Yhtiöoikeus (keskustelu) 
Puhemies
. -(FR) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma yhtiöoikeudesta.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen.-(EN) Arvoisa puhemies, yksityisen eurooppayhtiön säännöt ovat olleet säännöllisesti Euroopan parlamentin esityslistalla ja kuten tiedätte, myös oikeudellisten asioiden valiokunnan esityslistalla. Näiden keskustelujen aikana esitetyt useat väittämät ovat osoittaneet, että yksityisen eurooppayhtiön säännöt saattavat hyödyttää pieniä ja keskisuuria yrityksiä, ja kannatusta on saanut myös ajatus sidosryhmien kuulemisesta.
Komissio myöntää, että sääntelyjärjestelmää on mukautettava, jotta pienet ja keskisuuret yritykset voisivat hyötyä mahdollisimman paljon yhä yhdentyneemmistä eurooppalaisista markkinoista. Meidän on helpotettava pienten ja keskisuurten yritysten rajat ylittävän kaupan harjoittamista ja tehtävä siitä edullisempaa. On tärkeää ryhtyä toimiin, jotka auttavat näitä yrityksiä hyödyntämään yhtenäismarkkinoiden tuomia etuja täysimittaisesti.
Kuten me kaikki tiedämme, pienten ja keskisuurten yritysten kasvu on elintärkeää Euroopan talouden kilpailukyvylle, ja komissio näkee, että yksityisen eurooppayhtiön säännöt saattaisivat helpottaa pienten yritysten laajentumista yli kansallisten rajojen. Näin ollen yrityksille tarjottaisiin vaihtoehto antamalla lisää valinnanvaraa kohdistamatta niihin lisärasitteita.
Se saattaa hyvinkin vähentää vaatimustenmukaisuuden aiheuttamia kustannuksia yrityksissä, jotka haluavat toimia useissa jäsenvaltioissa. Jos tämä onnistuu, pienet ja keskisuuret yritykset pääsevät helpommin uusille markkinoille. Komissio on siis tietoinen yksityisen eurooppayhtiön sääntöjen suuresta merkityksestä Euroopan unionin jäsenvaltioille ja eurooppalaisille yrityksille.
Voin vakuuttaa teille, että kollegani komission jäsen McCreevy tekee lainsäädäntöehdotuksen yksityisen eurooppayhtiön säännöistä, kuten hän ilmoitti oikeudellisten asioiden valiokunnalle 3. lokakuuta 2007. Tämän ehdotuksen pitäisi olla valmis viimeistään vuoden 2008 keskivaiheilla. Kuten tiedätte, järjestämme tällä hetkellä lisäkuulemisia ehdotuksen tarkasta muodosta ja sisällöstä, ja tulokset sisällytetään seuraavan vuoden ensimmäisten kuukausien aikana valmistuvaan vaikutusarvioon. Kollegani McCreevy käy erittäin mielellään jatkuvaa vuoropuhelua kanssanne, kun ehdotus on käsiteltävänä.
Klaus-Heiner Lehne
PPE-DE-ryhmän puolesta.-(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, sallikaa minun aloittaa kiittämällä teitä vilpittömästi huomautuksistanne, joista pääsen sujuvasti jatkamaan ensimmäiseen huomautukseeni, nimittäin yksityisen eurooppayhtiön sääntöihin. Voin kertoa, että olemme erittäin iloisia, että pitkällisten vaikeuksien jälkeen komissio on lopulta vakuuttunut tämän lainsäädäntöluonnoksen tarpeellisuudesta ja että voimme nyt odottaa sitä. Parlamentille on kunniaksi, että se on mahdollista voimakkaan painostuksemme ansiosta. Oli miten oli, voimme vain iloita tuloksesta vilpittömästi.
Aion kuitenkin käsitellä toista näkökohtaa, johon tämänpäiväinen päätöslauselma myös viittaa ja jonka kehitykseen emme ole tyytyväisiä. Viittaan nyt 14. yhtiöoikeusdirektiiviin yhtiöiden rekisteröidyn toimipaikan siirtämisestä. Se on paikka, johon yhtiöt rekisteröidään. Euroopan komissio on monen vuoden ajan suunnitellut tämän yhtiöoikeuden porsaanreiän tukkimista. Nyt olemme saaneet tietää, että se on suurin piirtein poistettu lainsäädäntöohjelmasta, ainakin Euroopan komission osalta, ja että porsaanreikä jää näin ollen avoimeksi.
Haluan korostaa tässä vaiheessa, että ainakin oma poliittinen ryhmäni - ja uskoakseni myös oikeudellisten asioiden valiokunnan ylivoimainen enemmistö sen ja koko parlamentin viimevuotisten keskustelujen kulusta päätellen - on aina ollut sitä mieltä, että tämä porsaanreikä on tukittava ja että 14. yhtiöoikeusdirektiivi on tarpeen.
