Doba vyhrazená pro otázky (otázky Komisi)
Předsedající
Dalším bodem je doba vyhrazená pro otázky (B7-0210/2011).
Následující otázky jsou určeny Komisi.

Předmět: Poskytnutí humanitární pomoci zemím severní Afriky
Nedávné události, k nimž došlo ve státech severní Afriky (v Egyptě, Tunisku a Libyi), vedly k dalšímu zhoršení životních podmínek, které jsou již samy o sobě velmi těžké a jimž čelí velká část obyvatel.
V důsledku ekonomické chudoby dochází ke značným migračním tokům, jejichž cílem jsou členské státy EU nacházející se ve středomořské oblasti. Přijala Komise v návaznosti na krizi, která zachvátila severní Afriku, nějaká opatření s cílem poskytnout hospodářskou, lékařskou, farmaceutickou a humanitární pomoc? Pokud ano, jaká?
Jaká opatření hodlá přijmout, pokud jde o členské státy EU nacházející se ve středomořské oblasti, které přijímají uprchlíky pocházející ze severní Afriky?
Jaké problémy přinášejí probíhající vojenské operace pro poskytování humanitární pomoci?
Kristalina Georgieva
členka Komise. - Vážená paní předsedající, dne 25. února 2011 přijala Komise mimořádné rozhodnutí týkající se operací humanitární pomoci v souvislosti s krizí v Libyi, a to ve výši 3 milionů EUR. Tyto finanční prostředky ve výši 3 milionů EUR byly uvolněny okamžitě a představovaly první výraznou podporu, která přišla. Tato původní částka byla dne 3. března vzhledem k rychle rostoucím potřebám v humanitární oblasti navýšena na 30 milionů EUR. Další částka ve výši 6 milionů EUR byla mobilizována v rámci rozpočtové linie pro civilní ochranu v oblasti spolufinancování naturální pomoci poskytované členskými státy.
Humanitární pomoc EU je realizována prostřednictvím našich partnerů, je financována prostřednictvím generálního ředitelství Komise pro humanitární pomoc (ECHO) nebo prostřednictvím naturální pomoci ze strany členských států a je mobilizována a koordinována prostřednictvím mechanismu civilní ochrany EU. Tak se zajišťuje pomoc pro libyjské uprchlíky na hranicích s Tuniskem, Egyptem a Alžírskem, podpora pro repatriaci státních příslušníků třetích zemí do jejich zemí původu, poskytnutí pomoci a humanitární ochrany lidem se statusem uprchlíka, kteří se nemohou vrátit zpět do své vlasti - kteří nemají, kam by se vrátili -, a Libyjcům prchajícím z Libye, financování a poskytování nouzových zásob s cílem poskytnout úlevu a pomoc na území Libye, a financování dodávek léků, akutních lékařských zákroků a potravinové pomoci na území Libye tak, aby byly realizovány, jakmile bude možné se do daných oblastí dostat. V současnosti můžeme působit na východě, ale nikoliv na západě, který je kontrolován Kaddáfím.
Komise a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku dne 8. března 2011 přijaly společné sdělení nazvané Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím. Toto sdělení představuje strategii pro Evropu s cílem podpořit důležité změny u jižních sousedů. Pro případ potřeby Komise též mobilizovala své nástroje na podporu Itálie a dalších členských států, pokud by došlo k masivnímu přílivu uprchlíků ze severní Afriky. Tato reakce zahrnuje operativní opatření a finanční pomoc. Společná operace agentury Frontex s názvem Hermes 2011 byla spuštěna dne 20. února s použitím vybavení a za účasti odborníků z řady členských států. Pokrok pečlivě sledujeme a připravujeme různé scénáře. Pokud to bude nutné, operace Frontexu mohou být rozšířeny, aby pomohly čelit případným novým přílivům uprchlíků. Komise je připravena mobilizovat další finanční pomoc z fondů, jako je Fond pro vnější hranice a Evropský uprchlický fond, což představuje celkovou částku 25 milionů EUR. Mnoho členských států je připraveno poskytnout velice potřebnou specializovanou personální a technickou pomoc.
V porovnání se statusem quo se probíhající vojenské operace nedotkly úrovně přístupu k humanitární pomoci, protože ten již od vypuknutí krize omezovaly síly věrné Kaddáfímu. Probíhající jednání mezi orgány v Tripolisu a Úřadem Spojených národů pro koordinaci humanitárních záležitostí (UNOCHA) dosud nevedly k dohodě v oblasti přístupu k humanitární pomoci v západní Libyi.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážená paní předsedající, děkuji paní komisařce za podrobnou odpověď. Domnívám se, že je zvláště důležité, aby Evropská unie byla ve světovém měřítku v první linii, co se týče zajištění humanitární pomoci, a aby projevila svoji dobročinnost.
Je zde samozřejmě jedna otázka - a to již dlouho -, zda se humanitární pomoc dostane ke skutečným příjemcům; zde hraje transparentnost velice důležitou roli. Paní komisařko, všímám si zdrženlivosti států severní Evropy jít nad rámec dohod a otevřít evropský trh - otevřít své hranice pro dovoz zemědělské produkce těchto zemí, tedy ze severní Afriky do Evropské unie. Nemůže to ale být jižní Evropa, a to z toho důvodu, že tam již hospodářská soutěž je, tam už se platí znovu. Jih čelí tlakům z důvodu přistěhovalectví; není možné, aby čelil i problémům v zemědělství.
Kristalina Georgieva
členka Komise. - Zaprvé, co se týče účinnosti humanitární pomoci již od začátku, od propuknutí krize, ten nejdramatičtější humanitární dopad lze zatím rozdělit do tří částí. Zaprvé se jedná o příliv migrujících pracovníků Tuniska, Egypta, Alžírska a Nigeru - a zde byla Komise i členské státy velice efektivní. Mobilizovali jsme vzdušné i námořní prostředky členských států, abychom dopravili lidi domů a poslali jsme humanitární pomoc Mezinárodní organizace pro migraci a organizaci OSN pro uprchlíky, aby mohly pomoci s velkým množstvím uprchlíků - 420 000 lidí - prchajících z Libye.
Zadruhé, ve východní části Libye, kam máme přístup, jsme poskytli podporu pro lékařskou péči a pro předzásobení potravinami. K potravinové krizi zatím nedochází, ale Libye je zemí, která dováží 90 % potravin, takže musíme být připraveni. V této oblasti též pomáháme v subsaharské Africe, zejména obyvatelům Čadu, kteří se ocitli ve velmi obtížné situaci, protože je ohrožena jejich bezpečnost; jsou vnímání jako námezdní vojáci, jako válečníci, což samozřejmě v případě mnoha z nich není pravda. Pomoci jim dostat se do bezpečí, zejména do Egypta, rovněž bylo jednou z priorit.
Zatřetí víme, že v oblastech, které Kaddáfí kontroluje, jsou humanitární potřeby, ale máme tam jen omezený přístup. Vyčlenili jsme 9 milionů EUR, i když vzhledem k okolnostem jsme připraveni. Světovému potravinovému programu a dalším humanitárním organizacím jsme dali pokyny, aby byly připraveny pomoci.
Co se týče druhé části vaší otázky, přístupu na trhy, ten je jádrem iniciativy pro Středomoří, kterou jsem nastínila. Týká se toho, jak můžeme těmto zemím nabídnout perspektivu budoucích pracovních míst a budoucí prosperity. Zde samozřejmě klademe velký důraz na obchod, na obchod s Evropou, ale i na obchod mezi státy Středomoří.
Zigmantas Balčytis
(LT) Vážená paní předsedající, paní komisařko, situace, ke které nyní došlo v severní Africe, skutečně donutila Evropskou unii, aby čelila významným výzvám. Deník Financial Times citoval slova paní komisařky, která říkala, že Evropská unie úspěšně evakuovala své občany z Libye. Libye zároveň zůstala bez zdravotnických specialistů, což byli většinou Bulhaři. Jak jste zmínila, Evropská unie poskytuje humanitární pomoc různou formou, zároveň ale čelíme další krizové situaci, protože jsme tuto zemi skutečně ponechali bez nutné lékařské pomoci. Jak zamýšlíte vyřešit tuto otázku?
Kristalina Georgieva
členka Komise. - Nejprve bych ráda řekla, že evakuace evropských občanů byla velice úspěšná. Podařilo se nám dosáhnout koordinace mezi našimi členskými státy a spustit monitorující a informační středisko, které poskytlo platformu pro tuto koordinaci. Výsledkem bylo, že jsme většinu našich občanů dostali z Libye tím nejrychlejším a nejbezpečnějším způsobem. Když byla tato hromadná evakuace dokončena, zbývalo v Libyi jen přibližně 200 občanů, kteří chtěli být evakuováni. Právě teď - jak o tom hovoříme - byli někteří z nich bezpečně evakuování na palubě ruského letadla.
K otázce lékařské péče: vzhledem k tomu, že jsme evakuovali evropské občany, naplnila se tím podstata zákona týkajícího se nezamýšlených důsledků, protože někteří z těchto evropských občanů poskytovali lékařskou péči v rámci libyjského zdravotnictví. Bylo evakuováno mnoho sester, lékařů však méně. Nyní vyvíjíme maximální možné úsilí, abychom humanitárním organizacím, které se zaměřují na lékařskou péči, umožnili, aby poskytovaly tuto péči Libyjcům i státním příslušníkům třetích zemí.
Ještě jednou, neměl by být přisuzován přílišný význam Kaddáfího povolení pro humanitární organizace, aby působily v západní části Libye. Bohužel k tomu ještě nedošlo. Máme tým odborníků ve východní části země. Vrátili se z hodnotící mise a podali zprávu o tom, že i když počet osob, které potřebují lékařskou pomoc, roste, dodávky léků a lékařská pomoc - včetně personální -, kterou mezinárodní společenství poskytuje, na východě Libye bohatě dostačuje. To ale neplatí o městech, jako je Misuráta a další oblasti, které Kaddáfí kontroluje. Jak zřejmě víte, pokoušíme se poslat po moři lodě s lékařskými týmy, které by měly zlepšit přístup k lékařské péči.
Předmět: Rozdíly v oblasti zdravotní péče v členských státech
Mezi regiony a členskými státy EU v současné době ještě stále existují velké rozdíly ve službách v oblasti zdravotní péče a nerovnosti mezi pacienty, pokud jde o kvalitní služby a proplácení nákladů na léčivé přípravky na vážné nemoci, jako je například Alzhaimerova choroba.
Hodlá Komise přijmout nějaká opatření? Pokud ano, jaká opatření přijme na podporu vypracování integrovaných strategií na vnitrostátní nebo regionální úrovni na snižování nerovností v oblasti zdravotní péče a na zabezpečení přístupu ke kvalitním zdravotním službám pro pacienty v EU?
Maria Damanaki
členka Komise. - Vážení poslanci, podle Smlouvy spočívá kompetence řešit tyto otázky na členských státech. Evropská unie provádí podpůrná opatření, aby podpořila, koordinovala či nahradila kroky členských států s cílem ochránit a zlepšit zdraví občanů. Vzhledem k tomu se Komise domnívá, že všichni občané v Evropské unii by měli mít univerzální přístup k péči vysoké kvality.
