Bilaterálne dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ktoré sa týkajú odvetvových otázok a upravujú rozhodné právo pre zmluvné a mimozmluvné záväzky - Bilaterálne dohody medzi členskými štátmi a tretími krajinami o rozsudkoch a rozhodnutiach v manželských veciach, vo veciach rodičovských práv a povinností a vyživovacej povinnosti - Rozvoj oblasti trestného súdnictva v EÚ (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je spoločná rozprava na tieto témy
správa pána Tadeusza Zwiefku v mene Výboru pre právne veci o bilaterálnych dohodách medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ktoré sa týkajú odvetvových otázok a upravujú rozhodné právo pre zmluvné a mimozmluvné záväzky, o návrhu nariadenia Európskeho parlamentu a Rady, ktorým sa ustanovuje postup pre vedenie rokovaní a uzatváranie bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ktoré sa týkajú odvetvových otázok a upravujú rozhodné právo pre zmluvné a mimozmluvné záväzky - C6-0001/2009 -
správa pána Gérarda Depreza v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o bilaterálnych dohodách medzi členskými štátmi a tretími krajinami o rozsudkoch a rozhodnutiach v manželských veciach, vo veciach rodičovských práv a povinností a vyživovacej povinnosti, o návrhu smernice Rady, ktorým sa ustanovuje postup pre vedenie rokovaní a uzatváranie bilaterálnych dohôd medzi členskými štátmi a tretími krajinami, ktoré sa týkajú odvetvových otázok a upravujú súdnu právomoc, uznávanie a výkon rozsudkov a rozhodnutí rozsudkov rozhodnutí v manželských veciach, vo veciach rodičovských práv a povinností a vyživovacej povinnosti, ako aj rozhodné právo vo veciach vyživovacej povinnosti - C6-0035/2009 -, a
správa pani Marie Grazie Paganovej v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o rozvoji oblasti trestného súdnictva v EÚ s návrhom odporúčania Európskeho parlamentu Rade o rozvoji oblasti trestného súdnictva.
Tadeusz Zwiefka
Vážený pán predsedajúci, pán komisár, najskôr by som chcel vyjadriť srdečnú vďaku za našu úspešnú spoluprácu spravodajcovi Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, pánovi Deprezovi, všetkým tieňovým spravodajcom a predstaviteľom českého predsedníctva a Európskej komisie. Napriek značne odlišným počiatočným rokovacím pozíciám sa nám podarilo dosiahnuť kompromis, ktorý nám, ako dúfam, umožní dosiahnuť zhodu s Radou pri prvom čítaní.
Návrh nariadenia zavádza mechanizmus, na základe ktorého budú môcť členské štáty znovu prerokovávať, rokovať a uzatvárať bilaterálne dohody s tretími krajinami v oblasti súdnej spolupráce v občianskych a obchodných záležitostiach. Analogický mechanizmus sa predpokladá v súvislosti s bilaterálnymi dohodami v oblasti súdnej právomoci, uznávania a výkonu rozsudkov a rozhodnutí v manželských veciach, vo veciach rodičovských práv a povinností a vyživovacej povinnosti. Je to odpoveď na praktický problém, ktorý vznikol ako dôsledok Stanoviska 1/03 Európskeho súdneho dvora k novému Dohovoru z Lugana, v súlade s ktorým sú Spoločenstvá oprávnené uzatvárať externé dohody v rovnakom rozsahu, v akom použili mandát na prijatie právnych prostriedkov v oblasti súdnej spolupráce v občianskoprávnych sporoch podľa článku 61 písm. c) Zmluvy o ES.
Navrhované nástroje tvoria osobitný postup. Z tohto dôvodu musí byť právny rámec navrhovaného mechanizmu prísne limitovaný z hľadiska rozsahu a času. Prvá podmienka je splnená obmedzením navrhovaného nariadenia na bilaterálne dohody v oblastiach súdnej právomoci, uznávania a výkonu rozsudkov a rozhodnutí v občianskych a obchodných záležitostiach. Druhá podmienka je splnená "doložkou o ukončení platnosti", v súlade s ktorou dohody uzatvorené týmto postupom automaticky strácajú svoju platnosť v momente uzatvorenia dohody Spoločenstvami s treťou krajinou.
Nepochybne vidím potrebu zahrnúť do právneho rámca otázku externých kompetencií v oblasti, ktoré zahrňujú špecifické právo zmluvných a mimozmluvných záväzkov a tiež manželských vecí. Zdá sa však nevyhnutné, aby sa objasnilo, že navrhnutý mechanizmus bude platný nielen pre odvetvové dohody určené obmedzeným rozsahom tohto návrhu, ale tiež pre iné dohody, ako napríklad bilaterálne dohody a miestne dohody medzi obmedzeným počtom členských štátov a susediacimi tretími krajinami, samozrejme iba vo veľmi obmedzených prípadoch týkajúcich sa špecifických záležitostí a so zámerom riešenia miestnych problémov.
Bol som skeptický, čo sa týka doložky o ukončení platnosti ku dňu 31. decembra 2014, ak podľa navrhnutého nariadenia bude musieť Európska komisia poskytnúť správu o zavádzaní uznesenia do 1. januára 2014. Zároveň je proces rokovania s tretími krajinami komplikovaný a zdĺhavý a členským štátom nenecháva veľa času na využitie nového postupu. Preto kompromisný návrh ukončenia platnosti nariadenia ku 31. decembru 2019 umožňuje úplnejšie a účinnejšie využitie postupu členskými štátmi.
Napriek odlišnému názoru Európskej komisie som toho názoru, že vo svojej správe o uplatňovaní nariadenia by Komisia mala predstaviť nariadenie v kontexte ďalších právnych nástrojov ako napríklad Brussels I. Navrhovaný mechanizmus, ktorý zahrňuje funkciu dvojstupňovej kontroly zo strany Komisie, bude nepochybne slúžiť na zaistenie súdržnosti s acquis. Pokúšal som sa však dosiahnuť v navrhnutom postupe čo najväčšiu flexibilitu a skrátenie časov určených pre Komisiu na reagovanie a tiež zníženie byrokratickej záťaže. Demokratické oprávnenie a úloha Európskeho parlamentu nie sú nijako spochybnené, a preto trvám tiež na tom, aby Európsky parlament a členské krajiny boli informované v každom štádiu, od úmyslu členského štátu začať rokovanie s treťou krajinou až po uzavretie dohody.
