Evropa 2020 - nová evropská strategie pro zaměstnanost a růst (rozprava) 
Předseda
Dalším bodem je prohlášení Rady a Komise o Evropě 2020 - nová evropská strategie pro zaměstnanost a růst.
Diego López Garrido
Vážená paní předsedající, jsem rád, že se řeší téma, které je pro Radu a španělské předsednictvím nanejvýš důležité, a sice strategie pro Evropu do roku 2020 pro růst a kvalitní pracovní místa.
Jak již bylo řečeno, vzpamatováváme se z nejhorší hospodářské krize od 30. let minulého století a musíme udělat vše, co je v našich silách, abychom zajistili oživení, které v Evropské unii začínáme pozorovat, v souladu s odhady, které dnes předložila Komise, a abychom zároveň zmírnili sociální dopady krize.
Nicméně právě tak jako tato krátkodobá činnost , kterou provádějí členské státy a evropské orgány, se musíme dívat se za obzor tohoto desetiletí a zajistit udržitelnost našeho sociálního modelu, evropského sociálního modelu. Je to dvojí výzva, která je ve strategii Evropa 2020 obsažena.
Jedná se o to, abychom neupadli zpět do krize, která ještě úplně neskončila. Toho dosáhneme především zavedením strategie růstu, modelu růstu, který je přizpůsoben nové době. Musí to být zároveň strategie růstu, která je proveditelná a vymahatelná, a která představuje hlavní politický a hospodářský závazek Evropské unie na příštích několik let.
Jak dobře víte, neformální jednání o strategii Evropa 2020 začala mezi hlavami států a předsedy vlád dne 11. února.. Tato strategie pak byla projednána v březnu na zasedání Evropské rady a v průběhu tohoto půl roku se o ní jednalo i v mnoha uskupeních Rady za předsednictví španělské vlády.
V březnu vyslala Evropská rada signál k zahájení strategie Evropa 2020, s konečnou platností o tom bude rozhodnuto na červnovém zasedání Evropské rady, a zavedla prvky, strukturu, a dokonce i plán pro budoucí rozvíjení strategie.
Strategie bude zaměřena na klíčové otázky Evropy: na znalosti a inovace, udržitelné hospodářství, které požadoval Evropský parlament, vysokou zaměstnanost a sociální začlenění.
Z těchto pěti klíčových cílů byla konkrétně vyčíslena míra zaměstnanosti, a to 75 % pro muže a ženy, investice do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP a "cíle 20/20/20" pro boj se změnou klimatu. Cíl pro snížení míry předčasného ukončování školní docházky a zvýšení podílu obyvatelstva s vyšším vzděláním nebyl dosud vyčíslen, stejně tak nebyl stanoven cíl pro podporu sociálního začlenění, a zvláště cíl pro snižování chudoby.
Tohle všechno vychází ze sdělení přijatého Komisí, které bylo rozhodujícím faktorem v následném rozhodnutí a závěrech přijatých na březnovém zasedání Evropské rady.
Za prvé, struktura strategie Evropa 2020 má několik integrovaných hlavních směrů. Komise právě předložila svůj návrh na zaměření těchto integrovaných směrů - španělské předsednictví se zavázalo ke spolupráci ve všech příslušných oblastech působení Rady, aby Rada pro hospodářské a finanční záležitosti a Rada pro zaměstnanost, sociální politiku, otázky zdraví a ochranu spotřebitele mohla v červnu informovat Evropskou radu - a dále také hlavních směrů pro zaměstnanost, které vyžadují stanovisko Evropského parlamentu.
Za druhé, máme hlavní cíle, o nichž jsem se zmínil dříve.
Za třetí, nová strategie zahrnuje nové prvky, a sice národní cíle. Každý členský stát musí stanovit své národní cíle, ale ty musí být samozřejmě začleněny do evropských cílů a podporovány Komisí a Radou.
Za čtvrté, hovořilo se také o tzv. "překážkách", které formují růst na vnitrostátní úrovni. Něco nového je také v souvislosti s Lisabonskou strategií, španělské předsednictví se zaměří především na ty, které ovlivňují vnitřní trh.
Za páté, existují "vzorové iniciativy", které vypracovává Komise. Chceme, aby první z nich byla realizována během španělského předsednictví. Jedná se o digitální agendu, kterou se bude zabývat květnové zasedání Rady pro dopravu, telekomunikace a energetiku, po sdělení, které se Komise zavázala zveřejnit dne 18. května.
Na závěr bych chtěl, paní předsedající, říci, že ohledně nové strategie budou v některých uskupeních Rady probíhat konkrétní diskuse a, pokud možno, chceme, aby tyto diskuse byly veřejné, jako například ta příští na zasedání Rady pro vzdělávání, mládež a kulturu.
Chtěl bych zdůraznit, že práce pochopitelně nebude dokončena v červnu. Tedy v době, kdy bude strategie Evropa 2020 zahájena, ale že práce nebude dokončena ani poté. Bude nutno ji zavést a provádět prostřednictvím programů vnitrostátních reforem.
Nakonec bych rád řekl, že z hlediska "řízení" strategie bude Evropská rada hrát důležitou úlohu. (Důležitou úlohu hrála hned od začátku a myšlenku opakovaně podpořilo španělské předsednictví i předseda Evropské rady pan Van Rompuy, který sehrál velmi specifickou úlohu.) Evropská rada bude, společně s Evropskou komisí, hrát velmi významnou úlohu a ujme se velmi důležitého úkolu při rozvíjení i řízení této strategie. To budou dva hlavní orgány pro uplatňování této strategie, která má již konkrétní nástroje, které chceme všichni využívat.
José Manuel Barroso
předseda Komise. - Paní předsedající, Evropa byla postavena před nelehkou volbu. K hospodářské a finanční krizi bychom mohli zaujmout přístup tzv. ožebračování souseda ("beggar-thy-neighbour"), postoj sauve qui peut, který by ohrozil všechno, čeho jsme za posledních 60 let dosáhli. Nebo bychom mohli účinným způsobem zvýšit evropskou spolupráci a využít všech nástrojů, které máme k dispozici.
Události posledních několika měsíců - pokračující tržní nestabilita, potřeba dalších reforem finančních trhů a potřeba rozhodné konsolidace veřejných financí - jednoznačnost této volby jen zvýraznily. Musíme zdůraznit význam evropského rozměru více než kdy jindy a přesně to máme možnost s cíli strategie Evropa 2020 udělat.
Byl jsem vyzván k tomu, abych k vám nyní promluvil o strategii Evropa 2020, ale pohlížet na tento soubor opatření pro inteligentní, udržitelný a integrovaný růst izolovaně opravdu nemá smysl, protože jedním z klíčových závěrů, který můžeme z krize, kterou právě procházíme, vyvodit je ten, že musíme spolupracovat na všech úrovních a ve všech oblastech, abychom vyplnili mezery v rámci pro regulaci a dohled nad finančními trhy, obnovili makroekonomickou stabilitu a ozdravili veřejné finance, zahájili strukturální reformy, které mohou nasměrovat Evropu na cestu udržitelného růstu a zaměstnanosti.
Všechny tyto tři oblasti jsou stejně důležité - máme-li dosáhnout svých cílů, musíme uspořádat všechny tři. Tohle všechno tedy vyžaduje celostní přístup, reformy finančních trhů, posílené ekonomické řízení, strategii pro Evropu do roku 2020 pro udržitelný, integrovaný, inteligentní růst a vedení globálních reforem prostřednictvím skupiny G20, protože mnohé z těchto otázek mají vnější rozměr. Musíme inteligentním způsobem využít všech nástrojů, které máme k dispozici, a uvědomit si, že každý z nich má dopad na všechny ostatní. Dovolte mi, abych se většiny z nich krátce dotknul. Nebudu se už vracet finančním otázkám, o kterých jsem se právě zmínil v předchozím prohlášení, ale dovolte mi, abych se na začátku zmínil o skupině G20.
Skupina G20 byla nápomocná při řešení finanční a hospodářské krize a při zlepšování správy na globálnější úrovni. Evropská unie si může připsat velkou zásluhu v tom, že skupině G20 poskytuje podněty a ideově ji zásobuje. Obzvlášť k tomu přispěla Komise, která zajistila, že se zájmy všech 27 členských států náležitě odrážejí v naší činnosti. Budeme usilovně pracovat na tom, abychom na červnovém summitu v Torontu a na listopadovém summitu v Soulu zajistili Evropské unii vůdčí postavení.
Hlavním cílem bude dostat od skupiny G20 jasný signál ohledně strategie ústupu v zájmu podpory oživení - takového, ve kterém budou hrát svou úlohu všechny hlavní ekonomiky. Některé nerovnováhy, které stály u vzniku této krize, musíme řešit v celosvětovém měřítku. Měli bychom také zajistit, aby zátěž opětovného vyvažování globálního růstu sdíleli všichni členové skupiny G20. V této souvislosti bude důležité zvyšování informovanosti o naší strategii pro Evropu do roku 2020 a posílená hospodářské koordinace v EU všeobecně, a zvláště v eurozóně. Je důležité, aby Evropa vystupovala vůči skupině G20 koordinovaně.
Dalším cílem bude pokračování v reformě finančního trhu. Musíme i nadále vyvíjet tlak na naše mezinárodní partnery, aby včas a důsledně plnili stávající závazky skupiny G20 za rovných podmínek.
Navíc si myslím, že nastal ten správný čas k tomu, aby skupina G20 vyslala důrazný signál, jakým způsobem se finanční sektor může podílet na financování nápravy bankovnictví. Měli bychom usilovat o koordinovaný a důsledný přístup. Silný podnět by vyslala celosvětová dohoda o odvodech pro stabilitu bankovního sektoru ve spojení s konkrétními opatřeními na řešení krize. Jak nedávno navrhl MMF, toto by bylo možno doplnit o daň z finančních aktivit nebo zisků. Bude to diskuze mimořádně obtížná. Musím vám říci, jak vyplývá z přípravných prací, ve kterých pokračujeme se svými partnery ve skupině G20, že těch, kteří s touto myšlenkou nesouhlasí, je mnoho. Domnívám se však, že bychom se jí měli držet dále. Poselství Evropské unie bude nepochybně nejsilnější tehdy, pokud budeme vystupovat jednotně a pokud budeme moci říci, že Evropská unie svůj domácí úkol splnila.
Proto bychom se před jednáním v Torontu měli snažit dosáhnout dohody o klíčových souborech pro regulaci finančních služeb, o nichž jsem se dnes odpoledne již zmiňoval. To bude od této sněmovny i Rady vyžadovat pružný přístup a tvůrčí pragmatismus.
Tím se dostávám k podstatě strategie Evropa 2020 - nyní zasazené do náležitých souvislostí jako součást celostního přístupu, o němž jsem hovořil na začátku. Jak víte, hlavní prvky strategie Evropa 2020 byly hlavami států a předsedy vlád přijaty v březnu. Měli jsme několik příležitostí, abychom o nich zde ve sněmovně diskutovali. Ještě předtím, než jsme předložili návrh, Komise s vámi tuto věc konzultovala. Nyní musíme strategii rozpracovat podrobně; všem je jasné, že je neodkladně nutné jednat. Jak bylo zdůrazněno v některých prohlášeních v předchozí rozpravě, jedním ze závěrů, jenž z této finanční krize a z problémů eurozóny vyplývá, je, více než kdy jindy, nutnost koordinovaně a rozhodným způsobem pokračovat ve strukturální reformě.
Lepší koordinace našich hospodářských politik je zásadní součástí strategie Evropa 2020. Ještě než tato krize v Řecku vypukla, doporučovali jsme a navrhovali jsme větší koordinaci hospodářských politik. To je naprosto nezbytné k tomu, abychom zabránili krizím v budoucnu. Pokud chceme krizi úspěšně překonat, je nezbytné obnovit růst, převést tento růst do většího počtu kvalitnějších pracovních míst a nakonec Evropě zajistit udržitelnou a integrovanou budoucnost.
V pěti cílech navrhovaných Komisí panuje nyní z velké části shoda; přesné číselné údaje byly stanoveny procíle v oblasti zaměstnanosti, výzkumu a vývoje a boje proti změně klimatu.
Cílové číslo pro oblast vzdělávání - snížení počtu případů předčasného ukončení školní docházky a zvýšení podílu obyvatelstva s vysokoškolským nebo obdobným vzděláním - bude dohodnuto na zasedání Evropské rady v červnu 2010, s přihlédnutím k návrhu Komise.
Jsem také pevně odhodlán získat konkrétní cílový číselný údaj týkající se boje proti chudobě a sociálnímu vyloučení. Nemůžeme jednoduše akceptovat pokračující ostudný stav, kdy je 80 milionů lidí v Evropské unii ohroženo chudobou. Práce v Radě na této otázce pokračují a já udělám vše, co bude v mých silách, abych přesvědčil členské státy o důležitosti tohoto cíle s vědomím, že tato sněmovna naše odhodlání sdílí.
Strategie Evropa 2020 musí být vyváženým programem. Samozřejmě, že sociální spravedlnost nemůže existovat bez konkurenčního trhu, ale zároveň nejsme ani ochotni přijmout hospodářsky výkonnou Evropu bez spravedlnosti.
Abychom zajistili dosažení cílů stanovených na úrovni EU, lepší a účinnější sledování pokroku členských států umožní národní cíle.. Proces stanovování těchto vnitrostátních cílů probíhá v členských státech ve spolupráci s Komisí.. Věřím, že tyto cíle budou odsouhlaseny na červnovém zasedání Evropské rady, aby bezprostředně poté bylo možno začít s jejich realizací.
Komise minulý týden vydala návrh na integrované hlavní směry. Ty odrážejí priority strategie Evropa 2020. Počet hlavních směrů je omezenější než posledně - nyní jich máme 10 oproti 24 - což podpoří vlastnictví nástroje ze strany všech různých subjektů. To pokládám za pokrok.
Na červnovém zasedání Evropské rady měly být politicky schváleny zásady, které stojí na pozadí těchto integrovaných hlavních směrů, ale budou samozřejmě přijaty až poté, co je projednáme s vámi - Evropským parlamentem - což jak doufám, bude co nejdříve.
Strategie pro Evropu na rok 2020 není jen inspirací, výčtem cílů, není pouhou vizí - je programem reformy. Na evropské úrovni budou přijata opatření, ale stejně důležité je, že reformy bude nutno přijmout ve všech našich 27 členských státech při plném respektování zásady subsidiarity. Vysvětlíme, co je nutno provést na evropské úrovni a co musí být provedeno na úrovni vnitrostátní. Klíčové bude provedení, jak uvedl významný zástupce Rady, pan López Garrido, na úrovni členských států je nyní mnohem větší povědomí o nutnosti posílit evropské řízení. Věřím, že členské státy se z některých nedostatků Lisabonské strategie poučily, ve které mnohé cíle, ne-li všechny, byly ve skutečnosti dobré a správně nasměrované, ale chyběl, přiznejme si to, dostatečný pocit vlastnictví a dostatek energie pro provádění programů. Proto je třeba tuto mezeru v dosahování cílů, která na základě Lisabonské strategie převládla, vyplnit. Za tímto účelem máte hrát klíčovou úlohu při zajišťování úspěšného provádění strategie pro Evropu do roku 2020.
Vy, Evropský parlament - kromě své úlohy spolutvůrce zákonů - můžete také velice účinně mobilizovat občany a rovněž - proč ne? - národní parlamenty. Zásadně důležitý je druh vztahů, když dovolíte, které Evropský parlament navazuje s národními parlamenty. A tak jsme si jisti, že tyto reformy jsou považovány nejen za reformy, které provádějí "oni" v Bruselu, nebo někdy ve Štrasburku, nýbrž i za reformy, které provádíme my na všech úrovních evropské společnosti. Pocit naléhavosti, nutnost reforem musejí sdílet všechny hlavní socioekonomické a politické subjekty, na všech úrovních vlády, ale také sociální partneři. To považuji za velmi důležité a vítám všechna prohlášení předsedy vlády Zapatera ohledně nutnosti tyto sociální partnery zapojit. Musíme tedy zajistit důslednější společné řízení prostřednictvím propojení všech našich nástrojů koordinace: Evropa 2020 a hlášení a hodnocení Paktu stability a růstu prováděné souběžně, abychom tak sloučili prostředky a cíle; vklad ze strany Evropského výboru pro systémová rizika za účelem zajištění celkové finanční stability; strukturální reformy; opatření na zvýšení konkurenceschopnosti; makroekonomický vývoj - to vše dohromady nás má vyvést z krize a postavit pevně na cestu k inteligentnímu, udržitelnému a integrovanému růstu.
Pokud to myslíme s ekonomickým řízením vážně, je to jediný způsob, jak to udělat. Nemůžeme hovořit o vážném ekonomickém řízení na evropské úrovni a oddělovat makroekonomiku od mikroekonomiky, oddělovat vnitřní od vnějšího.
Potřebujeme proto, aby se členské státy a evropské orgány na tyto otázky zaměřily celostně a aby všechny tyto nástroje spojily - to je jediný způsob jak také naší strategii dodat určitou důvěryhodnost.
