Tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos (diskusijos) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - Cristianos Muscardini Tarptautinės prekybos komiteto vardu pateiktas pranešimas dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos - C7-0048/2010 -.
Cristiana Muscardini
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, daugybEuropos Sąjungos pagrindinių ekonomikos ir prekybos partnerių jau gana ilgą laiką taiko vietos taisykles, kuriose reikalaujama nurodyti importuojamų prekių kilmės nuorodą.
2005 m. Europos Komisija pateikpasiūlymą dėl reglamento, kuriuo siekiama Europos Sąjungai taikyti tokias pačias sąlygas kaip ir šioms šalims, reikalaujant ant tam tikrų į Europos Sąjungą importuojamų prekių nurodyti kilmės šalį. Šiuo reglamentu bus galima kompensuoti Europos Sąjungos vartotojų, kurie, palyginti su kitais ne ES šalių piliečiais, neturi teisės pasirinkti, ką pirkti, žinodami prekių kilmę, iki šiol patirtą disbalansą. Taigi kyla pavojus demokratinei teisei, kuri yra pasirinkimo laisvės, taigi ir teisės žinoti, prielaida.
Reglamentu nustatoma paprastesnpadėtis ES piliečiams ir iš naujo siūloma teisėta abipusiškumo teisė. Šio reglamento prašdaugybvartotojų asociacijų, jam pritardaugybverslo asociacijų. Gamyba Europoje niekada nebus atgaivinta, jeigu mūsų gamintojams nebus suteiktos tokios pačios garantijos kaip kitose šalyse, kuriose jau nustatytas reguliavimas dėl prekių kilmės žymėjimo.
Europos Sąjungos gamintojai - kurie, teisinga, kad turi laikytis daugybės Europos Sąjungos nustatytų įsipareigojimų, siekiant užtikrinti prekės kokybę ir apsaugoti vartotojus, ir, norėdami jas eksportuoti, turi nustatyti savo prekių kilmės ženklą - jaučia nesąžiningą konkurenciją iš trečiųjų šalių gamintojų, kurie gali eksportuoti savo prekes į Europą, nuslėpdami jų kilmę.
Šiuo metu mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurių labui 2009 m. vasario 5 d. per paskutinę teisės aktų priėmimo procedūrą buvo priimta rezoliucija, kuria sprendžiamos kilusios problemos dėl jų internacionalizavimo, ir toliau kyla sunkumų dėl nesąžiningos konkurencijos su ne ES šalių gamintojais, kurie gali eksportuoti savo prekes į Europą be kilmės ženklo, o Europos Sąjungos vartotojams nesuteikiama teisį pagrįstą pasirinkimą.
Kad laisvoji rinka būtų būtent tokia, ji turi būti pagrįsta sąžininga konkurencija ir sukurta aiškių, bendrų ir taikomų taisyklių pagrindu. Būtent todėl, patvirtinus šį reglamentą, pagaliau būtų panaikintas šis vis dar Europoje pastebimas demokratijos trūkumas ir nesąžininga konkurencija, kuri pirmiausia žalinga vartotojams.
Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komitetas didele balsų dauguma - 19 balsų už ir 3 balsais prieš - pritarreglamentui. Europos Parlamentas jau išreišksavo paramą per pastarąjį teisės aktų priėmimą rašytiniu pareiškimu, už kurį balsavo absoliuti dauguma, ir per dabartinį teisės aktų priėmimą, balsuodamas dėl rezoliucijos, už kurią surinkti 529 balsai už iš 593 galiojančių balsų. Tikrai stebina tai, kad šiandien kai kurie rašytinį pareiškimą pasirašę ir 2009 m. lapkričio mėn. už rezoliuciją balsavę kolegos nariai skatino priimti pakeitimą, kuriuo siekiama atmesti reglamentą.
Labai ramiai galiu pasakyti, kad tie, kurie nepritaria pasiūlymui, nenori suteikti Europos Sąjungos piliečiams tokių pačių teisių kaip Kinijos piliečiams.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, gerbiamieji nariai, šį vakarą diskutuojame dėl 2005 m. Komisijos pateikto teisės akto pasiūlymo dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos - Pagaminimo vietos reglamento.
Norėčiau padėkoti pranešėjai C. Muscardini už jos sunkų darbą. Linkiu jai didžiulės sėkmės per visą reglamento teisėkūros procesą.
2005 m. dar buvo likę daug laiko iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, taigi ir iki vienodos įstatymų leidžiamosios valdžios suteikimo šiems rūmams prekybos politikos srityje, tačiau, net ir neturėdamas įstatymų leidžiamosios valdžios, Europos Parlamentas du kartus išreišksavo pritarimą šiam pasiūlymui. Be mūsų nuolatinių pastangų nebūtų buvę jokios pažangos, siekiant priimti jį Taryboje.
Dabar, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, džiaugiuosi, kad Europos Parlamentas gali atlikti savo visapusišką vaidmenį dėl šio pasiūlymo. Sakau tai, nes ES turi priimti teisės aktą dėl kai kurių produktų iš trečiųjų šalių kilmės žymėjimo. Šiuo metu ES nereikalauja kilmės žymėjimo: ant gaminių gali būti nurodytas kilmės ženklas, jeigu tai neklaidina vartotojo iri atitinka 2005 m. EB direktyvos dėl nesąžiningos komercinės veiklos nuostatas.
Mūsų pasiūlymu siekiama nustatyti privalomą kai kurių importuojamų prekių kilmės žymėjimą ir priimti aiškias kilmės nustatymo taisykles. Mūsų pasiūlymo tikslai aiškūs - suteikti vartotojams galimybę žinoti prekių kilmę ir užtikrinti skaidrumą, remiantis vienodu kilmės nustatymo standartu. Žinoma, informacija apie kilmę neapima visko, ką vartotojas gali norėti žinoti apie konkrečią prekę, tačiau ji naudinga ir aiški.
Antra, būdami geriau informuoti, vartotojai turės galimybę nuspręsti, ką pirkti savo prioritetų pagrindu. Beje, mūsų pasiūlymu galima prisidėti prie neteisingo arba klaidinančio kilmės žymėjimo atvejų sumažinimo. Jo taikymo sritis ribota, jis taikomas tokioms prekėms kaip oda, tekstilės gaminiai, avalynir stikliniai indai, tačiau netaikomas tokiems sektoriams kaip elektronika, IRT įranga, cheminės medžiagos, varikliai, automobiliai ir kt.
Tarp prekių kategorijų, kurioms jis taikomas, yra prekių, kurių atveju informacija apie jų kilmę labai svarbi - tai prekės, skirtos galutiniam vartotojui. Vienas iš Tarptautinės prekybos komiteto priimtų pakeitimų akivaizdžiai susijęs su šia sąlyga, ir aš tam pritariu. Žinoma, turėsime užtikrinti šio principo - būtent "prekės galutiniams vartotojams" - ir tikrųjų prekių, kurioms galiausiai bus taikomas reglamentas, kaip nurodyta jo priede, nuoseklumą.
