Výzkumný fond pro uhlí a ocel (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předkládá Adam Gierek jménem Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku o návrhu rozhodnutí Rady o víceletých technických základních směrech pro výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a oceli - C6-0248/2007 -.
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane předsedající, především bych chtěl vyjádřit svou vděčnost Evropskému parlamentu, a zvláště zpravodaji panu Gierekovi, za zájem a podporu týkající se Výzkumného fondu pro uhlí a ocel.
Rád bych také poděkoval předsedkyni Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku paní Nieblerové a stínovým zpravodajům paní Laperrouzeové a panu Březinovi za jejich konstruktivní pomoc. Vyrozuměl jsem, že žádost o rozpravu vznesla řada členů Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku. Proto velmi rád shrnu, o co jde.
V roce 2002 byl protokolem připojeným k Niceské smlouvě zřízen Výzkumný fond pro uhlí a ocel, chytrý finanční nástroj využívající úrok narostlý z aktiv po ukončení platnosti Smlouvy o Evropském společenství uhlí a oceli. Činnosti v rámci Smlouvy o ESUO byly financovány odvodem průmyslových odvětví uhlí a oceli ve výši 27,2 % a 72,8 % rozpočtu pro uhlí resp. ocel.
Pomocí přístupu zdola nahoru má tento výzkumný fond financovat výhradně výzkumné projekty v odvětvích souvisejících s průmyslem uhlí a oceli, dvou významných tradičních odvětvích, která výzkum stále potřebují: za prvé pro splnění současných politik EU o normách v oblasti životního prostředí pro boj s globální změnou klimatu a za druhé pro udržení energetické bezpečnosti dodávek pomocí kombinace paliv splňující evropskou poptávku.
Základní principy a řádné postupy rozhodování spojené se správou tohoto fondu jsou definovány ve víceletých technických základních směrech pro výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel. Tyto technické základní směry musí být každých pět let revidovány nebo doplněny a první období skončilo 31. prosince 2007.
Dne 10. července 2007 přijala Komise návrh rozhodnutí Rady o revizi těchto technických základních směrů. Tato navrhovaná revize se snažila podpořit kladné výsledky dosažené během prvních pěti let výzkumného programu Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, zejména z hlediska ochrany životního prostředí. Podle názoru Komise není nutné žádné zásadní přepracování, spíše jemné doladění stávajících pravidel, které by základní směry přizpůsobilo rozšíření EU, 7. rámcovému programu a současných evropským právním předpisům, zvláště pokud jde o vyvážené zastoupení žen a mužů a politiky finančního řízení. Tento návrh rozhodnutí Rady byl zaslán Evropskému parlamentu ke konzultaci, a proto zde dnes jsme.
Rád bych vyjádřil své potěšení z toho, že zpráva pana Giereka v podstatě návrh Komise podporuje.
Adam Gierek
zpravodaj. - (PL) Pane předsedající, rozhodnutí Komise o dalším fungování Výzkumného fondu pro uhlí a ocel by mělo být přijato s uspokojením. Tento fond vznikl po uplynutí doby platnosti Smlouvy o Evropském společenství uhlí a oceli na základě příspěvku ze strany průmyslu oceli ve výši 72,8 % a ze strany průmyslu uhlí ve výši 27,2 %. Úrok z fondu činí zhruba 60 milion EUR ročně, což umožňuje zajistit doplňkovou podporu pro výzkum, který nespadá do 7. rámcového programu. Týká se to základního výzkumu pro racionalizaci fungování průmyslu uhlí a oceli i těžby uhlí, jakož i výzkumu vedoucího k dalším zlepšením jakosti hotových výrobků v tomto odvětví, tedy v uhlí a oceli. Potřeba takového výzkumu je zvláště silná u průmyslu v nových zemích Evropské unie.
Ocel. Ocel je stále nejdůležitější stavební materiál. Technologický potenciál pro zvyšování jakosti různých druhů oceli a zlepšování účinnosti výroby oceli stále zdaleka není vyčerpán, zvláště pokud jde o nové technologie výroby polotovarů pro následné opracování. Zvýšená spolehlivost ocelových konstrukcí a zvýšená provozní účinnost různých druhů strojů a zařízení vyžadují značný empirický výzkum v této oblasti. To se týká i zdokonalení chemického složení a zlepšení funkčních vlastností různých druhů oceli. Mimořádný význam má i práce na efektivní a životní prostředí nepoškozující metodě recyklace šrotu, např. oceli z problematického galvanizovaného šrotu z automobilového průmyslu.
