Evropska pomorska politika
Predsednik
Naslednja točka je razprava o sporočilu Komisije o pomorski politiki Evropske unije.
Joe Borg
komisar. - Gospod Predsednik, današnji dan si je vredno zapomniti. Natančno pred 500 leti je nemški kartograf Martin Waldseemüller oblikoval svojo osupljivo enotno vizijo sijajnega novega sveta, v katerem je bila Evropa prek oceanov in morij povezana z Afriko, Azijo in Amerikama. 10. oktober označuje tudi dan, ko je Portugalski kralj pooblastil Bartolomeua Diasa, da odkrije trgovinsko pot v Azijo, v Združenih državah pa se na današnji dan praznuje Kolumbovo odkritje novega sveta. To je torej dan, ki si ga je na pomorskem področju vredno zapomniti.
Ponosen sem, da danes tu v Parlamentu razpravljamo o novi in vznemirljivi prihodnosti pomorskega sektorja. Ta prihodnost temelji na trdni pomorski dediščini, ki jo je Evropa podedovala, ki pa je tudi strateško usmerjena v prihodnost, da se z njo določi, kako se lahko okrepita blaginja in napredek Evrope, ki sta zelo odvisna od oceanov in morij.
Na podlagi naše jasne vizije o oceanih in morjih je Komisija danes predlagala celostno pomorsko politiko za Unijo. Prvič v času svojega 50-letnega obstoja je Evropska komisija izrecno priznala, da je na področju morij in oceanov potreben celovit pristop. To skrajno izhodišče izhaja iz prepričljive trditve, da ima vsako pomembno vprašanje, ki ga Evropa danes obravnava, pomorsko dimenzijo - energetika, podnebne spremembe, inovacije, mednarodna konkurenca, vzpostavljanje delovnih mest, varstvo okolja, trgovina, prevoz itd. V vsakem sektorju so vidne jasne povezave s pomorskim sektorjem. Bilo bi nepremišljeno in dejansko kratkovidno, če Evropska unija pri izvajanju teh političnih področij ne bi upoštevala njihovega povezovanja s pomorskimi zadevami. Potrebujemo enotno vizijo, pri kateri bi oblikovanje politike potekalo na povezan in vseobsegajoč način, da bi se čim bolj povečal potencial teh močnih in zapletenih medsebojnih povezav.
S tem, ko so razprave o globalnem segrevanju, globalizaciji in konkurenčnosti EU postale še pomembnejše, težko prezremo očitno potrebo po pomorski strategiji, ki bi neposredno obravnavala ta vprašanja. Danes z veseljem sporočam, da je kolegij komisarjev podprl dokument o celostni politiki, ki bo omogočil natančno to, kar je Evropski uniji do zdaj primanjkovalo: pravo, enotno vizijo o oceanih in morjih. Ne gre samo za vprašanje ribolova ali ladijskega prometa, trgovine ali regionalnega razvoja, raziskav ali zaposlovanja, okolja ali odnosov s tretjimi državami. Gre za politiko, ki obsega vse to, združuje vse te sile in jih obravnava kot medsebojno povezano celoto. To je politika, ki bo črpala iz drugih politik Skupnosti in k njim prispevala.
Na današnjem zasedanju kolegija je bil sprejet sveženj dokumentov. Ta sveženj sestavljajo tri ključne komponente. Prvo je sporočilo, ki podrobno opisuje omenjeno celostno pomorsko politiko za Evropsko unijo. Temu je priložen akcijski načrt, ki določa prve ukrepe, ki se bodo sprejeli za izvajanje politike. Tretja pa je sporočilo, ki opredeljuje sklepe, sprejete po širokem in izredno uspešnem enoletnem javnem posvetovanju.
Prepričan sem, da boste hitro prepoznali ključne elemente svežnja, ker v velikem obsegu izražajo prednostne naloge, ki ste jih sami izpostavili. Naj samo omenim naslednje: okrepiti moči Evrope za boj proti podnebnim spremembam z raziskavami in inovacijami, z natančnejšim načrtovanjem za občutljive obalne predele in s prevzemom vodstva v mednarodnih razpravah; evropska strategija za morske raziskave ter zavezanost odličnosti morskih raziskovalnih tehnologij in inovativnosti, da se prispeva k uresničevanju lizbonskih ciljev za rast in zaposlovanje ter da se v celoti izkoristijo priložnosti, ki jih omogočajo nove tehnologije; boljša pravna ureditev pomorskega prevoza, da se pripomore k oblikovanju pravega evropskega prostora pomorskega prometa brez ovir v okviru notranjega trga ter da se v tej dobi globalizacije podpre zunanja trgovina Evrope; spoštovanje bistvene vloge pri spodbujanju gospodarske rasti ter preučitev, kako se lahko s financiranjem EU čim bolj okrepi trajnostni razvoj in poveča blaginja v oddaljenih in prikrajšanih regijah; boljša uporaba načrtovalnih orodij, podatkovnih mrež in horizontalnega usklajevanja, da se podpre sprejemanje odločitev na pomorskih in obalnih področjih ter da se zagotovi mednarodna skladnost s pravili; boljša uporaba načrtovalnih orodij, podatkovnih mrež in horizontalnega usklajevanja, da se podpre sprejemanje odločitev na pomorskih in obalnih področjih ter da se zagotovi mednarodna skladnost s pravili; podpora pomorskim grozdom in regionalnim centrom pomorske odličnosti za povečanje konkurenčnosti Evrope.