Neneigsiu, kad prekiautojai ir eksportuotojai į ES patirs išlaidų dėl kilmės žymėjimo. Išlaidos ypač priklausys nuo gamybos procesų ir techninio žymėjimo taisyklių. Todėl svarbu kuo labiau sumažinti šias išlaidas. Europos Komisija būtų atsakinga už taisyklių dėl žymėjimo modalumo parengimą, o daugiausia dėmesio skirs išlaidų sumažinimui, remdamasi tarptautine praktika, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir visomis įmonėmis ir prekiautojais.
Kabant apie šį pasiūlymą platesniu mastu, kitos didžiulės prekybos partnerės, pvz., JAV, Kanada, Japonija ir Kinija, jau seniai taiko tokias sistemas. Todėl galime naudingai pasimokyti iš kitų patirties.
Baigdamas pabrėžiu Komisijos ryžtą glaudžiai dirbti su Parlamentu, siekiant priimti šį pasiūlymą ir sukurti veiksmingą, tikslią ir nebrangią kilmės žymėjimo sistemą.
Christofer Fjellner
Privalomas kilmės žymėjimas, arba žodžiai "pagaminta..." reiškia, kad ant į Europą iš ne ES šalių importuotų prekių bus nurodoma kilmės šalis. Mano nuomone, šis pasiūlymas būdingas praėjusiam amžiui, kai, pvz., kas nors buvo pagaminta Švedijoje, taip pat buvo sudaryta iš dalių, kilusių tik iš Švedijos. Tačiau atrodo, kad šiame pasiūlyme nepaisoma pasaulio prekybos, globalizacijos ir pasaulinės tiekimo grandinės.
Vienas iš mano mėgstamų pavyzdžių yra šie mano dėvimi marškiniai. Jie pagaminti iš Egipto vilnos, kuri buvo išausta į audinį Italijoje. Jie buvo sumodeliuoti Honkonge ir galiausiai pasiūti Kinijoje. Manau, kad apibrėžtis "pagaminta pasaulyje", cituojant Pascalį Lamy, buvusį Komisijos narį ir dabartinį PPO generalinį direktorių, būtų daug tinkamesnis nei "pagaminta Kinijoje", kuris greičiausiai būtų nurodytas pagal šį reglamentą. Būtent taip šiuo metu atrodo pasaulis.
Tai nėra tas pasiūlymas, kuriuo suteikiama geresninformacija. Manau, kad priešingai - tai pasiūlymas, kuriuo sukuriamos naujos prekybos kliūtys, ji tampa sudėtingesnė, o šis pasiūlymas galbūt netgi protekcionistinis. Būtent todėl tokio pobūdžio reguliavimas uždraustas ES. Dėl vidaus rinkos, pvz., Švedijoje, neleidžiama reikalauti, kad ant iš Vokietijos importuotų gaminių būtų pažymėta, iš kur jie kilę. Tiesa, kad daugybmūsų prekybos partnerių, pvz., Jungtinės Amerikos Valstijos, yra nustačiusios tokį reguliavimą. Jungtinės Amerikos Valstijos priėmtokias nuostatas 1930 m., tačiau tai, žinoma, nėra tai, kuo turėtume sekti. Visi žinome, kad ketvirtasis XX amžiaus dešimtmetis buvo vienas tamsiausių pasaulio prekybos istorijos dešimtmečių. Užuot priėmę praėjusio amžiaus prekybos reguliavimą, sukurdami naujas prekybos kliūtis ir apsunkindami pasaulio prekybą, manau, turėtume elgtis priešingai. Kad išbristume iš recesijos, turėtume palengvinti prekybą. Mano pranešimas Komisijai būtų toks: pakeiskite pasiūlymą ir padarykite tai tinkamai! Rytoj balsuosiu prieš šį pasiūlymą, ir esu tikras, kad kai kurie mano kolegos nariai paseks mano pavyzdžiu.
Kader Arif
Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, visada labai džiaugiuosi kalbėdamas po C. Fjellnerio, nes visada esu tikras, kad jam nepritarsiu.
Pirma, norėčiau padėkoti mūsų pranešėjai, taip pat visiems šešėliniams pranešėjams, visų pirma savo draugui G. Sustai, už jų puikų darbą ir bendradarbiavimą dėl šio teksto, kurio pagrindu galiausiai bus sukurta privalomo kai kurių į Europą importuojamų prekių kilmės žymėjimo sistema. Taip pat norėčiau padėkoti jums, Komisijos nary, už jūsų įsipareigojimus.
Mūsų rytoj vyksiantis balsavimas iš tiesų bus pirmasis etapas priimant šį reglamentą, kurio pradžia - 2005 m. ir kuriam Europos Parlamentas visada pritarir jo reikalavo. Kilmės žymėjimas yra svarbus žingsnis skaidrumo ir informacijos, kurią privalome nuolat gerinti Europos Sąjungos piliečių labui, link.
Iš tiesų teisinga, kad Europos Sąjungos vartotojai nori žinoti, ką jie perka, iš kur kilusios prekės ir kokiomis sąlygomis jos gaminamos. Todėl jie reikalauja galimybės vartoti labiau informuotu, taigi ir labiau atsakingu, būdu.
Šiuo naujuoju reglamentu reaguojame į šį reikalavimą, nes mūsų piliečiai bus geriau informuoti, visų pirma apie socialines ir aplinkos sąlygas, kuriomis gaminamos jų perkamos prekės. Priešingai nei kai kurie žmonės nori manyti, vartotojas taip pat yra pilietis, sutinkantis mokėti daugiau už kokybiškus europietiškus gaminius, nes šis teisės aktas svarbus ir Europos Sąjungos įmonėms, kurių gaminiai siejami su gera kokybe ir aukštais gamybos standartais.
Toms įmonėms, kurios nusprendišlaikyti gamybą apsaugančią praktinę patirtį ir užimtumą Europoje, šiuo reglamentu bus atkurtos vienodos sąlygos su trečiųjų šalių prekybos partneriais. Tekstas, dėl kurio balsuota Tarptautinės prekybos komitete, yra subalansuotas, būtent todėl, kai bus balsuojama per rytojaus posėdį, raginu šių rūmų narius neabejoti šia pusiausvyra ir balsų dauguma pritarti šiam tekstui.
Niccolò Rinaldi
Ponia primininke, Komisijos nary, ponios ir ponai. Ponia pirmininke, jeigu apsilankytumėte Venecijos Ponte Rialto - galbūt su Komisijos nariu K. De Guchtu - ir norėtumėte nusipirkti porą batų, kurie reklamuojami kaip itališki batai, kaklaraištį, tradicinę kaukę arba Murano stiklo, gali būti, kad pasijusite apiplėšti, kai suvoksite, kad jūsų įsigyta prekpagaminta visai ne Italijoje, o kurioje nors Azijos šalyje.
