Kyselytunti (kysymykset neuvostolle)
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kyselytunti. Käsittelemme neuvostolle osoitettuja kysymyksiä (B6-0003/2007).
Ensimmäisenä on Pedro Guerreiron kysymys. Hänen sijaisenaan toimii tänä iltapäivänä Ilda Figueiredo.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Euroopan keskuspankin perussäännön ja tavoitteiden tarkistaminen
Minkälaista keskustelua neuvostossa käydään arvioista ja ehdotuksista, jotka koskevat sitä, että seuraavat kolme puheenjohtajavaltiota käsittelisivät Euroopan keskuspankin tehtävien välttämätöntä ja kiireellistä muuttamista muun muassa erityisesti siten, että tarkistetaan sen tavoitteita antamalla etusija työllisyydelle ja kestävälle talouskehitykselle sekä siten, että tarkistetaan sen päätöksentekoprosesseja ja valtuuksia, joiden ei pidä olla hallitusten ja kansallisten parlamenttien tekemien valintojen yläpuolella?
Günter Gloser
Arvoisa puhemies, vastaan kysymykseen seuraavasti. Euroopan keskuspankkijärjestelmän (EKPJ) tavoitteet on asetettu EY:n perustamissopimuksen 105 artiklassa. Määräyksen päätarkoituksena on hintavakauden säilyttäminen. Tämän tavoitteen lisäksi EKPJ tukee kuitenkin yhteisön yleisiä talouspolitiikkoja edistääkseen EY:n perustamissopimuksen 2 artiklan mukaisten yhteisön tavoitteiden saavuttamista. EKPJ toimii markkinatalouden ja vapaan kilpailun periaatteiden mukaisesti. Tähän kuuluu eritoten resurssien tehokas jako EY:n perustamissopimuksen periaatteiden mukaisesti. Neuvosto voi muuttaa EY:n perustamissopimuksen 107 artiklan 5 kohtaa määräenemmistöllä, toisin sanoen tekemällä päätöksen joko määräenemmistöllä Euroopan keskuspankin (EKP) suosituksesta komissiota kuultuaan tai yksimielisesti komission ehdotuksesta EKP:tä kuultuaan. Kummassakin tapauksessa tarvitaan Euroopan parlamentin hyväksyntä. Alussa mainittu EY:n perustamissopimuksen 105 artikla ei kuitenkaan sisälly 107 artiklan 5 kohdan määräyksiin, joten sitä voidaan muuttaa ainoastaan tavanomaisella sopimuksen muuttamista koskevalla menettelyllä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaisesti. Tällä hetkellä neuvoston käsiteltävänä ei ole tällaisia ehdotuksia.
Ilda Figueiredo 
kysymyksen laatijan sijainen. - (PT) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, miten selitätte sen, että Euroopan keskuspankki uhkaa nostaa korkoja entisestään, vaikka se on lähes kaksinkertaistanut ne kuluneen vuoden aikana? Tästä on aiheutunut vakavaa haittaa taloudelle, mikroyrityksille ja pienille ja keskisuurille yrityksille sekä perheille etenkin Portugalin kaltaisissa maissa, joiden talous on heikko.
Tämäkö on esimerkki yhteisön yhteisvastuusta ja taloudellisesta ja sosiaalisesta yhteenkuuluvuudesta, joiden puolesta puhutte? Mikäli näin on, miksei Euroopan keskuspankin tavoitteita ja toimintatapoja muuteta?
Günter Gloser
Euroopan keskuspankkia perustettaessa asetettiin yksi tärkeä periaate: keskuspankki on riippumaton. Sen tehtävänä on arvioida useiden indikaattorien pohjalta, miten rahamarkkinoita kannattaisi lopulta säännellä koronnostot mukaan luettuina. Neuvostolla ja jäsenvaltioilla ei ole näin ollen mitään mahdollisuutta vaikuttaa rahapolitiikkaan.
DanutBudreikait
(LT) Euroopan keskuspankilla on oma vakaata inflaatiota kuvaava indikaattorinsa, joka on lähellä kahta prosenttia. Kun Maastrichtin kriteerejä sovelletaan, sitä ei kuitenkaan oteta huomioon. Maastrichtin kriteereissä inflaatiota kuvaava indikaattori lasketaan täysin toisella menetelmällä, mikä ei vastaa lainkaan Euroopan keskuspankin inflaatiota kuvaavaa indikaattoria. Eikö näitä indikaattoreita voisi yhtenäistää, niin että kaikille tulisi selväksi, mikä vakaa inflaatio tarkalleen ottaen on?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Budreikaitė, en ole tietoinen siitä, että inflaatioita laskettaisiin toisistaan poikkeavin perustein. Voin vain tehdä selväksi, että Euroopan keskuspankin tärkein tehtävä on taata hintavakaus, sillä se on tärkeää myös tämän täysistunnon edellisen keskustelunaiheen, talouskehityksen, kannalta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Euroopan ja Afrikan ministerikokous
Miten neuvosto arvioi äskettäin Tripolissa pidetyn maahanmuuttoa koskevan Euroopan unionin ja Afrikan ministerikokouksen tuloksia?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Euroopan unionin ja Afrikan ministerikokous pidettiin 22. ja 23. marraskuuta 2006 Tripolissa, ja se oli tärkeä tapahtuma. Kaikki EU:n jäsenvaltiot ja - haluan korostaa tätä selkeästi - kaikki Afrikan maat eli Afrikan unionin maat sekä Marokko kokoontuivat tuolloin ensimmäistä kertaa yhteen keskustelemaan maahanmuutosta ja kehityskysymyksistä. Konferenssin tarkoituksena oli vahvistaa yhteistyötä kumppanuushengessä näillä aloilla, jotka ovat molemmille osapuolille erityisen tärkeitä, sekä päättämään yhteisistä toimista.
Ministerikonferenssin päätteeksi annettiin poliittinen julistus; siinä lueteltiin useita aloja, joilla kaivataan toimia, kehitysyhteistyöstä lailliseen maahanmuuttoon ja laittoman maahanmuuton torjuntaan. Lisäksi annettiin toimintasuunnitelma ihmisten ja erityisesti naisten ja lasten kaupan torjumiseksi. Näiden kahden välineen täytäntöönpanon odotetaan alkavan parin kuukauden kuluessa.