To bo pomagalo zlasti malim podjetjem, ki so zelo pomemben del evropskih visokotehnoloških pomorskih gospodarskih panog. Pomagalo bo uresničiti velik potencial rasti obalnega in pomorskega turizma ter bo dodaten element pri večanju privlačnosti pomorskih poklicev.
Komisija je danes sprejela tudi sporočilo, katerega namen je povečati privlačnost pomorskih poklicev z uvedbo pregleda izključitev, s katerimi se soočajo pomorščaki in ribiči, iz različnih delov delovne zakonodaje Evropske unije. To je občutljivo področje, ki je zaskrbljujoče za veliko zainteresiranih strani. Danes je bil objavljen tudi pojasnjevalni dokument o pomembnih povezavah med energetsko in pomorsko politiko Evropske unije.
Dobro se zavedamo, da so pred nami veliki izzivi. Za obravnavanje teh izzivov potrebujemo konkretne predloge, ki so dovolj ambiciozni za soočanje z izzivi, ki nas čakajo. V preteklih stoletjih so morja in oceani Evropi omogočili nove in vznemirljive priložnosti. Zdaj, na začetku 21. stoletja, pa si želimo odkriti svoj sodobni novi svet priložnosti. Verjamem, da smo resnično na pragu nečesa novega. Verjamem tudi, da bomo z začetkom izvajanja ukrepov, podrobno določenih v danes sprejetem svežnju, Evropo odločno postavili na pot raziskovanja teh priložnosti na nov način. Pregovor pravi, da brez tveganja ni dobička, in čeprav to drži in je del navdiha, ki nas žene naprej, je pametno upoštevati, da bodo tako kot potovanja odkritij v preteklosti tudi današnji podvigi imeli svojo ceno.
Prva stopnja bo leta 2008 in jo bo označevala vrsta pripravljalnih ukrepov; ti bodo zahtevali sodelovanje drugih partnerjev in skupaj z vašo podporo bomo morali zagotoviti potrebna sredstva. Ti ukrepi neposredno nadaljujejo mišljenje vašega poročila z dne 12. julija, pri katerem sem z zadovoljstvom opazil, da ste jasno izrazili podporo tem ukrepom. Izvaja se še veliko drugih podpornih ukrepov, ki so že precej napredovali in vključujejo sporočilo z dne 17. oktobra o pristaniški politiki, sporočilo o nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu ter sporočilo o trajnostnem turizmu. Tem bodo pozneje sledili ukrepi v zvezi s pomorskimi grozdi in pomorskim prometom. Vse to bo dopolnjevala razprava, ki bo potekala 22. oktobra v Lizboni s 27 ministri držav članic, ki so odgovorni za pomorske zadeve, med drugimi vključno z ministri za promet, ribištvo, okolje in obrambo. Ta bo prispevala k poznejši razpravi, ki bo potekala na decembrskem srečanju Evropskega sveta z namenom potrditve te politike.
Zato danes ni ne konec ne začetek potovanja. Vendar je to pomemben mejnik, ki označuje odločilen premik od obdobja razmišljanja k temu, kar ste v Parlamentu od nas zahtevali in česar se v Komisiji veselimo:
obdobje ukrepanja.
Evropski parlament je imel v tem procesu ključno vlogo in nam je zagotovil dragocene povratne informacije. Zato se ponovno zahvaljujem Parlamentu na splošno ter poročevalcem in poslancem, ki so se še zlasti zanimali za ta projekt. Z velikim zadovoljstvom sem se udeležil številnih zaslišanj in zasedanj v Parlamentu. Iskreno se veselim nadaljevanja tega dialoga. Parlament bo ohranil osrednjo vlogo v razvoju te politike. Komisija ne more in niti ne želi sama zagotoviti uspeha pomorske politike. Uspeh te politike je odvisen od ohranjanja skupnega pristopa. Upam, da lahko računam na vaše nadaljnje sodelovanje.
Kot sem že dejal na začetku izjave, današnji dan si je resnično vredno zapomniti. Odrinili smo na novo in vznemirljivo pustolovščino. Verjamemo, da bo ta pustolovščina prinesla Evropi večjo in trajno blaginjo. Pred nami je morje priložnosti.
Matthias Groote
(DE) Gospod predsednik, gospod komisar, opravičujem se v imenu Willija Piecyka, poročevalca Parlamenta za Zeleno knjigo o pomorski politiki. Danes ne more biti prisoten, vendar vam pošilja pozdrave.
Kot član odbora za okolje, bi izrazil pohvalo v zvezi s kopenskimi prometnimi povezavami za ladje. Te so bile vključeno in če nam uspe izpeljati odločitev, kot je ta, bo to zelo dobro za kakovost zraka v Evropi in prav tako za zmanjševanje emisij CO2. V Zeleni knjigi o pomorski politiki je vključena razprava o tem, da bi se ladje vključile v sistem trgovanja z emisijami. Smo komaj pri prvem branju v zvezi z vključitvijo zračnega prometa v trgovanje z emisijami.
Kjotski protokol ne vsebuje zahtev niti za zračni promet, zato je zelo praktično vprašanje, kdaj Komisija želi predložiti predlog za vključitev pomorskega prometa v trgovanje z emisijami.
Marios Matsakis
Gospa predsednica, v zvezi s tem sporočilom Komisije o pomorski politiki za EU bi rad opozoril Parlament na stalen embargo, ki ga je pred nekaj leti uvedla Turčija za ves ladijski promet, povezan z Republiko Ciper. Ta embargo resno škoduje sektorju pomorskih prevozov Cipra in tudi EU na splošno ...
(Pripombe iz dvorane.)
