Osakkeenomistajien äänioikeuksien käyttö (keskustelu)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana Klaus-Heiner Lehnen laatima oikeudellisten asioiden valiokunnan mietintö ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi osakkeenomistajien äänioikeuksien käytöstä yhtiöissä - C6-0003/2006 -.
Pervenche Berès
(FR) Ennen kuin käynnistämme tämän keskustelun, haluan ilmoittaa olevani tietoinen siitä, ettei Euroopan parlamentin jäsenten puheenvuorojen järjestyksestä ole mitään sääntöjä. Tältä pohjalta huomautan parlamentille, että oli jokseenkin omituista, että esittelijä käytti kaiken puheaikansa vastatakseen yhteenvedon muodossa puheenvuoron käyttäneille puhujille. Säädöstekstiä käsitellessämme ryhmiensä puolesta puhuvat henkilöt puhuvat vakiintuneen käytäntömme mukaisesti järjestyksessä, joka vastaa niiden ryhmän poliittista painoarvoa, eivätkä keskustelun päätteeksi.
Komissio on täällä hyvin edustettuna, ja odotan siltä vastausta. Olen yllättynyt siitä, mitä täällä on tänään tapahtunut. Jos tämä on uusi, innovatiivinen käytäntö, siitä pitäisi kertoa meille.
Puhemies
Poliittiset ryhmät ovat hyväksyneet esityslistan, ja meidän on noudatettava sitä. Voimme pohtia joitakin kysymyksiä tarkastellessamme työtämme.
Joaquín Almunia
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, koska tämä kohta lisättiin esityslistalle myöhään, kollegani komission jäsen McCreevy ei päässyt tänään paikalle, joten tuon esiin hänen huomionsa asiasta. Haluan aluksi kiittää oikeudellisten asioiden valiokuntaa, talous- ja raha-asioiden valiokuntaa sekä erityisesti kahta esittelijää, jäsen Lehneä ja jäsen Klinziä, erinomaisesta työstä, jota he ovat tehneet asian parissa.
Nyt tarkasteltavana oleva kompromissipaketti sisältää hyvin tehokkaita ratkaisuja havaitsemiimme ongelmiin aiheuttamatta kuitenkaan liiallista taakkaa. Nämä ongelmat, joiden vuoksi komissio esitti ehdotuksensa, olivat periaatteessa hyvin yksinkertaisia: tällä hetkellä osakkaat eivät saa ajoissa tietoa yhtiökokouksista, heidän oikeuttaan käydä kauppaa osakkeillaan rajoitetaan tietyn ajan ennen kokousta, mikäli he haluavat äänestää, ja heidän on usein osallistuttava yhtiökokouksiin henkilökohtaisesti, vaikka ne järjestettäisiinkin toisessa jäsenvaltiossa, sillä edustuksesta ja etä-äänestyksestä ei ole laadittu varsinaisia sääntöjä. Olemme onnistuneet yhdessä parlamentin ja neuvoston kanssa kehittämään yksinkertaiset ratkaisut näihin yksinkertaisiin ongelmiin.
Emme voi kuitenkaan päättää työtämme tähän. Talous- ja raha-asioiden valiokunta korosti marraskuussa 2006 antamassaan lausunnossa erityisesti muita asioita, joihin meidän on puututtava, mikäli haluamme tehostaa yhtiökokousten työskentelyä ja parantaa eurooppalaisten yhtiöiden hallintokulttuuria entisestään.
Olemme jo todenneet, että meidän on tarkasteltava lähemmin osakkeiden lainausta osakkeenomistajien oikeuksia koskevien komission tulevien suositusten yhteydessä.