Tässä ei ole kyse byrokratian lisäämisestä ja uusista yhtiöille asetettavista velvoitteista. Tarkoitus on yksinkertaisesti antaa yhtiöille perustamissopimuksessa luvattu mahdollisuus liikkua vapaasti Euroopan unionissa ja asettua mihin jäsenvaltioon tahansa. Olemme kuulleet, että yksi syistä, miksi Euroopan komissio ei tuntenut voivansa edetä tässä asiassa ja tehdä esitystä, oli sen näkemys, että olemassa olevat sulautumisasetukset ja muut säännökset riittävät takaamaan yhtiöiden liikkuvuuden.
Voin vain sanoa, että ellei yhtiö voi siirtää rekisteröityä toimipaikkaansa yhtenäismarkkinoilla perustamatta uutta yhtiötä toiseen valtioon ja sulautumatta siihen, nykyiset säännöt tuskin edistävät esimerkillisesti byrokratian välttämistä tai kustannusten vähentämistä minimiin. Ihanteellista olisi kunnollinen johdettu oikeus, joka takaa yhtiöiden oikeuden toteuttaa käytännössä vapautta, jonka yhtenäismarkkinat niille teoreettisesti takaavat.
Yksi vallitsevan tilanteen säilyttämisen puolesta esitetty väite on se, että Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen aiemmat päätökset ovat joka tapauksessa liberalisoineet yhtiöoikeutta huomattavasti. Se on epäilemättä totta, mutta Euroopan yhteisöjen tuomioistuin tekee päätökset ainoastaan edistääkseen primaarioikeuden täysimääräistä soveltamista yksinkertaisesti siitä syystä, että johdetun oikeuden hyväksymisestä vastaavat lainsäädäntöelimet, nimittäin parlamentti ja neuvosto - vaikka olemme riippuvaisia Euroopan komissiosta - eivät pysty säätämään kunnollista johdettua lainsäädäntöä, joka todella takaisi vapaudet, joita vaalittiin perustamissopimuksessa säännöksillä, joilla yhtenäismarkkinat perustettiin.
Tämän vuoksi parlamentti pitää kiinni kannastaan, että komission yksinoikeus aloiteoikeuteen velvoittaa sen aikanaan tekemään ehdotuksen 14. yhtiöoikeusdirektiiviksi. Pyydämme komissiota harkitsemaan uudelleen, voidaanko 14. direktiivi, joka on jo arkistoitu komission toimistoihin, sisällyttää tulevina vuosina lainsäädäntöohjelmaan.
Ellei niin tapahdu, parlamentti pidättää itsellään oikeuden - niin kuin päätöslauselmassamme selvästi sanotaan - vedota perustamissopimuksen 192 artiklaan ja jättää käsiteltäväksi oma-aloitteinen mietintö lainsäädäntöehdotuksen pyytämiseksi. Niin kauan kuin käsittelemme yhtiöoikeutta, sallikaa minun tarttua sopivaan tilaisuuteen ja sanoa sananen komission viimeisimmästä tiedonannosta, joka koskee yhtiöoikeuden yksinkertaistamista. Päätöslauselmassa ei suoraan käsitellä tuota tiedonantoa, mutta niillä on yhteinen aihe.
Uskon, että olemme parlamentissa samaa mieltä siitä, että emme kannata minkäänlaista vakiintuneen yhteisön oikeuden ja käytännön - yhteisön säännöstön - murentamista yksinkertaistamistoimenpiteiden seurauksena. Toisin sanoen kokonaisten direktiivien poistaminen ei mielestäni voi tulla kysymykseen. Voimme kannattaa yhtiöiden rasitusten vähentämiseen sekä byrokraattisten ja tilastovelvoitteiden minimointiin tarkoitettuja toimenpiteitä yhtiöiden vapauttamiseksi vaatimuksesta julkistaa kaikki tilinpäätöksessään näkyvät yksityiskohdat, jotka saattavat itse asiassa olla aivan merkityksettömiä. Uskon, että tässä asiassa on mahdollista tehdä komission kanssa tiivistä yhteistyötä yhtiöoikeuden parantamiseksi.
Toinen asia, jonka panin merkille lukiessani komission asiakirja-aineistoa tästä aiheesta, on se, että olemme säätäneet eräitä lakeja, jotka sisältävät joitakin säännöksiä, jotka nyt antavat aihetta kysyä, miksi niitä ei tarkisteta osana yksinkertaistamisintoa. Tällainen on esimerkiksi avoimuusdirektiivi, joka hyväksyttiin Sarbanes-Oxley-lain seurauksena. Kannatan myös sitä, että komissio harkitsee vielä tätä asiaa, koska tarkistus auttaisi myös parantamaan yhtiöoikeutta.
