ES strategija dėl romų įtraukties (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Lívios Járókos Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto vardu pateiktas pranešimas dėl ES strategijos dėl romų įtraukties.
Lívia Járóka
pranešėja. - Ponia pirmininke, norėčiau padėkoti visiems kolegoms Europos Parlamente ir visose pilietinėse organizacijose už jų paramą ir vertingą indėlį, rengiant šį sudėtingą pranešimą.
Norėčiau pasakyti asmeninę pastabą, kad tai vieta ir laikas, kai turiu padėkoti savo kolegoms biure, savo politiniam patarėjui LIBE komitete, kuris daugybę metų dirbo su šia strategija, ir savo biuro pastarųjų metų vadovui, kuris kovojo kartu su manimi.
Taip pat esu dėkinga savo šeimai, kuri man leido vadovauti šiai kovai, kuria galiausiai pasiekėme rezultatų. Pasiekėme bendrą šešių frakcijų, 27 valstybių narių ir penkių labai svarbių parlamentinių komitetų susitarimą. Taip, manau, galime pateikti savo poziciją Komisijai, Tarybai ir valstybėms narėms, kurių turi būti paisoma, todėl žengėme didžiulį žingsnį bendrų ES lygmens veiksmų, siekiant sumažinti mūsų žemyno didžiausios etninės mažumos skurdą ir socialinę atskirtį, link.
DidelEuropos romų dalis gyvena standartų neatitinkančiomis sąlygomis - jie beveik visiškai atskirti nuo ekonominio gyvenimo, todėl negali pasinaudoti pagrindinėmis žmogaus teisėmis, taigi jų socialinės įtraukties skatinimas negali būti laikomas tik bendros politikos korektūros klausimu, ši problema turi būti sprendžiama siekiant panaikinti vieną iš didžiausių konstitucinių ir žmogaus teisių spragų Europoje.
ES lygmeniu dedant pastangas, kad būtų sumažintas Europos romų skurdas ir socialinatskirtis, pirmiausia turėtų būti siekiama paisyti pagrindinių teisių į darbą, būstą, sveikatos priežiūrą bei mokslą ir jas skatinti.
Trumpai paminėsiu svarbiausius savo pranešimo aspektus ir rekomendacijas. Pirmiausia strategija turi būti ES vidaus strategija, prioritetinių sričių ir tikslų įgyvendinimą turi prižiūrėti Komisijos struktūros, taip pat strategija jokiu būdu neturėtų turėti poveikio ES, kai kyla nesantaika ir supriešinamos valstybės narės. Priešingai, naujos įstaigos, kuri koordinuotų ir prižiūrėtų strategijos įgyvendinimą, sukūrimas būtų nereikalingas išteklių eikvojimo požiūriu.
Komisija turėtų atlikti priežiūros, koordinavimo ir stebėsenos vaidmenį ir šiuo tikslu reikėtų svarstyti Romų reikalų darbo grupės, kaip nuolatinio organo, išsaugojimą.
Komisija turėtų pateikti metinę ataskaitą apie pažangą, įvertinti rezultatus ir pateikti atnaujintus pasiūlymus Tarybai. Šiuo tikslu būtų galima parengti Europos romų strategijos rezultatų suvestinę - į vienos bendrosios rinkos rezultatų suvestinę panašią priemonę.
Siekiant praktinių privalumų, būtų labai naudinga paskirti administracinę įstaigą arba vyriausybės pareigūną, kuris veiktų kaip strategijos tikslų įgyvendinimo nacionalinis informacijos centras ir konsultuotų bei informuotų Komisiją, kuri prižiūri strategijos įgyvendinimą.
Strategijoje taip pat turi būti atsižvelgiama į teritorinės atskirties problemą, nes socialinių kliūčių geografinis pasiskirstymas valstybėse narėse nevienodas, bet skurdas ir socialinatskirtis ypač dideli mažai išsivysčiusiuose mikroregionuose, kuriuose daugelyje naujųjų valstybių narių daugiausia gyvena romai.
Būtina nustatyti bendrus, palyginamus ir patikimus rodiklius siekiant pateikti realybę atitinkančią pažangos analizę ir vykdyti veiksmingos stebėsenos reikalavimą. Rekomenduoju patvirtinti Lakeno rodiklius ir juos papildančius elementus siekiant išmatuoti socialinę ir teritorinę atskirtį, taip pat įvertinti pažangą.
Reikia parengti visos Europos krizės žemėlapį, kuriame būtų įvertinti minėtieji ES mikroregionai, remiantis jų skiriamaisiais bruožais.
Dalis sanglaudos politikai skirto biudžeto daugiametėje finansinėje programoje turėtų būti perkelta į strategijos įgyvendinimo rezervą. Tai galėtų užtikrinti strategijos įgyvendinimui labai svarbius išteklius ir lemiamas paskatas, remiantis kriterijumi, kaip įgyvendinant siūlomą projektą arba intervenciją būtų remiami ir įgyvendinami strategijos tikslai.
Taip, viena vertus, galėtume netaikyti bendros praktikos, kai itin prisidedančios valstybės maksimaliai susigrąžina nepanaudotų lėšų sumas, ir, kita vertus, galėtų būti sukurtas tiesioginis ryšys tarp lėšų skyrimo ir didesnių rezultatų.
Manau, kad Europos romų strategijoje turėtų būti išsaugomi tokie principai ir prioritetai, ir nekantrauju išgirsti jūsų pastabas dėl mano pranešimo.
(Plojimai)
Zoltán Balog
Ponia pirmininke, Komisijos nariai, ponios ir ponai, Tarybai pirmininkaujanti Vengrija skiria didžiulę svarbą romų integracijos klausimui ir dėkoja už tvirtą Europos Parlamento paramą šiuo klausimu.
Nepamirškime, kam keliamas pavojus. Kalbame apie milijonų Europos Sąjungos piliečių, kurie turi tokią pat teisę į vienodas galimybes kaip ir visi kiti, gyvenimo galimybes, ir mūsų visuomenės negali nepaisyti jų turimų galimybių. Todėl noriu pasveikinti jus parengus puikų rezoliucijos projektą, kurį netrukus priimsite ir kuriam tvirtai pritariu. Pritariame jūsų siekiui užtikrinti, kad pažadai virstų darbais.
Balandžio 8 d. pasaulyje švenčiama Tarptautinromų diena. Tą dieną Tarybai pirmininkaujanti Vengrija surengs penktąjį Integruoto Europos romų įtraukties forumo susitikimą Budapešte, kuriame, esu tikras, dalyvaus ir dideldalis jūsų. Kaip pagrindinį šio renginio klausimą Komisija pristatys savo strateginį komunikatą šiuo klausimu, ir prašome L. Járókos pateikti svarbiausius rezoliucijos aspektus.
Po to pirmininkaujanti Vengrija parengs Tarybos išvadų projektą, kurį, tikimės, gegužės 19 d. priims Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų taryba. Šiose išvadose bus kalbama būtent apie romų integracijos klausimą, taip pat sieksime sustiprinti ES ir jos valstybių narių bendradarbiavimą dėl romų ekonominės ir socialinės integracijos.
Be to, ketiname apsikeisti nuomonėmis dėl Komisijos idėjų esant kitoms Tarybos sudėtims, o gegužės mėn. pabaigoje Bendrųjų reikalų taryba surengs politinius debatus, rengiantis Europos Vadovų Tarybos posėdžiui birželio mėn.
Kad galėtumėme daryti pažangą, turime atsisakyti visų stereotipų, apibendrinimų ir išankstinio nusistatymo. Turime suvokti, kad romų gyvenimo sąlygos tikrai nėra visur vienodos. Dar daugiau, turime nepamiršti istorinių šios socialinės atskirties priežasčių. Ne visi piliečiai vienodomis sąlygomis gali pasinaudoti Centrinėje ir Rytų Europoje vykusių politinių pokyčių ir perėjimo į rinkos ekonomiką teikiama nauda. Per pastaruosius 20 metų dideldalis romų buvo visuomenės atskirti.
Šiandien labai svarbu tai, kad tvirtai pasmerktume rasistinėmis paskatomis pagrįstus agresijos veiksmus, kad ir kas juos vykdytų. Esant sudėtingai ekonomikos padėčiai pažeidžiamieji tampa dar pažeidžiamesni ir dažnai dėl savo skurdo priežasčių kaltina vieni kitus. Tačiau remiamės bendromis vertybėmis ir priemonėmis jiems apginti, ir jau praėjo dešimt metų nuo tada, kai Taryba priėmdirektyvas dėl rasinės diskriminacijos draudimo.
Labai palankiai vertinu tai, kad ypatingas dėmesys skiriamas atskyrimo panaikinimui. Atskyrimu sukuriamas nepagrįstas ratas ir klaidingos ribos visuomenėse. Taip pat labai džiaugiuosi, kad rezoliucija apima ir lyčių lygybės klausimą. Noriu jums priminti ankstesnę 2006 m. Europos Parlamento patvirtintą rezoliuciją, kurioje kalbama apie romų moterų padėtį. Visoms moterims turi būti suteikiama teistinkamai išnaudoti savo galimybes. Mums reikia daugiau romų moterų ir sprendimų priėmimo srityje. Ponios ir ponai, šio klausimo pranešėja Lívia Járóka šiuo aspektu gali įkvėpti mus visus, visų pirma moteris, tačiau taip pat ir vyrus.
Dar kartą norėčiau padėkoti L. Járókai ir jums visiems už dalyvavimą šiame svarbiame procese, taip pat norėčiau dar kartą jums priminti, kad Tarybai pirmininkaujanti Vengrija yra pasiryžusi pasiekti svarbių rezultatų šioje srityje. Prašau visų jūsų pagalbos to siekiant.
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Ponia pirmininke, kaip žinote, Europos Sąjunga yra pagrįsta teisėmis ir vertybėmis, kurios apima mažumų apsaugą, laisvo judėjimo principą ir diskriminacijos draudimą - visa tai visapusiškai taikoma romams.