Olemme lisäksi samaa mieltä siitä, että meidän on myös tärkeää selventää rahoituksenvälittäjien roolia ja tehtäviä. Nykyajan talousmaailmassa sijoittajat ovat hyvin riippuvaisia siitä, että he saavat rahoituksenvälittäjiltä tietoja ja äänestyspalveluja, jos he haluavat käyttää äänioikeuksiaan. Myös valtuuskunnat ovat korostaneet tätä seikkaa neuvostossa. Komissio on jo ryhtynyt tarkastelemaan perinpohjaisesti tätä kysymystä tehdessään vaikutustenarviointia komission tulevia suosituksia varten. Uskon kaikkien asiaankuuluvien osapuolten pitävän tätä asiaa niin tärkeänä, että ennen siihen puuttumista on kuultava kaikki mielipiteet ja arvioitava mahdolliset vaikutukset perinpohjaisesti.
Saatatte ihmetellä, miksi suunnittelemme puuttuvamme näihin ongelmiin pelkällä suosituksella. Tämä johtuu siitä, että tässä yhteydessä käyttökelpoiset prosessit kehittyvät jatkuvasti muun muassa teknologian jatkuvan kehityksen vuoksi. Emme halua hakata nykyistä tilannetta kiveen, vaan haluamme riittävästi joustovaraa muutoksien varalle. Komission suositus antaa meille tämän joustovaran.
Siksi kollegani, komission jäsen McCreevy vahvisti viime kuussa oikeudellisten asioiden valiokunnan puheenjohtajalle lähettämässään kirjeessä, että aiomme puuttua muun muassa tähän asiaan työskennellessämme suosituksen parissa. Toivon, että olette kanssamme samaa mieltä siitä, että tämä on oikea tapa tehdä direktiiviluonnoksen säännöksistä vieläkin tehokkaampia käytännössä.
Klaus-Heiner Lehne 
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kuten komission jäsen Almunia jo totesi, tämä on äärimmäisen tärkeä hanke. Se koskee EU:n sisämarkkinoiden syventämistä, ja asian yhtenä näkökohtana on se, että omistajille annetaan mahdollisuus käyttää oikeuksiaan näillä sisämarkkinoilla rajat ylittävällä tavalla. Oikeudellisten asioiden valiokunta hyväksyi tämän tärkeän hankkeen yksimielisesti. Olemme päässeet neuvoston kanssa sellaiseen sopimukseen, että jos parlamentti äänestää täysistunnossa samalla tavalla kuin oikeudellisten asioiden valiokunta, neuvosto tekee samoin, ja tällöin saamme aikaan tuloksia yhdessä käsittelyssä joulukuussa 2003 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti.
Tähän direktiiviin liittyvä ensimmäinen tärkeä kysymys koskee osakkeenomistajien edustusta yhtiökokouksissa eli sitä, voisivatko he käyttää äänioikeuttaan saapumatta itse paikalle käyttämällä välikäsiä eli edustajia taikka etä-äänestyksen keinoin.
Asiaa koskevat säännöt vaihtelevat EU:ssa voimakkaasti, ja joissakin niistä asetetaan hyvin tiukkoja rajoituksia. Lopuksi saavutettu kompromissi sallisi edustuksen periaatteessa, mutta edellyttäisi avoimen menettelyn soveltamista, ja antaisi myös jäsenvaltioille mahdollisuuden kieltää edustuksen kansallisella lainsäädännöllä eturistiriitojen yhteydessä.
Toinen tärkeä seikka liittyy oikeuteen esittää kysymyksiä. Tältä osin ongelmana on se, että perinteet ja erityisesti oikeudelliset seuraukset, haasteoikeudet ja muut vastaavat seikat vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden kesken. Asteikon yhtenä ääripäänä ovat jäsenvaltiot, joissa kysymyksiä voi esittää, mutta niihin ei tarvitse vastata, ja toisena ääripäänä jäsenvaltiot, joissa kysymyksiin on vastattava asianmukaisesti, ja ellei niihin vastata, yhtiökokouksen tekemiä päätöksiä pidetään mitättöminä ja pätemättöminä.
Asiassa on saatu aikaan sellainen kompromissi, että osakkeenomistajilla eli yhtiön omistajilla on periaatteessa oikeus esittää kysymyksiä, mutta jäsenvaltiot voivat kuitenkin tehdä kysymysten esittämisoikeuteen mielekkäitä muutoksia ja vähäisiä rajoituksia omien oikeusperinteidensä mukaisesti kyseenalaistamatta kuitenkaan tätä oikeutta.