Chcem zdôrazniť, že postup uzatvárania bilaterálnych dohôd s tretími krajinami nám dáva jedinečnú možnosť preukázať, že Európska únia je schopná riešiť problémy svojich občanov v ich záujme, čo je zvlášť dôležité v kontexte hospodárskej krízy a narastajúceho euroskepticizmu v mnohých členských štátoch. Na záver, pán predsedajúci, napriek určitým rozdielom v prístupe v špecificky právnom zmysle musíme ukázať náš pragmatizmus, pričom sa súčasne bude, samozrejme, rešpektovať acquis communautaire.
Gérard Deprez
Vážený pán predsedajúci, pán Komisár, ako pán Zwiefka práve povedal, súčasne diskutujeme o dvoch správach, ktoré majú rozdielny záber, ale ktoré tvoria časť rovnakého systému a podliehajú rovnakému procesu.
Prvá správa, ktorej spravodajcom je pán Zwiefka, sa týka návrhu nariadenia v spolurozhodovacom postupe. Pánovi Zwiefkovi by som chcel poďakovať za láskavosť, ktorú mi prejavoval, a za jeho trpezlivosť s niektorými mojimi požiadavkami. Druhá správa, ktorej spravodajcom som ja, obsahuje návrh nariadenia, ktorý ustanovuje iba konzultáciu v Európskom parlamente.
V zásade, pán predsedajúci, problémy, ktoré sa snažíme vyriešiť s týmito dvoma nástrojmi, sú vážne a veľmi často skutočne tragické. S tým súhlasím. Každý z nás počul alebo vie o prípadoch, keď manželstvo s osobou z tretej krajiny zlyhalo a otec alebo častejšie matka nemala viac právo stretávať sa s deťmi, ktoré si odviedol manželský partner do jeho alebo jej krajiny pôvodu alebo inde a niekedy nie je možné zistiť ich miesto pobytu. To isté platí o možnosti získať výživné.
Samozrejme, tieto problémy sú skutočné, vážne a tragické. Existuje naliehavá, legitímna potreba pokúsiť sa nájsť riešenie, najmä prostredníctvom rokovania o dohodách s tretími krajinami.
Čo je však dôvodom problému, ktorým sa dnes zaoberáme? Prečo sa musia európske inštitúcie zaoberať týmto problémom? Odpoveď je jednoduchá. Pre všetky tieto záležitosti, vedenie rokovaní a uzatváranie dohôd s jednou alebo viacerými tretími krajinami patria do výlučnej právomoci Spoločenstva. Príslušnosť týchto záležitostí výhradne k Spoločenstvu je jasne potvrdená rozhodnutiami Európskeho súdneho dvora a názormi právnych služieb. To znamená, že to, čo sa zdalo byť veľmi jednoduché, je v skutočnosti o čosi komplikovanejšie a citlivejšie. Otázka teda teraz znie: je právne možné pri súčasnom stave zmlúv a judikatúry Súdneho dvora, aby sa umožnilo členským štátom vykonávať jednu z výlučných právomocí Spoločenstva a ak áno, za akých podmienok?
Ja osobne, pán predsedajúci, nie som veľký právny expert. Nie som právny expert, ale v súčasných zmluvách som nenašiel právny základ, ktorý by výslovne oprávňoval Spoločenstvo vzdať sa úplne alebo čiastočne svojich výlučných právomocí v prospech členských štátov. To znamená, čo sa mňa týka, ostávam stále veľmi zmätený a neistý, pokiaľ ide o základný princíp mechanizmu, ktorý nám je navrhovaný.
Musím uznať, že stanoviská právnych služieb našich inštitúcií v tomto pomohli otvoriť niektoré dvere. To je úplne zrejmé. Napríklad, pán komisár, stanovisko právnych služieb vašej inštitúcie, citujem: "súhlasí, že vykonávanie externej právomoci Spoločenstva členským štátom je právne možné za výnimočných okolností a za špecifických podmienok z hľadiska formy aj obsahu." Právna služba Európskeho parlamentu je menej jednoznačná, hoci ponúka určité možnosti.
Tieto veľmi presné a obmedzujúce právne zásady vytvorili základ pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, ktoré som predložil, a rokovaní, ktorých som sa zúčastnil, ktoré sa konali v rámci trialógu s Radou a Komisiou. Opakujem, že som si veľmi dobre vedomý tragédií, ktoré postihli niektorých našich spoluobčanov, a som odhodlaný vyvinúť čo najväčšie úsilie, aby som im pomohol. Preto som nakoniec súhlasil s kompromisom dohodnutým s Radou a Komisiou, ale chcel by som ujasniť, pán predsedajúci, pán komisár, že výlučné právomoci Spoločenstva musia ako také pretrvať. Členské štáty sa nesmú poskytovaním nespočetných výnimiek a rozširovaním rozsahu ocitnúť v situácii, že budú žiadať o navrátenie toho, čo je výlučná právomoc Spoločenstva. Toto je smer, ktorým som sa vybral, a tento smer budem v budúcnosti obhajovať.
Maria Grazia Pagano
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, v úvode by som rada všetkým srdečne poďakovala, všetkým kolegom poslancom a úradníkom, ktorí prispeli k zlepšeniu textu, o ktorom budeme zajtra hlasovať. Osobitná vďaka patrí pánovi Demetriovi, ktorého predchádzajúce skvelé odporúčania poskytli štartovací bod pre moju správu.
Vo svojej práci som si vždy bola vedomá potreby poskytovať užitočné usmernenia pre tvorbu pravého európskeho priestoru pre právnu spoluprácu a dúfam, vlastne som aj presvedčená, že moja práca môže byť opäť užitočná pre nastávajúce švédske predsedníctvo, ktoré bude čeliť zložitej úlohe tvorby návrhu Štokholmského programu.
Pri tvorbe návrhu textu som začala dvoma úvahami. Prvá bola, že súdne konanie má množstvo dôležitých dôsledkov na základné slobody obetí zločinu, ako aj podozrivých a obžalovaných. Prioritou, ktorú tento Parlament nesmie prestať zdôrazňovať, a hlavnou podstatou mojej správy je preto zameranie na rešpektovanie ľudských práv.
Veľa priestoru v odporúčaní bolo venovaného práve obrane základných práv s osobitným zreteľom na ochranu obetí, podmienky vo väzniciach, práva väzňov a procesné záruky vrátane práva byť informovaný o svojich právach a práva na pomoc oficiálne stanoveného advokáta, práva svedčiť, práva byť informovaný o povahe a dôvodoch obvinenia a získať prístup k príslušným dokumentom v zrozumiteľnom jazyku, tým pádom právo na tlmočníka.
Druhá úvaha, na ktorej som založila svoju správu, je, že ako sa dá vidieť zo správy o realizácii Haagskeho programu pre rok 2007, úroveň zavádzania s ohľadom na právnu spoluprácu v trestnej oblasti bola pomerne nízka, hoci sme zaregistrovali uspokojivý vývoj v iných oblastiach, ako napríklad občianska spolupráca, riadenie hraníc, prisťahovalectvo a azylová politika.
