Kultura v globalizovaném světě (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předložil Vasco Graça Moura jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě.
Vasco Graça Moura
zpravodaj. - (PT) Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, poté, co jsem navrhl obecný rámec pro kulturní otázky v kontextu lisabonské agendy, jsem se rozhodl začlenit do své zprávy velký počet návrhů, které předložili poslanci, protože byly v souladu s obecným přístupem. Proto pokud zpráva obsahuje určité body, které se mohou zdát nadbytečné v porovnání s ostatními nástroji, které již mezitím byly schváleny a jsou v platnosti, je jejich účelem zdůraznit téma, které je považováno za nejvýznamnější.
Mám-li připomenout hlavní body tohoto rámce, řekl bych, že Evropská unie má velmi zvláštní povinnost chránit kulturní bohatství Evropy. Evropské kulturní dědictví je nezbytné zachovávat, šířit a sdílet jak uvnitř, tak i vně Unie, a to ve všech jeho dimenzích a všemi prostředky, aniž bychom popírali, že je zcela žádoucí zaujmout nejotevřenější vůči všem ostatním kulturám, který byl kromě toho vždy pro Evropu charakteristický.
Naše kulturní dědictví, jehož součástí jsou rozmanité formy vyjádření a kombinace svých základních několika pramenů, jako je například řecký a latinský a židovsko-křesťanský starověk, historicky Evropu pozvedlo na přední místo mezi všemi kontinenty. Projevilo se jako zcela výjimečný hybatel inovací, rozvoje a pokroku, který se rozšířil do všech směrů a v současnosti nadále představuje prvořadý odkaz humanismu, duchovního obohacení a oživení, demokracie, tolerance a občanství.
Ve stále globalizovanějším světě představují výjimečné specifické kvality v jádru evropského kulturního bohatství skutečnou evropskou přidanou hodnotu a jejich úloha v poskytování identity je klíčová pro Evropu i Unii, neboť jejím občanům napomáhá pochopit svět, dosáhnout evropské soudržnosti, zdůraznit vlastní jedinečnost a prosadit se vůči ostatním národům.
Konkrétní projevy, jimiž se evropské kulturní dědictví historicky promítlo na jiných kontinentech, musí vést ke zvláštním opatřením, které zdůrazní faktory sloužící k vytváření civilizace, vzájemnému porozumění a konstruktivnímu přístupu sjednocujícímu zastoupené národy. Doporučujeme Radě a Komisi, aby zvýšily věhlas klasického evropského dědictví a historického přínosu národních kultur v průběhu staletí a ve všech jejich dimenzích a zároveň vytvořily podmínky pro naplňování potřeb kulturní oblasti do budoucna.
Proto navrhujeme, aby se rok 2011 stal "Evropským rokem řeckých a latinských klasiků" s cílem upoutat pozornost národů Unie a zbytku světa k tomuto základnímu aspektu kulturního dědictví, jemuž dnes hrozí, že bude zapomenut. Ze stejného důvodu zdůrazňujeme, že je nutné rozvíjet propagaci evropských jazyků ve světě i jejich úlohu v umělecké tvorbě ostatních kontinentů, aby se používáním těchto jazyků mimo Evropu usnadnily jak vzájemná znalost a porozumění, tak vzájemné působení kultur.
Na druhé straně se domníváme, že programy Společenství existující v současnosti v odvětví kultury neodrážejí plně dosah společného kulturního dědictví Evropanů, a proto potřebujeme konkrétní programy, které podpoří tvořivost a v širší a hlubší míře umožní udržovat kontakt s hmotnými i nehmotnými statky a hodnotami, jež evropské kulturní dědictví tvoří, a které dále těmto statkům a hodnotám dovolí vzájemně reagovat v souladu s humanistickým pojetím identit a odlišností i v rámci současné kulturní produkce.
Programy v odvětví kultury budou mít velmi pozitivní dopady, pokud jde o podporu soudržnosti, skutečné konvergence, hospodářského růstu, udržitelného rozvoje, inovací, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti, neměli bychom však zapomínat, že kultura a kulturní produkty mají hodnotu samy o sobě ("culture qua culture"). Chceme Radě připomenout, že je naprosto nezbytné okamžitě přezkoumat rozpočtové prostředky, z nichž by měla být financována opatření navrhovaná v tomto sdělení Komise i ta, která již jsou v platnosti. A konečně, protože již není čas, abych uvedl více, vítám sdělení Komise a jeho schválení ze strany Rady. Se stanovenými cíli souhlasíme.
