Situaţia din Albania (dezbatere) 
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este declaraţia Comisiei privind situaţia din Albania.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, vă mulţumesc pentru că m-aţi invitat să vorbesc despre Albania în seara aceasta. Deşi se află pe continentul european, Albania a fost izolată pentru o mare parte a secolului XX. Totuşi, Albania este acum deschisă şi accesibilă. Aceasta a devenit o ţară cu o perspectivă europeană.
Astăzi, Albania se află în criză politică. Evenimentele din Tirana, de vineri 21 ianuarie 2011, au fost tragice. Impasul politic tot mai încrâncenat a cauzat patru decese inutile. Tonul de la Tirana trebuie să se schimbe. Spirala periculoasă a declinului trebuie să înceteze. Criza politică trebuie rezolvată. Aceasta este responsabilitatea comună a liderilor politici din Albania.
Acest lucru aşteaptă cetăţenii Albaniei şi sunt îndreptăţiţi să o facă. Reprezentanţii aleşi democratic trebuie să acţioneze ca atare: să-şi reprezinte cetăţenii şi să găsească compromisul democratic.
Dacă soluţia la criză stă în puterea celor din interior, noi, cei din exterior, trebuie să depunem toate eforturile pentru a facilita o astfel de soluţie. Directorul general al Serviciului european pentru acţiune externă, Miroslav Lajčák, a vizitat Tirana de două ori pentru a se întâlni cu preşedintele, cu prim-ministrul şi cu liderul opoziţiei şi sunt încântat că domnia sa este alături de mine astăzi.
Mesajele sale în numele baronesei Cathy Ashton, Înalt Reprezentant şi vicepreşedintă a Comisiei, şi al meu au fost clare: în primul rând, încetaţi violenţa şi investigaţi evenimentele din 21 ianuarie în mod corect. Aceste investigaţii trebuie desfăşurate de autorităţile juridice fără interferenţă politică.
În al doilea rând, încetaţi abuzul verbal şi subminarea implicită şi explicită a instituţiilor statului.
În al treilea rând, relansaţi dialogul politic: recunoaşteţi că aveţi o responsabilitate comună de a asigura un viitor mai pozitiv pentru Albania. În viitorul apropiat, aceasta înseamnă organizarea în comun de alegeri libere, echitabile şi transparente.
În al patrulea rând, începeţi sarcina importantă de aplicare a celor 12 priorităţi subliniate în avizul Comisiei din 2010. Guvernul şi opoziţia trebuie să acţioneze împreună.
Reacţiile liderilor politici şi ale publicului general la vizita dlui Miroslav Lajčák au fost încurajatoare şi pozitive. Există un impuls favorabil care poate şi trebuie să fie utilizat pentru a transforma această criză într-o oportunitate.
Cei doi lideri albanezi salută atenţia care li se acordă, dar aceştia sunt blocaţi în propriul impas intern, iar bunăvoinţa şi asistenţa UE nu pot înlocui dialogul dintre lideri.
Putem contribui la concilierea diferenţelor prin angajamentul nostru activ. Totuşi, nu putem face acest lucru înainte ca ambele părţi să dea dovadă de o voinţă reală de a pune viitorul european al Albaniei deasupra politicii de partid şi a neîncrederii personale.
Nu este loc pentru jumătăţi de măsură. Albania trebuie să îndeplinească toate criteriile de la Copenhaga, inclusiv dialogul politic interactiv şi un parlament funcţional - sau nimic.
În ceea ce priveşte Albania, sunt dezbătute următoarele aspecte: o perspectivă de aderare la UE în conformitate cu concluziile Consiliului şi pe baza criteriilor de la Copenhaga; o identificare clară în avizul Comisiei pentru 2010 a celor 12 priorităţi a căror aplicare eficientă ar permite Albaniei să înceapă negocierile de aderare cu UE. Aceste 12 priorităţi includ, printre altele, îmbunătăţirea funcţionării instituţiilor democratice şi a dialogului politic, a statului de drept şi a reformei sistemului juridic, lupta împotriva crimei organizate şi protecţia drepturilor omului.
Aceste 12 priorităţi şi criteriile de la Copenhaga nu sunt doar un exerciţiu pentru politicieni. Din contră, acestea aduc beneficii clare, măsurabile pentru cetăţeni. Politicienii albanezi trebuie să pună urgent interesele cetăţenilor albanezi pe primul loc.
Să transformăm aceste priorităţi într-un cadru european pentru a aborda provocările politice actuale din Albania. Din acest motiv, am trimis o scrisoare prim-ministrului Berisha cu o săptămână înainte de demonstraţiile din ianuarie, în care am stabilit un traseu bazat pe aceste 12 priorităţi, pentru a ajuta Albania să iasă din impasul actual. Am fost cu toţii martorii evenimentelor tragice care au urmat.
Nu este prea târziu. Dacă primim semnale ireversibile că există o dorinţă reciprocă de a utiliza acest cadru european pentru a depăşi treptat impasul politic şi criza recentă, atunci vom răspunde în mod pozitiv.
Parlamentul European are, de asemenea, un rol vital. Dvs., ca politicieni, puteţi transmite un mesaj clar politicienilor. Un mesaj comun clar din partea acestei Camere şi a întregii Uniuni Europene privind disponibilitatea de a se implica i-ar determina pe toţi albanezii să se gândească la cel mai bun plan de acţiune.
Permiteţi-mi să utilizez această oportunitate pentru a face apel la prim-ministrul Albaniei, dl Berisha, să creeze în Albania un mediu politic cu adevărat favorabil incluziunii. Alte forţe politice şi organizaţiile societăţii civile ar avea de beneficiat ca urmare a integrării europene.
Permiteţi-mi, de asemenea, să fac un apel la liderul Partidului Socialist, dl Rama, să se asigure că partidul său face o opoziţie cu adevărat constructivă - una care se bucură de beneficii, dar şi de responsabilităţile acestui mediu politic care favorizează incluziunea, pe care îl dorim în Albania.
Michael Gahler
Dle preşedinte, dle Füle, doamnelor şi domnilor, în primul rând, aş dori să vă mulţumesc foarte mult pentru declaraţia dvs. clară. Cred că aceasta a fost bine primită. Cred că evenimentele din domeniile democraţiei şi ale statului de drept sunt cerinţe esenţiale pentru începerea procesului de aderare a Albaniei la UE. Aceasta include funcţionarea instituţiilor democratice care sunt utilizate în mod corect. Parlamentul este locul în care ar trebui să aibă loc dezbateri democratice. Cu acest scop i-au ales cetăţenii pe deputaţii din parlament. Acest forum nu poate fi înlocuit de evenimentele din stradă şi în special nu în modul în care a încercat dl Rama să o facă la 21 ianuarie.
