdar ne bom pozabil enega stavka iz tega govora: "Na koncu nacionalizem vedno privede do vojne." To pomeni, da na koncu nasprotje nacionalizmu, premagovanje nacionalizma, evropski ideal, pomeni mir. Prav za to si bomo prizadevali, skupaj z vami, gospod Buzek.
(Aplavz)
Guy Verhofstadt
Gospod predsednik, najprej se vam želim v imenu Skupine zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo zahvaliti za vaš otvoritveni nagovor. Naša skupina se lahko popolnoma poistoveti s programom, ki ste ga najavili. Kot sem vam povedal, gospod predsednik, pozdravljam vašo izvolitev za predsednika Parlamenta ne samo zaradi tega, ker simbolizirate širitev Evropske unije, ampak tudi - in to želim izpostaviti - zaradi vašega sodelovanja v sindikatu Solidarność. Nenazadnje se Solidarność ponaša s tremi velikimi dosežki. Ljudem na Poljskem je zagotovil glas, uvedel je demokracijo v celotnem bivšem vzhodnem bloku, prav tako pa mu je uspelo temeljito spremeniti podobo Evrope z združitvijo razdeljene Evrope. Kot je bilo jasno razvidno iz vašega govora, gospod predsednik, imate odlične izkušnje, da v naslednjih nekaj letih uresničite tudi tri ambicije v Evropskem parlamentu. Te ambicije so zagotoviti Evropejcem več vpliva, zagotoviti bolj demokratično Evropsko unijo in na ta način pospešiti evropsko povezovanje.
Gospe in gospodje, menim, da bi bilo dobro, da poleg otvoritvenega nagovora predsednika Buzeka še dodatno izpostavim, da je Evropski parlament v Evropski uniji glede na Eurobarometer institucija, v katero državljani najbolj zaupajo. To predstavlja težko nalogo za vse nas, saj pomeni, da ne smemo izdati njihovega zaupanja in da moramo ljudem zagotoviti večji vpliv pri sprejemanju odločitev v Evropi. Prav tako menim - na podlagi vašega govora, gospod predsednik -, da se soočamo z dvojnim izzivom. Prvič, uveljaviti moramo Lizbonsko pogodbo in jo začeti čim prej izvajati. V zvezi s tem - kot ste predlagali - moramo čim prej začeti s pogajanji s predsedstvom Sveta, da bi se dogovorili o številnih spremembah.
Drugič, gospod predsednik - in to je drugi vidik izziva - ,menim, da mora Parlament uporabiti vse možne vzvode, ki so mu na voljo, da bi razširil svoje pristojnosti. To smo storili v postopku imenovanja predsednika Komisije, vendar pa moramo s tem nadaljevati tudi v vseh možnih točkah dokumentov. Po mojem mnenju najpomembnejšo točko v zvezi s tem predstavlja potreba po dogovoru glede novega proračuna za Evropo in Evropsko unijo v naslednjih nekaj letih. Menim, da je to odlična priložnost za Evropski parlament, da pozove - zahteva -, da v prihodnje ta proračun temelji na lastnih sredstvih Evropske unije, saj Parlament ne bo pravi parlament, dokler ne bo imel popolnega nadzora nad svojimi sredstvi, ki jih bo lahko v prihodnje sam pridobival.
(Aplavz)
Prav tu vidim pomembno nalogo za vas, gospod predsednik: združiti celoten Parlament v tem boju. Pri tem lahko računate na popolno podporo naše skupine, saj predvsem v teh časih gospodarske in finančne krize vsi vemo, da z nacionalizmom ali protekcionizmom ne moremo rešiti naših težav ali zagotoviti boljše prihodnosti; rešitev za ljudi v Evropi, za državljane Evrope predstavlja le nadaljnje evropsko povezovanje.
Kakor koli že, želim vam veliko uspeha, gospod predsednik.
(Aplavz)
Rebecca Harms
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, ni mi treba ponavljati vsega, kar je povedal prejšnji govornik. Moji skupini je bilo jasno, da bomo podprli vašo kandidaturo, saj smo menili, da je skrajni čas, da vlogo voditelja tega Parlamenta prevzame prepoznavna oseba Evropskega parlamenta, ki hkrati prihaja iz nove države članice.
V prihodnje si želimo, da bi bil predsednik tega Parlamenta izvoljen na podlagi lastnosti, kot so vaše že večkrat dokazane posebne veščine in sposobnosti. Prav tako želimo, da bi se pristojnosti nacionalnih delegacij znotraj velikih skupin uporabljale v manjši meri kot pristop, ki ga osebe, kot ste vi, želijo sprejeti.
Veliko pričakujemo od vas, ko govorimo o premagovanju znatnih ovir med vzhodom in zahodom, ki sem jih opisala pred nekaj tedni. Po poletnih počitnicah in na podlagi mojih opazovanj političnih dogajanj želim povedati le, da boste imeli najverjetneje zelo težko nalogo. Občutek imam, da velika svetovna finančna kriza in gospodarska kriza, ki ji je sledila, nista nič kaj olajšali dela pri zbliževanju vzhoda in zahoda znotraj EU. Prav nasprotno, izzivi so postali še večji, saj neuravnoteženost predstavlja velik problem.
Prav tako želim zavzeti nekoliko kritičnejše stališče in opozoriti Parlament, da je danes obletnica zloma družbe Lehman Brothers. Na vrh G20, kjer bo tekla razprava o tem, kako premagati finančno krizo, bomo poslali veliko delegacijo. Vendar pa Parlamentu ni uspelo razpravljati o nobeni resoluciji na tem področju, našim pogajalcem pa ni dal enotne podlage, na kateri bi lahko delali. Prepričana sem, da je to izraz slabosti, ne pa moči.
Za vsem tem po mojem mnenju tiči dejstvo, da se še vedno ne moremo dogovoriti glede preučitve tega, kako smo se znašli v tej zmešnjavi. Prepričana sem, da za to veliko krizo niso odgovorni izključno nekateri nori bančniki, ampak da je do nje prišlo zaradi neoliberalnega prepričanja v prednosti nereguliranih finančnih trgov, ki ni le prevladoval in še prevladuje v ZDA, ampak je tudi danes še vedno zelo razširjen v Evropi. V politikah Evropske unije še zdaleč nismo dosegli konsenza glede ovrednotenja te preučitve in zato se tudi ne moremo dogovoriti o načinih, ki bi nam pomagali iz krize.
Prav tako verjamem, gospod predsednik, da drži vse, kar ste povedali o drugem velikem izzivu, s katerim se soočamo v okviru mednarodnega kroga pogajanj, to je o izzivu podnebne krize. Upam, da bomo lahko Evropejci zavzeli močnejše stališče v Köbenhavnu, kot smo ga doslej. Menim, da smo Evropejci še vedno zelo daleč od tega, da bi imeli ustrezno vodilno vlogo na področju podnebne politike.
Za to obstajajo številni razlogi, vendar vedno znova pomislim na enega izmed njih. Še vedno premalo zaupamo v koncepte, kot so zeleni New Deal, ki ga je predlagal Ban Ki Mun ali Achim Steiner v imenu ZN. Prav tako se ne moremo dogovoriti glede preoblikovanja naše stare industrijske družbe, da bi morali misliti več kot le en dan vnaprej in da okolju prijazne tehnologije, učinkovite tehnologije ter številni drugi ukrepi predstavljajo prihodnost ne le v Evropi, ampak tudi v svetu.
