Kyselytunti (kysymykset komissiolle) 
Puhemies
(IT) Esityslistalla on seuraavana kyselytunti (B6-0484/2008). Käsittelemme komissiolle osoitettuja kysymyksiä.
Ensimmäinen osa

Aihe: Tiedottaminen EU:n toimista kansalaisten suojelemiseksi kansainväliseltä rahoituskriisiltä
Euroopan komissio vastasi viime maaliskuussa pidetyssä täysistunnossa esittämääni suulliseen kysymykseen kansainvälisen luottokriisin kielteisistä vaikutuksista kaupan alalla, että EU:n talouskasvun odotetaan hidastuvan 0,5 prosentilla, inflaation odotetaan kasvavan ja ulkomaankaupan taseen odotetaan olevan 185 miljardia euroa alijäämäinen 27 jäsenvaltion EU:ssa. Komissio korosti, että paras tapa selvitä maailmantalouden kriisistä on pitää kiinni rakenneuudistuksista ja makrotaloudellisesta politiikasta, ja totesi, että protektionismi ei ole ratkaisu. Nyt on nähtävissä, että rahoituskriisi laajenee ja vaikuttaa myös suuryrityksiin.
Kysyn Euroopan komissiolta, ovatko tuolloin annetut tiedot muuttuneet? Miten se aikoo tiedottaa eurooppalaisille kuluttajille tämän kriisin vaikutuksista, ja mihin konkreettisiin toimiin se aikoo ryhtyä EU:n kansalaisia suojellakseen?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Komissio esitteli 3. marraskuuta tämän syksyn ennusteensa, jonka perusteella talousnäkymät ovat ankeat. Talouden kasvun odotetaan pysähtyvän vuonna 2009 ja jäävän Euroopan unionissa vain 0,2 prosenttiin.
Vuonna 2010 useimpien EU:n talouksien pitäisi alkaa vähitellen elpyä; koko EU:n kasvuksi on arvioitu 1,1 prosenttia. Tämän seurauksena työttömyyden odotetaan nousevan EU:ssa 7,8 prosenttiin vuonna 2009 ja nousun odotetaan jatkuvan myös vuonna 2010.
Inflaation ennustetaan EU:ssa kuitenkin laskevan nopeasti takaisin 2,4 prosenttiin ja hidastuvan vielä lisää vuonna 2010.
On selvää, että me olemme huomattavien haasteiden edessä. Sen vuoksi komissio kehittelee parhaillaan kattavaa strategiaa rahoituskriisin hallitsemiseksi ja talouden taantuman rajoittamiseksi. Tämän strategian perusta on esitelty tiedonannossa "Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys", jossa kerrotaan, miten EU:n pitäisi ratkaista kriisin seuraavat vaiheet yhtenäisellä ja koordinoidulla tavalla.
Toimet olisi keskitettävä kolmen tavoitteen ympärille. Ensinnäkin meidän on pyrittävä luomaan rahoitusmarkkinoille EU:n tasolla uusi rakenne; toiseksi meidän on käsiteltävä kriisin vaikutuksia reaalitalouteen ja kolmanneksi meidän on koordinoitava rahoituskriisiin kansainvälinen ratkaisu.
Komissio julkistaa EU:n elvytyssuunnitelmasta yksityiskohtaisemman esityksen 26. marraskuuta osana Lissabonin kasvu- ja työllisyysstrategiaa. Tavoitteemme on yhdistää joitain tarkkaan suunnattuja lyhyen aikavälin aloitteita, jotka voivat lieventää kriisin pahimpia vaikutuksia talouteen laajemmin ottaen, ja samalla mukauttaa Lissabonin strategian keskipitkän ja pitkän aikavälin toimenpiteitä kriisin huomioon ottamiseksi.
Stavros Arnaoutakis
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Viesti, joka meidän täytyy kuitenkin välittää EU:n kansalaisille nyt, on se, että me reagoimme luottolamaan ja aiomme pumpata rahaa reaalitalouteen. EU:n kansalaiset haluavat myös, että tästä kriisistä muotoutuu EU:lle, kansalaisten EU:lle, mahdollisuus.
Kysymykseni kuuluu: aiotaanko rahaa pumpata tulevina vuosina julkisiin investointeihin ja julkisiin töihin?
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa varapuheenjohtaja, viimeisimmät tiedot edellyttävät nopeaa päätöksentekoa. Ongelmana on se, että komissio kollegiaalisena elimenä on yleensä erittäin hidas saamaan pyörät pyörimään. Onko komissiolla erityisiä sääntöjä nykyisen kaltaisia tilanteita varten? Muutoin komissiolta kestää kollegiaalisena elimenä todella kauan saada aikaan tuloksia.
DanutBudreikait
(LT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen Wallström, viimeaikaiset tapahtumat osoittavat, että jäsenvaltiot pyrkivät itse löytämään tapoja lieventää rahoituskriisin ja talouden taantuman vaikutuksia.
Mikä on kantanne kriisiä edeltäviin toimenpiteisiin? Ovatko verotuksen kiristäminen, veropohjan laajentaminen ja ALV-veron nostaminen tehokkaita keinoja päästä kriisistä näin vaikeana aikana?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Tärkein kysymys juuri nyt on se, mihin toimiin komission tulee ryhtyä tulevan viikon aikana reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten torjumiseksi.
Me aiomme esitellä paketin, joka on parhaillaan valmisteltavana ja jossa me identifioimme ne politiikan alat, joilla me uskomme voivamme lievittää vaikutuksia reaalitalouteen lyhyellä aikavälillä, pitäen samalla kiinni Lissabonin strategian keskipitkän aikavälin uudistustavoitteista. Siinä ovat työmme kehykset. Tavoitteenamme on löytää toimenpiteitä, jotka tukevat kokonaiskysyntää, vähentävät inflaatiopaineita ja vahvistavat kotitalouksien ostovoimaa.
Meidän on tehtävä enemmän työmarkkinoilla ja, kuten sanotaan, aikaistaa investointeja. Me toivomme, että tästä on apua myös energia- ja ilmastopakettia koskeviin ongelmiin ja toimiin, sillä me tulemme tarvitsemaan rahaa investointeihin. Toivon mukaan se auttaa viemään meitä eteenpäin näinä vaikeina aikoina. Esimerkiksi työmarkkinoilla voi olla hyötyä aktivointipolitiikasta.
Vastauksena viimeiseen kysymykseen sanoisin, että me haluamme jäsenvaltioiden koordinoivan toimiaan. Huonoin ratkaisu olisi nähdäksemme se, että kukin jäsenvaltio lähtee vetämään omaan suuntaansa ja toteuttaa toimia, joiden ne katsovat olevan hyödyksi omassa valtiossaan. Sen sijaan jäsenvaltioiden pitäisi keskustella, koordinoida ja tehdä yhteistyötä mahdollisimman paljon, sillä vaikutukset tuntuvat EU:n koko taloudessa. Komissio pitää toimien koordinoimista parempana ratkaisuna.
Entäpä pitkä läpimenoaika tai pitkä valmisteluaika? Tulette yllättymään. Kuten totesin eilen rahoituskriisiä koskevassa keskustelussa, komissio on ensimmäistä kertaa onnistunut saamaan ehdotuksensa valmiiksi vuorokauden sisällä. Käymme läpi hyvin vakavaa kriisiä. Meidän on vastattava siihen siten, että emme käytä ehdotusten valmisteluun liikaa aikaa.
Meille kaikille on annettu ohjeet pyrkiä tai olemme halunneet pyrkiä kukin omalla politiikan alallamme auttamaan, lyhentämään valmisteluaikoja ja toimimaan nopeammin, mutta kuitenkin koordinoidusti ja kunnioittavasti. Me yritämme saada ehdotukset esiteltäviksi mahdollisimman nopeasti ja me pyrimme sitä varten venymään kaikin tavoin. Tämä on komission lähtökohta tällä hetkellä.
Aihe: Ajoneuvon kuljettajien sallitun veren alkoholipitoisuuden eroavuudet Euroopan unionissa
Useissa Euroopan unionin maissa, muun muassa Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Italiassa, Irlannissa ja Luxemburgissa, kuljettajien sallittu veren alkoholipitoisuus on 0,8 mg/l. Slovakiassa ja Unkarissa, jotka kieltävät ajamisen aivan pienenkin alkoholimäärän nauttimisen jälkeen, edellä mainitun määrän alaisena kuljettaminen olisi vakava rikos. Puolassa ajoneuvojen kuljettamista koskevat säännöt on vahvistettu 20. kesäkuuta 1997 annetussa Puolan liikennelaissa (Puolan virallinen lehti nro 108 vuodelta 2005, pykälä 908, jota on muutettu myöhemmin) ja niissä määritellään, että kuljettajien veren alkoholipitoisuus saa olla enintään 0,2 mg/l. Jos veren alkoholipitoisuus on yli 0,5 mg/l, kyseessä on rikos, josta voi seurata jopa kahden vuoden vankeusrangaistus.
Kun otetaan huomioon, että Euroopan unionissa yhdenmukaistetaan yhä enemmän tieliikennesäännöksiä, aikooko komissio ryhtyä yhdenmukaistamaan kuljettajien veren alkoholipitoisuuden sallittua määrää Euroopan unionin jäsenvaltioiden alueella?
Antonio Tajani
komission varapuheenjohtaja. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, komissio ehdotti vuonna 1988 direktiiviä kuljettajien suurimmasta sallitusta veren alkoholipitoisuudesta. Koska jäsenvaltiot ja komissio eivät kuitenkaan päässeet asiasta yksimielisyyteen, komission täytyi tyytyä hyväksymään 17. tammikuuta 2001 suositus, jossa kaikille jäsenvaltioille suositeltiin enimmäisrajaksi 0,5 milligrammaa millilitrassa. Tänä päivänä alkoholipitoisuuden enimmäisraja on tuota suositusta korkeampi vain kolmessa jäsenvaltiossa - Irlannissa, Maltalla ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa.
Komission suosituksessa esitettiin myös enimmäisrajan laskemista 0,2 milligrammaan millilitrassa tiettyjen kuljettajaryhmien kohdalla; tällaisia ryhmiä ovat muun muassa aloittelevat kuljettajat, joita jäsenen ensimmäinen kysymys koskee. Aloittelevat kuljettajat ovat tieonnettomuuksien yleisimpiä uhreja. Sen vuoksi on tärkeää sulkea pois mahdollisimman hyvin heitä koskevat riskitekijät esimerkiksi asettamalla tälle ryhmälle veren alkoholipitoisuuden enimmäisrajaksi 0,2 milligrammaa millilitrassa, kuten jo totesin. Tämä liittyy "nollarajana" tunnettuun toimenpiteeseen, joka on asetettu tälle kuljettajaryhmälle komission lokakuussa 2006 hyväksymässä tiedonannossa. Tiedonannossa esitetään strategia jäsenvaltioiden tukemiseksi alkoholiin liittyvien vahinkojen vähentämisessä.
Hyvät parlamentin jäsenet, tätä taustaa vasten komissio katsoo valitettavasti, että nykyisessä poliittisessa tilanteessa on epätodennäköistä, että jäsenvaltiot hyväksyisivät säädöksen, jolla pyritään yhdenmukaistamaan veren alkoholipitoisuuksien enimmäisrajoja EU:ssa. Komissio ei aio kuitenkaan jäädä toimettomaksi tällaisen asian suhteen, joka aiheuttaa merkittävän osan kuolemaan johtavista tieliikenneonnettomuuksista EU:ssa.
Komissio on ryhtynyt asiassa useisiin toimenpiteisiin. Ensinnäkin tienvarsitarkastusten osalta komissio kehotti 6. huhtikuuta 2004 annetussa suosituksessa lisäämään satunnaisia veren alkoholipitoisuutta koskevia kokeita. Nämä kokeet on tarkoitus toteuttaa tehokkaalla laitteella, joka analysoi veren alkoholipitoisuutta uloshengitysilman perusteella, ja niitä on tarkoitus tehdä erityisesti sellaisissa paikoissa ja sellaisina aikoina, joissa ja jolloin kuljettajien liiallisen alkoholin käytön on todettu olevan yleistä.
Hyvät parlamentin jäsenet, haluan myös korostaa, että alkoholin vaikutuksen alaisena ajaminen kuuluu rikkomuksiin, joita on käsitelty ehdotuksessa rajatylittävän lainvalvonnan helpottamisesta liikenneturvallisuuden alalla. Komissio hyväksyi ehdotuksen tämän vuoden maaliskuussa, ja se on parhaillaan neuvoston ja parlamentin käsiteltävänä.