Socialinir ekonominromų integracija, mano manymu, yra moralinpareiga, taip pat ir, kaip teisingai pabrėžiama Parlamento pranešime, ekonominis mūsų Europos Sąjungos visuomenių interesas. Tai ES prioritetas, ir tam reikalingas šalių ir vietos institucijų, pilietinės visuomenės ir ES institucijų įsipareigojimas ir bendros pastangos.
Norėčiau pasveikinti Lívią Járóką su jos puikiai atliktu darbu. Ji tai darbandydama įtraukti visą Parlamentą ir parengti pasiūlymą dėl dokumento, kuriame būtų įtvirtintas svarbus visų frakcijų parlamentarų indėlis, ir manau, kad tai tikras laimėjimas. Tai, L. Járóka, padės mums išlaikyti romų įtraukties klausimą politinės darbotvarkės viršuje. Tai padės mums imtis reikiamų veiksmų, siekiant pagerinti romų padėtį ir jų socialinę ir ekonominę integraciją į visuomenę.
Noriu jus informuoti, kokia dabartinpadėtis. Kaip turbūt prisimenate, 2010 m. balandžio 7 d. Komisija priėmkomunikatą dėl socialinės ir ekonominės romų integracijos Europoje, kuris buvo pirmasis politinis dokumentas, skirtas būtent romams.
Komunikate pateikiamas konkretus veiksmų sąrašas, kuriuo siekiama padėti valstybėms narėms įgyvendinti veiksmingesnę politiką dėl romų integracijos ir nustatyti pagrindines problemas ateityje: diskriminaciją, skurdą, žemą išsilavinimo lygį, kliūtis darbo rinkoje, būstą, atskyrimą ir pan. Tada buvo įvertinta Komisijos vidaus romų reikalų grupė, kuri buvo sudaryta 2010 m. rugsėjo 7 d. ir kuri labai aiškiai parodė, kad nėra jokių įrodymų, kad valstybėse narėse imamasi tvirtų ir proporcingų priemonių didelės dalies ES romų gyventojų socialinėms ir ekonominėms problemoms įveikti.
Ši padėtis nėra nei priimtina, nei tvari, todėl Komisija siekia sukurti ES bendrąsias nuostatas dėl nacionalinių romų integracijos strategijų, kurią ji pateiks balandžio mėn. pradžioje. Šis Parlamentas ragino priimti ES strategiją ir Komisija reaguoja į šį prašymą. Manau, visi sutinkame, kad mums būtinas veiksmingas politikos planavimas ir įgyvendinimas, taip pat strateginis požiūris. Manau, taip pat sutinkame, kad pagrindinatsakomybuž romus gyventojus priklauso valstybėms narėms, kuriose gyvena šie romai gyventojai, ir būtent dėl to Komisija rengia šias ES bendrąsias nuostatas, kurios apims nacionalines romų integracijos strategijas, nes mums reikalingos abi: turime žinoti, kokia kryptimi visi judame, taip pat turime žinoti, ką darys kiekviena valstybnarė, siekdama pritaikyti konkrečias politikos priemones sprendžiant romų problemas toje valstybėje narėje.
Balandžio mėn. pateikiamos ES bendrosios nuostatos bus pagrįstos jūsų rezoliucija, L. Járóka, Komisijos romų klausimų grupės darbu ir, žinoma, įvairiais valstybių narių ir pilietinės visuomenės patarimais. Būtina imtis konkrečių veiksmų, aiškių įsipareigojimų, kad būtų geriau pasinaudojama įvairiomis teisinėmis ir finansinėmis priemonėmis, siekiant didelių laimėjimų. Ilgai apie tai nekalbėsiu, nes mano kolega L. Andor yra atsakingas už šį dokumentą, tačiau strategija "Europa 2020" sudaromas pagrindas imtis ryžtingų ekonominių ir socialinių veiksmų dėl atskirtų asmenų, ir žinome, kad skurdas yra labai dideldidžiausios Europos mažumos problema. Šiuo atveju būtini ryžtingi veiksmai ir šalių, ir ES lygmeniu.
Komisija taip pat mano, kad labai svarbu pasimokyti iš praeities klaidų ir užtikrinti, kad būtų labai gerai suderinti visų suinteresuotųjų subjektų, t. y. nuo ES iki vietos lygmens, veiksmai. Kalbant apie šį koordinavimą, turime Europos romų įtraukties programą, kuri yra puiki priemonvisiems subjektams įtraukti. Manau, kad būtų svarbu sustiprinti šios programos vaidmenį ateityje.
Su dideliu susidomėjimu klausiausi Parlamento pasiūlymo sukurti nacionalinius informacijos centrus, ir tai apsvarstysime, kai rengsime ES bendrąsias nuostatas. Taip pat norėčiau jus patikinti, kad rengdama bendrąsias nuostatas Komisija skirs ypatingą dėmesį būtinumui stebėti padėtį, procesą ir pažangą šalyse, ir šiuo atveju kreipiuosi į Parlamentą. Tai neturi būti labai gero Parlamento pranešimo ir tada įdomių Europos Sąjungos bendrųjų nuostatų atvejis; tai turi būti aktyvūs veiksmai, galimi įvertinti veiksmai, stebimi veiksmai, kad galėtume pamatyti, kuria linkme judėsime ateityje, ir šiuo atveju ir toliau glaudžiai dirbsime su valstybėmis narėmis ir su šiuo Parlamentu, taip pat su visais suinteresuotaisiais subjektais.
(Plojimai)
László Andor
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, aš taip pat norėčiau padėkoti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui už puikų darbą dėl ES strategijos dėl romų įtraukties ir pagirti pranešėją Lívią Járóką už įspūdingą paramą, kurios šis pranešimas sulaukParlamente.
Pranešimas yra naudingas ir teikiantis vilčių. Jis naudingas, nes juo prisidedama prie vykstančių diskusijų dėl to, kaip paskatinti romų integraciją į ekonomiką ir visuomenę. Jis teikia vilčių, nes juo parodoma, kad Komisija ir Parlamentas judėjo ta pačia kryptimi ir kad mūsų požiūriai dėl ateities didžia dalimi sutampa.
Pirma, Komisija sutinka, kad romų klausimas yra vienas svarbiausių strateginių uždavinių Europoje, o kartu juo suteikiama vienos iš daugiausiai žadančių galimybių žemynui. Kai kalbame apie galimybes, turime omenyje ir ekonomines galimybes. Iš tiesų tai socialinir ekonominbūtinybė, kaip ir moralinpareiga.
Antra, Parlamento pranešimas yra įtikinamas atvejis dėl būtinybės laikytis visa apimančio požiūrio ieškant sprendimo socialiniu ir ekonominiu romų klausimu. Jame siūloma skirti dėmesį keletui tokių prioritetinių sričių kaip švietimas, užimtumas, būstas ir sveikatos priežiūra. Tai iš tiesų labai svarbios sritys, siekiant sėkmingos romų integracijos.
Trečia, palankiai vertinu tai, kad pranešime kalbama apie ES lėšų panaudojimo tinkamiausiu būdu svarbą. Labai svarbu pakankamais finansiniais ištekliais paremti politikos priemones. Nors ir padarėme pažangą šioje srityje, reikia padaryti dar daugiau.
Ketvirta, sutinku su Parlamentu, kad turime sukurti tvirtą mechanizmą nacionalinėms strategijoms dėl romų integracijos stebėti.
Galiausiai atkreipiau dėmesį į tai, kad pranešime raginama atkreipti dėmesį į teritorinį skurdo aspektą, visų pirma neišsivysčiusiuose mikroregionuose. Komisija atidžiai išnagrinės šį pasiūlymą.
Aišku, kad kai kurios valstybės narės nepajėgs padaryti pakankamos pažangos, susijusios su strategijos "Europa 2020" tikslais, nebent jos imsis konkrečių veiksmų, skirtų romų integracijai pagerinti. Todėl jau laikas imtis ryžtingų veiksmų ir nacionaliniu, ir ES lygmeniu. Nors valstybės narės yra pirmiausia atsakingos už romų integracijos strategijų rengimą ir įgyvendinimą, ES iš tikrųjų gali jas remti. Turime užtikrinti, kad visų lygmenų nuoseklios ir suderintos pastangos būtų politikos sistemos dalis.
Esu įsitikinęs, kad ES bendrosiomis nuostatomis dėl nacionalinių romų integracijos strategijų - kurias, kaip jau sakKomisijos pirmininko pavaduotoja, Komisija pateiks balandžio mėn. - bus suteikiama galimybES institucijoms ir visiems suinteresuotiesiems subjektams dirbti kartu ir siekti akivaizdaus Europos romų gyvenimo pagerėjimo.
Kinga Göncz
Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau papasakoti istoriją. 2009 m. József B ir jo žmona buvo nuteisti Vengrijos teismo 10 mėnesių kalėti už keliamą grėsmę nepilnamečiams. Jų nusikaltimas buvo toks, kad du jų vaikai nelankmokyklos. Tačiau kai jie eidavo į mokyklą, jie nuolat būdavo siunčiami namo, nes avėdavo purvinus batus ir patys būdavo purvini. Čigonų gyvenvietėje, kurioje jie gyvena, nėra jokių grįstų kelių, taigi kiekvieną dieną vaikai turėdavo pereiti pievą ir jiems atėjus į mokyklą jų kojos būdavo purvinos. Jie patirdavo pažeminimą, nes būdavo barami ir siunčiami namo, taigi galiausiai vis dažniau nelankydavo mokyklos, o dėl to jų tėvai buvo nuteisti kalėti.
József B ir jo žmonos vaikai nelankmokyklos ne dėl to, kad nenorėjo mokytis. Tai labiau aplinkybės, dėl kurių jie negalėjo mokytis. Be tinkamų rūbų ir batų, vandens ir elektros namuose ir be mokyklos reikmenų jie neturėjo galimybės pabaigti net pradinės mokyklos. Pagalba bendruomenėms, kurios patiria daugialypių sunkumų, yra sudėtingas procesas, kurį galima įgyvendinti tik laipsniškai, atsižvelgiant į vietos poreikius ir tik per ilgą laiką.