Manuel Medina Ortega
(ES) Kuten tiedätte, komissio laatii parhaillaan ehdotuksia laillisen maahanmuuton sääntelemiseksi etenkin Afrikan maiden kaltaisten lähtömaiden suostumuksella. Haluaisin tietää, voiko neuvosto tukea komission ehdotusta tältä osin Tripolin konferenssin mukaisilla linjoilla.
Günter Gloser
Hyvä jäsen Medina Ortega, Tripolin konferenssissa keskusteltiin kokonaisesta toimenpidepaketista, sillä maahanmuutto-ongelmaa ei voida mielestämme ratkaista yhdellä ehdotuksella tai ratkaisulla vaan tarvitaan monia toimenpiteitä. Myös laillisesta maahanmuutosta keskusteltiin, samoin kuin monista sen toteutettavuuteen liittyvistä seikoista. Konferenssissa pohdittiin vastaavasti, voisivatko Euroopassa asuvat afrikkalaiset - diasporassa asuvat, kuten he itse asian näkevät - palata kotimaihinsa joksikin aikaa auttamaan esimerkiksi koulutusjärjestelmän kehittämisessä ja työpaikkojen luomisessa. Lisäksi keskusteltiin mahdollisuudesta vähentää näihin maihin suunnatuista ulkomaanmaksuista perittäviä kustannuksia. Voi esimerkiksi käydä niin, että maahan lähetetyistä 1 000 eurosta vain 800 euroa päätyy vastaanottajalle, sillä välityspalkkiot ovat niin korkeita. Afrikan unionin maiden ja Marokon kanssa keskusteltiin siis kokonaisesta toimenpidepaketista. Lisäksi keskustelua jatketaan siitä, millaisia mahdollisuuksia EU ja Afrikan maat voisivat tarjota esimerkiksi tilapäistöiden tekemiseksi Euroopassa.
Hubert Pirker
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, yksi konferenssin tavoitteista oli varmasti keskustella tavoista, joilla voidaan vähentää maahanmuuton syitä, eli asiaan liittyvistä ennaltaehkäisevistä toimista. Tällaisten toimien tehokkuudesta on erinomaisia esimerkkejä, esimerkiksi Kongon demokraattinen tasavalta. Eurooppalaiset poliisijoukot ovat tarjonneet siellä apua lainopillisessa koulutuksessa ja sotilastoiminnassa, mikä on kehittänyt oikeusvaltiota. Tarkoituksena on ollut lisätä vakautta ja helpottaa taloudellista investointia.
Olemmeko valmiita käyttämään tätä mallia myös muissa Afrikan maissa? Tiedossa on, etteivät maahanmuuttajat ole kotoisin vain Pohjois-Afrikasta, vaan myös Keski-Afrikasta ja Afrikan eteläosista, jotka ovat epävakaita.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Pirker, Rabatissa pidettiin viime heinäkuussa konferenssi. Se ei ollut varsinaisesti EU:n ja Afrikan maiden välinen kokous, vaan aloitteen olivat tehneet Marokko, Espanja ja Ranska. Siellä käsiteltiin Länsi-Afrikan muuttoreittiä. Tripolin konferenssissa kävi kuitenkin selväksi, että Afrikan halki kulkee toinenkin reitti idästä länteen. Myös siihen olisi syytä kiinnittää huomiota.
Palatakseni varsinaiseen kysymykseenne totean, että onnistuneista toimista on todella olemassa esimerkkejä. Lisäksi konferenssissa oli tärkeää tehdä selväksi, että syihin voidaan puuttua "parhaalla hallintotavalla". Hallitusten olisi toisin sanoen valittava sellainen hallintomuoto, jossa kansalaisilla on mahdollisuus osallistua raaka-aineiden tuottamiseen ja myyntiin sekä koulutukseen.
Samalla painotettiin, että EU:n - sen jäsenvaltioiden - velvollisuutena on tarjota pyydettäessä apua hallinnon, poliisitoiminnan ja oikeusjärjestelmän aloilla. Euroopan unionissa puhuttiin pari vuotta sitten eri keskustelujen yhteydessä "parhaista käytännöistä" eli siitä, että otetaan oppia naapurien onnistuneista toimista. Tämä käsite voitaisiin taatusti siirtää joihinkin Afrikan maihin. Tällaisesta kattavasta lähestymistavasta keskusteltiin, ja nyt on meidän päätettävissämme, mitä toimia eri aloilla toteutetaan. On kuitenkin todettava, ettei kaikkia toimenpiteitä aina tarvita, sillä jotkin maat ovat jo edistyneet valtavasti sisäisen kehityksensä ansiosta. EU vakuutti kuitenkin antavansa tukea ja toimivansa yhteisvastuullisesti asiassa.
DanutBudreikait
(LT) Arvoisa puhemies, Malta on kärsinyt eniten Afrikasta tulevasta laittomasta maahanmuutosta. Useat maat, myös oma kotimaani, ovat kutsuneet solidaarisuudesta Maltaa kohtaan laittomat maahanmuuttajat suuntaamaan matkansa niihin ja laillistamaan samalla asemansa. Mitä mieltä ministeri on: ovatko vaikutukset myönteisiä vai pahennetaanko näin laittoman maahanmuuton tilannetta?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Kuten jäsen Pirker juuri totesi, on tärkeää puuttua maahanmuuton syihin. Niihin on löydettävä ratkaisut. Maahanmuuttoa tulee aina olemaan monista syistä, mutta monilla alueilla syynä on mahdollisuuksien puuttuminen. Tämän vuoksi on puututtava ensimmäiseen seikkaan eli ratkaistava maahanmuuton syyt kyseisissä maissa. Lisäksi on monia muitakin aloja, jotka on jo mainittu: on esimerkiksi tutkittava, miten Eurooppaan määräajaksi töitä tekemään haluavat voivat tulla tänne töihin laillisesti ja miten he voivat aloittaa työt. Meidän on vielä pohdittava sitäkin, miten työtä hakevat tai elantoaan hankkivat ihmiset sopeutetaan yhteiskuntaan. Ensimmäinen näkökohta on kuitenkin tärkein, eli on poistettava taloudellisten paineiden tai joskus myös ihmisoikeusrikkomusten aiheuttama tarve paeta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Väestörakenteen kehitys Euroopassa
Aikooko puheenjohtajavaltio Saksa, Euroopassa tapahtuvien väestörakenteen muutosten ja Euroopan unionin ilmaiseman, väestörakennetta koskevan ongelman ratkaisua koskevan kasvavan kiinnostuksen taustaa vasten, laatia eurooppalaista nuorisosopimusta (22.-23. maaliskuuta 2005) ja sukupuolten tasa-arvosta tehtyä eurooppalaista sopimusta (23.-24. maaliskuuta 2006) vastaavan eurooppalaisen sopimuksen perhe-elämän laadusta?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Väestörakenteen muutos Euroopassa vaikuttaa kaikkiin EU:n jäsenvaltioihin. Valtasuuntauksena on alhainen tai jopa laskeva syntyvyys kaikkialla Euroopassa. Kansojen väestörakenteen muutos edellyttää pitkän aikavälin strategiaan kuuluvia kattavia rakennemuutoksia, jotta sukupolvien välinen sosiaalinen yhteenkuuluvuus ja Euroopan talouden kilpailukyky saadaan säilytettyä.