Komise tudíž zahájila řadu iniciativ v této oblasti a mne těší, že mohu odpovědět na otázku, kterou vážený pan poslanec položil. V roce 2009 Komise přijala sdělení "Solidarita v oblasti zdraví: snížení nerovnosti v oblasti zdraví v EU", jež zdůrazňuje nutnost překonat nerovnosti v oblasti zdraví.
V prosinci loňského roku útvary Komise dále zahájily společnou akci se 14 členskými státy v rámci programu v oblasti zdraví s cílem vyrovnat nerovnosti v oblasti zdraví. Na univerzální přístup k vysoce kvalitní péči se rovněž zaměřuje metoda otevřené koordinace v oblasti zdravotní a dlouhodobé péče. V této souvislosti se členské státy dohodly na specifických cílech v oblasti zdravotnických systémů, přístupu ke zdravotní péči, kvality zdravotní péče a udržitelnosti politik v oblasti zdravotní péče. Kromě nové směrnice o právech pacientů v přeshraniční zdravotní péči budou mít evropští pacienti možnost získat informace o léčbě dostupné v zahraničí a budou moci požadovat možné uhrazení nákladů.
Konečně odvětví zdraví je jednou ze základních oblastí stávající politiky soudržnosti. Opatření financovaná v této souvislosti, jako je modernizace infrastruktury nemocnic, nákup lékařských přístrojů nebo vzdělávání zdravotnických pracovníků mohou pomoci zlepšit přístup občanů ke zdravotní péči, zejména v nejchudších regionech.
Zigmantas Balčytis
(LT) Vážená paní předsedající, vážená paní komisařko, velmi vám děkuji za vaši velice obsáhlou odpověď, avšak pokud hovoříme o nemocných, kteří trpí vážnými nemocemi, voliči z mého volebního obvodu často zmiňují jedno konkrétní téma. Péče je jistě tou nejdůležitější otázkou, ale tuto péči pacientům často poskytují jejich rodiny. Pečovatelé nejsou již schopni se plně zapojit do trhu práce a situace, ve které se nacházejí, je velice nejasná. Nedomníváte se, že tak, jako je nezbytné harmonizovat zdravotní služby, je též nutné učinit opatření v této oblasti, aby se pečovatelům dostalo sociálního zabezpečení?
Nikolaos Chountis
(EL) Vážená paní předsedající, vážená paní komisařko, vzhledem k tomu, že směrnice o právech pacientů v přeshraniční zdravotní péči, na kterou odkazujete, dosud nevstoupila v platnost, rád bych vám položil tuto otázku: pokud pacienti vyhledají lékařskou péči v jiném členském státě, mají již právo na úhradu této péče ze svého pojištění? Rád bych jen tuto sněmovnu upozornil na to, že Evropský soudní dvůr již rozhodl ve prospěch této úhrady.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ráda bych položila tuto otázku: v souvislosti s národními zdravotními službami a skutečnosti, že řada členských států v důsledku hospodářské a finanční krize bohužel omezila svůj rozpočet na zdravotnictví, jaká opatření Komise hodlá přijmout pro to, aby členské státy nemusely snižovat své rozpočty na zdravotnictví? Každý pacient, který není včas ošetřen, znamená pro systém zdravotnictví další náklady.
Maria Damanaki
členka Komise. - Obecně mohu říci, že tyto problémy musíme řešit s ohledem na to, že v této oblasti hrají důležitou roli kompetence členských států. Takže to musíme respektovat.
Rozumím tomu, co zmiňujete, tedy že nerovnosti přetrvávají, ale Komise nicméně bude dělat vše, co je v jejích silách, aby pomohla členským státům harmonizovat vzájemnou situaci. Naší prioritou je napomáhat koordinaci mezi členskými státy s cílem snížit nerovnosti. Další, co můžeme udělat, je sledovat tuto otázku jako součást procesu odpovědnosti podniků ve farmaceutické oblasti, který Komise zahájila.
K otázce, kterou položil pan Chountis, mohu sdělit, že až bude platit zmíněná směrnice, poskytneme jasný právní rámec ohledně nároku na proplacení přeshraniční péče. Navrhujeme tedy, že zmírníme nerovnosti spočívající v odlišném provádění rozhodnutí Evropského soudního dvora. Občané tak získají jistotu ohledně toho, kdy a na jakém základě jim bude nebo nebude proplacena péče, které se jim dostalo v zahraničí. Ale obávám se, že do té doby budeme muset počkat.
Předmět: Klíčové technologie pro rozvoj
Vzhledem k přetrvávajícím slabinám Evropy při převádění výsledků výzkumu a vývoje do komerčních produktů může Komise poskytnout přehled o tom, jaký je současný stav z hlediska posílení postavení Evropy v klíčových technologiích?
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Vážená paní předsedající, vážení poslanci, co se týče klíčových technologií pro rozvoj, Komise dne 30. září 2009 přijala sdělení, které přináší plán společné strategie v této oblasti. V tomto sdělení jsme zdůraznili, že navzdory výborným kapacitám v oblasti výzkumu a vývoje určitých klíčových technologií se nám nezdařilo dosáhnout přiměřeného úspěchu, když přijde na to, aby tyto výsledky byly převedeny do výroby a služeb.
Domnívám se tudíž, že je důležité, abychom definovali strategii s cílem dalšího rozšíření klíčových technologií pro rozvoj v evropském průmyslu. I tento přístup byl v iniciativách Komise nastíněn, zejména v iniciativě pro průmyslovou politiku, iniciativě Evropa inovací a evropské iniciativě pro digitalizaci.
V návaznosti na přijetí sdělení Komise v červenci loňského roku ustavila skupinu oborníků na vysoké úrovni v oblasti klíčových technologií pro rozvoj. Jejich práci zahájili tři komisaři: místopředsedkyně Komise pro digitální agendu Nelly Kroesová, komisařka pro výzkum, inovace a vědu Máire Geoghegan-Quinnová a já jako komisař pro průmysl a podnikání. Skupina dostala jednoletý mandát, aby mohla formulovat doporučení ohledně politických opatření, která je třeba přijmout, aby se podpořilo průmyslové rozšíření klíčových technologií pro rozvoj v Evropě.
Skupina se skládá z 27 zástupců orgánů členských států z výzkumné oblasti, z evropského odvětví technologií pro rozvoj, z Evropské investiční banky a z asociace malých a středních podniků.
V únoru letošního roku tato skupina představila Evropské komisi střednědobý pracovní dokument, který přiblížil hlavní výzvy spojené s klíčovými technologiemi pro rozvoj a jejich uváděním na trh v Evropě. První interní pracovní dokument je k dispozici na internetových stránkách generálního ředitelství pro podniky a průmysl. Konečná zpráva skupiny odborníků bude Komisi k tomuto tématu představena v červenci tohoto roku. Tato zpráva bude představovat významný příspěvek pro úvahy Komise, které mají za cíl vytvoření jednotného strategického rámce za účelem sjednotit iniciativy na podporu výzkumu a inovací.
Klíčové technologie pro rozvoj mají zásadní důležitost pro naše hospodářství, protože představují skutečný nástroj, který umožní vznik budoucích produktů a služeb, a bude proto základem naší průmyslové platformy, což můžeme nazvat třetí průmyslovou revolucí.
Ti, kteří vědí, jak v Evropě využít těchto technologií, budou také schopni učinit náš průmysl konkurenceschopnějším a budou stát v čele přechodu směrem k nízkouhlíkovému hospodářství, jež účinně spotřebovává zdroje a je založeno na znalostech. Nepoužívat klíčové technologie pro rozvoj znamená pro Evropu ztrátu vůdčí role v odvětvích, kde jsme silní, a ztrátu inovativních kapacit v aplikacích, které mají pro Unii strategický význam.
Zároveň mají tyto technologie velký tržní potenciál v oblasti růstu. Zmíním několik symbolických čísel. Podle našich odhadů představuje objem těchto technologií na světovém trhu 950 miliard EUR a 1 100 miliard EUR ročně, s očekávaným nárůstem mezi 5 % a 46 %. Vznikající technologie tudíž představují výjimečnou příležitost, na které všechna průmyslová hospodářství založí svoji konkurenceschopnost, což je nezbytný nástroj pro budoucí růst.
Promeškat tuto příležitost by bylo chybou a Komise hodlá hrát svoji roli. Potřebujeme podporu ze strany Evropského parlamentu, zejména v období po Lisabonské smlouvě, kdy vzrostly pravomoci Evropského parlamentu, a domnívám se - a to říkám jako bývalý poslanec Evropského parlamentu - že tato spolupráce mezi Evropským parlamentem a Komisí povede k tomu, že dosáhneme dobrých výsledků i v tomto odvětví, které je tak zásadní pro růst a konkurenceschopnost v našem evropském hospodářství.
Marian Harkin
Vážený pane komisaři, děkuji vám za odpověď a samozřejmě blahopřeji Komisi k jejímu úsilí zajistit, aby Evropa zůstala v čele toho, co nazýváte "třetí průmyslovou revolucí".
Skupina odborníků na vysoké úrovni řešila řadu otázek, ale jednou z nich bylo toto "údolí smrti", jinými slovy tato propast, která odděluje tvořivou myšlenku od trhu, a zdůraznila skutečnost, že Evropa často ztrácí výhodu prvotního hybatele.
Skupina odborníků na vysoké úrovni se také vyjádřila k řadě překážek, kterým čelíme, například to, že neexistuje evropský IP patent a že je třeba, abychom omezili roztříštěnost již zavedeného regulačního rámce. Takže má otázka zní: jaké kroky - pokud tedy nějaké - Komise přijala, aby řešila tyto problémy?
Antonio Tajani
místopředseda Komise. - (IT) Děkuji paní Harkinové za to, že zdůraznila úsilí, které Komise vyvíjí, a že vyzvala k výraznějšímu závazku ze strany exekutivy. Nyní jsme ve fázi, kdy čekáme na politická doporučení skupiny odborníků, abychom pak mohli stanovit konečnou strategii Komise.
Ve střednědobém pracovním dokumentu skupina odborníků navrhla trojpilířový most pro překonání této mezery v oblasti inovací. Každý z těchto pilířů představuje podmínku, kterou je třeba nutně splnit, aby se klíčové technologie pro rozvoj v Evropské unii rozšířily.
První pilíř se týká výzkumu v oblasti technologií. Evropa musí konkurenceschopnější technologie rozvinout až do fáze patentovaného prototypu. Tento cíl vyžaduje, aby se výzkumné programy Unie více soustředily na výzkum v oblasti technologií.
Druhý pilíř se týká předvedení produktu. Musíme být úspěšní v převedení technologického úspěchu do konkurenceschopných produktů, a tento cíl vyžaduje vyvážení výzkumných programů Unie, aby se tak usnadnily demonstrační projekty.