Europa gali padėti nustatydama tikslus, kurie būtų pagrįsti tikrais duomenimis, suteikdama reikiamas priemones, ragindama valstybes nares informuoti apie nustatytų tikslų įgyvendinimą ir stebėti romų padėties pokyčius. Ji taip pat gali padėti nustatydama ne tokius biurokratiškus, greitesnius ir skaidresnius būdus nei anksčiau ir taip remdama atskiras bendruomenes ilgame kelyje, kol jos iš tiesų galės pačios užtikrinti savo poreikius.
Nepakanka pastatyti mokyklos József B vaikams. Jiems taip pat reikalingas darbas, kad galėtų pragyventi, o tėvai turi sugebėti išmaitinti ir aprengti savo vaikus ir užtikrinti jų išsilavinimą. Reikalingos tinkamos būsto sąlygos, kad vaikai galėtų ruoštis pamokoms, kur būtų šviesa ir šildymas. Reikalingi praeinami keliai, kuriais būtų užtikrinama galimybpasiekti mokyklą ir darbo vietą. Taip pat reikalingi užuojautos žodžiai, kuriais galima panaikinti pažeminimą.
Europos romų strategija nebus užtikrinti staigūs pokyčiai, bet bus suteikiama galimybpokyčiams. Tikrasis klausimas tas, ar galime sukurti taisykles ir sąlygas, kuriomis padėtume tiems, kurie nesugeba varžytis dėl išteklių ir kurie vargiai turi pajėgumų apginti savo interesus. Turi būti užtikrinamas nediskriminavimas ne tik darbo rinkoje, bet ir visose socialinio gyvenimo srityse. Turi būti panaikintas atskyrimas miestuose ir mokyklose, turi būti sukurtos tikros galimybės, o romų bendruomenės turi būti į tai įtrauktos Europos Sąjungos, valstybių narių ir vietos lygmenimis. Galiausiai reikalingas visų, kurie gali prisidėti prie dabartinės padėties gerinimo ir Europos Sąjungos lygmeniu, politinis įsipareigojimas.
Nepakanka sukurti bendrųjų nuostatų dėl valstybių narių romų strategijų; reikalinga tinkama Europos Sąjungos romų strategija, kuria būtų užtikrinama Europos Sąjungos lygmens atsakomybė, žinoma, nepamirštant valstybių narių atsakomybės. Raginu Komisiją ir Tarybą visa apimtimi įtraukti Parlamento rezoliucijos turinį į savo dokumentus ir reguliariai pranešti Parlamentui apie bet kokią pažangą.
Andrey Kovatchev
Ponia pirmininke, sveikinu L. Járóką su jos puikiu bendradarbiavimu. Negalima pasiekti apytikriai 12 mln. romų integracijos Europos Sąjungoje be romų ir be daugumos atitinkamose valstybėse narėse noro tą padaryti.
Ir valstybės narės, ir Europos Sąjunga yra atsakingos už romų integraciją. Europos Sąjungos ištekliai turi būti naudojami tam, kad būtų gerinama inžinerininfrastruktūra, statomi nauji namai arba remontuojami seni, suteikiamas geresnis išsilavinimas ir didinamos galimybės patekti į darbo rinką.
Nėra jokio bendro sprendimo, kuris galėtų būti visur vienodai taikomas. Gali būti reikalingi skirtingi požiūriai netgi tos pačios valstybės narės skirtinguose regionuose. Manau, kad Europos Sąjungos lėšų gavėjai turėtų įsitraukti į savo namų statymą arba aplinkos kūrimą, kad galėtų jaustis įsipareigoję solidarumo, kuris buvo jiems parodytas ir dėl kurio jie tada tapo gerais būste gyvenančiais asmenimis, atžvilgiu.
Politinis sluoksnis ir verslo bendruomenturi iš naujo atrasti romus ir užtikrinti geresnę galimybę patekti į darbo rinką, kad jie galėtų prisidėti prie Europos Sąjungos ekonominės plėtros ir gerovės. Tikrai tikiuosi, kad šis pranešimas bus tinkamai įgyvendintas ir kad juo bus padedama gerinti romų socialinę ir ekonominę integraciją mūsų žemyne.
Hannu Takkula
Ponia pirmininke, gana sudėtinga viską parengti per vieną minutę, tačiau pateiksiu keletą Kultūros ir švietimo komiteto idėjų dėl šio romų klausimo, kurio atžvilgiu L. Járóka atliko puikų darbą. Kai aš pats buvau šio komiteto pranešėjas, visi tvirtai sutarėme, kad tai žmogaus teisių klausimas.
ES gyvena 10-12 milijonų romų ir jie yra visateisiai jos nariai. Jie taip pat turi turėti visas teises: žmogaus teises tikrąja šių žodžių prasme. Tai taip pat reiškia, kad jie gali dalyvauti visuomenių sprendimų priėmimo srityje ir Europos Sąjungos sprendimų priėmimo procese.
Kai galvojame apie ateitį, žinome, kad švietimas yra svarbiausias klausimas. Švietimas taip pat yra tinkamas būdas integruoti romų mažumą į visuomenę ir paraginti juos būti aktyvius. Būtina skubiai pagerinti padėtį dėl, pvz., būsto ir infrastruktūros. Visų svarbiausia pabrėžti būtinumą pakeisti mūsų, likusių europiečių, požiūrį. Turi būti panaikintas atskyrimas ir diskriminacija. Turime suteikti tinkamas galimybes ir suprasti, kad kiekvienas vaikas ir jaunas romas yra asmuo, Europos Sąjungos pilietis, kaip ir mes visi.
Marian-Jean Marinescu
Ponia pirmininke, šiandien kalbame apie Europos Sąjungos strategiją dėl romų mažumos, kuri yra svarbus žingsnis didžiausios Europos Sąjungos mažumos integracijos link. Europos Sąjunga turi susitaikyti su romų problemos realybe, kurią iš esmės lemia romų ekonominpadėtis, tačiau visų pirma jų pačių tradicijų aspektai: klajokliškas gyvenimo būdas ir žemės išsilavinimo lygis, taip pat profesinės kvalifikacijos trūkumas. Švietimu suteikiama galimybįgyti kvalifikaciją, profesiją ir darbą, ir tai labai svarbus žingsnis romų socialinės integracijos link.
Už integraciją atsakingos ne tik valdžios institucijos. Romų bendruomenturi suprasti, kad ji turi dėti reikiamas pastangas ir tikrai norėti integruotis į visuomenę, nepaisant kilmės ar buvimo šalies. Strategijoje paminėtos prioritetinės sritys turi apimti pilietinio švietimo lygio didinimą, romų kultūros ir tradicijų pritaikymą prie šiuolaikinės visuomenės ir profesinio mokymo, taip pat perkvalifikavimo skatinimą. Manau, kad šios sritys, be švietimo, turi būti svarbiausiais tikslais.
Kilmės valstybės narės turi labiausiai prisidėti prie integracijos proceso, tačiau ES požiūris taip pat labai svarbus. Komisijos rengiama būsima strategija turi būti siūloma sukurti pamatines programas, kurios būtų pritaikytos prie klajokliško kai kurių romų bendruomenių gyvenimo būdo ir kurios būtų panašiu būdu įgyvendintos visose valstybėse narėse.
Hannes Swoboda
Ponia pirmininke, mano frakcija aplankkeletą romų bendruomenių Europoje ir matjų siaubingas sąlygas. Sunku įsivaizduoti tai, kaip šie žmonės gyvena kai kuriose Europos Sąjungos sostinėse. Tai užburtas ratas, iš kurio jiems labai sudėtinga išsigelbėti.
Dėkoju abiem Komisijos nariams už tai, kad paminėjo skurdo problemą. Manau, kad kova romų labui pirmiausia yra kova su skudru, ir ne tik tarp romų. Turime užtikrinti, kad nepadarytume naujos žalos ir romų bendruomenėms nepriklausantys neturtingi žmonės neimtų skeptiškai žiūrėti į tai, kad staiga romams skiriamos didžiulės sumos pinigų arba labai didelis dėmesys. Turime užtikrinti, kad tai būtų bendra kova, kuria, žinoma, taip pat siekiama kovoti su visų formų diskriminacija.
Taip pat svarbios vietos lygmeniu dedamos pastangos. Labai dažnai būna taip, kad daug kas padaroma bendruomenių arba regionų, tačiau, deja, ne visada tam pritariant šalies vyriausybei. Turime rasti būdą, kaip skirti Europos Sąjungos lėšas vietos lygmeniu. Todėl parengėme alternatyvią rezoliuciją, apie kurią netrukus kalbėsiu. Ši rezoliucija iš esmės parengta remiantis I. Enciu, kuris taip pat paaiškins savo poziciją šiuo klausimu siekdamas pabrėžti problemą, pasiūlymu.
Tikiuosi, kad Komisija parengs tinkamą romų strategiją. Kaip abu Komisijos nariai teisingai pasakė, visa tai susiję su padėties stebėjimu ir paramos teikimu. Kitaip sakant, tai vykstantis procesas. Turime išsiaiškinti, kaip iš tiesų vykdomas finansavimas, nes jau tikrai per ilgai tiesiog sėdėjome ir žiūrėjome, kol buvo daroma labai nedaug. Nenoriu pasakyti, kad niekas nepadaryta, tačiau padaryta tikrai per mažai, o skirtos lėšos nebuvo panaudotos pačiu geriausiu būdu.
Linkime Tarybai pirmininkaujančiai Vengrijai didžiulės sėkmės. Visapusiškai pritarsime jums šiuo klausimu, kad galėtume priimti naują strategiją ir kad galėtumėte pasakyti, kad tai vienas didžiausių jūsų pirmininkavimo laimėjimų. Mes jus palaikome.
Galiausiai norėčiau padėkoti L. Járókai už jos puikų pranešimą. Norėdami pritarti jos pranešimui, atsisakysime savo alternatyvios rezoliucijos. Tiesiog norėjome pabrėžti problemą, susijusią su vietos valdžios institucijomis ir bendruomenėmis. Tačiau taip pat norime pritarti L. Járókos pranešimui kaip aiškiam Europos Parlamento pareiškimui.