Fac apel la Partidul Socialist să participe în totalitate la procesul parlamentar şi să găsească alternative politice în parlament. Este timpul să punem capăt îndoielilor cu privire la rezultatul alegerilor. Partidul Socialist trebuie să-şi asume răspunderea pentru rolul său de opoziţie parlamentară. Acesta trebuie să profite de oportunitatea de a face propuneri specifice pentru viitor, inclusiv în comisia parlamentară de anchetă. Organizaţia pentru Securitate şi Cooperare în Europa (OSCE) şi Biroul OSCE pentru instituţii democratice şi drepturile omului (BIDDO) au făcut recomandări pentru îmbunătăţirea condiţiilor de bază ale alegerilor. De asemenea, este important ca socialiştii să fie implicaţi şi în acest domeniu. Am auzit că dl Rama a acceptat, în timp ce se afla aici, la Strasbourg, să participe la alegerile locale de pe 8 mai. Salut decizia sa. Sper că această asigurare nu implică nicio condiţie sau lacună. Dl Rama este, evident, sfătuit bine de colegii săi socialişti şi, de asemenea, în întrunirile cu alte grupuri.
Îl pot asigura că mulţi membri ai grupului nostru joacă un rol activ în numele nostru în Albania şi susţin abordarea care favorizează incluziunea la care s-a referit dl Füle. Acest lucru ne-a permis să ne aducem o contribuţie comună pentru a asigura un viitor pozitiv pentru Albania.
Adrian Severin
în numele Grupului S&D. - Dle preşedinte, cu siguranţă că putem considera situaţia politică actuală din Albania drept un impas. Uneori mai calmă şi uneori mai violentă, această criză nu are sfârşit.
Anul trecut, Parlamentul a adoptat o rezoluţie care îndemna toţi actorii politici interni să găsească o soluţie politică negociată la criză şi să ajungă la un consens naţional minim. Această rezoluţie a fost ignorată de forţele politice şi mai ales de guvern. De asemenea, recomandările Comisiei şi ale Consiliului sunt ignorate în acest moment.
Este inadmisibil ca exercitarea dreptului de adunare şi de protest într-o ţară afectată de corupţie să fie descrisă ca o lovitură de stat.
Este inadmisibil ca credibilitatea instituţiilor de stat - preşedinţia, procuratura şi altele - să fie subminată de declaraţiile şefului guvernului.
Este inadmisibil ca cei care împuşcă demonstranţii civili să fie numiţi eroi ai naţiunii şi să li se promită amnistie.
În curând vor avea loc alegeri locale. În circumstanţele actuale, acestea vor fi un test politic pentru toate părţile politice interesate. Solicităm comisarului Füle şi directorului general Lajčák să depună toate eforturile pentru a asigura asistenţa internaţională şi monitorizarea internaţională pentru aceste alegeri, astfel încât să se garanteze că acestea vor fi libere şi echitabile sau cel puţin că putem evalua libertatea şi echitatea acestora.
Sprijinim abordarea Comisiei şi în special pe cea a comisarului Füle. Sprijinim acţiunea dlui Lajčák. Trebuie să cerem tuturor forţelor politice să pună capăt acestei crize, deoarece alternativa este izolarea Albaniei şi punerea în pericol a perspectivelor sale europene.
Marietje Schaake
în numele Grupului ALDE. - Dle preşedinte, astăzi a fost o zi foarte interesantă în ceea ce priveşte Albania. Am vorbit cu reprezentanţii celor două partide politice principale de acolo. I-am rugat pe amândoi să contribuie cu idei privind progresul ţării şi ieşirea din impasul politic pentru a se concentra asupra problemelor care afectează toţi cetăţenii: lupta împotriva crimei organizate, eliminarea corupţiei, crearea de locuri de muncă şi de oportunităţi pentru tânăra generaţie.
Niciunul dintre ei nu a reuşit să-mi dea un răspuns. Jocul de pasare a responsabilităţii părea mai important. Mi se pare că sistemul politic din Albania este mai preocupat de sine însuşi decât de cetăţenii săi. Nu trebuie să vă spun cât de dificil este să-i convingem pe alegătorii noştri să ni se alăture când pledăm pentru extinderea UE. În ciuda rezistenţei, Alianţa Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa ar dori ca Balcanii de Vest să devină o parte a teritoriului UE.
Credem că UE este o comunitate de valori care a lăsat în urmă un trecut divizat, alegând un viitor unit. Trebuie să solicităm autorităţilor albaneze să facă acelaşi lucru şi să nu fie copleşite de umbrele trecutului, ci să păşească în lumina viitorului. Şi să nu uite că este responsabilitatea lor, în primul rând, să asigure bunăstarea cetăţenilor şi să nu le refuze un viitor european, deoarece este foarte clar că criza politică împiedică orice progres.
În mai, vor avea alegeri noi şi pregătirile sunt în curs. Acestea trebuie susţinute de toate partidele politice. Salut sugestia că UE trebuie să joace un rol activ pentru a garanta că acestea sunt libere şi echitabile. Dar democraţia este un proces lung şi cu siguranţă nu înseamnă doar "un om, un vot”. Acesta necesită instituţii democratice, statul de drept şi puterea sa este determinată de respectarea minorităţilor. Democraţia nu înseamnă "învingătorul ia totul”.
Aderarea la UE este o călătorie lungă, care implică eforturi asidue şi un angajament comun, iar reformele pe care le-a făcut Albania sunt avantajate cel mai mult de colaborare şi de angajamentul continuu faţă de procesul UE.
Marije Cornelissen
Dle preşedinte, criza din Albania nu este o noutate. Criza nu a început în ianuarie cu violenţele împotriva demonstranţilor, nici în 2009, când Partidul Socialist a boicotat parlamentul după alegeri şi când a început greva foamei.
Această criză este o criză a culturii politice. Boicoturile, grevele foamei, demonstraţiile sunt metode normale de acţiune în politica albaneză. La fel sunt şi corupţia, manipularea mijloacelor de informare în masă şi a numirilor politice. Toate acestea sunt la o distanţă de ani-lumină faţă de genul de politică pe care am dori s-o vedem într-o ţară care este pe drumul spre aderare.
Sper foarte mult ca cetăţenii albanezi să aibă parte, în cele din urmă, de un guvern responsabil şi un parlament responsabil, cu politicieni care vor pune bunăstarea cetăţenilor mai presus de propriul prestigiu şi de propriile interese. Ambele tabere trebuie să facă un pas pentru a ajunge în această etapă. Guvernul are o responsabilitate specială. Guvernele au un monopol asupra violenţei şi guvernele au o responsabilitate suplimentară de a se ridica deasupra politicii de partid, pentru a face ceea ce este bine pentru cetăţeni.
Ar trebui să ne putem aştepta ca acest guvern să facă tot posibilul pentru a împiedica repetarea evenimentelor din ianuarie. De asemenea, ar trebui să ne aşteptăm ca acesta să coopereze pe deplin la lansarea unei anchete independente asupra evenimentelor din ianuarie, să pună capăt corupţiei din rândurile sale şi să dea posibilitatea dezbaterii parlamentare. Opoziţia are, de asemenea, o responsabilitate. Aceasta trebuie să facă, de asemenea, tot posibilul pentru a preveni o repetare a violenţelor din ianuarie, prin cooperarea deplină la alegeri corecte şi echitabile în mai şi prin participarea la dezbaterea parlamentară, de preferat asupra conţinutului, măcar o dată, precum nivelurile foarte înalte ale şomajului din Albania.
