3. Kinija: tautinių mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas
Pirmininkas
Kitas klausimas - penki rezoliucijų projektai dėl Kinijos: tautinių mažumų teisės ir mirties bausmės taikymas.
Véronique De Keyser
Pone pirmininke, mano frakcija atsisakpasirašyti rezoliuciją dėl Kinijos. Kodėl? Ne dėl to, kad žmogaus teises mes laikome antrinėmis ir priklausomomis nuo komercinių interesų, - galiausiai be jokių nuolaidų Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcijos vardu pateikėme rezoliuciją, kurioje aptariamas mūsų įsipareigojimas, - tačiau dėl to, kad siekdami pakeisti Kinijos elgesį privalome užmegzti dialogą, o ši jokios struktūros neturinti padrika rezoliucija nesudaro jokių galimybių tai padaryti. Mūsų pateiktoje rezoliucijoje iš tikrųjų yra viskas: Tibetas, Dalai Lama ir jo įpėdiniai, religiniai kryžiaus žygiai, o jei kas nors liko ir praleista - bet kokio dabartinio, buvusio arba būsimo komunistinio režimo kritika.
Ar tai yra būdas atverti duris? Ne. Bėda ta, kad jos bus užvertos būtent tai daugumai žmonių, kuriuos mes norime apsaugoti šiuo konkrečiu momentu, t. y. uigurams ir tibetiečiams, kuriems gresia išnykimas.
Raginu Kiniją nustoti bijojus žodžio laisvės, kad ji galėtų atsiverti pasauliui, ne tik verslo ir kultūros, bet ir pagrindinių vertybių dalijimosi prasme.
Raginu įtraukti mirties bausmės panaikinimo klausimą į lapkričio 30 d. vyksiančio kito ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkę. Taip pat prašau, kad Komisija ir Taryba toliau siektų įtraukti į naująją partnerystę, dėl kurios deramasi, sąlygą apie pagarbą žmogaus teisėms Kinijoje.
Joe Higgins
autorius. - Pone pirmininke, pritariu raginimams uždrausti mirties bausmę Kinijoje, ypač tada, kai mirties bausmnaudojama etninių mažumų grupėms ir tautoms, esančioms Kinijos valstybėje, terorizuoti.
Tačiau Europos Sąjunga, Jungtinės Valstijos ir kitos didžiosios pasaulio jėgos kritikuodamos žmogaus teisių pažeidimus Kinijoje yra labai švelnios. Darbuotojų teisių pažeidimo atveju šios kritikos faktiškai nėra. Taip yra dėl to, kad jos nori sukurti verslo ryšius su Kinijos įmonėmis ir valstybę kontroliuojančiu biurokratiniu aparatu, kad galėtų gauti pelno iš pasibaisėtino Kinijos darbuotojų išnaudojimo.
Kinija yra milžiniška darbuotojų išnaudojimo įmonė. Pvz., dešimtys milijonų migrantų darbuotojų gyvena gėdingai skurdžiai, o jų vaikai patiria šiurpaus gyvenimo sąlygų pasekmes. ES ir JAV kapitalo tarptautinės įmonės yra įsitraukusios į šį išnaudojimą, kad padidintų savo ir taip milžiniškus pelnus.
Kinijos režimas didina savo represijas ir jos padidėjo, kai Kinijos stalinistai nusprendpereiti prie kapitalistinės rinkos ekonomikos kaip ekonomikos plėtojimo priemonės. Represijas masiškai patiria žurnalistai, teisingumo, bendruomenių ir darbuotojų aktyvistai.
Neseniai mano kolegai socialistui uždrausta atvykti į Kiniją. Laurence Coates - socialistas, pasirašinėjantis Vincento Kolo slapyvardžiu ir kuris yra portalo chinaworker.info redaktorius, buvo sulaikytas prie sienos ir jam uždrausta atvykti į Kiniją. Chinaworker.info agituoja už darbuotojų teises ir laisvosios prekybos sąjungas. Mes turėtume palaikyti Kinijos darbuotojus. Turėtų būti remiamos nepriklausomos ir demokratiškai valdomos prekybos sąjungos ir teisstreikuoti, taip pat politinių kalinių ir sulaikytų darbuotojų aktyvistų paleidimas.
Turėtume reikalauti žodžio ir susirinkimo laisvės ir tarptautinio solidarumo su Kinijos darbuotojais kovodami su šiuo siaubingu biurokratiniu režimu, kurio dauguma narių siekia būti oligarchais, neabejotinai, kaip jie tai daranksčiau su ta pačia sistema Rusijoje.
