Třetí země, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic členských států vízum (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva paní Fajonové jménem Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci o návrhu nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 539/2001, kterým se stanoví seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci musí mít při překračování vnějších hranic vízum, jakož i seznam třetích zemí, jejichž státní příslušníci jsou od této povinnosti osvobozeni - C7-0134/2010 -.
Tanja Fajon
zpravodajka. - (SL) Pane předsedající, představitelé Evropské komise, paní komisařko Malmströmová, představitelé Rady, a samozřejmě, dámy a pánové, vynasnažím se využít čtyři minuty nyní a, bude-li to nezbytné, další dvě v závěru.
Albánie a Bosna a Hercegovina splnily všechny podmínky a očekávají uvolnění vízového režimu. Evropská komise to potvrdila a stejně tak v minulém týdnu i my ve Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci, bez jediného hlasu proti. Veřejnost v Albánii a v Bosně a Hercegovině očekává, že s tím zítra v této sněmovně vyslovíme souhlas, což je zcela legitimní a tito lidé to zasluhují.
Ráda bych přivítala pana Svena Alkalaje, ministra zahraničních věcí Bosny a Hercegoviny, a paní Jozefinu Topalliovou, předsedkyni albánského parlamentu, kteří sedí na galerii a tuto rozpravu pozorně sledují. Přišel čas, abychom těmto dvěma zemím vyslali zprávu: jsme na vás připraveni, splnily jste podmínky. Zboříme vízové zdi, které až příliš dlouho rozdělovaly země západního Balkánu.
O dosažení tohoto společného cíle jsme dlouho bojovali a já bych ráda poděkovala všem, kteří se na tomto procesu podíleli, a zejména Evropské komisi a Radě. Těší mne, že velmi důležitou roli při tom sehrála moje vlastní země, Slovinsko.
Lidem v Bosně a Hercegovině a v Albánii se Evropská unie někdy zdá být mnohem více vzdálena, než ve skutečnosti je. Uvolněním vízového režimu učiníme velký krok k budování důvěry mezi lidmi a k pokračování naléhavých reforem, které jsou stále ještě nutné k dosažení úplného členství.
Albánie a Bosna a Hercegovina zabezpečily své hranice, zajistily bezpečnost biometrických pasů a přijaly důležitá opatření v boji proti korupci a organizovanému zločinu.
V loňském roce Evropská unie uvolnila vízový režim pro Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Srbsko a Černou Horu, a jejich radost byla nepopsatelná. Je to logické, protože přibližně před dvaceti lety byli občané ze západního Balkánu zvyklí cestovat na západ zcela bez víz. Zdá se mi, že to není pouze diplomatický dar. Je nyní naší povinností, povinností Evropské unie, splnit svůj slib. V sázce je naše důvěryhodnost a důvěryhodnost Evropské unie.
Dovolím si vám připomenout, že to byl právě Parlament, který se spolu s Evropskou radou zavázal projednat uvolnění vízového režimu s Albánií a s Bosnou a Hercegovinou ve zrychleném postupu, jakmile tyto země splní podmínky.
Proto vás vyzývám k podpoře mé zprávy, abychom tak oběma těmto zemím mohli vyslat skutečně pozitivní signál. Jejich lid to zasluhuje víc než kdy v minulosti a věřím, že naše evropské vlády nás budou brzy následovat.
Dámy a pánové, představitelé Komise a Rady, vyviňme úsilí a podnikněme snad další krok, abychom občanům Albánie a Bosny a Hercegoviny umožnili bezvízový styk ještě před křesťanskými Vánocemi, tedy před koncem tohoto roku, aby mohli v období svátků navštívit své příbuzné a přátele. Udělali jsme to v loňském roce v případě Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Srbska a Černé Hory a domnívám se, že s množstvím vůle, které máme, to budeme moci udělat i v tomto roce.
Poslední, co bych chtěla dodat, je, že naše "ano" zítra v Parlamentu bude uznáním za velmi usilovnou práci, kterou obě země, Bosna a Hercegovina a Albánie, odvedly. Splnily všechny podmínky, což je pro nás rozhodujícím kritériem, a dle mého názoru bude toto uznání velmi dobrým podnětem pro všechny ostatní země západního Balkánu, protože ukáže, že usilovná práce se skutečně vyplácí.
Cecilia Malmström
členka Komise. - Pane předsedající, ráda bych nejprve poděkovala zpravodajce paní Fajonové za její velmi svědomitou, nadšenou a usilovnou práci v této věci. Bylo velkým potěšením pracovat s vámi - a také se stínovými zpravodaji - při našem společném úsilí o poskytnutí režimu bezvízového styku občanům Albánie a Bosny a Hercegoviny.
Návrh, který jsme dnes projednávali, potvrzuje politickou vůli Evropské unie a naše odhodlání uvolnit vízové požadavky pro krátkodobé cesty občanů všech zemí západního Balkánu. Je to součást Soluňské agendy a úhelný kámen naší integrační politiky pro oblast západního Balkánu.
Podporou bezvízového režimu nevysíláme jen politický signál. Tato zpráva je důležitá, avšak konkrétně také usnadňujeme mezilidské kontakty, rozšiřujeme podnikatelské příležitosti a kulturní výměnu a umožňujeme lidem vzájemně se poznávat - tedy umožňujeme lidu Bosny a Albánie poznat Evropskou unii, a naopak.
Dnes jsme na tomto místě díky usilovné práci úřadů a obyvatel obou těchto zemí, kterou bych chtěla ocenit. Blahopřeji jim k vyvinutému úsilí a k dosaženým výsledkům. Dialogy o uvolnění vízového režimu mezi oběma zeměmi a Evropskou komisí, které byly zaměřeny na dosažení výsledku, posloužily jako velmi silný podnět a impuls a urychlily reformy zaměřené na dosažení standardů EU v klíčových oblastech spravedlnosti, svobody a bezpečnosti.
Obě země dosáhly významného pokroku při zlepšování bezpečnosti pasů, zkvalitňování hraniční kontroly, posilování institucionálního rámce boje proti organizovanému zločinu a proti korupci a také v oblasti vnějších vztahů a základních práv. Komise přijatá opatření pozorně sledovala.
V našem návrhu z května tohoto roku Komise poukázala na určitý počet hodnotících kritérií pro Albánii i pro Bosnu a Hercegovinu, jež zůstávala otevřená a vyžadovala další sledování. Tento přístup přesně navázal na to, co bylo uplatňováno v roce 2009 v případě Černé Hory a Srbska.
V případě Albánie se otevřená hodnotící kritéria týkala vývoje politiky na podporu znovuzačlenění navrátivších se Albánců, posílení schopností vedení boje proti organizovanému zločinu a korupci a konečně účinného provádění konfiskace aktiv organizovaného zločinu.
Pokud jde o Bosnu a Hercegovinu, otevřené zůstávaly požadavky v oblasti posílení schopností vedení boje proti organizovanému zločinu a korupci, opatření ke zlepšení elektronické výměny policejních údajů a harmonizace trestního zákoníku mezi státní úrovní a úrovní subjektů.
Na základě podrobných informací poskytnutých oběma zeměmi, expertními skupinami s cennou účastí odborníků z členských států v létě tohoto roku a posléze i na základě dalších dostupných informací byla Komise schopna dne 14. září předložit posouzení plnění hodnotících kritérií, jež zůstávala otevřená. Uvádělo se v něm, že obě strany podnikly veškerá nezbytná opatření, aby splnily všechna otevřená hodnotící kritéria uvedená v návrhu z května tohoto roku.
Vzhledem k tomu má Komise za to, že jsou splněny všechny předběžné podmínky stanovené v cestovní mapě, a na základě toho navrhujeme poskytnout režim bezvízového styku. Dovolte mi zdůraznit, že režim bezvízového styku s oběma zeměmi je spojen také s povinnostmi. Chceme-li předejít jeho zneužití, je důležité, aby Albánie a Bosna a Hercegovina přijaly veškerá nezbytná opatření, jimiž zabrání přílivu osob neopodstatněně žádajících o azyl. Na tento aspekt bylo během kontaktů mezi Komisí a oběma zeměmi velmi důrazně poukázáno a vím, že obě země již v tomto ohledu vyvinuly úsilí.
