ELi tuumaelektrijaamade stressitestid ja tuumaohutus ELi naaberriikides (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on komisjoni avaldus teemal "Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade stressitestid ja tuumaohutus ELi naaberriikides”.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Pärast arvukaid kohtumisi eri parlamendikomisjonidega saan teile täna rääkida sellest, kuidas edeneb meie kaugeleulatuv kava viia läbi üleeuroopalised stressitestid Euroopa Liidu ja teiste riikide tuumaelektrijaamades.
Me tegime nõukogule ettepaneku, et kõigi Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade ohutust tuleks uurida riskide ja ohutuse igakülgse hindamise põhjal, ning nõukogu tegi selle kohta otsuse märtsi lõpul. Tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühmal (ENSREG) ja komisjonil paluti koostada stressitestide läbiviimise kriteeriumid, metoodika ja ajakava. See ei olnud lihtne ülesanne, ja me saime oma tegevuse kohta kõikvõimalikke märkusi.
Täna võin teile öelda, et nüüdseks on paigas testide kriteeriumid, metoodika ja ajakava, mis minu arvates vastavad Euroopa kodanike ootustele stressitestide suhtes.
(Vahelehüüe Claude Turmesilt)
"Jama” ei ole argument, härra Turmes. "Jama” ei ole sõna, mida me tahaksime protokollis näha, aga kui see teile rõõmu teeb, siis ma lepin sellega.
Igal juhul oli see töö raske. Esiteks ei olnud paljud tuumaohutust reguleerivad asutused valmis Euroopa kontrollimenetlusega nõustuma. Nimelt otsustavad energiaallikate kogumi üle liikmesriigid ning tuumaelektrijaamade seire, elektrijaamadele lubade andmine ja nende järelevalve kuuluvad samuti liikmesriikide pädevusse. Minu meelest on see, et me viime stressitesti läbi Euroopa tasandil ja ühiste kriteeriumide alusel, väga tähtis ja ajalooline samm, mis teenib kõikide Euroopa kodanike ohutuse eesmärki. Võin teile kinnitada, et ma ei luba kasutada stressitesti leebemat varianti.
Kui stressitestide lõpptulemus - tulemused, hinnangud, ettepanekud ja järeldused - avalikustatakse, teavad Euroopa kodanikud Euroopa tuumaelektrijaamadest kõigis liikmesriikides rohkem, kui nad seni on vaatamata kõigile viimastel kümnenditel tehtud jõupingutustele teadnud. Ma mäletan väga hästi, kuidas riigipiiride lähedal elavad inimesed on soovinud teada, mil viisil on tagatud läheduses asuvate tuumaelektrijaamade ohutus. Kodanike vaatenurgast oli see sageli väga ebarahuldav. Kuue või üheksa kuu pärast on meie käsutuses viimase kahekümne aasta jooksul avalikustatuga võrreldes märksa rohkem andmeid, fakte ja järeldusi.
Stressitest koosneb kolmest etapist.
(Vahelehüüe Rebecca Harmsilt)
Proua Harms, kuna aeg on alles varajane, jäägem tõsiseks. Palun uskuge, et ma jään objektiivseks. Mul on selle teema arutamisel tunne, et mind kritiseeritakse mõlemalt poolt. Ma tean, et olen kahe tule vahel, keskel - õiges kohas.
Ma ütlesin "keskel”, proua Harms. Ma ei rääkinud midagi keskpärasuse kohta. Palun kuulake tähelepanelikult. Usun, et minu seisukoha objektiivsus vastab teie ootustele.
Esimene etapp. Kahtlemata on turumajanduses tööstusettevõtete omanike ja käitajate esmane kohustus veenduda oma rajatiste ohutuses, kontrollida ohutust korrapäraselt ja anda tulemustest teada. Seetõttu on esimeses etapis kõigil tuumaelektrijaamade käitajatel palutud alates 1. juunist esitada riiklikele ametiasutustele aruanne, kasutades kokkulepitud Euroopa kontrollikriteeriume, meie kontrollikataloogi, mis on avalik ja läbipaistev. Aruanded tuleb esitada kiiresti, kuid need peavad olema põhjalikud - põhjalikkus on kiirusest olulisem. Need peavad sisaldama käitajate hinnangut oma tuumaelektrijaamale ning kontrollikriteeriumide ja Fukushima tagajärgede põhjal tehtud järeldusi.
Teine etapp. Selles etapis vaatavad riiklikud tuumaohutust reguleerivad asutused tuumaelektrijaamade käitajate esitatud aruanded uuesti läbi ning hindavad omaenda kontrollitulemusi ja tähelepanekuid.
Kolmas etapp on uus ja hõlmab vastastikuseid eksperdihinnanguid. Selle etapi tulemusena tahame saada iseenda jaoks olukorrast ülevaate, viia läbi omapoolse hindamise ja teha oma järeldused Euroopa tasandil. Me ei kavatse istuda oma elevandiluust tornis ja sinisilmselt nõustuda riikide ametiasutuste esitatud tulemustega. Me kasutame Euroopa segameeskondi ja meil on võimalus tuumaelektrijaamu ise külastada. Need Euroopa meeskonnad moodustatakse eri liikmesriikide tuumaenergiaekspertidest ja komisjoni ametnikest.
Kõiki toiminguid, eelkõige vastastikuste eksperdihinnangute puhul, saab teha üksnes komisjoni ja ENSREGi kokkuleppe alusel, mis tähendab, et ilma komisjoni nõusolekuta ei saa protsessi lõpule viia. Seega võin teile kinnitada, et tõsine, objektiivne ja põhjalik käsitlusviis on minu jaoks väga tähtis.
Kõik, mida tehakse, on läbipaistev. Väiksem läbipaistvus on lubatud ainult siis, kui julgeolekuhuvid eeldavad konfidentsiaalsust. Usun, et testi kriteeriumid vastavad Euroopa üldsuse peamistele ootustele ja õigustatud huvidele. Need hõlmavad kõiki loodusnähtusi, nagu suurvesi, äärmuslikud õhutemperatuurid, maavärinad jms. Kriteeriumid hõlmavad kõiki loodusega seotud riske.
Teiseks olen ma rohkem kui kunagi varem veendunud, et kuigi Fukushima katastroofi algallikaks oli loodusnähtus, ei olnud see õnnetuse ainus põhjus. Minu arvates oli Jaapanis inimeste tegematajätmistel märkimisväärne, kui mitte otsustav kaal nii enne maavärinat ja hiidlainet - seoses tuumaelektrijaama ajakohastamise ja selle ohutuse suurendamisega - kui ka pärast katastroofi - seoses kahju minimeerimisega.
Seetõttu oli inimfaktor minu jaoks stressitesti oluline osa. Alguses ei saanud ma tuumaohutust reguleerivatelt asutustelt selles küsimuses piisavalt toetust. Olen tänulik, et Euroopa Parlament ja eelkõige tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjon ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon mind toetasid. Seetõttu kaasasin ma nende ootused läbirääkimiste teemade hulka. Me oleme saavutanud selle, et inimfaktor on testi kriteeriumide seas ulatuslikult esindatud.
Tahaksin siinkohal väga konkreetset vahet teha. Me jõudsime selleni, et testi kriteeriumid hõlmavad täiel määral inimfaktorit ja inimeste tegematajätmisi. Me mõtleme selle all vigu, kvalifikatsiooni puudumist, tuumaelektrijaama kehva juhtimist või lennuõnnetuseni viivat piloodi eksimust. See tähendab, et inimestest tulenevad probleemid ja tegematajätmised on stressitestiga täielikult hõlmatud.
(Vahelehüüe Claude Turmesilt)
Härra Turmes, te näite arvavat, et saate oma vahelehüüetega parlamendimenetlust juhtida. Palun lubage mul lõpuni rääkida see, mis mul öelda on. Teil on pärast hiljem piisavalt aega sõna võtta.