(Plojimai)
Renate Weber
ALDE frakcijos vardu. - Ponia pirmininke, galiausiai atėjo metas, kai turime balsuoti dėl šio pranešimo. Mano nuomone, tai nebūtinai džiaugsminga akimirka: labiau norėčiau tai vertinti kaip akimirką, kai turime būti išmintingi ir pažvelgti į tai, ką iki šiol pasiekėme ir ką norime pasiekti ateityje. Tačiau žinodama, kiek darbo įdėta į šį pranešimą, noriu pasveikinti ir padėkoti ne tik pranešėjai ir kitiems prisidėjusiems komitetams, bet ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto darbuotojams ir mūsų politiniams patarėjams.
Kai pirmą kartą pradėjome diskusijas dėl šio klausimo, visi tikėjomės, kad Europos Sąjunga iš tiesų juda ES strategijos dėl romų įtraukties link. Vietoj to sukursime sistemą, o tada valstybės narės spręs, ar sudaryti savo pačių strategijas. Remdamasi ankstesne patirtimi bijau, kad - ir šiuo atveju būsiu pesimist- tai gali būti procesas, kuriame labai didelį vaidmenį vaidins pinigai ir finansavimas. Mano nuomone, išsivysčiusių šalių žmonės "atrado" romus nebūtinai dėl to, kad jie sužinojo apie blogas sąlygas, kuriomis romai gyveno savo kilmės valstybėse, tačiau dėl to, kad jiems nepatinka romų buvimas gatvėse ir miestų pakraščiuose.
Tai susiję ne tik su finansavimu. Tai labai susiję su pagrindinėmis šios gyventojų grupės žmogaus teisėmis. Komisijos narys kalbėjo apie vykdoma veiklą. Tikiuosi, kad pamatysime ne tik veiklą, bet ir tikrą pažangą.
Hélène Flautre
Ponia pirmininke, deja, kasdien spaudoje skaitome pranešimus apie prieš romus nukreiptus diskriminacinius arba rasistinius veiksmus. Todėl šio Komisijos komunikato labai nekantriai laukpatys romai, žinoma, ir visi juos palaikantieji, taip pat visi kiti, kurie supranta, kokios svarbios yra Europos Komisijos pagrindinės vertybės.
Todėl Komisija turės sukurti sistemą, Europos Sąjungos strategiją dėl nacionalinių veiksmų planų. Ji bus atsakinga ne tik už šios Europos Sąjungos sistemos dėl nacionalinių veiksmų planų sukūrimą, nes valstybės narės darys pažangą šiuo klausimu tik tada, jeigu sulauks tvirto Komisijos paskatinimo įsipareigoti šiuo klausimu. Tam bus reikalingas - kaip labai tinkamai paaiškinama pranešime - labai tikslus pasiektų rezultatų įvertinimas, pasinaudojant lyginamaisiais kriterijais ir rodikliais. Bus būtina nuo pat pradžių į tai įtraukti visas suinteresuotąsias šalis ir romų bendruomenes. Manau, kad labai svarbu tai susieti su Europos Tarybos programa dėl romų tarpininkų mokymų. Tai esminsąlyga siekiant, kad įtraukties projektai būtų sėkmingi regioniniu lygmeniu.
Be to, Europos Komisija taip pat į tai turi įsitraukti remdamasi savo projektais, kuriuos ji pati įgyvendintų, bandomaisiais projektais - būtent tai siūloma šiame pranešime - kurie galėtų būti vykdomi, pvz., mikroregionuose, apie kuriuos kalbėjome, kad pavyzdiniais, puikiais projektais būtų galima įtikinti visas suinteresuotąsias šalis įsitraukti į šį įtraukties procesą.
Manau, Europos Komisija taip pat turėtų sugebėti pasinaudoti savo teise pateikti oficialų skundą, kai jos vertybės, Europos Sąjungos teisės aktai ir nacionaliniai veiksmų planai nėra tokie, kokie turėtų būti, turėdama omenyje vienodą galimybę pasinaudoti visomis teisėmis, teise į nediskriminavimą ir judėjimo laisve.
Cornelia Ernst
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, kalbant apie šio klausimo esmę, visa tai susiję su vienodos, privalomos ES strategijos priėmimu, užuot priėmus 27 atskiras, skirtingas strategijas valstybėse narėse. Tik įgyvendinus vienodą tokio pobūdžio strategiją romai ir sintai galės ES gyventi kaip lygiaverčiai ES piliečiai.
Kokia viso to esmė? Svarbiausia visiems užtikrinti laisvo judėjimo teisę. Būtina nedelsiant panaikinti specialias romų mokyklas ir, jeigu galiu taip pasakyti, užbaigti romų apartheido sistemą Europoje. Tai susiję su vienodomis teisėmis į mokslą, sveikatos apsaugą ir socialines paslaugas. Mes nedarome šiems žmonėms paslaugos. Mes suteikiame jiems jų teisėtas teises.
Mes, Europos vieningųjų kairiųjų jungtinfrakcija / Šiaurės šalių žalieji kairieji, griežtai atmetame atskiros romų ir sintų politikos idėją. Mums reikalinga politika, kuria nuo pat pradžių būti laikomasi integracinio požiūrio, kuria būtų atlyginama už romų ir sintų patirtą žalą, pvz., susijusią su teise į darbą, teise įsikurti arba pasinaudoti ES lėšomis. Tačiau yra vienas dalykas, kurį norėčiau paminėti. Visa tai nebus naudinga, jeigu neišspręsime vienos problemos, kuri susijusi su kova su rasizmu ir romų ir sintų stigmatizacija visoje Europoje. Turime tai vertinti kaip vieną svarbiausių Europos užduočių ir imtis negailestingų priemonių kovojant su diskriminacija. Neturime toleruoti dvipusio valstybių narių ir pačios ES požiūrio. Turime laikytis vienos pozicijos.
Mario Borghezio
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, nesutinku su pranešimu, kuriame sakoma, kad Komisija turėtų nurodyti valstybėms narėms, kokią politiką įgyvendinti dėl romų. Šiuo požiūriu nesilaikoma subsidiarumo principo, jeigu tai tiesa, kad - iš tiesų taip ir yra - šios priemonės turi būti kuriamos ir įgyvendinamos vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis, nes jomis siekiama rezultatų regionams ir jų vietos gyventojams.
Visiškai pritariu įtraukčiai, o ne diskriminacijai, tačiau nekantrauju išgirsti iš Komisijos narės V. Reding, kada pagaliau bus leidžiama įkurti romų stovyklas jos šalyje Liuksemburgo Didžiojoje Hercogystėje, nes jei neklystu, dabar tai nėra leidžiama. Šis pranešimas atrodo truputį nesuderintas, nes tokia daugybe pastraipų raginama paremti romus, ir vyrus, ir moteris, vaikus ar pagyvenusius (...). Nviena iš jų neraginama imtis kokių nors priemonių griežtai nubausti tuos romus, kurie, pvz., elgiasi antisocialiai. Kas gi daugiau atgraso romų vaikus nuo mokyklos lankymo, jeigu ne kai kurie jų romai tėvai?
Manau, kad tai temos, kuriomis garsiai kalbėti turime turėti drąsos, nepaisydami politinio teisingumo. Tai ne gerumo atvejis, o rimtos, esminės priemonės, kuriomis sprendžiamos sukčiavimo, vaikų išnaudojimo ir pasinaudojimo prekybos organais problemos.
Andrew Henry William Brons
Ponia pirmininke, kad ir kokia tema diskutuojama, kiekvienam rūpi romų klausimas. Kaltinu N. Sarkozy už tai, kad sugalvojo dingstį juos išsiųsti iš šalies.
Tikrai maniau, kad apie juos bus kalbama per diskusijas dėl finansinių sandorių mokesčio. Kiekvieną kartą, kai romas arklių pardavėjas bando gauti dviem eurais daugiau už vieną koją, staiga iššoka katiliuką dėvintis mokesčius renkantis nusidėjėlis ir pareikalauja vienos iš vargšo gyvūno galūnės kaip duoklės Pirmininkui J. M. Barroso.
Kai atėjo laikas diskutuoti dėl ES strategijos dėl Atlanto vandenyno regiono, tikrai tikėjausi, kad bus siūloma, kad dalis šio vandenyno turėtų būti skirta tos kilmingos giminės atšakai. Jie galėtų parduoti žuvų kabliukus praplaukiantiems laivams ir pažadėti padengti korpusą su jiems likusiu tarmaku.
Manau, turėtume rasti konkretų romų narį, geriau, su negalia ir konfliktiška seksualine orientacija. Tada galėtume paskirti tą asmenį Komisijos pirmininku. Jis pirmiausia parduotų šią vietą, ir niekas dėl to nesiskųstų.
Edit Bauer
(HU) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau pasveikinti L. Járóką. Šiandien savo daugybės metų veikla ji pasieksvarbią pakopą. Po ilgos kovos pagaliau tapo aišku, kad romų klausimas yra Europos Sąjungos klausimas, ir tai tiesa, net jeigu - kaip pabrėžmano kolega narys M. Borghezio - turime ieškoti sprendimų valstybių narių lygmeniu. Tačiau bendroje Europos Sąjungos erdvėje iš tiesų reikalinga bendra strategija. Negalime vertinti romų strategijos atsižvelgdami tik į vieną kultūrinę galimybę. Tai nėra tik mažumų klausimas. Be to, tai negali būti išspręsta vien tik socialinės politikos priemonėmis. Todėl svarbu į strategiją įtraukti plataus masto ir tikslines priemones ir įtvirtinti apibrėžtus tikslus. Kaip viena svarbiausių strategijos sričių turi būti pabrėžtas švietimo ir teisės į mokslą klausimas. Tai būtina todėl, kad švietimas yra esminis įsidarbinimo galimybės aspektas. Keliose valstybėse narėse daugybromų patiria skurdą ir neturi galimybių to pakeisti, jiems niekada nebus pakankamai skiriama darbo vietų, nes neturėdami kvalifikacijos jie iš esmės neturi galimybių įsidarbinti. Verta skirti ypatingą dėmesį romų mergaičių mokymui, nes pamatytumėme, kad jos dažniau linkusios anksti nustoti lankyti mokyklą, taip pat kad jos daug labiau išnaudojamos darbui namuose.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Ponia pirmininke, kalbame dar viena labai opia tema, ir, mano nuomone, Europos Parlamentas, Komisija ir Taryba turi ją išspręsti, nes romų įtrauktis jau nebeįmanoma vien tik ES valstybių narių lygmeniu.
