Iniciativa evropských občanů podle čl. 11 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii (rozprava)
Předsedající
Následujícím bodem je prohlášení Rady a Komise o evropské občanské iniciativě podle čl. 11 odst. 4 Smlouvy o Evropské unii.
Dovolte, abych velmi vřele přivítal skupinu novinářů z mého regionu Castile-La Mancha ve Španělsku, kteří obsadili zvláštní místa určená novinářům a kteří v těchto dnech navštěvují instituce EU.
Diego López Garrido
Pane předsedající, jsem Parlamentu vděčný, že se rozhodl vést tuto rozpravu o záležitosti, která je z demokratického hlediska jednou z nejvýznamnějších a nejvhodnějších, o rozvoji Evropské unie a europeanismu mezi evropskou veřejností. Vztahuje se na velmi relevantní otázku, která v Evropské unii zahajuje nové stádium; jak jistě víte, týká se občanské iniciativy. Jinými slovy, možnosti, aby nejméně jeden milion evropských občanů, a to jak muži, tak ženy z různých členských států, mohl podepsat legislativní iniciativu.
Legislativní iniciativa je pochopitelně určena a předkládána Komisi, která je orgánem EU s pravomocí legislativní iniciativy.
Občanská iniciativa je velmi jasnou prioritou předsednictví Rady. Velmi jasnou. Je prioritou, protože se domníváme, že je prioritou pro Evropu. Když určitá země předsedá Evropské unii, domníváme se, že by neměla v průběhu tohoto předsednictví uplatňovat pouze své vlastní priority, své vlastní cíle pouze jako jednotlivá země, ale musí jít dále a musí být schopná zastupovat cíle Evropy.
Občanská iniciativa je se svými možnostmi, s právy, která dává občanům - přibližně pěti stům milionům evropských občanů - zásadním cílem Evropy a z tohoto důvodu je jednou z priorit španělského předsednictví, není však prioritou Španělska, ale je prioritou Evropy.
Poté, co bylo osm let ztraceno kvůli institucionálním nejistotám, občané doufají, že Lisabonská smlouva bude provedena co nejrychleji.
Musíme vynahradit tento ztracený čas a zejména reagovat na požadavky občanů, protože oni se chtějí na určitých otázkách podílet. Jinými slovy musíme postupně nalézt novou rovnováhu mezi Evropou, která byla vybudována během 20. století přístupem shora dolů - ačkoli to byla demokratická Evropa - a Evropou, která je budována také zdola nahoru.
Proto se domníváme, že fungování občanské iniciativy musí být zahájeno co nejrychleji, protože to bude důkazem politické vůle členských států, Parlamentu a orgánů Unie, jak dát veřejnosti hlas a umožnit občanům podílet se na životě Unie.
Bude to též reakce proti něčemu,, co se v Evropské unii bohužel také děje: jedná se o skutečnost, že politická rozprava je z převážné části vedena spíše na vnitrostátní úrovni; taková rozprava je hluboce zakořeněná. Zde v Bruselu nebo v Parlamentu probíhá evropská rozprava, ale v každé ze zemí Unie převládá vnitrostátní rozprava, nikoli rozprava evropská.
Občanská iniciativa je skvělým prostředkem pro úspěšné rozpoutání skutečné evropské rozpravy v rámci občanské společnosti. Iniciativy předložené občany z různých zemí rozpoutají evropskou rozpravu v každé zemi, a nejen čistě vnitrostátní rozpravu.
Proto, pane předsedající, považujeme občanskou iniciativu za prioritu. Jakmile Komise předloží svůj návrh nařízení - rádi bychom poděkovali Komisi a musím říci, že především předsedovi Barrosovi a místopředsedovi Šefčovičovi, za zájem, s jakým učinili z této otázky prioritu v rámci pracovního harmonogramu Komise; jsme rovněž vděční, že k tomu dojde bezprostředně a velmi rychle, jak nám zakrátko řekne pan Šefčovič - budeme mít text, který nám umožní, abychom společně s Radou a Parlamentem vypracovali návrh, v jaký evropští občané nepochybně doufají, ještě dříve, než vyprší našich šest měsíců předsednictví.
Musíme pracovat na různých příslušných aspektech, některé jsou spíše technické, další spíše politické, ale musíme tuto záležitost podporovat, aby k ní došlo.
Proto se od doby neformální schůzky ministrů zahraničních věcí v La Granja de San Ildefonso, na niž si jistě vzpomínají pan Šefčovič a paní Malmströmová - kteří tehdy byli stále ve funkci, jelikož nová Komise se ještě neujala své role - až do první schůzky s Komisí v Madridu, když se svého úkolu ujímal nový sbor komisařů, ale i nyní dnes odpoledne v Parlamentu horlivě snažíme prosadit tuto iniciativu. Rád bych je požádal - to bude sdělení, které bych chtěl, aby vám předali, vážení poslanci - aby ohledně této iniciativy ukázali svůj nejvyšší zájem.
Vím, že tak učiní. Navíc bych je chtěl požádat, aby jednali co nejrychleji, protože je to něco, o čem si myslím, že docela jednoduše dosáhne všeobecné shody v různých aspektech, a to prostřednictvím diskusí, které probíhají mezi Radou, Komisí a Parlamentem a např. ve výboru, v němž jsem byl zapojen, Výboru pro ústavní záležitosti. Proto si myslím, že to můžeme uvést do praxe, protože je to jeden z aspektů nového stádia, které nyní v Evropské unii začíná a které je pro veřejnost velice vzrušující.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Pane předsedající, opravdu bych rád poděkoval Parlamentu za to, že tento velmi důležitý bod zahrnul do programu. Rád bych osobně poděkoval svému váženému příteli, Diegovi Lópezovi Garridovi, a španělskému předsednictví za to, že tuto otázku zařadili mezi hlavní body programu španělského předsednictví, protože se domnívám, že nástroj, který získáme, skutečně změní způsob, jakým v Evropské unii vedeme politiku.
Až doposud byl evropský konstrukt založen na zastupitelské demokracii. Domnívám se, že to bylo také velmi dobře ukázáno v Lisabonské smlouvě, kde je velmi jasně stanoveno, že pravomoci Parlamentu jsou mnohem více posíleny, a kdy hodláme intenzivněji zahrnout vnitrostátní parlamenty do evropského legislativního procesu. A museli jsme to doplnit větším začleněním občanů do tohoto procesu prostřednictvím tohoto nástroje participativní demokracie.
Před chvílí probíhala rozprava o tom, zda jedna z těchto možností ruší druhou a zda je to hra, která končí pro obě strany nulovým skóre. To si skutečně nemyslím, protože se domnívám, že prvky zastupitelské a participativní demokracie se vzájemně posilují a oba tyto druhy demokracie napomáhají k vytváření skutečného evropského politického a veřejného prostoru.
Domnívám se rovněž, že díky tomuto nástroji ještě více zdůrazníme důležitost evropského občanství pro Evropany. Jak již uvedl Diego, jsem rovněž přesvědčen, že to v Evropě povede k silnější, lepší přeshraniční rozpravě na úrovni celé EU, která se více zaměří na evropská témata, a nikoli pouze na témata jednotlivých zemí, což tak často vídáme v hlavních městech našich členských států.
Komise byla a je velmi vděčná za práci, kterou již Evropský parlament ohledně evropské občanské iniciativy odvedl. Usnesení, které jste přijali vloni dne 7. května, pro nás bylo velmi významným politickým návodem a velmi významným ukazatelem, pokud jde o to, jak bychom měli tuto iniciativu připravit.
Jak víte, Komise při přípravě tak důležitých právních předpisů, jako je tento, usiluje prostřednictvím co nejširší diskuse o zapojení evropské veřejnosti. Proto jsme uspořádali veřejnou debatu k této otázce, a to na základě zelené knihy, kterou jsme vydali vloni v prosinci.
Musím říci, že nás velmi pozitivně překvapili odpovědi, jakých se nám dostalo. Získali jsme více než 300 reakcí od celé řady přispěvatelů: jednotlivých občanů, organizací, veřejných orgánů a dokonce od některých vnitrostátních parlamentů.
Reakce jsme posoudili a proces konzultace jsme zakončili veřejnou debatou v Bruselu, které se zúčastnilo více než 150 zainteresovaných stran, včetně zástupců poslanců Parlamentu.
Kdybych měl tuto debatu shrnout, řekl bych, že bylo Komisi předloženo mnoho inovativních, zajímavých a pozitivních návrhů. Jaké byly hlavní závěry? Že mají občané velký zájem na tom, aby byla tato iniciativa co nejdříve zavedena, že si přejí, aby byla co nejvíce vstřícná k uživatelům, že si přejí, aby byla jednoduchá, jasná, srozumitelná a především přístupná.
A jak budete jistě souhlasit, toto jsou jasné a velmi důležité parametry pro to, aby byla tato iniciativa tímto způsobem připravena, protože pouze tyto parametry zaručí, že budou občané tento nástroj používat pro účely lepší komunikace s Komisí a s evropskými institucemi.
Komise navazuje na výsledky konzultací a také na návrhy Evropského parlamentu a v současné době dokončuje svůj návrh. Doufám, že sbor komisařů dne 31. března přijme návrhy, na nichž pracujeme. Mohu vám rovněž říci, že by to pravděpodobně nebylo možné, kdyby nás významně nepodporovalo španělské předsednictví. Je velmi jasné, že tak vysoká priorita předsednictví musí být respektována, a vím, že Španělsko je silně zavázáno myšlence pokusit se v době jeho předsednictví dosáhnout v této iniciativě pokroku.
