Evropská strategie pro romskou menšinu (rozprava)
Předsedající
Dalším bodem na pořadu dne je rozprava o následujících tématech:
otázka k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi kladou Jan Marinus Wiersma, Hannes Swoboda, Katalin Lévai, Adrian Severin a Jan Andersson za skupinu PSE ve věci Evropské strategie pro romskou menšinu (O-0081/2007/rev. 1 - B6-0389/2007)
otázka k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi klade Viktória Mohácsi za skupinu ALDE ve věci Evropské strategie pro romskou menšinu - B6-0003/2008)
otázka k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi klade Lívia Járóka za skupinu PPE-DE ve věci Akčního plánu Evropského společenství pro romskou menšinu - B6-0004/2008)
otázka k ústnímu zodpovězení, kterou Komisi klade Roberta Angelilli za skupinu UEN ve věci Evropské strategie pro romskou menšinu - B6-0005/2008)
Lívia Járóka
autorka. - (HU) Děkuji, pane předsedo. Dámy a pánové, pane úřadující předsedo, je zřejmé, že došlo k vypracování mnoha dokumentů pro vyřešení neudržitelné situace evropských Romů, například rozhodnutí Evropského parlamentu o romské menšině z roku 2005, studie Evropské komise z roku 2004, zpráva o romských ženách Výboru Evropského parlamentu pro práva žen a rovnost pohlaví a akční plán Eurostatu z roku 2003.
Ani členské státy, ani evropské instituce však směrem k začlenění Romů nijak zvlášť nepokročily, i když je začlenění nejlidnatější a nejrychleji rostoucí menšiny Evropy v zájmu jak evropského pracovního trhu, tak evropských společností.
Doporučení zprávy předložené minulý rok v prosinci poradní skupinou na vysoké úrovni, kterou zřídil komisař Špidla, bylo to, že by měl být vytvořen akční plán Společenství. Tento akční plán musí být vypracován, i když je od Komise potřeba daleko silnější a opravdovější nasazení, aby byla přijata efektivní a okamžitá opatření. To se také týká Evropského parlamentu a občanské společnosti v mnoha oblastech, které se Romů týkají.
Evropská komise a členské státy musí podněcovat, financovat, monitorovat a realizovat pomoc přímo ze zdrojů Unie pro ty nejvíce znevýhodněné skupiny. Při čerpání finančních nástrojů Evropské unie je potřeba, aby byl vidět dopad dané investice na rovné příležitosti, mělo by to být povinné kritérium, tedy pokud bude rozvoj financován z evropských zdrojů, mělo by být pro žadatele povinné provést nebo realizovat analýzu rovných příležitostí a plán opatření.
Pokud se plán opatření stane povinným prvkem zakázkových řízení v různých rozvojových sektorech a určitých regionech, velmi by to přispělo k zajištění a povzbuzení rovných příležitostí pro znevýhodněné a zaostávající sociální skupiny.
Nezbytné rovněž je vypracovat celoevropskou krizovou mapu, na jejímž základě budou moci být vyhodnoceny ty oblasti Evropské unie, kde jsou romské i neromské komunity nejvážněji zasaženi odsouzeníhodnou chudobou a sociálním vyloučením a díky kterým Evropská komise za podpory členských států může zahájit práci na desegregaci, kterou vlády desítky let odkládají v důsledku jiných politických priorit.
Je důležité, aby komisaři, kteří přímo či nepřímo zodpovídají za integraci a začlenění menšin, zkoordinovali aktivity prostřednictvím vzdělávání, zaměstnanosti, rovných příležitostí, regionálních a rozvojových portfolií, a postupným přetvářením v pracovní skupinu vypracovali ve spolupráci s Parlamentem a občanskou společností akční plán na rok 2008, a tento plán musí začít realizovat co nejdříve.
Vedle skutečnosti, že jsme v roce 2005 přijali usnesení a nyní vidíme, že toto usnesení mělo zanedbatelný dopad, si také myslím, že je podle mě důležité, že by měl mezi stranami začít co nejdříve dialog se zapojením Komise a občanské společnosti.
V každém případě mám pocit, že v roce 2008 bychom měli přistoupit k akci a k rozhovorům týkajícím se romské menšiny, které budou zorganizovány všemi stranami. Podle mě je to důležité a jménem frakce Lidové strany se zavazuji, že k tomu v průběhu roku 2008 budu vybízet. Děkuji.
Roberta Angelilli
autorka. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, dnes dopoledne byla přijata zpráva o strategii EU o právech dítěte. Jednou z jejích priorit je boj proti chudobě a diskriminaci. V této souvislosti jsme se rozhodli věnovat zvláštní odstavec romským dětem, které jsou často vyloučeny z poskytování zdravotní a sociální péče i ze školního vzdělávání.
Je známou skutečností, že velmi vysoké procento romských dětí nechodí do školy nebo do ní chodí jen občas. Mnoho romských dětí je nuceno chodit do zvláštních škol, ne-li do ústavů pro postižené děti. Dostupné údaje ukazují, že v některých členských státech představuje předčasné ukončení školní docházky u romských dětí 60 %. Je jasné, že děti, které nechodí do školy, jsou negramotné nebo v každém případě mají nepřiměřenou úroveň vzdělání nebo odborného vzdělání, jsou dětmi bez budoucnosti, které budou nuceny žebrat nebo pracovat na černém trhu. V každém případě je jejich osud zpečetěn: v nejlepším případě budou odsouzeny k chudobě a sociálnímu vyloučení, v nejhorším případě se pak stanou oběťmi organizovaného zločinu.
