Omaisuudenhoito II (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana Wolf Klinzin talous- ja raha-asioiden valiokunnan puolesta laatima mietintö omaisuudenhoidosta II.
Wolf Klinz
esittelijä. - (DE) Arvoisa puhemies, yhteissijoitusyritysten sijoituksista vuonna 1985 annetun UCITS-direktiivin jälkeen EU:n rahoitusmarkkinat ovat kasvaneet räjähdysmäisesti. Direktiiviä on sittemmin päivitetty kahdesti markkinoilla tapahtuneen kehityksen huomioon ottamiseksi. Direktiivin jälleenpäivitys on ensi vuoden asialistan kärjessä.
Yksi tärkeä tekijä komission nykyisessä uudistushankkeessa on omaisuudenhoidosta annettu ensimmäinen päätöslauselma - omaisuudenhoidosta I - jonka Euroopan parlamentti antoi huhtikuussa 2006. Siinä esitellään uudistuspaketin keskeiset kohdat. Olen kiitollinen komissiolle siitä, että se on hyväksynyt nämä suositukset ja että se aikoo panna ne täytäntöön lainsäädännöllisessä välineessä vuoden vaihteessa.
Nykyinen päätöslauselmaluonnos, jonka nimi on ”Omaisuudenhoito II”, on niin ikään tarkoitettu tasoittamaan tietä komission tuleville aloitteille. Tässä tarkoituksessa luonnoksessa esitetään joukko toimenpiteitä, jotka eivät rajoitu pelkästään ensi vuodelle suunnitellun uudistuspaketin sisältöön, vaan ne ovat mielestämme välttämättömiä, jos Euroopan rahoitusalasta halutaan entistä kilpailukykyisempi. Seuraavassa esitän päätöslauselmaluonnoksen keskeiset kohdat:
Ensinnäkin komission olisi syytä harkita sijoituskelpoisten varojen ulottamista kiinteistörahastoihin ja hedge-rahastoihin. Molemmilla tuotteilla autetaan hajauttamaan arvopaperisalkkujen riskeille altistumista sekä voidaan tarjota houkuttelevat tuottomahdollisuudet. Sen ohella, että tarjotaan mahdollisuus lisätä nämä tuotteet arvopaperisalkkuihin, olisi syytä harkita sijoitusyhtiön toimilupaa, joka mahdollistaisi yksityisten sijoittajien suoran pääsyn näihin tuotteisiin. Panemme tyytyväisenä merkille kiinteistörahastoja käsittelevän komission asiantuntijaryhmän perustamisen ja kannatamme komission päätöstä laatia selvitys yhdenmukaistamattomista vähittäisrahastoista.
Toiseksi sekä vähittäissijoittajien että ammattimaisten sijoittajien ja institutionaalisten sijoittajien pitäisi hyötyä EU:n yhtenäismarkkinoista täysipainoisesti. Näille ryhmille, jotka pärjäävät käytännössä ilman perinteisiä kuluttajansuojamekanismeja, ei ole vielä koskaan annettu mahdollisuutta toimia rajojen yli ilman julkisia ilmoitusmenettelyjä. Suunnattuja anteja koskevan eurooppalaisen järjestelmän luominen voisi korjata tilanteen. Se olisi suunniteltava siten, ettei se rajoita yksittäisten jäsenvaltioiden nykyjärjestelmiä, joista osa on hyvin liberaaleja. Tällaisen joustavuuden takaamiseksi parlamentti on ehdottanut, että Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea antaisi suosituksia järjestelmän laatimisesta. Seuraavassa vaiheessa voitaisiin tutkia, onko tämä riittävä toimi vai tarvitaanko maailmanlaajuisesti sitovaa direktiiviä.
Kolmanneksi vähittäissijoittajille suunnattujen sijoitustuotteiden kirjo kasvaa koko ajan, mutta saatavilla oleva tuotetiedotus ei mahdollista tuotteiden suhteellisten etujen vertailua. Tämä johtuu osaksi siitä, että Euroopan maiden lainsäädäntö on hyvin hajanainen. Jotta yksittäiset sijoittajat voisivat kuitenkin tehdä asiantuntevia päätöksiä, kilpailevia tuotteita koskevien tietojen antamis- ja ilmoittamisvelvollisuuksien on voitava olla jossakin määrin vertailukelpoisia. Eri alojen on voitava kilpailla tasavertaisesti samoilla säännöillä. Tästä syystä kehotamme komissiota tarkistamaan eri tuoteluokkien nykyistä lainsäädäntökehystä ja tekemään ehdotuksia siitä, miten tilannetta voidaan parantaa.