Pažangiojo aljanso socialistų ir demokratų frakcija jau labai ilgai domisi šiuo klausimu. Vien per pastaruosius aštuonis mėnesius mūsų darbo gruplankėsi beveik visose valstybėse narėse, kuriose romų padėtis dažnai iš tiesų labai sudėtinga. Mums pavyko aplankyti ne tik tas vietas, kuriose romai gyvena labai skurdžiomis sąlygomis, bet ir pamatyti keletą gerų pavyzdžių. Tai apima pavyzdžius, kai buvo labai gerai bendradarbiaujama su tose vietose gyvenančiais romais vietos valdžios lygmeniu, taip pat matėme gerų pavyzdžių, kai vietos politikai tikrai stengėsi išspręsti šį klausimą romų labui.
Mūsų problema ta, kad taip pat susiduriame su didžiuliu išankstiniu nusistatymu savo visuomenėse - ir turiu omenyje tas valstybes nares, kuriose romų problemos yra didesnės nei kitose valstybėse narėse. Tokio nusistatymo laikosi gyventojų dauguma, todėl manau, kad bet koks veiksmų planas, kurį jūs mums pateikiate, Komisijos nare, turi apimti būdą, kaip kovoti su didžiuliu visuomenės daugumos nusistatymu, kuriuo būtų padedama romams, o romų įtrauktis būtų naudinga ne tik romams, bet ir visai visuomenei, todėl ir jos daugumai.
Raül Romeva i Rueda
Ponia pirmininke, labai palankiai vertinu L. Járókos pranešimą, nes juo mums suteikiama galimybpaminėti labai konkrečius aspektus.
Romų įtraukties strategijoje turi būti vadovaujamasi vidaus požiūriu, kuris yra sudarytas romų ir skirtas romams, ir tai reiškią romų įgalinimą, įtraukimą į sprendimų priėmimo procesą, romų ir tarpininkų skyrimą svarbioms pareigoms vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis. Turi būti sustabdyta neteisėta praktika, kuri nebaudžiamai tęsiama ES valstybėse narėse: smurtas prieš romus, jų laisvo judėjimo teisės pažeidimai, vis platesnio masto ekstremistinių politinių partijų ir politikų veikla, sisteminis romų vaikų atskyrimas švietimo srityje, plataus masto romų atskyrimas gyvenamosios vietos atžvilgiu, prekyba žmonėmis, teisės į sveikatos priežiūrą ir socialines paslaugas nesuteikimas, priverstinromų moterų sterilizacija.
Taigi daugybe priežasčių pateisinamas šis pranešimas ir dar daugiau priežasčių pateisinama ši strategija, todėl labai palankiai vertinu pranešimą, strategiją, ir, kaip sakėte, Komisijos nare, tęskime šį darbą.
Franz Obermayr
(DE) Ponia pirmininke, ES visuomensparčiai senėja, o romų gyventojų skaičius sparčiai didėja. Vengrijoje, kur romai šiuo metu sudaro 6-8 proc. gyventojų, iki 2050 m. jie sudarys daugiau kaip 50 proc. darbingo amžiaus gyventojų. Žinoma, padėtis tampa dar blogesndėl to, kad romų gyvenimas ES yra siejamas su nedarbu, žemesniu nei vidutinis išsilavinimo lygiu, organizuotu nusikalstamumu ir prostitucija, taip pat atsitraukimu į šešėlinę visuomenę.
Šiame pranešime iškeliamos kelios problemos, tačiau jam būdingas vienpusiškumas. Integracija nėra vienpusė. Romai turi prie to prisidėti. Jie turi leisti savo vaikus į mokyklą ir integruotis į darbo rinką. Romų bendruomenėse, kurioms būdingos senamadiškos struktūros, moterų padėtis dažnai labai bloga.
Dėl jų išsilavinimo trūkumo ir atskirties darbo rinkoje, kuri dar labiau pablogės, jeigu dabar nesiimsime veiksmų, dar labiau padidės integracijos problemos, kurios kils dėl demografinių pokyčių.
Marco Scurria
(IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, labai džiaugiuosi ir didžiuojuosi, kad šį vakarą čia kalbame apie šią strategiją: džiaugiuosi, nes L. Járóka atliko puikų darbą, už kurį jai dėkoju, ir didžiuojuosi, nes tai iniciatyva, kurios mes, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija, labai siekėme.
Tai puikus pranešimas, nes, žinoma, jame smerkiama bet kokia prieš romus nukreipta diskriminacija arba rasizmas, ir mes jam pritariame, nes juo skatinama tikra integracija laikantis puikaus kultūrinio požiūrio. Jam pritariame, nes jame ne tik įtvirtinamos teisės, bet ir pabrėžiami tam tikri poreikiai.
Tai įtvirtinome ir savo išvadoje, kurią pateikėme Kultūros ir švietimo komitetui. Visų pirma galvoju apie visą dalį, susijusią su romų vaikų mokymu, kurioje pabrėžiama, kad mokymasis yra ir teisė, ir pareiga, į tai turi būti įtrauktos ir vaikų šeimos.
Taip pat norėčiau pabrėžti, kad būsimoje strategijoje dėl romų mažumos turėtų būti skiriamas dėmesys švietimui kaip esminei priemonei socialinei integracijai skatinti. Be romų kultūros skatinimo, taip pat svarbu pripažinti, kad romai turėtų pasistengti perimti žmonių, su kuriais jie gyvena, papročius ir kultūrą, kad taip būtų palengvinta tikra integracija.
Galbūt vienintelis dalykas, ko trūksta šiame pranešime, yra nuoroda į Direktyvą 2004/38/EB dėl laisvo ES piliečių judėjimo. Šiuo atžvilgiu ilgą laiką laukėme, kol Komisija mums paaiškins, kaip tai įgyvendinti praktikoje, ir dabar turime žinoti, ko teisinga ir sąžininga tikėtis iš valstybių narių. Kalbant apie visa kita, dar kartą dėkoju pranešėjai už viską, ką jai pavyko padaryti.
Ioan Enciu
(RO) Ponia pirmininke, vertinu labai puikų L. Járókos darbą, kurį ji atliko rengdama šį pranešimą, ir nuoširdžiai ją sveikinu. Tačiau noriu pabrėžti, kad priežastis, dėl kurios romų integracijos politika nebuvo sėkminga, ta, kad nėra strategijos, nepaskelbti planai ar netgi neskirtos lėšos.
Tinkama integracija pavyks tik tuo atveju, jeigu į tai bus įtraukta romų bendruomenė, patys romai, kitaip sakant, tie žmonės, kurie kartu su vietos valdžios institucijomis gali ir visų pirma nori įgyvendinti programas. Kas geriau žino šios bendruomenės esmines problemas, jei ne pati bendruomenė? Nereikia nminėti vietos administracijos, kuri kasdien sprendžia problemas. Būsima strategija turi būti įgyvendinama, remiantis struktūriniu dialogu ir bendradarbiavimu su romų bendruomenėmis, vietos valdžios institucijomis ir nevyriausybiniu sektoriumi. Romai turi ne pasyviai laukti, o veikti patys ir prisidėti prie jiems skirtų priemonių įgyvendinimo. Atėjo laikas mums žodžius paversti veiksmais.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Ponia pirmininke, Komisijos nare, L. Járóka, labai vertinu jūsų pranešimą. Labai daug dirbote jį rengdama, be to, keletą kartų mums lankantis Vengrijoje pakvietėte į vietovę, iš kurios jūs kilusi. Po to Regioninės politikos komitetas lankėsi Rumunijoje, kad pamatytų padėtį joje. Taip galima iš tiesų pamatyti tikrąją padėtį. Jus maloniai pasitinka, žmonės groja, tačiau yra ir kita pusė, t. y. atsilikimas ir integracijos trūkumas. Dėl šių priežasčių aš, kaip pranešėjas, kalbėjau apie šį pokytį praėjusių metų pradžioje per Europos regioninės plėtros fondo susitikimą.
Dabar įmanoma skirti 4 proc. regioninio fondo lėšų pažeidžiamoms asmenų grupėms, šiuo atveju romams skirtiems būstams įsigyti. Turime pripažinti, kad neturime visų reikiamų lėšų, o programomis nėra pirmiausia tenkinami su būstu susiję romų poreikiai. Dabar tai tikrai kvaila. Europa siūlo galimybes, tačiau vis dėlto niekas jomis nesinaudoja. Tai taikoma ir socialiniam fondui. Tikrai turėtume surengti bendras diskusijas.
Per būsimą Regioninės politikos komiteto susitikimą Rumunijos turizmo ministrE. Udrea atvyks aptarti tai su mumis. Komitetas pasiūlys galimybes dėl geresnio valdymo, kai šalims nepavyks paremti regionų ir vietos valdžios institucijų. Iš tiesų turiu daug vilčių dėl šio rezultato. Kartais netgi reikia imtis prievartos, jeigu nepadeda įprasti argumentai. Jūsų bandomieji projektai būtų labai gera sistema.
Corina Creţu
(RO) Ponia pirmininke, aš taip pat noriu prisijungti prie tų, kurie vertina parengusiųjų pranešimą, dėl kurio šiandien diskutuojame, pastangas ir darbą. Tačiau kartu turime būti realistai ir suvokti, kiek daug dokumentų, susijusių su romais, esame priėmę, ir jie ne visada taikomi siekiant konkretaus matomo rezultato.
Oficialiai nviena valstybnartiesiogine arba netiesiogine prasme neturi jokių teisėkūros kliūčių arba diskriminacinių politikos priemonių, kurios turėtų įtaką romams. Tačiau yra diskriminacijos formų, apie kurias buvo užsiminta ir šiame Parlamente, jeigu prisiminsime Europos Sąjungos paskelbtas ir patvirtintas vertybes. Taip pat turime pripažinti, kad yra kultūrinių skirtumų, kurie kartais atrodo nesuderinami. Manau, kad švietimas labiau nei bet kuri kita politikos sritis, kuria siekiama socialinės integracijos, yra galingiausia priemonšios bendruomenės padėčiai pagerinti.