Preto je jasné, že sa musí urobiť viac. Zásada vzájomného uznávania, základný kameň vzájomnej spolupráce, má ešte ďaleko od uspokojivého uznania. Musíme sa dostať k jadru problému, identifikovať príčiny tohto znepokojivo nízkeho nárastu, aby sme vedeli pripraviť čo najúčinnejšie riešenia.
Verím, že hlavné príčiny spočívajú v nedostatku obojstrannej vnímavosti a dôvery medzi štátmi, a preto v správe kladiem dôraz na školenie, hodnotenie, výmenu informácií a dobrú prax.
Čo sa týka odborného vzdelávania, nesmieme určite prehliadnuť značné pokroky dosiahnuté vďaka vzdelávaniu poskytovanom Európskou sieťou odbornej justičnej prípravy. Podľa môjho názoru musíme jednako prekročiť súčasný model vzdelávania založený hlavne na vnútroštátnych postgraduálnych školách, aby sa vybudovala silnejšia všeobecná justičná kultúra, ktorá stále chýba. Z tohto dôvodu som zdôraznila potrebu smerovať k dobre organizovanému Európskemu inštitútu pre odborné vzdelávanie sudcov a právnikov s primeranými zdrojmi, pričom je potrebné vyhnúť sa bezúčelnému duplikovaniu existujúcich zariadení, a zdôraznila som významnú úlohu národných škôl.
Po druhé, potrebujeme účinnejší všestranný hodnotiaci mechanizmus justície, súdnych orgánov a uplatňovania smerníc Európskej únie. Správa preto navrhuje zostaviť skupinu odborníkov, aby neustále monitorovali dodržiavanie práva Spoločenstva a kvalitu a účinnosť súdnictva podľa modelu schengenského systému vzájomného hodnotenia. Jej účelom je tiež identifikovať akékoľvek slabé miesta v systéme a právne nedostatky súdnej spolupráce v trestných veciach, aby sa európskym zákonodarcom poskytli všetky informácie potrebné na správne politické a regulačné hodnotenie.
Na záver, používanie nových technológií, ktoré sú veľmi dôležité pre zbieranie údajov, posilňuje existujúce databázové systémy a obeh informácií. Dúfam, že pri zajtrajšom hlasovaní sa zopakujú výborné výsledky dosiahnuté vo Výbore pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci.
Jacques Barrot
Vážený pán predsedajúci, chcel by som, samozrejme, poďakovať trom spravodajcom a v prvom rade sa obrátim na pána Zwiefku a pána Depreza. Komisia sa očividne teší, že dosiahli kompromisy. To znamená, že je správne, že od februára prebiehali intenzívne rokovania a že sme takto dosiahli dohodu pri prvom čítaní dvoch návrhov predstavených Komisiou na konci roku 2008.
Ako správne zdôraznil pán Deprez, je to veľmi citlivá oblasť pre všetky zainteresované inštitúcie - Komisiu, Radu a Európsky parlament. Ďakujem všetkým stranám, že dospeli k textu, ktorý podľa nás rešpektuje inštitucionálne výsady Komisie a zároveň sa zdá byť odpoveďou na oprávnené očakávania členských štátov a Parlamentu.
Chcel by som však zdôrazniť, že to je výnimočný postup, ktorý má obmedzený rozsah a časové trvanie, a že výlučné právomoci Spoločenstva v daných otázkach musia byť naďalej v každom prípade rešpektované. V tomto som veľmi prísny a súhlasím s tým, čo povedal pán Deprez, keď zdôraznil, že členské štáty nesmú ťažiť z tejto situácie, aby získali naspäť určité právomoci a povzbudili Komisiu, aby odstúpila od myšlienky vytvárania návrhov.
Verím, že sa v tejto otázke plne zhodujeme. Je to tiež prípad, keď táto flexibilita umožní členským štátom tam, kde Spoločenstvo nevykonáva svoje právomoci, používať inštitucionálny rámec, ktorý pomôže občanom získať prístup k právu v tretích krajinách, hlavne v oblasti rodinného práva. Je tiež pravda, pán Zwiefka a pán Deprez narážali na to, že musíme myslieť na pravidlá vzťahujúce sa na rozvod, starostlivosť o deti, právo prístupu a vyživovaciu povinnosť, a na bolestivú situáciu, ktorá môže vzniknúť z nedostatku právnych predpisov, ktoré sú všeobecne uplatniteľné na tieto oblasti na medzinárodnej úrovni.
Návrh zákona platného pre zmluvné a mimozmluvné záväzky môže mať tiež pozitívny vplyv na vyriešenie veľmi konkrétnych a špecifických problémov, ako napríklad cestná a vodná doprava alebo riadenie letísk umiestnených na hraniciach niekoľkých štátov, napríklad letiska Basel-Mulhouse-Freiburg. Toto je ďalšie použitie tohto inštitucionálneho rámca, ktorý musí zostať opäť výnimkou.
V každom prípade by som sa chcel poďakovať spravodajcom Výboru pre právne veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci za vykonanú prácu a tiež im ďakujem za ich porozumenie, ktoré umožnilo, že sa táto dohoda dosiahla pred ukončením funkčného obdobia tohto Parlamentu.
Teraz spomeniem správu pani Paganovej, s ktorej prístupom a obsahom súhlasím. Vítam rastúcu angažovanosť Parlamentu v oblasti trestného práva, nielen z hľadiska legislatívnej činnosti, ale aj čo sa týka budúcej koncepcie v oblasti trestného súdnictva v EÚ.
Ďakujem vám, pani Paganová za vašu podporu práci, ktorú v súčasnosti vykonávame, keďže pripravujeme Štokholmský program a budeme publikovať vyhlásenie obsahujúce odporúčania pre obdobie rokov 2010 až 2014. Som potešený, že vaša správa plne podporuje zásadu vzájomného uznávania. Vďaka zásade vzájomného uznávania Únia dosiahla významné úspechy vrátane európskeho zatýkacieho rozkazu, a to všetko je plán pre skutočnú oblasť trestného súdnictva.
Správa sa tiež zaoberá problémami, ktoré vznikli pri uplatňovaní zásady vzájomného uznávania, a je pravdou, že transpozíciu a úplné a dôsledné uplatňovanie mnohých existujúcich nástrojov, ktoré sú založené na zásade vzájomného uznávania, je potrebné sledovať. Je tiež pravdou, že vzájomné uznávanie nebude existovať, pokiaľ sa nezvýši vzájomná dôvera medzi právnymi orgánmi členských štátov. To je skutočne hlavnou zložkou vzájomného uznávania. Preto som vďačný Európskemu parlamentu za obhajobu vzniku skutočne spoločnej justičnej kultúry, ako ste práve povedali, pani Paganová.