Tavoitteena ei ole tehdä tuotteista täysin vertailukelpoisia. Henkivakuutukset, sijoitustodistukset ja rahastot vaihtelevat olennaisesti oikeudellisen asemansa ja rakenteensa suhteen. Tarkoituksena on lähinnä luoda yhtäläiset tietojen toimittamista koskevat vaatimukset. Edes maksimaalisesta avoimuudesta ei kuitenkaan ole mitään hyötyä, jos sijoittajat eivät saa edes vähimmäistason tietoja eri rahoitustuotteista ja niiden toimintatavoista. Jäsenvaltioiden vastuulla onkin edistää alan koulutusaloitteita.
Neljänneksi sijoittajien pitäisi hyötyä sekä laajasta tuotevalikoimasta että alhaisesta kustannustasosta. EU:n rahastot ovat kuitenkin nykyisin hyvin hajanaiset, mikä ruokkii tehottomuutta ja kohtuutonta kustannustasoa erityisesti kilpaileviin maihin verrattuna. Komissio aikoo laatia ensi vuonna lainsäädäntökehyksen rahastojen fuusioita varten. Tämä on kannatettava ajatus. Komissio on kuitenkin sivuuttanut erään keskeisen esteen rajat ylittäville fuusioille, nimittäin verotuksen. Vaadimmekin, että rajat ylittäviä fuusioita kohdellaan verotuksessa täsmälleen samalla tavoin kuin kansallisia fuusioita, toisin sanoen fuusiot eivät saa lisätä sijoittajien verovastuuta. Emme vaadi veroasteeseen kohdistuvia toimia tai vastaavia. Vaadimme vain, ettei rajat ylittäviä fuusioita kohdella eri tavoin kuin kotimaisia.
Viidenneksi parlamentti aikoo laatia erillisen mietinnön, jossa arvioidaan hedge-rahastoja ja pääomarahastoja koskevan EU:n lainsäädäntökehyksen tarpeellisuutta. Komission olisi kuitenkin valmistauduttava ottamaan aktiivisesti osaa näistä aiheista käytäviin kansainvälisiin keskusteluihin.
Lopuksi haluan kiittää kollegoitani valiokunnassa sekä erityisesti muiden ryhmien varjoesittelijöitä tiiviistä yhteistyöstä. Toivon, että kuten ensimmäiselläkin kerralla, komissio hyväksyy jälleen ehdotuksemme, jotta sijoittajat ja rahoitusala voisivat hyötyä täysipainoisesti Euroopan yhtenäismarkkinoiden tarjoamista mahdollisuuksista.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää talous- ja raha-asioiden valiokuntaa ja erityisesti esittelijä Wolf Klinziä siitä, että he tekivät aloitteen valiokunta-aloitteisen mietinnön laatimiseksi, sekä mietinnön parissa tehdystä kovasta työstä. Haluan ottaa tilaisuudesta vaarin ja kiittää myös Euroopan parlamenttia sen hyödyllisestä panoksesta omaisuudenhoitoa koskevassa keskustelussa. Parlamentin edellinen, omaisuudenhoitoa käsittelevä mietintö oli niin ikään erinomainen lisä työllemme yhteissijoitusyrityksistä annetun direktiivin parissa.
Olemme mielestämme onnistuneet luomaan pitkässä analysointi- ja kuulemisprosessissa vankan konsensuksen siitä, mitä pitää tehdä ja miten. Meidän on syytä välttää asialistamme ylikuormittamista, mutta emme myöskään sulje silmiämme muilta aiheilta ja ongelmilta. Tämänpäiväinen mietintö on osoitus siitä, että Euroopan rahoitusala on myös monien muiden haasteiden edessä. Olemme jo aloittaneet työnteon monella mietinnössä mainitulla alalla. Tavoitteena on saada vankat todisteet tulevien päätösten pohjaksi. Olemme iloisia, että parlamentti kannattaa huolellista vaikutustenarviointiprosessia. Me komissiossa uskomme vahvasti tällaiseen lähestymistapaan. Se takaisi, että tulevat aloitteet vastaavat todellisia tarpeita ja tarjoavat tehokkaat ratkaisut. Toimimme näin myös suunnattuja anteja koskevassa toiminnassamme. Aiomme esittää viimeistään toukokuussa 2008 komission tiedonannon, jossa arvioimme suunnattuja anteja koskevan EU:n järjestelmän tarpeellisuutta ja toteutettavuutta.