Uhlí. Uhlí znamená energetickou bezpečnost. Konkurenceschopnost tohoto pevného paliva, jehož definice se podle návrhu v tomto nařízení má pro praktické účely rozšířit tak, aby zahrnovala bituminózní břidlice, známé též jako břidlice ropné, které se těží v Estonsku, závisí na účinném využívání jeho regionálních rezerv.
Specifické problémy těžby uhlí do velké míry závisí na místních geologických podmínkách a vyžadují rutinní průzkum. Tyto studie by měly předcházet například výstavbě a provozu hloubkových dolů koksovatelného uhlí, kde existuje problém s metanem. Využití uhlí může zahrnovat i nekonvenční metodu jeho podzemního zplynování. Další řádné fungování Výzkumného fondu pro uhlí a ocel vyžaduje, aby každá poradní skupina při svém vzniku zahrnula odborníky, kteří jsou schopni zaručit optimální zastoupení z hlediska rozmístění průmyslu uhlí a oceli v Evropské unii, se zvláštním ohledem na odborníky z nových zemí Evropské unie.
Jan Březina
jménem skupiny PPE-DE. - (CS) Po pěti letech v souladu s pravidly Rady přichází Evropská komise s revidovaným návrhem Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, který po expiraci Smlouvy o založení společenství uhlí a oceli spravuje finanční prostředky tohoto společenství a úroky z kapitálu po expiraci Smlouvy investuje do výzkumu v oblasti uhlí a oceli.
Vítám, že Komise představila návrh, který důsledně reaguje na změny v posledních pěti letech, reflektuje ujednání přístupových dohod v rámci rozšíření Evropské unie v roce 2004, konkrétně již výše zmíněnou dohodu například s Estonskem, a rozšíření definicí uhlí a zaměřuje se zvláště na ochranu pracovních míst, efektivní využití materiálů, energetických zdrojů při zpracování a výrobě atd.
Důležitou součástí jsou také ustanovení, která řeší doplnění sedmého rámcového programu pro vědu a výzkum a těch oblastí, které sedmým rámcovým programem nejsou pokryty podrobně. Vedle samotného návrhu Komise bych chtěl hlavně ocenit práci kolegy zpravodaje Gierka a jeho návrh zprávy. Výsledek hlasování ve výboru ITRE, který přijal všechny smysluplné návrhy, tak vypovídá o kvalitní přípravě a rozumném přístupu k dalším investicím do vědy a výzkumu v oblasti uhlí a oceli, v dnešní době dvou nenahraditelných energetických a výrobních komodit.
Chtěl bych touto cestou pouze oslovit své kolegy, aby jednoznačně odmítli návrhy některých skupin, které mají za cíl bagatelizovat důležitost uhlí a oceli a konvenčních energetických zdrojů obecně, resp. další budoucnost tohoto fondu, který dokázal, že má své nezastupitelné místo v oblasti financování výzkumu. Uhlí a ocel patří mezi nejdůležitější energetické a výrobní komodity, které se v posledních letech výrazně vyvíjí, proto je důležité, aby návrh např. zohlednil geografické rozmístění ložisek, neboť to přispěje k efektivnějšímu využití a lepšímu energetickému zabezpečení v celé Evropské unii.
Silvia-Adriana Ţicău
jménem skupiny PSE. - (RO) Výzkumný fond pro uhlí a ocel byl zřízen po uplynutí doby platnosti Smlouvy o Evropském společenství uhlí a oceli, první smlouvy o založení Evropské unie.
Evropa má významné zásoby uhlí, musíme však investovat do nových, čistších zpracovatelských řešení.
Ocel je produkt, který stále využívá mnoho průmyslových odvětví, i v tomto odvětví je však nutný výzkum, který by našel čistší a energeticky účinnější řešení.
Význam tohoto výzkumu je ještě umocněn velkým počtem pracovních míst v obou odvětvích, která musí být zachována a u nichž musí dojít ke zlepšení pracovních podmínek.
Tento výzkum by měl přinést i lepší pracovní podmínky pro zaměstnance obou odvětví.
V Rumunsku se ročně vytěží zhruba 34 milionů tun uhlí a vyrobí se zhruba 8 milionů tun oceli.