Laima Liucija Andrikienė
autorė. - Pone pirmininke, kadangi tampame vis artimesni Kinijai prekybos ir bendradarbiavimo aplinkos apsaugos srityje ir Kinija praėjusiais metais buvo puiki olimpinių žaidynių šeimininkė, akivaizdu, kad ji vėl blogai elgiasi užtikrindama savo piliečių žmogaus teises.
Kinijos valdžios institucijų atsakas į taikius protestus Tibete praėjusiais metais ir Xinjiang regione šiais metais švelniai tariant buvo visiškai neproporcingas. Žmonės visame pasaulyje turėtų turėti teisę protestuoti prieš vyriausybės vykdomą politiką, kuri jiems nepatinka. Vietoj to susidūrėme su smurtine ir žiauria Kinijos valdžios institucijų reakcija prieš protestuotojus ir šimtų žmonių mirtimis.
Dabar turime dar devynis žmones, daugiausia uigurus, kuriems buvo negailestingai įvykdyta mirties bausmsiekiant pademonstruoti, kad bet kokie prieštaraujantys balsai susidurs su žiauria ir mirtina Kinijos valstybės aparato jėga.
Žavėdamiesi Kinijos kultūra ir darydami pažangą keičiantis prekėmis ir investicijomis privalome garsiai ir aiškiai kalbėti ir pasmerkti žudymus ir mirties bausmes. Dėl to dar kartą kartojame savo raginimą, kad Kinijos pareigūnai parengtų moratoriumą dėl mirties bausmės ir suteiktų daugiau laisvės savo provincijoms, kurios siekia didesnės autonomijos gerbdamos "vienos Kinijos" politiką.
Barbara Lochbihler
Pone pirmininke, praėjusiais metais Kinijos ekonomika labai augo. Daugumos Kinijos žmonių gyvenimo kokybpagerėjo. Deja, tokios pažangos nebuvo užtikrinant ir gerbiant žmogaus teises Kinijoje ir tai taikoma visiems piliečiams, nepaisant jų religijos ar etninės grupės.
Priešingai, despotiškos priemonės, taikytos uigurams ir tibetiečiams, padažnėjo. Mirties bausmės atveju pozityvus ženklas yra tai, kad Kinijos aukščiausiasis teismas dar kartą persvarstvisas nuo 2007 m. skirtas bausmes, ir manome, kad kai kurios mirties bausmės bus panaikintos.
Tačiau, deja, Kinija yra pasaulinmirties bausmių lyderė. Vien tik 2008 m. mažiausiai 1 718 žmonių buvo įvykdyta mirties bausmė. Apytikslis atvejų, apie kuriuos nepranešta, skaičius yra daug didesnis. Net ir minimalus skaičius reiškia, kad Kinija yra atsakinga už daugiau nei 70 proc. visų mirties bausmių visame pasaulyje. Be to, Kinija padidino nusikaltimų, už kuriuos taikoma mirties bausmė, skaičių. Tai reiškia, kad Kinijos žmonėms mirties bausmgali būti įvykdyta daugiau nei už 68 nusikaltimus. Dėl to mes šioje rezoliucijoje raginame, kad Kinija sustabdytų savo planuotų mirties bausmių vykdymą ir nedelsdama paskelbtų moratoriumą mirties bausmėms.
(Plojimai)
Crescenzio Rivellini
Pone pirmininke, ponios ir ponai, mano pozicija dėl šio pasiūlymo dėl rezoliucijos yra panaši į idėjas žmogaus, kuris priklauso šioms diskriminuojamoms mažumoms, žmogaus, kuris gavo Nobelio taikos premiją ir kuris vadovauja dominuojančiai valstybei pasaulyje, t. y. Baracko Obamos.
Pritariu šioje rezoliucijoje nustatytiems principams. Tačiau manau, kad mes visiškai neturime kartoti kairiojo sparno politinių partijų klaidų, kurios, užuot faktiškai nusipelnydamos teisių, tenori jas išvardyti.
Tautinės mažumos turėtų būti ginamos Kinijoje kaip ir bet kur kitur pasaulyje, tačiau prieš pateikdami tokią daug pastangų reikalaujančią rezoliuciją turime turėti strategiją, koordinuotą visų dalyvių ir viso Parlamento veiklą, kad išvengtume delsimų ir žalingų derybų su Kinijos vyriausybe.
Negalime manyti, kad galime išspręsti problemas, susijusias su tautinėmis mažumomis ir mirties bausme Kinijoje, visiškai nepagalvodami apie Kinijos vyriausybę. Tai neįmanoma. Šiuo atveju prezidentas Barack Obama veikprotingai; jis nedarjokių nuolaidų, tačiau vis dar išlaiko gerus santykius su Kinijos vyriausybe, kuri, turime pripažinti, bando užmegzti geresnį dialogą visose derybose su vakarų pasauliu.