Na začátku tohoto vystoupení jsem hovořil o nelehké volbě a Komise ví, kterými cestami se chce ubírat. Jsem přesvědčen, že tato sněmovna takovouto volbu sdílí - volbu rozhodnosti, volbu pro Evropu - a zatímco budeme v naší práci pokračovat, spoléhám na váš vklad .
Corien Wortmann-Kool
Vážená paní předsedající, pane předsedo Barroso, pane Lópezi Garrido, této rozpravě o strategii pro Evropu na rok 2020 bezprostředně předcházela rozprava o krizi v eurozóně a klíčovou otázkou každé rozpravy je, jak posílit evropské řízení. Hovoříte o koordinaci hospodářské politiky, ale hlavním problémem je to, že vše bylo vykládáno jako příliš volné pro všechny a členské státy nedbaly na dohody. Tohle opravdu nemůže dále pokračovat. To platí pro Pakt stability a růstu a je to také hlavním ponaučením z Lisabonské strategie. Se strategií EU 2020 je nutno postupovat jinak.
Naše skupina, skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů), od Komise očekává ambiciózní závazek k evropské hospodářské správě ještě před přijetím této strategie pro rok 2020 . Předpokládáme, že v červnu Rada přijme rozhodná řešení a rovněž se zaváže k ambiciózním cílům pro členské státy a k důslednému evropskému řízení. Parlament vás vyzve k tomu, abyste tak v případě potřeby učinili. Rozpočtové plány Parlamentu na příští rok musí být s touto strategií 2020 v souladu, a pokud jde také o další body, tato sněmovna bude plnit svou institucionální úlohu přesně, v zájmu udržitelného hospodářského růstu a pracovních míst pro naše občany.
Paní předsedající, turbulence v eurozóně jsou dalším svědectvím o důležitosti zdravých veřejných financí, pokud jde o stabilitu eura, finanční a hospodářskou stabilitu a o předcházení tomu, abychom přenášeli břemena na budoucí generace, na naše děti. Reforma veřejných financí je tedy pro úspěch strategie EU 2020 a obnovení naší konkurenceschopnosti důležitým předpokladem. Proto je, pane komisaři Rehne, tak důležité, abyste příští týden předložili návrhy na posílení Paktu stability a růstu. Je velmi důležité posílit preventivní účinek a vytvořit pevnější základ pro udržitelné veřejné finance. Proto bych vás, jménem naší skupiny, chtěla vyzvat, abyste na sebe vzali odpovědnost, která vám jako Komisi připadá, a předložili ambiciózní plány. S naší podporou můžete počítat.
My, jako Parlament, musíme nyní zjistit - spolu s vámi - jak přimět Radu, aby s posílením Paktu stability a růstu skutečně souhlasila. Je třeba uvítat, že Rada zřídila pracovní skupinu. Nicméně já pevně doufám, že Rada do konce roku vyjádří s návrhy Evropské komise svůj souhlas.
Musíme plně využít příležitostí, které poskytuje Lisabonská smlouva, k posílení evropského řízení v krátkodobém horizontu. Není času nazbyt.
Pervenche Berès
Vážená paní předsedající, pane předsedo Komise, pane úřadující předsedo Rady, souvislost mezi dvěma rozpravami, které jsme teď vedli, je myšlenkově soudržná. Má tato souvislost v praxi skutečně nějaký význam? Ve skupině Progresivní aliance socialistů a demokratů máme určité pochybnosti, protože nevidíme žádnou spojitost mezi textem, tak jak nám jej předložila Komise, a strategickým partnerstvím, které chcete zavést v červenci, aniž by měl Parlament možnost podat k hlavním směrům o zaměstnanosti jednoznačné stanovisko.
Jak si může někdo myslet, že bychom se zavázali na příštích deset let? Za prvé, bez toho aniž by bylo známo, jak byly posouzeny výsledky Lisabonské strategie, nám říkáte: "Všechno se změnilo: už nemáme 27 hlavních směrů, nyní jich máme 10!" Je toto však změna, pane Barroso?
Soudržnost chápeme tak, že pokud chceme, aby strategie 2020 byla úspěšná, musíme začít tam, kde jsme, a pak se teprve dívat, kam jdeme. Musíme se rovněž podívat, kam chceme jít. Skutečnost je taková, že se dnes nacházíme v nejhorší krizi, kterou Evropská unie jako celek od svého vzniku poznala. Žádná krize nebyla závažnější než ta současná. Nemůžeme ji ignorovat. Nemůžeme zahajovat strategii k překonání krize, neboť to by znamenalo žádat od orgánů veřejné moci, aby se vzdaly své ekonomické odpovědnosti a aby daly volnou ruku trhu.
Nemůžeme uvažovat o oné strategii bez použití nástrojů, které máme k dispozici. Jak dobře víte, pane Barroso, nejsme zase tak bohatí. Máme nástroj, který se nazývá Pakt stability a růstu, máme i další nástroj, který označujeme jako finanční výhled. Nebudou-li jasně propojeny, nikam se nedostaneme.
Kromě toho, když se podíváme na otázku odkud začít, máme určité obavy. Za prvé, naše skupina S&D naléhavě požaduje, aby členské státy už nepodléhaly spekulacím na trzích. To se netýká Řecka ani žádného jiného členského státu. Jedná se o dominový efekt a o nedostatečné omezování spekulací.
Proto navrhujeme zavedení mechanismu finanční stability, který by před těmito spekulacemi členské státy ochránil, aby mohly dělat to, co musí dělat, a sice nastoupit cestu zpět k oživení, a tím ochránit sociální model. Neboť každý ví, a každý během této krize říkal, že náš sociální model je, co se globalizace týče, naším největším vkladem.
Pokud vaše strategie 2020 povede k rozpočtové konsolidaci, která tento sociální model úplně zničí, bude Evropa v budoucnu v mezinárodní soutěži poraženou stranou. Ztratí tedy svou schopnost důsledně prosazovat model, který ztělesňujeme, a my své místo přenecháme jiným kontinentům, pokud ho nepřenecháme přímo samotným tržním silám. To není naše vize budoucnosti.
Lena Ek
jménem skupiny ALDE. - Vážená paní předsedající, už řadu měsíců víme, že Řecko je ve velmi vážné situaci. Víme, že euro se před našima očima rychle znehodnocuje a že se vydává stále více státních dluhopisů. Nikdo už nemůže pochybovat o tom, že Evropa je ve vážné krizi právě v okamžiku, když jsme se domnívali, že se znovu stavíme na nohy.
Se vší vážností musíme řešit otázky konkurenceschopnosti, produktivity a udržitelného hospodářského růstu, ale evropští představitelé se mezi sebou stále hašteří o to, jaké kroky podniknout. Na to není vhodný čas. Musíme skutečně něco učinit a musíme to udělat teď. Jelikož je jasné, že tlak kolegů v Radě nefunguje, potřebujeme závazné cíle a nové transparentní prostředky na důkladnou kontrolu zpráv o jednotlivých členských státech. Potřebujeme, aby byl důsledně dodržován Pakt stability a růstu a potřebujeme spolehlivé a pravdivé údaje, na kterých můžeme svá rozhodnutí zakládat.
Aby bylo možno na vlády vyvíjet další tlak, musí být strukturální fondy a další evropská podpora vázány na schopnost vlád poskytovat pravdivé údaje. Dovolte mi uvést srovnání. Když pochybí drobný zemědělec na půlce hektaru, přijde o podporu na všechno, co dělal řadu let. A takové srovnání je třeba provést. Proto jsme v usneseních Parlamentu v otázce řízení tak tvrdí.
Je také nanejvýš trapné, že Komise nepředkládá návrhy, o nichž jsme celé roky jednali. Aby bylo možno vytvořit základnu pro budoucí růst, musí strategie Evropa 2020 zahrnovat strategický politický program. Dovolte, abych uvedla několik příkladů. Vyjednali jsme plán hospodářské obnovy. Většina plánu se neprosadila. Parlament požádal o plán B, je tedy zařazen do výsledků, ale do praxe zatím plán B uveden není. Rozhodli jsme o plánu nových energetických technologií. Pro tento stanovený plán, skutečný strategický nástroj, stále ještě chybí 50 % finančních prostředků. Nejekonomičtější způsob jak snížit množství emisí skleníkových plynů je pokročit kupředu se strategií pro energetickou účinnost. Vyzývám proto Komisi a členské státy, aby si energetickou účinnost stanovili jako jednu ze svých hlavních priorit v realizovaném programu.
Současné právní předpisy je třeba posílit, protože nejsou postačující. Potřebujeme slibovaný akční plán pro energetickou účinnost, slibovaný už tak dlouho. Potřebujeme energii do infrastruktury, energetickou obdobu rychlovlaků, moderní přenosové soustavy a technologicky vyspělé inteligentní rozvodné sítě a na to peníze máme.
Musíme zajistit technické inovace a musíme rovněž podporovat a předložit strategii boje proti sociálnímu vyloučení a pro začlenění žen. Vzhledem k současné krizi musí Komise zvýšit svou odpovědnost a dokončit to, co jsme společně začali. Rada musí projevit větší odvahu a skoncovat s hašteřením. Předložíme odvážné usnesení ke druhému kroku strategie 2020.
Rebecca Harms
jménem skupiny Verts/ALE. - (DE) Vážená paní předsedající, dámy a pánové, spíše to hraničí s politickou provokací, když je tento program Evropa 2020 představován jako skvělá strategie, která nám má pomoci dostat se z krize. Musíme se podívat jen na předchozí politiku regulace finančních trhů, abychom viděli - budeme-li dostatečně upřímní - že celé měsíce - ve skutečnosti celá léta - jsme slibovali regulaci těchto zdivočelých trhů, ale zatím se nám podařilo dosáhnout pouze nepatrného pokroku. V případě Řecka jsme nyní nuceni pohlédnout do zrcadla.
Na řecké krizi můžeme pozorovat, že to, co se dosud povedlo, je naprosto nedostatečné. Naši občané slyšeli, jak prohlašujeme, že zachraňujeme banky. Zatnuli zuby a přijali to. Teď za to platí. Veřejné finance jsou těmito opatřeními již příliš zatěžované. Nyní zachraňujeme Řecko, a udělat to musíme, o tom není vůbec žádných pochyb. Pro veřejné finance v mnoha zemích Evropské unie to však bude další těžký úkol.
Banky prosperují a ještě se jim tleská, když vychází najevo, že Řecku dobrovolně trošku přispívají. Pane Barroso, v Evropské unii, trhu tvořeném 27 státy, nemáme jinou možnost než skutečně navrhnout zdanění finančních operací nebo další nástroj, který sníží hlad spekulantů po vytváření zisku v této oblasti. Potřebujeme skutečně nějaký nástroj, s jehož pomocí můžeme opravdu spravedlivě přinutit ty, kteří z této krize těží a spekulují vůči euru, aby přispívali na to, co nyní musíme financovat. V oblasti veřejných financí nemůžeme pokračovat způsobem, kterým jsme začali.
V dokumentu, který jste předložil, stále nevidím žádnou vizi toho, co se teď má stát. Odvolávání se na skutečnost, že toto je třeba regulovat na celosvětové úrovni, známe z rozpravy o klimatu. V tomto směru jsme řadu let nedosáhli žádného pokroku.
Klima je pro mě druhým hlavním problémem. V žádném případě také nejsme venku z krize, nýbrž se do ní propadáme stále hlouběji, protože se nám nepodařilo přijmout odpovídající opatření. Považuji skutečně za politováníhodné, že dnes krátce před touto rozpravou vyšlo najevo, že Connie Hedegaardová vyvíjí v rámci Komise maximální úsilí, aby byl pro Evropskou unii zaveden minimální cíl. Podíváme-li se na současnou situaci, je nejvyšší čas, abychom zvýšili své cíle na 30 %. Pokud tento cíl nezvýšíme, pak můžeme zapomenout například na naše slavné evropské obchodování s emisemi. Pokud CO2 nemá odpovídající cenu, protože naše cíle jsou příliš nízké, pak jsme celá léta vášnivě diskutovali, ale k dosažení svého cíle, který jsme si sami stanovili, máme stále ještě hodně daleko. Pokud jde o transformaci evropského hospodářství s cílem zajistit jeho dlouhodobou udržitelnost - jak je uvedeno v záhlaví programu Komise - každý z nás by se chtěl zapojit. Nicméně, pane Barroso, s ohledem na tento program, vaše Komise stále ještě neřekla, jak má být těchto cílů v evropském hospodářství dosaženo. Jaké nástroje a jaké motivační programy k tomu mají být použity?
Paní Eková uvedla některé konkrétní oblasti. Na tomto programu bude třeba ještě hodně pracovat. Na základě toho, co máme v současné době v rukou, nemůže Evropský parlament, podle mého názoru, ještě říci, že toto je nyní po Lisabonu úspěšná strategie. Tato strategie Evropa 2020 byla tak říkajíc formulována tak, aby nás od selhání Lisabonské strategie dovedla k dalšímu nezdaru.
Michał Tomasz Kamiński
Vážená paní předsedající, myslím, že pan Barroso má dnes skutečně nejtěžší úlohu. Musí splnit jeden z nejobtížnějších úkolů v Evropské unii. Musí rozdělit svůj čas mezi dohadování se s levicí a s pravicí - s lidmi, kteří mají ty nejlepší odpovědi na ty nejzávažnější problémy. Mezi těmito návrhy musí pan Barroso obratně manévrovat. Za nejlepší z nich pokládám strategii 2020, kterou navrhla Komise. Překvapují mě návrhy, které byly v této sněmovně učiněny, podle nichž má být cestou k nápravě nynější velice obtížné situace opakování našich chyb.
Chtěl bych říci, že 18 let svého života jsem strávil v zemi nazývané Polská lidová republika, která měla ministerstvo vnitřního obchodu a kde regály v obchodech zely prázdnotou. Existovalo ministerstvo vnitřního obchodu, ale žádný vnitřní obchod neexistoval. V současné době, a nyní již 20 let, za což děkuji Bohu, v Polsku ministerstvo vnitřního obchodu nemáme a vnitřní obchod máme.
Chci říci, že lékem na současnou krizi určitě není větší regulace, ani vyšší daně či větší zasahování. Nejsem samozřejmě žádný fanatický zastánce volného trhu. Myslím si, že úlohou státu je korigovat tržní mechanismy, ale že je třeba to dělat velmi opatrně. Pokud chceme mluvit o vývoji v Evropě upřímně, nezapomínejme, jak jsme v minulém volebním období hlasovali o směrnici o službách. Vzpomeňme si, co se v této sněmovně se směrnicí o službách stalo. Neboť bez volného pohybu osob, služeb a kapitálu Evropa nebude schopna jiným částem světa účinně konkurovat.
Dnes se zde dovídáme, že nemůžeme soutěžit s jinými politicky a hospodářsky integrovanými regiony, ale nepochybně jsme to my sami, kdo nadměrnou regulací a nadměrným zatěžováním podniků naše evropské podnikatele nutí k tomu, aby odcházeli jinam. Ptejme se tedy sami sebe, co víc bychom mohli pro podporu strategie 2020 udělat, protože žádná jiná neexistuje, a protože tuto krizi musíme samozřejmě překonat.
Rovněž není pochyb o tom, že Řecku je nutno pomoci. Pro nás, Poláky, které zde zastupuji, má slovo "solidarita" velký význam. Dnes proto musíme svou solidaritu projevit s Řeckem. Přesto chci znovu zdůraznit, že musíme udělat vše pro to, aby se Evropa z hospodářské krize vzpamatovala, protože to není jen problém, s nímž se potýkají miliony rodin, ale je to zároveň problém týkající se víry v naši budoucnost. Mám důvěru v budoucnost Evropy, věřím v náš úspěch.
Gabriele Zimmer
Vážená paní předsedající, porovnám-li rozpravu o posledním bodu programu se současnou rozpravou, pak nepochybně hovoříme o dvou paralelních světech. Na jedné straně máme Evropskou unii, kde se státy, jako je Řecko, Itálie, Španělsko a Portugalsko, nacházejí v hluboké krizi a jiné státy, jako je Německo a Francie, blokují jednání, zatímco na druhé straně máme Evropskou unii, pro kterou byla vypracována strategie, se kterou v žádném případě nelze těmto výzvám čelit.
U této strategie jsme ani nevymezili nový směr vývoje Evropské unie, ani jsme nezodpověděli otázky týkající se nástrojů, které nefungují. Stejně tak jsme se ani nepokusili vyjasnit rozdělení pravomocí mezi členskými státy a Evropskou unií nebo vztah mezi eurozónou a zeměmi Evropské unie, které nejsou součástí eurozóny. Nezahrnuli jsme žádné otázky, které se objevily v posledních letech v souvislosti s Lisabonskou strategií a nedali jsme žádné perspektivní odpovědi. Neposkytli jsme žádné vysvětlení, pokud jde o budoucí vývoj Evropské unie. To samozřejmě vyvolalo mnoho neshod, které nyní pociťujeme.
