Rassilise ja etnilise päritolu andmebaasid ELis (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
suuliselt vastatav küsimus rassilise ja etnilise päritolu andmebaaside kohta ELis, mille fraktsiooni S&D nimel esitasid komisjonile Monika Flašíková Beňová, Claude Moraes, Kinga Göncz ja Sylvie Guillaume - B7-0553/2010);
suuliselt vastatav küsimus rassilise ja etnilise päritolu andmebaaside kohta ELis, mille fraktsiooni Verts/ALE nimel esitasid komisjonile Hélène Flautre, Raül Romeva i Rueda ja Judith Sargentini - B7-0554/2010);
suuliselt vastatav küsimus rassilise ja etnilise päritolu andmebaaside kohta ELis, mille fraktsiooni ALDE nimel esitasid komisjonile Renate Weber, Nathalie Griesbeck, Sophia in 't Veld, Sonia Alfano, Cecilia Wikström, Louis Michel, Sarah Ludford, Gianni Vattimo, Leonidas Donskis, Alexander Alvaro, Niccolò Rinaldi, Ramon Tremosa i Balcells, Metin Kazak ja Marielle De Sarnez - B7-0556/2010);
suuliselt vastatav küsimus romade kohta teavet sisaldavate andmebaaside ning diskrimineerimise kohta, mille fraktsiooni GUE/NGL nimel esitasid komisjonile Rui Tavares, Cornelia Ernst, Marie-Christine Vergiat, Cornelis de Jong, Nikolaos Chountis, Marisa Matias ja Eva-Britt Svensson - B7-0557/2010).
Monika Flašíková Beňová
Äsja ajakirjanduses avaldatud info kohaselt kasutab Prantsuse politsei romade ja reisijate kohta teavet sisaldavat andmebaasi MENS.
Valitsusevälised organisatsioonid on esitanud kaebusi ebaseaduslike ja salastatud andmebaaside loomise kohta rassilise ja etnilise päritoluga seotud isikuandmete säilitamiseks ning on öelnud, et nad pöörduvad asjaomaste ametiasutuste poole. Prantsusmaa ametivõimud eitavad sellise andmebaasi olemasolu. Varem on immigratsiooniminister teatanud, et väljasaadetud romade biomeetrilisi andmeid säilitatakse andmebaasis OSCAR ja loomisel olevas andmebaasis. Öeldakse, et etnilisi ja rassiga seotud andmeid registreeritakse ka Hollandis ja teistes Euroopa Liidu riikides. Sel teemal arutatakse nõukogus "liikuvaid (rändavaid) kuritegelikke rühmitusi” käsitlevate järelduste projekti väga vaidlusttekitavaid mõisteid kasutades ning Euroopa Parlamenti sellest teavitamata.
Arvestades tõendeid andmebaasi MENS eksisteerimise kohta Prantsusmaal, soovin volinikult küsida, mida kavatseb komisjon selle teabe kontrollimiseks ette võtta? Kui komisjon leiab, et andmebaas on mittediskrimineerimise põhimõttega vastuolus, siis milliseid meetmeid kavatseb ta võtta olukorra parandamiseks? Kas komisjon algatab liikmesriikide vastu rikkumismenetlusi seaduse rikkumise eest, arvestades viimast teavet teistes liikmesriikides rassilist või etnilist päritolu puudutavate andmebaaside loomise või olemasolu kohta? Kas komisjon algatab selliste andmebaaside kohta täiendava teabe kogumiseks uurimise, et kontrollida nende õiguspärasust mittediskrimineerimise põhimõtte seisukohalt? Viimaks soovin teda, mida kavatseb komisjon teha, et tagada, et liikmesriigid ei kasutaks oma haldus- ja õiguskaitsemenetluste käigus etniliste profiilide koostamist?
Hélène Flautre
Tere õhtust, austatud juhataja, lugupeetud volinik! Volinik Reding, teil on õigust tunda heameelt selle üle, et Prantsusmaa viimasel hetkel Euroopa Komisjoni rikkumismenetlusele vastas ja esitas õigusloomekava menetlusõiguste kehtestamiseks vastavalt liikumisvabadust käsitlevale direktiivile.
Teie hinnangu kohaselt on need lubadused puhtsüdamlikud ning selle tulemusel peatati rikkumismenetlus, kuid seda ei tühistatud. Arvestame teie märkustega, aga Euroopa Parlamendi liikmetena tahaksime nende lubaduste täitmist ise jälgida. See tähendab, et vajame teavet Prantsusmaa ametivõimude antud lubaduste ja nende esitatud ajakava kohta. Ometigi ei tohi unustada, et te küsisite Prantsusmaalt ka nende inimeste kohta, kes saadeti piiripunkti ja sunniti riigist lahkuma, et kinnitada, et haldusmenetlused ei olnud diskrimineerivad. Mis sai nendest päringutest? Kas te saite vastuse?
Nii, nagu ajakirjanduses avaldati teavet kuritegeliku ja diskrimineeriva augusti ringkirja kohta, avaldati hiljuti teavet toimiku - andmebaasi - kohta, mis sisaldab isikuandmeid rassilise või etnilise päritolu kohta. Kas see uus pööre ei ole vähendanud teie usku Prantsusmaa ametivõimudesse ja nende esitatud teabe täpsusesse?
Volinik Reding, kas te ei nõustu, et järgmine loogiline samm oleks öelda meile, milline on praegune seis komisjoni nõutud dokumentide jätkuva uuringuga nii Prantsusmaa väidetava diskrimineeriva käitumise kui ka ühenduse õigusega sätestatud andmekaitsestandardite võimaliku rikkumise seisukohalt?
Arvan, et tänapäeva Euroopa kodanikel on õigus nõuda komisjonilt vastutustundlikku käitumist, mis võib küll avaldada oma edulugusid, kuid mis peab sama enesekindlalt ja kannatlikult ka Prantsusmaa ametivõimude vastu algatatud rikkumismenetlused lõpetama. Seda te teete ju üldiselt kõikide ELi liikmesriikide puhul, mis on romade suhtes halvasti käituma hakanud, nagu on üldiselt tõdetud.
Juhiksin tähelepanu ka sellele, et CNIL kinnitas ise nelja seadusevastase toimiku olemasolu, mis sisaldavad isikuandmeid ja milles isikuid kirjeldatakse kui mustlasi, romisid või romasid.
Sophia in 't Veld
autor. - Austatud juhataja! Teame, et volinik on väga sihikindel ja julge inimene. Lugupeetud volinik, te ei tagane eriti kellegi ees ja teid on vaja väga harva innustada. Kui te midagi tahate, siis liigute otse selle eesmärgi poole. Soovin, et te ka selle juhtumi puhul sama sihikindel oleksite.
