Kaupunkiliikennettä käsittelevä vihreä kirja (keskustelu) 
Puhemies
(FR) Esityslistalla on seuraavana komission tiedonanto kaupunkiliikennettä käsittelevästä vihreästä kirjasta.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, esittelin aikaisemmin nämä kaupunkiliikennettä koskevat ehdotukset komission kollegiolle ja olen tyytyväinen, kun voin esitellä ne nyt Euroopan parlamentille.
Yhdistyneet Kansakunnat valmistelee kansainvälistä konferenssia ilmastonmuutoksesta, joka järjestetään Balilla joulukuussa. Eilen pidettiin valtioiden ja hallitusten päämiesten valmisteleva kokous New Yorkissa, jossa Euroopan unioni paljasti kunnianhimoisen ehdotuksensa: kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen puoleen vuoteen 2050 mennessä.
Kaupunkiliikenne on yksi aloista, joilla on toteutettava toimia. Kaupunkien yksityisen ja julkisen henkilö- ja rahtiliikenteen saasteiden osuus hiilidioksidipäästöistä on 40 prosenttia ja 70 prosenttia muista saasteista, jotka tulevat teiltämme.
Vihreä kirja, jonka esittelen teille tänään, on tulosta alustavasta intensiivisestä kuulemisesta, joka alkoi tammikuussa ja jatkui kesäkuuhun. Siinä kuultiin laitoksia, kaupunkien edustajia, sidosryhmiä ja kansalaisia. Kuulemisen antina oli sidosryhmien voimakas sitoutuminen ottaa kaupunkiliikenne EU:n ohjelmaan. EU:n paikallisviranomaisia ja kaupunkeja ei pitäisi jättää hoitamaan tätä haastavaa tilannetta omin voimin.
En aio antaa keskitettyjä ratkaisuja, jotka eivät sovi paikallisiin olosuhteisiin. Unionin tehtävänä on pikemminkin tutkia yhdessä kaikkien kumppanien kanssa kaupunkiliikenteen esteitä ja etsiä keinoja niiden poistamiseksi. Euroopan unionin on tiedotettava tästä asiasta ja näytettävä tarvittaessa tietä.
Miten meidän pitäisi muuttaa kaupunkiliikennettä? Henkilökohtaisesti katson, että siinä on viisi perustavoitetta. Ensinnäkin, arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, sujuva liikenne kaupungeissa. Kaikkialla Euroopassa kaupunkien lisääntyvä liikenne johtaa jatkuviin ruuhkiin. Kaupunkiliikenteen ruuhkien taloudelliset seuraukset arvioidaan yhdeksi prosentiksi EU:n BKT:stä. Kokemukset osoittavat, ettei ruuhkien vähentämiseen ole yhtä ainoaa ratkaisua. Yksityisauton vaihtoehdoista, kuten julkisesta liikenteestä, kävelystä ja pyöräilystä, on tehtävä turvallisempaa ja houkuttelevampaa. Auton yhteiskäyttö ja entistä tehokkaamman tavarankuljetusjärjestelmän käyttöönotto voi auttaa tekemään kaupunkiliikenteestä entistä sujuvampaa.
Toisena tulevat energiatehokkuuden paranemisen ja vaihtoehtoisten polttoaineiden käytön ansiosta vihreämmät kaupungit. Liikenteen rajoittaminen kaupunkien keskustoissa, viheralueiden rakentaminen ja kaupunkien tiemaksut voivat olla osa ratkaisua, mutta julkisen liikenteen infrastruktuuria on kehitettävä ja parannettava.
Kaupunkien olisi oltava myös älykkäitä. Rahti- ja henkilöliikenteen kysyntä kaupungeissa kasvaa koko ajan. Älykkäät liikennejärjestelmät ja liikenteenvalvontajärjestelmät sekä satelliittinavigointi tarjoavat monia mahdollisuuksia liikenteen kehittämiseen, jos hyödynnämme niitä. Kuljetusten rationalisointia kaupungeissa voidaan parantaa käyttämällä satelliittinavigointitietoja. Nykyään käytetään GPS:ää, mutta tulevaisuudessa käyttöön saadaan Galileo.