Správne ste trvali na rozvoji odbornej prípravy pre právne profesie, odbornej prípravy v európskych mechanizmoch, vzťahov so Súdnym dvorom, používania nástrojov vzájomného uznávania, právnej spolupráce a komparatívneho práva. V tomto bode plne súhlasím s vašou správou, keďže verím, že v Štokholmskom programe bude odborná príprava sudcov a výmena sudcov medzi členskými štátmi kľúčom k budúcnosti tejto európskej oblasti práva, ktorú tak chceme.
Justičné fórum, ktoré je miestom stretnutia rôznych sietí právnych odborníkov, bude, samozrejme, tiež použité, aby zohrávalo významnú úlohu pri zvyšovaní povedomia osôb vykonávajúcich právnické povolanie o európskej dimenzii ich činnosti a s pomocou Únie budú musieť tieto osoby spolupracovať na zabezpečení skutočnej výmeny osvedčených postupov.
Komisia tiež súhlasí s návrhom správy, za čo skutočne ďakujem, o hodnotiacom mechanizme, ktorý nebude obmedzený iba na transpozíciu nástrojov Únie, ale ktorý bude tiež všeobecnejšie pokrývať stav súdnictva v členských štátoch.
Bude hodnotiť svoju účinnosť, rýchlosť a rešpektovanie záruk obhajoby. Na tejto otázke sa už začalo pracovať s myšlienkou predloženou holandským ministrom spravodlivosti, aby sa vytvoril hodnotiaci mechanizmus, ktorým by sa meralo, ako funguje súdnictvo v zmysle rešpektovania zásad právneho štátu, samozrejme, s použitím existujúcich nástrojov a prinášajúc pridanú hodnotu v zmysle politického monitorovania. Tieto hodnotenia umožnia predkladanie odporúčaní.
Zároveň Komisia súhlasí so zvýšením účasti Európskeho parlamentu v jej hodnotiacom mechanizme. Pán Deprez, toto by bola príležitosť zahrnúť Parlament do práce skupín odborníkov, ktoré vytvoríme tento rok a v ďalších rokoch.
Ďalej ste spomenuli transpozíciu nových rozhodnutí Eurojustu. Tu tiež súhlasíme s prístupom navrhovaným v správe o užitočnosti plánu uplatňovania a stretnutí odborníkov s členskými štátmi. Vďaka týmto veciam dokážeme rýchlo realizovať nové rozhodnutia Eurojustu.
Na záver správa trvá na rozumnom využívaní nových technológií. Európska stratégia v oblasti elektronickej justície bola zavedená s cieľom využiť potenciál informačných a komunikačných technológií v oblasti justície.
Tu ju máme, môžem iba poďakovať Európskemu parlamentu za jeho prácu a za úvahy, ktoré si s nami v tejto oblasti vymieňal. Som tiež presvedčený, že spolu budeme úspešní pri budovaní tejto oblasti trestného súdnictva v tejto oblasti práva, ktorú by malo charakterizovať spoločenstvo občanov, ktorí majú právo na kvalitné súdnictvo, v ktoromkoľvek členskom štáte sa nachádzajú.
Jan Kohout
úradujúci predseda Rady. - Vážený pán predsedajúci, vítam príležitosť hovoriť o týchto troch dôležitých legislatívnych návrhoch a som vďačný spravodajcom za ich značné úsilie, ktoré vynaložili pri vypracovávaní svojich správ. Najprv by som sa chcel vyjadriť o prvých dvoch návrhoch a potom sa vyjadrím o treťom návrhu o problematike ďalšieho rozvoja trestného súdnictva v EÚ.
Cieľom týchto dvoch návrhov zahrnutých v správach pána Zwiefku a pána Depreza je vytvoriť postup, ktorý umožní členským štátom rokovať o dohodách a uzatvárať ich s tretími krajinami, o aspektoch súdnej spolupráce v občianskych záležitostiach spadajúcich do výlučnej právomoci Spoločenstva.
Prvý návrh, ktorý je predmetom spolurozhodovacieho postupu, pokrýva rozhodné právo pre zmluvné a mimozmluvné záväzky. Druhý návrh, ktorý je predmetom konzultačného postupu, pokrýva určité záležitosti v oblasti rodinného práva.
Chcel by som zdôrazniť, že proces vytvorený dvoma budúcimi nariadeniami je navrhnutý tak, aby sa zaistila integrita práva Spoločenstva. Pred poverením rokovať o dohode Komisia preskúma, či navrhovaná dohoda nespôsobí, že by sa právo Spoločenstva stalo neúčinným alebo že by narušilo riadne fungovanie systému vytvoreného na základe týchto pravidiel. Komisia tiež preskúma, či navrhovaná dohoda nenaruší politiku vonkajších vzťahov, ako rozhodla Komisia.
V skutočnosti sa môže namietať, že umožnením členským štátom rokovať a uzatvárať dohody s tretími krajinami, ktoré sú zlučiteľné s právom Spoločenstva, sa rozsah pôsobenia práva Spoločenstva rozšíri na krajiny mimo Európskej únie.
Postup ustanovený týmito dvomi návrhmi sa bude uplatňovať predovšetkým na vedenie rokovaní a uzatváranie bilaterálnych dohôd medzi členským štátom a tretími krajinami. V určitých prípadoch sa však bude tiež uplatňovať na vedenie rokovaní a uzatváranie miestnych dohôd medzi viac ako jedným členským štátom alebo viac ako jednou treťou krajinou. Pokiaľ ide o miestne dohody, postup ustanovený návrhom v oblasti rodinného práva sa bude uplatňovať na pozmeňujúci a doplňujúci návrh alebo opätovné prerokovanie dvoch už existujúcich dohovorov medzi severskými štátmi. V návrhu pre oblasť rozhodného práva bude patriť do jeho rámca v skutočnosti iba niekoľko regionálnych opatrení. Tieto opatrenia môžu pokrývať napríklad prevádzku letiska umiestneného v pohraničnej oblasti, vodné toky spoločné pre dve alebo viac krajín alebo cezhraničné mosty a tunely.
Postup ustanovený v týchto dvoch návrhoch je založený na vysokom stupni dôvery a spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou. Na riešenie takýchto situácií je k dispozícii mechanizmus, v ktorom Komisia na základe svojich hodnotení dospeje k záveru, že vedenie rokovaní alebo uzavretie dohody by sa nemalo povoliť. V takýchto situáciách príslušný členský štát a Komisia vstúpia do rokovaní s cieľom nájsť spoločné riešenie.