Alles sel nädalal avaldasite komisjoni teatise põhiõiguste harta tõhusa rakendamise kohta. Teatises on öeldud, et komisjon kasutab kõiki oma volitusi tagamaks, et liikmesriigid rakendaksid ELi õigust, pidades täiel määral kinni põhiõigustest. Teatis kinnitab ka, et te ei viivita rikkumismenetluste algatamisega.
Prantsusmaa puhul imestan, miks komisjon tugineb ainuüksi Prantsusmaa valitsuse tehtud avaldustele, kui nad on teinud Hélène Flautre sõnul mitmeid avaldusi, mis ei ole tõeseks osutunud. Miks ei algata komisjon omapoolset uuringut? Oleme seda ka varem nõudnud. Te teate, et täiskogu enamus toetab teid. Teame, et liikmesriigid on paljuski selle vastu, aga meie toetame teid, volinik Reding.
Pean siinkohal silmas olukorda Prantsusmaal ja Itaalias - mis paistab olevat veelgi tõsisem - ning samuti olukorda omaenda riigis. Kõigepealt tahan teada, kas nende andmebaaside olemasolu saab kinnitada. Kas meil on tõendeid selle kohta, et need on olemas või mitte? Kas meil on nimekiri? Hollandi puhul tean, et nimekiri on olemas, sest omavalitsused, kus need andmebaasid koostati, on selle üle väga uhked ja arvavad, et nad tegid ära suurepärase töö. Arvatavasti tegid nad seda heade kavatsustega. Kui andmebaasid on olemas, siis kas need oleksid teie arvates seaduslikud või ebaseaduslikud? Kui need on seaduslikud, siis ei ole meil arutelu vaja. Kui need on ebaseaduslikud, siis tuleb alustada rikkumismenetlus. Nii lihtne see ongi.
Muudes valdkondades komisjon ei kõhkle. Näiteks mobiiltelefonide rändlusteenuste hindade küsimuse puhul astusite julgelt opositsioonile vastu. Kui tegemist on kartellidega, siis ei viivita komisjon sekunditki. Arvan, et antud juhul peab komisjon tegutsema. Volinik Reding, nüüd saab EL tõestada, et on väärtustel loodud ühendus, mis sekkub siis, kui põhiõigusi rikutakse. Kodanikud jälgivad meid.
Nagu Hélène Flautre, nii soovin ka mina, et tuleksite ja selgitaksite kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile, milline on praegune olukord ning mida komisjon teha kavatseb. Ka mina tahan saada nii Euroopa Parlamendi liikmena kui ka Euroopa kodanikuna täielikku juurdepääsu kogu kirjavahetusele Prantsusmaaga ja võimalik, et ka teiste liikmesriikidega.
Cornelia Ernst
Austatud juhataja! Head kolleegid! Küsin lihtsalt järgmise küsimuse. Milline on olukord diskrimineerimisvastase võitlusega ja romade võrdse kohtlemisega Euroopas? Kui kuuleme nüüd, et Prantsusmaa sandarmeeria ja ka teised liikmesriigid koostavad etnilisi andmeid sisaldavaid andmebaase romade kohta, mis on minu arvates keelatud ja millel on teatud mõttes ka ennetav eesmärk, siis see läheb üle piiri. Nii Prantsusmaal kui ka ELis on andmebaasid, mida kasutatakse peamiselt inimeste rassiliste või etniliste isikuandmete kogumiseks, keelatud lihtsalt selle tõttu, et valitseb nende kuritarvitamise ja diskrimineerimise oht. Selliseid andmeid on lubatud koguda ainult väga konkreetsetes ja kindlates tingimustes, kus on arvestatud ka mittediskrimineerimisega. Romasid ei tohi kriminaliseerida - see on kõige tähtsam. Etnilisi andmeid sisaldavate andmebaaside koostamine kuritegude ennetamiseks on ebaseaduslik. Romade kohta ei tohi koguda eriandmeid nende eluviisi pärast. Me nõuame, et komisjon, see tähendab teie, volinik Reding, keelaksite igat liiki etniliste või rassiliste andmete kogumise ning töötaksite selle nimel, et nende andmete kogumine asjaomastes riikides lõpetataks.
Kui aus olla, siis küsin endalt üha sagedamini, et mida me siin parlamendis ja ELi raames peale rääkimise üldse teeme ning mida me peale rääkimise üldse romade olukorra parandamiseks Euroopas teha oleme suutnud. Kui me seda andmete kogumist vaatame, siis on näha, et romadest on saanud paljudes liikmesriikides patuoinad ja inimesed, kelle kallal lihtsalt noritakse. Neid saadetakse maalt välja Kosovosse. Sellega on Prantsusmaa juba mitu kuud ELi lepinguid ja mittediskrimineerimise põhimõtet rikkunud. Komisjon - ja siinkohal erineb minu vaatenurk eelmise sõnavõtja omast - käitub aga nii nagu oleks ta rahul Prantsusmaa valitsuse lubadusega, et nad esitavad 2011. aasta alguseks õigusliku aluse liikumisvabadust käsitleva direktiivi ülevõtmise kohta. Viisakuse huvides tasub veel lisada, et Prantsusmaa peab lõpetama romade väljasaatmise ning samuti tuleb võimaldada ebaõiglaselt väljasaadetud romade naasmine Prantsusmaale.
Andmebaaside kohta soovin teada, millist konkreetset teavet teil on ja millised ettepanekud te vastu võtate, kui need andmebaasid sellisel kujul tõepoolest olemas on, ning kas te algatate sellistel juhtudel asutamislepingu rikkumise menetlused?
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Minu arvates on inimõigustevastane, et peame nii hilja õhtul siin istuma ja arutlema nii tähtsate teemade üle, mille üle tuleks päeval arutleda, mitte keset ööd, kui tavalised inimesed kodus puhkama ja magama peaksid.
Viimasel nädalal on olnud palju arutelusid, skandaale ja tegusid. Arvan, et peaks vaatama seda, mis Prantsusmaal juhtus, ning Euroopa Komisjoni reaktsiooni sellele omamoodi ajaloolisele sündmusele. Seni ei ole kunagi varem meie Euroopa Liidu ajaloos algatatud kohtuasja õiguste pärast.
Oleme algatanud kohtuasju kaubanduse, majanduse ja rahanduse pärast, aga see on esimene kord, kus komisjon ütles Lissaboni lepingu ja põhiõiguste harta alusel, mis kuulub Lissaboni lepingusse, et nüüd aitab.
29. septembril otsustas komisjon - kõik 27 volinikku - algatada rikkumismenetluse Prantsusmaa vastu inimõiguste ja kodanikuõiguste rikkumise pärast.