Totuşi, cum facem ca ambele părţi să facă un pas atât de important? Aveam toate speranţele în noiembrie, când comisarul Füle a cedat responsabilitatea în mâinile Albaniei spunând: niciun progres până nu rezolvaţi această problemă. Când se va întâmpla acest lucru, vom putea să acordăm Albaniei statutul de candidat. Din păcate, aceasta nu a adus nicio schimbare. Acum, sper că dl Lajčák va reuşi acolo unde alţii au eşuat: adică, să aducă ambele tabere la masa negocierii şi să obţină un progres. Sper, dar nu am foarte mare încredere că acest lucru va fi posibil fără ca noi să recurgem la metode mai severe.
Cred că ar trebui să-i menţinem în continuare sub ameninţarea unei sancţiuni. Trebuie să fie clar că eşecul acestui efort de negociere nu va rămâne fără consecinţe. Sancţiunile trebuie totuşi să-i afecteze pe liderii politici şi nu pe cetăţeni. Aceasta înseamnă că nu trebuie să ne atingem în niciun caz de ridicarea vizelor pentru Albania, aceasta fiind o sugestie pe care am auzit-o pe coridoare. Dacă am face acest lucru, am aduce într-adevăr prejudicii cetăţenilor. Aş dori foarte mult o asigurare din partea comisarului că nu se va abuza de liberalizarea vizelor în acest proces politic.
Cu toate acestea, o idee pe care am putea să o luăm în considerare este retragerea controlului fondurilor IAP de către Albania şi readucerea acestuia în mâinile UE. Aceasta ar permite tuturor investiţiilor majore din ţară să continue, dar guvernul s-ar afla, într-o măsură sau alta, sub supraveghere. Aceasta mi se pare o sancţiune care i-ar afecta pe politicieni, dar nu şi pe cetăţeni. Sper în mod sincer că toate acestea nu vor fi necesare, deoarece ambele părţi vor fi dispuse să ajungă la un compromis şi că dl Lajčák va reuşi, în interesele poporului albanez.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Dle preşedinte, dacă se doreşte ca Albania să facă progrese către scopul său final de aderare la UE, liderii săi politici trebuie să se angajeze într-un mod mai constructiv, democratic şi matur. Violenţele de luna trecută ne-au reamintit de instabilitatea inerentă a politicii albaneze.
Mă întreb, de asemenea, dacă Consiliul şi Comisia au luat în considerare revenirea asupra deciziei de anul trecut de a acorda albanezilor călătorii fără vize în UE, ţinând cont de vărsarea de sânge, care poate, bineînţeles, să genereze o migraţie economică mai mare în zona Shengen dacă investiţiile directe străine sunt sistate.
Un astfel de pas ar sublinia, cu siguranţă, faptul că Albania nu reuşeşte în continuare să se ridice la aşteptările UE. Crima organizată şi corupţia prosperă în continuare şi sistemul juridic este manipulat frecvent de politicieni. Chiar şi prim-ministrul Berisha a intervenit în arestarea, ordonată de către procurorul general, a forţelor de ordine care au tras în protestatari, susţinând că o lovitură de stat era iminentă. Instituţiile democratice sunt slabe şi libertatea presei este insuficientă.
Decizia Partidului Socialist al lui Edi Rama de a boicota parlamentul pe baza fraudei electorale presupuse a acutizat instabilitatea Albaniei. Albania nu poate, sub nicio formă, să înceapă aplicarea reformelor necesare pentru a redobândi încrederea UE în mediul politic actual de instabilitate. Această instabilitate poate determina acum, de asemenea, ca şi NATO să-şi reconsidere politica de extindere, Albania aderând la alianţă cu mai puţin de doi ani în urmă. Liderii NATO trebuie să se întrebe acum dacă Albania nu a devenit membră prematur.
Pe lângă îngrijorările personale cu privire la instabilitatea politică a Albaniei şi cum va influenţa aceasta aspiraţiile de aderare ale ţării la UE, sunt sceptic, de asemenea, cu privire la priorităţile strategice ale Albaniei. Albania este membru cu drepturi depline al Organizaţiei Conferinţei Islamice, un grup de interese tot mai puternic şi mai influent în ONU, care promovează interesele membrilor săi şi votează în bloc în ceea ce priveşte drepturile omului şi aspecte legate de politica externă. Membrii OCI includ Albania şi Turcia, ambele fiind semnatare ale Declaraţiei de la Cairo privind drepturile omului, care citează sharia ca bază pentru drepturile omului în ţările musulmane.
Albania, ca şi Turcia, trebuie să decidă acum dacă adoptă valorile occidentale sau dacă dă întâietate celor din legea sharia, pe care Curtea Europeană a Drepturilor Omului de la Strasbourg a declarat-o incompatibilă cu valorile europene, deşi până acum, din punctul meu de vedere, statutul de membru al Albaniei la OCI, ca să fiu sincer, pare a fi doar cu numele. Albania este, în cele din urmă, o ţară seculară în practică. Se pare că planul liderilor albanezi a fost să adere la OCI pentru a atrage investiţii din Orientul Mijlociu şi nu pe baza unor convingeri religioase puternice, dar, bineînţeles, toate acestea se pot schimba în viitor.
Nikolaos Chountis
Dle preşedinte, dle comisar, am sperat că după 18 luni de la ultimele alegeri parlamentare din Albania, impasul politic va fi rezolvat. Am sperat, în urma recomandărilor făcute şi a rezoluţiei adoptate de Parlamentul European, că se va ţine cont de ceea ce am spus. Am fost convins că speranţele de integrare europeană ale Albaniei vor acţiona ca un stimulent puternic - deoarece aceasta este dorinţa poporului albanez - pentru a rezolva nu doar problema politică, ci şi problemele economice, sociale şi democratice. Din păcate, impasul persistă. Cât despre cine poartă cea mai mare parte a responsabilităţii, cred că nu este de competenţa noastră aici să judecăm poporul albanez.
Din păcate, cu toate acestea, situaţia s-a înrăutăţit. Încă o dată, aş dori să-mi exprim regretul pentru victimele demonstraţiei din 21 ianuarie. Ne opunem creşterii violenţei; solicităm încetarea represiunii, respectarea drepturilor omului şi democratice şi pedepsirea celor responsabili.
Totuşi, nu voi ascunde faptul că sunt îngrijorat în legătură cu alegerile locale următoare din luna mai. Pur şi simplu, trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă pentru a ne asigura că toate măsurile de siguranţă necesare sunt aplicate pentru a continua fără probleme. Trebuie să convingem toate forţele politice să participe la acest proces electoral şi aceste alegeri trebuie să aibă loc pe baza regulilor internaţionale pentru alegeri corecte şi democratice.