Počet lidí přímo či nepřímo zaměstnaných v těchto dvou průmyslových odvětvích činí několik stovek tisíc. Proto jsem přesvědčena, že tento dokument je mimořádně důležitý.
Anne Laperrouze
jménem skupiny ALDE. - (FR) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, výzkum v odvětví oceli je nutný pro ochranu evropského průmyslu oceli a tím i evropského hospodářství. Můj postoj k průmyslu uhlí je však opatrnější.
James Hansen, klimatolog a výzkumný ředitel Goddardova institutu pro vesmírné studie NASA, nedávno prohlásil, že rozsah změny klimatu byl podceněn, ale že máme k dispozici různé nástroje, jedním z nichž je uzavření všech uhelných elektráren do roku 2030. Jedna plynová elektrárna emituje 300 až 400 kilogramů CO2 na megawatthodinu, uhelná elektrárna poslední generace emituje 800 kilogramů a elektrárna spalující lignit emituje 1 000 kilogramů CO2.
Jak je činnost Evropské unie důsledná, když na jedné straně připravuje ambiciózní plán boje se změnou klimatu a přizpůsobení se této změně, a na straně druhé podporuje uhlí jako zdroj čisté energie?
Lidstvo od éry dřeva přešlo do éry uhlí a potom do éry ropy. Dnes si Parlament může vybrat, zda se rozhodne podporovat návrat do éry uhlí nebo bude jednat v souladu s klimatickým balíčkem, a proto nepodpoří uhlí jako čistý zdroj energie. Z tohoto důvodu moje hodlá skupina podpořit některé pozměňovací návrhy, které přeložila skupina Zelených.
Závěrem mi dovolte uvést nádherný citát z Alphonse Karra: "Milující člověk je téměř vždy ten, který najde žhavý uhlík a uloží jej do kapsy v přesvědčení, že to je diamant." Láska skutečně znamená vášeň. V případě energie si ale zvolme rozum.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, jsem jedna z těch, kdo ve výboru prosazovali vedlejší pozměňovací návrhy. Ale v souladu s tím, co o uhlí řekla paní Laperrouzeová, mi není jasné, proč by Komise měla stanovit podporu na uhlí ad infinitum, jako tomu bylo dříve.
Uhlí dostávalo v posledních 50 letech neuvěřitelné dotace a pokračovat v nich je v rozporu se všemi prohlášeními EU o politice klimatu. Jsme naopak přesvědčeni, že tyto dotace na uhlí by měly být nahrazeny důslednější podporou pro obnovitelné energie a energetickou účinnost. Jinak nebude Evropa schopna splnit své cíle v oblasti politiky klimatu.
S ocelí je to jinak. Komise však opomněla jasně říci, že ocel podporu nadále dostává, zatímco uhlí nikoli. Podle mého názoru bylo uhlí, špinavý zdroje energie, dostatečně zajištěno již v 7. rámcovém programu.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Pane předsedající, pane zpravodaji, dámy a pánové, uhlí a ocel měly v začátcích Evropské unie zásadní význam a tento význam si stále zachovávají, třebaže v rámci zcela jiného programu, který se týká globalizace, změny klimatu a energetických otázek. Stále je však potřeba přiložit všechny ruce k dílu. Tento fond, jakkoli malý, přispívá k technologické revoluci nutné k udržení konkurenceschopnosti průmyslu oceli a k tomu, aby se uhlí stalo čistým palivem, čistou surovinou: "čistým uhlím".
Evropská komise se v předvečer našich pilotních projektů zaměřených na zachycování a skladování uhlíku, například formou technologické inovace, rozhodla stejně. Jsem důrazně pro. Nejsem pro ukončení, jsem pro pokračování. Například NUON, holandská elektrárenská společnost, plánuje v Groningenu zařízení na zplynování uhlí spojené s plným zachycováním atd. Tento druh projektu vyžaduje podporu a více zdrojů, než kolik je nyní k dispozici.
Důležitější, jak komisař Potočnik ví, je moje prosba o lepší kombinaci finančních prostředků, strukturálních fondů, příspěvku Evropské investiční banky atd. Je nutné více párovat a sdružovat, aby byl možný rozsáhlý výzkum infrastruktury a investic. Stávající pravidlo "jeden fond - jeden projekt" je nepochybně brzdou. Musíme do těchto pravidel rýpnout a Evropská komise již v tomto ohledu zkouší hranice.