Velmi tedy doufám, že díky konstruktivnímu přístupu předsednictví, Rady a Parlamentu uvedeme tento nový a velmi významný nástroj do praxe ještě před prvním výročím vstupu Lisabonské smlouvy v platnost.
Íñigo Méndez de Vigo
Pane předsedající, téměř před sedmi lety, na konci působení Konventu pro vypracování ústavy, jsme zde v této sněmovně my, poslanci Evropského parlamentu, a poslanci vnitrostátních parlamentů úspěšně předložili návrh, který přijalo prezidium. Měl jsem tu čest předložit návrh prezidiu a schválili jsme ho. Rád bych zde navíc připomněl jména pana Lamassoura a pana Mayera, protože právě oni sestavili tento návrh týkající se občanské iniciativy, lidové iniciativy, která je dnes začleněna do smluv.
Iniciativa veřejnosti je příkladem participativní demokracie - pan Šefčovič to velmi dobře vysvětlil - a evropské demokracie, protože otázky, na něž se má tato iniciativa vztahovat, musí být evropskými otázkami, nikoli místními otázkami. Jedná se tedy o účast občanů a řešení otázek na evropské úrovni.
Pan Šefčovič, který tento návrh připravuje, nám neřekl, co to zahrnuje. Nechává nás v očekávání. Jménem mojí skupiny, pane Šefčoviči, bych chtěl požádat, aby návrh zahrnoval alespoň tři myšlenky.
Za prvé, aby byl jasný a jednoduchý. Jinými slovy, nic nekomplikujme. Musí to být něco, co je přístupné pro občany, aby se mohli na určitých věcech podílet, aniž by museli absolvovat univerzitu.
Za druhé, aby umožňoval spolupráci mezi orgány evropskými a vnitrostátními, protože podle mého názoru musí vnitrostátní orgány hrát významnou roli v tom, jak jsou podpisy organizovány.
Za třetí jde o to, že bychom měli informovat, prostřednictvím Evropské komise a Parlamentu, tedy vysvětlovat, jak tato legislativní iniciativa může být využívána, abychom předešli zklamáním. Uvedu příklad, který jsem viděl na internetu. Byla již vytvořena online petice, která má využít iniciativu veřejnosti k tomu, aby bylo možné změnit sídlo Parlamentu tak, že by existovalo pouze jedno.
To je nemožné a musíme to říci již na začátku; vyžaduje to reformu smluv a nemůže to být vyřešeno prostřednictvím občanské iniciativy.
Proto je třeba přistoupit zde k významnému vzdělávání, dámy a pánové z Komise a Parlamentu, v rámci iniciativy, kterou skupina Evropské lidové strany (Křesťanští demokraté) podporuje a doufá, že bude moci sloužit k podpoře pocitu sounáležitosti s Unií a podpoře veřejné účasti na činnosti Unie.
Ramón Jáuregui Atondo
Pane předsedající, pane Šefčoviči, velmi mě potěšilo, když jsem se dověděl, že Komise zamýšlí schválit tento návrh nařízení již příští týden, dne 31. března. Domnívám se, že je to skvělá novinka, myslím, že je vhodné a správné poblahopřát Komisi, panu Šefčovičovi a španělskému předsednictví za podporu, kterou této iniciativě poskytli, a za to, že souhlasili s předložením velmi důležitého návrhu tomuto Parlamentu.
Je velmi důležitý, za prvé proto, že se domnívám, že posiluje legitimnost Parlamentu. Je to proto, že dává veřejnosti přímý přístup k Parlamentu, nikoli prostřednictvím jednotlivých stran, ale způsobem, který umožňuje přímý přístup sem k nám pouze na základě návrhu právního předpisu.
Tento přímý přístup veřejnosti k Parlamentu správným způsobem posiluje jeho legitimnost. Posiluje myšlenku občanství, což je samotným kořenem evropského projektu. Od Maastrichtské smlouvy do současnosti je středem evropského projektu občan, a je to on, kdo se zde stává klíčovým aktérem.
Za třetí bych chtěl uvést, že je to něco, co výjimečným způsobem podporuje spojení mezi institucemi a občanstvím, něco, o co stále žádáme, ale nikdy toho nedosáhneme. Je to příležitost pro občany, jak se skutečně přiblížit Parlamentu a zjistit, jak může být prospěšný. To mě také vede k tomu, abych učinil několik doporučení, jež jsou do velké míry v souladu s těmi, která přede mnou již uvedl pan Méndez de Vigo.
Myslím, si, že je důležité sestavit text, který je na prvním místě opravdu pružný. Jinými slovy by měl umožňovat, aby právo bylo vykonáváno; měl by to dovolovat mnoha lidem, protože musíme jasně určit, kolik zemí, jaké podíly, jaký bude systém podpisů. Buďme pružní, prosím! Učiňme přístup k této iniciativě jednoduchý, ale udělejme ji také jasnou a nezklamme očekávání.
Předtím musí Komise provést zásadní postup, aby bylo možné říci, zda bude návrh iniciativy úspěšný či nikoli, zda je možné ji dokončit či nikoli. Před tím, než budou shromažďovány podpisy, musíme říci "ano" nebo "ne", abychom nezklamali očekávání: jasnost a pružnost v tomto projektu, dámy a pánové, a samozřejmě blahopřeji k odvedené práci.
Anneli Jäätteenmäki
Evropská občanská iniciativa je důležitá, protože je jednou z výjimečných inovací, které zavádí Lisabonská smlouva, o níž můžeme říci, že skutečně zlepší příležitosti, aby se veřejnost podílela na tvorbě politik EU. Je to samozřejmě pouze malý krok vpřed a shromáždění milionu jmen bude docela náročné; i tak budeme potom moci Komisi pouze navrhnout, aby jednala. Komise pak, pokud to uzná za vhodné, rozhodne, zda bude jednat, či nikoli.
Pokud bude zkouška občanské iniciativy úspěšná, a já doufám, že bude, je dost možné, že později budeme moci dále pokročit na cestě k přímému vlivu. Vzhledem k tomu, že stanovujeme rámec občanské iniciativy, je tedy nyní velmi důležité, aby byl tento rámec vymezen takovým způsobem, aby mohla být iniciativa jednoduše zavedena a aby byla jasná a srozumitelná. Neměli bychom vzbuzovat falešné naděje nebo vytvářet nedorozumění.
Byl prodiskutován postup předchozího ověření souladu. Myslím si, že je to něco, co by mělo být velmi pečlivě uváženo. Může to mít dobré aspekty, ale nevím, jestli je správné oslabovat iniciativy v této fázi. Dovolme veřejnosti, aby se mohla chopit slova.
Podle mého názoru je důležité, aby práh pro různé členské státy - počet zúčastněných zemí - nebyl příliš vysoký: čtvrtina by byla dostatečná, aby mohla být iniciativa považována za podanou a aby bylo pravděpodobné, že v ní bude pokračováno. Musíme zajistit, aby nařízení nevytvářelo zbytečné překážky v uplatňování občanské iniciativy, ale aby ji činilo jasnou a jednoduchou. Doufejme, že iniciativ bude mnoho a že Komise je bude rozvíjet.
Gerald Häfner
Pane předsedající, pane López Garrido, pane komisaři Šefčoviči, dámy a pánové, domnívám se, že v této chvíli máme velkou příležitost pro Evropu, tuto naši sdílenou Evropu, která začala smlouvami mezi státy - klasickým nástrojem zahraniční politiky, v níž představují občané více či méně diváky - a nyní se stále více stává Evropou občanů.
To, o čem dnes diskutujeme, je první nástroj, který umožňuje přímou účast občanů na evropské úrovni. Myslím si, že je každému jasné, jakou příležitost nám to nabízí, zejména jde o vytvoření, o postupný rozvoj něčeho, jako je evropská veřejnost, evropský démos, což tato Evropa opravdu potřebuje, protože stále diskutujeme o různých otázkách ve Francii, v Itálii, v Portugalsku, v Německu atd., takže v zásadě více méně odděleně. Pokud jde o občany, neprobíhají zde téměř žádné diskuse na celoevropské úrovni. Tento druh evropské iniciativy občanů by však mohl napomoci uskutečňování takových diskusí, do jisté míry by také mohl napomoci k překonání pocitů Evropanů, že Brusel je daleko a že oni - občané - nemají v Bruselu žádné slovo. My zde vytváříme první nástroj, který občanům umožní, aby byly jejich hlasy v Bruselu vyslyšeny. Zásadní věcí však je, jakou formu tomu dáme. Chtěl bych velmi jasně uvést, že ještě nebylo určeno, zda bude toto opatření nakonec úspěchem nebo zklamáním. To závisí na formě, jíž zvolíme pro toto opatření.
Velmi dobře rozumím tomu, pane komisaři Šefčoviči, že nám dnes nemůžete předložit podrobnosti, protože vím, že jste se ještě nerozhodl úplně. Opravdu zde však máme příležitost, abychom možná stručně společně uvedli do zápisu několik bodů. Rád bych proto předložil jeden velmi konkrétní bod.