Ma ei pea teile ütlema, millisel viisil sellest hetkest peale survet avaldati, aga komisjon ütles ühehäälselt, et alustab kohtumenetlustega ning esitab Prantsusmaale ultimaatumi. Kui Prantsusmaa ei vasta positiivselt ja rahuldavalt 15. oktoobriks, siis läheb kohtumenetlus rakendamisele. Tegutseme nii kõikide liikmesriikide puhul.
Mis nüüd siis juhtus? Prantsusmaa vastas meile. See oli esimene kord. See oli küsimuste käsitlemise puhul ainulaadne juhtum ning ma ise arvan, et see oli esimene kord, kus Euroopa toimis meie kodanike heaks.
Las ajaloolased vaatavad seda kunagi! Menetlused kestavad, võitlus kestab, et me seda teistsugusest vaatenurgast vaadata saaksime.
Mida Prantsusmaa siis nüüd objektiivselt tegi? Prantsusmaa tegi just seda, mida komisjon Prantsusmaalt nõudis. 2004. aasta direktiivi raames on materiaalsed õigused - me nimetame neid ka menetluslikeks õigusteks -, mille eesmärk on kodanike kaitsmine ametivõimude vastuvõetamatu tegutsemise eest, kui neid vangistatakse. Neid menetluslikke õigusi ei ole Prantsusmaa õigussüsteemi üle võetud. Ütlesime Prantsusmaale, et 15. oktoobriks tahame teada, kuidas Prantsusmaa kavatseb oma õigussüsteemi muuta, et neid 2004. aasta menetluslikke õigusi üle võtta, ning tahame näha ajakava nende muudatuste tegemise kohta.
Saime, mida nõudsime. Saime vastuse alles tund aega enne tähtaja möödumist, aga me saime selle. Mu eksperdid on laupäeva hommikul alates kella 8.00st neid dokumente vaadanud ning jõudsin täna järelduseni, et Prantsusmaa vastas kõigile õiguslikku alust puudutavatele küsimustele, mida komisjon esitas. Loomulikult ei ole need veel Prantsusmaa õigussüsteemi üle võetud, sest esmalt peab senat need läbi vaatama. Seejärel võetakse need de facto Prantsusmaa õigussüsteemi üle ning neid hakatakse reaalselt rakendama.
Otsustasime, et oleme Prantsusmaa ametivõimude vastusega rahul, aga me ei saa menetlust lõpetada, sest need lubadused, need õigussüsteemi elemendid, need seaduseelnõud ei ole veel üle võetud. Seega ütlesime, et peatame menetluse, kuid ei lõpeta seda. Menetlus jääb avatuks, kuni Prantsusmaa valitsus on õigusaktid igapäevastes menetlustes de facto kasutusele võtnud.
See on minu arvates kindlat liiki võit. Mõelge kõigele, mis juhtus. Nüüd ütlevad prantslased, et probleemi ei ole ja probleemi ei ole kunagi olnudki. Probleem oli ja nad näitavad ette seaduse, mida nad muudavad. Vaatame, kas nad teevad seda. Mina arvan, et nad teevad seda.
Esitati veel teine küsimus selle kohta, kuidas üksikisikuid suvel koheldi ja kas neile oli antud menetluslikud tagatised üksikisikutena, Euroopa kodanikena, või diskrimineeriti neid.
Miks ei algatanud ma samasugust rikkumismenetlust nagu nüüd seaduse rikkumise puhul? Lihtsalt seetõttu, et kui tegutseda tahame, siis saame seda teha ainult õiguslike tõendite alusel. Me ei saa teha midagi ainult selle pärast, et meil on selline tunne, sest meid veendakse selles, et midagi on valesti. Meil on vaja õiguslikke tõendeid, mistõttu nõudsime Prantsusmaa ametivõimudelt nende üksikisikute kohta toimikuid.
Nüüd on meil need toimikud üksikisikute kohta - meil on neid mitu virna. Minu eksperdid analüüsivad neid ja nad ütlesid mulle, et neil on Prantsusmaa valitsusele kindlasti lisaküsimusi. Nad arvavad, et nad lõpetavad oma analüüsi koos valitsuse vastustega nelja nädala pärast.
Seega on meil tänase seisuga need kaks juhtumit. Minu arvates on see väga tähtis asjaolu, sest tahan parlamendiliikmetele ausalt öelda, et 2004. aasta vaba liikumist käsitleva direktiivi rakendamine ei ole ideaalne. Kuna komisjon oli tugev, näeme nüüd, et kõik riigid, kes ei ole samuti ideaalsed - mitte nii puudulikud kui Prantsusmaa, aga siiski mitte ideaalsed -, hakkavad ütlema, et nad kavatsevad direktiivi nüüd ideaalselt rakendama hakata.
Seega on midagi juhtunud. Arvan, et kogu Euroopa sai aru, et me ei tee enam nalja ning et inimõigustesse, meie kodanike õigustesse ja meie ühiskonna väärtustesse tuleb tõsiselt suhtuda.
Nii palju ütlen ma praegu Prantsusmaa küsimuse kohta, sest komisjon tegi selle kohta otsuse, kuid see menetlus ei ole veel lõppenud, vaid on ikka veel avatud.
Vastan nüüd küsimusele andmebaasi kohta, mida Prantsusmaa sandarmeeria väidetavasti koostas ja mis võib sisaldada etnilisi elemente. Esiteks jälgib komisjon tähelepanelikult kõike, mis selle küsimusega toimub. Taas kinnitasid Prantsusmaa ametivõimud meile, et kõik on korras, aga antud juhul kehtib teine süsteem, sest Prantsusmaal on olemas seadus andmekaitse ja andmete kasutamise kohta, mida Prantsusmaa andmekaitseamet CNIL meie eeskirjade kohaselt kontrollib. Eeskirjade kohaselt tegi CNIL kontrolli ning esitas möödunud nädalal esialgse aruande. Te nägite CNILi kontrolli tulemusi. Ka mina lugesin neid. Ajakirjandus ei kajasta kõike alati täpselt, sest CNIL lisas väga tõsiselt, et etnilisi elemente ei pruugi olla, aga kindlasti on andmebaase, mille koostamist ei ole ametivõimud lubanud.
Mis puudutab ELi vastavust õigusaktidega, siis peab esitatud teabe puhul olema peetud kinni andmekaitsedirektiivist. See võib kehtida ainult sisserändega seotud küsimuste puhul. Sisserände jaoks on mitmeid garantiisid ja tagatisi, mis kehtivad nn tundlike andmete kohta. Tundlikke andmeid tohib kasutada ainult erandjuhtudel, kui on tegemist avaliku huvi küsimustega. Neile kehtivad vastavad tagatised ning need tagatised peab tagama asjaomane riik.
Kui andmete töötlemise puhul ei kehti andmekaitsedirektiiv, siis võib kehtida 2008. aasta raamotsus kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta.