Neljänneksi kaupungeissa on oltava vaivatonta liikkua. Liikkumisen vaivattomuus koskee ennen kaikkea vammaisia ja liikuntarajoitteisia henkilöitä sekä pienten lasten kanssa liikkuvia perheitä. Kaikkien on päästävä liikkumaan kaupungeissamme. On tärkeää, että kaupunkisuunnittelu on tehokasta ja huolellisesti harkittua. Tietysti myös esikaupunkien asukkaiden on päästävä helposti kaupunkeihin, mikä tarkoittaa tehokkaita yhteyksiä kaupunki- ja esikaupunkiliikenteen välillä. Meidän on edistettävä laadukasta julkista liikennettä, määriteltävä jopa matkustajien oikeudet.
Viidenneksi tarvitsemme turvallisia kaupunkeja. Minun on muistutettava teitä siitä, että kaksi kolmannesta liikenneonnettomuuksista tapahtuu kaupunkialueella. Yksi kolmasosa kuolemista - yksi kuolema kolmesta - tapahtuu kaupunkialueella. Jos haluamme pelastaa ihmishenkiä, tarvitsemme toimia, joiden avulla käyttäytymisestä, ajoneuvoista ja infrastruktuurista tehdään turvallisempia. Meidän on harkittava tarvetta edistää ajamisen ekologista osa-aluetta, kun koulutamme tulevaisuuden kuljettajia. Yleisesti ottaen meidän on varmistettava, että liikennesääntöjä noudatetaan EU:ssa entistä paremmin.
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, tämä vihreä kirja antaa meille mahdollisuuden käynnistää hallitusten, yritysten ja kansalaisten laaja kuuleminen, joka päättyy 15. maaliskuuta 2008. Asiakirjassa on 25 selkeästi esitettyä ja avointa kysymystä.
Syksyllä 2008, sen jälkeen kun olen osallistunut keskusteluun, aion tehdä toimintasuunnitelman, jossa ehdotetaan konkreettisia toimia ja esitetään selkeä näkemys tehtävistä ja velvollisuuksista toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Aion laatia toimille myös aikataulun.
Kuulemisprosessissa Euroopan parlamentilla sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnalla on tietysti merkittävä osa. Yleisesti ottaen katson, että tiedämme hyvin tämän kaupunkiliikennettä koskevan laajan keskustelun ansiosta, että se todella vaikuttaa kansalaisten jokapäiväiseen elämään ja että, jos EU:n kansalaisuus tarkoittaa mitään, meidän on edettävä kohti turvallisempaa kaupunkiliikennettä, jossa noudatetaan entistä paremmin ympäristönormeja.
Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, kiitos kaikille etukäteen arvokkaasta panoksesta. Pyydän teitä nyt kommentoimaan tätä tekstiä. Esittely oli melko lyhyt mutta uskoakseni riittävän tarkka. Lisäisin vielä, että asiakirja tulee kaikkien Euroopan parlamentin jäsenten saataville. Komission kollegio on juuri hyväksynyt sen. Olen ryhtynyt tarvittaviin toimiin sen varmistamiseksi, että voitte tutustua siihen mahdollisimman pian.
Puhemies
(FR) Kiitos paljon, arvoisa komission jäsen.
Harvoin on keskustelu ollut näin ajankohtainen, koska olette juuri tullut kokouksesta. Kiitos, että toimititte minulle vihreän kirjan tekstin näin nopeasti.
Tiedätte säännön, hyvät naiset ja herrat: sovellamme catch-the-eye-menettelyä.