Ján Figeľ
člen Komise. - Paní předsedající, rád bych poděkoval za úsilí, které pan Graça Moura, výbor sám a všichni příslušní přispěvatelé věnovali této zprávě. Myslím, že to potvrzuje, že kultura si zasluhuje v našich rozpravách a v našich dnech a letech spolupráce významnější místo. Myslím, že je to i potvrzení toho, že jsme od původního programu, kterému dominovaly hmotné statky - uhlí a ocel, přešli ke statkům nehmotným, jakými jsou kultura, vzdělávání, kreativita a občanství. Ty nemůžeme měřit na kila či tuny, ale jde u nich o budoucnost naší jednoty, našich společenství na místní, regionální a vnitrostátní úrovni i na úrovni evropské.
Podle mě to je důvod, proč jsme návrh předložili. Od minulého roku se mu dostalo mnoho konkrétní pozornosti a podpory ve veřejné sféře v členských státech i v Radě. Jsem tomu rád, protože to byla ta nejdůležitější odpověď: chceme více pracovat prostřednictvím kultury, pro kulturu i pro svět kultury nebo kulturu světa. Velmi mě těší i vaše podpora tomuto programu, která je rovněž velmi důležitá. Jako komisaři mi bylo vždy velmi jasné, a stejně tak i Komisi, že Parlament se v těchto oblastech snaží dělat víc.
Samozřejmě musíme přijmout společný přístup. To je způsob, jak tento program provádět. Důležité jsou tři základní oblasti, které zmínila i předešlá zpráva: tvůrčí odvětví, kulturní různorodost a mezikulturní dialog a stejně tak důležitý je i vnější rozměr - zahraniční spolupráce v kultuře a kultura v zahraniční politice Unie.
Souhlasím s vámi, že bychom neměli přikládat přílišnou váhu hospodářskému významu kultury, ale že skutečně musíme nalézt správnou vyváženost našich kulturních politik. Vaše zpráva správně uznává, jak je důležité, aby se kultuře dostalo větší úlohy v mezinárodních vztazích. Považujeme to za příležitost k budování aktivního a konstruktivního programu kulturní různorodosti v politikách Společenství. Vím, že v této věci můžeme počítat s vaší spoluprací.
Pokud jde o mobilitu, podporujeme potřebu mezinárodní mobility subjektů v oblasti kultury jako hlavní nástroj budování evropského kulturního prostoru. Vezměme si například program Erasmus ve vzdělávání. Po desetiletí - nyní dvou desetiletích - máme evropskou oblast vysokoškolského vzdělávání, velmi oblíbený program a mnoho modernizace a otevřenosti na našich vysokých školách. Myslím, že tato snaha o mobilitu, znalosti, respekt a akceptaci by měla být rozvíjena i v oblasti umění a kultury. Jsem přesvědčen, že můžeme dosáhnout velkých úspěchů, pokud zahájíme pilotní projekt mobility, který jste v Parlamentu navrhovali v loňském roce.
A v neposlední řadě je důležité, jak jsem řekl, přijmout společný přístup. Jsem rád, že členské státy potvrdily otevřené metody koordinace. V listopadu loňského roku byly zřízeny dvě odborné skupiny se zástupci členských států, jejichž cílem je zvýšit mobilitu umělců a kulturních profesionálů a maximalizovat potenciál kulturního a kreativního průmyslu. O výsledcích práce těchto dvou skupin budete řádně informováni. Jak víte, zřídili jsme kulturní fórum a první fórum bylo uspořádáno v rámci portugalského předsednictví, za což jsem vděčný. Také navrhujeme, aby kulturní a tvůrčí sektor obecně zřídil platformu pro kulturní a tvůrčí průmysl a platformu pro přístup ke kultuře po vzoru stávající platformy pro mezikulturní dialog.
Myslím, že stále roste objem možných příspěvků a jsem rád, že mohu pracovat s kolegy v Komisi a s vámi zde v Parlamentu na stále větším začleňování kultury do mnoha dalších politik EU. Samozřejmě se těším nejen na rozpravu, ale zvláště na provádění tohoto programu.
