Trajnostno naravnana prihodnost prometa (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo Mathieuja Groscha v imenu Odbora za promet in turizem o trajnostno naravnani prihodnosti prometa.
Mathieu Grosch
Gospod predsednik, gospod Kallas, gospe in gospodje, to samoiniciativno poročilo je sprožilo številne zanimive razprave in izmenjave mnenj s kolegi poslanci ter tudi precej veliko število sprememb, skupaj 376, ki smo jih povzeli v približno 34 kompromisih. Uspeh naših prizadevanj je rezultat pozitivnega sodelovanja s poročevalci v senci, ki so avtorji teh sprememb. Vendar pa je tudi rezultat dejstva, da smo hoteli v Odboru za promet in turizem ta dokument uporabiti tudi za to, da damo zgled Svetu in Komisiji, da bi določili smer, v katero se moramo premakniti. Menimo tudi, da bo dokument tvoril zanimivo podlago za belo knjigo Komisije, ki jo pričakujemo letos.
Eden izmed najpomembnejših vidikov poročila s povsem gospodarskega stališča je, da bodo v prihodnosti potrebne vse vrste prevoza za potnike in tudi blago, da bi zagotovili potrebno raven mobilnosti. Seveda ima uspešna somodalnost svojo gospodarsko stran, vendar pa je treba njeno učinkovitost oceniti na podlagi okoljskih, socialnih in varnostnih meril. To pomeni, da v prihodnosti potrebujemo somodalnost, ki upošteva štiri glavne vidike prometa.
Za nas je pomemben dejavnik dokončanje notranjega trga. Ne gre samo za to, da se nam deregulacija zdi zelo pomembna. Sodelovati moramo tudi pri oceni deregulacije. Poleg tega moramo oceniti, kako države članice izvajajo ukrepe, ki so jih sprejele pred petimi ali desetimi leti. Železniški promet je zelo dober primer tega, saj je bil napredek na tem področju slab in počasen.
Varnost in pravice potnikov sta področji, ki sta za državljane zelo pomembni. V predhodnih razpravah in v tej razpravi smo videli, da je varnost osrednji koncept za vse vrste prometa, tu pa se moramo odločiti tudi za cilje. Želimo si program z jasnimi cilji za naslednjih pet let, saj je več kot 40 000 mrtvih in 300 000 ranjenih v cestnem prometu veliko preveč. Te številke lahko zmanjšamo, če bodo države članice odločene izvajati določene predloge.
Povedano enostavno, predstavljajo evropske agencije našo prihodnost v svoji vlogi evropskih regulatorjev. Vendar pa to pomeni tudi, da se bodo morale nekatere države odpovedati svoji nacionalni avtonomiji na določenih področjih, vključno z varnostjo, in odgovornost predati bolj centralizirani strukturi, tako da bo mogoče odpraviti razlike, ki se trenutno pojavljajo na nacionalnih mejah.
Drug pomemben del tega poročila je zmanjšanje emisij CO2. Cestni promet je predstavljal 70 % emisij v prometnem sektorju, ta odstotek pa se je še povečal v zadnjih letih, tako kot tudi sam promet. Najnovejša številka za celotni sektor je 27 % in se ni zmanjšala. Zato si lahko in moramo prizadevati za izboljšanje situacije. Zaradi tega smo določili jasne cilje ne samo za cestni, ampak tudi za letalski promet. Menimo, da lahko emisije CO2 v naslednjih 10 letih zmanjšamo za približno 20 %, če imamo jasno strategijo.
Očitno je, da mesta predstavljajo velik izziv. Pričakujemo, da bo 80 % prebivalstva živelo v mestih in bo potrebna ustrezna raven mobilnosti. Določeni so bili tudi ti cilji. Moja zadnja pripomba je, da je mogoče promet enostavno vključiti v strategijo Evropa 2020, ker so evropske raziskave na področju prometa pomemben vidik strategije, ki jo podpiramo. Ljudem lahko pomaga ne samo finančno in v zvezi z učinkovitostjo, ampak tudi na področju varnosti. Zato upam, da bosta promet in mobilnost igrala pomembnejšo vlogo v celotni evropski politiki, saj se bojim, da v preteklosti ni bilo pogosto tako.
Vsem bi se zahvalil za zelo konstruktivno podporo, ki sem je bil pri tem poročilu deležen s strani vseh skupin in vseh poslancev.
(Aplavz)
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, čestital bi poročevalcu gospodu Groschu in celotnemu Odboru za promet in turizem za zelo kakovostno poročilo. To je zelo konstruktiven in zelo uravnotežen dokument. Njegova vsebina uživa široko soglasje.
Poudaril bi posebnost, na katero kažeta poročilo in celotno delo odbora. Promet je sektor, ki je ključnega pomena v mnogih pogledih: za konkurenčnost, za okolje ter za socialno in ozemeljsko kohezijo. Je področje politike, ki si zasluži vsa naša prizadevanja in celotno pozornost. Zadovoljen sem, da nam je uspelo prometu dati pomembno vlogo v strategiji Komisije EU 2020.
Zadovoljen sem tudi, da se s pristopom, ki ga je predlagala Komisija v svojem sporočilu "Trajnostno naravnana prihodnost prometa", v veliki meri strinja tudi Parlament. Pozivi k učinkoviti somodalnosti in k dokončanju enotnega trga so povsem skladni z našo namero, da dosežemo enotno prometno območje, v katerem so vrste prometa nemoteno povezane ter odpravljene ovire na poti k odprtim in učinkovitim trgom.
Menim, da gredo lahko prizadevanja za zagotavljanje boljših rešitev za mobilnost državljanov z roko v roki s prometnim sistemom, ki izpušča manj emisij CO2, to pa bi naši prometni industriji pomagalo ostati v vodstvu glede logistične in tudi prometne opreme. To lahko storimo tako, da na promet gledamo kot na integriran sistem, v katerem infrastrukture, tehnologije za prometne informacije in regulativne ureditve učinkovito sodelujejo.
V zvezi z infrastrukturo se nameravamo osredotočiti na večmodalno osrednje omrežje, ki bo delovalo kot hrbtenica vseevropskega prometnega sistema. Glede inteligentnih prometnih sistemov se strinjamo, da morajo upravljanje prometa in tudi orodja za prodajo vozovnic postopno postati večmodalni.
Glede regulativnih ureditev se strinjam, da moramo dokončati odprtje prometnih trgov, uvesti pametnejše cene, ki odražajo vse stroške, vključno z zunanjimi, in odpraviti vse ovire v smislu medobratovalnosti, tehničnih standardov, več papirnih dokumentov itd.
Posebno sem zaskrbljen tudi zaradi perspektive državljanov. Zagotoviti moramo večjo varnost in enotne pravice potnikov, ki bodo spodbudile uporabo skupnega prevoza. Biti moramo ambiciozni tudi v smislu varnosti na naših cestah.
Nazadnje priznavamo, da je za ohranitev osebne mobilnosti in sočasno zmanjšanje emisij CO2 potrebno inovativno razmišljanje. Komisija podpira razvoj novih vrst vozil s financiranjem raziskav in vzpostavljanjem standardov. Toda tudi nacionalni in lokalni organi imajo veliko odgovornosti, na primer pri zagotavljanju, da urbanistična politika zmanjša zastoje in nepotrebna potovanja.
Glede na svetovno gospodarsko nazadovanje je financiranje prometne infrastrukture posebno občutljiv vidik. Preučujemo različne pristope. Morda bomo imeli enotni prometni sklad, vendar pa bo Komisij zagotovo vztrajala pri združitvi več instrumentov financiranja EU v celovit okvir financiranja.
Gospodu Groschu se še enkrat zahvaljujem za njegovo poročilo in lahko obljubim, da bo ustrezno upoštevano pri pripravi naše bele knjige o prihodnosti trajnostnega prometa.