Cred că ajutorul nostru, ajutorul din partea Parlamentului European şi a Uniunii Europene în general - şi aici sunt de acord cu dl Füle - trebuie să fie suplimentar, trebuie să fie auxiliar şi evident, nu trebuie să fie influenţat de afilierile politice şi de prieteniile politice (vă rog să scuzaţi expresia). Nu nouă ne revine responsabilitatea de a oferi soluţia societăţii albaneze şi problemei albaneze. Aceasta trebuie rezolvată de poporul albanez, de forţele politice din Albania. Nu sunt de acord cu ideile exprimate despre ameninţări cu adoptarea de măsuri, când majoritatea măsurilor pe care le-am auzit sunt măsuri împotriva poporului albanez. Nu cred că acest lucru va aduce vreun rezultat.
Cred că putem exercita cea mai mare presiune posibilă prin instituţiile UE, în cadrul relaţiilor cu o ţară care bate la uşa UE, subliniind că, din păcate, toate aceste proceduri întârzie perspectivele sale de aderare. Trebuie să subliniem că impasul va fi rezolvat doar printr-o poziţie responsabilă din partea liderilor politici, cu o disponibilitate pentru dialog politic şi nu după cum am auzit, cu o atitudine de "învingătorul ia totul” şi cu practici şi conduită similare.
Cred că dacă liderii politici din Albania insistă asupra acestui fel de practică şi asupra acestui fel de abordare, impasul şi criza se vor agrava, făcând imposibil ca ţara să abordeze problemele grave care se adaugă la problema politică: probleme care vor apărea - dacă nu au apărut deja - ca urmare a crizei economice care a lovit ţările vecine, Italia şi Grecia, ţinând cont că banii trimişi din aceste ţări ajutau într-o anumită măsură la îmbunătăţirea situaţiei economice din Albania. Prin urmare, o soluţie pentru ieşirea din impasul politic, responsabilitatea politică şi dialogul politic sunt cele care vor ajuta liderii politici să găsească o soluţie rapidă la problemele cu care se confruntă Albania.
Bastiaan Belder
Dle preşedinte, ca jurnalist, am vizitat Albania de mai multe ori în anii '90. De fiecare dată, am fost impresionat de tinerii talentaţi pe care i-am întâlnit acolo. Cu siguranţă, o ţară cu astfel de tineri trebuie să aibă un viitor. Vara trecută, încrederea mea în perspectivele europene ale Albaniei a fost reînnoită în timpul unei şcoli de vară din regiunea sudică Vlorë.
În această dimineaţă, am avut un schimb de e-mailuri cu doi profesori albanezi despre dezbaterea din seara aceasta. Ambii au peste 30 de ani şi au decis să rămână în Albania: ar putea câştiga mult mai mult în străinătate, dar rămân în ţară. Vor să vină în ajutorul propriului lor popor şi al bisericii lor. Totuşi, ce pot face aceştia în privinţa impasului politic din ţara natală? În ambele cazuri, mesajul lor este clar şi este un strigăt de ajutor: "Europa, nu lăsa liderii noştri politici să acţioneze după bunul lor plac. Deoarece, dacă li se permite, aceştia vor distruge viitorul naţiunii noastre. Europa, forţează ambele părţi, socialiştii şi democraţii, să negocieze până când ajung la o soluţie”.
Dle comisar, voi fi primul care admite că este mai uşor să vorbeşti decât să faci, dar cu toate acestea, strigătul lor a fost de ajutor. Totuşi, am încredere că veţi dori să faceţi tot posibilul să îndepliniţi speranţa pe care mulţi cetăţeni albanezi oneşti şi-au pus-o în Europa şi în dvs., în calitate de comisar responsabil. Vă urez multă putere şi succes în acest demers.
Pentru a încheia, există altă problemă albaneză, la fel de importantă, pe care aş dori să o amintesc. Un informator din Tirana m-a avertizat în legătură cu pericolul ca în această primăvară, un număr mare de fete şi femei albaneze să călătorească în Europa de Vest şi să ajungă în reţelele de prostituţie. Dle comisar, împărtăşiţi această preocupare şi ce resurse are la dispoziţie UE pentru a lua măsuri preventive împotriva traficului de femei şi al creşterii fetelor în vederea prostituţiei în Albania?
Béla Kovács
(HU) Dle preşedinte, viaţa politică a Albaniei este în impas de la alegerile parlamentare din 2009. Parlamentul nu îşi poate exercita rolul de supraveghere a guvernului şi instituţiile parlamentare nu funcţionează, din păcate, în mod eficient. Faptul că socialiştii acuză guvernul de fraudă electorală şi de corupţie, solicitând demisia acestuia şi alegeri anticipate înainte de cele programate pentru 2013, precum şi de faptul că prim-ministrul Berisha nu este dispus să demisioneze şi acuză opoziţia că încearcă să preia puterea cu forţa indică faptul că negocierile cu UE sunt sortite eşecului foarte rapid.
Uniunea Europeană consideră că este esenţial ca ţările candidate să accelereze eforturile în lupta împotriva corupţiei şi a crimei organizate. Acest lucru nu este important doar pentru UE, ci este, de asemenea, în beneficiul societăţii ţărilor implicate, mai ales că acest lucru poate contribui la îmbunătăţirea imaginii ţărilor candidate. Din acest motiv, soluţionarea situaţiei curente va necesita fără îndoială reinstaurarea instituţiilor democratice.
Eduard Kukan
Dle preşedinte, criza politică din Albania durează de prea mult timp. Însă nu este o situaţie fără ieşire, nu este un impas, ci este o criză politică prelungită. Aceasta afectează reputaţia ţării, pe cetăţenii săi şi ambiţiile lor pentru un viitor european.
Nu ar trebui să permitem acestei crizei politice şi acestor tensiuni să continue. Acum trebuie să trimitem un mesaj comun că dorim să avem Albania ca ţară candidată, dar liderii politici din ambele tabere trebuie să-şi demonstreze disponibilitatea de a rezolva problemele politice respectând în totalitate a statul de drept, constituţia şi având la bază instituţiile democratice.
Am încercat de prea mult timp să găsim o soluţie la această situaţie fără niciun rezultat tangibil. Condamnăm ferm actele violente care au avut loc pe străzile Tiranei în timpul demonstraţiilor de la 21 ianuarie. Evenimentele care au costat vieţile a patru persoane trebuie să fie investigate corect.
Albania aşteaptă alegerile locale din mai anul acesta. Acesta va fi alt test al democraţiei din ţară. Din nou, este timpul ca liderii politici să-şi concentreze eforturile pentru a găsi garanţii că alegerile nu vor aduce tensiuni suplimentare şi nu vor prelungi criza.
În concluzie, doresc să subliniez importanţa mesajelor politice şi a propunerilor din discursul dlui comisar Füle de la începutul acestei dezbateri. Cea mai bună contribuţie posibilă pe care o poate avea Parlamentul în această situaţie este să sprijine ferm aceste propuneri şi, în consecinţă, să trimită un mesaj comun clar partidelor politice albaneze.
Hannes Swoboda
(DE) Dle preşedinte, în primul rând aş dori să-i mulţumesc dlui Füle pentru această declaraţie clară de astăzi şi pentru angajamentul său faţă de acest subiect pentru o perioadă lungă de timp. Aş dori, de asemenea, să-i mulţumesc dlui Lajčák pentru dedicaţia de care a dat dovadă în ultimele luni. Acesta este obişnuit să abordeze şi să rezolve probleme complicate. Le urez succes ambilor. Această dezbatere a avut ca rezultat un front unit şi un sprijin comun pentru eforturile celor doi, în vederea găsirii unei soluţii pentru Albania.