Podle mě bude úspěch či neúspěch v této otázce záviset na skutečnosti, aby návrh Komise nebo nakonec alespoň to, o čem je zde rozhodováno jako o legislativním návrhu, neobsahoval pouze překážky a ustanovení, jež občané musí dodržovat, ale aby také stanovil, že se Komise musí občanskou iniciativou, která jí byla předložena, vážně zabývat, protože podle mého názoru by bylo mimořádně frustrující, kdyby milion občanů podepsal takovou iniciativu a nakonec celá věc tiše a bez okolků zmizela v odpadkovém koši. Potřebujeme tři úrovně pro kontrolu přípustnosti. Za prvé se jedná o formální úroveň: je iniciativa podpořena dostatkem podpisů? Za druhé se jedná o právní úroveň: patří daná záležitost mezi pravomoci Evropské unie, nenarušuje současné právní předpisy? Na závěr musíme provést kontrolu na základě obsahu a v tomto ohledu si myslím, že je důležité, aby byli občané pozváni k tomuto přešetření, aby bylo uspořádáno slyšení, aby bylo jejich úsilí oceněno, aby byly prodiskutovány jejich obavy a aby neobdrželi pouze oficiální dopis shora. Toto je podnět.
Stručně bych ještě rád uvedl druhý podnět. Jedna třetina, tedy devět členských států, se mi jeví - a jeví se nám tak jako celému Parlamentu - jako příliš vysoký počet. Parlament prosazoval čtvrtinu a na tento údaj je nutné pohlížet v souvislosti s druhou překážkou, konkrétně překážkou v rámci členských států. V rozhovorech, které jsme vedli, jsem navrhl, aby to bylo odstupňováno v závislosti na velikosti členských států, protože je značně rozdílné, zda se jedná o malý nebo velký stát, a vidím, že tento návrh je brán v úvahu.
Kvůli časovému omezení se nyní nemohu zabývat dalšími body. Doufám, že budeme moci tento první nástroj nadnárodní demokracie společně vytvořit.
Syed Kamall
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, myslím si, že mnoho z nás by mělo uvítat jakoukoli iniciativu, která odebírá pravomoc Evropské unii a jiným politickým vládám a přenáší pravomoc blíže k občanům.
V jednom ohledu bych rád požádal o více pružnosti. Proč bychom měli předem vymezovat otázky, v jejichž případě mohou občané vznést iniciativu? Pokud chtějí předložit určitou záležitost, nesme odpovědnost a předložme náš názor k čemukoli, o čem uvažujeme. Pokud se například jedná o místo, kde by měl zasedat Parlament, měli bychom odpovědět. Proč bychom se měli této záležitosti vyhýbat? Vypořádejme se s tím, co od nás občané požadují, přímo.
Je zde jedna záležitost, kterou bych chtěl objasnit, a tou je transparentnost. Pro jakéhokoli jednotlivce nebo skupinu občanů bude složité, aby sami shromáždili požadovaný počet podpisů. Je tedy možné, že budou organizace, které budou shromažďování těchto podpisů organizovat. Měly by být transparentní, pokud jde o jejich financování, abyste nezískali organizace, které tento postup zneužívají k tomu, aby v podstatě požadovaly více finančních prostředků na iniciativy, v něž věří. Ať je to skutečně iniciativa občanů, a nikoli organizací občanské společnosti a nevládních organizací.
Søren Bo Søndergaard
Pane předsedající, nedůvěra našich občanů v Evropskou unii narůstá. Nízká účast v evropských volbách mluví za vše. Pokud bude evropská občanská iniciativa vykládána takovým způsobem, že ji může využít pouze několik málo občanů, tuto situaci to jedině zhorší. Naše skupina proto žádá, aby pravidla nebyla stanovena příliš přísně. Dané záležitosti například mohou být pro Evropu jako celek relevantní, i když první milion podpisů pochází pouze z několika málo zemí. Jako Evropský parlament však můžeme také určitým způsobem jednat, abychom brali iniciativu občanů vážně. V tomto Parlamentu můžeme přijmout rozhodnutí, že pokaždé, když je občanská iniciativa schválena, se zavážeme, že zde budeme vést rozpravu - rozpravu, která může vést k prohlášení o dotčené iniciativě. Tímto způsobem budeme také vážně zohledňovat přání občanů, a doufám, že skupiny mohou spolupracovat tak, aby dospěly k přijetí něčeho takového např. ve formě změny jednacího řádu.
Frank Vanhecke
(NL) Pane předsedající, naslouchal jsem všemu, co zde bylo až doposud řečeno, s jasnou hlavou a tedy s velmi velkou skepsí. Naše vlastní zkušenost - získaná prostřednictvím referend v Nizozemsku, Francii a v neposlední řadě v Irsku - nás konec konců naučila, jak eurokracie odpovídá na vůli občanů a na projevy této vůle. Co je v podstatě evropská občanská iniciativa? V podstatě je to pouhá útěcha, klam, jehož účelem je naznačit maličkou účast občanů na politikách EU v Lisabonské smlouvě, aniž by byla tato účast skutečně zahrnuta do postupu rozhodování. Ze všeho, co jsme se doposud dozvěděli, jasně vyplývají složité postupy a omezená témata, a pokud by nakonec něco mělo vzniknout, bude o tom uvažováno, a především rozhodováno, v přesně těch samých eurokratických, poněkud nedemokratických kruzích jako předtím. V Evropě potřebujeme závazná referenda např. o přistoupení Turecka. Ta jsou nezbytná pro obnovení demokracie, ale evropská občanská iniciativa je bohužel pouze vykastrovanou karikaturou takových věcí.
Carlo Casini
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, uvítal jsem prohlášení pana López Garrida a pana Šefčoviče.
Nová Lisabonská smlouva nás naléhavě vyzývá, abychom pohotově přijali systematický postup, který podpoří občanskou iniciativu, což je odkazem na existenci evropského lidu. Je opravdu dobře známou skutečností, že jednou z nejostřejších kritik Unie je to, že není plně demokratickou strukturou. Lisabonská smlouva usilovala o snížení deficitu demokracie několika způsoby, včetně toho, že zajistila, aby mohl alespoň milion evropských občanů předložit návrh legislativní iniciativy.
Aby byl tento nový nástroj seriózní, bude muset mít určité významné právní účinky. Samozřejmě nemůže mít rovnocennou hodnotu jako předcházející petice, které podepisuje velká řada jednotlivců - musí zde být učiněno jasné rozlišení - a to musí být tedy regulováno takovým způsobem, aby se zabránilo zneužívání tohoto nástroje a stále byla umožněna široká diskuse jakožto projev informovaného a ověřitelného všeobecného souhlasu.
Nejvýznamnějším aspektem iniciativy stanovené v článku 11 Lisabonské smlouvy však je její symbolický význam: deficit demokracie není řešen pouze na základě rozhodovací pravomoci zástupců občanů, ale dokonce na základě samotné existence evropského lidu, jenž není pouhým aritmetickým součtem občanů jednotlivých národů.
S ohledem na pravidla, která zvažujeme, jsou zde proto dvě hlediska, která považuji za obzvláště významná: první se týká samotného tématu, které musí být - jak již někdo uvedl - evropskou záležitostí; druhé se týká rozdělení minimálního počtu signatářů ve významném počtu členských států, jenž musí představovat odpovídající podíl s ohledem na volební váhu každé země.
Doufám, že nová pravidla pomohou občanům Francie, Itálie, Německa, Španělska atd., aby se cítili především jako občané Evropy.
Zita Gurmai
Pane předsedající, evropská občanská iniciativa je jednou z největších inovací Lisabonské smlouvy, jejímž účelem je posílení přímé demokracie v Evropské unii. Tento nový nástroj by měl být správně uplatňován tím, že bude plně využíván. Dále musí být zaručena jeho důvěryhodnost.
V tomto ohledu je třeba zaměřit se na závažné požadavky. Dovolte mi, abych stručně zmínila pouze dva, ačkoli vím, že jich je více. Shromážděné podpisy musí být vhodně ověřeny. To je zásadní otázka, která může způsobit vážné problémy, protože příslušné právní předpisy jsou v našich členských státech velmi odlišné. Musíme nalézt optimální řešení - odpovídající rovnováhu mezi různými pravidly a společnými požadavky.
Druhým tématem je přípustnost iniciativy. Každé hledisko musí být znovu pečlivě přešetřeno, aby bylo nalezeno nejlepší řešení. Mělo by být na ochranu hodnot Unie omezeno téma veřejné diskuse nebo by měla převládat svoboda projevu? Jsou to vzájemně propojené zásady?
Vítám progresivní práci místopředsedy Šefčoviče a španělského předsednictví a jsem za ni vděčná. Těší mě, že zúčastněné strany měly v únoru příležitost prodiskutovat většinu otázek, jež je třeba vyřešit, aby byla občanská iniciativa funkční.
Opravdu bych ráda znala výsledek této schůzky. Jak se Komise hodlá vypořádat se záležitostí ověřování a přípustnosti iniciativy a v jakém stádiu to bude provádět? Když zde v Evropském parlamentu připravujeme zprávu, musíme samozřejmě jasně vyjádřit, jaký přístup zaujmeme. Pevně věřím, že jsme zde, abychom zastupovali evropské občany, a musíme zřetelně vyjádřit, že jsme schopni vyslat velmi jasný vzkaz pro nás všechny.
Jsem pevně přesvědčena, že španělské předsednictví odvádí vynikají práci jako člen předsednické trojky společně s Belgií a Maďarskem, mými dobrými přáteli. Takže vám znovu velice děkuji, pane místopředsedo. Odvedl jste vynikající práci. Pokračujme v tom.
Diana Wallis
Pane předsedající, je to nástroj, který má obrovský potenciál a mohl by být pro Evropu významným demokratickým signálem.
Když myslím na moji zemi, pokud chcete ve Spojeném království prosadit legislativní iniciativu, musíte najít poslance parlamentu, ti musí mít dost štěstí, aby vyhráli roční hlasování nebo loterii, a poté je pravděpodobné, že o tom bude stávající vláda diskutovat.