Sellega on meil ikka veel probleem, sest see raamdirektiiv kehtib ainult alates selle aasta 27. novembrist. Seega on selle direktiivi alusel komisjonil vaid piiratud volitused.
Vastan nüüd konkreetsetele küsimustele, mis esitati Prantsusmaa juhtumit puudutavale küsimusele lisaks. Kas on teisi liikmesriike, kus on võimalik kontrollida rassilist või etnilist päritolu puudutavate andmebaaside olemasolu?
Andmekaitsedirektiivi raames lubatakse selliste tundlike andmete töötlemist erandkorras ja sellest tuleb teatada riiklikke andmekaitseameteid. Prantsusmaa andmekaitseamet on CNIL. Need erandjuhud olulise avaliku huvi korral tuleb ka komisjonile teatavaks teha.
Kui sellest teatatakse, on riiklikul andmekaitseametil ja komisjonil õigus hinnata, kas meetmed on kooskõlas andmekaitse-eeskirjadega. Meil on olemas CNILi esialgse analüüsi tulemus, milles on selgelt öeldud, et selliseid volitusi ei ole taotletud. Peaksime laskma tegeleda õigusalase tööga nendel Prantsusmaa õigusasutustel, millel on vastavad volitused ja mis vastutavad õigusalase töö tegemise eest.
Kuidas on olukord Hollandiga? Hollandis oli mitu andmebaasi, kus tundlike andmete töötlemine oli ette nähtud ja mille puhul Holland komisjoni 2005. ja 2006. aastal teavitas. Kõige enam vaidlust tekitav andmebaas oli seotud Kariibi mere maadest pärit noorte kuritegevusega. See andmebaas on nüüdseks kustutatud.
Alles hiljuti kavatses üks Hollandi omavalitsus luua etnilisi andmeid sisaldava andmebaasi, kuid projekt tühistati Hollandi andmekaitseameti soovitusel. See näitab, et süsteem, kus direktiivi raames vastutavad riiklikud andmekaitseametid, töötab.
Soovin öelda parlamendile, et töötan hetkel andmekaitsedirektiivi reformiga. Selle üks eesmärk on tugevdada riiklike andmekaitseametite sõltumatust ja sekkumisvõimalusi Euroopa raamistikus.
Selleks korraks peab sellest piisama. Pean oma sõnavõtu lühikesena hoidma, sest pärast kella 24.00 enam ei tõlgita. Nii et lõpetagem siinkohal.
Véronique Mathieu
fraktsiooni PPE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Volinik Reding, head kolleegid! Mul oli hea meel kuulda, et volinike kolleegium ei kavatse jätkata direktiiviga 2004/38/EÜ seotud rikkumismenetlusega Prantsusmaa vastu. Mõne aja eest esitasin teile kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonis selle kohta küsimuse ja ütlesin teile juba, et Prantsusmaa esitas 2006. ja 2007. aastal kogu teabe koos vastavustabeliga direktiivi 2004/38/EÜ ülevõtmise kohta.
Siiski teete nüüd 2010. aastal nii, nagu oleksite üllatunud, et menetluslikud õigused on ebapiisavad. Te ei vastanud mu küsimusele, volinik Reding, ning ma soovin sellele täna vastust saada.
Andmebaasi MENS kohta tahan öelda ühte asja. Arvan, et opositsioon ja ka teised hakkavad sellest arutelust väsima. On väga lihtne tõestada, et need süüdistused on alusetud. Teil on CNILi aruande järeldused, mis esitati peaministrile. Oletan, et saite nagu minagi Prantsusmaa sandarmeeria peadirektori aruande, volinik Reding. Mainisite paari punkti, mida te nähtavasti mitterahuldavaks peate.
Te võitlete küll inimõiguste eest, aga me ei tohiks piirduda ainult vähemuste õiguste kaitsmisega. Kõikide inimeste õigused vajavad kaitsmist ja me kõik väärime austust. Prantslased on auväärne rahvas ja ma garanteerin teile, et mingit andmebaasi MENS ei ole kunagi olemas olnud. Volinik Reding, CNIL tegi juurdluse, mille käigus otsiti mitmesuguseid ebameeldivaid märksõnu, nagu mustlased, romid ja romad. Ei leitud mingeid tõendeid, et Prantsusmaa sandarmeeria käsutuses oleksid selliseid toimikuid.
Ainus, milles Prantsusmaa sandarmeeriat kritiseerida võib, on andmebaasi avaldamisest keeldumine, kuid toimikud ei sisalda genealoogilisi andmeid. Prantsusmaa sandarmeeria käes on lihtsalt teatud toimikud, mis...
(Juhataja palus sõnavõtjal lõpetada)
Palun lubage mul oma märkus lõpetada! Olen ainus sõnavõtja fraktsioonist PPE ja tahaksin oma fraktsiooni nimel sõna võtta.
Need toimikud sisaldavad teavet üksikisikute rühmade kohta, kellel puudub kindel elukoht ja kodu; need ei sisalda etnilisi andmeid. Kuna CNIL ei ole avaldust teinud, tahan, et te vähemalt tunnistaksite, et ei ole...
(Hüüatus)
Sellegipoolest vastab see tõele ja tahan, et te seda fakti tunnistaksite. Palun ka, et teie, volinik Reding, Prantsusmaa valitsust ei kahtlustaks. Teie suhtumine hakkab muutuma ebatervislikuks kinnisideeks.
Sylvie Guillaume
fraktsiooni S&D nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, head kolleegid! Etniliste profiilide koostamine ei ole meie liikmesriikides uus tava, kuid viimastel aastatel on see terrorismivastaste operatsioonide, avaliku korra tagamise ning isegi ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise nimel palju intensiivsemaks muutunud. Viimased paljastused Prantsusmaa romade ja reisijate andmeid sisaldavate andmebaaside olemasolu kohta on näidanud, kui tähtis on, et komisjon jätkaks oma uuringuid, et saada lisateavet nende andmebaaside olemasolu kohta ning selgitada, kas need andmebaasid on seaduslikud ja kooskõlas mittediskrimineerimise põhimõttega.
Volinik, ma ei jaga täielikult teie entusiasmi vastuse suhtes, mille Prantsusmaa mõne päeva eest andis, aga ma mõistan, miks te end nii väljendasite.
Ütlete, et Prantsusmaa väidab, et kavatseb vaba liikumist käsitleva direktiivi üle võtta ja selle kohta ajakava esitada. Selle paljude arutelude aluseks olnud direktiivi ja selle ülevõtmise küsimuse puhul on kaks võimalust. Prantsusmaa kas andis puhtalt ametliku lubaduse, mis tähendab, et komisjon ei ole vastust saanud ja on unustanud ka mineviku sündmused, või - mis on teine võimalus - andis täieliku vastuse, ning sel juhul tahame teada selle üksikasju. Mainisite direktiivi ülevõtmise ajakava. Ülevõtmine on hetkel teoksil. Prantsusmaa võtab hetkel üle seitsme aasta jooksul tehtud V sisserändeseaduse läbivaatamise raames vaba liikumist käsitlevat direktiivi. Võin garanteerida, et läbivaatamine ulatub kaugemale Euroopa vaba liikumist käsitlevatest põhimõtetest. Sellest tulenevalt arvan, et peate protsessi väga hoolikalt jälgima.