Kuten komission jäsen Almunia mainitsi, tämä direktiivi ei sisällä lopullista ratkaisua moniin kysymyksiin. Tämä johtuu puolestaan oikeusjärjestelmistä. Esimerkkinä voidaan mainita osakkeenomistajan ja edustajan välinen oikeudellinen suhde. Asiaa ei ole määritelty yhtiölainsäädäntöä koskevassa direktiivissä, koska tämänkaltaiset kysymykset kuuluvat sopimusoikeuden piiriin. Siksi neuvosto ja parlamentti ovat sopineet käsittelevänsä asiaa erillisessä suosituksessa, erillisessä säädöksessä.
Sama koskee käytettäviä kieliä. Yhteisesittelijä, talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsen Klinz esitti asiasta ehdottomasti rakentavan ehdotuksen, jonka mukaan käyttöön otettaisiin samanlaiset säännöt kuin avoimuusvaatimuksia koskevassa direktiivissä. Päätimme kuitenkin myös tältä osin myöhemmin - neuvottelujen jälkeen - että järjestelmällisyyssyistä tätä asiaa olisi parempi säännellä suosituksen yhteydessä kuin osana juuri tätä tekstiä. Näin ollen myös tämä asia on ratkaistava antamalla erillinen säädös.
Kaiken kaikkiaan haluan todeta, että olemme omasta näkökulmastani onnistuneet ratkaisemaan monia ongelmia, joita meillä oli alkaessamme käsitellä tätä direktiiviä. On totta, ettemme ole ratkaisseet ongelmia sataprosenttisen tyydyttävällä tavalla - siitä ei ole epäilystäkään - mutta se on normaalia, kun on tehtävä kompromisseja. Viime kädessä kaikki ongelmat on kuitenkin ratkaistu tavalla, jonka ansiosta sekä neuvosto että oikeudellisten asioiden valiokunta tukivat ratkaisua yksimielisesti.
Haluan kiittää lämpimästi yhteisesittelijääni jäsen Klinziä, kahden toimivaltaisen valiokunnan varjoesittelijöitä - erityisesti oikeudellisten asioiden valiokunnan jäsen Medinaa, jonka kanssa tein tiivistä yhteistyötä - kahta puheenjohtajaa, jäsen Gargania ja jäsen Berès'tä, puheenjohtajavaltioina toimineita Itävaltaa, Suomea ja Saksaa, jotka vaikuttivat merkittävästi tämän hankkeen onnistumiseen, sekä viimeiseksi mutten suinkaan vähiten Euroopan komissiota, jonka avusta oli suurta hyötyä ongelmien ratkaisemisen kannalta.
Wolf Klinz 
talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon valmistelija. - (DE) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, yhä useammat osakkeenomistajat omistavat ulkomaisten yhtiöiden osakkeita, mutteivät osallistu tyydyttävällä tavalla ulkomailla järjestettäviin yhtiökokouksiin. Tällä direktiivillä pyritään muuttamaan ja parantamaan juuri tätä tilannetta.
Tavoite on myönteinen, ja kaikki osapuolet kannattavat sitä. Siksi olin varautunut talous- ja raha-asioiden esittelijänä suhteellisen helppoihin ja lyhyisiin neuvotteluihin, mutta tosiasiassa neuvotteluista tuli aivan toisenlaiset. Koska 27 jäsenvaltion yhtiö- ja siviililainsäädäntöihin liittyy erilaisia erikoispiirteitä ja kulttuurisia eroja, joista osa on huomattavia, komission, parlamentin ja neuvoston väliset neuvottelut olivat pitkälliset ja hankalat ja niiden tuloksena saatiin yhdenmukaistettua lakeja vain hyvin vähän.