Mimochodem není od věci vzít na vědomí, že romská populace je velmi mladá, přibližně 45 % jejích příslušníků je mladší 16 let, a právě z tohoto důvodu by bylo velmi užitečné a důležité, kdyby Komise připravila specifické konkrétní akce pro romské děti, zejména pokud jde o boj s předčasným ukončováním školní docházky a podporu patřičného, kvalitního vzdělání. Bez práva na vzdělání není záruka rovného zacházení a především neexistuje právo na budoucnost.
Jan Marinus Wiersma
autor. - (NL) Pane předsedající, i my jsme Komisi položili otázky a očekávám, že je paní komisařka zodpoví. Dnes večer diskutujeme hlavně úsilí Evropské unie, Evropské komise, o řešení problémů romské menšiny, jejichž velká část se stala občany EU před několika lety a další část minulý rok. Tito občané žijí v podmínkách, které jsou v mnoha případech nepřijatelné. Těší nás, že dnes dostaneme od Evropské komise v této Sněmovně odpověď.
Také nás těší, že Evropská rada věnovala pozornost situaci Romů na summitu v Bruselu a požádala Komisi, aby představila konkrétnější návrhy na to, co může udělat Evropská unie samotná pro doplnění politik členských států v oblasti velkých romských komunit, co můžeme dělat my za využití koordinace a výměny osvědčených postupů, a jak lze v těchto zemích lépe využít dostupné zdroje EU z fondů, abychom situaci Romů začali nějak řešit.
Říkám to zejména proto, že po přistoupení celé řady členských států - vloni a také v roce 2004 - jsme říkali: "Dobře, pojďte dál, jednou z věcí, kterou musíme společně zvládnout, je vyřešení problémů romské menšiny". Já sám jsem byl zpravodajem pro Slovensko a vzpomínám si, že slovenská vláda slibovala všechno možné, ale o efektivitě realizace těchto slibů mám určité pochybnosti. Je to nadále důležitá věc.
Také je třeba říci, že na Romy nemůžeme nahlížet jako na typickou národnostní menšinu, jako jsou například Maďaři na Slovensku nebo Rusové v baltských státech. Jedná se o typickou evropskou menšinu, pro kterou by mohla být vypracována zvláštní evropská politika spolu s dotčenými členskými státy se zvláštní zodpovědností na straně Evropské unie - což bylo také uznáno v prohlášeních Evropské rady v Bruselu.
Rádi bychom požádali zvláště Komisi o zajištění vyšší koordinace v rámci Evropské komise samotné. Jak lze zlepšit spolupráci? Jak lze udělit někomu, možná z řad komisařů, ústřední zodpovědnost za romskou politiku? Možná bychom se také měli zabývat možností uznat Romy jako jakousi evropskou menšinu, abychom do určité míry obešli zásadu subsidiarity, které se v současné době na politiku menšin v členských státech vztahuje.
Závěrem bych rád řekl, že jsem přesvědčen, že všichni mají dobré úmysly, ale že je potřeba lepší koordinace a více akce.
Viktória Mohácsi
autorka. - (HU) Děkuji vám. Pane předsedající, dámy a pánové, ráda bych vám připomněla, že tento parlament upozornil na nedostatek integrace Romů už v roce 1983. Také v usnesení z roku 1994 požádal Komisi, Radu a vlády členských států, by udělaly v zájmu sociální, ekonomické a politické integrace Romů maximum.
Jak si jistě vzpomínáte, usnesení přijaté Parlamentem v dubnu 2005 jsme Komisi požádali o přijetí akčního plánu, který obsahuje jasná doporučení členským státům a kandidátským zemím v oblasti sociální, ekonomické a politické integrace Romů.
V listopadu 2007 byla záležitost sociální integrace Romů na mé doporučení začleněna do znění usnesení Parlamentu o volném pohybu jakožto strategie pro romskou menšinu na evropské úrovni. Znovu jsme požádali Komisi, aby okamžitě připravila evropskou strategii pro sociální začlenění Romů za využití integračního fondu a strukturálních fondů.
Přitom určitě víme, že romské děti jsou stále nuceny učit se v oddělených třídách a oddělených institucích v alespoň deseti členských státech Evropské unie a my, Romové, jsme neoprávněně klasifikováni jako postižení, zařazeni do předem určených profesí a zaškatulkováni na celý život.
Bohužel je v každém členském státu dobře známo, v jakých slumech a v jak příšerných podmínkách Romové žijí. Bohužel musím říci i to, že stejně dobře víme, že průměrná délka života Romů je ve všech členských státech o 15 let nižší než průměrná délka života občanů Unie. Měli bychom zopakovat, že Romové jsou ve všech členských státech nadměrně zastoupeni mezi nezaměstnanými.
Kromě toho bohužel neuplyne ani měsíc, aby v členských státech nedošlo k rasistickému útoku na Romy. Ze zpráv víme - jinak bychom se to nedozvěděli - že v noci 4. ledna 2008 byl zapálen slum v římské čtvrti Marconi s asi 250 romskými obyvateli, a o tři dny později, rovněž v Itálii, byly vhozeny Molotovovy koktejly do místní Romské osady v městě Aprilia, což přímo ohrozilo životy několik stovek lidí. Za útoky v obou případech stály rasistické důvody.
Není zde žádných pochyb, povolání k zodpovědnosti je oprávněné, potřebujeme návrh usnesení, potřebujeme strategii na evropské úrovni a každý členský stát si musí vypracovat akční plán pro integraci Romů. Nikdo tu není výjimka, nikdo nemůže jednat, jako by v jeho zemi žádní Romové nebyli - ať už je země uznává, nebo ne - a potom to, co bylo řečeno, už v žádném členském státě Unie nebude skutečností, bez výjimky. Děkuji.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, především bych chtěla poděkovat paní Járókové, paní Angelilliové, panu Wiersmovi a paní Mohácsiové za to, že na tuto otázku poukázali, já ji tu řeším za mého kolegu Vladimíra Špidlu, protože on je právě teď v Číně a zde je teď příležitost záležitosti na toto velmi důležité téma prohovořit.