Jo Leinen
Gospod predsednik, gospod Kallas, gospe in gospodje, prometna politika je zelo pomembna, ko gre za varstvo okolja in zdravja ljudi. Dobro je, da ima Evropska unija strategijo, ki zajema obdobje do leta 2020, da bi rešila številne probleme v trenutnih prometnih sistemih.
Biti moramo priča precejšnjemu zmanjšanju okoljskega vpliva cestnega prometa. Na tem področju potrebujemo inovacije za zmanjšanje emisij CO2 ter tudi dušikovih oksidov in drobnih delcev. Poleg tega moramo v svojo okoljsko strategijo tesneje vključiti letalski in pomorski promet. Predvsem v primeru pomorskega prometa se emisije žvepla in dušikovega oksida povečujejo, zato so na tem področju potrebne izboljšave.
Tudi povečanje hrupa zaradi prometa je velika nadloga za milijone ljudi, ki vpliva na njihovo kakovost življenja. Treba je uvesti izboljšave na področju cestnega prometa, toda tudi železniškega in letalskega prometa.
Omenil bi internalizacijo zunanjih stroškov. Avtomobili podjetij prinašajo davčne ugodnosti in letalska industrija ne plačuje trošarine na gorivo, kar pomeni, da je na tem področju treba še veliko storiti. Gospodu Groschu bi čestital za njegovo odlično poročilo.
Antonio Cancian
Gospod predsednik, gospe in gospodje, menim, da je treba odlično delo gospoda Groscha v zvezi s poročilom, ki ga je odbor soglasno odobril, takoj izpostaviti. Za to mu moram iskreno čestitati in ga pohvaliti.
Menim, da je to besedilo pomembno. Je pomemben korak za naše načrtovanje za prihodnost: zapletena naloga določitve smernic za razvoj trajnostnega prometa. To je vsekakor zelo široko vprašanje, kot pripravljavec mnenja Odbora za industrijo, raziskave in energetiko pa sem imel možnost prispevati k osnutku besedila.
Trajnost je okoljski, gospodarski, socialni in generacijski koncept: Menim, da to besedilo zaznamuje odlika, da lahko upošteva vse te vidike ter določi vrsto prednostnih nalog, ki jih je treba izvesti za razvoj prometnega sektorja, za izboljšanje in razširjeno uporabo inteligentnih prometnih sistemov, kar bo vodilo k najboljši možni povezavi med vrstami prometa, infrastrukturo in voznikom.
Toda ko bomo načrtovali na način, kot ga je prej omenil gospod Grosch, ne smemo pozabiti, komisar, da je to nadvse kritično razpotje in da moramo kot Evropska unija podpreti uresničevanje teh struktur ali dela njih.
Zato bi vas pozval - kot ste prav tako omenili danes -, da vztrajate, tudi glede časovnega okvira, pri racionalizaciji vseh možnih virov in si jih prizadevate vključiti v sveženj, katerega cilj je vzpostavitev nekaterih pomembnih struktur, ki so že nekaj časa načrtovane in ki se jih zdaj pregleduje za Evropo 2020. Menim, da moramo v državah članicah poslati nekaj pomembnih signalov.
Še enkrat se zahvaljujem našemu koordinatorju in kolegu poslancu gospodu Groschu.
Seán Kelly
pripravljavec mnenja Odbora za regionalni razvoj. - (GA) Gospod predsednik, gospodu Groschu gredo zasluge za predložitev tega poročila. Upam, da bomo lahko na splošno sprejeli priporočila.
Strategija 2020 obsežno obravnava gibanje - pretok ljudi, pretok blaga, pretok idej in seveda tudi koncepte kot so mladi in mobilnost, odrasli in mobilnost ter zlasti turizem, kjer imajo priložnost do mobilnosti starejši - in seveda dokončanje enotnega trga. Vse to pomeni, da potrebujemo trajnostno naravnan prometni sistem, kar je obravnaval tudi gospod Grosch, zlasti v zvezi z letališči, koncepti kot so pomorske avtoceste - kar je odličen dosežek - in tudi železniške povezave, ki ljudem omogočajo premik iz ene države v drugo po železnici brez kakršnih koli težav.
Pozdraviti je treba tudi cilj zmanjšanja emisij. Dvainsedemdeset odstotkov emisij CO2 povzroči promet; to številko je treba zmanjšati za vsaj 20 %. In seveda zmanjšati število smrtnih žrtev na cestah - povprečno 40 000 na leto in 300 000 ranjenih. To je velika številka in njeno zmanjšanje za 40 % bi bil dober dosežek.
V Odboru za regionalni razvoj smo zaskrbljeni samo zaradi ene zadeve in to je predlog, da se oblikuje velik prometni sklad z možnostjo, da se vanj steka 60 % sredstev kohezijskega financiranja. To za Odbor za regionalni razvoj ni sprejemljivo. Menim, da so potrebne nadaljnje razprave in dialog na tem področju, saj gre pri kohezijskem financiranju za več kot samo promet, vendar upam, da bomo lahko dosegli dogovor.
(GA) In če nam ti uspe in rešimo problem, bomo imeli veliko srečo.
Marian-Jean Marinescu
Promet je ključni sestavni del gospodarstva Evropske unije. Žal strategija EU 2020 skorajda ne omenja tega sektorja, čeprav je pomemben nosilec delovnih mest in trajnostne gospodarske rasti.
Poročilo, ki ga je pripravil Mathieu Grosch, vključuje smele zamisli in koristne pristope k izboljšanju sektorja na trenutnem razpotju. Evropski državljani so glavni upravičenci odprtja trgov v vsakem prometnem sektorju.
Komisija in države članice morajo ponovno oceniti svoje dolgoročne naložbene načrte, da bi dosegle na primer medobratovalnost, vidik, ki je po mojem mnenju prednostna naloga Evropske unije v bližnji prihodnosti. Države članice in Komisija si morajo vztrajno prizadevati za uveljavljanje in širitev ERTMS, RailNetEurope in evropskih železniških tovornih koridorjev, vsi obsežni projekti pa potrebujejo usklajevanje in dodatno financiranje.
Razširitev intermodalnosti je učinkovit način za zmanjšanje prometnih zastojev in emisij ogljikovega dioksida. Za spodbujanje trajnostno naravnanega prometa, zlasti železniškega prometa, prometa po celinskih plovnih poteh in pomorskega prometa, je treba uporabiti vsa sredstva.
Promet po celinskih plovnih poteh je še vedno razdrobljen. Zato je treba okrepiti sodelovanje med zadevnimi institucijami v vseh državah, kjer je mogoča ta vrsta prometa. Evropska unija ima velik neizkoriščen potencial, zlasti po celinski plovni poti Ren-Main-Donava. Prihodnja strategija za Podonavje vključuje ta vidik.
Treba je razviti in razširiti inteligentne vrste prometa. Evropska komisija mora določena sredstva znotraj sektorja za raziskave, ki je prednostno področje strategije EU 2020, nameniti za razširitev uporabe inteligentnih in čistih tehnologij v vsakem prometnem sektorju.
Saïd El Khadraoui
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, to je pomembna razprava, ker se nanaša na prihodnost sektorja, ki zadeva skoraj vse naše državljane, če ne vse izmed njih, vsak dan in ki poleg tega zaposluje milijone ljudi po Evropi ter jih sooča s posebno velikimi izzivi. Strinjam se z mnogimi kolegi poslanci, ki so rekli, da je poročevalec opravil odlično delo in lahko zdaj (seveda skupaj s poročevalci v senci) predstavi izjemno poročilo. Po povedanem bi rad omenil kolegico Magdaleno Álvarez, ki nas bo po tem tednu zapustila, kar pomeni, da je to verjetno zadnje poročilo, h kateremu bo lahko prispevala. Zato se vam vsem zahvaljujem za dobro delo. V tem poročilu je Komisija podala številna izvrstna priporočila za belo knjigo, ki bo pripravljena kasneje letos. Vsekakor upam, da bo pripravljena raje prej kot kasneje, to je raje oktobra/novembra kot pa decembra ali celo januarja 2011, ker potrebujemo to belo knjigo, da se lahko lotimo dela.