Kuten jäsen Lehne jo sanoi, olemme kuitenkin ottaneet muutamia hyvin konkreettisia edistysaskeleita. Osakkeiden jäädyttämisvelvoite poistetaan, rajat ylittävä valtakirjaäänestys vapautetaan ja sähköiset osallistumiskeinot sallitaan. Näillä toimenpiteillä helpotetaan ehdottomasti ulkomaisten yhtiöiden osakkeita omistavien henkilöiden osallistumista tulevaisuudessa yhtiökokousten äänestyksiin.
Meidän on vielä päästävä sopimukseen muutamien keskeisten ongelmien ratkaisuista, mistä komission jäsen jo mainitsikin. Pidän erityisen valitettavana sitä, että direktiivistä poistettiin osakkeenomistajan määritelmä ja rajat ylittäviin talletusketjuihin osallistuvien välikäsien roolin määritelmä. Myös osakkeiden lainausta, käytettävää kieltä ja sijoitusrahastojen erityisasemaa koskevat kysymykset on jätetty direktiivin ulkopuolelle. Meidän on saavutettava erityisesti näillä aloilla yhdenmukaistamista koskeva vähimmäistaso, jos haluamme luoda aidosti eurooppalaisen osakekulttuurin.
Olen kuitenkin iloinen siitä, että komissio aikoo puuttua tähän asiaan ja ottaa sen esiin juuri suosituksen muodossa. Säännökset, joista olemme päässeet sopimukseen, antavat jäsenvaltioille laajat toimintamahdollisuudet, ja siksi meidän on siedettävä todennäköisesti vielä monen vuoden ajan sitä, että eri jäsenvaltioissa on erilaisia sääntöjä, joista osa poikkeaa toisistaan huomattavasti.
Toivon, että valitsemamme lähestymistapa, jossa yhdenmukaistamme sääntöjä mahdollisimman vähän, ei ole vaarassa vesittää koko hanketta. Vain kokemukset, joita saamme muutaman seuraavan vuoden aikana, osoittavat, alkavatko osakkeenomistajat osallistua yhtiökokouksiin selvästi enemmän ja voidaanko näin ollen direktiivin tärkein tavoite saavuttaa. Siitä olisi epäilemättä suurta etua yhtiöiden hallintokulttuurille.
Manuel Medina Ortega
PSE-ryhmän puolesta. - (ES) Arvoisa puhemies, aivan aluksi haluan todeta, että Euroopan parlamentin sosialistiryhmä aikoo äänestää jäsen Lehnen ehdotuksen puolesta sellaisena kuin se on oikeudellisten asioiden valiokunnan muuttamana.
Toiseksi totean, että vaikka olen iloinen siitä, että komission jäsen Almunia on täällä kanssamme, katson, että tämä olisi ollut hyvä tilaisuus keskustella komission jäsen McCreevyn kanssa henkilökohtaisesti, sillä kuten monissa puheenvuoroissa on korostettu, tässä direktiiviehdotuksessa asetettuihin rajoihin liittyy useita kysymyksiä.
Tämä teksti on direktiiviehdotukseksi varsin suppea, ja siihen liittyy useita kysymysmerkkejä. Ne koskevat esimerkiksi rahoituksenvälittäjiä, osakkeenomistajien lainmukaisia oikeuksia ja valtakirjan käyttöä eli oikeutta äänestää edustajan välityksellä.
Tekstissä, jonka komission jäsen Almunia luki meille komission jäsen McCreevyn puolesta, puhuttiin komission tulevasta suosituksesta. Suositukset ovat kuitenkin ongelmallisia yhteisön lainsäädännön näkökulmasta.
Jäsen Lehne on todennut meidän puhuvan perustamissopimusten määräyksistä, mutta tällä hetkellä Euroopan parlamentti on huolissaan siitä, käyttävätkö yhteisön toimielimet liikaa niin sanottua "pehmeää" lainsäädäntöä, mikä nostaa esiin kysymyksiä lain luotettavuudesta. Minusta tuntuu, että tästä asiasta on keskusteltava.
