Prijatie jednotnej meny Slovenskom 1. januára 2009(rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa spravodajcu Davida Casu, v mene Výboru pre hospodárske a menové veci, o návrhu rozhodnutia Rady v súlade s článkom 122 ods. 2 zmluvy o prijatí jednotnej meny Slovenskom 1. januára 2009 - C6-0198/2008 -.
Dámy a páni, dovoľte mi, aby som zablahoželala Slovensku a slovenským kolegom poslancom k tomuto úspechu pre ich krajinu i pre celú eurozónu.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - (FR) Vážená pani predsedajúca, v mene Komisie by som sa chcel v prvom rade poďakovať Výboru pre hospodárske a menové veci a spravodajcovi, pánovi Casovi, za vynikajúcu prácu, ktorú odviedli pri posudzovaní toho, či Slovensko splnilo konvergenčné kritériá pre prijatie jednotnej meny.
Vstupom Slovenska do eurozóny sa počet jej členov rozšíri na šestnásť, z toho štyria členovia patria do skupiny krajín, ktoré do Európskej únie vstúpili v roku 2004.
Ide o piate rozšírenie eurozóny od zavedenia jednotnej meny v roku 1999. Toto rozšírenie je jasným dôkazom toho, že eurozóna je otvorená pre všetky členské štáty, ktoré splnia podmienky ustanovené v zmluve.
Vstup Slovenska do eurozóny predstavuje vrcholný moment pozoruhodného pokroku, ktorý sa slovenskému hospodárstvu podarilo dosiahnuť v poslednom desaťročí. Vstup do eurozóny umožní Slovensku využiť dôležité výhody plynúce z členstva v hospodárskej a menovej únii tak, ako to popisuje správa o desiatich rokoch existencie hospodárskej a menovej únie, ktorú Komisia prijala v máji minulého roka.
V tejto správe sa tiež uvádza, že ak chce mať daná krajina v plnej miere prospech z výhod zavedenia eura, je potrebné, aby presadzovala kvalitné makroekonomické politiky s cieľom ochrániť konkurencieschopnosť krajiny v období, keď už bude výmenný kurz s nenávratnou platnosťou pevne stanovený. To sa vzťahuje aj na rozpočtovú disciplínu, na zodpovednú mzdovú politiku a na štrukturálne reformy, najmä čo sa týka fungovania trhu práce.
Bez jasného záväzku v tejto oblasti existuje nebezpečenstvo, že inflácia sa stane skutočným a závažným problémom. Tento bod sa výslovne spomína aj v správe pána Casu, s ktorou Komisia v plnej miere súhlasí.
3. júna Rada EÚ pre ekonomické a finančné záležitosti (ECOFIN) schválila správu Komisie o plnení konvergenčných kritérií Slovenskom. Po prijatí stanoviska Parlamentu by Európska rada mala na svojom zasadnutí vo štvrtok a piatok v Bruseli potvrdiť svoju politickú podporu prijatiu jednotnej meny Slovenskom, čo v júli schváli aj Rada EÚ pre ekonomické a finančné záležitosti (ECOFIN).
Na budúci týždeň Komisia navrhne konečný výmenný kurz medzi slovenskou korunou a eurom, ktorý tiež v júli formálne schváli Rada EÚ pre ekonomické a finančné záležitosti.
V tejto súvislosti by som sa chcel poďakovať Výboru pre hospodárske a menové veci a spravodajcovi, pánovi Casovi, za prácu, ktorá začala pred niekoľkými mesiacmi, a ktorej cieľom bolo umožniť Parlamentu vyjadriť svoje stanovisko v rámci prísnych termínov, ktoré majú naše tri inštitúcie k dispozícii, aby mohli kvalitne posúdiť plnenie kritérií daným členským štátom, a aby ostalo dosť času na praktické záležitosti súvisiace s prijatím eura od 1. januára 2009.
David Casa
Máme pred sebou dôležitú chvíľu, pretože v tomto Parlamente budeme opäť diskutovať o rozšírení eurozóny o krajinu z bývalého komunistického bloku, o krajinu, ktorá rovnako ako moja vlasť, Malta, vstúpila do Európskej únie v roku 2004, o krajinu, ktorá musela zmeniť svoje hospodárstvo, aby mohla splniť kritériá stanovené v zmluve. Nebolo to ľahké. Celé mesiace sme diskutovali s Komisiou, s Európskou centrálnou bankou, so slovenskou vládou a s celou občianskou spoločnosťou na Slovensku, aby sme zabezpečili, že tento proces skutočne pomôže Slovensku, aby splnilo všetky kritériá ustanovené v zmluve.
Po tom, čo Komisia vydala svoju správu, sme ako Parlament absolvovali proces diskusií a konzultácií, a to bola skutočne veľmi dôležitá chvíľa, dokonca aj pre mňa, pretože som mal možnosť vidieť, že Komisia nielen vyhlasuje to, čo vyhlasovali aj Európska centrálna banka a slovenská vláda, ale z vyjadrení občanov Slovenska som mal tiež možnosť pochopiť, ako vnímajú tento historický krok, ktorý, ak Boh dá, urobia v januári budúceho roka.
Ako pred chvíľou povedal pán komisár, dnes nesie Slovensko veľkú zodpovednosť, pretože za ním stojí dlhý rad krajín, z ktorých väčšina, rovnako ako Slovensko, má za sebou obdobie komunistickej nadvlády. Tieto krajiny by tiež chceli vstúpiť do eurozóny, ktorá je pre Európsku úniu taká dôležitá. Preto krajina, o ktorej tu dnes rozprávame, nesie zodpovednosť za to, že vytrvá v konvergencii, najmä čo sa týka miery inflácie, ktorá bola predmetom intenzívnej diskusie dokonca aj v mojej správe. Zo štatistických údajov, ktoré máme k dispozícii, je však jasné, že s infláciou máme problém v celej oblasti. Nemôžeme teda vybrať len Slovensko, pretože miera inflácie sa v skutočnosti zvýšila v 21 krajinách Európskej únie. Preto nestačí zabezpečiť len to, aby si Slovensko udržalo stálu mieru inflácie, musíme tiež stanoviť, ako by bolo možné čo najviac znížiť mieru inflácie vo všetkých krajinách, ktoré už sú členmi eurozóny. Vieme o problémoch, ktorým musíme v súčasnosti čeliť, o probléme s ropou, ktorý na nás nemá priaznivý dosah, a preto budeme musieť uvažovať nad tým, ako sa s touto veľmi dôležitou otázkou vysporiadame.
Ako som už povedal, Parlament navštívil Slovensko po prvýkrát. Dovolím si vyzvať na to, aby boli delegácie tohto Parlamentu vyslané do každej krajiny, ktorá plánuje vstúpiť do eurozóny, pretože to nám umožňuje lepšie zistiť, ako sa hospodárstvu v danej krajine skutočne darí.