Ve dnech 5. a 6. března jsme v Brdu ve Slovinsku hovořili o užším zaměření a sdružování evropských projektů. Letos v létě Komise představí nový profil programu Esprit, který má dosáhnout cílenějších investic. O tom chceme slyšet, ne o utlumování využití uhlí. To je opravdu špatný směr.
Teresa Riera Madurell
(ES) Pane předsedající, ráda bych panu Gierekovi k jeho zprávě blahopřála.
Dámy a pánové, výzkumný program, který spravuje své vlastní zdroje mimo 7. rámcový program a má roční rozpočet ve výši 60 milionů EUR musí tento Parlament přijmout a podpořit, zvláště s ohledem na to, že ocel je stále v různých průmyslových odvětvích široce využívána a je stále třeba překonávat mnoho vědeckých a technologických problémů, abychom dosáhli čistších a účinnějších výrobních postupů.
Pokud jde o uhlí, jsou problémy tyto úkoly ještě větší vzhledem k jeho vlivu na výrobu energie a na dosahování našich cílů v boji se změnou klimatu.
Zvýšení konkurenceschopnosti uhlí na energetickém trhu, zlepšení bezpečnosti a provozní kapacity dolů a dosažení čistšího spalování vyžaduje výzkum a vývoj a nové technologie zachycování a skladování CO2 jsou oblastí výzkumu, kterou Evropská unie jasně podporuje. Proto plně souhlasím s obsahem této zprávy.
Také bych ráda zpravodaje ocenila za jeho citlivost v otázce rovnosti žen a mužů, protože navrhuje opatření pro dosažení větší přítomnosti a zastoupení žen v odvětví, kde muži stále tvoří většinu.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Vycházejíc z bezprostředních politických priorit Evropské unie bych chtěla zdůraznit některé rozpočtové aspekty této zprávy.
Návrh Komise zmiňuje Zelenou knihu o energetice a v ní specifikovaný cíl spočívající ve větším využití uhlí jako důležitého zdroje energie pomocí čistých technologií zachycování a skladování oxidu uhličitého.
K opatřením, která by mohla získat evropské financování z Výzkumného fondu pro uhlí a ocel, patří pilotní projekty a projekty předvádějící nejmodernější technologie v dané oblasti.
Problémem je mimořádně nízký rozpočet přídělů do tohoto fondu: 57 milionů EUR ročně. Jen těžko si umím představit, jak by tato částka mohla pokrýt významný počet projektů na celém území Evropské unie.
Připomínám, že jedna čtvrtina zemí Evropské unie nadále kryje svou potřebu energie využíváním uhlí jako hlavního zdroje.
Z tohoto hlediska jsem přesvědčena, že toto odvětví vyžaduje větší finanční účast Evropské unie formou Výzkumného fondu pro uhlí a ocel i programů 7. rámcového programu.
Catherine Stihler
Pane předsedající, nechtěla jsem vystoupit, ale cítím povinnost tak učinit ohledně problému čisté technologie využití uhlí.
Význam čisté technologie využití uhlí je naprosto zásadní a nezbytná otázka zní: co může EU udělat, jak právě řekla poslankyně vystupující přede mnou, aby podpořila nové technologie včetně čisté technologie využití uhlí? Pokrok čisté technologie využití uhlí je nezbytný pro splnění našich cílů v oblasti změny klimatu, a to velmi naléhavě. Tuto naléhavost můžeme řešit pouze formou spolupráce v rámci celé Evropské unie.
Paul Rübig
(DE) Pane předsedající, pane komisaři, jsem mimořádně potěšen tím, že dnes Evropský parlament jedná již o druhém výzkumném projektu. Jsem přesvědčen, že zvláště výzkum v oblasti oceli má velký význam, zejména tváří v tvář změně klimatu, protože se přirozeně snažíme o co největší zvýšení účinnosti výroby a začlenění kritérií účinnosti jako nezbytné složky spotřeby. Proto bych rád zopakoval své blahopřání zpravodaji k této zprávě a mohu říci, že dnes je pro výzkum velký den.
Petru Filip
(RO) Moje vystoupení vychází z několika aspektů: především jsem rád, že se uhlí a ocel vrací, ač nepříliš často, na pořad jednání Parlamentu.