Klausiu savęs: kam pateikti rezoliuciją - nors ir pagirtiną - likus vos kelioms dienoms iki susitikimo Nankine nesant visų dalyvių koordinavimo, kuris būtų apsauginpriemonė? Kokiu tikslu pateikti rezoliuciją, kuri jau daugeliu kitų atvejų buvo pateikta tik tuomet, kai mes sėkmingai imdavome pasiekti kokių nors rezultatų su Kinijos vyriausybe? Kokiu tikslu pateikti rezoliuciją, kuri gali padaryti žalos naujų santykių su Kinijos vyriausybe pradžiai?
Dėl šių priežasčių nors ir pritariu rezoliucijoje nustatytiems principams, kurie yra tokie pat kaip ir manieji, susilaikau balsuodamas, nes strategine prasme, manau, ji gali būti žalinga, o ne padėti naujam keliui, kurį grindžiame su Kinijos vyriausybe.
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, buvo paminėta, kad tai kalba mūsų frakcijos vardu. Remdamasi išsamiomis konsultacijomis praėjusią savaitę Pirmininkų sueigoje mūsų frakcija pasiūlė, kad šis klausimas turėtų būti įtrauktas į darbotvarkę. Norime aptarti šį klausimą ir norime, kad dėl jo būtų balsuojama. Kalboje buvo pareikšta asmeninmano kolegos, o ne frakcijos nuomonė.
Pirmininkas
Pone B. Posseltai, suprantu tai, tačiau mes sutarėme, kad mums skirtas tam tikras laikas ir kiekvienai frakcijai suteikta viena minutkalbėti.
Ana Gomes
Kinijoje visi, kurie siekia įgyvendinti savo darbo, socialines, civilines ir pagrindines politines teises, patiria represijas. Šios represijos ypač žiaurios ir taikomos be atrankos, kai yra skirtos etninėms mažumoms, pvz., uigurams arba tibetiečiams, tačiau Han kinai represijų taip pat neišvengia, kaip Sacharovo premijos laimėtojos Hu Jia atveju, ir teisininkai bei aktyvistai, kurie yra persekiojami po prezidento B. Obamos vizito į Pekiną.
Šimtų tūkstančių žmonių administracinis sulaikymas, sisteminiai kankinimai kalėjimuose, religinir politinrepresija, mirties bausmių vykdymas - visi šie metodai nesuderinami su Kinijos Liaudies Respublikos, kaip Jungtinių Tautų narės, pareigomis. Be to, tai yra neveiksmingi metodai, kuriais nebus pasiektas tikslas nutildyti arba suvaldyti tuos, kurie garsiai pasisako už laisvę ir žmogaus teises. Taip yra Kinijoje, kaip ir likusiame pasaulyje, nes kinai nėra marsiečiai; jie tokie pat žmonės kaip ir visur kitur.
Johannes Cornelis van Baalen
ALDE frakcijos vardu. - Pone pirmininke, mes - liberalai - iš esmės pasisakome prieš mirties bausmę, tačiau mirties bausmKinijoje naudojama engiant tautines mažumas, pvz., tibetiečius, uigurus ir t. t. Be to, Kinija nėra demokratija. Žmogaus teisės nėra gerbiamos. Kinija vykdo žiaurią politiką Taivano atžvilgiu. Kinijai turėtų būti daromas spaudimas. Žinau, kad tai sudėtinga. Tai yra milžiniška rinka, tačiau turime kovoti už savo principus. Dėl to mes pritariame šiai rezoliucijai.
Heidi Hautala
Pone pirmininke, kažkas čia paklausė, kodėl buvo pateikta ši dialogą skatinanti rezoliucija. Tai buvo atlikta taip tiksliai, nes šiuo metu rengiamasi ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimui ir Žmonių teisių dialogas yra šio susitikimo išankstinsąlyga.
Mūsų pareiga Europos Parlamente ir Žmogaus teisių pakomitetyje priminti Tarybai ir Komisijai, kad žmogaus teisių dialogų rezultatai taip pat atlieka labai pastebimą vaidmenį aukščiausiojo lygio susitikimuose.
Apgailestauju, kad Komisijos narys K. de Gucht net nesiklauso, ką aš sakau, ir vietoj to kalbasi su savo kolega.
Svarbu, kad ES ir Kinija vestų dialogą, ir tikiu, kad Kinija taip pat supras, kad šalis gali daryti pažangą tik padarydama savo sprendimų priėmimo procedūras skaidresnes ir užtikrindama savo piliečių teisę reikšti savo nuomonę.