Kartu turime nepamiršti būdingų šios etninės grupės savybių, kurios kai kuriais atvejais yra jų problemų priežastis. Pvz., Rumunija įgyvendino teigiamas diskriminacijos priemones, kurios apima specialų vietų vidurinėse mokyklose ir universitetų fakultetuose rezervavimą. Tačiau daugybšių valstybės pinigais finansuojamų vietų, deja, nebuvo užimtos.
Pranešime įtvirtinamos svarbios ir būtinos priemonės. Tikiuosi, kad jas įgyvendins visų valstybių narių vyriausybės. Taip pat būtinas romų bendruomenės, kuri turi prisiimti savo atsakomybę ir pagerinti savo padėtį, bendradarbiavimas.
Sari Essayah
(FI) Ponia pirmininke, Komisijos nariai, pirmiausia noriu padėkoti pranešėjai L. Járókai ir šešėliniams pranešėjams už puikų pranešimą, kuriame pateikiamos Parlamento tvirtos gairės dėl bendros ES romų strategijos kūrimo. Komisija, remdamasi gairėmis, turėtų parengti strategiją, kuria būtų papildomi ir remiami valstybių narių veiksmai, nes būtent valstybės narės yra ir ateityje bus atsakingos už savo piliečius.
Bet kokia būsima strategija turi būti pagrįsta visapusišku ir konkrečiu požiūriu ir Komisijos, valstybių narių ir visų pirma romų organizacijų bendradarbiavimu. Mano šalis Suomija buvo pasirengusi pasiūlyti savo nacionalinę romų strategiją bendram naudojimui. Taip pat labai svarbu tai, kad romai galėtų dalyvauti ir iš tiesų turėti įtaką planuojant priemones, skirtas jų padėčiai gerinti. Jie neturi tapti iš viršaus vykdomos politikos objektais.
Jokiu trumpalaikiu projektu, skirtu romų socialiniam ir ekonominiam romų statusui pagerinti, nebus pasiekta kokių nors struktūrinių socialinių pokyčių, todėl romams skirtos politikos įgyvendinimas turi būti glaudžiai susijęs su nacionaliniais veiksmais įvairiose gyvenimo srityse. Panašiai ES finansinės sistemos turi būti glaudžiai susietos su tarpusavio peržiūros procesu. Galiausiai norėčiau pasiūlyti Komisijai idėją, kad pati romų politikos stebėsena turėtų apimti nuolatinę stebėsenos sistemą. Turime sukurti stebėsenos sistemą valstybėms narėms dėl romų klausimų įgyvendinimo, kuri būtų pagrįsta nuolatine struktūra.
Kinga Gál
(HU) Ponia pirmininke, Valstybės sekretoriau, Komisijos nare V. Reding, Komisijos nary L. Andor, pirmiausia noriu pasveikinti L. Járóką su jos puikiu pranešimu ir pagirti už visą nuoseklų darbą dėl Europos Sąjungos romų bendruomenių apsaugos nuo 2004 m.
Norėčiau aptarti šiandienos diskusijas atsižvelgdama į vaikų poziciją, nes šiandien visi vaikai Europoje, ir priklausantys daugumos, ir mažumos bendruomenei, turėtų turėti teisę pasinaudoti galimybėmis ir judumu ir praktiniu požiūriu. Tai reiškia, kad visiems vaikams turėtų būti suteikta fizinio ir protinio vystymosi galimybė, kuri apima ir teisę į kasdien gaunamą karštą maistą, ir teisę į mokslą.
Visa tai, kas, žinoma, šiandien turėtų būti užtikrinama kaip vaikų, įskaitant romų vaikus, teisės, vis dėlto turėtų būti įtvirtinta kaip valstybės ir, pabrėžiu, tėvų pareigos ir atsakomybė. Šiandien ES lygmeniu vaikų, gyvenančių dideliame skurde ir patiriančių daugybę nepatogumų, skaičius lygus 19 proc., dideldalis šių vaikų yra romai. Todėl, remiantis L. Járókos pranešimu kaip pagrindu, ES lygmens romų strategija turi būti stiprinamas valstybių narių ir socialinis solidarumas, pvz., tokia priemone kaip krizės žemėlapis, taip pat turi būti skatinamos vietos iniciatyvos. Galiausiai visi esame suinteresuoti įrodyti, kad įmanoma pakeisti mūsų požiūrį į savo aplinką. Palankiai vertinu tai, kad Tarybai pirmininkaujanti Vengrija vertina šios romų strategijos sukūrimą kaip vieną svarbiausių prioritetų ir glaudžiai bendradarbiauja su L. Járóka šiuo klausimu.
Csaba Sógor
(HU) Ponia pirmininke, romų socialinės atskirties ir jų ekonominės ir socialinės padėties klausimas tapo pagrindu diskusijoms tada, kai prie ES prisijungCentrinės ir Rytų Europos šalys. Tačiau tai nereiškia, kad šis reiškinys nebuvo gerai žinomas netgi iki tada. Aš pats gyvenu valstybėje narėje Rumunijoje, kur gana įvairiapusromų bendruomendaugybę dešimtmečių gyveno šalia rumunų ir vengrų. Nors šiems santykiams ir buvo būdingi nesutarimai, įtampa išaugo per du pastaruosius dešimtmečius, žlugus komunizmui. Tiesą sakant, buvusiose komunistinėse šalyse būtent romai labiausiai nukentėjo nuo perėjimo į rinkos ekonomiką, nes išnyko arba sumažėjo veiklų, iš kurių šios bendruomenės įprastai užsidirbdavo pragyvenimui. Esame visi bendrai atsakingi; visi esame atsakingi, tačiau ir romų bendruomenės yra atsakingos už savo likimus, taip pat ir Europa už tai, kad iki šiol nepripažino problemos. PagrindinL. Járókos pranešimo žinia yra ta, kad tikrai nepakanka uždrausti ir visiškai panaikinti diskriminacijos, kad būtų išspręsta, pakartoju, Europos Sąjungos problema.
Csaba Sándor Tabajdi
(FR) Ponia pirmininke, norėčiau pagirti labai nuoširdų Tarybai pirmininkaujančios Vengrijos ir Komisijos narių L. Andoros ir V. Reding įsipareigojimą. Nepaisant to, V. Reding, turime paaiškinti pagrindinius principus dėl tautinių mažumų apsaugos Europoje.
Pirma, bet kurios tautinės mažumos statusas nėra vien tik nacionalinis reikalas; tai Europos Sąjungos reikalas. Antra, tautinės mažumos galėtų būti veiksmingai integruojamos remiantis bendra, bet nelygiaverte daugumos ir mažumos atsakomybe. Dauguma prisiima didesnę atsakomybę, tačiau ir mažuma prisiima tam tikrą jos dalį. Tautinės mažumos turėtų būti integruojamos be priverstinės asimiliacijos. Galiausiai nepakanka diskriminacijos draudimo. Tik išskirtiniais teigiamais veiksmais galima prisidėti prie tikros tautinių mažumų integracijos.
Iosif Matula
(RO) Ponia pirmininke, romų gyventojų socialinir ekonominintegracija yra daugelio ES valstybių uždavinys. Tai įvairiapustauta, kuri turi daugybę narių, tačiau su ja turi būti elgiamasi kaip su viena tauta. Šios bendruomenės likimas keletą kartų tapo rinkiminės kampanijos klausimu.
Kad būtų tinkamai prisidedama prie romų piliečių gerovės, pirmiausia reikia tinkamai panaudoti ir elgtis su struktūrinių fondų lėšomis. Naujų namų statymas ir senųjų atnaujinimas, galimybių pasinaudoti komunalinėmis paslaugomis padidinimas, taip pat teisės į mokslą, sveikatos priežiūrą ir darbą užtikrinimas yra esminiai sprendimai, kad galėtume pasiekti savo tikslus. Kartu turime panaudoti išskirtinius romų gyventojų pajėgumus, jų papročius, kultūrą ir tradicinius rankų darbo gaminius.
Paminėdami Europos romų integracijos metus, padėtume didinti informuotumą apie šios bendruomenės problemas. Liaudis ir vaidybos sportas taip pat yra tvirtas būdas integruoti romų populiaciją.
Rovana Plumb
Ponia pirmininke, turėdama apie 1,5 mln. šios mažumos narių, Rumunija yra didžiausios romų bendruomenės Europoje namai. Lėtai juda romų socialinintegracija, kurią administracijos ir bendruomenės dauguma vadina utopine. Iš tiesų Rumunijos vyriausybvisomis priemonėmis siekia šios mažumos integracijos. Todėl mums reikalinga Europos Sąjungos strategija, kad būtų įtvirtintos nacionalinės pastangos, kuriomis siekiama romų socialinės ir ekonominės įtraukties, švietimo, mokymo galimybių ir pagalbos ieškant darbo, visų pirma moterims.
Labai svarbu remti pastangas padėti jiems užtikrinti ilgalaikį užimtumą, siekiant išvengti socialinės atskirties ir skurdo. Tvirtai pritariu idėjai, kad Komisija turėtų kasmet pateikti ES strategijos dėl romų integracijos stebėsenos rezultatus. Norėčiau pasveikinti L. Járóką ir Kingą Göncz ir palankiai vertinu Tarybos ir Komisijos įsipareigojimą.
Elena Băsescu
(RO) Ponia pirmininke, tai, kad šiandien kalbame apie Europos strategijos dėl romų piliečių rengimą, reiškia, kad pagaliau pripažįstama, jog tai ES, o ne tik nacionalinproblema. Siekdama užtikrinti geresnį šios strategijos įgyvendinimą, pritariu idėjai įkurti Europos Sąjungos romų agentūrą. Taip galėsime sėkmingai sustabdyti diskriminaciją dėl etninių pagrindų ir visus jos padarinius.
Jeigu bus sukurta strategijos įgyvendinimo stebėsenos sistema, ji turi būti taikoma visoms valstybėms narėms, o ne tik toms, kuriose gyvena didelšios bendruomenės dalis. Kyla pavojus, kad NVO panaudojamomis ES lėšomis nebus pasiekta konkrečių rezultatų. Viešosios institucijos turėtų elgtis kaip organizacijos, kurios yra projektų naudos gavėjos. Taip pat pritariu pranešime įtvirtintai idėjai sukurti Europos krizės žemėlapį, kuriame būtų pažymėti labiausiai skurdo, socialinės atskirties ir diskriminacijos paveikti ES mikroregionai.