Čo sa týka Komisie, som trochu sklamaný z opätovného posúdenia, ktoré Komisia vykonala už po oficiálnom zverejnení konvergenčnej správy. Myslím si, že by sa k Parlamentu takto nemala správať, a že s nami mala Komisia túto otázku prinajmenšom konzultovať. Chápem, že opätovné posúdenie nemožno zverejniť s príliš veľkým časovým predstihom, pretože existuje nebezpečenstvo špekulácií, no tento Parlament požaduje, aby v prípade, že dôjde k prijatiu podobných opatrení až po vypracovaní konvergenčnej správy, bola táto záležitosť s nami prekonzultovaná, hoci by to malo byť aj v poslednej chvíli pred prijatím tohto rozhodnutia.
Na záver by som sa chcel poďakovať všetkým, ktorí mi pomáhali pri príprave tejto správy, najmä tieňovým spravodajcom zo všetkých politických skupín, môjmu koordinátorovi a predsedom výborov, ktorí boli vždy ochotní na tejto správe spolupracovať. Napokon sa chcem poďakovať slovenskému ľudu. Chcem mu v tejto historickej chvíli zaželať všetko najlepšie. Mali by sme hlasovať za tento dôležitý krok, ktorý majú pred sebou, nielen v ich záujme, ale aj v záujme celej Európskej únie.
Alexander Radwan
v mene skupiny PPE-DE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, aj ja by som sa chcel poďakovať pánovi spravodajcovi. Počas posledných dní mi napadlo niekoľko ďalších myšlienok týkajúcich sa vstupu Slovenska do eurozóny.
Skupina Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) a európskych demokratov bude hlasovať za túto správu. Na základe udalostí sprevádzajúcich výmenný kurz koruny na euro sme opäť predložili príslušné pozmeňujúce a doplňujúce návrhy a kompromisné návrhy, pretože tento výmenný kurz, ktorý presiahol povolených 15 %, vyvolal spor aj v Parlamente. Teraz už môžeme len Komisiu požiadať, a nielen požiadať, ale musíme na tom trvať, aby bola v tejto oblasti nápomocná s cieľom zabezpečiť, aby sa v budúcnosti v procese prijímania jednotnej meny konkretizovali kritériá, ktoré už sú ustanovené v zmluve.
Odkedy som sa stal poslancom Európskeho parlamentu, bol som tu prítomný vždy, keď nová krajina prijímala jednotnú menu. Vždy nám boli predstavené nové argumenty, najmä tento: "napokon, veď aj predchádzajúce štáty to mohli urobiť takto", stal sa z toho nekonečný príbeh. Myslím si, že je dôležité, aby sme vstup do eurozóny vnímali menej ako záležitosť národnej hrdosti a viac ako cieľ vytvoriť čo najobjektívnejšie kritériá, čo by bolo dobré pre krajinu, ktorá do eurozóny vstupuje.
Revalvácia centrálnej parity koruny voči euru smerom nahor o viac ako 17 % je rozhodne hospodársky odôvodnená. Či bolo správne spojiť načasovanie revalvácie so vstupom do eurozóny, to už je iná otázka. Preto by sme mali urobiť všetko pre to, aby euro a celkové hospodárstvo priniesli niečo pozitívne, a nemali by sme sa obmedzovať len na hľadisko krátkodobej politickej situácie, či už európskej alebo vnútroštátnej.
Dovoľte mi, aby som sa stručne vyjadril o tom, čo sa stalo vo štvrtok. Myslím si, že nie je správne, že Európsky parlament túto situáciu opakovane ignoruje, zajtra o tom budeme mať hlavnú rozpravu. Dnes budeme hlasovať o tom, či má Slovensko vstúpiť do eurozóny. Rada EÚ pre ekonomické a finančné záležitosti (ECOFIN) o tom bude hlasovať v júli. Vo štvrtok sme boli svedkami toho, že jeden z členov eurozóny vyhlásil, že Európska únia vo svojej súčasnej podobe nie je dobrá. Vážený pán komisár, vysokí predstavitelia vašej krajiny sa potom vyjadrovali veľmi podobne.
Samotné euro nebolo nikdy cieľom. Euro predstavuje len míľnik na ceste smerom k ďalšiemu rozvoju Európskej únie. A teraz (žiaľ, predstavitelia Rady tu nie sú prítomní) si všetci kladieme tú istú otázku: ako ďalej s Európou? Aké sú ďalšie konkrétne kroky? Niektorí rozprávajú o jadre Európy, iní o alternatívach, ďalší o tom, že by sme mali prestať s rozširovaním, a niektorí sa zase správajú, ako keby sa nič nedialo. Preto urobíme ďalší pokus s eurom, a potom to možno skúsime znova.
Keď však prijímame tieto rozhodnutia, mali by sme brať na zreteľ politickú skutočnosť v Európskej únii, a tak keď budeme dnes hlasovať, budem mať veľmi zmiešané pocity z toho, či by ignorovanie hlasovania, skutočnosť v Európe, bolo skutočne tým správnym riešením.
Dariusz Rosati
v mene skupiny PSE. - (PL) Vážený pán predsedajúci, na úvod by som sa chcel poďakovať pánovi Casovi za to, že vypracoval vynikajúcu správu. Dovoľte mi povedať, že skupina PSE túto správu podporí.
Chcel by som tiež zdôrazniť, že do eurozóny po prvýkrát vstupuje stredoeurópska krajina, postkomunistická krajina z bývalého sovietskeho bloku. Považujem to nielen za symbolickú udalosť, ale aj za dôležitý krok na ceste k európskej integrácii. Pre menovú úniu je to úspech, pretože do nej vstupuje dynamické a konkurencieschopné hospodárstvo nezaťažené verejným dlhom, čo istotne prispeje k posilneniu eurozóny. Po druhé, je to úspech aj pre Slovensko, ktoré úspešne splnilo všetky kritériá členstva v eurozóne, a tak bude môcť využívať všetky výhody spoločnej meny. Dnes, keď výsledky neúspešného referenda v Írsku oslabili vieru v budúcnosť európskej integrácie, je tento úspech mimoriadne dôležitý a potrebný. Vstup Slovenska do eurozóny je dôkazom toho, že proces prehlbovania európskej integrácie napreduje. Som presvedčený o tom, že ani tí najväčší euroskeptici ho nedokážu zastaviť.
Prijatie Slovenska do klubu štátov, ktoré používajú spoločnú menu, je potvrdením toho, že dôsledné zavádzanie hospodárskych a štrukturálnych reforiem sa vypláca a prináša priaznivé výsledky. Slovensko je dnes jedným z najrýchlejšie sa rozvíjajúcich členských štátov Európskej únie. Pán komisár Špidla to už spomínal. Jedným zo zdrojov týchto úspechov sú skutočne reformy, za ktoré je potrebné oceniť a poďakovať sa jednak vláde premiéra Mikuláša Dzurindu, ktorá tieto náročné reformy zaviedla, a jednak vláde premiéra Róberta Fica, ktorá v nich pokračuje.
Prijatie eura na Slovensku je aj veľkou výzvou. Predovšetkým slovenská vláda musí zabezpečiť, aby k zmene meny došlo organizovane, aby nedošlo k nárastu cien, a aby sa aj v budúcnosti podarilo udržať vysokú podporu verejnosti voči novej mene.
