Klonování zvířat za účelem výroby potravin (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem jednání je rozprava o otázce - k ústnímu zodpovězení, kterou položil Radě pan Neil Parish jménem Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova, týkající se klonování zvířat za účelem výroby potravin.
Neil Parish
autor. - Vážený pane předsedající, rád bych zde dnešního večera srdečně přivítal paní komisařku Vassiliovou, která si navzdory této pozdní noční hodině přišla vyslechnout naši otázku k ústnímu zodpovězení.
V Evropě jsme přesvědčeni o tom, že klonování není jen záležitostí bezpečnosti potravin, ale v rámci společné zemědělské politiky vyrábíme potraviny na velmi vysoké úrovni a při velmi vysoké úrovni životních podmínek zvířat. Problémy s klonováním se týkají nejen dobrých životních podmínek zvířat, ale i toho, zda mohou spotřebitelé důvěřovat potravinám, které mohou pocházet z klonovaných zvířat.
Chcete-li vidět, jak lze zabránit tomu, aby se klonovaná zvířata dostala do potravinového řetězce, stačí, podíváte-li se na druhou stranu Atlantického oceánu, do Spojených států amerických. Pokud se má například klonovaný býk, který má hodnotu 1 000 EUR, dostat na konci života do potravinového řetězce, pak lidé, kteří jej chovali, musí složit záruku, která může mít hodnotu 3 000 EUR. Když pak toto zvíře zlikvidují a zabezpečí, aby se nedostalo do potravinového řetězce, dostanou tuto záruku nazpět. Je to zcela jednoduchý způsob, jak lze zabránit tomu, aby se klonovaná zvířata dostala do potravinového řetězce.
Myslím, že tuto záležitost musíme brát velmi vážně, a naléhavě žádám paní komisařku, aby ji znovu přezkoumala.
Uvedu několik problémů souvisejících s klonováním, zejména z hlediska dobrých životních podmínek. Klonování s sebou nese vážné problémy související se zdravotním stavem a dobrými životními podmínkami klonů a jejich náhradních matek. Problémy související se zdravotním stavem zvířat vyplývají z použití invazivních technik, které jsou potřebné k vytvoření klonu. Tyto techniky způsobují utrpení náhradních matek, které nosí klonovaná embrya, a vysoký výskyt případů špatného zdravotního stavu a úmrtnosti klonovaných zvířat v raném věku.
Vědecké a technické výzkumy Světové organizace pro zdraví zvířat (OIE) určily, že zdravé, dlouhodobě přežívající klony vznikly jen ze 6 % klonovaných embryí.
Zpráva Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) rovněž poukazuje na zvýšený podíl ztrát a poruch březosti náhradních matek klonovaných embryí. Tyto poruchy spolu s nadměrnou velikostí klonů způsobují častější potřebu provedení císařských řezů u dobytka, který vynosí klony, než je tomu u běžné březosti. Může dojít i k nepříznivému ovlivnění životních podmínek náhradní matky i klonu. Úmrtnost a nemocnost klonů je vyšší než v případě pohlavně rozmnožovaných zvířat.
Evropská skupina pro etiku má pochybnosti o tom, zda je klonování zvířat za účelem výroby potravin oprávněné z etického hlediska. Není si vědoma ani žádných přesvědčivých argumentů, které by zdůvodnily výrobu potravin z klonů a jejich potomstva.
Podíváte-li se na číselné údaje týkající se klonování zvířat, zjistíte, že klonovaná telata jsou často o 25 % těžší než běžná, což vede k bolestivému porodu, a u 25 % krav, které nosí klony, dochází 120. den březosti k abnormálnímu vývoji placenty (hydroalantois). Zprávy z roku 2003 ukazují, že pouze z 13 % embryí implantovaných do náhradních matek se narodila telata v běžném termínu a že přežilo jen 5 % všech klonovaných embryí přenesených do náhradních matek. Ve stanovisku Evropského úřadu pro bezpečnost potravin se cituje studie, podle níž ze 2 170 kusů dobytka, který přijal embrya, bylo pouze 106 živě narozených telat, tj. 4,9 %, a pouze 82 telat přežilo více než dva dny.