Euroopan komissio esitti viime vuonna 12. lokakuuta tiedonannon nimeltä "Euroopan väestökehitys - Haasteista mahdollisuuksiin", jossa se huomauttaa, ettei Euroopan talous ole kasvanut koskaan ilman väestönkasvua. Tällä perusteella on erityisen tärkeää ratkaista väestörakenteen muutoksesta aiheutuvat haasteet kasvua ja työllisyyttä koskevan uudistetun Lissabonin strategian avulla.
Saksan puheenjohtajakauden painopistealueena on tältä osin tarjota mahdollisuus perheen perustamiseen siihen halukkaille miehille ja naisille lapsiperheitä suosivilla toimilla. Kokemukset useissa jäsenvaltioissa ovat osoittaneet, että poliittiset toimenpiteet ovat mahdollisia ja välttämättömiä. Olisi perustettava eurooppalainen "perheliitto" - foorumi, jolla jäsenvaltiot voisivat vaihtaa näkemyksiä ja kokemuksia. Sen toimialaan täytyisi sisällyttää väestörakenteen muutoksen hallintaan liittyviä tärkeitä tehtäviä.
Myös työmarkkinaosapuolten, kansalaisjärjestöjen sekä tieteen ja teollisuuden edustajien olisi osallistuttava aktiivisesti liiton toimintaan. Liiton päätavoitteena olisi oltava tuen tarjoaminen jäsenvaltioille jatkuvan vaihdon avulla. Tarkoituksena on, että liiton poliittinen lähtölaukaus olisi ammuttu Saksan puheenjohtajakauden loppuun mennessä ja että lisäksi olisi ryhdytty ensimmäisiin konkreettisiin toimiin liiton toteuttamiseksi. Ajatuksena on käyttää tähän olemassa olevia resursseja ja sovittaa se olemassa oleviin rakenteisiin. Komission tiedonannossa esitetyt Euroopan väestöfoorumit ovat erityisen tärkeä viitekohta tältä osin.
Euroopan komissio on jo perustanut väestö- ja perheasioita käsittelevän korkean tason työryhmän. Liitto täydentää Euroopan unionin kattavia aloitteita sukupuolten välisen tasa-arvon edistämiseksi, etenkin Euroopan tasa-arvosopimusta ja komission laatimaa naisten ja miesten tasa-arvon etenemissuunnitelmaa vuosiksi 2006-2010.
Naiset ja miehet voivat päättää hankkivansa lisää lapsia joutumatta luopumaan urastaan vain, jos perhe-elämän ja uran yhteensovittamista saadaan parannettua. Jäsenvaltioiden on tehtävä töitä yhdessä työmarkkinaosapuolten ja yksittäisten yritysten kanssa, jotta palkkaeroja saadaan kutistettua ja pienten lasten vanhempia tuettua.
Perhe-elämän ja uran yhteensovittamisen parantaminen on lisäksi yksi eurooppalaisen nuorisosopimuksen päätavoitteista, jotta nuoret saisivat mahdollisuuden siirtyä työelämään ja sopeutua yhteiskuntaan.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, kiitos vastauksestanne.
Toivoisin kuitenkin teidän kertovan nuorisosopimuksen osalta, mitä erityisiä toimia aiotte toteuttaa. Perhepolitiikka kuuluu jäsenvaltioille, joten jokainen jäsenvaltio harjoittaa omaa perhepolitiikkaansa. Mitä yhteisiä toimenpiteitä kaavailette, jotta aikomuksenne auttaa perheitä toteutuisi?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Käsittelimme hetki sitten käydyssä keskustelussa työllisyyttä sekä sitä, että eri maissa on erilaiset rakenteet ja erilainen kehityskulku. Vastaavuuksia kuitenkin löytyy, sillä eri jäsenvaltioissa on samoja suuntauksia. Tässäkin on kyse pääasiassa tilanteen kartoittamisesta sen selvittämiseksi, mitä konkreettisia ratkaisuja voidaan tehdä.