Minulý rok se skutečně projevilo, že orgány Evropské unie i členských států zintenzivňují své úsilí o trvalé zlepšení situace Romů v Evropské unii. Slyšeli jsme, že to je nutné, a já s tím souhlasím. V tomto ohledu již bylo podniknuto několik důležitých kroků, počínaje rozhodnutím Evropského parlamentu z roku 2005 o zavedení Evropského roku rovných příležitostí pro všechny přes práci skupiny na vysoké úrovni sdružující odborníky na integraci národnostních menšin a Evropského hospodářského a sociálního výboru až po závěry přijaté teprve v nedávné době Evropskou radou, které byly právě zmíněny.
Měla bych říci, že nesmíme zametat obtížnou záležitost diskriminace, kterou příslušníci romské menšiny zažívají, pod stůl, a totéž se týká jejich vyloučení ze společnosti a z pracovního trhu. Proto jsme přijali pevné rozhodnutí použít veškeré nástroje, které máme, jako je právní úprava, strukturální fondy a informační a osvětové kampaně, abychom tuto situaci napravili. Je jasné, že programy a opatření zaměstnanosti a sociální politiky nejsou dostatečně využívány k podpoře sociální integrace Romů. Proto musíme soustředit veškeré úsilí především na zlepšení přístupu k těmto opatřením na základě cíleného plánu. Rozumí se samo senou, že plán tohoto typu musí být založen na autoritativním a dlouhodobém nasazení členských států a účinném využívání nástrojů a politik Společenství.
Dovolte mi tedy, abych stručně a věcně odpověděla na vaše otázky a načrtla vám naše návrhy na rok 2008. Komise letos v létě přijme pokyny k revidované strategii pro boj s diskriminací - jedná se o jakousi následnou činnost k Evropskému roku rovných příležitostí pro všechny. Dle závěrů Evropské rady z prosince 2007 se tyto pokyny budou z převážné části věnovat romské problematice a doporučením skupiny expertů na vysoké úrovni zaměřené na integraci etnických menšin. Tyto pokyny budou doplněny o pracovní dokument služeb Komise, který analyzuje dosažený pokrok a efektivitu těchto opatření ve prospěch Romů, a to jak na politické, tak i zákonodárné úrovni i při plánování programů pro strukturální fondy.
Zároveň nabízíme organizaci romského fóra na vysoké úrovni, jehož cílem bude shromáždění představitelů vnitrostátních vlád a parlamentů, Evropského parlamentu, Evropského hospodářského a sociálního výboru a Výboru regionů a vedoucí představitele romské občanské společnosti a dalších důležitých aktérů. Jsme přesvědčeni, že práva Romů lze posílit otevřenou diskusí na vysoké úrovni a že lze dosáhnout daleko cílenějšího využívání zdrojů v jejich prospěch.
Tým mého kolegy Vladimíra Špidly připraví zmíněné iniciativy a potom se zaměří na romskou problematiku v oblasti zákazu diskriminace, Evropského sociálního fondu, zaměstnanosti a sociální integrace. Protože situace Romů zasahuje do několika oblastí činnosti Komise, jako je regionální politika, vzdělávání, zdravotnictví a soudnictví, bude výměnou informací pověřena specializovaná meziagenturní skupina pro romské otázky, které byla založena v roce 2004. Před několika týdny také Komise uzavřela rámcovou dohodu o partnerství s Evropským romským informačním úřadem ERIO. Toto partnerství zajistí trvalý a přímý kontakt mezi evropskými orgány a romskou občanskou společností.
Kromě toho nesmíme zapomínat na to, že se realizuje několik iniciativ na vnitrostátní i evropské úrovni v rámci Evropského roku mezikulturního dialogu, který právě začal. Jejich cílem je poukázat a tedy ještě více občany upozornit na důležitost dialogu mezi kulturami a především na výhody, které kulturní rozmanitost naší společnosti přináší.
Na jaře 2008 vydá Komise zelenou knihu o otázkách vzdělávání v souvislosti s žáky, kteří pocházejí z prostředí migrantů nebo patří k znevýhodněným menšinám. Tato zelená kniha se bude věnovat i hlavním aspektům týkajícím se Romů, jako je například segregace ve školství. Tato zelená kniha by měla vyvolat dalekosáhlou debatu na dané téma a mohla by vést i k plánování akčního plánu na úrovni Evropské unie.
Abych přímo reagovala na otázku paní Mohácsiové, ještě bych měla dodat, že v roce 2008 se Komise chystá předložit návrh směrnice o uplatnění zásady rovného zacházení i mimo oblast zaměstnání, půjde tedy o plošnou směrnici, tak jak jsme to oznámili ve svém pracovním programu.
Toto jsou v současné době základní body, které připravujeme, nyní se zájmem očekávám rozpravu a na jejím konci možná bude potřeba, abych dodala ještě několik poznámek.
Roberta Alma Anastase
jménem skupiny PPE-DE. - (RO) Myslím si, že uspořádání této rozpravy na plenárním zasedání je velmi důležité, protože je nutné sestavit bilanci evropských opatření pro romské obyvatele a analyzovat postupy vylepšování jejich efektivity.
Několik nedávných událostí bylo důkazem toho, že v této oblasti stále existují na úrovni evropské politiky značné mezery, a proto je nutné tuto politiku aktualizovat a přizpůsobit ji současným výzvám.