Admit că am fost sceptic la începutul acestei dezbateri. Nimic nu ar fi mai rău pentru dezvoltarea Albaniei decât acuzaţiile care sunt făcute de o parte împotriva celeilalte în această Cameră, care sunt similare cu cele făcute de cele două grupuri politice majore, guvernul şi opoziţia din Albania. Sunt foarte încântat că am reuşit să ajungem la un acord privind o abordarea comună, cel puţin până acum. Să sperăm că lucrurile vor rămâne aşa. Ambele tabere, ambele grupuri politice - guvernul şi opoziţia - trebuie să se angajeze pentru a găsi soluţii de ieşire din criză.
Sunt de acord cu dl Belder. Am vizitat Albania la puţin timp după căderea regimului Hoxha. Am fost foarte uimit de starea de spirit şi de entuziasmul tinerilor. Totuşi, sunt foarte dezamăgit când văd ce a rezultat din acest lucru şi ce nu. Trebuie să spun că clasa politică din Albania nu poate răspunde dorinţele şi ideile cetăţenilor.
Bineînţeles, avem încă afinităţile noastre politice şi relaţia noastră de prietenie. Totuşi, pentru noi este esenţial acum să transmitem ambelor părţi că trebuie să se aşeze la masa negocierilor şi să încerce să garanteze alegeri locale cel puţin transparente şi deschise. De asemenea, trebuie să cerem ambelor tabere să fie pregătite să aplice cerinţele stabilite de Biroul OSCE pentru instituţii democratice şi drepturile omului (BIDDO) pentru aceste alegeri, fie prin legislaţie, fie prin măsuri practice, astfel încât să existe alegeri cu adevărat echitabile şi transparente în viitor.
Cred, de asemenea, că Parlamentul trebuie să trimită cât mai mulţi observatori la alegeri, în ciuda faptului că acestea sunt alegeri locale, deoarece alegerile pot reprezenta începutul unui climat politic nou în Albania. Albania are nevoie de aceste lucruri urgent.
Sunt de acord cu toţi cei care au spus că dacă nu se schimbă nimic în Albania, aceasta se va afla într-o poziţie izolată. Totuşi, nu dorim ca Albania să fie izolată. Dorim ca acesta să pornească pe calea spre Europa.
Stanimir Ilchev
(BG) Dle preşedinte, în primul rând aş dori să spun că societatea albaneză şi poporul albanez sunt un caz special, dar vă rog să nu mă înţelegeţi greşit. Istoria lor este diferită şi tradiţiile lor culturale sunt diferite, iar unele dintre aceste diferenţe au supravieţuit în caracterul naţional, modul în care s-a dezvoltat până în prezent şi acest lucru afectează modul în care aceştia percep procesele politice şi le dezvoltă.
Prin urmare, dacă vom instrumenta problema aflată în discuţie, va trebui să dăm dovadă de creativitate, de flexibilitate şi de imaginaţie. De exemplu, cred că ar trebui să intrăm în contact nu numai cu liderii celor două partide politice principale, care sunt în conflict, ci şi cu liderii neoficiali ai societăţii albaneze.
S-au spus aici câteva lucruri corecte despre sharia şi despre Conferinţa Islamică, dar trebuie să reţinem că albanezii sunt toleranţi faţă de toate cele trei religii principale din ţara lor, inclusiv Bisericile Ortodoxă Răsăriteană şi Catolică. Toate cele trei comunităţi au lideri influenţi, la fel ca şi ONG-urile şi tineretul. Ar trebui să ne adresăm, de asemenea, acestor lideri în încercările noastre de a reconcilia cele două partide politice.
Ulrike Lunacek
(DE) Dle preşedinte, dle Füle, dle Lajčák, doamnelor şi domnilor, aş dori să le mulţumesc şi eu dlui Füle şi dlui Lajčák pentru munca intensă şi încercările lor de a găsi o soluţie la această problemă. Sunt încântată, de asemenea, că dezbaterea de astăzi nu a degenerat în polemici între grupurile politice aflate în conflict din Albania. Ar fi fost foarte regretabil pentru Parlament dacă s-ar fi întâmplat acest lucru şi sper să nu ajungem în acest punct.
Criza instituţională din Albania este, de asemenea, o criză a culturii politice. Aceasta are legătură cu violenţa verbală care s-a transformat în violenţă pe străzi şi s-a soldat cu patru morţi. Sunt de acord cu cei care spun că aceste evenimente trebuie investigate. Este important să aflăm cine este de vină. Totuşi, acest proces de violenţă verbală care devine violenţă reală pe străzi ar putea periclita aderarea Albaniei la Uniunea Europeană.
După cum a explicat deja dl Füle, trebuie să le spunem clar oponenţilor politici din Albania că este de datoria lor să acţioneze în interesele poporului albanez. Calea către Uniunea Europeană înseamnă găsirea unei soluţii pentru această criză politică, aşezarea la masa negocierilor şi încetarea jocului de pasare a responsabilităţii în care un grup dă vina mereu pe celălalt şi nu recunoaşte că şi el poate contribui la schimbarea situaţiei. Iată de ce este nevoie. Acuzaţiile constante despre cine s-a aflat la originea situaţiei şi cine poartă vina nu îşi au locul într-un stat european. Sper că taberele opuse vor învăţa din acest lucru şi îşi vor da seama că această situaţie nu poate continua.
Dacă dl Rama şi partidul său chiar participă la alegerile locale, după cum ne-a spus astăzi unora dintre noi, şi numeşte membri ai comisiei electorale, salut acest demers şi sper că este un prim pas pentru a garanta că aceste alegeri locale pot avea loc într-o formă transparentă şi deschisă şi că rezultatul va fi acceptat ulterior.
Parlamentul a sprijinit pe deplin procesul de liberalizare care a fost menţionat deja. Rugămintea mea pentru dl Füle este următoarea: Sper că cei din Comisie nu iau în considerare abandonarea liberalizării vizelor pentru cetăţenii albanezi ca o sancţiune posibilă împotriva celor două tabere opuse. Sper că nu aşa vor sta lucrurile. Cealaltă întrebare se referă la posibilităţile de a aplica o presiune mai mare, dacă cele două partide nu ajung la un acord. O opţiune este, după cum a spus deja dl Cornelissen, să preluăm răspunderea pentru gestionarea fondurilor Instrumentului de asistenţă pentru preaderare (IAP) de la guvern şi să o redăm Comisiei. Cealaltă posibilitate ar fi îngheţarea fondurilor IAP. Totuşi, aceasta ar cauza suferinţe în rândul populaţiei, ceea ce nu poate fi intenţia noastră. Care sunt planurile dvs. în caz că nu se poate ajunge la nicio soluţie?
Un ultim aspect: în raportul Marty adresat Consiliului Europei, s-a adus acuzaţia că serviciile secrete albaneze au fost implicate sau au sprijinit traficul de organe. Aveţi informaţii potrivit cărora serviciile secrete albaneze şi sistemul juridic albanez sunt pregătite să coopereze?