Myslím si tedy, že se chystáme do rukou evropských občanů vložit něco velmi důležitého a velmi vzrušujícího. Jsem na to hrdá, ale musí být brán ohled na uživatele, musí to být dostupné a důvěryhodné, a to znamená, že budeme muset s přiměřenou přísností zajistit, aby se jednalo o záležitosti v rámci pravomoci EU a aby byla od samého počátku dodržována lidská práva.
Musíme být schopní a ochotní podporovat navrhovatele iniciativy, aby splňovali technické požadavky. Nejdůležitější je, aby poslanci byli připraveni jednat společně s původci iniciativy. To neohrožuje naše práva. Je to něco, na čem se můžeme podílet s občany, ale občané musí svoji zprávu směřovat ke Komisi. Můžeme pomoci, a můžeme tak společně budovat skutečnou evropskou demokracii.
Isabelle Durant
(FR) Pane předsedající, můj kolega pan Häfner uvedl několik podmínek, aby tato iniciativa byla, jak řekl, proveditelná, důvěryhodná a oprávněná.
Pokud jde o mě, ráda bych upozornila tento Parlament jednak na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru, které je velmi zajímavé a mohlo by rovněž objasnit rozhodnutí, jež mají být přijata, a jednak bych chtěla zdůraznit skutečnost, že participativní demokracie funguje, pokud každý - poslanci Evropského parlamentu, Rada, organizace občanské společnosti a neorganizovaní občané, pro něž je občanská iniciativa příležitostí - hraje určitou roli.
V tomto ohledu, pane komisaři, podle článku 11 smlouvy, který stanoví rovněž možnost zavést strukturální a organizovaný dialog s občanskou společností, bych se vás ráda zeptala, jaký druh iniciativy plánujete - podle vzoru sociálního dialogu, jaký stanoví smlouvy - a ráda bych věděla, zda kromě občanské iniciativy, která je velmi zajímavá a velmi užitečná, zamýšlíte uspořádání dialogu s občanskou společností, a to strukturálním a interinstitucionálním způsobem.
Peter van Dalen
(NL) Pane předsedající, nyní, když Lisabonská smlouva vstoupila v platnost, mohou občané podnikat občanské iniciativy. To představuje pokrok, protože občané jsou stále příliš vzdáleni Evropě a je složité začlenit je do tvorby politik. Evropskou iniciativu občanů chápu jako dobrou příležitost podpoření Evropy mezi občany.
Pane předsedající, rád bych výslovně upozornil na občanskou iniciativu, která byla zahájena nedávno. Je to iniciativa vedená panem Kastlerem, který je zde dnes přítomen, a iniciativa vyzývá k tomu, aby neděle byla volným dnem určeným k odpočinku a vyhrazeným pro rodinu a rozjímání. Plně a z celého srdce jeho žádost podporuji a pracuji s ním na shromáždění co největšího počtu podpisů v Nizozemsku. Chtěl bych každého vyzvat, aby tuto iniciativu podpořil a propagoval. Takové iniciativy mohou naznačit, co občané považují za důležité. Vyzývám Parlament a Komisi, aby braly tyto signály vážně, protože Evropa je zde pro občany, a nikoli naopak.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Pane předsedající, posílená úloha, kterou Lisabonská smlouva dává Evropskému parlamentu, a stejně tak evropská občanská iniciativa jsou velmi významným krokem k posilování evropské demokracie. Aby však tato iniciativa plnila svoji roli, musí být vytvořeny postupy, které nebudou již od začátku omezovat její demokratický charakter.
Evropský parlament vlastně v současné době nehraje v procesu občanské iniciativy žádnou roli. Předchozí Parlament odhlasoval, že Komise by měla rozhodovat, které z iniciativ budou předloženy a přijaty a které budou zamítnuty. Domnívám se, že role Evropského parlamentu by měla být v této otázce mnohem větší. Parlament by měl spolupracovat s Komisí na posouzení předložených iniciativ a na vyjádření stanoviska k nim. Tímto způsobem by rozhodnutí o přípustnosti navrhovaných iniciativ spočívala stejným dílem v rukou zástupců voličů, a nikoli pouze v rukou výkonné moci. Parlament je v současnosti jediným orgánem Evropské unie, který je vybírán ve svobodných demokratických volbách, a občanská iniciativa se vlastně týká problémů a názorů občanů. Pokud Komise, tedy výkonná moc, která má iniciativu uplatnit, tuto iniciativu zamítne, občané to nemusí pochopit.
Rovněž je důležité, aby organizátor iniciativy - sociální organizace nebo nevládní organizace - jasně a výslovně upřesnil předmět a cíl iniciativy, ačkoli nemusí nutně předkládat legislativní návrh. Myslím si také, že postupy týkající se iniciativ by měly být v členských státech harmonizované, protože příliš velká různorodost bude činit potíže při získávání široké podpory pro tyto iniciativy.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Občanská iniciativa je jako jedna z pravomocí občanů EU významným pokrokem demokracie a přímé účasti široké veřejnosti na politickém životě.
Velmi oceňuji váš přístup k této otázce a vážím si ho, pane komisaři Šefčoviči. Nyní bych, pokud dovolíte, navázala na otázky, které položila moje kolegyně Zita Gurmaiová, protože i já považuji za důležité nalézt odpovědi na některé z těchto otázek. Jednou z nich je místo a způsob formalizace, to znamená místo, kde se budou sbírat podpisy v rámci iniciativy, zda k tomu bude docházet na nějakém státním úřadě nebo zda to bude někde na ulici. Souvisí s tím rovněž otázka, zda nedojde ke sporu s jinými lidskými právy např. s právem na svobodu projevu.
Druhou otázkou je otázka financování celého procesu. Kdo tedy bude odpovědný za financování občanských iniciativ? Bude to Evropská unie nebo to budou členské státy či samotní občané, kteří dají k této iniciativě podnět? V nejhorším případě by došlo k porušení zásady demokracie tím, že by byla účast na iniciativách podmíněna solventností obyvatelstva.
V neposlední řadě bude nevyhnutelné, aby Komise stanovila přesný časový limit, v jakém se budou takové podpisy shromažďovat nebo popřípadě platně shromažďovat. To vše musí být s ohledem na zachování přehlednosti a transparentnosti celého mechanismu tak, aby bylo možné zabránit jeho zneužití zájmovými skupinami, které fungují napříč Evropskou unií.
Velice vám děkuji, pane komisaři, a skutečně vám držím palce, aby se vám to podařilo.
Marian Harkin
Pane předsedající, jako někdo, kdo dvakrát vedl kampaň za schválení Lisabonské smlouvy a prosazoval občanskou iniciativu jako pozitivní nástroj, nesouhlasím se svým kolegou. Nemyslím si, že je tato iniciativa pouhým fíkovým listem. Ano, jsou tam omezení, ale iniciativa má potenciál a je skutečným smysluplným krokem k umožnění participativní demokracie.
Diskutovala jsem o této záležitosti s občany. Podporovala jsem občany v tom, aby se účastnili konzultace a slyšení Komise v Petičním výboru. S občany však nesmíme vést pouze konzultace - musíme naslouchat tomu, co říkají, a musíme zajistit, aby byly jejich názory zohledňovány v jakémkoli právním předpise, který vytváříme.
Pro instituce EU je to příležitost, aby jasně ukázaly, že občanská iniciativa bude odrážet názory evropských občanů od začátku do konce. Tyto právní předpisy musejí být vstřícné k občanům a musí být velmi dobře viditelné. Občanům, kteří chtějí zorganizovat petici, musí být také poskytnuta jednoduše dostupná pomoc a podpora. Mělo by být objasněno, v jakých případech Komise může jednat a v jakých případech Komise jednat nemůže. To by jednoduše vedlo k dalším obviněním z deficitu demokracie a k cynismu a hněvu ze strany občanů, pokud by měl být pro petici shromážděn milion podpisů a poté by tato petice byla posouzena za záležitost, která nespadá do pravomoci EU.
V této otázce tedy potřebujeme naprostou jasnost a musíme být iniciativní. Ačkoli musíme z tohoto právního předpisu vytěžit co nejvíce možností, nesmíme slibovat více, než jsem schopni poskytnout. Občanská iniciativa je jako novorozenec. Má neomezený potenciál, ale musí se s ní zacházet opatrně, když začíná dělat první váhavé krůčky.
Eva Lichtenberger
(DE) Pane předsedající, při vypracování konkrétní podoby tohoto nástroje musíme postupovat velmi odpovědně. Vždyť se k nám upírají naděje občanů, kteří myslí evropsky a chtějí evropské záležitosti otevřít a prosadit na evropské úrovni. Musíme se za každou cenu vyvarovat chyb, které se v současnosti vyskytují v případě petic. Musíme se zejména vyvarovat toho, aby se z iniciativy evropských občanů nestala jen jakási zeď nářků, kde se občané nedočkají žádné odpovědi na své stížnosti. Aktivní občané čekají na výsledek, čekají na to, jakou podobu této iniciativě dáme.
Nastavíme-li minimální hranice příliš vysoko, připravíme Evropu o značný potenciál. Uvažujte o tom. Po zainteresovaných stranách bude vyžadovat obrovské úsilí, aby shromáždily milion podpisů. Pokud tyto iniciativy pak skončí rovnou v koši, aniž by se jim dostalo řádné pozornosti a aniž by se dočkaly náležité odpovědi, pak jsme pravděpodobně demokracii v Evropě prokázali medvědí službu. Velmi proto záleží na tom, jak se Komise s touto otázkou vypořádá. Já to považuji za klíčovou věc.