Painotin viimeisimmässä liikenneneuvoston kokouksessa ministereille sitä, että kun kyse on ihmishenkien säästämisestä, me emme voi juuttua lainopillisiin saivarteluihin tai jäädä kiistelemään siitä, kuuluuko tämä asia ensimmäisen vai kolmannen pilarin alaan, sillä lainopillisista kiistoista on ikävä kyllä vain vähän hyötyä niin vakavien ongelmien kuin tieliikenneonnettomuuksien ratkaisemisessa.
Haluan tämän parlamentin keskustelun yhteydessä todeta, että käsiteltävänä olevassa direktiivissä tarkoitetut neljä rikkomusta, jotka ovat alkoholin vaikutuksen alaisena ajaminen, ylinopeus, turvavöiden käytön laiminlyönti ja ajaminen huumausaineiden käytön jälkeen, ovat osallisina kolmessa neljäsosassa tieliikenneonnettomuuksista. Tämä merkitsee sitä, että Euroopan unioni voi tehdä ja sen täytyy tehdä paljon. Sen vuoksi kehotan jälleen kerran parlamenttia jatkamaan eteenpäin liikenne- ja matkailuvaliokunnan äänestyksen osoittamalla tiellä.
Arvoisa puhemies, päätän puheenvuoroni pienen hetken kuluttua. Jotta voisimme lähitulevaisuudessa laatia konkreettisia ehdotuksia ajamisesta psykoaktiivisten aineiden alaisena, komissio käynnisti lokakuussa 2006 neljä vuotta kestävän tutkimushankkeen, jonka tarkoituksena on parantaa tietämystä asiasta ja laatia ratkaisuja. Tämä on DRUID-hanke, josta olette kaikki tietoisia.
Lopuksi on syytä korostaa myös komission tiedotuskampanjoihin myöntämää rahoitustukea. Nämä ovat erityisesti nuorten laatimia ja nuorille suunnattuja kampanjoita, joilla pyritään lisäämään tietoisuutta alkoholin ja huumausaineiden käytön vaarallisuudesta autoilun yhteydessä. Yksi esimerkki niistä on kampanja nimeltä "Bob", josta tuli menestys ympäri Eurooppaa. Meidän on syytä muistaa myös komission panos tässä asiassa. Komissio kutsui liikkuvaisen Formula 1 -maailmanmestarin, Kimi Räikkösen, Brysseliin seuraamaan Euroopan unionin tieliikenneturvallisuuskampanjaa. Komission omistautuneisuudesta tieturvallisuudelle kertoo muun muassa myös suurkaupunkien tieturvallisuuspäivä, joka pidettiin 10. lokakuuta Pariisissa. Tein tästä yhden päätavoitteeni luottamuskeskustelussa, joka käytiin sen jälkeen, kun minut oli nimitetty liikenteestä vastaavaksi Euroopan komission jäseneksi.
Hyvät parlamentin jäsenet, valitettavasti me emme voi tehdä tämän enempää, mutta toivon, että olen vastannut suulliseen kysymykseenne riittävän kattavasti.
Bogusław Sonik
(PL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan kiittää teitä vastauksestanne ja kannustan teitä ryhtymään rohkeampiin toimiin. Meidän on hyväksyttävä ja päivitettävä direktiivi, jolla kielletään alkoholin alaisena ajaminen kokonaan. Me emme saa antaa periksi alkoholivalmistajien lobbaukselle ja sen vaikutukselle, emmekä me saa pelätä niitä. Meillä on oikeus turvallisiin teihin ja meidän on aloitettava nuorista. Meidän on oltava rohkeita näiden hankkeiden toteuttamisessa.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa varapuheenjohtaja, haluan käyttää tämän lyhyen puheenvuoron esittääkseni kaksi kysymystä. Ensinnäkin te sanoitte, että nykyinen poliittinen tilanne ei ole edullinen tällaiselle sääntelylle. Haluaisin tietää, mikä taho tätä sääntelyä ennen kaikkea vastustaa? Ovatko vastustajia yksittäiset valtiot vai suuret lobbausryhmät? Mikä estää komissiota tekemästä jotain tässä tapauksessa?
Toinen kysymykseni koskee sitä, että yhä useampien tutkimusten mukaan tupakointi autossa on hyvin vaarallista. Toisaalta se on hyvin epäterveellistä ja toisaalta se vie huomion pois liikenteestä ja väsyttää. Haluaisinkin kysyä, aikooko komissio puuttua tähän asiaan jollain tavoin EU:n tasolla.
Colm Burke
(EN) Kysymykseni koskee Irlantia, missä monet nuoret ovat joutuneet kohtalokkaisiin onnettomuuksiin ajaessaan yksin.
Haluaisin tietää, onko tästä asiasta tehty tutkimusta koko EU:ssa ja voisimmeko me palauttaa nuorille suunnatun ajovalistusohjelman. Meillä on edessämme vielä paljon työtä. Haluaisin siksi pyytää palauttamaan tämän valistusohjelman mahdollisimman pian.
Antonio Tajani
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, kiitos esittämistänne kysymyksistä. Ne antavat mahdollisuuden selkiyttää Euroopan unionin kantaa entisestään.
Hyvä jäsen Leichtfried, poliittiset ongelmat, jotka otitte perustellusti esiin, koskevat jäsenvaltioita. Me olemme joutuneet toteamaan, että komission ehdotusta ei valitettavasti hyväksytty valtavasta panostuksesta huolimatta. Vaikka direktiiviluonnoksesta ei ole päästy jäsenvaltioiden kanssa yksimielisyyteen, me olemme pitäneet asiasta kiinni ja aiomme tehdä niin jatkossakin. Toistan nyt sen, mitä sanoin kuulemisessa, jossa voitin komission ja parlamentin luottamuksen: tieturvallisuus tulee myös jatkossa olemaan yksi päätavoitteeni.
Aion myös jatkossa tukea kaikkia DRUID-hankkeita ja -ohjelmia, joilla pyritään tarjoamaan nuorille tietoa ja valistamaan heitä. Tämä on vastaukseni äskeiseen kysymykseen. Tämän pitäisi olla ensisijainen tavoite. Onnettomuuksia eivät aiheuta välineet, vaikka on toki tärkeää, että välineet ovat turvalliset. Teiden turvallisuus on tärkeä asia, ja Euroopan parlamentti on tehnyt yhdessä komission kanssa joitain infrastruktuuria koskevia päätöksiä. Suurin ongelma on kuitenkin ajoneuvojen kuljettajien valistaminen.
Meillä on velvollisuus alkaa valistaa nuoria ihmisiä. Sen vuoksi tuen täysin kantaanne ja teen kaikkeni, jotta Euroopan unioni ja komissio rahoittaisivat aina kouluissa järjestettäviä valistusohjelmia. Hyvät parlamentin jäsenet, ei ole sattumaa, että valitsin komission todistajaksi entisen maailmanmestarin, joka on nuori mies.
Meidän on pyrittävä puhumaan nuorille nuorten kautta, sellaisten ihmisten kautta, jotka eivät saarnaa vanhempien tavoin, vaan jotka pystyvät selittämään heille todelliset riskit, sillä lähtiessään ulos diskosta kaikki nuoret tuntevat itsensä haavoittumattomiksi. Haavoittumattomuus on kuitenkin vain kuvitelmaa. Meidän on tehtävä yhteistyötä koulujen kanssa ja meidän on tehtävä yhteistyötä perheiden kanssa, jotta jokaiselle nuorelle osoitetaan ne riskit, joille hän altistuu istuessaan ratin taakse - erityisesti, jos hän on käyttänyt alkoholia tai huumeita.
Tupakoinnin osalta pyydän komission yksiköitä tutkimaan, kohdistuuko tupakoitsijoihin muita suurempia riskejä. En voi antaa teille vastausta, sillä minulla ei ole tästä tutkimustietoa, mutta kuten sanoin, pyydän yksiköitä tarkistamaan asian.
Vastasin uskoakseni myös jäsen Sonikille toistaessani sitoumukseni ja voin varmaankin sitoutua koko komission puolesta - varapuheenjohtaja Wallström vastaa myös viestinnästä - siihen, että me teemme kaikkemme tarjotaksemme kansalaisille ja ennen kaikkea nuorille, aloitteleville kuljettajille tietoa riskeistä ja vaaroista, joille he aina altistuvat liikenteessä.
Aihe: Kumppanuuteen perustuvaa EU-viestintää koskeva toimielinten välinen sopimus
Euroopan parlamentin, Euroopan komission ja neuvoston edustajat allekirjoittivat 22. lokakuuta 2008 EU:n historian ensimmäisen poliittisen julkilausuman kumppanuuteen perustuvaa EU-viestintää koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta. Tämä sopimus on poliittisesti erittäin merkittävä, koska sillä pyritään ratkaisemaan tehokkaasti eurooppalaisille kansalaisille suunnatun puutteellisen viestinnän ongelma, joka on ajankohtaan nähden myös hyvin tärkeä, koska elämme Euroopan parlamentin vaaleja edeltävää aikaa.
Mitkä ovat yhteisön yhtenäisen viestintäpolitiikan ensisijaiset painopisteet ja tärkeimmät viestit tulevalle vuodelle ja erityisesti vaaleja edeltävälle ajalle?
Millä tavoin edistetään kolmen yhteisön toimielimen yhteistyötä asetettaessa ensisijaisia painopisteitä ja kyseisen viestintäpolitiikan päämääriä, ja miten ne toimivat yhteistyössä eri kansallisten viranomaisten kanssa? Tarkemmin sanottuna miten yhteisön ja kansalliset EU:ta koskevat viestintäpolitiikat ovat sidoksissa toisiinsa?
Mitä välineitä käytetään uuden viestintäpolitiikan täytäntöönpanossa ja miten hyödynnetään uusia viestintätekniikoita? Mikä asema monikielisyydellä on tässä yhteydessä?
Mistä yhteisön varoista vastaperustetun viestintäpolitiikan eri toimet on määrä rahoittaa?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Parlamentti, komissio ja neuvosto ovat lisänneet yhteistyötään EU:n viestinnän suhteen ja allekirjoittivat kumppanuuteen perustuvaa EU-viestintää koskevan poliittisen julkilausuman 22. lokakuuta tänä vuonna. Kiitän teitä vahvasta tuestanne tässä asiassa. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun toimielimet ovat sopineet yhteisestä lähestymistavasta viestintään.
Viestintä on toimivampaa ja tehokkaampaa, jos se tehdään tärkeissä asioissa koordinoidusti. Lisäksi se edellyttää poliittista sitoutumista kaikilta osapuolilta, myös jäsenvaltioilta. Kaikilla toimielimillä on velvollisuus viestiä kansalaisten kanssa Euroopan unionista. On kuitenkin syytä painottaa, että poliittisessa julkilausumassa kunnioitetaan myös kunkin EU:n toimielimen ja jäsenvaltion yksilöllistä vastuuta oman viestintästrategiansa ja painopisteidensä suhteen.
Yhteiset viestinnän painopistealueet ovat poliittisessa julkilausumassa etusijalla. Niistä sopii toimielinten tiedotusyhteistyöryhmä (IGI), jonka yhteispuheenjohtajina toimii kunkin toimielimen edustajia. Me olemme jo nimenneet ja sopineet neljä painopistealuetta vuodelle 2009. Ne ovat europarlamenttivaalit, energia ja ilmastonmuutos, Keski- ja Itä-Euroopan demokraattisten muutosten 20-vuotisjuhlavuosi sekä luonnollisesti työpaikkojen, kasvun ja yhteisvastuun tukeminen Euroopassa.
Toteuttamisesta huolehtivat yhdessä parlamentti, komissio ja neuvosto sekä jäsenvaltiot. Näin ollen me pyrimme saamaan aikaan yhteisvaikutuksia kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten sekä kansalaisyhteiskunnan edustajien kanssa. Komission edustustot ja parlamentin tiedotustoimistot tekevät jäsenvaltioissa yhteistyötä kansallisten viranomaisten kanssa kansallisiin olosuhteisiin mukautetuissa yhteishankkeissa. Tarvittaessa me hoidamme asianmukaiset hallinnolliset järjestelyt EU:n tason ja kansallisten yksiköiden välillä, ja toimintaan myönnetään riittävä rahoitus.