Prav tako lahko rečem, gospod predsednik, da se soočamo z velikimi izzivi. Če nameravate predlagati sodobne, trajnostne ideje, vas bo naša skupina vsekakor podprla. Obžalovanja vredno je, da še vedno ni prišlo do resnične spremembe v zasedbi Evropske komisije, saj postaja očitno, da bo glavni akter, ki stoji za včerajšnjimi koncepti, gospod Barroso, še naprej vodil Komisijo v naslednjem parlamentarnem obdobju.
Gospod predsednik, želimo vam vso srečo! V imenu svoje skupine se veselim razburljivih in upam, da tudi produktivnih razprav.
(Aplavz)
Michał Kamiński
v imenu skupine ECR. - (PL) Gospod predsednik, z velikim veseljem smo danes prisluhnili vašemu govoru in programu za naslednji dve leti in pol našega dela. Zahvaljujem se vam za vaš govor. Priča o vašem spoštovanju do nas, poslancev Evropskega parlamenta, spoštovanju, ki ni odvisno od tega, iz katere politične skupine ali države prihajamo ali kakšna stališča zastopamo. Šlo je za spodbuden govor, saj menim, da naš Parlament resnično potrebuje takšno vodstvo, kot ste ga danes predstavili v vaši viziji. Ne strinjamo se z vsem in nobena skrivnost ni, da se naša mnenja razhajajo, vendar želim začeti s tem in se tako na nek način odzvati na glasove, ki sem jih danes tudi slišal v tem Parlamentu.
Nič ni narobe s tem, da je Parlament prostor za razpravo in da je Parlament prostor, kjer se srečujejo ljudje z različnimi pogledi na različne teme, vključno z različnimi pogledi na prihodnost Evrope. Težava je v tem, da bi si morali v dobri veri prizadevati za soočanje naših pogledov s pogledi drugih - potem bo vedno prostor za kompromis. Če predpostavimo - in jaz predpostavljam -, da imamo vsi v Parlamentu dobre namene in si želimo le najboljše za našo celino, potem bomo lahko premostili razlike in bomo vedno pripravljeni na razpravo. Potrebujemo to dobro voljo.
Gospod predsednik, seveda si bo naša skupina, skupina Evropskih konzervativcev in reformistov, skupina, ki je ponosna na to, da v Parlament vnaša določeno novo razsežnost v političnem razmišljanju o Evropi, prizadevala, da bi bila močan glas tistih državljanov, ki so nas izvolili. Čeprav ne nasprotujemo demokratičnemu mandatu nobenega poslanca, ki sedi v Parlamentu, dejansko globoko spoštujemo te mandate, so naši volivci tisti, ki jih zastopamo. Naši volivci, ki so se odločilo za stranke, ki predstavljajo del skupine ECR, so vedeli, koga volijo.
Gospod predsednik, vaša izvolitev je bila zgodovinski trenutek. Dovolil si bom in opozoril naše kolege poslance ter dodal, da je danes v tem Parlamentu skupina mladih Poljakov, ki so jih povabili poslanci različnih političnih skupin. Ti Poljaki so se rodili 4. junija, na dan, ko so v naši državi potekale prve deloma svobodne volitve. Srečanje z ljudmi, ki so se rodili 4. junija, nam ne dopušča več, da bi se počutili mlade, saj vidimo, da so to sedaj že odrasli ljudje. Vendar pa želim povedati, da sem, ko sem se danes pogovarjal z njimi, spoznal, da so vstopili na avtobus v Rzeszówu, mestu na jugovzhodu Poljske, in prišli v Strasbourg, v njihov parlament, ne da bi se morali zaustaviti na kateri koli meji, pri tem pa pomislim, da si ni nihče izmed nas, ki se spominjamo 4. junija, ni predstavljal tako srečnih dogodkov - danes so v svoj Parlament prišli mladi Poljaki, mladi Čehi, Estonci in Litvanci.
Gospod predsednik, prepričan sem, da boste varovali ta Parlament kot demokratično institucijo, kot mesto pristne razprave ljudi, ki resnično želijo pomagati državljanom Evropske unije. In danes, ko se spominjamo, da tudi vi, gospod predsednik, prihajate iz moje države, države, ki je preveč trpela zaradi totalitarizma, se zavedamo predvsem enega, in to je resnično najboljša stvar glede EU - Evropska unija je narodom Evrope zagotovila obdobje 60 let brez vojne. To je velik dosežek te organizacije, organizacije, ki jo skupina ECR želi preoblikovati, kot je razvidno že iz našega imena, vendar gre kljub vsemu za organizacijo, v katero verjamemo. Verjamemo v boljšo Evropo, ki je bližje svojim državljanom, ki jim bomo služili v tem parlamentarnem obdobju.
(Aplavz)
Eva-Britt Svensson
Gospod predsednik, še enkrat vam želim čestitati za izvolitev.
Preglednost, demokracija in pluralizem so spoštovanja vredne besede za EU in za Parlament, vendar se jih ne sme nikoli spremeniti v zgolj simbolične politike. Na žalost ti pojmi včasih postanejo zgolj lepe besede. V resnici se dogovori sklepajo za zaprtimi vrati. Zaradi tega potrebujemo drugačen način dela v Parlamentu, način, s pomočjo katerega naše delo in naše odločitve pridejo v javnost v pristnem duhu prave demokracije. Potrebujemo odprt način dela, ki velja za vse politične skupine in vse poslance v Parlamentu. Če se celo nekateri poslanci EP ne čutijo vključene in se ne zavedajo dela, kako lahko potem pričakujemo, da se bodo naši državljani čutili vključene in imeli zaupanje v naše delo ter glasovali na volitvah? Uporabimo novo tehnologijo - potrebujemo jo, da zagotavljamo informacije - vendar pa ne smemo pozabiti na najpomembnejši sestavini za vključevanje. To sta demokracija in preglednost.
Soočamo se s finančno krizo ter okoljsko in podnebno krizo. Prav tako moram omeniti, da imamo trgovinske sporazume, ki včasih poglabljajo probleme v zvezi s preskrbo s hrano in revščino v svetu.
Stališče levice je, da rešitve za te krize ne bomo našli, če bomo nadaljevali z isto politiko, ki je včasih prispevala k njihovemu nastanku. Ljudje v Evropi potrebujejo drugačno politiko. Zaslužijo drugačno politiko - politiko, ki na prvo mesto postavlja potrebe ljudi in ne, kot trenutno velja, potrebe trga. Eden izmed načinov za usmerjanje politike v pravo smer je zaustavitev privatizacije in deregulacija javnih služb. Trg dejansko ni bil uspešen, ko gre za zadovoljevanje potreb ljudi po delu in socialne pravice. Trpeti moramo posledice tega.
Govorimo o demokraciji. Demokracija prav tako zahteva, da se nikoli ne krši naših državljanskih pravic in svoboščin. Trenutno imamo številne predloge o dodatnem nadzoru naših državljanov. Svoboda izražanja mora veljati tudi za internet.
Zato EU in njeni državljani potrebujejo drugačno politiko za bolj pošteno družbo, kjer vlada večja solidarnost. V Konfederalni skupini Evropske združene levice/Zelene nordijske levice smo pripravljeni in z veseljem prevzemamo svojo odgovornost pri oblikovanju bolj poštene EU, kjer vlada več solidarnosti, in bolj poštenega in boljšega sveta.
Francesco Enrico Speroni
v imenu skupine EFD. - (IT) Gospod predsednik, še enkrat vam čestitam za izvolitev. Pozdravil sem vaš govor, vaš program in vam želim čestitati za vidik, ki je po mojem mnenju najpomembnejši ali bi vsaj morali biti najpomembnejši za nas poslance v EP, namreč naše zakonodajno delo.