Manau, kad siūlomu aptariamu reglamentu pradedama įvesti tam tikrą tvarką kaip niekada sumišusioje pasaulio rinkoje. Juo siekiama apsaugoti vartotoją - įskaitant ir jus, ponia pirmininke, ir Komisijos narį K. De Guchtą, jeigu eisite apsipirkti Venecijos Ponte Rialto arba kur nors kitur, - taip pat ir Europos Sąjungos įmones, kurios nebuvo perkeltos (tuo tarpu tos, kurios buvo perkeltos, bus nubaustos pagal šį reglamentą). Pirmiausia ištaisyta asimetrija prekybos rinkose, kurios mato Europą kaip vieną didžiulę teritoriją, kuriai trūksta reguliavimo dėl privalomo kilmės žymėjimo.
Tai nėra protekcionistinis pasiūlymas, tiesą sakant, manau, kad jis labai subalansuotas. Jis taikomas tik ribotam skaičiui prekių, vartotojui skirtoms prekėms, ir - kiek tai susiję su mano frakcija - tai yra 5 metų bandomasis projektas, nes pritarsime pakeitimui su laikino galiojimo išlyga. Be to, komitete taip pat priėmėme nuostatą (mano paties pakeitimo pagrindu), kuria siekiama išvengti bet kokios per didelės biurokratinės naštos, kuri būtų žalinga verslui.
Jeigu rytojaus balsavimas bus teigiamas, tai reikš, kad vienas etapas jau įveiktas, tačiau tai nebus galutinpergalė. Tada turėsime visapusį Europos Komisijos pritarimą derybose su Europos Vadovų Taryba. Komisija jau pateikdaugybę pasiūlymų ir puikiai bendradarbiavo, už tai jai esame dėkingi ir būtent todėl turėtume ir toliau dirbti drauge. Esu tikras, kad po penkerių metų būsime patenkinti pasiektu rezultatu.
Malika Benarab-Attou
Ponia pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjai už jos atliktą puikų darbą. Turime būti geriau informuoti apie perkamų prekių kilmės žymėjimą. ES teistaip pat numato sankcijų priemones pažeidimų atveju...
Apgailestauju, kilo problema. Kalbėsiu vėliau.
(Kalbėtoja nutraukia pasisakymą ir vėl pradeda kalbėti pirmininkės kvietimu.)
Turime būti geriau informuoti apie perkamų prekių kilmės žymėjimą. Bendrijos teistaip pat numato sankcijų priemones pažeidimų ir vartotojų klaidinimo dėl kilmės atvejais. Europos Teismas...
Ne, tai neveikia. Apgailestauju.
(Kalbėtoja dar kartą nutraukia pasisakymą.)
Jan Zahradil
Suprantu, kodėl buvo pateiktas pasiūlymas, tačiau nepritariu jo pateikimo priežastims. Manau, kad dabartiniame globalizuotame pasaulyje sunku nustatyti kilmės šalį; galiausiai vienos ar kitos prekės kokybės garantija yra daug svarbesnuž jos prekės ženklą ar kilmės šalį. Taip pat turime atkreipti dėmesį į tai, kad šis pasiūlymas neapima prekės ženklų ar apsauginės žymos apsaugos, jis nelabai naudingas ir siekiant apsaugoti prekės ženklus ar apsaugines žymes. Komisijos narys jau paminėjo tai, kad taip bus padidintos konkrečios prekės išlaidos, taigi turbūt ir prekės kaina. Galiausiai tai, kad pasiūlymas susijęs tik su tam tikromis prekėmis, - o tai jau buvo paminėta keletą kartų - netgi gali būti apibūdinta kaip tam tikra prekių ar geografindiskriminacija.
Todėl šiuo atveju įrodinėčiau, kad turėtume laikytis savanoriško žymėjimo, nes galiausiai ten, kur vartotojai suteikia pakankamai pridėtinės vertės tokiam žymėjimui, dauguma ES gamintojų jau savanoriškai tuo naudojasi. Europos Sąjunga labai dažnai kritikuojama dėl per didelio reguliavimo, dėl daugybės priimtų teisės aktų, kuriais apsunkinama ekonomikos aplinka. Todėl prašau, bent jau šiuo atveju neprisidėkime prie būsimos naštos Europos Sąjungos teisinei ir ekonomikos aplinkai.
Helmut Scholz
Ponia pirmininke, Komisijos nary, aš taip pat norėčiau padėkoti C. Muscardini už jos atliktą darbą dėl šio pranešimo ir šešėliniams pranešėjams už jų konstruktyvų bendradarbiavimą.
Mano frakcija palankiai vertina požiūrį dėl didesnio skaidrumo dėl prekių kilmės užtikrinimo vartotojams ir pritaria veiksmų planui, kaip apibūdino N. Rinaldi, į etapo pergalę. Tiesą sakant, pritartume, kad būtų pateikiama daugiau tokios informacijos kaip informacija apie prekių ekologinius "pėdsakus", apie tai, ar užtikrinamos darbuotojų teisės gamybos procese, ar apie teisingą pelno pasidalijimą tarp gamintojų ir darbuotojų. Taip pat nemanome, kad šis išplėstas pageidavimų sąrašas taikomas reglamentui dėl kilmės šalies nuorodos, nes šiuo atveju pačios šalies pavadinimu nesuteikiama jokios patikimos informacijos. Paimkime Indijos, kurioje draudžiamas vaikų darbas, pavyzdį. Kol tarp įmonių yra baltų varnų, tol didžioji dauguma laikosi įstatymų. Todėl Europos Sąjungos reguliavimo atveju turime atsižvelgti į tai, kad nei konkurentai, nei nacionalistai negali šmeižti visos šalies vardo ir jos prekių.
Mes skatiname kurti sertifikavimo sistemas. Sąžiningos prekybos etiketės turėtų tapti pavyzdžiu, kuris turėtų būti toliau plėtojamas remiant ES. Be to, atsižvelgdami į mažo anglies dioksido kiekio gamybos metodus ir žmoniškas darbo sąlygas, galėtume įtraukti šiuolaikinius iššūkius. Raginu Komisiją imtis veiksmų papildomam reglamentui šia kryptimi inicijuoti.
Norėčiau pateikti dar vieną mintį. Nuoseklus nuostatos "pagaminta... " įtvirtinimas taip pat svarbus sprendžiant sudėtingus politinius konfliktus; pvz., nekliudomas "pagamintų Palestinoje" prekių pateikimas į ES rinką, kuriuo Palestinai būtų suteikta autonominio ekonomikos vystymosi galimybė.
Claudio Morganti
EFD frakcijos vardu. - (IT) Ponia pirmininke, ponios ir ponai, Europos Parlamentas rytoj balsuos dėl kilmės žymėjimo, kurio pagrindu - kaip teigiama pateiktuose pakeitimuose - kilmės žyma turėtų būti taikoma galutiniam vartojimui ir galutiniam vartotojui skirtoms prekėms.