Mariya Nedelcheva
(FR) Pane předsedající, pane Šefčoviči, pane Lópezi Garrido, dámy a pánové, občanská iniciativa je dodatečným příspěvkem k vybudování skutečné evropské občanské společnosti. Evropským občanům přináší novou příležitost mít v rozhodovacím procesu větší slovo. Doufám, že její zavedení pomůže upevnit pocit přináležitosti ke společnému celku, naší Evropě, protože evropské cítění je velmi slabé a příliš často úplně chybí.
Domnívám se, že bychom neměli zůstat pouze u technických, administrativních a praktických stránek souvisejících s konkrétním provedením této iniciativy, ale že naše poselství musí být především politické. Nesmíme totiž pustit ze zřetele hlavní myšlenku, o kterou se opírá zavedení této iniciativy: snížit odstup občanů vůči institucím, povzbudit jejich zájem o Evropu, podpořit jejich zapojení a učinit z nich účastníky evropských politik. To musíme mít stále na paměti.
Ať již jde o otázku minimálního počtu členských států, z nichž musí podpisy pocházet, o požadavky na sběr, ověřování a potvrzování těchto podpisů nebo o otázku přípustnosti iniciativ, musíme zajistit, aby touze občanů předložit iniciativu nebyly kladeny překážky.
Chtěla bych například upozornit na to, že náklady spojené s notářským ověřením podpisů musí být únosně vysoké. Některé členské státy, které již zavedly tento druh iniciativy na vnitrostátní úrovni, občas ukládají přehnaně vysoké poplatky. V případě občanské iniciativy podobné překážky nesmíme připustit.
Poslední věc: nesmíme ztratit ze zřetele posílenou roli našeho Parlamentu. Jakožto ochránce demokratické vůle evropských občanů a garant rozpočtové transparentnosti se Parlament musí ve větší míře podílet na procesu týkajícím se provedení této iniciativy. Pouze tak získá rozšířená duše Unie skutečně demokratické srdce.
Proinsias De Rossa
Pane předsedající, občanská iniciativa představuje jeden z nejdůležitějších pokroků Evropské unie v oblasti demokracie. Pro Lisabonskou smlouvu hlasovaly dvě třetiny irských občanů. Jedním z důvodů, které je k tomu vedly, bylo právě zavedení této občanské iniciativy. Občané vůbec poprvé mohou na nadnárodním základě žádat Komisi, aby předložila určité návrhy. Tento proces však musí být transparentní. Musíme vědět, kdo dané iniciativy organizuje a kým jsou financovány. Nesmí se stát nástrojem firemních zájmů.
Komise, která bude muset rozhodnout o tom, zda na daném návrhu bude pracovat, podle mého názoru nesmí být tím orgánem, který rozhoduje o přípustnosti určité iniciativy. Domnívám se, že funkci veřejného ochránce práv musíme rozšířit tak, aby na centrální evropské úrovni rozhodoval o přípustnosti či nepřípustnosti iniciativy.
Minimální počet států, který je zapotřebí, by měl podle mne být sedm, a nikoliv devět, jak navrhuje nebo vlastně doporučuje Komise. Zásadně a nekompromisně musím trvat na tom, aby se minimum jednoho milionu podpisů požadované Smlouvou neposouvalo. Nesmí být zvýšeno tím, že stanovíme vysoký podíl občanů v jednotlivých členských státech a vysoký počet členských států. Je nesmírně důležité dodržet Smlouvy.
Na závěr mi budiž dovoleno říci, že jsem přesvědčen, že by mělo být možné povolit občanům provést registraci na internetu.
Ulrike Lunacek
(ES) Pane předsedající, nejprve bych chtěla ve španělštině poděkovat španělskému předsednictví za to, že se rozhodlo předložit tento podnět dříve, než se původně předpokládalo. Mnohokrát mu za to děkuji.
(DE) Dále již budu pokračovat německy. Chtěla bych poděkovat rovněž Komisi za to, že přijala iniciativu španělského předsednictví za svou a prohlásila: "Ano, budeme na tom pracovat rychleji a příští týden předložíme návrh." Doufáme, že návrh bude hotov do léta. Je to důležité, máme-li splnit očekávání občanů.
Jako mnozí předřečníci se domnívám, že plánovaná minimální hranice devíti států je příliš vysoká. Navrhovala bych začít pěti státy, tedy jednou pětinou členských států. Shromáždit milion podpisů není snadné, i kdyby k tomu bylo možné použít internet. Je však důležité dát občanům najevo, že si přejeme, aby se podíleli na této naší společné Evropě a že chceme vést skutečně evropskou diskusi. Považuji za důležité, aby právní, formální a obsahové přezkoumání v této věci proběhlo hned na začátku a ne až tehdy, když již občané zahájili sběr podpisů. Iniciativám bychom měli také poskytnout konkrétní podporu, například v oblasti překladů. Učiníme-li tak, může se nám podařit občany opět - a výrazněji - nadchnout pro společnou Evropu.
Anna Záborská
(SK) Pane komisaři, děkuji vám za nástin dalších kroků. Od koncepčních záměrů a několika řádků textu v Lisabonské smlouvě jsme postoupili až ke směrnici, kterou se bude EU řídit.
Občanská iniciativa staví před občany EU další prostředek evropské integrace. Občané členských států budou mít možnost interpelovat evropské orgány. Je však nutné upozornit na to, že právo na občanskou iniciativu je sice demokratickým nástrojem, ale také otevírá dveře federalizaci EU. Podporuji občanskou iniciativu, ale bude nezbytné do ní co nejvíce začlenit příslušné vnitrostátní orgány. Ochrana ústav členských států musí mít přednost a je nutné ji zaručit.
Jak řekl pan komisař, tato iniciativa musí být vyvážená a já bych si dovolila dodat, že v žádném případě se nesmí stát záminkou pro ohrožení zásady subsidiarity. Rámec pro uplatnění tohoto opatření se musí jasně definovat, abychom předešli nerealistickým očekáváním ze strany některých orgánů, ale hlavně občanů EU.
Judith A. Merkies
Pane předsedající, s občanskou iniciativou jsem velmi spokojena. Dovolíte-li, dále již budu hovořit holandsky a vysvětlím, proč jsem s ní tolik spokojena.
(NL) Pane předsedající, iniciativa evropských občanů se mi líbí, protože v současnosti mají občané možnost projevit svá přání jen jednou za pět let, zatímco takto budou moci hrát v Evropské unii skutečně důležitou roli i v mezidobí. Je proto důležité, aby věděli, kdy mohou zaklepat na naše dveře. Vlastně nikoliv na naše dveře, nýbrž na dveře Evropské komise. Ví běžný člověk z ulice, kdy se může obrátit na Komisi? Je nezbytné provést rozsáhlou informační kampaň, aby toto občané věděli. Musím říci, že v tomto směru, má-li občanská iniciativa být skutečně zralá, je rozhodující podmínkou, aby všechny evropské orgány braly milion hlasů občanů vážně. Ministři a hlavy států a předsedové vlád by jim měli také věnovat pozornost. Pochopitelně to znamená, že pokud si bude milion evropských občanů přát zrušit sídlo ve Štrasburku, musí se toto přání rovněž brát vážně.
Fiorello Provera
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, jsem přesvědčen, že toto právo na iniciativu, které evropským občanům uděluje Smlouva, pomůže občany přiblížit Evropě a evropským orgánům ve větší míře, než nákladné informační kampaně financované Unií, které zatím přinesly jen velmi skromné výsledky: volební účast je toho důkazem.
Tato iniciativa nepochybně dále posílí demokracii, protože umožňuje občanům přímo navrhovat právní předpisy. Jinak řečeno jedná se o formu přímé demokracie, která doplňuje zastupování Parlamentem.
Tuto příležitost si nesmíme nechat uniknout mezi prsty. Komise musí toto právo na iniciativu definovat tak, aby příslušný proces byl jednoduchý, jasný a přístupný. Občanům musí v celém jeho průběhu od počáteční fáze až po sběr podpisů poskytnout pomoc a podporu například tím, že stanoví přípustnost jejich návrhů. Jedná se o praktický příspěvek k evropské demokracii.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, často poukazujeme na potřebu vyšší míry zapojení evropských občanů, na potřebu větší blízkosti unijním orgánům i občanům všech členských států. Diskutovali jsme o tom hodně u příležitosti posledních evropských voleb, když jsme zjistili, že v mnoha členských státech byla účast zvláště nízká.
V mezidobí se stala velmi důležitá událost, která změnila samotnou strukturu a fungování Unie. Mám přirozeně na mysli Lisabonskou smlouvu, tuto důležitou smlouvu, v jejímž epicentru leží občan. Ta je základním pilířem toho, jak se my všichni, Parlament, Komise a Rada, můžeme více přiblížit k občanům. Tato zásada nachází konkrétní vyjádření v čl. 11 odst. 4 v ustanovení o iniciativě občanů. Jedná se o velmi důležité a výjimečné ustanovení, které podporuje demokracii, politickou rovnost a transparentnost.
Tím, oč nám jde, pochopitelně je, aby toto ustanovení bylo správně provedeno a prakticky se realizovalo. Zde vznikají problémy. Ačkoliv všichni mí kolegové právem zdůrazňují, že tento proces musí být věrohodný a že musí být definovány role Komise a Parlamentu, musíme být všichni schopni spolupracovat, aby tato občanská iniciativa nepřišla po shromáždění podpisů vniveč.
Můj závěr zní takto: je odpovědností nás všech podporovat tuto iniciativu. Je odpovědností nás všech, abychom toto právo, které nyní náleží všem našim spoluobčanům, vysvětlili tak, aby si občané uvědomili, že mohou sami, bez jakýchkoliv dalších zásahů, na úrovni orgánů EU spustit příslušné procesy.