Dovoľte mi teda zablahoželať kolegom poslancom zo Slovenska k tomuto úspechu, a zároveň by som chcel, ako poslanec Európskeho parlamentu z Poľska, vyjadriť nádej, že aj moja vlasť sa čoskoro pripojí ku krajinám združeným v eurozóne.
Wolf Klinz
v mene skupiny ALDE. - (DE) Vážený pán predsedajúci, Slovensku sa skutočne podarilo počas niekoľkých krátkych rokov dosiahnuť obdivuhodné veci. Koho by napadlo, že Slovensko bude jedným z prvých nových členských štátov, ktoré môžu vstúpiť do eurozóny? Ťažká práca sa však nekončí, naopak, ešte sa len začína. Komisia a Európska centrálna banka vo svojom posúdení a analýze jasne poukázali na to, že otázka, či možno infláciu udržať dlhodobo na požadovanej nízkej úrovni, ostáva otvorená. Samozrejme, Slovensko si tento problém uvedomuje. Inak by bezprecedentný krok, revalvácia slovenskej meny, koruny, voči euru o viac ako 17 %, nedával vôbec žiadny zmysel. Môžem Slovensko len vyzvať, aby nám nedalo možnosť zažiť rovnakú situáciu ako v prípade Slovinska, kde takmer okamžite po vstupe tejto krajiny do eurozóny nastal výrazný rast inflácie.
Skutočnosť, že ste sa podujali revalvovať korunu, poukazuje na to, že to s bojom proti inflácii myslíte vážne. Je pravda, že takto možno dovážanú infláciu držať v šachu, najmä čo sa týka energetických výrobkov. To však neznamená, že opatrenia v iných oblastiach prestávajú byť dôležité, naopak, sú rovnako dôležité ako predtým. Ako spomínal pán komisár Špidla, medzi tieto opatrenia by mali patriť predovšetkým reštriktívne rozpočtové politiky, nárasty miezd, ktoré zodpovedajú nárastu produktivity, a nie želaniam zamestnancov, a mobilizácia trhu práce. Vieme, že na Slovensku je situácia v jednotlivých regiónoch veľmi rozdielna. V niektorých regiónoch je nadpriemerne vysoká nezamestnanosť, zatiaľ čo v iných je príliš málo kvalifikovaných pracovníkov.
Pán Radwan má úplnú pravdu. Vstup do eurozóny nie je len hospodárskym krokom, ale aj politickým. Svojho času sa považoval za vstup do fázy, ktorá bude zakončená oveľa hlbšou integráciou. Dúfam, že Slovensko prostredníctvom rozvážnych a správnych politík zameraných na štruktúru prispeje k tomu, aby sa jeho vstup do eurozóny mohol v konečnom dôsledku označiť za úspech.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
v mene skupiny UEN. - (PL) Vážený pán predsedajúci, v rámci tejto rozpravy by som v mene skupiny UEN chcel upozorniť na nasledujúce otázky. Európska komisia nám znovu pripomína, že čo sa týka nových členských štátov, pred vstupom do eurozóny je potrebné splniť všetky maastrichtské kritériá. Na druhej strane Komisia mlčí o skutočnosti, že v čase zavedenia eura mnoho starých členských štátov nespĺňalo tieto kritériá.
Po druhé, napriek zmenám v Pakte stability a rastu, ktoré zvýhodňujú krajiny, akými sú Nemecko a Francúzsko, charakteristické zhovievavé stanovisko Komisie k najväčším štátom v eurozóne v súvislosti s dodržiavaním maastrichtských kritérií sa nezmenilo. Komisia v minulosti tolerovala výrazné rozpočtové schodky aj, a to najmä, úroveň verejného dlhu, ktorá bola vyššia ako 60 % hrubého domáceho produktu. Zdá sa, že ich toleruje aj v súčasnosti. V roku 2006 bola výška verejného dlhu v pätnástich krajinách eurozóny v priemere na úrovni 63 % hrubého domáceho produktu. Dokonca až polovica krajín eurozóny mala verejný dlh presahujúci 60 % hrubého domáceho produktu. V takejto situácii je o to pozoruhodnejšie, že sa Slovensku podarilo dosiahnuť rozpočtový schodok len vo výške 2,2 %, či verejný dlh len na úrovni 29 %, pričom inflácia bola na úrovni 2,2 %.
Vstup Slovenska do eurozóny bude pre nové členské štáty hodnotnou skúsenosťou. Všetky tieto krajiny majú pomerne nízku úroveň hrubého domáceho produktu na jedného obyvateľa, existujú tam veľké rozdiely v príjmoch obyvateľstva, je tam nízka úroveň blahobytu a pomerne nízka celková úroveň cien. Následky zavedenia eura na Slovensku, najmä...
(predsedajúci prerušil rečníka)
Hanne Dahl
Vážený pán predsedajúci, Slovensko chce zaviesť euro, nemám mu to za zlé, no dovoľte mi využiť túto príležitosť, aby som vyzvala na ostražitosť. Napokon, mohli by sme povedať, že euro čaká prvá skúška. Z rôznych príčin sme svedkami toho, že dochádza k nárastu cien, nielen v Európe, ale na celom svete. Inflácia rastie, vytvorili sa inflačné očakávania. Euro ako mena takejto skúške zatiaľ ešte nemusela čeliť. Európska centrálna banka funguje na základe maximálnej miery inflácie na úrovni 2 %. Nemá však k dispozícii žiadne prostriedky, ktorými by mohla presadiť tento strop, okrem zvýšenia úrokovej miery s cieľom znížiť úroveň aktivity, v dôsledku čoho by malo dôjsť k zníženiu inflácie. Ak by Európska centrálna banka pristúpila k takémuto kroku, existoval by opodstatnený dôvod na obavy, že dôjde k hospodárskemu poklesu. Pakt stability a rastu sa zameriava výhradne na zabezpečenie toho, aby verejný schodok neprekročil úroveň 3 % hrubého domáceho produktu. Toto obmedzenie hospodárskych podnetov nám dáva dôvod na obavy z ďalšieho hospodárskeho poklesu v Európe. Keby som bola na mieste Slovenska, určite by som odložila rušenie vlastnej meny v prospech eura až na dobu, keď bude jasné, že euro obstálo vo svojej prvej skúške v hospodárskej kríze.
Sergej Kozlík
(SK) Vážený pán prezident, ctený Parlament, vážený pán komisár, história je mimoriadne poučná. V priebehu deväťdesiatych rokov minulého storočia väčšina vtedajších členských krajín eurozóny nebola schopná plniť kritériá konvergencie. Väčšina týchto krajín mala problém s nadmernými deficitmi, verejnými financiami a s infláciou.
V referenčnom roku 1997 s dodržaním kritéria výšky verejného dlhu malo problémy Nemecko, takže nakoniec boli tolerované aj krajiny, ktoré kriteriálne hodnoty vysoko prekračovali, napríklad Belgicko alebo Taliansko. Niektoré štáty tvoriacej sa eurozóny pristúpili dokonca k takzvanému kreatívnemu účtovníctvu, t. j. k operáciám, ktoré opticky vylepšovali ich hospodárske výsledky. Uvedené problémy následne väčšina krajín eurozóny, aj keď sprevádzané rôznymi výkyvmi, riešila a rieši už pod dáždnikom eura ako jednotnej a silnej meny. Musím podotknúť, že nie všetky kriteriálne deficity tieto krajiny odstránili. Takže ak chce niekto na uchádzačov o vstup do eurozóny ukazovať prstom, mal by si dať pozor, aby si nevypichol oko.