Je důležité, abyste pokračovali v informačních kampaních s cílem náležitě informovat své občany a vysvětlit jim, co znamená a obnáší krátkodobý bezvízový styk, a zejména je varovat před zneužíváním pro účely neslučitelné s bezvízovým stykem.
Nyní jsme zde - což je velmi důležitý krok - a doufám, že Rada bude moci během nejbližších týdnů posouzení tohoto návrhu dokončit a že dosáhneme formálního přijetí, které bude v listopadu potvrzeno.
Sarah Ludford
zpravodajka ke stanovisku Výboru pro zahraniční věci. - Pane předsedající, ráda bych se připojila k paní komisařce Malmströmové a upřímně poděkovala paní Fajonové za její svědomitou, trpělivou a usilovnou práci. Byla jsem skromnou členkou jejího pracovního týmu a pod jejím vedením jsem pracovala posledních osmnáct měsíců, což, jak vím, pro ni byla mimořádně důležitá činnost, a já ji za takovou také považovala.
Ve zprávě se uvádí - cituji z anglického překladu zprávy -, že francouzský ministr pro evropské věci Pierre Lellouche označil vízovou politiku za záležitost bezpečnosti. Nedávno prý prohlásil v Národním shromáždění, že "můj postoj a postoj vlády je takový, že otázka víz je záležitostí bezpečnosti. Není to jen nějaký diplomatický dar, který dáváme každému na potkání". Jak jsem řekla, cituji z anglického překladu.
Ano, souhlasíme, ale vrátím se krátce zpět k otázce bezpečnosti. Samozřejmě - a paní Fajonová se tím zabývala - se nejedná o žádný diplomatický dar. Ale on, jak se zdá, pokračoval a řekl, že Francie bude od obou zemí požadovat bezpečnostní záruky. Avšak přesně to udělala i Komise v rámci obvyklé, pečlivě připravené cestovní mapy, jež měla plnou podporu Rady ministrů i Parlamentu.
Takže všechny body, o kterých hovořila paní komisařka Malmströmová, byly naprosto k věci a má také pravdu, když dodává, že je třeba objasnit, a jsem si jista, že to vnitrostátní orgány obou těchto zemí svým občanům objasní, že je to právo, jehož nelze zneužívat; že je to právo na krátkodobý styk, na turistiku, na výměny, na podnikání a tak dále, a nikoli pro jiné účely, včetně práce.
Ale abych se vrátila k onomu bodu týkajícímu se bezpečnosti v nejširším smyslu: V Evropské unii jde o bezpečnost v nejširším smyslu slova, což je součástí celkové snahy o otevírání myslí, boje proti nacionalismu a proti etnickým konfliktům, budování kontinentu míru a blahobytu, a to chceme zpřístupnit občanům těchto zemí.
V tom jsme všichni zajedno a doufáme, že je připravíme na členství v Evropské unii, protože Evropská unie je bezpečnostním projektem. Dohodli jsme se na tom. Řekli jsme, že splní-li všechny naše podmínky, dostanou bezvízový styk. Pokud má Francie nebo kterýkoli jiný členský stát o této cestě pochybnosti, neměly nikdy vyslovit souhlas s cestovní mapou pro uvolnění vízového režimu. Nyní tento slib nesmí porušit.
Anna Maria Corazza Bildt
jménem skupiny PPE. - Pane předsedající, jsem ráda, že dnes večer můžeme konečně říci lidu Albánie a Bosny: "Nezapomněli jsme na vás."
Doufám, že zítřejší hlasování v plénu prokáže silný závazek tohoto Parlamentu vůči uvolnění vízového režimu pro Albánii a Bosnu. Skupina PPE žádá Radu, aby dodržela svůj slib učiněný ve společné deklaraci přijaté švédským předsednictvím - poskytnout bezvízový režim co nejdříve.
Nyní, když byla hodnotící kritéria - podle vyjádření Evropské komise - splněna, by lid Albánie a Bosny měl spatřit světlo na konci tunelu a získat bezvízový styk s EU-Schengenem ještě před Vánocemi.
Skupina PPE byla plně připravena proces uvolnění vízového režimu urychlit, neboť měří všechny země západního Balkánu stejným metrem. Zastávali jsme po celou dobu konzistentní, realistický a věrohodný postoj, podporovali orgány a přijali odpovědnost za proces reforem a zároveň respektovali legitimní bezpečnostní zájmy evropských občanů.
Upřímně lituji toho, že byla vzbuzena nerealistická očekávání s nerealistickými lhůtami, a jsem potěšena, že druhá část této sněmovny se konečně připojila k naší realistické linii a akceptovala, že žádné zkratky bohužel nejsou možné. Byli jsme připraveni, až budou oni připraveni. Nyní připraveni jsou, a my blahopřejeme úřadům Bosny a Albánie za jejich úspěchy při prosazování reforem.
Upevňování právního státu, boj proti zločinu a korupcí jsou pro lidi tohoto regionu důležité a pomáhají překlenout rozdíly s Evropskou unií. Mezilidské kontakty, jak řekla paní komisařka Malmströmová, a překonání pocitu izolace jsou z evropského pohledu důležité pro podporu stability v regionu.
Zažila jsem obléhání Sarajeva a za války jsem léta pobývala v Bosně. Úpěnlivá prosba lidí, kteří se cítili být izolováni a opuštěni, je mému srdci skutečně blízká a z ní pramenilo mé odhodlání poté, co jsem v létě 2009 vstoupila do této sněmovny.
Monika Flašíková Beňová
Především mi dovolte poděkovat kolegyni Fajonové za předloženou zprávu.
Skutečně lze jen souhlasit s tím, že mezi Evropskou unií a některými zeměmi západního Balkánu vyrostla za poslední dvě desetiletí takzvaná vízová zeď. Naštěstí se podařilo její část loni zbořit, když jsme zrušili vízovou povinnost pro občany Makedonie, Černé Hory a Srbska. Je však třeba pokračovat a výhody bezvízového pohybu v Evropské unii přiznat i občanům Bosny a Hercegoviny, Albánie a v budoucnu možná i Kosova.
V první řadě je třeba říci, že vlády těchto zemí za poslední rok učinily skutečně velké pokroky a splnily prakticky všechny požadavky Komise. Za druhé, přestaňme být, kolegyně a kolegové, naivní a nemysleme si, že by dosavadní vízový režim bránil zločincům překračovat hranice. Ti si vždy uměli a umějí najít cestu. Dnes nehovoříme o zločincích, dokonce ani o politicích, obchodnících nebo podnikatelích. Hovoříme o prostých lidech z Balkánu. A nehovoříme o zajištění pracovních míst nebo práva na pobyt. Dnes rozhodujeme o základním právu budoucího občana Evropské unie svobodně cestovat po Unii a navazovat sociální a profesionální kontakty se svými partnery z členských států EU. Za třetí, uvolnění vízového režimu přispěje ke stabilizaci v oblasti západního Balkánu a posílí politickou a hospodářskou spolupráci, zvýší podporu EU mezi obyvatelstvem a vyhlídky na evropskou integraci a zastaví protievropské extremistické síly.
Jedinou výhradu vůči zprávě mám ke Kosovu. Souhlasím s kolegyní Fajonovou, že prostí lidé z této oblasti by neměli být rukojmími současné politické situace, ale zároveň je třeba rozhodnutí o volném pohybu pro obyvatele Kosova formulovat jednoznačně tak, aby to jejich elity nezačaly mylně interpretovat jako de facto uznání jimi vyhlášeného státu. Nyní musíme vyvinout veškeré úsilí, aby byl co nejdříve zaveden bezvízový režim pro občany Bosny a Hercegoviny a Albánie. Bosna a Hercegovina dosáhla v posledních měsících výrazného pokroku poté, co EU v červenci loňského roku rozhodla, že tyto země nesplňují podmínky pro uvolnění vízového režimu. Pokud budou tyto výhody přiznány jen některým národům, bude vždy existovat riziko destabilizace této oblasti a také nebezpečí, že politická a etnická mozaika se roztříští na ještě menší části. Vlády těchto zemí v posledních měsících vyvinuly velké úsilí, aby odstranily své nedostatky, dohonily zmeškaný čas a aby mohly poskytnout stejnou úroveň kvality jako sousední země.
