Prezentarea raportului anual al Curţii de Conturi - 2009 (dezbatere)
Preşedinte
Primul punct pe ordinea de zi este prezentarea raportului anual al Curţii de Conturi privind exerciţiul financiar 2009.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
preşedinte al Curţii de Conturi. - Dle Preşedinte, este o onoare pentru mine să pot participa la dezbaterea de astăzi pe tema raportului anual al Curţii de Conturi Europene referitor la execuţia bugetului privind exerciţiul financiar 2009, pe care vi l-am prezentat deja dvs. şi Comisiei pentru control bugetar.
Aş dori să prezint Camerei cele patru mesaje principale ale acestui raport anual. Întâi de toate, conform concluziei Curţii, conturile Uniunii Europene reflectă în mod fidel şi corect situaţia financiară a acesteia, precum şi rezultatul operaţiunilor şi fluxurile de numerar. Acesta este al treilea an consecutiv în care Curtea constată absenţa denaturărilor semnificative în cadrul conturilor şi fiabilitatea acestora.
În ceea ce priveşte legalitatea şi regularitatea, la fel ca şi în anii anteriori, Curtea emite o opinie fără rezerve referitor la venituri şi angajamente. Totuşi, şi acesta este cel de al doilea mesaj principal transmis de raportul anual, plăţile de la buget sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare, cu excepţia a două domenii. Acestea sunt cheltuielile administrative şi afacerile economice şi financiare.
În toate celelalte domenii de cheltuieli, Curtea a descoperit niveluri semnificative de eroare. Mă voi concentra asupra celor două domenii de cheltuieli principale: agricultura şi coeziunea.
În domeniul agriculturii şi al resurselor naturale, Curtea estimează un nivel de eroare relativ mai ridicat faţă de 2008. Totuşi, rezultatele sunt conforme cu evaluarea Curţii din cei doi ani, de unde rezultă eficienţa parţială a sistemelor. Curtea recomandă reducerea riscului de eroare prin îmbunătăţirea calităţii informaţiilor din bazele de date utilizate pentru stabilirea drepturilor la plată şi calcularea plăţilor şi prin clarificarea şi asigurarea respectării normelor privind exploatarea şi întreţinerea terenurilor.
Domeniul coeziunii, care reprezintă aproximativ o treime din buget, rămâne singurul domeniu bugetar în care indicele estimat de eroare depăşeşte 5 %. Majoritatea erorilor descoperite sunt legate de greşelile grave ale autorităţilor naţionale în ceea ce priveşte aplicarea normelor privind achiziţiile publice şi de rambursarea costurilor neeligibile. Multe dintre erori ar fi putut fi şi ar fi trebuit să fie identificate şi corectate de către statele membre anterior transmiterii către Comisie a certificării cheltuielilor, întrucât auditul indică faptul că acestea dispuneau de informaţiile necesare în acest sens.
Dacă analizăm rezultatele de anul acesta şi le comparăm cu cele de anul trecut, observăm că cea mai importantă schimbare s-a înregistrat în domeniul coeziunii. Ajung, astfel, la cel de al treilea mesaj principal al Curţii. Indicele de eroare cel mai probabil estimat în ceea ce priveşte cheltuielile pentru coeziune a fost mult mai scăzut decât în anii anteriori, iar în ceea ce priveşte ansamblul bugetului, indicele de eroare estimat de Curte a scăzut de-a lungul ultimilor ani.
Se impune însă o oarecare prudenţă înainte de a trage orice concluzii cu privire la tendinţa în acest domeniu; având în vedere modificările modelelor de cheltuieli, gama de plăţi se poate modifica considerabil de la un an la altul - 2009 fiind foarte diferit de 2008. Mai mult, nu există nicio garanţie că scăderea per total a indicelui de eroare estimat, înregistrată în ultimii ani va continua, atât timp cât sistemele care controlează marea majoritate a plăţilor continuă să fie doar parţial eficiente.
Ajung, astfel, la ultimul mesaj principal. Informaţiile furnizate de Comisie privind recuperările şi alte corecţii nu sunt încă pe deplin fiabile şi nu pot fi comparate în mod semnificativ cu indicele de eroare estimat al Curţii.
Există o serie de iniţiative care oferă o ocazie importantă de îmbunătăţire a gestiunii financiare a Uniunii Europene. Acest raport anual confirmă concluziile şi recomandările formulate de Curte în avizul său referitor la riscurile şi provocările privind îmbunătăţirea gestiunii financiare a Uniunii Europene. Îmbunătăţirea calităţii cheltuielilor ar trebui să reprezinte o prioritate majoră. Simplificarea cadrului legislativ şi introducerea mai multor sisteme de control cu un raport optim între eficacitate şi costuri pentru reducerea riscului de eroare ar trebui să contribuie la îndeplinirea acestui obiectiv.
La începutul acestui an, Comisia a prezentat un nou proiect de regulament financiar. În avizul recent pe marginea acestuia, Curtea concluzionează că acesta conţine o serie de propuneri care oferă Comisiei oportunităţi pentru îmbunătăţirea transparenţei şi a gestiunii financiare. Simplificarea legislaţiei sectoriale rămâne totuşi un mijloc important pentru îmbunătăţirea semnificativă a calităţii cheltuielilor.
Anul următor, Comisia va prezenta propuneri legislative pentru politicile şi programele care vizează principalele domenii de cheltuieli din următoarea perioadă de programare. În momentul revizuirii programelor de cheltuieli, Curtea sugerează aplicarea unui set de principii pentru a garanta posibilitatea existenţei valorii europene adăugate, claritatea obiectivelor, caracterul cât mai simplist şi mai realist cu putinţă, în limitele rezonabilului, al programelor şi, de asemenea, claritatea normelor privind răspunderea pentru actul de gestiune.
Garantarea cheltuirii optime a fondurilor europene implică responsabilităţi extrem de serioase pentru noi toţi: pentru Comisie, în cadrul elaborării propunerilor legislative şi al execuţiei bugetului; pentru statele membre în cadrul gestiunii curente pe care o asigură pentru aproximativ 80 % din bugetul UE; pentru Parlament şi pentru Consiliu în calitate de legiuitor şi de autoritate care acordă descărcarea de gestiune; şi pentru Curtea de Conturi în calitate de auditor extern al Uniunii.
Curtea este hotărâtă să se achite pe deplin de rolul care îi revine în eforturile de asigurare a unei cheltuiri corecte şi eficace a fondurilor UE.
Algirdas Šemeta
membru al Comisiei. - Dle Preşedinte, acum două zile, dl preşedinte Caldeira împreună cu mine am avut ocazia de a face un schimb de opinii şi de a discuta pe marginea raportului anual al Curţii cu membrii Comisiei pentru control bugetar. Aş dori să subliniez aici principalele puncte ale discuţiei şi primele concluzii ale acesteia.
Înainte de a intra în miezul problemei, aş dori să reamintesc dialogul fructuos între auditor, Curte şi echipa de audit în cadrul Comisiei şi să mulţumesc preşedintelui Caldeira pentru cooperarea excelentă. Sunt mulţumit de recunoaşterea din partea Curţii a progreselor înregistrate; Observ, într-adevăr, multe mesaje pozitive; Observ, de asemenea, câteva critici, iar angajamentul Comisiei este de a urma îndeaproape toate recomandările Curţii.
Mesajele principale transmise de raportul Curţii sunt esenţiale pentru propria evaluare a Comisiei privind modul de asumare a responsabilităţii în ceea ce priveşte gestionarea bugetului UE.
Întâi de toate, pentru al treilea an consecutiv, conturile anuale au primit o opinie favorabilă fără rezerve. Potrivit concluziilor Curţii, conturile UE prezintă o imagine fidelă şi corectă a situaţiei acesteia, fără rezerve. Comisia este, desigur, foarte mulţumită de acest rezultat, întrucât confirmă efectele de durată ale reformei contabile. Totuşi, Curtea evidenţiază în mod corect anumite neajunsuri. Chiar dacă niciuna dintre acestea nu afectează opinia fără rezerve a Curţii, Comisia este determinată să le abordeze şi, prin urmare, continuă să îmbunătăţească practicile contabile curente. În ceea ce priveşte legalitatea şi regularitatea tranzacţiilor, sunt mulţumit de continuarea, în 2009, a tendinţei pozitive în ceea ce priveşte reducerea indicelui general de eroare.