(Aplaus ja vahelehüüded)
Tahaksin austatud parlamendiliikmele selgitada, et see teema on nii tähtis, et mul peaks olema vähemalt 7-8 minutit kõneaega. Mis parata, selline on teie kodukord. Kui teie soovite rohkem kõneaega, siis seda saab parlament ise otsustada. Teie olete parlamendiliige, mina mitte.
Inimlike vigade teema on täielikult kaetud. Kuid üks valdkond, mida arvesse ei võetud, on kuritegevus. Selle all pean ma silmas seda, et stressitest ei hõlma näiteks terroristide tahtlikke rünnakuid tuumaelektrijaamade vastu ega kõikvõimalikke muid rünnakuid, sealhulgas küberrünnet ja rünnakuid lennukitega. Sellel on kaks põhjust. Esimene on puhtalt formaalne. Paljudes liikmesriikides ei ole tuumaohutust reguleerivad asutused selle valdkonna eest tehniliselt vastutavad ning nad viitasid komisjoniga suheldes salateenistuse, politsei, õhuväe, armee ja riigi ametiasutuste ülesannetele. Seepärast palume nüüd, et liikmesriigid saadaksid asjaomaste asutuste esindajad meie juurde, et saaksime enne suvepuhkust nende asutustega arutada, kuidas kuritegevuse tagajärgi stressitestiga hõlmata.
Teine põhjus on see, et liikmesriigid tõstatasid konfidentsiaalsuse küsimuse ja esitasid selle toetuseks veenvaid argumente. See tähendab, et arutelud ei saa olla läbipaistvad. Me tahame vahearuande esitada novembris. Olen rõõmuga valmis pidama Euroopa Parlamendiga enne vastastikust hindamist veel ametlikke arutelusid. Üks asi peab olema selge: põhjalikkus on tähtsam kui kiirus. Ma ei ole nõus lühikese tähtajaga, mida mõned liikmesriigid nende eritestide puhul piisavaks pidasid.
Ma ei usu, et suudaksime 4-6 nädala jooksul meile nii oluliste kriteeriumide alusel vajaliku põhjalikkusega hindamise läbi viia. Seetõttu võime vajada ajavahemikku, mis ulatub järgmise aasta kevadesse. Mis puudutab teisi küsimusi, siis palun pidage meeles, et minu jaoks ei ole oluline tuumaelektrijaamade käitamise, kavandamise, ehitamise või sulgemise küsimus. Minu arusaam õigusaktidest on selline, et see on liikmesriikide pädevuses. Küll aga pean ma end vastutavaks nii praegu käitatavate kui ka kavandatavate elektrijaamade ohutuse eest. Seetõttu olen tänulik, et meie kutse võeti töötasandil vastu ning et Ukraina, Venemaa, Šveits, Armeenia, Horvaatia ja Türgi nõustusid osalema Euroopa ühise stressitesti järgmises etapis, mis võimaldab uurida ohutust väljaspool Euroopa Liidu piire.
Loodan teile tulemustest võimalikult varsti teada anda. Lisaks tahaksin selgitada, et kavatsen järgmise paari kuu jooksul tegelda tuumajäätmeid reguleerivate rangete ja objektiivsete eeskirjade koostamisega. Ma olin üpris üllatunud, et parlamendikomisjon ei välistanud suure häälteenamusega kategooriliselt jäätmete kolmandatesse riikidesse eksportimist.
(Vahelehüüded)
Selgitaksin lugupeetud parlamendiliikmele, et ma olen siin volinikuna. Minu erakondlik kuuluvus on eraasi. Palun tehke vahet endisel kristlikul demokraadil Oettingeril ja volinik Oettingeril. Volinikuna võin niisiis öelda, et mind üllatas selge häälteenamusega piirangute seadmine ekspordikeeldudele. Ehk oleks siiski võimalik seda juuni lõpuks Euroopa Parlamendi otsustusprotsessis veel muuta.
(Aplaus)
Herbert Reul
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja ja volinik! Kõigepealt tahaksin ma teid väga tänada, volinik Oettinger. Erinevalt neist, kelle ilusad sõnad tekitavad vaid segadust, olete teie hoolt kandnud selle eest, et midagi tõepoolest toimuks. See ongi poliitikas tähtis.
Päris ausalt öeldes on mulle tõesti hakanud närvidele käima, et mõned parlamendiliikmed nõuavad pidevalt aina rohkem ja rohkem, kuid ei ole valmis omapoolset panust andma. Proua Harms, Euroopa Parlament ei ole oma tööga hakkama saanud. Me ei suutnud isegi ohutuseteemalist resolutsiooni vastu võtta, sest teie soov oli 150% ja te ei olnud rahul sellega, mis mitmesuguste kohustuste tõttu reaalselt võimalik on. Me pole oma tööd teinud ja teie ka mitte.
Volinik aga on oma tööd teinud. Kuus kuud tagasi ei oleks me arvanud, et sedalaadi stressitesti läbiviimine on võimalik. Me poleks kunagi uskunud, et väljaspool Euroopat olevate riikidega on võimalik pidada ohutuseteemalisi arutelusid. Lihtne on ringi käia ja pasundada, kui kohutav kõik on, ja keskenduda üksnes tuumaenergiast loobumise küsimusele - kõik või mitte midagi. Keerulisem, kuid eurooplastele kasulikum on selles valdkonnas edasi liikuda. See, mida volinik Oettinger mõne viimase kuu jooksul on saavutanud, on eeskujuks meile kõigile. Ma ei taha öelda, et kõik on täpselt nii, nagu meie tahtsime. Me saame alles lõpus öelda, kas see on see, mida me tahtsime. Proua Harms ja härra Turmes, on lihtsalt vastuvõetamatu, et te veedate aega pideva kaeblemise ja märkuste tegemisega, ent kui teid kutsutakse üles midagi tegema, siis hääletate tuumaelektrijaamade suurema ohutuse vastu. Resolutsioon oli meil laual ja teie hääletasite selle vastu. Te nõrgestasite Euroopa Parlamendi ja komisjoni positsiooni, kui me tahtsime Euroopa tuumaelektrijaamade ohutust parandada. See on fakt.
Mul on sellest pidevast silmakirjalikkusest küllalt. See on ebaaus ega võimalda meil edasi liikuda. Loomulikult on olukord keeruline, kuid kõik teavad, millised on õigusaktid. Oleks naiivne loota, et me saame teha seda, mida tahame. On väga konkreetne õigusakt, mida me peame järgima. See, mis antud olukorras on saavutatud, on väga huvitav ja oluline. Te võite arvata, et lõputu vahelehõikamine on vaimukas, kuid see ei vii meid kuhugi.
(Aplaus)
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Claude Turmes
(DE) Aitäh, juhataja! Härra Reul, ma selgitan oma hilisemas sõnavõtus, miks me ei ole rahul, kuid mul on tunne, et te ei ole veel korralikult läbi kaalunud, mida teie kantsler ja teie erakond Saksamaal on nüüd otsustanud.
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud juhataja! Taas kord ei olnud eesmärk sel teemal kas või millimeetri või kolme meetri jagu edasi liikuda, vaid parteipoliitilist vaidlust ärgitada. Me võime seda teha. Võrreldes praegusega tegime varem selle resolutsiooni puhul palju rohkem edusamme Euroopa Parlamendi fraktsioonide vaheliste eraldusjoonte ületamisel. Minu arvates on ülimalt kahetsusväärne, et me vaidleme jälle jah- või ei-küsimuse üle. Te teate, et minul isiklikult on selles küsimuses oma arvamus, kuid ma olen valmis minema kompromissile ja jõudma Euroopa Parlamendiga ühisele seisukohale, et suurendada Euroopa tuumaelektrijaamade ohutust nende praegustes asukohtades, kuhu nad tõenäoliselt ka jäävad. Meie töö on leida eurooplaste jaoks lahendusi ja mitte teha üksnes avaldusi.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Gerald Häfner
(DE) Aitäh, juhataja! Härra Reul, ma suhtun tõsiselt teie üleskutsesse olla üksteisega objektiivne ja aus. Seetõttu tahaksin küsida, miks on teie toon nii ründav ja miks te süüdistate Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni liikmeid silmakirjalikkuses. Te kasutasite naeruväärset argumenti, et aasta tagasi poleks olnud võimalik sellist stressitesti läbi suruda. Kuid te ei selgitanud Euroopa Parlamendile, et ainus põhjus, miks see ei olnud võimalik, olite teie, härra Reul, ja teie pooldajad.
