Akcijski načrt za mobilnost v mestih (razprava) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Savaryja v imenu Odbora za promet in turizem o akcijskem načrtu za mobilnost v mestih.
Gilles Savary
Gospod predsednik, komisar, hvala lepa. Tole poročilo je nekakšna novost v slogu delovanja Evropskega parlamenta, kajti, naj vas spomnim, vprašanje mobilnosti v mestih je prvi odprl komisar za promet Jacques Barrot pred več kot dvema letoma, rezultat tega pa je bila Zelena knjiga Evropske komisije, katere ugotovitve nam je Komisija predstavila spomladi 2007. Ugotovitve je obravnavalo poročilo - samoiniciativno poročilo - Parlamenta, sestavil pa ga je kolega gospod Rack, ki tudi sedi v dvorani.
Evropski institucionalni sistem predpisuje, da mora zeleni knjigi slediti bela knjiga, v našem primeru pa so bili predmet obravnave predlogi Evropske komisije za akcijski načrt za mobilnost v mestu.
Zahvaliti se moramo gospodu Tajaniju, ki je med nami, ker me je decembra obvestil, da ni političnih možnosti, da bi lahko Evropska komisija vložila svoj predlog tam in takrat. To je razumljivo: iz različnih razlogov ima vrsta držav članic zadržke glede tega v času, ko se približujejo evropske volitve, zato je rokavico pobral Parlament.
Rad bi izrazil svojo zahvalo tudi prisotnim kolegom poslancem iz vseh političnih skupin - še zlasti koordinatorjem - in Odboru za regionalni razvoj za podporo mojemu predlogu, katerega namen je bil izkoristiti prednost in reči, da mora pobudo pač prevzeti Parlament, če tega Komisija ne more več.
Kar nameravamo predlagati, nima primere v dosedanji praksi. Ne vem, ali smo doslej v tej zbornici že imeli kak tak primer. Komisiji nameravamo predlagati akcijski načrt, ki bi ga ona morala predlagati nam.
Seveda od takega samoiniciativnega poročila ne moremo pričakovati nikakršnih pravnih nasledkov. Ko predlaga zelo konkreten akcijski načrt, z izredno natančnimi predlogi, Parlament, ki ni niti izvršilni organ nito vlada Evropske unije - to je vloga Komisije - lahko upa le to, da mu bodo prisluhnili.
Mimogrede moram povedati, da smo v zadnjih nekaj mesecih uživali izjemno podporo vseh organizacij, ki se zanimajo in ukvarjajo s temi zadevami. Med take organizacije spadajo - to poudarjam zaradi peščice poslancev, ki imajo določene zadržke glede naše pobude - lokalni organi in vse organizacije, ki zastopajo lokalne organe, tudi v državah, ki danes zagovarjajo subsidiarnost, da bi nam s tem utemeljile, zakaj akcijski načrt ne pride v poštev.
Zato sem prepričan, da so lokalne oblasti že spoznale, da bo mobilnost v mestu verjetno eden od najpomembnejših izzivov v 21. stoletju. Zakaj? Zato, ker danes 60 % Evropejcev živi v urbanih skupnostih. Do leta 2020 bo ta delež zrasel na 80 %, mi, Evropska unija, pa imamo pravno podlago, ki nam, državam članicam in lokalnim organom nalaga skupno odgovornost za prometno politiko.
Naj bi se mi kot Evropejci odrekli prav vsem zamislim in pobudam na območjih, na katerih bo prevoz v naslednjih letih pomenil najbolj zapleteno in, nedvomno, najbolj temeljno težavo? Menimo, da ne, zato Evropski parlament ni hotel stati križem rok, pasiven glede mobilnosti v mestih. Nasprotno, odločil se je to pobudo uporabiti za poziv Komisiji, naj se s to zadevo začne spet prednostno ukvarjati v naslednjem mandatu.
Rad bi se zahvalil vsem koordinatorjem, saj smo orali ledino, bredli smo proti toku, predloženo poročilo pa je bilo deležno široke podpore v Odboru za promet in turizem.
Rad bi povedal, da poročilo temelji na načelu subsidiarnosti. Ne pride v poštev - da, vem, da je moj govor predolg, ampak, upam, da boste to svojemu poročevalcu oprostili, gospod predsednik - da bi si Evropa hotela prisvojiti kakršnokoli odločanje v zvezi z mestnim prevozom od lokalnih organov.
