Äänestysselitykset
Suulliset äänestysselitykset
Jan Březina
(CS) Äänestin Reimer Bögen laatimaa Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevaa mietintöä vastaan, koska etenkin Itävallan hakemuksen tapauksessa sen lähestymistapa on hyvin epäjärjestelmällinen, mikä näkyyn ennennäkemättömän korkeana tukena henkeä kohden. Jos on annettava ajallisesti rajoitettua yksilöllistä tukea globalisaation vuoksi irtisanottujen työntekijöiden auttamiseksi, tällaisen tuen on oltava todellisten yksilöllisten tarpeiden ja todellisen taloudellisen toimintaympäristön mukaista. Näin ei kuitenkaan ole, vaan tuen määrittämisprosessi on päinvastoin ollut sattumanvarainen ja mielivaltainen. Tästä syystä on mielestäni tarpeen asettaa selvät kriteerit. Varojen käyttö tällä tavoin ei ole ongelman ratkaisu vaan itse asiassa veronmaksajien varojen tuhlausta.
Syed Kamall
(EN) Arvoisa puhemies, syy siihen, että monet meistä ovat kiinnostuneita kaupasta, on uskoakseni ajatus siitä, että siten autamme köyhimpien maiden kansalaisia pois köyhyydestä. Tiedämme, että yksi parhaista tavoista auttaa heitä pois köyhyydestä on auttaa köyhien valtioiden yrittäjiä. Monissa köyhissä valtioissa yrittäjät kaipaavat apua ja markkinoiden avaamista, ja on tärkeää, että tuemme heitä.
Meidän on kuitenkin katsottava myös omien rajojemme sisälle ja huomattava, että me pystytämme köyhien maiden kanssa käytävää kauppaa haittaavia esteitä. Köyhät maat pitävät kauppasääntöjä monissa tapauksissa niitä vastaan vääristyneinä ja kiinnittävät huomiota sellaisiin seikkoihin kuin yhteiseen maatalouspolitiikkaan, puuvillan tukiin, terveys- ja kasvinsuojelustandardeihin ja EU:hun tuotavien arvokkaiden tuotteiden tullitariffeihin. Meidän on tärkeää osoittaa, että kauppajärjestelmä on todella avoin ja että me autamme köyhimpiä maita mahdollisimman paljon köyhyyden kitkemisessä.
Nirj Deva
(EN) Arvoisa puhemies, jos aiomme poistaa köyhyyden maailmasta, meidän on lisättävä maailmanlaajuista kauppaa. Jos valitsemme protektionismin maailman nykyisen rahoituskriisin vuoksi, saamme aikaan vain sen, että viivytämme miljoonien ihmisten pääsemistä pois köyhyydestä ja että miljoonat ihmiset kuolevat. Jos emme käy tämän haasteen kimppuun nyt heti ja katso kriisiä kauemmas, jätämme jälkeemme niin hirvittävien mittasuhteiden perinnön, että miljardi ihmistä jää ilman elinmahdollisuuksia.
Meillä on elintarvikekriisi, ilmastonmuutos, tulvia, maanjäristyksiä ja kaikenlaisia katastrofeja, jotka edellyttävät apuamme, ja ainoa keino, jolla voimme auttaa kaikkia, on lisätä maailmanlaajuista kauppaa, ja olen hyvin iloinen siitä, että uusi kauppapolitiikasta vastaava komission jäsenehdokas on kuuntelemassa puheenvuoroani.
Marc Tarabella
(FR) Arvoisa puhemies, toisin kuin edellinen puhuja, minä katson tämän Maailman kauppajärjestöä käsittelevän päätöslauselman suhteen, että miljardin ihmisen nälkäkuolemaa tai aliravitsemusta ei estetä kansainvälisellä kaupalla vaan omavaraisviljelyllä. Sillä estetään tällainen katastrofi paljon nopeammin kuin kansainvälisellä kaupalla.
Minulla on jo ollut tilaisuus puhua tästä aiheesta tässä keskustelussa, ja äänestin päätöslauselmaa vastaan vain siitä syystä, että julkisia palveluja sekä hallitusten kykyä valvoa veden ja energian kaltaisiin keskeisiin ongelmiin liittyviä julkisia palveluja koskeva tarkistus hylättiin.
Kirjalliset äänestysselitykset
Andrew Henry William Brons  
Me emme ole asioihin puuttumattomuutta kannattavia kapitalisteja, vaan me uskomme valtion antamaan apuun työntekijöille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa ilman omaa syytään. Me haluaisimme, että itsenäiset valtiot antavat tätä apua omille työntekijöilleen. Me emme luonnollisesti kannata edes EU:n jäsenyyttä. Euroopan globalisaatiorahasto on kuitenkin olemassa, ja siihen on osoitettu varoja.
Tämä rahasto on jäsenvaltioiden avun epätyydyttävä korvike. Jos ehdotettaisiin, että Yhdistyneen kuningaskunnan työläisiä autettaisiin tästä rahastosta, kannattaisin tietysti sitä. Tästä syystä minun on vastentahtoisesti kannatettava ruotsalaisille, alankomaalaisille ja itävaltalaisille työntekijöille rahastosta myönnettävää tukea. Jos äänestystulos olisi kielteinen, rahoja ei palautettaisi veronmaksajille. EU pitäisi ne ja käyttäisi ne ehkä paljon huonompaan tarkoitukseen.
Diogo Feio  
Euroopan globalisaatiorahasto perustettiin antamaan lisätukea työntekijöille, jotka ovat kärsineet maailmankaupassa tapahtuvien suurten muutosten seurauksista. Portugali, Saksa, Espanja, Alankomaat, Ruotsi, Irlanti ja Itävalta ovat jo hakeneet siitä tukea, mikä osoittaa, että tämä ongelma vaikuttaa eri maantieteellisillä alueilla sijaitseviin ja erilaisia talousmalleja ja taloudellisia kehityssuuntia edustaviin jäsenvaltioihin.
Tällaiset tilanteet, joita syntyy hälyttävällä vauhdilla, edellyttävät, että päättäjät pohtivat huolellisesti eurooppalaista taloudellista ja sosiaalista mallia sekä sen kestävyyttä ja tulevaisuutta. Ne merkitsevät myös sitä, että on ehdottoman välttämätöntä edistää keinoja luoda uusia laadukkaita työpaikkoja. Jotta ne voivat onnistua, meidän on annettava tukea sekä vähennettävä hallintotaakkaa ja perusteetonta byrokratiaa niiden tieltä, jotka yhä ovat valmiita ottamaan riskin ja perustamaan uusia yrityksiä ja liittymään innovatiivisiin hankkeisiin vaikeuksista huolimatta.