Jsem přesvědčen, že hospodářská síla Evropy je založena na co nejlepší oceli s nejnižšími náklady, a proto by výsledky společného výzkumu měly být sdíleny na úrovni Společenství.
V mnoha evropských zemích existují regiony závislé převážně na produkci uhlí a oceli. Přeměna pracovních sil zaměstnaných ve produkci uhlí a oceli stále není vyřešena a dotčené regiony se bohužel dostaly do kategorie oblastí, které mají problémy s životní úrovní a potřebují programy soudržnosti.
Závěrem si položím řečnickou otázku, zda Evropa přestane nakupovat uhlí a ocel ze zemí mimo Společenství, pokud se nebude chtít držet programu ochrany životního prostředí Evropské unie.
Janez Potočnik
člen Komise. - Pane předsedající, vážím si připomínek, které návrh podporují, stejně jako si vážím i připomínek, které požadovaly názor na náš budoucí přístup k řešení energetiky a změny klimatu. Musím dnes jasně říci, že jednáme o dodatečném financování pro výzkum a vývoj na základě existujícího fondu, na základě protokolu - přesněji řečeno, hovoříme o technických základních směrech. Jsem přesvědčen, že je lépe tyto peníze použít na výzkum a vývoj než na cokoli jiného, protože je pravda, že v otázkách energetiky a změny klimatu není místo na samolibost.
Zachycování a skladování uhlíku je jednou z činností, která bude také řešena, zdaleka však není skutečnou odpovědí. Skutečné otázky a skutečná rozprava o problémech, které jste dnes otevřeli, se objeví v okamžiku, kdy budeme jednat o strategii plánu energetické technologie - jak k němu přistupovat, jak jednat v budoucnosti a jak nalézt správné odpovědi. V tomto ohledu bude mimořádně důležité, abychom si byli vědomi, že "pokračování stavu" není možné. Máme nedostatek lidských zdrojů a nedostatek financování. Rámcový program je pouze částečné řešení problému.
Budeme se muset touto otázkou vážně zabývat, protože ji musíme zhodnotit z krátkodobého hlediska a hledat možná řešení k vyplnění mezery v případě naléhavé potřeby a současně musíme hledat i řešení dlouhodobá. Tato řešení jsou velice potřebná a ode dneška se musíme začít zaměřovat na obnovitelné zdroje. O tom tedy podle mě budeme muset jednat. Nezapomínejte, že financování energetiky v roce 1980 bylo v Evropě zhruba čtyřikrát vyšší než dnes. Přistupovat k těmto problémům tak, jako by mohl být současný stav je zachován, by tedy byla další iluze. Neudělejte takovou chybu.
Adam Gierek
zpravodaj. - (PL) Pane předsedající, budu se věnovat asi jen jedné otázce, která zde dnes byla nastolena, a tou je názor, že z důvodu ochrany životního prostředí by měly být doly co nejdříve uzavřeny. Myslím, že například v mé zemi, v České republice a mnoha dalších zemích EU tento názor není v souladu s energetickou bezpečností a není obecně akceptován. Právě naopak, pravděpodobně budeme v budoucnosti otevírat nové doly, doufejme že v souvislosti s vyvíjenými novými technologiemi, jako je "čisté uhlí" a "zachycování a skladování uhlíku". Uhlí bude v Evropě i nadále důležitým a konkurenceschopným zdrojem energie. Nesmíme zapomínat, a tím se obracím na ty, kdo by rádi všechny doly zavřeli, že uhlí není důležitou surovinou jen pro energetiku, ale i důležitou surovinou chemickou.
Proto je Výzkumný fond pro uhlí a ocel nutný, to za prvé. Za druhé, tento fond se nekryje se 7. rámcovým programem, protože se zabývá zcela jinou oblastí činnosti. Za třetí, je uváděn nárůst způsobilých nákladů ze 40 % na 50 %. Za čtvrté, nezařazení bituminózních břidlic do Výzkumného fondu pro uhlí a ocel - a Skupina Zelených / Evropské svobodné aliance v tomto smyslu navrhovala pozměňovací návrhy - by poškodilo Estonsko, jehož výroba energie je založena hlavně na tomto druhu paliva.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra.
Písemná prohlášení (článek 142)
Urszula Gacek  
písemně. - (PL) V Polsku pochází 95 % elektřiny z uhelných elektráren. V důsledku toho se Polsko mimořádně zajímá o nové technologie využití uhlí, které zlepšují účinnost elektráren, snižují emise CO2 a umožňují přeměnu uhlí na uhlovodíková paliva s omezenými emisemi CO2.