Jaroslav Paška
(SK) Dle preşedinte, de la alegerile generale din 2009, există tensiuni politice în Albania cauzate de rezultatul strâns al votului, pe care forţele politice învinse l-au descris ca manipulare electorală.
Socialiştii albanezi, conduşi de Edi Rama, îl acuză pe prim-ministrul Sali Berisha nu numai de fraudă electorală, ci şi că este responsabil de corupţia extinsă şi condiţiile precare în care trăiesc cetăţenii. La o demonstraţie de protest organizată de opoziţie în capitala albaneză, Tirana, pe 21 ianuarie, au participat peste 20 000 de demonstranţi, care au cerut demisia guvernului Sali Berisha. Totuşi, intervenţia poliţiei cu tunuri de apă, gaze lacrimogene şi gloanţe din cauciuc s-a soldat cu patru morţi şi peste 150 de răniţi. Brutalitatea intervenţiei poliţiei, precum şi faptul că Sali Berisha le-a acordat tuturor membrilor forţelor de securitate care au participat la suprimarea demonstraţiei o răsplată extraordinară, care s-a ridicat la salariul pentru o lună, este o dovadă clară a faptului că premierul albanez cumpără favorurile forţelor de securitate şi încearcă să le câştige sprijinul şi să le utilizeze împotriva poporului albanez.
În ţările decente, civilizate, guvernul este ales de obicei de cetăţeni, de electorat şi nu de forţele de securitate sau de poliţie mituite. Dacă dl Berisha a uitat acest principiu elementar al guvernării democratice, atunci, cred eu, acesta nu poate fi liderul unui stat democratic. Doamnelor şi domnilor, nu cred că cineva dintre noi ar dori să vadă că în Europa sunt promovate guverne a căror putere se bazează pe fraudă electorală şi poliţişti corupţi şi care sunt reprezentate de mici dictatori care nu ştiu cum să cedeze puterea altora într-un mod corespunzător într-o ţară. Prin urmare, trebuie să apărăm cu mai multă hotărâre democraţia din Albania.
Doris Pack
(DE) Dle preşedinte, dle Füle, dle Lajčák, doamnelor şi domnilor, cazul pe care îl discutăm nu a început pe 21 ianuarie. Prin urmare, întrebările pe care trebuie să ni le adresăm şi pe care vi le adresez şi dvs. sunt: De ce Comisia şi alte organisme internaţionale nu au intervenit când au apărut primele semne, la jumătatea anului 2009? Alegerile din 2009 au fost cele mai bune până în momentul respectiv în Albania şi acestea se bazau pe legislaţia electorală care, în mod uimitor, a fost adoptată ca urmare a unui consens dintre socialişti şi democraţi. Ajungerea la un consens este ceva complet nou în Albania. Cred că acest lucru este important. Toate comisiile electorale socialiste, Biroul OSCE pentru instituţii democratice şi drepturile omului (BIDDO), observatorii electorali şi noi înşine am crezut că alegerile au fost organizate corect.
Guvernul care s-a format ulterior a fost, de asemenea, o noutate pentru Albania. Două partide care nu se înţeleg deloc au negociat şi au colaborat. Partidul Democrat, pe de o parte, şi Partidul Socialist, mai mic, de cealaltă parte. Două grupuri adverse s-au întâlnit pentru a ajuta Albania să facă progrese. Aceasta a aderat la NATO şi are un regim de vize, dar, din păcate, nu i s-a acordat statutul de candidat.
Totuşi, chiar în momentul în care s-a format guvernul, opoziţia a decis că alegerile nu s-au desfăşurat corect şi a cerut deschiderea urnelor de vot. Ce fel de guvern deschide urnele de vot? Nu guvernele de tipul celor care există în ţara mea sau a dvs. Trebuie să ne prezentăm în faţa curţii constituţionale sau a comisiei electorale. Proteste precum cele la care am asistat, grevele foamei şi refuzul de a coopera în parlament în vederea adoptării unor legi importante, toate sunt pur şi simplu de neacceptat. Este importat să exprimăm clar acest lucru şi să înfruntăm realitatea. Nu este întotdeauna posibil să aducem totul la acelaşi nivel.
Aş dori să aflu care sunt aspectele cele mai importante şi cele mai dificile. Acuzaţiile care au fost aduse, atât recent, cât şi de la bun început, se refereau la aspectul deschiderii urnelor de vot. Acest lucru nu este posibil, deoarece constituţia nu o permite. Cum pot avea loc negocieri în legătură cu acest aspect, dacă acest lucru nu este permis? Acum situaţia a scăpat de sub control şi au fost ucise patru persoane.
Este bine că astăzi aţi încercat să prezentaţi o foaie de parcurs. Totuşi, probabil că este puţin exagerat să o descriem astfel. Aş dori foarte mult, dle Lajčák şi dvs., dle Füle, să utilizaţi această foaie de parcurs pentru a contura o cale către un viitor mai bun pentru cetăţenii acestei ţări.
Victor Boştinaru
Dle preşedinte, salut declaraţia dlui comisar. Aş dori, de asemenea, să subliniez contribuţia dlui Lajčák în încercarea de a identifica soluţii pentru depăşirea situaţiei dramatice.
Demonstraţiile recente din Tunisia şi Egipt au întâmpinat, desigur, rezistenţă din partea dictatorilor locali, care, în cele din urmă, au fost nevoiţi să-şi părăsească ţara - dar fără violenţe majore şi execuţii precum cele din Tirana, la care au fost martore mijloacele de informare în masă. Cât despre acuzaţiile prim-ministrului Berisha, conform cărora demonstraţiile nu au fost nimic altceva decât o lovitură de stat condusă de opoziţie, preşedintele Albaniei, procurorul general şi şeful serviciilor secrete - cu toţii numiţi sub conducerea dlui Berisha -, toţi aceşti oameni sunt acum socialişti sau este ceva în neregulă cu dl Berisha?
Aici aş dori să-l citez pe Thomas Countryman, un secretar asistent adjunct în Departamentul de Stat al Statelor Unite, care a respins public ipoteza că evenimentele din 24 ianuarie au fost o lovitură de stat. Trebuie să fim angajaţi şi la fel de eficienţi ca Statele Unite şi NATO în acest moment în încercarea de a impulsiona, a asista şi a ajuta cele două tabere albaneze să ajungă la o soluţie negociată, dar solicit, de asemenea, tuturor colegilor mei care îi oferă dlui Berisha sprijinul lor necondiţionat să înceteze abordarea părtinitoare. Este important să punem presiune asupra ambelor părţi, astfel încât cele două tabere să ajungă la o soluţie.
Până acum, doar o singură parte şi-a dovedit disponibilitatea de a aplica atât rezoluţia Parlamentului European, cât şi cele 12 propuneri pe care le-aţi menţionat anterior, dle comisar. Solicit Comisiei să fie puternică şi dedicată unui acord bazat pe rezoluţia Parlamentului European şi pe cele 12 condiţii pe care le-aţi menţionat anterior, ţinând cont că fără acordul complet al ambelor părţi, procesul de integrare europeană al Albaniei poate fi blocat complet.