Jaz sam sem lokalno izvoljen poslanec, zato sem zelo odločen zagovornik upravnih pravic in pristojnosti lokalnih organov, kar dokazujejo tudi akcije, ki sem vodil v tej zbornici, zlasti skupaj z gospodom Piecykom, kolegom iz Odbora za promet in turizem. Verjamem pa, da lahko Evropa spodbuja, izboljša izmenjavo informacij in najboljših praks, in to je bistvo našega predloga, ki ga bomo v kratkem orisali.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, najprej bi se rad zahvalil gospodu Savaryju za opravljeno delo. Rad bi se mu zahvalil za prizadevnost pri pospeševanju evropske politike prevoza v velikih mestih. To ni nepomembno vprašanje: če se v resnici želimo spopasti z izzivom prevoza v Evropi, moramo delovati na področju mestnega prevoza.
Zato bi se rad najprej zahvalil gospodu Savaryju. Ponavljam: po njegovi zaslugi smo dosegli napredek na področju mestnega prevoza, današnje poročilo, o katerem boste glasovali jutri, pa je zelo pomembno sporočilo, sporočilo, ki mu moram prisluhniti, in upam, da se bom lahko v naslednjem mandatu tvorno odzval na prizadevnost gospoda Savaryja. Še enkrat se mu zahvaljujem za njegovo delo na področju mestnega prevoza.
Nadaljeval bom v maternem jeziku.
- (IT) Gospod predsednik, gospe in gospodje, mestni prevoz je vsekakor neločljivi sestavni del sistema prevoza v Evropski uniji, saj se ta sistem pogosto začne in konča v velikih mestnih območjih in vodi skozi številna taka območja. Zato je nujno, da mobilnosti v mestih ne obravnavamo le z vidika življenja v mestu, pač pa tudi z vidika vseh vrst prevozov, tudi prevozov na velike razdalje.
Boj s podnebnimi spremembami, pospeševanje trgovine, zagotavljanje energije, zadovoljevanje potreb prebivalstva glede mobilnosti in obvladovanje demografskih sprememb so vprašanja, temeljnega pomena ta evropsko politiko, mobilnost v mestih pa je tesno povezana z vsakim od teh izzivov.
Prav iz tega razloga je Komisija septembra 2007 predstavila svojo Zeleno knjigo o mobilnosti v mestih, posvetovanja, ki so sledila objavi Zelene knjige, pa so dokazala široko soglasje o tem, da mora na tem področju odigrati svojo vlogo tudi Evropska unija. Vaša resolucija o Zeleni knjigi o mobilnosti v mestih, ki ste jo sestavili pod vodstvom gospoda Racka in sprejeli 9. julija 2008, podpira to ugotovitev.
Namen Zelene knjige je bil pripraviti pot za akcijski načrt za mobilnost v mestih; odločitev Parlamenta, da bo oblikoval avoj akcijski načrt, še preden je Komisija predstavila svoj predlog, pa je jasen politični znak, zato tudi poudarjam pomen poročevalskega dela gospoda Savaryja, saj kaže, kolikšen pomen Parlament pripisuje nalogi, ki je preprosto ne smemo zanemariti.
Kot vam je dobro znano, sem zavezan vprašanju mobilnosti v mestih in hitremu sprejemu kakovostno zasnovanega akcijskega načrta. Rad bi ponovil, da je ta akcijski načrt predviden v delovnem programu Komisije v letu 2009, in upam, da ga bomo čim prej sprejeli. Gospod Savary je v svojem govoru pravilno ugotovil, da je v evropskih institucijah nekaj odpora, saj nekateri menijo, da bi akcijski načrt te vrste kršil načelo subsidiarnosti. Po mojem mnenju ne moremo govoriti o čem takem, še zlasti, če upoštevamo, da latinski koren besede subsidiarnost, subsidium, pomeni "pomoč": naloga evropskih institucij je pomagati lokalnim organom, da bodo lahko delovali učinkoviteje. Nekomu pomagati še ne pomeni, da prevzemaš njegovo mesto, pač pa, da prispevaš k boljši rešitvi problemov!
Ne da bi se spuščal v podrobnosti predloga, lahko zagotovim, da bo naš akcijski načrt temeljil na dejavnostih, za katere si že nekaj časa prizadevamo, te dejavnosti pa bo združil v usklajeno celoto in poskušal prižgati politično vizijo, ki je še manjka v evropskem delovanju na področju mobilnosti v mestih. Tako bomo začrtali politični okvir za druge posege v prihodnosti na področjih, kjer bomo presodili, da je delovanje na ravni Skupnosti koristno ali celo nujno.