Venitul şi angajamentele pentru întreg bugetul sunt legale şi regulate sub toate aspectele semnificative. Peste 95 % din plăţile efectuate din bugetul UE sunt lipsite de erori. Acest verdict reprezintă un semnal pozitiv că eforturile noastre privind îmbunătăţirea controlului au un impact concret. Acest lucru se datorează, în principal, reducerii substanţiale a indicelui de eroare în domeniul coeziunii; progresul reflectă rolul consolidat de supraveghere al Comisiei prin intermediul evaluării ex ante a sistemelor de gestiune şi control ale statelor membre. De asemenea, reflectă meritele unei abordări riguroase în ceea ce priveşte întreruperea sau suspendarea plăţilor în domeniile în care au fost identificate probleme.
În cele din urmă, în acest raport, Curtea recunoaşte calitatea superioară a informaţiilor oferite de Comisie privind recuperările, după cum sunt prezentate în conturi. Creşterea valorii fondurilor recuperate din proiectele în care au fost identificate erori sau de la autorităţile naţionale responsabile reprezintă, într-adevăr, un alt semnal al determinării Comisiei. Împărtăşesc totodată opinia Curţii conform căreia raportarea din partea statelor membre continuă să fie nesatisfăcătoare, iar Comisia îşi va continua eforturile în vederea remedierii acestei situaţii în cazul programelor existente, precum şi în cel al următoarei generaţii de programe şi al gestiunii partajate.
Împărtăşesc pe deplin prudenţa preşedintelui Caldeira privind posibilele oscilaţii viitoare ale indicelui de eroare, în special în domeniul coeziunii. De asemenea, sunt de acord cu concluziile Curţii privind neajunsurile sistemelor statelor membre şi alte aspecte ale gestiunii partajate. În opinia mea, calea de urmat include conceperea de mecanisme de control cu un raport optim între eficacitate şi costuri; simplificarea normelor de eligibilitate atunci când complexitatea acestora reprezintă o sursă evidentă de erori; şi îmbunătăţirea calităţii informaţiilor oferite de statele membre privind recuperările şi corecţiile financiare.
Însă această listă nu este exhaustivă. Discuţia noastră de marţi a indicat existenţa şi a altor provocări, de exemplu, o mai mare responsabilitate pentru actorii financiari principali, în special, statele membre, şi o politică de control cu un raport optim între eficacitate şi costuri bazată pe risc şi performanţă. Mai mult, în pregătirea revizuirii bugetare, am promovat o nouă abordare bazată pe impact mai degrabă decât pe date prin definirea de obiective clare şi măsurabile şi indicatori principali de performanţă. În luna mai a anului trecut mi-am prezentat agenda referitor la descărcarea de gestiune, audit şi antifraudă pentru perioada 2010-2014 în cadrul Comisiei pentru control bugetar a acestei Camere. În cadrul acesteia am subliniat obiectivele strategice principale şi paşii concreţi pe care Comisia îi va urma pentru obţinerea unei declaraţii de asigurare pozitive din partea Curţii. În lumina raportului anual al Curţii privind exerciţiul financiar 2009, această agendă continuă să rămână relevantă pentru acţiunile noastre viitoare.
În încheiere, sunt mulţumit că raportul anual privind exerciţiul financiar 2009 confirmă încununarea cu rezultate a eforturilor noastre. Acest fapt reprezintă o informaţie importantă şi oportună în vederea unei gestiuni financiare mai eficiente şi eficace a bugetului UE, care ar trebui să ne ghideze în procesul de concepere a următoarei generaţii de programe.
Ingeborg Gräßle
Dle Preşedinte, dle Caldeira, dle Šemeta, doamnelor şi domnilor, ziua de astăzi se anunţă una foarte bună deoarece ne putem aştepta ca, pentru prima dată, Comisia Barroso II să depăşească pragul de 2 %. Nu avem nevoie de riscul tolerabil de eroare. Din acest motiv raportul Curţii de Conturi care ne-a fost trimis în formă definitivă reprezintă o veste foarte bună, în special, pentru cei care lucrează în acest domeniu. Este clar că atunci când Comisia depune un efort real şi considerabil, poate obţine rezultatele dorite.
La o analiză mai atentă, se poate observa, în mod clar, că aceste rezultate sunt datorate parţial modificărilor survenite în cadrul reglementărilor. Aceasta este calea pe care trebuie să o urmăm în viitor. Revizuirea de către Comisie a directivei privind achiziţiile publice şi simplificarea efectivă a lucrurilor în cazul organismelor publice din statele membre ar reprezenta cu siguranţă cel mai mare pas pe care l-am putea face spre o declaraţie de asigurare pozitivă.
Aş dori să fac cunoscut tuturor celor care continuă să afirme că bugetul european este expus unor riscuri majore faptul că cheltuielile europene ar trebui supuse unor controale mai regulate decât cheltuielile naţionale. În ceea ce priveşte banii europeni, există o monitorizare şi o justificare mai consistente decât în multe domenii ale bugetelor naţionale, fapt evidenţiat de toate vizitele noastre în statele membre, deoarece regulamentele naţionale au fost introduse numai ca urmare a regulamentelor europene. Prin urmare, trebuie doar să încurajăm statele membre şi să le invităm să supună cheltuielile naţionale aceloraşi controale ca şi în cazul cheltuielilor europene şi vice versa.
Aş dori să mulţumesc Curţii de Conturi, şi, totodată, să-mi exprim dezamăgirea faţă de acest raport anual. Am menţionat deja că raportul anual conţine mult mai puţine informaţii decât în trecut. Avem nevoie de detalii privind indicii de eroare. Întotdeauna ne-au fost furnizate aceste informaţii referitor la fondurile structurale, acest an însă este prima dată când nu le-am primit. Aici nu suntem la grădiniţă. Noi cei din Parlament ne bazăm pe aceste informaţii. Gândindu-mă la audierea la care au luat parte membrii Curţii de Conturi, îmi amintesc promisiunea făcută de aceştia de a lucra în strânsă legătură cu Parlamentul. Consider că această promisiune nu este respectată.
Georgios Stavrakakis
în numele Grupului S&D. - Dle Preşedinte, aş dori să salut raportul anual şi să îl felicit pe preşedintele Caldeira şi pe toţi membrii Curţii pentru activitatea excelentă. Permiteţi-mi să-i mulţumesc îndeosebi dlui O'Shea pentru cooperarea excelentă de care ne-am bucurat în ceea ce priveşte agenţiile.
Rolul nostru ca parlament constă în responsabilitatea faţă de cetăţeni, astfel trebuie să ne asigurăm de cheltuirea corespunzătoare, transparentă şi eficientă a banilor contribuabililor. Mă aştept ca rezultatele rapoartelor anuale privind agenţiile, care vor fi publicate mai târziu, să urmeze aceeaşi tendinţă ca şi în anii anteriori. Situaţia se redresează, cu toate acestea există încă sisteme de control care trebuie îmbunătăţite, probleme care necesită abordare şi soluţii care trebuie găsite.
În cadrul crizei economice şi sociale majore actuale, importanţa monitorizării a devenit mai pregnantă ca niciodată, iar noi cei din Parlament şi Curtea de Conturi suntem împreună implicaţi în abordarea şi soluţionarea problemelor pentru obţinerea unor rezultate şi mai bune.