Ujištění, že Evropská unie již brzy umožní oběma zemím - a zejména Bosně a Hercegovině - bezvízový styk, sníží riziko ještě větší etnické a politické nestability, zvýší podporu EU mezi obyvatelstvem a vyhlídky na evropskou integraci, rozšíří lidem obzory a zastaví protievropské extremistické síly.
Nathalie Griesbeck
Pane předsedající, komisařko, také bych ráda poblahopřála naší kolegyni poslankyni paní Fajonové k její vynikající zprávě, a také řeknu, že ačkoli hovoříme o velmi důležitém prvním kroku nebo první fázi, zrušení víz navrhované v této zprávě je nicméně úhelným kamenem pokroku na cestě k integraci.
Jak jste, paní Fajonová, řekla, toto je skutečně velká chvíle pro všechny občany, kterých se to týká, a zejména pro mladé lidi, pro něž je svoboda pohybu velmi důležitým faktorem jejich schopnosti stát se občany otevřenými ostatnímu světu. Plně sdílím vaše přání, aby tato zpráva byla velmi rychle přijata, díky čemuž se věci budou moci pohnout vpřed ještě před Vánocemi.
Nechtěla bych však, abychom se na tom zastavili, byla bych ráda, aby nám proces umožnil pokračovat dál. Nemůžeme připustit, aby občané Kosova byli jedinými občany na Balkáně, kteří nemohou svobodně cestovat, a doufám, že Komise se bude tímto problémem bezodkladně zabývat.
Zatímco si tedy ponecháme své evropské požadavky - a jako Francouzka plně podporuji slova baronky Ludfordové o tom, že vládní postoj není jediným názorem ve Francii - navrhuji, abychom touto cestou uvolňování bez obav dále pokračovali.
Marije Cornelissen
jménem skupiny Verts/ALE. - (NL) Pane předsedající, jsem plně přesvědčena, že zítra bude velká většina této sněmovny hlasovat ve prospěch bezvízového styku s Bosnou a Hercegovinu a s Albánií. A zcela oprávněně. Nehledě na všemožné politické obtíže, velmi tvrdě pracovaly, aby splnily tato kritéria. Ve skutečnosti v tomto ohledu pokročily dále než Srbsko a Bývalá jugoslávská republika Makedonie v době, kdy byly osvobozeny od vízové povinnosti. Proto nemám o poměr hlasů v Parlamentu žádné obavy. Řekli jsme, že kritéria jsou kritéria, a jakmile jim některá země vyhoví, umožníme jejím občanům bezvízový styk. Je to důležité pro mladé lidi, pro podnikatele a pro každého.
Mám však obavu z Rady ministrů. Spekuluje se o tom, že některé země mají pochybnosti. Doufám, že tyto fámy jsou nepodložené. Nepovolí-li Rada brzy bezvízový styk, vyslalo by to špatný signál. Vypadalo by to, že používáme dvojí metr. Vznikl by dojem, že kritéria jsou ve skutečnosti k ničemu, protože vše ve skutečnosti záleží na politických hrách. Že Rada nevěří stanovisku Komise. Kam bychom se takto dostali?
Ve skutečnosti je záležitost zcela prostá. Komise oznámila, že Bosna a Hercegovina a Albánie vyhověly kritériím, a Evropský parlament a Rada ministrů to tedy musí co nejdříve uznat. Mohou mít na Komisi a na politiky v těchto zemích vlastní názor, ale toto se týká lidí, kteří tam žijí.
Charles Tannock
jménem skupiny ECR. - Pane předsedající, uvolnění vízového režimu je důležitým krokem pro každou zemi, která usiluje o užší vztahy s Evropskou unií. Usnadnit občanům třetích zemí v dobré víře navštívit EU za účelem podnikání a turistiky je důležitou součástí začlenění těchto zemí do naší vlastní Unie.
Pozitivní zkušenost s uvolněním vízového režimu pro Černou Horu - pro niž jsem měl tu čest být zpravodajem tohoto parlamentu -, pro Srbsko a pro Makedonii dodalo aspiracím těchto zemí na členství v EU zvláštní impuls. Musíme však konečně poskytnout všem zemím západního Balkánu stejnou příležitost pro dosažení tohoto statusu, pokud pro to splní podmínky. Koneckonců to není nic víc, než na co byli zvyklí v dobách bývalé Jugoslávie.
Uvolnění vízového režimu pro Albánii a pro Bosnu a Hercegovinu je proto přirozeným pokračováním dlouhodobé strategické politiky, kterou jménem své skupiny vítám. Měli bychom však trvat na tom, aby všechny tyto země dosáhly vysokých standardů biometrického zabezpečení pasů a aby tyto vysoké standardy udržely. Uvolnění vízového režimu je privilegiem, a nikoli automatickým právem, které lze považovat za zaručené.
Pokud jde o Kosovo, stále přetrvávají obavy ohledně kvality zabezpečení pasů a organizovaného zločinu. Dokud tyto otázky nebudou plně zodpovězeny, musí Kosovo nutně zůstat mimo působnost našich politik. Osobně ovšem nejsem v zásadě proti tomu, aby Kosovo konečně dosáhlo uvolnění vízového režimu. Skutečnost, že jej pět zemí EU dosud neuznává, by sama o sobě neměla být důvodem, abychom Kosovu jako území neposkytli právo na svobodu cestování do Evropské unie. Ani jeden členský stát EU neuznává Tchaj-wan, území, pro které jsem shodou okolnosti předsedou skupiny přátelství tohoto parlamentu, avšak nehledě na to se - zcela oprávněně - očekává, že naše Unie již brzy poskytne privilegia bezvízového styku tchajwanským státním příslušníkům. Takže Kosovo, poněkud podobně jako Tchaj-wan, by mělo mít nakonec stejná privilegia, až pro to dozraje čas.
Cornelia Ernst
jménem skupiny GUE/NGL. - (DE) Pane předsedající, dámy a pánové, ráda bych vyjádřila dík paní Fajonové za její vynikající zprávu, která nás skutečně v této otázce posunula vpřed. Skupina Konfederace Evropské sjednocené levice a Severské zelené levice zcela jednoznačně podporuje uvolnění vízového režimu pro celý západní Balkán, a v tomto případě jsme samozřejmě také pro zrušení vízového požadavku pro Bosnu a Hercegovinu a pro Albánii, konkrétně s tím cílem, aby skutečně začalo otevírání těchto zemí, a z toho důvodu, že poskytne lepší možnosti pro jejich celkový rozvoj. Doufáme, že těchto možností bude skutečně využito.
Osobně bych byla ráda, aby podobné uspořádání bylo zavedeno velmi brzy také pro Kosovo - nebo aby se alespoň uskutečnila počáteční jednání. Je toho naléhavě zapotřebí, neboť Kosovo se jinak stane malým ostrůvkem na západním Balkáně, který je prakticky odříznutý. Znepokojuje mne však - a to bych chtěla zdůraznit -, že současně s tím vynucujeme zavedení biometrických údajů. Chci zcela jednoznačně říci: použití biometrických údajů je vždy sporné, a především jejich použití není bezpečné. Říkám to s ohledem na zprávu, která byla před několika dny zveřejněna v Německu a podle níž PIN kódy mohou být, a byly prolomeny. Je třeba si uvědomit, že něco takového se může stát.
Udělejme vše, co můžeme, abychom zajistili, že těmto zemím bude nejen zrušen vízový požadavek, ale že tam zároveň bude vyvolán sociální a hospodářský rozvoj. Obě země to naléhavě potřebují, a lidé to zasluhují. Také my v EU bychom měli o tento cíl usilovat.