On ilman muuta selvää, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot kunnioittavat toimissaan monikielisyyttä ja kulttuurillista moninaisuutta. Haluan tässä yhteydessä todeta, että komissio toimii hyvin aktiivisesti vastatakseen monikielisyyden haasteisiin. Komission edustustoihin jäsenvaltioissa on esimerkiksi palkattu kääntäjiä, jotka palvelevat paikallisia tarpeita ja tukevat EU:ta koskevaa viestintää jäsenvaltion kansalaisten kielellä.
Yhteisten viestintää koskevien painopistealueiden toteuttaminen tarjoaa lisäksi eurooppalaisille, kansallisille ja alueellisille poliitikoille erinomaisen mahdollisuuden keskustella kansalaisten kanssa EU-asioista europarlamenttivaalien alla. Toivon tämän vaikuttavan myönteisesti äänestysaktiivisuuteen.
Katerina Batzeli
(EL) Arvoisa varapuheenjohtaja Wallström, kiitän teitä vastauksestanne. Haluan ensimmäiseksi todeta, että toimielinten välisellä sopimuksella pyritään ennen kaikkea luomaan yhteinen eurooppalainen viestintäpolitiikka, joka kaikkien yhteisön elinten on hyväksyttävä vähitellen, hitaasti mutta varmasti, jotta kansalaisille voidaan tarjota vakiotietoa.
Toiseksi pyytäisin joitain tarkennuksia vasta ehdotettujen toimien rahoittamisesta. Aiotaanko toimet sisällyttää olemassa oleviin ohjelmiin? Aiotaanko viestinnälle luoda oma kohtansa ja erillinen talousarvio? Miten alakohtaiset ohjelmat aiotaan rahoittaa? Tuleeko viestintäpolitiikka olemaan riippumaton vai yhteisrahoitteinen politiikka?
Reinhard Rack
(DE) Arvoisa varapuheenjohtaja, paperi voi olla monikäyttöinen media, mutta on käymässä selväksi, että se ei ole enää kovin informatiivinen viestintäväline. EU:n viestintäpolitiikassa on asetettava etusijalle sähköiset mediat - televisio ja internet. Haluaisin näin ollen kysyä, onko nykyisessä politiikassa nähtävissä tällaista suuntausta. Pidän myönteisenä sitä, että erityisesti paikalliset ja alueelliset televisioyhtiöt on tarkoitus ottaa mukaan. Se on järkevämpää kuin suurten julkisten televisioyhtiöiden alijäämien kattaminen.
Marian Harkin
(EN) Odotan mielenkiinnolla komission jäsenen vastausta. Jaan edellisen puhujan huolenaiheet. Olen huolissani siitä, millä tavoin viesti aiotaan saada perille, ja olen yhtä mieltä sähköisen median hyödyntämisestä.
On valitettavasti hyvin todennäköistä, että esitteet ja kirjat jäävät pölyttymään hyllyille. Olen nähnyt niin käyvän lukuisia kertoja. Kysymykseni taitaakin olla: Miten te aiotte saada viestin perille asiasta kiinnostuneille kansalaisille? Aiotteko te kohdistaa viestinnän tiettyihin sidosryhmiin vai pyrittekö vain saavuttamaan mahdollisimman suuren kattavuuden?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Kiitos näistä jatkokysymyksistä. Nämä ovat hyvin tärkeitä kysymyksiä.
Haluan kertoa teille, mikä mielestäni on tarpeellista. Minkä tahansa kampanjan tai tiedon läpimeneminen edellyttää viittä tekijää.
Ensinnäkin internetiä ja uusia teknologioita on käytettävä runsaasti. Me voimme vain haaveilla Barack Obaman kampanjasta. Tiedotuskampanjaan oli ilmeisesti varattu 1,2 miljardia dollaria, mutta tapa, jolla he hyödynsivät internetiä osoittautui ratkaisevaksi. Meidän on siis tehtävä samoin.
Toiseksi meidän on käytettävä audiovisuaalisia välineitä. 60 prosenttia kansalaisista käyttää pääasiassa televisiota ja radiota saadakseen tietoa EU:n tapahtumista.
Kolmanneksi meidän on luotava suhteita viestinnän vaikutusta tehostaviin tahoihin, kuten kansalaisyhteiskuntaan ja paikallisviranomaisten verkostoihin. Niin me saamme uusia kasvoja ja uusia viestinviejiä, jotka kertovat EU:n tason yhteistyön tuomasta lisäarvosta.
Neljänneksi meidän on tehtävä yhteistyötä "lähettiläiden" kanssa, toisin sanoen sellaisten ihmisten kanssa, jotka ovat halukkaita edustamaan demokratian asiaa ja jotka voivat saavuttaa ihmisiä, joita me poliitikot emme pysty saavuttamaan.
Viidenneksi meidän on saavutettava nuoret ja naiset, joiden äänestysinnokkuus eurovaaleissa on laskussa. Tämän ovat osoittaneet muun muassa kansanäänestykset Irlannissa ja sitä ennen Ranskassa ja Alankomaissa.
Näitä tekijöitä siis tarvitaan.
Entä rahakysymys? Minkälaiset määrärahat meillä on? Me olemme onnistuneet varaamaan ensi vuoden talousarviosta noin 8,5 miljoonaa euroa ensi vuoden vaaleihin liittyvien keskitetysti ja hajautetusti hoidettujen toimien kattamiseksi. Komission edustustoja on kehotettu omistamaan vaatimattomat viestintämäärärahansa kokonaisuudessaan europarlamenttivaaleihin, ja ne ovat myös varanneet hajautetuista rahoistaan 60 prosenttia tähän tarkoitukseen. Meillä on nyt lisäksi teknisen tason tapaamisia parlamentin yksiköiden kanssa voidaksemme vertailla tietoja eri toimista eri jäsenvaltioissa.
Tänä vuonna meillä on tiedossa vaaleihin liittyviä toimia 6,2 miljoonan euron arvosta. Meillä on nuorille suunnattuja hankkeita ja erityisiä Eurobarometri-tutkimuksia ja niin edelleen. Meillä on myös rahaa rakennerahastoja, maataloutta ja kunkin politiikan alan tutkimusta koskevaa viestintää varten, mutta meillä ei ole mitään ylimääräisiä tai erityisesti tähän varattuja varoja. Olen pyytänyt kaikkia kollegoitani sisällyttämään vaalit viestintäsuunnitelmiinsa. He raportoivat minulle toteutuksesta myöhemmin.
Ensi vuoden talousarviota ei ole vielä lyöty lukkoon, joten on yhä mahdollista, että saamme lisärahaa, mutta toistaiseksi talousarvio näyttää tältä. Varoja ei ole siis kohdennettu liikaa, mutta meidän on käytettävä jo olemassa olevia kanavia. Me aiomme myös auttaa ja tukea Euroopan parlamenttia niin hyvin kuin voimme resurssiemme ja tavanomaisten toimiemme rajoissa, esimerkiksi laatimalla audiovisuaalista materiaalia ja videoleikkeleitä EUtubeen. Pyrimme kaikissa tavanomaisissa toimissamme saamaan äänestäjät liikkeelle sekä luomaan hyvää ja eloisaa keskustelua europarlamenttivaaleissa.
Aihe: EU:n kansalaisille tiedottaminen osallistumisesta Euroopan parlamentin vaaleihin
Viime aikojen kansainvälinen taloudellinen epävakaus, joka on koetellut kansainvälisiä ja eurooppalaisia pankkijärjestelmiä, on herättänyt tavallisissa EU:n kansalaisissa syvää huolestumista, koska EU:n tasolla ei ole esitetty ratkaisuja eikä osoitettu eurooppalaista solidaarisuutta näinä kriittisinä aikoina.
Mitä toimenpiteitä Euroopan komissio ehdottaa EU:n kansalaisille tiedottamiseksi EU:n politiikoista ja ratkaisuista yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla sekä kriisien ja ennakoimattoman talouspoliittisen kehityksen yhteydessä? Minkälaista tiedotusta komissio suunnittelee ennen Euroopan parlamentin vaaleja ja EU:n kansalaisten kannustamiseksi osallistumaan näihin vaaleihin sekä EU:n kannalta merkittävien kansainvälisten talous- ja kauppasuhteiden epäsuotuisaa kehitystä ajatellen?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Tiedän hyvin, että rahoituskriisi ja sen vaikutukset reaalitalouteen huolestuttavat suuresti monia eurooppalaisia ja että tällä tulee olemaan myös erityinen vaikutus europarlamenttivaaleihin. Ei ole siis mikään ihme, että useimmat kansalaiset toivoisivat vaalikampanjoiden keskittyvän jokapäiväiseen elämään vaikuttaviin talousasioihin, kuten työttömyyteen, talouskasvuun, inflaatioon ja ostovoimaan. Yhä useammat mielipidetutkimukset osoittavat myös, että EU:ta pidetään nyt eräänlaisena "suojana" nykyistä kriisiä vastaan ja että EU:n halutaan säätelevän kansainvälisellä tasolla.
Komissio pysyttelee kehityksen tahdissa. Me hyväksyimme 29. lokakuuta kehyksen, jolla on tarkoitus lieventää markkinoiden kriisiä, estää tulevat kriisit uudistamalla talousasioita käsittelevää hallitusta sekä minimoida kriisin vaikutukset työpaikkoihin ja kasvuun. Tätä seuraavia ehdotuksia valmistellaan parhaillaan. Ne ovat ensisijaisia strategisia tavoitteita vuoden 2009 lainsäädäntö- ja työohjelmassamme, jonka esittelimme parlamentille eilen ja josta keskusteltiin.
On tärkeää, että komissio, parlamentti ja neuvosto ovat tunnistaneet tarpeen toimia ja että me aiomme ehdottaa työpaikkojen, kasvun ja yhteisvastuun nostamista yhdeksi toimielinten viestinnän painopistealueeksi ensi vuodelle. Viestinnän painopistealueena se tulee olemaan yksi niistä EU-aiheista, joiden suhteen EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot viestivät yhteistyössä. Siitä, miten tämä voidaan toteuttaa parhaiten, laaditaan suunnitelmia.
Olen jo maininnut europarlamenttivaalit, jotka ovat toinen toimielinten painopistealue. Vaalien suhteen valmistelut ovat jo pidemmällä, sillä tämä painopistealue on ollut meillä kaikilla tiedossa jo jonkin aikaa.
Toimielimet tekevät tiivistä yhteistyötä kaikissa vaaleja koskevissa viestintätoimissa, ja komissio aikoo panostaa aktiivisesti parlamentin hyväksymään viestintästrategiakehykseen. Komission tavoitteena on lisätä kansalaisten tietoisuutta vaaleista ja saada aikaan keskustelua keskeisistä EU:n politiikkoja koskevista aiheista. Tämä saavutetaan osin käyttämällä keskitettyjä välineitä, kuten audiovisuaalista materiaalia ja internetiä. Niiden lisäksi jäsenvaltioissa olevat edustustot järjestävät läheisessä yhteistyössä parlamentin tiedotustoimistojen kanssa hajautettuja toimintoja.
Näiden tapahtuminen tarkoituksena on saada kansalaiset tietoisiksi siitä, että äänestäjä voi valita erilaisten EU:ta koskevien poliittisten visioiden väliltä ja että näillä valinnoilla on suuri merkitys jokaisen kansalaisen elämään.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän varapuheenjohtajaa hänen vastauksestaan. Toivon, että komission ehdottamat toimenpiteet pannaan täytäntöön, sillä ehdotusten ja täytäntöönpanon välillä kuluu yleensä paljon aikaa. Byrokraattinen prosessi on pitkä, enkä tiedä, onko meillä riittävästi aikaa, jotta kansalaiset ehtisivät nähdä prosessin tulokset ennen vaaleja.
Rahoitus ja tiedotusstrategia voivat saada aikaan myös vastakkaisia tuloksia. Sen vuoksi meidän on varottava erityisesti ärsyttämästä kansalaisia, jotka vastustavat rahan tuhlaamista mainitsemiinne tapahtumiin, julkaisuihin ja hajautettuihin toimintoihin.