Grażyna Staniszewska
navrhovatelka stanoviska Výboru pro regionální rozvoj. - (PL) Paní předsedající, chtěla bych upřímně poblahopřát k dobré zprávě, kterou předložil pan Graça Moura a která důsledně a konkrétně uvádí priority v oblasti kultury a definuje dlouhodobé cíle. Zpráva ukazuje význam kultury pro rozvoj Evropské unie a zvyšování potenciálu pro inovace a vyšší konkurenceschopnost. Kultura je odvětví, které vytváří pracovní místa a skutečně podněcuje hospodářský růst. Jménem Výboru pro regionální rozvoj bych vás chtěla upozornit na význam regionů Evropské unie jako na důležitého fóra pro kulturní spolupráci. Kultura a jazyk stimulují rozvoj regionů a jsou magnetem pro investice, zvláště v málo rozvinutých regionech s chudými přírodními zdroji a nedostatkem cílů pro cestovní ruch a využívání volného času. Proto mají místní a regionální orgány tak důležitou úlohu při obecné podpoře kultury a péči o kulturu v oblastech, o které se starají. Ve zprávě je pouze jedna věc, ke které mám výhrady, a zde hovořím jménem Skupiny Aliance liberálů a demokratů pro Evropu, abych se nemusela za chvíli opakovat. Jde o znění bodu odůvodnění K, které naznačuje, že požadujeme, aby se přistěhovalci a turisté podřídili evropské tradici a evropskému dědictví. To není dobrá formulace. Při práci ve výboru členové Skupiny ALDE hlasovali proti jejímu znění.
V Roce mezikulturního dialogu stojí za to upozornit, že Evropská unie by při uvádění hodnot mezikulturního dialogu do praxe měla být otevřená vůči ostatním kulturám. Měla by prosazovat a vytvářel společnou půdu pro spolupráci tím, že bude navrhovat zajímavé programy. Proto není dobré, že byl zahozen potenciál účasti třetích evropských zemí v mimořádně přitažlivém a prestižním programu Evropských hlavních měst kultury po roce 2010.
Paní předsedající, za chvilku bych měla vystoupit ještě jednou, ráda bych tedy teď požádala o dalších 10 vteřin, a pak již nebudu vstávat podruhé.
Jsem přesvědčena, že možnost účasti v tomto programu by měly získat především země zařazené do politiky evropského sousedství. Velice podporuji požadavek zprávy, aby byl rok 2010 vyhlášen Evropským rokem Fryderyka Chopina, protože to bude 200. výročí narození tohoto geniálního skladatele, který nezpochybnitelně přispěl k evropské i světové kultuře.
Ruth Hieronymi
jménem skupiny PPE-DE. - (DE) Paní předsedající, nejprve bych chtěla jménem své skupiny, Skupiny Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů, co nejsrdečněji poděkoval za vynikající zprávu, kterou vypracoval pan Graça Moura. Děkuji i Komisi za předložení tohoto sdělení o evropském programu pro kulturu. Komise může počítat s podporou Parlamentu pro kulturu jako horizontální úkol, pro zajišťování mobility umělců, zvyšování regionální spolupráce a pro posilování mezinárodní spolupráce.
Něco nám však v uvedeném programu schází. Je to téma, o kterém jsme jednali jen před malou chvilkou. Kulturní průmysl a jeho rostoucí význam rovněž znamená, že ekonomické aspekty začínají být značně silnější než byly v minulosti. Program pro kulturu se netýká jen otázek lepší spolupráce na otázkách kultury nebo zvýšeného financování, ale i právního rámce. V tomto ohledu je i v rámci Evropské unie skutečně pravda, že pokud se kultura střetne s právními předpisy pro vnitřní trh nebo hospodářskou soutěž, vytáhne si v případě pochybností nejkratší slámku vždy kultura.
Všichni si jistě pamatujete na zprávu paní Lévaiové: komisařka pro vnitřní trh a služby popsala kolektivní správcovské společnosti pro on-line hudbu jako překážky hospodářské soutěže na vnitřním trhu. Zde si kultura zjevně vytáhla kratší slámku a její postavení je slabší než postavení evropského práva vnitřního trhu. Z toho vyplývá naléhavá potřeba a zítra Parlament rozhodne stejně jako Výbor pro kulturu a vzdělávání. Úmluva UNESCO musí být uplatňována nejen na zajištění kulturní různorodosti ve vztahu ke třetím zemím, ale i jako věc nejvyšší naléhavosti v našem vlastním evropském právu.
Naléhavě se tedy obracíme na pana komisaře s tím, že máme k dispozici jen jeden časový úsek, a proto rychle potřebujeme návrh na posílení kulturní rozmanitosti v evropských právních předpisech pro vnitřní trh.