Mario Borghezio
Pane předsedající, budeme hlasovat proti této zprávě v neposlední řadě proto, že zpravodajka navrhuje vyvinout tlak na Komisi a Radu, aby urychlily proces uvolnění vízového režimu pro Kosovo. Uvědomujeme si, o čem jednáme? Uvědomujeme si, že Kosovo má problémy se znovuzačleněním tisíců Romů, kteří usilovali o azyl v Německu? To je mimořádně citlivá situace pro celou Evropskou unii.
Uvědomujeme si, že uvolnění vízového režimu - jehož, jak tu kdosi řekl, budou využívat pouze studenti a solidní lidé, ačkoli osobně vůbec nesouhlasím s tak optimistickým prohlášením, - bude prostě znamenat, že Evropa se stane shromaždištěm Romů? To skutečně nepotřebujeme, s ohledem na závažné problémy, které máme již nyní se začleněním Romů a řešením tohoto mimořádně palčivého problému.
Pokud jde o Albánii, rád bych poznamenal, že Komise v květnu znovu navrhla, že by Albánie a Bosna a Hercegovina měly být schopny umožnit svým občanům pohybovat se v Schengenském prostoru s elektronickými pasy. Tento návrh se však neprosadil kvůli nedostatkům Albánie v oblasti znovuzačlenění repatriovaných Albánců.
Domnívám se, že existují problémy s bezpečností a kontrolou, které jako balvany zatěžují uvolnění vízového režimu. Musíme k tomu přistupovat velmi opatrně: víza jsou nezbytná, a jak!
Daniël van der Stoep
(NL) Pane předsedající, delegace holandské Strany za svobodu (PVV) je proti osvobození Bosny a Hercegovina a Albánie, dvou zemí, které jsou přidruženy, jedna jako člen, a druhá jako pozorovatel, k Organizaci islámské konference, od vízové povinnosti. Tato organizace vyznává šaríu jako základ lidských práv a svým nevybíravým antisemitismem drží Organizaci spojených národů jako rukojmí. Jak proboha můžete dávat symbolické dárky zemím, které prohlašují, že základem lidských práv je právo šaría? Šaría je zákon, který určuje každý aspekt života v islámské společnosti, od občanského a rodinného práva až po právo trestní. Určuje, jak máte jíst, oblékat se, a dokonce jak máte používat toaletu. Útlak žen je dobrý, požívání alkoholu je špatné. To mi hlava nebere.
Může mi někdo vysvětlit, jak tento zákon může existovat vedle základních a lidských práv, kterých si tato Evropská unie tolik cení? Obě tyto země by bylo možné považovat bezmála za nejzkorumpovanější země v Evropě, a přesto Parlament považuje za nezbytné je odměnit osvobozením od vízové povinnosti jen proto, že jsou méně zkorumpované než Zimbabwe. To je skrýváno za prohlášeními jako "umožní jim to navštívit své rodiny nebo studovat v zahraničí". To je samozřejmě absolutní nesmysl, protože tato možnost již existuje. Jen nejprve musí získat kus papíru, který jim to povolí. Je absolutní nesmysl osvobozovat je od vízové povinnosti s odůvodněním, že by jinak byli ve svých žalostných zemičkách uvězněni. Jaká snůška nesmyslů! Holandská města jsou již zaplavena hordami Poláků, Rumunů a Bulharů. Již teď to přesahuje všechny meze. Toto osvobození od vízové povinnosti situaci jen zhorší. Jak skličující!
(Řečník souhlasil s položením otázky postupem modré karty podle čl. 149 odst. 8 jednacího řádu)
Emine Bozkurt
(NL) Pane předsedající, ráda bych panu van der Stoepovi položila otázku. Řekl jste, že to jsou země, které používají šaríu jako základ lidských práv. Můžete nám prosím říci, jaké konkrétní návrhy projednávaly parlamenty Bosny a Hercegoviny a Albánie s cílem zavést šaríu a kdy se tyto rozpravy konaly? Nepředkládáte tvrzení, které nemůžete doložit? Doufám, že budete schopen to doložit, a trvám na tom, abyste tak učinil.
Daniël van der Stoep
(NL) Pane předsedající, paní Bozkurtová samozřejmě dobře ví, že nejsem obeznámen s přesnými detaily všeho, co se děje v Bosně a Hercegovině a v Albánii, a upřímně řečeno, ani mne to nijak nezajímá. Mohu jí připomenout, že Káhirská deklarace výslovně stanoví, že šaría je základem lidských práv, a že Bosna a Hercegovina a Albánie jsou pod touto deklarací podepsány. Můžete mi vysvětlit, jak to, že v tom nevidíte nic špatného? Považujete-li šaríu za základ lidských práv, pak jste se musela asi pomátnout, ne? To je vše, co vám k tomu mohu říci.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Pane předsedající, především bych rád poblahopřál paní Fajonové k vypracování zprávy, jež se vyznačuje takovou svědomitostí a cílevědomostí.
Rád bych také poblahopřál své kolegyni a přítelkyni paní Bildtové za rozhodnost a zápal, s nimiž se zasazuje o zrušení vízové povinnosti pro Bosnu a Hercegovinu a pro Albánii, dvě země, které to zoufale potřebují.
Stejně jako vy jsem také byl za války v Sarajevu a v Mostaru a také jsem byl svědkem Miloševićových masových deportací obyvatelstva a solidarity Albánců. Proto zde dnes, pane předsedající, vyjadřuji své potěšení, protože naštěstí dáváme průchod spravedlnosti. Od Soluňského summitu v červnu 2003, kde Evropská unie nakonec učinila vstřícný krok, když se zavázala osvobodit západní Balkán od vízové povinnosti, po první fázi, kdy obě země nesplnily požadavky, můžeme nyní opětovně potvrdit a uvítat slib, že Albánci a Bosňané nakonec budou moci cestovat na území EU.
Pane předsedající, paní komisařko, potřeba vnést na Balkán stabilitu, a zejména do zemí, které se v budoucnu jistě stanou členy EU, a usnadnit pohyb obyvatelstvu, jež je v současnosti izolováno, musí být podle mého názoru jednou z politických povinností Parlamentu.
Emine Bozkurt
Pane předsedající, ráda bych poděkovala zpravodajce paní Fajonové. Po válce v 90. letech dvacátého století se lidé v Bosně a Hercegovině cítí jako zavřeni v kleci. Nyní se jim konečně otevřou dveře, aby mohli vyjít ven.
Zítřek je dnem, kdy může Evropský parlament dát jasný signál, že lidé z Bosny a Hercegoviny a z Albánie jsou v Evropě vítanými návštěvníky. Evropská komise došla k závěru, že obě země splnily hodnotící kritéria pro uvolnění vízového režimu. Reformy jsou důležité pro tyto země, ale i pro EU. Bylo dosaženo významného pokroku v oblasti zabezpečení hranic a zlepšení spolupráce v boji s přeshraniční trestnou činností - jako je'obchod s lidmi a pašování narkotik - a osoby, které nelegálně pobývají na evropské půdě, bude možné vracet.
Zkušenosti s uvolněním vízového režimu ukázaly, že vůdčí představitelé v Bosně a Hercegovině jsou ochotni a schopni se dohodnout na rychlém průběhu požadovaných reforem. Tato spolupráce a účinnost těchto reforem, doufejme, poslouží jako příklad pro další reformy, které jsou nutné pro začlenění do Evropy, ale mají také obrovský význam pro lidi, kteří budou konečně moci navštívit své rodiny, zejména s ohledem na početnou diasporu, kterou Bosna a Hercegovina v Evropě má. Také pro mladé lidi a studenty je důležité, aby si mohli představit svou evropskou budoucnost. Budou mít možnost podívat se za zdi své vlastní země. A řeknou, doufejme, svým novým vůdcům, že začlenění do EU by mělo být důležitou prioritou.