Predsedníctvo v mene Rady dúfa a očakáva, že bude možné dosiahnuť dohodu o návrhu v oblasti rozhodného práva v prvom čítaní. Medzi Európskym parlamentom, Komisiou a Radou sa uskutočnili konštruktívne rokovania, počas ktorých sa týmto trom inštitúciám spoločne podarilo dospieť k riešeniu množstva zložitých otázok.
Keďže návrh v oblasti rozhodného práva je vo veľkej miere zhodný s návrhom v oblasti rodinného práva, nemožno pochybovať, že pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k prvému návrhu sa prevzali do druhého návrhu, hoci tento návrh nie je predmetom spolurozhodovacieho procesu. V záujme dobrého zákonodarstva je veľmi žiaduce, aby sa zachovala podobnosť medzi týmito dvoma textami.
Na záver by som chcel predniesť niekoľko pripomienok k odporúčaniu Parlamentu o rozvoji oblasti trestného súdnictva v EÚ, ktoré je predmetom správy pani Paganovej.
Komisia plne súhlasí s dôležitosťou vzájomného uznávania ako základného kameňa súdnej spolupráce v rámci EÚ. Zvažujeme, že toto by sa malo rozšíriť - prevzatím ďalších právnych nástrojov v budúcnosti - a prehĺbiť prostredníctvom účinného uskutočňovania doteraz prijatých nástrojov vzájomného uznávania.
V tejto súvislosti by chcela Rada upriamiť pozornosť Parlamentu na skutočnosť, že sa nachádza v štádiu dokončovania štvrtého kola vzájomných vyhodnocovaní praktického uskutočňovania európskeho zatykača a postupov vydávania medzi členskými štátmi.
V rámci tejto série vzájomného hodnotenia odborníci preskúmali tiež otázky týkajúce sa interakcie medzi európskym zatykačom a, všeobecnejšie, zásadou vzájomného uznávania na jednej strane a zásadou proporcionality na strane druhej. Zásada proporcionality však musí byť tiež v rovnováhe s inou zásadou, ktorá je Parlamentu rovnako blízka, a to konkrétne zásadou subsidiarity. Skutočnosťou je, že súdne orgány v rôznych členských štátoch majú odlišné pohľady na to, čo predstavuje závažný trestný čin.
Komisia sa teší na spoluprácu s Parlamentom a Komisiou na vytvorení systému horizontálneho a priebežného hodnotenia a uplatňovania stratégií EÚ a právnych nástrojov.
Čo sa týka otázky odbornej justičnej prípravy, Rada sa stotožňuje s názorom Parlamentu, že je potrebné podporovať skutočnú justičnú kultúru Európskej únie, okrem iného prostredníctvom podporovania priamych výmen medzi sudcami, prokurátormi a členmi justičného personálu z rôznych členských štátov, a aktívne rozvíjať Európsku sieť justičného vzdelávania.
Rada tiež súhlasí s názorom Parlamentu o potrebe rýchleho a účinného uplatňovania nových rozhodnutí Eurojustu a Europolu.
Na záver by som sa chcel poďakovať Parlamentu za rozsiahlu a podrobnú prácu, ktorú vykonal na týchto troch správach, o ktorých sme diskutovali poobede.
Gérard Deprez
Vážený pán predsedajúci, určite nie v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ale skôr v mene našej skupiny by som chcel využiť túto krátku chvíľu a vyjadriť mimoriadne pozitívnu reakciu na správu pani Paganovej. Blahoželám k vašej správe, pani Paganová. Verím, že pri písaní tejto správy ste vypracovali mimoriadne podrobný zoznam položiek, ktoré by sa mali, pán komisár, výrazne vyskytovať v Štokholmskom programe, ktorý, ako viem, Komisia aktívne pripravuje.
Dovoľte mi, aby som okrem toho, čo už bolo povedané o dôležitosti odbornej prípravy sudcov, zdôraznil dve záležitosti, ktoré sú zásadné pre otázku vzájomnej dôvery a ktoré sú základom toho, čo sa v budúcnosti môže stať vzájomným uznávaním. Po prvé, nezávislosť súdnictva. V súčasnosti množstvo členských štátov EÚ nemá súdnictvo, ktoré je nezávislé od politickej alebo inej moci. To je škandál a tento škandál sa musí skončiť.
Po druhé, procesné záruky. Pokiaľ si nebudeme môcť byť istí, že v niektorých krajinách ľudia, ktorí sú podozriví alebo obvinení zo spáchania určitých druhov trestných činov, budú mať procesné záruky podobné tým, ktoré existujú v iných krajinách, bude zložité dosiahnuť širší súhlas pre zásadu vzájomného uznávania. To je základný problém, ktorý by som chcel uviesť v tejto diskusii. Blahoželám, pani Paganová.
Csaba Sógor
Štátne hranice, ktoré vznikli po druhej svetovej vojne, rozdelili spoločenstvá a rodiny. Chcel by som vám povedať o jednom príklade, ktorý sa stal blízko nás v Európe. Dedina Slemence bola kedysi súčasťou Maďarska. Jedna jej časť, Veľké Slemence, sa však v súčasnosti nachádza na území členského štátu Európskej únie, na Slovensku, a ďalšia časť, Malé Slemence, je na Ukrajine.
Pred 23. decembrom 2005 tu medzi dvomi dedinami nebol ani hraničný prechod. Počas 60 rokov rodičia, deti a príbuzní žili od seba úplne odlúčení, takže sa po desaťročia nemohli stretávať. EÚ im dalo túžobne očakávanú príležitosť ukončiť túto situáciu a otvoriť hraničný prechod. Uvedený príklad je iba jedným zo stoviek alebo tisícok, ktoré poskytujú zároveň silný dôvod, prečo teraz diskutujeme o tejto správe.
Návrh nariadenia poskytuje postup uplatňovania súdnej právomoci medzi členskými štátmi a tretími krajinami týkajúcej sa manželských vecí, rodičovských práv a povinností a vyživovacej povinnosti. Nariadenie nebude nahrádzať zákony Spoločenstva, ale bude sa uplatňovať iba vtedy, keď príslušný členský štát preukáže, že existuje špecifický záujem založený na hospodárskych, geografických, kultúrnych alebo historických vzťahoch, hlavne medzi členským štátom a zmienenou krajinou na základe podpísania bilaterálnej odvetvovej dohody s treťou krajinou. Zároveň Komisia uvádza, že navrhnutá dohoda má obmedzený vplyv na jednotné a dôsledné uplatňovanie existujúcich nariadení Spoločenstva a na fungovanie systému zavedeného na základe uvedených nariadení.