Třetí pilíř představuje konkurenceschopnost průmyslu ve světovém měřítku. Evropa musí udržet stávající výrobní kapacity nebo vytvořit kapacity nové, aby naše inovativní produkty mohly svojí cenou i svým rozměrem soutěžit na světovém trhu. Proto potřebujeme zlepšit rámcové podmínky pro investory a povzbudit je k tomu, aby investovali v Evropské unii. Potřebujeme tedy nalákat investice, ale zároveň i zlepšit všechny programy EU, které by mohly podpořit toto velice důležité odvětví, a musíme se snažit, abychom překonali mezeru mezi výzkumem a praxí, což je charakteristické pro mnoho výrobních odvětví v Evropské unii.
Tento přechod z výzkumu do praxe představuje problém, kterému čelí celé odvětví průmyslu. Proto jsem pro to, abychom podpořili politiku clusterů - máme jich asi 2000; tato politika umožňuje propojení mezi výzkumem a průmyslem, univerzitami, výzkumem a průmyslem a inovacemi tak, aby náš průmyslový systém byl konkurenceschopnější.
Tak se věci mají, paní Harkinová. Budeme pokračovat v naší práci a já pečlivě přezkoumám všechny návrhy ze strany Evropského parlamentu a vezmu si k srdci všechny pokyny, které mi tato sněmovna vyšle.

Předmět: Budoucnost odvětví rybolovu v EU
Komise uvedla, že rybolov v EU není ve většině případů provozován udržitelným způsobem. Mohla by Komise sdělit, jak vnímá budoucnost rybolovu a zaměstnanosti v tomto odvětví, jestliže budou nadále uplatňovány stejné politiky a postupy a nebudou provedeny žádné reformy s cílem omezit nadbytečnou kapacitu, snížit výměty ryb a zavést opatření na podporu udržitelnosti?
Maria Damanaki
členka Komise. - Když útvary mého úřadu začaly připravovat reformní balíček v oblasti společné rybářské politiky, provedly důkladné posouzení řady možných reforem. Jednou z těchto možností bylo pokračovat ve stávající politice i po roce 2013. Tento status quo byl používán jako srovnávací kritérium pro dopad ostatních možných reforem. Scénář tohoto statusu quo zohledňuje dlouhodobé řídící plány, nařízení týkající se kontrolního režimu a nařízení týkající se nedovoleného nehlášeného rybolovu.
Výsledek možnosti volby scénáře statusu quo je jasný: pokud pak - do roku 2020 - nezměníme naši politiku, udržitelnost našich populací ryb bude obecně bezpředmětná.
Co se týče environmentální udržitelnosti, pouze 6 % zkoumaných populací ryb dosáhne do roku 2020 maximálního udržitelného výnosu. To by se mělo srovnat s naším závazkem dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015. Pokud tedy bude pokračovat současný stav, není šance, že bychom mohli naplnit náš závazek dosáhnout maximálního udržitelného výnosu do roku 2015.
Vzhledem k hospodářskému výkonu našich rybářských lodí si na sebe v situaci, kdy bude platit stávající scénář, vydělají pouze některé z nich. Zisk v odvětví rybolovu jako celku bude nulový nebo dokonce záporný.
Konečně obraz sociální udržitelnosti není jiný. Zaměstnanost v odvětví rybolovu se bude nadále snižovat stejným tempem jako nyní; platy zůstanou na nízké úrovni, což způsobí, že povolání rybáře bude pro mladší generace stále méně přitažlivé.
Udržení stávající situace skutečně pro Komisi nepředstavuje možnost řešení. Reformu potřebujeme a v tomto smyslu i pracujeme.
Chris Davies
Paní komisařka popsala velmi depresivní situaci, s tím, že pokud budeme pokračovat tak, jako doposud, vyhlídky jsou pochmurné: mnoho rybářských lodí si na sebe nevydělá a pracovních příležitostí pro rybáře bude ubývat.
Avšak není tento pokles tou lepší alternativou? Ve skutečnosti to nevíme. 50 % rybolovných oblastí není vědecky zmapováno. Víme, že stav mnoha populací ryb je po desetiletích nadměrného rybolovu nízký. Pravdou je, že tato situace je velice křehká. Paní komisařko, jsme velice zranitelní; nemůžete zabránit té možnosti, že - pokud budeme pokračovat jako doposud - řada těchto rybolovných míst se zcela zhroutí.
Barbara Matera
(IT) Sdílím obavy svých kolegů poslanců ohledně rybolovné oblasti ve Středomoří a starost mám i kvůli ochraně mořských ekosystémů. Nicméně s uvážením socioekonomických obtíží, které postihují námořní průmysl, a zejména ty námořní komunity, které jsou v zajetí rigidních evropských nařízení, ptám se, zda Komise hodlá nalézt vyvážená a okamžitá řešení, aby ochránila jak ekosystémy, tak i mnoho evropských občanů, kteří v tomto odvětví pracují.
Seán Kelly
Paní komisařka líčí dosti depresivní obraz. Jeden z problémů, které pan Davies zdůraznil ve své otázce, je celková otázka výmětů. Nedávno jsem se setkal s rybářem, který mi řekl, že objevil nebo vynalezl síť, která ukončí výměty při lovu tuňáka. Bude se paní komisařka chtít na to podívat? Domnívá se, že může být zavedena taková technologie, která bude znamenat konec výmětů anebo je alespoň omezí?
Maria Damanaki
členka Komise. - Pokud budeme pokračovat tak jako doposud, pak tedy ano, budeme čelit té možnosti, že se řada populací ryb zhroutí, to je mimo vší pochybnost.
Mohu jen souhlasit s tím, že naše situace je velice křehká. Pokud budeme muset čelit extrémní situaci, budou následky velice vážné. Proto potřebujeme reformu a proto také budeme zkoumat tu nejlepší cestu k tomu, abychom dosáhli rovnováhy mezi udržitelností populací ryb a socioekonomickým dopadem reformy.
Nicméně mi dovolte, abych to vysvětlila: není to tak, že bychom upřednostňovali životní prostředí před našimi rybáři. Zajímáme se o naše rybáře a také o budoucí generace. To je i důvodem, proč potřebujeme reformu, protože - abych byla upřímná - pokud nebudeme mít žádné populace ryb, rybáři ve Středomoří a ve všech ostatních evropských vodách nebudou mít budoucnost. A abychom zajistili, že náš průmysl rybolovu budoucnost mít bude, potřebujeme reformu. Hodláme předložit několik rozumných návrhů a hodláme zajistit živobytí pro naše rybáře. Právě to chceme udělat.
Jeden z poslanců zmiňoval selektivitu lovného zařízení. Naše útvary si velmi ochotně prozkoumají jakékoliv nové zařízení a jakoukoliv inovaci týkající se selektivity lovného zařízení. Též bych ráda řekla, že - v rámci našeho nového podpůrného systému - máme v úmyslu přidělit velké finanční prostředky, i navzdory krizi, abychom zajistili, že budou zavedena zlepšení v oblasti selektivity. Velmi vítám všechny iniciativy ze strany průmyslu - i ze strany našich rybářů - s cílem přispět ke zvýšení selektivity lovného zařízení.
Obecně bych chtěla zopakovat, že zachování stávající situace není alternativou. Není to alternativa, která by přinesla zachování udržitelnosti populací ryb, živobytí našim rybářům a budoucnost našim pobřežním komunitám. Proto tuto reformu potřebujeme.
Předmět: Navrhovaný zákaz odstraňování žraločích ploutví
S ohledem na skutečnost, že poslanci Evropského parlamentu nedávno podpořili zákaz odstraňování žraločích ploutví, a vzhledem k tomu, že Kongres Spojených států zavedl právní předpisy, které tuto praktiku zakazují, a že další jurisdikce jsou pevně přesvědčeny o tom, že je třeba takové předpisy zavést, co Komise navrhuje pro to, aby postoj poslanců EP nabyl normativního účinku?
Maria Damanaki
členka Komise. - Chtěla bych váženému panu poslanci poděkovat za jeho otázku, protože mi tak umožňuje, abych tuto sněmovnu informovala o odstraňování žraločích ploutví.
Odstraňování ploutví bylo zakázáno prostřednictvím nařízení Komise v roce 2003, a to na evropských lodích lovících kdekoliv na světě a na lodích lovících v evropských vodách. Obecně zde zákaz odstraňování žraločích ploutví je. Stávající nařízení nicméně za určitých okolností umožňuje - a tomuto problému nyní čelíme - zpracovat ryby na palubě, což zahrnuje odstraňování ploutví na palubě lodi, a přitom je povinné uchovat na palubě všechna mrtvá těla žraloků na palubě. A z toho důvodu jsme v minulých letech čelili problému odstraňování žraločích ploutví.
V únoru 2009 jsme představili akční plán a od té doby jsme přijali řadu opatření. Rovněž aktivně pracujeme s regionálními organizacemi, abychom v případě nejohroženějších druhů žraloka zavedli efektivní režimy řízení a abychom zajistili udržitelné využívání populací žraloka. Tedy tím problémem, kterému čelíme, pokud chceme tuto situaci vyřešit, jsou nutné několikaměsíční veřejné konzultace. Konzultační dokument představil tři z hlavních alternativ, o kterých nyní diskutují odborníci na celém světě a jež mají za cíl zlepšit kontroly a zajistit úplný soulad. Mnoho zúčastněných stran, jako je odvětví rybolovu, vědci, řídící pracovníci a nevládní organizace a široká veřejnost, nám zaslalo své vyjádření.
Ráda bych vás ujistila, že se k otázce ochrany žraloků stavím s velkou vážností. Požádala jsem proto útvary mého úřadu, aby všechna vyjádření pečlivě prostudovaly. Poté připravíme hodnocení dopadů, které, jak víte, je nutné k tomu, aby bylo možné nařízení změnit. Chci dosáhnout toho, aby byl legislativní návrh přijat tak brzo, jak to bude prakticky možné. Ráda bych vám sdělila, že jsem tuto otázku zařadila mezi priority, abychom už neztráceli čas.
Ráda bych také řekla, že Komise přijala řadu opatření, aby zajistila udržitelné řízení a ochranu žraloků obecně, nejen co se týče odstraňování ploutví. Představili jsme akční plán a poté jsme přijali řadu opatření. V evropských vodách jsme zakázali lov žraloka sleďového, žraloka velkého a žraloka bílého. Zakázali jsme používání tenatových sítí na chytání ryb za žábry v hloubce větší než 200 metrů, abychom ochránili žraloky žijící v hlubokých vodách. Loni - a to bych ráda zdůraznila - jsme navrhli kvóty pro různé druhy žraloka - kvóty, které jsou udržitelné a vycházejí z vědeckých poznatků. Při jednání v Radě jsme zažili perné chvíle. Nebyl to lehký úkol, ale nakonec jsme uspěli a pro letošní rok - a doufám, že i pro rok příští - jsme připravili udržitelný návrh.