Annettiin työntekijöille kuinka paljon tukea tahansa, sillä ei ole mitään arvoa, jos yritys toisensa jälkeen lopettaa toimintansa ja jos emme pysty pysäyttämään investointivuotoa Euroopasta.
Nyt kyseessä olevat tapaukset, joita kannatan, koskevat Ruotsia, Itävaltaa ja Alankomaita, ja ne ovat saaneet laajan tuen asianomaisissa parlamentin valiokunnissa sekä päätöslauselmaesityksen jättämisen että lausunnon antamisen osalta.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Vaikka pidämme kiinni kriittisestä kannastamme Euroopan globalisaatiorahastoon, koska meistä olisi ollut tärkeämpää hyväksyä ensisijaisesti toimenpiteitä työttömyyden ehkäisemiseksi, äänestimme tämän rahaston varojen käyttöönoton puolesta lisäavun antamiseksi yritysten rakenneuudistusten tai kansainvälisen kaupan vapauttamisen seurauksista kärsiville työntekijöille.
Tässä tapauksessa on kyse noin 16 miljoonan euron käyttöönotosta Ruotsin, Itävallan ja Alankomaiden hyväksi, jotta tuetaan autoteollisuudessa ja rakennusalalla irtisanottuja työntekijöitä.
Tämä on viides kerta vuoden 2009 aikana, kun rahaston varoja otetaan käyttöön, ja sen jälkeen suunnitelluista 500 miljoonasta eurosta on käytetty yhteensä 53 miljoonaa euroa. On varsin oireellista, että vakavan sosiaalisen kriisin aikana suunnitellusta määrästä on käytetty vain vähän yli 10 prosenttia, ja se itsessään jo osoittaa, että rahastoa säänteleviä asetuksia on tarpeen tarkastella uudelleen.
Françoise Grossetête  
Äänestin Reimer Bögen laatiman Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa koskevan mietinnön puolesta. Sen tavoitteena on suojella työpaikkoja ja helpottaa maailmankaupassa tapahtuneiden rakennemuutosten ja maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin seurauksena irtisanottujen työntekijöiden palaamista työmarkkinoille.
Kolme vuotta rahaston vuonna 2006 tapahtuneen perustamisen jälkeen ja nykyisessä maailmanlaajuisessa talous- ja rahoituskriisissä oli tärkeää lieventää rahaston käyttöä säänteleviä ehtoja. Ruotsi, Itävalta ja Alankomaat ovat nyt näiden tehokkaampien ja nopeampien toimenpiteiden kohteina, ja odotan kiinnostuneena sitä, että kaikilla EU:n jäsenvaltioilla on paremmat mahdollisuudet saada tätä rahoitusta. Koska rahasto on kytketty kauden 2007-2013 rahoituskehykseen, rahaston varoja voidaan ottaa käyttöön vuosittain enintään 500 miljoonaa euroa, mutta on erittäin tärkeää, että nämä varat hyödynnetään täysimittaisesti, mitä nykyisin ei tapahdu.
Euroopan unionin on hyödynnettävä kaikki sen käytettävissä olevat resurssit lieventääkseen talouskriisin seurauksia.
Jörg Leichtfried  
kirjallinen. - (DE) Kannatan äänestyksessä mietintöä 15,9 miljoonan euron tuen myöntämisestä Itävallalle, Ruotsille ja Alankomaille. Maailmanlaajuisen talouskriisin seurauksena pelkästään Steiermarkissa on autoteollisuuden alihankintayrityksistä irtisanottu yhteensä 744 työntekijää. EU on nyt hyväksynyt Itävallan perustellusti jättämän hakemuksen saada Euroopan globalisaatiorahastosta yhteensä 5 705 365 euroa tukea.
Tämä on aivan oikein, sillä Itävalta on kärsinyt erityisen pahoin viennin romahtamisesta. Esimerkiksi tieliikenteen ajoneuvojen vienti on vähentynyt 51,3 prosenttia ja autojen vienti 59,4 prosenttia. Koska autoteollisuuden yritykset ovat tiiviisti kytköksissä toisiinsa ja monien alihankkijoiden monipuolistamisaste on vähäinen, kriisi tuntuu koko autoteollisuudessa.
Jean-Luc Mélenchon  
kirjallinen. - (FR) Ruotsalaiset, itävaltalaiset ja alankomaalaiset työntekijät uhrataan globalisaatiolle. Toistamme, että vastustamme tiukasti tämän rahaston taustalla olevaa filosofiaa, rahaston, joka tekee eurooppalaisista työntekijöistä pelkkiä "mukautumismuuttujia", joiden avulla uusliberalistinen globalisaatio, jota ei koskaan kyseenalaisteta, voi toimia kitkattomasti. Yhdysvaltalaisen Ford-yhtiön, joka nykyisin omistaa Volvo Carsin ja joka ilmoitti lähes miljardin dollarin voitosta vuoden 2009 kolmannella neljänneksellä, tai Heijmans NV:n pääosakkaiden Avivan, Axan ja BlackRockin kaltaisten jättien edut menevät nykyisin Euroopan unionin kansalaisten yleisen edun edelle. Rahastolla edistetään tätä riistoa.
Nuno Melo  
Euroopan unioni on solidaarisuuden alue. Tämä henki on Euroopan globalisaatiorahaston viitekehys. Rahasto tarjoaa tärkeää tukea työttömien ja globalisaation tuloksena tapahtuneiden tuotannon siirtämisten uhrien auttamiseksi. Tämä tuki on erityisen tärkeää, kun muistamme, että yhä useammat yritykset siirtävät tuotantoaan ja käyttävät hyväkseen useiden valtioiden, etenkin Kiinan ja Intian, alempia työvoimakustannuksia, mikä johtaa usein sosiaaliseen, ympäristöperusteiseen ja työvoiman polkumyyntiin.