Meil oli see probleem juba enne Fukushimat. Kui me kõik tahame ohutust, siis oleks õige tegu ilmutada pühendumust ohutusele alati, mitte ainult siis, kui kolmes reaktoris on toimunud südamike sulamine.
Herbert Reul
(DE) Aitäh, juhataja! Esiteks reageerisin ma nii ärritunult sellepärast, et olen ikka veel pahane, et me ei suutnud ohutuseteemalist ühisresolutsiooni vastu võtta, sest mõne inimese jaoks oli tähtsam asuda kategoorilisele kõik-või-mitte-midagi-seisukohale, selle asemel et püüda leida ühist keelt.
Teiseks selgitasin ma arutelu käigus ja selgitan veel kord, et olen sellest oma järeldused teinud. Ma mõistan nüüd, et me peame tegema rohkem, kehtestamaks Euroopa tuumaelektrijaamadele rangemad ohutusnormid. Me peame avaldama rohkem survet ja näitama üles rohkem algatusvõimet.
Seetõttu toetasin ma ühisresolutsiooni ning seetõttu pooldan volinik Oettingerile toetuse avaldamist ja tema pidevast ründamisest loobumist.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Vytautas Landsbergis
Austatud juhataja! Tahaksin kolleeg Reulile öelda, et oli aeg, kui ohtlikest tuumaelektrijaamadest saadavat elektrit peeti räpaseks elektriks, mida vastutustundlikud Euroopa Liidu liikmesriigid ei ostnud. Need tuumaelektrijaamad, mida nüüd kavatsetakse ehitada Euroopa Liidu idapiiridele, kuuluvad täpselt samasse kategooriasse, sest nende tehnoloogiat ei ole kaugemates paikades katsetatud. Kinnitused nende ohutuse kohta on paljasõnalised.
Mida arvab kolleeg Reul sellest, kui Saksamaa keeldub ehitamast tuumaelektrijaamu oma territooriumile, ent nõustub nende ehitamisega meie piiridele ja ostab seda räpast elektrit? Millise pildi solidaarsusest ja moraalist see annab?
Herbert Reul
(DE) Lugupeetud kolleeg, mul on kahju, aga ma ei oska sellele küsimusele vastata. Ma ei saa rääkida Saksamaa valitsuse nimel. Sellegipoolest usun, et teil on õigus, kui ütlete, et me ei pea hoolikalt tegelema üksnes Euroopa tuumaelektrijaamade ohutuse küsimusega, vaid võtma enesele kohustuse mõjutada ka teiste elektrijaamade ehitust ja seisukorda, nii palju kui vähegi võimalik.
Volinik Oettinger on lubanud teha kõik endast oleneva, et edendada stressiteste ja võimalikku eeskirjade muutmist ka maailma teistes piirkondades, ning ta on võtnud kohustuse tagada nende rangemate ohutusnormide vastuvõtmine. Sellega seoses leian, et teie märkused on õigustatud.
Teresa Riera Madurell
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Aitäh, juhataja! Härra Reul, te olete parlamendikomisjoni esimees. Kolleegid, rahunegem kõik veidi.
Volinik, meie kohtumisel, mis toimus päev enne teie kohtumist Euroopa tuumaohutust reguleerivate asutuste töörühmaga, selgitas minu fraktsioon teile meie seisukohta selles küsimuses. Ma pean teile nüüd ütlema, et me ei ole täiesti rahul. Miks nii?
Sest meie arvates tulnuks stressitestid teha kohustuslikuks. Kuid meil on hea meel kuulda, et stressitest viiakse läbi 143s Euroopa tuumaelektrijaamas. Samuti toetame komisjoni tema püüdlustes veenda kolmandaid riike ka oma elektrijaamu uuesti hindama. Lisaks ei ole me rahul ka seetõttu, et meie arvates tuleks suurema objektiivsuse tagamiseks stressitestide puhul - mille viivad tegelikult läbi elektrijaamade käitajad ise - hankida ka teine arvamus. Eksperdihinnangute meetod, mille puhul kasutatakse seitset eksperti, on üks samm. Meie fraktsioon tegi aga ettepaneku luua sõltumatu kontrollimehhanism, mida kasutataks algusest peale, mitte ainult hilisemas tulemuste analüüsimise etapis.
Samuti leiame, et neid teste tuleks läbi viia muudel rajatistel, näiteks teadusuuringuteks kasutatavatel reaktoritel, ja seoses muude ohtudega nagu terrorirünnakust või elektrijaama konstruktsioonipuudustest tulenev radioaktiivne saaste. Me oleme teadlikud tekkinud konkurentsiküsimustest, kuid meie arvates oleks olnud võimalik jõuda paremale kokkuleppele.
Riskianalüüsi tegemine on asjakohane, kuid üksik meede. Et tagada maksimaalne ohutus, teeb meie fraktsioon seetõttu ettepaneku moodustada Euroopa tasandil sõltumatu organisatsioon, mis vastutaks ohutuse ja kontrolli eest.
Lugupeetud volinik, lõpetuseks tahaksin teile öelda, et me ootame nüüd järjepidevust. See tähendab, et reaktorid, mis testi ei läbi ja mille puudusi ei saa parandada, suletakse. Samuti ootame läbipaistvust, nii et kõigil kodanikel oleks täielik teave testimise menetluse ja tulemuste kohta.
Lena Ek
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! See ei ole Saksamaa siseasi, vaid kogu Euroopat puudutav küsimus. On ülioluline, et kõikjal Euroopas oleksid tuumaelektrijaamad ohutud ja et neid ka peetaks ohutuks. Seega ei tohi esimeses pankade stressitestis tehtud vigu korrata - me ei vaja järjekordset kasutut suhtekorraldusüritust.
Komisjoni ülesanne on tagada, et stressitestid viiakse läbi usaldusväärselt, läbipaistvalt ja terviklikult ning et neil oleksid reaalsed tagajärjed. Kui mõni tuumaelektrijaam testi ei läbi ja kui esile toodud puudusi ei ole võimalik heastada, tuleks see elektrijaam sulgeda. Kavandatavad stressitestid on aga liiga nõrgad. Fraktsioon ALDE on nõudnud, et test hõlmaks kogu ohutuskultuuri ja inimfaktorit. Kahjuks see nii ei ole. Ma loodan siiralt, et komisjon leiab mingi muu viisi ohutuskultuuri kontrollimiseks.
Näiteks ootan ma, et komisjon esitab tuumaohutuse direktiivi läbivaatamise käigus ettepanekud nende probleemide lahendamiseks. Ma pean silmas ka neid küsimusi, mille tõstatasite teie, volinik, s.t tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise ja jäätmetega seotud ohutust. Samuti ei ole stressitestide puhul selgelt sõnastatud vajadust tagada testide sõltumatus ja läbipaistvus. Eksperdihinnangu annavad teiste liikmesriikide esindajad peale selle liikmesriigi omade, kus tuumaelektrijaam asub, kuid need eksperdid ei pruugi olla täiesti sõltumatud. See on probleem.