S ohledem na diskusi o evropském hospodářském řízení a rovněž o Evropském měnovém fondu, nemůžeme prostě jednat tak, jako by bylo možno tímto způsobem v této strategii pokračovat. Dříve, než budeme mluvit o provádění strategie Evropa 2020, naléhavě potřebujeme tuto strategii prozatím odložit a nechat si na rozhodování více času a musíme provést analýzu výzev, kterým v současné době čelíme. Přitom je třeba ve větší míře, než tomu bylo v minulosti, zapojit občanskou společnost a především Parlament. V opačném případě budeme s očima dokořán směřovat ke katastrofě!
Godfrey Bloom
jménem skupiny EFD. - Vážená paní předsedající, je škoda, že pan Barroso ze sněmovny prchnul. Myslím, že by se toho ode mne dnes večer hodně naučil!
Všem bych vám poradil, abyste si o Evropskou unii v roce 2020 nedělali příliš velké starosti, protože se spíše domnívám, že tu nebude! Bude se ubírat stejnou cestou jako Sovětský svaz, kterému se tolik podobá, a to ze stejných příčin: je centralizovaná, je zkorumpovaná, je nedemokratická a je neschopná; je řízena skandálním společenstvím velkého byznysu a vykrmených byrokratů; je sponzorována ekofašistickou agendou, ze základny zvrácené pavědy označovanou jako "změna klimatu".
Kdykoli občané Evropy dostanou možnost uspořádat referendum, odmítnou to. Britům samozřejmě tahle možnost se vyjádřit , dána nebyla, vzhledem k podvodnému jednání jediných tří stran, které v mé zemi mají přístup do televizní debaty, a které jsou podporovány a naváděny vysílací stanicí veřejné služby zkorumpované Evropskou unií a známé jako BBC.
EU se již drolí. Dnešní scény v Řecku se rozšíří na další středomořské země dříve, než si dokážeme představit, a posléze dorazí až do severských evropských zemí, kterým se nechávají platit účty. Naše děti a naši vnuci nás proklejí, neboť na nich bude, aby sesbírali střepy těchto trosek, kterým bylo možno se vyhnout!
Franz Obermayr
(DE) Vážená paní předsedající, inteligentní, udržitelný růst, akčnost, reformy, hospodářské řízení - mnoho pěkných slov a vznešených cílů. Mám však v tomto ohledu pár otázek, které mi zavdávají důvod k obavám. Nepotká proklamovanou novou strategii podobný osud jako ty předcházející? Jak lze zapojit regiony a místní orgány tak, aby tato strategie byla skutečně úspěšná, a zvláště, jak můžeme lépe podporovat a kontrolovat reorganizaci vnitrostátních rozpočtů? S našimi modelovými řešeními však musíme být velmi opatrní, abychom zajistili, že centralistická forma evropského hospodářského řízení neproklouzne zadními vrátky dovnitř a nenaruší poslední zbytky národní svrchovanosti.
Svrchovanost také znamená přebírat odpovědnost, a tudíž také nést odpovědnost za špatnou finanční politiku. Je nepřijatelné, aby si některé členské státy žily nad poměry na úkor ostatních členských států. Musíme samozřejmě projevit solidaritu, ale nesmí to být jen jedním směrem. Vydat se cestou centralistického řízení ekonomiky z Bruselu diktujícího evropský standard by bylo nepochybně špatné.
Gunnar Hökmark
Vážená paní předsedající, považuji za důležité, že hovoříme o řádné správě v tom smyslu, že je samozřejmě důležité vyvíjet tlak na nás na všechny, abychom zavedli potřebné reformy, ale nezapomínejme na to, že základní řádná správa, kterou máme ve svých rukou, je postarat se, aby Evropská unie dělala to, co by Evropská unie dělat měla.
Vyskytly se zde určité nedostatky; způsob, kterým jsme podpořili Pakt stability a růstu, je jedním z nich. Nezapomínejme, že dříve než vytvoříme nová pravidla, musíme dodržovat ta nejzákladnější, ale dovolte mi, abych upozornil také na některé další věci. Pokud jde o finanční trhy, bavme se o finančních trzích jako o součásti hospodářství, nikoli jako o odděleném sektoru, protože pokud je budeme považovat za samostatnou záležitost, nikdy nezískáme investice a nová pracovní místa.
Trochu mě zneklidnilo, když jsem zjistil, že předseda výboru Basel II předpokládá, že nové pravidlo pro kapitálový požadavek sníží hospodářský růst o 1 %. To je od něj poměrně nízký odhad. Zvýšení kapitálového požadavku by mohlo vést k nižším investicím, což opravdu není to, co potřebujeme, chceme-li vytvořit novou důvěru v evropské hospodářství současně s tím, jak opouštíme své rozpočtové schodky.
Dovolte mi, abych upozornil na jednu věc, kterou můžeme udělat společně, a sice vytvořit ekonomiku založenou na znalostech. Je paradoxní, že čím více se naše společnosti a ekonomiky mění na ekonomiky znalostní, tím méně vnitřního trhu máme, neboť vnitřní trh byl plánován pro průmysl a ekonomiku starého typu, a méně pro odvětví služeb, kde musíme jít,s ohledem na směrnici o službách, dále. Dovolte mi, abych také řekl, že bychom měli provádět reformu, která evropským univerzitám poskytuje větší nezávislost a větší evropský rozměr, otevírá je studentům a výzkumným pracovníkům a umožňuje dynamický rozvoj ve společnosti založené na znalostech.
Držme se všeho, co můžeme na evropské úrovni dělat společně. To je ta nejlepší evropská řádná správa, kterou můžeme mít.
Marita Ulvskog
(SV) Vážená paní předsedající, pocházím ze stejného členského státu jako předchozí řečník, ale stojím politicky nalevo. To je zřejmé také z návrhů, za které jsme my, sociální demokraté, odpovědni.
Vidíme situaci ve světě. Vidíme situaci v Řecku, boje v ulicích, hrozící generální stávku, zoufalství, hněv, vztek na hry, které trh se všemi zeměmi hraje. Je to samozřejmě také umocněno tím, že hlavní země eurozóny nechaly na holičkách svůj partnerský členský stát, Řecko. Krize se však může šířit. Pro všechny země je to nebezpečná doba. Jen málo zemí může spoléhat na to, že jim nic nehrozí. Z tohoto důvodu se my všichni musíme soustředit na překonání krize a přicházet s dobrými návrhy. Musíme si však zvolit způsob, který nezahrnuje jen dosahování krátkodobých řešení a krátkodobých úspěchů a hašení požáru, který poté opět vzplane a sežehne z velké části to, co je kolem.
Za prvé, musíme tedy investovat do něčeho, co udrží vysokou poptávku. Co mě před červnovým summitem znepokojuje, je to, že si volíme způsob, o němž hovořil předchozí řečník. Je důležité, aby na summitu byly přijaty jasné závazky v tom smyslu, že Evropa nebude převedena na nízkoenergetický režim. Je důležité udržet vysokou poptávku a podporovat investice. Musíme snížit míru nezaměstnanosti u žen, mužů, mladých i starších osob. Osobně jsem velmi zklamána předstíranou rovností, kterou minulá Rada po svém zasedání předváděla.
Za druhé, musíme se začít měnit na společnosti šetrné vůči klimatu. Je jasné, že v každé krizi existuje i příležitost k rozvoji: změnit cesty, přehodit výhybku. Je neuvěřitelně důležité, aby Komise dala paní Hedegaardové, která může na zasedání v Kankúnu pomoci změnit situaci v Evropě, prostor k uskutečňování politiky v oblasti klimatu, .
Moje třetí poznámka se týká finančních trhů. Před několika týdny jsme ve zvláštním výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi měli na návštěvě jednoho amerického profesora, který to vysvětloval takto: ve Spojených státech říkáme, že nemůžeme regulovat finanční trh, protože v Evropě to tak nedělají. Potřebujeme to udělat, ale nemáme k tomu odvahu. A co tedy říkáte vy v Evropě? Inu, vy říkáte, že nemůžete regulovat finanční trh, protože ve Spojených státech to tak nedělají. Právě tak si počínáme a vzájemně si tímto způsobem přehazujeme míč z jednoho hřiště na druhé. Taková politika má své vítěze, ale tu také mnoho poražených. Tohle musíme mít odvahu v této Evropě změnit.
Wolf Klinz
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, ze svých ekonomických zkušeností vím, že strategie jsou dobré jen natolik, nakolik dobrá jsou jejich specifická prováděcí opatření a prostředky pro jejich sledování. Komise v této věci ještě musí poskytnout odpověď. Slyšíme hovořit o cílech, s nimiž se můžeme zcela ztotožnit, ale neslyšíme téměř nic o tom, jak má být těchto cílů konkrétně dosaženo.
Vlastně jsem předpokládal, že finanční a hospodářská krize - největší, jakou jsme od druhé světové války zažili, která se nyní prohloubila z důvodu dalšího problému spočívajícího v krizi státního dluhu - bude na prvním místě seznamu otázek, kterým se Komise věnuje. Dle mého názoru to mělo být logické východisko, protože obě krize významně změnily situaci.
Pokud nechceme skončit jen u vznešených záměrů, ale skutečně chceme v příštích deseti letech něčeho dosáhnout, budeme se muset zabývat řadou věcí velmi konkrétně:
Zaprvé musíme přezkoumat naše finance - nejen v EU, ale v každém členském státě a podle jednotných kritérií - abychom věděli, jak na tom skutečně jsme, jaká je naše finanční rezerva a co si vlastně můžeme dovolit učinit.
Zadruhé musíme vypracovat mechanismus řešení krize, který by v budoucnosti zabránil tomu, abychom se v případě dalších nepokojů na trzích znovu dostali do problémové situace.
Zatřetí musíme dokončit vnitřní trh v oblastech, kde dosud dokončen není - očekávám velmi mnoho od zprávy pana Montiho - včetně služeb.
Začtvrté musíme přesvědčivě stanovit, jak máme společnou měnovou politiku doplnit společnou a úzce provázanou hospodářskou a finanční politikou a dokonce i politikou fiskální.
Zapáté musíme velmi konkrétně rozhodnout, jak můžeme nahradit divergenci, kterou mezi členskými státy pozorujeme, stále větší konvergencí tím, že se zaměříme na hospodářské projekty, které jsou svou povahou skutečně evropské. Je jich velmi mnoho: energetická politika, energetická propojení, vysokorychlostní železniční a silniční sítě, navigační systémy a mnoho podobných projektů.
Emilie Turunen
(DA) Pane předsedající, na úvod bych chtěla říci, že práce na strategii Evropské unie do roku 2020 je velmi důležitá, protože se musíme vážně zabývat tím, jak se budeme v Evropské unii v budoucnosti podporovat. Musíme se vážně zabývat tím, co bude v budoucnosti dělat 23 milionů nezaměstnaných evropských občanů. Obecně však ve skupině Zelených/Evropské svobodné aliance máme pocit, že strategie postrádá jakékoli konkrétní cíle v řadě významných oblastí, které mají projekt sociální Evropy v příštích 10 letech učinit nejvyšší prioritou.
Zaprvé nenacházíme žádný jasný cíl pro snižování nezaměstnanosti mladých lidí, která je ve všech členských států znepokojivě vysoká. První kroky v této oblasti by mohly spočívat v zavedení záruky pro evropskou mládež, která by mladým lidem poskytla na trhu práce určitý záchytný bod. Zadruhé bychom měli zajistit, abychom měli konkrétní cíle pro boj s chudobou. Myslím, že je ostudné, že se evropské členské státy v nejbohatší oblasti světa nemohou dohodnout na konkrétních cílech pro snížení chudoby. Někteří lidé říkají, že se jim nelíbí definice. Těmto lidem bych vzkázala, že by neměli dopustit, aby jim v cestě stály technické otázky. Jiní říkají, že nemáme právní základ ve smlouvách nemáme právní základ. Těm bych vzkázala, že máme novou Lisabonskou smlouvu.
Zatřetí musíme důsledně pracovat na závazném plánu zaměstnanosti. Musíme propojit zelené investice s novými pracovními místy. Musíme rekvalifikovat a odborně vzdělat pracovní síly, aby byly schopny tato pracovní místa zastávat. A konečně, hlavy států či vlád zemí Evropské unie musí zajistit, aby existoval jasně stanovený cíl rozvoje sociální Evropy, v níž bude stejná úroveň nároků kladena na zaměstnanost a sociální zabezpečení a v níž bude zdůrazňováno nejen množství, ale i kvalita vytvářených pracovních míst. Strategie EU 2020 tyto parametry dosud nesplňuje, proto máme stále co dělat.
Malcolm Harbour
Pane předsedající, chci promluvit o nedostatečné náročnosti, kterou u strategie EU 2020 pozoruji v oblasti způsobů, jakými můžeme používat nástroje, které nyní máme (jednotný trh), abychom dosáhli jejich velmi efektivního fungování a vytvořili ta nová pracovní místa a příležitosti - o tom již hovořila paní Turunenová. Nestačí - a to říkám panu předsedovi a Radě, pokud pan komisař poslouchá - zařadit jednotný trh a jeho výsledky pod nadpis "Překážky a chybějící články". Jednotný trh je daleko důležitější, kolegové. A nestačí zkrátka říkat, že Komise navrhne opatření; je to společná práce pro Komisi a členské státy.
Můj výbor, Výbor pro vnitřní trh, přijal tento týden velkou většinou zprávu, která uvádí několik skutečně ambiciózních myšlenek týkajících se společné akce pro dokončení jednotného trhu. Obdržíte ji příští týden spolu se zprávou, kterou připravil pan profesor Monti. Podívejme se na pár zásadních změn, obě strany. To, co chceme, je akt o jednotném trhu, soubor jasných politických cílů pro dokončení jednotného trhu, chceme také, aby veřejné zakázky, tento obrovsky nevyužitý nástroj, dosahovaly uvedených cílů v oblasti inovací a ekologických technologií. V tomto dokumentu téměř nejsou zmíněny. Proč proboha probíráme tyto další cíle, když jsme nepokročili ani s těmi, které již máme?
Ilda Figueiredo
(PT) Pane předsedající, tato strategie nedává žádnou odpověď na závažné problémy, kterým čelíme, a ještě méně reaguje na skutečnou hospodářskou a sociální katastrofu, kterou uplatňování politik volné hospodářské soutěže přináší v některých státech s méně stabilní ekonomikou. Je chybné trvat na politikách totožných s liberální Lisabonskou strategií, která nechala stranou cíle plné zaměstnanosti a vymýcení chudoby, stanovené před deseti lety, a namísto toho upřednostnila zájmy hospodářských a finančních skupin, což je k jejich prospěchu, ale za cenu zhoršování sociální situace a zaměstnanosti.
Musíte se zamyslet nad důsledky uplatňování slepých kritérií Paktu o stabilitě a na důsledky liberalizací a privatizací strategických odvětví veřejných služeb včetně služeb finančních, energetiky, dopravy a poštovních služeb. Musíte se zamyslet nad tím, k čemu dochází v oblasti pracovních sil, kde klesá jistota pracovních míst a zvyšuje se nezaměstnanost, která v současné době přesahuje 23 milionů, k nimž lze připočíst i 85 milionů lidí žijících v chudobě.
Všechny ukazatele naznačují, na rozdíl od toho, o čem nás zkoušejí přesvědčit, že budou-li dosud uplatňované strategie pokračovat, budou míry hospodářského růstu velmi nízké a nižší než v jiných částech světa, což znamená, že nezaměstnanost se zhorší, pracovní místa budou méně jistá a méně placená a chudoba a sociální vyloučení se zhorší. Rozpočet Unie bohužel nedává žádnou odpověď na potřebu hospodářské a sociální soudržnosti, jak prokazuje situace Řecka.
Proto je čas zhodnotit a připustit si důsledky politik, které byly uplatňovány. Je čas upřednostnit sociální udržitelnost. Je čas ukončit finanční spekulace a dominanci financí v oblasti hospodářství. Je čas ukončit Pakt o stabilitě a dát Evropské centrální bance další funkce, zavést efektivní kontroly finančního sektoru a učinit prioritou skutečný pakt pro pokrok a sociální rozvoj.
Mario Borghezio
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, to, že tu nyní projednáváme a zkoumáme obsah strategie Evropa 2020, zatímco v Aténách umírají pracovníci a země, národ, stojí na pokraji propasti, vykresluje dosti výmluvný, řekl bych až groteskní, obraz evropské politiky.
Je nanejvýš pozoruhodné, že v takové situaci Komise nepociťuje, že by se měla nad sebou dlouze a hluboce zamyslet, protože nestačí, že si uvědomuje, že tato krize, která v některých ohledech dosáhla, řekl bych, dramatických rozměrů, je důsledkem mnoha závažných chyb, jak prokázalo selhání Lisabonské strategie. Mnoho chyb a na lavici jeden obžalovaný: euro.