Georg Jarzembowski
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa varapuheenjohtaja, hyvät naiset ja herrat, paljon kiitoksia ryhmäni puolesta! On hyvä ajatus edistää liikkuvuutta ja ryhtyä samalla toimiin onnettomuuksien välttämiseksi ja ympäristön suojelemiseksi. Mutta te korostitte, että haluatte ottaa huomioon toissijaisuusperiaatteen. Kun lukee asiakirjan läpi, niin huomaa, että siinä on konkreettisia ehdotuksia, esimerkiksi kaupunkien tietullista ja muista asioista. Miten aiotte varmistaa sen, että hyvät ehdotuksenne ja keskustelu, jota kaikki odottavat ja jota käydään vuoden ajan, eivät johda kaupunkien ja alueiden holhoamiseen vaan todellakin vain kannustimeen ottaa käyttöön paras käytäntö? Kaikki ovat yhtä mieltä siitä, että kaupunkien hyväksi on tehtävä jotain ja parhaat käytännöt on saatava käyttöön. Onnettomuustilastot ovat tiedossa. Monissa kaupungeissa ja kunnissa on korkeita onnettomuuslukuja, toisissa ei. Se riippuu siitä, miten toimitaan paikallisesti.
Miten aotte toteuttaa yhteisten ideoiden kehittämisen ilman, että kaupungit ja alueet tuntevat Euroopan unionin holhoavan niitä?
Saïd El Khadraoui
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, tiedämme, että olemme vasta kokonaisen prosessin alussa ja odotan siksi kiinnostuneena sidosryhmien vastauksia ja konkreettisia toimia, joita suunnittelette ensi vuodeksi. Minusta on kuitenkin erittäin tärkeää, että otatte asian poliittiseen ohjelmaan osoittaaksenne, että tämä on komission ja koko Euroopan unionin painopisteala, sillä siten liikenteestä voidaan tehdä kestävää ja ilmastonmuutoksen hillitsemistä koskevia sopimuksia voidaan noudattaa. Mielestäni yksi tärkeimmistä asioista on luoda väline, jonka avulla monissa kaupungeissa jo olevia hyviä esimerkkejä voidaan vaihtaa siten, että voimme oppia niistä. Jokainen kaupunki ja jokainen ongelma on erilainen, mutta uskon, että ne voidaan ratkaista tehokkaalla järjestelmällä, ja mietin, mikä on mielipiteenne asiasta. Miten voimme vaihtaa kaikkia hyviä ajatuksia, jotka luovat yhteyksien perustan pienissä ja suurissa kaupungeissa, niin että voimme oppia niistä?
Jean Marie Beaupuy
(FR) Arvoisa puhemies, olen erityisen tyytyväinen viiteen tavoitteeseen, jotka juuri määrittelitte, vaikka, kuten mainitsitte myöhemmin, maalikuussa päättyvän kuulemisen jälkeen saadaan konkreettisia toimia.
Jos sallitte, komission jäsen, haluaisin toistaa sen, mitä Urban logement -työryhmän jäsenet ovat todenneet: tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa kaupunkien lisäksi, kuten aikaisemmin totesitte, myös esikaupungeille.
Kun pidämme mielessä, että Euroopan unioni investoi alueellisiin rahastoihin - kuten EAKR, ESR ja maaseuturahasto, joka koskee maaseutu- ja esikaupunkialueita - meistä näyttää siltä, että teidän ja muiden komission jäsenten on otettava kyseiset näkökohdat huomioon osana yhdennettyä lähestymistapaa, niin että kaupungit ja kunnat voivat panna sen todella täytäntöön. Siksi kehotan jälleen tänään ottamaan yhdennetyn lähestymistavan huomioon kaupunkiliikennettä koskevassa kysymyksessä.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Hyvä Georg Jarzembowski, nämä ovat ehdotuksia. Ne eivät ole valmiita. Laatikossa kunkin kysymyssarjan lopussa olemme kysyneet, mikä Euroopan unionin roolin pitäisi olla. Siksi en aio ennustaa, mikä keskustelun lopputulos on. Kysymys on avoin, on todellakin osoitettava, että EU:n voi tuoda lisäarvoa. Emme pyri valvomaan Euroopan kaupunkeja millään tavoin.