Marianne Mikko
jménem skupiny PSE. - (ET) Kolegové, náš kolega Vasco Graça Moura odvedl vynikající práci při přípravě zprávy, která se týká kulturního dědictví a budoucích potřeb i společných principů a konkrétních iniciativ. Jako stínová zpravodajka vyjadřuji své poděkování.
Ráda bych se zaměřila jen na několik věcí. Na počátku roku 2009 se naše situace změní: vstoupí v platnost Lisabonská smlouva. Aby naši diplomatičtí zástupci mohli řádně zastupovat naše kultury, měl by se kulturní rozměr stát trvalou součástí naší zahraniční politiky. V současné době jsme tomuto cíli velmi vzdáleni. Začínáme mluvit o začleňování kulturního rozměru jen do rozvojových činností, ačkoli to samo o sobě pro nás představuje problémy. Evropská kultura obsahuje mnoho cenných prvků, ale místo abychom využili součtu těchto prvků, saháme zřejmě jen po aritmetickém průměru. Evropská kultura je bohužel jen málo rozšířena v celosvětovém měřítku.
Troufnu si tvrdit, že nejlepší světoví filmoví tvůrci a spisovatelé žijí v Evropě, přesto světovým kinům dominuje Hollywood a knihkupectví jsou plná zábavných brožovaných knížek z Ameriky. Proč překládáme masovou zahraniční produkci a proč vzájemně nepřekládáme své nejlepší autory? Proč třetí země, kterým poskytujeme podporu, raději utrácí peníze za americkou kulturní produkci? Tato situace vyžaduje změnu.
Nepochybně musíme klást větší důraz na znovuvybudování společného evropského kulturního prostoru. Kulturního prostoru, který zahrnuje země Středozemí a Střední Evropy i země severské, země Pobaltí a východní Evropy. Pak budeme silnější a dosáhneme celku, zahrnujícího všechny cenné prvky, celku, který je větší než součet jeho jednotlivých částí.
Ewa Tomaszewska
za skupinu UEN. - (PL) Paní předsedající, toto je velmi cenný a pečlivě připravený dokument. Blahopřeji panu Graça Mouraovi.
Návrh usnesení upozorňuje potřebu zvláštního přístupu k problémům kultury v době globalizace. Bez ohledu na naši otevřenost vůči dědictví ostatních kultur je mimořádně důležité chránit, šířit a prosazovat evropskou kulturu. Je důležité mít na mysli kořeny naší kultury, a zvláště úlohu řeckých a latinských klasiků. Měli bychom se však zajímat i o ty oblasti kultury, které překračují hranice bez omezení a potřeby překladu. Mám na mysli hudbu a malířství.
V roce 2010 uplyne 200 let od narození Fryderyka Chopina - geniálního skladatele, který je znám po celém světě. Díky zdůraznění významu této události bude snadnější porozumět úloze, kterou hráli všichni vynikající evropští hudebníci - Mozart, Liszt, Handel, Haydn, Schumann, Verdi, Grieg, Berlioz, Paganini a mnoho dalších - při vzniku evropské civilizace a jejím přispění ke světové kultuře.
Zpráva rovněž upozorňuje na současné problémy, kterým čelí umělci v otázkách, jako je překračování hranic a dopad jejich mobility na umělecký rozvoj, a zdůrazňuje úlohu umění v hospodářském rozvoji.
Helga Trüpel
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Paní předsedající, na této zprávě o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě je zajímavé, že skutečně prosazuje strategický záměr nejen organizovat kulturní politiku jako odvětví, ale učinit kulturu nedílnou součástí různých oblastí evropské politiky, například politiky zahraniční, politiky rozvoje měst a politiky strukturálních fondů. To je skutečně nová kvalita. Mění sebehodnocení Evropské unie ve věci významu kultury a jejího strategického významu pro politiku jako celek.
Kultura je vždy dvousečná zbraň, a právě proto je zajímavá. Je to vždy produkt, ale je to více než produkt, protože nese význam a účel. Dnes večer bych to chtěla ještě jednou názorně vysvětlit: Očekávám, že tato duální povaha kultury bude mít skutečně vliv ve všech oblastech politiky, zejména pokud jde o logiku vnitřního trhu. Kromě toho získá komisař Figeľ velmi silnou pozici, pokud při sdělování strategického významu kultury ostatním komisařům uspěje.