Šia paskutine apibrėžtimi galėtų būti sukelta grandininreakcija, nes ja neapimami pusgaminiai ir tarpiniai produktai, kurie - pagaminami ne ES šalyse - galiausiai ar galbūt per neesminį gamybos procesą užbaigiami juos atgabenus į Europą, galėtų būti laikomi valstybėse narėse pagamintomis prekėmis. Tokiu atveju vartotojas nebūtų visiškai informuotas apie tikrąją prekės kilmę, o didžiosios įmonės būtų skatinamos persikelti į ne ES šalis ir tokiu būdu padidintų savo pajamas daugybę kartų vien tik siekdamos savo interesų ir nuskurdintų mūsų pramoninius rajonus.
Dėl to pateikėme keletą pakeitimų, kuriais siekiama išplėsti šios apibrėžties taikymą, įtraukiant ir pusgaminius, ir tarpinius gaminius, kad būtų užtikrintas iš trečiųjų šalių importuotų prekių skaidrumas ir atsekamumas, laikantis Italijos M. Reguzzoni įstatymo, kuriuo visapusiškai gerbiamos vartotojų teisės. Mano kolegos nariai, tai tikrai mūsų paskutingalimybapsaugoti gamybos sektorių, kuris yra viena pagrindinių ekonomikos varomųjų jėgų Italijoje ir visoje Europoje, kitaip nei keletas pramonės gigantų, kurie tenkina tik savo interesus, o ne siekia visos bendruomenės gerovės.
Staigaus perkėlimo, prekių klastojimo ir darbo jėgos išnaudojimo uždraudimas ir toliau turi išlikti vienu iš Europos Parlamento tikslų. Jeigu rytoj balsuosime už tokį reglamentą, koks jis yra dabar, atsisakysime didžiulės galimybės ir savo pastangų, o pirmiausia tų milijonų darbuotojų darbo mažosiose ir vidutinėse įmonėse, kurie jausis išduoti kartu su visais vartotojais, patikėjusiais mumis, kad galime atsakingai pasirinkti. Mūsų kova yra ne su kuo nors, o už darbą, verslą, mūsų darbuotojus ir visus Europos Sąjungos piliečius.
Diane Dodds
Ponia pirmininke, gyvename sunkiu ekonomikos metu, daugybsmulkiojo verslo įmonių jaučiasi spaudžiamos ES biurokratizmo ir su juo susijusių išlaidų. Manau, kad pirmiausia šie rūmai ir Komisija turėtų ieškoti finansinės biurokratizmo naštos palengvinimo būdų, kurių taip reikalaujame.
Dėl šio pasiūlymo turime rasti pusiausvyrą tarp rinkų atvėrimo Europos Sąjungos prekėms ir importuojamų prekių kokybės ir saugos užtikrinimo. Tačiau turiu pasakyti, kad įžvelgiu trečiųjų šalių ženklinimo pranašumų, turėdama omenyje maisto gaminius. Žinau, kad jiems netaikomas šis pasiūlymas, tačiau daugybŠiaurės Airijos ūkininkų jaučiasi nusivylę, nes sunkiai dirba, kad atitiktų Europos nustatytus reikalavimus, ir dar turi konkuruoti su tais, kuriems netaikomi tie patys standartai.
Tikiuosi, kad Komisijos narys atkreips dėmesį į tai, kad tie iš mūsų, kurie atstovauja kaimo ir žemės ūkio bendruomenėms, nepamiršo derybų atnaujinimo su MERCOSUR šalimis, ir tikimės, kad jis nesirengia paaukoti mūsų žemės ūkio pramonės kitoms rinkoms. Šioje vietoje įprasta per daug viską reglamentuoti, ir aš bijau, kad būtent tai dabar ir vyksta.
Elisabeth Köstinger
(DE) Ponia pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti C. Muscardini už jos sunkų darbą, visų pirma dėl prieštaringų klausimų, o kai kuriuos iš jų jau aptarėme. Esu įsitikinusi, kad Europos Sąjungos vartotojams šis klausimas turi būti paaiškintas. Taip pat manau, kad turime siekti apsaugoti Europos piliečius nuo pavojingų ir žalingų sveikatai gaminių. Galutiniai vartotojai turėtų žinoti, kokia žaliava naudojama, kaip ji išgaunama, kur ir kaip ji gaminama ir kokie socialiniai ir gamybos standartai taikomi tam tikrose šalyse. Tikslas aiškus, tačiau reikia aiškumo, kaip ketiname jį pasiekti. Deja, dabartiniame siūlomos nuostatos "pagaminta..." variante nekalbama apie tikrąją tam tikros prekės kilmę.
Norėčiau pavaizduoti tai pavyzdžiu: Uzbekistanas yra trečias didžiausias vilnos eksportuotojas pasaulyje. Devyniasdešimt procentų derliaus nuimama rankomis, dažniausiai vaikų darbu. Surinkta vilna gabenama į Vietnamą, kur ji apdorojama. Remiantis dabartiniais Komisijos pasiūlymais, į ES iš Vietnamo importuojama tekstilturėtų būti pažymėta "pagaminta Vietname", tačiau kaip dėl skaidrumo Europos Sąjungos vartotojui? Niekas nežino, iš kur kilusi žaliava ir kaip ji buvo įgyta. Informacijos lygis gana nepakankamas.
Europos vartotojų centras Austrijoje paskelbnaujausią analizę, kurioje nurodoma, kad pasaulyje pirmaujančios ir žinomiausios tekstilės įmonės nepajėgia užtikrinti, kad jų gaminiams nebūtų naudojama iš valstybės remiamų įmonių, pasitelkiančių vaikų darbą, gaunama žaliava. Tokio pobūdžio nuostata "pagaminta..." netaikoma gamybos procese naudojamai žaliavai, akivaizdu, kad neteisingai suvokiami Europos Sąjungos galutinių naudotojų reikalavimai. Pritariu tam, kad būtų atskleista daugiau tiesos prekės etiketėje, todėl nepritariu šiam Komisijos pasiūlymui.
Gianluca Susta
(IT) Ponia pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjai C. Muscardini ir visiems šešėliniams pranešėjams, su kuriais dirbau šiuo mums labai svarbiu klausimu. Tikiuosi, kad rytoj Europos Parlamentas pritars pasiūlymui dėl rezoliucijos taip pat tvirtai, kaip pritar2006 m. liepos mėn., 2008 m. priimdamas rašytinį pareiškimą ir 2009 m. balsuodamas už rezoliuciją.
Rengiamės priimti priemonę, kuria turėtų būti užtikrinta vartotojo apsauga, informuojant jį apie prekių kilmę bendresniam tikslui, o taip bus atkurtos lygios galimybės tarptautinėje prekyboje ir abipusiškumas tarp Europos Sąjungos ir jos pagrindinių konkurentų. Juo nepadidinamos išlaidos trečiųjų šalių įmonėms, kurios jau įpareigotos žymėti savo prekes visose mūsų šalyse konkurentėse visame pasaulyje ir daugelyje kitų šalių. Juo nesukuriama jokia našta Europos Sąjungos skirstymo sistemos, kuria netiesiogiai linkstama prie didelės dalies gamybos grąžinimo į Europą, lėtinamas verslo perkėlimas, taip pat prisidedama prie kovos su prekių klastojimu, atžvilgiu.