Faktiškai neįmanoma įsivaizduoti, kad Kinija šiuo atžvilgiu veiktų skirtingai nuo kurios nors kitos tautos, kuri turėjo pripažinti faktą, kad siekiant visuomenės vystymosi jai reikalingos visos kūrybinės jėgos, kurias ji dabar engia ir terorizuoja. Jeigu manome, kad žmogaus teisės yra universalios, iš tikrųjų negalime Kinijos laikyti išimtimi, kaip pažymėjo A. Gomes, ir aš su ja visiškai sutinku. Taigi taikykime vienodus kriterijus Kinijai kaip ir kitoms šalims.
Charles Tannock
ECR frakcijos vardu. - Pone pirmininke, ilgą laiką šiuose rūmuose kritikavau žmogaus teisių nebuvimą Kinijos Liaudies Respublikoje. Kritikavau taikaus Taivano bauginimą pašalinti šią šalį iš visų tarptautinių organizacijų, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją. Kritikavau taikios Tibeto kultūros represijas, Faluno Gongo ir kitų religinių mažumų persekiojimą ir Kinijoje plačiai paplitusią cenzūrą, įskaitant žiniasklaidą, internetą ir Google.
Taip pat smerkiu žiaurų ir plačiai paplitusį mirties bausmės taikymą už smulkesnius nusikaltimus - pvz., ekonomikos griovimą ir vertimąsi prostitucija, tikėkite tuo, ar ne. Nepaisant to, ECR frakcija pripažįsta tai esant asmens sąžinės klausimu, ar mirties bausmyra pateisinama sunkiausių terorizmo ir nužudymo nusikaltimų atveju. Negali būti jokios abejonės, kad neseniai vykusiose riaušėse Xinjiang regione daugybnekaltų Han kinų buvo žiauriai nužudyti.
Žinoma, nepaisant to, palankiai vertiname tai, kad Kinijos Liaudies Respublika išreišknorą turėti daug geresnius ir draugiškesnius santykius su savo etninėmis mažumomis, o ypač uigurais ir kitomis musulmonų mažumomis. Žinoma, aš, kaip ir visi mano frakcijos nariai, raginu surengti tinkamą teisminį nagrinėjimą dėl visų sulaikytų asmenų.
Filip Kaczmarek
(PL) Pone pirmininke, Europos liaudies partijos (krikščionių demokratų) frakcija pritaria rezoliucijos projektui. Turiu pripažinti, kad mane nustebino kai kurių kolegų narių iš skirtingų frakcijų siūlymai, kad šiandien mes neturėtume aptarti dar daugiau žmogaus teisių pažeidimų arba plačiai paplitusios mirties bausmės taikymo Kinijoje atvejų. Tokius siūlymus pagrindžiantis argumentas - artėjantis ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimas.
Kolegos nariai, neturėtume pasiduoti pagundai taikyti dvigubus standartus arba susitarti nekalbėti viešai vien tik dėl to, kad mes turime reikalų su šalimi, kuri yra svarbi ES prekybos partnerė. Esu įsitikinęs, kad vienas iš pagrindinių Europos Parlamento vaidmenų puoselėti žmogaus teises. Taip yra, nepaisant to, ar mes kalbame apie pasaulinį lyderį, ar apie mažas šalis, pvz., Laosą ir Vietnamą.
Kinijos Liaudies Respublika yra daugiausia mirties bausmių įvykdanti šalis pasaulyje. Ji net minimaliai nesilaiko žmogaus teisių - kurios nustatytos tarptautinėse teisės normose, įskaitant teisę į gynybą ir teisingą teisminį procesą. Prieš kelias dienas minėjome dvidešimtąsias Berlyno sienos griūties metines. Jeigu tai nebūtų buvęs padrąsinimas kritikuoti komunizmą, jeigu tai nebūtų buvęs padrąsinimas kalbėti tiesą, Europa šiandien būtų kitokia.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Norėčiau tikėti, kad XXI amžiuje mirties bausmnumirs, kad mirties bausmės vykdymo įrankius galėsime aptikti tik muziejuje. Bet iki to dar teks nueiti nemažą kelią, ir norėtųsi, kad juo tvirtai eitų ir Kinija. Ji jau keletą dešimtmečių pirmauja pagal ekonominio augimo tempus, bet, deja, ir pagal mirties bausmių vykdymo skaičių. Žinoma, Pekine atsakytų, kad tokioje milžiniškoje šalyje kitaip negalima, kad net ir JAV neatsisakoma mirties bausmės. Tačiau vis dėlto, jeigu mes rimtai kalbame apie strateginę partnerystę tarp Europos Sąjungos ir Kinijos, kuri būtų labai svarbi abiem pusėms, tai Pekinui, be abejonės, reikėtų keisti savo politiką mirties bausmės vykdymo atžvilgiu, o taip pat dėl dialogo tarp etninių mažumų, dėl darnaus jų sugyvenimo.