Pomemben je dialog z glavnimi akterji, pomembne so misije, vendar pa je glavno delo Parlamenta - vsaj po mojem mnenju -, da oblikuje zakonodajo, vzpostavlja pravila, saj smo bili izvoljeni, da opravimo to nalogo, ta mandat. Ena izmed težav je v tem, da nimamo pravice do zakonodajne pobude, saj so nam ustanovitveni očetje in njihovi nasledniki to odrekli. Še naprej glasujemo za resolucije in podpisujemo pisne izjave, ki se ne izvajajo, saj jih Komisija ne upošteva.
Gospod Barroso je dejal, da je tako pravilno, saj bi sicer, če bi Komisija sprejela zakonodajne predloge Parlamenta s pisnimi izjavami in resolucijami, to kršilo pogodbe, ki tega ne dopuščajo. Naj povem, da se mi zdi to tolmačenje dvomljivo: pogodbe tega ne določajo eksplicitno, vendar pa tega tudi ne prepovedujejo.
Izpostaviti moramo, da kadar Parlament nekaj zahteva, ko Parlament prosi za zakonodajno pobudo, to počne na zahtevo milijonov evropskih državljanov, saj je za pisne izjave in resolucije potrebna večinska podpora, da bi se jih sprejelo.
Zato sem prepričan, gospod predsednik, da si boste močno prizadevali, da bo Komisija sprejela predloge poslancev EP ter omogočila, da postanejo zakonodaja EU v skladu z voljo ljudi, naših volivcev. Gre za zahtevno nalogo, vendar sem prepričan, da boste storili vse, kar je v vaših močeh, za njeno uresničitev.
Bruno Gollnisch
(FR) Gospod predsednik, kot samostojni poslanec seveda govorim v svojem imenu, pa tudi v imenu nekaterih kolegov, ne nizozemskih kolegov iz skupine PVV, ampak mojih kolegov iz Front National, iz bolgarske stranke Ataka, iz avstrijske stranke FPÖ, iz Britanske nacionalne stranke, iz madžarske stranke Jobbik in flamske stranke Vlaams Belang.
Povedati želim, gospod predsednik, da niti malo ne dvomim v iskrenost predlogov, ki ste jih podali. Vendar pa mi boste dovolili, da podvomim v njihovo izvedljivost.
Najprej ste izpostavili problem gospodarske krize. Dejstvo je, da imetje in delovna mesta več milijonov Evropejcev ogrožajo izprijeni učinki globalizacije, ki jih v korist peščice prepuščajo nepošteni konkurenci držav, v katerih delavce nesramno izkoriščajo, in pohlepu sebičnih finančnih interesov. Na žalost Unija Evropejcev ni zaščitila pred temi razmerami. Prav nasprotno, vanje jih je pahnila.
Drugič, glede na moje skromno stališče, ki pa je skladno z mnenjem političnih sil, za katere je gospod Schulz precej rad priznal, da ogrožajo tradicionalne organizacije - za to se mu zahvaljujem - želim pozvati naš Parlament in vas, gospod predsednik, da ste skromnejši in prostovoljno omejite nekatere naše pristojnosti. Popolnoma sem prepričan, kot Evropejec in kot kristjan, da so številne vrednote, ki jih posredujemo, univerzalne vrednote. Še z večjim veseljem vztrajam na tem, da ni naše delo, da svetu dajemo načela in zakonodajo, še toliko bolj, ker ravno v ta namen obstajajo organizacije, kot so Združeni narodi, pa tudi zato, ker moramo najprej še veliko postoriti v Evropi, kjer v nasprotju s pravico do življenja omogočamo odstranjevanje svojih lastnih otrok in kjer v nasprotju s svobodo izražanja vsiljujemo moralno, medijsko, politično in pravosodno diktatorstvo tistega, kar je znano pod imenom "politična korektnost". Politične skupine kot je naša, ki izražajo trpljenje in upanje več milijonov Evropejcev, so diskriminirane, preganjane in včasih celo prepovedane, kot je bila stranka Vlaams Blok v Belgiji, kar je bil popoln škandal, vendar pa v Parlamentu ni bilo slišati nobenega protesta. Če bi se to zgodilo v Afriki ali Južni Ameriki, bi nedvomno slišali popolnoma drugačno različico poteka dogodkov.
Samostojni poslanci nimamo enakih pravic kot drugi - to je popolnoma jasno - in, kot smo vam povedali včeraj, še vedno nimamo nobenega predstavnika v konferenci predsednikov.
In nenazadnje je zaradi načinov glasovanja več milijonom Evropejcem onemogočena možnost, da so zastopani v zakonodajnih organih lastnih držav, ki naj bi zastopali volilno telo v vsej njegovi raznolikosti.
Na koncu želim izraziti željo, da pri svojem delu nikoli ne pozabimo, da je Evropa, v zgodovini človeštva, regija, ki je iznašla svobodo narodov, ki je ni mogoče najti nikjer drugje, enako dostojanstvo teh narodov in spoštovanje njihove sodne pristojnosti in načela nevmešavanja, kar pomeni, da vsak odloča o svojih zadevah in o svojem ozemlju. To je eden izmed največjih prispevkov evropske civilizacije k človeški zgodovini.
Cecilia Malmström
Gospod predsednik, to je moja prva priložnost, da kot članica predsedstva Sveta spregovorim pred tem Parlamentom ter vam v imenu švedskega predsedstva, celotnega Sveta in v svojem imenu iskreno čestitam, gospod predsednik. Čudovito vas je videti na tem položaju dvajset let po padcu berlinskega zidu. Vem, da to za vas pomeni osebno zmago. Gre za zmago Evropskega parlamenta, prav tako pa tudi za zmago vseh nas, ki smo goreče podpirali evropsko sodelovanje in vse, kar predstavlja.
Prav tako bi se vam rada zahvalila za vizionarski govor in ambiciozne načrte, ki jih imate za Parlament. Prepričana sem, da je Evropski parlament varen v vaših rokah. Upam, da boste pod vašim vodstvom sprejeli konkretne odločitve, pa tudi uresničili čudež, ki ste ga omenili. V Svetu se veselimo dela z vami in Evropskim parlamentom. Mnogi poslanci so govorili o številnih izzivih, s katerimi se soočamo: podnebno vprašanje, gospodarska kriza, delovna mesta, vloga Evrope v svetu in tako dalje.
Pri tem imamo pomembno zakonodajno vlogo, saj zastopamo državljane, pa tudi vlogo v razpravi, ki poteka tu. Za Evropski parlament je zelo pomembno, da se vedno zavzema za evropske vrednote. Če bo začela veljati Lizbonska pogodba - in to je nekaj, za kar vsekakor upam, da se bo zgodilo -, bo vloga Evropskega parlamenta obsežnejša, vi pa boste imeli večji vpliv na evropski program. Vem, da boste resno zagovarjali Evropski parlament in vlogo institucije, upam pa, da boste tudi most do drugih institucij in resen partner za dialog. Predsedstvo bo z veseljem vaš partner pri dialogu v naslednjih šestih letih in želimo vam veliko sreče pri vašem delu.
Predsednik
Vsem novim poslancem Evropskega parlamenta želim povedati, da je ministrica bivša poslanka tega parlamenta in je torej ena izmed nas.