Tai yra labai akivaizdžių pranašumų visuma, kuri negali būti sustabdyta, galbūt reikalaujant tolesnių priemonių, nes šiuo atveju tai yra tas atvejis, kai geriausias yra gero priešas. Turime nutraukti prieš septynerius metus pradėtą procesą, parodydami savo susirūpinimą mūsų įmonių interesų labui, - pirmiausia šiuo krizės ir nedarbo metu - taip pat siekdami sureguliuotos prekybos sistemos galimybės, kad būtų užtikrintas abipusiškumas, vartotojų apsauga ir teisinga informacija, kuri galėtų būti toliau plėtojama atsekamumo atžvilgiu.
Jeigu Parlamentas nepritars šiai priemonei, kils problemų. Norėčiau dar kartą padėkoti Europos Komisijai ir visiems tiems, kurie ketina pritarti šiai priemonei, nes ji bus naudinga Europos Sąjungos piliečiams ir pasaulio prekybai.
Malika Benarab-Attou
(FR) Ponia pirmininke, atleiskite, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti pranešėjai už puikiai atliktą darbą. Turime būti geriau informuoti apie prekių, kurias perkame, kilmės žymėjimą. Be to, ES teisėje nustatytos priemonės dėl sankcijų pažeidimų ir vartotojų klaidinimo dėl kilmės atvejais.
Europos Teisingumo Teismas priėmnutartį, kad Komisija...
Ne, atsiprašau, kilo problemų, įrašysiu tai į protokolą.
(Kalbėtoja nutraukpasisakymą.)
Jacky Hénin
(FR) Ponia pirmininke, laisvosios prekybos ir laisvos ir netrukdomos konkurencijos stebuklas reiškia, kad Lagjolio Averono kilmės regiono pavadinimu pažymėtą peilį perkantis vartotojas turi 90 proc. galimybę įsigyti prastos kokybės, Kinijoje arba Pakistane pagamintą mentę, ir tai tik vienas iš daugybės pavyzdžių. Tai tikra žymėjimo apgavystė.
Jeigu iš tiesų norime apsaugoti ir plėtoti pramoninį užimtumą Europos Sąjungoje, jeigu norime išvengti Europos Sąjungos vartotojų klaidinimo ir apsaugoti jų sveikatą, jeigu norime pratęsti mūsų bendruomenių socialinį ir aplinkos acquis, turime skubiai nustatyti privalomą pagamintų prekių kilmės žymėjimą, net jeigu taip bus kėsinamasi į itin liberalias Europos steigiamąsias dogmas. Tai turi būti rimtas žymėjimas, o ne apgavystės forma, kuria prekės būtų pateikiamos kaip "pagamintos Europoje", kai, tiesą sakant, jos būtų tik surinktos iš visame pasaulyje pagamintų dalių, o tik etiketbūtų "pagaminta Europoje".
Valstybių narių muitinės tarnyboms ir teisingumo ministerijoms turės būti suteiktos visos kontrolės ir teisėsaugos priemonės, kad būtų įgyvendinti griežti teisės aktai dėl kilmės žymėjimo ir kilmės šalies.
Jaroslav Paška
(SK) Dėl atviros prekybos politikos mūsų piliečiai gali įsigyti visame pasaulyje gaminamų prekių. Tačiau dažnai jie negali sužinoti, kur prekpagaminta, iš kur kilusios medžiagos, iš kurių ji pagaminta, ir kokias technologines procedūras gamintojas naudojo gamyboje.
Be to, maksimalus informacijos kiekis, kurį vartotojas gali gauti apie prekę, yra esmintinkamo sprendimo renkantis prekę sąlyga. Iki šiol mūsų Europos Sąjungos piliečiai neturėjo teisės į pagrindinę informaciją apie prekes, kuri nuo 1930 m., kaip įprasta, buvo prieinama Jungtinių Amerikos Valstijų piliečiams, o šiuo metu ir Kinijos, Japonijos, Kanados, Indijos, Meksikos ir kitų šalių žmonėms.
Būtent todėl manau, kad laikas Europos Sąjungai priimti normą, kuria bus apsaugoti Europos Sąjungos vartotojai, nepaisant konkrečių didžiulių platinimo grandinių ar tam tikrų interesų grupių interesų, o iš tiekėjų bus reikalaujama žymėti iš trečiųjų šalių importuotas prekes ir nurodyti reikiamą informaciją apie jų kilmę. Tokiu būdu mūsų vartotojams bus suteiktas svarbus informacijos šaltinis, kai jie spręs, kurią prekę rinktis, o trečiųjų šalių gamintojai nepajus didžiulio poveikio, nes jau seniai nurodo savo prekių kilmę kitose šalyse.
Tačiau bus svarbu apgalvoti vienodo sankcijų taikymo bet kuriai valstybei narei už šio teisės akto pažeidimus mechanizmą, siekiant užkirsti kelią gamintojams ieškoti patekimo į bendrąją Europos Sąjungos rinką, kuri nėra pakankamai apsaugota sankcijomis, būdų ir išvengti taisyklių laikymosi. Tvirtai manau, kad įvesta veiksminga iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės žymėjimo sistema bus labai naudinga tiek mūsų Europos Sąjungos vartotojams, tiek nuolaidiems gamintojams.
Zuzana Roithová
(CS) Čekijos stiklo, tekstilės ir avalynės gamintojai jau ilgą laiką vis kreipiasi į mane dėl prekių kilmės skaidrumo užtikrinimo. Jie turi konkuruoti su nežinomos kilmės prekių klastotėmis, kurios yra žalingos Europos Sąjungos rinkai. Daugiausia kalbame apie prastos kokybės ir dažnai žalingas prekes. Be to, informacija apie tai, kur tekstilės gaminiai, avalynė, stiklas, juvelyriniai dirbiniai ar vaistai yra gaminami, nėra klasifikuota, ja nesukuriamas nei protekcionizmas, nei laisvosios prekybos kliūtys, kaip tai įvardija liberalai. Priešingai - laisvoji rinka ir sąžininga konkurencija puikiai veikia tik tada, jei vartotojai gali priimti tinkamus ir laisvus sprendimus, remdamiesi informacija ir patirtimi.
Visiškai pritariu pranešėjai C. Muscardini ir vertinu jos įnašą siekiant kompromiso, dėl kurio, tikiuosi, rytoj galėsime priimti pasiūlymą. Suprantu, kad ypač šiaurės šalyse, kuriose tradicinės prekės pakeistos importuojamomis prekėmis iš kitų šalių, toks reglamentas gali būti laikomas nereikalinga biurokratija. Tačiau palyginkime reguliavimo nustatymą su kitais mūsų konkurentais JAV, Kanadoje, Japonijoje ir Kinijoje, kuriose apibrėžtis "pagaminta..." yra privaloma. Kaip ir ankstesnis kalbėtojas, noriu pasakyti, kad Komisija turi pasiūlyti bent minimalius sankcijų standartus ir užtikrinti, kad taisyklių būtų nuosekliai laikomasi visoje Europos Sąjungoje, o trečiųjų šalių eksportuotojai neteiktų pirmenybės tam tikroms šalims dėl mažesnių arba netaikomų sankcijų. Mes esame tai skolingi savo piliečiams.
