Trgovinski in gospodarski odnosi z Zahodnim Balkanom (kratka predstavitev) 
Predsednik
Naslednja točka je poročilo gospoda Belderja v imenu Odbora za mednarodno trgovino o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom.
Bastiaan Belder
poročevalec. - (NL) Gospod predsednik, to priložnost bi izkoristi, da predstavim svoje poročilo o trgovinskih in gospodarskih odnosih z Zahodnim Balkanom.
To poročilo sem namenoma začel tako, da sem večkrat ponovil evropsko perspektivo tistih držav. Unija ne more še naprej zvesto ponavljati preteklih obljub kot so tiste, ki jih je dala državam Zahodnega Balkana na Evropskem svetu v Thessalonikih leta 2003, da se bodo pridružile Evropski uniji. Ne, za Zahodni Balkan bi bili boljši stvarna dejanja in prirejeni postopki pristopa kot pa skoraj obvezna retorika.
Morda boste vprašali, zakaj so mi obeti pristopa teh držav tako dragi. Najprej, popolnoma sem prepričan, da je to častni dolg Unije, ki ga mora plačati. To me spominja na razpravo o Srebrenici, za katero upam, da bo v tem Parlamentu potekala ta teden v sredo zvečer. Poleg tega ima ta regija za Evropo pomemben strateški pomen. Posebni predlogi v mojem poročilu so sledeči. Zagovarjam nadaljnjo konsolidacijo Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini (CEFTA). To je pomembno orodje za povečanje regionalnega vključevanja na tem območju, ki pa je pomembna priprava, če se želijo te države vključiti na evropski trg in se na treh ravneh pridružiti Uniji. Evropska unija bi morala sprostiti predpristopna sredstva z obsežno pomočjo, da bi v teh državah spodbudila proces reformiranja. Države članice lahko prav tako pri tem igrajo pomembno vlogo tako, da lokalnim javnim uslužbencem zagotovijo posebno usposabljanje. To bo tem državam zagotovilo več uradne zmožnosti za oblikovanje lastnih ambicioznih projektov, ki so upravičeni do financiranja EU.
Gospod predsednik, ko sem začel delati na tem poročilu, sem najprej obiskal Oddelek za gospodarske zadeve, ki ga ima moja država v Haagu, kjer sem na svoje zadovoljstvo izvedel, da je nizozemska vlada zavzela obsežen medvladni pristop. To sem v svojem poročilu opisal kot primer, vreden posnemanja, ne zato, ker je to nizozemski pristop, ampak ker je prirejen za same države Zahodnega Balkana za aktivno in ustrezno podporo pristopnega procesa in ustreza njihovim pozivom.
Omeniti bi želel posebno točko iz svojega poročila, in sicer energetsko sodelovanje z državami Zahodnega Balkana, ki je po mojem mnenju zelo aktualna tema. Na račun svojega strateškega položaja bi lahko ta regija igrala pomembno vlogo pri tranzitu surove nafte in zemeljskega plina. Unija bi si morala prizadevati za sprejetje zunanje energetske politike. Sem tudi član Odbora za zunanje zadeve. Pred nekaj leti smo sprejeli tehtno poročilo za sprejetje evropske zunanje politike na energetskem področju. No, sedaj pa poglejte trenuten položaj, ki krepi ta poziv Evropskega parlamenta Komisiji in Svetu. Bruselj seveda ne bi smel svojih držav članic puščati na hladnem, dobesedno in drugače.
Zaključil bi tako, da povem, da sem kot nekdanji novinar pogosto potoval na Balkan. Posledično čutim veliko vživetost in vključenost v to regijo. Pri pisanju svojega poročila sem koristil svoj potovalni proračun za študijska potovanja; skupaj z Odborom za mednarodno trgovino in predvsem njegovim uslužbencem, Robertom Bendinijem, in z mojim uslužbencem, Dickom Janom Diepenbroekom, sem šel na pomembna potovanja v Srbijo in na Kosovo in naslednji teden, upam, bom šel v Albanijo. Na kratko, to poročilo bom morda zaključil nocoj, a delo še zdaleč ni opravljeno, ne zame ne za evropske institucije. Če res želimo to regijo približati Bruslju in to dejansko prikazati s svojo predanostjo in aktivno podporo, imamo vso pravico zahtevati, da se proces reformiranja, pristop, izpolnjuje s predanostjo, in to mora biti tudi očitno. To poročilo sem resnično delal z veseljem in upam, da mu bo sledilo več poročil za posamezne države Zahodnega Balkana.
Androulla Vassiliou
članica Komisije. - Gospod predsednik, naj gospodu Belderju najprej čestitam za to zelo dobro poročilo. Vaše poročilo je nastalo v času, ko se Zahodni Balkan vse bolj približuje EU, in zagotavlja obsežen pregled vprašanj v zvezi z gospodarskimi in trgovinskimi odnosi med EU in Zahodnim Balkanom. Dovolite mi, da se osredotočim na nekatere točke, poudarjene v vašem poročilu.