Andreas Mölzer  
kirjallinen. - (DE) Globalisaation seurauksia pehmennetään jälleen kerran ottamalla käyttöön Euroopan globalisaatiorahaston (EGR) varoja. Tällä kertaa valitettavasti myös Steiermark on kärsinyt pahoin. Yhteensä 744 työntekijää yhdeksästä eri yrityksestä on menettänyt työpaikkansa muutaman viime kuukauden aikana, ja tästä syystä Steiermarkin osavaltio on pyytänyt EU:lta tukea. Kuten edellisissäkin hakemuksissa, kaikki on tarkastettu hyvin perusteellisesti, ja olen iloinen, että Steiermarkin kansalaiset täyttävät kaikki vaatimukset. Varsinkin nykyisen rahoitus- ja talouskriisin aikana saamme jälleen kerran hyvin selvän muistutuksen globalisaation kielteisistä vaikutuksista.
Tämän vuoksi on erityisen käsittämätöntä, että parlamentti on tänään hyväksynyt päätöslauselman, jolla ajetaan lisää kaupan vapauttamista ja kaupan esteiden purkamista ja siten lisää globalisaatiota. Kunnes EU:ssa tapahtuu ajattelutavan muutos, voimme vain pyrkiä vähentämään globalisaation aiheuttamia vahinkoja kyseisissä valtioissa. Siksi olen äänestänyt varauksetta varojen käyttöönottamisen puolesta.
Wojciech Michał Olejniczak  
Kannatin Euroopan globalisaatiorahaston varojen käyttöönottoa, koska työmarkkinoiden nykyinen tilanne edellyttää, että toimimme työntekijöiden puolesta. Edellisille kriiseille oli tunnusomaista se, että ne vaikuttivat yksittäisiin alueisiin ja keskittyivät yhteen paikkaan. Tuolloin kaikki työpaikkansa menettäneet tai talousvaikeuksiin joutuneet pystyivät lähtemään ulkomaille hakemaan töitä tai tekemään useita töitä yhtä aikaa. Nyt tällaisia mahdollisuuksia ei ole rahoituskriisin maailmanlaajuisen luonteen vuoksi.
Rahoitusmarkkinoiden nykytilanne edellyttää, että annamme tukea monille miljoonille kansalaisille, jotka ovat menettäneet työpaikkansa viime vuoden aikana. En tarkoita tietenkään pelkkää apua työn etsimisessä vaan myös työmarkkinoiden joustavuuden hyödyntämistä, jotta autetaan työntekijöitä hankkimaan uusia pätevyyksiä ja järjestetään asianmukaista koulutusta, kuten tietokonekoulutusta tai uraneuvontaa. Suurin osa EGR:n varoista olisi osoitettava yrittäjyyden edistämiseen ja itsenäisten ammatinharjoittajien tukemiseen, sillä ihmisten menettäessä työpaikkansa yrityksen perustaminen ja omien tulojen hankkiminen tarjoaa mahdollisuuden ylläpitää taloudellista vakautta ja kehittyä.
Mielestäni Euroopan globalisaatiorahaston kaltaiset ohjelmat ovat hyvin tarpeellisia, sillä niillä vastataan konkreettisiin tilanteisiin ja autetaan niitä, jotka ovat kärsineet pahiten kriisin vaikutuksista.
Aldo Patriciello  
Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, aluksi haluan onnitella esittelijää hänen tekemästään hienosta työstä. Euroopan globalisaatiorahasto on väline, jota Euroopan parlamentti nykyisin käyttää yhä enemmän, koska maanosamme taloudellinen lähentyminen on vaikeassa vaiheessa.
Tämä osoittaa, että Euroopan parlamentti on hyvin erilaisten poliittisten tavoitteiden yhteisvaikutuksen avulla kyennyt hyväksymään kriisin torjumiseksi poliittisia toimenpiteitä edustamiemme kansalaisten hyväksi. Tästä syystä äänestin rahaston puolesta varmana siitä, että se on keskeinen ammatillisen ja siten myös sosiaalisen integroitumisen väline työpaikkansa menettäneille työntekijöille.
Marit Paulsen, Olle Schmidt ja Cecilia Wikström  
Ruotsi on hakenut Euroopan globalisaatiorahaston tukea Ruotsin autoteollisuuden irtisanomisten vuoksi.
Olemme vakuuttuneita siitä, että vapaakauppa ja markkinatalous edistävät talouskehitystä, ja siksi vastustamme periaatteessa valtioille tai alueille annettavaa taloudellista tukea. Tämä talouskriisi on kuitenkin ollut syvempi kuin mikään Euroopan sitten 1930-luvun kokema kriisi, ja se on koetellut ruotsalaisia autonvalmistajia, ja etenkin Volvo Carsia, erityisen kovasti.
Komissio on katsonut, että Volvo Carsin irtisanomiset haittaavat merkittävästi paikallista ja alueellista taloutta Länsi-Ruotsissa. Volvo Cars on hyvin tärkeä työllistäjä Länsi-Ruotsissa. Ellei Euroopan parlamentti ryhdy toimiin, Volvo Carsin ja sen alihankkijoiden työntekijät joutuvat pahoihin vaikeuksiin. Sosiaalisen syrjäytymisen ja pysyvän osattomuuden riski on hyvin suuri, ja tätä me emme liberaaleina voi hyväksyä. Tunnemme vahvaa sympatiaa kaikkia työttömyydestä kärsiviä kohtaan ja haluaisimme, että heille järjestetään koulutusta.
Ruotsi on EU:n nettomaksaja, ja siksi on tärkeää, että myös Ruotsissa toimivien yritysten työntekijät saavat EU:lta tukea, kun he joutuvat kärsimään talouskriisin vaikutuksista.
Marie-Christine Vergiat  
Pidättäydyin äänestämästä uudesta globalisaatiorahaston varojen käyttöönotosta.
Äänestys koskee muun muassa kahta yhteensä lähes 24 miljoonan euron arvoista maksua Ruotsin ja Itävallan autoteollisuudelle. Lisäksi yksi pyyntö koskee alankomaalaista rakennusyhtiötä.
Rahaston pääasiallinen edunsaaja on autoteollisuus, vaikka se jatkuvasti sulkee tehtaita, siirtää tuotantoaan, irtisanoo suuria määriä työntekijöitä ja asettaa alihankkijansa vaikeaan asemaan. Lisäksi se on saanut jäsenvaltioilta muuta rahoitustukea talouden elvytyssuunnitelmien puitteissa sekä muun tyyppistä tukea, jota on myönnetty etenkin ilmastonmuutoksen torjuntatoimien yhteydessä.