Mainitsin äsken antamassani vastauksessa useita aloja, joita haluamme kehittää tuodaksemme asian entistä selvemmin valokeilaan. Useat näistä aloista koskettavat nuoria. Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna nousee esiin seuraavia kysymyksiä: Miten varmistetaan, että nuoret löytävät ammattikoulutuspaikan tai työpaikan? Mitä ennakkoluuloja yhteiskunnassa esiintyy esimerkiksi maahanmuuttajataustaisia nuoria kohtaan? Kaikista näistä kysymyksistä keskustellaan toivon mukaan vuoden aikana useammassa konferenssissa.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, mikäli Euroopan väestökehityksen halutaan etenevän järkevästi, ideologisesti vääristyneet, tekopyhyyden täyttämät lasit on joka tapauksessa riisuttava silmiltä ja on lakattava haaveilemasta elämästä, jollaista elettiin ehkä 200 vuotta sitten. Lapsia saatetaan maailmaan perinteisen perhemallin lisäksi myös muissa malleissa. EU:ssa on yksi suotuisan väestönkehityksen mallimaa, Ranska, jossa kohtuuhintaisia lastenhoitopaikkoja on tarpeeksi tarjolla. Minua kiinnostaisi kuulla, mitä neuvoston puheenjohtaja aikoo tässä yhteydessä.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Leichtfried, paljon kiitoksia esittämästänne lisäkysymyksestä. Tässäkin voimme ottaa esille kevään huippukokouksissa käydyt aiemmat keskustelut, joissa on mainittu jäsenvaltioiden investoinnit perhe-elämän ja uran yhteensovittamiseksi. Tältä osin olisi käsiteltävä tietysti useita näkökohtia. Avainkohta on kuitenkin se, että Ranska ja muut onnistuneita ratkaisuja tehneet jäsenvaltiot on poimittu joukosta. Kotimaani tilanne on epätyydyttävä, mutta tilanteeseen yritetään löytää ratkaisua. On tärkeää, ettei tarjota keskitettyä ratkaisua vaan että sen sijaan otetaan periaatteeksi onnistuneita ratkaisuja tehneiden naapurien seuraaminen ja sen pohtiminen, miten vastaavat ratkaisut voitaisiin toteuttaa kotimaassa. Näin voidaan lopulta päästä tulokseen, joka eroaa nykytilanteesta.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Kysymykseni koskee yhteisiä toimenpiteitä, joista saattaisi olla apua. Mitä mieltä neuvoston puheenjohtaja on ehdotuksesta, jonka mukaan puheenjohtajavaltio Saksa valikoisi - yhdessä Euroopan komission kanssa tietenkin - Euroopan parhaat malliesimerkit ja suosittelisi niitä? Neuvoston puheenjohtaja mainitsi Ranskan, mutta hyviä esimerkkejä on muitakin. Tämä olisi erityisen tärkeää uusille jäsenvaltioille.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Otan ehdotuksen jälleen mielelläni käsittelyyn. Ajatus on erinomainen: sen sijaan, että vaiettaisiin entiseen tapaan myönteisistä aikaansaannoksista, myönteisiä tuloksia tuottaneista toimista EU:ssa, olisi selvitettävä, toimisivatko samat ratkaisut myös kotimaidemme vastaavissa rakenteissa. Vien ajatusta mieluusti eteenpäin, ja esittelen sen kotimaani ministerille von der Leyenille, joka toimii parhaillaan perheiden, naisten, nuorten ja ikäihmisten asioista vastaavana neuvoston puheenjohtajana.
Puhemies
Kiitoksia, arvoisa ministeri. Minulle on esitetty pyyntöjä useammistakin lisäkysymyksistä, mutta valitettavasti meidän on otettava aika, poliittinen tasapuolisuus ja jo puhuneet henkilöt huomioon. Olen pahoillani joutuessani tuottamaan pettymyksen.
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana
Aihe: Romanien oikeudet
Millaisen prioriteetin neuvosto antaa Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuonna Euroopan unionin merkittävimmän ihmisoikeuskriisin pikaiseksi ratkaisemiseksi? Kyse on kahdeksaan miljoonaan romaniin (laajemmin Euroopassa heitä on kaksinkertainen määrä) kohdistuva syrjintä, ahdistelu ja väkivalta, mukaan lukien pakkohäädöt sekä loukkaukset ja ennakkoluulot?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Päätös nimetä vuosi 2007 Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuodeksi hyväksyttiin Euroopan parlamentissa ja neuvostossa vuonna 2006. Neuvostossa päätettiin, että kaikkien EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa lueteltujen syrjinnän muotojen ja kaikkien asianosaisten ryhmien olisi kuuluttava teemavuoden piiriin ja niihin olisi kohdistettava yhdenvertaisesti erilaisia toimenpiteitä, joita toteutetaan niin Euroopan unionissa kuin jäsenvaltioissa.
Neuvosto suostui parlamentin kanssa käydyissä neuvotteluissa siihen, että romaniväestö mainittaisiin nimenomaisesti Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoden perustamisesta tehdyssä päätöksessä. Teksti sisältää johdanto-osan kappaleen, jossa käsitellään romanien tilannetta Euroopassa ja jossa Euroopan parlamentti kiinnittää huomiota siihen, kuinka yleistä mustalaisvastaisuus on ja kuinka se vaikuttaa syrjivästi Euroopan unionin huonoimmassa asemassa olevan etnisen vähemmistöryhmän mahdollisuuksiin saada työtä, koulutusta ja sosiaalipalveluja.
On kuitenkin syytä pitää mielessä, että Euroopan yhdenvertaisten mahdollisuuksien teemavuoteen 2007 liittyvät toimet perustuvat henkilökohtaisen vastuun ja toissijaisuuden periaatteisiin. Kunkin jäsenvaltion vastuulla on näin ollen päättää, mitä toimenpiteitä lähikuukausina toteutetaan.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa ministeri, yhtenä ongelmana on, että häädöt ja syrjintä tapahtuvat usein paikallis- tai aluehallinnon suostumuksella tai jopa niiden aloitteesta eikä keskushallinto puutu asiaan tehokkaasti. Kannustaako puheenjohtajavaltio kaikkia jäsenvaltioita puuttumaan asiaan?
Toiseksi viittauksenne toissijaisuusperiaatteeseen ei oikein miellytä minua. Syrjinnän vastainen lainsäädäntö ei riitä, jotta järjestelmälliseen syrjintään voitaisiin puuttua. Tarvitaan myönteisiä toimia ja ennakoivia toimenpiteitä. Joissakin jäsenvaltioissa viranomaisilla on myönteisenä tehtävänä edistää tasa-arvoa. Voitte varmaan kannustaa kaikkia jäsenvaltioita tekemään samoin vertaisarvioinnin avulla.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Ludford, toissijaisuusperiaatteesta toteaisin, että jäsenvaltiot ovat todella vastuussa. Itä-Euroopassa sijaitsevien jäsenvaltioiden liittyessä unioniin laadittiin lukuisia edistymiskertomuksia, joissa tutkittiin vähemmistökysymystä monesta näkökulmasta ja eritoten romanien asemaa kaikilta kannoilta. Tämä on aina tärkeää pitää mielessä. Toisaalta on mahdollista perustaa ohjelmia, joilla edistetään romaniväestön sopeutumista yhteiskuntaan esimerkiksi Maailmanpankin tuella. Tämä on mielestäni asia, jota asianomaiset jäsenvaltiot eivät pysty ratkaisemaan yksin, vaan näiden väestöryhmien sopeuttaminen edellyttää muiden apua.