Tänään käsittelemässämme mietinnössä vaaditaan nopeita ratkaisuja yhdenmukaistamattomien vähittäisrahastojen rajat ylittävien toimilupien helpottamiseksi. Tutkimme tarkoin myös tätä tärkeää asiaa ja raportoimme siitä neuvostolle ja parlamentille syksyllä 2008. Toivomme, että tämä mietintö tarjoaa jonkinlaisen empiirisen pohjan tähän monimutkaiseen keskusteluun.
Keskustelua seuratessa saattaa toisinaan syntyä vaikutelma, että ratkaisut on löydetty jo ennen ongelman varsinaista määrittelyä. Varoitamme hätäilystä laajentaa edelleen EU:n vähittäisrahastokehystä. Kolmas UCITS-direktiivi mahdollistaa jo laajan kirjon innovatiivisia strategioita sekä myös vaihtoehtoisia sijoituksia. Meillä on oltava selkeä käsitys siitä, mikä on nykyään mahdollista ja onko riskinhallinnan valvonta tehtäviensä tasalla kautta koko alan, ennen kuin harkitaan vähittäisrahastokehyksen laajentamista. Ymmärrämme kyllä Euroopan rahoitusalan halun tunnustella johtoasemaansa innovoinnissa ja rahatalouden luovuudessa, muta tämä ei saa heikentää sijoittajien luottamusta yhteissijoitustoimintaan.
Tunnustamme mietinnössä esille otetun huolen eroista korvaavien tuotteiden jakeluun sovellettavissa sääntelyvaatimuksissa sekä korostamme, että komissio on avoin merkittävien kysymysten käsittelylle. Vastaukset lokakuussa esitettyyn todistepyyntöön antavat mahdollisuuden arvioida, aiheuttaako sääntelyn pirstaleisuus todellisen ja merkittävän riskin sijoittajien tappioksi. Näiden vastausten ja myöhemmin tapahtuvan seurannan pohjalta komissio antaa syyskuussa 2008 tiedonannon EU:n toimien tarpeellisuudesta.
Suhtaudumme myönteisesti siihen, että mietinnössä tunnustetaan hedge-rahastojen myönteinen panos markkinoiden toiminnassa ja yritysten tehokkuudessa. Jotkin tuoreet yritysvetoiset aloitteet parhaita käytänteitä koskevien vapaaehtoisten standardien kehittämiseksi ovat kannatettava ja oikeasuuntainen vastaus tietojen toimittamisen tehostamista koskeviin vaatimuksiin. Olemme hyvillämme myös siitä, että parlamentin mielestä pitkälle globalisoituneella alalla tarvitaan kansainvälisiä vastauksia.
Yhteenvetona voidaan todeta, että omaisuudenhoidossa on saatu paljon aikaan. Edessä on kuitenkin vielä pitkä tie. Tällä nopeasti muuttuvalla alalla ilmaantuu jatkuvasti uusia haasteita. Hätäinen ja huonosti valmisteltu toiminta ei kuitenkaan hyödytä meitä mitenkään. On ilo huomata, että komissio on saanut parlamentista hyödyllisen kumppanin, joka ponnistelee saman tavoitteen eteen: kohti yhdennettyä ja tehokasta eurooppalaista sijoitusrahastoalaa, josta hyötyvät sekä ala että sijoittajat.
Astrid Lulling
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa puhemies, jos tarkastelemme kantaamme tähän tärkeään valiokunta-aloitteeseen mietintöön, joka käsittelee komission valkoista kirjaa sijoitusrahastoista, olemme päättäneet yksimielisesti keskittyä muihin kuin lainsäädännöllisiin näkökohtiin, koska lainsäädäntöehdotus kolmannen UCITS-direktiivin tarkistamisesta jätetään käsiteltäväksi alkuvuodesta 2008. Näin ollen kysymykset, joita olemme päättäneet käsitellä, ovat olennaisen tärkeitä siirtokelpoisiin arvopapereihin kohdistuvaa yhteistä sijoitustoimintaa harjoittaville yrityksille.
On olemassa riski, että sijoituskelpoisten varojen ulottaminen avoimiin kiinteistörahastoihin ja vaihtoehtoisiin rahastoihin vahingoittaa yhteissijoitusyrityksistä annetun direktiivin alaan kuuluvien tuotteiden erinomaista mainetta maailmalla ja haittaa niiden jakelua sekä Euroopan unionissa että kolmansissa maissa. Estääkseen sijoitusrahastoalaan kohdistuvat haittavaikutukset, parlamentti on kehottanut komissiota laatimaan perusteellisen selvityksen vaikutuksista, joita saattaa olla näiden yhdenmukaistamattomien vähittäisrahastojen sisällyttämisestä varoihin, joita voidaan pitää UCITS-sijoituksina.