Näitä varoja on tarkoitus käyttää irtisanottujen työntekijöiden koulutukseen - välttämätön toimenpide, jotta he voivat saada uuden työpaikan - mutta niiden myöntämisen vastineeksi ei vaadita Euroopan autoteollisuudelta lupausta olla irtisanomatta lisää työntekijöitään.
Ei tule kysymykseenkään, että tukisin tällaista politiikkaa, koska sillä itse asiassa hyväksytään tuotannon siirtäminen.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Tämä lisätalousarvio heijastaa selvästi Euroopan unionin talousarvioiden ristiriitaisuuksia. Yhtäältä sen kokonaismäärä on pieni verrattuna taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta koskevien toimien tarpeisiin. Toisaalta varoja ei ole käytetty, koska niitä eniten tarvitsevien valtioiden on ollut vaikeaa budjetoida talousarvioonsa tarvittavaa yhteisrahoitusta.
Silti ne hylkäsivät tekemämme ehdotukset yhteisrahoitusvaatimusten lieventämisestä erityisesti kriisin aikana. Tällaiset yhteisön politiikan ristiriitaisuudet ja epärationaalisuudet hyödyttävät vain rikkaimpia ja kehittyneimpiä valtioita ja kärjistävät viime kädessä sosiaalista eriarvoisuutta ja alueellisia eroja. Tästä syystä äänestimme mietintöä vastaan.
Kantamme perustellaan itse mietinnössä, kun siinä korostetaan, että "maksujen ilmeiseen hidastumiseen verrattuna odotettuun maksutahtiin on eri jäsenvaltioissa erilaisia syitä. Ensinnäkin nykyinen taloustilanne on eräissä tapauksissa vaikeuttanut kansallisen yhteisrahoituksen myöntämistä. Toiseksi, maaseudun kehittämisen toimeenpanon hitaus vuonna 2009 verrattuna edellisen ohjelmakauden vastaavaan vuoteen selittyy eräiden ohjelmien myöhäisellä hyväksymisellä sekä Romanian ja Bulgarian tapauksissa sillä, että niillä ei ole riittävää aiempaa kokemusta maaseudun kehittämisohjelmien toimeenpanosta."
Nikolaos Chountis  
Äänestin esitystä vastaan, sillä kokonaisuutena se edistää markkinoiden vapauttamista ja kauppajärjestelmää, joka ainoastaan haittaa köyhiä ja kehitysmaita ja jossa ei kanneta todellista huolta maapallon ekologisista tarpeista. Katson, että kaupan vapauttaminen ja sen katastrofaaliset seuraukset, jotka ovat osaltaan synnyttäneet nykyisen rahoitus-, talous-, ilmasto- ja elintarvikekriisin ja johtaneet työpaikkojen katoamiseen, köyhyyteen ja teollisuustuotannon vähentymiseen, olisi hylättävä. Äänestin esitystä vastaan myös siksi, että sillä ei taata täysin hallitusten oikeutta suojella kykyään säännellä ja tarjota peruspalveluja etenkin terveydenhuollon, koulutuksen, kulttuurin, viestinnän, liikenteen sekä vesi- ja energiahuollon kaltaisilla julkisten hyödykkeiden ja palvelujen aloilla.
Valitettavasti Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmän / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston tarkistukset hylättiin. Me aiomme taistella kansainvälisen kauppajärjestelmän aidon uudistamisen puolesta, niin että otetaan käyttöön oikeudenmukaista kauppaa koskevia sääntöjä, jotka noudattavat sosiaalista oikeudenmukaisuutta, ympäristösuojelua, elintarvikeomavaraisuutta ja -turvaa, kestävää maataloutta, kestävää kasvua ja kulttuurista monimuotoisuutta koskevia kansainvälisiä sääntöjä.
Anne Delvaux  
kirjallinen. - (FR) Äänestin Dohan kehitysohjelman näkymiä WTO:n seitsemännen ministerikokouksen jälkeen käsittelevää yhteistä päätöslauselmaesitystä vastaan. Yleisesti ottaen vastustin sitä siksi, että siitä puuttuu näkemys kehityksen edistämisestä ja kehitysmaiden kunnioittamisesta, ja konkreettisemmin siksi, että vaikka on tärkeää saattaa Dohan kierros menestyksellisesti päätökseen, sitä ei voida tehdä hinnalla millä hyvänsä. Kansainvälisessä kaupassa on otettava huomioon Euroopan pitkät perinteet köyhimpien maiden kanssa tehtävässä yhteistyössä. Lisäksi en kannata päätöslauselmassa suositeltua maataloutta ja palvelujen vapauttamista koskevaa lähestymistapaa, varsinkaan kun kaikkia päätöslauselmatekstin tasapainottamiseksi jätettyjä tarkistuksia ei hyväksytty. Esimerkiksi suostuminen palvelualan neuvottelujen tehostamiseen (palvelujen vapauttamiseksi edelleen) ei tule kysymykseen.
Pahoittelen myös sitä, että päätöslauselmassa kannatetaan kahdenvälisten vapaakauppasopimusten lujittamista. Tämäntyyppiset sopimukset ovat usein kehitysmaiden kannalta paljon huonompia. Joutuessaan kohtaamaan EU:n yksin ne ovat paljon heikommassa neuvotteluasemassa ja joutuvat usein ahdistetuiksi nurkkaan.
Diogo Feio  
Dohan kierros on mielestäni keskeisen tärkeä kansainvälisen kaupan kannalta, ja se saattaa auttaa suuresti vähentämään köyhyyttä kehitysmaissa sekä jakamaan globalisaation hyödyt oikeudenmukaisemmin. Tästä syystä on tärkeää, että Dohan kehitysohjelmassa otetaan huomioon tämä vaikutus ja annetaan todellinen panos vuosituhattavoitteiden saavuttamiseksi.
Keskeistä on, että WTO:n jäsenet välttävät edelleen protektionistisia toimenpiteitä, joilla voisi olla erittäin vahingollinen vaikutus maailmantalouteen. Olen vakuuttunut siitä, että protektionististen toimenpiteiden toteuttamatta jättäminen on johtanut parempaan, joskin hitaaseen, elpymiseen nykyisestä talouskriisistä.
Tämän vuoksi on ratkaisevan tärkeää, että WTO:n jäsenet torjuvat protektionismia kahden- ja monenvälisissä suhteissaan tulevissa sopimuksissa.