Toivon, että komission jäsen McCreevy selventää tapaamisissaan oikeudellisten asioiden valiokunnan sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan kanssa ajatuksiaan hieman, jotta voimme varmistaa, millä tavoin voimme vakuuttua siitä, että edistys kulkee juuri haluamaamme suuntaan.
Me sosialistit olemme jossakin määrin huolissamme osakkeenomistajien oikeuksien suojelusta. Olemme huolissamme siitä mahdollisuudesta, että taloudelliset toimijat pääsevät toimimaan Euroopan unionin suurilla markkinoilla täysin vapaasti vailla minkäänlaisten rangaistusten mahdollisuutta. Minusta myös tuntuu, että tämä on tärkeä kysymys kaikille, niin sijoittajille kuin säästäjillekin, ja että parlamentin ja komission pitäisi pohtia sitä ja keskustella siitä perinpohjaisesti.
Äänestämme siksi mietinnön puolesta, mutta totean vielä kerran toivovani, että komission jäsen McCreevy keskustelee kanssamme menetelmistä, joilla toteutamme tulevaisuudessa muutoksia oikeuden alalla.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää aluksi jäsen Lehneä hänen tekemästään työstä Euroopan yhdentymisen tulevaisuuden ja yhtenäisten sisämarkkinoiden kasvun kannalta hyvin tärkeän aiheen parissa.
Tällä hetkellä Euroopan unionin useiden jäsenvaltioiden kansalaisten on hyvin vaikeaa käyttää äänioikeuttaan, jos he omistavat sellaisten pörssinoteerattujen yhtiöiden osakkeita, joiden kotipaikka sijaitsee toisessa jäsenvaltiossa. Sitä mukaa kuin Euroopan yhdentymisen vauhti kiihtyy ja sisämarkkinat kasvavat, ulkomaisten pääomasijoitusten määrä kasvaa. Tämä on hyvä merkki. Se kertoo siitä, että Euroopan unioniin on syntymässä yhdentyneet rahoitusmarkkinat. Tätä kehitystä on tuettava, ja siksi meidän on kannatettava tänään komission direktiiviehdotusta.
Asiakirja, josta keskustelemme, sisältää monia tärkeitä ehdotuksia, joilla pyritään helpottamaan osakkeenomistajien oikeuksien käyttöä. Onkin kenties mainittava, että meidän on myös varmistettava, että kutsu yhtiökokoukseen esitetään riittävän ajoissa. Lisäksi on tärkeää varmistaa, että asiasta kiinnostuneet tahot saavat helposti käyttöönsä tietoja kokousten järjestämisestä sekä kokouksissa pidettyjen äänestysten tuloksista. Toisena tärkeänä kysymyksenä on mahdollisuus äänestää valtakirjalla. Muiden toimenpiteiden lisäksi tämä mahdollisuus helpottaisi välikäsien toimimista osakkeenomistajien puolesta. Tietyntyyppistä osakkeiden jäädyttämistä voidaan rajoittaa tällaisin ratkaisuin.
Peter Skinner
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää tästä mietinnöstä. Se sisältää monia keskeisiä osatekijöitä, joille voimme kaikki antaa tukemme. Niitä ovat erityisesti osakkeenomistajien oikeuksien suojelu ja menettelyn muuttaminen avoimempaan suuntaan. Oli mukavaa kuulla viittaus avoimuusvaatimuksia koskevaan direktiiviin, sillä olen työskennellyt sen parissa aikaisemmin. Oikeudellisesta näkökulmasta sen käsittely eroaa kuitenkin hieman talous- ja raha-asioiden valiokunnan lähestymistavasta. Talous- ja raha-asioiden valiokunta kannatti voimakkaasti tiettyjä keskeisiä asioita, erityisesti sellaisten välttämättömien erojen tekemistä, jotka ovat tarpeen, kun kyse on välittäjistä ja osakkeiden lainauksesta, etenkin kun osakkeet kotiutetaan, jotta osakkeenomistajat voisivat äänestää.