Ve všech svých prohlášeních nám říkáte, že Řecko je ojedinělý případ, ale co budete říkat, až (doufejme, že se tak nestane) dojde k další podobné situaci, například ve Španělsku - bude to další výjimečný případ? Už jsme zde tím vymlouváním na výjimečnost trochu unaveni: krize rizikových hypoték byla taky výjimečná. Těžko lze slovům Komise uvěřit a velmi obtížně je lze přijmout, když se Evropská unie ještě nerozhodla vyčistit evropské banky a říci střadatelům, výrobcům a reálné ekonomice, kolik špíny ještě v evropských bankách je, s cílem vypracovat nějakou strategii.
Tyto věci musíme mít na mysli a nesmíme zapomenout, že seriózní strategie musí být založena na reálné ekonomice, na systému malých a středních podniků a musí také přirozeně dávat odpovědnou úlohu pracujícím prostřednictvím jejich účasti.
Csanád Szegedi
(HU) Pane předsedající, dámy a pánové, největším problémem v Evropské unii je nepochybně nezaměstnanost. Za tento stav však nemůžeme vinit dělníky, drobné zemědělce nebo podnikatele. Jediným viníkem je politická a hospodářská filosofie, která se proti dělníkům, drobným zemědělcům a podnikatelům spolčila s nadnárodními společnostmi. Nezakotvené nadnárodní společnosti, které jsou zaměřené výhradně na zisk, chtějí uchvátit největší část zisků a přitom co nejméně přispět k veřejným výdajům.
Jakékoli strategické rozhodnutí ve prospěch místních zájmů je pro členské státy Evropské unie dobré a jakékoli rozhodnutí, které potvrzuje hegemonii nadnárodních společností, je špatné. Strana Jobbik by chtěla ukončit hospodářský monopol nadnárodních společností a vrátit Evropu drobným zemědělcům a rodinným podnikům, abychom s jejich pomocí mohli v rámci Evropského společenství odstranit nezaměstnanost.
Herbert Reul
(DE) Pane předsedající, pane úřadující předsedo Rady a předsedo Komise, předseda Komise právě řekl, že v době, jako je ta dnešní, nemůžeme uplatňovat přístup "ožebrač svého souseda", ale potřebujeme především dobrou spolupráci a rozhodné kroky. To je pravda. Proto potřebujeme i strategii pro činnost. Mám však dojem, že tento projekt pro rok 2020, a zejména způsob, jakým jej zde máme projednat a dopracovat, žádnou skutečnou strategii neobsahuje. Je to spíš reflexe zapsaná na papír, která je nyní protlačována rychlým procesem. Je sporné, zda je to způsob, jak se vyhnout problémům, které zcela správně popsal pan Barroso. Například řekl, že největší problém týkající se Lisabonské strategie spočíval v tom, že se dotčené strany neúčastnily, že za strategii nebyl nikdo odpovědný, a proto se do provádění strategie jednotlivé strany nezapojily. Přesně to se stalo.
Avšak pokud tomu tak je, pak pro novou strategii potřebujeme věnovat čas klidné práci na tom, aby se všechny dotčené strany skutečně zapojily, abychom pak byli o strategii schopni v klidu diskutovat. Chápu, že v době, kdy nás finanční krize a problém Řecka každý den staví před nové problémy, to tímto způsobem nemůžeme zvládnout. To však nekritizuji. Kritizuji to, že my zde v Parlamentu dovolujeme, aby nám byl diktován způsob, jakým máme s programem naložit.
Na Konferenci předsedů výborů jsme několikrát vyjádřili přání pečlivěji strukturovat časový harmonogram, aby bylo možné postupovat důkladněji. Namísto toho je postup urychlován a dnes máme jednu rozpravu, na květnovém dílčím zasedání bude další, pak bude v červnu návrh předložen Radě a bude to. Nebuďte prosím překvapeni, pokud na konci toho všeho nedojde k žádné zjevné změně ve věci přijímaných opatření. Nepřekvapilo by mě to, protože tímto způsobem nemůžeme dosáhnout změny. Potřebujeme důkladnou analýzu, a ne takové povrchní závěry, jaké nedávno vyvodila komisařka pro opatření v oblasti změny klimatu, která jsou odvozena od krizové situace a od skutečnosti, že je nyní emitováno méně CO2, na základě toho si můžeme nyní klást za cíl 30 % nebo 40 %.
Standardem nemůže být krize! Standardem musí být budoucí perspektiva. Musíme situaci pečlivě posoudit a důkladně zvážit, jaké závěry můžeme vyvodit z inovací, hospodářského rozvoje, inovací a výzkumu. My to však samozřejmě neuděláme.
Alejandro Cercas
(ES) Děkuji vám, pane Lópezi Garrido, děkuji vám jako někomu, kdo může předat vzkaz předsedovi sboru komisařů.
Doufám, že po vašich slovech budou následovat činy a že v červnu uvidíme Radu velmi odlišnou od té, kterou jsme viděli na jaře. Říkám to proto, že vaše slova, která od začátku až do konce podporuji, mi nedodávají jistotu a ani mě nezbavují strachu z toho, že uvidím Radu, která je zcela apatická, plná pochyb a někdy klade i dotazy, jež nás skutečně naplňují hrůzou, například že cíle, naše velké politické a vypočtené cíle, nejsou vhodné a dokonce ani možné.
Děkuji vám, pane Lópezi Garrido, doufám, že španělské předsednictví pomůže všechny tyto nejistoty vyřešit, protože jsem přesvědčen, že až přijde čas, bude tato doba v evropské historii hodnocena jako velmi významná. Je to doba velmi složitá, kdy jsou před nás kladeny zásadní výzvy ve věci toho, zda chceme více Evropy nebo méně Evropy.
To je cíl strategie Evropa 2020. Budeme za 10 let sjednoceni více nebo méně? Zvítězí ti, kdo věří, že na řešení hospodářských a sociálních problémů musíme pracovat společně, nebo ti, kdo se vrací k uspokojení nacionalismem a dokonce k ničení těch základních prvků, které byly za posledních 40 let vybudovány? Budeme poskytovat více podpory? Budeme připraveni přijmout cíle vzájemné solidarity, dělit se rovnějším dílem, vytvářet více bohatství a spravedlivěji ho sdílet, nebo necháme vše v rukou trhů?
Nevěřím, jak řekli někteří mí kolegové, že k této situaci došlo, protože tu bylo příliš Evropy, příliš regulace nebo příliš sociální spravedlnosti. Krizi naopak vyvolal nedostatek Evropy, nedostatek regulace.
Proto bych chtěl vyjádřit dva požadavky, pane Lópezi Garrido: zachovejte cíle v oblasti boje s chudobou a cíle v oblasti podpory lepšího vzdělávání, které jsou obsaženy v textu Komise, ale nikoli v textu Rady, a spojte si Parlament s hlasem lidu, aby programem Evropy mohl být program lidu, a nikoli program technokratů nebo tzv. "trhů", což je často program spekulantů.
Olle Schmidt
(SV) Pane předsedající, to, co postihuje Řecko, postihuje nás všechny, včetně zemí mimo eurozónu. Evropa dnes potřebuje být sjednocená a potřebuje důrazná opatření, nikoli další rozdělení. A proto, pane komisaři, je mimořádným zklamáním, že v pátek nebude přítomno 11 zemí. Bylo řečeno, že náš společný osud je v Evropě, bohužel tomu právě tak není.
Je samozřejmě třeba zvýšit dohled nad finančními trhy a samozřejmě potřebujeme přísnější právní předpisy. Je to něco, co i jako liberál mohu pochopit a přijmout, je však třeba to činit vyváženě a koordinovaně na globální úrovni.
Přijměme důrazná a agresivní opatření, pokud to bude nutné, nesmíme však jednat na základě paniky. Musíme si zachovat co nejchladnější hlavu, abychom dále nepoškozovali hospodářskou obnovu, která je i přes všechno a přes situaci v Řecku zjevná.
Když jsem slyšel pana Blooma, byl jsem skutečně znepokojen. Teď tu není, ale srovnávat Evropskou unii se Sovětským svazem je urážkou všech, kdo trpěli pod sovětskou tyranií, a milionů těch, kteří zemřeli. Myslím, že by se pan Bloom měl omluvit všem lidem, které urazil.
Lajos Bokros
Pane předsedající, když španělský předseda vlády José Luis Rodríguez Zapatero zahajoval ve Štrasburku španělské předsednictví, pronesl projev o Evropě 2020, aniž by alespoň jednou zmínil, proč vlastně především Lisabonská strategie selhala. Pak jsem mu položil otázku: jak vůbec můžeme přijít s novou strategií, aniž bychom analyzovali neúspěch strategie předchozí?
Nyní nemám jinou možnost než svůj dotaz zopakovat, protože tento nový dokument neříká ani slovo o tom, proč k tomuto selhání došlo. Prosím, pane Garrido, můžete mi odpovědět na otázku: jak je možné stanovovat nový, velmi náročný soubor cílů, aniž bychom nejprve analyzovali důvody neúspěchu Lisabonské strategie?
Cornelis de Jong
(NL) Pane předsedající, vyzývám Komisi a Radu k tomu, aby učinily jasnou volbu. Především: zvolte demokracii. Jak hodlá Rada přijímat rozhodnutí, která stanoví sociální a hospodářské politiky v členských státech na období deseti let, aniž by voliči mohli na tyto politiky v tomto období, v těchto deseti letech, vyjádřit svůj názor? To by například znamenalo, že holandský předseda vlády bude moci činit rozhodnutí na dobu deseti let, a to prostě není přijatelné.
Zadruhé: práce musí být placená. Cíl ve výši 75 % zaměstnanosti zní pěkně, ale Evropa nepotřebuje další chudé dělníky. Jak vlastně Rada definuje zaměstnanost?
Zatřetí: zvolte rozumné veřejné výdaje. Jak může Komise předložit rozpočet na rok 2011 slibující růst ve výši nejméně 5,8 %, když strategie Evropa 2020 klade důraz na úsporná opatření.
Začtvrté: zvolte sociální vnitřní trh. Souhlasí Komise a Rada s Výborem pro vnitřní trh a ochranu spotřebitelů, který navrhl, aby měl vnitřní trh více sociálního étosu a aby se výběrová řízení zaměřovala více na kvalitu a sociální spravedlnost?
Zapáté: zvolte snížení chudoby. Pokud jde o snižování chudoby, zaměřuje se Rada jen na hospodářský růst. V posledních letech vedl hospodářský růst hlavně k tomu, že manažeři dostávají vysoké platy, ale chudí ještě více chudnou. Jaká opatření přijmete, abyste zajistili, aby například účet za krizi platili ti, kdo vydělávají nejvíce, a banky, a nikoli ti chudí?
Mara Bizzotto
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, konstruktivní řešení problému zaměstnanosti vyžaduje pro činnost Evropské unie tři klíčová slova: reagovat, vyvíjet se, zabezpečit.
Reagovat: tedy opustit oslavné tóny europropagandy s cílem přijmout praktická opatření ohledně problémů, které sužují občany EU, zajistit přímou vazbu mezi odbornou přípravou a trhem a územními požadavky a změnit způsob, jakým mladí lidé vnímají manuální práce.
Vyvíjet se: tedy učinit ze strategie Evropa 2020 pozitivní syntézu požadavků podniků a pracujících na podporu trhu práce, kde existuje flexikurita pracovních smluv, která reaguje na nestabilitu tržní poptávky.
Zabezpečit: tedy dát práci těm, kdo ji ztratili, především našim občanům. Členské státy proto musí stanovit přistěhovalecké politiky podle skutečných imigračních požadavků a s 23 miliony nezaměstnaných by měly na několik let zvážit zablokování přistěhovalectví ze zemí mimo EU. Nevidím jiný způsob, jak chránit naše pracovní místa, náš sociální systém. Potřebujeme pragmatismus, odvahu a decentralizaci.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Udržitelný hospodářský růst vyžaduje i obrovské a stálé investice do odvětví dopravy. Na odvětví dopravy připadá 10 % HDP Evropské unie a toto odvětví zajišťuje více než 10 milionů pracovních míst.
Využívám této příležitosti, abych vyzval Evropskou komisi a Radu, aby při dokončování strategie EU 2020 vzaly v úvahu i následující mimořádně významné faktory týkající se odvětví dopravy: podpora výzkumu, vývoje a inovací s cílem dosáhnout ekologické dopravy; upevnění cíle EU týkajícího se snižování podílu uhlíku v dopravě pomocí využití alternativních zdrojů, elektrických automobilů, ITS, inteligentního řízení dopravy, a to i v odvětví letecké dopravy; zlepšení koordinace infrastruktur pro zlepšení ochrany životního prostředí, sociálních podmínek pracovníků a bezpečnosti a ochrany cestujících.
Chtěl bych upozornit na následující naprosto nezbytné aspekty v konkrétních oblastech: naléhavá potřeba provést koncepci jednotného evropského nebe v odvětví letecké dopravy, naléhavá potřeba zavést interoperabilitu do odvětví železniční dopravy, rozšíření a zlepšení silničních infrastruktur a bezpečnosti na evropských pozemních komunikacích v odvětví silniční dopravy, dosažení komodality ve vnitrozemských přístavech a rozšíření "dálnic moře" pro námořní a říční dopravu a naléhavá potřeba udržitelného rozvoje městské mobility.
Evropská komise musí zohlednit všechny tyto aspekty týkající se mobility, která musí být jedním z klíčových prvků strategie EU 2020. Dobře koordinovaný rozvoj odvětví dopravy má zásadní význam pro udržitelný rozvoj a zachování a tvorbu stabilních pracovních míst.
Anni Podimata
(EL) Pane předsedající, velice vám děkuji. Dovolte mi, abych jako Řekyně nejprve vyjádřila hluboké politování nad tragickými událostmi, k nimž došlo v mé zemi a které vedly ke smrti tří občanů uvězněných v bance, když ji extremisté přítomní na velkém a naprosto pokojném shromáždění zapálili.
Chtěla bych této tragické příležitosti využít, protože vím, že celá Evropa a všechny evropské sdělovací prostředky dnes Řecko sledují, a požádat všechny své kolegy poslance, aby prokazovali odpovědnost, vážnost, solidaritu a především respekt vůči národu, který prochází tak složitou dobou. Říkám to, protože se obávám, že od zítřka budou jisté velké evropské deníky v jistých hlavních městech tvrdit, právě na základě těchto tragických událostí, že jejich obavy a pochyby ohledně toho, zda je Řecko schopno a odhodláno provést velmi obtížná rozhodnutí, která ve věci finanční reformy přijalo, jsou oprávněné.
Protože právě den po dohodě uzavřené minulou neděli začalo to samé, co jsme slýchali od 11. února, se sérií komentářů o neúčinnosti řeckých opatření a vyhlídkách na restrukturalizaci řeckého dluhu, se spekulacemi ohledně toho, zda může země opustit eurozónu, a samozřejmě s novými útoky trhů jak na řecké dluhopisy, tak na dluhopisy portugalské a španělské.
Mám obavy, kam to povede, s ohledem na to, že projednáváme i vyhlídky strategie 2020. Kam míříme s touto naprostou závislostí národních ekonomik na tržních krizích, na ratingu úvěrových ratingových agentur, které nejsou nikomu odpovědné a jejichž ratingy, ať správné či chybné, týkající se podniků nebo států, zejména států v eurozóně, nemají naprosto žádné důsledky a nepodléhají žádné formě kontroly?
(potlesk)
Ramona Nicole Mănescu
(RO) V posledních dvou letech čelíme mimořádně závažné globální hospodářské krizi. V důsledku toho je naprosto nezbytné, abychom své úsilí lépe zaměřili, a dosáhli tak stimulace konkurenceschopnosti, produktivity a potenciálu pro hospodářský růst.
Cíle strategie musí být realistické. Proto musí být definovány v těsné korelaci s vnitrostátními cíli členských států, které jsou samy definovány podle priorit a specifických rysů každého členského státu. Proto chci uvítat zmínku o tom, že cíle přijaté na úrovni Společenství by měly být rozděleny na jednotlivé cíle vnitrostátní.
V rámci usnesení Parlamentu jsem požádala Komisi, aby předložila nová opatření, například možné sankce pro členské státy, které strategii neuplatňují, a pobídky pro ty členské státy, které ji prosazují. Financování z Evropské unie by vlastně mělo být podmíněno nejen dosahováním výsledků, ale i slučitelností s cíli strategie. Při dosahování hospodářských a rozvojových cílů Evropské unie však nesmíme opomíjet význam politiky soudržnosti.
Proto musíme návrhy Komise pečlivě zkoumat, protože podobný návrh, jako je návrh na automatické pozastavení strukturálních fondů v případě členských států s velkým rozpočtových schodkem, by byl nerealistickým opatřením, které by bylo zcela v rozporu s cíli politiky soudržnosti, konkrétně s cíli zaměřenými na snižování rozdílů mezi členskými státy.
Oldřich Vlasák
- (CS) Evropská unie představuje populačně nejrozsáhlejší geopolitickou entitu na světě. Náš dosavadní úspěch, k němuž musíme přistupovat v nynější krizové době s velkou pokorou, spočívá ve schopnosti našich ekonomik rozvíjet hlavně své inovační a exportní schopnosti.