Soovin lõpetuseks väljendada lootust, et komisjon jääb vankumatuks ja kaitseb mittediskrimineerimise põhimõtet. Loodan, et te ei lepi vaid lahkete kokkulepete või paljaste lubadustega, isegi siis, kui need tulevad Prantsusmaa valitsuselt.
Nathalie Griesbeck
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Tean, et on hilja, aga tänaõhtuses arutelus on olnud tuline vastasseis eri seisukohtade vahel. Hoolimata headest selgitustest, mis te täna andsite, leiti täna hommikul Prantsusmaal järjekordne uus, loomulikult ebaseaduslik teabesait, mis sisaldas andmebaasi üksikasjalike ja laiaulatuslike andmetega romade kohta, kaasa arvatud nende ees- ja perekonnanimed, hüüdnimed, päritolu, sõbrad ning tuttavad, autonumbrid ja partnerite nimed. Taas väitsid ametivõimud, et nad ei teadnud selliste toimikute olemasolust midagi.
Lõppude lõpuks - olenemata sellest, kas sellelt teabesaidilt leitud teave osutub õigeks või valeks - püsib diskrimineerimise oht, mis on seotud nende andmebaaside olemasoluga Prantsusmaal ja teistes liikmesriikides.
Seega soovin teada, lugupeetud volinik, mida te teha kavatsete, kui võtta arvesse teie märkusi ning teie kui sihikindla inimese mainet? Milliseid tõendeid peame veel esitama, et tegutseksite ja reageeriksite selle mittediskrimineerimise põhimõtte rikkumise juhtumi puhul? Soovimata vastuolusid tekitada, ütlen, et üritame pidada kinni seadusest nii Prantsusmaal kui ka teistes ELi liikmesriikides ning seda peaksid tegema ka need, kes moodustavad suurema osa sellest loiust Euroopa demokraatiast.
Kuulsime suvistest väljasaatmistest Prantsusmaal, 5. augusti ringkirjast - mis õnneks tagasi võeti -, andmebaasist MENS ja paljust muustki. Kuulasime suure huviga argumente, mis te täna õhtul esitasite. Ütlesite meile täna, et olete rahul Prantsusmaa eelmisel nädalal tehtud lubadusega muuta riigisiseseid õigusakte ja viia need kooskõlasse 2004. aasta Euroopa direktiiviga.
Nagu mu kaasparlamendiliikmedki, nii soovin ka mina saada juurdepääsu nendele dokumentidele, et saaksime jagada teie seisukohta ning teie pühendumust õigusriigi põhimõtete taaskehtestamisele. Teie täna tänasel õhtupoolikul tehtud märkuste põhjal jääb mulje, nagu oleksite alla andnud.
Selle pika arutelu lõpetamiseks soovin rõhutada, et aruteluga saavutati üks eesmärk: see näitas meile, kui väga on vaja antud probleemi tuumale tähelepanu pöörata, edendades riiklikke pingutusi ja Euroopa poliitikat osana õigusriigi põhimõtetest, millele Euroopa demokraatia tugineb.
Raül Romeva i Rueda
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, kui ütlesite oma kuulsad sõnad "nüüd aitab”, siis paljud inimesed siin täiskogul ja eriti inimesed tänaval aplodeerisid selle peale.
Sellega tärkasid suured lootused kõigis meis, kes Euroopa projekti usuvad. Lõpuks ometi julges keegi komisjonis liikmesriikide vastu üles astuda, kui teemaks olid põhiõigused, mis on sõnades alati kõige tähtsamaks peetud, aga mis tegudes alati nii tähtsad ei ole.
See üllatas meid natuke ja ütleme, et ei olnud hästi aru saada, et kui menetlused algatati, ei tehtud seda diskrimineerimise alusel, vaid ainult vaba liikumise alusel. Minu arvates oli see mõnes mõttes puudujääk, aga igal juhul olime tol ajal teie pühendumuse üle veel väga õnnelikud.
Seepärast tekitas tänane otsus meis natuke segadust - ja see ei kehti ainult meie, vaid kõikide inimeste puhul, kes lootsid näha selles küsimuses teie julget vastust. Eriti palju segadust tekitab see seepärast, et teame, et usaldus, mida te Prantsusmaa valitsuse vastu tunnete, on enam kui vaieldav.
Teiseks teame, et vaba liikumist käsitleva direktiivi läbivaatamise käigus astutakse murettekitavaid samme sellega, et pooldatakse teatud põhimõtete kasutuselevõtmist ning määratletakse ümber rändrühmade põhimõtet, mis võimaldaks mõnes mõttes neid rühmi taas kriminaliseerida.
Arvan, et frustratsiooni, mida mõned meist täna tunnevad, ei tohi enam edasi üles kütta Seepärast palume, et annaksite meile põhjust säilitada lootust, mida te meile nende sõnadega "nüüd aitab” andsite, sest me usume ikka veel, et probleem on olemas ja et me peame selle puhul Prantsusmaa valitsusele ja teistele valitsustele vastu astuma.
Rui Tavares
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Lugupeetud volinik! Sellel arutelul räägitakse põhiõigustest, nagu mittediskrimineerimine ja vaba liikumine. Sellegipoolest on sellest saanud arutelu nende tähtsate sätete üle, millest Euroopa institutsioonid peavad oma töös lähtuma. See tähendab, et peame teadma, kas üks liikmesriik tegutseb heatahtlikult ja esitab Euroopa institutsioonidele usaldusväärset teavet. Sellest lähtudes on arutelust saanud ka arutelu selle üle, kas Euroopa institutsioonid saavad tagada, et nendest põhimõtetest ja sätetest kinni peetakse, kas me saame asjadest selgelt rääkida ja kas me saame neid vajaduse korral järeleandmatult kaitsta.
Arvan, et meil on juba head vastused heatahtlikkust puudutavale küsimusele. On liikmesriike, mis ei ole heatahtlikult käitunud, eriti on selline riik Prantsusmaa. Nad eitavad korduvalt dokumentide olemasolu, mille koopiad hiljem avalikkuse ette satuvad. Sama juhtus ka suvel ning see juhtub praegu ka andmebaasidega. Kuidas saab väita, et andmebaase ei ole, kui alles täna avaldati Prantsuse veebisaidil andmebaas Roms, mis sisaldab mitmesugust teavet romade ja nende päritolulinnade kohta, kaasa arvatud teistest ELi linnadest, nagu Bukarest Belgrad ja Timişoara, pärit romade kohta?