Antonio Cancian
(IT) Dle preşedinte, aş dori să-i mulţumesc dlui comisar pentru foaia de parcurs pe care a stabilit-o pentru Albania în această seară, pe care o susţin în totalitate. Sunt pe deplin convins că această ţară are un viitor european şi, prin urmare, trebuie să fie un candidat pentru aderare.
Vărsarea de sânge din 21 ianuarie a reprezentat pentru Tirana un regres de câţiva ani. Părea că urmărim aceleaşi scene de protest şi violenţă la care am fost martori în anii '90. Prin urmare, sunt foarte preocupat de evenimentele recente şi de viitorul pe termen scurt al ţării.
În timpul ultimei noastre vizite din noiembrie 2010 în această ţară, în calitatea noastră de Delegaţie pentru relaţiile cu Europa de Sud-Est şi pe 3 şi 4 mai 2010, în calitate de Comisie parlamentară de stabilizare şi asociere, împreună cu alţi colegi, am fost martorul dificultăţilor cu care se confruntă Albania. Nu am reuşit să încheiem negocierile cu o propunere finală de acord. Este posibil să nu fi reuşit să abordăm problemele reale ale ţării? Pe lângă simpla alchimie politică, a fost măcar menţionat cancerul social al şomajului? Trebuie să recăpătăm simţul răspunderii, de care avem mare nevoie.
Privind acest aspect, în căutarea unei minime convergenţe privind regulile de bază, atât din partea majorităţii, cât şi a opoziţiei, este necesar să garantăm, în orice mod posibil, că următoarele alegeri sunt marcate de cel mai înalt nivel posibil de transparenţă şi de democraţie. Primarul Edi Rama va participa la alegerile pentru districtul Tirana, prin urmare, vom avea în curând şansa să verificăm şi să evaluăm situaţia politică şi standardul de democraţie, deoarece, bineînţeles, vom fi prezenţi acolo.
Indiferent de progresul înregistrat de Albania în această perioadă, Europa nu trebuie să înceteze niciodată să urmărească dialogul şi colaborarea. Aş dori să-i mulţumesc comisarului pentru munca desfăşurată şi pentru cea pe care o va desfăşura în continuare, deoarece prezenţa noastră în Albania este importantă.
Maria Eleni Koppa
(EL) Dle preşedinte, am urmărit evenimentele din Albania cu foarte mare îngrijorare. Incidentele tragice din timpul demonstraţiei organizate împotriva corupţiei, confruntările cu forţele de securitate, care s-au soldat cu victime, trebuie condamnate în mod expres.
Criza politică continuă prezintă pericole foarte grave pentru stabilitatea ţării. Toţi poartă partea lor de responsabilitate. Totuşi, guvernul ales trebuie să asculte mesajul transmis de către popor că ţara are nevoie de o guvernare solidă. Crearea statului de drept prin eliminarea corupţiei trebuie să fie una dintre priorităţile guvernului albanez. Poporul are dreptul să demonstreze în limitele legale, când crede că guvernul acţionează împotriva intereselor sale.
Uniunea Europeană trebuie să facă tot ce îi stă în putere pentru a se asigura că prevalează calmul şi prudenţa. Trebuie să ne implicăm cu toţii în acest proces.
Solicit colegilor mei deputaţi din Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) să nu treacă cu vederea responsabilităţile importante ale guvernului şi să acuze doar opoziţia pentru criza politică. În această etapă, cred că dialogul politic trebuie reluat şi că trebuie găsită o soluţie utilizând procedurile stabilite în constituţie şi prin lege.
Simon Busuttil
(MT) Dle preşedinte, când văd ce se întâmplă în Albania, mă întristez foarte mult din cauză că îmi aduc aminte de istoria propriei mele ţări de la începutul anilor '80, adică acum 30 de ani, când Malta se confrunta cu o situaţie similară: divizare adâncă, tensiune, rivalitate politică, ameninţări şi chiar violenţă. Era o atmosferă sufocantă, care nu mă făcea să fiu mândru de patria mea. În acelaşi mod, cred că cetăţenii albanezi sunt la fel de întristaţi de situaţia curentă a ţării lor şi sunt departe de a fi mândri de evenimentele care au loc.
Astăzi, sunt foarte mândru de ţara mea, deoarece am creat un sistem stabil, democratic şi mai presus de toate, acum facem parte din familia europeană. Mediul politic s-a schimbat în mod drastic. Dorinţa mea pentru Albania este să-şi îndeplinească scopul de a avea o ţară stabilă care să facă parte din familia europeană. Totuşi, este clar că dacă cele două partide principale din ţară persistă în încăpăţânarea lor, atunci acest scop nu va fi niciodată atins. Este trist, dar aceasta este realitatea.
UE face tot ce poate; obligativitatea vizelor pentru albanezi a fost eliminată acum. Cu toate acestea, Albania trebuie, de asemenea, să-şi joace rolul, iar pentru ca acest lucru să se întâmple, atunci toate părţile interesate, inclusiv guvernul şi opoziţia, trebuie să adopte o politică diferită, una care să cuprindă o politică bazată pe dialog, pe maturitate şi pe responsabilitate faţă de poporul albanez; o politică urmărind să unească, nu să divizeze.
Nu este de datoria noastră să le spunem albanezilor şi Albaniei ce să facă. Suntem aici să le spunem că decizia în urma căreia Albania îşi va găsi sau nu locul în familia europeană este în mâinile lor.
Anna Ibrisagic
(SV) Dle preşedinte, deşi criza din Albania durează de mult timp, doar acum a început să se agraveze şi de această dată, UE a acţionat imediat şi într-un mod corect. Prin dedicaţia dlui comisar Füle şi a altora, UE a arătat că Albania nu trebuie să se confrunte singură cu problemele sale. Aceasta este o problemă majoră care afectează credibilitatea ţării ca una care are intenţii serioase de a se apropia de UE.
Nu este vorba despre cine are dreptate şi cine nu, ci despre necesitatea de a readuce dialogul politic în cadrul instituţiilor politice. Nu trebuie să oferim sprijin niciunei părţi ca având dreptate sau nu şi trebuie să comunicăm foarte clar că alegerile din mai trebuie să fie un semn al direcţiei pe care o va urma Albania - către UE sau către o menţinere a izolării.
Zigmantas Balčytis
(LT) Dle preşedinte, împărtăşesc îngrijorarea exprimată de colegii mei deputaţi că situaţia din Albania este îngrijorătoare şi că poate avea un impact negativ, nu doar asupra Albaniei, ci şi asupra perspectivelor viitoare ale ţărilor din toată regiunea Balcanilor. La sfârşitul anului trecut, UE şi-a exprimat încrederea că Albania şi Bosnia şi Herţegovina făceau şi ar putea face progrese către iniţierea unor reforme importante şi a liberalizat regimul vizelor pentru cetăţenii acestora. Totuşi, tulburările politice care au început cu doar câteva luni mai târziu şi care s-au soldat cu mai mulţi morţi sugerează că Albania nu a trecut acest test.