Toto je obzvláště zřejmé s ohledem na konkurenci USA, Japonska, ale také Číny, Indie a Brazílie. V tomto kontextu považuji za klíčové zachovat orientaci strategie především na hospodářský růst a pracovní místa. Sociální problematika a klimatické změny v tomto ohledu nesmějí odvádět pozornost od těchto hlavních cílů.
Je potřeba si současně uvědomit, že nezbytným předpokladem pro inteligentní a udržitelný růst v našich členských státech, jejich regionech a obcích je dostatečná infrastruktura, a to jak dopravní, tak v oblasti životního prostředí. Tato skutečnost není ve strategii Evropa 2020 dostatečně zohledněna, a zcela tak chybí nezbytné zaměření se na pokračování a posílení investic do dobudování infrastruktury zejména v těch státech a regionech, kde je nedostatečně rozvinutá.
Joe Higgins
Pane předsedající, klíčová strategie, kterou má Komise EU pro Evropu do roku 2020, spočívá ve spoléhání se na neoliberální kapitalismus a tržní systém - jinými slovy na přesně ty samé činitele, které uvrhly svět do současného hospodářského chaosu, jak dokládá odpověď Komise a vlád členských států Evropské unie na finanční krizi v Řecku: ostudná kapitulace před spekulacemi a zneužíváním situace na trhu ze strany žraloků finančních trhů; požadavek, která vyžaduje, aby řecká dělnická třída, důchodci a chudí lidé přišli o své služby a životní úroveň ve prospěch nenasytné hrabivosti těchto finančních trhů, které nejsou žádným všemocným božstvem, jak nás chtějí přesvědčit reportéři ve sdělovacích prostředcích, ale jsou to investiční banky, provozovatelé zajišťovacích fondů, držitelé dluhopisů apod. - paraziti, kteří usilují o obrovské zisky záměrným spekulováním s cílem vytvořit finanční nestabilitu, a pak do krve vykořisťovat pracující. Je to Evropa, kterou chceme pro rok 2020?
Je dojemné slyšet pana Barrosa, jak je žádá o odpovědnost: žádat žraloka, aby se vzdal své chuti na krev! Odpor řecké dělnické třídy by měli podpořit všichni pracující z celé Evropy. Musíme zbořit diktaturu trhu. Toho nedosáhnou idioti vypalující banky, ale trvalá a masová mobilizace a stávky pracujících a náhrada tohoto nemocného systému demokratickým socialismem a skutečně humánní společností, která by měla do roku 2020 vzniknout.
Jaroslav Paška
- (SK) S veškerou úctou k předloženým materiálům nelze přehlédnout jejich podobnost s pětiletými plány, které měly východní blok dovést k údajnému blahobytu. I v nich se v úvodu přiznávalo, že předcházející strategie nebyla z různých důvodů úspěšná.
Pak byly vytyčeny smělé cíle a začalo se s přesvědčováním lidu o tom, že tentokrát už bude opravdu lépe. Lépe však nebylo. Strategie se střídaly a hospodářství se hroutilo. I těmto strategiím totiž chybělo dodržování základních pravidel hospodářského života. Evropa dnes ztrácí dech i navzdory tomu, že má v porovnání s úspěšnější Čínou či Indií větší procento vzdělané populace. Proč? Protože na každý nový problém reaguje stejně jako Evropská rada nebo Komise, a to zřízením další nové instituce nebo dalšího úřadu. Většina vzdělaných Evropanů se pak ztrácí v útrobách všelijakých úřadů a tyto miliony vzdělaných lidí, kteří by stejně dobře mohli tvořivě pracovat v jiných oblastech, například v oblasti inovací a vývoje pro odvětví výroby, jen v kancelářích obracejí papíry a odčerpávají společné zdroje.
Dámy a pánové, chceme-li být opravdu úspěšnější, musíme především zjednodušit pravidla soužití a podnikání a zmenšit administrativní zátěž. Musíme vytvořit víc prostoru pro uplatnění samostatnosti, podnikavosti či kreativity lidí a peníze, které dnes dáváme na administrativu, přesměrovat do vývoje, podpory inovací a rozvoje odvětví výroby.
Othmar Karas
(DE) Pane předsedající, dámy a pánové, společenství Evropy, důvěryhodná politická unie, udržitelný růst, udržitelná zaměstnanost a inovace, sociální soudržnost a udržitelná konkurenceschopnost, to jsou naše cíle.
Evropa 2020 není náš cíl. Evropa 2020 musí být nástroj, který nám umožní dosáhnout našich cílů. Musí se stát naší deklarací Roberta Schumana pro rok 2010 a být tak konkrétní, jako byla deklarace dne 9. května 1950. Evropa 2020 nesmí degenerovat na sbírku nedosažitelných tužeb pro budoucnost nebo odpadkový koš plný všech našich nevyřešených problémů a frustrací. Musí to být konkrétní, financovatelný a udržitelný nástroj, který poskytne odpověď na krizi, a musí to být motivující a ověřitelný projekt Evropské unie, u něhož budeme schopni ukládat sankce. Evropa 2020 musí uvést do pohybu konkrétní projekty pro růst, zaměstnanost, výzkum, inovace a udržitelnou konkurenceschopnost.
Musíme revidovat naše finance ve všech členských státech a v Evropské unii, abychom měli řádný výchozí bod pro své budoucí plány a věděli, co musíme financovat a na co potřebujeme peníze. Potřebujeme i kontrolu vhodnosti strategie Evropa 2020 pro naše vnitrostátní politiky pro rozpočet, daně, výzkum, energetiku, inovace a sociální věci. Měli bychom opatření pana Rehna plně podpořit.
Evropa 2020 musí být výrazem nové společné politické vůle a naší odpovědí na - bohužel - rostoucí nacionalismus, egoismus a protekcionismus. Dokončeme vnitřní trh a spolu s měnovou unií vytvořme silnou unii hospodářskou, která bude součástí důvěryhodné politické unie. To potřebujeme, nic víc a nic méně.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Pane předsedající, dámy a pánové, musím se přiznat, že mám ohledně červnového summitu obavy, protože v debatě, která by mohla napravit doporučení jarního zasedání Rady, nevidím nic nového. Již tato doporučení byla zklamáním, protože nebyla založena ani na té nejmenší kritice omezení Lisabonu a na důsledcích neprovedení některých nejdůležitějších politických a kulturních plánů, které byly v té době vypracovány.
Jsou zklamáním i proto, že neberou na vědomí krizi: 10 bodů je uvedeno obecně, bez jakéhokoli logického vzájemného propojení; jsou součtem dobrých úmyslů, které však zjevně netvoří politiku. A jsme na tom stále stejně. Rovněž nevidím konkrétní snahu o určení priorit. Problémem Evropy je úroveň konkurenceschopnosti v celosvětovém systému. Proto nelze přehlížet sociální soudržnost, jeden ze základních činitelů konkurenceschopnosti. Bez soudržnosti není žádná země, a už vůbec ne nadnárodní skupina, schopna udržet se na světovém trhu, protože by měla vnitřní konflikty, které budou každý den její konkurenceschopnost snižovat.
Na druhé straně je zde otázka inovací: nestačí se o nich jen zmínit, musíme stanovit konkrétní cíle, které nejsou v doporučeních uvedeny, ohledně množství zdrojů, které mají být vyčleněny pro inovace výrobků i procesů. Pouze kvalita v občanském životě, v práci a na druhé straně ve výrobě zboží a služeb může Evropu po mimořádně závažných důsledcích této krize vrátit do konkurenceschopného postavení. A konečně bych dodal, že je zde otázka, o které se nikdy nemluví: o náročné cíle můžeme usilovat, pokud budeme mít i politickou integraci. Členské státy o tom nemluví, toto téma uzavřely: otřesný způsob zvládání řecké krize je toho důkazem.
Ivo Strejček
- (CS) Já jsem z členské země, kde jsem do svých 28, 29 let žil v systému, který byl založen na centrálním plánování, kde se život řídil na pětiletky a každá další pětiletka byla vždy nahrazena novými plány, protože ta stará pětiletka nikdy splněna nebyla. Proto mi prosím odpusťte, že jsem možná citlivý nebo přecitlivělý na to, když plánujeme, jak bude vypadat Evropa v roce 2020, a přitom ve světle této jistě zajímavé debaty nevnímáme či vnímáme méně to, co se dnes děje nejen v Řecku, ale v celé eurozóně. Já celé odpoledne velmi pozorně poslouchám debatu v tomto sále a slyším tady pobídky: více Evropy, více centralizace, více centrálního řízení. Já na to v této chvíli a v této debatě odpovídám, že potřebujeme méně centralizace, potřebujeme více důvěry v trh, potřebujeme více trhu a tržního mechanismu, protože to, co se teď aktuálně děje nejen v Evropské unii, nejen v eurozóně, ale i ve Spojených státech a v ostatních zemích tohoto typu, je příběh neuvěřitelného selhání všech státních zásahů.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Pane předsedající, mnoho kolegů poslanců se tázalo, proč lisabonská agenda selhala a proč bychom měli začít analýzou tohoto selhání, abychom mohli podniknout další kroky.
Podle mého názoru problém lisabonské agendy spočíval v tom, že vlastně nebyla ničím jiným než symbolem uzavřeným v bublině, který vůbec nebyl proveden v praxi. Nakonec jsme zjistili, že na jedné straně existovala teorie, lisabonská agenda, o níž jsme pořád jen mluvili, a na druhé straně existovala praxe, která s ní neměla nic společného.
Proto podle mě na základě těchto zkušeností musí být strategie Evropa 2020 novou agendou, kterou bude možné provádět pouze v případě, že bude existovat jednoznačný závazek, a zdůrazňuji - jednoznačný závazek ze strany všech orgánů: evropských politických orgánů i vnitrostátních politických orgánů.
Tento závazek musí být také závazkem, který je možno ověřit a zhodnotit; musí být závazkem, o němž máme informace a u něhož jsme ihned schopni provést nápravu v případě, že povinnosti nebudou plněny, když dojde k selháním. Tak se nedostaneme do extrémní situace. Buď všichni pochopíme, že tento společný projekt potřebuje ke svému pokroku tyto nástroje, nebo budeme brzy v podobné situaci.
Jo Leinen
(DE) Pane předsedající, tématem Lisabonské strategie byla konkurenceschopnost a jednalo se o velice jednostrannou hospodářskou strategii, která samozřejmě částečně selhala. Proto jsem velmi rád, že tématem strategie EU 2020 je nyní udržitelnost. To je správná cesta a znamená i lepší vyváženost mezi hospodářským, sociálním a environmentálním vývojem a potřebami.
Nevýhoda udržitelnosti spočívá v tom, že je to velmi obecný pojem, který také může postrádat obsah. Proto musíme tento pojem učinit konkrétnějším. V tomto ohledu je zpráva Komise příliš neurčitá, protože v ní schází příliš mnoho střípků z celkového obrazu na to, abychom ji mohli provádět. Evropa účinně využívající zdroje, to je správný přístup - máme skromné energetické rezervy a skromné rezervy materiálů - schází tu však cíle a nástroje, pomocí nichž bychom tuto otázku účinného využívání zdrojů v naší výrobě a spotřebě realizovali. V tomto ohledu doufám, že do června budeme mít něco konkrétnějšího a že budeme přesně vědět, co má každý z nás udělat - co bude dělat Komise, co bude dělat Parlament a co budou muset dělat členské státy.
Pokud jde o pojem Evropy účinně využívající zdroje, zdá se, že je poněkud opomenuto životní prostředí, protože i vzduch, voda, půda i ekosystémy jsou zdroje. To se zcela ztratilo. Proto bych chtěl slyšet víc od Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin ohledně toho, co chceme v této věci udělat. Strategie pro biologickou rozmanitost selhala. Byla samozřejmě vypracována nová, která nás má dovést do roku 2020, a tuto věc je v projednávané strategii nutno vzít v úvahu.
Ochrana klimatu byla jistě probírána mnohokrát. Jsem přesvědčen, že musíme zvýšit naše cíle v oblasti omezení emisí z 20 % na 30 % a že potřebujeme povinné cíle v oblasti energetické účinnosti. Tato otázka je stále příliš neurčitá - potřebujeme jí dát právní závaznost.
Mirosław Piotrowski
(PL) Pane předsedající, strategie Evropa 2020, o níž jednáme, má především ideologický rozměr. Vyjadřuje mnoho chvályhodných cílů, jako je zvýšení účasti na trhu práce a podílu občanů EU s ukončeným vysokoškolským vzděláním o 40 % i zvýšené výdaje na inovace. Je zvláštní, že nebylo uvažováno o žádných sankcích pro země, které povinnost provádět tyto nádherné myšlenky nesplní. Člověk by mohl nabýt dojmu, že autoři strategie nevěnují sebemenší pozornost závažné krizi v Řecku ani tomu, co by se brzy mohlo stát ve Španělsku a Portugalsku - tedy událostem, které by mohly vést nejen k rozpadu eurozóny, ale i k narušení Evropské unie.
V době, která je pro Evropu tak dramatická, je stále prosazováno například doporučení omezit emise skleníkových plynů o 30 %, tedy něco, co utlumí hospodářství zemí střední a východní Evropy včetně Polska. Tyto země mohou utrpět ztrátu i v důsledku omezení politiky soudržnosti. Existuje mnoho známek, toho, že utopický a socialistický projekt pro rok 2020 bude mít stejný osud jako Lisabonská strategie. Doufejme, že mezitím nezpůsobí další škody.
Danuta Maria Hübner
Pane předsedající, aby byla jakákoli strategie účinná, je podle mě nezbytné vytvořit silné vazby mezi jejími cíli a dostupnými nástroji politiky a myslím si, že existují čtyři hlavní nástroje politiky, které mohou být mechanismem provádění strategie EU 2020.
Zaprvé je nejdůležitější regulace vnitřního trhu, která podněcuje hospodářskou soutěž a ekonomickou dynamiku a uznává sociální závazky, které vyplývají z hospodářské integrace; a v tomto ohledu bych chtěla důrazně podpořil to, co řekl Malcolm Harbour.
Zadruhé jsou to kapitálové investice do dopravních, energetických a telekomunikačních infrastruktur. Potřebujeme kapitálové investice v mimořádném rozsahu. Proto musí být mobilizováno veřejné i soukromé financování; zejména musí být prosazována partnerství veřejného a soukromého sektoru a evropské finanční instituce musí být posíleny, aby překonaly překážky financování růstů, které vytvářejí subjekty financující schodek a dluhopisy národních rozpočtů.
Zatřetí jde o veřejné výdaje v celém evropském rozpočtu. Protože cíle Evropské unie jsou především horizontální a nikoli odvětvové, měly by být rozpočtové výdaje EU založeny na integrovaném přístupu k rozvoji kombinovaném s posílenými finančními a technickými nástroji a měly by podporovat otevírání našich ekonomik globální hospodářské soutěži.
Začtvrté je to koordinace vnitrostátních rozpočtových výdajů v prioritních oblastech prostřednictvím otevřené metody koordinace. Měkké mechanismy této metody, i v případě, že budou zdokonaleny, nám bohužel mohou pomoci k dohodnutým cílům EU 2020 jen částečně; proto mohou být pouze podpůrným nástrojem.
Evropská koordinace se musí zaměřit na oblasti, v nichž existuje nebo může vzniknout skutečná evropská přidaná hodnota a kde koordinace nebude narušovat hospodářskou soutěž. Dostupné nástroje politiky musejí být používány tak, aby bylo zaručeno, že se vyhneme pasti silného intervencionistického modelu růstu poháněného tradiční odvětvovou průmyslovou politikou. To by mohlo narušit instituce a podnikatelskou přitažlivost Evropy, snížit její růstový potenciál. Strategie EU 2020 musí být strategií růstu a pracovních míst, protože žádná jiná možnost neexistuje.
Kader Arif
(FR) Pane předsedající, dámy a pánové, finanční, hospodářská a sociální krize, kterou procházíme, je nebývalá. Těžce zasahuje náš kontinent a jeho národy, způsobuje obrovské sociální a lidské problémy a Řecko je toho bohužel pro nás trpkým a ostudným příkladem.
Nezaměstnanost stále roste. Bez práce jsou již miliony Evropanů a toto číslo se každý den zvyšuje. Odpověď musí být politická, silná, rychlá a koordinovaná a musí brát v úvahu závažnou krizi životního prostředí, kterou zažíváme a která vyžaduje nový model rozvoje.
Tyto četné krize u našich spoluobčanů vzbudily velká očekávání a naděje, na něž by strategie Evropa 2020 měla odpovědět. Odpověď na tyto mimořádně rozsáhlé výzvy se však neobjevila a já toho lituji. Hlavní směry, které v březnu stanovila Evropská rada, tento úkol nesplňují. Není v nich žádná rozhodnost, žádné ambice, což mě bohužel již nepřekvapuje.
Vy, členové Rady a Komise, se všude vychloubáte důsledností svých politik. Mám však dojem, že to je jen zastírací plán, který má zakrýt vaši nečinnost. Nemáte důslednou strategii, která by kombinovala hospodářské, sociální, obchodní, průmyslové, zemědělské či výzkumné politiky, a zaručila tak udržitelný a spravedlivý rozvoj.