Vaše poročilo bo vsekakor pomemben prispevek k našim internim razpravam in zagotavljam vam, da bomo lahko upoštevali številne predloge, ki jih vsebuje. Seveda ostaja še nekaj vidikov ali podrobnosti, ki jih bo treba dodatno razčistiti. Lahko vam zagotovim, da bomo vaše predloge zelo skrbno preučili, prav tako pa tudi priporočila Odbora regij, s katerim ste se posvetovali.
Današnje glasovanje ne bo pomenilo konca dialoga o tej tematiki. Poskrbel bom, da bo Komisija med nadaljevanjem dela ohranila tesne stike z gospodom Savaryjem in drugimi poslanci, ki spremljate področje prevoza, tako da bo načrt, ki ga bo sprejela Komisija, uglašen s poročilom, ki ga sprejema Parlament, in da bo resnično kakovosten. Za konec bi rad ponovil - naš načrt ne bo pomenil, da Komisija deluje namesto lokalnih organov, pač pa, da Komisija preprosto želi pomagati lokalnim organom k boljšemu delu, prek izmenjave informacij in najboljših praks, kar bo omogočilo državljanom boljše življenje in lažje gibanje po mestih, v okolici mest in na poti skozi mesta. Zato se zahvaljujem Evropskemu parlamentu za opravljeno delo in za bližnje glasovanje o tem načrtu.
Jean Marie Beaupuy
Gospod predsednik, gospod komisar, gospod Savary, gospe in gospodje, smo na parlamentarni skupščini, namenjeni glasovanju o besedilih, gospod komisar, in predvsem smo na parlamentarni skupščini zato, da se besedila izvajajo.
Danes opažamo, da se delo po odlično opravljenem delu vašega predhodnika v zvezi z Zeleno knjigo in z okoli 400 prispevki, ki so mu sledili, skoraj ni nadaljevalo do te mere, kakor ste ravno sami ponovili, da je bilo zanimivo, da je Evropski parlament izrazil mnenje.
Seveda narava ne dopušča vakuuma, torej, ko Evropska komisija ne opravlja svojega dela, je Parlament tisti, ki ga mora opraviti, in v tem oziru moram povedati - in tudi vi ste to dejali, gospod komisar -, da je delo, ki ga je opravil gospod Savary, zelo zanimivo, saj vam je dejansko zagotovil vse gradivo, ki ste ga potrebovali za pripravo osnutka akcijskega načrta.
S tem ne mislim, da prihaja do zamenjave vlog med Komisijo in Parlamentom, a upoštevati bi morali, da čeprav je treba Lizbonsko pogodbo še sprejeti, si je Parlament dejansko prilastil malo več moči.
To delo gospoda Savaryja je izvrstno, ker ponovno upošteva številne predloge Odbora za regionalni razvoj.
Medtem ko na eni strani spoštujemo načelo subsidiarnosti, od vas seveda pričakujemo, da nam boste predstavili vodilo. Slednje bo uporabno. Njegov namen ne bo omejevanje lokalnih oblasti, pač pa jim bo v pomoč. Pričakujemo, da nam boste predstavili kazalce - ponovno, ne v obliki omejitve, ampak v obliki podpore. Predvsem pa pričakujemo tudi, da nam boste predstavili elemente, povezane s prometnim načrtom. V določenih državah ti že obstajajo, v določenih državah so celo obvezni, so povsem nujni.
Rad bi dal primer. V medskupini Evropskega parlamenta za mestna in stanovanjska vprašanja, ki ji imam čast predsedovati, smo izpostavili rast mest v preteklih nekaj letih: v 10 letih so rastoča mesta prekrila površino, ki je trikrat večja od Luksemburga. Torej, kako je to povezano z našo nocojšnjo razpravo? Povezava je zelo neposredna, saj uporabniki v mestu vsak dan prepotujejo natanko 20 % več zaradi rasti mest, več kot 70 % pa jih uporablja lastne avtomobile.
Vse to je način, da povemo, da Odbor za regionalni razvoj, ko zahteva, da spoštujete ne le pogoj celostnega pristopa, ampak tudi pogoj prometnih načrtov, uvaja splošno načelo, ki resnično upamo, da ga boste upoštevali v svojem akcijskem načrtu.
To vprašanje je bilo seveda že postavljeno v medskupini Evropskega parlamenta za mestna in stanovanjska vprašanja in radi bi vam vnaprej izrazili svojo hvaležnost, da ste tudi tu upoštevali celostni pristop.
Gospod komisar, danes niste odgovorili na naša vprašanja. Na nek način ste se le delno zavezali; precej trdno ste se držali načela, a niste nam zagotovili nikakršnih jamstev.