To poslední, co chceme, je mít v Evropě černou díru. Evropská komise - a my v Parlamentu - chceme tuto izolaci odstranit. Slíbili jsme těmto zemím uvolnění vízového režimu, poté, co splní kritéria. Vysloví-li Komise a Evropský parlament souhlasu, jejich úsilí a pokrok uznají dvě třetiny evropských institucí. Chci, aby také Rada splnila svůj slib, takže bosenský a albánský lid konečně uvidí, že na konci dlouhého tunelu existuje světlo.
Jelko Kacin
(SL) Tanjo, blahopřeji. Paní komisařko, dámy a pánové, řekněme jasně, proč Albánie a Bosna a Hercegovina nedosáhly uvolnění vízového režimu pro své občany v loňském roce. Bylo to proto, že nevypracovaly jeden z politických domácích úkolů, jimiž by prokázaly svou odpovědnost vůči svým občanům. Letos však parlamenty a vlády těchto zemí úspěšně složily reparáty. Udělaly to však až na poslední chvíli, protože v myslích některých tamějších lidí stále ještě existují pochybnosti.
My ve skupině Aliance liberálů a demokratů pro Evropu se na uvolnění vízového režimu těšíme a rádi bychom řekli občanům Albánie a Bosny a Hercegoviny, že jsou našimi přáteli, našimi partnery a našimi milými sousedy. Budou vítáni, až přijedou navštívit nás a své příbuzné, kteří svou usilovnou prací a spolu s námi budují sjednocenou, lepší, bohatší a větší Evropskou unii.
Rozhodnutí o uvolnění vízového režimu, které má být přijato v Evropském parlamentu, je naším společným úspěchem, důležitým politickým a upřímným lidským poselstvím. Cílem uvolnění vízového režimu je prospět lidu těchto zemí, a nikoli odměnit jejich politiky. Vlády obou zemí však musí ve svém úsilí vytrvat, aby přesvědčily ministry vnitra členských států EU, že jsou plně připraveni provádět a důsledně dodržovat předpisy a povinnosti, jež na sebe vzaly.
Ulrike Lunacek
(DE) Pane předsedající, také bych ráda jménem své skupiny poděkovala paní Fajonové za vynikající práci a vyjádřila dík také paní komisařce Malmströmové, neboť se domnívám, že obě sehrály významnou úlohu a učinily správné kroky. Zítřejší hlasování v Parlamentu učiní příslib evropské budoucnosti pro občany Albánie a Bosny a Hercegoviny hmatatelnějším. Konečně jim bude možné zaručit to, co lid Srbska, Černé Hory a Makedonie má již od loňského roku. Tento zítřejší široký konsenzus v Evropském parlamentu vyšle také jasnou výzvu Radě, aby na svém příštím zasedání v listopadu dala jasně najevo, že i ona vysloví souhlas s dalším postupem, stejně jako to již učinila Komise a jak to zítra učiní Parlament.
Jak již bylo řečeno, nemůžeme si dovolit, aby některé členské státy nyní začaly váhat a předkládat nové argumenty, jako je potřeba nových bezpečnostních záruk, když velmi dobře víme, že jedinou příčinou jsou jejich vnitřní politické diskuse - neexistuje žádné opodstatnění v realitě kritérií, jež Albánie a Bosna a Hercegovina již splnily. Jinými slovy, zítra hodíme rukavici Radě, aby vyslovila souhlas, jak to již učinily Komise a Parlament.
Jako zpravodajka pro Kosovo však musím také říci - a tento bod je částečně adresován paní Flašíkové-Beňové, která, myslím, ve sněmovně bohužel již není -, že Kosovo je nezávislý stát. Je tomu tak, přestože pět členských států EU, které ho ještě neuznaly, zavírá oči před realitou. To je fakt; to je realita. Jako zpravodajka pro Kosovo také vyzývám Komisi, aby konečně dala vládě v Kosovu cestovní mapu, tak aby mohla začít pracovat a aby také občané Kosova mohli konečně uvidět na obzoru vízovou svobodu, svobodu cestování.
Jaroslav Paška
(SK) Předložený návrh - nařízení Evropského parlamentu a Rady - umožní občanům Albánie a Bosny a Hercegoviny cestovat bez víz po všech zemích Evropské unie.
V době, kdy některé islamistické organizace hrozí Evropě teroristickými útoky, je to, myslím, překvapivé a pozitivní gesto určené možná celému islámskému světu. Nad rámec tohoto nařízení je však zmínka o Kosovu, která se objevila v důvodové zprávě. Kosovo je podle téměř dvou třetin členských států Organizace spojených národů ve smyslu rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244 a Charty OSN kapitola 1 článek 2.7 po formální stránce legitimní součástí Srbské republiky, i když dnes pod jakýmsi zvláštním protektorátem. Proto si myslím, paní komisařko, že v případě Kosova stačí jen důsledně respektovat mezinárodní právo, nerozdělovat občany Srbské republiky podle bydliště nebo etnických kritérií a umožnit tak obyvatelům srbské provincie Kosovo, aby s pasem Srbské republiky mohli stejně jako jiní občané Srbska cestovat po všech zemích Evropské unie.
Philip Claeys
(NL) Pane předsedající, uvolnění vízového režimu pro země jako Bosna a Hercegovina a Albánie je krajně nerozumné. Paní Fajonová ve své důvodové zprávě doslova uvedla, že je to hlavně kvůli studentům a mladým lidem přijíždějícím navštívit své přátele a rodiny. Je to skutečně naivita, nebo jen předstíráte naivitu ve snaze, jak se říká, aktivně popírat realitu? Ve své zprávě například tvrdíte, že zrušení vízového požadavku přispěje k odstranění etnické a politické nestability. Přiznejme si to; jediné, čeho dosáhneme, je to, že prostě importujeme tuto nestabilitu do Evropské unie.
Dovolte, abych vám citoval ze zprávy Europolu, Eurojustu a Frontexu o stavu vnitřní bezpečnosti v EU. Je to dokument ze 7. května 2010. "Albánie, Kosovo, Srbsko, Černá Hora a Bývalá jugoslávská republika Makedonie jsou tranzitními zeměmi pro dovoz nelegálních migrantů a obětí obchodu s lidmi za účelem sexuálního vykořisťování, výrobků z konopí, heroinu, kokainu, cigaret, syntetických drog a prekurzorů, padělaných eur a střelných zbraní do Evropy. Výjimečné postavení zaujímají albánsky mluvící skupiny organizovaného zločinu, zejména pokud jde o pašování kokainu a žen za účelem sexuálního vykořisťování." Konec citátu. Proto místo zpřísnění kontrol nyní zrušíme víza, otevřeme své dveře dokořán a problém dovozu trestné činnosti ještě zhoršíme.
Andrey Kovatchev
(BG) Zprávu paní Fajonové a návrh Komise na zrušení vízového režimu pro Albánii a pro Bosnu a Hercegovinu vítám. Praxe ukázala, že víza bohužel nejsou vždy nejúčinnější metodou pro zastavení nelegální imigrace a organizovaného zločinu. Cestovními omezeními nejvíce trpí obyčejní lidé a zejména mládež. Brání budoucím občanům Evropské unie v tom, aby mohli poznat a ocenit vše, čeho jsme společně v EU dosáhli, aby se mohli setkávat a navazovat přátelství s jinými Evropany své věkové skupiny. Na adresu těch, kdo právě vznesli kritické hlasy, bych rád poznamenal, že bezvízový režim pro Makedonii, Černou Horu a Srbsko neměl žádné negativní důsledky. Evropská unie se zavázala poskytnout západnímu Balkánu jasnou evropskou perspektivu, takže odveďme svůj díl práce a poskytněme těmto zemím bezvízový režim.