Eva Lichtenberger
(DE) Pone pirmininke, žmogaus teisių ir pagarbos tautinių mažumų teisėms klausimas daugelį metų, o gal net dešimtmečių buvo nuolatinio konflikto šaltinis Europos Sąjungos ir Kinijos Liaudies Respublikos santykiuose. Padėtis, susijusi su tautinių mažumų teisėmis, ypač pablogėjo pasibaigus olimpinėms žaidynėms ir tibetiečiams bei uigurams pastaraisiais mėnesiais buvo daromas didelis spaudimas. Dėl šios priežasties negaliu suprasti, kodėl mano kolegos nariai nenori įtraukti 9 dalies į rezoliuciją, nes tai skatintų taikų dialogą, o ne vyraujančią priespaudą.
Kinija yra pirmaujanti veikėja pasaulinėje arenoje. Norėdama, kad ji būtų pripažinta pirmaujančia veikėja pasaulinėje arenoje, Kinija turi užtikrinti, kad žmogaus teisės būtų gerbiamos. Tai turi būti ne tik numatyta konstitucijoje, tačiau tai taip pat turi būti įgyvendinama. Būtent to, ir nieko daugiau, prašo tibetiečiai, uigurai ir žmogaus teisių grupės Kinijoje.
(Plojimai)
Bernd Posselt
(DE) Pone pirmininke, jau minėjau šiuose rūmuose, kad Pasaulinis uigurų kongresas, - pagrindinlaisvų uigurų organizacija, - įsikūręs Miunchene dėl tos pačios priežasties, dėl kurios dauguma čekų ir dauguma kitų žmonių gyveno Miunchene: nes čia taip pat įsikūrę Laisvosios Europos radijas ir Laisvės radijas. Miestas vis dar išlaiko laisvės dvasią ir šiandien. Tuo pat metu Franz-Josef Strauß, kuris visada gynšias laisvas radijo stotis nuo raginimų jas uždaryti, užtikrino, kad mes labai anksti užmegztume santykius su Kinija. Šie du dalykai yra ne abipusiai nesuderinami, o vienas kitą papildantys - tai teigiami ryšiai su Kinija, taip pat aiški religinių laisvių ir žmogaus teisių gynyba.
Šią savaitę vykusių reidų metu kelete namų Miunchene policija atliko kratą ir Kinijos agentai, kurie vien tik terorizuoja ir šnipinėja uigurus, buvo areštuoti. Tai rodo metodų, kuriuos naudoja Kinija, rūšis. Šie metodai yra nepriimtini. Jie kinta nuo žmonių terorizavimo Miunchene iki mirties bausmių Ürümqi. Dėl to mūsų nuomonės šiuo klausimu turi būti aiškios.
Reinhard Bütikofer
(DE) Pone pirmininke, atsižvelgdamas į tai, kad Europos Parlamentas atvirai kalbės, kai bus galima išgelbėti žmones nuo mirties bausmės, pritariu raginimui paskelbti moratoriumą dėl mirties bausmės.
Tačiau žmogaus teisių gynimo procesas neturi būti netinkamai naudojamas siekiant pamokyti Kiniją iš moralinės viršenybės pozicijų, keliant Kinijos vientisumo klausimą arba sukuriant absurdišką Kinijos realaus gyvenimo karikatūrą. Tai nepadeda tiems Kinijos žmonėms, kurie dirba dėl žmogaus teisių, laisvių ir socialinės darnos. Mūsų tikslas turi būti padėti šiems žmonėms, o ne skatinti Europos teisumą.
Taip pat prieštarauju tam, kad į skubią rezoliuciją būtų įtraukta teigiama nuoroda dėl memorandumo dėl visiškos Tibeto žmonių autonomijos. Tai nėra aktualu ir tiesiogiai nesusiję su žmogaus teisėmis. Be to, tai nėra visuotinai priimtina pozicija. Norėčiau, kad būtų surengtos plataus masto diskusijos ateityje prieš ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimą dėl Kinijos ir ES santykių, kuriose būtų aptariami visi klausimai.
Martin Schulz
(DE) Pone pirmininke, norėčiau pritarti Reinhardo Bütikoferio išsakytai nuomonei. Mano frakcija pasiūlė, kad aptartume neišvengiamas mirties bausmes uigurams Kinijoje ir protesto demonstracijų prieš apgaulingus rinkimus Irane dalyviams, kurie buvo pasmerkti myriop, nes tai yra dvi šalys, kuriose, tikėtina, mirties bausmės bus įvykdytos labai greitai, ir dėl to reikalingos skubios diskusijos. Tiesa, kad Kinijai priklauso mirties bausmių rekordas, kaip jau minėjote, ir kad Kinijos režimas yra neteisingas, nes jis nepaiso žmogaus teisių. Norėčiau aiškiai pareikšti, kad tai netoleruotina padėtis.