Govorim angleško. Bilo bi dejansko zabavno če bi tolmačili iz angleščine v angleščino.
Govoril sem o embargu, ki ga je Turčija pred nekaj leti uvedla za Ciper, in hotel sem povedati, da resno škoduje ne le Cipru, ki je država članica, ampak tudi EU na splošno.
Ponovno pozivam Komisijo, da podvoji svoja prizadevanja in prepriča vlado Turčije, da ponovno razmisli o svoji odločitvi glede ohranitve tega nepoštenega in nepotrebnega embarga na ladijski promet države članice EU.
Razumem, da moramo biti do Turčije popustljivi - precej popustljivi - vendar nam zmanjkuje potrpljenja. Navsezadnje, kakšna pomorska politika je to, če ladje države članice ne morejo uporabljati pristanišč na plovnih poteh države članice kandidatke?
Gospod komisar, ali nam prosim lahko zagotovite, da se boste temu vprašanju resno posvetili?
Struan Stevenson
Gospa predsednica, gospodu komisarju Borgu želim čestitati za ta zelo dobrodošel in vizionarski akcijski načrt, ki obravnava zlasti ribiška vprašanja, ki me zanimajo: celovito mrežo za pomorski nadzor, za katero menim, da je zelo pomembna, če želimo izboljšati varnost ter izkoreniniti nezakonit, neprijavljen in nereguliran ribolov; načrt za odpravo uničujočih pridnenih vlečnih mrež na odprtem morju; načrt za izboljšanje razmer za ljudi, zaposlene v ribiški industriji, v kateri so delovna mesta ena od najnevarnejših in najslabše plačanih v EU; izboljšanje sodelovanja med obalnimi stražami; ukinitev zavržkov rib in spodbujanje ribogojstva, ki v EU zagotavlja 65 000 delovnih mest s polnim delovnim časom, od katerih so vsa odlična.
Zlasti mi je všeč zamisel o načrtu za pomorsko prostorsko načrtovanje in moje vprašanje je povezano s tem. Kdo bo to financiral? Nekatere države članice so to že izvedle in že imajo prostorske načrte za svoja pomorska območja. Mislim, da bodo imeli ti pomorski prostorski načrti tržno vrednost. Kdo bo to medtem financiral?
Joe Borg
komisar. - Gospa predsednica, v zvezi z vprašanjem poslanca gospoda Grooteja glede emisij CO2 bi rad poudaril dejstvo, da so emisije plovil, povezane s pomorskim prometom, v absolutnem smislu nižje kot pri drugih kategorijah, kot sta zračni ali celo cestni promet.
Na podlagi posamične obravnave pa je res, da so emisije CO2 posameznih plovil velike. Zato je smiselno, da se ukrepa in da se sektor pomorskih prevozov spodbudi k sprejetju potrebnih ukrepov za zmanjšanje emisij CO2, če želimo kar najbolj povečati potencial za rast v zvezi s pomorskim prometom, ker je na tem področju nedvomno velik potencial za nadaljnjo rast, vendar je to treba izvesti skupaj z zmanjšanjem emisij CO2, če želimo ustvariti razmere, v katerih se bo pomorski promet pokazal kot veliko bolj potrošniku prijazen.
V ta namen je treba poudariti dejstvo, da je treba pobude sprejemati predvsem na mednarodni ravni, ker gre za svetovno industrijo. Zato je potrebno mednarodno prizadevanje v okviru Mednarodne pomorske organizacije in Evropska unija je pripravljena prevzeti vodstvo, da se določijo standardi glede emisij CO2. Če ne bi bilo napredka, bi Komisija razmislila o drugih možnostih za učinkovito zmanjšanje emisij CO2.
Omenimo lahko tudi, da v nekaterih primerih zaradi obstoječih neskladij na nek način obstaja pobuda za večanje emisij CO2. Na primer pri vplutju - ker je uporaba električne energije v pristaniščih obdavčena, veliko plovil pusti motorje vklopljene, da bi prihranili stroške, ker je gorivo oproščeno dajatev.
Zato bi z ukrepom, ki bi odpravil to neskladje, spodbudili plovila k uporabi električnih omrežij.
V zvezi z vprašanjem gospoda Matsakisa glede embarga Turčije za Ciper bi rad najprej poudaril, da se v zvezi s pristopnimi pogajanji za Turčijo eno ali dve poglavji, ki nista bili obravnavani in se tudi ne bosta obravnavali, dokler Turčija ne reši težav, navezujeta na promet in ribištvo, ki sta moje področje odgovornosti. Zato si zelo prizadevamo, da bi Turčijo prepričali, da ponovno preuči svoje stališče.
Dejansko to obravnavamo zato, da bi ugotovili, ali je mogoče tesnejše sodelovanje s Turčijo, da bi ta izvajala pravni red Skupnosti v zvezi s takšnimi ukrepi in tudi pripravami na kasnejši pristop.
V zvezi z vprašanjem gospoda Stevensona glede prostorskega načrtovanja in tega, kdo ga bo financiral, želim povedati, da ne predlagamo prenosa prostorskega načrtovanja na Skupnost, temveč da prostorsko načrtovanje izvajajo in so zanj pristojne države članice.
Vendar bi radi spodbudili države članice, ki niso sprejele sistema prostorskega načrtovanja, da ga uvedejo, tako kot ostale države članice. Primere prostorskega načrtovanja, ki so ga uvedle nekatere države članice, lahko navedemo kot primere te prakse, ki naj jih upoštevajo druge države članice.