Največji in nedvomno najzahtevnejši izziv bo doseči bolj trajnosten in učinkovit prometni sistem. Ni čudežnih rešitev. Če hočemo nizkoogljični prometni sistem, moramo izvajati vrsto ukrepov: prizadevati si moramo za raziskave in razvoj, uvesti nove tehnologije na tem področju, vzpostaviti standarde emisij in zagotoviti internalizacijo zunanjih stroškov s cenovnimi mehanizmi. Razviti moramo tudi dodatne naložbe in tako dalje. Menim, da je bistvo tu, da uporabljamo najučinkovitejše vrste prometa in da optimalno izkoristimo obstoječo infrastrukturo z okoljskega in gospodarskega vidika. V mnogih primerih bo zato potrebna kombinacija vrst prometa, zato moramo spodbujati intermodalni promet z izboljšanjem medobratovalnosti ne samo med vrstami, ampak tudi znotraj posameznih vrst. Pomislite samo na železniški promet, kjer je treba opraviti še veliko dela.
Poleg tega obstajajo seveda še številni drugi razmisleki. Promet je zelo široko področje. Dolgo bi lahko govorili o prevozu za skupine ljudi, kar se nam zdi izredno pomembna prednostna naloga. Tu imam v mislih pravice potnikov in socialne vidike prometa. Posebno pomembno je, da zdaj preučimo vprašanje financiranja novih naložb. Resnično moramo pokazati potrebno ustvarjalnost, da bi našli dodatna sredstva v teh težkih proračunskih časih. Za zaključek naj povem, da moramo resnično oblikovati količinske cilje za vse zadeve, povezane s prometom, in Komisijo bi pozval, naj to obravnava v beli knjigi: potrebujemo določene količinske cilje in časovni razpored, da bomo vedeli, kako vse to izvajati.
Nathalie Griesbeck
Gospod predsednik, komisar, gospe in gospodje, tudi jaz bi se rada toplo zahvalila poročevalcu gospodu Groschu za njegovo odlično poročilo in zlasti za naš izvrsten, spoštljiv in učinkovit delovni odnos. Naša skupina je popolnoma zadovoljna s cilji poročila in načeli, ki jih predlaga. Nočem se vračati k dolgim in poglobljenim razpravam o somodalnosti, usklajevanju, dokončanju notranjega trga, dekarbonizaciji in tudi vseh drugih vidikih ter k razpravi o varnosti, razlikovanju med varnostjo in zaščito, pomenu sankcij - zlasti čezmejnih sankcij -, ki se, poleg tega, da so temeljni cilji te prihodnje evropske prometne politike, prekrivajo tudi s tem, kar hočemo doseči.
Vendar pa to poročilo sočasno ni eklektičen seznam - in to dejstvo moramo pozdraviti -, saj so se gospod Grosch in njegovi kolegi soglasno osredotočili na cilje, ki so količinski in tudi ambiciozni. Še več, povedala bi, da imamo namesto zgolj poročila pred seboj pravo strategijo. Zato je za nas, za Parlament pomembno, da poročilo sprejme z zelo veliko večino tako kot v odboru, da bomo namesto v položaju moči v zvezi z vami, komisar, raje v položaju, ko bomo lahko trdno določili svoje prednostne naloge glede pomembne zadeve, namreč prometa. Kot nas je spomnil gospod Grosch, poročilo predstavlja podlago za prihodnjo belo knjigo, za katero upamo, da bo kmalu pripravljena.
Pravzaprav je to priložnost, da sestavimo celovito in prečno svetovno politiko, da bi se soočili s trenutnimi in prihodnjimi izzivi, in da utrdimo pravo prometno politiko v Evropi, da bi postala ključna politika EU. Spomnila bi vas, da je 10 % blaginje EU odvisne od prometa v Evropi in da je več kot 10 milijonov ljudi neposredno ali posredno zaposlenih na tem področju.
Izpostavil bi dve zamisli. Prva mi je zelo pri srcu in vključuje upoštevanje splošnega vpliva vsake vrste prometa na okolje. Ne nameravam in ne želim si diskriminirati katere koli vrste prometa. Vendar pa bi rada imela dostop do dodatnih informacij v zvezi z okoljskim vplivom in pozvala Evropsko investicijsko banko, naj svoje naložbe osredotoči na prometna podjetja z bolj zelenimi proizvodnimi metodami.
Michael Cramer
Gospod predsednik, gospod Kallas, gospe in gospodje, če hočemo ustaviti podnebne spremembe, moramo spremeniti pristop k mobilnosti. Promet je odgovoren za 30 % emisij CO2 v EU in za razliko od industrije in izolacije stavb, kjer smo od leta 1990 dosegli 10-odstotno zmanjšanje, so se številke za promet povečale za 35 %. Vse prihranke na drugih področjih, ki porabljajo milijarde evrov naših davčnih prihodkov, pogoltne prometni sektor.
Promet je na splošno prepoceni, samo okolju prijazen je predrag. To je rezultat političnih odločitev, toda ko pogledamo prihodnost prometa, postane jasno, da se morajo stvari spremeniti. Konkurenca na tem področju je nepoštena. Obstaja obvezna pristojbina brez zgornje meje za vsak kilometer tračnic, ki jih prevozi vlak. Nasprotno cestnine niso obvezne in so tudi omejene. Letalski promet prejema subvencije v višini približno 30 milijard EUR vsako leto, vendar pa ubija podnebje. Če torej nimamo na razpolago dovolj denarja, moramo iskati tu.
Programi sofinanciranja EU spodbujajo tudi vrste prometa, ki škodujejo okolju. Skupaj se 60 % porabi za cestni promet in samo 20 % za železnice ter 0,9 % za kolesarske steze. Ta situacija se mora spremeniti, zato v skupini Zelenih/Evropske svobodne zveze pozivamo, naj se vsaj 40 % zagotovi za okolju prijazen železniški promet, največ 20 % za cestni promet in najmanj 15 % za pešpoti in kolesarske poti.
Pozdravljamo dejstvo, da hoče poročevalec doseči 20-odstotno zmanjšanje emisij CO2 letalskega in cestnega prometa v primerjavi z letom 1990, in to podpiramo. Radi bi vam čestitali za vaše poročilo in se vam tudi zahvalili. Vendar pa hočemo Zeleni tudi 30-odstotno zmanjšanje emisij prometa na splošno. To je edini način, da ustavimo podnebne spremembe in damo našim otrokom in vnukom življenjsko perspektivo na tem planetu. Vsi si moramo prizadevati za to.
Oldřich Vlasák
Eno izmed ključnih vprašanj, s katerimi se soočamo na področju prometa, je, kako rešiti promet v mestih. Medtem ko danes več kot 70 % Evropejcev živi v mestih, bo ta številka leta 2050 znašala skoraj 85 %. Mesta so tudi pomemben in sestavni del prometnih omrežij, saj so prometna vozlišča, kjer se stikajo različne vrste prometa. Potovanja se običajno začnejo in končajo v mestih. Zaradi tega si mesta zaslužijo biti v središču pozornosti.
Če se naše navade in pristopi ne bodo spremenili, bosta naraščajoča urbanizacija in naraščajoči delež mestnega prebivalstva vodila k pogostejšim prometnim zastojem in večjim okoljskim problemom. Zato moramo doseči boljše povezovanje med različnimi načini prometa v mestih, vključno z javnim prevozom. Omogočiti moramo delujoče mestne regije, h katerim bodo usmerjena evropska in tudi nacionalna sredstva. Nujno je sprejeti celovit pristop, se osredotočiti na celoto, ne samo podrobnosti kot so gradnja novega mostu, podaljšanje avtoceste ali podpora za parkirišča.