Jim Higgins
Vážená paní předsedající, usekávání žraločích ploutví je barbarské. Je to kruté; je to barbarské. Poté, co jsou žraloci vyhozeni zpět do oceánu, umírají. Jedná se o praktiku, kterou je třeba zakázat. Jestliže Komise odkazuje na nařízení z roku 2003, tak toto nařízení jednoduše nefunguje.
Uvědomuji si, že je to velice obtížné. Jak to kontrolujete? Potřebujeme, aby bylo zavedeno nařízení, které tuto praktiku zakáže úplně. To, o čem tu hovoříme, je úplné vyhlazení určitých druhů. Čísla jsou dostatečně výmluvná. Například se nyní odhaduje, že v roce 2009 se na světový trh dostaly ploutve z 26 až 73 milionů žraloků. Je to samozřejmě velice výnosný byznys. Je třeba, aby to bylo zcela zakázáno. Je to barbarská praktika, není možné ji tolerovat a my ji musíme zakázat jednou provždy. V této oblasti bychom se měli ujmout vedení.
Brian Crowley
V roce 2003 byl lov žraloků pro ploutve zakázán. Analogicky je tato situace stejná jako situace makrel v Evropské unii, kde platí dohoda týkající se omezení lovu makrel na evropské úrovni a na úrovni evropského hospodářského prostoru. I přesto vidíme, že jak Island, tak Faerské ostrovy každý ulovily 150 000 tun a to má přímý dopad na udržitelnost evropských rybářských lodí. Jaké kroky mohou být ohledně toho podniknuty? A zejména mohou být uvaleny hospodářské sankce vůči těmto dvěma oblastem?
Chris Davies
Z Afriky se vytrácejí lvi, z oceánů mizí žraloci; chválím komisařku za to, co se snaží dělat, ale je to příliš orientované na trh. V Asii je velká poptávka po žraločích ploutvích a někdo na tom může vydělat hodně peněz.
Jediný způsob, jak zajistit, že budeme řádně připraveni kontrolovat a vyčíslit, oč se jedná, je dosáhnout toho, aby se žraločí ploutve dostaly na pevninu ještě jako součást žraločího těla. Tak neztratíme kontrolu. Doufám, že na to komisařka bude pamatovat, až bude vytvářet své návrhy.
Maria Damanaki
členka Komise. - Souhlasím s poslanci v tom, že ačkoliv je zde zákaz, nemůžeme být s touto situací spokojeni. Souhlasím s vámi; známe realitu a víme, jak se věci mají. Víme, že za všemi těmito diskusemi je velice výnosné odvětví. Je ale třeba, abychom přijali opatření v souladu s naším právním rámcem, tak mi prosím dovolte, abych to vyjasnila.
Tento problém existuje, protože nyní je možné, aby se v tomto odvětví vykládaly na pevninu ploutve a těla žraloků v různých přístavech. Takže je možné jinde vykládat ploutve, které, jak si můžeme domyslet, jsou vzhledem k poptávce, zejména v Asii, mnohem cennější, a je možné jinde vykládat na pevninu těla žraloků, takže provádět kontrolu je velice obtížné. Proto k tomu všemu dochází. A to máme stále na paměti. Proto přicházíme s tímto postupem konzultací, protože bychom chtěli řešit tuto velice obtížnou situaci.
To, co vám můžu říct, je, že připravujeme ambiciózní návrh, a doufám, že do konce roku budeme mít nový právní nástroj pro žraločí ploutve, který přinese hmatatelné výsledky. Tuto situaci upravíme jednou provždy.
Co se týče analogie se situací makrely, mohu říci, že Evropská unie odvedla své maximum. Ráda bych řekla, že členské státy byly v této otázce velmi kooperativní a že naši rybáři a odvětví museli mnoho obětovat, aby zajistili udržitelnost populací.
Proto jsme velmi zklamaní tím, že Island a Faerské ostrovy přišly s jednostrannými přístupy a svévolně zvýšily své kvóty. To je něco, co jednoduše nemůžeme akceptovat. Na tom tedy nyní pracujeme - útvary mého úřadu na tom nyní pracují spolu s kanceláří a útvary komisaře pro obchod, panem de Guchtem - a hodláme přijít s návrhem právního nástroje, který by bylo možné v takových případech použít. Nyní sice disponujeme určitými prostředky, ale zákonné prostředky, které máme nyní k dispozici, se týkají pouze čerstvých ryb, včetně makrel, a nikoliv výrobků z makrel a zejména ne rybího oleje a rybího masa, což jsou hlavní vývozní produkty Islandu a Faerských ostrovů. V této otázce tedy musíme pokročit. Komise bude dělat maximum, aby zajistila, že v příští rybářské sezóně bude udržitelnost populací ochráněna.
Předmět: Nová námořní strategie ve Středomoří
Nezbytnost námořní strategie ve Středomoří je zakotvena v programu 25 akcí, jenž je součástí programu integrované akce ve Středomoří týkajícího se nových výzev, které před nás staví vývoj situace v arabských zemích v oblasti Středozemního moře. Unie připravila legislativu a strategii zaměřenou na podporu udržitelného využívání moří, zachování mořských ekosystémů a ochranu základních zdrojů, jež podporují hospodářskou a sociální činnost spojenou s mořem.
Mohla by Komise zodpovědět následující otázky:
Počítá se v rámci nové evropsko-středomořské politiky s vymezením nových cílů námořní politiky?
Jaké kroky následovaly po iniciativách Unie zaměřených na Středomoří v námořní oblasti (např. znečištění Středozemního moře)? Jaké nástroje umožní usnadnit přizpůsobení středomořského regionu změně klimatu a předcházet vážným hrozbám záplav, eroze pobřeží a rostoucí degradaci půdy?
Jaké místo mají v námořní strategii projekty týkající se přenosu energie ve Středomoří?
Jaká se plánují opatření a na jakém základě bude probíhat spolupráce se středomořskými partnery, pokud jde o ochranu námořní dopravy a boje proti nezákonné imigraci probíhající po moři?
Maria Damanaki
členka Komise. - Děkuji paní Kratsa-Tsagaropoulouvé za její otázku, protože nám poskytuje možnost zmínit se o této velice složité situaci ve Středomoří.
Ráda bych informovala Parlament, že Komise nedávno přijala sdělení "Partnerství pro demokracii a sdílenou prosperitu s jižním Středomořím", které obsahuje řadu návrhů s cílem řešit problémy, kterým tento region v současné době po nedávných událostech čelí. Jak víte, jedná se o vypjatou situaci, která je velice křehká a velice znepokojující.
Komise je velmi spokojena s všeobecným přijetím této iniciativy. Toto sdělení přijaly všechny členské státy velice pozitivně a já doufám, že je velmi pozitivně přijal i Parlament.
Ráda bych vysvětlila několik kroků, které jsme dosud přijali v oblasti nové námořní strategie pro Středomoří. Zaprvé, co se týče integrované námořní politiky, již jsme ustavili pracovní skupinu pro tuto politiku, která zahrnuje všechny pobřežní státy Středozemí a regionální dohody. Chceme to přednést jako průřezové fórum ohledně všech činností spojených s mořem, spoluprací a financováním v tomto regionu. Jako součást této iniciativy máme i první projekt technické asistence, který byl spuštěn v rámci evropské politiky sousedství a jenž se zabývá i integrovanou námořní politikou pro Středomoří.
Ráda bych Parlament informovala i o iniciativě, kterou jsem nedávno vyvinula při zahájení projektu společné spolupráce ve Středomoří s Mezinárodní námořní organizací a Evropskou investiční bankou. S touto iniciativou počítám a doufám, že bude přínosná. Definujeme cílené kroky pro růst a pracovní místa v této oblasti a pro námořní výcvik, což je velmi důležité pro region Středomoří. Rovněž zahrneme opatření pro integrovaný námořní dohled a bude zde i účast soukromého sektoru, protože se domnívám, že je to s ohledem na námořní otázky naprosto nezbytné.
Souběžně s tím Komise hodlá podporovat uspořádání fóra pro pobřežní hlídky ve Středomoří v rámci celého regionu. Rovněž zintenzivníme úsilí v oblasti kontroly rybolovu prostřednictvím školení, workshopů a společných kontrol ve spolupráci s Organizací spojených národů pro výživu a zemědělství (FAO).
Co se týče ochrany životního prostředí a změny klimatu, Komise nyní na úrovni EU spolupracuje s členskými státy, aby do roku 202 dosáhla dobrého stavu životního prostředí svých námořních vod. Na úrovni regionů EU a její členské státy spolupracují v rámci Barcelonské úmluvy s partnerskými zeměmi Středomoří s cílem prosazovat prevenci znečistění a zlepšit reakci na toto znečistění, a to ve všech regionálních mořích hraničících s Unií.
Vzhledem k problémům souvisejícím s migrací a k nedávnému vývoji v této oblasti je Komise odhodlána pomoci členským státům, které čelí náhlým migračním tlakům, a podpořit je, a je připravena mobilizovat finanční pomoc. Nyní pracujeme na tom, abychom určili, jak rozdělit naléhavou finanční pomoc v rámci Fondu pro vnější hranice, a případně Evropského návratového fondu a Evropského uprchlického fondu, kromě finančních prostředků již vyčleněných pro rok 2011.
Co se týče dohledu nad vnějšími hranicemi, Komise je ve stálém kontaktu s agenturou Frontex, která spustila společnou operaci nazvanou Hermes 2011, jejímž cílem je kontrolovat vnější hranice regionu. Agentura Frontex spolu s Europolem též zahájila přípravu cíleného posouzení rizik možného využití nestabilní politické situace zločineckými a teroristickými seskupeními, a sledování nelegálních migračních toků.
Rodi Kratsa-Tsagaropoulou
(EL) Paní komisařko, děkuji, že jste zmínila plány Evropské komise a nové směry, a za váš osobní závazek v oblasti přípravy na novou situaci ve Středomoří, který jste vyjádřila.
Ráda bych vám položila zvláštní otázku: jak hodnotíte probíhající plány na dekontaminaci Středomoří a plány týkající se přenosu energie, do jaké míry jsou ve shodě s námořní politikou a jakou přidanou hodnotu předpokládáte, že budou mít nové plány politiky a programy, které jste zmínila?
Giovanni La Via
(IT) Paní komisařko, v souvislosti s novou rybářskou politikou ve Středomoří a vzhledem k situaci v zemích na jižních březích Středomoří, které nyní procházejí velkou krizí, domníváte se, že přeshraniční spolupráce v rámci politiky soudržnosti může platně a společnými silami čelit tomuto problému a nalézt společná řešení prostřednictvím přeshraniční politiky a rybářské politiky, které nám umožní obnovit populace ryb ve Středomoří a usnadnit hospodářskou obnovu v tomto hospodářském odvětví?
Ivo Vajgl
(SL) Vážená paní předsedající, rád bych položil paní komisařce otázku ohledně řady evropských zemí, které se snaží přenést své problémy, problémy v oblasti rybolovu, na zemi, která formálně ani právně neexistuje. Mám na mysli Západní Saharu.