José Manuel Barroso
predsednik Komisije. - Gospod predsednik, v imenu Komisije in v svojem imenu vam še enkrat iskreno čestitam in vam želim vse najboljše pri vašem predsedovanju. Vaša izvolitev ne simbolizira le ponovnega združenja Evrope, ampak tudi Evropo, ki je močno povezana z osrednjimi vrednotami svobode in solidarnosti.
Osebno in institucionalno se zavzemam za tesno sodelovanje z vami in Evropskim parlamentom. Parlament in Komisija sta dve izjemni instituciji Skupnosti v samem osrčju zadev Skupnosti. Naši državljani so vas in vse poslance Parlamenta neposredno izvolili, Komisija pa ima pravico in dolžnost postaviti interese Evrope nad vse posebne interese. Prepričan sem, da smo posebno odgovorni za evropski projekt ob dolžnem spoštovanju pogodb.
Zaradi tega želim ponovno izraziti svojo pripravljenost za skupno delo, da bi tako še izboljšali evropsko parlamentarno demokracijo.
(Aplavz)
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Gospod Buzek, užival sem v vašem govoru, predvsem v tistem delu, ko ste govorili o institucijah, pa tudi o socialni vlogi, ki jo ima Parlament, kar ste opisali kot temelj evropskega demokratičnega sistema.
Danes praznujemo Unijo 27 držav, ki se je ponovno združila, se srečala tu po delitvah, ki so jih povzročile ideologije nasilja, ki so na naši celini gradile zidove; zidove, ki niso dolgo stali in ki so jih podrli vetrovi demokracije in svobode.
Letos skupaj z dvajseto obletnico padca berlinskega zidu praznujemo trideseto obletnico prvih volitev v Parlament z neposrednim glasovanjem. Z veseljem se spominjam, gospod Buzek, da v vaši državi niste imeli pravice glasovati, ko so moji starši pred 30 leti prvič glasovali in izvolili prve poslance v EP iz Italije.
Leta 1979, le eno leto po tem, ko je bil Karol Wojtyla izvoljen za papeža katoliške cerkve, ko so v Italiji in drugih državah potekale prve volitve v Evropski parlament, ste delovali v takrat na pol tajnem sindikatu Solidarność, ki se je boril za demokracijo in svobodo v vaši državi. Da bi uveljavili iste pravice - demokracijo in svobodo -, smo odšli na volišča, medtem ko ste vi tvegali svoje življenje in zatiranje.
Predsednik Buzek, zaradi tega sem počaščen, da sem z majhnim in verjetno ne odločilnim glasom prispeval k vaši izvolitvi, in veseli me, da so se danes v Parlamentu združile različne zgodovine, ki jih plemenitijo in navdihujejo iste vrednote in ideali: zgodovine, zaradi katerih je izjemna zgodovina te mlade Evrope tako trdna.
Marek Siwiec
(PL) Gospod predsednik, čestitam vam za izvolitev in vaš odlični govor. Želim si, da bi v vašem govoru nekoliko več pozornosti namenili državam vzhodne Evrope. V bližnji prihodnosti bodo v Ukrajini potekale zelo težke volitve. Evropski parlament nosi posebno odgovornost, da pokaže skrb za demokratične postopke v tej državi. Ravno v Evropskem parlamentu, v vodilni instituciji Evropske unije, se je začela podpora za velike spremembe, ki so se zgodile pred petimi leti.
Pozivam vas, da to zadevo, povezano s predsedniškimi volitvami v Ukrajini, obravnavate na poseben in nekonvencionalen način, z vključenostjo teh institucij in delegacij, ki so bile v ta namen imenovane, tako da bo Evropski parlament znan kot resna institucija, ki jo zanimajo demokratični postopki v Ukrajini.
Eva Lichtenberger
(DE) Gospod predsednik, rada bi vam čestitala in še posebej izpostavila eno stvar. Parlament se ocenjuje po načinu, na katerega uporablja in v praksi uveljavlja svoje pravice, in po dejstvu, da se ne umakne iz pomembne politične razprave.
Vsi smo odgovorni, da z vami sodelujemo in zagotovimo, da Parlament ne bo izpostavljen pritiskom zaradi predlogov Komisije, ki so na pol pripravljeni ali ki predstavljajo enostranske interese določenih lobistov. Odgovorni smo, da sedaj jasno spregovorimo, kar moramo tudi storiti. Razmisliti moramo o tem, kako bo Lizbonska pogodba spremenila naše razmere. Upam, da bomo lahko dosegli vse to.
Jasno moramo pokazati - in to po mojem mnenju zadeva tudi vprašanje izvolitve predsednika Komisije -, da izkoriščamo svoje pravice, Komisiji pa moramo poslati jasen signal. To pomeni, da zdaj ne sme priti do neposredne izvolitve gospoda Barrosa.
Zoltán Balczó
(HU) Predsednik Buzek, dovolite mi, da se obrnem neposredno na vas, čeprav sedite na svojem poslanskem stolu. Na vašo izvolitev v tem Parlamentu se gleda kot na znamenje, da vzhodni blok ne obstaja več, ampak le združena Evropa. To ste omenili v vašem nagovoru, ko ste govorili o tem, da stara in nova Evropa ne obstajata več, obstaja le naša Evropa.
Na žalost številni ljudje ne čutijo tako. V svojem nagovoru ste omenili tudi velik strah, ki se je širil med državami, ko so se pridružile šele leta 2004. Danes se zavedate občutka razočaranja, ki vlada v teh državah. Razlog za to je, da ne obstaja enakopravnost pravic. Ključno vprašanje so enake pravice. Gospod Lindblad, državni sekretar, je omenil, da je bila enakost pravic temeljno načelo proračuna. Če to res drži, zakaj potem ne obstajajo enake pravice v zvezi s kmetijskimi subvencijami? Madžarska je dokazala, da jih lahko prejme s svojim institucionalnim sistemom, kljub temu pa je še vedno diskriminirana.
Gospod predsednik, vse ste nas spodbudili, da uporabljamo svoj materni jezik. Veseli me, da lahko v Parlamentu kot Madžar uživam enake pravice, vendar pa bi bil na Slovaškem kaznovan, če bi uporabil materni jezik. Gospod predsednik, predlagali ste, da bi delovali kot posrednik. Iskreno se vam zahvaljujemo za to ponudbo. Vendar pa bo resničen rezultat s tem dejanjem dosežen le, če bo lahko madžarska manjšina svobodno uporabljala svoj materni jezik v rodni državi. Tudi pri tem vam želim veliko uspeha.
Zuzana Roithová
(CS) Gospod predsednik, zelo me veseli, da kot državljan z visokim moralnim ugledom in pravi Šlezijec prevzemate vodstvo iz rok Hans-Gerta Pötteringa in da kot on tudi vi poudarjate potencial združene Evropske unije z vidika vrednot, kot so človekove pravice in solidarnost med narodi. V tem volilnem obdobju, ki bo potekalo v senci gospodarske krize, bo solidarnost na preizkušnji. Kar se tiče glasovanja tu me ne skrbi zanjo, vendar vem, da posamezni državljani in regionalni politiki vse pogosteje ocenjujejo naše glasovanje v skladu s sloganom "dobrodelnost se začne doma". Zato vas želim pozvati, gospod predsednik, da v nasprotju s preteklim obdobjem, ko poročate o našem delu v Evropskem parlamentu, večjo pozornost namenite izboljšavam položaja Evropejcev v globalnem smislu.
Charles Tannock
Gospod predsednik, vedno sem občudoval gospoda Barrosa kot predsednika Komisije, ki je antlanticistični zagovornik prostega trga, kar moja stranka močno podpira in ceni. Prav tako sem prijatelj Portugalske, zato z velikim veseljem podpiram Joséja Manuela.