Nove tehnologije morajo biti glavno gonilo prometnega razvoja v mestih. Te tehnologije zagotavljajo natančnejše informacije prebivalcem mest, izboljšujejo produktivnost prometnih podjetij in kakovost življenja za prebivalce. Zmanjšajo lahko prometne zastoje, porabo goriva in količino proizvedenega CO2. Uvedba inteligentnega cestninskega sistema je na primer v Stockholmu drastično zmanjšala prometno obremenitev in emisije CO2. Obseg cestnega prometa v Londonu se je z zaračunavanjem pristojbine za vstop v mesto z vozilom zmanjšal na raven osemdesetih let 20. stoletja. Vse to zahteva ustrezno zagotavljanje dostopnega javnega prevoza. To je smer, ki jo moramo ubrati.
Georgios Toussas
v imenu skupine GUE/NGL. - (EL) Gospod predsednik, poročilo podpira in dodatno spodbuja prometno politiko Evropske unije, ki ji je pomemben en sam cilj: povečati konkurenčnost in zaščititi - in s tem čim bolj povečati - dobičke monopolnih poslovnih skupin, ki trgujejo v sektorju kopenskega, letalskega in pomorskega prometa, in njihov prispevek k splošnim strateškim načrtom kapitala v Evropski uniji, da bi povečala svoj dobiček.
Kapital podnebne spremembe izkorišča za iskanje donosne poti na novo poslovno področje. Edini, ki bodo imeli korist od tega razvoja, so korporacijski giganti, delavci pa bodo nasprotno doživeli velik dvig brezposelnosti ter uničenje svojih delavskih in plačnih pravic in bodo za promet plačali še več.
Razvoj v državah članicah Evropske unije vsekakor potrjuje naše ugotovitve: razvrednotenje javnega prevoza, da bi se ga lažje prodalo poslovnežem, ki se okoriščajo z donosnimi deleži izdelanih infrastruktur, ki so jih delavci preplačali, značilen primer za to pa je prodaja grških železnic, ki je primerljiva s preteklo prodajo družbe Olympic Airways in s podobnimi načrti vlade PASOK za mestni javni prevoz.
Liberalizacija prometa, tovornega in potniškega prometa ter vseh vrst prometa, je prinesla katastrofalne posledice za delavce: povečano število nesreč, boleče posledice za javno zdravje in subvencijski paketi, vredni milijarde evrov, za monopolne poslovne skupine.
Odprava kabotaže v skladu z Uredbo (EGS) št. 3577/92 ima boleče posledice za pomorščake in delavce in prebivalce otokov. Monopolne skupine za pomorski promet z obalnimi trajekti za potnike in avtomobile, ladjami za križarjenje in ladjami vseh kategorij na splošno - in to je zelo pomembno - se lahko odločijo svoje ladje registrirati pod zastavo države ugodnosti držav članic Evropske unije in tretjih držav, saj tako lahko dobijo cenejšo delovno silo in povečajo svoje dobičke.
Sočasno ladjarji svoje ladje gradijo v azijskih ladjedelnicah. Izkoriščanje delavcev povzroča precejšnjo napetost, njihove delavske in zavarovalne pravice pa so uničene. Na tisoče delavcev je pahnjenih v brezno brezposelnosti. Na ta način se lahko izbere cenejšo delovno silo brez plačnih pravic. Cene vozovnic so se astronomsko dvignile, čeprav so se povečala tudi tveganja za varnost in življenje ljudi zaradi nižanja standarda storitev in odsotnosti nadzora ali kontrole varnostnih ukrepov, ki se jih ima za stroške kapitala in njegovih dobičkov.
Delavsko gibanje, gibanje navadnih ljudi, nasprotuje politiki Evropske unije, naravnani proti navadnim ljudem, in se bori proti njej ter poziva k enotnemu izvajalcu javnega prevoza, ki bo zadovoljil socialne potrebe in potrebe navadnih ljudi.
Jaroslav Paška
Poročilo o trajnostno naravnani prihodnosti prometa, o katerem razpravljamo, opisuje trenutne temeljne probleme prometnega sektorja in predstavlja politične zamisli in priporočila, kako bi lahko na najboljši način rešili te probleme.
Vsi se strinjamo, da učinkovit in dobro organiziran promet podpira družbeno življenje in pripomore k povečanju gospodarske uspešnosti. Zato obstaja resnična potreba po namenskem izboljšanju kakovosti in učinkovitosti vseh vrst prometa, vključno s cestnim, železniškim, rečnim, pomorskim in letalskim prometom, ob sočasnem strogem spoštovanju bistvenih načel varstva okolja.
Vse večje povpraševanje in preobremenitev cestnega prometa v urbanih območjih sta vzrok za 40 % emisij CO2 in 70 % drugih škodljivih emisij motornih vozil. Učinkovito spodbujanje tehnologij z nizkimi emisijami CO2 v prometu je zato smiseln premik k osredotočanju na varstvo okolja.
Vendar pa razvoj vozil na električni pogon zahteva okrepljena prizadevanja glede osnovnih normativnih in regulativnih ukrepov Evropske unije, ki bi vsekakor odprli pot množični uporabi električne energije v prometu. Po mojem mnenju, komisar, vsi precej upravičeno vidimo velike pomanjkljivosti v delu Evropske unije, ki na tem področju ne drži koraka s sodobnimi potrebami, saj japonska podjetja razvijajo električna vozila in si intenzivno prizadevajo za standardizacijo in poenotenje predpisov za to področje.
Laurence J.A.J. Stassen
(NL) Gospod predsednik, predloženo poročilo o trajnostno naravnani prihodnosti prometa obravnava pomen prometnega sektorja za evropsko gospodarstvo in dokončanje notranjega trga. Na prvi pogled bi to morda bilo slišati obetajoče, če ne bi bilo dejstva, da se poročilo žal izrodi v katalog številk, povezanih z najljubšimi razlogi levičarjev: varstvo okolja, zmanjšanje CO2, izboljšanje socialnih in delovnih pogojev, v njem je vse, kar hočete. Seveda je treba vse to zrežirati iz Evrope. Potrošniki in podjetja bodo kmalu obremenjeni z visokimi stroški, saj bodo morali izpolniti najnovejše evropske zahteve, ti prometni načrti pa bodo nenazadnje financirani iz evropskih subvencij.
Te ambicije bodo uničile evropsko gospodarstvo. Celo pred trenutno recesijo Evropa ni mogla držati koraka s številkami rasti Združenih držav, kaj šele s številkami gospodarstev v vzponu kot sta Indija in Kitajska. Zdaj si Evropa po neuspehu podnebnega vrha v Köbenhavnu enostransko obupano prizadeva ponovno uvesti uporabo fosilnih goriv. Druga zadeva, ki jo lahko preberete v tem poročilu, je, da bo nadaljnja rast letalskega prometa odvisna od tega, ali bo ta promet ogljično nevtralen. Kako točno so si zamislili to doseči v praksi? Ali bodo kmalu uvedli električna letala?
Čeprav si to poročilo še tako prizadeva za finančno in socialno blaginjo v Evropi, se zdi, da je ubralo pot, ki bo Evropsko unijo postavila v še šibkejši položaj, posledica česar bo še manj delovnih mest in nižji standard blaginje. Ni možnosti, da bi Evropa dejansko dosegla cilj, ki si ga je zastavila. Gospod predsednik, osredotočimo se na bistvo zadeve, to pa je gospodarsko donosna prihodnost prometa. Če hočejo države članice temu dodati politiko, je to njihova stvar, toda prihranite nam vsiljeno evropsko načrtovano gospodarstvo.
Joachim Zeller
(DE) Gospod predsednik, najprej bi se gospodu Groschu zahvalil za njegovo poglobljeno poročilo in veliko dela, ki ga je vložil vanj.
Brez delujočega prometnega sistema Evropa brez mej, ki naj ločujejo, ne bo mogoča. Poleg tega evropsko gospodarstvo ne more biti uspešno in ni niti mogoče brez učinkovitih, tudi v prihodnosti primernih prometnih sistemov na kopnem, vodi in v zraku. Potrebujemo močnejši občutek skupnosti in manj nacionalne sebičnosti, zlasti ko gre za okolju prijazen železniški promet.