Osuitte naulan kantaan, hyvä Saïd El Khadraoui: haluamme tehdä tästä poliittisen painopistealan. Mielestäni ilmaisitte omat ajatukseni asiasta. Vaaleilla valitut päättäjät voisivat toisiaan tukemalla ja hyviä käytäntöjä ja parhaita kokemuksia jakamalla saada maanmiehensä osallistumaan tähän rohkeaan ja ympäristöystävälliseen kaupunkipolitiikkaan.
Jean Marie Beaupuy täydensi sanomanne huomauttamalla, että voimme onnistua vain yhdennetyllä lähestymistavalla, joka tarkoittaa tosiasiassa sitä, että myös kaupunkisuunnittelijoiden on suunniteltava kaupungit tietyllä tavalla ottaen huomioon tulevaisuuden liikenteen vaatimukset ja erityisesti esikaupunkien rakentamisen: se ei saa olla sattumanvaraista. Haluaisin kiittää erityisesti Jean Marie Beaupuyta sekä kaupunkiliikenteen ryhmää, joka varmasti tulee antamaan arvokkaan panoksen.
Jan Olbrycht
(PL) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluaisin kiittää kiinnostuksesta kaupunkiliikenteeseen. Se on erityisen vakava ja vaikea kysymys, varsinkin kun EU puuttuu kaupunkipolitiikkaan.
Se, että Euroopan komissio käsittelee kaupunkeja koskevaa kysymystä, osoittaa, että olemme tekemisissä erittäin kiinnostavan toissijaisuusperiaatteen tulkinnan kanssa. Kannatan komission toimia tällä alalla. Tuen komission toimia tällä alalla ja haluaisin kysyä komission jäseneltä, vaikka kysymys ehkä on ennenaikainen mutta kuitenkin, miten meidän tulisi ymmärtää järjestely, jossa komissio soveltaa kumppanuusperiaatetta, toisin sanoen, mitkä ovat kumppanuuden mahdolliset välineet? Puhummeko kokemusten vaihdosta? Puhummeko kumppanista, joka jossain mielessä ei vain ehdota vaan vaatii?
Sen lisäksi mitä Georg Jarzembowski totesi, haluaisin myös pyytää tukeanne sille, että asiaan sovelletaan aluekehitysvaliokunnan tehostettua yhteistyötä liikenne- ja matkailuvaliokunnan kanssa.
Ulrich Stockmann
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, paljon kiitoksia alustuksestanne ja vihreästä kirjasta, jonka yksityiskohtia emme vielä tunne. On totta, että yhä enemmän ihmisiä asuu kaupungeissa ja taajamissa, mutta huomiotta ei pidä jättää myöskään kutistuvien kaupunkien erityisiä ongelmia. Ensimmäinen kysymykseni on, ovatko nekin käsiteltävänä? Keskustoissa on liikakuormitusta, ennen kaikkea yksityisliikenteen takia, ja seurauksena ovat liian suuret päästöt, lentopöly, melu ja myös turvallisuusongelmat.
Toiseksi: jos halutaan vahvistaa edelleen julkista henkilöliikennettä, ja sen älykäs verkottaminen on tärkeää ratkaisun kannalta, herää kysymys, voidaanko siihen käyttää mahdollisesti rakennerahastojen varoja.
Kolmanneksi tulevat monet ehdotukset tavaraliikenteen logistiikasta: onko parhaiden käytäntöjen vaihtoa varten olemassa foorumi, jossa vaihtoa tapahtuu organisoidusti?
Michael Cramer
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, kiitos kertomuksesta, te kirjoitatte tässä, että haluatte edistää auton vaihtoehtoja eli bussia, rautatietä, polkupyörää ja jalankulkua. Tiedätte myös, että 95 prosenttia kaupunkien hakemasta EU:n yhteisrahoituksesta menee vain tieliikenteeseen. Siksi harkitsette sitä, että tulevaisuudessa vähintään 50 prosenttia on annettava vaihtoehdoille, sillä kotikaupunkini Berliini väittää esimerkiksi, ettei EU-varoja saisi sijoittaa julkiseen lähiliikenteeseen. Pidän sitä hulluna! Jos ette muuta rahoitusta, ette menesty. Siksi kysyn, miten aiotte varmistaa sen, että Euroopan unioni ottaa tulevaisuudessa huomioon myös vaihtoehdot?