Vendar pa sem zaskrbljen zaradi tistega, kar sem včeraj prebral v Daily Telegraph, da se je dogovoril s skupino ALDE o imenovanju novega močnega in nadležnega komisarja za človekove pravice v svoji Komisiji, ki bo pokrival vprašanja zunanjih in notranjih človekovih pravic. Videti je, da je to uperjeno proti odločitvi desnosredinske odločitve Parlamenta, da zavrne novi združeni Odbor za človekove pravice in podvoji delo Sveta Evrope in njegovega komisarja za človekove pravice. Ali lahko predsednik Barroso pojasni svojo politiko in namere v zvezi s tem?
Predsednik
Mislim, da bi bilo to vprašanje bolj primerno zastaviti kasneje, in sicer ko bomo obravnavali izjavo gospoda Barrosa, ne pa sedaj.
Csaba Sógor
(HU) Predsednik Buzek, govorili ste o slovaško-madžarskem sporu. Ne gre za slovaško-madžarski spor. Dejansko gre za spor med Slovaško in Evropsko unijo, saj vključuje državo, ki zaničuje temeljne evropske vrednote. Vaša naloga ni pomagati pri doseganju sporazumov med Slovaško im Madžarsko, ampak med Evropsko unijo in Slovaško, saj je ta država kršila dokumente in sporazume, ki jih je podpisala in ratificirala.
Drugič je tu tudi vprašanje Šlezije. Veseli me, da ste jo omenili. V Evropski uniji je veliko takšnih ozemelj, ki so v zadnjem stoletju pripadala različnim državam. Madžari smo bili po prvi svetovni vojni razdeljeni med 10 držav, od katerih jih je sedaj sedem držav članic EU. Zelo smo hvaležni, da lahko sedaj sobivamo, ne da bi se zatekali k orožju in spreminjali meje. V zadnjem stoletju so se ljudje v regiji spodnji Karpati učili pet uradnih jezikov. Zakaj to omenjam? Zaradi tega, ker se tudi v moji državi, v pokrajini Székely v Transilvaniji, trenutna romunska vlada še vedno sramuje našega maternega jezika in simbolov.
Vendar pa problem z evropskimi vrednotami človekovih pravic ni omejen le na vzhodni blok; zadeva tudi zahod. Prav zaradi tega Evropo pozivamo, da ne bi imela samo komisarja za manjšine, ampak tudi okvirni zakon za manjšine, ki bo zavezujoč za vse evropske države.
Diane Dodds
Gospod predsednik, hvala vam za vaš govor. Vendar pa menim, da se naše poti znatno razhajajo. Pred vami stojim kot oseba, ki verjame v Evropo, v kateri narodi sodelujejo, ne pa v Evropo, vezano na federalistični pristop Lizbonske pogodbe.
Dne 2. oktobra bodo irski volivci - že drugič - glasovali o Lizbonski pogodbi, pogodbi, ki je bila sestavljena z namenom, da bi zaobšli zavrnitev evropske ustave. Volivcem Republike Irske čestitam za uporabo dobrega razuma na prvem referendumu, razuma, za katerega menim, da ga bodo še enkrat pokazali na drugem. Pozivam jih, da ostanejo trdni v svojih prepričanjih za zavrnitev Pogodbe. Zakasnele obljube in grožnje niso v ničemer spremenile temeljev Pogodbe. To je še vedno napačna pot za Evropo in evropske narode.
Verjamem, da bi ta možnost izbire morala biti zagotovljena tudi mojim ljudem, Britancem. Laburistična vlada jim je obljubila referendum in ta laburistična vlada naj sedaj izpolni obljubo. Če je ne bo, bi morali to storiti njihovi morebitni nasledniki konzervativci.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospod predsednik, kot Madžara in prijatelja Poljske, pa tudi kot prebivalca vzhodne Evrope in državljana iz nove države članice, me vaše predstavljeno delo navdaja z veseljem in zadovoljstvom, saj lahko prispeva k popolni emancipaciji 12 novih držav članic. Doslej smo bili samo enaki, vendar si želimo, da bi bili še bolj izenačeni.
Podali ste zgodovinsko zaobljubo, gospod predsednik, saj ste se pripravljeni spopasti s tako občutljivimi vprašanji, kot je Šlezija, ki se jih ni lotil še nihče poprej. Z drugimi besedami, prevzemate vlogo posrednika pri obravnavi zadev, ki zadevajo narodnostne manjšine. Manjšine predstavljajo 15 % evropskega prebivalstva, od tega je 6,5 % priseljencev ali priseljenskih manjšin, predvsem v zahodni Evropi, in 8,5 % zgodovinskih manjšin.
Dejstvo, da ste pripravljeni posredovati v madžarsko-slovaškem sporu ter med slovaško večino in madžarsko etnično skupnostjo na Slovaškem, je zgodovinsko dejanje. Upam, da bo tudi Komisija sledila temu zgledu. Vprašanj manjšin v Evropi ne moremo pomesti pod preprogo. Hvala za vašo pozornost in veliko uspehov vam želim.
Antonello Antinoro
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, gospod Buzek, povedati želim, kako ponosen sem, da sem del tako pomembne institucije, kot je Evropski parlament, ki mu predsedujete. Zaradi žrtev v vaši državi pred 20 leti, ki danes omogočajo tem prej omenjenim 12 državam, da so zastopane v Parlamentu, je Evropa močnejša.
Vendar pa želim izraziti zaskrbljenost zaradi programa, ki ste ga predstavili med vašim nagovorom, ki naj bi okrepil Parlament, in upam, da ga bo. Upam, da bo to, kar ste najavili, obrodilo sadove.
Upam, da vam bo naslednji predsednik Evropske komisije, ki bo po mojem prepričanju gospod Barroso, prisluhnil zaradi ostrih besed, ki ste jih uporabili, ter tako zagotovil, da bo Parlament zadovoljil potrebe več kot 550 milijonov evropskih državljanov, ki so glasovali za nas, ki so nas izbrali in ki hočejo in zahtevajo, da Parlament in tudi vsak izmed nas zagotovi odgovore, ki jih je Evropa vsekakor poskušala zagotoviti, vendar pri tem nikoli ni povsem uspela.
Glede na ta vidik vašega dela upam in sem prepričan, da bomo z vami uspeli zagotoviti to gotovost, na katero ste se sklicevali.
Miloslav Ransdorf
(CS) John Stuart Mill je dejal, da bi moral biti parlament ogledalo nacionalnega življenja. To ni lahko opravilo in je po mojem mnenju pomembno za naš naslednji mandat, predvsem zaradi tega, ker je Evropa preveč pomembna zadeva, da bi odločanje o njej prepustili izključno tako imenovanim političnim elitam.
Michael Theurer
(DE) Gospod predsednik, rad bi vam čestital za vaš govor. Proces odpravljanja delitve Evrope je bil rezultat na eni strani želje po svobodi med državami osrednje in vzhodne Evrope ter na drugi strani privlačnosti Evrope kot gospodarskega modela.
Verjamem, da premalo zaupamo, premalo zaupamo v prihodnost. Če tega v Evropi ne moremo doseči mi, kdo potem lahko? Bolj prepričljivo moramo pojasniti, da lahko z zaupanjem rešujemo probleme. Imamo velik potencial in še vedno obstajajo priložnosti za rast po vsem svetu. Dokler bodo v svetu obstajali ljudje, ki potrebujejo blago in storitve, bodo vedno tudi priložnosti za rast. Zagotovimo lahko, da bo Evropa deležna kosa te torte in da bodo od tega imeli koristi vsi vpleteni.