Jorgo Chatzimarkakis
Dle Preşedinte, dle Šemeta, dle Caldeira, aş dori să mulţumesc Curţii de Conturi pentru acest raport. Organizaţia dvs., dle Caldeira, oferă un serviciu esenţial contribuabililor europeni. Este un lucru bun faptul că reducerea indicelui de eroare a continuat şi în acest an. Acesta este rezultatul reformei Comisiei întreprinsă de comisarul liberal, dl Kallas. Pe parcursul anului trecut s-au înregistrat îmbunătăţiri majore în domeniul coeziunii şi doar o deteriorare minoră în cel al agriculturii. Totuşi, Comisia nu ar trebui să se complacă în inacţiune. Trebuie să evidenţiem în mod clar faptul că îmbunătăţirile majore se bazează pe o alegere foarte inspirată a eşantioanelor. Prin urmare, îmi exprim preocuparea că tendinţa pozitivă nu va continua şi anul următor. Ar trebui să valorificăm impulsul primei descărcări de gestiune pentru execuţia bugetului conform Tratatului de la Lisabona pentru a produce o schimbare de paradigmă decisivă.
Aş dori să subliniez, încă odată, faptul că raportul din acest an al Curţii de Conturi este al şaisprezecelea dintr-un şir fără rezultate globale pozitive. Cum putem pune capăt, în sfârşit, alocării ineficiente şi inutile de fonduri şi intrigilor politice în acest domeniu?
Propunerile mele în calitate de raportor sunt următoarele: Întâi de toate, Comisia trebuie să intervină mai ferm în cazul erorilor evidente, iar acolo unde aceste erori sunt repetate să suspende finanţarea. Cum se face că un stat membru de mai mulţi ani, precum Grecia, nu este supus sancţiunilor timp de 10 ani, în pofida încălcării evidente a prevederilor sistemului integrat de administrare şi control (SIAC)?
În al doilea rând, contribuabilii nu mai trebuie să fie supuşi la plata penalităţilor duble. Beneficiarii de finanţare europeană alocată ilegal sunt obligaţi să ramburseze doar 10 %. Conform regulii 50/50, statele membre contribuie cu jumătate din sumă din bugetele naţionale. Acest lucru constituie o insultă faţă de contribuabili. Permiteţi-mi să vă dau câteva cifre. În perioada 1994-2006, statelor membre li s-a alocat în mod greşit suma fenomenală de 7,7 miliarde de euro în domeniul politicii de coeziune. Comisia tocmai a făcut acest lucru public. Doar 709 de milioane de euro au fost rambursaţi, fapt care demonstrează foarte clar diferenţa în aceste condiţii. Acest lucru este probabil corect, deoarece statele membre nu sunt în măsură să ofere calcule precise. Curtea de Conturi a confirmat acest lucru.
În al treilea rând, statele membre trebuie, în cele din urmă, să semneze şi depună declaraţiile de gestiune naţionale. În al patrulea rând, Comisia trebuie să fie responsabilă din punct de vedere politic. Din acest motiv solicităm semnături cel puţin din partea dlui Barroso pe raportul de sinteză privind activităţile anuale. Solicităm, de asemenea, un raport de evaluare care este prevăzut în Tratatul de la Lisabona.
Există în continuare aspecte care necesită îmbunătăţiri. Având în vedere cele menţionate, aş dori să mulţumesc foarte mult Curţii de Conturi pentru acest raport.
Bart Staes
Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, când am citit acest raport anual, am avut sentimentul de déjà lu, senzaţia de a lectura încă odată acelaşi lucru pe care îl citeam de mulţi ani. Întâi de toate, există, îndeosebi, prea multe erori materiale în domeniile agriculturii, Fondului de coeziune, cercetării şi dezvoltării, ajutorului extern, cooperării pentru dezvoltare şi educaţiei. În al doilea rând, sistemele de supraveghere şi de control s-au dovedit doar parţial eficiente în prevenirea şi corectarea cererilor de rambursare a costurilor excesive sau neeligibile.
Doamnelor şi domnilor, continuăm să ne confruntăm cu problema fundamentală a statelor membre care nu-şi respectă obligaţiile, şi anume monitorizarea corespunzătoare a banilor pe care îi plătesc beneficiarilor. Discutăm aici despre 80 % din bugetul european. O altă problemă fundamentală persistentă o reprezintă eforturile insuficiente ale Comisiei de monitorizare a activităţilor întreprinse de statele membre în această privinţă.
Prin urmare, susţin strategia raportorului, care va asigura, pe de o parte, solicitarea, mai presus de toate, de declaraţii de gestiune naţionale, semnate de miniştrii de finanţe şi, pe de altă parte, luarea, în cele din urmă, de măsuri din partea Comisiei împotriva oricărui stat membru care comite încălcări, iar dacă este cazul, impunerea de sancţiuni severe: de tip financiar, de exemplu - reţinerea subvenţiilor. Din punctul meu de vedere, aceasta este direcţia corectă.
Ryszard Czarnecki
Dle Preşedinte, Curtea de Conturi este un fel de inspector superior, asemenea unui poliţist prietenos, deşi uneori am impresia că închide ochii şi este prea bun şi binevoitor faţă de instituţiile pe care le monitorizează. Concluzia acestui raport, concluzia activităţii Curţii este următoarea: "bun, însă nu perfect”.
Am impresia că multe persoane din Europa sunt mai pesimiste decât Curtea de Conturi. Curtea trebuie să joace un rol mai pregnant, Curtea trebuie să fie credibilă pentru ca instituţiile europene să fie credibile în ochii contribuabililor şi ai alegătorilor. Totuşi, credibilitatea din partea Curţii implică o mai mare rigurozitate; Curtea îşi exprimă, în prezent, mulţumirea că paharul este 95 % plin, în timp ce, în opinia mea, mulţi contribuabili se vor întreba: "dar de ce este 5 % gol?” Mai mult, convingerea generală este că procentul depăşeşte 5 %. Sunt totuşi de acord cu o concluzie - uneori supravegherea la nivel european este probabil mai detaliată decât în statele membre, prin urmare, solicit exercitarea unei mai bune supravegheri din partea Curţii în statele membre unde banii dispar pur şi simplu pe apa sâmbetei în mod frecvent.
Søren Bo Søndergaard
Dle Preşedinte, aş dori să mulţumesc Curţii de Conturi pentru raportul excelent. După cum am auzit, în mare, a existat o reducere a numărului de erori efectuate. Cum ar trebui să interpretăm acest lucru? În opinia mea, acest fapt depinde de două aspecte: punctul de pornire şi aşteptările noastre. Punctul de pornire a fost extrem de lipsit de perspective. În 2008, miliarde de euro erau cheltuite prin încălcarea normelor. Prin urmare, aşteptările vizau nu doar apariţia de îmbunătăţiri, ci îmbunătăţiri semnificative în toate domeniile.
S-a întâmplat acest lucru? Da, în domeniul coeziunii a existat o reducere semnificativă a plăţilor eronate, ceea ce reprezintă un lucru bun, chiar dacă nivelul acestora continuă să fie inacceptabil de ridicat. Cu toate acestea, în alte domenii a existat o creştere, fapt pur şi simplu intolerabil.
Alaltăieri, în Comisia pentru control bugetar, şi astăzi din nou, dl comisar Šemeta a afirmat că reducerea în ansamblu a numărului de erori este rezultatul eforturilor Comisiei. Sunt de acord. Sunt încântat să îi acord Comisiei acest merit. Totuşi, în acest caz, este clar cine va fi responsabil dacă indicele de eroare va creşte la anul. Vă rog să consideraţi acest lucru drept o invitaţie.
Marta Andreasen
în numele Grupului EFD. - Dle Preşedinte, an de an timp de 16 ani, auditorii au refuzat să valideze 90 % sau mai mult din buget, iar acest an nu face excepţie. Se vorbeşte despre erori, însă neregulile descoperite depăşesc cu mult o simplă greşeală. Este suficient să afirmăm că o astfel de situaţie ar determina închiderea unei companii în sectorul privat şi condamnarea directorilor acesteia.