Tähtis on vastata ka teisele küsimusele. Ütlesite, et see oli ajalooline hetk, lugupeetud volinik, ja et ajaloolased tunnistavad, et komisjon väljendas end esimest korda selgelt. Kahtlen selles, lugupeetud volinik, ja ma olen ajaloolane. Ma kahtlen, sest isegi ajakirjanikud kahtlevad. Päev pärast seda, kui mindi kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni, kirjutasid mõned ajalehed, nagu Financial Times, et komisjon ei võta Prantsusmaad vastutusele. Teised ajalehed jälle ütlesid, et komisjon teeb seda. Isegi täna öeldakse uudistes, et Prantsusmaa vastu algatatud kohtuasi on peatatud, mujal öeldakse jälle, et see võeti tagasi.
Kui komisjon selgelt ei räägi - ja nähtavasti ei saada selle sõnadest selgesti aru -, siis tahan öelda, et parlamendi kujul on komisjonil tõsiseltvõetav liitlane, kui komisjon tahab selgelt rääkida. Kui komisjon kõhklema lööb, siis ei lõpeta parlament selle juhtumiga tegelemist. Sellest ei saa kõigest mingi suvine juhtum, mis siis unustatakse. Täiskogul räägitakse sellest ikka edasi.
Kinga Göncz
(HU) Võib näha, et kriis on seadnud ohtu paljude Euroopa kodanike usu julgeolekusse. See loob hea kasvupinnase nii ekstremismi arengule ja levimisele kui ka sellele, et poliitilised jõud nimetavad kindlaid etnilisi rühmi ohuks julgeolekule ning seostavad vähemusi ja sisserännanuid kuritegevusega. Prantsusmaa valitsus hakkas saatma romasid riigist välja etnilistel põhjustel, mis on vastuvõetamatu. Meil on head põhjused eeldada, nagu mitmed sõnavõtjad ütlesid, et Prantsusmaa sandarmeeria, nagu ka teised Euroopa riigid, ei ole etniliste andmete kogumist veel lõpetanud.
Kui seda tõestatakse, siis loodame siiralt, et komisjon tegutseb aluslepingu ja põhiõiguste harta täitmise järelevalvajana ning algatab menetluse kohustuste rikkumise pärast. Politsei mängib tähtsat rolli avaliku korra säilitamises, kuid etniliste profiilide koostamine ei tohi saada politseitöö tavapäraseks osaks. See ohustab vähemuste usaldust demokraatlike institutsioonide vastu ning võib saada diskrimineerimise aluseks. Enamik Euroopa romadest elab suures vaesuses ning lisaks vaesusele peavad nad ka diskrimineerimise all kannatama. Olgugi et meil on 2020. aasta strateegias ulatuslikud plaanid vaesusega võitlemiseks, näeme tihtipeale hoopis võitlust vaestega, mis peab igal juhul lõppema.
Catherine Grèze
- (FR) Austatud juhataja! Volinik Reding, ütlesite meile täna üpris entusiastlikult, et Prantsusmaa reaktsioon tõestab, et EL on tõhus õigusriigi põhimõtetest lähtuv ühendus või - ja ma tsiteerin jälle - et me peame nüüd töötama praktiliste meetmete ja ühistel Euroopa väärtustel põhinevate tulemuste nimel. Minu käes on praegu konsolideeritud lepingu ja põhiõiguste harta koopiad ning loodan, et te andestate mulle, kui ma teie entusiasmi täielikult ei jaga.
Milliseid tõendeid on komisjonil veel vaja, et asjaga edasi minna? Milliseid tõendeid on vaja, et mõista hukka romade diskrimineerivat kohtlemist ja väljasaatmist Prantsusmaal ja teistes Euroopa riikides?
Kas ei ole mitte nii, et komisjon võttis kasutusele mitmeid meetmeid romade integratsiooni edendamiseks, ennekõike struktuurifonde kasutades? Mul tekib küsimus, kas komisjon ei ole endale sellega mitte karuteenet teinud, et ta fakte tunnistamast keeldub?
Marie-Christine Vergiat
(FR) Austatud juhataja! Volinik Reding! Pean tunnistama, et ka mina olen täna õhtul pettunud. Paljud meist võtsid teie eelmisi avaldusi kuulda ja isegi toetasid teid. Nüüd aga anti meile mõista, et liikumisvabaduse küsimust puudutavad rikkumismenetlused on kõigest peatatud. Sellegipoolest on tänase arutelu teemaks diskrimineerimine. Tahate tõendeid, volinik Reding, ja nõudsite neid tõendeid Prantsusmaa valitsuselt - ei kelleltki teiselt. Seda ütlete meile praegu ja seda ütlete meile iga kord, kui me seda teilt küsime.
Pean teile kogu lugupidamise juures ütlema, lugupeetud volinik, et ma hakkan kahtlema, kas te üldse hoolite sellest, mida meil öelda on. Olin sel nädalavahetusel Marseille's, kus kohtusin organisatsioonidega, mis romade kogukonnaga töötavad. Olen selles valdkonnas juba mitu aastat aktiivselt osalenud ja pean tunnistama, lugupeetud volinik, et see oli kohutav, mida nad mulle Marseille' piirkonnas elavate romade kohta rääkisid. Volinik Reding, Prantsusmaa romad kardavad. Nad varjavad end. Nad ei julge oma ajutistest laagritest lahkuda. Nende lapsed ei käi enam koolis. Organisatsioonid ei suuda neid leida ning seepärast ei saa nad ka romade sotsiaalset heaolu ja tervislikku seisundit kontrollida. Seda ütlevad meile need organisatsioonid, lugupeetud volinik. Selline on romade praegune olukord Prantsusmaal.
Andmebaas MENS. Lõpetame andmebaasist MENS rääkimise. Sandarmeeria teatas, et see andmebaas kustutati. Kui aga loete CNILi aruannet hoolikalt, volinik, siis näete, et CNILi tehtud kontrollis viidati etnilisele päritolule. Nõuame siis selle kontrolli aruandeid! CNIL on mainekas asutus. Nõudke kõikide CNILi kontrollide aruandeid ja...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtja)
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! 9. septembril võttis parlament vastu resolutsiooni, mis andis aluse väga ajakohasele ja igati vajalikule arutelule. Parlament tegi oma tööd.