UCITS-sijoitusten arvo on yhteensä tuhansia miljardeja euroja, ja niiden osuus on noin 80 prosenttia Euroopan sijoitusrahastomarkkinoista. Ala odottaa kuumeisesti UCITS-direktiivin tarkistamista. Parlamentti on esittänyt selkeästi, ettei sijoituskelpoisten varojen laajentamista pidä toteuttaa ennen UCITS-direktiivin tarkistamisen loppuunsaattamista, jotta vältytään turhilta ja haitallisilta viivytyksiltä tässä tarkistustyössä. Olen ryhmäni nimissä vaatinut johdonmukaisesti tämän linjan noudattamista, joten olen kiitollinen esittelijän kompromissihalukkuudesta.
Mietinnössä vaaditaan myös luomaan unioniin yhdenmukainen lainsäädäntökehys suunnatuille anneille. Kannatan täysin mietinnön suosituksia tältä osin.
Suunnattuja anteja koskevan järjestelmän on perustuttava ammattitaitoisten sijoittajien tarkkaan määrittelyyn rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin vaatimusten mukaisesti. Asianmukaisesti informoidut ja ammattitaitoiset sijoittajat, joilla on oikeus ottaa osaa suunnattuihin anteihin, eivät saa missään oloissa joutua kärsimään liiallisesta byrokratiasta paitsi tarpeettomien myös tehottomien sääntöjen takia.
En voi hyväksyä sosialistien tarkistusta, jossa vaaditaan tasavertaisuutta jäsenvaltioiden sääntely- ja valvontajärjestelmien välillä suunnattuja anteja koskevien järjestelyjen soveltamisessa, sillä tämä tarkoittaisi vastavuoroisen markkinoillepääsyn sallimisen. Vaatimus tasavertaisuudesta on sitä paitsi täysin epärealistinen.
Minun on korostettava kohtaa, josta minä ja ryhmäni olemme eri mieltä esittelijän kanssa. Se koskee mietinnön 19 kohtaa, jossa käsitellään niin sanottuja vakuusrahastoja. Jo rahastojen käsite on ristiriitainen, joten vastustimme niiden virheellistä tulkintaa. Toivon, että onnistumme poistamaan tuon kohdan. Minun on kuitenkin onniteltava esittelijää laadukkaasta työstä, jonka ansiosta voimme valmistella kunnolla lainsäädäntöesityksen. Voimme siis nyt odottaa levollisin mielin meitä ensi vuonna odottavia tehtäviä.
Harald Ettl
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, saanen sanoa Astridille, ettei hänen tarvitsisi aina olettaa, että sosialistien esitykset ovat kestämättömiä. Aloitan kiittämällä lämpimästi esittelijä Wolf Klinziä tasapainoisesta mietinnöstä. Komission jäsenelle minun on todettava, ettei hänen pitäisi aina huolehtia niin kovin asialistan ylikuormittamisesta.
Käsittelemme omaisuudenhoidosta laadittua mietintöä Yhdysvaltain rahoitus- ja asuntolainakriisin taustaa vasten. Ei edes Euroopan keskuspankki kykene arvioimaan niiden vahinkojen koko laajuutta, jota tämä kriisi on aiheuttanut Euroopan rahoitusjärjestelmille ja pankeille. Ja lisää voi olla - tai itse asiassa on - tulossa. Globaalit rahoitusmarkkinat ovat jo nyt niin tiiviisti sidoksissa toisiinsa, ettei ollut mitään keinoa suojella unionia spekulatiivisilta ylilyönneiltä, joista meidän kaikkien on loppujen lopuksi otettava syy niskoillemme. Ahneet pankinjohtajat, jotka keskittyivät vain omistaja-arvoon, nauttivat edelleenkin korkeasta asemasta, ja Yhdysvaltain luokituslaitokset jatkavat kuumana käyvää kauppaa johtaen meitä harhaan. Reaktiivisesta lainsäädännöstä ei kuitenkaan koskaan voida mennä takuuseen. On silti paljon vielä tehtävää, eikä komissio voi jättää asiaa ja markkinoita sikseen.
Yksi mietinnön viesteistä, jonka haluan nostaa esiin, on se, että tiedottamisen ja avoimuuden lisääminen parantavat kuluttajansuojaa ja -turvaa. Tämä on erittäin vankka lähtökohta. Toinen myönteinen asia on, että mietinnössä mainitaan hedge-rahastot ja pääomarahastot, sillä yhä useampi sijoitustenhoitaja sijoittaa vaihtoehtoisiin sijoitustuotteisiin. Hedge-rahastot, avoimet kiinteistörahastot ja muut vähittäistuotteet olisi sen vuoksi sisällytettävä kolmanteen UCITS-direktiiviin. Tämä on vielä tekemättä.