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Hyvä Jan Olbrycht, kumppanuutta voidaan ilmaista jakamalla hyviä käytäntöjä ja kaupunkien pyynnöstä suuntaviivoilla, jotka koskevat esimerkiksi kaupunkien keskeisen infrastruktuurin käyttöä, tai yhdenmukaisemmilla tiedoilla: joskus näkee merkkejä, jotka osoittavat moottoritien yhdellä värillä yhdessä kaupungissa tai jäsenvaltiossa mutta toisella värillä toisessa kaupungissa tai jäsenvaltiossa. Meidän pitäisi keksiä tapoja tiedon yhdenmukaistamiseksi. Siksi minusta on selvää, että kumppanuudessa otetaan täysin huomioon alueiden aikeet ja että löydämme synergian resurssien luomiseksi.
Hyvä Ulrich Stockmann, rakennerahastot ovat käytettävissä joitakin pilottihankkeita varten. Euroopan laajuisten verkkojen talousarviossa ja yleisemmin energian ja liikenteen pääosaston talousarviossa meillä on varoja pilottihankkeiden seuraamiseen, erityisesti Civitas-ohjelmassa, jonka tunnette. On totta, että meidän on selkeytettävä edelleen rakennerahastojen käyttöä, mikä johtaa minut siihen, että Michael Cramerin kommentti on perusteltu ja että joissain tapauksissa meidän on oltava varovaisempia sen suhteen, miten rakennerahastoja käytetään.
On totta, että Euroopan unioni ei ole ilmoittanut prosenttiosuutta rahastojen käytölle: kaupungit ja alueet voivat päättää sen. Siitä syystä katson, että tehtävämme on vakuuttaa vihreällä kirjalla ja keskustelulla kaupungit ja alueet käyttämään paremmin rahastoja. Mielestäni teidän antamanne esimerkki on erittäin mielenkiintoinen.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa varapuheenjohtaja, jotkin mainitsemistanne asioista kuulostavat oikein hyviltä. Korostitte julkisen liikenteen vahvistamista, liikenneturvallisuuden parantamista, ajokoulutuksen ympäristönäkökohtia ja satelliittinavigointia. Kaikkiin näihin liittyy tietty ongelma: ne ovat kalliita! Michael Cramer esitti jo yhden ratkaisutavan. Haluaisin esittää vielä toisen, jota ei vielä ole mainittu. Käytettävissä on ihmekeino: ulkoiset kustannukset voidaan sisällyttää. Olen kuullut, että tämä laskentamalli on valmis, ja jos ulkoisia kustannuksia sisällytetään paljon, voidaan kaupunkiliikenteessä maksaa ja tukea asioita, joihin rahat muuten eivät riittäisi.
Minulla on asiasta kaksi kysymykstä: milloin voidaan odottaa ensimmäisen mallin esittelyä, jotta sitä voidaan myöhemmin kehittää ja laajentaa? Voitteko kuvitella, että nämä varat käytetään vastaaviin hankkeisiin?
Gilles Savary
(FR) Arvoisa puhemies, henkilökohtaisesti kannatan yhtä paljon kuin Georg Jarzembowski sitä, että paikallisviranomaiset voivat hallita vapaasti, enkä katso, että voimme määrätä minkäänlaista liikennepolitiikkaa riippumattomille paikallisviranomaisille, jotka on valittu yleisillä vaaleilla. Se olisi väärä tapa.
Tämän sanottuani, minusta näyttää, että yhteisön lisäarvo on kiistaton, koska me yritämme hillitä kasvihuoneilmiötä. Kyseessä ovat liikenteen saastepäästöt, erityisesti alueellisella tasolla, ja tiedämme, että liikenne on saasteiden ja kasvihuonekaasupäästöjen päälähde. Siksi en katso, että Euroopan unionin osallistuminen, myös suojeluun, on liioiteltua.