Zahodni Balkan je kot regija ključen in dragocen partner EU. Zadnje sporočilo Komisije o Zahodnem Balkanu večkrat ponavlja trdno zavezanost EU za evropsko perspektivo regije in med drugim potrjuje pomembnost Srednjeevropskega sporazuma o prosti trgovini za razvoj regije. Komisija se strinja s poročevalcem, da lahko perspektiva članstva EU deluje kot katalizator za trajnostni gospodarski razvoj in za zagotavljanje miru in stabilnosti v regiji. Komisija se prav tako strinja, da je skrajno pomembno, da posamezniki pri ocenjevanju pripravljenosti držav v regiji za pridružitev EU izpolnjujejo kobenhavenska merila. EU je glavni trgovinski partner Zahodnega Balkana. Močnejše gospodarske vezi med EU in regijo so zato nujno potrebne za dvig gospodarske rasti regije.
Kot je bilo navedeno že v vašem poročilu, sta liberalizacija in integracija trga temelja stabilizacije in pristopnega procesa in EU si je za ta cilj pri Zahodnem Balkanu prizadevala na treh ravneh.
Najprej, na dvostranski ravni EU od leta 2000 zagotavlja enostranske trgovinske preferenciale za Zahodni Balkan, da bi poenostavila dostop njihovega izvoza na trg EU. Komisija je kot del sporazumov o stabilizaciji in pridružitvenih sporazumov sklenila sporazume o prosti trgovini, da bi ustvarila pogoje za politične in gospodarske reforme in da bi ustvarila podlago za vključevanje Zahodnega Balkana v EU, na primer z usklajevanjem pravnega reda Skupnosti.
Drugič, na regionalni ravni je Evropska komisija delovala kot povezovalec v pogajanjih v zvezi z Srednjeevropskim sporazumom o prosti trgovini (CEFTA) in se odločila za zagotavljanje finančne in tehnične pomoči Sekretariatu CEFTA in strankam za pomoč pri izvajanju sporazuma. Sočasno pa Evropska komisija zelo ceni regionalno lastništvo sporazuma in priznava, da je CEFTA bistvena za globlje regionalno vključevanje in za pripravo tal za morebitno polno sodelovanje Zahodnega Balkana na enotnem trgu EU. Nadalje je CEFTA ustvarila vse potrebne strukture za razpravo o vprašanjih, ki so na regionalni in dvostravnski ravni povezana s trgovino. To je bistveno za pospeševanje in poglabljanje regionalnega sodelovanja in dobrih sosedskih odnosov. Evropska komisija bo še naprej spremljala izvajanje sporazuma CEFTA in bo o tem še naprej poročala v svojem letnem poročilu o pristopnem in predpristopnem procesu.
Tretjič, na večstranski ravni Komisija podpira pristop držav v regiji k Svetovni trgovinski organizaciji, saj je to brezpogojno temeljni korak proti učinkovitemu sodelovanju v globaliziranem gospodarstvu. EU je uporabila vse instrumente politike, ki so na voljo, za podporo državam Zahodnega Balkana pri njihovem prizadevanju za reforme in regionalno sodelovanje. Instrument za predpristopno pomoč je pomemben pri obravnavanju dolgoročnih razvojnih potreb regije. Celotno financiranje za sedanji finančni okvir za obdobje 2007-2013 znaša 11,5 milijard EUR. In nenazadnje, Evropska komisija je začela dialoge z vsemi zadevnimi državami v regiji za ureditev načrtov za odpravo režima viz.
V luči povedanega naj vam zagotovim, da Komisija sprejema vse potrebne korake, da bi okrepila trgovinske odnose in čim bolj približala gospodarstvo Zahodnega Balkana EU. V zaključek bi ponovno želela čestitati poročevalcu za to dobro poročilo in z veseljem povem, da se Komisija strinja z njegovim splošnim pristopom.
Predsednik
Razprava se je zaključila.
Glasovanje bo potekalo v torek ob 12.00.
Pisna izjava (člen 142)
Călin Cătălin Chiriţă  
v pisni obliki. - (RO) Izraziti bi želel svojo podporo in spoštovanje do poročila, ki ga je predstavil gospod Belder, saj priporoča posebne gospodarske ukrepe, ki so usmerjeni v evropsko perspektivo ljudstev Zahodnega Balkana. Izpostavil bi rad tri točke.
1. Stvarno moramo priznati, da je Srbija ključna igralka pri uspehu stabilizacijsko-pridružitvenega procesa, medtem ko si mora EU še naprej prizadevati za pridobitev zaupanja in dolgoročnega prijateljstva srbskega naroda.
2. V prihodnosti za območja kot so Kosovo, Južna Osetija, Abhazija, Pridnjesterje, Severni Ciper, itd., ne bi smeli biti več dovoljeni etnični separatistični trendi in enostranske izjave o neodvisnosti. Načelo ozemeljske celovitosti držav je sveto in ga je treba v prihodnosti spoštovati.
3. Istočasno pa moramo trdno podpreti skladnost z evropskimi standardi glede pravic oseb, ki v državah Zahodnega Balkana sodijo k narodnim manjšinam, vključno s pravicami romunsko govorečih skupnosti v Timočki krajini, Vojvodini, Istri in nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji. Te pravice je treba spoštovati in pri tem izločiti morebitne trende k etnični teritorialni avtonomiji in k prizadevanjem za kolektivne etnične pravice, katerih potencial za spore in za sprožanje krvavih vojn se je že pokazal.