Această izbucnire violentă din Albania necesită o regândire a perspectivelor pe termen lung pentru integrarea regiunii, deoarece politica UE este concentrată pe stabilitatea regională şi, ca atare, o astfel de abordare este corectă. Prin urmare, trebuie să existe solidaritate între ţările din regiunea Balcanilor şi trebuie să fie în interesul comun al acestora să menţină şi să promoveze o integrare regională şi o stabilitate politică mai puternice.
Elena Băsescu
Situaţia tensionată de la sfârşitul lunii ianuarie din Albania demonstrează importanţa păstrării anumitor limite în discursul politic. Ducerea la extrem a disputelor dintre putere şi opoziţie a dus la pierderea de vieţi omeneşti. Subliniez că, într-un stat democratic, aceste conflicte nu trebuie să treacă de porţile parlamentului. Locul lor nu este în stradă. Atacarea de către grupuri organizate ale opoziţiei a clădirii guvernului pentru a obţine puterea cu forţa este un lucru grav, iar complotul unor autorităţi pentru ascunderea celor vinovaţi este inacceptabil. De aceea, fac apel la liderii opoziţiei albaneze să se întoarcă la procedura discuţiilor în parlament. Alegerile din 2009 au fost corecte, iar partidele politice au datoria de a respecta voinţa poporului. Compromiterea instituţiilor statului nu este soluţia pentru a-şi exprima convingerile sau nemulţumirile.
Georgios Papanikolaou
(EL) Dle preşedinte, aş dori să fac următoarea observaţie: este foarte surprinzător că, în timp ce indicatorii de creştere pentru Albania cresc în mod constant, cu o creştere depăşind 2 % în 2010, în mijlocul instabilităţii economice globale, şi estimată să ajungă la 3 % în 2011, cu toate acestea, tensiunea socială se înrăutăţeşte tot mai mult.
Evident, dle comisar, creşterea nu a insuflat un sentiment de prosperitate în poporul albanez. Din contră, este la fel de evident că dezamăgirea - şi odată cu aceasta, teama unui val nou de imigraţie către ţările vecine - este în creştere. Am trăit acest lucru într-un mod foarte acut în Grecia anilor '90.
La această răscruce dificilă, prin urmare, Europa are obligaţia, pe lângă cea de a oferi Albaniei sfaturi politice, de a transmite practici şi exemple, astfel încât toate păturile sociale să beneficieze de creştere.
György Schöpflin
Situaţia în care se află Albania este descrisă cel mai bine ca un război civil rece. Partidele politice joacă rolul părţilor beligerante şi atrag ţara într-o spirală descendentă. Explicaţia este că, atât stânga, cât şi dreapta, cred că partidele politice trebuie să guverneze exclusiv, aşa cum o făcea pe vremuri Partidul Comunist.
Odată ce începe o astfel de polarizare, este foarte dificil să transformăm situaţia în una care se aseamănă cu norma democratică, deoarece în acest context, puterea exclusivă este complet raţională, ceea ce este tragic. Există o cale de scăpare? Da: purificarea. Dar numai o criză majoră sau un compromis istoric major poate determina acest lucru.
Štefan Füle
membru al Comisiei. - Dle preşedinte, aş dori să vă mulţumesc pentru această dezbatere încântătoare şi, înainte de a vă împărtăşi remarcile mele de încheiere, permiteţi-mi să răspund la două întrebări care au fost adresate în timpul dezbateri.
La prima, adresată de dl Belder, voi răspunde în formă scrisă, ţinând cont de scopul nostru principal al discuţiei de astăzi. Dar a mai existat o întrebare: dacă luăm sau nu în considerare sancţiuni. Nu, nu luăm. De ce? Deoarece în aspecte legate de extindere, condiţionarea funcţionează foarte corect, aşa cum este, în mod clar, cazul aici. Dacă îndeplineşti condiţiile, poţi continua procesul de aderare şi, în cele din urmă, poţi adera la UE. Dacă nu îndeplineşte condiţiile şi cerinţele, procesul este încetinit şi, în cele din urmă, întrerupt. Din păcate, acesta este preţul suprem plătit, nu doar de politicieni, ci şi de cetăţenii ţării respective.
Înaltul Reprezentant şi cu mine vom continua să ne străduim să facilităm dialogul dintre majoritatea şi opoziţia din Albania. Avem o idee clară despre cum să facem acest lucru. Avem nevoie, de asemenea, de sprijinul dvs. pentru a ne asigura că liderii partidului principal de opoziţie şi prim-ministrul Albaniei înţeleg mesajul nostru.
Aceasta ar putea duce la ieşirea ţării din criza politică şi ar putea permite efectuarea unor paşi pozitivi către integrarea sa în Europa. Uniunea Europeană s-a angajat faţă de toate ţările Balcanilor de Vest că vor deveni membre ale UE. Ne menţinem angajamentul şi vom accelera eforturile noastre, cu condiţia ca ţările să îndeplinească criteriile. Albania trebuie să implementeze urgent cele 12 priorităţi-cheie ale avizului.
Acestea includ abordarea principiilor fundamentale ale democraţiei, precum funcţionarea corectă a Parlamentului, separarea puterilor, organizarea de alegeri şi respectarea statului de drept. Toate acestea vor fi posibile numai dacă situaţia politică curentă ia o întorsătură pozitivă fundamentală, cu reluarea unui dialog politic constructiv şi complet în parlament, respectarea tuturor instituţiilor de stat şi înţelegerea faptului că cetăţenii albanezi au aspiraţii care necesită atenţie. Liderii Albaniei trebuie să acţioneze acum în beneficiul poporului lor.
Uniunea Europeană trebuie să fie pregătită să ofere sprijin.
Preşedintele
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Niki Tzavela
Criza actuală din Albania, care pune în pericol stabilitatea geopolitică din Balcani, cauzează îngrijorare şi nelinişte puternică. Confruntarea politică dintre guvern şi opoziţie pune în discuţie perspectivele europene ale Albaniei şi preşedintele Sali Berisha nu are nicio intenţie să demisioneze. Deşi există puţine asemănări între Albania şi evoluţiile recente din Africa de Nord, acestea au în comun sărăcia, şomajul, un regim corupt, clientelist şi o lipsă de democraţie. Deşi criza din Albania a fost prevenită temporar, trebuie să colaborăm în strânsă legătură cu Albania pentru a rezolva situaţia politică. Comisia trebuie să explice cum intenţionează să protejeze drepturile grecilor şi ale altor minorităţi din Albania, prin funcţionarea fără obstacole, democratică a sistemului, şi să consolideze Frontex pe graniţa eleno-albaneză, ţinând cont de pericolul unui aflux de imigranţi în Grecia ca urmare a tulburărilor politice. De asemenea, Comisia ar trebui să ţină cont în mod serios de faptul că cetăţenii albanezi călătoresc fără viză în Turcia, ceea ce facilitează trecerea frauduloasă a frontierelor sudice ale Europei din acel punct, începând cu Grecia ca prim punct de escală, urmată de restul Europei.