Jörg Leichtfried
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, minulla on kysymys tästä aiheesta. Olemme yhtä mieltä siitä, että syrjinnän loppumisessa on kysymys ajasta. Kotimaassani alemman tason viranomaiset - eivät siis kansalliset - pyrkivät parhaillaan esimerkiksi kieltämään kerjäämisen. Niiden mielestä tällaisilla kielloilla ratkaistaan ilmiön esiintyminen ainakin osittain. Tämä on mielestäni väärä lähestymistapa. Mitä mieltä neuvosto on?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Leichtfried, kaikki paikalliset toimenpiteet kuuluvat asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaan. Neuvostolla ei ole mahdollisuutta asettaa minkäänlaisia vaatimuksia. On tietenkin aloja - esimerkiksi syrjinnän vastaisuutta koskevan direktiivin yhteydessä - joilla voitaisiin toteuttaa joitakin toimenpiteitä. Päätös kuuluu kuitenkin viime kädessä asianomaiselle jäsenvaltiolle, eikä siitä voida antaa lausuntoa Euroopan unionissa.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Päästökauppajärjestelmä
Mitä mieltä neuvosto on unionin päästökauppajärjestelmän tavoitteiden suhteen saavutetusta edistyksestä? Ovatko jäsenvaltiot todella onnistuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjään?
Mihin toimenpiteisiin nykyinen puheenjohtajavaltio aikoo ryhtyä kannustaakseen jäsenvaltioita toimimaan?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) EU:n päästökauppajärjestelmä on yksi tärkeimmistä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden käytössä olevista välineistä niitä koskevien Kioton sopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamiseksi mahdollisimman kustannustehokkaasti. Kuten parlamentin jäsen varmasti tietää, direktiivillä 2003/87/EY velvoitetaan jäsenvaltiot julkaisemaan kansalliset jakosuunnitelmansa. Niiden on ilmoitettava suunnitelmat komissiolle ja muille jäsenvaltioille vähintään 18 kuukautta ennen Kioton pöytäkirjan ensimmäistä sitoumuskautta, vuosia 2008-2012. Komissio on arvioinut jäsenvaltioiden kansalliset jakosuunnitelmat. Puheenjohtajavaltio jatkaa EU:n päästökauppajärjestelmän tarkistamista komission tiedonannon pohjalta. Ensisijaiset kysymykset on eritelty tiedonannossa. Puheenjohtajavaltio vie samoin eteenpäin ehdotusta ilmailun liittämisestä järjestelmään. Puheenjohtajavaltio tekee töitä varmistaakseen, että päästökauppajärjestelmästä on odotetulla tavalla apua Kioton sopimuksen mukaisten tavoitteiden saavuttamisessa, ja pyrkii parantamaan ja laajentamaan tätä EU:n järjestelmää, jotta voitaisiin perustaa maailmanlaajuiset hiilimarkkinat, joiden avulla päästöjä voitaisiin vähentää ilmastonmuutoksen edellyttämällä tavalla.
Claude Moraes
(EN) Kukaan ei epäile neuvoston päättäväisyyttä päästökauppajärjestelmän suhteen. Kukaan ei epäile niitä hyviä uutisia, joita viime aikoina on kuultu. EU:n kansalaiset pohtivat kuitenkin, millä kannustimella järjestelmästä saadaan todella toimiva? Kyseessä on valtava hanke. Millaisia kannustimia Saksan puheenjohtajakaudella voitaisiin tarjota, jotta jäsenvaltiot saavuttaisivat tavoitteet ja jotta niillä olisi todellinen velvollisuus saavuttaa tavoitteet, nyt kun Euroopan unionin kansalaiset todella uskovat, että asian hyväksi tehdään jotakin hyvin myönteistä?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Moraes, tätä välinettä käytetään niin sanoakseni käytännössä. Olen kanssanne samaa mieltä siitä, että järjestelmän tehokkuudessa on edelleen parantamisen varaa ja että kannustimia olisi ehkäpä otettava käyttöön sen hallinnassa. Puheenjohtajavaltio huolehtii tästäkin. Kuten parlamentin jäsen tietää, kyse on kuitenkin aina pitkän aikavälin prosessista, eikä asiaa saada ratkaistua käden käänteessä. Puheenjohtajavaltio tarkastelee kuitenkin asiaa.
Alexander Stubb
(EN) Minulla on yksi lyhyt kysymys. Komissio antoi pari viikkoa sitten energiaa ja ilmastonmuutosta koskevan ehdotuksensa. Ehdotuksessa nostettiin autojen hiilidioksidipäästöjen tasoa 120 g:sta/km 130 g:aan/km. Auttaako vai haittaako tämä puheenjohtajavaltion mielestä päästöasiaa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Kuten parlamentin jäsen tietää, komissio on antanut ehdotuksen. Ehdotusta tutkitaan ja siitä keskustellaan nyt jäsenvaltioissa, jotka antavat siihen vastauksensa. Olen varma, että keväällä keskusteltaessa energiaa koskevasta toimintasuunnitelmasta asiaan löydetään hyväksyttävissä oleva ratkaisu, joka pitää sisällään eri kuljetusmuodot ja kyseiset päästölähteet.
David Martin
(EN) Päästökauppajärjestelmä on selvästi mainio, kunhan se vain toimii, ja ilahduinkin kuullessani, että puheenjohtajavaltio lupaa yrittää laajentaa sitä ilmailun alalle. Katsooko neuvoston puheenjohtaja kuitenkin, että ilmapiiri olisi nyt suotuisa sille, että Euroopan unionin ulkopuolella neuvoteltaisiin esimerkiksi Yhdysvaltojen kaltaisten maiden kanssa aidosti maailmanlaajuisesta päästökauppajärjestelmästä, jolla olisi tietysti paljon suurempi vaikutus ympäristöön?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Martin, toimien rajoittaminen pelkästään EU:hun olisi todella riittämätöntä. Kuten tiedetään, Saksa toimii myös G8-maiden puheenjohtajana, ja nyt on käymässä selväksi, että energiasta, ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksen torjumisesta on tulossa tärkeitä aiheita myös G8-maiden kokouksissa keskusteltaessa esimerkiksi suurimpien kuluttajamaiden Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa.
Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että jäisimme odottelemaan G8-maiden mahdollista sovintoon pääsyä. Meidän on näytettävä esimerkkiä vasta teollistuneille valtioille ja neuvoteltava samalla kuluttajamaiden kanssa.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Neuvoston keskustelujen välittäminen Internetissä
Mitä vaikutuksia neuvoston lainsäädäntökeskustelujen välittämisellä Internetissä arvioidaan olevan, kun EU:n menettelyistä pyritään tekemään avoimempia?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Puheenjohtajavaltio haluaa vastata jäsen Daviesin kysymykseen viittaamalla asiakirjaan "Selvitys yleisen avoimuuspolitiikan täytäntöönpanosta ja arviointi sen vaikutuksesta neuvoston työskentelyn tehokkuuteen" - valitettavan pitkä otsikko - jonka puheenjohtajavaltio esitteli neuvostolle 11. joulukuuta 2006. Sen lisäksi, että siinä esitettiin alustava arvio julkisten keskustelujen ja päätösten määrän lisääntymisen vaikutuksista neuvoston työskentelyn tehokkuuteen, selvitykseen sisältyy tietoja kävijämääristä neuvoston uudella virtausvideosivustolla sekä julkisia käsittelyjä tai keskusteluja koskevien neuvoston asiakirjojen tutustumista varten kehitetyllä verkkosivustolla. Uusien avoimuutta lisäävien toimenpiteiden käynnistyttyä neuvoston uusille sivustoille oli tehty yli 28 000 käyntiä ensimmäisten neljän ja puolen kuukauden kuluessa. Luvut osoittavat, että yleisö ja tiedotusvälineet ovat ottaneet avoimuutta lisäävät uudet toimenpiteet hyvin vastaan. Webcast-lähetykset ja julkisiin istuntoihin liittyvien asiakirjojen saatavuus Internet-sivustolla ovat siis parantaneet huomattavasti mahdollisuuksia seurata keskusteluja ja päätöksentekoa neuvostossa. Neuvosto pyrkii parantamaan näitä palveluja koko ajan. Pohdittaessa avoimuutta lisäävien toimenpiteiden vaikutusta neuvoston työskentelyn tehokkuuteen olisi pidettävä mielessä, että uudet säännöt olivat olleet voimassa alle kuusi kuukautta elokuu mukaan luettuna, kun Eurooppa-neuvoston kesäkuussa 2006 vaatima alustava arvio toteutettiin. Oli siis - ja on edelleen - liian aikaista tehdä lopullista arviota.
Marian Harkin 
kysymyksen laatijan sijainen. - (EN) Arvoisa puhemies, minäkin olen iloinen voidessani käyttää näin puheenvuoron.
Olen todella ilahtunut kuullessani, että käyntejä on kirjattu 28 000 ja että ihmiset voivat seurata keskusteluja verkossa. Puhumme paljon demokratiasta ja K-suunnitelmasta keskusteluineen. Nyt kansalaisilla on tilaisuus nähdä sen toteutuvan käytännössä. Tämä on mielestäni todellista avoimuuden lisäämistä. Totesitte kuitenkin, että neuvosto tekee lujasti töitä tehdäkseen parannuksia. Haluankin tietää, oletteko tyytyväinen järjestelmän toimintaan? Onko aikeissanne markkinoida tai mainostaa sitä laajemmalle yleisölle? Onko teillä jo tarkempia ajatuksia mahdollisista parannuksista, vaikkei se ole ollut toiminnassa kovinkaan kauan?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Kuten jo selitin, järjestelmä on ollut käytössä vasta parin kuukauden ajan - ei siis riittävästi lopullisen arvion antamiseksi tässä vaiheessa. Olen kuitenkin sitä mieltä, että lukujen perusteella kiinnostusta näyttäisi olevan. Olemme puhuneet tänään paljon avoimuudesta ja Euroopan unionin toiminnasta tiedottamisesta sekä siitä, että päätökset tehtäisiin lähellä kansalaisia. EU:n eri toimijoiden tehtävänä on edelleen etsiä keinoja, joilla edistetään toimien avoimuutta. Kunhan käytössämme on jonkin ajan kuluttua luotettavia tietoja, pohdimme, mitä parannuksia missäkin asiassa voitaisiin tehdä ja miten sivustoille saataisiin houkuteltua lisää käyttäjiä. Pyydän hieman kärsivällisyyttä, kunnes saamme luotettavampia tietoja.
Alexander Stubb
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, entisenä virkamiehenä olen tehnyt lukuisia muistiinpanoja neuvoston kokouksissa ja tiedän, etteivät ne ole välttämättä maailman mielenkiintoisimpia tapahtumia. Niinpä 28 000 käyntiä - hmm, se on ihan ymmärrettävää.
Haluan esittää käytännön ehdotuksen ja testata sillä teitä. Sen sijaan, että neuvostossa istuttaisiin ympyrässä niin, että pysyvä edustaja istuu vieressänne, miksette istuisi puoliympyrässä ilman avustajia? Ehkäpä keskustelusta saataisiin näin kiinnostavampi ja käyntejä Internet-sivustolla olisi enemmän. Mitä mieltä olette?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) En tiedä, millaisen yleisvaikutelman parlamentin jäsen on saanut toimiessaan EU:n virkamiehenä, mutta haluan vain todeta, että ajatuksena on ollut lisätä avoimuutta. Riippuu aiheesta - keskustelunaiheet saattavat vaikuttaa hyvin teknokraattisilta ulkopuolisista. Toistan, että kyse on avoimuuden parantamisesta, jossa on jo otettu askel eteenpäin. Tiedän hyvin, ettei tämä riitä. Olen varma, että muitakin mahdollisuuksia on olemassa. Toteaisin mainitsemistanne avustajista, ettei heitä ole todellakaan kovin monta.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Kosovon asema
Millaisiksi puheenjohtajavaltio Saksa näkee edessä olevan Kosovon asemaa koskevan päätöksenteon mahdollisuudet? Valmisteleeko se Euroopan unionia sitoutumaan lujemmin alueen hallintoon ja turvaamiseen?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Posselt, vastaan kysymykseenne seuraavasti. Martti Ahtisaaren toimilla on EU:n ehdoton tuki. Tältä osin strategisena tavoitteena on edelleen pysyvän ratkaisun löytäminen Kosovon asemaan nopeasti vaarantamatta demokratiaa Serbiassa tai alueen vakautta. EU laatii tällä hetkellä kolmea hanketta koskevia suunnitelmia. Näitä ovat kansainvälinen siviilioperaatio, oikeusvaltio-operaatio sekä talouskehityksen edistämistä ja Kosovon EU-jäsenyyspyrkimysten edistämistä koskevat ohjelmat. Kaikissa kolmessa tapauksessa suunnitelmia laaditaan tiiviissä yhteistyössä paikallisviranomaisten ja muiden kansainvälisten toimijoiden, etenkin Yhdysvaltojen ja Naton, kanssa.