Vzájemná tolerance a integrace mnoha národnostních skupin patří k základním zásadám Evropské unie a Romové jsou v Evropě významnou komunitou, která má výrazný dopad na sociální a politický i hospodářský život v několika členských státech Evropské unie. Proto je nezbytně nutné vypracovat na evropské úrovni smysluplnou vizi týkající se Romů se zaměřením na jejich integraci a zajištění společného základu práv a povinností.
Ačkoli jsem v listopadu položila Evropské komisi otázku týkající se dané oblasti a odpověď zněla, že budou předloženy nové návrhy týkající se integrace Romů, tímto Komisi žádám, aby tyto záměry upřesnila. Především by mě zajímalo, jakým způsobem bude Komise k této otázce přistupovat z institucionálního hlediska, aby zajistila účinnou koordinaci a monitorování evropské činnosti na ochranu a integraci Romů.
Jak již kolegové podotkli, neméně důležitá je úloha vzdělávání, a já bych řekla i vzdělávání k toleranci. Z tohoto vzdělávání by měli prospěch všichni občané EU, jednalo by se o vzdělávání k toleranci jakožto stimulujícímu faktoru romské integrace, interakce a společenských vztahů v Evropské unii. Jejich rozvoj by integraci Romů do společnosti usnadnil a z druhé strany by také omezil stigmatizaci a diskriminaci Romů. Žádám tedy Komisi, aby nás informovala o existenci takových programů a jejich realizaci, ale zejména o tom, zda se chystá tuto věc zvážit při vypracovávání nových evropských politik pro romskou menšinu.
Děkuji vám a doufám, že tato rozprava povede k pevným a konkrétním rozhodnutím o zlepšení evropských politik týkajících se Romů.
Hannes Swoboda
jménem skupiny PSE. - (DE) Pane předsedající, paní komisařko, mnohokrát děkuji za odpověď, která k nám byla alespoň v některých bodech vstřícná. Musíte pochopit, že pokud jde o tyto otázky, jsme netrpěliví, protože nedávné události znovu ukázaly, jak naléhavý tento problém skutečně je.
Za prvé, pokud jde o romské fórum: z naší strany máte zelenou. Jsem přesvědčen, že to je dobrá myšlenka, zejména díky zapojení Romů samotných. Důležité však je jednat rychle, protože se obávám, že nyní poté, co byl návrh předložen, se o něm bude jen do úmoru diskutovat a všechno se bude přehnaně rozvažovat. Myslím si, že romské fórum by mělo být založeno co nejdříve, v průběhu letošního roku. Parlament jistě poskytne svou pomoc.
Za druhé je samozřejmě také důležité angažovat orgány místní samosprávy, protože vlády mají často dobré úmysly a hodně slibují, ale pak se vše zastaví u starosty nebo někde jinde na regionu a problém se nevyřeší.
Za třetí mnohokrát děkuji za závazek týkající se návrhů na rovné zacházení i mimo pracoviště. To je všeobecně důležité téma, které moje skupina velmi podporuje.
Ale při tom při všem bych, paní komisařko, rád jménem své frakce řekl, že tyto interdisciplinární skupiny - a my všichni je z vlastních samospráv známe - jsou veskrze náročné a přínosné. Dle našeho názoru by bylo důležité, aby jeden z komisařů dostal zodpovědnost za koordinaci celé tematické oblasti, a nebo aby byl mezi komisaři alespoň jeden zmocněnec, jehož úkolem by bylo vše zrealizovat.
Stále nevím, proč má komisař z Rumunska zrovna tu pracovní náplň, kterou dostal. Kdyby ji aspoň dokázal plnit, bylo by to lepší. Ale takto nevím.
Byli bychom ale rádi, kdyby se z těchto záležitostí stala výrazná priorita. Ubírají se již správným směrem. Paní komisařko, děkuji za vaši zprávu, ale větší energie a vyšší tempo by byly v zájmu Romů velmi přínosné.
Alfonso Andria
jménem skupiny ALDE. - (IT) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, i když byla tato rozprava vyvolána dotazy k ústnímu zodpovězení na Komisi, v podstatě se jedná o přirozené pokračování iniciativy, kterou před nějakým časem zahájil Parlament a na kterou v poslední době kladl důraz. Je jasné, že potřebujeme akční plán pro zlepšení situace Romů vzhledem k špatné integraci této menšiny do sociálního a občanského rámce zemí Evropské unie.
Na základě nadnárodní povahy Romů, která je jednou z jejich zvláštních vlastností, vyvstává požadavek, který osobně podporuji - vypracovat evropskou strategii, aby mohli uniknout ze znepokojivých ponižujících podmínek, ve kterých žijí a které v mnoha případech hraničí s nelidskostí, jež jsou bezpochyby způsobeny sociálním vyloučením a samy způsobují různé následné dopady počínaje odcizením od hostitelské země a konče upadnutím do kruhu násilí, ať už v roli pachatele, nebo oběti.
Vedle pokynů, které mohou pomoci místním a vnitrostátním orgánům snížit počet příslušníků menšin ve členských státech upadajících do sociální nouze, je nutné mít k dispozici rovněž přiměřené finanční prostředky na podporu opatření, jež mají být přijata. Nejedná se však jen o problém financování. Skutečným cílem je zajistit rovný přístup k práci, vzdělávání, bydlení, zdravotní péči a sociálním službám a prostředí nutné k uplatňování občanských práv počínaje rozhodovacími procesy. Součástí toho všeho je integrovaný přístup ke kombinaci akcí pro dosažení těchto cílů. Proto jsem osobně proti tomu, aby se zodpovědnost za romskou problematiku svěřovala jedinému evropskému komisaři.