Z chovatelského hlediska musíme vzít v úvahu také problémy, které vznikají nejen v oblasti dobrých životních podmínek zvířat, ale i v genofondu zvířat. Vezměte si holštýnsko-fríské plemeno; předpokládáme, že existuje přibližně 50 kmenů tohoto plemene. Pokud začneme klonovat býky a jalovice z klonovaného býka se potom použije znovu na potomstvo, takže se využije tentýž otec, pak vytvoříme ještě užší genofond. Pak vznikají problémy spojené s chorobami a genetikou, které se přenášejí na toto potomstvo. Musíme tedy zajistit heterózu.
Pouze na základě této práce nelze vysvětlit, proč má klonované zvíře buňku rodiče, starší buňku. Proto je zde dnes riziko, že vznikne zvíře, které není silné ani zdravé.
Vyzývám tedy Komisi, aby předložila návrhy, které by zakázaly klonovat zvířata za účelem výroby potravin a uvádět na trh výrobky z masa a mléka z klonovaných zvířat.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Vážený pane předsedající, chci poděkovat panu Parishovi za nastolení této otázky, které Komise věnuje velikou pozornost a kterou považuje za důležitou. Tato otázka skutečně vzbuzuje náš zájem. Jak uvedl pan Parish, Evropská komise požádala EFSA o stanovisko k otázce dopadů klonování zvířat na bezpečnost potravin, životní podmínky zvířat a životní prostředí.
Konečné stanovisko bylo přijato dne 15. července letošního roku a Komise nyní vyhodnocuje, jaké kroky je nutno vykonat. Toto stanovisko se týká nejistot spojených s hodnocením rizik, které vyplývají z omezeného počtu dostupných studií. Vztahuje se také ke skutečnosti, že zdravotní stav a dobré životní podmínky významné části klonů jsou negativně ovlivněny, často jsou vážné a se smrtelnými následky.
Komise si uvědomuje, že i když se v posledních letech zlepšila účinnost klonování zvířat, dosud se vyskytují negativní účinky na zdravotní stav a dobré životné podmínky zvířat. Podle existujících údajů je míra úmrtnosti a nemocnosti klonů po narození vyšší než u pohlavně rozmnožovaných zvířat. Podle výsledků psychologických měření a behaviorálních a klinických zkoušek je však většina přežívajících klonů normální a zdravá.
Komise pozorně sleduje vědecký výzkum v této oblasti. V roce 2004 Komise také financovala celoevropský výzkumný projekt s názvem O klonování veřejně, který řeší etické, právní a jiné společenské aspekty klonování hospodářských zvířat. Projekt koordinovalo dánské Centrum pro bioetiku a hodnocení rizik a zaměřil se na podporu veřejné diskuse o otázce biotechnologie.
Pokud jde o zapojení veřejnosti, na podzim roku 2007 zahájila Komise veřejné konzultace o etice klonování zvířat za účelem výroby potravin a v září 2007 zorganizovala otevřený kulatý stůl na totéž téma se zástupci akademie, průmyslu, nevládních organizací, občanské společnosti, mezinárodních organizací, průmyslu atd. Aby se zvýšila účast veřejnosti, kulatý stůl byl vysílán rovněž prostřednictvím internetu a jeho průběh byl zveřejněn.
V neposlední řadě Komise nedávno uskutečnila průzkum Eurobarometru o postojích spotřebitelů ke klonování za účelem výroby potravin. Jeho účelem je zjistit stanovisko veřejnosti a její informovanost týkající se klonování a potravin získaných z potomků klonovaných zvířat. Výsledky budou brzy k dispozici.