Komise rozšířila mandát - tedy spíše jí byl svěřen mandát -, aby jednala o dohodě o rybolovu s Marokem. Byla byste tak hodná a osvětlila nám, jaké záruky máme, že zdroje, které dostaneme na základě této dohody, budou použity ve prospěch lidu Západní Sahary, a nejen pro potřeby evropských rybářů.
Maria Damanaki
členka Komise. - Souhlasím s paní Grässleovou, že je zde silná pravděpodobnost znečistění vzhledem k přenosu energie ve Středomoří. Je zde riziko, protože Středozemní moře je poměrně uzavřené moře a nemůže unést břemeno možného znečistění.
Nyní se tedy chystáme posílit a rozšířit naši spolupráci - spolupráci Komise a členských států. Ráda bych sdělila paní Grässleové, že komisař Potočnik a já příští týden navštívíme Řecko a něco na téma znečistění Středomoří uspořádáme. Ráda bych také paní Grässleovou informovala, že země Středomoří by též mohly lépe předcházet znečistění pocházející z lodí a detekovat toto znečistění prostřednictvím účasti v satelitním monitorovacím systému Evropské agentury pro námořní bezpečnost (EMSA), jako jsou systémy safe sea nets nebo clean sea nets. Máme tyto systémy a podpoříme členské státy okolo Středozemního moře, aby se na těchto systémech podílely, aby detekovaly možné znečistění pocházející z lodí.
Ráda bych řekla, že chceme prostřednictvím diskusí a spolupráce pobídnout nejen naše členské státy, ale i naše sousedy, abychom dosáhli tohoto cíle.
Co se týče regionální spolupráce, ano, hodláme zahájit několik iniciativ v této oblasti a je zde také mnoho iniciativ v rámci Generální komise pro rybolov ve Středozemním moři (GFCM), a pracujeme nyní na nové strategii, námořní strategii, v regionu Jaderského a Jónského moře.
Nyní pracujeme s vládami členských států okolo Jaderského moře a Jónského moře: Itálií, Slovinskem a Řeckem, ale i s jinými sousedy v této oblasti, s Chorvatskem, Černou horou a Albánií. Usilujeme o strategii námořní spolupráce v tomto regionu. Chtěla bych zdůraznit, že to bude představovat skutečnou příležitost pro fond soudržnosti, jak již zmínil vážený pan poslanec.
Nakonec krátká poznámka k Západní Sahaře: ano, měli jsme mnoho obav ohledně toho, kdo skutečně bude mít prospěch z finančních prostředků, které od nás plynou Maroku jako součást této dohody o rybolovu. Proto jsme požádali vládu Maroka, aby nám poskytla údaje nejen s ohledem na obecné provádění dohody, ale i s ohledem na regionální přístup této dohody a s ohledem na rozdělení prostředků v různých regionech Maroka. Hodláme obnovit protokol na přechodné období jednoho roku právě proto, abychom viděli, zda je to možné, či nikoliv. Tímto způsobem velice obezřetně směřujeme k našemu cíli.
Předmět: Vzdělávání výzkumných pracovníků a hodnocení univerzit v rámci stěžejní iniciativy týkající se inovací
Stěžejní iniciativa "strategie Evropa 2020 - Unie inovací" (kapitola 2), kterou Komise nedávno zveřejnila, mimo jiné zmiňuje povinnost členských států informovat o strategiích, které umožňují vzdělávání výzkumných pracovníků v dostatečném počtu, aby mohly tyto státy splnit cíle svých národních strategických programů, a také informuje o záměru Komise v témže roce podpořit vytvoření mezinárodního mnohostranného systému hodnocení výsledků evropských institucí vysokoškolského vzdělávání.
Mohla by proto Komise odpovědět na tyto otázky: Jak zajistí, aby byl globálně splněn cíl 3 % týkajících se výzkumu do roku 2020 a aby mezi členskými státy nebyly rozdíly v investicích? Domnívá se Komise, že finanční krize, která postihla členské státy eurozóny, může ohrozit stanovené cíle?
Jaká kritéria budou sloužit k hodnocení evropských institucí vysokoškolského vzdělávání a k určení institucí, které dosahují nejlepších výsledků v oblasti výzkumu?
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Pokud jde o cíl 3 % týkající se intenzity výzkumu a vývoje, naléhavá potřeba inovace v Evropě vyžaduje podporu inteligentního růstu a odhodlání řešit společenské problémy. Srovnávací tabulka Unie inovací ukazuje, že EU zaostává za Spojenými státy a Japonskem, zatímco Brazílie a Čína ji pomalu dohánějí. Cíl 3 % v intenzitě výzkumu a vývoje může k řešení tohoto problému zásadně přispět. Evropská rada vyzvala členské státy, aby si stanovily ambiciózní a realistické národní cíle a vzaly přitom v úvahu výši investic do výzkumu a vývoje a hlavní strukturální rysy vlastních ekonomik.
V loňském roce členské státy a Komise započaly dvoustranné rozhovory. Nyní již téměř všechny členské státy stanovily své národní cíle týkající se intenzity výzkumu a vývoje, jež mají být definitivně určeny v jejich národních reformních programech do konce dubna 2011.
12. ledna letošního roku Komise přijala sdělení o roční analýze růstu. Obsahuje seznam národních cílů v oblasti výzkumu a vývoje, které jsou obecně jak ambiciózní, tak realistické, a představuje začátek nového koordinačního cyklu v této oblasti. Bude provedeno hodnocení vnitrostátních politik a úspěchů v oblasti výzkumu a inovace, které se zaměří na hlavní krizové body bránící růstu a obnově v postkrizovém scénáři tam, kde stále platí finanční omezení.
Má-li být splněn cíl 3 % v oblasti intenzity výzkumu a vývoje a má-li se Evropa stát inovativnější, je nezbytné vybudovat špičkovou výzkumnou základnu. Pokud chceme dosáhnout cíle 3 % v intenzitě výzkumu a vývoje do roku 2020, bude Evropa potřebovat alespoň o milion pracovních míst v oblasti výzkumu více. Počet potřebných nových výzkumných pracovníků je výrazně vyšší, protože během tohoto období mnoho výzkumných pracovníků odejde do důchodu. Špičkový výzkum prováděný na univerzitách a samozřejmě v průmyslu bude mít přínos pro širší společnost. Pokrok souvisí s vysokou kvalitou institucí vyššího vzdělávání.
Srovnávací tabulka Unie používá mezinárodně uznávané ukazatele pro poměření výkonnosti Evropy v porovnání s výkonností našich konkurentů. Tři z těchto ukazatelů jsou: počet nových absolventů doktorandského studia na 1 000 obyvatel ve věku mezi 25 a 34 roky, kvantitativně, společné mezinárodní publikace na milion obyvatel a vědecké publikace řazené mezi 10 % nejvíce citovaných publikací na světě, vyjádřené jako procento všech vědeckých publikací v dané zemi, obojí kvalitativně.
Spojené státy zvýšily svůj náskok v oblasti společných mezinárodních publikací a jsou nyní na úrovni o 37 % vyšší než EU. Komise, která v červnu očekává výsledky studie proveditelnosti, podpoří nezávislý mnohostranný systém hodnocení výsledků evropských institucí vysokoškolského vzdělávání. Tato studie bude zahrnovat výsledky nejen na poli výzkumu, ale také v ostatních významných oblastech, jako je inovace, vzdělávání, regionální zapojení a internacionalizace. Mnohostranný charakter tohoto konceptu umožní studentům, tvůrcům politik a univerzitám zvolit si vlastní okruhy a zásadní ukazatele a vytvořit vlastní hodnocení ušité na míru jejich potřebám. Zúčastněné strany se na všech stádiích tohoto projektu zjišťování proveditelnosti aktivně podílejí.
Georgios Papanikolaou
(EL) Mnohokrát vám děkuji za odpověď, paní komisařko. Rád bych vám však připomněl, že když jsme před osmi lety, v roce 2003, plánovali lisabonskou strategii, říkali jsme více méně totéž: že bychom se měli spoléhat na inovaci a výzkum, abychom vybudovali konkurenceschopnější ekonomiku.
Vy jste komisařkou více než rok a podle mého názoru máte dostatečné zkušenosti, abyste nám mohla říci: co vás vede k přesvědčení, že tentokrát, s novou strategií 2020, budeme úspěšní a že výsledky nebudou podobné jako výsledky předchozí strategie, která byla nakonec ohromně neúspěšná.
Seán Kelly
Pokud jde o instituce vyššího vzdělávání, chci se paní komisařky zeptat, jestli je spokojená s tím, že evropské instituce mají vůli i schopnost zvyšovat svou úroveň, zlepšovat své hodnocení na světové úrovni a rozvíjet schopnost vzájemné spolupráce, aby se zabránilo zdvojování ve výzkumu.
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Co je dnes jinak, než jak jsme slíbili a jak jsme se zavázali v Lisabonu? Podle mého názoru je to v první řadě to,, že inovace a výzkum jsou nyní středobodem evropské politiky. O to se snaží nejen Komise, členské státy a Parlament, ale také Evropská rada. Zavedli jsme velmi důsledné a důkladné monitorovací postupy. Máme 34 závazků "Unie inovací" - za které zodpovídají různí moji kolegové - kde pravidelně monitorujeme, k jakému zlepšení došlo, jaké se udály změny, jaký je vývoj a co bylo dodáno, nebo pokud něco dodáno nebylo, tak proč. Každý rok chceme pořádat "Konferenci o inovacích", na které se sejdou zúčastněné strany a zhodnotí pokrok za uplynulý rok.
Takže máme velmi přísný dohled, což je oblast, v níž jsme podle mého názoru selhali - nebo nedosáhli toho, co jsme si vytyčili - v Lisabonu. Také máme roční analýzu růstu a nyní budeme mít národní reformní programy, kde členské státy velmi jasně stanoví, jaké budou jejich cíle a jak chtějí těchto cílů dosáhnout. Domnívám se, že toto je krok vpřed, který byl třeba.
Pokud jde o modernizaci vysokých škol, to je myslím velký problém, kterému čelí všechny členské státy EU. Nestačí mít v několika členských státech jednu nebo dvě špičkové univerzity. Je třeba modernizovat vysokoškolský systém EU na všech úrovních a vyvarovat se zmiňovanému zdvojování činností, kdy každá univerzita dodnes mohla mít pocit, že každá její fakulta může být špičkovým střediskem. To není proveditelné ani hospodárné a přináší to velkou roztříštěnost a zdvojování činností, čemuž se právě snažíme vyhnout.
Ale nezapomínejme, že Komise nemá v této oblasti žádné kompetence. Jediné, co můžeme dělat - a co komisařka Vassiliouová vytrvale dělá - je tedy vysvětlit členským státům, že nemůžeme pokračovat ve starých politikách. Musíme se změnit; musíme určit oblasti, ve kterých budeme mít - nebo konkrétní univerzity budou mít - špičková střediska, a musíme zavést skutečný program modernizace vysokých škol v celé Unii.