Need probleemid on seotud testide usaldusväärsusega, kuid stressitestid on alles algus. Meil on vaja kaugemaleulatuvat strateegiat, mille raames töötatakse välja Euroopa ühised normid, mis tagavad kõrgetasemelise tuumaohutuse ja teabe.
Tuumaelektrijaamade ohutus on üleeuroopaline küsimus. Tulevikku vaadates peaksime rakendama Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri soovitatuist ja mujal maailmas kohaldatavatest rangemaid ohutusnorme. Kui vaadata teavitust ja läbipaistvust Fukushima õnnetuse puhul, siis ilmneb, et selleteemalise Euroopa platvormi ja regulatsiooni järele on reaalne vajadus. Euroopa kodanikud ootavad ja väärivad oma tuumaelektrijaamade suurimat võimalikku ohutust.
Aega on ülimalt vähe ja Euroopa Komisjonil on suur vastutus. Ent kindlasti on nüüd suurem vastutus ka liikmesriikidel, kelle seisukohad on leebumas ja kes on taganemas sellest, mida nad pärast Jaapanis juhtunut alguses lubasid. Me palume, et komisjon täidaks oma kohustusi ja et nõukogu, kes ei ole praegu siin esindatud, vastaks Euroopa kodanike ootustele seoses Euroopa tuumaohutusega.
Giles Chichester
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Tahaksin teiega jagada mõningaid väljavõtteid Ühendkuningriigi tuumarajatiste peainspektori vahearuandest: "Me kõik peame järgima pideva täiustamise põhimõtet. See tähendab, et kui tahes ranged tuumarajatiste konstrueerimise ja käitamise normid ka ei oleks, ei tohiks täiustamise püüdlused kunagi lõppeda.”
Tuumaenergiavaldkonna reguleerimise süsteem on Ühendkuningriigis suuresti mittenormatiivne. See tähendab, et see majandusharu peab järelevalveasutusele tõendama, et mõistab täielikult oma tegevusega seotud ohte ja teab, kuidas neid maandada. Seega eeldame, et majandusharu võtab enesele peamise vastutuse järelduste tegemise eest, mitte ei oota, et järelevalveasutus ütleks, mida teha.
Esimene järeldus on järgmine: "Pidades silmas Fukushima õnnetuse otseseid põhjuseid, ei näe me alust piirata Ühendkuningriigis tuumaelektrijaamade või muude tuumarajatiste tegevust.” Teine järeldus on selline: "Ühendkuningriigi tuumaenergiatööstus on Fukushima õnnetusele reageerinud vastutustundlikult ja õigesti, näidates oma senistes meetmetes eesrindlikkust ohutuse tagamisel ja tugevat ohutuskultuuri.” Neljas järeldus kõlab nii: "Fukushima õnnetuse teadaolevate asjaolude kaalumisel ei ole Ühendkuningriigi tuumarajatiste ohutuse hindamise põhimõtete kohaldamisalas ega sisus seni mingeid lünki tuvastatud.”
Lõpetuseks: pidagem meeles kogu protsessi käivitanud maavärina erakorralisust ja Fukushima rajatist tabanud hiidlaine tugevust.
Rebecca Harms
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Siiani on arutelu kulgenud nii, nagu ma eeldasin, kuid mitte nii, nagu ma soovinuks. Te liikusite pärast Fukushima katastroofi esialgu õiges suunas ja seadsite enesele eesmärgid, mis sisaldasid Euroopa tuumaelektrijaamadega seotud riskide kõikehõlmavat, põhjalikku uurimist selle alusel, mida me tollal Fukushimast teada olime saanud. Nüüd teame Fukushima kohta isegi rohkem, sealhulgas seda, et katastroofi ulatust näidati järjekindlalt väiksemana ja et südamike sulamine oli toimunud palju varem, kui Jaapan seda tunnistas. Me teame ka probleemidest seiresüsteemides.
Kuid täna tegite suure vea. Volinikuna, kes võtab vastutuse, mida tal seni polnud, oleksite pidanud ütlema: "Proua Harms, lugupeetud Euroopa Parlamendi liikmed! Ma olen võtnud enda kanda suure ülesande, kuid pole kuigivõrd edu saavutanud.” Te oleksite pidanud mainima, et meil on suuri probleeme, et stressitestid on täiesti vabatahtlikud, et need viiakse läbi üksnes paberil ja need on suuresti tuumaelektrijaamade käitajate vastutada, nagu see alati on olnud. Te oleksite pidanud seda tunnistama, siis oleksin ma saanud teid tõsisemalt võtta. Sel juhul olnuks meil võimalik pidada edasisi kasulikke arutelusid selle üle, mida on ja mida ei ole saavutatud.
Volinik Oettinger, see, mida te meile esitlesite, on sisuliselt strateegia, mis aitab Euroopa praeguse tuumaenergiaprogrammiga kaasnevaid riske väiksemana näidata. Mingil hetkel tekib vanadele reaktoritele Oettingeri heakskiidupitser, mis tõendab, et jällegi on testid tehtud paberil, nagu paljudel juhtudel varemgi kinnitust on leidnud.
Teil on ohutuse teemal tõepoolest vähe öelda ja me ei ole kuigi palju edasi liikunud. Euratomi asutamislepingu tõttu pole Euroopa Parlamendil tuumaohutusele peaaegu mingit mõju ja me ei ole selles valdkonnas mingeid edusamme teinud.
Mul oleks huvitav näha, kuidas kulgeb arutelu tõeliste ühiste ohutusnormide üle. Me otsustame teie üle selle järgi. Kuid see juhtub alles tulevikus, ja seni saavutatu on erakordselt nadi.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Giles Chichester
Lugupeetud juhataja! Tänan auväärt daami, et ta nõustus minu küsimusele vastama.
Mul on kaks küsimust. Esiteks, kas te nõustute, et see ei ole ainult Saksamaad puudutav arutelu ja et selles on ka teisi elemente? Nimelt näis see olevat pigem Saksamaa-sisene arutelu ja kõnealuses küsimuses on eri seisukohti.
Teiseks, kas te olete nõus, et Fukushimaga seotud asjaolud olid küllaltki erakordsed ja enneolematud? Ma pean silmas maavärina tugevust (see oli Jaapanis seni tugevaim maavärin) ja hiidlaine kõrgust (olen kuulnud, et see ulatus kuni 46 meetrini ja keskmine kõrgus oli 14 meetrit). Need ei ole ju tingimused, mida me Euroopas ootaksime?
Rebecca Harms
(DE) Aitäh, juhataja! Palun vabandust, kolleeg Chichester, ma rääkisin küll saksa keeles, aga ma ei öelnud oma sõnavõtus midagi Saksamaa kohta. Kui ma peaksin midagi Saksamaa kohta ütlema, siis ütleksin, et minu arvates on Saksamaa valitsus kliimapoliitika eksperdi Klaus Töpferi juhtimisel õigesti märkinud näiteks seda, et kõnealuste elektrijaamadega seotud riskid on liiga suured, et katastroofi korral oleksid need riskid juhitamatud ja et seetõttu loobub Saksamaa tuumaenergiast. Ma leian, et seda on siin oluline Saksamaa vaatenurgast mainida. Kuid ikkagi ei rääkinud ma sellest oma eelmises sõnavõtus.