Rad bi nas vse spodbudil k večjemu zaupanju v Evropo kot uspešen model, hkrati pa vas pozivam, da to sporočilo posredujte tudi v svojih govorih.
Krisztina Morvai
(HU) Madžarska je obeležila obletnico revolucije iz leta 1956 in boja za svobodo 23. oktobra 2006. Tistega dne je veliko število policistov pod vodstvom vlade napadlo miroljubne protestnike, pešce in celo številne skupine tujih turistov v restavracijah, medtem ko so mirno uživali v hrani.
V državi je vladalo popolno nasilje. Več sto ljudi je utrpelo resne poškodbe, vključno s 14 ljudmi, ki so bili ustreljeni v oči, zaradi česar so številni tudi izgubili vid. Več sto ljudi je bilo zaprtih, proti njim pa so bili sproženi lažni kazenski postopki. To se je končalo šele pred kratkim, ko so bili skoraj vsi brez izjem izpuščeni na prostost.
Predsednik vlade je pohvalil izjemno delo, ki ga je opravila policija. Gospod predsednik, danes v tem Evropskem parlamentu sedi Kinga Göncz, podpredsednica Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, ki je bila članica tiste vlade, ki je odobrila streljanje. Rada bi slišala vaše stališče glede tega, gospod predsednik. Prav tako vas želim v imenu Madžarske pozvati, da spoštujete duh solidarnosti, da se borite za človekove pravice v Evropski uniji in se borite za odpravo krize človekovih pravic, ki poteka na Madžarskem vse od jeseni 2006. Prav tako pozivam osebo v tem Parlamentu, ki spominja ljudi na te razmere in sramoti Parlament, da odstopi s svojega položaja podpredsednice Odbora LIBE.
László Tőkés
(HU) Kot Madžar, ki živi v Romuniji, želim v duhu solidarnosti čestitati predsedniku Jerzyju Buzeku, vrednemu nasledniku prejšnjega predsednika, Hans-Gerta Pötteringa. V duhu solidarnosti se spomnimo, da so bili Poljski begunci pred 70 leti toplo sprejeti na Madžarskem.
V duhu solidarnosti želim izraziti naše zadovoljstvo, da je bila za voditelja Parlamenta izbrana ena izmed ključnih oseb sindikata Solidarność. Prav tako se spomnimo na papeža Janeza Pavla II. in na vidik zaupanja oziroma vere. Solidarność in madžarska revolucija v letu 1956 sta pomenila svobodo, medtem ko so dogodki v Temišvaru skupaj z osebnostjo in duhovnostjo papeža Janeza Pavla predstavljali moč vere. Prav tako pričakujemo, da bodo s pristopom Poljaki in vzhodna Evropa enako prispevali in pripomogli k večjemu zaupanju. Zaradi tega z zaupanjem zrem v predsedovanje predsednika Buzeka.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Gospod predsednik, tudi jaz vam želim iskreno čestitati ne samo za izvolitev, ampak tudi za vaš današnji govor, saj ste pokazali, da imamo eno Evropo ter da ni starih in novih držav. Evropa prav tako ostaja raznolika, in to kar ste obljubili, da bo Evropski parlament odražal to raznolikost pri svojem delu, predstavlja izjemno vrednost.
To pa ne pomeni, da je Evropa enakopravna. Še vedno obstajajo številne razlike, s katerimi se moramo spopasti v Evropskem parlamentu. Državljani Evropske unije zelo pogosto prejmejo popolnoma različno plačilo za opravljanje enakega dela. Danes so državljani Evropske unije prepogosto brez dela, to pa je druga zadeva, s katero se moramo spopasti. Preveč je raznolikosti in neenakopravnosti z vidika dostopa do ugodnosti, ki so povezane z izobrazbo, kulturo in zdravstvenim varstvom. To je izjemen izziv, katerega reševanje bi si moral zadati Evropski parlament pod vašim vodstvom.
Rad bi izvedel, kaj bi po vašem mnenju bilo treba narediti v kontekstu tega, kar je bilo povedano o skupni energetski politiki, početjem, ki je danes bolj nemško in rusko kot evropsko? Govorim o plinovodu, ker ste govorili o energetski politiki. Obstaja tudi vprašanje širitve Evropske unije - kaj je z Ukrajino? Kakšen časovni okvir je predviden za pristop Ukrajine k Evropski uniji?
Jerzy Buzek
Najprej se želim za izjemno podporo zahvaliti vsem tistim, ki ste sodelovali v razpravi. Razumem, da imamo v nekaterih primerih različna stališča. To je zelo dobro, saj vedno pripelje do nečesa novega. Na najtežja vprašanja lahko odgovore poiščemo samo z izmenjavo stališč, samo z različnimi pogledi in razpravo. Zaradi izjemne podpore, ki ste jo v svojih govorih izrazili v Parlamentu, ste mi naložili še dodatno obveznost, saj se zavedam, da smo pred velikimi izzivi in da jih moramo vse premagati. Podelili ste mi mandat, izjemen in močan mandat, v izjemnih časih. Zelo jasno želim izpostaviti, da se zavedam in poznam svoje odgovornosti v naslednjih dveh letih in pol dela, ne samo dela Evropskega parlamenta, ampak celotne Evropske unije, pa tudi vtisov naših državljanov, ki ga imajo o našem delu, ki so zelo pomembni.
Zelo toplo bi se rad zahvalil gospodu Josephu Daulu, predsedniku skupine Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov). Zelo cenim poudarek, da je to naša Evropa. Prištevam se med tiste, ki so prišli iz srednje in vzhodne Evrope, vendar pa danes naša skupna Evropa zahteva skupno ukrepanje. Ne bom pozabil, od kod prihajam, vendar pa čas tako hitro beži. Povezovanje od nas zahteva obojestransko odgovornost, ki jo morajo prevzeti tudi nove države članice - ki jih imenujemo "nove" države, čeprav, kot sem rekel, ni "novih" in "starih".
Gospod Schulz je poudaril, da gre za dveinpolletni program. Morda je res tako. Pri tem sem imel v mislih, da resnično potrebujemo kontinuiteto. Dejansko sem govoril o tem, kakšna bi morala biti Evropa čez pet ali deset let in v kakšni smeri moramo razmišljati. V dveh letih in pol bo novi Parlament dodal nove prednostne naloge ali pa bo nekoliko spremenil obstoječe, vendar bodimo vedno pozorni na dolgoročno perspektivo, morda celo deset ali petnajst let, da bomo mogoče lahko predvideli dogodke, ki bi nas sicer nekoč lahko presenetili. Seveda se strinjam, da je najboljša širitev takšna, ki je posledica naše notranje povezanosti.
Gospod Verhofstadt je izpostavil pomen mnenja državljanov. Tudi jaz mislim tako. Tu ima glas državljanov izjemen pomen. Parlament zastopa državljane, zato so naša največja odgovornost. Prav tako je izpostavil, da bi se morali v odgovoru na krizo združiti, vključno na področju gospodarskih zadev, in odločitve sprejeti skupaj, kar je ravno nasprotno od protekcionizma, prav to pa sem tudi sam poudaril v svojem govoru.