Věra Flasarová
jménem skupiny GUE/NGL. - (CS) Globální svět přináší globální kulturu. To je ovšem pojem, který umožňuje řadu výkladů. Globální kultura může být v měřítku Evropské unie esencí toho nejlepšího, co představují dílčí evropské kultury. Nebo může být postmoderní univerzální kulturou, která původní pestrost Evropy postupně převrství a vytlačí. Osobně bych dala přednost prvnímu řešení. Jsem pro to, aby Evropská unie podporovala kulturní rozmanitost, díky níž se národy obohacují a navzájem od sebe učí. Globální svět nám globalizuje životní styl a styl práce. Nadnárodní obchodní řetězce z našich měst udělaly jednotné tržiště, takže člověk chvílemi neví, jestli je v Paříži nebo v Praze. To podle mého názoru docela stačí.
Kultura je spjata s duší národů i s místem na kterém vzniká. Je sdělitelná a má schopnost vstřebávat i vylučovat. Ale je i zranitelná, pokud se stane pouze zbožím nebo se podrobí nenáročnému vkusu, aby byla jak se říká dostupná všem. Kultura by měla být dostupná všem, měla by však pěstovat vkus, ne se podbízet, zvyšovat nároky a nevyužívat toho, že naše nároky vůči ní klesají a že široké publikum je ochotno spokojit se s málem. Děkuji zpravodaji, že ve zprávě klade důraz na zachování kulturního bohatství každého z evropských národů.
László Tőkés
(HU) Paní předsedající, nadšeně vítám tuto cennou zprávu, kterou připravil pan Graça Moura. V tomto Evropském roce mezikulturního dialogu musíme zdůrazňovat zvláštní význam kultury při posilování evropské identity.
Jako etnický Maďar z Rumunska bych členské státy rád upozornil na podporu evropských menšin a ohrožených kultur. K příkladům patří starověké kultury etnických Maďarů žijících v Rumunsku, moldavských Čángů, transylvánských Sékelů i Makedonců v Řecku a Bulharsku, etnických Srbů v Rumunsku a Basků ve Španělsku. Doporučení, které přijala Rada Evropy na základě zprávy o národu Čángů, kterou připravila finská poslankyně Tytti Isohookana-Asunmaaová, je koncepcí, kterou je třeba následovat, protože jejím cílem je zachování kultury Čángů, která je na pokraji zániku.
V kontextu zahraničních vztahů Evropské unie musíme také věnovat pozornost Tibetu, který okupuje čínská komunistická diktatura a kde, jak řekl Dalajláma, byla rozpoutána kulturní genocida jedné z nejstarších kultur světa. Děkuji vám.
Marie-Hélène Descamps
(FR) Paní předsedající, nejprve bych chtěla blahopřát panu Graça Mouraovi ke kvalitě jeho zprávy, která v každém ohledu odráží jeho znalosti a velké odborné zkušenosti s daným tématem.
Tato zpráva znovu potvrzuje místo kultury při budování Evropy a potřebu kulturu chránit a prosazovat různorodost. Autor zdůrazňuje zásadní úlohu, kterou kultura hraje při plnění lisabonských cílů a ve vnějších vztazích EU. Zcela správně požaduje posílení akcí v oblastech, jako jsou literární překlady, podpora evropských jazyků, výuka uměleckých předmětů a kulturní průmysl, ale také při ochraně a prosazování našeho dědictví. V tomto ohledu musíme prosazovat stávající kulturní programy a podporovat nové iniciativy, například vznik označení evropského dědictví, které pomůže rozvíjet společnou identitu a bude podporovat kulturní cestovní ruch.
Tato zpráva rovněž upozorňuje na příležitosti, které nabízí digitální technologie z hlediska přístupu ke kultuře a jejího prosazování a šíření a zároveň zdůrazňuje nutnost ochrany práv duševního vlastnictví. V této souvislosti je správné podpořit zřizování konkrétních projektů, například Evropské digitální knihovny, jejímž účelem je digitalizace našeho dědictví a zajištění přístupu k němu a jeho zachování pro příští generace.
Christa Prets
(DE) Paní předsedající, děkuji zpravodaji i Komisi za tento dokument. Opět se upozorňuje na ústřední úlohu kultury v evropské integraci a celosvětovém obrazu Evropské unie. Předložený program pro kulturu dobře definuje naše možnosti, jak naložit s tímto poznáním, které není nové, ale je mimořádně důležité, a jak je začlenit do každé oblasti politiky - jak již stanoví článek 151.