Adevărul este că banii contribuabililor au fost cheltuiţi ilegal. În acest an, auditorii afirmă că cel puţin 6 miliarde de lire sterline nu ar fi trebuit cheltuite. Care este esenţa problemei? Lipsa de responsabilitate.
Comisia şi auditorii vor da vina, ca de obicei, pe statele membre, adevărul este însă că vina revine Comisiei şi se datorează lipsei de controale corespunzătoare. Comisia este cea mai în măsură să stabilească norme şi să sancţioneze pe cei care le încalcă, însă a dat greş încă de la început, iar Parlamentul îşi are şi el partea de vină, întrucât a aprobat situaţia în fiecare an şi continuă să solicite creşterea bugetului.
Nu mai există speranţe că bugetul UE va fi vreodată validat de auditori. În acest moment, singura modalitate de a proteja banii contribuabililor constă în reducerea drastică a bugetului UE.
Acum mă adresez primului ministru britanic. Dle Cameron, aţi greşit enorm acceptând creşterea de 2,9 % a bugetului UE pe 2011. În numele contribuabililor britanici, vă cer să solicitaţi o reducere semnificativă a bugetului pe 2011.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dle Preşedinte, este adevărat că indicele de eroare în domeniul coeziunii a scăzut semnificativ de la 54 % în 2007 la 36 % în 2009. Aşa este. Este un adevăr pe care şi eu trebuie să-l recunosc. Totuşi, după cum a afirmat şi raportorul, dacă analizăm mai atent modul de generare a acestor cifre, este evident că acestea trebuie privite în termeni relativi. Tot un adevăr este şi faptul că, în conformitate cu acest raport al Curţii de Conturi, sistemele de control în domeniul coeziunii nu sunt eficiente. În plus, este adevărat că cel puţin 3 % din bani nu ar fi trebuit cheltuiţi deloc. Prin urmare, dl Hahn mai are multe de făcut, printre care, punerea la punct a acestui portofoliu.
În opinia mea, creşterea indicilor de eroare în domeniul agriculturii reprezintă în mod evident un pas înapoi. Mai mult, risipa, ca de exemplu în cazul indemnizaţiilor pentru mineri acordate miliardarilor, nu este indicată ca eroare.
Am menţionat deja în comisie faptul că nu am primit încă un răspuns din partea Curţii de Conturi sau a Comisiei cu privire la plata dublă a ajutoarelor sociale. Încă odată, întrebarea mea este: Cine a comis eroarea în acest caz? Vor fi banii rambursaţi şi cât de mare este suma în cauză? În cele din urmă, aş dori să menţionez importanţa viitoare a verificării, de către Curtea de Conturi, nu doar a legalităţii plăţilor, ci şi a eficienţei şi a rentabilităţii acestora.
Cătălin Sorin Ivan
(RO) În primul rând vreau să îi mulţumesc domnului Victor Caldeira pentru acest raport clar şi relevant pentru activitatea Comisiei şi pentru execuţia bugetară pentru 2009. În al doilea rând, vreau să lămuresc din start un lucru foarte important pentru noi: o dată la cinci ani suntem aleşi, trimişi în Parlamentul European de către cetăţenii europeni, cei care plătesc taxe şi impozite şi care alcătuiesc, într-un final, acest buget. Din punctul lor de vedere, pentru că periodic ne întoarcem acasă şi ne întâlnim cu ei, execuţia bugetară pe 2009 nu poate fi una bună. O să vă dau doar două motive.
În primul rând, pentru că declaraţiile naţionale de management nu sunt susţinute de factorul politic - nu au nici semnătura ministrului de finanţe, nici semnătura prim-ministrului. Prin urmare, nu ştim cine răspunde pentru aceste declaraţii naţionale de management şi cât de clare sunt acestea şi cât de corecte. Se deschide, practic, drumul pentru o raportare mincinoasă şi, dacă nu mincinoasă, măcar incompletă.
În al doilea rând, pentru erorile făcute în gestionarea fondurilor europene, tot statul naţional este cel care trebuie să plătească banii înapoi Comisiei. Cu alte cuvinte, cetăţenii europeni plătesc o dată bani pentru alcătuirea bugetului european, pe de altă parte, tot ei, în calitate de păgubiţi, acoperă paguba în bugetul naţional. Deci, de două ori, cetăţenii Uniunii Europene plătesc banii pentru greşelile, erorile sau chiar fraudele în gestionarea fondurilor europene.
În al treilea rând, aş vrea să vin în întâmpinarea Comisiei, în întâmpinarea Curţii de Conturi Europene şi să sprijin, la rândul meu, conectarea mai bună a acesteia cu instituţiile naţionale de audit în fiecare stat membru. Cred că, dacă vrem mai mulţi bani la buget, trebuie să cheltuim mai bine în primul rând banii pe care îi avem iar, ca să cheltuim mai bine banii pe care îi avem, trebuie să ştim în primul rând unde sunt probleme şi cum le putem rezolva.
Luigi de Magistris
(IT) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, consider că putem discuta acum despre reducerea numărului de erori numai datorită competenţelor, independenţei şi profesionalismului Curţii de Conturi şi aş dori ca preşedintele Caldeira să ia act de acest fapt.
Cred că, la fel ca şi Comisia, Parlamentul a jucat un rol important în această îmbunătăţire, în special Comisia pentru control bugetar, care pune mare accent pe transparenţă şi utilizarea efectivă şi eficientă a fondurilor publice.
Trebuie să vedem încă ce putem face pentru a asigura o îmbunătăţire, pentru că există încă mult prea multe lucruri care nu sunt corecte, în special în sectoarele foarte sensibile, precum agricultura şi coeziunea, cu indici de eroare adesea îngrijorători în sectoare în care frauda în domenii legate de contracte şi suprafacturare, de exemplu, este frecventă. Cred că este necesară diminuarea nivelului de birocraţie şi reducerea formalităţilor inutile, introducând, în schimb, câteva norme clare pentru a transmite un foarte clar şi hotărât "nu” tuturor formelor de fraudă în sectoarele în care corupţia este endemică.
Un alt factor important este accentuarea rolului OLAF, Oficiul de Luptă Antifraudă, în vederea combaterii tuturor formelor de fraudă şi corupţie. Un alt aspect pe care nu avem cum să nu îl punem în evidenţă - am aflat acest lucru tot cu ocazia unei vizite recente a Comisiei pentru control bugetar în Italia - este că există, de asemenea, riscul unui influenţe puternice a criminalităţii organizate şi a formelor de corupţie asupra fondurilor publice. Rolul OLAF ar putea fi, aşadar, esenţial din acest punct de vedere, alături de o mai mare cooperare între statele membre, Comisie şi Parlament.
Un alt punct absolut esenţial este faptul că, în opinia mea, Comisia trebuie să îşi consolideze independenţa faţă de statele membre. Cred că trebuie să blocăm fondurile pentru a preveni repetarea acestui tip de comportament, în special în statele în care, de ani de zile, au loc erori grave - nu vorbesc despre erori minore - şi episoade foarte substanţiale de fraudă.
Nivelul de credibilitate al Parlamentului European şi al instituţiilor europene este determinat în mare măsură de nivelul de transparenţă şi corectitudine cu care sunt cheltuite fondurile publice. Prin urmare, sunt de părere că există loc de îmbunătăţire în această privinţă.
Peter van Dalen
(NL) Dnă preşedintă, deşi declară că nivelul de responsabilitate cu privire la cheltuielile europene s-a îmbunătăţit, Curtea de Conturi nu a reuşit să garanteze o declaraţie completă de asigurare a acestor cheltuieli. Acest lucru se întâmplă parţial pentru că, deşi s-a observat, într-adevăr, un anumit grad de îmbunătăţire cu privire la cel de al doilea aspect important, coeziunea, există încă erori în cadrul a aproximativ 40 % dintre proiecte. Astfel, dintr-un buget total de 35 de miliarde de euro, există 2 miliarde de euro pentru care nu poate fi garantată nicio declaraţie de asigurare. Consider că această situaţie este inacceptabilă. Aşadar, Comisia, în special, ar trebui să investigheze integral modalitatea în care aceste erori au putut apărea şi cum ar putea fi reduse. Acest lucru este important mai ales din punctul de vedere al descărcării de gestiune pentru bugetul aferent anului 2009.