Keskustelu ei myöskään aina saa keskustelijoita vakuuttuneiksi. Sen vuoksi meidän pitäisi kenties tunnistaa käytettävissämme olevat keinot ja olla rehellisempiä kansalaisten suhteen.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Arvoisa varapuheenjohtaja Wallström, onko sillä, kokevatko äänestäjät ehdokkaat läheisiksi tai kaukaisiksi, nähdäksenne vaikutusta äänestysaktiivisuuteen europarlamenttivaaleissa? Onko mielestänne asianmukaista, että 45 miljoonan asukkaan valtiolla on europarlamenttivaaleissa vain yksi ainoa vaalipiiri? Mitä komissio voi tehdä sen varmistamiseksi, että valtioilla, joiden väkiluku on korkea, olisi kansaa lähempänä olevia vaalipiirejä?
Gay Mitchell
(EN) Haluan vain sanoa komission varapuheenjohtajalle, että meidän pitäisi katsoa tilannetta Tanskassa, jossa puhutaan nyt euroalueen jäsenyyden hakemisesta, Islannissa, jossa maa on jakautunut osiin, ja Ruotsissa, jossa harkitaan selvästi uudelleen euroon liittymistä.
Kuka kertoo esimerkiksi irlantilaisille, että euron ja Euroopan keskuspankin ansiosta he ovat selvinneet nykyisestä kriisistä paljon Tanskaa, Islantia ja Ruotsia paremmin? Eikö nyt olisi jo aika alkaa kehua Euroopan unionia? Irlannista kotoisin olevat Euroopan parlamentin jäsenet ovat tällä viikolla puhuneet tässä salissa Euroopan unionista kielteiseen sävyyn. Kuka oikein puhuu unionista myönteiseen sävyyn ja muistuttaa meitä hyvistä asioista, jotta kansalaiset tietäisivät, mitä etua Euroopan unioniin ja euroalueeseen kuulumisesta on?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Yritin tehdä oman osani vierailemalla Irlannissa viime viikolla. Yritin selittää, mitä lisäarvoa eurooppalainen yhteistyö mielestäni tuo. Keskustelu eurosta ja siitä, mitä etua Irlannille on ollut euroalueeseen kuulumisesta, on nähdäkseni päässyt hyvin käyntiin. Se nostaa kuitenkin esiin kysymyksen siitä, kuka puolustaa Euroopan unionia. Kuka puhuu Euroopan unionin puolesta? Kenellä on vastuu? Me emme voi odottaa, että Bryssel voisi tehdä sen yksin. Vastuu on jaettava; meidän on puolustettava EU:ta yhdessä.
Mielestäni poliittiset kiistat ja keskustelu ovat hyvästä, sillä ne tuovat esiin eri näkemyksiä ja eri ohjelmia. Uskon, että se herättää kiinnostusta ja että se on loppujen lopuksi hyväksi myös äänestysinnon kannalta. Totta kai me haluamme kannustaa ja stimuloida elävää väittelyä ja keskustelua EU:n toimintasuunnitelmasta ja eurooppalaisista aiheista. Meidän kaikkien on puhuttava EU:n puolesta. Sen vuoksi olen ylpeä ja iloinen siitä, että meillä ensimmäistä kertaa on tällainen kehys kumppanuudesta viestintäasioissa. Meillä ei ole ollut tällaista koskaan aiemmin.
Meidän pitäisi siis päättää jakaa vastuu EU:n puolustamisesta ja myös kuunnella kansalaisten ajatuksia eri puolilla Eurooppaa, sillä tärkeintä on nimenomaan viestintä, ei pelkkä tiedottaminen. Kuuntele paremmin, selitä paremmin ja mene paikan päälle. Tätä hoen jatkuvasti puhuessani viestinnästä. Kampanja toteutetaan eri tavoin eri jäsenvaltioissa, sillä se on mukautettava kunkin jäsenvaltion tilanteeseen. Tätä me yritämme tehdä nyt. Me yritämme nopeuttaa prosessia mahdollisimman paljon, mutta meidän on kuitenkin noudatettava myös varainhoitoasetusta ja monia sääntöjä. Meidän on kaikessa noudatettava oikeita toimintatapoja. Meillä oli tänään tapaaminen, jonka johdosta ryhdymme lisätoimenpiteisiin. Pyrimme parhaamme mukaan noudattamaan parlamentin europarlamenttivaaleja varten laatimaa tarkkaa aikataulua.
Uskon, että voimme kohdistaa ja käyttää varoja jo tänä vuonna, mutta jos saamme käyttöömme lisävaroja, voisimme luonnollisesti järjestää ensi vuonna enemmän toimintaa. Haluan toistaa, että meidän on mielestäni pyrittävä käyttämään audiovisuaalisia viestintävälineitä ja internetiä laajemmin tehostaaksemme viestintäämme ja tavoittaaksemme nuoret kansalaiset.
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Olen pahoillani, mutta komission varapuheenjohtaja ei mielestäni vastannut kysymyksiini.
Puhemies
(IT) Me huomioimme komission antaman vastauksen, mutta meillä ei ole valtuuksia eikä pätevyyttä arvioida vastausta sen sisällön osalta.

Aihe: Komission viestintästrategia Irlannin kansanäänestyksen yhteydessä
Mikä oli komission ja sen jäsenten viestintästrategia Irlannin kansanäänestystä edeltävänä aikana?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Haluan painottaa, että Euroopan komissio on työskennellyt edustustojensa kautta ja tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tarjotakseen kansalaisille asiallista ja puolueetonta tietoa Lissabonin sopimuksesta. Me olemme tukeneet tätä työtä tarjoamalla viestintätyökalupakkeja, jotka sisältävät tietosivuja, esittelyitä ja keskeisiä viestejä sekä paljon muuta materiaalia. Me olemme myös tarjonneet koulutusta ja opastusta komission jäsenille, edustustojen henkilökunnalle ja Europe Direct -tiedotuspisteille sekä muille tiedonvälittäjille.
Koska internet on merkittävä viestintäkanava, me olemme laatineet erillisen sivuston, joka tarjoaa runsaasti tietoa Lissabonin sopimuksesta kaikilla 23 virallisella kielellä. Komission edustustot eri jäsenvaltioissa ovat sen perusteella laatineet paikallisia tarpeita vastaavaa materiaalia, joka soveltuu kunkin valtion kansalaisille paremmin. Tämän lisäksi edustustot, Irlannin edustusto mukaan lukien, ovat laatineet viestintäsuunnitelmia tiiviissä yhteistyössä kansallisen hallituksen ja Euroopan parlamentin paikallisen tiedotustoimiston kanssa.
Suunnittelemaamme toimintaan sisältyy muun muassa toimittajille ja tiedonvälittäjille suunnattua koulutusta, esitteiden ja lehtisten julkaisemista, keskusteluiden järjestämistä kansalaisyhteiskunnan ja paikallisviranomaisten kanssa sekä julkisia tapahtumia kouluissa ja yliopistoissa. Kansalaiset saavat siis heille räätälöityä tietoa omalla kielellään heitä todella koskettavista aiheista.
Georgios Papastamkos
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän varapuheenjohtajaa. Jatkokysymykseeni sisältyy ehdotus. Arvoisa komission varapuheenjohtaja, teidän - ei ainoastaan teidän henkilökohtaisesti, vaan kaikkien komission jäsenten - pitäisi vierailla Irlannissa hetkellä, joka on Irlannin kysymyksen kannalta poliittisesti sovelias, ja teidän kaikkien tulisi siellä käydä keskustelua maan kansalaisten kanssa ja vastata heidän kysymyksiinsä kokonaisuudessaan.
Teidän pitäisi järjestää televisiokeskustelu kaikkien asiasta kiinnostuneiden tahojen kanssa, jota katsoessaan Irlannin kansa, irlantilaiset äänestäjät voisivat löytää vastauksen huoliinsa ja kysymyksiinsä.
Armando França
(PT) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, rahoitus- ja talouskriisi ovat kahden kuukauden ajan vallinneet poliittista keskustelua ja tiedotusvälineitä. Irlannin kansanäänestys ja Lissabonin sopimusta koskevat hankaluudet Tšekin tasavallassa ovat jääneet tiedotusvälineiltä miltei huomaamatta. Eikö komission tiedotus- ja viestintästrategiaa pitäisi vahvistaa nyt, kun Lissabonin sopimuksen pitäisi tulla kiireesti voimaan poliittisena vastauksena nykyisen kriisin lievittämiseen?
Mairead McGuinness
(EN) Puhun lyhyesti. Haluan ensiksi onnitella erityisesti komission jäsentä hänen panoksestaan tähän asiaan. Entisenä toimittajana haluan huomauttaa, että vaikka tapaaminen komission kanssa voi olla kiinnostava komission kannalta, me emme voi pakottaa kansalaisia katsomaan sitä.
Ongelma on siinä, että pelkkää tietoa ilman tunnetta ei oteta vastaan, ja EU on ikävä kyllä aika tylsä ja pitkäveteinen - teitä itseänne lukuun ottamatta -, joten teidän paneuduttava tähän.
Haluan lisäksi sanoa - vaikka on kamalaa sanoa tämä julkisesti -, että työskennellessäni toimittajana jouduin useaan otteeseen Euroopan parlamentin ja komission tiloihin, eivätkä nämä harmaat seinät ja pitkäveteiset esitykset herättäneet minussa eurooppalaisuuden paloa. Teidän on puututtava tähän ongelmaan. Lopuksi haluan sanoa, että jos Irlannin hallitus olisi, kuten totesitte, kuunnellut paremmin, selittänyt paremmin ja mennyt paikan päälle, äänestyksen tulos olisi ollut myönteinen.
Puhemies
(IT) Kysymyksiin 38-41 vastataan kirjallisesti.
Georgios Papastamkos
(EL) Voisiko varapuheenjohtaja vastata jatkokysymykseeni?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Puhemies ehkä unohti antaa minulle tilaisuuden vastata kysymyksiinne. Totta kai me olemme oppineet paljon siitä, mitä äänestyksessä tapahtui, ja olette aivan oikeassa huomauttaessanne, että myönteisellä puolella olisi kenties pitänyt olla enemmän vierailuja. Me noudatimme tuolloin neuvoja ja kunnioitimme toivetta olla puuttumatta Irlannin sisäiseen keskusteluun. Kenties nyt irlantilaiset ovat kuitenkin avoimempia vierailuille. Olen kannustanut kaikkia kollegoitani menemään paikan päälle ja keskustelemaan irlantilaisten kanssa. Jos keskustelut televisioidaan, en tiedä, onko se niin vakuuttavaa, mutta arvostamme tiedotusvälineiden huomiota.
Me teemme nyt yhteistyötä Irlannin hallituksen kanssa laatiaksemme yhteisymmärryspöytäkirjan, jossa tarkastellaan sekä lyhyen että pidemmän aikavälin toimia, jotka meidän on toteutettava kansalaisvalituksen parantamiseksi ja yhteistyön lisäämiseksi toimittajien kanssa sekä tunteenomaisemman lähestymistavan löytämiseksi joihinkin aiheisiin kuitenkin noudattaen Irlannin lakeja ja sääntöjä.
Otamme tapahtuneesta opiksemme, ja uskon, että me tulemme noudattamaan neuvoanne mennä paikan päälle ja vastata niin maataloutta, kalastuspolitiikkaa kuin kauppaakin koskeviin kysymyksiin. Se on oikea tapa vastata tähän haasteeseen. Toivon, että saamme aikaan hedelmällistä keskustelua. Kiitos tästä puheenvuorosta.
Aihe: Afrikan sisäinen siirtolaisuus
Useisiin Afrikan maihin kasaantuneet sisäiset ongelmat ja Eurooppaan muuttamisen houkutus ovat saaneet kymmenet tuhannet Saharan eteläpuolisten Afrikan maiden asukkaat siirtymään pohjoisemmassa sijaitseviin maihin kuten Libyaan, Marokkoon, Mauritaniaan ja Senegaliin.
Onko komissio tietoinen tästä tilanteesta ja jos on, onko se harkinnut jonkinlaisia toimia näiden Afrikan sisäisten siirtolaisten surkeiden olojen parantamiseksi ja tästä epätavallisesta väestön siirtymisestä Pohjois-Afrikan maille aiheutuvien paineiden lievittämiseksi?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Nyt käsittelemme täysin eri politiikanalaa. Komissio on varsin tietoinen köyhyydestä, joka yhdessä muiden tekijöiden, kuten epävakauden, ilmastonmuutoksen ja ihmisoikeusloukkausten, kanssa ajaa siirtolaiset lähtemään vaikealle ja joskus kohtalokkaalle matkalleen. Komissio toimii aktiivisesti kaikkien näiden tekijöiden lieventämiseksi pääasiassa asianomaisten valtioiden kanssa käydyn poliittisen vuoropuhelun kautta ja Euroopan kehitysrahaston kautta sekä köyhyyden torjumistavoitteensa puitteissa.