Při řešení tak citlivých otázek, jako je klonování, bere Komise plně v úvahu etická hlediska. Etice klonování zvířat věnuje Komise pozornost od roku 1997, kdy skupina poradců Evropské komise, zaměřená na etické důsledky biotechnologie, vydala stanovisko k etice klonování. Toto stanovisko neřešilo s ohledem na soudobý stav technologie otázky spojené s využíváním klonování pro účely výroby potravin. Z tohoto důvodu požádala Komise Evropskou skupinu pro etiku ve vědě a nových technologiích, která je nezávislým poradním orgánem Komise v této oblasti, aby zaujala stanovisko k etickým aspektům klonování zvířat pro účely výroby potravin. Její stanovisko bylo zveřejněno v lednu letošního roku. Evropská skupina pro etiku vyjádřila s ohledem na současnou úroveň utrpení a zdravotních problémů náhradních matek a zvířecích klonů pochybnosti týkající se toho, zda je klonování zvířat pro účely výroby potravin z etického hlediska oprávněné. Skupina zaujala stanovisko, že v současnosti neexistují přesvědčivé argumenty pro zdůvodnění výroby potravin z klonů a jejich potomstva. Obavy, které skupina vyjádřila, nyní zkoumá Komise.
Podle mezinárodních předpisů musí být omezení dovozu výrobků založeno na oprávněných obavách, nesmí být diskriminační a musí být přiměřená sledovanému cíli. Podle pravidel celosvětového obchodu mohou být dovozy potravinářských výrobků ze třetích zemí pozastaveny, pokud představují vážné ohrožení zdraví zvířat nebo veřejnosti. Komise zváží na základě uskutečněných studií a stanoviska EFSA, zda je potřeba taková omezení uložit. Jsem si jist tím, že tak brzy učiní.
Agnes Schierhuber
jménem skupiny PPE-DE. - (DE) Vážený pane předsedající, dnešní rozprava je zcela nevyhnutelná, neboť představuje způsob, jak upozornit na nebezpečí spojená s klonováním. Jsem velmi vděčná panu Neilu Parishovi, že Komisi položil tuto otázku k ústnímu zodpovězení. Jedna věc je naprosto jasná, a sice to, že zdravotní stav zvířat odpovídá bezpečnosti potravin.
Jak víme, existují různé druhy postupů klonování: terapeutické klonování, reprodukční klonování a klonování DNA. Dnes diskutujeme o reprodukčním klonování. Reprodukční klonování znamená vytvoření geneticky identické kopie něčeho: rostliny, zvířete, a jednou, pokud pocítíme potřebu překročit všechny hranice, možná dokonce i lidské bytosti.
Když se však klonování používá při rozmnožování zvířat za účelem výroby potravin, vznikají problémy. Prvním z nich, na který bych ráda upozornila, je vysoká míra ztrát. Od Američanů víme, že přežívá jen velmi malé množství klonů. Klonování za účelem výroby potravin proto není výnosné. Klon má od samého počátku genetický věk originálu. Pokud je tedy originálem šestiletá kráva, pak klonem bude tele, jehož geny mají šest let. Klonovaný genom se při klonování nevyhnutelně poškodí. To způsobuje náchylnost klonu k chorobám a parazitům.
Paní komisařko, pokud se klonování uskuteční během několika generací, dojde ke kumulativnímu snížení genetické rozmanitosti, na níž závisí přežití druhů, protože jim umožňuje přizpůsobovat se změnám v jejich přirozeném prostředí.
Přestože na počátku jsou ty nejlepší úmysly, vzniká otázka, zda si lidstvo může vůbec dovolit zasahovat do nejpřirozenějších biologických procesů. Zdá se mi, že něco, co fungovalo miliony let, není potřeba měnit. Lidský život je v každém případě příliš krátký na to, aby lidé získali zkušenost s dlouhodobými účinky svých činností. Doufám, že nebudeme stát před stejnou volbou jako Goethův Čarodějův učeň, který se nemohl zbavit duchů, jež vyvolal.