Jörg Leichtfried
(DE) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, per pastarąją Tarptautinės prekybos komiteto delegacijos kelionę turėjau galimybę aplankyti nemažai gamybos vietų Europoje, mažąsias įmones, kurios priverstos dirbti labai sudėtingomis sąlygomis: mačiau aukščiausio lygio kokybę, sąžiningų atlyginimų atvejį, geras darbo sąlygas ir racionalią darbo aplinką. Tai tiesioginis mūsų tradicijų ir Europos Sąjungos teisinės tvarkos rezultatas. Tačiau yra daugybšalių, kuriose negalioja tokie principai, o darbo sąlygos vargingos, darbuotojai neturi jokių garantijų. Manau, kad Europos Sąjungos vartotojai bent jau turi turėti galimybę ateityje žinoti, ar jų perkamos prekės kilusios iš tam tikros šalies, kurioje negalioja esminiai principai. Ateityje to bus reikalaujama direktyva, kurią C. Muscardini taip veiksmingai parengė. Todėl turėtume pritarti pasiūlymui.
Toms įmonėms, kurios perkėlgamybą į užsienį patogumo tikslais, siekdamos išvengti biurokratijos, ir kurios dabar dėl to skundžiasi, pasakyčiau: kaltinkite tik pačios save!
Antonio Cancian
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, Europa negalėjo išvengti šios pareigos: taip mes galėjome reaguoti ir reagavome. Norėčiau padėkoti C. Muscardini už jos atkaklų darbą ir visiems kitiems kolegoms nariams, kurie dirbo šiuo klausimu.
Dėl iš ne Europos Sąjungos šalių kilusių prekių atsekamumo - manau, kad teisinga, kad vartotojai žino prekės provenenciją ir kilmę, kad būtų apsaugota jų sveikata ir laisvė, išplečiant šios teisės taikymą pusgaminiams, į kuriuos nukreipta tiekimo grandinė. Dėl konkurencingumo, kai nėra tokio pobūdžio reglamentavimo, pažeidžiama Europos Sąjungos piliečių ir vartotojų teisir užkertamas kelias tinkamam rinkos, kuriai, kad ji būtų laisva, reikalingos bendrai taikomos taisyklės, veikimui be jokių trukdžių ar nesąžiningos konkurencijos.
Dėl mažųjų ir vidutinių įmonių ir jų nacionalinių produktų apsaugos - ne didelėms įmonėms reikalinga tokia apsauga. Iš tiesų manau, kad joms ji visiškai nereikalinga, matydamas, kaip jų prekės su savo prekių ženklais keliauja po pasaulį. Dar daugiau, turime remti savo šalių specialiuosius gaminius ir tradicinį meistriškumą, atgaivinti Europos Sąjungos ekonomiką ir užtikrinti pagarbą darbuotojų teisėms socialiniu, aplinkos apsaugos ir gamybiniu aspektais.
Pone pirmininke, Komisijos nary, svarstau, ko turėtume bijoti, sakydami tiesą ir siekdami nustatyti visiems vienodai taikomas taisykles. Turime stengtis neišsigąsti naudodamiesi įprasta Europos Sąjungos teisėkūros procedūra ir užkirsti kelią Tarybai visada pareikšti savo valią. Taigi, pritardami šiam reglamentui, paverskime šį žingsnį tikrove. Dėl visa kita palaukime ir pamatysime.
Sergio Gutiérrez Prieto
(ES) Pone pirmininke, šiandien aptariamas reglamentas yra labai svarbus stalo įrankių ir panašių gaminių sektoriaus, kuris mano regione - Don Kichoto šalyje, konkrečiau kalbant, Albacetėje - reiškia ne tik daugiau nei 8 000 išsaugotų darbo vietų, bet ir dalį jo tapatumo ir būsimo amatininkystės, kaip darbo šaltinio, rėmimą, ateičiai.
"Pagaminta..." spaudo jau kurį laiką reikalauja tokios socialinės grupės kaip Aprecu, o Kastilija-La Mančos valdžia to siekturėdama vieningą savo regiono parlamento paramą.
Kilmės nurodymas nereiškia intervencionizmo; tai įsipareigojimas užtikrinti skaidrumą komercinių veiklos taisyklių ir kovos su nesąžininga konkurencija atžvilgiu. Tai reiškia didesnį vartotojų gebėjimą priimti sprendimus renkantis gaminį, nes jie atsižvelgia ne tik į galutinę kainą, bet ir į kilmės vietos kokybės ženklą ar sąlygas, kuriomis jis pagamintas. Pirmiausia bus suteikta nauja viltis daugybei sunkumų patiriančių žmonių, kurie šiuo metu vis dėlto mano, kad nebuvome abejingi, siekdami sąžiningesnės prekybos, kartu suteikdami papildomą naudą tiems, kurie taip daro, taip pat tiems, kurie užsiima gamyba, bet užtikrindami socialines teises ir geresnes sąlygas Europos Sąjungos darbuotojams.
Todėl norėčiau padėkoti pranešėjai ir E. Menéndez del Valle už jų socialinę sąžinę šiuo mano regionui labai svarbiu klausimu.
Peter Šťastný
(SK) Pirmiausia norėčiau pasveikinti C. Muscardini už jos požiūrį į pranešimą ir sunkų darbą, kurį ji atliko. Europos Sąjunga nėra pirmoji, antroji ar trečioji, kuri prašo, kad jos piliečiai būtų informuoti apie prekių, kurias jie perka savo poreikiams ar vartojimui, kilmę.
JAV, Kanada, Japonija, Indija ir daugybkitų šalių jau seniai užtikrino šią teisę savo piliečiams. Tai atitinka Pasaulio prekybos organizacijos nustatytas normas. Todėl kyla klausimas, kodėl mes dar neradome kompromiso? Visi sutinkame su tuo, kad būtina informuoti savo piliečius vartotojus. Tačiau tiesa ir tai, kad kilmės šalies nuoroda, kitaip sakant, "pagaminta..." nuostata, gali klaidinti, nes pramonės globalizacija lemia, kad galutinis gaminys yra sudarytas iš įvairiose šalyse pagamintų dalių. Taigi galbūt, jeigu prie žymos "pagaminta..." pridėtume kitą žymą, pvz., "perdirbta..." arba "surinkta...", lengviau pasiektume plataus masto susitarimą. Taip būtų pašalinta didžiausia kliūtis - suteikti neteisingą, neišsamią ar klaidinančią informaciją.