Chcel by som sa poďakovať spravodajcovi pánovi Deprezovi za riešenie tejto dôležitej témy ovplyvňujúcej životy obyvateľov v EÚ aj mimo nej, hlavne pretože tento dokument dosiahol rovnováhu medzi právnou jurisdikciou inštitúcií Spoločenstva a národných štátov.
Manuel Medina Ortega
v mene skupiny PSE. - (ES) Vážený pán presedajúci, verím, že návrhy nariadení, ktoré nám predložila Komisia, sú pre nás dôležité a nevyhnutné, a na druhej strane bolo tiež dôležité a nevyhnutné pre nás v Európskom parlamente trvať na zásade, na ktorej trvali dvaja spravodajcovia, pán Zwiefka a pán Deprez, a to na zásade právomoci Spoločenstva.
Toto je problém právomoci Spoločenstva, pre ktoré je vhodné z praktických dôvodov, aby sa ponechali určité zodpovednosti na vykonávanie členskými štátmi ale, ako povedal pán Barrot, tie by mali byť obmedzené z hľadiska rozsahu aj trvania. Neexistuje možnosť odmietnuť vykonávanie právomoci Spoločenstva. Rada, Komisia a ani Parlament nemajú právo zrušiť tieto právomoci Spoločenstva.
Ustanovením uvedeného - čo je výnimočný postup - verím, že doplňujúce a pozmeňujúce návrhy, o ktorých sme diskutovali, ktoré sme predložili, a ktoré, verím, zajtra Parlament prijme, umožnia prijať tento balík opatrení v prvom čítaní. Tiež dúfam, že na strane Komisie v ďalšej etape a neskôr budeme môcť pokročiť s rozvojom skutočného európskeho systému súkromného práva. To je čoraz naliehavejšie, ako zdôraznil napríklad pán Sógor v predchádzajúcom vystúpení. Hovoríme o problémoch, ktoré sa najviac dotýkajú ľudí, a podľa toho, do akej miery dokážeme riešiť ich problémy, si ľudia uvedomia, že Európska únia má svoj účel.
Na záver, vážený pán predsedajúci, by som chcel zablahoželať svojim kolegom poslancom, pánovi Deprezovi a pánovi Zwiefkovi a poďakovať Komisii a Rade za ich ochotu spolupracovať s nami v tejto záležitosti.
Sarah Ludford
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predsedajúci, chcela by som poďakovať pani Paganovej za vynikajúcu správu a spoluprácu pri vypracovaní návrhu kompromisných pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov, do ktorých sa zahrnuli napríklad niektoré moje návrhy.
Myslím si, že Európsky parlament predstavil pevný cieľ do budúcnosti, pokiaľ ide o jeho ambície v oblasti európskeho trestného súdnictva s dvojitou ambíciou priviesť zločincov pred súd a obhajovať práva obžalovaných a obetí. Správa správne zdôrazňuje kľúčové problémy, ako napríklad potrebu sledovať uplatňovanie právnych predpisov; podporovať odbornú prípravu sudcov, prokurátorov a obhajcov, a nových právnych predpisov zabezpečujúcich procesné záruky, ako zdôraznil pán Gérard Deprez.
Európsky zatykač je účinným nástrojom na predvedenie zločincov pred súd a je mi veľmi ľúto, že britskí konzervatívci sú proti nemu. Musíme však zabezpečiť, - a vlády musia zabezpečiť - aby sa európsky zatykač nezneužíval na banálne prípady, stíhanie ľudí, ktorí ukradli prasa alebo nezaplatili hotelový účet. Nesmie sa tiež zneužívať ani na hľadanie vopred neurčených dôkazov s cieľom výsluchu namiesto správneho vynesenia rozsudku a trestného stíhania.
Európsky zatykač, ako už povedali iní, a celé trestné súdnictvo je založené na vzájomnej dôvere. Takže členské štáty musia preukázať, že si túto dôveru zaslúžia tým, že budú mať vysoko kvalitné právne systémy a budú rešpektovať napríklad Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a rozsudky štrasburského súdu. Nemôžeme nechať vrátiť ľudí prostredníctvom európskych zatykačov do krajiny EÚ, ktorí sú potom vrátení do tretej krajiny na mučenie. Ak sa neuposlúchne rozhodnutie Štrasburgu, musia sa uplatniť záruky základných práv a slobôd v európskom zatykači. Myslím, že vlády EÚ sa vyhli úlohe riešiť podstatné rozdielnosti v právnych systémoch a nejednotný rešpekt pred spravodlivým procesom a ľudskými právami.
Musíme sa tiež usilovať a zaistiť, aby kvalita právnych predpisov trestného súdnictva bola v budúcnosti lepšia. Dúfajme, že po schválení Lisabonskej zmluvy - som nadšená, že český senát ju ratifikoval - budeme mať menej tlačových správ o návrhoch členských štátov, ktoré nikam nevedú a ak sú aj schválené, nie sú nikdy správne uplatňované. Celoeurópske súdnictvo a vysoké právne normy sú nevyhnutné pre našich občanov pri cestovaní, práci a zakladaní podnikov v iných krajinách, a keď sa ľudia musia pokúsiť vyjadrovať v cudzom jazyku. Je najvyšší čas zaistiť, aby ktokoľvek zachytený v systéme trestného súdnictva iného členského štátu bol oboznámený o svojich právach a dostal riadnu právnu pomoc, tlmočenie a preklad.
Na záver, som veľmi sklamaná, že vláda Spojeného kráľovstva bola medzi tými, ktorí blokovali opatrenie o procesných právach. Dúfam, že v budúcnosti svoj názor zmení.
Luca Romagnoli
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, čiastočne súhlasím s tromi správami, o ktorých diskutujeme.
Správa pána Zwiefku sa ľahšie chápe, pretože robí postup pre rokovanie a uzatváranie bilaterálnych dohôd o odvetvových aspektoch medzi členskými štátmi a štátmi, ktoré nie sú členmi EÚ, homogénnejším a po uvážení všetkého, transparentnejším.
Pokiaľ ide o správu pána Depreza, v zásade súhlasím s druhou polovicou, ktorá sa odvoláva na nevyhnutnosť súladu, ktorý sa požaduje od Komisie, ak máme v úmysle vytvoriť stratégiu Spoločenstva týkajúcu sa vonkajších vzťahov v odvetví justičnej spolupráce. Keď však ide o možnosť, aby členské štáty samy uzatvárali dohody, ako národovec som, samozrejme, týmto potešený a dúfam, že proces nie je nevyhnutne obmedzený v rozsahu a trvaní.