Omaisuudenhoidon käsite pitää mielestäni sisällään vakaan kehityksen joko sijoitustodistusten, eläkerahastojen, henkivakuutusyhtiöiden, pankkien tai yksityisen omaisuudenhoidon avulla. Meillä on vuodesta 2003 asti ollut direktiivi sisäpiirikaupoista ja markkinoiden manipuloinnista. Sen täytäntöönpano on ollut täysin riittämätön. Rahastoala mainitsee aina kalliin ylisääntelyn erityiseksi ongelmaksi ja kieltäytyy laajentamasta avoimuus- ja vastuusääntöjä.
Arvoisa komission jäsen, tarvitsemme nyt selkeästi jäsennellyn, oikeusvarmuuden mahdollistavan järjestelmän. Olen tyytyväinen, että ehdotukseni yritysjohdon valvontaa koskevan lausekkeen parantamisesta hyväksyttiin, mutta pahoittelen, että esitykseni rahoitusmarkkinoiden valvonnasta EU:ssa hylättiin. Voimme ajatella ja todennäköisesti meidän onkin ajateltava hieman enemmän myös tähän suuntaan, arvoisa komission jäsen.
On kuitenkin ilahduttavaa, että vakuusrahastoista saatiin aikaan puoluerajat ylittävä kompromissi. Kun kaikki on sanottu ja tehty, meidän on tehtävä kaikkemme sen varmistamiseksi, että sijoitustenhoitajien harjoittamaa keinottelua rajoitetaan ja että parlamentti, komissio ja neuvosto eivät sorru vitkasteluun. Tämä oli osoitettu teille, arvoisa komission jäsen. Ryhtykää toimiin, ja tehkää se hyvin!
Margarita Starkevičiūtė
ALDE-ryhmän puolesta. - (LT) Haluan huomauttaa, ettei tämä mietintö vastaa todellisuutta, vaikka se onkin tasapainoinen ja yleisesti ottaen hyväksyttävissä. Ongelmana on, että saamiemme tietojen mukaan suurin osa rahoituslaitoksista ei noudata suosittamiamme sääntöjä ja säädöksiä.
Suurimpana ongelmana näyttää olevan näissä säädöksissä ilmenevien ristiriitojen hyväksikäyttö. Tämän vuoksi mietintöä on tarkasteltava muiden mietintöjen ja asiakirjojen, kuten rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin yhteydessä jonkinasteisen yhdenmukaisuuden havaitsemiseksi. Toinen kohta, jonka haluan tuoda esille, on se, että yhdyn Astrid Lullingin mielipiteeseen siitä, että UCITSilla on hyvä maine, ja siksi meidän on oltava erityisen tarkkoja uusien tuotteiden sisällyttämisestä arvopaperisalkkuihin.
Miksikö meidän on oltava tarkkoja? Siksi, ettemme tunne näitä tuotteita. Olen pahoillani, mutta niin mietinnössä kuin komission esityksessäkin vähittäissijoittajien ja institutionaalisten ammattisijoittajien salkut ja edut ovat menneet hieman sekaisin. Vähittäissijoittajilla olisi oltava selkeät määritelmät ja säännökset. Mutta koska meillä on sekä UCITS-rahastoja että vaihtoehtoisia sijoitusrahastoja, käytännössä esimerkiksi kotimaassani ne esitetään yhteen niputettuna vähittäissijoittajalle, joka ei ymmärrä, mihin hän sijoittaa.
Tämän vuoksi meillä on oltava selkeämmät määritelmät ja yksiselitteisesti jäsennelty asiakirja. Toivon, että ensi vuonna komissio laatii selkeämmin jäsennellyn asiakirjan. Meidän on todellakin turvattava vähittäissijoittajien edut. Yksityisillä sijoittajillakin pitäisi toki olla enemmän oikeuksia, mutta tämä pitää määritellä erikseen. Ei pidä neuvoa ihmisiä sijoittamaan vaihtoehtoisiin rahastoihin, joita ei ole edes määritelty. Kotimaassani kaikkia rahastoja kutsutaan nykyisin vaihtoehtoisiksi.
Piia-Noora Kauppi
(EN) Arvoisa puhemies, haluan ensinnäkin kiittää esittelijä Wolf Klinziä valiokunta-aloitteisesta mietinnöstä ja siitä, että hän hyväksyi myös muiden ryhmien kaikki ehdotukset ja näkemykset.