Předmět: Minimální kontroly a vysoký počet chyb v provádění 7. rámcového programu pro výzkum
Odpověď Komise na otázku vyvolává vážné otázky ohledně účinnosti kontrol v rámci 7. rámcového programu. K 31. srpnu 2010 provedly příslušné útvary u 193 účastníků programu pouze 118 kontrol, což představuje 0,42 % účastníků zapojených do 7. rámcového programu, přičemž u 6. rámcového programu tato míra činila 5,7 %. Tento údaj je znepokojivý, zvláště když vezmeme v úvahu, že více než 4 % rozpočtu na provádění programu byla vynaložena chybně. Bude-li tento trend pokračovat, není vyloučeno, že bude nutné provést za celý 7. rámcový program finanční opravy ve výši více než 2 miliardy EUR.
Mohla by Komise odpovědět na následující otázky: Jaký je aktuální počet provedených výzkumů a kontrol, pokud jde o provádění 7. rámcového programu? Co způsobuje vysoký počet chyb? Domnívá se, že výsledky jsou uspokojivé a že opatření zaměřená na zjednodušení pravidel pro řízení 7. rámcového programu jsou dostačující? Jaká jsou bezprostřední opatření, jež má v úmyslu učinit, aby vyřešila tyto problémy?
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Budu se snažit být ohleduplná k tlumočníkům.
Podmínka pro vykonání následné auditorské činnosti je obdržení dostatečného počtu žádostí o proplacení nákladů od příjemců. Pro sedmý rámcový program pro výzkum a technologický rozvoj, neboli "FP 7 2007-2013”, první oznamovací období probíhá 18 měsíců po zahájení projektu.
V důsledku toho počet obdržených žádostí o proplacení nákladů, které mají být prověřeny auditem, dosáhl kritického stupně teprve v roce 2010. Navíc strategie Komise pro kontroly v oblasti výzkumu je navržena tak, aby poskytovala přiměřené pojištění zákonnosti a pravidelnosti výdajů na výzkum na víceleté bázi po celou dobu trvání rámcového programu. K 31. prosinci loňského roku Komise uzavřela v rámci 7. rámcového programu 345 auditů vztahujících se ke 432 účastníkům na projektech 7. rámcového programu. Za stejné období byly po provedení auditu příspěvků ze 7. rámcového programu ve výši 88 633 047 milionů EUR navrženy finanční opravy chyb ve výši 4 482 milionů EUR.
Rámcové programy v oblasti výzkumu se provádějí převážně prostřednictvím grantů se sdílením nákladů, které se zakládají na náhradě skutečných způsobilých nákladů. Hlavním rizikem zde je skutečnost, že příjemci do svých prohlášení o výdajích zahrnují i nezpůsobilé náklady. Toto riziko ještě zhoršuje konflikt mezi kritérii pro způsobilost a běžnými postupy některých příjemců při vyúčtování nákladů, zejména požadavkem, aby příjemci přidělovali zaměstnance a nepřímé náklady na projekty a přitom odečítali různé položky, které jsou považované za nezpůsobilé pro spolufinancování EU.
Komise proto v dubnu 2010 vydala sdělení, v němž navrhuje možnosti, jak zjednodušit pravidla a postupy financování výzkumu. Zjednodušení a vyjasnění pravidel a postupů může zmenšit prostor pro chyby a zvýšit regulérnost výdajů, ale také usnadnit zapojení výzkumných pracovníků do rámcových programů a dosažení cílů politiky EU v oblasti výzkumu.
Na základě celkové shody v mnoha otázkách, které by stále bylo možné provádět podle současného celkového právního rámce, Komise 24. ledna letošního roku přijala krátkodobá zjednodušující opatření zahrnující konkrétní opatření s okamžitým i zpětným účinkem na projekty 7. rámcového programu.
Ioannis A. Tsoukalas
(EL) Paní předsedající, rád bych poděkoval paní komisařce za vyčerpávající odpověď. Chci však upozornit, že u 0,4 % vzorku stoupne chybovost na 4 % neboli 2 miliony EUR z 50 miliard. Doufám, že ten model není lineární a že při vykonání 4 % auditů nedostaneme 40% chybovost. Také chápu, že je velmi těžké, když na jedné straně žádáme Komisi, aby zjednodušila pravidla pro řízení 7. rámcového programu a připravila nařízení zjednodušující 8. rámcový program, a zároveň vyžadujeme podrobnější audity. Může se to jevit jako protichůdná stanoviska, ale já je tak nevnímám. Domnívám se, že je zde jedna dobrá věc: že všichni máme zájem o výzkum a víme, že je jedinou nadějí pro Evropu a členské státy.
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Paní předsedající, domnívám se, že naším cílem musí být nastavit co nejjednodušší postupy pro zúčastněné strany a pokud možno zajistit, aby příjemci mohli přímo uplatňovat obvyklé postupy účtování nákladů na zaměstnance a vyhnuli se nutnosti zavádět paralelní účetní systém, což dosud museli. To zjevně přináší složitost a riziko způsobení chyb. Nakonec uznáme - podle mého názoru všichni musí uznat - že výzkumní pracovníci nemají zájem podílet se na nesprávném využívání financí EU. Zajímá je spíše skutečný, čistý základní výzkum, kterým se zabývají a který může vést k těm skvělým vynálezům, jež vidíme nejen v zemích Evropy, ale po celém světě. Proto se snažíme zúčastněným stranám zajistit co nejméně komplikovaný a nejjednodušší průběh věcí.
Předmět: Účast MSP na výzkumu a inovacích v EU
Dne 9. února 2011 zveřejnila Komise svou zelenou knihu s názvem "Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU". Komise tedy po veřejných konzultacích vypracuje společný strategický rámec, který bude mít za cíl určit směřování výzkumných a inovačních činností tak, aby se zaměřily na řešení současných společenských problémů, a současně zjednodušit postupy pro přístup k prostředkům z EU na výzkum a inovace, zkrátit dobu, kterou trvá rozšíření výsledků výzkumu na trhu, a ve větší míře zapojit do výzkumných a inovačních činností evropské podniky. V rámci strategie Evropa 2020 si Evropská unie stanovila cíl zvýšit do roku 2020 výdaje na výzkum a vývoj na 3 % HDP. Vzhledem k tomu, že soukromý sektor může na výzkum a inovace věnovat pouze omezený objem finančních prostředků, jaká plánuje Komise opatření ke stimulaci jeho účasti na financování výzkumu a inovací v Evropě? Jaká předpokládá opatření s cílem pomoci MSP překonat obtíže, s nimiž se potýkají ve snaze získat přístup k prostředkům z EU na výzkum a inovace? Má Komise v úmyslu zavést u těchto prostředků EU kvóty určující, jaká jejich část je vyhrazena pro MSP?
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - Komise je odhodlána usnadňovat přístup k financování malých a středních podniků v programech EU pro výzkum a inovace a pomáhat jim nakonec dostat plody jejich snah o inovaci na trh.
To je pro Komisi priorita, kterou stanovila ve sdělení o Unii inovací přijatém dne 6. října loňského roku, ve Small Business Act pro Evropu přijatém v červnu 2008 a Small Business Act přijatém 23. února letošního roku.
Kromě toho zelená kniha "Učiňme z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému rámci pro financování výzkumu a inovací v EU" určila klíčové otázky pro budoucí podporu výzkumu a inovací v EU včetně mnoha konkrétních otázek týkajících se toho, jak lépe vyhovět potřebám malých a středních podniků.
Celkovým cílem společného strategického rámce je zjednodušit a zatraktivnit programy EU, a to zejména pro MSP. Důležitými prvky, nad nimiž se bude třeba zamyslet do budoucna, jsou jednotný vstupní bod se společnými platformami IT, standardizovanější pravidla, efektivní soubor nástrojů pro financování zahrnujících celý inovační řetězec a jednodušší a konzistentnější postupy při získávání financí.
Podle doporučení ze zelené knihy Komise do konce letošního roku předloží své legislativní návrhy na společný strategický rámec. V posledních pracovních programech 7. rámcového programu jsme již zavedli několik opatření zaměřených konkrétně na MSP, včetně vyčleněných rozpočtů. Odhaduje se, že rozpočtový podíl MSP vzroste ze současných 14,3 % na více než 15 %, což je cíl, který předpokládají právní předpisy. Malé a střední podniky potřebují dostupnou podporu. Snazší přístup k 7. rámcovému programu zprostředkovává síť Enterprise Europe Network, což je partnerství mezi Komisí a téměř 600 obchodními organizacemi, jako jsou odvětvové obchodní komory, řemeslné komory, agentury pro inovaci a agentury pro regionální rozvoj. Přesněji řečeno tato síť, podle dohodnutých pravidel, ve spolupráci s národními kontaktními centry 7. rámcového programu pomáhá MSP tím, že jim poskytuje podporu v oblasti zvyšování informovanosti, pomáhá zlepšovat způsobilost k účasti v rámcovém programu, zahrnovat nové malé a střední podniky do návrhů, hledání partnerů a do společných akcí určených MSP a vést konzultace o začlenění témat pro výzvy související s malými a středními podniky do pracovních programů. Díky podpoře této sítě mohlo několik stovek malých a středních podniků předložit návrhy v rámci 7. rámcového programu.
Zigmantas Balčytis
Paní předsedající, malé a střední podniky narážejí na mnohé potíže v přístupu k financím EU na výzkum a vývoj. Buď neobdrží půjčku na zajištění spolufinancování, nebo neunesou byrokratickou zátěž. Plánuje Komise vypracovat společný jednoduchý soubor pravidel, aby bylo možné zvýšit zapojení MSP ve výzkumných programech EU? Má Komise v úmyslu přidělit řekněme kolem 30 % financí na výzkum v EU malým a středním podnikům?
Máire Geoghegan-Quinn
členka Komise. - 24. ledna letošního roku byla s okamžitou platností přijata tři konkrétní opatření týkající se správy grantů EU na výzkum v 7. rámcovém programu a každé toto opatření je přímou reakcí na obavy, které opakovaně vyjadřovali účastníci - a potenciální účastníci - 7. rámcového programu. První z nich umožňuje větší flexibilitu, pokud jde o to, jak se počítají náklady na zaměstnance. Dalším opatřením je, že majitelům malých a středních podniků, jejichž mzdy nebyly formálně registrovány v účetních záznamech, může nyní být paušální částkou vyplacena náhrada. A na odstranění nesrovnalostí byla angažována řídící skupina vysokých úředníků ze všech útvarů Komise. To je velmi důležité pro uplatňování pravidel, která jsou již zavedená.
Navrhli jsme platformu pro e-learning zaměřenou zvláště na MSP. Letos bude zprovozněna online a jejím cílem je usnadnit přístup malých a středních podniků k projektům pro výzkum a vývoj. Zkoumání výsledků vzešlých z platformy poskytne bezplatné vzdělávání po internetu a informace přizpůsobené pro uživatele a zejména komunikační fórum. To vše dohromady významně vylepšuje situaci malých a středních podniků a je zřejmé, že díky společnému strategickému rámci nepochybně přijdeme na další skvělé nápady, jak jim ještě můžeme pomoci.