Kromě toho nelze nikde nalézt vnější rozměr evropských opatření týkajících se obchodu nebo je tento rozměr součástí nedotknutelného liberálního dogmatu "globální Evropy". Chceme, aby byl obchod řádným nástrojem sloužícím k vytváření pracovních míst a růstu, k boji proti chudobě a k prosazování rozvoje.
Vy však, nikoli z technických, ale z politických důvodů, sledujete jiný cíl: předháníte se ve snižování nákladů a krácení mezd, předháníte se v uzavírání dvoustranných obchodních dohod o volném obchodu na úkor mnohostrannosti, a tím způsobujete sociální a fiskální dumping. Tato politika je odpovědná za příliš mnoho ztrát pracovních míst, příliš mnoho přemístění podniků a příliš velké sociální škody na to, aby v ní bylo možné pokračovat.
Na závěr chci říci, že očekáváme, že Komise a Rada znovu oživí evropského ducha a odmítnou jednotlivé národní zájmy, aby učinily Evropu nejen místem prosperity, ale i solidarity. Aby zajistily, že Evropa bude o sobě vzbuzovat jinou představu nejen u svých vlastních občanů, ale i u zbytku světa: a právě o tom hovoří usnesení skupiny Progresivní aliance socialistů a demokratů v Evropském parlamentu.
Richard Seeber
(DE) Pane předsedající, nemá příliš význam komentovat poznámky krajní pravice a levice v této sněmovně, protože v této rozumné sněmovně, kterou vedou politické síly se zájmem o rozvoj Evropy, nejsou vlastně důležité. Je-li však strategie EU 2020 nyní srovnávána s komunistickým pětiletým plánem, je třeba těmto lidem říci, aby se podívali na hospodářskou politiku v učebnici a přečetli si její historii. Pak zjistí rozdíly.
Ti na krajní levici, ne ty rozumné síly, které jsou mírně vlevo od nás, nyní říkají, že Evropa by se měla více nebo méně vrátit k dobám komunismu. Část Evropy bohužel komunismus zažila a víme, co z toho vzešlo. Můžeme si přát spoustu věcí, ale důležité je, abychom umožnili našim občanům žít život v důstojnosti a prosperitě, v němž budou moci využívat vzdělání a ostatních služeb, které společnost poskytuje.
Proto je nutné, abychom jako politický systém zvážili, jak můžeme co možná nejlépe využívat stávající zdroje. Je to prostě otázka realizace tohoto plánování. Každá rodina a každý obecní úřad přemýšlí o tom, co se svými zdroji udělají, aby za určitou dobu dosáhli jistého prospěchu. To je rozumná věc.
Dosud byla v dlouhodobém měřítku schopna tyto služby zajistit pouze tržní ekonomika, s jistými hranicemi, nikoli jako zcela neomezený trh. Proto má smysl, abychom na evropské úrovni uvažovali o tom, jak můžeme tuto tržní ekonomiku v Evropě organizovat. Myslet čistě v rámci vnitrostátních hranic již není úspěšnou strategií a tento přístup je předurčen k neúspěchu. Proto musíme zvážit, jak můžeme dosáhnout toho, aby tento evropský trh sloužil lidem. Nejde o konkurenceschopnost jako takovou, ale o zajištění toho, aby byla Evropa konkurenceschopná a lidem mohly být poskytovány služby. O to v této rozpravě jde.
Mnoho kolegů poslanců již zašlo do podrobností. Já se omezím na tato obecná prohlášení. Ale těm, kdo zastávají krajní pozice, musíme čas od času říci: zvažte, co říkáte, ale především si přečtěte učebnice dějepisu!
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) V současné době míra nezaměstnanosti v Evropské unii činí 10 %, přičemž míra nezaměstnanosti u mladých lidí dosáhla 20 %. Letos nebylo prvního května, na Mezinárodní den práce, co slavit, protože v Evropské unii je 23 milionů nezaměstnaných.
Musíme jasně stanovit, která odvětví v Evropské unii vyžadují investice, aby byla zajištěna pracovní místa. Pouze vzdělávání nám umožní zabezpečit, aby mladí lidé získali dovednosti, které potřebují k získání pracovního místa a k zajištění důstojného života. Také investice do zemědělství zaručí, že Evropská unie bude schopna zajistit základní potřeby z hlediska potravin a biopaliv.
Zásadní význam mají investice do dopravní infrastruktury. Letos přezkoumáváme seznam prioritních projektů sítí TEN-T. EU potřebuje vysokorychlostní železniční síť, která bude obsluhovat všechna hlavní města Evropské unie a nejdůležitější města Evropy. Rovněž je třeba modernizovat silniční infrastrukturu, přístavy a letiště. Jsem přesvědčena, že Evropská unie musí přednostně investovat do rozvoje dopravní infrastruktury ve východní Evropě. Jen to nám umožní mít skutečně efektivní vnitřní trh. Všechny tyto projekty však vyžadují finanční zdroje ve výši mnoha miliard eur, které budou ve veřejných rozpočtech doplněny z daní a odvodů, zvláště prostřednictvím vytvořených pracovních míst a dosaženého hospodářského rozvoje.
Investice do energetické infrastruktury, energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie navíc sníží energetickou závislost Evropské unie a do roku 2030 vytvoří zhruba 2,7 milionu nových pracovních míst. Namísto investování do iniciativy pro inteligentní města však vidíme, že více než 150 milionů EUR z Plánu evropské hospodářské obnovy zůstává nevyužito. A v neposlední řadě musí Evropská unie investovat do výzkumu a do udržitelného rozvoje evropského průmyslu.
Pane předsedající, chtěla bych skončit výzvou Komisi a Radě, aby vytvořily nástroj podobný Evropskému fondu pro přizpůsobení se globalizaci na podporu pracovníků ve veřejném sektoru, kteří přišli o pracovní místa v důsledku hospodářské krize.
Enikő Győri
(HU) Dámy a pánové, myslím, že všichni víme, jak velký úkol je před námi. Musíme formulovat společnou strategii pro členské státy a orgány Evropské unie, která zajistí, aby byly řešeny dopady způsobené krizí, a současně Unii a jejím členským státům umožní konkurenceschopnost v globálním hospodářském prostředí a ekologicky udržitelný rozvoj, aby se v brzké době zvýšila životní úroveň všech občanů Unie.
Chci však uvést dvě připomínky k nové strategii, která se podle mého přesvědčení zabývá základními otázkami, je ale třeba zmínit dvě věci. Zaprvé je oprávněná jistá obezřetnost a opatrnost ve věci měřitelných cílů. Tyto cíle musejí být náročné, ale realistické a dosažitelné a musejí přihlížet k výchozí situaci a k možnostem každého členského státu. Chudoba znamená jednu věc ve Spojeném království a jinou v Bulharsku. Naše vzdělávací systémy jsou odlišné. Vzniká otázka, zda má cenu zvyšovat podíl lidí s vysokoškolským vzděláním na 40 % všude či zda tím pouze nezvyšujeme počet nezaměstnaných absolventů vysokých škol. Myslím si však, že v každém případě by do našich cílů mělo být zařazeno zlepšení odborného vzdělávání.
Má druhá poznámka se týká toho, že strategie by měla posilovat vnitřní soudržnost Evropské unie, jinými slovy její konvergenci. Souhlasím s tím, že klíčová odvětví by měla získat podporu, protože jsou motorem evropské ekonomiky. Současně je třeba mít na paměti, že vnitřní rozdíly mezi 27 členskými státy na různém stupni vývoje by se pouze zvětšily, pokud bychom uplatňovali jednostrannou politiku hospodářského rozvoje, která by zdůrazňovala konkurenceschopnost, aniž by se zabývala odlišnými charakteristikami členských států. Bez vnitřní soudržnosti nemůže existovat vnější konkurenceschopnost. Překlenutí rozdílů ve vztahu k nedostatečně rozvinutým oblastem by znamenalo širší trhy, efektivní poptávku a inovační potenciál pro celou Unii a současně by se snížily požadavky na sociální péči. Musí být stanoven rámec pro méně rozvinuté oblasti, který jim umožní využít příležitostí vnitřního trhu. Časem by tak každý získal konkurenceschopnost na základě své vlastní síly. Doufám, že v nové strategii pro politiku soudržnosti nalezneme určitý prostor.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Dnes jednáme o tom, jakou Evropskou unii bychom chtěli vidět za deset let. V současné době je nezaměstnanost, zejména mezi mladými lidmi, jedním z největších problémů Evropské unie, což nás bohužel nutí mluvit o dnešních mladých lidech jako o ztracené generaci této doby. Mluvíme o vytváření nových pracovních míst, ochraně životního prostředí, mluvíme o podpoře iniciativ pro mládež, o podpoře vzdělávacího systému, o mnoha dalších důležitých prvcích, mluvíme ale o nich většinou tak, jako by se jednalo o nezávislé věci, a uniká nám to nejpodstatnější. Bohužel mám při čtení těchto návrhů strategie Evropské unie nazvané Evropa 2020 pocit, že může opět zůstat u prázdných slov, jestliže nevezmeme v úvahu názory těch, kdo budou tuto strategii muset provádět, jinými slovy, názory mladých lidí. Chtěla bych, aby byla strategie Evropa 2020 pojítkem mezi hospodářstvím a ekologií, které by právě mladí lidé pomohli uskutečnit, a proto je to příležitost pro mladé lidi, aby nabídli své znalosti a utvářeli budoucnost Evropské unie. Protože sama jsem zástupkyní právě těch mladých lidí, kteří tuto strategii realizují, chtěla bych nabídnout několik konkrétních návrhů. Především prosazujme vytváření ekologických pracovních míst, tedy poskytujme příležitosti pro větší podporu podniků, které vytvářejí ekologická pracovní místa a zaměstnávají mladé lidi, ať v zemědělství, výrobě nebo v dopravě a službách. Zadruhé věnujme více pozornosti environmentalismu nebo přesněji environmentálnímu vzdělávání, jak prostřednictvím jeho začleňování do vzdělávacích programů, tak jeho představováním jako nového oboru. Jakmile provedeme tyto dva kroky, přilákáme více mladých lidí k účasti na tvorbě ekologického hospodářství: mladé lidi, kteří mají dostatek znalostí, dovedností a, jak věřím, i odhodlání. Skutečně bych chtěla, aby zde v Evropském parlamentu bylo méně skepticismu a méně neopodstatněných srovnání, jaká jsme slyšeli včera, a aby bylo více odhodlání, optimismu a jednoty.
Petru Constantin Luhan
(RO) Pevně věřím, že Evropa 2020 vytvoří hospodářsky silnější a inovativnější Evropu. Jsem také přesvědčen, že se úspěšně vymaníme ze současné hospodářské a finanční krize, protože máme obrovský potenciál z hlediska inovativního trhu práce i přírodních zdrojů. Vítám snahu Komise představit nám toto sdělení.
Cítím však povinnost předložit k diskusi otázku politiky soudržnosti a vyjádřit svou nespokojenost nad tím, že cesta k provádění Lisabonské strategie zřejmě změnila směr. Dosahování hospodářské, sociální a územní soudržnosti zahrnuje i jiné činitele než ty, které se týkají růstu, který je inteligentní, udržitelný a napomáhá začleňování. Občané prostřednictvím nás a našich volených zástupců říkají, že stále potřebují investice do infrastruktury, přístupu ke službám a rozvoje všech regionů, bez ohledu na to, jak jsou izolované.
Priority stanovené pro období let 2007-2013 ukazují, jak naléhavě je třeba zlepšit infrastrukturu a podpořit hospodářskou konkurenceschopnost v konvergenčních oblastech. Vzájemná závislost ekonomik ukazuje potřebu soudržnosti a zajištění [...]
(Předsedající řečníka přerušil.)
Sylvana Rapti
(EL) Pane předsedající, ráda bych začala tím, že z tohoto místa v Evropském parlamentu vyjádřím soustrast se třemi mými krajany, kteří byli dnes zabiti při nepokojích v Aténách. Je mi upřímně líto, že jsme neslyšeli slova soustrasti jménem Komise od pana předsedy Barrosa. Doufám, že pan Rehn, který jej zastupuje, to ve svém druhém vystoupení napraví.
Druhá věc, kterou chci říci, je to, že Komise musí nyní jednat, protože čím déle vám bude trvat nalezení řešení problémů, kterým dnes Evropa čelí, a tedy problému Řecka, tím víc narušíte cíle pro rok 2020. Základem pro rok 2020 je rok 2010. Cíl spočívající ve snížení chudoby vychází z dneška. S opatřeními, které je Řecko nuceno přijmout, nebude schopno k tomuto cíli přispět.
Musíte Řecku pomoci, protože jinak nebude mít oněch 40 % mladých vysokoškolsky vzdělaných lidí žádnou práci. Přemýšlejte o tom a jednejte hned.
Elisabeth Schroedter
(DE) Velice vám děkuji, pane předsedající. Pan Barroso hovořil o opatřeních, která musíme přijmout v souvislosti se strategií Evropa 2020, ale pak opustil sněmovnu. Přijde nyní o jedno z nejdůležitějších opatření. Proto se chci obrátit na španělské předsednictví a poděkovat úřadujícímu předsedovi Rady za to, že zde zůstal a sleduje rozpravu až do konce.
Jedním z nejdůležitějších opatření, které je třeba v rámci strategie Evropa 2020 přijmout, je využití udržitelného rozvoje k zužitkování potenciálu pro ekologická pracovní místa. To vyžaduje komplexní iniciativu zaměřenou na tato potenciální ekologická pracovní místa. V této souvislosti je třeba zajistit, aby byly zohledněny i transformace a práva pracujících a aby existovala iniciativa pro vzdělávání a další odbornou přípravu. Vím, že španělské a belgické předsednictví na této věci pracují, a chtěla bych vás výslovně povzbudit, abyste v této práci pokračovali a do konce roku předložili iniciativu Rady.
John Bufton
Pane předsedající, jednáme o Evropě v roce 2020, což bude za 10 let, ale podle mě bychom se měli zamyslet spíše nad posledními 10 hodinami. S velkým zármutkem jsem se dozvěděl o úmrtích v Řecku; je to velice smutné. Je mi líto rodin a chci vyjádřit svou soustrast rodinám a přátelům těch ubohých lidí, kteří zemřeli. Před několika málo týdny jsem však v Parlamentu varoval před občanskými nepokoji v souvislosti se situací v eurozóně a s problémy, kterým nyní čelí.
Myslím, že je čas, aby si tento Parlament, Komise a Rada konečně uvědomily, že eurozóna má chyby: nefunguje. Vidíme problémy v Řecku. Mám pocit, že se přenesou do Španělska, a než bude ztraceno ještě více životů, není teď čas na trochu upřímnosti a na to, abychom se reálně podívali na situaci zemí eurozóny a přiznali, že eurozóna má chyby?
Piotr Borys
(PL) Pane předsedající, hospodářství EU je nadále nejsilnější, ale toto eldorádo nemusí nutně trvat věčně. Krize a tragické události v Řecku nám ukázaly, že z náročné strategie Evropa 2020 musíme odvodit určité závěry už dnes. Na rozdíl od Lisabonské strategie potřebujeme při provádění strategie Evropa 2020 odvahu a důslednost. To, zda budoucím generacím umožníme život v soudržné a bohaté Evropě nebo zda je zanecháme v Evropě, které bude vládnout krize, to závisí na nás.
Dnes nemá odbornou kvalifikaci 30 % Evropanů. Tím se vysvětlují náročné plány týkající se vzdělávání: snížit počet osob, které předčasně ukončují školní docházku, na 10 % a 16 milionům lidí umožnit dosažení vysokoškolského vzdělání. Proto lze mou výzvu shrnout konstatováním, že velké úkoly v oblasti vzdělávání je třeba plnit velmi svědomitě a rychle. Vyzývám ke koordinované a velmi důsledné akci ze strany všech orgánů EU i členských států.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Je škoda, že tu nezůstal pan předseda Komise, i když má jistě důležité úkoly, ale myslím si, že právě Evropa 2020 je tím nejdůležitějším strategickým materiálem, a nevím, co důležitějšího v současnosti pan předseda může mít.
Z rozpravy, která tu proběhla napříč politickým spektrem, je však jasné, že žádné velké nadšení tento materiál v Evropském parlamentu nevyvolal. Je třeba objektivně říci, že situace v Evropě při plánování tohoto materiálu je velmi komplikovaná a že tento materiál vznikal na pozadí jedné z nejhorších hospodářských krizí, jakou si evropské generace pamatují. A proto podle mě jednou z nejdůležitějších věcí, kterou by měla strategie řešit, je ochránit ty ekonomicky nejzranitelnější, kdo žili v těžkých podmínkách před krizí, žijí v nich i v současnosti a tuto krizi nezavinili.
Proto si myslím, a to je konkrétní návrh k tomuto materiálu, že by bylo dobré, kdybychom hlavní směr týkající se právě oblasti chudoby a sociálního vyloučení dostali do hlavního zaměření a kdyby nebyl jen hlavním směrem druhé kategorie, kdyby se netýkal jen oblasti zaměstnanosti, ale byl průřezový a týkal se všech uvedených důležitých oblastí.