José Manuel Fernandes  
Kannatan sitä, että Euroopan unioni ottaa johtavan roolin nykyisissä WTO:n neuvotteluissa, jotta Dohan kierros saadaan päätökseen ottaen samalla huomioon ilmastonmuutoksen, turvallisuuden ja elintarvikeomavaraisuuden kaltaiset uudet maailmanlaajuiset haasteet. Toivon, että kierroksen tulos luo uusien markkinoiden mahdollisuuksia ja vahvistaa monenvälisen kaupan sääntöjä, jotta kauppa valjastetaan kestävän kehityksen palvelukseen. WTO voisi hallita globalisaatiota nykyistä paremmin. Ymmärrän kuitenkin, että nykyisessä talouskriisissä WTO:ssa hyväksytyt säännöt ja sitoumukset ovat pitkälti estäneet sen jäseniä turvautumasta rajoittaviin kauppapoliittisiin toimenpiteisiin ja saanut ne toteuttamaan taloutta elvyttäviä toimia.
WTO:n jäsenien on edelleen sitouduttava protektionismin aktiiviseen torjuntaan. Toivon, että WTO:n ja muiden kansainvälisten organisaatioiden ja elinten, kuten YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO), Kansainvälisen työjärjestön (ILO), Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP), Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman (UNDP) ja Yhdistyneiden kansakuntien kauppa- ja kehityskonferenssin (UNCTAD), välistä yhteistyötä saadaan lisättyä. Tästä syystä äänestin päätöslauselman puolesta.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Tässä päätöslauselmassa korostetaan parlamentin uusliberalistisia kantoja vuonna 2001 alkaneeseen Dohan kierrokseen, vaikka sosiaalikysymyksiin ja vuosituhannen kehitystavoitteisiin satunnaisesti viitataankin.
Sen pääsisältönä on kuitenkin maailmanmarkkinoiden täydellisen vapauttamisen painottaminen. Siinä kieltäydytään hyväksymästä, että on aika muuttaa kansainvälisen kaupan prioriteetteja ja hylätä vapaakauppa, koska se on pahentanut nykyistä rahoitus-, talous-, elintarvike- ja sosiaalikriisiä, jossa työttömyys ja köyhyys lisääntyvät. Vapaakauppa palvelee vain rikkaimpien maiden ja suurimpien talous- ja rahoitusryhmittymien etuja.
Hylkäämällä ehdottamamme tarkistukset ne sanoivat "ei" neuvottelujen suunnanmuutokselle, jolla olisi asetettu etusijalle kehitys ja sosiaalinen edistys, asianmukaiset oikeudet tarjoavien työpaikkojen luominen sekä nälän ja köyhyyden torjunta. On valitettavaa, että niiden mielestä ei ole ensisijaista lakkauttaa veroparatiisit, edistää elintarvikeomavaraisuutta ja elintarviketurvaa, tukea laadukkaita julkisia palveluja ja kunnioittaa hallitusten oikeutta säilyttää omat taloutensa ja julkiset palvelunsa etenkin terveydenhoidon, koulutuksen, vesihuollon, kulttuurin, viestinnän ja energiahuollon aloilla.
Bruno Gollnisch  
Ei, maailmanlaajuinen vapaakauppa ei ole nykyisen kriisin ratkaisu. Päinvastoin, se on yksi sen tärkeimmistä syistä. Dohan kierroksen neuvottelut ovat kangerrelleet alusta lähtien ja olleet jumissa jo vuoden ajan erään perustavanlaatuisen ongelman vuoksi, nimittäin siksi, että järjestelmä on saavuttanut siedettävyyden rajat kaikkien kannalta - olivat ne sitten kehittyneitä maita, nousevia talouksia tai vähiten kehittyneitä maita, millä kansainvälisessä kielenkäytössä tarkoitetaan köyhyyden riivaamia valtioita, joiden on pakko integroitua äärimmäiseen kilpailuun perustuville globaaleille markkinoille ja joutua niiden nielaisemiksi. Me Euroopassa noudatamme paradoksia, jota ylläpitää meitä hallitseva näennäiseliitti, joka haluaa meidän kaikkien olevan samalla rikkaita ja köyhiä: köyhiä, koska meille on maksettava liian vähän, jotta voimme kilpailla kauppasodassa matalan palkkatason maita vastaan, ja rikkaita, jotta voimme kuluttaa markkinoillemme tulvivia halpoja ja usein huonolaatuisia tuontituotteita.
Muutama vuosikymmen sitten eräs ranskalainen taloustieteen Nobel-palkinnon saaja esitti aivan ilmeisen ratkaisun: vapaakauppa on mahdollista ja toivottavaa vain sellaisten valtioiden tai yksiköiden välillä, jotka ovat samalla kehitystasolla. Silloin se on kaikkien siihen osallistuvien kumppanien kannalta hyödyllistä. Kaikkien muiden osalta kauppaa on säänneltävä, halusivat ultraliberalismin profeetat sitä tai eivät.
Sylvie Guillaume  
Toivon, että Dohan neuvottelukierros johtaa siihen, että luomme oikeudenmukaiset ja tasa-arvoiset kauppasuhteet. Tästä syystä kannatin poliittisen ryhmäni tarkistuksia, joiden tarkoituksena oli parantaa päätöslauselmaa ja vahvistaa kehitystä koskevia vaatimuksia, kehottaa olemaan vaarantamatta julkisia palveluja palveluista käytävissä neuvotteluissa, pyytää teollisuustuotteiden tullien osalta tunnustamaan tarve ottaa huomioon kunkin valtion kehitystaso ja olla avaamatta näitä aloja yhtäkkiä kilpailulle sekä vaatia, että eräiden maatalousalan tuotantotyyppien erityistä ja eriytettyä kohtelua jatketaan.
Nuno Melo  
Kansainvälisen kauppajärjestelmän useat epätasapainoisuudet kärjistävät osaltaan eri maanosien välistä epäsymmetriaa. Tässä mielessä kaikki, mikä auttaa oikaisemaan nykyistä epätasapainoa, on kaikille hyödyksi ja edistää varmasti oikeudenmukaisempiin ja tasa-arvoisempiin sääntöihin perustuvan monenvälisen järjestelmän luomista. Näin saamme kaikkia palvelevan oikeudenmukaisen kauppajärjestelmän. Tämä on Dohan kehitysohjelman henki.