Da bi zagotovili trajnostno naravnano prihodnost prometa, je treba vse vrste prometa pripraviti, da se bodo spopadle z okoljskimi in gospodarskimi izzivi, s katerimi se sooča družba kot celota. Poročilo v zvezi s tem zagotavlja pomembne kazalce, ki nakazujejo smer, v kateri se moramo premikati.
S poročilom se ne strinjam samo glede ene točke. Vzpostavitev prometnega sklada ob uporabi denarja kohezijske politike ni nekaj, s čimer bi se lahko strinjal. Zakaj? Res je, da promet spodbuja kohezijo v Evropi. Vendar pa ločen sklad, financiran z denarjem kohezijske politike, ne bi mogel izpolniti pričakovanj, ki bi jih povzročil. Izvajal bi tudi enostranski pritisk na Kohezijski sklad in odvzel preveč odgovornosti državam članicam, od katerih se zahteva, da zagotovijo trajnostno naravnano prihodnost prometa.
Nedavno smo ustanovili poseben odbor v Parlamentu, ki bo razpravljal o tem, kako bodo v prihodnosti izgledali Kohezijski sklad in strukturni skladi, in ne smemo vnaprej določiti dela tega odbora. Zato vas pozivam, da glasujete za spremembo k temu poročilu. Poleg tega menim, da bi morali v okviru trajnosti in prihodnosti prometnih sistemov priložnost dati tudi tehnologiji magnetne levitacije.
Magdalena Álvarez
(ES) Gospod predsednik, komisar, preden preidem k vsebini poročila, mi dovolite, da se zahvalim gospodu Groschu, da je vključil in sprejel večino sprememb, ki jih je predlagala Skupina naprednega zavezništva socialistov in demokratov v Evropskem parlamentu.
Po mojem mnenju je to doprineslo k ustrezni določitvi in usmeritvi smernic za prihodnjo evropsko prometno politiko.
Poudarila bi štiri glavne skupine sprejetih in vključenih sprememb. Prva zadeva cilje. Vključitev varnosti in teritorialne kohezije kot prednostnih ciljev bo nedvomno izboljšala obliko prihodnje prometne politike in prispevala k temu, da bo njena uporaba v praksi sovpadala s pričakovanji, potrebami in možnostmi javnosti.
Poleg varnosti je bila kot prednostni cilj vključena teritorialna kohezija, kot sem dejala. Predlagajo se posebna prizadevanja za izboljšanje čezmejnih pogojev, zmanjšanje ozkih grl in rešitev medobratovalnih problemov ter tudi izboljšanje povezav z najbolj oddaljenimi regijami; vse to mora temeljiti na resnični situaciji posamezne države in vsake vrste prometa.
Druga skupina sprememb posebnega pomena so tiste, ki spodbujajo dve vrsti prometa: železniški promet ter pomorski promet in promet po celinskih plovnih poteh.
Tretjo skupino sprememb, in sicer spremembe, ki zadevajo financiranje, bi rada posebej poudarila. Ustrezno finančno kritje je bistveno in ključnega pomena, zato podpiramo vzpostavitev prometnega sklada, proračunsko obveznost v finančni perspektivi in posebno uporabo zlatega pravila.
Nazadnje bi omenila spremembe, ki se mi zdijo pomembne in ki zadevajo potrebo po krepitvi socialnega vidika prometa. Govorim o delovnih pogojih delavcev in pravicah potnikov.
Za zaključek se bom še enkrat zahvalila poročevalcu in drugim skupinam za njihovo sodelovanje ter za veliko zavezanost evropskemu prometu.
Oreste Rossi
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, cilji trajnostno naravnane prihodnosti urbanega prometa in prevoza blaga do leta 2020 so ambiciozni: med leti 2010 in 2020 zmanjšati število smrtnih žrtev in resnih poškodb v nesrečah v cestnem prometu za 40 %; v zvezi s cestnim prometom podvojiti število potnikov v avtobusnem in železniškem prometu do leta 2020; zmanjšati emisije CO2, ki jih povzroča cestni promet, z enostavnimi inovacijami in izogibanju praznih voženj; spodbujati železniški promet; zmanjšati porabo električne energije železniških vozil; zmanjšati onesnaževanje okolja v zvezi z letalskim prometom; zagotavljati finančne spodbude do leta 2020 za oblikovanje večmodalnih povezav ali platform za potovanja znotraj Evropske unije ter povečati njihovo število.
Seveda pa je prvi korak še vedno večje vključevanje vrst prometa in Evropska unija mora odločno ukrepati, ko se pojavijo problemi v zvezi z realizacijo glavnih železniških koridorjev ali komunikacijskih linij.
Carlo Fidanza
(IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, pridružujem se pohvalam poročevalcu gospodu Groschu, ki je vsekakor opravil dobro delo. Strinjam se z večino razmislekov, ki so že bili izraženi v zvezi s somodalnostjo kot pomembnim vidikom in v zvezi z vprašanjem medobratovalnosti.
Na hitro bi rad poudaril tri zadeve. Prva zadeva vprašanje varnosti: še naprej moramo močno vlagati v varnost, kar je vsekakor treba narediti z razvojem ITS, kot smo že povedali v predhodni razpravi, in z nadaljnjim razvojem tehnologij RTMS v sektorju železniškega prometa. Če ostanem pri sektorju železniškega prometa, naj povem, da moramo delo opraviti pogumno in Evropski železniški agenciji dati večje pristojnosti v zvezi z varnostjo, da bi se izognili ponovitvi katastrof kot je tista, ki smo jo žal izkusili pred nekaj meseci.
Glede financiranja sem za vzpostavitev prometnega sklada. Menim, da si moramo v finančni perspektivi za leto 2013 prizadevati, da bodo vse te politike ustrezno financirane, in zagotoviti, da se lahko omrežja TEN nadalje razvijajo. V zvezi s tem menim, da je temeljnega pomena, da se ta omrežja razvija s Sredozemljem kot njihovim središčem, saj je Sredozemlje povezava z novimi trgi na vzhodu.
Zadnje vprašanje, ki bi se ga dotaknil, zadeva mobilnost v mestih. Pozdravil sem poziv v poročilu in menim, da bi morali v zvezi s tem vprašanjem spodbuditi uporabo in uskladitev dobrih praks. Prizadevati si moramo za boljše upravljanje prevoza blaga v mestih, da bi dosegli bolj trajnosten sistem mestnega prometa, in menim, da je to poročilo dobro izhodišče za nadaljevanje dobrega dela.
Knut Fleckenstein
(DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, vesel sem, da bomo jutri lahko to poročilo sprejeli z veliko večino. Dve stvari se mi zdita posebno pomembni. Prva je zagotoviti, da je mogoče izmeriti cilje, ki smo si jih zastavili za leto 2020. Potrebujemo merljiva načela, ki nam bodo omogočila pregled stanja čez deset let ali, celo bolje, na polovici obdobja, da bi lahko ugotovili, ali smo dosegli nekaj tistega, kar smo si zastavili, ali pa zadeve niso delovale in moramo uvesti izboljšave. To velja predvsem za emisije CO2 v prometnem sektorju. Če vsi drugi sektorji dobro napredujejo, kot je povedal gospod Cramer, potem lahko upravičeno zahtevamo enako od prometne industrije. Evropska prometna politika je posebnega pomena, ko gre za zmanjšanje emisij CO2.
Druga točka zadeva izvajanje učinkovite somodalnosti. Zame ta predstavlja ključ do razumne prometne strategije EU. To pravim, ker ima lahko somodalnost številne različne pomene. Če tega teoretičnega koncepta ne bomo utemeljili na pravih merilih, ki jih je mogoče prenesti v prakso, ne bomo dosegli svojih ciljev. Zato ponovno pozivam Komisijo, naj zagotovi, da se koncept do zadnje podrobnosti pravilno izvaja, kar pomeni razviti koristna intermodalna vozlišča in odpraviti ozka grla pri prevozu blaga k pomembnim evropskim trgovinskim vratom in od njih. To še zlasti velja za povezave med pomembnimi pristanišči in letališči in njihovim zaledjem.