Je potěšující, že během přípravných prací proběhly široké konzultace s různými subjekty v oblasti kultury, které vykonávají hlavní kulturní práci, za což jim musíme poděkovat. Tuto kulturní strategii naléhavě potřebujeme, například nejen k tomu abychom stále hovořili o naší kulturní různorodosti s pýchou, ale abychom také byli schopni vypořádat se s problémem řešení této různorodosti a vznikajícími obtížemi.
Zásadní význam však bude mít provádění strategie. Předseda Barroso v listopadu 2005 v Budapešti oznámil zřízení pracovní skupiny pro kulturu, které mohlo být dobrým signálem okolnímu světu, dosud však k němu nedošlo. Doufám, že se to nestane tomuto programu pro kulturu. Podpora kultury je výnosem z investic do oblastí mezikulturního dialogu, provádění Lisabonské strategie a vnitřních vztahů, a především je to sociální přidaná hodnota.
Umění a kulturu využíváme. Nabízí nám velký přínos v téměř každé sociální a hospodářské oblasti. Kultura by však neměla být vykořisťována, využívána či vyhladověna, a proto bychom měli přemýšlet i o přiměřeném rozpočtu.
Mihaela Popa
(RO) Blahopřeji zpravodaji, svému kolegovi Vasco Graça Mouraovi, ke způsobu, jakým se mu podařilo zvládnout dost velký počet pozměňovacích návrhů k této zprávě.
Osobně jsem byla ráda, když parlamentní Výbor pro kulturu a vzdělávání velkou většinou hlasů přijal můj pozměňovací návrh týkající se studia historie Evropské unie ve všech členských státech.
Vznik Evropské unie by se měl studovat, aby mladí lidé znali fáze budování a vývoje Evropské unie.
Jsem přesvědčena, že k poznání kultury země by měl každý z nás znát i historii dané země.
A obdobně to platí i pro Evropskou unii, chceme-li znát a pochopit evropskou kulturu v globalizovaném světě, měli bychom porozumět historii budování Evropy, zvláště poté, co od roku 2009 vstoupí v účinnost nová Smlouva o Evropské unii, všichni budeme evropskými občany a každý občan má povinnost znát svou historii.
Má iniciativa má pro budoucnost zabránit situacím, kdy by se mladí lidé učili paralelní historie, které nemají žádný reálný základ. Protože Evropský parlament právě slavil půlstoletí své existence, jsem přesvědčen, že si zasluhuje mít historii prosazující kulturní identitu a evropskou kulturu v kontextu globalizace.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, dámy a pánové, tuto zprávu zvlášť vítám, protože ukazuje, že Evropa roste společně a kultura přitom hraje mimořádnou úlohu. Vezmeme-li si jen samotný program hlavních měst kultury - příští rok to bude město Linz v Horním Rakousku, dává tento program mnoha tvůrčím umělcům příležitost poznat novou část Evropy. Potom bude zase mnoho návštěvníků cestovat z města Linz do jiných hlavních měst kultury.
Tento program velmi přispívá ke vzájemnému porozumění. Konkrétně v případě Vilniusu máme velmi dobrou příležitost ukázat, jak silná může spolupráce vlastně být. To by měl být i příklad pro budoucnost.
Catherine Stihler
Paní předsedající, chci se zmínit o rovném přístupu ke kultuře bez ohledu na prostředí, ze kterého člověk pochází, ať je bohatý či chudý, kultura musí být dostupná pro všechny.
Volný vstup do muzeí a uměleckých galerií, rozhodně ve Skotsku a Spojeném království, znamenal rekord v počtu návštěvníků kulturních institucí. Proto je volný přístup do kulturních institucí a na kulturní akce v celé Evropské unii tak důležitý.
Mnoho bodů této zprávy je velmi zajímavých, například body 10, 25, 26 a bod 46, zmiňující rok 2011 jako "Evropský rok řeckých a latinských klasiků". Úpadek výuky klasiků na státních školách v mé zemi je hluboce skličující. Jak můžeme porozumět současnosti, aniž bychom chápali minulost? Za zprávu jsem velmi vděčna.