Razmere so dejansko resne. Zakaj? 400 milijonov Evropejcev živi v mestih in na teh 400 milijonov Evropejcev vplivajo življenjski pogoji, kot je ta, ki je vzrok za njihovo vsakodnevno tratenje časa v prometnih zastojih. Vemo, da nas ti prometni zastoji stanejo 1 % BDP. Istočasno, ko govorimo o načrtu za oživitev - načrtu za oživitev gospodarstva -, pa dopuščamo razsipavanje z več milijardami EUR.
Potrebni so hitrejši ukrepi, gospod komisar, saj so ti akcijski načrti za mobilnost v mestih ključni element načrta za oživitev, prav tako pa so ključnega pomena tudi v smislu izziva podnebnih sprememb, saj, kot ste poudarili, najdemo 40 % onesnaženja v mestih. Ne bi rad zanemaril niti varnostnega vidika, ker se dve od treh nesreč v cestnem prometu zgodita v mestih. Ko vemo, da ena smrt stane skoraj 1 milijon EUR, in en primer resnih poškodb več kot 1 milijon EUR, vidimo, kakšne gospodarske in človeške stroške vsako leto predstavlja ta izziv mobilnosti v mestih.
Tako vas zaradi vseh teh praktičnih razlogov tik pred evropskimi volitvami prosimo, gospod komisar, da greste v zaključku današnje razprave, če je mogoče, v svojih predlogih in v svojih obljubah dlje, in sicer ne z dajanjem splošnih obljub, ampak tako, da se zavežete akcijskemu načrtu - vašemu akcijskemu načrtu -, da bodo lahko naši sodržavljani 7. junija bolj naklonjeni udeležbi na volitvah.
Reinhard Rack
v imenu skupine PPE-DE. - (DE) Gospod predsednik, tako kot poročevalec, gospod Gilles Savary, bi rad izrazil svoje obžalovanje, da Komisija ni izvedla svojega prvotnega načrta za celosten akcijski načrt.
Mnogo je dobrih razlogov, zakaj vsi vpleteni, od lokalnih oblasti pa do Evropske unije, poskušajo izboljšati pogoje mestnega prometa. Vemo, da večina ljudi v Evropi živi v mestih in da so trenutni pogoji vse prej kot optimalni. Zato načeloma obstaja dogovor, da se na pobudo Parlamenta pripravijo celostni predlogi o načrtu in o poročilu gospoda Savaryja. Zahvaljujem se mu za njegovo zavezo in za njegove posebne predloge.
Vendar pa bi rad hkrati poskrbel, da bo popolnoma jasno, da se tisto, česar se mnogi bojijo, ali česar mislijo, da se morajo bati, ne bo zgodilo. Nihče noče mestnim občinam ali lokalnim oziroma regionalnim oblastem odvzeti pravice do oblikovanja prometnih pogojev. Z evropske strani bi radi le pomagali zagotoviti, da bodo ukrepi izvedeni na podlagi razumnih skupnih pravil, kjer mestne občine, mesta ali regionalne enote mislijo, da so ti upravičeni. Načelo subsidiarnosti ni ogroženo. To, kar želimo tu storiti, bo pomagalo to načelo zaščititi.
Zato bomo v interesih državljanov še naprej poskušali zagotavljati, da državljan, ki bo prevozil še deset ali dvajset kilometrov Evrope, ne bo naletel na območje umirjenega prometa, ki meni, da je enako kot v njegovem domačem okolju, na koncu pa bo ugotovil, da veljajo popolnoma drugačna pravila.
Nihče noče vsiljevati nekakšnih pristojbin za zastoje ali drugih pravil skupnostim, a, če se uporabljajo, bi jih bilo treba uporabljati v okviru, ki ga državljani priznavajo. Glede smisla v skupnem pristopu v zvezi s prometnimi znaki se strinjamo že več kot 100 let. To bi moralo glede tega vprašanja veljati tudi v prihodnosti.
Saïd El Khadraoui
v imenu skupine PSE. - (NL) Najprej bi se rad zahvalil poročevalcu Gillesu Savaryju in vsem tistim, ki so prispevali h končnemu rezultatu, za delo, ki so ga opravili, in predvsem poročevalcu, da je vztrajal kljub dejstvu, da je Komisija namignila na svoj namen, da bo vsaj za sedaj opustila akcijski načrt, ki ga že toliko časa zahtevamo.