Slovenská republika konvergenčné kritéria nielen splnila, ale splnila ich s výrazným predstihom. Vývoj parametrov Slovenska bol pritom dlhodobo podrobne monitorovaný a bol plne transparentný. Obavy z budúceho inflačného vývoja, ktoré vyslovila Európska centrálna banka, je možné zovšeobecniť voči všetkým členským krajinám eurozóny, pretože hospodárstvo Európy sa nevyvíja vo vákuu. Dokazuje to aj súčasná celosvetová cenová explózia.
Preto oceňujem pozitívnu pozíciu Európskej komisie a pozíciu Európskeho parlamentu v znení predloženom spravodajcom pánom Casom k prijatiu jednotnej meny Slovenskom od 1. januára 2009. Tieto pozície nepredstavujú len odborný, ale aj významný politický signál pre ostatných uchádzačov o vstup do eurozóny, že ich úsilie môže viesť k reálnemu výsledku.
Ján Hudacký
(SK) Úvodom mi dovoľte poďakovať sa spravodajcovi Davidovi Casovi za jeho výbornú vyváženú správu, ako i za jeho pragmatický prístup pri posudzovaní jednotlivých pozmeňujúcich návrhov.
Vstup Slovenska do eurozóny nie je vôbec náhodný a je len prirodzeným vyvrcholením enormnej snahy vlád Slovenskej republiky, ktoré predovšetkým v období od roku 1998 až do roku 2006 vytvorili pevný ekonomický základ prostredníctvom razantných ekonomických reforiem v oblasti financií, daní a sociálnych vecí.
Tieto reformy spolu s priamymi zahraničnými investíciami umožňujú Slovensku tešiť sa stálemu a vysokému hospodárskemu rastu. Kontinuita pre dosiahnutie cieľa a zodpovedné správanie sa vlád Slovenskej republiky a Národnej banky umožnilo splniť všetky nevyhnutné maastrichtské kritéria pre vstup do eurozóny bez nejakých vedľajších vplyvov, ako je skrytá inflácia či umelé posilňovanie koruny.
Niektorí kolegovia z výboru ECON vyjadrujú obavy z dlhodobej udržateľnosti týchto kritérií, predovšetkým inflácie. Som ale presvedčený, že Slovensko má všetky predpoklady plniť dlhodobo tieto kritériá za predpokladu len čo štandardnej fiškálnej politiky a ďalších štrukturálnych reforiem. Vývoj cien v oblasti energií a potravín je a bude celosvetovým problémom. Slovensko určite nebude krajinou, ktorá pôjde nad dohodnutý rámec.
Na záver mi dovoľte pogratulovať predovšetkým občanom Slovenskej republiky, ktorí akceptáciou týchto zásadných a razantných reforiem, majú najväčší podiel na dosiahnutí tohto pozitívneho výsledku.
Pervenche Berès
(FR) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, myslím si, že vďaka pánovi spravodajcovi Casovi máme k dispozícii vyváženú správu na uvítanie politického rozhodnutia, ktoré sa chystáme prijať, a ktoré sa týka vstupu Slovenska do eurozóny. Slovensko je prvou krajinou Vyšehradskej štvorky, ktorá vstupuje do eurozóny, som presvedčená o tom, že z politického hľadiska má táto udalosť veľký význam, ktorý je potrebné zdôrazniť.
Pre Slovákov je to koniec jedného dobrodružstva a začiatok ďalšieho. Je to koniec prípravy a úsilia dosiahnuť postavenie, ktoré spĺňa maastrichtské kritériá. Zo skúsenosti vieme, že často až po vstupe začína pre danú krajinu najťažšia etapa. V prípade Slovenska máme možnosť vidieť, že z hľadiska riadenia inflácie a presadzovania rovnováhy i z hľadiska sociálnej súdržnosti a zavádzania štrukturálnych reforiem je potrebné vykonať ešte veľa práce. Som presvedčená o tom, že v procese dosahovania týchto cieľov budú nápomocné mechanizmy, o ktorých diskutujeme, s cieľom zabezpečiť, aby bola hospodárska a menová únia lepšie schopná podporovať a spolupracovať s členskými štátmi na spôsoboch využívania ich meny.
Maastrichtské kritériá, o ktorých sa toľko diskutuje, nebudeme meniť. Nikto nežiadal o to, aby boli zmenené, no je potrebné, aby boli vyložené a preskúmané v novom, zmenenom kontexte. Hospodárska a menová únia má desať rokov. Vieme, čo ešte stále nie je v poriadku, pokiaľ ide o rovnováhu medzi hospodárskou politikou, menovou politikou a dokonca aj čo sa týka jej reprezentatívnosti navonok. Práve do takejto hospodárskej a menovej únie Slovensko vstupuje, nie je to rovnaká situácia ako pred desiatimi rokmi, čo musíme všetci vziať do úvahy.
Olle Schmidt
(SV) Kto by si bol pomyslel v časoch, keď na čele Slovenska stál premiér Vladimír Mečiar, že táto krajina nielen že sa stane členským štátom Európskej únie, ale že približne o desať rokov neskôr dokonca zavedie euro? Ide o skutočný slovenský zázrak. Spravodajca poukazuje na výhody, ktoré euro prináša, no upozorňuje aj na riziká a problémy, ktoré by mohli vzniknúť. Je dobré, že Slovensko prijalo názor Európskej centrálnej banky týkajúci sa nebezpečenstva, že zavedenie eura môže byť spojené s rastom inflácie, a preto si myslím, že bolo potrebné, po konzultácii, revalvovať slovenskú korunu. Táto skutočnosť poukazuje jednak na dobrý inštinkt a jednak na to, že sa môžeme spoľahnúť na dobrú budúcnosť hospodárskej politiky Slovenska ako člena eurozóny.
Vážený pán predsedajúci, dúfam, že v blízkej budúcnosti si aj moja vlasť uvedomí, aké dôležité je v plnej miere sa podieľať, hospodársky i politicky, na spolupráci v rámci Európskej únie. Hoci referendá dnes nie sú veľmi obľúbené, dúfam, že v období rokov 2010 až 2011 sa nám podarí dosiahnuť, aby sa konalo referendum o zavedení eura vo Švédsku.
Finančná kríza poukazuje na skutočnosť, že silná európska mena a účinná centrálna banka prispievajú k ochrane rastu a hospodárstva Európskej únie. Ak budeme aj naďalej uplatňovať prísne kritéria pre vstup nových krajín do eurozóny, a ak budeme poskytovať konštruktívnu pomoc všetkým krajinám, ktoré sa stanú členmi eurozóny, hospodárstvo Európskej únie bude ešte silnejšie.