Krisztina Morvai
(HU) Strategie pro budoucnost Evropy je budována na základě dvou hodnotových systémů a já bych ráda upozornila na to, že tyto dva hodnotové systémy lze skloubit jen s velkými obtížemi, pokud vůbec, měli bychom si tedy mezi nimi vybrat. Klíčovými slovy jednoho z těchto hodnotových systémů jsou konkurenceschopnost, růst, globalizace, zatímco u druhého systému je klíčovým slovem udržitelnost. Hovoříme o udržitelnosti v environmentálním smyslu. Víme, že nucený růst a globalizace mají hrozivé důsledky pro životní prostředí. Udržitelnost není žádnou otázkou. Hovoříme o udržitelnosti v sociálním smyslu. Ti lidé, mimo jiné drobní zemědělci, malé a střední podniky, kteří nejsou schopni udržet krok s přehřátou hospodářskou soutěží a globalizací, jdou ke dnu, vypadávají ze soutěže a chudnou. To je v naprostém rozporu s udržitelností v sociálním smyslu. Moji voliči i já sama jsme toho názoru, že ze dvou hodnotových systémů si musíme zvolit udržitelnost.
Diego López Garrido
Pane předsedající, chtěl bych začít odpovědí na přímou otázku, kterou mi položil pan Bokros. Toto téma zmínili i pan Cofferati, který teď není přítomen, a paní del Castillo, která tu rovněž není. I další řečníci se tohoto tématu dotkli.
Proč Lisabonská strategie selhala? To byla přímá otázka pana Bokrose.
Rozhodně věřím, že důvodů je mnoho, a bylo by trochu přehnané a arogantní pokoušet se situaci zjednodušovat. Pokud bych si však měl vybrat jeden z důvodů vysvětlujících malý úspěch Lisabonské strategie, myslím, že tím nejprůkaznějším je skutečnost, že Evropská unie - která přijala jednotný trh v době, kdy přijala jednotnou měnu - neučinila nutný krok k hospodářské unii. Tento krok nebyl učiněn.
Maastrichtská smlouva hovořila o hospodářské a měnové unii. My jsme zůstali u měnové unie a nepokročili jsme k unii hospodářské.
Proto jsem přesvědčen, že strategie Evropa 2020 musí být součástí nové fáze Unie, která je krokem k hospodářské unii. Tato hospodářská unie znamená především řádnou hospodářskou a sociální správu Unie.
Základním prvkem této hospodářské unie je strategie pro růst a tvorbu vysoce kvalitní zaměstnanosti, která je hlavním účelem této rozpravy. Je to rozprava, která je podle mě velice zajímavá a mimořádně bohatá z hlediska příspěvků a má i nové důležité rozměry, které nebyly součástí Lisabonské strategie nebo se jim v ní nedostalo stejné pozornosti. Například oblast technologie nebo oblast sociální, které zmínili pan Cofferati, pan Cercas a pan Arif, a oblast boje proti změně klimatu, který má spojitost s tím, o čem hovořila paní Schroedterová.
Není však možné dosáhnout hospodářské unie jen tím, že budeme mít strategii pro růst a tvorbu kvalitní zaměstnanosti. To není všechno. To by byla odpověď na otázku paní Harmsové, která nyní není přítomna.
Kromě toho potřebujeme něco, na čem pracuje pan komisař Rehn - který bude hovořit po mně - a co jsem již dříve zmínil. Potřebujeme koordinaci hospodářských politik, politik zaměstnanosti a sociálních politik, k níž v Evropě nedošlo a nedošlo k ní ani v rámci Lisabonské strategie.
Je to také něco, co od nás požaduje Lisabonská smlouva. Článek 5 Smlouvy o fungování Evropské unie uvádí, že členské státy musí, jakou povinny - není to nepovinné - koordinovat své hospodářské politiky a politiky zaměstnanosti. Také mohly, pokud chtěly, a podle mého názoru měly, koordinovat své sociální politiky.
Vedle strategie pro růst a tvorbu pracovních míst a koordinace hospodářských politik a politik zaměstnanosti potřebujeme evropský dohled nad finančními trhy. Jedná se o dohledový balíček, který jsem již zmiňoval a na který jsem dostal odpověď od pana Verhofstadta. Jsem rád, že je pro to, aby Evropský parlament co nejdříve přijal své stanovisko k balíčku o finančním dohledu.
Kromě toho je tu něco, co pan Barroso ve svém vystoupení zvlášť zdůraznil: musíme mít vnější rozměr. Hospodářská unie Evropy musí mít vnější rozměr; jednotnou vnější pozici, zejména ve skupině G20. Odkazuji na slova pana Barrosa, s nimiž téměř úplně souhlasím.
Pro hospodářskou unii potřebujeme i správní a řídící orgány: Evropskou radu, která vytyčuje strategické linie, Komisi, která sleduje a provádí strategie, a legislativní orgány pro strategii: Radu a Evropský parlament.
Kromě toho potřebujeme nástroje k podněcování této strategie, jako je schvalování strukturálních fondů a evropských fondů k vedení této strategie, k němuž v letech Lisabonské strategie nikdy přesně nedošlo - nebo alespoň nedošlo ve velké míře.
To se podle mě právě děje v Evropské unii: krok k další fázi, fázi, kterou vyžaduje 21. století. Tato fáze je fází globalizace, která znamená hospodářskou unii. Nikoli jen vnitřní trh nebo měnovou unii, ale i unii hospodářskou. To je cesta, kterou se musíme dát, a musíme tak činit důsledně, s interinstitucionálním dialogem, například jako dnes odpoledne, a potřebujeme to udělat co nejdříve.
Myslím, že právě to od nás všech Evropané požadují.
Olli Rehn
člen Komise. - Paní předsedající, dovolte mi poděkovat za velice bohatou a odpovědnou rozpravu, která dnes večer proběhla, a dovolte mi opravit také jedno tvrzení o předsedovi Barrosovi. Soustrast jménem Komise vyslovil. Chci se k němu připojit a také vyjádřit soustrast rodinám a přátelům obětí dnešního násilí v Aténách. Nesouhlasit je v demokracii normální, ale uchylovat se k násilí je vždy nepřijatelné.
Udržitelný růst a tvorba pracovních míst jsou skutečně jádrem strategie Evropa 2020 a já bych chtěl říci několik slov o finanční stabilitě, jež je nezbytnou podmínkou návratu k udržitelnému růstu a k cílům strategie Evropa 2020. Můžete jí říkat "Evropa 2010", protože tu potřebujeme k tomu, abychom uspěli se strategií Evropa 2020.
Rozhodnutí, které členské státy eurozóny minulou neděli přijaly o aktivaci mechanismu koordinované a podmíněné finanční pomoci pro Řecko, nebylo rozhodnutí snadné, bylo však nezbytné. Byla to odpovědná a správná věc. Úkolem Komise nyní je zajistit, aby dvoustranné provádění tohoto rozhodnutí bylo koordinované a aby byla podmíněnost uplatňována systematicky a striktně.
Finanční podpora dává Řecku oddechový čas k obnově jeho veřejných financí i jeho celkové hospodářské konkurenceschopnosti. To je potřeba nejen pro Řecko, ale i pro ochranu finanční stability v Evropě, abychom předešli tomu, že se stepní požár v Řecku změní na lesní požár v Evropě. Finanční stabilita je nezbytná pro trvalou hospodářskou obnovu Evropy pro udržitelný růst a tvorbu pracovních míst.
Někteří z vás zmínili nakažlivý účinek a obavy týkající se jiných zemí v eurozóně nebo Evropské unii. Nikdo nemůže popřít, že v posledních dnech a týdnech bylo na finančních trzích napětí, ale stejně jako na všech finančních trzích i zde došlo k výraznému přehánění. Všechny členské státy eurozóny přijímají opatření pro konsolidaci svých veřejných financí, nikoli jen Portugalsko a Španělsko.
Řecko je v eurozóně a nyní i v Evropské unii jedinečný a zvláštní případ. Členské státy eurozóny spolu s Komisí, ECB a MMF se případu Řecka zvlášť věnují. Jsem přesvědčen, že uspějeme a tyto obrovské výzvy překonáme.
Musíme se z krize také poučit, je to důležité pro hospodářskou správu strategie Evropa 2020. Poslední vývoj v evropské ekonomice, nejen ohledně Řecka, ukázal naléhavou a neodkladnou potřebu posílit hospodářskou správu v Evropě. Příští týden Komise předloží konkrétní návrhy, jak bychom mohli posílit koordinaci hospodářské politiky a rozpočtový dohled nad členskými státy v Evropské unii.
V hospodářské a měnové unii bylo dosud "M" daleko silnější než "H". Je nejvyšší čas naplnit "H" životem. Taková byla i základní myšlenka zakladatelů hospodářské a měnové unie. Naší hlavní zásadou je to, že prevence je vždy účinnější než náprava, a proto budeme své návrhy budovat na základě posilování prevence i nápravy. Hlavní stavební kameny našich návrhů jsou tři.
Zaprvé musíme posílit Pakt o stabilitě a růstu, jeho preventivní i nápravné prvky. Potřebujeme systematičtější a přísný preventivní rozpočtový dohled, aby už nikdy nedošlo k případům, jako byl ten řecký.
Zadruhé musíme jít za rámec rozpočtového dohledu. Musíme se zabývat makroekonomickými nerovnováhami a odchylkami konkurenceschopnosti, a proto musíme posílit jak vývozní konkurenceschopnost, která je v mnoha zemích naléhavě potřebná, tak domácí poptávku, pokud je to nutné a možné.
Třetím stavebním kamenem bude mechanismus pro řešení krizí. Finanční mechanismus pro Řecko slouží okamžitým potřebám pro aktuální účely. Je však jasné a nutné, že musíme vybudovat trvalý mechanismus pro řešení krizí se silnými vnitřními podmínkami a i prvky odrazujícími od jeho využití. Jak již dnes předseda Barroso řekl, je lepší mít jistotu, než litovat, a zajistit, abychom byli připraveni i v případě nejhorších scénářů.
Závěrem chci říci, že počítám s vaší podporou, počítám s vaší podporou, počítám s tím, že Evropský parlament podpoří posílení řádné hospodářské správy v Evropě. Rovněž vyzývám hlavy států a vlád členských států eurozóny, které se sejdou v pátek, stejně jako Evropskou radu obecně, aby podpořily naše návrhy a postupovaly při realizaci těchto návrhů rychle a bez prodlení. Proč? Protože nemáme času nazbyt a já naopak vyzývám všechny k co nejrychlejšímu rozhodování, abychom mohli dosáhnout úspěchu se strategií Evropa 2020 a vytvořit skutečné základy pro udržitelný růst a tvorbu pracovních míst v Evropě. To od nás naši občané očekávají.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat na druhém dílčím zasedání v květnu.
(Zasedání bylo z technických důvodů na pět minut přerušeno.)
Písemná prohlášení (článek 149)
Vilija Blinkevičiūt 
písemně. - (LT) Evropa prochází obtížným obdobím, které způsobila celosvětová hospodářská krize, obnova je stále nejistá a členské státy platí za překonání krize různou cenu. Evropská unie potřebuje novou strategii zaměřenou na tvorbu nových pracovních míst, investice do vzdělávání, ochranu příležitostí k celoživotnímu vzdělávání a zlepšování životních podmínek. Chtěla bych upozornit na jeden z nejdůležitějších závazků Komise, kterým je snížení chudoby v Evropě a zvýšení sociálního začlenění. Chtěla bych však zdůraznit, že ve snaze o splnění tohoto závazku musíme přijmout zvláštní opatření, například posílení závazných minimálních sociálních standardů a minimální mzdy v celé Evropské unii, a je rovněž nutné stanovit další opatření k zajištění ochrany těch nejzranitelnějších sociálních skupin. Chtěla bych také upozornit na to, že cíle stanovené v nové strategii představují jeden společný cíl Evropy jako celku, o který musíme usilovat společnou činností na vnitrostátní úrovni i na úrovni EU. Proto vyzývám Komisi, aby pokračovala v dialogu s členskými státy, aby vnitrostátní rozhodnutí odpovídala základním cílům EU, protože jen tehdy přinese strategie konkrétní výsledky, namísto aby se stala jen sbírkou pěkných hesel.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Je naprosto nezbytné, aby společná zemědělská politika a politika soudržnosti podpořily evropskou strategii pro zaměstnanost a hospodářský růst. Jsem přesvědčena, že SZP musí nabídnout okamžitá řešení ohledně dopadu, který má hospodářská krize na zemědělské podniky, jako je nedostatečný přístup zemědělců k úvěrům, omezení příjmů ze zemědělství a vzestup nezaměstnanosti ve venkovských oblastech. Musí také nadále nabízet řešení hrozby, kterou představuje opouštění půdy, vylidňování venkova a stárnutí zemědělské populace v Evropské unii, aby byla zajištěna dlouhodobá udržitelnost venkovských společenství v Evropské unii.
Musím také zmínit, že s ohledem na tyto výzvy musí po roce 2013 SZP vyslat silné signály a poskytnout odpovědi na obavy venkovského společenství i širších vrstev společnosti prostřednictvím silné, udržitelné, dobře financované, důvěryhodné a multifunkční potravinové politiky. Chci zdůraznit naléhavou potřebu přilákat do venkovských oblastí generace mladých lidí a přijít s novými, alternativními hospodářskými příležitostmi pro zajištění udržitelné venkovské populace. Jsem rovněž přesvědčena, že nezaměstnanost na venkově by měla být vyřešena nabídkou příležitostí k diversifikaci a k novým zdrojům příjmů.
Ioan Enciu  
písemně. - Chci poděkovat Komisi a Radě za jejich prohlášení o nové evropské strategii pro pracovní místa a růst. Domnívám se, že stanovení nových energetických cílů bude klíčovým činitelem, abychom dosáhli toho, že Evropa bude do roku 2020 využívat zdroje účinněji. Chci Komisi zdůraznit, že některé členské státy budou potřebovat zvláštní podporu, aby byly schopny vyvinout a provádět obnovitelné technologie, aby dosáhly cíle u energie z obnovitelných zdrojů ve výši 20 %. Chci zdůraznit kladný vliv podpory iniciativ digitálního programu jako součásti hlavních iniciativ pro nové kvalifikace a pracovní místa a chtěl bych, aby Komise předložila konkrétní legislativní návrhy na řešení rozvoje on-line prostředí pomocí vytváření finančních i správních prostředků pro podporu on-line podniků a elektronického obchodu. Pokud jde o výzkum a inovace v Evropě, vítám odpověď paní komisařky Quinnové ohledně nutnosti zlepšení výzkumné infrastruktury v nových členských státech. Výzkumné ústavy a vědci čekají na rychlou a koordinovanou činnost Komise a Rady pro řešení tohoto problému, aby se jim dostalo rovných příležitostí k účasti na rámcových programech.
João Ferreira  
Hluboká krize, do níž neoliberalismus, který dominuje Evropě, náš kontinent zavedl, přivedla autory strategie 2020 k pokusu zabalit své cíle do sociální a environmentální rétoriky, propagandy, která se rozsáhle šíří. I přesto tato rétorika upustila od cílů "plné zaměstnanosti" a "vymýcení chudoby", které se nacházely v její předchůdkyni, Lisabonské strategii. Ale to, co o nástrojích strategie Evropa 2020 víme, neponechává mnoho prostoru pro pochybnosti: je to stará strategie, která se snaží odůvodnit staré politiky a dosáhnout jejich životaschopnosti s dobře známými důsledky. Nakonec zvýšená flexibilita a deregulace trhu práce, nadřazenost přikládaná prohloubení vnitřního trhu, liberalizace a privatizace ještě více hospodářských odvětví a liberalizace a deregulace mezinárodního obchodu byly všechny společně nástroji, které vedly k současné situaci. Trvat na těchto nástrojích neznamená o nic méně než skutečnou "cestu k bankrotu" a setrvání na cestě k hospodářské, sociální a environmentální katastrofě. Více než 20 milionů nezaměstnaných je využíváno k další devalvaci pracovní síly u zbývajících pracovníků, čímž se nejistota pracovních míst rozšiřuje, zaměstnanost je nesouvislá a nezaměstnanost strukturální. Nakonec všechno vychloubání "sociálně tržní ekonomikou" neznamená nic víc než komercializaci všech odvětví sociálního života, přírody a přírodních zdrojů.
Edit Herczog  
písemně. - (HU) V Evropské unii se hospodářský růst zastavil a nezaměstnanost přesahuje 10 %. To znamená, že musíme vymyslet strategii pro udržitelný růst a tvorbu pracovních míst, která bude schopna Unii znovu oživit. Závisí to na tom, zda bude schopna zajistit obnovu, postavit hospodářství na nové základy a zda budou občané schopni žít podle nového přístupu. Tuto obnovu by v Evropské unii mohly přinést inovace a výzkum a vývoj. V zájmu budoucnosti svých občanů Evropská unie pracuje na strategii růstu pro rok 2020, která je založená na inovacích a výzkumu a vývoji a mohla by zaručit trvalý hospodářský růst a zajistit svým občanům nová pracovních místa.