Dva roky po zahájení Desetiletí začlenění Romů (2005-2015) zbývá ještě velké množství závazků, se kterými vlády, jež je přijaly, dosud nezačaly a které je nutno splnit. Jaké iniciativy se Komise chystá v této otázce přijmout? Doufám, že začnou co nejdříve, ihned po Evropském roce rovných příležitostí pro všechny, v tomto Evropském roce mezikulturního dialogu.
Elly de Groen-Kouwenhoven
jménem skupiny Verts/ALE. - Vážený pane předsedající, současná situace Romů mě nutí k tomu, abych začala své vystoupení kritikou, kterou je to, že Evropská unie řeší romskou otázku v Evropě pomalu a líně.
Jen se podívejte na Radu Evropy a OBSE, kde posledních dvacet let existují orgány plně se věnující romské otázce. Rada Evropy vydala mnoho konkrétních doporučení ve věci Romů a OBSE vypracovala akční plán pro zlepšení situace Romů v oblasti OBSE. Zajímalo by mě, kolik pozornosti Komise a členské státy EU těmto dokumentům věnovaly a jestli vzaly společné usnesení EU o Romech nebo akční plány v rámci Desetiletí začleňování Romů vážně.
Pouze kritizovat však není můj politický styl a paní Ferrero-Waldnerová mi dodala jistý důvod k optimismu. Proto bych paní komisařku ráda požádala, aby předala předsedovi Barrosovi a kolegiu následující sdělení, až se s nimi setká.
Za prvé by měla být co nejdříve vytvořena evropská strategie pro Romy a měla by se primárně zaměřovat na zlepšení životních podmínek Romů v Evropě, tedy vytvořit pracovní místa pro všech téměř 90 % nezaměstnaných Romů, bojovat s protiromskými náladami, podporovat vzdělávání Romů, přinést do romských domovů zdraví a podporovat politické začlenění Romů.
Za druhé, pro usnadnění této strategie potřebuje Evropská komise stálou skupinu pro Romy a do tohoto orgánu zajistit romský personál. Upřímně doufám, že Komise přijme romské zaměstnance na základě jejich dovedností, ne na základě barvy jejich pleti, tak jak to v minulosti dělaly některé členské státy.
Za třetí by měl být prioritou Evropské komise zvláštní evropský fond pro romské projekty. Evropský parlament by samozřejmě měl ke společnému evropskému dílu přispět, aby se situace Romů zlepšila. Ráda bych v této souvislosti znovu přednesla návrh zřídit stálého zpravodaje EP pro romské otázky, který by mohl této sněmovně, ostatním institucím EU a členským státům poskytovat dobrý přehled o situaci a dávat jim doporučení.
Kromě toho bych byla ráda, kdyby byl hlas Romů v této sněmovně více slyšet. Jejich zájmy by měli zastupovat jejich europoslanci.
Závěrem bych zdůraznila, že evropská strategie pro Romy by měla vyjadřovat společné politické hodnoty, pokud jde o další rozšiřovací proces a boj proti ultranacionalismu a krajní pravici v Evropě.
Vittorio Agnoletto
jménem skupiny GUE/NGL. - (IT) Pane předsedající, dámy a pánové, rád bych poděkoval paní komisařce za její slova a za to, k čemu se zavázala, a zdá se mi, že to také je v souladu s tím, co Evropský parlament mnohokrát uváděl ve svých usneseních, avšak tyto sliby, že bude něco podniknuto, samy o sobě nestačí.
Rád bych se zeptal, jaké nástroje Komise používá a co nám může říci o využití fondů, které byly pod různými výdajovými položkami dány k dispozici členským státům na začleněné Romů. A za druhé, jak Komise kontroluje konkrétní provádění přijatých směrnic na úrovni členských států? Za třetí se připojují k těm, kdo žádají, aby se v Komisi všemi otázkami týkajícími se Romů zabývala jedna osoba.
Pokud jde o mou zemi, musím zdůraznit, že se potýkáme s velmi silnou vlnou rasismu a stigmatizace namířené zejména proti Romům, především proto, že Itálie plně netransponovala směrnici 43/2000/ES proti diskriminaci na základě etnického původu. Jaká opatření se Komise chystá v tomto ohledu přijmout? Italské právo nepřejalo pojem rasové nesnášenlivosti, otázku sdílení důkazního břemene ani ochrany před zneužíváním v důsledku rasové diskriminace.
Dále se Komise ptám, zda ví o tom, že v jedné významné italské obci - v Miláně - děti migrantů, v tomto případě hlavně Romů, jejichž rodiče nejsou v zákonném postavení a nemají povolení k pobytu, nemohou chodit do školy. Připadá mi, že to naprosto protiřečí veškerým dokumentům EU, že to je v rozporu Charty základních práv Evropské unie a rovněž i s usnesením o právech dítěte, které jsme přijali dnes dopoledne.
Závěrem bych rád upozornil na to, že italská vláda diskutuje o xté vyhlášce o otázce, která se ve skutečnosti týká Romů, a sice o tom, zda je možné mezi argumenty, které lze uvést do odůvodnění pro odsun občana jiného členského státu ze země, v tomto případě z Itálie, uvést odkaz na ekonomické důvody. Pod zástěrkou obecné problematiky přistěhovalectví je tato vyhláška zaměřena konkrétně na Romy. Rád bych si vyslechl váš názor.
Desislav Chukolov
(BG) Vážení kolegové, i já se ujímám slova, aby v této Sněmovně konečně zaznělo, jak se věci skutečně mají, abych učinil přítrž pokryteckým prohlášením, alespoň na chvíli.
Co můžeme z dosavadního průběhu rozpravy usuzovat? Vyplývá z ní, že si děláte starosti o cikánské obyvatelstvo Evropy, k níž patří i moje vlast Bulharsko. Nedokážu si ani představit, že vás v tomto momentě znepokojují extrémně nízké penze bulharských důchodců nebo situace poctivých a pracovitých Bulharů, kteří se dnes a denně stávají oběťmi cikánských zločinů.