Moja tretja pripomba je, da mora predlagano vseevropsko omrežje (TEN) temeljiti na enakih merilih, tako da bo prišlo do skoraj samodejne spremembe načina prevoza k učinkovitemu in okolju prijaznemu evropskemu prometnemu sistemu. To so dejavniki, ki sestavljajo razumen načrt. Ne samo stroškovna učinkovitost, ampak tudi socialna učinkovitost, varstvo okolja in trajnost. Gospod Grosch in gospa Alvarez, najlepša hvala za vse vaše trdo delo.
Predsednik
Naslednja točka je postopek "catch-the-eye". Dvanajst ljudi se je priglasilo k besedi. Strogo gledano jih sme biti v razpravi samo pet, toda zaradi zanimanja za to temo bomo poskušali vsakemu dati eno minuto časa za govor.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Gospod predsednik, po mojem mnenju to odlično poročilo določa smernice, ki morajo navdihniti novo belo knjigo o prometu, ki bo naslednjih 10 let oblikovala evropsko prometno politiko.
To poročilo vključuje številne zadeve, ki so vredne, da jih izpostavim: potreba po finančnem skladu kot ključnem instrumentu; izziv naraščajočih zahtev, ki se jih zastavlja prevozu blaga; iskanje somodalnih rešitev, zaradi katerih so uporabniki in tovor varni; ključna potreba po zadostnih in varnih počivališčih za cestni promet; po mojem mnenju pravilna ugotovitev, da ne sme biti samo konkurence med različnimi vrstami prometa, ampak se morajo različne vrste prometa dopolnjevati in si prizadevati za izpolnjevanje meril učinkovitosti; in - po mojem mnenju pogumna in poštena - trditev poročevalca, da železniški ali pomorski promet ni vedno okolju prijaznejši od cestnega prometa.
Na kratko je koncept "učinkovite somodalnosti" koncept prihodnosti in ga je treba po mojem mnenju vsekakor v celoti podpreti.
Jan Kozłowski
(PL) Gospod predsednik, gospod Kallas, čestital bi poročevalcu, ki je opravil odlično delo, ki je zelo pomembno za končno obliko prihodnje bele knjige. Podpiram mnenje, da je za Evropsko unijo ključnega pomena izboljšati učinkovitost prometnega sistema, toda da bi dosegla ta cilj, je bistvenega pomena strateška vključitev instrumentov EU. Kohezijska politika kot ključni instrument za izoblikovanje strategije Evropa 2020 mora igrati vodilno vlogo v zvezi s sektorskimi politikami, kar bo vodilo k popolni vključitvi vseh držav članic v evropsko omrežje in tudi podprlo postopno vključevanje pametnih rešitev.
Evropska unija mora imeti na razpolago instrumente, ki podpirajo povečanje učinkovitosti prometnih omrežij, vključno v zvezi s čezmejnimi projekti. Vendar pa se prometnega sklada ne sme vzpostaviti na račun sredstev, namenjenih kohezijski politiki. Prizadevati si moramo za sočasno vzajemno krepitev prometne politike in kohezijske politike in ne smemo oslabiti obstoječih instrumentov.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Poročilo o trajnostno naravnani prihodnosti prometa vključuje priporočila Parlamenta za prihodnjo belo knjigo o trajnostnem prometu v Evropski uniji in tudi za prihodnji TEN-T.
Glede na to, kako gosto poseljena je Evropska unija, je za nas ključen nadaljnji razvoj železniškega in pomorskega prometa. Evropska strategija za razvoj prometa po celinskih plovnih poteh in razvoj železniških tovornih koridorjev in železniških prog za visoke hitrosti za povezavo vseh glavnih in velikih mest Evrope morajo postati prednostne naloge za Evropsko unijo. Upam, da bo prihodnje omrežje TEN-T bolj uporabljalo dostop do Črnega morja in koridor Ren-Main-Donava.
Trge v prometnem sektorju je treba odpreti samo v korist potrošnikov, to pa morajo spremljati dolgoročni načrti za naložbe v infrastrukturo in utrditev tehnične medobratovalnosti.
Financiranje za razvoj evropskega prometnega sistema mora upoštevati tudi prometno varnost ter tudi socialno, gospodarsko in teritorialno kohezijo.
Karin Kadenbach
(DE) Gospa predsednica, iskreno bi se zahvalila poročevalcu in tudi vsem poročevalcem v senci. Menim, da nam je uspelo rešiti vprašanje, ki se je zdelo skoraj protislovno, ker vsi pozivamo k razvoju naših prometnih sistemov, toda tudi k trajnostni prihodnosti.
To poročilo vzpostavlja zahteve za resnično trajnostno prihodnost. Upam samo, da bomo lahko sodelovali pri izvajanju teh zahtev na takšen način, da jih je mogoče izkusiti na kraju samem.
Navedla bi samo en primer tega, kar si trenutno prizadevamo doseči v Avstriji. Nedavno smo v Spodnji Avstriji vzpostavili platformo Niederösterreich mobil. Njen cilj je povezati vse zainteresirane skupine in vse organe, ki jih to zadeva, da bi razvili trajnostne lokalne sisteme mobilnosti za prihodnost. Menim, da potrebujemo zglede kot je ta v manjšem merilu, vendar pa potrebujemo tudi velike modele na evropski ravni.
Razširiti moramo svoja prometna omrežja, predvsem omrežje železniškega in vodnega prometa. V zvezi s strategijo za Podonavje bi poudarila, da moramo ob nujnem razvoju Podonavja upoštevati tudi in predvsem, da je to posebno občutljiv ekosistem.
Gesine Meissner
(DE) Gospod predsednik, to je bilo popoldne, resnično posvečeno prometu, to pa je poročilo, ki v bistvu povzema vse.
Številni pravijo, da je največji dosežek v korist državljanov Evrope notranji trg. Kot je dejal gospod Kallas, so prometne poti arterije notranjega trga. Zato je seveda pomembno zagotoviti, da so te prometne poti varne, da so razvite na okolju prijazen način in da na splošno preučimo, kaj lahko na primer z uporabo inteligentnih prometnih sistemov izboljšamo v prihodnosti.
Razmisliti moramo, kako lahko oblikujemo bolj okolju prijazna področja, kot na primer železniški in pomorski promet, na učinkovitejši način, kako lahko več prometa umaknemo s cest in ga preselimo na ti področji in kako lahko zmanjšamo okoljski vpliv emisij pomorskega prometa. Sočasno moramo preučiti tudi, kako izpolniti določene potrebe mestnega prometa, ki se zelo razlikujejo od potreb mednarodnega prometa. Prihodnost mestnega prometa so morda vodilni delavci, ki se vozijo z e-kolesi in se hkrati tudi rekreirajo. Seveda na daljše proge potrebujemo povsem druge možnosti, ki bi delovale tudi čezmejno. To je dobro in zelo v prihodnost usmerjeno poročilo.
João Ferreira
(PT) Gospod predsednik, promet je temeljni element gospodarskega razvoja. Je ključnega pomena za teritorialno kohezijo, socialni napredek in povečanje javne blaginje. Zaradi svojega strateškega pomena in jasnega javnega interesa zanj je in mora še naprej biti ta sektor eno izmed področij, na katerih države izvajajo svojo socialno vlogo prek javnih storitev. To se zahteva za sodoben in učinkovit prometni sistem, ki se je sposoben odzvati na pomembne izzive v sektorju, kot sta med drugim povečanje varnosti in zmanjšanje okoljskega vpliva.