Tačiau Pirmininkų sueigoje, paprašėme atskirti du dalykus: skubūs klausimai, kuriuos aptariame dabar, kitais žodžiais tariant, neišvengiamos mirties bausmės ir Europos Sąjungos ir Kinijos santykių klausimas ekonomikos, kultūros, politikos ir gynybos bei kitose srityse. Norime aptarti šiuos klausimus ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikime ir apibendrinti juos rezoliucijoje. Todėl iš to atsiradęs kratinys neturi nieko bendra su skubiais klausimais. Taip pat dėl to mūsų frakcija primygtinai prašo balsuoti dėl skubaus klausimo, kurį pasiūlėme, o ne dėl kratinio, kurį jūs pateikėte.
László Tőkés
(HU) Pone pirmininke, tai svarbus įvykis, kad šis klausimas buvo dabar skubiai įtrauktas į darbotvarkę. Vengrijos Europos Parlamento narių iš Transilvanijos frakcija taip pat pasiūldiskutuoti šiuo klausimu. Norime padėkoti kai kurioms frakcijoms už jų dalyvavimą ir pritarimą, tačiau mus stebina, kad Europos Parlamento socialistų ir demokratų pažangiojo aljanso frakcija atsisakpasirašyti šį pasiūlymą dėl sprendimo. Gailiuosi, kad užvakar vykusiame susitikime tam tikri skyriai buvo pašalinti iš viso teksto projekto, būtent tie, kurie susiję su komunistinių režimų kritika ir tautinių mažumų bendruomenių apsauga. ES galiausiai turėtų sąžiningai ir atvirai susitaikyti su išlikusiu komunizmo palikimu ir komunistiniais režimais, kurie vis dar šiandien gyvuoja, įskaitant ir Kiniją.
Gesine Meissner
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, mes tvirtai prieštaraujame mirties bausmei, nesvarbu, kurioje pasaulio dalyje ji būtų vykdoma. Mes taip pat prieštaraujame etninių ir religinių mažumų priespaudai ir, deja, abu šie dalykai vyksta Kinijoje.
Dauguma žmonių tikėjosi, kad Kinija labiau gerbs žmogaus teises dėl olimpinių žaidynių ir taip pat dėl to, kad kinai žino, jog pasaulio akys nukreiptos į juos, jie mažiau pažeidinės žmogaus teises. Deja, taip neatsitiko. Mirties bausmės toliau vykdomos, dėl to labai svarbu, kad mes tai aptartume šiandien - po to, kai lapkričio mėn. mirties bausmės buvo įvykdytos devyniems uigurams, apie kurias dauguma pasaulio žmonių visiškai nežino, ir prieš įvykdant mirties bausmes dviem tibetiečiams.
ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimas netoli ir, kaip jau minėjo keletas prieš tai kalbėjusių, Kinija yra svarbi prekybos partnerė. Būtent dėl to sunku pakartotinai iškelti žmogaus teisių pažeidimo klausimą, tačiau dėl to ypač svarbu kalbėti šiuo klausimu šiandien rengiantis aukščiausiojo lygio susitikimui. Norėtume, kad mirties bausmbūtų uždrausta visur. Gerai, kad Parlamentas priėmmoratoriumą dėl mirties bausmės 2007 m., ir turime daryti viską, ką galime, kad šis klausimas būtų žmonių mintyse tol, kol mirties bausmbus taikoma.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Pone pirmininke, kaip lenkei man visada ima smarkiau plakti širdis, kai kalbama apie žmogaus teises Kinijoje. 1989 m. birželio 4 d. lenkai atgavo savo laisvę balsuodami pirmuose laisvuose rinkimuose, kuriuose sugrąžinome komunistų partijai nepriklausantį ministrą pirmininką. Tą pačią dieną, 1989 m. birželio 4 d., Kinijos režimas traiškprotestuojančius studentus po vikšrinėmis savo tankų važiuoklėmis Tianmeno aikštėje. Laisvasis pasaulis rado sovietų komunizmo įveikimo receptą, tačiau dar nerado tokio Kinijos komunizmui įveikti.
Ekonomikos viršenybvis dar laimi vertybių ir žmogaus teisių atžvilgiu. Tai buvo labai aišku praėjusiais metais, kai pasaulio dauguma išdidžiai pareiškė, kad boikotuos Pekino olimpinių žaidynių atidarymo ceremoniją, o tada remdamiesi savo ekonomikos interesais stojo į eilę užimti pirmąsias paradų eiles, likdami kurti priespaudoje esančių Tibeto žmonių raudoms.