Poskušali bomo zagotoviti nekakšno skladnost ukrepov prostorskega načrtovanja, ki jih uvedejo različne države članice, da se ne bomo znašli v situaciji z bistveno različnimi ureditvami.
Torej bomo spodbujali oblikovanje sistemov prostorskega načrtovanja, pomagali bomo pri vzpostavljanju potrebnih orodij za učinkovitejše izvajanje prostorskega načrtovanja in prizadevali si bomo določiti smernice za vzpostavitev skupnega vzorca prostorskega načrtovanja, vendar je predvsem naloga in pristojnost držav članic, da uvedejo prostorsko načrtovanje za svoje vode.
Margie Sudre
(FR) Gospa predsednica, gospod komisar, gospe in gospodje, iskreno se strinjam z željo Evropske komisije, da združi prej ločene in včasih neskladne sektorske politike v celostno politiko.
Strinjam se s poudarkom na trajnostni rabi virov, želji po razvoju pomorskih strokovnih izkušenj in znanja, spodbujanju trajnostnega zaposlovanja ter povečanju kakovosti življenja obalnih skupnosti. Vse to deluje v pravi smeri.
Prihodnja gospodarska politika bi morala storiti več na področju vključevanja posebnih značilnosti obrobnih regij ter njihovih prednosti. Obrobne regije imajo koristi od zaščitenih staležev rib. To je treba upoštevati. Te regije bi zlasti lahko bile dejanski laboratorij ter čudovit kraj za preizkušanje in razvoj pomorskih obnovljivih energij.
Ali Komisija načrtuje izkoristiti prednosti te izredne zemlje, ki jo nudijo obrobne regije in ki sestavlja Evropsko unijo?
Paulo Casaca
(PT) Gospod komisar, iskreno čestitke, ker ta dokument dejansko doseže uskladitev zadev, kar v zvezi z dvema pomembnima vprašanjema o ribolovu potrebujemo. Na eni strani se pojavlja potreba po zaščiti delovnih pogojev ribičev, na drugi strani po uskladitvi upravljanja ribištva na podlagi ekosistema.
Medtem sprašujem gospoda Komisarja, če lahko potrdi poročilo časopisa Financial Times, ki poroča, da se v raziskavi, ki jo je izvedel Generalni direktorat za ribištvo, odločno kritizira učinke mikroupravljanja ekosistemov iz Bruslja, poroča o katastrofalnem stanju skupne ribiške politike v zadnjih petindvajsetih letih in trdi, da ima ribištvo, ki je predmet skupne ribiške politike, več čezmernega ribolova, kot je svetovno povprečje. Ali to poročilo obstaja, ali se bo predložilo odboru Evropskega parlamenta za ribištvo ter kaj gospod komisar meni o kritiki?
Philippe Morillon
(FR) Gospa predsednica, tudi jaz čestitam gospodu komisarju Borgu za opravljeno delo. Končal je z "verjamemo in zaupamo", kar me je takoj spomnilo na "verjamemo in si drznemo", kar je bilo nekoč priljubljeno geslo.
Verjamemo in si drznemo. Vi ste si drznili. Menim, da je vizija, ki ste jo zelo jasno razvili v sporočilu pred nami, zagotovo korak v pravi smeri.
Želim zastaviti vprašanje, ki je v zvezi z zaskrbljenostjo glede ribiškega sektorja pri tej zadevi pomembno, pri čemer ni edino. Izvajanje celostnega upravljanja obalnih območij bo zagotovo izkoristilo nekaj kredita iz evropskega sklada za ribištvo. Zaskrbljujoče je, da je evropski sklad, o nezadostnosti katerega smo se že velikokrat pritoževali, edini sklad, ki se uporablja.
Želeli bi, da nam gospod komisar zagotovi in potrdi, da bodo strukturni skladi, dejansko skladi potrebni za razvoj in zaščito okolja, prispevali k izvajanju te politike.
Joe Borg
komisar. - Gospa predsednica, najprej odgovarjam na vprašanje gospe Sudre glede najbolj obrobnih regij: v okviru pomorske politike nedvomno ne nameravamo oblikovati enotne politike za vse - kot mislim da je jasno razvidno iz modre knjige, ki je bila pravkar sprejeta, in iz akcijskega načrta. Zato je treba upoštevati posebnosti obrobnih in zlasti najbolj obrobnih regij.
Na drugi strani pa skrajno obrobna lega omogoča Evropi ogromne prednosti. Zagotavlja dostop do drugih oceanov, do katerih sicer ne bi imeli neposrednega dostopa. Če kot primer navedem ribištvo, je dejstvo, da imamo skrajno obrobne regije v Indijskem oceanu, kot je otok La Réunion, primer, pri katerem imamo neposredni glas v regionalnih ribiških organizacijah, ki že obstajajo, in v tistih, ki jih spodbujamo za ta ocean.
Zato gotovo spodbujam upoštevanje posebnosti skrajno obrobnih regij. Prav tako moramo zagotoviti, da čim bolj povečamo ugodnosti za te skrajno obrobne regije. In če jih lahko uporabimo kot laboratorij na primer za razvoj obnovljivih virov energije, menim, da bi morali tudi to spodbujati, ob sočasnem zagotavljanju, da se ne ogrozijo njihove ranljive točke.
V zvezi z vprašanjem gospoda Casace glede ekosistemskega pristopa najprej potrjujem, da smo v okviru Generalnega direktorata za ribištvo in pomorske zadeve uvedli študijo strokovnjakov. Gre za običajno občasno dejavnost v zvezi s tem, kako je delovala skupna ribiška politika, katere so možne pasti, na katere smo naleteli, tako da se lahko učimo na podlagi preteklih izkušenj in si prizadevamo za izboljšanje.