Nové technologie otevírají možnost využití jaderných reaktorů jako bezemisních zdrojů tepla pro dosažení uvedených cílů průmyslu uhlí.
K realizaci součinnosti uhelné a jaderné energetiky však potřebujeme vysokoteplotní reaktory (HTR). V Evropě už výzkum vysokoteplotních reaktorů několik let probíhá. Bohužel neexistuje jediné evropské výzkumné středisko pracující na HTR, jehož cílem by bylo zavedení programu součinnosti uhlí a jádra. Takové středisko by zvýšilo technickou úroveň Evropy i průmyslu uhlí. Rovněž by mohlo učinit mnoho ve prospěch přijetí jaderné energie v Evropě prostřednictvím přímé spolupráce s průmyslem uhlí a snahou tento průmysl modernizovat a nekonkurovat mu.
S ohledem na význam uhlí v polské energetice by možná bylo smysluplné takové evropské středisko zřídit v Polsku. Nebudeme-li jednat rozhodně, prohrajeme technologický závod se Spojenými státy, Jižní Afrikou, Čínou a Jižní Koreou.
Vyzývám Komisi, aby zvážila potřebu zřízení takového střediska v rámci dlouhodobých technických základních směrů pro výzkumný program Výzkumného fondu pro uhlí a ocel.
Katrin Saks  
písemně. - (ET) Podle protokolu Niceské smlouvy o uplynutí doby platnosti Smlouvy o Evropském společenství uhlí a oceli a o Výzkumném fondu pro uhlí a ocel byla všechna aktiva ESUO dána v roce 2002 k dispozici Evropské komisi. Výnos z těchto aktiv má být použit na výzkum s odvětvích souvisejících s průmyslem uhlí oceli. Aby zlepšila provádění výzkumného programu, přijala Rada dvě nařízení: finanční nařízení a technické nařízení. Zpráva pana Giereka se týká nařízení technického.
Podle Smlouvy o přistoupení Estonska k EU byl ropným břidlicím přiznán status uhlí. V důsledku toho Evropská komise navrhla, aby Rada sladila technické základní směry pro Výzkumný fond pro uhlí a ocel se Smlouvou o ES a zařadila ropné břidlice do definice uhlí v technických základních směrech. V důsledku toho je estonský výzkum ropných břidlic způsobilý k financování v rámci výzkumného programu na stejném základě jako uhlí.
Polský zpravodaj Adam Gierek navrhl náhradu termínu "ropné břidlice" v definici termínem "bituminózní břidlice" s odůvodněním, že termín bituminózní břidlice zahrnuje i "ropné břidlice". Opak je ale pravdou: "ropné břidlice" jsou širší pojem než "bituminózní břidlice". Zelení předložili návrh na úplné vynětí ropných břidlic z definice uhlí. Ještě jednou upozorňuji na to, že při přistoupení k EU se Estonsko dohodlo, že ropné břidlice budou mít status uhlí, a proto musí být základ financování programu výzkumu ropných břidlic stejný jako základ Výzkumného fondu pro uhlí a ocel.
Esko Seppänen  
písemně. - Byl jsem parlamentním zpravodajem, když bylo naposledy udělováno absolutorium pro činnost Evropského společenství uhlí a oceli. Fondy v zaniklém Společenství se akumulovaly z průmyslu uhlí a oceli, a proto je nyní jen spravedlivé, aby veškeré zbylé peníze směřovaly do výzkumu v těchto sektorech a nebyly použity na výzkum v průmyslu ropy.
Chceme-li používat bezemisní nebo "čisté" uhlí, potřebujeme výzkum a výzkumné instituce. To zahrnuje zachycování a skladování uhlíku (CSS), ačkoli i přes obrovskou potřebu není ve fondu dostatek prostředků k financování tohoto výzkumu. Je zajímavé, že náhodou dnes společnost Shell požádala v této věci o veřejné financování, tedy financování EU.
Pan Gierek jako zpravodaj se jasně snaží prosazovat využití uhlí ve výrobě energie a zastupuje přitom nejlepší zájmy své země. A kromě toho, v EU to není zakázáno, ale stále máme před sebou ještě dlouhou cestu, než získáme čisté uhlí.