Ceutan ja Melillan murheellisten tapahtumien johdosta ja osana Eurooppa-neuvoston vuoden 2005 lopulla hyväksymää maailmanlaajuista lähestymistapaa Euroopan unioni halusi käydä Afrikan kanssa jäsenneltyä vuoropuhelua siirtolaisuuden ja kehityksen välisestä yhteydestä osana Länsi-Afrikan siirtolaistietä koskevaa Rabatin prosessia, jota seuraa pian Pariisin konferenssi 25. marraskuuta, sekä Tripolin prosessia, joka koskee Afrikkaa kokonaisuutena.
Kumppanuus muuttoliikkeen, liikkuvuuden ja työllisyyden aloilla käynnistyi Lissabonissa joulukuussa 2007 pidetyssä EU:n ja Afrikan välisessä huippukokouksessa. Perusajatuksena on se, että kumppanuuden avulla pitäisi löytyä ratkaisuja siirtolaisuuteen kytkemällä siirtolaisuus työllisyyskysymyksiin.
Kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaavan komission jäsenen sekä Malin presidentti Amadou Toumani Tourén Bamakossa 6. lokakuuta avaama muuttoliikkeiden hallinta- ja tietokeskus on käytännön esimerkki komission tukeman integroidun lähestymistavan toteutuksesta. Komissio on lisäksi valmis toteuttamaan vastaavanlaisia esimerkkejä myös muualla Länsi-Afrikassa.
Siirtolaisten elinolosuhteiden osalta yksi maahanmuutto- ja turvapaikkaohjelman tavoitteista on suojella siirtolaisten oikeuksia muun muassa parantamalla kauttakulku- ja kohdevaltioiden, kuten Pohjois-Afrikan valtioiden, viranomaisten ja sidosryhmien kapasiteettia auttaa siirtolaisia erityisesti tietyissä olosuhteissa.
Euroopan yhteisö on myöntänyt hiljattain ohjelman puitteissa rahoitusta seuraaville hankkeille: jatkuva rahoitus Libyan pakolaisvaltuutetun viralle, joka edistää pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikeuksia keskeisellä tavalla; kansainvälisten siirtolaisten elinolosuhteiden parantaminen Pohjois-Afrikassa; kansalaisjärjestöjen siirtolaisten oikeuksien edistämismahdollisuuksien tukeminen Pohjois-Afrikassa; sekä ohjelma, joka antaa Libyassa ja Marokossa oleville siirtolaisille mahdollisuuden palata vapaaehtoisesti kotiin tyydyttävissä olosuhteissa.
Komissio käyttää ohjelmaa myös rahoittaakseen Saharan eteläpuolisessa Afrikassa monia hankkeita, joiden tavoitteena on torjua laitonta siirtolaisuutta, tukea laillista siirtolaisuutta, tukea siirtolaisuuden ja kehityksen välistä yhteyttä sekä edistää pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden oikeusasioiden ajamista.
Manuel Medina Ortega
(ES) Kiitos, arvoisa varapuheenjohtaja, sain paljon yksityiskohtaista tietoa kysymykseni aiheesta. Kiitän teitä näistä tiedoista. Pidän tätä komission uutta vaihetta tärkeänä. Erityisesti Bamakon hanke tarjoaa Euroopan unionille keskeisen aseman siirtolaisuuden suhteen. Tiedän, että Bamakon hanke on alkanut vasta hiljattain, joten kysymykseni on todennäköisesti ennenaikainen, mutta halusin esittää komissiolle seuraavan kysymyksen: Jos Bamakossa, Malissa, toteutettu hanke johtaa hyviin tuloksiin siirtolaisuuden suhteen, katsooko komissio, että tätä kokeilua voitaisiin laajentaa myös muihin Välimeren eteläpuolen valtioihin?
Colm Burke
(EN) Arvoisa puhemies, käytän työjärjestyspuheenvuoron, joka koskee edellistä istuntoa. Olen pahoillani, että tuon tämän esiin tässä vaiheessa, mutta edellisessä osassa kolmelle, toisiinsa kytkeytyneelle kysymykselle - kysymyksille 38, 39 ja 40 - annettiin alle 15 minuuttia aikaa.
Mielestäni on harmillista, että niitä ei käsitelty, sillä mielestäni ne olisi voitu käsitellä, ja kuitenkin edelliselle osalle annettiin vain 15 minuuttia. Olin ymmärtänyt, että aikaa olisi ollut 20 minuuttia.
Puhemies
(IT) Te taidatte olla oikeassa. Pistän tämän muistiin, mutta tällä hetkellä en voi tehdä asialle muuta.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Myös minä opin kaiken aikaa tässä työssä. Opin, että Bamakon hankkeen kaltaisia hankkeita on suunnitteilla myös muihin Länsi-Afrikan maihin, kuten Senegaliin. Tämä asia on ilmeisesti siis jo käsittelyssä, ja komissio on täysin sitoutunut kehittämään samankaltaisia hankkeita myös muissa maissa.
Aihe: Vuoropuhelun aloittaminen Kuubassa
Neuvoston 23. kesäkuuta 2008 antamat päätelmät Kuubasta on otettu hyvin vastaan maan demokraattisilla tahoilla. Päätelmien mukaan EU:lle on ensisijaisen tärkeää kaikkien poliittisten vankien ehdoton vapauttaminen ja EU sitoutuu toimimaan ihmisoikeuksien puolesta ja pyrkimään todella moniarvoiseen demokratiaan.
Ovatko komission jäsenet jo ottaneet yhteyttä kansalaisyhteiskunnan ja demokraattisen opposition edustajiin neuvoston päätelmissä hyväksyttyjen sitoumusten mukaisesti? Mitä konkreettisia toimia komissio on toteuttanut näiden edustajien kanssa käytävän vuoropuhelun syventämiseksi ja miten se varmistaa, etteivät viralliset elimet estä kansalaisyhteiskunnan edistämiseksi suunniteltujen toimien (kuten osallisuuden ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämistä koskevat mikrohankkeet) toteuttamista?
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Komissio ylläpitää säännöllistä suoraa yhteyttä maailman jokaisen valtion kansalaisyhteiskuntaan, eikä Kuuba ole siinä suhteessa poikkeus. Komission roolia arvostetaan Kuubassa ja sitä tukevat kansalaisyhteiskunta sekä oppositioryhmät. Komission Kuuban-valtuuskunta vastaanottaa kansalaisyhteiskunnan ja oppositioryhmien edustajia. Komission yksiköt Brysselissä suhtautuvat vastaanottavasti kaikkiin henkilöihin ja organisaatioihin, jotka haluavat käydä rakentavaa Kuubaa tai muuta valtiota koskevaa keskustelua.
Tapaaminen, joka käynnisti Euroopan unionin ja Kuuban välisen vuoropuhelun uudelleen, oli EU:n ministeritroikan Kuubaa koskeva tapaaminen Pariisissa 16. lokakuuta 2008 jatkona neuvoston 23. kesäkuuta antamille päätelmille, jotka veivät vuonna 2003 hyväksytyt diplomaattiset toimet päätökseen. Tapaamisessa vallinnut myönteinen ilmapiiri mahdollisti avointen ja suorien keskusteluiden käymisen yhteisesti kiinnostavista aiheista, kuten kansainvälisestä rahoituskriisistä, ihmisoikeuksista, yhteistyöstä Kuuban kanssa sekä YK:n uudistamisesta.
Komission on vakuuttunut - ja kehitysyhteistyöstä ja humanitaarisesta avusta vastaava komission jäsen on todennut useaan otteeseen-, että suora ja avoin vuoropuhelu EU:n ja Kuuban välillä tarjoaa parhaat puitteet keskustelulle molempia osapuolia kiinnostavista aiheista, kuten ihmisoikeuksista.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Kiitän teitä vastauksestanne jäsen Yañez-Barnuevon puolesta. Haluan kuitenkin sanoa komission jäsen Michelille, että hänen toimensa, sanansa ja eleensä ovat ratkaisevan tärkeitä suorissa yhteyksissä Kuuban demokraattiseen oppositioon neuvoston keskeisten päätelmien täytäntöönpanon, Castron diktatuurin vaikutusten lieventämisen ja vapauden edistämisen kannalta.
Margot Wallström
komission varapuheenjohtaja. - (EN) Välitän luonnollisesti kaikki parlamentin vastaukset ja huomiot kollegalleni. Hän ymmärtääkseni vieraili Kuubassa hiljattain, mutta meillä ei tietenkään ole vielä ollut tilaisuutta keskustella asiasta. Jos en erehdy hänen suhteensa, uskon, että hän pyrkii juuri tähän ja osoittaa avoimuutta ja halua kuunnella. Tämä kuuluu tietysti menettelytapaan, jota meidän on noudatettava tästä eteenpäin. Se on ehdottomasti myös komission etujen mukaista.
Puhemies
(IT) Jäsenet, jotka esittivät muut kysymykset, eivät ole paikalla, joten kysymyksiin numero 51-58 annetaan vastaukset kirjallisesti.

Aihe: Eurooppa - kiinnostavampi kohde tutkijoille
Tilastot osoittavat, että Euroopan unionissa on enemmän tutkinnon suorittaneita eksakteissa tieteissä kuin Yhdysvalloissa tai Japanissa. Tästä huolimatta tutkimuksista on käynyt ilmi, että Eurooppa ei kykene pitämään tätä korkeaa määrää tutkijoita, vaan suuri osa heistä lähtee EU:n ulkopuolisiin maihin. Tilanne herättää aiheellista huolestuneisuutta, etenkin nyt, kun unioni pyrkii tulemaan maailman dynaamisimmaksi tietoon perustuvaksi taloudeksi.
Mitkä ovat tämän ilmiön suurimmat syyt ja mitä vaikutuksia sillä on Euroopan unioniin? Onko komissiolla esittää luvut, jotka koskevat tutkinnon suorittaneiden työllisyyttä kussakin jäsenvaltiossa?
Janez Potočnik
Tutkijat ovat tiedon luomisen, siirtämisen ja hyödyntämisen ydin. He ovat avainasemassa EU:n pyrkimyksissä tehdä viidennestä vapaudesta - osaamisen liikkumisvapaudesta - todellisuutta; siten he ovat avainasemassa myös tietoon perustuvan talouden muokkaamisessa.
Tutkimuksen henkilöresurssien saantia kuvastaa tosiaankin parhaiten uusien yliopistotutkinnon suorittaneiden henkilöiden määrä. Koulutusasioista vastaavan neuvoston vuonna 2003 hyväksymä tavoite lisätä valmistuneiden määrää jäsenvaltioissa 15 prosentilla ja vähentää sukupuolten välistä epätasapainoa vuoteen 2010 mennessä on saavutettu. 27 jäsenvaltion EU:ssa valmistui vuonna 2006 noin 200 000 matematiikan, luonnontieteiden ja teknologian alan opiskelijaa enemmän kuin vuonna 2000.
Lälheskään kaikki valmistuneet eivät kuitenkaan siirry tutkimuksen pariin. Eräs lisätekijä Euroopan unionissa on vielä se, että koska tutkimusta koskevien yksityisten investointien osuus on Euroopassa melko pieni muihin maailman osiin verrattuna, tutkijoiden markkinat EU:ssa ovat suhteessa pienemmät kuin kilpailevilla alueilla.
Sen lisäksi kilpailu lahjakkaimpien tutkijoiden houkuttelemiseksi ja säilyttämiseksi on kovaa. Kyse on ennen kaikkea tutkimuksen ja muiden talouden alojen välisestä kilpailusta. Kilpailua on kuitenkin myös valtioiden ja maailman alueiden välillä - suurin kilpailija on Yhdysvallat, mutta myös Kiina ja Intia parantavat kaiken aikaa asemiaan.
Vanhempien tutkijasukupolvien jäädessä lähitulevaisuudessa eläkkeelle Euroopan unioni ei voi täyttää kokonaan heidän jättämäänsä aukkoa. Tilanne vaikeutuu entisestään, jos tutkijan ammatti ei houkuttele nuoria. Kyse on siitä, pystyykö Eurooppa pitkällä aikavälillä säilyttämään paikkansa huippuluokan tutkimuksen ja kehityksen sijana ja kehittymään edelleen.