Komisijo bi rad prosil, naj sprejme priporočila, o katerih bomo glasovali jutri, in začne ob prvi priložnosti hitro ukrepati. Čeprav je v Parlamentu mala manjšina in očitno tudi nekaj ljudi v Komisiji in državah članicah, ki mislijo, da bi se morali obrniti stran od vsega, kar je povezano z mesti, je zelo jasno, da Evropa nudi dodano vrednost, ko gre za reševanje velikih in v veliki meri skupnih problemov.
Poročilo vsebuje številne zanimive predloge. Očiten predlog je zbiranje informacij, primerljivih podatkov, ki bodo pomagali opredeliti probleme. Med drugimi predlogi pa so izmenjave in spodbujanje tehtnih zamisli, ki usmerjajo tehnološke inovacije, zagotavljajo interoperabilnost sistemov, spodbujajo mesta k izdelavi načrtov za mobilnost in sprejemajo ukrepe za trajnostno mobilnost. Ti in drugi primeri se jasno nanašajo na zadeve, ki bi jih bilo treba organizirati na evropski ravni z namenom, da naša mesta postanejo primernejša za življenje, lažje dostopna in bolj trajnostna. Zato računam na Komisijo, da bo to prevzela in se zadeve lotila v interesih naših prebivalcev.
Michael Cramer
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospod predsednik, gospe in gospodje, tudi jaz se zahvaljujem poročevalcu.
V okviru podnebnih sprememb igra mestni promet osrednjo vlogo, ker povzroča 70 % vseh škodljivih emisij. Le, če bomo spremenili našo prometno politiko v EU, bomo lahko dosegli svoje lastne cilje za varstvo podnebja. Največji potencial je v mestih, kjer je 90 % vseh poti z avtom krajših od 6 km in zato so tam idealne možnosti, da se te poti opravijo z avtobusom, vlakom, kolesom ali pa peš.
Navdušeni smo, da je večina za to, da se denar EU daje le mestom z več kot 100 000 prebivalci, ki lahko prav tako predložijo načrt za trajnostno mobilnost. Žal nam je, da naš predlog za uvedbo splošne omejitve hitrosti na 30 km/h, z možnostjo, da lahko mesta v skladu z načelom subsidiarnosti določijo višje hitrosti na določenih cestah, ni dobil večinskega glasu. To ne bi bilo dobro le za podnebje; prav tako bi se posledično zmanjšalo število nesreč v cestnem prometu. Vsako leto 40 000 ljudi umre na evropskih cestah, to je 40 000 preveč.
Johannes Blokland
, v imenu skupine IND/DEM. - (NL) Najprej bi se rad zahvalil gospodu Savaryju za naše dobro sodelovanje. Pripravil je tehten osnutek poročila v tesnem sodelovanju s poročevalci v senci.
V poročilu je jasno navedeno dejstvo, da je mobilnost v mestih del prometnega sektorja, kjer je mnogo izzivov in priložnosti: izzivov na področju evropskih podnebnih ciljev, nadzora zastojev v prometu, varnosti v prometu in prijaznosti do uporabnikov, priložnosti glede trajnostnega gospodarskega razvoja ter povečanja ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh, ki je tesno povezano s tem.
Ker je poročilo odlično in po pravici ustrezno pozornost namenja načelu subsidiarnosti, bi rad na kratko omenil povezavo med mobilnostjo v mestih in ladijskim prevozom po celinskih plovnih poteh. Trajnostni gospodarski razvoj v Evropi, nenazadnje na področju prometa in na območjih mest, bo v veliki meri odvisen od ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh. Mnogo evropskih mest ima celinske plovne poti in posledično naravno zmogljivost, da lahko na trajnosten način zadovoljujejo vse večje povpraševanje po prevozu. Navsezadnje, za povečanje ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh niso potrebne velike naložbe v infrastrukturo, to povečanje ne prispeva k zastojem v prometu v evropskih mestih in ne povečuje okoljskih in podnebnih problemov v evropskih mestih, pod pogojem, da se uporabljajo čisti motorji in čista goriva. Če so zmogljivosti za ladijski prevoz po celinskih plovnih poteh že prisotne v evropskih mestih, bi bilo treba te uporabljati in spodbujati.
Prihodnost mobilnosti v mestih je zato tesno povezana s prihodnostjo ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh. Zato bi Evropsko komisijo prosil, naj pozorno upošteva interese ladijskega prevoza po celinskih plovnih poteh, ko bo pripravljala novo zakonodajo o mobilnosti v mestih.
Renate Sommer
(DE) Gospod predsednik, o mestnem prometu v EU razpravljamo že zelo dolgo. Zakaj natanko? Saj nismo niti pristojni za to. Ta pristojnost je bila najprej izoblikovana, ker približno 80 % prebivalstva živi v mestih, in zaradi podnebnih sprememb jo želimo sedaj prevzeti.