To študijo lahko brez težav damo na voljo odboru za ribištvo. Zavedamo se, da je zelo kritičen, vendar to kritiko sprejemamo, ker je naš končni cilj izvesti reforme skupne ribiške politike iz leta 2002. V letu 2007 smo še vedno na začetnih stopnjah pravega izvajanja reform iz leta 2002, pri čemer se premikamo v smeri proti večletnim načrtom za upravljanje in obnovitev ter proti upravljanju ribištva, ki bolj temelji na ekosistemih.
Imamo večletne izkušnje z upravljanjem ribištva, pri čemer je prevladoval znanstveni napredek, veliko povečanje števila plovil, ki je tako rekoč preseglo vse omejitve zmogljivosti in je v nasprotju s trajnostnim ulovom. Zagotoviti moramo izboljšanje položaja in oblikovati sistem trajnostnega ribištva, ukrepov in pobud, za katerega ponovno upam, da ga bo Parlament v celoti podprl: na primer politika o zavržkih; ukrepi in pobude v zvezi z večletnim načrtom za upravljanje ribištva; upravljanje ribištva z več območji in obdobji prepovedi ribolova - vsi ti ukrepi so zelo usmerjeni v ekosistemski pristop k ribištvu in največji trajnostni donos.
Prvi primer načrta za upravljanje na podlagi največjega trajnostnega donosa je bil načrt za upravljanje morskih plošč in morskih listov, ki ga je Svet sprejel junija. Upam, da se bomo še naprej pomikali v tej smeri in ponovno vzpostavili ustrezno upravljanje ribištva na podlagi ekosistemskega pristopa.
V zvezi z vprašanjem gospoda Morillona želim najprej zagotoviti, da se celovit pristop k pomorskim zadevam ne bo financiral iz Evropskega ribiškega sklada. Sredstva iz Evropskega ribiškega sklada za obdobje 2007-2013 so že dodeljena. Dejansko smo od vseh držav članic prejeli nacionalne strateške načrte in operativne programe, ki jih zdaj preučujemo, vsi pa se jasno osredotočajo na ribištvo in ribogojstvo.
Vendar je treba za pomorske zadeve zagotoviti druge vire financiranja. Menim, da so najbolj logičen vir financiranja strukturni skladi, čeprav tudi regionalni skladi, ker so obalna območja pravzaprav regije Evropske unije. Zato se je treba bolj osredotočiti na posebne potrebe obalnih območij in morij, ki jih obkrožajo, tako da bi bilo na ta način mogoče po potrebi preusmeriti sredstva za pobude in projekte, ki bi bili usmerjeni predvsem k vzpostavitvi ustreznih orodij za upravljanje celostne pomorske politike.
Luís Queiró
(PT) Tudi jaz čestitam gospodu komisarju za njegovo današnjo predstavitev dokumenta o akcijskem načrtu o razvoju pomorske politike za EU in navajam, da danes prestavljeni dokument poleg veliko drugih elementov vsebuje tudi več omembe vrednih pobud, vključno s predlogom evropske strategije za morske raziskave, podporo celostnemu pristopu nacionalnih pomorskih politik ter tudi priporočilo, da naj Evropa deluje kot mreža na ravni pomorskega nadzora, ter predlog za uvedbo večsektorskih pomorskih grozdov z ustrezno evropsko prilagoditvijo na evropski ravni.
Končno, v tej javni razpravi bi gospodu komisarju zastavil naslednje vprašanje: velik del akcijskega načrta lahko uresničuje in spodbuja sama Komisija, vendar očitno ne bo imela podpore Sveta in držav članic. Slišali smo, da je gospod komisar tukaj navedel, da je pomembno dobiti to podporo Evropskega parlamenta v decembrskem delnem zasedanju. Vprašanje torej je, ali se pričakuje, da bo ta podpora učinkovita, kar bi to strategijo postavilo v ospredje prednostnih nalog Unije in jo tam ohranilo, ali je podpora samo formalna.
Končal bi s svojim drugim vprašanjem: kako se lahko zagotovi, da bo evropska pomorska strategija spodbudila večje sodelovanje in usklajevanje ter da ne bo prenesla pomorske politike na raven Skupnosti in zlasti nacionalnih pomorskih sredstev?
Georgios Toussas
(EL) Gospa predsednica, sporočilo Komisije o prihodnji skupni pomorski politiki za EU zavzema enako protidelavsko stališče. Vključuje nove ukrepe za okrepitev konkurenčnosti in povečanje dobičkov velikih pomorskih podjetij ter kaže intenzivnejši napad na delavce.
Osnovni cilji sporočila so: še hitrejša koncentracija plovil in kapitala v lasti velikih pomorskih podjetij, liberalizacija pomorskega prometa in povezanih storitev v celoti, domnevna strateška vloga organov EU za celotne interese kapitala v mednarodnih organizacijah, velike spremembe v delovnih razmerjih, razvrednotenje in privatizacija pomorske izobrazbe za pridobitev poceni delovne sile, več dolžnosti za pristaniške delavce, birokratske direktive in uredbe, ki ne izboljšujejo varnostnih razmer za plovila ali človeško življenje na morju.
Gospod komisar, sprejem mednarodnega sporazuma o kodifikaciji zakonodaje pristaniških delavcev poteka. Kakšno je stališče Komisije o tem vprašanju? Gospa predsednica, končujem s tem, kakšne ukrepe namerava sprejeti v zvezi z razmerami, za katere mogoče niste odgovorni samo vi, kot je na primer poseganje monopolnih turističnih podjetij na obale držav članic.