Gospa Harms je govorila o odnosih z nacionalnimi parlamenti. Pripravimo več kot 50 % evropske zakonodaje, ki jo potem odobrijo nacionalni parlamenti, zato je zelo pomembno, da imamo dobre odnose s parlamenti v naših državah. Zakaj? - ker potrebujemo več stikov z državljani. Nobenega dvoma ni, da imajo ti parlamenti, naši nacionalni parlamenti, znatno boljše stike z državljani. Vsak dan se pojavljajo na televizijah, kar ne drži vedno za naš Parlament. Naj državljani izvejo o pomembnosti tega, kar ustvarjamo v Evropskem parlamentu, v Evropski komisiji in Evropskem svetu. Naj vedo, da je Parlament odgovoren za več kot polovico odločitev, ki zadevajo njihove države. Zaradi dejstva, da bomo odslej zelo blizu nacionalnim parlamentom, bo lažje za nas, če posredujemo to sporočilo.
Kriza seveda razkriva veliko pomanjkanje zaupanja. Prav to je bistvo vsega. Z gospo Harms imava enako mnenje glede vprašanja našega podnebja. Oba sva bila na Baliju, oba sva bila v Poznańu in oba bova v Köbenhavnu. Pripravili bomo sporazum.
Gospod Kamiński je izpostavil, da imamo različne poglede na prihodnost Evrope. S tem se strinjam in res bi morali prisluhniti drug drugemu. Če danes zastopate precej velike skupine državljanov, ki imajo nekoliko drugačen pogled na prihodnost Evrope, nas to na nekaj opozarja, obvešča nas o nečem, in mi, oziroma jaz, ki verjamem v evropsko prihodnost in evropsko povezovanje, vem veliko več o Evropejcih, predvsem zaradi vaših številnih pripomb. V zvezi s tem vprašanjem ste lahko prepričani, da bo razprava temeljita.
Gospa Svensson je govorila o preglednosti Parlamenta, da moramo vedeli, kakšne odločitve sprejemamo, in da morajo to vedeti tudi naši volivci. S tem se popolnoma strinjam. Ne dvomim, da je problem socialne pravičnosti pomemben. Moji začetki segajo v sindikat, v katerem sem sodeloval veliko let, pa je šlo za navaden sindikat. Dobro se zavedamo, da potrebujemo zdravo gospodarstvo, če želimo imeti prava sredstva za pomoč najrevnejšim, in da si moramo vedno prizadevati in iskati ravnotežje med enim in drugim.
Gospod Speroni je govoril o ustreznem in vidnem sodelovanju z Evropsko komisijo in Evropskim svetom. Ne pozabite, da vloga Parlamenta postaja vse pomembnejša. Lizbonska pogodba nam zagotavlja precej več pristojnosti, kot pa jih imamo trenutno. To je dobro, saj smo dejansko predstavniki, ki so jih državljani EU izvolili neposredno.
Gospod Gollnisch ne dvomi v iskrenost mojih namenov, vendar dvomi v to, ali so realni. Pred 30 ali 40 leti je bilo popolnoma nerealistično pomisliti, da bom kdaj stal pred tako celovitim organom in odgovarjal na vaša vprašanja. To je bilo tako daleč od realnosti, da o tem nisem upal niti sanjati. Iz tega lahko vidimo, da te nemogoče stvari postanejo mogoče, če vztrajamo na določeni smeri z neomajno vero in prepričanjem. Prizadevajmo si, da bi nemogoče postalo mogoče.
(Aplavz)
Gospa Malmström - da, sodelujemo s švedskim predsedstvom. Na Švedskem sem že bil. Govorili smo o podnebnih spremembah, o podnebju v Evropi na splošno, o krizi in o brezposelnosti. Obstaja tudi zelo pomemben program - stockholmski program. Ne pozabimo na to. Parlament lahko s stockholmskim programom veliko doseže, tudi na področju organiziranega kriminala in to ne le znotraj Evropske unije.
Nobenega dvoma ni, da bomo sodelovali z gospodom Barrosom. Njegova ponudba mi je zelo všeč. Gospod Silvestris je govoril o kratki zgodovini osvoboditve Evrope in v celoti se strinjam z njim.
Gospod Siwiec je omenil Ukrajino. Kar zadeva mene, je to očitna zadeva, saj sem bil v delegaciji Evropske unije v Ukrajini. Kot veste sem šel v Ukrajino trikrat, nisem pa želel tega omenjati. Ne pozabite, da je za Evropejce pomemben vsak vidik evropskega sodelovanja: v Sredozemlju, z Latinsko Ameriko in z Združenimi državami Amerike, vendar pa so najpomembnejše naše sosednje države. Naše sosednje države ležijo ob sredozemskem morju in v vzhodni Evropi. To so glavna področja, vzhodna in južna Evropa, vendar se ne prepirajmo o tem, katero je pomembnejše. Volitve v Ukrajini so vse bližje, zato bo v naslednjih šestih mesecih Ukrajina zagotovo najpomembnejša. Ne prepirajmo se o tem. Zelo pomembno je, da ohranimo ravnotežje. V celoti podpiram vaše mnenje glede te zadeve.
Gospa Lichtenberger je govorila o vlogi Parlamenta pri sprejemanju zakonodaje. Strinjam se, strinjam se, da moramo zagotoviti pregledno zakonodajo, imeti moramo lastno mnenje, ampak to je dejansko navedeno že v Lizbonski pogodbi. Če bo Lizbonska pogodba začela veljati, se bo to zgodilo samodejno.
Gospod Balczó sprašuje, ali združena Evropa resnično obstaja v takšnem obsegu, kot sem omenil v svojem govoru. Da, obstaja in je združena, vendar je še vedno v partnerskem procesu reševanja problemov v kmetijstvu. Zatrdil sem, da ima EU sredstva, potrebna za spodbujanje kohezije. Ker smo se združili, se ne smemo raziti zaradi pomanjkanja vzajemnosti pri priložnostih za razvoj državljanov. Prizadevali si bomo, da bomo to dosegli. Nekatere države Evropske unije so članice že 20 ali 30 let in še vedno sodelujejo v teh programih, vsi pa imamo enake pravice. Gre za združeno Evropo, v kateri imamo različne življenjske standarde. Odpravili bomo te razlike, vsaj tako upamo, in to za nas predstavlja priložnost, vendar pa sedaj spregovorimo o Skupnosti in tudi o naših odgovornostih. To sem želel zelo močno poudariti.
Gospa Roithová je govorila o skupni odgovornosti za gospodarsko krizo, s čimer se popolnoma strinjam. Živimo tako tesno drug ob drugem, da pri našem medsebojnem razumevanju že skoraj ni več nobenih ovir. To je za nas zelo pomembno. Gospod Tannock je omenil komisarja za človekove pravice. To je seveda vprašanje, o katerem bosta odločila predsednik Komisije in Komisija. Prepričan pa sem, da se bomo z gospodom Tannockom čez nekaj mesecev srečali v Ukrajini, kjer bodo potekale predsedniške volitve.
Gospod Sógor je govoril o dvostranskih evropskih razpravah, zato bi rad povedal, da je probleme z manjšinami res najbolje rešiti dvostransko. Seveda pa je tudi bolje, če meje odpremo, kot da jih premaknemo. V Evropi smo se naučili, da se o mejah ne prepiramo, in v našem delu Evrope nimamo tega problema. Preprosto smo odprli meje in to je naš cilj - to je naš največji dosežek.
Gospa Dodds je dejala, da bi morala biti Evropska unija Evropa sodelujočih narodov in ne federativna unija. Govorili ste zelo modro. Dejansko govorimo o sodelovanju med narodi. Govorimo o potrebi po ohranjanju identitete, pa tudi o potrebi po medsebojni odprtosti in sodelovanju. Vaše ideje so mi zelo všeč, Evropska unija pa v trenutni obliki, kot tudi v obliki, ki jo bo dobila v skladu z Lizbonsko pogodbo, počne točno to, kar predlagate.