Totuus on se, että Euroopassa työskenteleviä tutkijoita vaivaavat yhä monet vastoinkäymiset ja ammatillisten mahdollisuuksien puute. Tutkijat eri puolilla Eurooppaa kertovat kehnoista työolosuhteista ja uranäkymistä sekä usein epävarmasta asemasta ja lyhytaikaisista sopimuksista. Lisäksi monien tutkijoiden koulutus ei vieläkään anna heille nykyisen tietoon perustuvan talouden edellyttämiä välineitä. Tutkijat, jotka haluavat vaihtaa työpaikkaa akateemisen maailman ja yritysmaailman välillä, kohtaavat monia esteitä. Lisäksi tutkijoiden eurooppalaisten työmarkkinoiden rakenteellinen pirstaleisuus haittaa tutkijoiden liikkuvuutta jäsenvaltiosta toiseen. Liikkuvuutta estävät erityisesti avoimen, meriitteihin perustuvan työhönoton puuttuminen, kulttuurilliset seikat sekä ongelmat, joita paljon liikkuvat työntekijät voivat kohdata muun muassa sosiaaliturvan, verotuksen sekä lisäeläkeoikeuksien siirtämisen suhteen.
EU:n on siis korkea aika ryhtyä toimeen varmistaakseen, että meillä on riittävästi tutkijoita myös tulevina vuosina. Juuri sen vuoksi komissio ehdotti viime toukokuussa eurooppalaista kumppanuutta tutkijoita varten. Tämän jäsenvaltioiden kanssa ja jäsenvaltioiden kesken solmitun kumppanuuden tarkoituksena on luoda erityinen verkosto, joka pyrkii saamaan kaikkialla EU:ssa aikaan nopeaa kehitystä keskeisillä aloilla tutkijoiden urien parantamiseksi ja liikkuvuuden lisäämiseksi.
Neuvosto on vastannut tähän aloitteeseen myönteisesti, ja olemme juuri aloittamassa sen täytäntöön panemista, joka perustuu kansallisiin toimintasuunnitelmiin ja keskinäiseen oppimiseen. Tarkoitus on myös valvoa aloitteen edistymistä todisteiden perusteella sekä kerätä liikkuvuutta ja urakulkuja koskevia tietoja. Vaikka meillä siis tällä hetkellä on vain vähän tietoa asiasta, tavoitteenamme on hankkia jäsen Angelakasin peräänkuuluttamia kattavampia tilastotietoja. Meillä on monia muita tietoja, mutta ei tarkkaan ottaen pyytämiänne tietoja.
Komission tiedonanto eurooppalaisesta kumppanuudesta tutkijoita varten on parhaillaan Euroopan parlamentin käsiteltävänä. Komissio odottaa mielenkiinnolla parlamentin lausuntoa, joka toivottavasti tukee tätä yhteistä pyrkimystä eurooppalaisen tutkimuksen tulevaisuuden turvaamiseksi.
Emmanouil Angelakas
(EL) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä hänen vastauksestaan. Minulla on jatkokysymys tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen seitsemännestä puiteohjelmasta, jolle on varattu 54 miljoonan euron paketti. Arvoisa komission jäsen, onko teillä, 18 kuukautta puiteohjelman käynnistymisestä, tarkempia tietoja ohjelman edistymisestä, siitä, missä valtioissa on saavutettu tyydyttävä käyttöönottoaste, mitä suurimmat ongelmat ovat sekä siitä, aikooko komissio laatia edistymiskertomuksen rahoituskehyksestä?
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, EU:n houkuttelevuus tutkijoiden näkökulmasta riippuu myös täällä ansaittavista nettotuloista. Teemmekö me yhteistyötä komission jäsen Kovácsin kanssa laatiaksemme ehdotuksen, joka vapauttaisi tutkijat tuloveroista ja joka tekisi tutkimusorganisaatioille tehdyistä lahjoituksista myös verovapaita tai liiketoiminnan kuluihin verrattavia kuluja? Tällainen järjestelmä on jo käytössä Yhdysvalloissa. Emmekö me voisi laatia vertailevan tutkimuksen ja ryhtyä tarjoamaan myös tämänkaltaisia kannustimia?
Gay Mitchell
(EN) Haluaisin kysyä komission jäseneltä, nyt kun hän käsittelee uudelleen näitä asioita ja kuuntelee parlamentin kysymyksiä, aikooko hän jossain vaiheessa käsitellä uudelleen eettisen tutkimuksen ja eettisiä periaatteita noudattavien tutkijoiden kysymystä. On varsin selvää, että alkioiden tuhoaminen ei ole enää pakollista ja että tutkimukselle on auennut monia uusia teitä. Aikooko komission jäsen nyt ryhtyä panostamaan näihin uusiin tutkimusmenetelmiin, jotta Euroopan unionissa voitaisiin palata täysin eettiseen tutkimukseen?
Janez Potočnik
Haluan heti ensimmäiseksi sanoa, että totta kai me seuraamme kaikkia tietoja ja kaikkea, mikä koskee puiteohjelmaa. Tiedot ovat saatavilla, ja me voimme antaa ne teille.
Me laadimme myös säännöllisiä seurantakertomuksia, joita on tarkoitus laatia vuoden loppuun asti. Sen lisäksi me laadimme myös edistyskertomuksen, joka on muistaakseni tulossa toukokuun 2009 lopussa. Edistymiskertomuksessa on kuitenkin kyse myös paljon muusta; siinä tarjotaan ideoita siitä, miten meidän pitäisi toimia jatkossa. Puiteohjelman järkevään täytäntöönpanoon kuuluu toiminnan seuraaminen ja sen tarkkaileminen, mihin rahoja investoidaan tai käytetään.
Verovapaiden tulojen osalta haluan sanoa, että olen aina kannattanut tiedettä ja tutkimusta edistävien välineiden käyttöä, ja verovapaat tulot kuuluvat niihin. Nykyisenä kriisin ja talousvaikeuksien aikana yksi haasteistamme on se, miten voimme tukea tutkimusta ja kehitystä, jotta emme joutuisi samaan tilanteeseen kuin yritykset. Paineiden vuoksi yritykset todennäköisesti harkitsevat vähentävänsä sijoittamista tutkimukseen ja kehitykseen.
Tämä on yksi mahdollisuus, mutta meidän on myös muistettava, että meillä on joustava kasvu- ja vakaussopimus, jota on noudatettava, ja meidän on otettava huomioon, että tilanne ei ole suinkaan samanlainen kaikissa jäsenvaltioissa. Kullakin jäsenvaltiolla on omat manööverinsä, jotka on luotu hyvinä aikoina, kun talous voi nykyistä paremmin.
Te kysyitte minulta eettisyydestä, joka tuli esiin myös eräässä toisessa kysymyksessä. Katson, että me olemme tehneet todella paljon saadaksemme aikaan tieteen ja tutkimuksen eettisyyttä koskevan sopimuksen, joka pätee myös puiteohjelmien käyttöön. Sovinnon aikaan saaminen on vaikeaa. Euroopan unionin jäsenvaltioiden näkemykset eroavat huomattavasti. Me voimme olla ylpeitä, että olemme onnistuneet laatiman eettisille menettelytavoille selkeät säännöt, jotka ovat käytännössä osoittaneet perustuvansa todelliseen etiikkaan.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, pyydän anteeksi. Olen yleensä hyvin täsmällinen, mutta täsmällisyydellä on aina kaksi puolta, ja tämä kyselytunti on viivästynyt. Olin ryhmäkokouksessa ja heti kun näin näytöltä, että komission jäsen Potočnik aikoi aloittaa puheenvuoronsa, tulin juosten tänne ja saavuin samalla hetkellä, kun hän aloitti. Pyytäisin teitä ystävällisesti ottamaan käsittelyyn kysymykseni numero 42, sillä saavuin täysistuntosaliin samalla hetkellä, kun komission jäsen Potočnikin puheenvuoro kuulutettiin. Ette ehkä nähnyt minua, mutta tulin juosten sisään.
Puhemies
(IT) Hyvä jäsen Posselt, me olimme jo nähneet teidän saapuneen paikalle, vaikkakin hiukan myöhässä. Myöhästyminen ei selvästikään ole teidän syytänne ja ymmärrän täysin perustelunne. Puhemiehistö aikoi tällä välin noudattaa järjestystä ja mennä seuraavaan kysymykseen. Teemme kuitenkin parhaamme, jotta kysymyksenne voidaan käsitellä tämän kysymyskierroksen aikana.

Aihe: Vihreän teknologian tukeminen
Tämänhetkisessä tilanteessa, jossa talouselämää uhkaa taantuma ja energiansaanti on entistä epävarmempaa, kansalaiset odottavat Euroopan unionin omaksuvan johtavan roolin. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on nyt aika vauhdittaa toimintaansa ja lisätä innovointiin ja teknologiaan tarkoitettua rahoitustaan. Kansalaiset on saatava ymmärtämään, että EU voi saavuttaa maailmanlaajuisesti johtavan aseman vihreän teknologian alalla, jos toimet aloitetaan nyt, eikä myöhemmin. Ilmastonmuutokseen liittyvä haaste on mahdollisuus investoijille, tutkimukselle ja kehitykselle, liiketoiminnalle ja työpaikoille.
Voiko Euroopan komissio selvittää, millaisia suunnitelmia sillä on tällä hetkellä ja tulevaisuudessa vihreän teknologian rahoittamiseksi tutkimuksen ja teknologian seitsemännestä puiteohjelmasta?
Janez Potočnik
Komissio on parlamentin jäsenen kanssa täysin yhtä mieltä tämänhetkisestä tilanteesta.
EU:lla on vihreän teknologian alalla johtava rooli. Meidän on säilytettävä tämä asema ja lujitettava sitä. Tämä tukee myös EU:n johtavaa asemaa kansainvälisessä ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevassa keskustelussa. Seitsemännen tutkimuksen ja teknologian kehittämisen puiteohjelman ansiosta - jonka valmisteluun parlamentti osallistui täysimääräisesti - EU:lla on tarvittavat välineet valjastaakseen EU:n tutkimus- ja kehitysvaroja uusien vihreiden teknologioiden kehittämiseen.
Komissio panostaa paljon saadakseen seitsemännestä puiteohjelmasta irti kaiken mahdollisen hyödyn. Kaksi tähän mennessä hyväksytyistä yhteisistä teknologia-aloitteista on omistettu täysin vihreille teknologioille. Ne ovat Clean Sky -aloite, jossa on mukana 800 miljoonaa euroa eurooppalaisia varoja, sekä vetyä ja polttokennoja koskeva aloite, johon Euroopan yhteisö on käyttänyt 450 miljoonaa euroa.
Meillä on Euroopan strategisen energiateknologiasuunnitelman muodossa parlamentin ja neuvoston vahva tuki. Komissio on käynnistänyt prosessin, jolla edistetään tutkimus- ja kehitysvarojen käytön tehokkuutta energiatutkimuksessa. Energiateknologiasuunnitelma on omistettu vihreille teknologioille. Siinä vaaditaan panemaan täytäntöön kuusi uutta eurooppalaista ensisijaista teollisuusaloitetta (teollisuusvetoiset ohjelmat: tuuli, aurinko, hiilidioksidin talteenotto- ja varastointi, verkot, bioenergia ja kestävä fissio) ja perustamaan Euroopan energiatutkimuksen yhteenliittymä (tutkimusvetoiset ohjelmat).
Seitsemännen puiteohjelman energiaa koskeva yhteisön ohjelma on lyhyellä aikavälillä tärkein väline näiden toimien toteuttamisen tukemiseksi. Pelkät EU-toimet eivät kuitenkaan riitä. Siksi yhteisön ohjelman avulla tulisi pyrkiä käynnistämään jäsenvaltioiden ja luonnollisesti myös yksityisen sektorin toimia. Tämä edellyttää toisenlaista lähestymistapaa. Pelkän hankkeiden yhteisrahoittamisen sijaan tarvitaan yhteisten ponnisteluiden hyödyntämistä ja ohjaamista yhteisen toimintasuunnitelman avulla.