Na záver musím úprimne povedať, že mám určité pochybnosti týkajúce sa odporúčaní pani Paganovej pre Európsky parlament. Som jej vďačný, že zdôraznila a podporila používanie elektronickej justície, o to viac, že som bol zodpovedný za vypracovanie správy a stále dlhujem poďakovanie spolupracovníkom, ktorí zabezpečili jej úspech. Moja znalosť oblasti týkajúcej sa základných slobôd obetí a tiež podozrivých a obžalovaných, ako aj potreby uplatňovania odbornej justičnej prípravy sudcov a personálu ma vedie k poznámke, že stále máme v tejto oblasti pred sebou dlhú cestu, prinajmenšom určite my v Taliansku. Okrem toho, pokiaľ ide o európsky zatykač, úprimne povedané moje obavy sa zmenili v otvorený nesúhlas. Napriek tomu ďakujem spravodajcom za šikovnú a dôslednú prácu na týchto témach.
Panayotis Demetriou
(EL) Vážený pán predsedajúci, tiež by som chcel zablahoželať trom spravodajcom, pánovi Zwiefkovi, pánovi Deprezovi a pani Paganovej. Chcel by som obzvlášť zablahoželať pani Paganovej k správe, ktorú vypracovala ako tieňová spravodajkyňa, a poďakovať jej za milé slová a zároveň za úzku spoluprácu na správe so mnou. Tiež by som chcel vyjadriť spokojnosť so skutočnosťou, že podľa komisára, Komisia prijíma takmer všetky body obsiahnuté v tejto správe. Správu pani Paganovej ako takú a všetko, čo dnes povedala v Parlamente, plne podporujem.
Vážený pán komisár, prešlo už 10 rokov, odkedy Európska rada v Tampere vyhlásila, že prijala strategický cieľ vytvoriť v Európskej únii priestor slobody, spravodlivosti a bezpečnosti, 10 rokov od vyhlásenia, že základným kameňom justičnej spolupráce je vzájomné uznávanie a dôvera v rozhodnutia najvyšších súdov. Musím povedať, že v tomto smere sa spravilo málo.
Teda zatiaľ čo v prípade občianskeho práva sa niekoľko otázok posunulo vpred, v prípade trestného práva ostali veci takmer bez pohybu. Dúfame, že s prijatím Lisabonskej zmluvy sa v tejto oblasti dosiahne väčší pokrok.
Pán komisár, hoci sa tento návrh o minimálnych procesných zárukách nepresadil, želáme si, a tieto slová sú smerované aj na Radu, aby ste ho vy presadili. Na záver chcem povedať, že medzi justičnými systémami existujú, samozrejme, rozdiely, ale je tu takisto priestor na zbližovanie. Preto sa musí uplatňovať odporúčanie na vytvorenie výboru múdrych ľudí, ktorí budú študovať všetky rozdiely a podobnosti v práve, aby sme získali špecifické odborné odporúčania týkajúce sa zbližovania našich súdnych poriadkov a vzájomnú dôveru v justičné systémy.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Vážený pán predsedajúci, v oblasti spravodlivosti v občianskych veciach, okrem acquis communautaire, existuje mnoho bilaterálnych dohôd, ktoré boli uzavreté medzi členskými štátmi a tretími krajinami. V súlade s článkom 307 Zmluvy o ES musia členské štáty odstrániť všetky ustanovenia, ktoré sa môžu nachádzať v takýchto zmluvách a ktoré nie sú v súlade s acquis.
Vo svojom stanovisku 1/03 z februára 2006 Európsky súdny dvor rozhodol, že Spoločenstvo nadobudlo výlučnú právomoc uzatvárať medzinárodné zmluvy s tretími krajinami o právomoci, uznávaní a vykonávaní rozsudkov v občianskych a obchodných veciach. Potom vzniká otázka, či by všetky existujúce alebo navrhované bilaterálne dohody s týmito krajinami a o týchto veciach mali byť nahradené dohodami Spoločenstva. Alebo by členské štáty mali ostať oprávnené uzatvárať tieto dohody, keď nejde o záujem Spoločenstva?
Tento postup, ktorý je výnimkou z pravidla, však musí byť predmetom veľmi podrobne stanovených podmienok týkajúcich sa rozsahu mechanizmu a doby jeho platnosti. Preto je dôležité, aby Komisia vytvorila stratégiu a určila priority, pričom by mala na pamäti rozvoj stratégie Spoločenstva týkajúcej sa vonkajších vzťahov v oblasti súdnej spolupráce v občianskych a obchodných veciach.
Jacques Barrot
Vážený pán predsedajúci, budem stručný, pretože môžem len vyjadriť uspokojenie nad tým, ako Parlament pomohol vniesť viac svetla do tejto oblasti zákona, spravodlivosti, bezpečnosti a slobody, ktorú v Únii chceme budovať. Vítam všetko, čo sa povedalo, najmä o zásade vzájomného uznávania, ktorá nás už sama osebe navracia k vzájomnej dôvere medzi sudcami.
Je pravda, ako sa už veľmi dobre vysvetlilo, že jestvuje určitá miera konvergencie súdnych systémov a tá by mala nadobudnúť formálnu podobu prostredníctvom minimálnych postupov v prípade trestného konania. Som skutočne presvedčený, že toto všetko dláždi cestu pre dobrý Štokholmský program, a chcel by som za to Parlamentu poďakovať.
Pokiaľ ide o zvyšok, môžem potvrdiť, že bude skutočne možné nájsť inštitucionálny rámec pre dvojstranné dohody, ale Spoločenstvo a Komisia musia mať výhradné kompetencie. To môžem povedať. Nechcem predlžovať rozpravu. O mnohých veciach sa ešte nehovorilo.
Som predovšetkým vďačný Parlamentu a musím povedať - keďže ďalšiu možnosť vystúpiť už mať nebudem -, že skúsenosť z práce komisára bude pre mňa veľmi obohacujúca, pokiaľ budem mať skutočne pocit, že dobré spojenectvo medzi Komisiou a Európskym parlamentom môže často - ospravedlňujem sa predsedníctvu, že to zdôrazňujem, ale je to tak - zdôrazniť a podporiť všeobecný európsky záujem.
Som však, samozrejme, vďačný predsedníctvu za podporu. Medzi týmito troma inštitúciami musí byť synergia. V každom prípade chcem dnes večer znova vyjadriť svoju vďaku Európskemu parlamentu, ktorý nám práve predložil veľmi dobrú správu. Ďakujem vám, pani Paganová.
Jan Kohout
úradujúci predseda Rady. Vážený pán predsedajúci, táto rozprava je mimoriadne zaujímavá a zdá sa, že sme veľmi blízko dohody v prvom čítaní o návrhu v oblasti rozhodného práva. A povedal by som, že to nie je len dohoda, ale dobrá a vyvážená dohoda. Myslím, že je to vynikajúci príklad dobrej spolupráce medzi Parlamentom, Komisiou a Radou.