Zsolt László Becsey
(HU) Ďakujem vám za možnosť vyjadriť sa. Sme svedkami významnej chvíle, pretože Parlament a neskôr formálne aj Rada sa chystajú prijať rozhodnutie o tom, či prvá krajina, ktorá je bývalým členom Rady vzájomnej hospodárskej pomoci (RVHP) a tiež bývalým členom Varšavskej zmluvy, bude môcť vstúpiť do eurozóny, v ktorej sa používa jednotná mena. Blahoželám spravodajcovi, pánovi Casovi, k tomu, že odviedol skvelú, vynikajúcu prácu.
Veľmi ma teší, že Slovensko splnilo všetky kritériá, ktoré sú z kvantitatívneho hľadiska stanovené v Zmluve o ES ako podmienky pre vstup do eurozóny. Tento úspech je výsledkom desaťročnej práce. Myslím si, že je dôležité, aby sme len vyjadrili svoj názor na to, či daná kandidátska krajina splnila kritériá, pretože inak by sme diskriminovali jednotlivé členské štáty podľa toho, či do eurozóny vstúpili skôr, alebo tak urobia v budúcnosti. Voľne vymedzené kritériá týkajúce sa udržateľnosti, najmä čo sa týka dlhu a inflácie, alebo skutočná konvergencia, nemôžu byť v správe predmetom osobitnej kvantitatívnej analýzy, pretože všetkým členským štátom musíme od chvíle ich vstupu do eurozóny rovnako dôverovať, že budú uplatňovať udržateľnosť. Platí to obzvlášť v prípade daného členského štátu, ktorý má v porovnaní s ostatnými krajinami, ktoré sú členmi eurozóny, nízku úroveň dlhu, ktorá ešte ďalej klesá. Táto otázka je mimoriadne dôležitá z hľadiska budúceho procesu rozširovania.
Slovenská vláda na seba berie obrovskú zodpovednosť. Od momentu, keď bude pevne stanovený výmenný kurz, t.j. od júla, musí preukázať, že jej nezáleží len na svojom členstve v eurozóne, ale že nesie zodpovednosť aj za ostatné krajiny v regióne. V tejto súvislosti musí Slovensko využiť všetky dostupné prostriedky na to, aby udržalo infláciu pod kontrolou, t.j. v rámci stanovených referenčných hodnôt. V tomto procese Slovensko dokáže, že neberie na ľahkú váhu pochopiteľné a odôvodniteľné obavy, ktoré vyslovili niekoľkí poslanci tohto Parlamentu i Európska centrálna banka (ECB), a ktoré sa týkajú skutočnosti, že po výraznom posune centrálnej parity slovenskej koruny, Bratislava nebude schopná alebo ochotná brzdiť inflačné tlaky vyplývajúce z cien dovážaných tovarov a služieb a z uzatvárania cenovej medzery.
Okrem toho, toto nie je ten správny čas ani to správne miesto na riešenie ostatných nevyriešených otázok týkajúcich sa rozšírenia eurozóny. Ostatné otázky je potrebné riešiť osobitne, napríklad čo sa týka otázky zabezpečenia toho, aby kandidátske krajiny odovzdali svoju prihlášku načas, otázky vymedzenia pojmu disciplína vo vzťahu k časovému rámcu medzi Komisiou, ktorá vypracúva stanovisko, a prijatím rozhodnutia, alebo pokiaľ ide o vymedzenie pojmu skutočnej konvergencie, alebo o to, ako dlho môžeme skutočne očakávať, že sa v prípade zhodnotenia udrží stabilita výmenného kurzu. K spomínaným veciam by sme sa tu nemali vyjadrovať takýmto vyberavým a diskriminačným spôsobom, a preto sa dnes zdržím hlasovania o týchto otázkach. Vážený pán predsedajúci, ďakujem vám za možnosť vyjadriť sa.
Monika Beňová
(SK) Slovenská republika prešla v posledných rokoch mnohými ťažkými reformami, ktorých dopady na sociálne slabšie vrstvy súčasná vláda úspešne vykompenzovala. A aj vďaka tomu, že vláda zodpovedne a svedomito pristupovala nielen ku kompenzáciám reforiem, ale zároveň aj k napĺňaniu povinných kritérií a zabezpečeniu plynulého priebehu celkového procesu prechodu na euro k 1. januáru 2009, má dnes Slovensko jednu z najvýkonnejších ekonomík nielen v rámci Únie a tiež sa nám darí úspešne zvyšovať zamestnanosť. Všetky tieto fakty nasvedčujú tomu, že ani nové kritérium, trvalo udržateľná inflácia, nebude pre Slovensko v budúcnosti neriešiteľným problémom.
Vláda Slovenskej republiky si úprimne praje, aby zavedenie eura od januára 2009 prebehlo bez citeľnejších dôsledkov najmä na sociálne slabšie skupiny obyvateľstva, preto už teraz pripravuje opatrenia, ktorých cieľom je ochrániť takýchto ľudí a vytvoriť im komfortný rámec na obdobie, v ktorom bude potrebné sa na novú menu pripraviť a neskôr ju aj používať.
Napríklad vláda Slovenskej republiky bude v najbližšom období rokovať o stanovení cenového moratória na niektoré základné potraviny a ďalším z takýchto krokov je aj snaha Slovenskej vlády o celospoločenský konsenzus v otázke prechodu na euro. Vláda zapojila do tohto programu regionálnu i miestnu samosprávu, odborné kruhy a občiansku spoločnosť, či cirkvi.
Záverom mi, kolegyne a kolegovia, dovoľte uviesť, že nie nepodložená a často populistická kritika, ale spolupráca a vzájomný rešpekt sú jedinou cestou, ktorá môže Úniu viesť úspešne dopredu, a to vo všetkých aspektoch.
Ivo Strejček
Vážený pán predsedajúci, tento deň je pre nás dosť mimoriadny. Žili sme v spoločnom štáte, v Československu, a dnes môžeme my, Česi, zaželať Slovákom pri zavádzaní eura všetko najlepšie.
Pred niekoľkými týždňami dostalo Slovensko zelenú na vstup do eurozóny. Slovenská vláda aj Národná banka Slovenska si veľmi dobre uvedomujú, že bude náročné splniť kľúčové kritériá nie krátkodobo, ale zo strednodobého a dlhodobého hľadiska.
Slovenské hospodárstvo napreduje a dobieha ostatné krajiny Európskej menovej únie. To by mohlo viesť k tlaku na ceny a na infláciu, no som si istý, že Slováci sa s tým úspešne vysporiadajú. Ale o tom teraz nechcem hovoriť.
Dnes by som chcel zdôrazniť niečo iné, osobne by som to nazval príbeh Slovenska, cesta k zavedeniu eura. Skutočnosť, že sa Slovensko stane členom eurozóny je založená na dobrých základoch a na pozoruhodných výsledkoch slovenského hospodárstva. Je spravodlivé, aby sme zdôraznili pozitívnu úlohu, ktorú v tomto procese zohrala bývalá stredopravicová slovenská vládna koalícia na čele s veľmi šikovným premiérom Mikulášom Dzurindom. Po vykonaní všetkých dôležitých štrukturálnych reforiem sa slovenskému hospodárstvu podarilo splniť všetky dôležité kritériá, Slovensku sa podarilo znížiť verejný dlh a udržať infláciu pod kontrolou. Autorom týchto reforiem bola vláda a kabinet pána Dzurindu. Slovákom v eurozóne prajem všetko najlepšie.