Toisaalta uskon, että tähän ei voida soveltaa pakkopolitiikkaa. Voitaisiin käyttää kannustavaa politiikkaa, arvoisa komission jäsen. Joskus haluaisin ajatella, että se voisi olla erittäin menestyksekästä, jos liikenteellä olisi esimerkiksi yhteisön URBAN-ohjelma, toisin sanoen ohjelma, jossa paikallisviranomaisia kannustetaan osallistumaan kestävään liikenteeseen ja joka perustuu kestävän liikenteen suuntaviivoihin. En tiedä, osaatteko kuvitella sellaista.
Inés Ayala Sender
(ES) Arvoisa puhemies, haluaisin onnitella komission jäsentä hänen poliittisesta rohkeudestaan tämän asian käsittelyssä ja ehdotuksessa, että toissijaisuus on yksi vaihtoehto. Vetoomusvaliokunnassa näemme jatkuvasti vetoomuksia paikallistason kansalaisilta, jotka pyytävät Euroopan unionin apua ja suojelua nimenomaan ratkaistakseen ongelmia, joita ei enää voida ratkaista paikallisesti, koska ne ovat asioita, jotka on ratkaistava maailmanlaajuisesti, kuten ympäristö- ja turvallisuusasiat ja niin edelleen.
Haluaisin kysyä komission jäseneltä, otetaanko älykkäissä järjestelemissä huomioon kansalaisille tiedottaminen, koska se voisi vähentää huomattavasti väärien tietojen aiheuttamaan stressiä. Entä otetaanko huomioon tieturvallisuuden ongelmat päivittäisessä työmatkaliikenteessä, koska se on yksi aloista, joilla meillä on eniten ongelmia. Entä miten tavaroiden jakelua aiotaan rationalisoida? Sehän aiheuttaa usein ruuhkia.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, Euroopan unionin kehitys perustuu liikenteeseen sekä ihmisten ja tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen. 80 prosenttia EU:n kansalaisista asuu kaupungeissa ja 40 prosenttia asuu suurkaupungeissa. 60 prosenttia heistä katsoo, että kaupungeissa on ruuhkia ja saasteita, ja yli 70 prosenttia heistä odottaa EU:lta toimia. Uskon, että julkisen liikenteen vihreällä kirjalla ratkaistaan tai on ratkaistava myös niiden 40 prosentin ongelmat, jotka eivät omista autoa ja asuvat kaupungeissa, sekä erityisesti vammaisten ihmisten integrointi taloudelliseen ja sosiaaliseen elämään.
Kaupunkisuunnittelu on erittäin tärkeää, pyydän myös käyttämään tiettyjä rahastoja - rakennerahastoja, JESSICAa, alueellisia rahastoja - kaupunkiliikenteen kehittämiseen. Kannatan hankkeen käyttöä ja CIVITAS- ja CIVITAS+ -hankkeiden laajentamista, erityisesti uusien jäsenvaltioiden kannustamista ja tukemista, jotta ne voivat hyödyntää näitä rahastoja kaupunkiliikenteen kehittämiseen.
Brigitte Douay
(FR) Arvoisa komission jäsen, olette käynnistämässä kunnianhimoista hanketta, joka koskee meitä kaikkia.
Toivon todellakin, että emme unohda tässä liikennekeskustelussa tärkeää tehtävää, joka liikenteellä on alueellisessa yhteenkuuluvuudessa. Puhuitte vaivattomasta liikkumisesta kaupunkeihin kaupunkiliikenteen avulla. Toivon vilpittömästi, että muistamme tässä suuressa keskustelussa puhua maaseutualueista ja, kuten sanoitte, kannustimien antamisesta paikallisviranomaisille maaseutuliikenteessä, jota usein laiminlyödään.