Ieri, dl Engwirda, membru al Curţii, a declarat că erorile s-au datorat, în primul rând, complexităţii procedurilor. Din nou, aceasta demonstrează faptul că este imperativ ca Europa să devină mai simplă şi mai transparentă. Dacă nu se întâmplă acest lucru, cetăţenii noştri vor vedea, în continuare, Europa ca fiind complicată şi foarte îndepărtată.
[Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare în cadrul procedurii "cartonaşului albastru” în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură]
Jens Geier
(DE) Dnă preşedintă, aş dori să îl întreb pe dl van Dalen dacă este conştient de faptul că procentajele ridicate se referă numai la procentajul din eşantion. Cu alte cuvinte, nu 36 % din plăţi sunt eronate, ci 36 % din plăţile considerate în eşantion. Dacă extrapolăm, rezultatul este de cel puţin 5 % în cazul Fondului de coeziune. Prin urmare, miliardele la care vă refereaţi nu reprezintă sume exacte. Ştiaţi acest lucru?
Peter van Dalen
(NL) Dnă preşedintă, am înţeles pe deplin acest lucru. Chestiunea reală pentru mine este faptul că nu se poate oferi nicio declaraţie de asigurare pentru miliarde de euro, motiv pentru care am solicitat Comisiei să investigheze integral acest fapt şi să examineze şi modalitatea în care situaţia ar putea fi îmbunătăţită. Din fericire, comisarul a indicat deja în discursul său de acum un moment că va iniţia o astfel de investigaţie şi va lua serios în considerare chestiunea.
Franz Obermayr
(DE) Dnă preşedintă, estimările furnizate de Curtea de Conturi Europeană arată că 6 milioane de euro au dispărut din bugetul european în 2009 ca urmare a neatenţiei, gestiunii defectuoase, fraudei, ignoranţei şi lipsei de verificare. Curtea de Conturi a revelat faptul scandalos că aproximativ 40 % dintre oficialii UE primesc dublul sumei normale pentru prestaţiile familiale. Din nou, Grecia cauzează probleme. Nu numai că abia a fost salvată de celelalte state membre cu un pachet de măsuri de salvare de miliarde de euro, dar este şi prima în ceea ce priveşte frauda în materie de subvenţii. Nu trebuie decât să vă uitaţi la zonele împădurite pentru care Grecia a solicitat subvenţii pentru spaţii verzi, ca să vedeţi comportamentul acesteia cât se poate de îndrăzneţ.
Desigur, situaţia este deosebit de dificilă în ceea ce priveşte subvenţiile la nivel regional. Astfel cum a afirmat vorbitorul anterior, dacă 36 % dintre plăţile care au fost verificate au prezentat erori, este deja destul de rău. De aceea solicităm dlui Hahn să ia măsuri drastice cu privire la portofoliul său foarte important. Nu avem bani de aruncat.
În cele din urmă, aş dori să felicit angajaţii dedicaţi ai Curţii de Conturi. Sunt foarte motivaţi şi noi, politicienii, ar trebui să îi încurajăm să efectueze controale şi mai atente. În calitate de politicieni, suntem în poziţia de a elabora şi a pune în aplicare orientări.
Jan Olbrycht
(PL) Doamnelor şi domnilor, cred că în discuţia privind acest raport, trebuie să acordăm atenţie introducerii unui nivel suficient de precizie în declaraţiile noastre, pentru că, adesea, vorbim aici şi despre erori, nereguli sau delapidări. Raportul arată foarte clar că, în ceea ce priveşte indicele de erori descoperite la nivelul politicii de coeziune, există o reducere evidentă. Acesta se situează la un nivel de aproximativ 5 % şi în legătură cu acesta nu putem vorbi, în acelaşi timp, de erori de 20 %, 30 % sau 40 % pentru că ar crea, pur şi simplu, confuzie cu privire la întreaga imagine. Avem aici o îmbunătăţire clară a ceea ce, cu siguranţă, reprezintă o politică foarte complicată, având în vedere că este gestionată în comun cu statele membre. Pentru noi o problemă este modalitatea de îmbunătăţire a acestei politici, care are o structură pur şi simplu foarte solicitantă şi foarte complicată, dar care are o imensă valoare adăugată. Situaţia este în schimbare şi acest lucru ar trebui remarcat cu satisfacţie şi afirmat.
Cu toate acestea, aş dori să atrag atenţia asupra unei părţi îngrijorătoare din raport şi citez: "Ţinând seama de aceste aspecte, Curtea concluzionează că nu se poate realiza o comparaţie justă între estimările sale cu privire la indicii de eroare şi datele referitoare la corecţii financiare şi la recuperări furnizate de Comisie.” Cred că această declaraţie este foarte importantă şi semnificativă pentru viitor pentru că nu dorim o situaţie în care Curtea să concluzioneze că nu poate ajunge la un acord cu Comisia în ceea ce priveşte rezultatele. Este necesară o activitate mai intensă aici şi acest aspect trebuie explicat.
Christel Schaldemose
(DA) Dnă preşedintă, aş dori să mulţumesc Curţii de Conturi încă o dată pentru că ne-a furnizat un instrument excelent de evaluare a utilizării pe care o dăm banilor în cadrul UE. Din fericire, putem confirma că ne îndreptăm în direcţia bună, chiar dacă există încă multe probleme. Cu toate acestea, pentru că lucrurile se îndreaptă în direcţia bună, cred că ar trebui să consacrăm timp unei analize mai atente a ceea ce ar trebui să facem în continuare. Dacă privim situaţia din punctul de vedere al cheltuielilor administrative, de exemplu, putem vedea că avem un sistem eficient de control şi câteva erori. Totuşi, în opinia mea, nu este suficient. Avem nevoie, de asemenea, să analizăm dacă, într-adevăr, folosim banii într-un mod corect.
Cheltuielile administrative înseamnă cheltuielile noaste privind salariile, clădirile şi alte aspecte asemănătoare. În această privinţă, ar trebui să ne întrebăm dacă, într-adevăr, obţinem rezultate suficiente pentru banii pe care îi cheltuim pe salarii. Folosim banii corect în ceea ce priveşte modalitatea de gestionare a clădirilor noastre etc.? Cred că trebuie, în prezent, să avansăm în dezbaterea noastră şi să discutăm aspectul eficienţei, obţinând, de asemenea, un grad semnificativ mai mare de transparenţă în această privinţă. Prin urmare, solicit nu numai Parlamentului European, ci şi Comisiei, să demonstreze o bunăvoinţă considerabilă în privinţa asigurării unei mai mari transparenţe şi să se angajeze în această dezbatere.
Andrea Češková
(CS) Este a doua oară în această sesiune, când conturile anuale ale Uniunii Europene sunt luate în discuţie. În primul rând, aş dori să prezint sincerele mele mulţumiri dlui da Silva Caldeira şi echipei sale pentru activitatea pe care au întreprins-o. Pe de altă parte, sunt surprins de nivelul de eroare care apare din nou în aproape 92 % din cheltuielile bugetare, luând în calcul toate capitolele, cu excepţia cheltuielilor administrative şi a afacerilor economice. Aş dori să întreb în ce măsură sunt statele membre responsabile pentru aceste erori şi în ce măsură este responsabilă Comisia pentru lipsa de control.
Răspunsul indicat în raport este că există multe deficienţe în sistemele actuale de control ale statelor membre. Cred că ceea ce ne trebuie cel mai mult este o mai mare cooperare şi deschidere din partea statelor membre, dacă trebuie să prevenim astfel de erori pe scară largă.