Kansainvälistä siviilioperaatiota valmisteleva ryhmä aloitti työnsä Prištinassa 9. lokakuuta 2006. Sillä on kaksiosainen tehtävä: se suunnittelee operaation rakenteen ja henkilöstön ja päättää infrastruktuuria koskevista vaatimuksista sekä valmistelee yhdessä YK:n Kosovon väliaikaishallinnon UNMIK:n ja Kosovon toimivaltaisten viranomaisten kanssa mahdollista toimivallan siirtoa sekä kansainväliselle siviilioperaatiolle että paikallisviranomaisille.
Suunnitteluryhmä on ollut Kosovossa toukokuusta 2006 valmistelemassa mahdollista Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan (ETPP) kuuluvaa oikeusvaltio-operaatiota. Suunnitellun operaation tarkoituksena on yleisellä tasolla opastaa, seurata toimia ja antaa ohjeita oikeusvaltiota koskevissa kysymyksissä. Lisäksi sillä olisi toimeenpanovaltaa joillakin poliisitoimintaan, tuomiovaltaan ja tullitoimintaan liittyvillä aloilla. Sen toimivalta on määritettävä tarkkaan sen jälkeen, kun Kosovon asemaa koskeva kysymys on ratkaistu. Operaatio alkaisi Kosovon asemaa koskevan prosessin ja yhteistyössä UNMIK:n kanssa hoidettavan siirtymäajan päätyttyä, ja se olisi ETPP:n suurin siviilioperaatio tähän mennessä.
Martti Ahtisaaren johtaman Kosovon asemaa koskevan prosessin onnistunut loppuun saattaminen on oleellista, jotta Kosovon asukkaiden tulevaisuudennäkymät selkiytyisivät ja jotta koko alue vakautuisi. Tähän prosessiin päättyisi myös entisen Jugoslavian hajoaminen.
Bernd Posselt
(DE) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, paljon kiitoksia erinomaisesta ja tarkasta vastauksesta. Mitä pidemmälle asemaa koskevan kysymyksen ratkaisu viivästyy, sitä suuremmaksi kasvaa epävakauden riski Kosovossa. Tämä voisi johtaa lopulta Kosovon jakamiseen jopa takaportin kautta. Esitän tarkan kysymyksen: voitaisiinko kansainvälisten joukkojen ja EU:n joukkojen - sekä siviili- että sotilasjoukkojen - lisäämistä harkita vaikkapa mahdollisilla kriisialueilla, kuten Mitrovicassa, niin että joukkoja olisi reilusti nykyistä enemmän samaan tapaan kuin Vukovarissa?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Hyvä jäsen Posselt, puhuitte viivästymisestä ja siihen liittyvistä mahdollisista riskeistä. On erittäin tärkeää, että olemme todenneet ratkaisun olevan välttämätön. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto kävi asiasta erittäin tiiviin keskustelun maanantaina.
Mikään ei viittaa neuvoston päätelmissä siihen, että asioita olisi lykätty hamaan tulevaisuuteen. Päinvastoin olemme käyttäneet esitettyjä kannanottoja - myös EU-troikan tavatessa Belgradissa - tilaisuutena todeta, että uusi parlamentti on todella muodostumassa demokraattisista ryhmistä ja että uusi hallituskin muodostetaan. Olemme todenneet, että tarvitaan hieman enemmän aikaa, jotta uusi neuvotteluryhmä saadaan nimitettyä, niin että se voi osallistua neuvotteluihin. Neuvoston tiedossa on ollut, ettei koko prosessin voi kuitenkaan antaa palata alkutekijöihinsä. Ajoitus on todella tärkeää, mikäli mainitsemanne epävakaus halutaan välttää. Tästä syystä en halua lähteä arvailemaan tällä hetkellä, mitä muuta saattaisi tapahtua tai jäädä tapahtumatta.
Sarah Ludford
(EN) Arvoisa ministeri, totesitte, että EU:n ulkoministerit haluavat välttää lykkäystä hamaan tulevaisuuteen. Hienoista huolta herättää kuitenkin se, että Ahtisaaren operaatio on vaarassa pitkittyä. Eivätkö valitettavat kuolemantapaukset viime lauantain mielenosoituksessa, johon osallistui ilmeisesti 3 000 ihmistä - "vain" 3 000 ihmistä - kyseenalaista mielenosoituksen järjestyksenvalvonnasta vastaavien tahojen osaamisen ja pätevyyden ja osoita, miten kiireesti tilanne on saatava paremmin hallintaan, jotteivät asiat ryöstäydy käsistä?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Haluan toistaa vielä kerran, että asemaa koskeva prosessi on nyt erittäin tärkeässä vaiheessa. Myös Serbian tapahtumat on otettava koko ajan huomioon. Nyt asetettu tiukka määräaika on tärkeä, jotta prosessi voi jatkua. Kuten tiedetään, päätöstä ei tee yksin EU: pääsihteerin erityisedustajan on tietenkin esiteltävä ehdotukset Yhdistyneille Kansakunnille, jotta tarvittavat toimet voidaan toteuttaa.
Bart Staes
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Gloser, yritys antaa Kosovolle tosiasiallinen itsenäisyys osoittautuu uskoakseni yhdeksi kansainvälisen yhteisön suurimmista haasteista parin seuraavan kuukauden aikana. Euroopan unionilla on oltava siinä merkittävä rooli. Puhuitte kansainvälisestä siviilioperaatiosta, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan siviilihaarasta. Korviini on kantautunut lukuja, joiden mukaan 71 virkamiestä palkattaisiin kansainväliseen siviilioperaatioon ja 1 000 muuta virkamiestä Euroopan unioniin työskentelemään Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alalla. Onko teillä käsitystä siitä, mitä tämä tarkoittaa talousarviossa? Onko neuvosto tehnyt järjestelyjä valmistellakseen mahdollisia muutoksia talousarvioon?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Jälkimmäisenä mainitsemanne henkilöstömäärä ei missään tapauksessa ole niin suuri, mutta sen sijaan kyseessä on kyllä oikeus- ja poliisialan suurin siviilioperaatio. Vahvistan mieluusti operaation osalta esittämänne tarkat luvut ja selitän, mitä tämä viime kädessä tarkoittaa. Operaatiota varten tarvitaan paljon voimavaroja, ja se vie suuren osan talousarviostamme.