László Andor
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, dėkoju už šias diskusijas Parlamente. Manau, kad Komisija turės daug naudos, rengdamasi pateikti Europos Sąjungos sistemą, ir tai daug ką reiškia man pačiam, kai mes kuriame būsimą sanglaudos politiką, visų pirma Europos socialinio fondo ateitį.
Iš šios diskusijos suprantu, kad turime judėti į priekį dėl supaprastinimo. Turime judėti į priekį, skirdami daugiau dėmesio ESF socialinei įtraukčiai. Turime laikytis teritorinio požiūrio, kuriuo būtų laikomasi tam tikrų socialinių regionų, kuriuose gyvena daugiausia romų, sąlygų, taip pat turime daugiau nuveikti, siekdami užtikrinti užimtumą nekvalifikuotiems arba menkai kvalifikuotiems žmonėms.
Tačiau noriu labai trumpai paaiškinti du dalykus. Pirma, skurdas vaidina svarbų vaidmenį, tačiau neturėtume manyti, kad romų padėtis yra tokia pati kaip vargšų žmonių apskritai, nes romų skurdas ir nedarbo lygis yra daug didesnis nei visuomenės daugumos. Būtent todėl manau, kad strategija "Europa 2020" yra tinkamas pagrindas, kuriuo bus padedama sukurti atitinkamas strategijas, politikos priemones ir finansinę paramą.
Galiausiai priėjome prie klausimo, kodėl Komisija remia Europos Sąjungos sistemą, kuria prieštaraujama pačiai Europos Sąjungos strategijai. Neturiu laiko plačiau apie tai kalbėti, tačiau taip yra tiesiog dėl jų skirtingumo ir realybės. Tai bendra Europos Sąjungos problema, tačiau tai, kaip ji vertinama kai kuriose valstybėse narėse, kaip ji turėtų būti įtraukiama į nacionalines strategijas, skiriasi Rumunijoje ir Prancūzijoje, Slovakijoje ir Portugalijoje, ir turime tai žinoti.
Viviane Reding
Komisijos pirmininko pavaduotoja. - Ponia pirmininke, tiesiog noriu papildyti, ką sakmano kolega, ir pasakyti, kad šiandienos diskusijos labai vertingos, kaip ir didžioji dalis to, kas parašyta jūsų pristatyme. Į tai bus atsižvelgta plėtojant darbą, kurį Komisija šiuo metu atlieka.
ES sistema dėl nacionalinių romų strategijų pirmiausia bus pateikta kaip Europos planas dėl romų įtraukties, nes turime - kaip sakdaugybparlamentarų - įtraukti romų gyventojus į savo darbą ir jiems perduoti jų atsakomybę. Taip pat labai svarbu - ir šiuo atveju žvelgiu į Tarybai pirmininkaujančią valstybę - kad būtų stebimas darbo rezultatas ateinančiais metais, kad galėtume pamatyti, kaip visi projektai bus įgyvendinami praktikoje. Sutinku su nariais, kurie sakė, kad, deja, regioniniai fondai nėra panaudojami taip, kaip turėtų būti, taip pat sutinku su tais, kurie sako, kad vietos valdžios institucijos kartais gali rasti geriausią sprendimą. Turime padėti joms judėti į priekį.
Kai kurie nariai suabejojo direktyva dėl laisvo judėjimo. Buvo baigta visų valstybių narių perkėlimo analizė. 2010 m. lankėmės 21 valstybėje narėje ir planuojame aplankyti dar šešias. Dideldalis valstybių narių pakeitsavo taisykles arba šiuo metu keičia jas, kad direktyva dėl laisvo judėjimo būtų taikoma daug geriau nei anksčiau.
Zoltán Balog
Ponia pirmininke, Komisijos nariai, tikrai negalėtume rasti geresnio laiko šiandienos diskusijoms. Tai geriausias laikas, nes balandžio mėn. Komisija paskelbs savo komunikatą ir tada sieksime įtraukti tą komunikatą į Tarybos darbą. Tai reiškia, kad po diskusijų esant kompetentingai Tarybos sudėčiai taip pat paprašysime Europos Vadovų Tarybos pritarimo, priimant išvadas. Kitaip sakant, tai turi būti aukščiausio lygio įsipareigojimas romų klausimu valstybių arba vyriausybių vadovų lygmeniu visos Europos Sąjungos vardu.
Norėčiau keliomis pastabomis prisidėti prie diskusijų dėl to, ar tai etninis klausimas, ar labiau tam tikra socialinarba ekonominproblema. Nerasčiau ir negalėčiau rasti sprendimo dėl šių diskusijų. Manau, būdingi abu aspektai ir svarbu išlaikyti abu požiūrius. Kaip sakKomisijos narys L. Andor, tai socialinir ekonominproblema, nes didžiulis skurdas vis dar sudaro bendrą problemą daugybėje vietų ES valstybėse narėse. Kartu didžiuliam skurdui būdinga tam tikra etnindiskriminacija, todėl, suteikdami galimybes, išskirtinį dėmesį turime skirti romams. Tačiau jeigu nesuteiksime jokių galimybių, nėra jokio tikslo mums remiantis žmogaus teisėmis reikalauti labai menkų galimybių, nes tada negalime nieko suteikti. Tačiau jeigu suteiksime šias galimybes, tada jas sudarydami turime skirti ypatingą dėmesį tam, kad romai taip pat turėtų galimybę ir nebūtų atskirti.
Manau, visi turime laikytis naujo požiūrio. Būtų gerai, jeigu galėtume nustatyti šiai problemai būdingas galimybes; jeigu galėtume pakeisti romų problemos suvokimą, t. y. ji būtų laikoma ne problema, bet galimybe. Tiesiog įsivaizduokite, kokį didžiulį darbo jėgos pagrindą, darbo jėgos naudą ir potencialą turi ši žmonių grupė, ši minia, turint omenyje vidaus darbo pasiūlą.
Kaip keletą kartų buvo pasakyta, švietimo tobulinimas yra geriausia investicija. Iš tiesų švietimas yra investicija į ateitį, ir tai labai svarbus aspektas, kalbant apie žmones, kurie yra neaktyvūs ne tik dėl to, kad jie neturi darbo arba galimybės mokytis, bet kurie yra neaktyvūs kita žodžio prasme, nes jie prarado viltį. Jie mano, kad jie bet kokiu atveju neturi jokių galimybių, todėl nieko nebesitiki. Galbūt jie pasiektokią padėtį, kai viskas, ko jie tikisi, yra valstybės pagalba. Labai svarbu įgalinti šiuos žmones pasikeisti, būti ne šių priemonių objektais, o tapti jų subjektais ir patiems jose dalyvauti kaip partneriams.
Šiandien nedaug kalbėta apie geriausią patirtį. Manau, kad svarbu rinkti duomenis apie geriausią patirtį, taip pat manau, kad svarbu tai daryti ir su bloga patirtimi, nes dažnai daugiau galime pasimokyti iš blogos patirties klaidų, o ne iš geriausios patirties. Taip pat manau, kad išnagrinėjus lėšas ir jų panaudojimą - ir šiuo atveju kalbu apie Europos Sąjungos fondus - parodoma, kad yra ir geriausios patirties, ir blogos patirties pavyzdžių.
Galiausiai iš tiesų turbūt pati svarbiausia mūsų užduotis yra įtikinti daugumą; įtikinti ne romų daugumą Europoje, kad integracija nebūtinai reiškia tam tikrą humanitarinį įsakymą, o kad tai taip pat yra jų esminis interesas. Galiausiai Europa priklauso mums visiems ir dauguma gali jaustis tik gerai, jeigu gerai jaučiasi ir mažuma. Labai dėkoju jums už šias diskusijas ir tikiu, kad galime ir toliau pasikliauti jūsų parama.
Lívia Járóka
pranešėja. - Ponia pirmininke, kalbėsiu labai trumpai. Norėčiau labai padėkoti jums už jūsų vertingas pastabas. Jomis sustiprinama mano ir mano labai gerų šešėlinių pranešėjų nuomonė, kad politiniai šūkiai niekada netaps realybe be tinkamo teisinio pagrindo, finansinės paramos ir paskatinimo, taip pat be ES priemonės, skirtos suinteresuotųjų subjektų, pradedant vietos valdžia ir baigiant Taryba, kurie pasinaudoja daugiapakopio valdymo pranašumais, veiksmams koordinuoti. Tai suteiks visai padėčiai naujos naudos. Galiausiai manau, kad remiantis visose sutartyse ir Pagrindinių laisvių chartijoje įtvirtintomis užduotimis, tikslais, principais ir priemonėmis, dar daugiau, Europos Sąjungos bendrąja kompetencija, taip pat jos parama, koordinavimu ir papildomais veiksmais gali būti priimta labai tvirta strategija dėl romų įtraukties.
Užbaigdama norėčiau pasakyti savo per pastaruosius šešerius metus sukurtą viltį, kad būsimu Komisijos komunikatu pavyks paremti šiuos aspektus ir suteikti labai gerą pagrindą, kuriuo Tarybai pirmininkaujanti Vengrija galėtų įtvirtinti savo įsipareigojimą sudaryti šią Europos romų strategiją. Esu labai dėkinga už tai. Žinau, kad šia Europos Sąjungos strategija nebus išspręsta problema; žinau, kad daug kas priklauso nuo mūsų, romų. Žodžiai ir pažadai nereiškia nieko, jeigu nebus imtasi veiksmų už Briuselio ribų ir romų gyvenvietėse.