Gerard Batten
Gospa predsednica, gospod komisar je izrazil nekatera navtična zgodovinska namigovanja, zato bom to naredil tudi jaz. Večina ljudi pozna refren britanske himne "Rule Britannia", vendar je včasih ena beseda izgovorjena bistveno narobe. Pravo besedilo ni "Rule Britannia, Britannia rules the waves", ampak "Rule Britannia, Britannia rule the waves". Glagol "rules" v tretji osebi ednine v povednem naklonu izraža trditev. V pravem besedilu pa je glagol v obliki "rule" in izraža prigovarjanje in opozorilo. Razumelo naj bi se tako, da je Britanija "morala vladati valovom", da bi lahko ohranila svobodo in neodvisnost. Zdaj pa Britanci ne vladamo niti sami sebi, saj 80 % naših zakonov določa Evropska unija. Skupna ribiška politika je uničila britansko ribiško industrijo in povzročila okoljsko katastrofo v britanskih vodah. Glede na evidenco EU, zakaj bi pričakovali, da bo pomorska politika EU kaj manj uničujoča od skupne ribiške politike?
Predsednica
Med poslanci je veliko zanimanja za še en sklop vprašanj, pri čemer menim, da bi morali čim bolj izkoristiti to razpravo.
Gospod komisar, prosim vas, ali lahko podate kratek odgovor, da bodo lahko govorili še drugi poslanci in potem razpravo končamo.
Joe Borg
komisar. - Gospa predsednica, v zvezi z vprašanjem gospoda Queirója želim poudariti, da pričakujemo bistveno podporo. Neuradno ministrsko zasedanje bo potekalo 22. oktobra, da se pridobijo stališča vseh držav članic glede svežnja, ki smo ga predlagali. Upamo, da bo ta sveženj decembra potrdil Evropski svet. To je prva stopnja. Vendar moramo paziti, da ne bomo poskušali prekoračiti, kar je kratkoročno uresničljivo.
Če se to izkaže za uspešno in če se prve pobude, ki se uvajajo, izkažejo za uspešne, se lahko potem pozanimamo pri državah članicah, ali so pripravljene nadaljevati v smeri širšega povezovanja pomorskih zadev.
Poudariti pa je treba dejstvo, da ta politika ne temelji na zakonodajnem pristopu, ampak na spodbujanju, olajševanju in oblikovanju potrebnih orodij, da se doseže večje usklajevanje, sodelovanje in udeležba zainteresiranih strani.
Torej, če pogledate načrt ukrepanja, lahko jasno vidite, da je temeljno načelo vzpostavitev nekaterih medsektorskih orodij, ki so potrebna za razvoj celostnega pristopa k pomorskim zadevam, in tudi začetek obravnavanja sektorskih ukrepov na celovitejši način, s čimer se na primer upošteva, kakšen vpliv bi imelo sprejemanje ribiških odločitev v drugih sektorjih in obratno.
Glede drugega vprašanja bi rad poudaril to, da smo v zvezi s pomorsko politiko danes dejansko sprejeli tudi sporočilo gospoda komisarja Špidle, ki uvaja razpravo o izključitvah delavcev v pomorskem sektorju - v pomorskem prometu in ribištvu - iz običajne delovne zakonodaje.
Za začetek moramo to preučiti in ugotoviti, ali je mogoče zmanjšati te neskladnosti, tako da se zmanjšajo razlike med delavci na kopnem in delavci na morju, ne da bi pri tem nastale težave v zvezi s konkurenčnostjo, glede na to, da gre za mednarodni sektor. Zato moramo to narediti v sodelovanju z nosilci dejavnosti, tako da jih lahko spodbudimo in pospešimo odpravo teh neskladnosti med delavci na kopnem in delavci na morju.
V zvezi z vprašanjem gospoda Battena želim povedati, da pomorska politika in celovit pristop k pomorskim zadevam nista nekaj, kar bi Evropska unija na novo izumila. To so že uvedle države, kot so Združene države, Kanada, Avstralija in zdaj tudi Japonska, tako da mi na nek način zaostajamo. Stvari moramo pospešiti, da bomo pri pomorskih zadevah usklajeni z našimi mednarodnimi partnerji.
Gospoda Battena bi rad opozoril, da so se težave v zvezi z Združenim kraljestvom in ribištvom začele že pred uvedbo skupne ribiške politike. Vsi se spominjamo dogodkov, kot so bile "vojne trsk" (Cod Wars) med Združenim kraljestvom in Islandijo, do katerih je prišlo pred uvedbo skupne ribiške politike.
Govorimo o težavi prelova in ribolovnih pravic, ki je že obstajala in ki jo želimo popraviti z razumnejšim pristopom k upravljanju ribištva v okviru reformirane skupne ribiške politike.
Avril Doyle
Gospa predsednica, pridružujem se čestitkam za gospoda komisarja Borga glede tega zelo pomembnega celovitega političnega dokumenta. Strinjam se z današnjo izjavo predsednika Barrosa, da je velik del naše prihodnosti v neizkoriščeni možnosti oceanov in morij ter da bo ta politika ustvarila rast in delovna mesta. Izkoristiti moramo vse priložnosti, ki jih ponujajo morja in oceani, pri tem pa vedno ukrepati na trajnosten način.