Teiseks tahaksin Jaapani kohta öelda, et TEPCO ja teised tuumaelektrijaamade käitajad kinnitasid enne Fukushimas juhtunut, et nende elektrijaamad on tehniliselt valmis vastu pidama igasugusele maavärinale, mis toimuda võiks. Oli tehtud prognoose ja antud hoiatusi, et selline kohutav hiidlaine võib tulla. Ma ei saa aru, miks Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur varem ei sekkunud.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Angelika Niebler
(DE) Aitäh, juhataja! Ma tahaksin teilt küsida, proua Harms, miks te volinik Oettingerile aitäh ei öelnud? Kus on teie tänu? Minu meelest olid teie süüdistused tema vastu ülekohtused. Volinik Oettinger oli ainuke inimene, kes kasutas ära võimaluse tuua kõik asjaosalised kohe pärast Fukushimat kokku ja nõuda, et me viiksime Euroopa tasandil läbi stressitestid - vaatamata sellele, mis on kellegi pädevuses. Nüüd on meil tulemus, mis on viimase 15 või 20 aasta vältel tehtud testidest palju ulatuslikum tänu Euroopa osalusele ja eksperdihinnangutele, mille annavad Euroopa tasandil moodustatavad meeskonnad. Ma leian, et teist on ebaõiglane järgida oma rohelist poliitikat, võtmata samas mingit vastutust.
Rebecca Harms
(DE) Aitäh, juhataja! Ma mäletan väga hästi üht volinik Oettingeri märkust, mille ta avalikult tegi. Ta ütles end teadvat, et stressitestide tulemusena tuleb mõned Euroopa Liidu tuumaelektrijaamad võrgust lahti ühendada. Mina küsisin siis, milliseid elektrijaamu ta silmas peab. Ma ootan nendele sõnadele selgitust. Mäletan, et volinik Oettinger ütles eelmisel täiskogu istungil, et ta ei allkirjasta stressitestide kohta esitatud dokumenti. Ta allkirjastas selle ikkagi, kuigi kvaliteedi mõttes tehti selles väga vähe muudatusi.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Ashley Fox
Austatud juhataja, ma tahaksin teada, kas kolleeg Harms nõustub, et tema fraktsiooni ja tema enda seisukoht on selline, et nad ei ole huvitatud stressitestidest; nad ei ole huvitatud üldse mingitest objektiivsetest tõenditest. Neil on üks kindel eesmärk - tuumatööstuse sulgemine. Kas ta tunnistab, et nii see just ongi?
Rebecca Harms
(DE) Aitäh, juhataja! Kuna meil ei ole praegu tuumaelektrijaamu, kus südamiku sulamise korral piirduksid tagajärjed reaktoriga, siis olen ma tõesti arvamusel, et peaksime tuumaenergiast loobuma. Ma tunnistan seda heameelega avalikult. See ei ole mingi saladus.
Teiseks tahan öelda, et oleme algusest peale soovinud ja soovime siiani olemasolevate tuumaelektrijaamade tõelist tehnilist kontrollimist, keskendudes teadaolevatele ohutusprobleemidele. Meil on väga kahju, et seda ei toimu. Euroopa Parlamendi Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon on võidelnud rangete kohustuslike ohutusnormide kehtestamise eest. Kolleeg Niebler teab, miks me ei suutnud seda teha ja miks ei ole praegu Euroopas rangeid kohustuslikke ohutusnorme.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Niki Tzavela
Austatud juhataja! Pärast Tšernobõli katastroofi olen ma tõsistel isiklikel põhjustel olnud tuumaelektrijaamade aktiivne vastane. Fukushima katastroofi esimesed ohvrid olid töötajad ja tuletõrjujad. Seaduskuuleka, ent pühendunud kodanikuna, kes on tuumaelektrijaamade vastu, olen ma seetõttu esitanud kirjaliku deklaratsiooni, milles väljendatakse solidaarsust töötajate ja tuletõrjujatega, kes tegid Fukushimas kangelaslikke pingutusi, ja ma olen tõesti väga üllatunud, et teie fraktsioonist ei ole sellel dokumendil seni ühtki allkirja. Kui pühendunud olete teie? Esimese sammu juures meie austuse väljendamiseks ...
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Rebecca Harms
(DE) Aitäh, juhataja! Mul on hea meel, et me sellest taas räägime, kuid mul on üks väga suur probleem. Ma leian, et Jaapanis tekkinud tuumapõrguga seoses tehtu on imetlusväärne. Ma olen tihti külastanud Tšernobõli, sealhulgas keelutsooni. Minu arvates on see erakordne, mida töötajad selles ohtlikus tsoonis veel praegugi teevad. Inimesed, kellest said kangelased, võitlevad pensionide, tervishoiuteenuste ja muude asjade eest veel mitukümmend aastat pärast seda, kui neist kangelased said. Kangelaslikkusest rääkida on lihtne, kuid tagajärgedega tõeliselt tegelda on teine ja palju kurvem asi.
Jo Leinen
Austatud juhataja, mul on kodukorda puudutav märkus. Meil on praegu arutelu volinikuga, mitte omavaheline või fraktsioonidevaheline arutelu. Minu meelest saab kodukorra järgi esitada ühe sinise kaardi küsimuse, mitte kuus või lausa seitse.
Juhataja
Kui te olete nõus, siis katkestan nüüd sinise kaardi küsimuste esitamise. Mulle on esitatud veel kolm taotlust. Mina isiklikult olen arutelu kulgemisega rahul, kuid tahaksin vältida vaidlusi. Seega läheme aruteluga edasi.
Sabine Wils
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Austatud juhataja, volinik Oettinger! Ma olen nördinud. Euroopa Liidu tuumaelektrijaamade stressitestid annavad elektrijaamade käitajatele alibi, mis võimaldab neil reaktoreid edasi töös hoida, ja nende testide eesmärk on varjata nn jääkriskidest tulenevat reaalset ohtu, eriti juhul, kui elektrijaamu ei pea stressitestide negatiivsete tulemuste tõttu sulgema.
Terrorismiohu arvestamatajätmine stressitestides tähendab seda, et tuumaenergiaettevõtete kasumid on kulukate ajakohastamismeetmete eest kaitstud.
Radioaktiivne kiirgus ei peatu riigipiiridel. Et kaitsta Euroopa ja tema naaberriikide elanikke, peaks Euroopa Liit töötama välja üleeuroopalise tuumaenergiast loobumise strateegia, kutsuma oma naabruspoliitika raames naaberriike üles sellest energiast loobuma ja sel moel tõkestama uute tuumaelektrijaamade ehitamist. Selle eelduseks on Euratomi asutamislepingu lõpetamine, sest seda lepingut kasutatakse tuumatööstuse laienemise edendamiseks. Minevikus on ainuüksi Rumeeniale, Bulgaariale ja Ukrainale uute tuumaelektrijaamade ehitamiseks laenatud üle 500 miljoni euro.
Rolandas Paksas
fraktsiooni EFD nimel. - (LT) Austatud juhataja! Kui me peaksime praegu panema kaalukaussidele tuumatööstusega kaasnevad hüved ja ohud, siis oleks keeruline öelda, kumb kumma üles kaalub. Kogemused on näidanud, et tuumaelektrijaamad on üsna haavatavad, arvestades Tšernobõlis 25 aastat tagasi toimunut ja Fukushima katastroofi, mis juhtus paar kuud tagasi.
Leedule väga lähedale, Euroopa Liidu välispiirile, on kavas ehitada ebaproportsionaalselt võimsad tuumaelektrijaamad - tegelikult neid juba ehitataksegi -, mille ohutus ja keskkonnamõju tekitavad palju poleemikat. Õnnetus neis tuumaelektrijaamades kujutaks endast tohutut ohtu nii Leedule kui ka tervele Euroopa Liidule.
Me peame tagama, et rangeimaid ohutusnorme kohaldataks lisaks Euroopale ka väljaspool selle piire. Me peame tegema kõik selleks, et kogu maailmas kehtestataks tuumaelektrijaamade ohutuse kohustusliku kontrollimise nõue.
Euroopa Komisjonil on tuumaohutuse valdkonnas erakordselt tähtis roll. Komisjon peab jälgima ja kontrollima, kas seda käsitlusviisi rakendatakse naaberriikides, eriti neis, kus on kavas ehitada tuumaelektrijaamu Euroopa Liidu välispiiride lähedale, ja kas rahvusvaheliste konventsioonide sätteid rakendatakse nõuetekohaselt või on need jäänud vaid paberile. Me peame tagama, et mitte ainult Euroopa Liidu liikmesriigid, vaid ka naaberriigid, eriti Venemaa ja Valgevene, täidaksid rangeimaid ohutus- ja keskkonnanorme.