Willy Meyer  
30 vuotta kestäneen vapaamarkkinafundamentalismin jälkeen maailmantalous on pahimmassa kriisissä sitten 1930-luvun suuren laman. Maailman kauppajärjestön (WTO) uusliberalistinen strategia, joka sisältää sääntelyn purkamista, vapauttamista ja palvelujen yksityistämistä, on lisännyt maailman väestön suurimman osan köyhyyttä sekä kehitysmaissa että teollistuneissa maissa. Ryhmäni on aina vastustanut kaupan vapauttamista ja sen katastrofaalisia vaikutuksia, jotka osaltaan pahentavat nykyistä rahoitus-, talous-, ilmasto- ja elintarvikekriisiä.
Näistä syistä äänestin WTO:n ministerikokousta käsittelevää parlamentin päätöslauselmaa vastaan, ja ryhmäni on ehdottanut, että WTO:n neuvotteluja varten pyydetään uusia valtuuksia. Tällaiset neuvotteluvaltuudet on mukautettava maailman nykytilaan. Niillä on pyrittävä saamaan aikaan todellinen muutos kansainväliseen kauppajärjestelmään ja varmistamaan sellaisten oikeudenmukaisten kauppasääntöjen hyväksyminen, jotka noudattavat sosiaalista oikeudenmukaisuutta, ympäristöä, elintarvikeomavaraisuutta ja kestävää maataloutta koskevia kansainvälisiä sopimuksia ja kansallisia säännöksiä.
Andreas Mölzer  
kirjallinen. - (DE) Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ryhmän, Euroopan konservatiivien ja reformistien sekä Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmän yhteinen päätöslauselmaesitys Dohan kehitysohjelmasta ja WTO:sta jatkaa kaikkia talouden aloja koskevan maailmanlaajuisen vapauttamisen suuntausta. Ei ole epäilystäkään, että kaupan esteiden purkaminen ja kaupan lisääminen eräillä aloilla lisää vaurautta. Olemme myös nähneet, että vapaakauppa, etenkin yhtä kehittyneiden valtioiden välillä, on hyödyllistä.
Jos kauppakumppanit ovat kuitenkin kehitystasoltaan liian erilaisia, molemmille osapuolille koituu usein kielteisiä seurauksia. Kehitysmaiden markkinoiden täydellinen avaaminen tuonnille teollistuneista maista on joskus johtanut paikallisen talousrakenteen tuhoutumiseen, väestön köyhtymiseen ja sen seurauksena siihen, että yhä useammat haluavat muuttaa länsimaihin. Toisaalta Eurooppaan on tulvinut Kaukoidästä halpoja tavaroita, joiden tuotanto monissa tapauksissa perustuu työntekijöiden riistämiseen. Kotimainen tuotanto on siirretty muualle tai lakkautettu, mikä on synnyttänyt työttömyyttä Euroopassa. Tältä kannalta katsottuna tietyt kaupan esteet, esimerkiksi Euroopan elintarvikeomavaraisuuden säilyttämiseksi, ovat näin ollen täysin järkeviä. On muistettava, että rahoitusmarkkinoiden palvelujen vapauttaminen oli yksi suuri syy nykyiseen rahoitus- ja talouskriisiin. Tästä huolimatta päätöslauselmaesityksessä kannatetaan vapauttamisprosessin jatkamista ja suuremman roolin antamista WTO:lle osana uutta maailmanjärjestyspolitiikkaa, ja siksi äänestin sitä vastaan.
Evelyn Regner  
kirjallinen. - (DE) Äänestin tänään Dohan kehitysohjelmaa koskevaa päätöslauselmaa vastaan, koska vastustan kaikenlaista julkisten palvelujen vapauttamista. Tarkoitan erityisesti vesihuollon, terveydenhoitopalvelujen ja energia-alan palvelujen vapauttamista. Yhteiskunnan yhteenkuuluvuuden kannalta on erittäin tärkeää, että kaikki kansalaiset voivat saada julkisia palveluja. Näiden palvelujen on oltava laadukkaita, todella julkisia ja yleisiä sekä ennen kaikkea kohtuuhintaisia. Kansallisilla viranomaisilla olisi tässä suhteessa oltava runsaasti harkintavaltaa ja laajat mahdollisuudet muotoilla itse palvelujaan.
Frédérique Ries  
kirjallinen. - (FR) Tällä globalisaation aikakaudella tehokas kaupan sääntelyn järjestelmä on tärkeämpi kuin koskaan. Tämä on vuonna 1995 GATTin korvaajaksi perustetun Maailman kauppajärjestön tehtävä. Kuten parlamentin oikeiston jättämässä päätöslauselmaesityksessä, jonka puolesta tänään puoliltapäivin äänestin, korostetaan, WTO on avainasemassa sen varmistamisessa, että globalisaation hallinta tehostuu ja sen edut jakautuvat entistä tasapuolisemmin. Ne, jotka kannattavat protektionismia, sitä, että käperrymme itseemme, haukkuvat selvästi väärää puuta väittäessään WTO:n olevan hallitsemattoman liberalisoinnin tappava ase. Tämän Yhdistyneiden kansakuntien elimen nykyinen pääjohtaja Pascal Lamy esitti vuonna 1999 etenemisreitin, joka päinvastoin merkitsee hallittua globalisaatiota.
Tämän reitin seuraamiseksi Euroopan parlamentti ehdottaa eräitä käytännön ratkaisuja: markkinoille pääsyn takaamista vähiten kehittyneille maille täysin ilman tulleja ja kiintiöitä, Dohan kierroksen kehitysmaiden kannalta onnistunutta tulosta, ympäristönormien ja sosiaalisten normien vähimmäisvaatimuksia ja komission tiukkaa neuvotteluvaltuutusta maatalouskysymyksissä. Ehdottamalla näitä ratkaisuja huomautamme myös, että Euroopan unionin on asetettava poliittiset tavoitteensa etusijalle eikä keskityttävä vain kauppatavoitteisiin.