Jacques Barrot
komission varapuheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, haluaisin aluksi kiittää niitä Euroopan parlamentin jäseniä, jotka ovat lausuneet ensimmäiset reaktionsa. On ollut erittäin mielenkiintoista kuulla, mitä heillä on sanottavana.
Hyvä Jörg Leichtfried, meillä on itse asiassa ongelma eurovinjettijärjestelmässä, jota tutkitaan osana vuodeksi 2008 suunniteltua tutkimusta eurovinjettidirektiivin yhteydessä. Määräaika annetaan direktiivissä, ja työ on jo käynnissä. Mielestäni meidän on harkittava kaupunkien tiemaksuja ja sitä, mihin tulot käytetään. Mielestäni tämä on erittäin tärkeä kysymys, koska se voisi oikeassa lainsäädäntökehyksessä auttaa kaupunginjohtajia käyttämään tätä välinettä joissain tapauksissa niin, että he voisivat samalla valvoa saatujen resurssien jakoa.
Jossain määrin kyselymme viimeinen kysymys antaa vastauksen siihen, mitä Gilles Savary sanoi. Siteeraan: ”Mitä lisäarvoa voitaisiin saada pitkällä aikavälillä, jos yhteisön tukea kohdistettaisiin puhtaan ja energiatehokkaan kaupunkiliikenteen rahoittamiseen?” Kysymys on lähes sama kuin Gilles Savaryn kysymys, eli voitaisiinko lopuksi perustaa yhteisön ohjelma. On liian varhaista sanoa, mutta on erittäin tärkeää, että nostamme kysymyksen esiin. Haluaisin kiittää Gilles Savarya hänen toteamuksestaan, että tällaisessa tärkeässä tulevaisuuden politiikassa on tietty määrä yhteisön lisäarvoa.
Hyvä Inés Ayala Sender, julkinen tieto on tietysti tärkeä tekijä älykkäässä liikenteessä, ja tiedämme, että tässä yhteydessä satelliittinavigoinnilla ja uudella tieto- ja viestintätekniikalla on varmistettava, että esimerkiksi bussipysäkki voi olla myös matkustajien tiedotuspiste. On paljon tehtävää ja on tärkeää, että kaupungit saavat käyttöönsä mahdollisimman tehokasta teknologiaa. Mainitsitte myös tavaroiden jakelun rationalisoinnin kaupunkien keskustoissa: siinäkin on todella paljon tehtävää.
Hyvä Silvia-Adriana Ţicău, kiitos, että nostitte esiin vammaisten ja liikuntarajoitteisten henkilöiden liikkumisen yleensä. Mielestäni sekin on tärkeä osa asiakirjaa. Meidän on annettava unionin kansalaisuudelle sisältöä, ja voin nähdä vain etuja siinä, että meillä on todellinen matkustajien oikeuksien ja velvollisuuksien peruskirja, joka hyödyttäisi myös kansalaisia.
Brigitte Douay oli oikeassa muistuttaessaan meitä siitä, että liikennettä on tietysti tarkasteltava kokonaisuutena. On ihmisiä, jotka asuvat kaupungeissa, on ihmisiä, jotka käyvät kaupungeissa töissä, ja tässäkin asiassa tarvitaan yhdennettyä lähestymistapaa. Lopetan kuitenkin sanomalla teille, hyvä Brigitte Douay, ja kaikille parlamentin jäsenille: olemme tehneet melko karkean luonnoksen, koska emme halunneet rajoittaa vastauksia tässä vaiheessa liian tiukoilla säännöillä. Kysymykset ovat tarkoituksella avoimia. Tämän sanottuani aion myös muodostaa kuvan kaikista toimista, joita tarvitaan johdonmukaiseen ja tehokkaaseen toimintasuunnitelmaan, muuten EU:n lisäarvoa ei ole.
Kiitos, arvoisa puhemies, hyvät naiset ja herrat, ja odotan todellakin innokkaasti tämän jännittävän kaupunkiliikennettä koskevan keskustelun jatkamista tulevina kuukausina.