Gospod komisar Borg, v celoti podpiram vaše delo na področju pomorske znanosti, tehnologije in inovativnosti ter vašo zavezanost deklaraciji iz Aberdeena. Priznavam prispevek Irske pri oblikovanju te politike, zlasti prek irskega pomorskega inštituta. Pozdravljam vašo napoved svežnja dokumentov, ki se bodo sprejeli med mandatom te komisije, ker pa sta vam ostali samo še dve leti, se sprašujem, ali bolj upate kot pričakujete, da boste dejansko izvedli celoten seznam konkretnih ukrepov? Današnja predstavitev gospoda komisarja Špidle o pregledu izvzetij iz delovne zakonodaje v pomorskem sektorju ter poročilo gospoda komisarja Piebalga o medsebojnih povezavah med energetsko politiko EU in novo celostno pomorsko politiko sta zelo dober začetek, vendar za koliko drugih točk iz svežnja, ki ste ga danes objavili, bodo potrebni ločeni zakonodajni predlogi?
Silvia-Adriana Ţicău
- (RO) Tudi jaz želim čestitati gospodu komisarju za celostni pristop.
Poudarila bi dejstvo, da po pristopu Romunije in Bolgarije Evropska unija zdaj meji na še eno morje, Črno morje, pri čemer je pomembno, da spodbujamo skupno pomorsko politiko v tej regiji.
Želela bi, da so tudi območja delt in morski rokavi zaščiteni in del skupne pomorske politike; prav tako bi želela, da se ukrepi za boj proti onesnaženju morja razširijo na notranje vode, ki se izlivajo v morja in oceane, ter tudi industrializirana območja ob obalah.
Menim, da je sporočilo gospoda komisarja pomembno v zvezi z delovnimi pogoji za mornarje in tiste, ki delajo na območjih ladjedelnic, pri čemer menim, da je pomembno čim bolj povečati finančno podporo za razvoj infrastruktur in dejavnosti na obalnih območjih.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gospa predsednica, najprej bi izrazil neodobravanje v zvezi z današnjim načinom vodenja te razprave v Parlamentu. Bil sem prvi poslanec Evropskega parlamenta, ki je dvignil roko in prosil za besedo, pri čemer sem zdaj obsojen na to, da sem zadnji ali med zadnjimi, in ne smem govoriti več kot minuto.
Kljub temu bi čestital gospodu komisarju in Komisiji za to sporočilo ter za vso delo, ki so ga opravljali to leto, v zvezi s posvetovanjem zadevnih strank za razvoj celostne pomorske politike za Evropsko unijo v celoti z upoštevanjem pomembnosti pomorskega okolja in stalnih posegov, ki jih povzroča človeška dejavnost.
V zvezi se tem sprašujem gospoda komisarja, ali se bo vojaški sektor, katerega dejavnosti včasih zadevajo in vplivajo na pomorsko okolje, v politiki Skupnosti na tem področju upošteval, da se prepreči poseg v okolje.
Poleg tega se stalno nenadzorovano odlagajo odpadki. Kdaj se bodo uvedle črne skrinjice za nadzor vsega gibanja tekočin na ladijskem dnu in tekočin v cisternah plovil?
Predsednik
Gospod Ortuondo, ker nisem bila prisotna na začetku razprave, ne poznam vrstnega reda prednostnih nalog, ki ste ga določili.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Gospa predsednica, pomorska politika EU je ena od najpomembnejših pobud, ki si jo bo sedanji gospod komisar z dobrim razlogom zapomnil, zlasti če ve, kako izkoristiti njeno širjenje ter kaj nam to širjenje v zvezi z rešitvijo za naše pomorsko okolje prinaša v političnem smislu.
Komisijo zdaj pozivam, da še zlasti ukrepa na področju reševanja enega od zelo posebnih morij EU, Baltskega morja. Zanima me naslednje: ali lahko Komisija obravnava Baltsko morje kot političen izziv in ne samo okoljski? Če lahko rešimo to umirajoče morje, bo javnost videla, da Unija zagotavlja dejanske prednosti ter da smo pri reševanju svojega okolja močnejši skupaj kot sami.
Joe Borg
komisar. - Gospa predsednica, najprej želim v zvezi z vprašanjem gospe Doyle ponovno poudariti, da nas je znanstvena skupnost močno podprla. Deklaracija iz Aberdeena je bila zelo dobrodošla in Irska je izrazila veliko podporo. V zvezi s pripombo pa poudarjam, da to ni moja pobuda, ampak odločba Komisije, ki je bila sprejeta in se bo gotovo nadaljevala, ne glede na vpletene osebe. Če se bo v prvih dveh letih pokazal uspeh, sem prepričan, da bo nova Komisija več kot pripravljena uveljavljati ta uspeh. Torej moramo v ključnem obdobju dveh let zagotoviti, da semena za prihodnjo pomorsko politiko dejansko vzklijejo. Tako lahko omogočimo, da bodo lahko prihodnje Komisije ob podpori Evropskega parlamenta, Odbora regij in, prepričan sem, Sveta ministrov, zagotovile popoln uspeh te pomorske politike.
V zvezi z drugim vprašanjem glede celinskih vodnih poti ni nobenega dvoma, da so celinske vodne poti zelo pomemben del celotnega koncepta pomorske politike, prav tako kot so obale in obalna območja pomemben sestavni del pomorske politike. Pravzaprav bo naslednji teden podpredsednik Barrot predstavil sveženj, ki zajema notranje vode, vključno s pristaniško politiko, torej bo obravnaval tudi notranja pristanišča. Se pravi, da so celotni parametri, ki obravnavajo vodne poti in pristanišča - tudi notranja pristanišča - del tega svežnja, ki bo predstavljen naslednji teden.