Czesław Adam Siekierski  
kirjallinen. - (PL) Olen hyvin tyytyväinen WTO:ta käsittelevään päätöslauselmaan, sillä tämä on tällä hetkellä poikkeuksellisen merkittävä ongelma. Kriisi on luonteeltaan maailmanlaajuinen, ja sen voittaminen mahdollisimman nopeasti on meidän kaikkien edun mukaista. Yksi tapa rajoittaa tehokkaasti kriisiä on mielestäni maailmankaupan laajentaminen. Talouksien uudistamisen rajoittaminen alueelliselle tai kansalliselle tasolle on helpompaa, mutta pitkällä aikavälillä se ei ole hyvä tapa torjua maailmanlaajuista kriisiä, jonka torjuminen edellyttää koko maailman mittakaavassa käytettäviä yhteisiä välineitä. Näin ollen meidän olisi tehtävä kaikkemme vauhdittaaksemme Maailman kauppajärjestön puitteissa käytäviä neuvotteluja, sillä näillä neuvotteluilla vapautetaan kauppaa. Samalla meidän on otettava käyttöön vakaat kilpailukykyä koskevat periaatteet. Näissä periaatteissa tuotteiden laatustandardit ja tuotanto-olosuhteet ovat erityisen tärkeitä, myös ilmastonmuutoksen torjuntaa ja hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ajatellen. Erittäin arat tuotteet, kuten maataloustuotteet ja elintarvikkeet, edellyttävät erityisen vakaata lähestymistapaa. Tulevaisuudessa meidän olisi pohdittava, olisiko meidän sen lisäksi, että maataloustuotteiden kauppa vapautetaan WTO:n puitteissa maailmanlaajuisesti, myös standardisoitava eräitä maatalouspolitiikan elementtejä koko maailman tasolla. Maatalousalan erityisluonne olisi otettava huomioon - sen riippuvuus ilmasto-oloista, elintarviketurvaan liittyvät laatukysymykset, tuotanto-olosuhteet sekä maailman elintarviketuotannon turvaamisen ongelma. Meidän on WTO:n neuvotteluissa osoitettava parempaa muiden ymmärtämistä ja enemmän hyvää tahtoa.
Nikolaos Chountis  
Äänestin päätöslauselmaesitystä vastaan, koska se perustuu täysin "terrorismin vastaisen sodan" oppiin ja politiikkaan, jota yhä käytetään perustelemaan oikeuksien ja vapauksien rajoituksia ja antamaan sotilaalliselle väliintulolle ja Lissabonin sopimuksella käyttöönotetuille toimille laillinen oikeutus. Euroopan parlamentti on myös loppujen lopuksi jätetty yksilön oikeuksiin ja terrorisminvastaiseen politiikkaan liittyvien toimenpiteiden säätämisen, käsittelyn ja valvonnan ulkopuolelle, mikä heikentää sen roolia tärkeissä kysymyksissä. Lopuksi painotan, että kaiken muun lisäksi valitettavasti hyväksyttiin tarkistus, jolla vääristetään kansalaisjärjestöjen roolia ja muutetaan ne yhteiskunnissaan toimivista auttajista tiedonantajiksi ja erilaisten "terrorismin vastaisten" turvallisuuspalvelujen juoksupojiksi.
Carlos Coelho  
kirjallinen. - (PT) Yleinen oikeus tutustua asiakirjoihin on keskeinen tekijä toimielinten demokraattisen valvonnan ja tehokkaan toiminnan varmistamiseksi, millä lisätään kansalaisten luottamusta. Neuvosto vahvisti Tukholman ohjelman puitteissa avoimuuden tärkeyden ja kehotti komissiota tutkimaan parasta tapaa varmistaa päätöksentekoprosessin avoimuus, oikeus tutustua asiakirjoihin ja hyvä hallintotapa Lissabonin sopimuksen tarjoamia uusia mahdollisuuksia silmällä pitäen. Olen varma, että asiakirjojen saatavuuteen sovellettavan asetuksen oikeusperusta on tarpeen vaihtaa samoin kuin se oikeudellinen viitekehys, jossa sen on määrä toimia, etenkin kun otetaan huomioon unionin toimielinten ja kansalaisten välinen suhde.
Tarvitaan myös sisällöllisiä parannuksia muun muassa erääseen aivan keskeisenä pitämääni seikkaan, parlamentin kykyyn harjoittaa sen oikeutta demokraattiseen valvontaan tutustumalla arkaluontoisiin asiakirjoihin. Avoimuus niin suhteessa kansalaisiin kuin toimielinten välillä on yksi EU:n perusperiaatteista. Kaikkien EU:n toimielinten, elinten, yksiköiden ja virastojen toimien ja päätösten on noudatettava mahdollisimman hyvin avoimuusperiaatetta.
Diogo Feio  
Käsiteltävänä oleva kysymys koskee Lissabonin sopimusta ja etenkin sitä, miten sovitetaan yhteen sen 75 ja 215 artikla, jotka liittyvät parlamentin toimivaltaan menettelyssä, jolla hyväksytään rajoittavia toimenpiteitä tiettyjä henkilöitä tai yhteisöjä vastaan.
Kun 215 artikla näyttäisi sulkevan parlamentin päätöksentekoprosessin ulkopuolelle, 75 artiklalla määritellään tavanomainen lainsäätämisjärjestys ja siten parlamentin osallistuminen terrorismin ja siihen liittyvän toiminnan ehkäisemiseen tähtäävien toimien laatimiseen ja hyväksymiseen.
Koska 215 artiklassa säädettyjen rajoittavien toimenpiteiden tarkoitus on usein nimenomaan terrorismin vastainen taistelu, on tärkeää määrittää, onko se poikkeus 75 artiklaan, ja jos on, onko hyväksyttävää, että parlamentti järjestelmällisesti jätetään näiden toimenpiteiden hyväksymismenettelyn ulkopuolelle.
Minusta on selvää, että lainsäätäjän tarkoituksena oli antaa tällaisten toimenpiteiden hyväksyminen ainoastaan neuvoston tehtäväksi. Tämän syynä saattaa olla päätöksenteon nopeus ja yhtenäisyys. Katson kuitenkin, että muissa kuin kiireellisissä tilanteissa olisi eduksi kuulla parlamenttia, kun tällaisia toimenpiteitä ollaan hyväksymässä.
Ilda Figueiredo  
kirjallinen. - (PT) Terrorismin torjuntaa käytetään jälleen kerran tekosyynä kohdistaa rajoittavia toimenpiteitä ja pakotteita kolmansien maiden hallituksiin, luonnollisiin tai oikeushenkilöihin, ryhmiin tai muihin kuin valtiollisiin yhteisöihin. Tätä ei voi hyväksyä, sillä päätöslauselmassa itsessään myönnetään, että erilaisia uhkia on käytännössä vaikea erottaa toisistaan, vaikka siinä jossain määrin yritetään tehdä niin.