On neid, kes arvavad, et teie edasistest avaldustest lähtudes - mis olid kooskõlas parlamendi nõudmistega - ning täna õhtul antud selgituste põhjal võib meie ainus järeldus olla pettumus selle üle, et Prantsusmaa vastu ei alustatud menetlust. Tasub rõhutada, et arutelu ei olnud Prantsusmaast ning kindlasti mitte Prantsusmaa vastu. See arutelu pooldas eurointegratsiooni aluspõhimõtteid, nagu inimeste vaba liikumine, sest Euroopa ei tähenda ainult kaupade ja kapitali vaba liikumist, vaid eelkõige eurooplaste vaba liikumise õigust ilma diskrimineerimiseta ning loomulikult ilma diskrimineerimiseta etnilise päritolu alusel.
See tähendab, et kui etnilist päritolu sisaldavate andmebaaside kohta on midagi uurida, mis veel segaseks jääb, siis on see komisjoni ülesanne. Ometigi tuleb rõhutada, et see töö ei ole veel lõppenud, sest ka parlament peab olema valvas populismi ahvatluste suhtes, kus otsitakse sotsiaalse tõrjutuse probleemile patuoinaid, mitte lahendusi või vastuseid.
Lisaks populismi ja selle ahvatlustega võitlemisele on vaja töötada ka selle nimel, et integreerida neid, kes on tõrjutud, neid kes on olnud liiga pikka aega marginaliseerunud, ning loomulikult romasid.
Parlament peab toetama romade integreerimise teemalist konverentsi. Samuti peab parlament ütlema, et töö ei ole veel tehtud, et tegelikult see alles algab ja meil on veel palju tööd ees. See tähendab, et isegi siis, kui Prantsusmaa vastu menetlust ei algatata, on sellest arutelust kasu olnud, sest see oli ajakohane ja igati vajalik.
Ioan Enciu
(RO) Nagu te kõik teate, pidi 2010. aasta olema vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse, diskrimineerimise ja ksenofoobia vastu võitlemise aasta. Tegelikult arvan, et see lahing kaotati, vähemalt sel aastal.
Olukord põhiõigustega on Euroopas üha kriitilisemaks muutumas, mitte paranemas. Majandus- ja finantskriisi taustal võtavad mõnede liikmesriikide valitsused kasutusele üha diskrimineerivamaid meetmeid. Juba toodi välja väljasaatmised ja andmebaasid, mille koostamise aluseks on romade etnilise päritolu kriteeriumid. Kuni komisjon ei suuda garanteerida ELis põhiõiguste kaitsmist, kannatab selle all ELi maine inimõiguste kaitsjana. Komisjon ei saa seda riski endale lubada.
Asepresident Reding, kas komisjon kavatseb uurida ka kaebusi diskrimineerimise kohta teistest liikmesriikidest? Kas komisjon saab oma uurimised lõpetada, kui arvestada, millise poliitilise surve all see on?
Csaba Sógor
(HU) Diskrimineerimine etnilise päritolu alusel on ELi ja rahvusvaheliste õigusaktidega selgelt keelatud. Sellest hoolimata kahtlustatakse teatud liikmesriike tihti nende territooriumil elavate vähemuste varjatud diskrimineerimises. Ma ei taha siinkohal rääkida varjatud diskrimineerimisest, vaid juhtida teie tähelepanu kehtivale seadusele, mis etnilisse vähemusse kuuluva kogukonna avalikult ebasoodsasse olukorda paneb. Olgugi et Slovakkia valitsus riigikeele kaitsmise seadust paremuse poole muutis, on selles ikka veel trahvid ette nähtud. Seepärast saab seadusega kodanikke hirmutada ning kodanikke, kes slovaki keelt emakeelena ei räägi, ebakindlas olukorras hoida. Oma seisukohas selle seaduse kohta selgitas Veneetsia komisjon selgelt, et seadusega rikutakse Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartat ning sellega piiratakse õigustamatult vähemuskeele kasutamist. Soovin, et komisjon, volinik ja Euroopa Parlament uuriksid põhjalikult ning mõistaksid hukka ELi territooriumil kõiki selliseid tavasid, mida saab kasutada diskrimineerimiseks etnilise päritolu või rassi alusel.
Elena Băsescu
(RO) Kuu aega tagasi väljendas Euroopa Parlament muret etnilistest romadest kodanike massilise väljasaatmise üle ning lükkas tagasi igasuguse seose kuritegevus ja sisserände vahel. Omalt poolt on Rumeenia edendanud juba alates 2007. aastast Euroopa romade kaasamise strateegiat, mida isegi Euroopa Ülemkogu oma septembri kohtumisel esile tõstis.
Soovin rõhutada, et seni ei ole rahuldavat lahendust leitud. Hoopis vastupidi, meediateated andmebaasi MENS olemasolust Prantsusmaal on andnud uut hoogu arutelule mittediskrimineerimise põhimõtte austamise üle. Ma arvan, et komisjon peab algatama asjaomastes liikmesriikides uurimise tagamaks, et etniliste kriteeriumide alusel koostatud andmebaaside põhjal ei algatata haldusmenetlusi.
Lõpetuseks soovin ka kiita heaks Prantsusmaa valitsuse eelmisel reedel antud ametliku lubaduse viia riiklikud õigusaktid kooskõlla vaba liikumist käsitlevate ELi õigusaktidega. Prantsusmaa ja Rumeenia peavad romade sotsiaalse kaasamise ja vajalike rahaliste vahendite leidmise nimel koostööd tegema.
Ulrike Lunacek
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, tänane arutelu näitab taas, kui tähtis oli otsus, mille Euroopa Parlament 9. septembril tegi, kui otsustas, et Prantsusmaa - ELi liikmesriik - oli rikkunud põhiõigusi diskrimineerides inimesi nende rahvuse alusel. Parlament kutsus ka komisjoni üles Prantsusmaa suhtes vajalikke meetmeid kasutusele võtma. Rääkisite meile väga selgelt ning suure entusiasmi ja veendumusega kõigest, mida seni teinud olete, ning oleme teid selles ka igati toetanud. Meie arvates astusite nüüd aga hoopis sammu tagasi, sest dokumendid, millest mõned sõnavõtjad täna juba rääkisid ja millele ka Prantsuse ajakirjanduses viidatakse, kinnitasid taas diskrimineerimist etnilise päritolu alusel, mis annab põhjuse asutamislepingu rikkumise menetluse algatamiseks. On igati selge, et romasid diskrimineeriti nende etnilise päritolu alusel ja nende vaba liikumise õigus ei olnud ainus õigus, mida rikuti. Sel põhjusel kutsun uuesti komisjoni üles aktiivselt sekkuma ja rikkumismenetlust algatama.
Jaroslav Paška
(SK) See, et korrakaitseorganid koostavad andmebaase ebaseaduslike tegevustega seotud inimeste andmetega, on loomulik osa ennetavast tegevusest.