Omaisuudenhoidon ympäristön ja rahoitusmarkkinatuotteiden yhdenmukaistamisesta voi olla valtavasti hyötyä Euroopan taloudelle, kuten vuonna 1985 annettu UCITS-direktiivikin on osoittanut.
UCITS-direktiivistä on tullut valtavan kuuluisa nimi maailmalla. UCITS tarjoaa pohjan vankoille eurooppalaisille rahastomarkkinoille ja tuo nostovoimaa taloudelle lisääntyneen vakauden ja säästöjen tuottavien uudelleensijoitusten ansiosta.
Mietinnön aiheena ei kuitenkaan ole UCITS-direktiivin tarkistaminen, joka on edessä ja jota kannatamme. Mietinnössä käsitellään sitä vastoin yhdenmukaistamattomia vähittäisrahastoja, jotka ovat UCITS-direktiivin soveltamisalan ulkopuolella ja vaativat lukuisia tärkeitä toimenpiteitä.
Kannatan erityisesti suunnattuja anteja koskevaa järjestelmää, jonka myös komission jäsen mainitsi. Aloitteesta on paljon apua pyrittäessä luomaan yhdenmukaistamattomien rahastojen markkinat Eurooppaan.
Maksujen avoimuus on pitkäaikainen ja aliarvioitu väline sijoittajille tiedottamisen parantamiseksi. Myös muut mietinnössä esitetyt toimet ovat oikeansuuntaisia ja poistavat markkinoiden vääristymiä.
Palatakseni UCITSin menestystarinaan toteaisin, ettei meidän pidä olla ahneita tai sekoittaa asioita hätäillen. Viittaan tässä luonnollisesti keskusteluun UCITS-direktiivin soveltamisalan ulottamisesta uusiin omaisuusluokkiin, kuten avoimiin kiinteistörahastoihin tai hedge-rahastojen rahastoihin. Minusta nyt ei ole oikea aika keskustella näistä hankalista asioista. Saatamme päätyä vain entistäkin jäykempään järjestelmään ja huomata rahoitusmarkkinaympäristön muuttuneen.
Minusta on tärkeää keskustella myös vakuusrahastojen roolista. Vakuusrahastoja ei ole olemassakaan. Ryhmämme halusi hieman joustavuutta. Varojen riittävyyden takaavan järjestelmän luominen rahastoja varten ei mielestämme ratkaise ongelmaa. Vakuusrahastoja ei ole olemassakaan, joten määritelmä olisi poistettava järjestelmästä. Siksi PPE-DE-ryhmä on jättänyt ehdotuksen.
Pervenche Berès
(FR) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijää mietinnöstä. Siinä käsitellyt ongelmat toistuvat. Voidaan esimerkiksi kysyä, mikä tarkalleen ottaen erottaa institutionaaliset ammattisijoittajat yksityisistä sijoittajista? Jotkut haluavat uskotella, että niiden välillä on jonkinlainen ”Kiinan muuri”. Minä en tähän usko, ja viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet, missä määrin rahoitusalan innovaatiot ovat levinneet sijoittajaluokasta toiseen aina yksittäisiin sijoittajiin asti. Kuvitelma siitä, että lainsäädäntöä voitaisiin suunnitella sen varassa, että on olemassa kaksi sijoittajaluokkaa, valistuneet ammattisijoittajat ja piensijoittajat, on minusta vaarallinen. Olemme hyvin tietoisia sijoitustuotteiden luokituksen vähittäisestä lipsumisesta. Käsite kahdesta eri sijoittajaluokasta voi olla olemassa, mutta meidän on oltava selkeän tietoisia siitä, miten käsitettä sovelletaan.
Toinen kysymys, jonka haluan nostaa esille ja jota käsitellään myös muissa rahoitusmarkkinateksteissä, koskee sijoittajille tiedottamista. Tämä on luonnollisesti olennaisen tärkeä asia, mutta joudumme aloittamaan alusta, sillä rahoitusalan innovaatioiden monimutkaisuus on uusia asia, jota ei ole vielä otettu kunnolla huomioon ja kohdattu. Tämä ei kuitenkaan vielä riitä: meidän on muistettava, ettei tällä voida korvata tuotesijoittajien vastuuta.
Kolmanneksi, arvoisa komission jäsen, minun on sanottava, että mielestäni hieman erehdyitte liittäessänne yhteen rahoitusvälineiden markkinoista annetun direktiivin ja UCITS-direktiivin täytäntöönpanon. Onko järkeenkäypää, että rahoitusvälineiden markkinoista annettu direktiivi on pantu täytäntöön jäsenvaltioissa ennen kuin edes tiedämme, miten se liittyy UCITS-direktiiviin? Tilanne olisi minusta tasapainoisempi, jos olisimme toimineet toisin.