Gospod Tabajdi je govoril o regijah, tudi o moji regiji, Šleziji, in povedal, da je v določenem smislu neke vrste posrednica. Strinjam se. Če so čezmejne regije, dajejo priložnost za boljše medsebojno razumevanje. Gospod Antinoro je potem spregovoril o dosežkih moje države. Hvala za vaše pripombe. Ali bom okrepil Evropski parlament? Vsekakor imam za to dovolj energije, vendar pa potrebujemo energijo več kot 700 kolegov poslancev. Na to se resnično zanašam in razumem, da smo vsi "polni energije".
Gospod Ransdorf resnično zastopa državljane in življenje naroda. Strinjam se in prav zaradi tega so odgovornosti in pristojnosti Evropskega parlamenta vse večje. Dopustimo, da tudi nacionalni parlamenti močno vplivajo na to, kar se dogaja v Evropi. Gospod Theurer je govoril o prizadevanjih za svobodo na eni strani in o privlačnosti na drugi. Da, na tej strani je bilo privlačno, vendar pa smo si na drugi strani prizadevali za svobodo. Res je. Spomnite se, da smo umirili razmere na Balkanu in danes na Balkanu vlada mir. Hvala bogu. Vse več držav v tej regiji si prizadeva, da bi se pridružile Evropski uniji, in to je velika privlačnost EU.
Gospa Morvai je spomnila na dramatične dogodke. Če mi želite posredovati informacije o tem, prosim storite to v pisni obliki. Z vami se lahko tudi srečam in se pogovorim, da bom zadevo razumel. Gospod Tőkés je govoril o letu 1956 in Madžarski. Vsi smo zelo pozorni na te dogodke in na naše globoko zaupanje v EU. Da, globoko sem prepričan v moč Evropske unije.
Gospod Olejniczak pa je zastavil množico vprašanj o neenakosti v Evropi. Vsekakor moramo govoriti o enotnosti, vendar pa so na drugi strani vsa sredstva, o katerih sem prej govoril, še vedno na voljo, in tudi vsi ukrepi, namenjeni zagotavljanju možnosti za odpravljanje neenakosti. Še vedno veljajo; nič se ni spremenilo. Razmere ostajajo tako odprte in jasne, kot so vedno bile, in zato je zelo dobro, da imamo združeno Evropo. V zvezi z odgovorom, ki se nanaša na oskrbo z nafto, plinom in energetskimi viri na splošno, moramo govoriti o skupni energetski politiki. Tako ne bo prihajalo do nepotrebnih napetosti med nami. Te postavljajo nepotrebne zidove, ki smo jih več desetletij odstranjevali, in prav to prinaša prihodnost. Prav zaradi tega odločno predlagam skupno energetsko politiko.
Seveda je treba za pristop k Evropski uniji izpolnjevati določena merila. Prav tako je bilo slišati, da moramo za pridružitev EU biti mi v EU dobro povezani, saj bo le tako lahko sprejemanje novih držav članic učinkovito. Za povezovanje potrebujemo čas, vendar so države, kot je Hrvaška, v veliki meri pripravljene na pridružitev. Razumem, da ima Hrvaška veliko možnosti za precej hiter pristop k EU, čeprav je naletela na nekatere probleme. Enako velja za Islandijo, vendar je zelo težko določiti časovne okvire za druge države, ki niso tako dobro pripravljene. Ne pozabite, da so se države srednje in vzhodne Evrope, ki so sedaj v EU, začele pripravljati na povezovanje leta 1991/1992, torej je trajalo 12 let. Na povezovanje smo se pripravljali 12 let in dejansko smo imeli boljše pogoje, kot jih imajo trenutno te države, saj so bile takrat v svetu ugodnejše razmere - ni bilo krize, prav tako pa so k boljšim razmeram prispevali številni drugi dejavniki. Potrebno je veliko časa in ne bi si drznil napovedati časovnih okvirov, kljub temu pa ne smemo pozabiti, da je širitev dobra politika Evropske unije, čeprav je dolgoročna.
Še enkrat bi se vsem rad zahvalil za razpravo. Vse pripombe sem skrbno zabeležil in bodo sedaj predstavljale podlago za razmišljanje o nekaterih spremembah. Poleg tega se bomo redno srečevali. Sedel bom na tem mestu, kjer sedim zdaj, saj vam želim biti čim bližje.
(Aplavz)
Predsednik
Hvala gospod Buzek, nenazadnje tudi za dosledno natančnost, s katero ste se brez izjeme odzvali na vse govore.
Razprava je zaključena.
Pisne izjave (člen 149)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
v pisni obliki. - (PL) Čestitam vam za izvolitev na mesto predsednika Evropskega parlamenta. Skupaj z vsemi sodržavljani sem ponosna, da je prvič v zgodovini Poljak prevzel tako časten položaj. To je za nas potrditev naše vloge in položaja v Evropi.
Istočasno pa Poljska ostaja ena izmed redkih držav, ki še ni dokončala procesa ratifikacije Lizbonske pogodbe, pogodbe, s katero bi evropsko povezovanje postalo učinkovitejše. To se mi zdi protislovno. Naj vas spomnim, da je poljski parlament odobril ratifikacijo Lizbonske pogodbe aprila letos, vendar mora ratifikacijske dokumente podpisati še predsednik.
Menim, da lahko dragoceno prispevate k politični razpravi na Poljskem in pomagate povečati podporo Pogodbi s strani družbe, ki bi lahko pospešila dokončanje postopka ratifikacije. Prav tako bi se vam rada zahvalila za osebno angažiranost pri tej zadevi na Irskem. Močno upam, da bodo Irci 2. oktobra glasovali "za" in da bosta potem potrebne formalnosti zaključili tudi Češka republika in Poljska.
Zagotavljanje pomoči pri zaključevanju "sage o Lizbonski pogodbi" je eden izmed najpomembnejših ciljev tega Parlamenta in upam, da bo predstavljal tudi enega izmed njegovih uspehov.
Filip Kaczmarek  
To je pomemben trenutek v zgodovini evropskega povezovanja. Hvala vam za program, ki ste ga predstavili. Upam, da vam bo uspelo izvesti ta ambiciozni načrt. Želim vam veliko uspeha pri usmerjanju dela Evropskega parlamenta v skladu z vrednotami, ki so pomembne za vse Evropejce.
Prav tako kot je poljskemu gibanju Solidarnost uspelo spremeniti podobo Poljske in drugih držav v srednji Evropi, tako bo evropska solidarnost omogočila nam, da se soočimo z izzivi, pred katerimi stojimo danes. To bo mogoče pod nekaterimi pogoji, in sicer bo morala biti naša solidarnost dosledna, pristna in odločna pri uveljavljanju sprememb. Tako kot na Poljskem, kjer totalitarizem ni padel zaradi besed, ampak zaradi dejanj, bo tudi evropska solidarnost učinkovita le, če bo preoblikovana v specifično ukrepanje. Prepričan sem, da se bo to res zgodilo.
Ta vizija prihodnosti Evrope je privlačna za številne Evropejce. Računam, da bo Evropski parlament pod vašim vodstvom, gospod predsednik, odigral pozitivno in odločilno vlogo pri uresničevanju te vizije. Hvala lepa.
(Seja je bila prekinjena ob 13.25 in se je nadaljevala ob 15.00)