Csaba Sándor Tabajdi
jménem skupiny PSE. - (HU) Vážený pane předsedající, zcela souhlasím s návrhem pana Parishe: potřebné jsou zde dva druhy nulové tolerance. Zaprvé, všichni souhlasíme s tím, že klonovaná zvířata by neměla žádným způsobem vstupovat do potravinového řetězce. Zcela souhlasíme také s tím, že klonovaná zvířata z Argentiny, Brazílie ani z žádných dalších zemí mimo Unii by se neměly žádným způsobem dostávat do Evropské unie. Chtěli bychom požádat Komisi, aby to zaručila. Domnívám se, že tato dvojnásobná nulová tolerance je podstatou návrhu pana Parishe. Paní Schierhuberová i pan Parish uvedli, že zde je ještě obrovské riziko, že neexistují žádné skutečné a přiměřené kontroly ani monitorování, že kontrolní vzorky a zkoušky nejsou vyhovující a že neexistují žádné zkoušky určené pouze pro prasata či skot. Proto zde existuje obrovské riziko. V podstatě by se to dalo shrnout slovy, že klonovaná zvířata by se neměla dostat do potravinového řetězce a že by bylo samozřejmě absurdní a hloupé bránit genetickému inženýrství a bioinženýrskému výzkumu. Výzkum je jedna věc, potravinový řetězec je však druhá věc. Zatřetí, potřebujeme dlouhodobé, spolehlivé kontroly nezávislé na organizacích v tomto odvětví, stejně jako nezávislé monitorování během většího množství delších období. Děkuji vám za pozornost.
Mojca Drčar Murko
jménem skupiny ALDE. - Vážený pane předsedající, ze zkušenosti s jinými otázkami, které se zabývají bezpečností potravin a nastolením vhodných otázek souvisejících se vztahy mezi lidmi jako dominantním druhem a zvířaty, víme, že vnímání veřejnosti velmi závisí na konkrétních poznatcích o této záležitosti. Spotřebitelé jsou v souvislosti s utrpením a poraněními hospodářských zvířat stále citlivější. Proto musí být řádně informováni o rizicích, která jsou s klonováním zvířat spojena. Potřebná je vzdělávací kampaň i vysvětlování toho, jak velmi nehospodárný proces zatím klonování představuje.
EFSA konstatovala, že obavy o bezpečnost v souvislosti s potravinářskými výrobky z klonů hospodářských zvířat v porovnání s tradičně rozmnožovanými zvířaty jsou neopodstatněné. EFSA však ve své nedávné zprávě zdůraznila také to, že tento postup má závažné dopady na zdravotní stav a životní podmínky zvířat.
Tato otázka poukazuje na sociální problémy, které nás důrazně vedou k zákazu klonování zvířat za účelem výroby potravin i k zákazu dovozu klonovaných zvířat a jejich potomstva.
Janusz Wojciechowski
jménem skupiny UEN. - (PL) Vážený pane předsedající, naše civilizace žije z využívání zvířat a určitě v tom bude dále pokračovat. Zabíjíme zvířata, abychom uspokojili své potřeby, ale stanovíme rovněž určité normy. Alespoň my, Evropané, ukládáme omezení související s možným utrpením zvířat a podporujeme jejich dobré životní podmínky. Naše právní předpisy stanoví, že zvíře není věcí.
Klonování zvířat je rozporuplný vědecký úspěch. Na druhé straně, klonování zvířat k hospodářským účelům představuje etické zneužívání. Není to chov, ale výroba zvířat. Vychází z principu výrobní linky, ale i z principu kopírovacího zařízení. Měli bychom jej odmítnout z morálních důvodů, ve jménu respektování zvířat, ale i ve jménu naší vlastní lidskosti. Od zacházení se zvířaty jako s věcmi je už jen krok k tomu, abychom zacházeli i s lidskými bytostmi jako s věcmi. Od klonování zvířat je již jen malý krok ke klonování lidí. Toto usnesení podporuji ve jménu Unie pro Evropu národů.