K sreči smo lahko zaradi naših protestov te ambicije Evropske komisije zmanjšali na akcijski načrt za mestni promet. Zahvaljujem se komisarju Tajaniju za njegov vpogled. Subsidere pomeni bolj podpirati kot pa predpisati, a seveda kot Italijan, to ve bolje kot jaz, Nemka s srednješolskim znanjem iz latinskega jezika.
Zame je najpomembneje, da bi morala biti v našem poročilu, v poročilu Parlamenta, poudarjena stroga skladnost z načeli subsidiarnosti in sorazmernosti. Zakonodajni ukrepi na evropski ravni so nedopustni za mestni promet. Tu smo zaradi podpornih ukrepov. "Brainstorming" in spodbujanje izmenjave najboljših praks sta smiselna. Ni nam vsem treba zopet iznajti kolesa. Naša mesta potrebujejo rešitve po meri, a razvijejo jih lahko le lokalni akterji, ker le oni vedo, kaj je potrebno.
Mestne občine morajo upoštevati zelo raznolike razmere in zato potrebujejo dovolj manevrirnega prostora, predvsem, če želijo ohraniti življenje na svojih glavnih ulicah. Te so pomembne za privlačnost mesta. Zato je pomembno, da ne izključujemo zasebnih vozil in da se bolj osredotočimo na logistiko v mestu. Zato bi rada več podpore za raziskave na področju logistike za trgovino na drobno v mestih. To bi v določeni meri razbremenilo mesto.
Prav tako je pomembno, da se upoštevajo demografske spremembe. Naša družba se neprestano stara. Potrebe po mobilnosti in stanovanjske potrebe se spreminjajo. Če želimo zmanjšati promet, morajo imeti ljudje možnost svoje vsakodnevne potrebe izpolnjevati blizu doma in zato je to tudi izziv za trgovino na drobno. Vse drugo bi bilo preprosto podpora podeželju.
Ne potrebujemo observatorija za mobilnost v mestih. Ta bi stal ogromno denarja in ustvaril ogromne količine dokumentacije, ki bi jo preprosto arhivirali v Bruslju.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, to poročilo o mobilnosti v mestih je pomemben del izvedljive mobilnosti v Evropi in sestavni del strategije za dosego trajnostne rasti in lizbonskih ciljev.
Izziv je, da se sprejmejo inovativni ukrepi in da se izvedejo zakonodajni ukrepi, ki bodo v veliki meri izboljšali kakovost življenja ljudi v mestih. Dejstvo je, da so postala vsakodnevna življenja evropskih državljanov bistveno težja zaradi stresnih potovanj, zastojev v prometu, onesnaženosti, hrupa in poslabšanja razmer v okolju. Zato je treba doseči ravnotežje na eni strani med ambicijo za razvoj skupne prometne politike, kot pravice do mobilnosti in kot pomembnega dela gospodarske rasti in na drugi strani celostnim pristopom, ki bo izboljšal zastoje v prometu in izrazito prispeval k boju proti podnebnim spremembam.
Na kratko, to bo spodbujalo bolj humano življenje. Čim prej moramo razviti kombinirana prevozna sredstva in dati državljanom informacije o vseh prometnih omrežjih, da bodo lahko izbirali.
Tudi jaz bi rada čestitala poročevalcu za njegovo zelo dobro in tehtno poročilo in prosila Evropsko komisijo, naj ne zapravlja časa in truda pri pripravi akcijskega načrta.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Gospod predsednik, čestitam gospodu Savaryju za njegovo obravnavanje te teme. Promet je temeljni problem na območjih mest. Ta vprašanja v skladu z načelom subsidiarnosti ureja domača in predvsem lokalna zakonodaja. Vendar pa bi bilo treba pomembnost tega problema prepoznati in urediti posebno pomoč in usklajevanje na evropski ravni. To velja tako za spodbujanje dobrih izkušenj in spodbujanje inovativnih, tehničnih in organizacijskih rešitev.
Potrebna je posebna podpora za inteligentne prometne sisteme na območju mest, ki omogočajo tako učinkovito upravljanje prometa kot tudi varnost. Tu je uporabno združevanje prometnih možnosti, informacijskih tehnologij in telekomunikacij. Potrebne so tudi rešitve glede načina prevoza, v katerih so uporabljena sredstva množičnega prevoza in ki zmanjšujejo zastoje v prometu v mestnih središčih. Mislim, da je bistvenega pomena, da se modeli mestnega načrtovanja spremenijo tako, da bo mestni prevoz prijazen ljudem in okolju. Prav tako podpiram koncept ustvarjanja posebnega finančnega instrumenta za mobilnost v mestih v naslednjem finančnem načrtu.