Tomáš Zatloukal
(CS) Evropská unie má povinnost chránit kulturní bohatství Evropy, protože kulturní dědictví je nezbytné zachovat, šířit a sdílet jak uvnitř, tak i vně Unie. Naplnění tohoto plánu je podmíněno politickou a finanční podporou. Programy Společenství existující v současnosti v odvětví kultury neodrážejí plně dosah společného kulturního dědictví Evropanů. Podporuji výzvu Komisi, aby navrhla vytvoření konkrétních programů, které budou rozvíjet jak uměleckou tvořivost, tak i hmotné a nehmotné statky, jež tvoří evropské kulturní dědictví. Toto kulturní dědictví musí být spravováno udržitelným způsobem. K tomu je nezbytná podpora partnerství veřejného a soukromého sektoru. Návrh zřízení programu evropského kulturního mecenášství může být tou správnou cestou.
Roberta Alma Anastase
(RO) V roce mezikulturního dialogu je více než vhodné jednat o skutečně evropském programu pro kulturu, který má být prosazován uvnitř Evropské unie i v mezinárodním měřítku.
Proto vítám přípravu této zprávy, která správně zdůrazňuje význam této oblasti a potřebu plné mobilizace jejího potenciálu. Kultura je základem prosazování hodnot míru, demokracie a tolerance i vysoce výkonného hospodářského růstu, schopného zvládnout výzvy globalizace 21. století.
Z četných doporučení zprávy bych chtěl zopakovat dva aspekty. Především je na vnitřní úrovni nezbytné, aby se místní a regionální subjekty zapojovaly do prosazování kultury jako činitele hospodářského rozvoje a provádění Lisabonské strategie i upevňování kulturního dědictví a prosazování soudržnosti v současné společnosti. Za druhé je v nejlepším zájmu Evropské unie prosazovat kulturu a mezikulturní dialog na odpovídající úrovni zahraniční politiky Evropské unie.
V této oblasti by hlavními příjemci těchto opatření měly být země zařazené do politiky sousedství.
Ján Figeľ
člen Komise. - (SK) Chci poděkovat za diskusi, a zejména za pozitivní konstruktivní atmosféru, protože to svědčí i o kultuře i o odpovědnosti vůči programu, který je důležitý. Chci vás ujistit, ačkoli patřím k novým příchozím v rámci rozšíření, že dosud nikdy nebyla kultura v Unii tak viditelná a tak důležitá, jako je dnes. Samozřejmě nejde jen o formální program, ale o proces, pokrok a provádění.
V posledních letech se poprvé v historii podařilo dosáhnout několika věcí: postavení Evropské komise jako zástupce Společenství i společné zastoupení 25 respektive 27 členských států EU na půdě UNESCO je výsledkem určité kulturní zralosti.
Před několika měsíci členské státy souhlasily se zavedením otevřené metody koordinace v oblasti kultury, ačkoli to mnozí nečekali. Máme trvalé fórum pro kulturu, rok 2008 je Evropským rokem mezikulturního dialogu a shodujeme se na vyhlášení roku 2009 Evropským rokem tvořivosti a inovace, což představuje obrovský posun.
Na druhé straně má kultura samozřejmě duální povahu. Má ekonomický rozměr, ale je i nositelem významu a obsahu. Proto je kultura specifická a nemá v evropských právních předpisech výhradní postavení. A právě proto chceme, aby v jednotlivých případech či sporech platilo evropské právo, ale současně chceme, aby byla zohledněna zvláštní povaha kultury: potřeba udržovat a upevňovat kulturní rozmanitost jako naše dědictví, naši charakteristiku.
Než skončím, chci ještě říci, že je třeba více investovat. Komise navrhla pro program kultury rozpočet ve výši 500 milion EUR, schváleno bylo ale jen 400 milionů EUR. Snad bude v budoucnosti možné podporovat kulturní aspekty i prostřednictvím jiných programů. Když jsme sčítali příspěvky ze strukturálních fondů pro jednotlivé strukturální činnosti ve 27 členských státech, velmi mě potěšilo zjištění, že na období 2007-2013 bylo na kulturu jako celek v celé Evropské unii ze strukturálních fondů přiděleno zhruba 5 miliard EUR. Postupujeme-li odpovědně, můžeme kombinovat náš jednotlivé potenciál, zdroje a politiky. Chci vás ujistit, že to je i moje odpovědnost, a rád bych vás vyzval ke spolupráci a pomoci při provádění tohoto programu. A ještě jednou děkuji panu Vasco Graça Mouraovi.