Puhemies
Seuraavana on
Aihe: Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentin ylähuoneen 50. raportti "Financial Management and Fraud in the European Union: Perceptions, Facts and Proposals" (julkaistu 13. marraskuuta 2006).
Parlamentin ylähuone toteaa yllä mainitun raporttinsa sivulla 47 (nro 172), että sen mielestä budjettineuvoston pitäisi osallistua unionin tilejä koskeviin asioihin ainakin yhtä tiiviisti kuin se osallistuu talousarvion laatimiseen. Tästä syystä ylähuone katsoo, että budjettineuvoston olisi laadittava kertomus tilintarkastustuomioistuimen tekemästä vuosittaisesta tilintarkastuksesta ja tarkastuslausumasta. Euroopan parlamentti keskustelisi tästä samaan aikaan kun se käsittelee tilintarkastustuomioistuimen kertomusta.
Mikä on neuvoston arvio parlamentin ylähuoneen ehdotuksesta?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Neuvosto pitää tilintarkastustuomioistuimen vuosittaista tilintarkastusta ja tarkastuslausumaa erittäin tärkeinä ja on toistuvasti vahvistanut tukevansa vankkumatta moitteetonta varainhoitoa EU:ssa.
Kun asiasta vastaavat neuvoston yksiköt ovat tutkineet Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen, neuvosto toimittaa parlamentille kustakin varainhoitovuodesta vastuuvapautta koskevan suosituksen EY:n perustamissopimuksen 276 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Vastuuvapautta koskeva suositus sisältää kattavat neuvoston päätelmät tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksesta. Neuvosto käsittelee niissä yksityiskohtaisesti tilintarkastustuomioistuimen huomautuksia sekä asiaa koskevia komission lausuntoja.
Päätelmiin sisältyy myös suosituksia komissiolle ja jäsenvaltioille ilmenneiden epäkohtien ja puutteiden korjaamiseksi. Parlamentissa keskustellaan neuvoston päätelmistä samaan aikaan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen kanssa osana vastuuvapausmenettelyä. Näyttäisi olevan aiheetonta antaa näiden yksityiskohtaisten päätelmien lisäksi toista neuvoston kertomusta, jonka sisältö olisi eittämättä suurelta osin sama.
Ingeborg Gräßle
(DE) Saanen esittää kysymyksen. Tarkastuslausumaa koskeva ongelma liittyy talousarvion yhteiseen toteuttamiseen. Tällainen kertomus voisi tarjota ratkaisun, jotta talousarvion yhteisestä toteuttamisesta saataisiin myönteinen tarkastuslausuma. Miksei neuvosto ole valmis laatimaan sellaista?
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Voin vastata tähän hyvin lyhyesti. Tällaiselle muutokselle ei löydy jäsenvaltioiden enemmistön tukea.
Richard Corbett
(EN) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, oletteko samaa mieltä siitä, että vastuun olisi oletettava kuuluvan jäsenvaltioille? Jäsenvaltioiden hallitukset toteuttavat 80 prosenttia Euroopan unionin menoista, ja juuri tällä tasolla tapahtuu suurin osa tilintarkastustuomioistuimen joka vuosi havaitsemista virheistä, jotka eivät onneksi ole petoksia eivätkä johdu huonosta varainhoidosta. Virheitä kuitenkin löytyy tuolta tasolta, ja sama ongelma toistuu vuosi vuodelta, kunnes jäsenvaltiot kantavat vastuunsa. Tämä tekee pahoin hallaa Euroopan unionin julkisuuskuvalle.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) Asia ei ole uusi, ja sitä ovat monet asiantuntijat pohtineet. Haluaisin kuitenkin painottaa vielä kerran, ettei ole välttämättä tilintarkastustuomioistuimen asia vaatia talousarvion valvontaa, vaan on pohdittava seuraavaa kysymystä: miten säännöistä, myös talousarviota koskevista, saadaan tehokkaampia, avoimempia ja yhtenäisempiä, jotta tarvittava valvonta hoituu? Muutoksen takana ei ole riittävää jäsenvaltioiden enemmistöä.
Bart Staes
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa ministeri Gloser, totesitte kahdesti, että säädös ei ole saanut enemmistön tukea neuvostossa. Voitteko kertoa suoraan, mitkä jäsenvaltiot ovat valmiita hyväksymään tällaisen säädöksen ja mitkä eivät ole? Tämä voisi mielestäni luoda huomattavaa demokraattista painetta niitä jäsenvaltioita kohtaan, jotka eivät ole tähän valmiita eivätkä halua joutua tilille kuluttamistaan varoista.
Günter Gloser
neuvoston puheenjohtaja. (DE) En itse asiassa tiedä tällä hetkellä, mistä jäsenvaltioista on kyse. Voin kuitenkin vakuuttaa parlamentin jäsenelle, että kyse on valtaenemmistöstä. Tällä kertaa ei kannata yrittää poimia rusinoita pullasta. Muitakin ehdotuksia - myös komission ehdotuksia - on tehty esimerkiksi yhdennetyn valvontakehyksen perustamisesta. Kansallinen tarkastuslausuma jää kuitenkin myös tämän ulkopuolelle. On monia muitakin esimerkiksi henkilökohtaiseen vastuuseen liittyviä tekijöitä, jotka saattaisivat auttaa varmistamaan, että talousarvion valvonta on viime kädessä asianmukaista. Lisäksi poliittisesta tahdosta huolimatta EY:n perustamissopimuksessa ei määrätä parlamentin jäsenen mainitsemasta alasta. Olen kuitenkin sitä mieltä, että muut juuri mainitsemani vaihtoehdot menettelyjen yksinkertaistamiseksi ovat avainasemassa.
Puhemies
Kiitoksia, arvoisa neuvoston puheenjohtaja.
Kysymyksiin, joihin ei ajanpuutteen vuoksi voitu vastata, vastataan kirjallisesti (ks. liite).
Kyselytunti on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 19.00 ja sitä jatkettiin klo 21.00.)