Tamás Deutsch
(HU) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, dragi colegi, Curtea de Conturi a făcut o muncă excelentă elaborând raportul de auditare a bugetului UE pentru 2009, iar dl Caldeira şi membrii Curţii de Conturi merită apreciere pentru activitatea lor. Sunt de acord cu acei vorbitori care au spus că raportul arată clar şi fără echivoc că există o tendinţă spre îmbunătăţire în ceea ce priveşte utilizarea fondurilor UE şi că indicele total de eroare este în scădere. Cu toate acestea, trebuie să tragem concluziile clare şi evidente din raport privind ceea ce trebuie să facem aici în Parlament, în Comisie şi în alte instituţii ale UE.
Cu toate acestea, indicele de eroare în scădere nu înseamnă altceva, potrivit Curţii de Conturi, decât faptul că mai multe miliarde de euro din fondurile UE au fost utilizate incorect sau neregulamentar, ceea ce poate da naştere unor suspiciuni de infracţiune. Acest lucru înseamnă că trebuie luate măsuri. Există o măsură, în special, pe care aş dori să o menţionez, şi anume faptul că ar fi extrem de importantă pregătirea de către Curtea de Conturi a unei defalcări în funcţie de statul membru în următoare perioadă, pentru a arăta valoarea indicelui de eroare în utilizarea fondurilor UE şi standardul de operare al mecanismului de control din fiecare stat. Şi acest lucru ar putea contribui la o reducere suplimentară a indicelui de eroare.
Inés Ayala Sender
(ES) Dnă preşedintă, încă o dată salutăm îmbunătăţirile introduse prin dialogul intens dintre Curtea de Conturi, Comisie şi, desigur, Parlament. Cu toate acestea, raportul din acest an arată, de asemenea, că nu ne putem mulţumi cu atât şi că trebuie să rămânem vigilenţi.
De asemenea, cred că propunerea dlui da Silva Caldeira pentru viitor privind cooperarea pentru îmbunătăţirea şi simplificarea aspectelor importate ale Regulamentului financiar este pozitivă, la fel ca şi noile propuneri legislative asupra cărora am putea, probabil să lucrăm împreună pentru a atinge rezultate de succes.
În ceea ce priveşte celelalte instituţii, voi acorda o foarte mare atenţie tuturor aspectelor legate de cheltuielile de funcţionare ale Consiliului, în special cu privire la sistemul SESAME (Secure European System for Applications in a Multi-vendor Environment), în care există o referinţă specifică la necesitatea îmbunătăţirii previziunilor referitoare la bugetul Consiliului, dar şi la aspectele izolate privind Ombudsmanul European şi Autoritatea Europeană pentru Protecţia Datelor, ale căror bugete par să fie drastic reduse. De asemenea, sunt interesată totuşi de faptul că am primit informaţii potrivit cărora un caz a fost transmis Oficiului European de Luptă Antifraudă în legătură cu Comitetul Economic şi Social. În plus, aş dori să aflu opinia privind creşterea semnificativă la nivelul personalului din cadrul Comitetului Regiunilor în perioada 2009-2010.
Iliana Ivanova
(BG) Doamnelor şi domnilor, este foarte important să punem accentul pe recunoaşterea, în cadrul concluziilor Curţii de Conturi, a progresului înregistrat de Comisie în controlarea procesului de absorbţie a fondurilor europene. Cu toate acestea, în acelaşi timp, sper că recomandările şi propunerile înaintate de Parlamentul European în rapoartele de descărcare, reiterate ani la rândul, vor fi luate, de fapt, în considerare, în special în domeniile în care există încă un nivel ridicat de nereguli. Calitatea informaţiilor care ne-au fost furnizate de către Curtea de Conturi ar trebui, de asemenea, să fie mai bună. Cred că ar trebui, într-adevăr, să ne fie transmise cifrele exacte şi nivelul neregulilor existente pe care trebuie să le cunoaştem.
Vestea bună pentru anul 2009 este că nivelul neregulilor în domeniul politicii de coeziune a scăzut semnificativ în comparaţie cu anul trecut. Cu toate acestea, marea întrebare rămâne dacă această diminuare va fi sustenabilă în timp sau dacă este o simplă întâmplare fericită care poate fi datorată ţărilor specifice alese pentru audit.
Cu toate acestea, în orice caz, există chestiuni nerezolvate pe agendă, legate de neregulile din domeniile ajutoare externe, dezvoltare şi extindere, agricultură, cercetare, energie şi transport, educaţie şi cetăţenie.
Doresc să asigur Curtea de Conturi, Comisia şi Consiliul că activitatea noastră în Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului European va fi axată, în mod esenţial şi extensiv, în următoarele luni, pe eficientizarea gestionării fondurilor europene.
Vom continua să subliniem responsabilităţile care trebuie asumate în această privinţă de către Comisia Europeană şi de statele membre şi care trebuie strict respectate, precum şi măsurile care trebuie adoptate împotriva infractorilor, în vederea obţinerii unui rezultat real în ceea ce priveşte protejarea intereselor contribuabilului european.
Jens Geier
(DE) Dnă preşedintă, dle Caldeira, dle Šemeta, politica de coeziune este "bolnavul” bugetului UE. Anul trecut a necesitat îngrijire intensivă, iar anul acesta este în convalescenţă. Cu toate acestea, este departe de o recuperare totală şi ar putea recidiva în orice moment. Peste 5 % din toate plăţile aferente politicii de coeziune au fost eronate, iar 3 % nu ar fi trebuit efectuate deloc. Acestea însumează aproximativ 700 de milioane de euro. Statele membre ar fi putut preveni un mare număr de astfel de plăţi eronate. Erorile apar la nivelul achiziţiilor publice şi al fondurilor de coeziune, în pofida sistemelor de control existente, aprobate de Comisie. Trebuie să verificăm din nou, cu atenţie, aceste sisteme de control. În ţara mea, Germania, exemplele au arătat că toate sistemele de control de aici care au fost testate, au fost numai parţial eficiente.
Responsabilitatea pentru gestionarea liniilor bugetare aparţine Comisiei. Putem discuta despre această contradicţie - erori în statele membre pentru care este responsabilă Comisia - în ţările noastre de origine, o putem explica mass-mediei şi putem informa cetăţenii cu privire la aceasta. Cu toate acestea, la nivel politic, Comisia este cea care trebuie să soluţioneze această problemă din statele membre. Dle Šemeta, trebuie să preluaţi controlul în acest domeniu şi veţi avea susţinerea noastră în acest sens.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Dnă preşedintă, dlor reprezentanţi ai Comisiei şi ai Curţii de Conturi, intervin în calitate de coordonator pentru politica regională din cadrul Grupului Partidului Popular European (Creştin Democrat).
Uitându-mă la indicele de eroare, observ o îmbunătăţire clară la nivelul coeziunii. Putem vedea acum impactul noilor regulamente pe care le-am adoptat pentru perioada 2007-2013 şi al planurilor de acţiune care au fost susţinute cu tărie, nu numai de Parlament, ci şi de Comisia actuală şi cea anterioară. Cele mai multe dintre probleme sau erori vor fi găsite în dosarul pentru achiziţiile publice. Transpunerea legislaţiei europene în legislaţia unei serii de state membre şi punerea în aplicare aferentă au determinat creşterea indicelui de eroare până la nivelul foarte ridicat din prezent.
Prin urmare, solicit comisarilor să prezinte un plan de acţiune care, printre altele, ar exercita presiune asupra statelor membre sau le-ar susţine în ceea ce priveşte achiziţiile publice. Săptămâna trecută am avut oportunitatea de a prezida o delegaţie a Parlamentului European în România unde am putut vedea cum această ţară se luptă cu această situaţie şi cu ce fel de dificultăţi se confruntă. Am putea progresa mult aici.
În cele din urmă, şi eu sunt în favoarea declaraţiilor naţionale de gestiune; adică a declaraţiilor financiare pe care statele membre ar fi obligate să le depună, pentru că cele mai multe greşeli au loc exact la nivelul statelor membre.