Předmět: Čistota ovzduší v německých velkoměstech
Jak hodnotí Komise stav čistoty ovzduší v německých velkoměstech, jako je Mnichov, a jaká opatření navrhuje?
Janez Potočnik
člen Komise. - Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší stanoví několik mezních hodnot pro několik znečišťujících látek s různými lhůtami pro dosažení. Kromě prosazování osvědčených postupů například při schůzkách prováděcího výboru soustředí Komise své úsilí na kontrolu skutečného dodržování limitních hodnot stanovených ve směrnici.
Od roku 1996 směrnice vyžadovala, aby členské státy vyvinuly a prováděly celkovou strategii včetně dlouhodobých a krátkodobých opatření. Druhá zmíněná kategorie je obzvláště důležitá při řešení situací, v nichž se vyskytuje například riziko překročení mezních hodnot částic jemné frakce PM 10. Jakmile jsou překročeny mezní hodnoty a meze tolerance, musí být připraveny plány ukazující, jak bude do stanoveného data dosaženo stanovených hodnot.
Zatímco plány pro kvalitu ovzduší musí být sděleny Komisi do dvou let od zjištění překročení mezních hodnot, rozhodnutí o opatřeních, která budou zahrnuta do plánů pro kvalitu ovzduší, je zcela v kompetenci a odpovědnosti členských států. To je v souladu s principem subsidiarity a zohledňuje to skutečnost, že vnitrostátní a/nebo místní úřady jsou nejlépe schopny určit nejúčinnější a na míru šitá opatření řešící vysoké hladiny koncentrace v jejich zónách pro měření kvality ovzduší.
Kontroly souladu s právními předpisy, které provádí Komise, se soustředí zejména na to, zda jsou dodržovány mezní hodnoty, ale již ne tolik na způsob, jakým jsou dodržovány. Aktuální údaje, které předložilo Německo za rok 2009, potvrzují, že 70 z přibližně 80 zón pro měření kvality ovzduší nadále vykazuje překročení mezních hodnot PM. Většině zón bylo uděleno prodloužení lhůty splnění podmínek do 11. června letošního roku, protože připravily plán pro kvalitu ovzduší s jasným časovým rozvrhem a opatřeními, který ukazoval, jakým způsobem dosáhnou stanovených hodnot do prodloužené lhůty. Jednou z těchto zón je Mnichov. Prodloužení lhůty bylo povoleno pod podmínkou, že odpovědné úřady upraví plán pro kvalitu ovzduší a začlení do něj krátkodobá opatření, která jsou účinná pro kontrolu a v případě potřeby pro pozastavení činností, jež přispívají k riziku překročení mezních hodnot.
Pokud jde o NO2, Komise očekává, že se mnohé členské státy budou potýkat s podobnými problémy jako v případě PM. Překračování limitů před rokem 2010, možná prodloužených až do roku 2014, v současnosti nepředstavuje porušení evropských právních předpisů, ale vyžaduje připravení plánu pro kvalitu ovzduší. Členské státy mají do konce září 2011 předložit údaje z roku 2010.
Bernd Posselt
(DE) Děkuji vám, pane Potočniku, za velmi dobrou a přesnou odpověď. Mám ještě dvě stručné otázky. Zaprvé, kontroluje Komise, jestli členské státy skutečně uplatňují stejná kritéria a provádějí měření se stejnou důsledností, nebo jsou zde rozdíly? Zadruhé, máte nějaké konkrétní návrhy v oblasti snižování znečištění ovzduší - alespoň ve městech?
Janez Potočnik
člen Komise. - Kritéria jsou pro všechny země stejná. Je pravda, že vzhledem ke geografickým podmínkám mají některá města, jako například italské Milano, větší potíže při plnění stejných kritérií než jiná města. Je však velmi důležité, aby všem občanům Evropské unie byla zajištěna stejná úroveň zdravého životního prostředí a ochrany. O to zde jde především.
Samozřejmě pokud se vyskytnou místně nebo regionálně specifické problémy, věnujeme jim pozornost a zabýváme se jimi ve spolupráci s místními úřady a snažíme se hledat správná řešení. Naším cílem vždy je zaměřit se a nalézt řešení - být přísně nápomocní a nápomocně přísní, chcete-li.
Pokud jde o druhou otázku, obvykle nedáváme městům nebo regionům konkrétní doporučení, prostě proto, že jsme přesvědčeni, že místní úřady jsou zde v mnohem lepším postavení a znají místní situaci lépe než my. Kontrolujeme, jestli jsou plněny limity, ale nejlepší výsledky obvykle přináší standardizovaný přístup, který je směsicí různých opatření, z nichž některá jsou spíše krátkodobého charakteru a jiná spíše strukturální.
Předsedající
Naše další otázka přichází od paní Kadenbachové, kterou dnes zastupuje pan Arsenis.

Předmět: Strategie EU týkající se biologické rozmanitosti
V mezinárodním roce biologické rozmanitosti (2010) přijala Evropská rada ambiciózní vizi pro rok 2050 a cíl v oblasti zachování biologické rozmanitosti v EU pro rok 2020. Následně přijaly na základě Úmluvy o biologické rozmanitosti světové vlády ambiciózní celosvětovou vizi, misi pro ochranu biologické rozmanitosti do roku 2020 a strategický plán stanovující 20 referenčních cílů.
Kdy hodlá Komise zveřejnit strategii EU pro biologickou rozmanitost, která by stanovila ambiciózní opatření nezbytná pro dosažení unijních a celosvětových cílů v oblasti zachování biologické rozmanitosti?
Může Komise potvrdit, že nová strategie vyzve k tomu, aby po roce 2020 již nedocházelo k žádným dalším negativním změnám v ochraně přírodních stanovišť a druhů v EU, a to jak v rámci, tak vně lokalit sítě Natura 2000, s cílem obnovit příznivý stav ochrany přírodních stanovišť a druhů do roku 2050?
Jaká konkrétní opatření, kromě probíhajícího odborného vzdělávání soudců a obecných pokynů, jejichž zveřejnění již Komise oznámila, jsou plánována za účelem zdokonalení uplatňování předpisů EU na ochranu přírody? Vypracovala Komise plány na zavedení ekologické inspekce EU a přijetí právních předpisů upravujících ekologické inspekce, jak ji k tomu vyzval Parlament?
Janez Potočnik
člen Komise. - Komise provádí poslední úpravy na strategii EU pro biologickou rozmanitost, která poskytne rámec pro opatření na řešení ztráty biologické rozmanitosti pro příští desetiletí. Máme v úmyslu ji přijmout začátkem května. Vzhledem k tomu, že návrh strategie se stále projednává v rámci Komise, nemohu vám poskytnout mnoho podrobností o jejím obsahu. Mohu vás však ubezpečit, že reaguje jak na ambiciózní mandát EU, který loni stanovila Rada, tak na globální závazky, k nimž se EU zavázala loni v říjnu v Nagoji v rámci Úmluvy o biologické rozmanitosti.
Strategie bude postavena na šesti dílčích cílech zaměřených na řešení několika hlavních hnacích mechanismů zákonů pro biologickou rozmanitost a tlaků, které na biologickou rozmanitost doléhají: ochrana přírody, obnova a zelená infrastruktura, zemědělství a lesnictví, rybolov, invazivní druhy a příspěvek Evropské unie ke globální biologické rozmanitosti.
Strategii významně pomůže provádění stávajících právních předpisů EU včetně účinné a řádně financované správy sítě Natura 2000. Zásadní také bude zvážit, jak reformy společné zemědělské politiky a společné rybářské politiky a budoucí politika soudržnosti mohou pomoci s dodáním nezbytné podpory pro tuto strategii. Hlavní cíl strategie EU 2020 vyžaduje zastavení platnosti zákonů pro biologickou rozmanitost a poškozování ekosystémů a služeb, které poskytují.
Proto vás mohu ujistit, že strategie bude obsahovat kroky zaměřené na dosažení tohoto cíle. To bude zahrnovat i opatření pro urychlení provádění směrnice o ochraně volně žijících ptáků a směrnice o ochraně přírodních stanovišť a pro zajištění přijetí důležitých kroků k dosažení příznivého stavu z hlediska ochrany živočišných druhů a přírodních stanovišť v evropském zájmu. Pokud jde o provádění a vymáhání právních environmentálních předpisů EU obecněji, Komise má v úmyslu vydat nové sdělení ohledně této problematiky později v letošním roce. Cílem není nahradit stávající sdělení, ale spíše je vylepšit zaměřením se na celkovou obecnou strukturu a znalostní základnu, která podpoří provádění tohoto environmentálního acquis.
V souvislosti s touto iniciativou si podrobně připomeneme všechny možnosti posílení monitoringu a kontroly na úrovni EU a vnitrostátní systémy inspekce. Měli bychom uznat, že právní rámec environmentálních inspekcí EU se za posledních deset let již zlepšil, zejména díky přijetí doporučení stanovícímu minimální kritéria pro environmentální inspekce v členských státech a zahrnutí různých ustanovení v odvětvových environmentálních právních předpisech.
Sdělení je stále v přípravné fázi a jeho přesný obsah dosud nebyl odsouhlasen. Povedeme konzultace se zúčastněnými stranami, včetně Parlamentu - prostřednictvím jeho příslušných výborů, takže jeho členové budou mít příležitost vyjádřit svá stanoviska a podělit se s námi o svůj pohled.
Kriton Arsenis
Děkuji vám za podrobnou odpověď, pane komisaři. Těšíme se na novou strategii EU pro biologickou rozmanitost a Parlament samozřejmě bude mít mnoho návrhů, které hodláme rozpracovat.
Při podrobnějším rozboru této otázky jsme diskutovali o Nagoji a této strategii, můžete se prosím vyjádřit k tomu, jak pokračujeme v provádění rozhodnutí z Nagoji, zvláště protokolu ABS? Jakého pokroku bylo dosaženo? Jaké zde platí lhůty? Došlo k nějakému pokroku v otázce mořských chráněných oblastí? O tom je mezi nagojskými cíly zvláštní zmínka. Jaký jsme zde udělali pokrok?
Také jste zmínil, že snahy o zachování biologické rozmanitosti se projeví také v SZP, která je jedním z našich nástrojů na ochranu biologické rozmanitosti, ale Parlament také žádal o ochranu volné přírody a oblastí bez silnic. A konečně, potřebujeme posílit komunikaci o oblastech soustavy Natura 2000, zejména se zemědělci. Co plánujete v této otázce?
Bernd Posselt
(DE) Rád bych se vás zeptal jen na jednu otázku, pane komisaři. Soustředíte se zejména na ochranu přírody a volně žijících zvířat a rostlin, nebo se zajímáte také o staré domácí druhy zvířat a plodiny na orné půdě, jejichž rozmanitost je také velmi ohrožena?
Gerben-Jan Gerbrandy
Rád bych dodal jednu věc. Hovoříme zde o biologické rozmanitosti. Jedním z naléhavých problémů v tuto chvíli je, že některé členské státy - včetně toho mého - se snaží získat od Evropské unie nižší cíle v právních předpisech týkajících se ochrany přírody. Rád bych věděl, jestli pan komisař souhlasí, že bychom si mohli dát nižší cíle, nebo zda se máme držet těch stávajících.