Především však náš vzkaz musí být jasný a musí být vtělen do jednoduchého, jasného a srozumitelného procesu, který, když už nic jiného, bude pro všechny funkční, bude funkční pro občany, pro Parlament, pro unijní orgány, pro členské státy a pro všechny zúčastněné v daném procesu.
Carlos Coelho
(PT) Ještě před několika měsíci někteří poslanci prohlašovali, že Lisabonská smlouva nikdy nevstoupí v platnost. Teď však, jak tu jsme, začínáme uvažovat o tom, jak ji budeme provádět a realizovat některá její ustanovení.
Lisabonská smlouva přináší důležitý příspěvek do boje s demokratickým deficitem. Tím mám na mysli posílení parlamentů (Evropského parlamentu i vnitrostátních parlamentů) a, což je důležitější, vklad ve prospěch Evropy občanů prostřednictvím pravidel pro prostor svobody, bezpečnosti a práva, pro kontrolu subsidiarity a prostřednictvím vytvoření této novátorské iniciativy, která bude vznikat aktivitou občanů.
Hlásím se k tomu, co řekli mnozí kolegové poslanci a zejména můj kolega, poslanec Méndez de Vigo, ale chtěl bych zdůraznit, že při nastavování parametrů tohoto nástroje musíme zajistit, aby byl opravdu celoevropský. Je samozřejmě nutné zabránit tomu, aby vyjadřoval pouze vůli občanů jedné země nebo omezeného počtu států. Musíme však hledat řešení, které povzbudí a podpoří zapojení veřejnosti. Je-li nutné si vybrat mezi tím, zda se dopustíme chyby velkou přísností a nekompromisností nebo větší velkomyslností, přiklonil bych se na stranu větší velkomyslnosti. Vymyslíme-li řešení, jimiž veřejnost odradíme od toho, aby se zapojila, zradíme tím ducha Lisabonské smlouvy a odmítneme evropskou veřejnost, protože, dámy a pánové, potřebujeme více Evropy, a to takové Evropy, která se více orientuje na občany. Potřebujeme, aby se evropští občané více zapojili a aktivně užívali své občanství.
Milan Zver
(SL) Chtěl bych vyjádřit svoji spokojenost a radost z toho, že zde dnes diskutujeme o této iniciativě, která sníží, jak jsem přesvědčen, to, co nazýváme demokratickým deficitem, nebo jej částečně odstraní.
Všeobecně vzato dnes demokracie upadá. Jak naznačují některé studie, dochází k zúžení demokratického dialogu a obsah pojmu demokracie se omezuje pouze na demokratické volby a nic víc. To vše má vliv na náladu našich občanů, kteří se stávají stále pasivnějšími, projevuje se nízkou volební účastí nebo dokonce ztrátou důvěry k demokratickým institucím.
Proto je velmi důležité, že jsme přijali Lisabonskou smlouvu, neboť ta rozšiřuje roli parlamentu, a to jak vnitrostátních parlamentů, tak i Evropského parlamentu. Především však umožňuje občanům vytvářet iniciativy, z čehož mám radost, že k tomu došlo. V důsledku toho se na evropské úrovni stáváme svědky vznikání něčeho, co bychom mohli nazvat projektem evropské demokracie, a domnívám se, že v tomto směru jsme již hodně pokročili vpřed.
Tato takzvaná evropská demokracie se však musí ještě rozrůst o další oblasti, včetně například návrhu kandidátů do Evropské komise. Stručně řečeno existuje řada oblastí, v nichž by příslušné evropské instituce mohly být z hlediska demokracie ještě vylepšeny. Jsem pevně přesvědčen, že tento projekt, tj. tato iniciativa, by mohl velmi posílit evropskou demokracii.
Salvatore Iacolino
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, dnes máme výtečnou příležitost: můžeme prosadit určitou hodnotu, totiž nástroj participativní demokracie, který občanům poskytuje Lisabonská smlouva. Skutečnost, že tento nástroj projednáváme jen po uplynutí několika měsíců, je podle mého názoru sama o sobě hodnotou natolik zásadní, že se jí nesmíme zpronevěřit.
Jsem přesvědčen, že bude samozřejmě velmi důležité jasně a přesně vymezit, co znamená podstatný počet členských států. Musíme použít takové kritérium, které patřičně zohlední na jedné straně zájem občanů podílet se na chodu institucí, na druhé straně náš zájem zajistit tomuto nástroji demokratickou platnost.
Příslušné procesy musí pochopitelně být jednoduché, přímočaré a přizpůsobitelné. V posledních týdnech jsem osobně navštívil několik škol a setkal jsem se tam s velkou ochotou naslouchat mi, ale především jsem si odnesl bohaté poznatky o tom, že děti chtějí hrát větší roli v Evropě, která se zejména na základě Lisabonské smlouvy mění. Aby tedy tento nástroj mohl sloužit společnosti, ale zároveň také orgánům, musíme zajistit jeho transparentnost, objektivitu a změnu. Úkolem Parlamentu proto je, aby společně s Komisí a Radou rozhodl právě o zjednodušení příslušných procesů.
Martin Kastler
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, patřím mezi ty, kteří stáli za vznikem jedné z prvních petic z podnětu občanů. Konkrétně se týkala zachování neděle jako dne pracovního klidu. Dnes se máme to potěšení vést rozpravu - a pak rozhodovat - o možném způsobu zapojení občanů do procesu politické práce v Evropě. Jedná se o možnost, jak do Evropy vnést více demokracie a čelit euroletargii.
Nechci tu ovšem jen pronášet chválu, nýbrž v souvislosti s tím, že příprava této směrnice již vstupuje do závěrečné fáze, na vás mám dvě prosby. Zaprvé jsme jakožto Evropané technologicky vyspělé obyvatelstvo. Chtěl bych vás požádat o to, abyste internet stanovili platným prostředkem, aby byla přípustná také občanská iniciativa s milionem podpisů ve formě elektronických podpisů, které jsou rovněž právně závazné.
Zadruhé bych chtěl poukázat na to, že zde činíme pouze první krok. Chtěl bych, abychom udělali ještě další krok. V současnosti existuje právo na občanskou iniciativu. Přál bych si, aby v budoucnosti existovalo na evropské úrovni také referendum, jako je tomu v mé vlasti, v Bavorsku. Probíhá to tak, že vznikne petice žádající o referendum, a pak, až ji podepíše dostatek lidí, se může referendum konat. Přál bych si, abychom toto měli také v Evropě.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Pane předsedající, veřejné konzultace týkající se iniciativy evropských občanů právě skončily a ukazuje se, že se jich zúčastnilo jen 323 respondentů. Z tohoto čísla vyplývá, že všechny evropské orgány by se měly pustit do důrazné propagace tohoto nového nástroje, protože v této chvíli je zřejmé, že o jeho existenci ví jen velmi málo lidí. Výsledky konzultace však ukazují směr, kterým by se měla Komise vydat při vypracování příslušných prováděcích předpisů.
Zaprvé je nezbytné stanovit společné zásady pro sběr a prokazování pravosti podpisů, které budou platit po celé Unii, a zajistit, aby občané museli splňovat stejné podmínky, například pokud jde o věk.
Další důležitou věcí je zavést určitou formu pro vyhodnocení přípustnosti iniciativy před sběrem podpisů, ovšem za předpokladu, že iniciativy a jejich organizátoři si budou vědomi toho, že formální uznání přípustnosti ještě neznamená, že Komise v té které věci předloží legislativní návrh.
Jsem přesvědčena, že iniciativa evropských občanů se může stát důležitým nástrojem, jehož prostřednictvím se bude v budoucnosti uskutečňovat diskuse - široká diskuse o záležitostech týkajících se všech Evropanů. Proto netrpělivě očekávám příslušné nařízení Komise.
Andrew Henry William Brons
Pane předsedající, užívání referenda - přímé demokracie - není neobvyklou modifikací demokracie. Jedná se o její původní formu - o vládu lidu, a nikoliv o vládu jménem lidu.
Měli bychom tedy být EU nejspíše vděční za to, že zavádí tuto iniciativu. Podle mého názoru ne. EU má demokracii v oblibě jen tehdy, může-li ji řídit a organizovat tak, aby jí přinesla požadované výsledky. Slyšeli jsme se, že právo uspořádat takové referendum budou omezovat zlomyslná ustanovení, například pravomoci EU a unijní verze lidských práv, což ve skutečnosti znamená politickou represi, omezování svobody projevu a dokonce svobody myšlení.
Poslední věcí je, že demokracie je vláda prováděná lidem - konkrétní a soudržnou pospolitostí - a nikoliv vláda libovolného vzorku osob. Hromadná migrace ztížila možnost jejího uskutečnění. Celá Evropa se stala ještě v menší míře jednotným lidem, jímž by jinak mohla být. Nicméně je to lepší než nemít nic a alespoň budeme moci dokázat, že tato iniciativa byla prázdným slibem.
Elena Băsescu
(RO) Jsem přesvědčena, že zařazení iniciativy evropských občanů mezi ustanovení Lisabonské smlouvy představuje důležitý krok k posílení demokracie v Evropské unii.
Další důležitou formou vykonávání a posílení demokracie je využívání referend. Zde bych chtěla odbočit a informovat vás o tom, že v Rumunsku se konala od roku 2004 tři referenda, přičemž poslední se týkalo přechodu na jednokomorový systém a snížení počtu poslanců. Účast dosáhla 51 % a převážná většina hlasovala pro dané návrhy.