Vážení poslanci Evropského parlamentu, vyjádřete znepokojení také nad tím, že si Bulharská socialistická strana pravidelně při volbách v Bulharsku kupuje hlasy cikánů. Vyjádřete starost nad tím, že koaliční partner bulharských socialistů, Hnutí za práva a svobody, zde zastoupené ve frakci ALDE, skupuje všechny ostatní hlasy. Které také vhazují do uren cikáni. Starejte se o to, že předseda Hnutí za práva a svobody, Ahmed Dohan, nazývá kupování hlasů, cikánských hlasů, "normální evropskou praxí".
Vyjádřete znepokojení nad tím, že v Bulharsku je podíl cikánského obyvatelstva 3-4 %, ale jimi páchané trestné činy představují 30-40 % všech trestných činů. A nejedná se jen o zločiny chudoby, páchané kvůli chudobě. Jedná se o krajně nestoudné a brutální zločiny. Protože znásilnění a vražda devětasedmdesátileté ženy není zločin z chudoby. Souhlasíte, nebo ne?
Je jasné, že obrovské částky vyčleněných financí nefungují. Toto financování nefunguje, protože tyto peníze mizí v podezřelých nadacích a nevládních organizacích. Dle našeho názoru, názoru vlastenců z Ataky, spočívá řešení problému v dodržování veškerých zákonů každé jednotlivé země. Dodržování zákonů bez jakékoli tolerance určité menšiny přinese úspěch. Protože v Bulharsku nejsou trestné činy páchané cikány podrobně vyšetřovány. To je fakt. Je to fakt a můžete se o tom přesvědčit sami.
Vražda nezletilých sester Belejských nebyla vyšetřena. Ututlala se. Tyto otázky by nás měly znepokojovat. Protože tolerance určité menšiny na úkor většiny nepřinese úspěch, ale opak úspěchu. Děkuji vám za pozornost.
Katalin Lévai
(HU) Pane předsedající, dámy a pánové, s radostí jsem si vyslechla slova komisařky Ferrero-Waldner a potěšilo mě, jaké iniciativy můžeme do budoucna očekávat. Myslím si, že to skutečně výrazně pomůže situaci Romů, ale musím souhlasit s kolegyní z Nizozemska, která vyjádřila netrpělivost. I já jsem netrpělivá, stejně jako mnoho dalších, protože situace se skutečně mění jen velmi pomalu.
V Evropě žije 7-9 milionů Romů, většina z nich v nuzných sociálních podmínkách, a potýkají se se stejnými problémy, které mají již dlouhá léta: s problémy vyloučení a začlenění, nezaměstnanosti, otázkou segregace školství a mnohačetné diskriminace romských žen.
Většina členských států nepovažuje Romy za menšinu své země a není ochotna jejich situaci podstatně změnit, a zkušenosti z několika uplynulých let spíše namísto toho poukazují na zesílení radikalismu a protiřímských nálad v nových i starých členských státech.
Proto si myslím, že již není času nazbyt a že potřebujeme skutečné změny a harmonizovanou evropskou romskou politiku. Bez evropské romské politiky nemůže být vnitrostátní romské politika, to musíme pochopit a vypořádat se s tím. Bylo by dobré, kdybychom přijali kroky k tomu, aby byl uznán status Romů jakožto nadnárodní menšiny, protože mají skutečně zvláštní postavení.
Evropský parlament a v jeho rámci i sociálnědemokratická frakce již zahájily akční plán a v březnu budeme objíždět Evropu a pořádat konference, semináře a návštěvy za účasti místních Romů, nevládních organizací a vlád, abychom poukázali na případy diskriminace, a upozorníme evropské veřejné mínění na nešťastnou situaci Romů a pokusíme se ji napravit. Mnohokrát děkuji.
Adrian Severin
Vážený pane předsedo, Romové nejsou ani nástupci starověké Římské říše, ani současní obyvatelé Říma. Nejsou ani národem bez státu, ani národnostní menšinou. Jsou etnokulturním společenstvím, které se stále drží svých kmenových tradic, a celoevropským společenstvím, které bylo v předmoderní a raně moderní Evropě zotročováno, fašistickými režimy posíláno do exterminačních táborů a komunistickou diktaturou uzavíráno do států, z nichž se stala vězení. Po konci studené války a prvním rozšíření Evropské unie po zániku bipolarity se stali svobodnými občany Evropy.
Protože bylo romské společenství po celá staletí vytlačováno na okraj a vylučováno ze společnosti, bylo vyloučeno z podílu na evropském bohatství a snažilo se chránit napadáním evropského pořádku. Nyní, když se Evropa sama se sebou smířila, měla by se smířit také s romskou populací, nebo by Romy měla prohlásit za občany druhé kategorie, kteří se budou znovu soustředit v některých členských státech přeměněných na romská ghetta a s jako takovými s nimi zacházet? Na tyto otázky existuje jediná odpověď: romská otázka je otázkou evropskou. Není to otázka jednoduchá, je to obrovská výzva - společná výzva, které se musíme společně postavit. Jinak nebudeme schopni romskou komunitu začlenit do evropské společnosti a zařadit do evropského řádu.
Jedná se o kulturní a sociální záležitost. Evropská unie by měla vyčlenit finance, vypracovat programy a zorganizovat zvláštní institucionální struktury na pomoc vnitrostátním orgánům zemí, ve kterých se Romové rozhodnou usadit, tak aby toto společenství mělo slušné materiální zajištění, řádné vzdělání, spravedlivou možnost soutěžit s ostatními, to vše bez jakékoli diskriminace, a soudržné uvědomění o existenci v evropské civilizaci. Očekáváme, že Evropská komise podnikne správné kroky tímto směrem, a že bude Evropský parlament plně informovat o dosaženém pokroku.