Nemůžeme samozřejmě přistoupit na kompromis, pokud jde o opatření boje proti organizovanému zločinu, praní špinavých peněz, obchodu s lidmi a pašování narkotik. Důležité je také zintenzívnění právních a administrativních reforem a posilování právního státu v těchto zemích. Nikdo v Evropě by se neměl cítit izolovaný a vyloučený, bez možnosti cestovat. Evropská unie stojí na hodnotách, jež sdílíme se svými sousedy a se zeměmi, které vstoupily na cestu evropské integrace. Jsem rád, že otvíráme dveře Albáncům a Bosňanům, neboť očekáváme, že jednoho dne také budou občany Evropské unie. Zrušení vízového režimu na západním Balkáně prospěje bezpečnosti, svobodě občanů těchto zemí a celé Evropské unii. Do procesu uvolňování vízového režimu je třeba zahrnout také Kosovo. Po zrušení omezení vůči Albánii a Bosně a Hercegovině zůstanou občané Kosova jedinými lidmi na Balkáně, kteří pro cestování po Evropě budou muset žádat o víza. Nehledě na naše rozdílnosti s Kosovem je třeba, aby mu evropští vedoucí představitelé poskytli cestovní mapu směřující k bezvízovému režimu. Domnívám se, že to umožní snížit etnické napětí na Balkáně, který tak pro Evropu přestane být historickým soudkem střelného prachu, ale stane se příkladem dodržování práva, občanských svobod a zárukou prosperity.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ráda bych nejprve poblahopřála paní Fajonové k její zprávě.
V rámci Soluňské agendy zohledňuje proces uvolnění vízového režimu s Albánií a s Bosnou a Hercegovinou pokrok dosažený během dialogu, který probíhal v posledních sedmi měsících. Bylo provedeno důkladné posouzení případ od případu s cílem vypracovat soubor kritérií souvisejících s nelegální migrací, veřejným pořádkem a veřejnou bezpečností a také s vnějšími styky Evropské unie se třetími zeměmi.
V souvislosti s tím musí být očividně zaměřena zvláštní pozornost také na zabezpečení cestovních dokladů vydávaných dotyčnými třetími zeměmi. Osvobození od vízové povinnosti vychází z cestovních map, které byly pro každou zemi přijaty. Zde je třeba připomenout evropský osud obou zemí a to, že již zrušily vízové požadavky pro všechny občany Evropské unie.
A konečně bych chtěla poznamenat, že osvobození od vízové povinnosti by mělo být uplatňováno jen pro držitele biometrických pasů vydaných oběma dotyčnými zeměmi.
Kinga Gál
(HU) Pane předsedající, paní komisařko, dámy a pánové, vítáme, že nakonec, přibližně rok po přijetí našeho postoje k Srbsku, Černé Hoře a Makedonii, můžeme nyní přijmout také postoj v záležitosti bezvízového režimu pro Bosnu a Hercegovinu. Zvláštní uznání patří zpravodajce paní Fajonové a mé kolegyni paní Bildtové za jejich obětavou práci.
Otázku bezvízového styku v Evropě nelze považovat ani za privilegium, ani za diplomatické gesto. Vychází z oboustranných závazků, což znamená, že bezpečnostní zájmy nemohou znamenat hrozbu pro naše politické cíle. Proto bych ráda upřímně poděkovala Komisi a osobně paní komisařce Malmströmové za práci, kterou odvedly, aby byla zajištěna možnost dodržet časový plán stanovený pro uvolnění vízového režimu pro západní Balkán.
To, že máme jen několik dní po volbách v Bosně a Hercegovině, mimořádnou aktuálnost této otázky jen umocňuje. Výsledky voleb také ukazují, že hluboké rozdělení podél etnických linií nelze odstranit naráz. A právě bezvízový režim nabízí příštím generacím, mladým lidem, přístup k evropské perspektivě, a tato evropská perspektiva může pomoci dosáhnout usmíření. Také z tohoto důvodu je bezvízový režim v této oblasti potřebný. Cesta k vytvoření podmínek nezbytných pro mírové soužití, vede přes Evropskou unii, a podpora bezvízového režimu je naším vlastním příspěvkem k dosažení tohoto cíle. Proto bychom neměli zapomínat ani na Kosovo a musíme co nejdříve stanovit časový plán také pro tuto oblast.
Victor Boştinaru
Pane předsedající, myslím si, že bychom bezvízový režim pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu měli podpořit a velice vítám zprávu paní Fajonové, ale pokud jde o Albánii, musíme zajistit, že vyšleme zprávu, že pozitivní hlasování v Evropském parlamentu v žádném případě neznamená odměnu pro albánskou vládu. Je to naopak pouze úleva pro občany Albánie, kteří již více než rok byli nuceni nést důsledky nekonečné politické krize. V každém případě je jisté, že pozitivní výsledek v Parlamentu by pro Albánii byl poloviční, protože pokud nedosáhne konkrétního pokroku, někteří členové Rady si ponechají výhrady.
Zdá se, že albánská vláda doposud žádného pokroku nedosáhla a navzdory usnesení přijatému v červnu Evropským parlamentem neprojevila ani sebemenší úsilí o řešení politické krize. Jedinou oblastí, kde došlo k viditelnému pokroku, byla korupce, ale bohužel v opačném směru, než se očekávalo, alespoň soudě podle případů vysoce postavených členů albánské vlády, o kterých je v posledních měsících denně informována veřejnost.
To není správný způsob přibližování k EU a Albánie by měla naslouchat varováním, než bude příliš pozdě.
Georgios Papanikolaou
(EL) Pane předsedající, zrušení vízových požadavků pro občany ze všech zemí západního Balkánu je skutečným prubířským kamenem evropských vyhlídek pro jejich lid. Je velmi důležité, že Albánie a Bosna a Hercegovina nyní splňují lhůty, podmínky a ukazatele, které jsou vyžadovány pro vynětí z vízového režimu.
Rád bych však dodal několik poznámek k tomu, co již bylo řečeno, a obrátil vaši pozornost na tyto tři momenty: za prvé, od nynějška musíme být zvlášť obezřetní a striktní, pokud jde o dodržování povinností v oblasti nelegální imigrace. A co je ještě důležitější, připomněl bych této sněmovně, že v roce 2009 dosáhla pozemní hranice mezi Řeckem a Albánií a Bývalou jugoslávskou republikou Makedonií rekordní výše 34 % nelegálních imigrantů zajištěných v celé Evropské unii.
Za druhé, nesmíme ignorovat obavy z možného růstu počtu hospodářských migrantů z těchto zemí do ostatních zemí Evropské unie, a to z jednoho dalšího důvodu: zde v Bruselu je dosud živá zkušenost z loňského roku, kdy vzrostl počet žadatelů o politický azyl z Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Srbska a Černé Hory. Tehdy, jak nám bylo připomenuto, musela belgická vláda ihned po zrušení vízových požadavků přijmout mimořádná opatření.
A konečně je třeba zodpovědět otázky, které zde nastolily některé členské státy, a předsednictví musí splnit svůj slib a svolat schůzku expertů, na níž přezkoumá body, které někteří členové dosud považují za nevyřešené. Tyto otázky je třeba dořešit, má-li proces hladce pokračovat.
Carlos Coelho
(PT) Úvodem chci poblahopřát paní Fajonové za vynikající zprávu a své kolegyni paní Bildtové, která byla stínovou zpravodajkou za skupinu Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), za práci, kterou odvedla. Bylo již připomenuto, že když jsme v listopadu 2009 schválili zrušení vízové povinnosti pro Srbsko, Černou Horu a Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, nemohli jsme to učinit také pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu z toho prostého důvodu, že nesplnily kritéria. Osvobození od vízové povinnosti pro vstup do Schengenského prostoru fakticky podléhá přísnému hodnocení případ od případu. Toto hodnocení vychází z kritérií, jež se týkají upevňování právního státu, veřejného pořádku a veřejné bezpečnosti, zejména boje proti organizovanému zločinu, korupci a nelegálnímu přistěhovalectví; a vnějších vztahů Evropské unie s třetími zeměmi. Při hodnocení se také přihlíží k důsledkům z hlediska regionální soudržnosti a reciprocity.
Návrh předložený Komisí umožňuje dojít na základě hodnotících zpráv k závěru, že tyto dvě země v současnosti splňují většinu kritérií pro přesun z přílohy I (tzv. "negativní seznam") do přílohy II (tzv. "pozitivní seznam"). Existuje jen velmi omezený počet kritérií, která se dosud plní a jejichž provádění Komise sleduje. Je naděje, že tento proces bude velmi brzy dokončen.