Zapomnimo si, kaj je poudaril poročevalec, in sicer, da 80 % prebivalcev v EU živi na območjih mest. Zaradi slabe organizacije prometa izgubljajo veliko časa. Ne zapravljajmo tega časa.
Antonio Tajani
Gospod predsednik, gospe in gospodje, v odgovor na to lahko še enkrat poudarim, da sem zavezan, da akcijski načrt predstavim v letu 2009.
Zavedam se nujnosti, ki jo čuti večina poslancev, a - kot je poudaril gospod El Khadraoui - obstajajo pravni ugovori v več evropskih institucijah, ne le v Komisiji, in te moramo premagati tako, da prepričamo tiste, ki dvomijo, da tovrstni akcijski načrt, ponavljam, ne bo kršil načela subsidiarnosti. Ponovno bom povedal, glede na to, da sem več let študiral latinščino, zelo dobro poznam pomen besede, ki je pozitiven in pomeni "pomagati".
Po razpravi, ki smo jo imeli danes, in potem, ko smo prebrali besedilo gospoda Savaryja, želimo nadaljevati po tej poti. Sam nimam pomislekov, a, da bi dosegli naš cilj, moramo prepričati mnoge ljudi, in mislim, da je pravi način, kako to storiti, uporaba močnih političnih, tehničnih pa tudi pravnih argumentov. Besedilo, ki ga je pripravil Parlament, bo zagotovo v pomoč pri premagovanju ugovorov in prepričan sem, da jih je mogoče premagati v naslednjih nekaj mesecih. Komisija bo tako dala državljanom akcijski načrt, ki bo vsekakor upošteval delo, ki ste ga opravili v zadnjih tednih in mesecih.
Zato bi se vam rad ponovno zahvalil in ponovno potrdil svojo zavezo in svojo željo, da nadaljujem v smeri, ki jo ubral moj predhodnik in jo je prav tako izbral Evropski parlament, hkrati pa želim zagotoviti, da bo odločitev podpiralo čim več ljudi, da bo lahko načrt bolj učinkovit. Če se odločimo, da bomo načrt morda sprejeli nekaj tednov prej, a brez polne podpore vseh strank, to morda ne bo najboljši način za dosego ciljev, v katere vsi verjamemo.
Kljub temu mislim, da bomo po tej razpravi in odločitvi Parlamenta naredili pomemben napredek in zato lahko zahteve, ki jih je navedla večina poslancev - ker je bilo med razpravo več različnih mišljenj glede akcijskega načrta -, po mojem mnenju v prihodnjih mesecih privedemo do zadovoljivega zaključka.
Gilles Savary
Gospa predsednica, gospe in gospodje, seveda bi rad takoj med to razpravo pomiril gospo Sommer. Mnogo je zakonov, ki vplivajo na lokalne oblasti: na primer o konkurenci Stadtwerke oziroma komunalnih podjetij, o obveznostih javnih služb na področju prevoza in o direktivah o javnih pogodbah.
Torej, tu ne gre za to. Tu je mnogo bolj upoštevana subsidiarnost. Ne gre za vprašanje, da bi se tu odločalo, da bi morala skupnost, občina ali mestno območje postati "cona 30" ali da bi morala dati prednost železniškemu prevozu. Poskrbel sem, da se ne bomo vračali k tovrstni razpravi.
Vprašanje, ki sem si ga zastavil, je bilo: "Kakšna je lahko dodana vrednost Evropske unije?" Odgovor je najprej njena želja po ukrepanju. Evropska unija ne more vprašanja glede mest opustiti istega meseca - decembra 2008 -, kot ga, zahvaljujoč gospe Merkel in gospodu Sarkozyju, določi za posebno ambiciozen načrt o podnebnih spremembah.
Kako se lahko lotimo načrta "tri krat dvajset" v zvezi s podnebnimi spremembami in hkrati rečemo "ne zanima me mestno okolje", ko pa ima slednje največji vpliv na podnebne spremembe?
To je vprašanje politične doslednosti - evropske politične doslednosti -, ker smo se strinjali, pa tudi vlade, da se bomo lotili načrta o podnebnih spremembah. Obstaja upravičena potreba po osredotočanju na mestno okolje in ne moremo ji pobegniti niti na področju prevoza niti na drugih področjih.