Janez Potočnik
člen Komise. - Pokud jde o Nagoju a jak si vedeme v provádění rozhodnutí, která tam byla přijata, ohledně protokolu ABS se věci vyvíjejí velmi dobře, takže zde problém není. Drobné problémy jsou s překladem, ale pokud jde o podstatu věci, jsme na dobré cestě a už plánujeme zahájení příprav právních předpisů, které již byly podepsány, abychom mohli přejít k procesu ratifikace. Nějaký čas to trvá, ale nevidím žádné závažné překážky.
Co se týče chráněných mořských oblastí, zde stále pokulháváme. Snažíme se vše urychlit a vzhledem k závazkům, které jsme učinili v Nagoji, budeme se muset v Evropě snažit víc než doposud - také kvůli samotné soustavě Natura 2000 a závazkům, které jsme učinili v jejím rámci.
Ohledně financování SZP a soustavy Natura 2000 se ze všech sil snažím zajistit, aby toto bylo velmi dobře zastoupeno v prvním a třetím pilíři a aby se v budoucí společné zemědělské politice dostalo řádné pozornosti biologické rozmanitosti. Komisař Cioloş, komisařka Hedegaardová a já jsme připravili společný dopis, který jsme poslali poslední environmentální radě ministrů. V tomto dopise jsme se shodli na těchto otázkách a na směru, jímž se chceme vydat.
Pokud jde o otázku, kterou položil pan Posselt, soustava Natura 2000, jak bylo dohodnuto, v současnosti chrání přibližně 18 % evropské půdy v podobě takzvaných oblastí soustavy Natura 2000 a pak máme dvě směrnice. Jednou je směrnice o ochraně volně žijících ptáků a druhou směrnice o ochraně přírodních stanovišť, u nichž je jasně specifikováno, co je chráněno, jak, na jaké úrovni atd. Takže jsou to v zásadě právní předpisy s poměrně širokým záběrem a nepokrývají pouze některé specifické ohrožené a mizející druhy. Chceme jednat tak, aby existovala široká ochrana, ale skutečností je, že mnohé živočišné druhy v oblastech EU, které byly označeny jako ohrožené, jsou v dost špatném stavu, takže rozhodně budeme muset projevit větší snahu.
Ohledně cílů je odpověď poměrně jednoduchá. V současnosti bychom se neměli zaměřovat na otázku snižování cílů, spíše bychom se měli soustředit na závažnou otázku provádění soustavy Natura 2000, tedy připravovat plány řízení a vyhrazovat dostatek finančních prostředků. Ve stávající situaci to nebude snadné, ale nepochybně se jedná o financování pro budoucnost.
Předmět: Nakládání s odpady v Řecku
Ve své odpovědi na otázku 3732/2010 označila Komise skládky za krajní řešení a nejméně vhodný způsob nakládání s odpady. V Řecku má být podpořena výstavba 61 skládek, které jsou spolufinancovány. Tato skutečnost vyvolala logickou reakci mezi obyvateli řady oblastí (v Lefkimi, Grammatiku a zvláště pak v Keratei), které jsou nuceny přijmout toto "krajní a nejméně vhodné" řešení. Zatvrzelost vlády, která chce prosadit tuto technologii a metody sběru a nakládání s odpady, jež si vybrala, souvisí podle tisku, ekologických organizací, politických stran a místních úřadů s určitými průmyslovými zájmy a někteří již hovoří o novém politicko-hospodářském skandálu.
Mohla by proto Komise odpovědět na následující otázky? Nezávisle na volbě jednotlivých zemí, upřednostňuje z ekologického a environmentálního hlediska návrh ekologických organizací (WWF, Greenpeace, SOS Středomoří atd.) na třídění v domácnostech, nebo spíše recyklování prostřednictvím specializovaných firem? Zavazuje se, že urychleně přezkoumá tyto návrhy a vyšle na místo zástupce, který se setká se všemi zúčastněnými stranami?
Janez Potočnik
člen Komise. - Nová rámcová směrnice o odpadech stanovuje pětistupňovou hierarchii pro nakládání s odpady. Za nejvhodnější volbu se považuje předcházení vzniku odpadů a za ním následuje příprava odpadů na další využití, recyklace o další způsoby obnovy včetně využívání energie, přičemž odstraňování odpadů například ukládáním do země by měla být až poslední možnost. Pro konkrétní toky odpadu jsou přípustné odchylky od této hierarchie.
Ovšem členské státy, které se od hierarchie odchýlí, budou muset tento krok řádně odůvodnit. Tudíž odstraňování odpadů ukládáním do země, které je na nejnižší příčce hierarchie nakládání s odpady, musí členské státy považovat za nejméně vhodnou variantu nakládání s odpady.
Předpokladem pro použití odpadů, například papíru a skla, jako druhotných surovin ve výrobním průmyslu je jejich správné roztřídění. Proto je nejvhodnější metodou sběru odpadů obvykle systémy tříděného sběru recyklovatelných toků odpadů u zdroje. Podle rámcové směrnice o odpadech jsou členské státy povinny do roku 2015 zavést systémy tříděného sběru papíru, kovu, plastů a skla. Pro členské státy je zde opět jistá možnost flexibility, aby mohly přizpůsobit své systémy sběru odpadů vnitrostátním podmínkám, zejména v případech, kdy jsou k dispozici účinné a moderní třídící technologie. Pokud však takové technologie k dispozici nejsou, je sběr tříděného odpadu u zdroje nejlevnější a nejsnazší metodou pro dosažení vysoké kvality druhotných surovin z odpadů.
Řecko čelí vážným problémům s ilegálním odstraňováním odpadů ukládáním do země a v roce 2005 bylo Soudním dvorem, jak víte, odsouzeno kvůli vysokému počtu nelegálních skládek, které fungovaly na jeho území. Tento problém dosud nebyl vyřešen. V prosinci 2010 však řecké úřady představily akční plán, podle něhož budou do konce června letošního roku všechny legální skládky zavřeny. Komise tento plán vítá, včetně vybudování nových míst pro skládky pod podmínkou, že je to nevyhnutelná poslední možnost, jak udržet síť odstraňování odpadu, která splňuje povinné hygienické normy souladu s evropskými právními požadavky.
Již budování skládek vyhovujících normám směrnice EU o skládkách je pokrok v porovnání s praxí nelegálního ukládání odpadu. Komise nabádá řecké úřady, aby dokončily plánování a budování skládek, což jsou programy, které již čerpají prostředky z fondů EU. Řecko však musí tato opatření vytrvale překonávat a postupně se odklonit od skládek jako převažující varianty nákladu s odpady ve prospěch moderní politiky nakládání s odpady založené na obnově a recyklování odpadů.
Podle poslední statistiky Eurostatu se 82 % komunálního odpadu v Řecku ukládá do země, přičemž průměr v Evropské unii je 38 %. Navíc výkon recyklovacího průmyslu je v Řecku velmi slabý a recykluje se pouze 17 % komunálního odpadu.
Provádění směrnice o odpadu je nejvyšší prioritou jak pro Komisi, tak pro mě osobně. Prostřednictvím plánů pro nakládání s odpady budeme monitorovat vnitrostátní politiky pro odpad. Očekáváme od Řecka aktuální plán pro nakládání s odpady. Kromě toho pečlivě monitorujeme provádění řeckého akčního plánu a postup uzavírání všech nelegálních skládek i provádění plánu pro projekty financované EU.
Také budeme monitorovat využívání financí EU, abychom zajistili, že projekty, které mají být financovány, jsou v souladu s podmínkami a požadavky definovanými v našich právních předpisech o odpadech. V případě Řecka je nezbytné snížit ukládání odpadů do skládek a zvýšit úroveň recyklace pomocí tříděného odpadu a recyklovatelných materiálů.
Řádné nakládání s odpady by mělo být vnímáno jako příležitost, protože může dát vzniknout novým podnikům a pracovním místům v celé zemi. Je také nezbytné pro dosažení nových cílů v oblasti dostatečnosti zdrojů s využitím osvědčených postupů.
A konečně, zítra letím do Řecka, kde budu na dvoudenní návštěvě, a samozřejmě všechny tyto otázky tam podrobně probereme.
Nikolaos Chountis
(EL) Paní předsedající, závěrečná poznámka pana komisaře mi dává důvod k naději. Když zítra odjíždíte do Řecka, pane komisaři, měl byste navštívit oblast nedaleko Atén, kde denně dochází k potyčkám mezi obyvateli a policejními silami, které tam již čtyři měsíce pobývají, a dochází zde ke zraněním a jiným nehodám, v souvislosti se skládkou, protože, jak jste vysvětlil, musíme skládky uzavřít.
Otázka je: pokud je toto nejméně žádoucí řešení, proč přijímáte hodnocení environmentálních dopadů, když na mnohých skládkách, jako je ta, kterou pravděpodobně navštívíte, v podstatě odpad končí v potocích. To je skandální a škody na životním prostředí - pokud nezasáhnete, pokud nezastavíte tenhle hospodářský skandál, protože tato zařízení jsou spolufinancována Evropskou unií - budou nevyhnutelné.
Prosím, zasáhněte okamžitě, protože situace není tak teoretická, jak jste říkal, ale ať je to jakkoli, děkuji vám.
Janez Potočnik
člen Komise. - Na místa nedaleko Atén pojedu. První den budu diskutovat se třemi výbory řeckého parlamentu a tento problém budeme jistě také probírat. Jsem si ho vědom a uvědomuji si i závažnost této otázky. Možná bych vám mohl vysvětlit, proč vlastně s některými skládkami souhlasíme, a dokonce je i spolufinancujeme, přestože jsme přesvědčeni, že jsou na nejnižší příčce preferovaných možností v hierarchii nakládání s odpady.
První a naprosto nejdůležitější věc, kterou musíme brát v úvahu, je samozřejmě lidské zdraví, takže si musíme být jisti, že je chráněno všemi dostupnými prostředky. Domnívám se, že je důležité, abychom hledali a snažili se nalézt nejlepší možná řešení, ale někdy je zkrátka nutné postupovat krok za krokem.
Z údajů, které dostávám z celé Evropy, vidím, že jakmile země začne s tříděním odpadu, cesta k velmi vysoké úrovni recyklování a výraznému snížení počtu skládek komunálního odpadu je velmi krátká. Takže třídění odpadu je zásadní věc, a pokud se dělá dobře, věci se dají rychle do pohybu. Ale někdy je skládka bohužel tou jedinou možností, a pokud se v této souvislosti chceme postarat o lidské zdraví, musíme ji prostě zajistit.
Předsedající
Otázky, které nebyly odpovězeny kvůli nedostatku času, budou zodpovězeny písemně (viz příloha).
Tím končí doba vyhrazená pro otázky.
(Zasedání bylo přerušeno ve 20:20 a pokračovalo ve 21:00)