David Hammerstein
jménem skupiny Verts/ALE. - (ES) Vážený pane předsedající, zajímalo by mne, čeho chceme dosáhnout zákazem klonování zvířat za účelem výroby potravin? Co si slibujeme od uplatňování zásady prevence a od zákazu dovozu klonovaných zvířat? Čeho chceme dosáhnout tím, že přestaneme zacházet se zvířaty jako s pouhými věcmi a vystavovat je zbytečnému utrpení?
Ovce Dolly zemřela nemocná a znetvořená. Pokus s ovcí Dolly byl chybou. Zdá se však, že jsme se z toho nepoučili.
Klonování zmenšuje genetickou rozmanitost, může způsobovat větší náchylnost zvířat k chorobám. Může tak nastat situace, kdy vnímavé bytosti, naši zvířecí příbuzní, kteří cítí a zakoušejí bolest, budou podstupovat větší utrpení.
Kartika Tamara Liotard
jménem skupiny GUE/NGL. - (NL) Vážený pane předsedající, chci co nejupřímněji poděkovat panu Parishovi a v plném rozsahu podpořit jeho připomínky. Bylo prokázáno, že klonování způsobuje zvířatům utrpení. K témuž závěru dospěl i Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA). Připustíme-li klonování zvířat za účelem výroby potravin, budeme čelit nejen utrpení zvířat a etickým námitkám, ale i následujícím problémům: je velmi sporné, zda spotřebitelé vůbec chtějí jíst klonované maso; není jisté, zda to bude bezpečné, a kromě toho, veřejná diskuse o klonovaných potravinách ve skutečnosti ještě vůbec nezačala.
Proto vážně protestuji proti skutečnosti, že Komise se vůbec odvažuje navrhnout, aby bylo klonování začleněno do nového nařízení o potravinách. Komise tím nepřímo naznačuje, že by mohla klonování zvířat za účelem výroby potravin podpořit. Proto i v této zprávě Komisi naléhavě žádám, aby své stanovisko přehodnotila. Vyzývám ji rovněž k tomu, aby s ohledem na všechny námitky neprodleně předložila návrhy na úplný zákaz klonování zvířat.
Jim Allister
Vážený pane předsedající, pokoušet se zlepšit kvalitu dobytka šlechtěním našich nejlepších zvířat je správné a přirozené. Je to zajištěno umělým oplodněním a přenosem embryí. Klonování je však něčím zcela jiným: jak prokázala Agentura Spojeného království pro potravinové normy, je to velký skok daleko za hranice podání pomocné ruky matce přírodě.
Kromě etických otázek a nebezpečí klonování v humánní oblasti vzbuzují skutečné obavy i životní podmínky zvířat. Mezi tyto problémy patří předčasné stárnutí a zdravotní problémy, pozorované v případech klonování, které se dostaly na první stránky novin a byly sledovány veřejností, jako například ovce Dolly. Více než experimenty s přírodou by nám prospělo, kdybychom věnovali více peněz na řešení chorob zvířat.
Z hlediska spotřebitele je zde rovněž otázka kvality potravin, neboť klonovaná stáda by měla všechna stejnou náchylnost k týmž kmenům určité choroby, zatímco genetická rozmanitost je jedním z nejlepších způsobů ochrany proti nekontrolovatelným vypuknutím chorob. Ať se na tento problém dívám jakkoliv, skutečně nenacházím nic, co by mne přesvědčilo, že klonování zvířat je správné, nevyhnutelné nebo že je ve veřejném zájmu.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Vážený pane předsedající, pokud je ochrana biologické rozmanitosti prioritou Evropské komise, pak by se zde nemělo hovořit o klonování. Rád bych si vyslechl argumenty ve prospěch klonování zvířat za účelem výroby potravin. Máme se řídit jen hospodářskými úvahami? A co etické a společenské otázky? A co otázky zdraví?