Jan Andersson
(SV) Pane předsedající, paní komisařko, když ve Výboru pro zaměstnanost a sociální věci hovoříme o Lisabonské strategii, hovoříme o vysoké zaměstnanosti, dobrých sociálních podmínkách, dobré zdravotní péči, a jedna z věcí, kterou říkáme také, je to, že hybnou silou k dosažení těchto cílů má být vzdělávací systém a rozvoj kvalifikací. Pokud všechny tyto cíle vztáhneme na romskou menšinu v Evropě, zjistíme, že zde panuje neuvěřitelně vysoká nezaměstnanost. Zjistíme, že sociální podmínky zde nejsou nikterak dobré, zdravotní péče zde není nikterak dobrá, jsou špatné podmínky bydlení, segregovaná společnost sama pro sebe a dokonce i segregovaný vzdělávací systém. Na romské občany se vztahují zvláštní podmínky vzdělávání, které jim nedávají právo na adekvátní vzdělání. A přesto je Lisabonské strategie pro všechny.
Zazněla tu celá řada dobrých návrhů. My je podporujeme, ale je důležité, aby po této strategii následoval akční plán. Je důležité začleňovat tuto otázku do všech oblastí, ale zároveň je v Komisi potřeba koordinace. Je důležité přezkoumat fondy, aby zohledňovaly romskou menšinu. Je důležité, abychom při vypracovávání strategií v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání i v jiných oblastech vždy přihlíželi k situaci Romů, aby byli zařazeni do nejrůznějších strategií.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Pane předsedající, Evropská unie nemá politiku menšin pro Romy, ani pro tradiční národnostní menšiny, ani pro migrující menšiny. Já Romy řadím k tradičním národnostním menšinám, ale zároveň je s ohledem na jejich specifickou společensky znevýhodněnou situaci nutné řadit je do zvláštní kategorie.
Těší mě, že tuto otázku vznesly mimo jiné dvě maďarské poslankyně romského původu, paní Járóková a paní Mohácsiová, jakožto živoucí svědomí Evropského parlamentu, protože je správné, že jsme odsoudili listopadové události v Itálii. Je správné, že bychom se k této otázce měli stále vracet.
Jaká je povinnost Evropské unie? Těší mě, co řekla komisařka Ferrero-Waldner. Evropská unie má také povinnosti, ale musí rozlišovat mezi tím, co je v pravomocích členského státu, a tím, co je v pravomocích Evropské unie. Také zcela souhlasím s panem Swobodou, který už tu není, a to ne z rakousko-uherské solidarity, ale proto, že má pravdu, že o úspěchu nebo neúspěchu čehokoli se rozhoduje na místní úrovni. Členský stát musí konkrétně dostat národní akční program. Jsem hrdý, že na mém ministerstvu jsme připravili první střednědobý program pro Romy v celé Evropě. Členský stát musí dostávat finanční prostředky, ale všechno se má rozhodovat na místní úrovni.
Co může udělat EU? Měla by sledovat, co dělají členské státy, a v zájmu nejlepšího řešení by měla poskytnout metodu osvědčených postupů. Nejde jen o peníze, ale také o to, zda existují kvalifikovaní odborníci z většinové a romské společnosti, kteří chtějí s celou záležitostí pohnout kupředu. Budoucnost Evropy závisí na menšinách.
Paul Rübig
- (DE) Vážený pane předsedo, paní komisařko, dámy a pánové, ze všeho nejdříve bych chtěl odmítnout kritiku, že komisař Špidla je příliš líný na to, aby se tomuto problému věnoval. Nemyslím si, že to je správný způsob vedení diskusí v této Sněmovně.
Je důležité, abychom se soustředili na zlepšení vzdělávacích služeb pro romské občany. Všichni známe systém povinného vzdělávání a já se domnívám, že jazyk a gramotnost a znalost základní matematiky, prostě věci nutné pro kvalitní život, by se měly stát povinnou záležitostí.
Na druhou stranu je mi jasné, že samozřejmě ne každý má o integraci zájem. Jistě, že musíme těm, kdo se do naší společnosti začlenit nechtějí, nabízet iniciativy. Věřím, že koncepce otevřeného přístupu k těmto problémům je do budoucna hlavním řešením.
Christopher Beazley
Pane předsedo, tato debata poukázala na celou řadu problémů, které v souvislosti s daným tématem vyvstávají. Paní komisařko, zdá se mi, že než abychom vymýšleli nějakou strategii a říkali ostatním, co dělat, by možná bylo moudré zeptat se na názor zástupců romské komunity.
V současné době máme dva romské europoslance. Také si vzpomínám na velmi proslulého člena této sněmovny, který byl zvolen v roce 1989 a který o celé otázce romské kultury informoval obzvláště poutavě a věcně. Tato kultura je součástí naší kultury a součástí evropské civilizace a odráží to, čím my Evropané jsme.
Možná by bylo moudré podívat se do dějin romského lidu, promluvit se zástupci romské kultury a zeptat se jich, jak můžeme nejlépe podpořit jejich perspektivy, a ne jim říkat, jak se mohou integrovat do naší společnosti a jak my můžeme nejlépe vyhovět jejich sociálním potřebám.
Benita Ferrero-Waldner
členka Komise. - (DE) Pane předsedající, abych to ještě jednou shrnula, jednalo se o mimořádně zajímavou rozpravu a my všichni jasně vidíme potřebu na toto reagovat. Samozřejmě chápu, že vy všichni chcete co nejrychlejší odezvu.