Evropský parlament a Rada se zavázaly přijmout rozhodnutí co nejdříve, jakmile bude potvrzeno, že všechna tato kritéria byla splněna. Nyní tento závazek plníme a doufáme, že tak učiní také Rada. Jak řekla má kolegyně paní Bildtová, nastal čas vyslat signál a ukončit izolaci. Doufejme, že obě tyto země budou moci využít tohoto uvolnění již v období Vánoc. Posílilo by to politickou a hospodářskou spolupráci v této oblasti a napomohlo by to ukončení pocitu izolace tamních lidí.
Lena Kolarska-Bobińska
(PL) Paní předsedající, odstranění bariér a zboření zdí, jež představují vízová omezení, bude velmi radostným momentem nejen pro obyvatele Albánie a Bosny a Hercegoviny, ale také pro nás, obyvatele Evropské unie, protože to potvrdí, že jsme věrni svým hodnotám otevřenosti vůči svým sousedům. Zaručí nám to také bezpečnější sousedství.
Skutečnost, že bylo vyvinuto úsilí s cílem umožnit bezvízový styk a zbořit tyto zdi pro část západního Balkánu, vítáme, nicméně měli bychom se obrátit na Evropskou komisi a na paní komisařku a také na kolegy poslance s velkou žádostí a výzvou: pamatujme na země východního partnerství, pamatujme v této chvíli na Ukrajinu, Moldavsko a Gruzii. Očekávají nás další výzvy. Poté, co jsme nyní dosáhli jedné fáze, začněme hned pomýšlet na další. Tyto země - Ukrajina, Moldavsko a Gruzie - dosud oficiálně neobdržely cestovní mapy, tj. to, k čemu jsme vyzývali již během tohoto funkčního období Evropského parlamentu.
Evropská unie pociťovala odpovědnost vůči státům západního Balkánu a tentýž pocit by měla mít i vůči svým - a našim - východním sousedům. Situace je v obou případech podobná - hovoříme o sousedech, kteří ještě nedávno mohli volně cestovat do některých zemí Evropské unie. Nyní se bohužel staly oběťmi omezení, a jsou to většinou mladí lidé a studenti, protože elity si to umějí zařídit a vycestují tak jako tak. Hovoříme však o budoucnosti Evropy, o studentech a o mladých pracujících lidech. Uvolnění vízového režimu by mohlo ovlivnit nejen životy těchto lidí, ale i kvalitu demokracie v dotyčných zemích, což by mělo za následek upevnění našich bezprostředních sousedů, a tedy upevnění Evropské unie. Proto opakovaně vyzývám Evropskou komisi a paní komisařku, aby na tyto další výzvy reagovaly a poskytly cestovní mapu zemím východního partnerství.
Eduard Kukan
Paní předsedající, rád bych poblahopřál Bosně a Hercegovině a Albánii ke splnění hodnotících kritérií pro bezvízový režim. Rád bych také poblahopřál své kolegyni paní Fajonové za její obdivuhodnou, obětavou a nadšenou práci.
Svoboda pohybu je jedna z nejdůležitějších svobod, na nichž je založena Evropská unie. Jsem rád, že rozšiřujeme tuto zásadu tak, aby zahrnovala i sousední země jihovýchodní Evropy. Je to důležitý krok a pozitivní vývoj na cestě k evropské integraci.
Osobně jsem viděl pozitivní dopad bezvízového styku, jemuž se od loňského roku těší občané Srbska, Černé Hory a Makedonie. Mít možnost svobodně cestovat do EU není výhodné jen z praktického hlediska, ale v mnoha případech to také odstraňuje psychologické bariéry a znovu spojuje lidi. Potvrdilo se také, že zásada podmíněnosti uplatněná Evropskou unií pro uvolnění vízového režimu dobře funguje a přináší pozitivní výsledky.
Vždyť EU také potřebuje potvrzovat svou důvěryhodnost a věrnost zásadám. Je důležité zajistit, aby praktické provádění uvolnění vízového režimu pro Albánii a Bosnu a Hercegovinu již nebylo dále odkládáno. Nejenže bude prospěšné pro lid těchto zemí, ale rovněž upevní důvěryhodnost Evropské unie.
A konečně, abychom dodali tomuto regionu větší stabilitu, politika otevírání EU západnímu Balkánu by se tím neměla zastavit. Rád bych proto v blízké budoucnosti uvítal strategii a řešení bezvízového režimu, jež by mohly být nabídnuty Kosovu.
Cecilia Malmström
členka Komise. - Paní předsedající, velmi vám děkuji za tuto rozpravu. Cítím, že návrh Komise poskytnout vízovou svobodu občanům Bosny a Hercegoviny a Albánie má velkou podporu, a myslím si, že je to velmi dobře. Doufejme, že zítra na plenárním zasedání získá velkou většinu hlasů a že to vyšle lidu těchto dvou zemí signál, že zvolení poslanci Evropského parlamentu důrazně podporují jejich přání svobodněji cestovat po Evropské unii.
Mohu vás znovu ujistit, že hodnotící kritéria byla splněna. Sledujeme to velmi pozorně. Zůstaneme samozřejmě v kontaktu a budeme to sledovat, ale byla splněna. Všechny země musí mít rovné podmínky. Hodnotící kritéria jsou jasná a jsou velmi transparentní. Celý proces je co nejtransparentnější.
Než skončím, ještě několik slov ke Kosovu. Na Kosovo se nezapomnělo. Kosovo je při tom samozřejmě také velmi důležitým partnerem. Dosáhlo značného pokroku, ale přesto Komise musí v zájmu vlastní důvěryhodnosti sledovat všechna hodnotící kritéria a všechny podmínky, chceme-li v tomto procesu být věrohodní a legitimní. Kosovo není připraveno. Pracujeme s nimi. Vím, že ze strany vlády vyvíjejí velké úsilí o opětovné přijetí a začlenění násilných repatriantů. Musí učinit více. Jakmile budou tyto podmínky splněny, jsme samozřejmě připraveni navázat s nimi formálnější vízový dialog. Mezitím můžeme jen vyzývat členské státy, aby při vyřizování žádostí o vízum předkládaných občany Kosova využívaly všech prostředků, jež jim revidovaný vízový kodex poskytuje.
Takže, paní zpravodajko, děkuji vám za tuto velmi plodnou a velmi povzbudivou rozpravu a těším se na přesvědčivý výsledek hlasování na zítřejším plenárním zasedání.
Tanja Fajon
zpravodajka. - (SL) Jsem velmi potěšena tím, že až na několik výjimek ze strany těch, kdo přiznali svou očividnou neznalost situace v balkánských zemích, naprostá většina v této sněmovně souhlasí s tím, že je načase, abychom podpořili stržení vízových zdí na západním Balkáně.
Je pravdou, jak bylo vícekrát řečeno, že pachatelé trestné činnosti, ti, kdo mají peníze, si již našli způsoby k cestování, ale zítra budeme v Evropském parlamentu rozhodovat o osudu obyčejných lidí, zejména mladých lidí a studentů, a o jejich možnostech pohybu.
Existuje celá generace, která vyrostla za vízovými zdmi a, jak jsme řekli, Kosovo zůstane vážným problémem. Musíme pro tyto lidi najít co nejdříve řešení, protože jejich izolace a frustrace bude pochopitelně narůstat. Paní komisařko, potřebujeme jasná vodítka, abychom přiměli úřady v Kosovu k práci.
Jiná věc je to, že lidé v Albánii a v Bosně a Hercegovině díky naší rozsáhlé informační kampani vědí dnes mnohem více, než věděli dřív. Vědí, co znamená uvolnění vízového režimu, vědí, že zrušením jejich víz v Evropské unii jim nedáváme pracovní místa nebo právo na azyl či občanství nebo něco podobného. Co jim však nabízíme, je základní právo každého evropského občana, právo na svobodné cestování. Pro občany Bosny a Hercegoviny a Albánie a pro lidi na západním Balkáně obecně to bude jeden z významných a důležitých kroků na cestě do Evropské unie.