Než se rozhodneme povolit prodej takovýchto potravin na trhu EU, musíme k tomu mít svolení našich občanů. Já osobně si nejsem jist tím, zda bych dokázal sníst řízek z klonovaného vepře nebo vypít mléko z klonované krávy.
Místo geneticky modifikovaných potravin a potravin z klonovaných zvířat by nás měla zajímat spíše opatření na podporu návratu k přírodním potravinám, které jsou ekologické, zdravé a neobsahují žádné chemické látky. Ponechme klonování v oblasti výzkumu. Podle mého názoru je cesta z laboratoře k noži a vidličce evropského spotřebitele ještě dlouhá a visí nad ní dosud velké množství otazníků. A protože je zde dosud tolik nezodpovězených otázek, jsem přesvědčen o tom, že bychom v této záležitosti neměli jednat unáhleně.
Komise by neměla jednat ani proti názoru evropských občanů. Jsem si jist tím, že i kdyby bylo povoleno uvádět na trh EU potravinářské výrobky získané z klonovaných zvířat a i kdyby byly tyto výrobky jasně označeny tak, aby se lidé museli k jejich koupi vědomě rozhodnout, příliš veliké množství odběratelů by mezi spotřebiteli v EU nenašly.
Pokud zavedeme výrobky získané z klonovaných ovcí, drůbeže, koz či dobytka, zničíme obraz evropského zemědělského modelu, který přikládá tak veliký význam ochraně životního prostředí a dobrým životním podmínkám zvířat.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Vážený pane předsedající, i já plně podporuji návrh pana Neila Parishe, týkající se zákazu používání klonovaných zvířat k výrobě potravin. Již poměrně dlouho však sleduji snahu Komise zavést v členských státech právní podmínky, které povedou k hromadné distribuci geneticky modifikovaných potravin a v budoucnosti možná i masa z klonovaných zvířat.
V mnohých zemích včetně Polska schválily místní orgány usnesení, která požadují, aby byly vytvořeny celé oblasti (nebo dokonce celá země) bez GMO. Komise pod tlakem průmyslových lobby tato usnesení ignoruje a prosazuje uvedení geneticky modifikovaných potravin na trh. Členské státy EU dluží veřejnosti jasnou odpověď: podporují zdravé, přírodní potraviny nebo geneticky modifikované a klonované potraviny? V tomto nesmíme být pokrytečtí.
Paní komisařky bych se rád také zeptal, jak chce v budoucnosti chránit veřejnost před nevědomým nákupem potravin, které by mohly pocházet z klonovaných zvířat? Tyto potraviny nebudou zvláštním způsobem označovány, protože dovozci se budou pokoušet propašovat je na evropský trh.
John Purvis
Vážený pane předsedající, můj hlas v této diskusi bude jiný, protože člověk, aby uspokojil své potřeby, manipuluje s rozmnožováním zvířat a zvyšuje jejich produktivitu už celá století. Existuje zde jasná kontinuita: od přirozeného oplodnění po umělé, přenos embrya, rozdělení embrya, oplodnění in vitro, přenos buněčných jader blastomer, přenos buněčných jader zárodků a nyní přenos jádra somatické buňky.
O každém novém vývoji se říkalo, že zachází příliš daleko, a vždy, když byla zlepšena a zdokonalena technika, dostavily se úspěchy a předpokládané problémy zmizely.
Zemědělské svazy začínají nyní předvídat, jaký užitek by využívání klonování mohlo přinést v souvislosti se zdravotním stavem a dobrými životními podmínkami zvířat. Úřad pro bezpečnost potravin říká: "Neexistují žádné údaje, které by svědčily o rozdílech mezi potravinářskými výrobky ze zdravého klonovaného dobytka a prasat a jejich potomků v porovnání s potravinářskými výrobky ze zdravých, tradičně rozmnožovaných zvířat." Úřad neshledává ani žádná rizika týkající se životního prostředí, vidí naopak přínosy: ochrana vysoce hodnotných zvířat a jejich genetiky, zachování a dokonce opětovné zavedení ohrožených plemen, odstranění nebezpečných patogenů a jejich mezinárodního přenosu, zvýšení produktivity a konkurenceschopnosti a podpora výzkumu a vývoje v Evropě.