Verotuksesta esittelijä on maininnut vaikutukset rahastofuusioihin. Meidän on mielestäni muistettava myös vaikutukset tuotesijoituksiin, joita voivat haitata puhtaasti verotukselliset esteet.
Haluan sanoa muutaman sanan myös sosialistien tarkistuksesta, sillä näiden tuotteiden markkinat eroavat niitä tuottavien maiden, niitä ostavien sekä sellaisten maiden välillä, jotka sekä tuottavat että ostavat niitä. Olemme ottaneet käyttöön vastavuoroisuuden käsitteen, jota voitaisiin soveltaa paitsi markkinoiden avaamiseen tai markkinoille pääsyyn myös sääntelyyn ja valvontaan. Vastavuoroisuus on mielestäni äärimmäisen tärkeä asia, sillä ajatus siitä, että Euroopan unionin ulkopuolinen maa, joka vain tuottaa näitä tuotteita, voisi päästä markkinoillemme millä tahansa ehdoilla vain siksi, että me olemme päässeet sen markkinoille - mikä ei luultavasti hyödyttäisi mitenkään eurooppalaisia kuluttajia - on minusta epärealistinen ja teoreettinen argumentti, jota en voi hyväksyä.
Esittelijä on väittänyt useammin kuin kerran, että vastavuoroisuus olisi vastoin WTO:n sääntöjä. Arvoisa komission jäsen, haluankin kysyä teiltä: Mitä me teimme silloin, kun tunnustimme vastaavuussäännöt Yhdysvaltojen kanssa? Juuri tätä lähestymistapaa pyydämme teidän soveltavan tässäkin tapauksessa. Vastavuoroisuuden käsitettä on lisäksi sanottu epärealistiseksi, koska sitä ei ole yhdenmukaistettu unionissa. Jos vastavuoroisuudesta neuvotteleminen kolmansien maiden kanssa kuitenkin kannustaisi määrittelemään unioniin yhteiset sääntelyn ja valvonnan normit, eikö se merkitsisi huomattavaa edistystä?
Zsolt László Becsey
(HU) Kiitoksia, arvoisa puhemies. Toivon voivani puhua lyhyesti. Olen kotoisin idästä, vähävaraiselta alueelta, joten en oikein innostu siitä, että jokainen vuorollaan tuskailee sen kanssa, mitä hedge-rahastojen tai pääomarahastojen suhteen tapahtuu UCITS-direktiivin laajentamisen jälkeen, sillä tämä ei koske aluettani ollenkaan ainakaan muutamaan vuoteen. Ehkä opimme jotain jopa kiinteistörahastojen inhimilliseltä puolelta. Mutta korostaisin sitä, mitä odotan tilintarkastukselta itäisen alueen asukkaana. Pankkeja, jotka toimivat hyvin usein jakelijoina tässä järjestelmässä ja käsittelevät suuria rahasummia, olisi joka tapauksessa tutkittava, sillä myyntikustannukset ovat nykyisin jopa 60 prosenttia kokonaiskustannuksista. Ensinnäkin kotialueeni pankit ovat tällä tavoin uskomattoman tuottoisia. Jos saavutamme tässä jotakin, olemme ottaneet askeleen eteenpäin.
Toiseksi rahoitusvälineiden markkinoita koskevan direktiivin tuomissa kannustimissa ei myöskään ole otettu huomioon kustannusten avoimuutta, sillä jos pankilla on esimerkiksi rahastonhoitaja ja myyjä, emme tiedä, mitä tapahtuu sisäisissä kaupoissa, ja on mielenkiintoista, että eivät edes sisäiset kaupat ole onnistuneet rikkomaan myyntihintoja.
Kolmanneksi on kuitenkin sanottava, että jotkin jäsenvaltiot tekevät paljon tai panevat täytäntöön säännöksiä, jotka käytännöllisesti katsoen takaavat, että arvopapereiden säilyttäjät, rahastonhoitajat ja niiden johto pitävät jalat maassa. Kotimaassani tai Euroopan valtioissa on paljon päteviä nuoria, jotka kykenevät esimerkiksi omaisuudenhoitotehtäviin hyvään hintaan ja laadukkaasti, joten tuotannonsiirrot ovat minusta kaikkien etujen mukaista vapaille markkinoille pääsyn kannalta.