Popraviti in preobrniti moramo vztrajne politike neuspešnega vlaganja v sektor javnega prevoza in njegove odprave z namenom njegove privatizacije. Spoštovati in ceniti moramo pravice delavcev v sektorju. Vlagati moramo v raziskave in razvoj ter tudi v ključno javno infrastrukturo, da bi zagotovili odzivanje sektorja na potrebe družbe.
Zaradi vsega tega so se v številnih državah članicah, kot je Portugalska, delavci in ljudje vztrajno in odločno borili za zaščito sektorja javnega prevoza in njegovo rešitev pred privatizacijo. Pozdravljamo ta boj in se povezujemo z njim.
Franz Obermayr
(DE) Gospod predsednik, glede na to obsežno razpravo bi že vnaprej podal predlog, ki bi zmanjšal nekatere izmed naših prometnih problemov.
Milijoni državljanov EU trenutno po cestah Evrope potujejo proti počitniškim ciljem. Ali ne bi bilo s ciljem, da promet naredimo bolj trajnosten, pametno razporediti počitnic držav članic na evropski ravni in jih uskladiti med seboj?
Nacionalne počitnice imajo pogosto resen vpliv na počitniška potovanja znotraj Evrope. Evropsko prometno omrežje se znajde pod izrednim pritiskom, ljudje na poti do svojega počitniškega cilja ure dolgo čakajo v prometnih zastojih in negativne posledice teh sezonskih vrhuncev za okolje ter državljane in potrošnike so očitni. Razporejen čas počitnic, ki bi seveda moral upoštevati izobraževalne zahteve posameznih držav, bi lahko pripomogel k rešitvi nekaterih problemov. To bi prineslo tudi gospodarske koristi, saj bi bile zaradi podaljšanja počitniškega obdobja cene nižje, ustvarjenih pa bi bilo več delovnih mest.
Upam, da bo Komisija sprejela ta predlog.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, kako dobra zamisel bi bila, če bi lahko razporedili počitnice za Parlament, vendar pa menim, da se to ne bo zgodilo.
Prisluhnila sem kolegom, ki so omenili kolesa. Naj povem, da sem prejšnji teden kupila novo kolo. Je zelo trajnostno, toda povsem nepraktično za delo, ki ga opravljam. Potrebujemo zelo praktične, trajnostne prometne rešitve. Naj dodam tudi, da je bilo - upravičeno - veliko govora o mestnem prevozu in potrebi po sistemih, ki povezujejo, toda ne pozabimo na število ljudi, ki živijo v izoliranih podeželskih skupnostih, kjer programi podeželskega prevoza v majhnem obsegu pomenijo, da se lahko vključijo v širšo družbo. Promet ima torej socialno in tudi gospodarsko razsežnost, ki ju moramo upoštevati. Da, seveda moramo obravnavati okoljska vprašanja in menim, da bomo to storili s tehnologijo in pritiskom zaradi podnebnih sprememb. Glede vprašanja prometnega sklada bi obžalovala kakršen koli poskus, da si denar izposodimo pri enem, da bi plačali drugemu. Naš veliki boj je zagotoviti ustrezen proračun za Evropsko unijo kot celoto po letu 2013. Vsekakor bo boj težek.
Olga Sehnalová
(CS) Prihodnost prometa vsekakor vključuje tudi razvoj in podporo javnega prevoza. Cilj podvojitve števila uporabnikov do leta 2020 je korak v pravo smer. Vendar pa je vprašljivo, kako bosta na ta sektor dolgoročno vplivali gospodarska kriza in politika krčenja proračuna.
Predvsem nove države članice se zdaj soočajo z velikim socialnim pritiskom zaradi individualne uporabe avtomobilov z vsemi njenimi negativnimi posledicami, vključno z višjimi emisijami CO2 in prometnimi nesrečami. Predvsem lokalni in regionalni organi se soočajo s pritiski v zvezi z zmanjšanjem javnega prevoza, evropska prednostna naloga pa bi morala biti njegova ohranitev, preden se stori nepopravljiva škoda. Zdaj bi moral biti bolj kot kdaj koli prej pomemben cilj vsake evropske prometne politike najti način za učinkovito in uspešno podporo javnemu prevozu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, prometni sektor je temeljni element razvoja Unije in njenih regij. Igra ključno vlogo v gospodarstvu in zaposlovanju. Omogoča prosto gibanje državljanov EU in pretok blaga po vsej Evropi. Ima tudi neposreden vpliv na razvoj in socialno kohezijo regij in na kakovost življenja državljanov ter njihovo zdravje in varnost.
Zelo pomembno je zmanjšati emisije CO2 v cestnem prometu z uporabo ustreznih inovacij. Del potniškega in tovornega prometa je treba s ceste prenesti na železnice in ladje, da bi zmanjšali prekomerno prometno breme na obstoječe ceste. Razviti moramo moderne oblike javnega prevoza na mestnih območjih. Pomembno je, da različne vrste prometa ne tekmujejo med seboj na umeten način, ampak da se medsebojno podpirajo in dopolnjujejo, s čimer bodo vzpostavile trajnosten prometni sistem. Prometna politika mora biti učinkovitejša in uspešnejša.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Danes smo imeli tu priložnost za zelo zanimivo razpravo o prihodnosti prometa. Ta razprava poteka sočasno z drugo razpravo tu - prav tako v Parlamentu - o proračunu za obdobje 2014-2020. Zastavil bi naslednje vprašanje: ali ne bi morali v proračunu za naslednjih šest let zagotoviti več sredstev za promet, in zlasti, ali ne bi morala naslednja leta biti leta posebnih prizadevanj v zvezi z železniškim prometom? Kajti vsi tu menimo, da mora ta vrsta prometa razbremeniti ceste. Je zelo okolju prijazna vrsta prometa, toda na tej točki samo govorjenje o njej ne bo zadostovalo. V naslednjem šestletnem obdobju je treba za te cilje zagotoviti precej več sredstev.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, tudi jaz bi čestitala gospodu Groschu, zlasti za njegovo rahločutnost v zvezi z mejnimi prehodi evropskega prometnega omrežja. Zahvalila bi se tudi kolegici gospe Álvarez za pripravo tako pomembnega in uravnoteženega poročila.
Dovolite mi, da omenim dve malenkosti, ki nista v poročilu, ampak bi lahko bili v jutrišnji beli knjigi Komisije. Najprej bi izrazila svoje razočaranje, da se je obdržalo 40-odstotno zmanjšanje števila smrti. Vem, da se bo dodala zadeva resnih poškodb, vendar pa menim, da bomo morali seveda zelo dobro razložiti, zakaj nismo bolj ambiciozni in zastavimo cilj 50 % ali več, saj je naš cilj zmanjšati število smrtnih žrtev na cestah za 100 %.
Glede financiranja omrežij bi dodala samo, da bi morali biti zdaj poleg predlogov v poročilu gospoda Groscha, ki so po mojem mnenju zelo zanimivi, čim bolj ambiciozni, saj se začenja razprava o prihodnjih finančnih perspektivah. Zakaj ne bi razmislili, in govorim predvsem vam, gospod Kallas, o zagotovitvi cilja 10 % naslednjega večletnega proračuna za obdobje 2014-2020 za evropska prometna omrežja? Zakaj ne bi sanjali? Zakaj bi se zadevam odrekli že vnaprej?
Nadaljujmo, kajti morda nam bo uspelo, kar nam ni uspelo v predhodnih finančnih perspektivah.
Hella Ranner
(DE) Gospod predsednik, to samoiniciativno poročilo Evropskemu parlamentu omogoča določiti jasne cilje za razvoj prometnega sektorja. To je pomembno, ker nam bo promet omogočil doseči in ohraniti dobro delujoče gospodarstvo in konkurenčno Evropo.
Vsi, vključno z gospodom Kallasom, vemo, da je pomembna značilnost tako ambicioznih in finančno intenzivnih načrtov seveda financiranje, in veselimo se novih modelov financiranja, ki bodo vsekakor potrebni. Prometni sklad bo igral in lahko igra posebno pomembno vlogo v zvezi s tem ne z jemanjem denarja drugim področjem, ampak z učinkovitejšim usklajevanjem velikih tokov financ.