Galiausiai norėčiau išreikšti viltį, kad čia, Europos Parlamente, kuriam Lisabonos sutartimi suteikta didesngalia šioje srityje, vadovaujant pranešėjai C. Muscardini, rasime bendrus sprendimus, kuriais padėsime savo piliečiams geriau ir, svarbiausia, laisviau pasirinkti.
Pirmininkas
Norėčiau atsiprašyti, pone, kad jus pertraukiu. Kitas klausimas - skubios pastabos. Jų šešios, todėl kiekviena gali būti išsakyta.
Giovanni Collino
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, visi piliečiai suvokkilusios ekonomikos krizės pasaulinį mastą, ir mes manome, kad jie žino, kaip svarbu priimti bendras taisykles, siekiant išvengti rinkos iškraipymų ir pavojingo prekybos sumažėjimo.
Europos Sąjunga pripažino, kad būtina aiškiai informuoti piliečius apie jų šalyje cirkuliuojančias prekes, ir jau buvo imtasi veiksmų šiuo klausimu, atsižvelgiant tiek į valstybių narių, tiek į piliečių interesus. Kol pirmosios grupės interesas susijęs su savo išteklių didinimu vengiant protekcionistinės veiklos, piliečiai visada nori žinoti kiekvienos prekės kilmę, netgi sutikdami kurį laiką palaukti, kol ši tvarka bus taikoma visų rūšių prekėms.
Norime, kad Europos Sąjunga kalbėtų vienu balsu, tuo pačiu lygmeniu kaip ir visi kiti balsai, tvirtai kalbantys tarptautinėse rinkose. Taigi rytoj pritarsime pranešimui dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės šalies nuorodos, ragindami Europos Vadovų Tarybą savo ruožtu kiek įmanoma tinkamiau užbaigti šį teisėkūros procesą, kuris jau trunka šešerius metus.
Mario Pirillo
(IT) Pone pirmininke, Komisijos nary, ponios ir ponai, rytoj, po penkerių metų nuo pasiūlymo dėl reglamento pateikimo, galiausiai balsuosime dėl privalomo tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės žymėjimo. Per šiuos metus Europos Parlamentas daugybę kartų pabrėžbūtinybę nustatyti taisykles, kurių pagrindu vartotojams būtų suteikta teisgauti teisingą informaciją apie prekių kilmę, taip skatinant sąmoningesnį pasirinkimą.
Mūsų prekės dažnai tampa prekių klastojimo ir klaidingo žymėjimo aukomis. Šiuo reglamentu būtų galima prisidėti prie didesnių garantijų Europos Sąjungos įmonėms suteikimo ir konkurencijos atgaivinimo tarptautiniu lygmeniu. Tikiuosi, kad Parlamentas išreikš tvirtą poziciją, didžiule dauguma pritardamas C. Muscardini, kuriai, kaip ir šešėliniam pranešėjui G. Sustai, labai dėkoju, pranešimui.
Peter Jahr
(DE) Pone pirmininke, ir žemės ūkio sektoriuje vartotojai turi teisę į išsamią ir nedviprasmišką informaciją apie Europos Sąjungoje parduodamų prekių kilmę. Tokia priemone galime suteikti jiems galimybę priimti pagrįstus, apgalvotus sprendimus.
Tačiau ilgalaikėje perspektyvoje turime siekti, kad mūsų aukšti prekių ir saugumo Europos standartai būtų taikomi ir importuojamoms prekėms, kurios bus parduodamos Europos Sąjungoje. Tai nesusiję su prekybos apribojimais, netgi priešingai - taip siekiama sukurti vienodos konkurencijos sąlygas kaip lemiamą prielaidą sąžiningai pasaulio prekybai. Deja, Komisijos pasiūlymu dėl rezoliucijos šis tikslas nebus pasiektas.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Pone pirmininke, ponios ir ponai, tikrai pritariame šiam reglamentui ir norėtume padėkoti pranešėjai C. Muscardini, taip pat G. Sustai ir N. Rinaldi. Aš taip pat manau, kad ši priemonyra tarpinis žingsnis. Turime nuspręsti, ar teisinga, ar ne, kad pirkdamas prekę vartotojas žinotų, kur ji buvo pagaminta. Manome, kad tai teisinga. Tai reglamentas, kuriuo siekiama užtikrinti skaidrumą ir vartotojų teisių apsaugą. Dabar mums nelabai rūpi, jeigu, siekiant apsaugoti vartotojų teises į skaidrumą ir aiškumą, tam tikru būdu nubaudžiamos persikėlusios įmonės.
Atidžiai klausiausi, ką kalbėjo iš Stokholmo atvykęs mano kolega švedas C. Fjellner, ir jaučiu poreikį jam atsakyti, kad norėčiau turėti drąsos nuvykti į jo šalį įsigyti tipišką Švedijoje pagamintą kostiumą, neabejodamas, kad jis tikrai pagamintas Švedijoje. Ant jo galėtų būti Švedijos įmonės etiketė, net jeigu jis buvo pagamintas mažoje gamybos įmonėje galbūt už dešimt kilometrų nuo mano namų. Turėčiau kvailai pasijusti, jeigu būčiau vykęs į Švediją nusipirkti tai, kas buvo pagaminta mano vietos regione.
Todėl pritariu kilmės žymėjimui, jeigu juo bus užtikrintas skaidrumas, aiškumo galimybir informacija vartotojams, ir galiausiai minimalus atsakas daugybei įmonių, turėjusių drąsos nepersikelti ir nukentėjusių dėl nesąžiningos konkurencijos.
João Ferreira
(PT) Pone pirmininke, skatinome ir įvertinome galimybę nurodyti prekės kilmę, nes bet kuriuo atveju vertiname tai kaip priemonę išsaugoti darbo vietas Europos Sąjungos pramonėje, jau nekalbant apie mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ); kaip priemonę prieš socialinį ir aplinkos dempingą. Tai svarbi priemonė, bet tik tiek - priemonė. Tai nėra - ir neapsigaukime - panacėja. Tai nėra stebuklingas, universalus sprendimas kovojant su siaubingais dėl pasaulio prekybos liberalizavimo ir reguliavimo panaikinimo kilusiais padariniais; kovojant su siaubinga dėl šio reguliavimo panaikinimo padaryta žala.
Kai kurie iš šios liberalizacijos pasipelnę žmonės yra tie patys, kurie visada priešinasi kilmės žymėjimui: didžiausi Europos importuotojai ir tiekėjai. Mes savo ruožtu ir toliau kovosime su protekcionizmu, dėl kurio šios interesų grupės pasipelniš visuomenės gerovės ir kuris turėjo neigiamų padarinių tūkstančiams Europos MVĮ, darbuotojams, jų teisėms ir atlyginimams.
Turime rimtai kovoti su įvairių geografinių vietovių problemomis, susijusiomis su gamyba ir perdirbimu, tačiau jas galima įveikti ir jos turi būti išspręstos skaidriausiu ir kuo informatyvesniu būdu.