Me ymmärrämme, että tarvitaan toisenlaiset kansainvälisen oikeuden noudattamisen puitteet. Me emme hyväksy kolmansien maiden hallituksia, luonnollisia tai oikeushenkilöitä, ryhmiä tai muita kuin valtiollisia yhteisöjä kohtaan harjoitettavaa kaksinaismoralistista politiikkaa, jossa nämä arvioidaan Yhdysvaltojen tai Euroopan suurimpien valtioiden etujen mukaan. Esimerkeistä ei ole pulaa. Meillä on Länsi-Saharan laiton miehitys, Aminatou Haidarin ja muiden länsisaharalaisten vangittuna pitäminen Marokossa ja Turkin toimet kurdeja ja Kyprosta vastaan, vain muutaman mainitakseni.
Tästä syystä me äänestimme tätä päätöslauselmaa vastaan, vaikka olemmekin samaa mieltä eräistä sen kohdista, etenkin niistä, joissa pyydetään komissiolta selkeyttämistä.
Bruno Gollnisch  
Tämä parlamentin päätöslauselma horjuu jatkuvasti kahden seikan välillä: toinen niistä on terroristijärjestöjä ja niitä tukevia valtioita vastaan toteuttavat toimet, kuten niiden varojen jäädyttäminen tai diplomaattisten ja taloudellisten pakotteiden määrääminen, toinen taas yksilöiden ja organisaatioiden oikeus puolustautua tällaisia syytöksiä ja pakotteita vastaan.
Parlamentti on selvästi päättänyt asettaa epäiltyjen oikeudet kansakuntien puolustuksen edelle. Vaikka demokratiat eivät voi torjua terrorismia kieltämällä omat arvonsa, niillä ei myöskään ole varaa antaa itsestään lepsua tai heikkoa vaikutelmaa Pelkään, että päätöslauselmalla annetaan juuri tällainen kuva. Tästä syystä, institutionaaliset näkökohdat sivuuttaen, me äänestimme mietintöä vastaan.
Sylvie Guillaume  
Äänestin tämän päätöslauselman puolesta, koska on tärkeää, että me Euroopan parlamentin jäsenet valvomme parlamentaarisesti päätöksiä, joilla asetetaan pakotteita al-Qaidaan ja talebaneihin yhteydessä oleville henkilöille sekä oikeusvaltiota Zimbabwessa ja Somaliassa uhkaaville henkilöille. Valittua oikeusperustaa ei voida hyväksyä; pyydämme, että meitä kuullaan tavanomaisessa lainsäätämisjärjestyksessä ja että meille tiedotetaan YK:n pakotekomitean työn etenemisestä. Lopuksi pahoittelen sitä, että neuvoston lähestymistapa on hyvin hallintopainotteinen, vaikka tässä on kyse yksilön oikeuksia koskevista toimenpiteistä.
Timothy Kirkhope  
kirjallinen. - (EN) ECR-ryhmä on EU:ssa toteutettavien terrorismin vastaisten toimien vankin kannattaja, ja se katsoo etenkin, että Euroopan unionin jäsenvaltioiden hallitusten on toimittava yhteistyössä torjuakseen terrorismin jatkuvan uhan. ECR-ryhmä on kuitenkin päättänyt pidättäytyä äänestämästä päätöslauselmasta kahdesta syystä: Ensinnäkin me vastustamme kaikkea lainsäädäntöä, joka vie meitä kohti Euroopan yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, ja toiseksi, me haluamme sen sijaan koordinoinnin ja yhteistyön parantamista ja vahvistamista EU:n ja kansallisten hallitusten välillä ja olemme hyvin pettyneitä, että tätä ei päätöslauselmassa tuoda riittävästi esille.
Nuno Melo  
Esitettyjen kysymysten taustalla oleva maalaisjärki menee pelkkää doktriinin sekä ilmoitettujen aikeiden johdonmukaisuuden ja niiden tulkinnan arviointia pidemmälle. Vanhan sanonnan mukaan se, joka pystyy tekemään paljon, pystyy varmasti tekemään myös vähän, ja tällä on eräs käytännön seuraus, joka koskee seuraavaa seikkaa: mitä järkeä on siinä, että elin, jolla on yhteispäätösmenettelyyn osallistumisen kautta toimivaltaa rikosasioissa ja terroristi-iskujen ehkäisemisessä ja torjumisessa, jätetään lähtökohtaisesti ulkopuolelle, kun on kyse muista toimenpiteistä, jotka vaikuttavat kansalaisten oikeuksiin ja voivat siten olla merkittäviä myös tässä yhteydessä?
On äärimmäisen tärkeää, että Lissabonin sopimuksen tulkinta lainsäädännössä vastaa todellisuudessa parlamentin vallan ja toimivaltuuksien ilmoitettua vahvistamista. Kuten kysymyksessä mainittiin, ainakin joissain tapauksissa olisi oltava mahdollista soveltaa kaksinkertaista oikeusperustaa, kun kyse on kansalaisten oikeuksista ja terrorismin vastaiset toimet ovat uhattuina. Muissa tapauksissa, kuten Zimbabwen ja Somalian kohdalla, voitaisiin harkita vapaaehtoista kuulemista, joka itse asiassa sisältyy kysymyksessä myös mainittuun Stuttgartin julistukseen Euroopan unionista.
Andreas Mölzer  
kirjallinen. - (DE) Viime vuosina on karsittu yhä useampia vapauksia terrorismin torjunnan nimessä. SWIFT-sopimuksen ja varsinkin Tukholman ohjelman myötä "läpinäkyvästä ihmisestä" on tulossa yhä suuremmassa määrin todellisuutta. Modernin teknologian, globalisaation ja rajattoman EU:n aikakaudella on tietysti tärkeää, että viranomaiset tekevät yhteistyötä ja myös valmistautuvat vastaavasti. Valtio ei kuitenkaan saa vajota terroristien tasolle. Ajatelkaamme vaikkapa EU:n ja yksittäisten jäsenvaltioiden kyseenalaista roolia CIA:n ylilentojen ja Yhdysvaltojen salaisten vankiloiden yhteydessä.
Laillisuuden valvonta on tärkeä vastapaino, jolla taataan syytetylle vähimmäisoikeudet modernin demokratian vaatimusten mukaisesti. Kyseinen päätöslauselma ei ole lähestymistavaltaan riittävän selkeä, ja siinä käsitellään liian vähän aikaisempia virheitä ja tietosuojakysymyksiä. Tästä syystä äänestin tyhjää.