Tarkasteltuaan kaikkia työohjelmia seitsemännen puiteohjelman kolmen ensimmäisen toteutusvuoden ajalta komissio arvioi, että 37 prosenttia tutkimus- ja kehitysvaroin tuetuista ohjelmista koski vihreää teknologiaa. Myös 40 prosenttia vuoden 2007 vaatimusten jälkeen yhteistyöhön liittyvien erityisohjelmien puitteissa myönnetyistä määrärahoista tukee vihreää teknologiaa koskevaa tutkimusta ja kehitystä.
Jotta voisimme seurata puiteohjelman vaikutusta kestävään kehitykseen yleensä ottaen ja vihreään teknologiaan tarkemmin ottaen, komissio on perustamassa seurantajärjestelmää, jonka pitäisi olla käyttövalmis ensi vuoden alkupuoliskolla.
Komissio painotti myös 29. lokakuuta tänä vuonna hyväksytyssä tiedonannossaan "Finanssikriisistä talouden elpymiseen: eurooppalainen toimintakehys" tutkimukseen ja kehitykseen tehtyjen investointien ja niitä koskevan koulutuksen asemaa sekä eurooppalaisen kilpailukyvyn edistämistä tekemällä EU:n taloudesta entistä vihreämpi.
Yleisemmin ottaen on syytä huomata, että seitsemännen puiteohjelman varojen ja toimien lisäksi EU:ssa on laaja kirjo ympäristöteknologioita tukevia poliittisia aloitteita ja tukiohjelmia, kuten ympäristöteknologian toimintasuunnitelma, kilpailukyvyn ja innovoinnin suunnitelma sekä hiljattain laaditut aloite edelläkävijämarkkinoiden luomiseksi ja kestävää tuotantoa, kulutusta ja teollisuuspolitiikkaa koskeva toimintaohjelma.
Komissio toivoo tämän vastauksen saavan parlamentin jäsenen vakuuttuneeksi siitä, että me olemme täysin sitoutuneet valjastamaan seitsemännen puiteohjelman varoja eurooppalaisen vihreän tutkimuksen ja talouden edistämiseen.
Seán Ó Neachtain
(GA) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäsentä kattavasta vastauksesta.
Mitä tulee merentutkimukseen sekä meriteknologiaan ja -tieteeseen, voidaanko Euroopan unionin seitsemännestä puiteohjelmasta tukea merentutkimusta ja meriteknologiaa?
Janez Potoènik
Vastaus on "kyllä". Me keskustelimme tästä merta ja merenkulkua koskevasta toiminnasta juuri eilen pidetyssä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan kokouksessa. Me haluamme edistyä tällä alalla, sillä tilanne on äärimmäisen monimutkainen. Koko meriala on hyvin monitahoinen aihe, mutta meidän elämämme ja elintapamme vaikuttavat myös meren ekosysteemeihin. Se ansaitsee erityishuomiomme. Meidän tulisi erityisesti pyrkiä organisoimaan merta koskeva tutkimus uudella tavalla. Meidän pitäisi koota mereen ja merenkulkuun perehtyneet tutkijat yhteen ja myös yhdistää jäsenvaltioiden pyrkimykset eri tavalla kuin tällä hetkellä. Tässä on kyse uudesta ajattelutavasta, jota voisi kutsua äsken mainitsemani yhteisen toimintasuunnitelman yhteydessä "pilottiajatteluksi". Tulemme kiinnittämään huomiomme tähän asiaan myös tulevaisuudessa.
Puhemies
(IT) Hyvät parlamentin jäsenet, me pyrimme antamaan kaikille mahdollisuuden esittää kysymyksensä kyselytuntien vaihtumisen aiheuttamista muutoksista huolimatta. Kaikki jäljellä olevat kysymykset pyritään käsittelemään. Jotta aika riittäisi, me voimme antaa komission jäsenen vastauksen jälkeen puheenvuoron ainoastaan kysymyksen esittäneelle jäsenelle. Me emme ota vastaan muita puheenvuoropyyntöjä, sillä muutoin emme voi käsitellä kaikkia kysymyksiä.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, tulin vasta paikalle, mutta olen seurannut näyttöruutua hyvin tärkeässä ryhmäkokouksessa ja nyt ihmettelen, miksi me emme käy kysymyksiä läpi järjestyksessä. En todellakaan voi jäädä odottamaan. Tulin täsmällisesti sillä hetkellä, kun kysymykseni oli tarkoitus käsitellä, mutta nyt te vaihdattekin järjestystä. Arvoisa puhemies, pyydän teitä pysymään sovitussa järjestyksessä.
Puhemies
(IT) Hyvä jäsen Doyle, järjestystä ei olla vaihtamassa. Komission jäseniä koskevaa aikataulua muutettiin yhden kysymyskierroksen osalta, ja sen vuoksi jäsen Posselt myöhästyi 30 sekunnilla, mikä ei tietenkään ollut hänen syynsä. Sen vuoksi palaamme nyt jäsen Posseltin kysymykseen ja välittömästi sen jälkeen käsittelemme jäsen Doylen esittämän kysymyksen.

Aihe: Kloonaus
Komissio käy paraikaa periaatekeskustelua kloonauksesta. Mihin näillä keskusteluilla pyritään, ja mitkä ovat keskeisimmät perusteet, joihin näissä keskusteluissa tukeudutaan?
Janez Potočnik
Kloonaus on erityisen vaikea ja monitahoinen aihe. Komissiossa käytävä keskustelu kloonauksesta koskee somaattisten solujen tuman siirtämiseen tarkoitettua teknologiaa ja tarkemmin ottaen tuotantoeläinten jalostusta sekä sitä, miten näistä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä tuotettuihin elintarvikkeisiin tulee suhtautua.
Käytettäessä tätä kloonaustekniikkaa karjan lisääntymiseen ja jalostamiseen maatalous- ja elintarvikealalla suurimmat kysymykset koskevat ennen kaikkea eläinten terveyttä ja hyvinvointia. Käsiteltäessä näin kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä tuotettujen elintarvikkeiden turvallisuutta keskustellaan pääasiassa ihmisten terveydelle aiheutuvista mahdollisista vaaroista sekä kuluttajien oikeudesta saada tietoa.
Keskustelussa ei käsitellä tämän teknologian käyttöä tutkimuksessa. Komissio on seurannut tämän kloonausteknologian kehittymistä vuodesta 1996, jolloin ensimmäinen kloonattu nisäkäs, Dolly-lammas, syntyi. Komissio pyysi vuonna 1997 bioteknologian eettisiä vaikutuksia tutkivaa neuvonantajaryhmää antamaan lausunnon kloonauksen eettisyydestä.
Vuonna 2004 komissio rahoitti hanketta "Cloning in public" osana kuudetta puiteohjelmaa. Tämä käynnisti EU:n laajuisen keskustelun, joka oli ensimmäinen tilaisuus käydä tutkijoiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa alustavia keskusteluja tuotantoeläinten kloonaukseen liittyvistä eettisistä, juridisista ja muista näkökohdista. Tutkimus osoitti, että suuri yleisö on huonosti perillä kloonauksen käytöstä ja sen seurauksista. Yhteinen tutkimuskeskus julkaisi vuonna 2007 Nature Biotechnology -julkaisussa tutkimuksen kloonausteknologian kaupallisen käytön tulevaisuuden näkymistä. Tutkimuksessa kartoitettiin eläinten kloonauksen kaupallisten sovellusten tila maailmanlaajuisesti, esiteltiin mahdollista tuotevalikoimaa ja esitettiin arvio ajankohdasta, jolloin tuotteet tulisivat markkinoille. Johtopäätös oli, että kloonatut eläimet tulisivat EU:n markkinoille aikaisintaan vuonna 2010 ja että ensimmäiset myydyt tuotteet olisivat mahdollisesti kloonatuista eläimistä saatua lisäysaineistoa - siemennestettä.
Komissio on saanut viime vuosina tietoja, joiden mukaan somaattisten solujen tuman siirtämiseen tarkoitettu teknologia tuotantoeläinten lisääntymisessä on pian tulossa kaupalliseen käyttöön erityisesti kolmansissa maissa ja etenkin Yhdysvalloissa. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkeministeriön tutkijoiden laatimassa raportissa, joka perustuu lopulliseen riskiarviointiin ja joka julkistettiin tammikuussa 2008, todettiin, että kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä valmistettujen elintarvikkeiden käyttäminen on turvallista kunhan elintarvikkeet ovat peräisin terveistä eläimistä, mikä on elintarviketurvallisuuden yleinen periaate. Elintarvikeketjuun päästetään vain terveitä eläimiä.
Voidakseen käydä asiantuntevaa poliittista keskustelua komissio pyysi vuonna 2007 Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaista (EFSA) arvioimaan todellisia ja potentiaalisia riskejä, jotka liittyvät tämän teknologian käyttöön elintarviketuotannossa. Lisäksi se pyysi etiikkaa käsittelevää eurooppalaista työryhmää laatimaan lausunnon elintarviketuotantoon tarkoitetun eläinten kloonauksen eettisistä näkökohdista. Työryhmä antoi lausuntonsa tammikuussa 2008 ja EFSA heinäkuussa 2008. EFSAn mukaan tämänhetkisten tietojen perusteella ei ole viitteitä siitä, että terveistä kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä tuotettujen elintarvikkeiden ja toisaalta terveistä perinteisesti jalostetuista eläimistä tuotettujen elintarvikkeiden turvallisuudessa olisi eroja. Kloonattujen eläinten yleisen terveyden osalta EFSAn lausunnossa todetaan, että suvullisesti alkunsa saaneissa kloonattujen nautojen tai sikojen jälkeläisissä ei ole havaittu viitteitä haitallisista vaikutuksista. Klooneja ja niiden jälkeläisiä ei ole kuitenkaan vielä tutkittu koko niiden luonnollisen eliniän loppuun saakka.
Työryhmä ei näe nykytilanteessa vakuuttuvia perusteita elintarvikkeiden tuottamiselle kloonatuista eläimistä ja niiden jälkeläisistä.
Komissio tilasi myös Eurobarometri-tutkimuksen eurooppalaisten suhtautumisesta eläinten kloonaamiseen. Tulokset saatiin lokakuussa 2008. Niiden mukaan 58 prosenttia vastaajista vastusti kloonauksen käyttöä elintarviketuotannon tarpeisiin.
Komissio tarkastelee parhaillaan huolellisesti näitä eri tietoja alustaakseen epämuodollisen poliittisen keskustelun somaattisten solujen tuman siirtojen käytöstä tuotantoeläinten lisääntymisessä ja elintarviketuotannossa. Jos nykyisen sääntelykehyksen kehittäminen todetaan tarpeelliseksi, on tärkeä muistaa, että uusien säännösten olisi luonnollisesti oltava EY:n perustamissopimuksen ja Maailman kauppajärjestön sääntöjen mukaisia.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puhemiestä hänen joustavuudestaan ja komission jäsentä hyvästä vastauksestaan. Minulla on vain yksi jatkokysymys. Voiko komissio sanoa, että ihmisten kloonaaminen missä muodossa hyvänsä ei kuulu eikä tule kuulumaan tähän strategiaan?
Janez Potočnik
Nykyiset säännöt sulkevat tämän mahdollisuuden toistaiseksi pois. Säännöt, joita noudatamme, eivät salli tutkimusta, jonka tavoitteena olisi kloonata ihmisiä.
Aihe: Euroopan tutkimusneuvosto
Euroopan tutkimusneuvoston toiminta käynnistyi virallisesti 27.-28. helmikuuta 2007 puheenjohtajavaltio Saksan Berliinissä järjestämässä avajaiskonferenssissa. Yksi sen tavoitteista on tukea tutkijalähtöistä tai alhaalta ylöspäin etenevää, tieteen eturintamassa olevaa tutkimusta.
Voiko komissio täsmentää, mitä tutkijalähtöisellä tai alhaalta ylöspäin etenevällä, tieteen eturintamassa olevalla tutkimuksella tarkoitetaan? Voiko komissio ilmoittaa, millaista edistystä kyseisellä alalla on tähän mennessä saavutettu?
Janez Potočnik
Vastaan tähän lyhyesti. Euroopan tutkimusneuvoston noudattama "tutkijalähtöinen" lähestymistapa tarkoittaa sitä, että tutkimusneuvosto tukee tiedon rajoja rikkovia hankkeita, joita tutkijat toteuttavat itse valitsemistaan aiheista millä tahansa tieteen alalla. Heillä on siis vapaus valita.
Tukiessaan tällaista "rajat ylittävää tutkimusta" Euroopan tutkimusneuvosto painottaa erityisesti monitieteellisiä hankkeita ja uranuurtavaa tutkimusta.