Vladimír Maňka
(SK) V posledných šiestich rokoch slovenská ekonomika rastie priemerným ročným tempom viac ako 6,5 %. V minulom roku dokonca viac ako 10 %. Slovensko plní kritériá s dostatočnou rezervou vo všetkých indikátoroch.
Slovenské autority poznajú stav reálnej a nominálnej konvergencie slovenskej ekonomiky a jej potenciálnych dopadov na budúci ekonomický a inflačný vývoj. Podľa ich názoru Slovensko konsoliduje v súlade s paktom rastu a stability. Podľa schváleného trojročného rozpočtu je primárnym fiškálnym cieľom dosiahnuť v roku 2010 deficit 0,8 %, čo znamená splnenie fiškálneho cieľa. Podľa schválených východísk je cieľom dosiahnuť v roku 2011 vyrovnaný rozpočet. To znamená rozpočtový prebytok 1,3 % bez vplyvu druhého piliera.
Slovenská vláda prijala opatrenia, aby infláciu na Slovensku udržala. V júni schválila modernizačný program so štrukturálnymi reformami trhu práce, konsolidáciou verejných financií, podporou vzdelávania, vedy a výskumu. Je potrebné zdôrazniť, že zástupcovia živnostníkov, podnikateľov, zamestnávateľov, odborových zväzov, dôchodcov, miest a obcí Slovenska a bánk vyjadrujú podporu zavedeniu eura na Slovensku. Sociálni partneri vlády podpísali deklaráciu, v ktorej sa zaviazali udržať rast platov v línii s rastom produktivity práce. To výrazne prispeje k udržateľnosti inflácie na Slovensku.
Chcel by som poďakovať spravodajcovi a tieňovým spravodajcom za korektný prístup, ktorý vychádzal z čísiel, faktov a analýz. Predstavitelia Slovenska a obyvatelia Slovenska si želajú prispieť k rozvoju európskej ekonomiky, a tým aj k stabilite a dôvere eura.
Zita Pleštinská
(SK) Zavedenie eura na Slovensku je ďalším historickým krokom v procese európskej integrácie, keďže Euro predstavuje dôležitý symbol odstránenia bariér a zbližovania Európanov.
Prípravy na zavedenie eura na Slovensku sa začali ešte pred vstupom Slovenskej republiky do Európskej únie. Predchádzajúca vláda SR pod vedením Mikuláša Dzurindu ešte v roku 2003 schválila Stratégiu prijatia eura. Realizovala dôležité reformy, ktoré zo Slovenska urobili hospodársky a politicky úspešnú krajinu.
Vzhľadom na zvýšenú infláciu po zavedení eura v Slovinsku vzbudzuje udržateľnosť inflácie a deficitu verejných financií na Slovensku obavy. Nesúhlasím však s názormi niektorých mojich kolegov o potrebe dodatočných kritérií monitorovania ekonomickej stability Slovenska.
Slovensko spĺňa všetky maastrichtské kritériá, ktoré sú podmienkou na prijatie eura. Na polemiku o nastavení maastrichtských kritérií pre rýchlo rastúce ekonomiky je už neskoro. Skôr by som chcela poukázať na dôvod zmeny centrálnej parity, ktorú nemeckí kolegovia prezentovali ako negatívny jav. Posun centrálnej parity dvakrát reflektoval hospodársky vývoj krajiny, ktorý bol podporený predovšetkým rastom produktivity práce.
Vyzývam vládu SR, aby zintenzívnila kampaň zameranú na občanov, predovšetkým na informovanie zraniteľných skupín obyvateľstva. Duálne oceňovanie by podľa môjho názoru malo byť povinné nielen 6 mesiacov pred vstupom do eurozóny, ale aspoň jeden rok po jeho zavedení. Spotrebitelia si tak budú môcť zvyknúť na hladinu cien v eurách.
Som presvedčená, že dobré konkurenčné podnikateľské prostredie dá možnosť spotrebiteľom lepšieho výberu a to je najlepší liek proti rastu cien. Verím, že Slovensko sa poučí aj zo skúseností krajín, ktoré už euro zaviedli.
Na záver by som chcela kolegovi Davidovi Casovi poďakovať za jeho podporu vstupu Slovenskej republiky do eurozóny a verím, že jeho meno sa zapíše do histórie Slovenskej republiky.
Elisa Ferreira
(PT) Vážený pán predsedajúci, vážený pán komisár, dámy a páni, desať rokov po svojom zrode je euro nepopierateľne úspešné a dnes predstavuje jeden z pilierov dôvery občanov v projekt Európy. Preto vítam rozšírenie eurozóny. Po rovnakých rozhodnutiach, ktoré sa vzťahovali na ostatné krajiny, sa teraz eurozóna rozširuje o Slovensko.
Keď však hovoríme o desiatom výročí eura, musíme vziať do úvahy aj ponaučenia, ktoré sme v tomto procese nadobudli, ponaučenia, ktoré sú spojené so zavedením jednotnej meny, a ktoré sa týkajú udržateľnosti procesu a dosahu na skutočnú konvergenciu. Hádam existuje určitý priestor na zlepšenie uplatňovania prístupových kritérií a hádam by sme mali pouvažovať o udržateľnosti a pevnosti tohto procesu pre starých a nových členov. Čo sa týka Slovenska, 17 % revalvácia slovenskej meny, hoci bola plánovaná a v súlade s kritériami ustanovenými v zmluve, je podnetom na zamyslenie sa.
Ako som už povedala, tieto otázky si zaslúžia, aby sa o nich vážne diskutovalo. Európsky parlament sa musí na tejto diskusii aktívne podieľať, socialistická skupina v Európskom parlamente by privítala, keby euro prispelo výraznejšie, nielen v oblasti finančnej stability. Euro musí byť aj nástrojom, ktorý bude slúžiť na zvýšenie skutočnej konvergencie, zamestnanosti a pokroku v Európskej únii. Navrhneme, aby sme v tejto diskusii podrobnejšie pokračovali počas rozpravy o EMU@10, t.j. počas osláv desiateho výročia zavedenia eura.
Teraz mi dovoľte poblahoželať pánovi spravodajcovi a tieňovým spravodajcom a oceniť a pochváliť mimoriadne úsilie Slovenska, jeho vlády a sociálnych partnerov. Chcem tiež oceniť úspech, ktorý sa im už podarilo dosiahnuť. Dúfam, že budú úspešní aj v nadchádzajúcom členstve v projekte jednotnej meny, a presne v tomto zmysle im želám veľa úspechov.