Baiminuosi, kad jeigu atidėsime rezoliucijos priėmimą, per daug apribosime šį klausimą. Žinoma, netinkamas mirties bausmės naudojimas yra siaubingas nusikaltimas, bet esama ir areštų. Žmonės yra žudomi Kinijos darbo stovyklose, žmonės yra mušami lazdomis, jie sodinami į kalėjimus, žodžio laisvyra slopinama, taikoma cenzūra. Visa tai turi būti nustatyta rezoliucijoje. Gerai, kad rezoliucija buvo pateikta, tačiau visų svarbiausia, kad žmogaus teisių vertybių viršenybturėtų laimėti prieš ekonomikos vertybes. Būtent to visiems ir linkiu.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, leiskite pirmiausia bendrais bruožais aptarti ES ir Kinijos santykių padėtį. Mūsų politika Kinijos atžvilgiu yra susijusi su konstruktyviu bendradarbiavimu. Mūsų, kaip dviejų pagrindinių pasaulinių veikėjų, strateginėje partnerystėje vis didesnis dėmesys kreipiamas pasauliniams iššūkiams spręsti. Pagrindinis 12-ojo ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimo, kuris vyks lapkričio 30 d., tikslas bus būtent dirbti kartu siekiant užtikrinti Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo dėl klimato kaitos sėkmę ir atkreipti dėmesį į ES ir Kinijos santykius, įskaitant žmogaus teises, finansų ir ekonomikos krizę ir kitus tarptautinius klausimus.
Tačiau strateginpartnerystnereiškia, kad vienodai turime galvoti visais klausimais. Tiesa, kad Europa ir Kinija gali nesutarti ir turėti skirtingą požiūrį kai kuriais klausimais, pvz., dėl žmogaus teisių ir demokratijos. Mūsų santykių stiprybleidžia atvirai diskutuoti šiais klausimais. Žmogaus teisių klausimas, įskaitant mirties bausmę ir pagarbą pagrindinėms etninių mažumų teisėms, yra nuolat iškeliamas per mūsų reguliarius politinius susitikimus ir ypač mūsų dialogo su Kinijos valdžios institucijomis metu.
Taip buvo per 28-ąjį raundą lapkričio 20 d. Pekine, kai atvirai diskutavome šiais klausimais. ES principingas prieštaravimas mirties bausmei ir raginimas ją panaikinti Kinijoje yra aktyviai aptariamas pasitaikius kiekvienai progai. Taip yra ir pagarbos etninių mažumų teisėms atveju. Leiskite užtikrinti šiuos rūmus, kad mes ir toliau kelsime šiuos klausimus kituose, įskaitant aukščiausio lygmens, forumuose.
Mano kolegKomisijos narB. Ferrero-Waldner išsamiai diskutavo su jumis Tibeto klausimu kovo mėn. ir pateikES poziciją. Norėčiau priminti keletą esminių elementų, kuriuos apima ES pozicija. Mes visada pritarėme Kinijos valdžios institucijų ir Dalai Lamos atstovų dialogui. ES atveju žmogaus teisės yra universalios, o padėtis Tibete yra teisėtas tarptautinės bendruomenės rūpestis. Tibeto padėtis nuolat buvo aktuali. Mes nuolat siuntėme šią žinią Kinijos kolegoms ir labai atidžiai klausėmės jų nuomonės.
Komisijos narC. Ashton taip pat turėjo galimybę čia liepos mėn. išreikšti savo susirūpinimą dėl neramumų Xinjiang regione, apgailestauti dėl prarastų gyvybių ir išreikšti savo užuojautą bei gailestį aukų šeimoms. ES remia visas pastangas, kurios padės įvesti taiką šiame regione.
ES gerbia Kinijos teisę patraukti už smurtinius veiksmus atsakingus asmenis teisinėn atsakomybėn, tačiau dar kartą patvirtina savo ilgalaikį prieštaravimą mirties bausmės naudojimui visomis aplinkybėmis, taip pat svarbą, kurią suteikia teisei į teisingą teisminį procesą. ES nuolat keldavo šiuos klausimus susitikimuose su Kinijos valdžios institucijų atstovais ir pakartoja savo susirūpinimą dviejose deklaracijose, paskelbtose spalio 29 d. ir lapkričio 13 d., kaip ji visada tai daro tokiais atvejais. Pareiškimuose Kinija raginama sušvelninti bet kokią paskirtą mirties bausmę, susijusią su neramumais Tibete ir Xinjiang regione. Be to, ES toliau darys spaudimą, kad jai būtų leista stebėti visus papildomus teisminius nagrinėjimus, atsirandančius dėl neramumų Tibete ir Xinjiang regione.