Vielä lopuksi sananen kuluttajansuojasta. Myönnän kyllä, että koulutus on todella tärkeä asia, mutta sen rinnalla on korostettava verotusasioita. Jos haluan ottaa UCITS-sijoituksen ulos toisessa valtiossa, tilanne on pahempi kuin jos tekisin sen kotimaassani. Näinhän ei voi olla. Kiitoksia paljon.
Gay Mitchell
(EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää esittelijä Wolf Klinziä tästä mietinnöstä. Euroopan rahastoalalla on tapahtunut suurta edistystä viime vuosina, ja UCITS-direktiivillä on ollut osansa tässä kehityksessä. Vaikka ala on kasvanut nopeasti, sen kasvumahdollisuudet ovat kuitenkin paljon suuremmat. Nämä mahdollisuudet voidaan valjastaa lisäämällä alan kilpailua ja liikkuvuutta koko EU:ssa.
Tekisin nyt muutaman huomion mietinnöstä. Suosituksessa ulottaa UCITS-direktiivin soveltamisala avoimiin kiinteistörahastoihin ja hedge-rahastojen rahastoihin tehtäviin sijoituksiin on hyvät puolensa, mutta tämä pitäisi mielestäni sisällyttää erilliseen direktiiviin tai lainsäädännölliseen välineeseen. Myös ehdotuksissa suunnattuja anteja koskevan EU:n järjestelmän parantamiseksi on hyvät puolensa, ja myös minusta on ensiarvoisen tärkeää määritellä, ketkä kelpaavat sijoittajiksi. On syytä huomata, että vaikka rahoitusvälineiden markkinoista annettuun direktiiviin sekä esitedirektiiviin sisältyvät määritelmät tarjoavat hyvän lähtökohdan, on kenties myös muita kysymyksiä, jotka on otettava huomioon.
Sijoituspolitiikasta ja riskinhallinnasta haluan muistuttaa parlamenttia siitä, että vaikka Euroopan arvopaperimarkkinavalvojien komitea CESR selvittää parhaillaan, miten UCITS-direktiivin riskinhallintaprosessia koskevat vaatimukset on pantu täytäntöön jäsenvaltioissa, komitean tavoitteena ei ole vaatimusten yhdenmukaistaminen. Joitakin keskeisiä aloja, joilla käytännöt eroavat toisistaan, voidaan tutkia tavoitteena nykyistä yhtenäisemmän lähestymistavan soveltaminen. Vakuusrahastoja olisi tuettava varojen riittävyyttä koskevin vaatimuksin, ja tämä olisi hoidettava siten, että rahastoja voitaisiin kutsua vakuusrahastoiksi vain, jos ne on tuettu varojen riittävyyden takaavan järjestelmän avulla. Säilytysyhteisön toimilupaa koskevat vaatimukset huolestuttavat minua, sillä se johtaisi säilytysyhteisön perustamiseen UCITS-direktiivissä säädetystä asemasta poikkeavalla tavalla. Tämä puolestaan saisi aikaan sääntelytyhjiön, koska UCITS ja säilytysyhtiö olisivat alistettuina erillisille sääntelyjärjestelmille, ja se saattaisi synnyttää minitahoisia oikeudellisia ongelmia UCITS-direktiiviin liittyvien ongelmien yhteydessä.
Kiitän kollegaani tästä erittäin hyödyllisestä mietinnöstä ja toivon, että komission jäsen voi vastata esille ottamiini kohtiin.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, parlamentin mietintö osoittaa, että molempien toimielinten näkemykset etenemisestä omaisuudenhoitoa koskevissa asioissa ovat varsin yhteneväiset. Myös tulevien päätösten on voitava perustua perusteelliseen vaikutusten analyysiin.
Molemmat toimielimet haluavat tehokkaita markkinoita, jotka vastaavat Euroopan rahastoalan sekä sijoittajien tarpeisiin ja odotuksiin. Paljon on tehty tähän suuntaan, mutta paljon tehtävää on vielä edessä. Olemme sitoutuneita tulosten aikaansaamiseen, mutta meidän on oltava varovaisia. On turvattava uudistukset ja UCITSin maine. On uhrattava aikaa yhteistyöhön ja kuulemiseen kaikkien sidosryhmien kanssa, ja on pyrittävä välttämään toimia, jotka saattavat vääristää markkinoita ja joista ei ole mainittavaa hyötyä.
Vasta kaikkien näiden ehtojen täyttyessä voimme olla varmoja, että päätöksemme ovat haasteiden tasalla. Odotamme innokkaasti yhteistyötä toimielintemme välillä tällä hyvin tärkeällä alalla.
Puhemies
(EL) Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan torstaina 13. joulukuuta 2007.