Hans-Peter Martin
(DE) Vážený pán predsedajúci, je veľmi dobré, že Slovensko má možnosť vstúpiť do eurozóny. Môžeme si len predstaviť, ako by to v Európe za posledný rok vyzeralo bez eura. Meny jednotlivých štátov by sa stali cieľom, rovnako ako za čias pána Sorosa. Ako sme však mali možnosť vidieť na príklade Talianska, niekedy nie je práve najlepšie, ak sme tak bezpečne previazaní na euro. Ak by som mohol Slovensku poradiť (samozrejme, Slovensko sa bude musieť rozhodnúť samo), uvažoval by som nad klauzulou o výnimke, najmä vzhľadom na súčasnú situáciu na európskej úrovni. Podstupujeme riziko, že samit Európskej únie nedokáže správne interpretovať situáciu, v ktorej sa v súčasnej dobe nachádzame, a že bude pokračovať, ako keby nedochádzalo k žiadnym zmenám. Vzdialenosť medzi občanmi a európskou elitou rastie tak rýchlo, že je ohrozený celý projekt Európy, pričom v skutočnosti je potrebné, aby každý pracoval na dosiahnutí skutočnej demokracie.
Milan Gaľa
(SK) Ďakujem spravodajcovi Davidovi Casovi za prácu na správe. Postkomunistické Slovensko realizovalo za posledné desaťročie pod vedením kabinetu, hlavne teda pod vedením kabinetu Mikuláša Dzurindu, náročné hospodárske a spoločenské reformy, ktoré nastavili ekonomiku tak, že spĺňa maastrichtské kritéria.
Zavedenie eura na Slovensku spôsobí zmeny, na ktoré je potrebné občanov pripraviť a presvedčiť ich, že vstup do eurozóny bude pre nich prínosom. Je dôležité vytvoriť dôveru k novej mene a uľahčiť ich orientáciu. Viacero subjektov na Slovensku sa dobrovoľne zaviazalo k tomu, že budú dodržiavať tzv. etický kódex pre zavedenie eura. Rozhodli sa poskytovať svojim zákazníkom, partnerom a občanom dostatok informácií a zriekli sa akejkoľvek možnosti zneužiť konverziu meny na vlastné bezdôvodné obohatenie.
Myslím, že aj takýmito krokmi sa nám podarí získať dôveru pre spoločný európsky projekt. Súčasne verím, že Európsky parlament dnes odhlasuje vstup Slovenska do Európskej menovej únie.
Miloš Koterec
(SK) Nová mena je pre spoločnosť a jej občanov prelomovým momentom, ktorý ako každá zmena so sebou prináša prirodzene obavy, ako dopadne. Poznajúc situáciu na Slovensku som si istý, že dopadne dobre a obavy sa po pár mesiacoch v roku 2009 rozplynú.
Na toto moje očakávanie mám dva zásadné dôvody. Po prvé je všeobecne známe, že Slovensko jednoznačne splnilo makroekonomické maastrichtské kritéria, ktoré hovoria o jeho formálnej pripravenosti na zavedenie eura, a rovnako zabezpečí ich udržateľnosť. Ale navyše vláda, parlament, sociálni partneri a celá spoločnosť sa osobitne poctivo pripravujú aj na riešenie praktických problémov, ktoré môžu s novou menou súvisieť.
Pripravené je dôsledné zavádzanie duálnych cien, ich pravidelný monitoring, aby prechod na euro nemohol byť zneužívaný, informovanosť a pomoc občanom pri každodenných úskaliach s používaním eura a celý rad ďalších opatrení. Verím, že od budúceho roku bude Slovensko štandardným a stabilným členom eurozóny, ktorá môže byť bez problémov považovaná za výkladnú skriňu Európskej únie.
DanutBudreikait
(LT) Chcem poblahoželať Komisii k tomu, že dala Slovensku zelenú pre vstup do eurozóny od 1. januára budúceho roka. Skutočnosť, že Slovensko prijalo euro, je výborným príkladom pre ostatné krajiny, je pre ne stimulom k tomu, aby zintenzívnili svoje úsilie a prijali dodatočné opatrenia s cieľom splniť konvergenčné kritériá.
Slovensko sa chystá vstúpiť do eurozóny v čase, keď sa Európska únia i celý svet nachádzajú vo veľmi zložitej hospodárskej situácii, ceny palív rastú a inflácia sa zvyšuje. Preto by si všetky krajiny, ktoré sa usilujú o členstvo v eurozóne, ale aj krajiny, ktoré už sú jej členmi, mali zo Slovenska zobrať príklad.
Chcela by som tiež poukázať na skutočnosť, že vzhľadom na to, že Slovensko sa čoskoro stane šestnástym členom eurozóny, je nevyhnutné ustanoviť účinný postup rozhodovania v rámci Rady guvernérov Európskej centrálnej banky. Žiaľ, čo sa týka systému rotácie, ešte sa nepodarilo prijať konečné rozhodnutie. Dovoľte mi zdôrazniť, že je dôležité neodkladať zavedenie systému rotácie až na dobu, keď bude mať správna rada 18 členov. Musíme zabezpečiť, aby bol systém rotácie uplatnený čo najskôr, jednak z hľadiska príprav, ktoré musí Slovensko vykonať pred vstupom do eurozóny, a jednak z hľadiska jej ďalšieho rozširovania v budúcnosti.
Simon Busuttil
(MT) Chcem poblahoželať môjmu kolegovi, pánovi Casovi, o ktorom viem, že do prípravy tejto správy vložil veľa úsilia. Želám mu, aby bol úspešný. Chcem poblahoželať aj Slovensku, ktoré sa chystá prijať euro. Pochádzam z krajiny, ktorá zaviedla euro v tomto roku. Môžem vás všetkých uistiť, že napriek ťažkostiam a obetiam, ktoré musí daná krajina priniesť s cieľom vstúpiť do eurozóny, tento proces je pre krajinu rozhodne zdrojom uspokojenia a hrdosti.
Dovoľte mi tiež povedať, že v rámci tejto diskusie vychádza najavo, že je možné, aby existovala "dvojrýchlostná" Európa. Hovorím to, pretože minulý týždeň sa v Írsku konalo referendum. Všetci vieme, ako dopadlo. Myslím si, že je dôležité ukázať, že Európa môže napredovať rôznou rýchlosťou. Je dôležité, aby sme začali uvažovať o tejto možnosti vo vzťahu k budúcemu vývoju európskej integrácie.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Litva sa vo svojej prístupovej zmluve zaviazala, že zavedie euro. Vždy, keď prijímame rozhodnutie o tom, či dať tej alebo onej krajine zelenú pre prijatie eura (t.j. počas nášho funkčného obdobia to bolo štyrikrát), neustále sa snažíme zvýšiť maastrichtské kritériá alebo vysvetliť ich iným spôsobom.
To potvrdzuje skutočnosť, že ešte stále máme pochybnosti o uplatňovaní týchto kritérií. Úplne na začiatku sme my, zástupcovia Litvy a ostatných členských štátov, navrhovali, aby sa tieto otázky riešili v mene a na úrovni Európskeho parlamentu a Rady. Tento náš návrh je však neustále odmietaný. Namiesto toho, aby sme si sadli a vyjasnili si nuansy a technické podrobnosti, ktoré bránia úspešnému rozšíreniu eurozóny, radšej sa len hráme a prijímame osobitné, viac či menej náhodné rozhodnutia pre každú krajinu zvlášť.
Dovoľte mi zdôrazniť, že je úplne jasné, že musíme uplatniť prísnu fiškálnu politiku, a že nie je možné, aby sme zmenili náš...