Proč tedy my, Evropané, znovu a znovu padáme do bezmyšlenkovité pasti nedůvěry vůči každému novému vývoji a spěcháme se zákazem nových věcí? Podívejme se na to, co se stalo s GMO. Diskutujme tedy, debatujme a své argumenty zakládejme na vědě a na faktech. Naléhavě žádám Komisi, aby pečlivě sledovala vývoj, podporovala výzkum, objasňovala vědu, bránila fakta, ale nezakazovala. Opusťme toto nepřesné, nelogické a mylné usnesení.
Mairead McGuinness
Vážený pane předsedající, aby si pan Purvis nemyslel, že je sám, pokusím se jít střední cestou. Tato diskuse je velmi důležitá a je ostuda, že se koná v tak pozdní hodinu. První část rozpravy Evropského parlamentu jsem poslouchala ve své kanceláři, což může být neobvyklé, ale je to praktické.
Ráda bych uvedla několik bodů: v rozpravě mne nyní znepokojuje spojování geneticky modifikovaných potravin a klonování zvířat. Nepatřím mezi ty, kdo požadují zákaz GMO, neboť v Irsku používáme velké množství geneticky modifikovaných přísad do krmiv pro zvířata a musíme je používat i nadále. Obavy z klonování, o nichž dobře hovořil předseda Výboru pro zemědělství, pan Parish, se týkají životních podmínek. Je zde zřejmá obava z utrpení zvířat. Na tento problém je potřeba se podívat blíže.
Výzvou k zákazu využívání klonovaných zvířat k výrobě potravin nemusí být tento problém vyřešen ve výzkumné etapě tohoto procesu. Přestože tedy mou bezprostřední reakcí, jako členky Výboru pro zemědělství, bylo toto usnesení podpořit, jsem ráda, že jsme tuto otázku nastolili, a blahopřeji výboru a jeho předsedovi za to, že tak učinili. Můj správný instinkt mi nyní říká, že pan Purvis je možná na správné cestě a že úplný zákaz by mohl být příliš radikálním krokem. Očekávám velmi uvážlivé stanovisko Komise.
James Nicholson
Vážený pane předsedající, především mi dovolte, abych ocenil, že máme příležitost k této rozpravě. Myslím, že je velmi aktuální.
Tento předmět vzbuzuje veliké obavy. Nelíbí se mi, že v Evropě nemáme dostatečnou kontrolu, která by zabezpečila, aby klonovaná zvířata nevstupovala do potravinového řetězce ani se do něj nedostávala. Chápu potřebu umožnit chov a rozvoj zvířat a plně chápu to, co říká pan Purvis. Nechci bránit rozvoji vědy, ale jsem pevně přesvědčen, že musíme stanovit jasná kritéria a kontroly. V souvislosti se životními podmínkami zvířat mám tytéž obavy jako pan Parish. Mám skutečně veliké obavy o dobré životní podmínky zvířat, neboť velmi vysoké procento klonovaných zvířat ve velmi raném věku trpí.
Dovolte mi to zopakovat: nejsem proti, ani si nepřeji stát v cestě futuristickému vývoji. V minulosti jsme udělali mnoho chyb. Neudělejme je i v případě této choulostivé otázky. Ochraňme potravinový řetězec před klonovanými zvířaty. Nesouhlasím s používáním těchto zvířat v potravinovém řetězci.
Androulla Vassiliou
členka Komise. - Vážený pane předsedající, stanovisko Evropského parlamentu k této nové technologii a jejím důsledkům je pro mne samozřejmě velmi důležité a názory vážených pánů poslanců vítám. Chci především říci, že stanovisko EFSA nám poskytuje nové podněty k zamyšlení. Musíme brát v úvahu velké množství faktorů. Souhlasím s tím, že nová směrnice o potravinách není tím správným nástrojem k řešení otázky potravin z klonovaných zvířat. Můžeme o tom diskutovat během jednání o návrhu této nové směrnice.