Hans-Peter Martin
(DE) Aitäh, juhataja! Härra Oettinger, Austrias, kus teile meeldib oma puhkust veeta, läheb meil tuumaelektrijaamadega väga kenasti. Tänase arutelu radioaktiivne intensiivsus on ühes mõttes kasulik. See meenutab teile, volinik Oettinger, et te võite muutuda Saulusest Pauluseks, Saksamaa energiaettevõtte EnBW sõbrast inimeseks, kes vastutab tuumaelektrijaamade seire eest. Kui te tõesti hästi tegutsete, siis koostate ehk isegi tuumaenergiast loobumise strateegia. Samas peate arvestama, et sellega kaasnevad vaidlused pädevuse üle.
See "rohkem”, mida te meile lubasite, ei ole piisav, ja muidugi on väga oluline, et te avaldaksite survet meie ühisele naaberriigile Tšehhi Vabariigile, kes, niipalju kui ma aru saan, eelistaks ükskõik millises rangemas testis mitte osaleda, eriti mis puudutab kuritegevust. Te peaksite avaldama survet ka Ühendkuningriigi jultunud tuumalobistidele. See toob meid põhiteema juurde.
Ärge laske end komisjonis lobistidel mõjutada. Vaadake, kes tegelikult valitseb sellistes tähtsates organisatsioonides nagu tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm (ENSREG) ja tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühendus (WENRA). Hoidke silm peal komisjoni ametnikul Dominique Ristoril, kes on varjatult, kuid lahutamatult seotud tuumalobistidega, ning muudel komisjoni ametnikel. See tasub end ära, kui te selle tulemusena saavutate eesmärgi, mida te oma sõnul saavutada tahate.
Veel tähtsam on see, et teid ei tohiks selles arutelus enam näha Saksamaa tööstuse ja kõigi nende energiaettevõtete poolel, kelle nimed algavad e-tähega - EDF, E.ON ja EnBW. Te peate neist kriitilisse kaugusse hoidma. Austria - see riik, kus te oma puhkusi veedate - annab teile vajalikku abi.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Austatud juhataja ja volinik! Me peame arutelude pidamisel hoolikad olema. Kui volinikku pidevalt katkestatakse ja tekib teiste parlamendiliikmete küsimuste laviin, on väga keeruline hoida arutelu käsitletava teema juures ja arutada teiste parlamendiliikmete soovitud küsimuste asemel voliniku tõstatatud küsimusi.
Kõigepealt tahan ma öelda, et mõned Euroopa Parlamendi liikmed peavad ilmutama veidi tagasihoidlikkust ja kainet mõistust, sest nad jätavad mulje, nagu oleksid nad ainsad, kes kunagi üldse tuumaohutusele mõelnud on, ning ainsad, kes on mures oma laste ja kogu inimkonna tuleviku pärast.
Prantsusmaa 58 reaktorit, Ühendkuningriigis olevad reaktorid ja paljudes teistes riikides asuvad reaktorid ei tähenda seda, et prantslased või teised rahvad on rumalamad või vähem intelligentsed, et nende laste tulevik ei tee neile muret või et nad ei ole kunagi mõelnud tuumaohutusele.
Lugupeetud kolleegid, tuumaohutuse tagamisega tegeldakse järjepidevalt kõigis tuumaelektrijaamades ja iga tuumareaktori puhul. On palju tippspetsialiste - mitte selliseid inimesi, kes siin istuvad ja lobisevad -, vaid inimesi, kes on nende küsimustega päevast päeva algusest peale tegelnud.
Kas me vajame nüüd stressitestide ühist läbivaatamist? Mina olen sellega täiesti nõus ja ma pean ütlema, et mõned inimesed, kes praegu neist küsimustest räägivad, keeldusid toetamast Euroopa Parlamendi selleteemalist ühisresolutsiooni, mida toetas parlamendi fraktsioonide enamik.
Tuleb teha vahet: me räägime stressitestidest, mitte tuumaenergiast loobumisest. Tegemist on riigisiseste vaidlustega ja need peavad toimuma liikmesriikides.
Seetõttu pean ma seoses stressitestidega ütlema - sest mõned inimesed ei taha neist rääkida ning mainivad neid selles arutelus ja muudes aruteludes ainult koos viitega tuumaenergia kaotamisele -, et volinik Oettinger on väga lühikese aja jooksul teinud ära erakordse töö. Ta on viinud ellu mitu meedet ja leppinud kokku testides, mis näitavad meile, millises olukorras me oleme.
Niisiis, austatud volinik, õnnitlen teid. Arvestades teie tegevust, ei saa me tunda teie suhtes midagi peale tänulikkuse.
Jo Leinen
(DE) Austatud juhataja ja volinik Oettinger! Stressitestid on vajalikud ja need oleks tulnud juba ammu teha. On üllatav, et neid ei ole varem läbi viidud. Teile tuleb au anda selle eest, et lõpuks ometi hakatakse kõiki Euroopa Liidu tuumaelektrijaamu kontrollima.
Samas tuleb tunnistada, et nende stressitestidega uisutame me väga õhukesel jääl. Te ütlesite õigesti, et mitu riiki ei olnud valmis Euroopa kontrollimenetluses osalema. Muidugi on oht, et kontroll tuleb riigiti erinev. Mõned ei taha arvesse võtta lennuõnnetusi ja teised avavad stressitestideks vaid osa oma elektrijaamadest. Te peate kandma hoolt selle eest, et need testid oleksid tõepoolest kõikehõlmavad.
Samuti on selge, et te ei ole põhjalikku hindamist teinud. Inimeste tegematajätmised ei ole täielikult hõlmatud. Ei nüüd ega tulevikus seisne oht selles, et mõni lennuk kukub õnnetul kombel tuumaelektrijaamale, vaid et neile tuumajaamadele tehakse sihipäraseid rünnakuid väljastpoolt. Ent seda ei testita. Mina elan Saksamaal Prantsusmaa ja Luksemburgi piiri lähedal. Cattenomis on neli tuumaelektrijaama. Meile on räägitud, et nende eest vastutavad tuletõrje ja politsei. Kujutan ette, et Al Qaeda ja teised terroristid naeravad end puruks, kui saavad teada, et terrorismiohu tõkestamise ülesanne lasub tuletõrjel ja politseil. Seda küsimust tuleb tõepoolest stressitestis arvesse võtta.
Lõpetuseks: millised on tagajärjed, kui te tuvastate vigu ja puudusi? On oht, et meil ei ole Euroopa tasandil võimalik midagi teha ja et lõpptulemus on null. Kas mõned elektrijaamad pannakse tõesti kinni või hakatakse neid ajakohastama?
On viimane aeg Euratomi asutamisleping läbi vaadata. See olukord, kus meil ei ole mingit mõju tuumaelektrijaamade ohutusele, ei saa jätkuda.
Fiona Hall
Austatud juhataja! Mõni liikmesriik on stressitestidega valestardi teinud. Nagu me kuulsime, avaldas Ühendkuningriigi tuumaenergia inspektor dr Mike Weightman oma vahearuande juba enne stressitestides kokku leppimist. Kas komisjon kavatseb nõuda, et kõik liikmesriigid viiksid stressitestid läbi nõuetekohaselt, mitte mingis oma leebemas versioonis?
Mulle teeb eriti muret see, et Ühendkuningriigi valitsus võib uue põlvkonna tuumajaamad heaks kiita enne, kui stressitestide menetlus järgmise aasta juunis lõpetatakse. Lugupeetud volinik, kas te nõustute, et see oleks Euroopa tuumaohutuse seisukohalt ebamõistlik? Kas te hoolitsete selle eest, et teavet, mida ei saa julgeolekuga seotud põhjustel avalikustada, jagatakse vähemalt mingil turvalisel tasandil, näiteks riikide julgeolekuteenistuste vahel?