Derek Vaughan
Dnă preşedintă, doresc să fiu cât de pozitiv posibil cu privire la acest raport, pentru că întotdeauna cred că ar trebui să folosim audituri pentru a îmbunătăţi lucrurile şi a învăţa din greşeli. Există multe cazuri în care acest lucru poate fi efectuat de Comisie, de statele membre şi de beneficiari în vederea îmbunătăţirii situaţiei, de exemplu, în agricultură. Modificările constante la nivelul cerinţelor Comisiei generează dificultăţi pentru statele membre şi beneficiari; în Ţara Galilor, mi se spune mereu acest lucru. Pentru a reduce numărul de cereri ale agricultorilor privind terenurile neeligibile, Comisia ar putea, de asemenea, să pună la dispoziţie o legislaţie care indică clar agricultorii activi din UE, aceasta fiind folosită ulterior de toate statele membre, întrucât, în prezent, există o anumită discreţie. În cele din urmă, cu iminenta reformă a PAC, există şansa de aur de a simplifica procesele astfel încât să se asigure că în Europa atribuim valoare banilor pe care îi cheltuim, dar şi continuăm să furnizăm beneficii pentru indivizi şi comunităţi.
Andrzej Grzyb
(PL) Dnă preşedintă, prezentarea rezultatelor activităţii Curţii de Conturi Europene a oferit întotdeauna informaţii superbe care permit compararea situaţiei din trecut cu ceea ce ar trebui realizat în viitor. Care ar putea fi concluzia generală? Se pare că, oriunde procedurile sunt mai puţin complicate şi folosirea banilor este mai facilă, găsim mai puţine erori materiale. Cu cât este mai complicată politica, cu atât este mai mare importanţa erorilor, şi uneori şi neregulile cresc ca număr. Un astfel de exemplu este politica de coeziune, care este, de asemenea, foarte importantă pentru Uniunea Europeană. De aceea s-a concluzionat aici şi că politica agricolă a Uniunii prezintă un indice de eroare ridicat, dar în cazurile în care procedurile de utilizare a fondurilor au fost simplificate, au apărut mai puţine erori decât în cazurile în care procedurile au fost mai complicate.
Aş dori să atrag atenţia asupra importanţei cooperării cu organismele naţionale de supraveghere, dar - şi acest aspect nu a fost discutat - şi asupra importanţei cooperării cu parlamentele naţionale şi, în special, cu comisiile pentru afaceri europene, bugete şi control bugetar. Eu personal am fost membru al parlamentului naţional polonez în momentul în care am început să lucrăm cu informaţii de la Curtea de Conturi Europeană şi au fost foarte bine primite de membri.
Karin Kadenbach
(DE) Dnă preşedintă, aş dori să prezint mulţumirile mele foarte sincere Curţii de Conturi. Acest raport este o demonstraţie impresionantă a îmbunătăţirii constante a controalelor. Nu sunt neapărat îngrijorată de indicii de eroare puşi în evidenţă, pentru că sunt de părere că procesul de audit este un sistem de învăţare. Implică analizarea din ce în ce mai detaliată a problemelor şi, slavă Domnului, descoperirea unui număr tot mai mare de erori. Sarcina noastră este să colaborăm pentru a evita repetarea acestor erori în viitor. Prin urmare, aş dori să atrag atenţia tuturor, încă o dată, cu privire la cel de al cincilea raport de coeziune care a fost prezentat ieri. Comisia invită pe toţi cei implicaţi să îşi exprime opiniile cu privire la chestiunile ridicate în acest document. Aceasta reprezintă o oportunitate majoră de a stabili bazele unor viitoare dispozitive de subvenţionare care vor asigura, pe de o parte, ca subvenţiile din acest domeniu să fie mai uşor de obţinut, ca accesul să fie simplificat şi birocraţia redusă şi, pe de altă parte, ca necesarele controale stricte să fie puse în aplicare pentru protejarea banilor contribuabililor care sunt folosiţi.
Aşadar, invit pe toţi cei implicaţi să se conformeze acestei cereri adresate de Comisie. Desigur, noi, în Parlament, vom face acest lucru.
Algirdas Šemeta
membru al Comisiei. - Dnă preşedintă, dezbaterea de astăzi demonstrează că în anul 2009 s-a înregistrat un progres în legătură cu gestionarea bugetului european. Opinia clară a Curţii cu privire la conturi şi cel mai redus indice de eroare dintotdeauna la nivelul întregului buget, potrivit informaţiilor transmise de auditorul extern, confirmă faptul că Comisia a luat deciziile corecte şi a propus măsurile adecvate pentru îmbunătăţirea performanţei programelor aferente perioadei financiare actuale.
Cu toate acestea, Curtea subliniază, de asemenea, domeniile în care este necesar ca toţi actorii financiari să înregistreze progrese. Mă refer, desigur, la Comisie şi, de asemenea, la actorii financiari din statele membre ale căror obligaţii şi responsabilităţi, conform gestiunii comune, au fost clar consolidate în temeiul Tratatului privind funcţionarea Uniunii Europene.
Mulţi dintre dvs. au vorbit despre aplicarea de sancţiuni statelor membre şi trebuie să spun că Comisia aplică sancţiuni în mod foarte riguros. Chiar acum ne aflăm în cursul unui proces de suspendare sau întrerupere a 40 de programe de coeziune în valoare de 1,75 miliarde de euro. Aceasta este o sumă imensă şi ceea ce este mai important este faptul că numărul de acţiuni în 2010 aproape s-a dublat faţă de numărul de acţiuni din anul 2009. Numai vinerea trecută am luat decizia de a retrage banii cheltuiţi în mod necorespunzător în agricultură, în valoare de peste 578 de milioane de euro; prin urmare, aplicăm aceste sancţiuni în mod riguros şi intenţionăm să continuăm în acest fel în viitor. Puteţi vedea şi din raportul Curţii de Conturi că nivelul recuperărilor şi al corecţiilor financiare a crescut în mod semnificativ în timp, ridicându-se, în 2009, la 3,3 miliarde de euro. Şi aceasta este o sumă foarte mare şi intenţia noastră este să continuăm această politică şi să aplicăm sancţiuni în mod foarte riguros, atunci când acest lucru este necesar.
Raportul Curţii şi procedurile de descărcare de gestiune care demarează în prezent vor fi utile nu numai pentru abordarea punctelor slabe ale programelor actuale, ci şi pentru desprinderea de învăţăminte pentru generaţia următoare de programe. Curtea a subliniat corect calea de urmat, care este, desigur, simplificarea şi îmbunătăţirea normelor privind achiziţiile, pentru că este adevărat că marea majoritate a erorilor au fost comise din cauza nerespectării criteriilor de eligibilitate sau a normelor referitoare la achiziţii. Trebuie să desprindem învăţăminte din această situaţie, iar Comisia este pregătită în acest sens. Aceasta va monitoriza recomandările Curţii şi aşteaptă cu nerăbdare o procedură de descărcare de gestiune fructuoasă.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
preşedinte al Curţii de Conturi. - Dnă preşedintă, onorabili deputaţi, vă mulţumesc tuturor pentru toate comentariile binevoitoare pe care le-aţi adresat Curţii cu această ocazie, ca tribut adresat şi acelora care lucrează în instituţia noastră în fiecare zi, tratând, pe baza celor mai ridicate standarde profesionale şi în conformitate cu standardele internaţionale de audit, problemele acestei instituţii. Acordăm atenţia cuvenită recomandărilor acestui Parlament şi permiteţi-mi numai să vă dau două exemple privind ceea ce am făcut în acest raport anual pentru 2009 pentru a soluţiona cererea acestei instituţii referitoare la furnizarea de mai multe informaţii.