Vyriausybės ir romai turi padaryti tai, ką įsipareigojo padaryti, t. y. imtis ryžtingų veiksmų ir užtikrinti apčiuopiamus rezultatus. Suprantame savo atsakomybę ir visiškai pritariame mūsų bendrai partnerystei. Šis procesas mums, romams, ir, manau, visai Europos Sąjungai yra daug daugiau nei tarpusavio pasitikėjimas. Tai susiję ir su vertybėmis, kuriomis visi galėtume dalytis ir pasinaudoti, ir su bendruomenės kūrimu, kad galėtume iš tiesų įveikti sunkumus, apie kuriuos kalbėjome per paskutinius šešerius metus. Labai dėkoju visiems už paramą ir norėčiau prisijungti prie Renate Weber ir kitų šešėlinių pranešėjų ir padėkoti Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto sekretoriatui ir visiems patarėjams, kurie kartu su mumis tvirtai to siekė.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Apgailestauju, kad turėjau būti tokia griežta dėl kalbėjimo laiko, tačiau, kaip matote, labai vėluojame pereiti prie kito darbotvarkės klausimo, t. y. klausimų valandos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Vilija Blinkevičiūt
Praėjusių metų įvykiai dėl romų iškeldinimo iš vienos šalies į kitą bei šios etninės grupės diskriminavimas ir atskyrimas nuo visuomenės pastūmėjo Europos Sąjungą imtis konkrečių veiksmų. Vienas iš tokių veiksmų - tai Europos Parlamento inicijuota Europos Sąjungos strategija dėl romų įtraukties. Šios etninės grupės įtrauktis - tai ne tik įsipareigojimas žmogaus teisių požiūriu, bet ir ekonominbūtinybė, ne tik moralinpareiga, bet taip pat svarbus visų valstybių narių finansinis interesas. Be to, atsižvelgiant į atskirties mastą, bendra romų įtrauktis yra iš esmės žmogaus teisių klausimas. Norėčiau pabrėžti, kad Europos Parlamente priimdami bendrą visai Europai strategiją dėl romų įtraukties parodome, jog Europos Sąjunga "neperleidžia" romų integracijos problemų spręsti vien tik pačioms valstybėms narėms. O kaip matyti iš pastarųjų įvykių, šios problemos nebeįmanoma išspręsti vien tik nacionaliniu lygiu, todėl būtinas glaudus bendradarbiavimas tarp Europos Sąjungos ir valstybių narių. Dar labai svarbu, kad Europos Komisija ir valstybės narės mobilizuotų jau turimas ES strategijas ir priemones bei privalo suderinti ir rasti bendrą dialogą, siekiant užtikrinti socialinę ir ekonominę romų įtrauktį. Tik radus bendrą europinį požiūrį dėl Europos romų integracijos klausimų strategija bus aktyviai įgyvendinama. Be to, reikėtų kuo aktyviau į ES politikos romų klausimais rengimo procesą įtraukti ir romų bendruomenės atstovus.
Robert Dušek
Pranešime dėl ES strategijos dėl romų įtraukties pateikiamos problemos ir sunkumai, su kuriais susiduria romų bendruomenės ES. Per pastaruosius du dešimtmečius Centrinėje ir Rytų Europoje iš esmės pasikeitskurdo pobūdis. Dėl politinių ir ekonominių pokyčių suskilo įprastos bendruomenės, todėl romai prarado judumo galimybę ir tapo labiausiai atskirtas ir mažiausiai išsilavinęs pogrupis visuomenėje. Dar daugiau, romams būdinga įprasta demografinio augimo savybė. Dauguma visuomenių senėja, o romų dalis visuomenėje didėja, augant jų skaičiui. Atsižvelgiant į tai tampa aišku, kad nuosekliai didės išlaidos, siekiant išlaikyti pakenčiamą padėtį, įskaitant išlaidas socialinei pagalbai ir išmokoms, pagrindines išlaidas švietimui, papildomas išlaidas užtikrinant saugumą, administracines išlaidas dėl socialinių išlaidų panaudojimo priežiūros, taip pat didesnes išlaidas sveikatos priežiūrai, nebent bus padidintas romų užimtumo lygis ir jie bus geriau integruoti į visuomenės daugumą. Todėl romų integracija nėra tik moralinpareiga ir pareiga apginti žmogaus teises, tai pirmiausia yra ir ekonominbūtinybė. Dauguma iki šiol įgyvendintų priemonių yra vadinamosios įstatymiškai neįgyvendinamos taisyklės. Tačiau jeigu siekiama pažangos šioje srityje, ES strategija dėl romų įtraukties turi būti daugiau nei vadinamasis privalomos teisinės galios neturintis teisės aktas ir ji turi būti įtraukta į priemones, priimtas taikant pirminę teisę .
Katarína Neveďalová
Manau, dabar visi žinome, kad romų klausimas nėra tik kai kurių valstybių narių arba potencialių šalių kandidačių problema. Tai Europos Sąjungos masto problema, kurią būtina nedelsiant spręsti.
Didžiausia romų įtraukties į daugumos visuomenę kliūtis yra skurdas ir žemo lygio išsilavinimas. Švietimas yra būdas padidinti gyvenimo lygį ir sukurti nuolat siekiamą pilietinę visuomenę. Labai sunku sukurti darbo vietų, ir kaip daugybės jaunimo organizacijų naržinau, kokia yra dabartinjaunų žmonių padėtis darbo rinkoje. Romų padėtis daug kartų blogesnė, dėl to romai tampa atskirti, didėja nusikalstamumas, o taip padėtis tik dar labiau blogėja.
Ne taip seniai Prancūzija iš šalies išsiuntromus, kilusius iš Bulgarijos ir Rumunijos. Šie veiksmai buvo stebimi ne tik dėl galimo pagrindinių žmogaus teisių, bet ir dėl ES teisės aktų pažeidimo. Todėl visiškai sutinku su Komisijos pareiškimu, kad būtina prisidėti prie geresnio suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo vietos, tarptautiniu ir visų pirma Europos Sąjungos lygmenimis.
Algirdas Saudargas
Romų bendruomenės Europos Sąjungos valstybėse, nors ir sudarydamos didžiausią etninės mažumos grupę, vis dar kenčia nuo diskriminacijos ir segregacijos. Pritariu ne vienam iš kalbėjusių kolegų, kad sukurti Romų įtraukties strategiją Europos lygmeniu yra labai svarbu. Kiekvienoje valstybėje turime puikių pavyzdžių, kaip mažinti Romų atskirtį įvairiose srityse: švietimo, kultūros, užimtumo, sveikatos priežiūros ar net romų dalyvavimo politiniame ir pilietiniame gyvenime. Tačiau tokių iniciatyvų matomumas yra nepakankamas. Todėl Europos Sąjunga, mano manymu, būtų tinkama platforma gerinti valstybių narių bendradarbiavimą, telkti ir platinti gerąją praktiką ir patirtį ar teikti finansavimą. Nežiūrint to, kad ES lygmuo yra labai svarbus, manau, kad efektyviausių rezultatų galima pasiekti veikiant vietos ar regioniniu lygmeniu. Tik konkrečiuose vietovėse ar miesteliuose turėsime geriausią supratimą apie tos vietos problemas, poreikius ir esančią socialinę terpę, todėl įgyvendinami projektai bus arčiau tų, kuriems jie ir yra skirti.
Monika Smolková
Labai aktyviai domiuosi romų klausimu, nes gyvenu Rytų Slovakijoje, kur romai sudaro daugumą. Pritariu rezoliucijos dėl strategijos dėl romų įtraukties projektui.
Šiandien, kovo 8 d., švenčiame 100 metų moterų teisių gynimo jubiliejų. Taip pat šiandien kalbame apie moterų diskriminaciją, o kalbant apie šią strategiją taip pat būtina kalbėti apie mažumų grupėms priklausančių moterų diskriminaciją. Romai yra viena iš nepalankiausias sąlygas turinti gyventojų grupių visoje Europoje. Perskaičiau L. Járókos pareiškimą: "Skurdas kelia grėsmę naujai kartai - ne dėl jų kaip romų prigimties, bet dėl jų tėvų nedarbo." Norėčiau pasakyti, kad taip yra ir dėl socialinės atskirties. Nedarbas ir toliau tęsis, visų pirma romų atžvilgiu, tačiau žinome, kaip nedelsiant integruoti romų gyventojus į kultūrines veiklas ir į pilietinį gyvenimą.
Lyčių lygybės problema yra didesnmažumų grupėse. Todėl siekdami romų įtraukties turime nepamiršti dialogo su romų moterimis, kurios daro didesnį emocinį poveikį savo vaikams ir būsimai kartai.
László Tőkés
Pirmiausia norėčiau nuoširdžiai pasidžiaugti tuo, kad ES pirmininkaujanti Vengrija įtraukromų įtraukties klausimą į savo prioritetinius klausimus. Tai, kad pranešėja Lívia Járóka, kuri yra vienintelEuropos Parlamento narromė, yra viena iš Europos liaudies partijos Vengrijos atstovų, ir tai, kad Zoltán Balog, kuris pristatklausimą, yra naujai įkurto Valstybės įtraukties sekretoriato vadovas ir aktyviai prisideda prie romų, kurie patiria daugybę sunkumų, padėties gerinimo, yra puikus Vengrijos vyriausybės įsipareigojimo šiuo klausimu įrodymas. Tuo remdamiesi galime prieiti prie teisingų išvadų, kad ES pirmininkaujanti Vengrija vadovauja Europai ir rodo gerą pavyzdį spręsdama su romais susijusias problemas. Kalbant apie romų strategiją, manau, svarbu pabrėžti tai, kad 12 mln. ES gyvenančių romų integracija yra bendra Europos problema, kurią siekiant išspręsti bus reikalingos ir atskirų valstybių narių, ir ES institucijų pastangos. Vengrijos ministras pirmininkas Viktor Orbán tinkamai pabrėžė, kad jeigu nenorime perkelti romų, kurie gyvena didžiuliame skurde ir socialine bei etnine prasme yra atskirti, problemų "klajojimo pagrindu", kitaip sakant, jiems emigruojant į išsivysčiusias ES šalis, turime imdamiesi bendrų veiksmų ir pastangų rasti sprendimą šios dabartinės siaubingos padėties atžvilgiu. Linkiu Europos Parlamentui, Europos Komisijai, Europos Vadovų Tarybai ir galiausiai ES pirmininkaujančiai Vengrijai sėkmingo darbo šių metų birželio mėn. rengiant ir užbaigiant šią svarbią strategiją dėl romų integracijos.