(predsedajúci prerušil rečníčku)
Zuzana Roithová
(CS) Vážený pán predsedajúci, projekt európskeho zjednocovania mešká v dôsledku ratifikácie novej zmluvy pravdepodobne preto, že prosperita, ktorú spoločný vnútorný trh Európanom prináša, sa už považuje za samozrejmosť. Žiaľ, úspech colnej únie, ktorá má štyridsiate narodeniny, oslavujeme príliš potichu. Aj spoločná mena oslavuje po desiatich rokoch výrazný úspech. Keďže eurozóna núti vlády dodržiavať rozpočtovú disciplínu, stala sa úctyhodne stabilnou makroekonomikou odolnou voči otrasom navzdory globalizácii. Ako poslankyňa za Českú republiku chcem úprimne pogratulovať Slovensku k vstupu do eurozóny. Najväčšiu zásluhu na tom mali Dzurindove reformy zavedené pred piatimi rokmi. Teraz sa môže ľavica tešiť z úspechu, pretože so svojim vstupom do vlády prijala vstup do eurozóny ako národný záujem. Možno sa z toho poučia aj českí euroskeptici a Slováci budú môcť blahoželať aj nám. Žiaľ, bude to trvať najmenej ďalších päť alebo aj viac rokov.
Werner Langen
(DE) Vážený pán predsedajúci, Slovensko zažíva hospodársky rozmach a po tejto veľmi rozporuplnej diskusii o tom, či Slovensko splnilo maastrichtské kritériá, budeme hlasovať o tom, či má vstúpiť do eurozóny.
Chcem sa poďakovať spravodajcovi, pánovi Casovi, pretože vo svojej správe zohľadnil námietky, ktoré boli vznesené. Reformný proces a úvahy o ňom nekončia vstupom krajiny do eurozóny, naopak, práve vtedy sa skutočná výzva len začína. Inflácia je a aj bude na Slovensku problém. Nie nadarmo už na Slovensku došlo k dvom revalváciám, v poslednom prípade o 17,65 %. Dopredu tvrdím, že než dôjde k stanoveniu konečného výmenného kurzu, budeme svedkami ešte jednej revalvácie slovenskej koruny. Preto sa musíme pričiniť o to, aby dochádzalo ku skutočnej konvergencii. Dúfam, že Rada a ministri financií zoberú obavy Parlamentu vážne, a že Komisia bude v budúcnosti o tomto procese viesť otvorenú diskusiu.
Vladimír Špidla
člen Komisie. - (CS) Vážené dámy, vážení páni, možnosť Slovenska vstúpiť do eurozóny je daná sociálno-ekonomickými výsledkami Slovenskej republiky. Je daná aj pomerne pevnou vôľou všetkých za sebou nasledujúcich vlád, a myslím si, že slovenské vedenie všeobecne preukázalo vôľu a schopnosť reagovať na zmeny, ktoré sú nutné. Tento postup je ďalej prejavom dôslednosti Európskej únie a otvorenia európskeho projektu, pretože Slovensko prijalo a splnilo všetky potrebné kritériá. Toto vyhlásenie otvorilo cestu k euru a nebolo zaťažené žiadnymi ďalšími postrannými úvahami, čo považujem za veľmi dôležitý aspekt. Rozšírenie eurozóny o Slovensko je nepochybne prehĺbením európskej integrácie a prinesie výhody nielen Slovenskej republike, ale aj Európskej únii ako celku, pretože do hlbšej integrácie vstúpi veľmi úspešné, rýchle sa rozvíjajúce hospodárstvo.
V rozprave odzneli obavy z inflácie. Rozhodne ide o obavy, ktoré majú svoje opodstatnenie, no na druhej strane nepochybne existujú rovnako silné argumenty, ktoré preukázali, že slovenská vláda reaguje dôsledne. Napokon, nie je v záujme žiadnej vlády uvolniť priestor pre infláciu. Inflačné riziko však existuje, a preto vo všetkých dokumentoch a vo všetkých diskusiách bola slovenská vláda na tento problém upozornená. Čo sa týka otázky revalvácie slovenskej meny, je nutné konštatovať, že sa to vždy odohralo v predpokladanom rámci, t.j. je to v rámci pružnosti, ktorú má v tomto procesu k dispozícii každá vláda, každý štát na to, aby mohol čo najlepšie reagovať na situáciu, ktorá je určite v momente zavedenia eura zo všetkých hľadísk mimoriadna. Nie je to každodenná situácia, nie je to bežná záležitosť, ide o skutočne mimoriadnu situáciu a v tomto prípade je nutné ponechať členským štátom manévrovací priestor. Samozrejme, stanovenie konečnej výmennej hodnoty je veľmi zodpovedný cieľ a veľmi zodpovedná úloha, no napriek tomu, aká je táto situácia mimoriadna, nerobíme to po prvýkrát. Eurozóna sa už rozširovala, a túto zložitú odbornú operáciu sme už mnohokrát s primeraným úspechom vykonali.
Vážené dámy, vážení páni, dovoľte mi, aby som aj ja pogratuloval Slovensku k jeho veľkému kroku a k veľkému pokroku, ktorý táto krajina dosiahla. Chcem tiež zdôrazniť, že tento krok je nepochybne výsledkom činnosti Slovenska ako takého, je výsledkom činnosti slovenských vlád, ale je nepochybne výsledkom i veľkého pochopenia a vôle slovenských občanov.
David Casa
Dovoľte mi poďakovať sa všetkým kolegom poslancom za účasť v diskusii. Súhlasím s tým, že v tomto Parlamente existuje konsenzus (o skutočnosti), že všetci súhlasíme s tým, že Slovensko je pripravené vstúpiť do eurozóny. V skutočnosti existuje niekoľko pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré zaistili súhlas viacerých politických skupín.
Pred nami, rečníkmi, je historická chvíľa (ak mám byť presný, je predo mnou). Ako už spomínali niekoľkí poslanci tohto Parlamentu, vytvorili sme klub, ktorý nielen prijíma najväčšie a najrozvinutejšie krajiny, ale ktorý tiež víta každú krajinu, ktorá je pripravená prijať pravidlá Európskej únie. Preto dnes existuje priestor, ktorý prijíma každého, kto spĺňa všetky kritériá ustanovené v zmluve. Ako už správne zdôraznili moji kolegovia, je nepochybné, že pre Slovensko to nebolo ľahké, no jednoduché to pre túto krajinu nebude ani v nadchádzajúcich mesiacoch.
Dovoľte mi ukončiť moje vystúpenie tým, že opätovne poďakujem všetkým, ktorí mi pomohli dopracovať sa až do tohto bodu. Úprimne dúfam, že občania Slovenska dokážu budovať na úspechoch, ktoré sa im doposiaľ podarilo dosiahnuť. Dúfam, že v nadchádzajúcich mesiacoch a rokoch rovnaký úspech, aký dosiahla táto krajina v mnohých sektoroch, dosiahnu aj jej občania, ktorí naozaj ťažko pracovali, aby sa prepracovali na túto veľmi dôležitú úroveň.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Teraz pristúpime k hlasovaniu.