Need andmebaasid koostatakse kooskõlas riikliku õigusega, juurdepääs kogutud andmetele on vaid volitatud isikutel ja kogutud teavet tohib kasutada ainult ühiskonna kaitsmiseks kuritegevuse eest. Olen üpris kindel, et nagu teiste riikide korrakaitseorganid, nii on ka Prantsusmaa ja Hollandi korrakaitseorganid huvitatud ainult selle teabe analüüsimisest julgeoleku eesmärkidel ning nad vajavad seda oma töö tegemiseks. Harilikult ei kuulu nende andmete hulka teave etnilise või rassilise päritolu kohta. Kindlasti on võimalik uurida korrakaitseorganite liigse innukuse juhtumeid ning kujutan ette, et tulemustest lähtuvalt saab seda küsimust ka piisavalt tundlikult käsitleda, et see Euroopa Liidu jaoks vastuvõetav oleks.
Csanád Szegedi
(HU) Austatud kolleegid! Liikumine Parema Ungari nimel (Jobbik) tegi juba 2006. aastal ettepaneku, et karistusregistris peaks olema võimalik ka inimese etnilisele päritolule viitamine, et vajaduse korral saaks juhtida tähelepanu mustlastest kurjategijatele. Meie seisukoht ei ole muutunud. Tol ajal ütles vasakliberaalne meedia, et Jobbik on äärmuslaste partei. Sellest on möödunud neli aastat ja me näeme nüüd, et Prantsusmaal koostatakse nimekirjasid mustlaste riigist väljasaatmiseks. Näeme, et Hollandis peetakse neid ohuks riigi julgeolekule, ning ka seal tulevad päevavalgele vastavad andmebaasid. Võime ka näha, et Soome kinnipidamisasutustes tehakse märkmeid mustlastest kurjategijate etnilise päritolu kohta.
Nüüd tahaksin öelda midagi ühele raportöörile, nimelt slovakitarile, kes Ungari kannatanute üle nii valjusti naeris. Minu arvates on väga silmakirjalik, et ta mõistab hukka mustlaste kohta andmete kogumise, samal ajal kui toetades Slovakkia poliitikuna rassistlikku keeleseadust, mis karistab etnilise päritolu alusel inimesi, kes oma emakeelt räägivad.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Kokkuvõtvalt ütlen, et rikkumismenetlust Prantsusmaa vastu ei ole lõpetatud. See lükati edasi, sest peame ootama, kuni õigusakt õigussüsteemi üle võetakse, sest me ei saa langetada otsuseid õigusakti ettepanekute üle. Õigusakti ettepanekud on vastuvõetavad, aga need tuleb õigussüsteemi üle võtta, enne kui me menetluse lõpetada saame. Seepärast ei ole menetlust veel lõpetatud.
Mis etnilisi andmeid sisaldavatesse andmebaasidesse puutub, mida Prantsusmaa sõltumatu andmekaitseamet CNIL Prantsusmaa seadusest ja antud juhul ka Euroopa direktiividest lähtudes uurib, siis peame usaldama sõltumatute riiklike andmekaitseametite järeldusi, sest Euroopa õiguse kohaselt vastutavad nemad nende analüüside tegemise eest. Arvan, et Prantsusmaa sõltumatu andmekaitseamet on tõestanud, et suudab seda ülesannet täita.
(FR) Sellegipoolest arvan, et peame endale meelde tuletama, mis on tegelik probleem.
Kui Prantsusmaal elavad romad välja arvata, siis elab Euroopas kümme miljonit romat, kes moodustavad Euroopa suurima vähemusrahvuse. Ma ise elan riigis, kus elab 500 000 inimest. Romasid on kümme miljonit, mis annab probleemi suurusest hea ettekujutuse. Enamikus meie liikmesriikides elavad romad äärmises vaesuses. Neil on probleeme elamispinna, hariduse, tervishoiu ja tööga ning minu arvates on väga näotu asjaolu, et neid probleeme ei ole ikka veel lahendatud. Sel põhjusel loodan, et praegu kasutusele võetud meetmetega jätkatakse - minu arvates on need meetmed igati teretulnud, sest sellist diskrimineerimist ei saa lubada.
Need meetmed aitasid vähemalt liikmesriikide tähelepanu probleemile juhtida. Ma ei ole unustanud, et selle aasta aprillis Cordobas toimunud ministrite kohtumisel oli ministrite tasandil 27 liikmesriigist esindatud vaid kolm. Seega korraldame aasta pärast uue ministrite kohtumise, kui oleme koos töökonnaga teinud üksikasjaliku uurimise, et jõuda selgusele selles, mis tegelikult toimub, milline on romade olukord ja kas Euroopa rahalisi vahendeid kasutatakse või mitte. Nagu ma ütlesin, korraldame aasta pärast uue ministrite kohtumise, et vaadata täpselt, milliseid kohustusi on iga liikmesriik endale laiemas Euroopa raamistikus romadele suunatud riiklike strateegiate alal võtnud.
Loodan, et praegune üpris inetu olukord aitas kaasa vähemalt sellele, et romasid ei jäeta enam välja, kui äärmise vaesusega võitlemiseks poliitikameetmeid koostatakse.
Kui me ka nüüd, kus meil on selleks head võimalused, edu ei saavuta, siis peab meile järgnev Euroopa Parlamendi liikmete põlvkond pidama täpselt samasid arutelusid, mida me viimastel nädalatel pidanud oleme. Me ei taha, et midagi sellist juhtuks, mistõttu peame nüüd tegutsema.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Carlos Coelho
kirjalikult. - (PT) Etniliste profiilide koostamine ei ole meie liikmesriikides uus tava, kuid viimastel aastatel, eriti pärast Madridi ja Londonit tabanud terrorirünnakute tõttu, on see üha levinumaks tavaks muutunud. Sellegipoolest on Ühendkuningriik ainus liikmesriik, mis on seda teemat käsitlenud ja vastavaid õigusakte loonud. Profiilide loomine konkreetsete andmebaaside raames võib olla seaduslik ja põhjendatud. Kui andmete kogumisel on aga ainus kriteerium rass, etniline päritolu või religioon, siis on see diskrimineeriv ning sellest lähtuvalt ebaseaduslik. Ametivõimudel on lubatud kontrollida inimeste isikut ning jälgida neid oma territooriumil avaliku korra ja julgeoleku tagamise eesmärgil ning kuritegevuse ennetamiseks ja ebaseadusliku sisserände kontrollimiseks. Sellegipoolest ei tohi inimeste füüsilisi ja etnilisi tunnuseid näha märgina selle kohta, et nad on kurjategijad või viibivad riigis ebaseaduslikult. Iga inimene väärib võrdset kohtlemist ning lisaks inimese etnilisele päritolule peab olema veel teisi põhjuseid, miks nende andmed sisestatakse mõnda andmebaasi või neid muust elanikkonnast erinevalt koheldakse.