Protože jsem však slyšela mnohé řečníky hovořit o klonování a genetické modifikaci, jako by to bylo totéž, chci to jasně vysvětlit. Není tomu tak: genetická modifikace a klonování jsou dvě rozdílné techniky. Odborné stanovisko uvádí, že klonování nemění genetický materiál a klony jsou jen genetickými kopiemi zvířat.
Na závěr svých poznámek vás chci ujistit, že Komise ve všech svých dalších krocích pečlivě prozkoumá všechny rozhodující faktory.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Dostal jsem návrh usnesení, který předložil Výbor pro zemědělství a rozvoj venkova.
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu dne 3. září v 11:30.
Písemná prohlášení (článek 142)
Magor Imre Csibi  
písemně. - Pro mnohé lidi je klonování zvířat za účelem výroby potravin riskantním a morálně nepřípustným postupem, přestože při něm budou dodržovány přísné podmínky a přestože EFSA dospěje k názoru, že klonované maso a běžné maso jsou rovnocenné. Tento názor posiluje současný stupeň utrpení a zdravotních problémů klonovaných zvířat. Proč bychom měli podporovat techniku, která působí utrpení a smrt tolika zvířatům, když fungují tradiční metody? Tato technika nezlepšuje chov zvířat a bezpečnost potravin ani bezpečnost poskytování. Spotřebitelům nepřináší žádný viditelný užitek.
Evropští spotřebitelé kromě toho vyjádřili při mnoha příležitostech přání, aby na svých stolech neměli potravinářské výrobky z klonů ani z jejich potomstva. Je tu legitimní výzva a vysílá jasný signál, tak proč vůbec uvažujeme o klonování za účelem výroby potravin? Lidé chtějí mít kontrolu nad tím, co jedí, a obávají se, že jim bude klonování nakonec vnuceno. Jsem přesvědčen, že nechceme-li dále ztrácet podporu veřejnosti pro evropský projekt, musíme lépe naslouchat hlasům veřejnosti a prosazovat je. Proto žádám, aby nedocházelo ke klonování zvířat za účelem výroby potravin.
Anna Záborská  
písemně. - Při čtení textu tohoto usnesení jsem byla překvapena. Chci říci především to, že jej při hlasování podpořím, ale mám několik poznámek:
bod B. vzhledem k tomu, že postupy klonování vykazují nízkou míru přežití přenesených embryí a klonovaných zvířat,...mnoho klonovaných zvířat zahyne v raných stadiích života....
Jaká by byla budoucnost lidstva, kdyby se i lidé těšili tak obdivuhodné pozornosti a kdybychom přestali zmrazovat lidská embrya?
bod C. .....míra úmrtnosti a nemocnosti klonovaných zvířat je vyšší než u pohlavně rozmnožovaných zvířat...ztráty a poruchy ve vysokém stadiu březosti zřejmě ovlivní životní podmínky náhradních matek,...
Jaká by byla budoucnost lidstva, kdyby celá společnost vzala podporu matek rodin stejně vážně, jak vážně chráníme náhradní matky u zvířat?
bod D. ...vzhledem k současné míře utrpení a zdravotních problémů náhradních matek a živočišných klonů vyjádřila Evropská skupina pro etiku pochybnosti o tom, zda je klonování zvířat...oprávněné z etického hlediska...
Jaká by byla budoucnost lidstva, kdyby vzala tato skupina v úvahu utrpení žen, které se stanou náhradními matkami, aby zlepšily svou finanční situaci, stres žen po opakovaně neúspěšném umělém oplodnění, nebo kdyby důsledně zakázala používání lidských embryí k výzkumným účelům, neboť je to morálně nepřípustné?
Jak šťastná jsou zvířata! Jak ukázalo toto usnesení, v určitých případech jsou chráněna lépe než lidé.