Chtěla bych vám říci, že také existuje směrnice, jde o směrnici 2000/43/ES, která již nyní zaručuje uplatnění zásady rovného zacházení, kdy v zaměstnání, sociálním a vzdělávacím odvětví a v přístupu ke zboží a službám i v jejich poskytování nemá docházet k rozlišování na základě rasy či etnického původu. Tato směrnice také umožňuje členským státům zavádět pozitivní opatření. Je však pravda, že členské státy nemají povinnost toto začlenit do svých vnitrostátních zákonných ustanovení.
Evropská nařízení se však uplatňovat musí a chci říct, že Komise učinila pevné rozhodnutí k zajištění jejich provádění. Komise vloni zahájila řízení o nedodržení předpisů s 22 členskými státy, které řádně neimplementovaly evropská nařízení, a to včetně Itálie, pane Agnoletto.
Pokud jde o integraci osob na pracovní trh, Evropský sociální fond je náš nejdůležitější nástroj v tomto smyslu. Podstatná část opatření zaměřených na zlepšení zaměstnatelnosti Romů může být spolufinancována Evropským sociálním fondem. Mezi lety 2000 a 2006 bylo například na projekty zaměřené konkrétně na integraci Romů vyčleněno přibližně 275 milionů eur.
Skupina expertů na vysoké úrovni zaměřená na integraci národnostních menšin upozornila na to, že některé projekty podporované z ESF, například program Acceder ve Španělsku, jsou vynikajícími vzory aktivní integrace Romů. Chtěla bych tedy obnovit naléhavou výzvu jednotlivým členským státům, aby této příležitosti využily. Souhlasím s panem Swobodou, že zde samozřejmě významnou roli nehrají jen orgány členských států, ale často i místní organizace, to je jasné.
Jak všichni dobře víme, sociální vyloučení Romů je složitý jev a k jeho řešení je proto potřeba důsledný přístup pokrývající všechny důležité aspekty jejich životů. Patří sem vzdělávání, zaměstnanost, zdravotní péče, bydlení a infrastruktura. Tento přístup vyžaduje účinnou koordinaci na úrovni evropských institucí. Jsem přesvědčená, že s pomocí těchto opatření bude v průběhu následujícího roku dosaženo skutečného pokroku.
Samozřejmě jsem slyšela, že mnozí z vás - ne všichni - by byli rádi, kdyby se tohoto tématu ujal některý z komisařů, a já tuto zprávu rozhodně předám svému kolegovi panu Špidlovi. Zde jde ale o celou řadu různých témat a nejdůležitější věcí je proto účinná koordinace. O ostatních otázkách budete určitě moci znovu hovořit přímo s panem Špidlou.
Velmi ráda bych se stručně věnovala několika bodům, které během rozpravy konkrétně vyvstaly. Jedním z nich je otázka, jak probíhá dialog s občanskou společností a s Romy samotnými. Myslím si, že takový dialog - zejména pokud jde o náplň opatření pro Romy a jejich děti - je velmi důležitý pro záruku zásady zákazu diskriminace na jedné straně a boj s nezaměstnaností a podporu sociálního rozvoje regionů, ve kterých Romové žijí, na straně druhé, stejně jako je důležité odstranit překážky, jež se nacházejí zejména v myslích většiny, tak aby byli Romové uznáni jako skutečná součást této evropské kultury.
Souhlasím zde se všemi, kdo na tuto otázku poukázali.
Já sama - a vy z vás, kdo mě znáte, víte, že to je takový můj koníček mimo politiku - jsem vždy prosazovala výchovu k lidským právům. Jedná se o výchovu k toleranci. Nemohu tedy než říci, že rozhodně otázku vzdělávání v lidských právech do těchto pokynů zařadím, protože si myslím, že to je nesmírně důležité.
Paní de Groen-Kouwenhovenová, musím říci, že Komise možná jedná pomalu, ale rozhodně není líná. Když se podíváte na to, že Evropská rada a zejména OBSE zřídily celou řadu programů, zejména za podpory Evropské komise, uvědomíte si, že zde jsou v každém případě některé velmi pozitivní přístupy.
Moje poslední poznámka se týká otázky nadnárodní menšiny. V tomto ohledu bych ráda řekla jen tolik, že je nutno brát v úvahu skutečnost, že Evropská unie nemá pravomoc definovat menšiny v členských státech. Také víte, že v tomto kontextu nesmíme zapomínat na to, že se opatření sociální politiky neorientují na etnický původ, ale vždy na potřeby jednotlivce. Jak je vám ale známo, zejména členské státy mají velmi různé pohledy na to, co to je menšina a jaká je definice menšiny. Tuto otázku tedy nadále nelze vyřešit nijak rychle. V jiných ohledech vaše připomínky velmi ráda předám dál. Jistě k tomuto tématu brzy dostanete sdělení.
Předsedající
Končím rozpravu.
Hlasování proběhne ve čtvrtek 31. ledna 2008
Písemná prohlášení (článek 142)
David Martin  
písemně. - Je jasné, že Romové jsou v Evropské unii zanedbanou menšinou a nemůžeme připustit, aby situace takto pokračovala. Plně podporuji své kolegy ve výzvách Komisi, aby v této otázce podnikala více opatření. Za současného stavu existuje skupina, která je považována za největší etnickou menšinu v EU, která žije v horších než podprůměrných podmínkách a které nedokážeme poskytnout dostatečnou ochranu a pomoc. Zoufale potřebujeme konkrétní a rychlé kroky ze strany Komise, abychom napomohli k integraci romské skupiny ve všech společenských aspektech, ekonomických, sociálních i politických. EU se musí zhostit řešení tohoto problému.