Seán Kelly
Pone pirmininke, norėčiau pasakyti savo kolegei C. Muscardini, kad - cituoju V. Šekspyrą - jūs padarėte valstybei paslaugą, nes per ilgai buvome pasauliui ta geroji fėja, plačiai rodanti savo dosnumą, su kuria ir elgiamasi kaip su fėja. Tai matėme Kopenhagoje, tą patį matome ir Jungtinėse Tautose, tačiau, laimei, šį vakarą pradėsime priešintis ir nustatysime vienodas galimybes savo vartotojams ir gamintojams.
Tai visiškai nesuprantama, kad į Europos Sąjungą gali patekti prekės iš trečiųjų šalių, nenurodant, iš kur jos kilusios. Norėčiau matyti daug didesnę pažangą. Mano kolegD. Dodds sakė, kad norėtų išplėsti jų taikymą žemės ūkiui, ir tai jau pirmasis žingsnis. Turime padėti savo vartotojams pasirinkti, žinoti, kad jų pasirinkimas yra teisingas, kad prekės nesuklastotos ir visiems taikomos vienodos sąlygos.
Taigi bravo, mano kolege C. Muscardini. Pagaliau pajudėjome.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Pone pirmininke, pastebėjau, kad Parlamente daug pritariančiųjų pasiūlymui, todėl neminėsiu daugybės pateiktų pastabų, nes daugeliu iš jų pritariame Komisijos pasiūlymui ir C. Muscardini pranešimui.
Dėl kilmės taisyklių noriu pasakyti, kad tai labai stabili tvarka. Šios taisyklės iš tiesų labai stabilios ir puikiai žinomos, nes jų pagrindu mokami muitai, kai prekės pateikiamos į Europos Sąjungos rinką. Tiesą sakant, jomis grindžiamas mūsų pasiūlymas. Dėl to negali būti jokių nesutarimų.
Antroji pastaba, kurią norėčiau pareikšti, yra dėl C. Muscardini pateikto pakeitimo, kuriuo iš tiesų siūloma, kad šis reglamentas dėl pagaminimo vietos būtų tarsi bandomasis projektas, kuris po ketverių metų būtų įvertintas ir galbūt pakeistas. Manau, kad verta pritarti tokiam pakeitimui, nes taip bus padidintos šio pasiūlymo galimybės Taryboje.
Priežastis, kodėl šis dar 2005 m. pateiktas pasiūlymas nėra ES teisės aktas, yra ta, kad Taryba juo netiki. Ji iki šiol jį atmesdavo, tačiau C. Muscardini pasiūlymas paversti jį penkerių metų bandomuoju projektu, kuris po ketverių metų būtų peržiūrėtas, yra labai geras žingsnis teisinga linkme. Būtent todėl Europos Komisija gali priimti pasiūlytą pakeitimą.
Cristiana Muscardini
Pone pirmininke, ponios ir ponai, norėčiau padėkoti Komisijos nariui už parodytą dėmesį mūsų komitete parengtiems pasiūlymams. Tai buvo ilgai trukęs darbas su sudėtingu tarpininkavimu, tačiau bandėme atsižvelgti į visų poreikius. Pirmiausia norėčiau padėkoti šešėliniams pranešėjams G. Sustai ir N. Rinaldi. Galime pateikti tekstą, į kurį visa apimtimi įtraukiama dauguma mums pateiktų problemų.
Taip pat norėčiau padėkoti savo kolegoms nariams, kurie šį vakarą didžiule dauguma išreiškpritarimą šiam reglamentui, o svarbiausia - didesnei demokratijai ir pagarbai vartotojams ir Europos Sąjungos piliečiams. Tikiuosi, kad rytojaus balsavimu Europos Sąjunga galiausiai pereis į kitą etapą - etapą, kuriuo, viena vertus, bus dar kartą patvirtinta Europos Sąjungos politinvalia, kita vertus, - Europos Sąjungos piliečių teisbūti informuotiems ir dalyvauti Europos Sąjungos sprendimų priėmime.
Tai buvo ilgas kompromisinis darbas, ir aš tikrai stebiuosi, kad kai kurie kelioms šalims atstovaujantys kolegos nariai vis dar ketina nepritarti reglamentui, užuot užtikrinę savo šalies vyrams ir moterims tokias pačias teises, kokias turi visi Kinijos, Indijos ir Jungtinių Amerikos Valstijų piliečiai, ir pan.
Tikiuosi, kad šį vakarą sulaukėme gerų patarimų, ir kiekvienas iš mūsų prisimena, kad vieną dieną mūsų bus paprašyta paaiškinti, ką gero, ką blogo nuveikėme ir ko visai nepadarėme. Šiandien turime pagaliau suvokti, ką mums reiškia pasaulis. Laisvir demokratija ginama žiniomis.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks, 2010 m. spalio 21 d., ketvirtadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Jiří Havel
Norėčiau išreikšti savo visapusį pritarimą pranešimui dėl tam tikrų iš trečiųjų šalių importuojamų prekių kilmės ženklinimo nustatymo. C. Muscardini pasiūlymu išsprendžiamas buvęs Europos Sąjungos teisinių standartų šioje srityje trūkumas. Reikalavimu nurodyti prekės kilmę gali būti prisidedama prie pasaulio prekybos rinkos sąlygų suvienodinimo, nes panaši vietos prekių apsauga taikoma įvairiose ekonomiškai reikšmingose šalyse, tokiose kaip Jungtinės Amerikos Valstijos, Kanada ar Japonija. Dėl tokio pobūdžio apsaugos Europos Sąjungoje pagamintos prekės tampa konkurencingesnės, palyginti su prekėmis iš trečiųjų šalių. Nurodant kilmės šalį taip pat prisidedama prie tradicinių gamybos būdų, tipinių gaminių savybių ir kokybės išsaugojimo. Užtikrinus tokio pobūdžio Europos Sąjungos prekių apsaugą, bus daroma teigiama įtaka darbo vietų išsaugojimui visose valstybėse narėse. Taip pat norėčiau pabrėžti, kad, nurodant kilmės šalį, padidinamas vartotojo informuotumas ir skaidrumas, kai jis sprendžia, ar pirkti tam tikrą prekę, taip pat užkertamas kelias galimoms melagingoms pretenzijoms dėl prekių kilmės arba jų klastojimui.
Jarosław Kalinowski
Informacija apie ES rinkoje esančių prekių kilmę labai svarbi visiems vartotojams. Nurodžius kilmės šalį, piliečiai gali priimti pagrįstus sprendimus, pirkdami tam tikrą prekę, ir išvengti su trečiųjų šalių prekėmis, neatitinkančiomis kokybės standartų, susijusių sveikatos ir saugos pavojų. Sureguliavus kilmės žymėjimą, bus suteikta veiksminga apsauga nuo prekių klastojimo ir nesąžiningos konkurencijos. Svarbu nustatyti išsamius kilmės žymėjimo būdus ir procedūras ir nustatyti sankcijas už šio reglamento nuostatų pažeidimus.