Mitä tulee edistymiseen, Euroopan tutkimusneuvosto on tähän mennessä toteuttanut kaksi ehdotuspyyntöä, ja eurooppalainen tutkijayhteisö on vastannut niihin erittäin innokkaasti. Aloitteleville riippumattomille tutkijoille tarkoitettua apurahaa koskevaan ehdotuspyyntöön saatiin viime vuonna vastaukseksi uskomattomat 9 167 ehdotusta, ja tämänvuotiseen edistyneiden tutkijoiden apurahaa koskevaan pyyntöön tuli yli 2 000 ehdotusta. Hakijoiden suuri määrä kertoo Euroopan tutkimusneuvoston kiinnostavuudesta ja osoittaa, että alhaalta ylöspäin etenevän raja-alueiden tutkimuksen rahoituksesta on Euroopassa huutava pula.
Komissio on vakuuttunut, että tällainen tieteen rajoja rikkovaan tutkimukseen investoiminen tulee pitkällä aikavälillä edistämään merkittävällä tavalla eurooppalaista tietoon perustuvaa yhteiskuntaa sekä tutkimuksen innovointikykyä.
Avril Doyle
(EN) Ranskan puheenjohtajuus pyrkii laatimaan eurooppalaista tutkimusaluetta koskevan hallintoprosessin vuoden 2009 loppuun mennessä. Voiko komissio tämän tavoitteen osalta täsmentää, mihin toimenpiteisiin se aikoo ryhtyä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin kanssa luodakseen tiedepolitiikan arviointimenetelmiä, joiden avulla voidaan varmistaa eurooppalaista tiedettä, tutkimusta ja kehitystä koskevat, todisteisiin perustuvat poliittiset vaihtoehdot?
Ranskan puheenjohtajuus, neuvosto ja komissio ovat sopineet eurooppalaisen tutkimusalueen visiosta 2020. Mitä edistystä tämän vision julkistamisen yhteydessä tapahtuu eurooppalaisen tutkimusalueen hallinnossa?
Janez Potočnik
Tämä on suoraan sanottuna varsin kauaskantoinen kysymys. Pidämme tärkeänä, että jäsenvaltioiden kanssa sovitaan visiosta 2020, sillä se helpottaisi myöhempiä keskusteluja siitä, mitä me EU:ssa haluamme tehdä. Meidän ei pidä vain hokea sitä, mihin olemme pyrkimässä: siitä tässä on kyse. Tämä keskustelu on tietenkin alkanut jo aikaa sitten. Ajatus tuotiin ensimmäistä kertaa esiin vuonna 2000 julkistetussa vihreässä kirjassa. Mielestäni se on hienoa etenkin, sillä todellisuutemme on muuttunut aiemmasta.
Eurooppalaisen tutkimusalueen rakenne ja hallinto ovat äärimmäisen tärkeitä asioita, ja siksi meidän on maltettava mielemme. On selvää, että me emme tule onnistumaan, jos ohjaimissa eivät ole jäsenvaltiot. Kun me puhumme eurooppalaisesta tutkimusalueesta ja sen stimuloimisesta, me emme puhu pääasiassa varojen lisäämisestä EU:n tasolla, vaan ennemminkin siitä, miten me voisimme tehdä parempaa yhteistyötä. Tämä on joidenkin vertailukohtina käyttämiemme EU:n suurimpien kilpailijoiden - kuten Yhdysvaltojen - institutionaalisen kehyksen perusperiaatteita. Me haluamme siis, että jäsenvaltiot sitoutuvat vapaaehtoisesti lisäämään ja parantamaan yhteistyötämme.
Mainitsemanne tiedepolitiikan menetelmät ovat myös osa keskustelua, johon panostamme. Tätä kysymystä on varmasti käsiteltävä, mutta en voi nyt paneutua siihen. Tiedän, että eurooppalaisen tutkimusalueen lähestymistapa on pohjimmiltaan yksi niistä muutoksista, joita EU tarvitsee kaikkein eniten näinä aikoina.
Aihe: Tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännestä puiteohjelmasta tutkimukseen myönnettävän rahoituksen eettinen arviointi
Säännöissä, jotka koskevat ehdotusten jättämistä sekä siihen liittyviä arviointi-, valinta- ja avustuksenmyöntämismenettelyjä tutkimuksen ja teknologian kehittämisen seitsemännen puiteohjelman yhteydessä (FP7 - 1982/2006/EY), tehtiin selväksi, että rahoitusta ei myönnetä tutkimustoimintaan, jossa tuhotaan alkioita. Katsooko komissio, että ehdotettujen hankkeiden eettinen arviointi on onnistunut tämän politiikan täytäntöönpanossa?
Janez Potočnik
Seitsemännestä puiteohjelmasta rahoitetun tutkimuksen eettinen arviointi on järjestelmä, joka turvaa perusoikeuksien ja eettisten periaatteiden kunnioittamisen.
Tutkimuksissa, joissa käytetään ihmisalkioista saatavia kantasoluja, arviointiin kuuluu viisi vaihetta: tieteellinen arviointi, eettinen screening-menettely ja arviointi, kansallisen tai paikallisen eettisten kysymysten komitean hyväksyntä ehdotetulle tutkimukselle sekä ehdotusten toimittaminen sääntelykomitealle. Tämä koskee siis sitä, mistä hankkeista me päätämme hankekohtaisesti.
Etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä antoi komissiolle heinäkuussa 2007 lausunnon myös eettisistä arvioinneista, jotka oli laadittu ihmisalkioiden kantasoluja käyttävistä seitsemännen puiteohjelman tutkimushankkeista.
Komissio katsoo, että edellä mainittuja vaiheita noudattava eettinen arviointijärjestelmä on pannut asiaa koskevat EY:n säännökset täytäntöön onnistuneesti. Koska yhteisön rahoitusta ei myönnetä tutkimustoimille, joiden yhteydessä tuhotaan ihmisalkioita, seitsemännestä puiteohjelmasta ei ole rahoitettu tätä koskevia tutkimusehdotuksia.
Eettisen arvioinnin tarkoituksena on varmistaa, että EU:n rahoitusta ei myönnetä tutkimustoimille, joiden yhteydessä tuhotaan ihmisalkioita. Tässä mielessä kyse on puiteohjelman täytäntöönpanon keskeisestä osasta.
Gay Mitchell
(EN) Voisiko komission jäsen vielä tarkentaa, voidaanko puiteohjelmasta rahoittaa sellaista tutkimusta, jossa käytetään ihmisalkioita, jotka on jo tuhottu ennen tutkimuksen aloittamista, vai onko tämä vain pelkkää hiustenhalkomista ja saivartelua?
Palaan aiemmin esittämääni kysymykseen ja pyydän lisätietoja. Aikooko komission jäsen ryhtyä toimenpiteisiin varmistaakseen, että pysyttelemme kaikin keinoin ajan tasalla sellaisista tutkimusmuodoista, jotka eivät herätä tämänkaltaisia eettisiä kysymyksiä ja joiden avulla voidaan päästä yhtä hyviin tai parempiin tuloksiin?
Marco Cappato
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, näkemykseni on täysin päinvastainen kuin jäsen Mitchellillä. Tutkimuksessa voidaan hyvin käyttää solulinjoja, jotka on jo erotettu. Ongelma on mielestäni siinä, että tämäntyyppistä tutkimusta rankaistaan asettamalla sille käytännössä huomattavia esteitä syistä, jotka voivat vaikuttaa eettisiltä, mutta jotka todellisuudessa ovat aivan jotain muuta.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, te sanoitte aiemmin, että ette antaisi muiden kuin kysymyksen esittäjän tehdä kysymyksiä komission jäsenelle. Sitten kuka tahansa voikin esittää kysymyksiä ja saada ne kirjatuksi ylös. Miksi he eivät itse kirjoita kysymyksiä näistä aiheista? Arvoisa puhemies, teidän on noudatettava päätöksiänne johdonmukaisesti.
Te sanoitte, että te ette antaisi kenenkään muun kuin kysymyksen varsinaisen esittäjän esittää kysymyksiä, ja sitten te annatte tälle herrasmiehelle puheenvuoron minun jälkeeni. Jos olisin tiennyt, että tällainen kysymys aiotaan ottaa esiin, olisin perustellut näkemykseni paljon tarkemmin.
Epäeettinen tutkimus on täysin tarpeetonta...
(Puhemies keskeytti puhujan.)
Puhemies -
(IT) Hyvä jäsen Mitchell, kun annan parlamentin jäsenelle puolen minuutin puheenvuoron, en tiedä, aikooko hän esittää kysymyksen vai kommentoida jo esitettyjä kysymyksiä. Joka tapauksessa te saitte jäsen Cappaton puheen ansiosta uuden tilaisuuden esittää oman näkemyksenne. Uskon, että voimme kaikki olla tähän ratkaisuun tyytyväisiä. Kiitän komission jäsen Potočnikia hänen kärsivällisyydestään ja annan hänelle puheenvuoron viimeistä vastausta varten.
Janez Potočnik
Ymmärrätte nyt, kuinka vaikeaa tätä keskustelua on käydä, kun kyseessä on eettiset kysymykset. Juuri tätä on EU ja tältä se näyttää.
Tarkkaan ottaen ihmisalkioiden kantasolututkimus on sallittua tietyin ehdoin, joista Euroopan parlamentti sekä neuvosto ovat sopineet ja äänestäneet. Me olemme käyneet hyvin perusteellisen ja syvällisen keskustelun, ja käytetty menettely perustuu aidosti eettiseen lähestymistapaan, sen voin sanoa.
Selitin avauspuheenvuorossani, mitä me olemme tehneet ja miten päätökseen on päästy. Ensinnäkin meidän on suoritettava tieteellinen arviointi. Sitten tehdään eettinen arviointi, ensin Euroopan unionin tasolla ja sen jälkeen yksittäisissä jäsenvaltioissa. Jos yksikin jäsenvaltio vastustaa jonkin asian rahoittamista omassa maassaan, me emme rahoita sitä. Sen jälkeen hanketta käsittelee komitea, jossa jäsenvaltiot tekevät päätökset hankekohtaisesti.
Tieteellistä arviointia tehtäessä ensimmäinen kysymys on: voiko tätä asiaa tutkia jollain toisella tavalla? Käsittely voi jatkua vain, jos vastaus tähän kysymykseen on kielteinen.
Yleensä ottaen valtaosa tutkijoista katsoo, että tutkimuksessa olisi käytettävä useita menetelmiä. Ohjelmiemme rakennetta tarkastellessa huomaa kuitenkin, että valtaosa rahoittamistamme ohjelmista koskee aikuisten kantasolututkimusta. Siitä ei ole epäilystä. Me siis pyrimme noudattamaan niitä sääntöjä, joista sovittiin ja äänestettiin täällä ja joita me pidämme käytännössä toimivina.
Colm Burke
(EN) Arvoisa puhemies, olin täällä paikalla kello 18.15 näitä kysymyksiä varten. Kysymykseni oli erään kysymyskierroksen kysymys numero 3. Sille oli annettu 15 minuuttia. Tälle kierrokselle oli annettu 35 minuuttia. Mielestäni tämä järjestely on epäoikeudenmukainen; olin täällä paikalla ajoissa, eikä kysymystäni silti käsitelty. Olen erittäin pettynyt. Haluan, että ärtymykseni kirjataan ylös.
On äärimmäisen turhauttavaa tulla tänne, olla ajoissa ja sitten huomata, että kysymyksiä hypätään yli muiden jäsenten miellyttämiseksi. Tämä on ärsyttävää.
Puhemies
(IT) Hyvä jäsen Burke, ymmärrän ärtymyksenne. Me olemme kuitenkin noudattaneet tänä iltana eri kysymyskierroksille asetettuja aikarajoja. Silloin kun valitettavasti käy niin, että kyselytunnille otettua kysymystä ei käsitellä, se ei ikävä kyllä johdu puhemiehestä, vaan sattumasta, jolle en voi mitään. Ainoa vaihtoehtoni oli, kuten voitte hyvin todeta, pidentää viimeisen kysymyskierroksen kestoa muutamalla minuutilla komission joustavuuden ja kärsivällisyyden ansiosta. Muita kysymyskierroksia ei kuitenkaan ole lyhennetty.
(IT) Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
(Istunto keskeytettiin klo 19.50, ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