Manuel Medina Ortega
PSE-ryhmän puolesta. -(ES) Arvoisa puhemies, Klaus-Heiner Lehne on periaatteessa ilmaissut oikeudellisten asioiden valiokunnan jäsenten näkemyksen. Hän teki niin Euroopan kansanpuolueen ryhmän puolesta, ja minä teen niin Euroopan sosiaalidemokraattisen puolueen puolesta.
Kuten Klaus-Heiner Lehne sanoi, tällä hetkellä huolenaiheenamme on se, että luotamme liiaksi lain oikeudelliseen kehitykseen eli toisin sanoen yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön kautta tapahtuvaan kehitykseen. Yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytäntö täyttää aukot, jotka Euroopan unionin johdettu oikeus on jättänyt, mutta meillä ei ole johdettua oikeutta. Sopimukset ovat erittäin yleisluonteisia, ne koskevat tiettyjä aloja ja antavat mahdollisuuden erilaisiin tulkintoihin eivätkä tällä hetkellä helpota yhtenäismarkkinoiden perustamista.
Kuten Klaus-Heiner Lehne huomautti, ehdotuksemme ovat kaksisuuntaisia. Niissä kannatetaan ensinnäkin komission tarjousta jättää käsiteltäväksi yksityistä eurooppayhtiötä koskeva direktiiviehdotus, joka auttaisi selvästi edistämään vapaata liikkuvuutta Euroopan unionissa, ja toiseksi niissä yritetään jatkaa painostusta yhtiöoikeuden alalla vaatimalla uutta neljättätoista direktiiviä, joka voisi viime kädessä täydentää säännöksiä.
Jaan Klaus-Heiner Lehnen huolen siitä, että ellemme hyväksy yhtiöiden toimipaikan siirtämistä koskevia säännöksiä, jätämme itse asiassa avoimeksi oikeudellisen porsaanreiän, koska sulautuminen on eri asia, eikä se kuulu täysimääräisesti tähän luokkaan. Toivomme, että komissio voi sisällyttää tämänkaltaisen toiminnan työohjelmaansa.
Aluksi toivon, että vuoden 2008 aikana, ja mikäli mahdollista, ennen 30. kesäkuuta, ehdotus yksityisen eurooppayhtiön sääntöjä koskevaksi direktiiviksi on käsiteltävänä, ja toiseksi voidaan toivoa, että komissio ei luovu ajatuksesta jatkaa yhtiöoikeuden kehittämistä sijoittautumisvapauden ja yhtiöiden toimipaikan muuttamisen kaltaisilla aloilla.
Puheeni päättyy tähän.
Benita Ferrero-Waldner
komission jäsen.-(EN) Arvoisa puhemies, sallikaa minun vastata molempiin kysymyksiin.
Vastauksena ensimmäiseen kysymykseen, se on mielestäni selvää. Vastauksena toiseen voin sanoa, että mitä 14. yhtiöoikeusdirektiiviin tulee, olimme ehdottaneet, että lisäkeino liikkuvuuden parantamiseksi saattaisi olla direktiivi, jossa säädetään rekisteröidyn toimipaikan siirtämistä koskevista ehdoista Euroopan unionissa. Direktiivin mahdollisesta lisäarvosta tehdyn taloudellisen arvion tulokset eivät olleet ratkaisevia. Yrityksillä on jo lailliset keinot rajat ylittävien siirtojen tekemiseksi. Useat yritykset ovat jo siirtäneet rekisteröidyn toimipaikkansa käyttämällä hyväkseen eurooppayhtiön sääntöjen tarjoamia mahdollisuuksia.
Direktiivi rajat ylittävistä sulautumisista, joka astuu voimaan joulukuussa, antaa pian kaikille osakeyhtiöille, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, mahdollisuuden siirtää rekisteröidyn toimipaikkansa. Ne voivat siirtää sen perustamalla tytäryhtiön jäsenvaltioon, johon ne haluavat siirtyä, ja sulauttamalla sen jälkeen olemassaolevan yhtiön tähän tytäryhtiöön.
Komissio katsoo, että tulevat lainsäädännölliset toimet 14. yhtiöoikeusdirektiivin muodossa ovat perusteltuja vain siinä tapauksessa, että tämä järjestelmä osoittautuu puutteelliseksi. Tämän vuoksi komission jäsen McCreevy on päättänyt, että hän ei toistaiseksi jatka 14. yhtiöoikeusdirektiivin valmistelua, mutta ilmoitan varmasti uudelleen huolenaiheistanne.
Puhemies
(FR) Olen vastaanottanut työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätetyn päätöslauselmaesityksen.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan hetken kuluttua äänestysten aikana.