V zvezi z vprašanjem gospoda Ortuonda Larree glede tega, ali se bodo vojaške dejavnosti vključile v politiko Skupnosti, je treba poudariti, da tu vstopamo na zelo občutljivo področje v zvezi s suverenostjo držav članic. Zato je potrebna previdnost. Če si želimo uspeh te pomorske politike, si moramo za to prizadevati v sodelovanju z državami članicami. V primerih, ko so države članice pripravljene sprejeti skupne ukrepe, na primer v zvezi s skupnimi dejavnostmi na področju nacionalnih služb obalnih straž, v zvezi z vprašanji o okolju, ribištvu, nezakonitem priseljevanju, trgovini s prepovedanimi drogami in trgovini z ljudmi, menim, da je veliko možnosti, da se sistem nacionalnih obalnih straž učinkoviteje in uspešneje usklajuje, tako da si na primer različne države članice delijo sredstva, z izmenjavo podatkov in oblikovanjem potrebnih orodij, vključno z oblikovanjem zemljevidov morij, ki bi se lahko uporabljali za obalno stražo in druge dejavnosti. Po drugi strani pa se lahko stvari bolj zapletejo, če obravnavamo zelo občutljive vojaške vidike. Moje temeljno sporočilo je, da lahko uspeh pomorske politike dosežemo s sodelovanjem z državami članicami, ki imajo nenazadnje glavno odgovornost pri zagotavljanju razpoložljivosti instrumentov, potrebnih za uspeh takšne politike.
V zvezi z vprašanjem glede Baltskega morja mora pomorska politika nedvomno, kot sem že dejal v prejšnjem odgovoru, upoštevati posebne lastnosti ali značilnosti različnih pomorskih regij Evropske unije. Če obstajajo posebne težave v zvezi z Baltskim morjem, kot tudi obstajajo, mora pomorska politika oblikovati orodja za reševanje teh težav. Če so v Baltskem morju posebne ekološke težave, ki jih je treba obravnavati in ki se lahko tako ali drugače obravnavajo, se moramo za to čim bolj potruditi. V zvezi z ribištvom sprejemamo na primer ukrepe, s katerimi poskušamo na različne načine doseči trajnostno ribištvo v Baltskem morju. V zvezi z Baltikom sprejemamo tudi ukrepe, s katerimi bi se odpravile obstoječe težave glede pomorskih prometnih poti prek Baltskega morja. Zato bi celovit pristop k pomorskim zadevam zagotovo pomenil, da obravnavamo vse te težave v zvezi z Baltikom in si prizadevamo za večjo usklajenost med različnimi zainteresiranimi stranmi, med različnimi državami članicami in tudi tretjimi državami, kot je Rusija, tako da lahko na ta način dosežemo boljši rezultat pri upravljanju različnih sektorskih področij v zvezi z Baltikom.
Predsednica
Hvala, gospod komisar. Opravičujem se poslancem, ki niso imeli priložnosti govoriti; zdi se, da bomo morali nameniti več časa za razprave, kot je ta.
Ta razprava je končana.
Glasovanje bo potekalo jutri, v četrtek, 11. oktobra 2007.
Pisni izjavi (člen 142)
Pedro Guerreiro  
v pisni obliki. - (PT) Komisija je predstavila svoje predloge za "vizijo" in "akcijski načrt" za prihodnjo "celostno pomorsko politiko" na ravni EU. Čeprav zahtevane analize ni bilo mogoče izpeljati (največje težave se vedno pojavijo pri podrobnostih), so moji začetni odzivi naslednji:
vsaka pobuda na tem področju mora varovati pristojnosti držav članic v zvezi z urejanjem prostora, zlasti glede njihovih teritorialnih vod in izključnih ekonomskih con, kot so na primer: izraba virov, prevoz, raziskave, upravljanje meja in varnosti, regionalno planiranje, okolje ali gospodarske dejavnosti, kot je ribištvo. Zato ne smemo imeti trojanskega konja pod pretvezo tako imenovanega načela subsidiarnosti, ki bi ogrožal suverenost držav članic.
"Dobra finančna podlaga", ki se omenja v zvezi s "pomorsko politiko", se ne sme oblikovati v škodo Evropskemu ribiškemu skladu, ker je treba novim prednostnim nalogam dodeliti nova in povečana finančna sredstva.
Ribogojstva se ne sme spodbujati, ker se tako zaradi njegove strateške pomembnosti za različne države, kot je Portugalska, ne bodo dosegli najboljši rezultati v ribiškem sektorju; pomembno družbeno-gospodarsko trajnost je treba zagotoviti z ukrepi primernih politik in finančnimi sredstvi.
Robert Navarro  
v pisni obliki. - (FR) S to "modro knjigo" Evropska unija stopa naprej. Čeprav je žal morala na nekaterih točkah, na primer pri vprašanju evropskih obalnih straž in evropske zastave Evropska komisija omiliti svoje ambicije zaradi pomanjkanja podpore določenih držav članic, je to besedilo dobra osnova za začetek. Upam, da bo izpolnilo vse svoje obljube. Vendar bo vprašanje financ odločilnega pomena, kar priznava tudi Komisija. Ali bodo naša ministrstva upoštevala svoje odgovornosti?
Kar zadeva ostalo, me zlasti veseli odločitev Komisije glede revizije socialne zakonodaje v pomorskem sektorju, ki je tradicionalna zakonodaja o zaposlovanju in njeni varstveni vidiki ne obravnavajo. Čas je bil za to. Ta odločilen dejavnik, ki bo pomorske kariere naredil privlačnejše, bi torej moral Evropi pomagati pri zaščiti njenih pomorskih izkušenj.