Chtěla bych přivítat iniciativu Komise, že rozsáhlou veřejnou konzultaci o nařízení zahájila prostřednictvím internetu. Ta určí počet států, z nichž musejí pocházet podpisy, minimální počet podpisů z každé země a pravidla pro jejich ověření.
Na závěr bych se chtěla Komise zeptat, kdy si myslí, že začne toto nařízení platit. Já jsem přesvědčena, že musí být hotové co nejdříve.
Olga Sehnalová
(CS) Vážený pane komisaři, vážené kolegyně a kolegové, Evropská unie prožívá v posledních letech určitou krizi důvěry svých občanů. Jedním z jejích projevů je i velmi nízká volební účast ve volbách do Evropského parlamentu vyplývající z rozšířeného pocitu, že občan nemůže svým hlasem dění v Evropské unii nijak ovlivnit. Proto opravdu vítám možnost občanské iniciativy, kterou občanům EU otevírá Lisabonská smlouva, a v této souvislosti i veřejnou konzultaci s Komisí a zveřejněnou zelenou knihu, jak konkrétně možnost občanské iniciativy uvést do života. S většinou návrhů v zelené knize v zásadě souhlasím.
Pokud však podáváme pomocnou ruku, nesmíme se současně obávat, že ji občané EU přijmou. Proto, pokud nám jde o maximální dialog s občany, považuji některá omezující opatření za příliš striktní. Jde zejména o minimální počet členských zemí, ze kterých pocházejí občané podepsaní pod iniciativou, a definici tzv. podstatného počtu zemí. Navrhovaná 1/3 zemí, tzn. v současné době 9, je dle mého názoru pro případné iniciativy odrazující a prakticky nereálná. Snížení tohoto počtu na 20 % bych považovala za vstřícný krok směrem k občanské veřejnosti Evropské unie, který bude vnímat např. také zvyšující se důraz na úlohu makroregionů na tvorbu evropských politik. A proč ne?
Csaba Sógor
(HU) Možnost iniciativy evropských občanů může podpořit rozvinutí veřejných diskusí o evropských otázkách a vést ke vzniku skutečné evropské občanské veřejnosti. Zástupci občanské společnosti se budou moci zaměřit na ty sociální otázky, které politické skupiny zastoupené v Evropském parlamentu nemohou nebo nechtějí otevírat. Z těchto otázek bych chtěl upozornit především na jednu. Považuji za důležité, aby souběžně s předchozím oznámením návrhů na usnesení a ještě před započetím sběru podpisů nebo možná poté, až jich bude určité množství shromážděno, Komise v rámci určeném svými pravomocemi a právními předpisy Společenství sdělila své stanovisko, zda je dotyčný návrh přijatelný. Kdyby byla po shromáždění milionu podpisů určitá iniciativa z formálních důvodů nebo na nedostatečném právním základě zamítnuta, vrhlo by to nejen na Komisi, ale na celou Evropskou unii velmi nepříznivé světlo.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Lisabonská smlouva přináší posílení role občanské společnosti v evropských orgánech a evropským občanům umožňuje dávat podnět k legislativním návrhům. Právo na občanskou iniciativu by umožnilo občanům v počtu minimálně jednoho milionu požadovat na Komisi, aby v konkrétní oblasti předložila legislativní podněty.
Shromáždit takové velké množství podpisů signatářů je opravdu obtížné. Aby se zavedl efektivní mechanismus demokratické participace a tato iniciativa byla pro občany přístupná, musí se možnost dát podnět k návrhu řídit jasnými obecnými zásadami a realizovat jednoduchým a vhodným postupem.
Od vstupu Lisabonské smlouvy v platnost však bohužel právo na občanskou iniciativu dosud nebylo uvedeno do praxe. Žádný z aspektů občanské iniciativy se zatím neprodiskutoval a neexistuje ani žádný akční plán na to, jak zabezpečit transparentnost iniciativ a demokratickou odpovědnost, aby se občané nestali oběťmi zájmů velkých firem.
Občanský dialog patří k nejdůležitějším prvkům evropského modelu demokracie i demokracie v mé vlasti, Litvě, a je jejím nezbytným základem, proto žádám Komisi, aby učinila veškerá opatření nutná k zajištění toho, aby právo na občanskou iniciativu bylo co nejdříve náležitě provedeno.
Seán Kelly
(GA) Pane předsedající, naši kolegové ve vztahu k této otázce učinili mnoho zajímavých věcí a jednomyslně se shodli na tom, že občané by měli mít k dispozici tento výtečný nástroj.
V irském referendu o Lisabonské smlouvě představovala občanská iniciativa účinný a přesvědčivý argument proti příznivcům tábora, který říkal "ne" Lisabonské smlouvě, především proti jejich tvrzení, že smlouva neusiluje o skutečně demokratické zapojení občanů, ale o uzurpování moci pro Evropskou unii. Po zakotvení určité věci ve smlouvě však ještě zbývá ji uvést do života, a zde na nás čeká velký úkol.
Na jedné straně hrozí - reálně hrozí - že by iniciativu mohli zneužít ve svůj prospěch zájmové skupiny a mocné lobby, pro něž by nebylo nikterak obtížné shromáždit milion popisů. Proto by opravdu stál za úvahu návrh kolegy De Rossy o zapojení veřejného ochránce práv.
Na druhé straně však občanům přináší skutečné možnosti. Za zvážení stojí iniciativa, kterou zahájil kolega de Castro a jež se týká zvláštního postavení neděle, toho, zda chceme sedmého dne odpočinout jako náš stvořitel, nebo zda ji chceme nechat být obyčejným dnem týdne. Jedná se tu o zvážení důležité věci.
Myslím, že je zde široké pole působnosti a těším se na vývoj této iniciativy.
Diego López Garrido
Pane předsedající, musím vyjádřit svoji hlubokou spokojenost s rozpravou, jež se právě konala. Navíc se jednalo o rozpravu, která se uskutečnila na žádost Parlamentu, jenž si výslovně přál, aby její náplní byla občanská iniciativa. Myslím, že zde zazněla celá řada projevů, z nichž jsem pochopil jednoznačnou podporu tomu, aby tato záležitost byla prioritou španělského předsednictví Rady. Kromě toho má podporu i její rychlá realizace.
Věřím, že jste v tomto směru rovněž přijali s velkým uspokojením, když pan komisař Šefčovič oznámil, že text nařízení bude předložen dne 31. března. Ještě jednou děkuji Komisi za rychlost, zájem a nadšení, s nimiž se věnovala této věci, a za skutečnost, že díky tomu již teď můžeme zahájit legislativní proces. Doufám, že bude co nejdříve zakončen tím, že tato legislativní iniciativa občanů, kterou téměř všichni řečníci považují za nezbytnou, naléhavě potřebnou a nepostradatelnou, bude uvedena do života.
Domnívám se, že to lze navíc chápat jako podporu ze strany všech parlamentních skupin a všech poslanců včetně těch, kteří jako pan poslanec Kamall ve svém pozoruhodném projevu podpořili legislativní iniciativu občanů kvůli tomu, že podle jejich názoru se tak oslabí Evropská unie.
Pan poslanec Kamall není přítomen... Škoda, že tu není, je mi líto, že mám pro něj špatné zprávy a že ho zklamu, protože tato iniciativa Evropskou unii posílí a v žádném případě ji neoslabí. Posílí ji, protože jde o iniciativu, která stručně řečeno posiluje dvě zásadní stránky Evropské unie: demokracii a občanství. Toto jsou dva hlavní politické pilíře Evropské unie: demokracie a občanství.
Jedná se o iniciativu, která se do jisté míry pokouší vyvážit onen paradox, kterého jsme svědky: Evropská unie je stále silnější, přičemž Parlament je toho důkazem, je stále vlivnější a má stále větší dopad na životy občanů, přesto se Evropská unie nestala součástí diskusí probíhajících v jednotlivých zemích.
Jde o paradox, který se dotýká samotné demokracie. Tato občanská iniciativa totiž rozšíří soubor celoevropských diskusí týkajících se, jak řekl pan poslanec Méndez de Vigo, otázek evropské, nikoli místní povahy. Protože vyžaduje, aby spolu komunikovali lidé z různých zemí, je zřejmé, že přispěje ke vzniku evropského povědomí. Jedná se nepochybně o příležitost, jak posílit tuto demokracii a také občanství, neboli evropský lid, démos, o čemž hovořil pan poslanec Casini, jenž je kromě toho předsedou Výboru pro ústavní záležitosti, tedy výboru, který především se touto iniciativou bude zabývat.
Občanství, které považoval ve svém projevu za tak důležité pan poslanec Jáuregui a které v takové míře ztělesňuje kořeny Evropské unie. Zmiňoval se o něm také pan poslanec Sógor nebo rovněž pan poslanec Häfner o této věci hovořil. Jak zde uvedl pan poslanec Kastler, tato iniciativa se musí uplatňovat v praxi. Je výzvou k občanům, protože evropská občanská identita se rozvíjí spolu s tím, jak je prakticky žita. Nevznikne jednoduše přiznáním určitého práva, nýbrž až po uvedení tohoto práva do života a až s jeho používáním. Toto je podle mě tou důležitou věcí, která by se měla stát, jakmile vstoupí tato občanská iniciativa v platnost.
Ještě jednou děkuji Komisi a Parlamentu, které, jak jsem přesvědčen, se touto záležitostí pečlivě, důkladně a rychle budou zabývat. Pan poslanec Iacolino se zmínil o mimořádné rychlosti postupu, která nám umožňuje dosáhnout toho, aby tato iniciativa vznikla co nejdříve, a paní poslankyně Băsescuová se ve svém projevu rovněž odvolávala na rychlost, s níž chceme tuto iniciativu uvést do praxe.