Siim Kallas
podpredsednik Komisije. - Gospod predsednik, to je bila zanimiva razprava. Jasno je, da smo soočeni z zelo zahtevno nalogo pravilne določitve prednostnih nalog za prometni sektor v naslednjem desetletju ob sočasnem zagotavljanju, da se ustrezno upošteva različne vidike, ki so včasih zelo sporni.
Vsa ta sporna vprašanja ste že omenili v današnji razpravi, so pa zelo dobro poznana v zvezi z železnicami. Na zadnjem delnem zasedanju ste imeli zanimivo in polemično razpravo o konkurenčnosti železniških tovornih koridorjev, ki lahko predstavljajo zelo pomemben razvoj.
Sodelujmo, da bi uveljavili potrebne reforme železnic. Konkurenčnost železnic proti cestnemu prometu in tudi proti svetovni konkurenčnosti Evrope je zelo odvisna od notranje arhitekture naših železnic: odprava privilegijev, odprava političnega vmešavanja in vse to. To je moje močno prepričanje po kratkem obdobju na tem delovnem mestu.
Je prometna kohezija prav tako kohezija ali ne? Električna vozila: kakšen je prispevek električnih vozil k zastojem, ki so najbolj osovraženi v prometu? Finance so vedno sporne, zlasti danes. Potem so tu še regionalni interesi, že omenjeni tu; interesi sredozemskega območja.
Zato sodelujmo in si prizadevajmo za pravo ravnotežje. Menim, da se lahko vsi strinjamo glede splošnih ciljev. Spopad s prihodnjimi izzivi prometnega sistema zahteva izpolnitev potreb po mobilnosti državljanov in podjetij na način, ki uporablja manj energije in čistejšo energijo ter učinkovito izkorišča infrastrukturo in potencial vsake vrste prometa. V tem okviru sem prepričan, da bo sodelovanje med vsemi evropskimi institucijami imelo za posledico koristi zaradi prihodnjega visokokakovostnega prometnega sistema.
Mathieu Grosch
Gospod predsednik, gospod Kallas, gospe in gospodje, najlepša hvala za vaše prispevke. V tem poročilu smo si zastavili cilje in veliko je potrebno za njihovo dosego, vključno s financiranjem.
Zato bi tu rad pojasnil, da naš namen ni izposoditi si pri enem, da bi plačali drugemu. Vendar pa bi bilo škoda, če bi bil ta, pri katerem si sposojamo, zelo bogat, drugi pa bi resnično potreboval denar, da ga vloži, kjer se ga potrebuje. Težko si je predstavljati dve področji, ki sta skladnejši od mobilnosti in teritorialne kohezije. Nanju ne smemo gledati, kot da medsebojno konkurirata, kot to delajo nekateri. Tako je na primer tudi v spremembi, ki jo je predložila moja skupina. Namesto tega moramo nanju gledati, kot da sodelujeta. To je tudi temeljni koncept kohezije, kot jo pojmujemo.
Zato bi vas izrecno pozval, da ne podprete te spremembe, saj bo sklad igral ključno vlogo v našem poročilu, v prihodnosti in tudi v prometni politiki. Denar potrebujemo ne samo za izboljšanje infrastrukture, ampak tudi za raziskave, posledica česar bo povečana varnost in izboljšana tehnologija.
Ker vemo, da v železniškem sektorju na primer deluje sedem ali osem povsem različnih sistemov, medtem ko je na cestah mogoče potovati po Evropi od severa do juga in od vzhoda do zahoda brez tehnoloških problemov, menim, da je docela sprejemljivo naložiti ta denar v raziskave, medobratovalnost in tehnologijo prav zato, da bi omogočili približevanje regij.
V zvezi z agencijami bi še enkrat na kratko omenil, da smo prepričani, da ne smemo ustvariti nove strukture, ampak moramo Evropi dati osrednjo vlogo. V prometni politiki in na drugih področjih postaja jasno, da je Evropa v mnogih primerih rešitev in ne problem, kot bi želeli predstaviti številni ljudje, ki na situacijo gledajo z rahlim priokusom nacionalne avtonomije. To hočemo doseči z agencijami in s poročilom. Vsem bi se zahvalil za vaše zelo pozitivne prispevke.
Predsednik
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri (v torek, 6. julija 2010).
Pisne izjave (člen 149 poslovnika)
Spyros Danellis  
v pisni obliki. - (EL) Priprava nove bele knjige o prometu je prelomnica, ki nam daje priložnost, da ponovno razmislimo o smernicah prometne politike in s tem o "trdni infrastrukturi" skupnega trga EU. Že v svoji sedanji obliki poročilo gospoda Groscha zagotavlja celotni vidik prihodnosti prometa, vidik, ki izhaja iz predpostavke, da učinkovitosti prometnega sistema ne določa samo velikost naših cestnih omrežij ali količina tovora na naših ladjah in vlakih; določa jo tudi - in to je osnovno načelo, o katerem se ni mogoče pogajati - vpliv teh dejavnosti na okolje, družbo, delovno silo in javno varnost. Zato menim, da je posebno pomembno varnosti v cestnem prometu dati nov zagon - ne smemo pozabiti, da 70 % prometa v EU poteka po cestah -, menim pa tudi, da je predlog o ustanovitvi Evropske agencije za cestni promet pomemben ukrep v tej smeri. Potrebujemo nova orodja za spodbujanje sprejetja novih tehnologij in širjenje najboljših regulativnih ukrepov in raziskovalnih orodij za cestni promet.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz  
Gospod predsednik, poročilo gospoda Groscha, o katerem smo razpravljali danes, igra nedvomno pomembno vlogo pri oblikovanju prihodnosti evropskega prometa za naslednjih 10 let. Izredno število neskladij in problem sklenitve vzajemnega kompromisa sta posledica različne narave prometa v evropskih državah in zapletenega socialnega in geopolitičnega položaja v Evropski uniji.
Pozornost bi pritegnil k nekaterim zadevam v poročilu, vključno z dejstvom, da opozarjamo na potrebo po raznolikosti v prometu, ko oblikujemo evropski prometni prostor. Po mojem mnenju je široko razumljen koncept dekarbonizacije velika grožnja. Poudaril bi, da je za dosego dekarbonizacije potrebno izvesti velike naložbe v nove tehnologije. Poleg tega ne smemo zanemariti virov energije, ki so dokaj okolju prijazne, kot so biogoriva. Prihajam iz Šlezije, iz somestja, ki kot mnoga podobna območja v Evropi potrebuje več kot samo regionalno podporo. To pojasni moje poudarjanje mestnega prostora. Da bi poročilu dodali težo, sem predlagal vključitev sklicev na dodatne dokumente kot sta akcijski načrt za tovorno logistiko in drugo poročilo o spremljanju razvoja na železniškem trgu, s tem pa smo poudarili pomen železnic kot strateško pomembnih za zagotavljanje pravilnega delovanja prometnega sektorja kot celote.
Debora Serracchiani  
Poročilo o prihodnosti prometa si prizadeva podpreti in razviti učinkovit in trajnosten prometni sistem v Evropi. Za uresničenje tega je potrebno popolno dokončanje notranjega trga prometa in odprava vseh ovir, ki so nastale zaradi poznega prenosa ali neprenosa zakonodaje EU v državah članicah.
Potreben bo tudi prometni sklad, da bi zagotovili financiranje projektov vseevropskega prometnega omrežja in sistemov za podporo omrežju. Projekti TEN-T so prednostna naloga prometne politike, vendar pa je treba odpraviti problem manjkajoče infrastrukture ter tudi geografske in zgodovinske ovire čezmejnih poti. Vprašanje varnosti v cestnem prometu - med drugim - je ena izmed ključnih točk, na katerih mora v prihodnosti temeljiti prometna politika.