Ajoitus on hyvin tärkeä asia, ja olemme siksi yllättyneitä siitä, että 7 artiklaan tehdyllä tarkistuksella 26 tilannetta muutetaan vain epäselvemmäksi. Mitä näille osakkeille tapahtuu - onko ne tarkoitus tallettaa? Siirtää? Rekisteröidä? Mitä niille oikein tapahtuu? Mikään ei näytä mahdollistavan tarkkoja vaatimuksia. Tekstissä ei ole siirrettyjen osakkeiden myyntiä koskevia tarkkoja vaatimuksia eikä viittauksia sellaisiin. Eikö tämä muuta tilannetta vain entistä sekavammaksi?
Lisäksi talous- ja raha-asioiden valiokunta on tehnyt tarkistuksia, joihin minun nähdäkseni on kohdistunut niin sanottua "johdanto-osavaikutusta" oikeudellisten asioiden valiokunnan taholta ja "kirjaimellista vaikutusta" komission jäsen McCreevyn taholta. Komission jäsen antoi myös ymmärtää, että näitä asioita käsiteltäisiin myöhemmin. Puhutaan nyt aivan suoraan. Kukaan ei halua kuulla omien tarkistustensa olevan pelkistettävissä tai sivuutettavissa. Talous- ja raha-asioiden valiokunta on tasaveroinen toimija ja voi toimia sellaisena omalla vastuualueellaan. Voin todeta vain, että koko prosessi on ollut tältä osin epätyydyttävä, mikä on osasyy siihen, että käymme tänään tätä keskustelua.
Toivon, että voimme palata komission jäsenen kanssa näihin kysymyksiin talous- ja raha-asioiden valiokunnassa sekä ratkaista joitakin valiokunnan lausunnossa mainituista ongelmista.
Ieke van den Burg
(EN) Arvoisa puhemies, on selvää, että poliittinen ryhmämme ja erityisesti talous- ja raha-asioiden valiokunnan jäsenet suhtautuvat tähän menettelyyn melko kriittisesti. En toista sitä, mitä muut ovat jo todenneet asiasta, mutta korostan silti, että jos parlamentilla on jonkin asian kohdalla oikeus yhteispäätösmenettelyyn, meidän on käytettävä kaikki tilaisuutemme arvioida kunnolla tuloksia, joita saamme yhteispäätösmenettelyssä neuvoston ja komission kanssa käydyistä epämuodollisista neuvotteluista ja joista tehdään todennäköisesti sopimus ensimmäisessä käsittelyssä.
Siksi olemme hieman närkästyneitä siitä, että tätä asiaa käsitellään jo tässä istunnossa eikä alkuperäisen suunnitelman mukaisesti maaliskuussa. Olisimme halunneet siksi keskustella komission jäsen McCreevyn kanssa suullisesta kysymyksestä, joka koskee "yksi osake, yksi ääni" -periaatetta. Toivon, että meillä on yhä tämä mahdollisuus ja että myös oikeudellisten asioiden valiokunta kannattaa sitä, että käymme tämän keskustelun komission jäsen McCreevyn kanssa.
Sisällöstä totean, että suosituksen ja säädöstekstin välillä on yksi olennainen ero, nimittäin juuri tämä yhteispäätösmenettely. Komission jäsen McCreevy lähetti oikeudellisten asioiden valiokunnan puheenjohtajalle jäsen Garganille kirjeen, jossa ilmoitetaan, että joitakin niistä kysymyksistä, joista olemme olleet huolissamme, käsitellään suosituksessa. Kirjeen viimeisellä rivillä todetaan, että parlamentille tiedotetaan asiasta. Juuri tämän halusin nostaa esiin. Haluamme toimia toisena lainsäätäjänä myös tämäntyyppisessä asiassa. Siksi emme ole kovinkaan iloisia siitä, että jotkin näistä kysymyksistä jätettiin neuvoston kanssa tehdyn sopimuksen ulkopuolelle. Jos meillä olisi ollut enemmän aikaa, olisimme ehkä voineet vakuuttaa myös neuvoston siitä, että tällainen asia, joka on merkittävä huolenaihe, olisi voitu ottaa mukaan ensimmäisessä käsittelyssä, toisessa käsittelyssä tai sovittelussa tehtyyn sopimukseen. Tässä olivat huomioni tämän päivän tapahtumista.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, komission aloite oli juuri sellainen, mitä odotimme, mutta tapaa, jolla komissio on asettanut tavoitteet, oli korjattava.