Som presvedčený, že členské štáty dobre využijú postup zavedený oboma budúcimi nariadeniami a že im to umožní vytvoriť primeraný právny rámec pre ich vzťahy s niektorými tretími krajinami, ku ktorým ich viažu špecifické putá.
Ako som už predtým zdôraznil, dohoda v prvom čítaní v oblasti rozhodného práva má dosah na ďalšie návrhy v oblasti rodinného práva, keďže tieto dva texty sú do veľkej miery zhodné. Dohodou v prvom čítaní sme preto tiež vydláždili cestu pre skoré prijatie druhého návrhu. Taký pokrok je skutočne potešiteľný.
Veľa členských štátov má obrovský záujem na tom, aby mohli uzavrieť zmluvy s tretími krajinami o veciach rodinného práva, ako je opatrovníctvo detí, právo styku s deťmi a vyživovacia povinnosť, a to napríklad v dôsledku špecifických historických alebo sociálnych zväzkov s týmito krajinami.
Nakoniec by som chcel v mene Rady poďakovať Parlamentu za inšpirujúce odporúčania vo vzťahu k rozvoju trestného súdnictva v EÚ, ktoré sú predmetom správy pani Marie Grazie Paganovej. Chcel by som Parlamentu poďakovať za plodnú rozpravu a za vynikajúce výsledky.
Tadeusz Zwiefka
Vážený pán predsedajúci, keď sme túto prácu začali, boli sme si vedomí, že kráčame po tenkom ľade. Na jednej strane to bola výnimočná povaha a nezvyčajný význam právnych nástrojov, na ktorých sme pracovali. Na druhej strane to bolo vedomie toho, ako čas rýchlo plynie, ako aj toho, že sa neodvratne blíži koniec funkčného obdobia tohto Európskeho parlamentu. Napokon to bolo tiež očakávanie, tak na strane členských štátov, ako aj občanov Európskej únie, že aspoň v nejakom presne stanovenom bode v budúcnosti sa dočkajú pomoci pri riešení vecí, ktoré sú pre nich veľmi zložité a zároveň nesmierne dôležité.
Fázu, v ktorej dnes uzatvárame rozpravu a ktorá pravdepodobne povedie k nášmu úspechu už v prvom čítaní, sme mohli docieliť len vďaka vôli dosiahnuť dobré výsledky, samozrejme, pri plnom rešpektovaní práva Spoločenstva, a vôli vytvoriť nástroj, ktorý zapadá do právneho rámca EÚ, a vďaka úsiliu o dobrú spoluprácu.
Preto by som chcel znova vyjadriť úprimnú vďaku pánovi Deprezovi za jeho neúnavnú snahu zabrániť nám v prekročení určitých bariér. Chcel by som tiež vyjadriť úprimnú vďaku pánovi Kohoutovi za nezvyčajne dynamickú prácu zástupcov českého predsedníctva a pánovi komisárovi Barrotovi za skutočne dokonalú spoluprácu zástupcov Komisie. Chcel by som tiež poďakovať kolegom poslancom, ktorí tu dnes vystúpili a ktorí v priebehu našej práce prispeli k jej konečnému úspechu, a tiež našim spolupracovníkom, najmä všetkým členom Výboru pre právne veci, ktorí s veľkým nasadením a snahou pracovali na konečnom úspechu.
Gérard Deprez
Vážený pán predsedajúci, nebudem potrebovať dve minúty. Verím - v reakcii na to, čo som si vyložil ako výzvu Rady a želanie pána Zwiefku - že vzhľadom na našu dobrú spoluprácu, pokiaľ to závisí odo mňa, dosiahneme zajtra dohodu v prvom čítaní. Preto v pokynoch na hlasovanie, ktoré dám zajtra svojim politickým priateľom, odporučím, aby hlasovali za text dohody, o ktorej sme rokovali s Radou a Komisiou, a to, dodávam, bez ohľadu na moje osobné pocity a zlepšenia, ktoré by som bol v tomto texte rád urobil.
Teraz by som, vážený pán predsedajúci, využil zvyšok času nie na to, aby som ďalej hovoril o našich správach, ale na to, aby som pánovi ministrovi povedal, ako ma teší, že dnes český senát odsúhlasil Lisabonskú zmluvu. Myslím, že okrem práce, ktorú sme vykonali, je toto tou dobrou správou, tou hlavnou dobrou správou dnešného dňa.
(potlesk)
Ďakujem všetkým, ktorí sa o to pričinili, pretože všetci vieme, že okolnosti neboli a nie sú jednoduché. Vo vašej krajine boli silné hlasy proti. Nedá sa povedať, že by politické dianie z poslednej doby veci uľahčilo, preto by som chcel vyjadriť našu vďaku, a to tak orgánom, ako aj ľuďom vašej krajiny. Dnes ste európskemu záujmu veľmi prospeli!
Maria Grazia Pagano
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, chcela by som poďakovať Rade, že tieto zásady podporila, a predovšetkým komisárovi Barrotovi, ak mi to dovolí, za nesmierne prínosnú komunikáciu, ktorá bola veľmi užitočná v práci, ktorú sme následne Parlamentu predložili. Chcela by som tiež srdečne poďakovať tým členom, ktorí pracovali na tejto správe, prichádzali s novými myšlienkami a, samozrejme, prispievali všetkými svojimi skúsenosťami, v prvom rade pánovi Demetriovi, pani Ludfordovej a vynikajúcemu pánovi Deprezovi.
Chcela som povedať, že pán Demetriou, pani Ludfordová a pán Deprez trafili klinec po hlavičke. Pomenovali problém, ktorému čelí Európska únia, pretože dosiahnutie spoločnej európskej kultúry súdnictva - čo, samozrejme, znamená bojovať s okolnosťami spomenutými pánom Deprezom - nastolenie nezávislosti súdnictva, poskytnutie záruk a odstránenie nezrovnalostí medzi rôznymi súdnymi systémami sú úlohy, pred ktorými stojíme. Verím však, že práca, ktorú sme vykonali, nás oprávňuje na optimizmus.
Chcela by som povedať pánovi Romagnoliovi - a to hovorím z môjho pohľadu, ktorý by mal byť aj jeho - že v dôsledku pohľadu na veci je v Taliansku nepochybne pesimizmus, my však musíme byť optimisti a práca, ktorú ste aj vy, pán Romagnoli, vykonali, ako aj to, ako ste prispeli k tejto správe, znamená, že Európsku úniu môžeme budovať spoločne a že Európska únia je realitou aj pre Talianov.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra, vo štvrtok o 12.00 hod.
(Rokovanie bolo na chvíľu prerušené)