Ivo Strejček
(CS) Austatud juhataja ja volinik! Tuumaenergiast loobumine, mida me oleme näinud näiteks Saksamaal, on poliitiliselt vildakas otsus, millel on tõenäoliselt katastroofilised majanduslikud tagajärjed nii Saksamaale endale kui ka Kesk-Euroopale, aga mitte ainult. Ma ei kritiseeri kuidagi Saksamaa otsust, sest igal Euroopa Liidu liikmesriigil on õigus kehtestada oma energiapoliitika koos kõigi sellega seotud majanduslike, sotsiaalsete ja poliitiliste tagajärgedega.
Kuid sama põhimõtet silmas pidades nõuan ma, et minu kodumaal Tšehhi Vabariigil peab samuti olema õigus ise otsustada, kuidas ta elektrit toodab. Usaldusväärsetest tuumaelektrijaamadest saadav elekter moodustab ühe kolmandiku Tšehhi energiaallikate kogumist. Usun, et me jätkame oma tuumaenergia ressursside tugevdamist ja rajame uusi tuumaelektrijaamu kooskõlas kõigi oluliste ohutus- ja kontrolliparameetrite ja nõuetega.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Mul on küsimus kolleeg Strejčekile. Mida te ütlete selle kohta, et teadaolevalt eelistaks Tšehhi mitte osaleda tõsistes stressitestides ja et ta ei soovi tegelda kuritegelike rünnakute küsimusega? Mida te ise tuumatööstusest arvate ja millised on teie isiklikud suhted nende lobirühmadega?
Ivo Strejček
(CS) Lugupeetud juhataja, ma tahaksin siinkohal kolleegile esmalt rõhutada, et mul pole nende lobistidega mingeid sidemeid. Teiseks ei ole Tšehhi valitsus minu teada teinud ühtki avaldust selle kohta, et Tšehhi tuumaelektrijaamu ei peaks volinik Oettingeri kirjeldatu kohaselt kontrollima.
Yannick Jadot
(FR) Austatud juhataja ja volinik! Teid ei rünnata selles küsimuses isiklikult, lugupeetud volinik, kuid te peate mõistma, et me oleme erakordselt pettunud, kuna komisjon andis mõne liikmesriigi, eriti Prantsusmaa survele nii kergesti järele.
Me tahame tõepoolest tuumaenergiast järk-järgult loobuda, sest meie arvates on see ainus võimalus tuumaohu likvideerimiseks. Samal ajal teame, et sellises riigis nagu Prantsusmaa kulub tuumaenergiast loobumiseks 20-25 aastat, ja viimastest uuringutest tõsiste tuumaõnnetuste statistika kohta tuleneb prognoos, et kusagil maailmas juhtub järgmise viieteistkümne aasta jooksul mõni õnnetus.
Me tahame tõelisi teste ega saa nõustuda sellega, et Prantsusmaal on õnnestunud suruda läbi riskantsem variant. Nendes testides ei arvestata lennuõnnetuste võimalusega kütusebasseinide või reaktorite kohal. Ka ei ole neis ennustatud terrorirünnakuid. Me keeldume nõustumast asjaoluga, et Euroopa tasandil tehtavatest testidest on saanud tuumatööstuse kriisiüksuse suhtekorraldusüritus, mida president Sarkozy kavatseb järgmisel G8 kohtumisel esitleda, et müüa veelgi rohkem Euroopa surveveereaktoreid. Sellega ei saa me leppida, volinik.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel.)
Peter Liese
(DE) Kolleeg Jadot, kas te võite kinnitada, et teie fraktsiooni kaasesimehed Harms ja Cohn-Bendit kirjutasid stressitestide teemal koostatud ühisresolutsioonile esialgu alla, kuid hiljem olid täiskogul selle vastu, kuigi mingeid suuri muudatusi ei olnud tehtud? Kas te ei arva, et see ei aidanud kuigivõrd volinik Oettingeri, kes soovib läbi viia rangemad stressitestid?
Yannick Jadot
(FR) Härra Liese, sellele resolutsioonile kirjutati tõepoolest ühiselt alla. Ma tahaksin vastata ka kolleeg Pilar del Castillo Verale, kes ütles, et Prantsuse üldsus pooldab tuumaenergiat. See ei ole tõsi. Kõik uuringud näitavad, et 77% prantslastest soovib tuumaenergiast loobumist, kuid Prantsusmaal ei ole selline arutelu võimalik.
Miloslav Ransdorf
(CS) Austatud juhataja, mul on vaid kolm lühikest märkust voliniku avalduse kohta. Esiteks toetan ma stressitesti metoodikat, mille esitas tuumaohutust reguleerivate Lääne-Euroopa asutuste ühendus. Nende testide puhul kasutatakse tõenäosuslikku lähenemist, millest volinik loobus kategoorilisema lähenemisviisi kasuks.
Teiseks tahaksin rõhutada, et stressitestid tuleks läbi viia kõigis elektritootmise valdkondades, sest vastasel juhul ei ole need üldise ohutuse tagamise meetmed tõsiseltvõetavad. Elektritootmisel juhtunud õnnetustes on kõige rohkem ohvreid olnud tammide purunemise korral. Näiteks 1976. aastal sai Hiinas tammi purunemisel surma 26 000 inimest.
Kolmandaks soovin öelda, et volinik näib olevat asunud rohelisele palverännakule, kuid poola satiirik Jerzy Lec ütleb, et isegi palverännak ei välista jalgade higistamist ja ebameeldivat lõhna.
Niki Tzavela
Austatud juhataja! Tahaksin volinikule öelda, et usun tema siirastesse jõupingutustesse võitluses tuumakatastroofide vastu ning tundlikkusse ja objektiivsusse tegevuses, mille eesmärk on kaitsta Euroopat tuumakatastroofide eest.
Leian, et stressiteste ei peaks läbi viima ainult Euroopa Liidus ja naaberriikides, vaid kogu maailmas. Tegemist on üleilmse küsimusega. Seetõttu olen rahul märkustega, mille tegi ÜRO peasekretär Ban Ki-moon, kes kinnitas, et kutsub Viinis 24. juunil kokku kõrgetasemelise kohtumise. Loodan, et volinik osaleb sellel kohtumisel.
ÜRO peasekretär on tuumaohutuse kohta esitanud viis mõtet ja minu arusaamist mööda vastavad need eeskirjadele, mida volinik on meile esitlenud ja kirjeldanud seoses edaspidise tegutsemisega. Viinis toimub rahvusvaheline kohtumine ÜRO egiidi all. Seejärel, 22. septembril, peetakse väga kõrgetasemeline kohtumine tuumaohutuse teemal New Yorgis ÜROs.
Minu arvates on see õige viis kõnealuse küsimusega tegelda. Euroopa ei ole ainus paik või maailmajagu, mis peab arvestama tuumakatastroofidega, nii et võtkem selle teema puhul aluseks globaalne käsitlusviis.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Me teame, et pankade stressitestide puhul anti nii heldelt tegutsemisvabadust, et peaaegu kõik uuritud asutused läbisid need testid suhteliselt hästi. Niipea kui mingit riski kahtlustati, korraldati põgusam uurimine, et testi läbimine ikka kindel oleks. Me peame eeldama, et asjad ei pruugi tuumaelektrijaamade puhul kuigivõrd teistmoodi olla. Seni on tuumaelektrijaamade stressitestid osutunud Euroopa murelike kodanike jaoks pelgalt platseeboks. Peale selle, et testid, millel ei ole madalaimal tasandil mingeid tagajärgi, on täiesti mõttetud, on küsitav, kas isegi ranged kontrollikriteeriumid saavutaksid soovitud eesmärgi. Küsimus on alati standardites, millel testid põhinevad, sest väidetavalt ei kiidetaks nüüd enam heaks ühtki Saksamaa 17 reaktorist - lihtsalt sellepärast, et standardid, mida kohaldati nende ehitamise ajal, ei vasta praegu kehtivatele nõuetele. Kriitikud kahtlevad, kas isegi uhiuued tuumaelektrijaamad, nagu Euroopa surveveereaktorid, mida ehitatakse Prantsusmaal ja Soomes, vastaksid uusimatele ohutusnõuetele. Kui te avastate, et mõned tuumaelektrijaamad ei pea vastu isegi tormidele, siis ei jää teil üle muud, kui kutsuda kõiki üles tuumaenergiast võimalikult kiiresti loobuma.