Mes visi pritariame atviresnės, skaidresnės Kinijos tikslui, laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų ir dirbant kartu sprendžiant globalius klausimus. Mes visi tikėjomės, kad olimpinės žaidynės bus Kinijos didesnio lankstumo pradžia asmenų žmogaus teisių atžvilgiu. Iki šiol tai netapo tikrove. Turime tęsti darbą plėtodami strateginę partnerystę ir pagarbą žmogaus teisėms kaip mūsų tęstinio dialogo sudėtinę dalį. 12-asis ES ir Kinijos aukščiausiojo lygio susitikimas Pekine yra privilegijuota galimybtai padaryti svarbiame mūsų atitinkamos raidos etape.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Dabar pereisime prie balsavimo.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Anneli Jäätteenmäki  
Kinija neseniai atsisveikino su JAV prezidentu Baracku Obama ir netrukus pasisveikins su Europos Vadovų Tarybos Pirmininku Fredriku Reinfeldtu. Tačiau turime matyti daugiau veiksmų, ne vien tik diplomatinius gestus. Kinija paskelbsavo žmonėms ir pasauliui apie įsipareigojimą žmogaus teisėms, įskaitant jos pasieniuose gyvenančių tautinių mažumų teises. Nepaisant to, jos įrašai kalba ką kita. Pastaruoju metu buvo daug nerimą keliančių incidentų, susijusių su mirties bausmėmis, kurios buvo įvykdytos po abejones keliančių teisminių procesų ir nepaprasto skubotumo. Visi šie veiksmai buvo atlikti slaptai. Rimtas yra ir uigurų tautinės mažumos atvejis, kai Kinijos vyriausybįgyvendina gimstamumo kontrolės politiką, kuri lemia mažumos išnykimą. Kadangi Europos Sąjunga pasisako už tautinių mažumų teises ir nepateisina mirties bausmės, raginame Kinijos vyriausybę pradėti procesą, kuriame piliečiai yra teisiami ir jiems skiriama mirties bausmė, ir sušvelninti bausmes tiems, kuriems nebuvo suteikta teisį teisingą ir atvirą teisminį procesą. Raginame Kinijos valdžios institucijas gerbti tautinių mažumų, gyvenančių jos pasieniuose, teises atsižvelgiant į Jungtinių Tautų rezoliucijas ir savo konstituciją. Taip pat raginame, kad Kinija pagerintų savo žmogaus teisių padėtį su tarptautinės bendruomenės parama.
Eija-Riitta Korhola  
Pone pirmininke, suprantu nepasitenkinimą, kurį jaučia čia kai kurie nariai, kad mūsų rezoliucija dėl Kinijos buvo numatyta po Kinijos delegacijos apsilankymo ir dėl to galėtų atsitiktinai sudaryti nesėkmingos kelionės įspūdį, nors faktiškai atmosfera buvo puiki.
Visi trokštame, kad bendradarbiavimas tęstųsi teigiama dvasia, tačiau nepamirštant faktų. Diplomatija negali ignoruoti žmogaus teisių, tačiau mums reikalinga diplomatija ir padėties supratimas, kad skatintume žmogaus teises.
Visai neseniai lankiausi Pakistane, kuriame susitikau su prezidentu, ministru pirmininku ir žinomais ministrais aptarti žmogaus teisių ir kovos su terorizmu klausimų. Sakyčiau, kad kartais savo rezoliucijose dėl žmogaus teisių turime paminėti ir geras naujienas. Dabar tam yra priežastis. Prieš metus naujai demokratiškai išrinkta Pakistano vyriausybpaskyrpirmąjį mažumų ministrą, kuris pats atstovauja krikščionių mažumai. Vyriausybės šios srities laimėjimai buvo pastebimi: šalyje patvirtinta 5 proc. kvota valstybinių pareigų, skirtų mažumoms, religinės mažumų šventės tapo oficialiomis šventėmis, tautinės mažumos turi savo specialią šventinę dieną - rugpjūčio 11 d., o senatas planuoja sau nustatyti tokią pat 5 proc. kvotą.
Svarbiausias projektas yra susijęs su smurtinių įvykių sumažinimu. Mažumos kartu su musulmonais sudaro vietos "tikėjimo harmonijos" komitetus, kurių tikslas bus sušvelninti įtampą ir pagerinti įvairių grupių dialogą. Bus po vieną kiekvienoje iš 112 vietos sričių. Geriausiu atveju jos taip pat galės labai veiksmingai užkirsti kelią talibų verbavimui. Pakistanas yra svarbiausia šalis pasaulinio saugumo prasme. Jeigu vyriausybei pasiseks panaikinti terorizmą tokiomis taikiomis priemonėmis kaip šios, šiuo pavyzdžiu bus verta sekti. Padėtį bus įdomu stebėti.