Na závěr bych ráda řekla, že to, co uděláme zítra a co jsme udělali loni v listopadu, bude důležité pro nás všechny, pro posilování hospodářské a politické spolupráce nejen v této oblasti, ale i v celé Evropské unii. Zvlášť důležité to však bude z hlediska vztahů mezi lidmi, kteří možná žijí jen několik kilometrů od nás. Zpráva, kterou vyšleme, je taková, že my to myslíme vážně a že oni mají jasnou evropskou budoucnost. Lid Albánie a Bosny a Hercegoviny to od nás očekává. Myslím si, že toto poselství od nás chtějí zítra slyšet.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra podle plánu.
Písemná prohlášení (článek 149)
Elena Băsescu
Iniciativu uvolnit vízový režim EU pro Bosnu a Hercegovinu a Albánii podporuji. Ráda bych při této příležitosti nastolila téma uvolnění vízového režimu pro Moldavskou republiku, zemi, která dosáhla viditelného pokroku v rámci východního partnerství. Stejně jako v případě Albánie a Bosny a Hercegoviny vyvinula Moldavská republika v posledním roce mimořádné úsilí s cílem dosáhnout bezvízového režimu. Vláda v rámci politiky "předběžného provádění" již začala realizovat opatření, která EU vyžaduje od zemí západního Balkánu jako součást jejich cestovních map. První opatření v tomto směru zahrnovala schválení Aktu o cizincích a zahájení prací na přípravě koncepce integrované správy hranic.
Bylo také přijato rozhodnutí vydávat pouze biometrické pasy. Vízová "bariéra" výrazně zhoršuje obraz EU v Moldavské republice. Prvním krokem, který by Evropská unie měla udělat, je napravit to tím, že co nejdříve vypracuje cestovní mapu pro bezvízový režim. V souvislosti s nadcházejícími volbami by toto opatření vyslalo důraznou zprávu o podpoře proevropských sil v této zemi.
George Becali
písemně. - (RO) Podporuji stanovisko zpravodajky, že proces opětovného sjednocení Evropy jako kontinentu skončí teprve tehdy, až všichni Evropané budou moci svobodně cestovat po Evropské unii. Diskutujeme-li na téma západního Balkánu a zejména o problému Albánie a pokroku, který umožňuje Evropské unii osvobodit občany cestující v rámci EU od požadavku víz, dotýká se to citlivě mne osobně. Část mé rodiny pochází z Albánie. Před rokem jsem uvítal přijetí stejného opatření, které bylo tehdy zaměřeno na Makedonii, Černou Horu a Srbsko. Budu hlasovat s plným přesvědčením za skutečné právo svobodného pohybu pro evropské občany z Albánie a Bosny a Hercegoviny. Všichni jsme si vědomi, jak kruté byly války, jež vedly k rozpadu Jugoslávie a rozdělily tuto oblast. Víme také, že pro mladé lidi v těchto oblastech je nejtěžší snášet izolaci od prosperující EU. Naším úkolem je povzbudit je. Právo bezvízového pohybu nám umožní toho dosáhnout.
Kinga Göncz
Evropský parlament může opět jednou projevit podporu procesu přibližování a přistoupení zemí západního Balkánu k Evropské unii. Uvolnění vízového režimu pro občany Albánie a Bosny a Hercegoviny bude znamenat, že téměř všichni obyvatelé bývalé Jugoslávie mohou cestovat bez víz po Evropské unii, což považuji za velice významné. Ani pro umožnění bezvízového styku, ani pro přistoupení nemohou být jiné požadavky než splnění kritérií. Obě země splnily nejpřísnější požadavky stanovené jejich vnitřním a justičním orgánům a prokázaly, že jsou připraveny a schopny naplnit různá očekávání, která jsou na ně kladena. Experti EU, kteří prováděli inspekce na místě, se také přesvědčili, že bezpečnostní rizika mohou být eliminována. Skutečnost, že vlády umožňují ovlivňování svých kroků vnitropolitickými úvahami, a nikoli nestranným posouzením plnění kritérií způsobilosti, je nepřijatelná. Umožnění bezvízového styku také vysílá příslušným zemím zprávu, že mohou úspěšně překonat překážky, budou-li se při svých přípravách moci opřít o politickou shodu. Potěšilo mne zjištění, že politické síly v Albánii a v Bosně a Hercegovině spojily své síly, aby tohoto cíle dosáhly. Upřímně doufám, že možnost připojení k EU prokázaná hmatatelnými výsledky, jako byly výsledky dosažené dnes, urychlí jejich proces přibližování a pomůže překonat rozdělující, nacionalistické snahy, jež mohou tento proces jen zbrzdit.
Andreas Mölzer
Již při loňském uvolnění vízového režimu jsme byli svědky toho, že mnozí považovali bezvízový styk za totéž jako bianko šek. Bezpočet osob využilo liberálnějších vízových podmínek k cestám po Evropské unii. Nikdo neví, kolik z nich se po vypršení času vyhrazeného pro jejich pobyt skutečně vrátilo do své vlasti. Pro nás je očividné, že uvolnění vízového režimu nemá nic společného se zaměstnáním a s právem pobytu, ale nezdá se, že by to bylo jasné příslušným lidem. Závažný problém pro nás v této souvislosti představuje Kosovo. EU nikdy nedokázala rozhodnout, co považuje za důležitější, nebo co považuje za správné a vhodné - územní integritu nebo právo na sebeurčení pro národy, a protože jsme problém mnohonárodních států příliš dlouho ignorovali, máme zde nyní jeden rozdělený balkánský stát.
Kalkulace, že zastavíme nelegální vstup do EU uzavíráním readmisních dohod, nemohou obstát, pokud bude uvolnění vízového režimu i nadále zneužíváno. Tuto myšlenku je třeba zavrhnout. Význam vízových předpisů ukazuje také skutečnost, že Ankara, jak se zdá, je připravena konečně podepsat readmisní dohodu výměnou za uvolnění vízového režimu pro turecké podnikatele. Takové dohody musí mít i kandidátské země EU. Spolu s nenaplněnou dohodou o celní unii to dokládá nepřipravenost Turecka na přistoupení, a je jen dalším políčkem do tváře Evropské unie. Jednání musí být nadlouho zastavena. Cílem by místo toho mělo být vytvoření privilegovaného partnerství.
Siiri Oviir
písemně. - (ET) Bezvízový režim je v životě lidí velmi významný, neboť posiluje mezilidské kontakty a pomáhá uskutečňovat myšlenku svobodného pohybu, která je jedním ze základních práv v Evropě. Evropská unie již v souvislosti se Soluňským akčním plánem vyjádřila své politické přání zrušit vízovou povinnost pro krátkodobé cesty občanů všech zemí západního Balkánu. Nezpochybnitelná skutečnost, že Evropská unie v blízké budoucnosti umožní Bosně a Hercegovině a Albánii, stejně jako občanům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska bezvízový styk, sníží riziko narůstání etnické a politické nestability, posílí politickou a hospodářskou spolupráci v této oblasti, zvýší podporu Evropské unii u obyvatel a zlepší vyhlídky evropské integrace. Zároveň rozšíří lidem obzory a zamezí protievropským a extremistickým silám. Nelíbí se mi však jedna věc, totiž to, že Kosovo je jedinou zemí, kterou členské státy kvůli soukromým rozepřím vyloučily ze zrušení vízových požadavků pro občany zemí západního Balkánu. Nechceme trestat Kosovo za soukromé rozepře mezi obyvateli členských států, ale Evropská komise a Rada by měly urychleně přijmout opatření k začlenění Kosova do procesu zrušení vízových požadavků, což by povzbudilo kosovské státní a vládní úřady a politiky k provedení nezbytných strukturálních reforem a posílilo by politickou a hospodářskou spolupráci s Evropskou unií.