Bez zdrojů nemůže výzkum a vývoj vytvořit nutné finanční zázemí, a proto nemůže plně využít příležitostí k inovacím. Inovace jsou možné pouze jako výsledek partnerství, společné podpory. Zdroje pocházejí ze tří oblastí: EU, členských států a soukromého sektoru. Inovace na úrovni podniku vyžadují potřebné lidské zdroje. Ty lze získat vysoce kvalitním vzděláváním a odbornou přípravou prostřednictvím koordinace na úrovni členských států. Univerzity potřebují podporu, aby připravovaly mladé vědce, kteří budou schopni zajistit malým a středním podnikům trvalé příležitosti pro inovace. V oblasti vzdělávání jsou dvěma hlavními trendy, které obsahují inovační příležitosti, digitalizace a pokles spotřeby energie.
Cătălin Sorin Ivan  
písemně. - (RO) Eskalace hospodářské krize v Řecku spolu s dosažením stabilní míry nezaměstnanosti v Evropské unii ve výši zhruba 10 % neprodleně vyžaduje provedení strategie Evropa 2020. Uskutečňování těchto cílů musí vycházet z důvěryhodných a konsolidovaných opatření zaměřených na vymanění se z krize, přičemž jedním z klíčových bodů tohoto programu je zaměstnanost. Všichni se shodneme, že EU musí mít vysoce kvalifikované pracovní síly schopné zvládnout náročné úkoly, před nimiž stojí nyní a bude stát v budoucnosti, aby vytvořila konkurenceschopnější a udržitelnější ekonomiku. Hezká prohlášení však k řešení současných problémů nestačí. Právě proto bych vám chtěl připomenout, že je třeba naléhavě investovat nejen do vhodných kvalifikací, ale i do vzdělávacích systémů, s cílem přizpůsobit je požadavkům trhu. Členské státy musí být aktivní při plnění závazků, které přijaly v Evropské radě. Musí rovněž přijímat opatření, která by Evropské unii pomohla vymanit se ze současné krize a povzbudit hospodářský růst.
Tunne Kelam  
písemně. - Nejdůležitějším tématem v diskusi o budoucnosti strategie Evropa 2020 je výzva týkající se potřeby a udržitelnosti. Lisabonská strategie ji zjevně nenaplnila a nyní musíme být realističtí ohledně toho, zda budoucí Evropa 2020 je schopna ji naplnit. Aby byla strategie Evropa 2020 úspěšná, je nezbytné, aby členské státy, orgány EU a všechny subjekty ve společnosti na tomto úkolu pracovaly společně. Přístup shora i zdola se musí vzájemně doplňovat. Je třeba stanovit realistická měřítka pro zvýšení zaměstnanosti, zvláště zaměstnatelnosti mladých lidí. Vzdělávací systémy v Evropě se musí více zaměřit na výzkum a inovace; vyšší investice do vzdělávání jsou nevyhnutelné. Je třeba dosáhnout většího souladu mezi trhem práce a vzděláváním. Je třeba brát vážně koncepci celoživotního vzdělávání. Důrazně obhajuji lepší systémy odborného vzdělávání a podporuji nutnost v této věci daleko těsněji spolupracovat se soukromým sektorem. Ve stále konkurenčnějším světě musí být Evropa ambiciózní a musí vyvíjet úsilí na všech úrovních. Bez toho budeme mít opět strategii připomínající spíše pětileté plány v Sovětském svazu. Přesvědčivá evropská strategie zaměřená na vytvoření silnější Evropy by měla dosáhnout vedoucího postavení na celosvětové úrovni.
Ádám Kósa  
písemně. - (HU) Integrované hlavní směry pro hospodářství a zaměstnanost jsou základními prvky strategie EU 2020. Pokud jde o návrh směrnic o zaměstnanosti, je podle mě důležité zmínit, že růstu podporujícího začlenění lze dosáhnout pouze tehdy, pokud budou investice směřovány skutečně k lidem. Delší život neznamená sám o sobě delší produktivní kariéru. Investice do zdraví jsou zvlášť významné v případě Maďarska, kde lidé umírají v mnohem mladším věku než v západní Evropě, přičemž současně klesá porodnost. Přiměřené schopnosti musí být zachovány i ve vyšším věku, což je možné pouze s modernějším a dostupnějším zdravotnictvím. Jinými slovy je třeba více myslet na přístupná pracoviště pro zvyšující se počet starších lidí, kteří jsou nadále aktivní. Bylo by to prospěšné i pro mladší lidi se zdravotním postižením. Zdraví si tak zasluhuje zvláštní prioritu (například zlepšování pracovních podmínek, úspěšnější rehabilitace, snadnější udržení dobrého zdraví atd.). To mimo jiné zmiňuje hlavní směr č. 8 (investice do rozvoje lidských zdrojů), ačkoli bez zvláštního důrazu či konkrétních podrobností. O zdravotní péči v Evropě i v celém světě probíhá mnoho debat a nikde neexistuje jednotný přístup. Musíme si však uvědomit, že pro zajištění konkurenceschopnosti Evropy v dlouhodobějším výhledu musí být míra závislosti udržena v rovnováze se zdravější a aktivnější populací. Žádám evropské orgány, aby tuto otázku ve své strategii a při jejím provádění vzaly v úvahu.
Iosif Matula  
písemně. - (RO) Podporuji strategii Evropa 2020, jež prosazuje hospodářský růst, který je inteligentní (založený na znalostech a inovacích), nepoškozuje životní prostředí a podporuje sociální začlenění. Chtěl bych, aby byla tato strategie realizována prostřednictvím vytvoření dobře placených pracovních míst a zvýšení životní úrovně lidí. Chceme-li mít silnou a dobře vyváženou Evropu, musíme věnovat velkou pozornost hospodářskému rozvoji v regionech nových členských států, abychom zmenšili stávající rozdíly. Je samozřejmé, že prioritou musí být vhodná infrastruktura.
Chci zdůraznit význam provádění symbolické iniciativy "Mládež v pohybu". Musíme zvýšit financování pro evropské programy, které mají zajistit, aby vzdělávání na každém stupni trvale drželo krok s vývojem a aby byla usnadněna mobilita učitelů, studentů a výzkumných pracovníků. Kvalita vzdělávání v evropských školách a na univerzitách se musí zvýšit v souladu s požadavky trhu práce. Musíme využívat vhodné politiky a finance k podpoře výuky cizích jazyků, víceoborového přístupu a dvojitých specializací na vysokých školách, což je důležité z hlediska výsledků vědeckého výzkumu a inovací i z hlediska zvyšování šancí mladých lidí na trhu práce. Rovněž vítám, že strategie 2020 navrhuje "rámec pro zaměstnanost mládeže" na evropské úrovni.
Rareş-Lucian Niculescu  
písemně. - (RO) Historie lisabonské agendy prokázala, že pěkné myšlenky a zásady nestačí: klíčové je navrhovaná opatření provádět. Bohužel se s koncem lisabonské agendy spojila finanční a hospodářská krize. Nicméně jsem přesvědčen, že by bylo špatné, kdybychom celou odpovědnost za selhání tohoto programu svalovali na krizi, aniž bychom se pokusili zjistit, kde udělala Evropská unie při procesu provádění chyby. Toto poučení se nám snad bude hodit při provádění nadcházející strategie EU 2020.
Myslím, že k provádění nových strategií máme důležité nástroje Společenství, mám na mysli především politiku soudržnosti. Je však třeba zdůraznit, že pro to, abychom dosáhli provedení strategie EU 2020, nemůžeme opustit cíle politiky soudržnosti ve věci přerozdělování finančních prostředků. Byla by to chyba spojená se závažnými důsledky pro členské státy, které tyto prostředky potřebují k překlenutí rozdílů ve vývoji, jež je oddělují od jiných států. Vedlo by to k selhání zásady soudržnosti na evropské úrovni.
Kristiina Ojuland  
písemně. - (ET) Pane předsedající, je třeba velmi přivítat, že Komise připravila do budoucnosti zaměřenou "Evropu 2020: strategii pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění", protože již příliš mnoho let se mnoho evropských zemí při organizaci svého hospodářství a financí řídí zásadou "po nás potopa". I přes chvályhodnou práci, kterou Komise přípravě této strategie věnovala, mě zaráží její naivita. Prohlášení Komise k této strategii vykresluje obrázek zelené a rovné Evropy založené na sociálně tržním hospodářství, aniž by bylo jasné, jaké druhy zdrojů budou k dosažení tohoto cíle použity. V Sovětském svatu bylo kdysi běžné slibovat příchod komunismu za deset let, bez ohledu na skutečný stav. Chtěla bych doufat, že po debaklu deklaratorní Lisabonské strategie nechtěla Komise přijít s další bezobsažnou utopií k oklamání evropských občanů. Dnes nepotřebujeme sny, ale konkrétní činy, abychom evropské hospodářství zachránili před úpadkem. Je nejvyšší čas v Evropě zahájit seriózní strukturální reformy, zvláště v oblasti sociální politiky, protože současný druh modelu sociální péče již není udržitelný.
Rovana Plumb  
Dosažení cíle spočívajícího ve snížení míry chudoby v Evropské unii alespoň o 25 % je úzce spojeno se zvýšením míry zaměstnanosti na 75 %. Mít kvantitativní cíl pro snížení chudoby je problematické. Chudoba obsahuje hospodářské, sociální, kulturní a vzdělávací aspekty, což znamená, že pro dosažení navrhovaného cíle jsou nutné spíše úkoly kvalitativní než kvantitativní.
V Rumunsku oficiální údaje zveřejněné v březnu 2010 uvádějí míru zaměstnanosti hluboko pod minimální úrovní, kterou předpokládá strategie EU 2020 (50 % oproti 75 %), se sestupnou spirálou v důsledku současné hospodářské situace. S nalezením pracovního místa mají nadále největší potíže ženy, lidé starší 45 let a mladí lidé. Je těžké uvěřit, že Rumunsko bude tohoto cíle do roku 2020 schopné dosáhnout.
Musíme najít odpovědi na otázky týkající se přínosu všech potenciálních pracovních sil a našich znalostí jednotlivých skupin ve společnosti: žen a mužů, mladých lidí, starších osob a migrantů na trhu práce. Další otázky se týkají toho, jak můžeme snížit nezaměstnanost mladých lidí a jak můžeme efektivně zvýšit účast žen na trhu práce tím, že rozšíříme jejich zapojení v každém odvětví podnikání. Jestliže se nám nepodaří dát na tyto otázky jasnou odpověď, postihne tyto dva cíle v oblasti růstu zaměstnanosti a snižování míry chudoby stejný osud jako lisabonskou agendu.
Georgios Stavrakakis
písemně. - (EL) Chtěl bych vyjádřit svou spokojenost se závěry březnového zasedání Rady, protože potvrzují důležitost politiky soudržnosti v rámci strategie Evropa 2020, a tím vyplňují významnou mezeru, jež dosud existovala v prvotním textu Komise, který politiku soudržnosti vůbec nezmiňoval. I pan Barroso a pan komisař Hahn potvrdili zásadní význam přínosu politiky soudržnosti pro dosažení této strategie. Politika soudržnosti rozhodujícím způsobem přispěla k posílení konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, zvláště prostřednictvím "vyčleňování prostředků", a my musíme využít vše, čeho bylo v tomto rámci dosaženo. To však neznamená, že politika soudržnosti bude zjednodušena na pouhý nástroj provádění strategie Evropa 2020. Její potenciál je daleko větší. Jako skutečný výraz zásady solidarity na místní a regionální úrovni zaručuje životaschopnost rozvojových iniciativ a zaručuje, že Evropa 2020 bude sloužit obecnému cíli Evropské unie, kterým je posilování soudržnosti ve všech třech rozměrech, jmenovitě hospodářském, sociálním a územním, a nebude omezena na jednostranný hospodářský rozvoj. A konečně musíme využít potenciál politiky soudržnosti k tomu, abychom se vyhnuli překrývání cílů a financování mezi různými evropskými politikami.
Csaba Sándor Tabajdi  
písemně. - (HU) Strategie EU 2020 musí podporovat "zelenou revoluci" v evropském hospodářství, energeticky úspornou, životní prostředí nepoškozující a udržitelnou hospodářskou restrukturalizaci a ekologické inovace. Rozvoj však nesmí znamenat jen pomoc těm evropským regionům, jejichž výsledky již výše uvedený průměr překračují. Namísto toho bychom měli velkou část vývoje zaměřit na podporu nejméně rozvinutých a nejvíce znevýhodněných oblastí. Stále existují rozdíly mezi východní a západní Evropou z hlediska ekonomické účinnosti. Například v Bulharsku je na tvorbu jednotky HDP potřeba třikrát více energie než v Německu, pokud tedy ceny energie vzrostou, bude konkurenceschopnost země dále klesat.
Při prosazování ekologické restrukturalizace hospodářství by Evropská unie neměla zapomínat na již existující vyzkoušené a ověřené politiky Společenství, jako je společná zemědělská politika a politika soudržnosti. Společná zemědělská politika bude potřeba i pro dosažení cílů stanovených v oblasti ochrany životního prostředí a boje se změnou klimatu. Nejlepšími správci evropského venkova jsou zemědělští výrobci sami. Strategie EU 2020 nemůže uspět ani bez politiky soudržnosti. Politika soudržnosti poskytuje celý soubor nástrojů a flexibilitu, které jsou potřebné pro hospodářskou rozvojovou politiku Evropské unie. S nástroji politiky soudržnosti jsme schopni napomoci dosažení cílů v kterékoli konkrétní oblasti. Například můžeme podpořit rozvoj obnovitelných zdrojů energie, zlepšit energetickou účinnost a účinnost využití zdrojů a podpořit ekologické inovace.
Nuno Teixeira  
Od přijetí Lisabonské strategie uplynulo deset let a většina jejích cílů zůstává nenaplněná. Mám velké obavy ze slabého hospodářského růstu, protože to je rozhodující činitel pro ostatní cíle, a z toho, že jen ve dvou letech z celkového desetiletého trvání strategie překročil růst 3 %.
Lisabonská strategie měla velké ambice, ale postrádala sílu akce, byla založena na nezávazných předpisech a otevřené metodě koordinace. Vedle cílů v oblasti zaměstnanosti nová strategie Evropa 2020 zahrnuje cíle týkající se vzdělávání, životního prostředí, boje s chudobou a investic do inovací. Jak nové cíle, tak nástroje k jejich dosažení náleží členským státům, a proto v souvislosti s krizí a se závazkem k plánům stability a růstu potřebujeme lepší mechanismy řádné správy a reálnou hospodářskou a rozpočtovou koordinaci mezi zeměmi. Tento program přichází v době hospodářské nejistoty a vysoké nezaměstnanosti, jejíž snížení je okamžitou prioritou. Komise se musí chopit kormidla a tento proces vést. Silný hospodářský růst bude zásadní pro splnění plánů stability a růstu a bylo by možné jej stimulovat prostřednictvím reforem a investic, které jsou základem strategie Evropa 2020.
Iuliu Winkler
písemně. - (HU) Jsem přesvědčen, že musíme mít odvážné sny: dokument Evropa 2020 musí obsáhnout všechny oblasti spolupráce v rámci Evropské unie a stát se střednědobou a dlouhodobou strategií pro Evropu. Ale její úspěch vyžaduje solidaritu mezi občany Evropy. Podle Lisabonské smlouvy je nová strategie připravena za přispění 27 členů rozšířené Evropské unie, aby naši občané mohli mít pocit, že se podílejí na společném evropském úsilí. Maďarští voliči v Rumunsku očekávají, že EU tuto solidaritu projeví tím, že najde rychlé řešení, které vyrovná úroveň jižních a východních regionů střední Evropy. Strategie se musí zabývat tématy, jako je dlouhodobý rozvoj našich zemí, vnitřní trh, pokrok zemědělství a malých a středních podniků, ale i citlivými otázkami, jako je sociální síť, demografické výzvy, rovné příležitosti na trhu práce, prolínání evropských systémů a sítí ve všech aspektech života. Strategie Evropa 2020 by měla být strategií pro vyrovnání zpoždění a konvergenci.
Artur Zasada  
Při rozpravě o strategii Evropa 2020 nesmíme opomíjet tak důležitou a významnou otázku, jakou je doprava. Odvětví dopravy vytváří zhruba 10 % HDP Evropské unie a zajišťuje více než 10 milionů pracovních míst. Rovněž hraje významnou úlohu v souvislosti s evropským vnitřním trhem a s právem na volný pohyb osob a zboží. Dle mého názoru je třeba otázku železniční dopravy řešit rozhodně a rychle. Jsem si jist, že do roku 2020 můžeme transevropskou síť železničních koridorů rozšířit. Myslím, že počínaje rokem 2014 by všechna nová kolejová vozidla a nová železniční dopravní spojení měla být vybavena systémy slučitelnými s evropským systémem železniční signalizace.