Da, poskrbeti moramo, da bodo lokalni sveti sprejemali neodvisne odločitve; te so nam bližje. Vendar pa lahko zagotovimo, da se bodo sestajali, da bodo izmenjevali najboljše prakse in informacije.
Lahko poskrbimo, da bodo imeli spodbudo za izvajanje načrtov za razvoj mest, česar do sedaj niso mogli delati vsi.
Lahko zagotovimo, da bodo povezali vse načine prevoza: okolju prijazen način prevoza, javni prevoz, prevoz po vodi - gospod Blokland ima prav - in železniški prevoz.
Lahko poskrbimo, da bo mestni promet privlačnejši za uporabnike.
To je naš cilj in zato pozivamo k izdelavi finančnega instrumenta. Obstaja program Marco Polo, ki spodbuja uporabo kombiniranega prevoza. Obstajajo programi URBAN. Imamo več evropskih programov, ki zagotavljajo spodbude. Ne izumljamo jih sedaj, potekajo že več let.
Naslednji finančni načrt bi bilo treba brez povišanja ponovno usmeriti proti mestnemu prometu. To je naš predlog.
V zaključek bi povedal - gospa predsednica, oprostite, sem poročevalec - gospodu Tajaniju, da bi se moral, če bomo jutri dosegli veliko večino, vrniti h Komisiji in povedati: "Mislim, da moramo nekaj storiti, ker je to legitimno in ker Parlament ni ukrepal sam."
(Aplavz)
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo jutri.
Pisne izjave (člen 142)
Marian-Jean Marinescu  
v pisni obliki. - (RO) Kakovost življenja evropskih državljanov je neposredno odvisna od tega, da se poskrbi, da bo mestni promet bolj udoben in zelen. Zaradi tega so bistveni ukrepi zagotavljanje dostopnosti prevoza in podpora interoperabilnosti. Istočasno pa so naložbe, usmerjene v tovrstna javna dela, učinkovit način za vlaganje sredstev, zagotovljenih z evropskimi in nacionalnimi načrti za oživitev gospodarstva. Pri tem pristopu gre za osredotočanje na državljane v njihovi dvojni vlogi delavcev - z ustvarjanjem novih delovnih mest - in upravičencev do storitev v cestnem prometu in do izboljšanja kakovosti okolja.
Vendar pa je za številne evropske pobude in priporočila za izboljšanje mobilnosti v mestih potreben celosten pristop. Upoštevanje načela subsidiarnosti ne izključuje potrebe po izvajanju skladnega pravnega okvira in ustvarjanju skupnega referenčnega okvira, ki poleg celostnih priporočil vključuje obsežen sklop dobrih praks.
Posledica tega je, da bodo imele lokalne oblasti, ki so neposredno odgovorne za to zadevo, priložnost in interes za okrepitev svojega sodelovanja z vsem zainteresiranimi v trajnostnem razvoju prometa na lokalni in regionalni ravni.
Tudi jaz pozivam Evropsko komisijo, naj nujno pripravi akcijski načrt za mobilnost v mestih, da bi pospešila skladno povezovanje tega sektorja kot dela evropskega prometnega omrežja na splošno.
Dushana Zdravkova  
v pisni obliki. - (BG) Obstoječe tehnologije in sredstva za prevoz potnikov in tovora v mestnem okolju so dosegli svojo dokončno mejo. Vsekakor se manjša evropska mesta že dušijo pod prometom vozil. Da bi izboljšali kakovost življenja naših državljanov, moramo pospešiti razvoj in izvajanje znanstvenih raziskav ter inovacij na področju mobilnosti v mestih. Vsekakor je dejstvo, da nam usmerjanje sredstev v preprosto razširitev obstoječe infrastrukture ne bo pomagalo premagati vse večje krize. Najti moramo nove, "inteligentne" rešitve za reševanje ne le sedanjih, ampak tudi prihodnjih problemov z mestnim prevozom. Zato pozdravljam predlog za razvoj nove generacije programa CIVITAS, saj mislim, da se je treba osredotočiti na razvoj naslednje generacije informacijske tehnologije za upravljanje prometnih tokov.
Celostni pristop načrtovanja, ki je bil sprejet v zadnjih letih, se razmeroma široko uporablja pri pripravi mestnih načrtov za večja mesta v Evropi.
Ustvarjanje in financiranje trajne evropske strukture, s pomočjo katere se bo zbirala in širila dobra praksa na tem področju, pa tudi spodbujal dialog med zainteresiranimi stranmi iz vsake regije Evropske unije, bo pomenilo nov, pomemben korak proti spodbujanju trajnostne mobilnosti na območjih mest.