Maroš Šefčovič
člen Komise. - Pane předsedající, nejprve bych chtěl poděkovat Diegovi za výborné shrnutí dnešní rozpravy. Chtěl bych vám všem poděkovat za podporu a kladná očekávání, která spojujete s občanskou iniciativou. Mohu vás ujistit, že až návrh schválíme, velmi rád vám jej předložím v nejbližším možném termínu.
Vzhledem k časovým omezením a vzhledem k tomu, že návrh dosud není dokončen, dnes nemůžeme zabíhat do podrobností. Jsem vám však velmi vděčný za vaše názory a stanoviska, protože skutečně vystihovaly charakter a kvalitu názorů a stanovisek, které jsme shromáždili během přípravy iniciativy evropských občanů.
Na mnoha bodech se všichni shodneme. Tím prvním je nepochybně transparentnost. Mohu vás ujistit, že hledáme řešení, které prostřednictvím registrace iniciativy u Komise zaručí, že budeme vědět, kdo ji organizuje a jak je financována. Budeme mít k dispozici velmi signifikantní informace o tom, zda je daná iniciativa autentická, zda je skutečně občanskou iniciativou a zda má opravdu evropský charakter. Myslím, že aby tento nový nástroj mohl být vhodně a užitečně používán, musí se vyznačovat všemi jmenovanými prvky.
Všichni se shodneme na hledisku praktičnosti. Chtěli bychom mít systém, který bude pro uživatele přátelský. Chtěli bychom vytvořit systém, z něhož nebudou mít občané pocit, že při shromažďování nebo poskytování podpisů budou muset projít velmi únavným postupem. Hledáme příslušné možnosti a zabýváme se tím, jak lze využít moderní informační technologie, jež jsou s naším stoletím tak neodmyslitelně spjaty.
Je zřejmé, že v jednotlivých členských státech existují rozdílné systémy ověřování podpisů. Jednoznačná reakce, kterou jsme získali prostřednictvím veřejné konzultace, zněla, že co se týče ověřování a shromažďování podpisů, občané by upřednostňovali do jisté míry jednotný postup. Zároveň však členské státy vyslovily požadavek, abychom hledali systém, který pro vnitrostátní orgány nebude velkou zátěží a nebude pro ně ani příliš komplikovaný, protože právě členské státy budou muset ověřovat, zda podpisy shromážděné na podporu dané občanské iniciativy jsou pravé a platné.
Velmi pozorně jsem naslouchal vašim žádostem, aby byly jasně definované postupy, které budou následovat, až iniciativa úspěšně splní podmínky a až budou shromážděny potřebné podpisy. Chtěl bych vás ujistit, že návrh takto připravíme. Budou v něm velmi jasně stanovené lhůty, kdy, jak a v jakém časovém rozmezí bude muset Komise zareagovat na iniciativu, která úspěšně splní podmínky.
Pokud jste naslouchali zde vyjádřeným stanoviskům, budete se mnou určitě souhlasit v tom, že nejobtížnější otázkou, kterou budeme muset vyřešit, je otázka přípustnosti - jak nalézt řešení, kterým zabráníme zklamání občanů, jakým způsobem můžeme ochránit hodnoty EU a jak můžeme zajistit, aby toto právo na iniciativu evropských občanů bylo využíváno seriózně a opravdově. Mohu vás ujistit, že na tyto otázky a tyto poněkud protichůdné požadavky neexistují jednoduché odpovědi.
Komise hledá variantu, která by již od samého začátku chránila evropské hodnoty a lidská práva. Zároveň bychom však chtěli mít jistotu o tom, že návrhy na občanskou iniciativu budou mít opravdovou možnost uspět.
Chtěli bychom předejít možnosti zneužití, abychom nedostávali každých čtrnáct dní návrhy na iniciativu s nesmyslnými tématy, k jejichž přípustnosti bychom byli povinni vydat stanovisko, vůči němuž by pak bylo podáno odvolání k soudu - předejít iniciativám, které budou navrženy výhradně proto, aby jejich potenciální organizátoři mohli jejich prostřednictvím zviditelnit svůj negativní politický program. Také tuto stránku musíme mít na zřeteli. Doufám, že najdeme vyvážené řešení, které zachová u této kontroly přípustnosti náležitý poměr.
Nyní v krátkosti odpovím na otázku paní místopředsedkyně Durantové, která se týkala komunikace s občanskou společností. Domnívám se, že iniciativa evropských občanů představuje nejlepší odpověď. Evropský hospodářský a sociální výbor s námi vede velmi dobře strukturovaný dialog, jenž organizuje. Právě před dvěma týdny jsme spolu měli velmi dlouhou rozpravu. Domnívám se, že veřejné konzultace s živým a velkým ohlasem probíhají, když jsou předkládány návrhy chytrých právních předpisů. Rozšíříme je a v budoucnosti je budeme ještě více používat.
S ohledem na čas mi dovolte na závěr říci, že se opravdu velmi těším, až se sem již brzy vrátím s příslušným návrhem. Těším se na naši vzájemnou diskusi o této otázce a na postupy, které budou, jak doufám, velmi dynamické a rychlé, abychom se co nejdříve dočkali schválení tohoto velmi důležitého nástroje.
Předsedající
Tímto je bod uzavřen.
Písemná prohlášení (článek 149)
Rareş-Lucian Niculescu  
Nový legislativní rámec pro iniciativu evropských občanů lze nepochybně přivítat. Argumenty pro to, aby občané měli přístup k takovému nástroji, se ozývaly již dlouhou dobu. Na druhé straně sdílím postoje těch, kdo si dnes vzali slovo a požadovali, aby se nařízení, jež budou základem pro praktickou realizaci občanské iniciativy, vyznačovala jednoduchostí, přístupností, byla snadno srozumitelná a vyžadovala co nejméně byrokracie. Jedině takto dosáhneme toho, že se z občanské iniciativy opravdu stane vhodný nástroj, jehož prostřednictvím budou moci občané projevit svůj hlas. Jedině takto se EU úspěšně více přiblíží občanům a stane demokratičtější.
Joanna Senyszyn  
Lisabonská smlouva dává občanům Evropské unie právo navrhnout legislativní podnět. Jedná se o jeden z nejdůležitějších kroků v rámci budování občanské demokracie a přímého zapojení občanů do unijního procesu rozhodování. Iniciativa evropských občanů může přispět k odstranění odstupu mezi institucemi a občany a může podpořit rozvoj evropské občanské společnosti. Proto je nezbytné velmi rychle přijmout nařízení, které upraví průběh, podmínky a postupy pro předložení takové iniciativy. Občané Evropské unie to netrpělivě očekávají.
Iniciativa evropských občanů se týká především většího zapojení občanů do vytváření evropských právních předpisů. Proto bych chtěla nadhodit, že elektronické podpisy v občanské iniciativě mohou být dalším prostředkem, který vzbudí zájem o evropskou politiku. Jelikož již lze prostřednictvím internetu volit a provádět bankovní operace, určitě dokážeme vytvořit bezpečný systém, který nám umožní identifikovat elektronické podpisy.
Transparentnost postupů je rovněž důležitá. Organizátoři iniciativ musí být veřejně odpovědní za transparentnost financování kampaně na sběr podpisů. Ani stanovení přesných kritérií pro průběh takové kampaně nezajistí ochranu před možným zneužitím tohoto nástroje euroskeptiky, pro které nepředstavuje žádný vážný problém vynaložit značné finanční prostředky a shromáždit milion podpisů, jak ukázala volební kampaň před posledními volbami do Evropského parlamentu. Řešením by mohlo být uložit iniciátorům povinnost zřídit webové stránky s informacemi o financování, například o zdrojích příjmů, o výdajích a o účetních uzávěrkách.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Dnešní rozprava je dalším krokem na cestě k vytvoření výsledné formy iniciativy evropských občanů. Myšlenka vytvořit nástroj, který by občanům umožnil podílet se plněji na demokratickém životě Unie, byla nadhozena již v roce 2005 po neúspěšných ústavních referendech ve Francii a Nizozemí. Na těchto hlasováních se nepříznivě odrazil znatelný nedostatek komunikace mezi Evropskou unií a jejími občany. Dokonce ještě nedávno zveřejněné výsledky veřejných konzultací, které zahájila Zelená kniha o evropské občanské iniciativě, ukazují na malou míru zájmu ze strany jednotlivých občanů. Komise obdržela reakce jen od 159 osob.
Občanská iniciativa nám umožňuje tento stav změnit a tím, že dá občanům právo požádat Komisi přímo, aby předložila nové politické iniciativy, posílí hlas evropských občanů. Abychom zajistili, že se tato iniciativa nestane nástrojem politických hrátek, nesmíme mít na občany příliš přísné požadavky. Musíme však ověřit, zda jsou splněny záruky proti zneužití. Je důležité, aby iniciativa evropských občanů byla opravdu nadnárodním nástrojem, který bude občansky přívětivý a snadno použitelný. Musí být jednoduchý, jasný a snadno přístupný. Pokud návrh iniciativy nebude splňovat formální požadavky, jeho myšlenka by měla zůstat zachována a předložena formou petice. Takto práce nutná na jeho přípravu a vynaložené úsilí nepřijdou na zmar. Splnění těchto podmínek Evropanům poprvé v dějinách sjednocené Evropy umožní uplatnit skutečný a přímý vliv na vytváření evropské politiky.