Vă oferim o evaluare globală a situaţiei; pentru prima dată, spunem care este situaţia globală. Concluzionăm că s-a îmbunătăţit în ultimii ani; cele mai probabile erori pentru întregul buget sunt în scădere. De asemenea, v-am furnizat, mai ales în domeniul coeziunii, mai multe informaţii decât anul trecut, pentru că anul trecut am spus că cel puţin 11 % din fonduri nu ar fi trebuit plătite; anul acesta putem spune că cel mai probabil nivel de erori estimat se ridică, într-adevăr, la peste 5 %, ceea ce nu era valabil anul trecut, şi că cel puţin 3 % dintre fonduri nu ar fi trebuit rambursate. Aceasta este valoarea progresului înregistrat. Acestea sunt fapte. De ce? Care sunt motivele care stau la baza acestei situaţii? Ce progres am înregistrat? Nu inventăm situaţii; nu suntem amabili cu statele membre sau Comisia. Curtea este o instituţie de audit independentă, reglementată prin tratat. Ne bazăm constatările pe dovezi şi aceasta este ceea ce raportăm acestei instituţii, faţă de care avem obligaţia de a o asista în această procedură de descărcare de gestiune.
Dorim să vă asistăm în această activitate şi principalul motiv este, după cum am spus în raport, pe de o parte, o mai bună funcţionare a sistemelor folosite pentru gestionarea fondurilor aferente perioadei de programare 2007-2013. Celălalt motiv este că eliberarea fondurilor pentru perioada de programare este de numai 25 %, astfel încât execuţia financiară pentru perioadă este, potrivit datelor noastre, mai scăzută decât s-a estimat. Aşadar, aceşti doi factori combinaţi - o mai bună funcţionare a sistemelor, pe de o parte, şi o execuţie mai scăzută, prin urmare fiind efectuate mai puţin plăţi, pe de altă parte - au concurat la apariţia situaţiei în care ne aflăm în prezent. Aici trebuie să fim atenţi. Trebuie să vedem cum evoluează situaţia, în prezent, cu sistemele care se comportă atât de bine în toate cele 27 de state membre şi cu toate fondurile care trebuie eliberate în viitor. Prin urmare, atenţie.
Dar am spus că dorim să asistăm acest Parlament şi, în special, Comisia pentru control bugetar, în cadrul descărcării de gestiune. Membrii noştri vă vor asista în acest sens şi vă vor furniza informaţiile de care aveţi nevoie. Dar vă asistăm şi prin rapoartele noastre speciale. Puteţi găsi audituri şi alte elemente care vizează impactul fondurilor în viaţa reală şi nivelul de eficienţă în utilizarea acestora şi cred că acestea sunt informaţii foarte valoroase şi pentru această instituţie.
Evident, responsabilitatea pentru punerea în aplicare a liniilor bugetare revine, în primul rând, Comisiei Europene, dar Tratatul de la Lisabona specifică, de asemenea, cooperarea cu statele membre. Dacă trebuie să privim în viitor, aş spune că avem acum oportunitatea unică de a crea un nou impuls în vederea unei mai bune gestionări a bugetului Uniunii Europene. Un nou Regulament financiar se află în discuţie şi va fi adoptat în curând, acesta reprezentând linia de bază pentru decizii şi orientări în procesul de gestionare, în vederea înregistrării de progrese în viitor. Dacă trebuie să avem norme simple, dacă dorim să avem sisteme mai eficiente şi mai rentabile pe care să le gestionăm prin intermediul statelor membre şi în cadrul Comisiei, acesta este momentul în care să abordăm aceste aspecte. Revizuirea bugetului va fi, de asemenea, înaintată anul viitor.
Prin urmare, Comisia, Consiliul, Parlamentul European se confruntă, în prezent, cu o perioadă de decizii serioase vizând îmbunătăţirea situaţiei în viitor. În cazul în care Curtea de Conturi Europeană poate asista în această situaţie, aş sugera ca asistenţa să se realizeze pe baza recomandărilor pe care deja le-am înaintat, în opinia noastră, cu privire la riscurile-cheie şi provocările privind îmbunătăţirea gestiunii financiare a Uniunii.
Când vă uitaţi la noua generaţie de programe pentru perioada de după 2013, repet, trebuie să ne întrebăm: programele legate de regimuri de finanţare pot adăuga valoare Uniunii Europene? Propunem regimuri simple, cu obiective clare, realiste în execuţie şi ale căror căi ierarhice sunt clare? Dorim să evităm incertitudinea în care ne aflăm uneori, în cadrul căreia nici Comisia, nici statele membre nu sunt responsabile. Avem oportunitatea acum, iar Curtea de Conturi aşteaptă cu nerăbdare să vă asiste în îndeplinirea acestei sarcini.
Preşedintă
Declar închis acest punct de pe ordinea de zi.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Jean-Pierre Audy
Pentru prima dată în 16 ani, Curtea de Conturi Europeană a emis o declaraţie de asigurare pozitivă în ceea ce priveşte atât fiabilitatea conturilor anuale, cât şi legalitatea şi regularitatea operaţiunilor aferente. Acesta este sfârşitul unui ciclu care a început cu Comisia Santer, care a demisionat în 1999. Această situaţie se datorează hotărârii Parlamentului European şi a Comisiei sale pentru control bugetar de a impune Comisiei şi statelor membre - în chestiuni legate de gestiunea comună - să gestioneze corect fondurile publice europene. Salut activitatea Curţii. Nu reuşesc să înţeleg de ce Uniunea nu introduce în conturile sale cele 37,2 miliarde de euro pe care statele membre le datorează pentru pensiile personalului, având în vedere faptul că, drept urmare, are un deficit de aproximativ 44 de miliarde de euro la nivelul capitalului propriu. Ce imagine! Mă întreb cum vom putea împrumuta pe pieţe pentru a strânge cele 60 de miliarde de euro de care avem nevoie pentru planul de stabilitate. În cele din urmă, cred că acest raport a venit prea târziu. În orice organizaţie serioasă, raportul auditorului ar trebui trimis înainte de data de 30 iunie a anului următor anului auditat. Ambiguităţile legate de chestiuni complexe şi multele limbi implicate nu sunt acceptabile.
Zuzana Brzobohatá
Curtea de Conturi Europeană depune acum cel de al şaisprezecelea raport al său, prin intermediul căruia publică declaraţia de asigurare privind legalitatea şi regularitatea operaţiunilor pe care se bazează conturile anuale ale bugetului UE. Aş dori să subliniez faptul că nivelul de erori în unele operaţiuni se menţine ridicat. De exemplu, Curtea de Conturi declară că, pentru proiecte din domeniul coeziunii, nivelul de erori depăşeşte 5 %, ceea ce, în opinia mea, este prea mult, în pofida îmbunătăţirilor înregistrate în ultimii ani. În opinia mea, Comisia Europeană ar trebui să depună toate eforturile pentru a reduce nivelul de erori la nivelul maxim acceptabil de 2 %. Trebuie menţionat, desigur, faptul că nivelul de erori nu indică întotdeauna folosirea incorectă a resurselor delegate, ci, adesea, vizează erori contabile în administrarea proiectelor individuale.
Véronique Mathieu
În raportul său anual privind punerea în aplicare a bugetului pentru anul 2009, Curtea observă că, în ceea ce priveşte fiabilitatea conturilor, unele entităţi consolidate nu au furnizat nicio declaraţie privind conturile lor consolidate sau au depus o declaraţie modificată. Colegiul European de Poliţie (CEPOL) este una dintre entităţile în cazul cărora informaţiile datorate lipsesc de mai mulţi ani. Aceasta are consecinţe importante pentru că, după o examinare aprofundată a conturilor CEPOL în iulie 2010, conturile au fost corectate. Într-adevăr, raportul financiar al agenţiei pentru anul 2009 a revenit asupra gestiunii contabile pentru anul 2008 şi anii anteriori, estimând impactul bugetar al corecţilor la aproximativ 13 % din bugetul actual al agenţiei. Din momentul în care colegiul a devenit agenţie comunitară, la 1 ianuarie 2006, Curtea de Conturi a prezentat numai rezerve cu privire la fiabilitatea conturilor pentru anul financiar 2007. Acestea nu au fost suficiente pentru a corecta conturile vizând perioada anterioară anului 2010.