Katson, että työ, jonka aloitimme talous- ja raha-asioiden valiokunnassa ja joka huipentui monien keskustelujen jälkeen edessämme olevaan sopimukseen, onnistui kahdesta syystä: ensinnäkin termin "osakkeenomistaja" määritelmän osalta, joka oli komission ehdottamassa muodossa liian laaja. Aloimme tästä syystä työstää arvopaperilainsäädännön määritelmää, joka oli hyvin lähellä Atlantin toisella puolen voimassa olevaa käytäntöä mutta joka ei vastaa perinteistä käsitystämme osakkeenomistajasta. Katson, että tämänpäiväisen ehdotuksemme mukainen suppeampi, tarkempi määritelmä on oikea tapa edetä.
Toinen kohta, jonka osalta muutimme komission ehdotusta, oli äänestysvaltuuksien myöntämistä koskeva prosessi. Katson, että onnistuimme korostamaan myös tässä asiassa, että valtuutustilanteiden varalle tarvitaan velvoittavat ohjeet ja että näitä ohjeita on noudatettava. Onnistumisemme tässä asiassa johtuu pitkälti siitä työstä, jota teimme esittelijämme kanssa talous- ja raha-asioiden valiokunnassa, ja haluankin esittää hänelle kiitokset.
Katson, että komission kannattaisi tätä varten pohtia vielä voimakkaasti - tässä mietinnössä käsiteltyjen, osakkeenomistajien rajat ylittävien oikeuksien lisäksi - sitä, mikä on tärkeää työntekijöiden osakkeenomistuksen tai osakkeenomistajien tilanteen vakauden kannalta tietyissä työmarkkinatilanteissa, joiden suhteen toivoisimme eurooppalaisesta näkökulmasta yhtenäistä strategiaa.
Arvoisa komission jäsen, haluan myös hyödyntää tätä tilaisuutta esittääkseni teille kysymyksen komission kannasta Haagin yleissopimuksen suhteen. Tämä aihe on olennainen osa tätä keskustelua. Parlamentti on kehottanut komissiota olemaan allekirjoittamatta yleissopimusta, eikä neuvosto ole selvästikään edennyt keskusteluissaan kovin pitkälle. Arvoisa komission jäsen, pyydän teitä keskustelemaan vielä kolleganne McCreevyn kanssa ja kertomaan hänelle, että parlamentti haluaa komission arvioivan uudelleen kantaansa tähän asiaan ja jättämään yleissopimuksen allekirjoittamatta Euroopan unionin puolesta.
Klaus-Heiner Lehne
(DE) Arvoisa puhemies, haluan kiittää kaikkia, jotka ovat vieneet eteenpäin ja tukeneet tätä hyvin hankalaa hanketta. Kaikkia ongelmia ei ole ratkaistu sataprosenttisen tyydyttävällä tavalla, mutta tämä on vääjäämätöntä, kun kyse on näinkin hankalasta kompromissista. Olemme kuitenkin edistyneet huomattavasti pyrkimyksissämme helpottaa sitä, että EU:n osakkeenomistajien voivat käyttää heille kuuluvia oikeuksia. EU etenee kohti perimmäistä tavoitettaan pienin, eteenpäin vievin askelin, ei suurin harppauksin, eivätkä osakkeenomistajien oikeudet ole tässä suhteessa mikään poikkeus. Päätän puheenvuoroni tähän, esitän kiitokseni ja luovun jäljellä olevasta puheajastani.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan tänään klo 12.00.
(Istunto keskeytettiin klo 11.55 ja sitä jatkettiin klo 12.00.)