Vasco Graça Moura
zpravodaj. - (PT) Paní předsedající, po tolika dobrých příspěvcích se omlouvám, že musím stručně reagovat pouze na několik věcí, které považuji za nejdůležitější, ale myslím, že tuto rozpravu mimořádně obohatila všechna vystoupení stejně jako mnoho zde nezmíněných bodů zprávy.
Nejprve bych rád zdůraznil novou politiku zavádění kultury za podmínek uvedených ve sdělení Komise. Zmínila to i paní Trüpelová, jedná se o to, jak zajistit začlenění kulturního aspektu do ostatních evropských politik. Myslím, že to je základ. Druhé téma nastolila paní Mikková a týká se kulturního rozměru, který by se měl stát součástí vnější politiky Evropy, nejen kultury Evropské unie, ale kultury členských států - to je naprosto nezbytné. A za třetí, jak uvedla paní Hieronymiová, existuje křehká rovnováha mezi ekonomickými aspekty a ekonomickou užitností kultury a kultura má hodnotu i sama o sobě (culture qua culture).
Jen ještě dvě další věci, paní Staniszewska uvedla, že zpráva zdůrazňuje i důležitost kulturní činnosti na regionální a místní úrovni, podle mě je však třeba tento bod vyzvednout. Plně s tím souhlasím. A konečně také musím zdůraznit, že k základním aspektům těchto úvah patří i zajištění přístupu ke kultuře pro rodiny a studenty prostřednictvím škol a společnosti, stejně jako budování mostů mezi kulturním dědictvím a exaktními vědami, inovacemi a technologií.
Paní předsedající, protože není možné rozebírat další aspekty, rád bych skončil konstatováním, že kultura je nezcizitelný a nepostradatelný systém jednotlivých kolektivních hodnot a zkušeností a že právě s těmito hodnotami a zkušenostmi na mysli by Evropa měla přistupovat k budoucnosti.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra, ve čtvrtek 10. dubna 2008.
Písemná prohlášení (článek 142)
Nicodim Bulzesc  
písemně. - Chtěl bych využít této příležitosti k nastínění několika zásadních otázek, které pan Graça Moura představil ve své zprávě "o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě". Za prvé, sociální situace umělců: souhlasím s tím, že bychom měli vypracovat vhodný právní rámec v oblasti zdanění, práce a sociálního zabezpečení umělců. Také bychom se měli více zaměřit na ochranu kulturního dědictví.
Program pro kulturu je dobrý, ale nestačí, a já podporuji myšlenku, že bychom měli vedle něj mít i další programy, více zaměřené na ochranu a prosazování evropského kulturního dědictví. A v neposlední řadě chci zdůraznit potřebu efektivního partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem. Abychom překonali současné problémy, měla by být kultura částečně financovaná soukromým sektorem. Proto by měl být co nejdříve zřízen program evropského kulturního mecenášství.
Katalin Lévai  
písemně. - (HU) Paní předsedající, dámy a pánové, vítám úsilí Komise, které navrhuje program pro kulturu, který umožní provádění evropské strategie v rámci Evropské unie i ve vztazích EU ke třetím zemím. V tomto Roce mezikulturního dialogu je důležité věnovat zvláštní pozornost prosazování různorodosti a mezikulturního dialogu, protože kultura je klíčovým rozměrem Lisabonské strategie a základních lisabonských cílů nedosáhneme, nebudeme-li ke kultuře takto přistupovat.
Zklamalo mě, že zpráva věnuje mizivou pozornost vztahům mezi kulturami, menšinami, národnostními či etnickými skupinami nebo zeměmi, ve kterých žijí. Nemůžeme přehlížet skutečnost, že umění má významnou úlohu v integraci menšin, ale může i zajišťovat sociální podporu pro nadané, ale chudé umělce. Podporováním umění a umělců můžeme zajistit budoucnost pro chudé etnické skupiny mezinárodní povahy, například Romy, kteří si své staletí trvající tradice zachovali dodnes.
Kromě toho musíme zajistit, aby předpisy upravující komerční vztahy (Internetové), byly otevřené a transparentní a zajišťovaly rovný přístup na trh, a tím umožňovaly evropskému kulturnímu průmyslu rozvinout veškerý potenciál, zejména v audiovizuálním a hudebním odvětví. Musíme provádět vhodnou ochranu spotřebitele a současně musíme vymýtit hlavní příčiny padělání a pirátství a chránit kulturní rozmanitost Evropy pomocí řádné a spravedlivé regulace hospodářské soutěže na základě dosahovaných výsledků.