RadvilMorkūnaitė-Mikulėnien
(LT) Austatud juhataja, kõigepealt tahaksin ma tänada teid võimaluse eest osaleda selles olulises arutelus, eriti mis puudutab Euroopa Liidu naabrust.
Radioaktiivne saaste on olemuslikult piiriülene. Seda tunnetati pärast Tšernobõli ja Fukushima katastroofi valusalt. Seetõttu peaksid rangeimad tuumaohutuse normid olema õiguslikult siduvad ja üleilmsed; tuumarajatised peaksid kõikjal olema võrdselt ohutud ning Rahvusvahelist Aatomienergiaagentuuri tuleks tugevdada.
Euroopa Liidus kohaldatavad normid kuuluvad maailma rangeimate hulka. Et jõuda veel suurema ohutuseni, teeme stressitestid tuumaelektrijaamades, mida praegu kasutatakse, mida kavandatakse ja mis on juba suletud. Kuid ohutuse tagamiseks tuleks samasuguseid kriteeriume kohaldada tuumarajatiste suhtes, mida kasutatakse või kavandatakse Euroopa Liidu naabruses (Venemaal, Valgevenes, Türgis, Armeenias, Šveitsis ja Ukrainas). Selle sidususe saavutamiseks peame rääkima ühel häälel.
Praegu on Euroopa Liidu välispiirist vähem kui saja kilomeetri kaugusel, Peterburi lähedal, endiselt kasutusel Tšernobõli tüüpi reaktoriga tuumaelektrijaam. Venemaa kavatseb rajada kaks uut tuumaelektrijaama Euroopa Liidu piiridele veelgi lähemale, Valgevenesse ja Kaliningradi. Edaspidi võib Leedu piirilt ühe sellise elektrijaama korstnaid näha sama selgelt, nagu Strasbourgi katedraali torn paistab kätte Euroopa Parlamenti. Mõlema elektrijaama projekti iseloomustavad sarnased probleemid. Tööd alustati juba enne keskkonnamõju hindamise lõpuleviimist ja seni pole esitatud veel mingeid selgitusi kummagi jaama asukoha valimise kriteeriumide kohta, võimalikke alternatiivseid asukohti ei ole analüüsitud ega üldevakuatsiooniplaane koostatud. Mõlemas tuumaelektrijaamas plaanitakse kasutada eksperimentaalseid reaktoreid, mille ohutust on võimatu hinnata, sest neid ei ole veel kuskil kasutatud.
Üldiselt ei ole Valgevene valmis tuumaenergiat arendama, Venemaa valitsus aga mitte üksnes ei jäta naaberriikide küsimustele vastamata, vaid eirab ka oma elanike arutelunõudeid. Bürokraatiat kasutades keeldub ta juba teist korda registreerimast algatust tuumaelektrijaama ehitamise küsimuses rahvahääletuse korraldamiseks. Üks samme, mis võiks sundida Euroopa Liidu naabreid rangeimaid ohutusnorme täitma, oleks see, kui kogu liit keelduks ostmast elektrienergiat, mille tootmisel ei ole neid norme järgitud. Me ei tohi kasutada Euroopa Liidu kodanike raha ohtliku tuumaenergia toetamiseks.
Catherine Trautmann
(FR) Austatud juhataja ja volinik! Vastupidi Prantsuse valitsusele loodan mina siiralt, et meil tekib suur avalik arutelu. Me vajame põhjalikke stressiteste. Fukushima näitas, et peame kujutlema kujuteldamatut. Praegu kasutatav meetod ei võta arvesse niisuguseid riske nagu terrorirünnakud või lennuõnnetused ja järelikult ei vasta sellele nõudele. Me vajame läbipaistvat arutelu, sest jätkamise või loobumise otsus peab põhinema laia avalikkuse üksmeelsel arvamusel, mille aluseks on ekspertide arutelud, kuid millest eksperdid mööda ei vaata. Me vajame sõltumatut arutelu kõigi asjaosalistega, et vältida võimalikke huvide konflikte ja soodustada lepitamist.
Lõpetuseks ütlen, et kuna ma olen Alsace'ist, siis tean, kui suurt muret Fessenheimi tuumaelektrijaam meie Saksa ja Šveitsi naabritele põhjustab. Selle asemel et kehtestada neis küsimustes täielik riiklik kontroll, võiks kaaluda, miks mitte vähemalt julgustada meie julgeolekuteenistuste vahel teadmisi jagama. Sellest võidaks nii julgeolek kui ka läbipaistvus ja kodanikutunne Euroopas.
Marielle De Sarnez
(FR) Austatud juhataja! Tegelikult on meil lahendada kaks küsimust. Esimene neist on tuumaenergia osakaal Euroopas. Usun, et selles küsimuses tuleb meil järgmisel aastal Euroopa Liidus ja asjaomastes liikmesriikides korraldada läbipaistev avalik arutelu. Teine küsimus puudutab teste ja see ongi meid kõiki siia täna hommikul kokku toonud.
Lugupeetud volinik, tahaksin esitada teile neli põhimõtet, millest me tõelise kontrollimehhanismi tagamiseks minu arvates peaksime lähtuma. Esimene põhimõte on see, et kontrollimehhanism peab olema kohustuslik.
Teine põhimõte on, et see kontrollimehhanism tuleks usaldada sõltumatu ja erapooletu asutuse hoolde. Mul ei ole eriti suurt usku eneseregulatsiooni.
Kolmas põhimõte on, et see mehhanism peaks olema siduv. Kui testid peaksid mõne konkreetse rajatise puhul andma negatiivseid tulemusi, peab neil testidel olema liikmesriikidele siduv mõju, nii et liikmesriikidel ei ole muud valikut, kui need mittetoimivad rajatised sulgeda.
Neljas põhimõte on, et see mehhanism peab olema läbipaistev: tulemused tuleb avalikustada, et üldsus saaks kujundada oma arvamuse. Nii õnnestub meil ehk tekitada see, mida Lena Ek nimetas Euroopa ohutuskultuuriks.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Austatud juhataja! Tuumaohutusega seotud küsimused - nii liikmesriikides kui ka naaberriikides - peaksid olema Euroopa Liidu erilise tähelepanu all. Pärast Jaapanis Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud õnnetust teatas komisjon stressitestide läbiviimisest Euroopa Liidu sarnastes rajatistes. See oli väga hea uudis ja väga hea otsus. Me ootame selle elluviimist. Kuna kõik eurooplased tahavad elada ohutult, tuleks erilist tähelepanu pöörata kõigi olemasolevate vahendite asjakohasele kasutamisele, et karmistada ohutusnorme ja kõrvaldada võimalikud tuumaenergiast tulenevad ohud. Potentsiaalset ohtu ei kujuta endast mitte üksnes liikmesriikides olevad tuumaelektrijaamad, vaid ka liidu naaberriikide tuumaelektrijaamad. Samuti tuleb liikmesriikidele liidu elektrijaamade põhjalike stressitestide läbiviimiseks pakkuda asjakohast motivatsiooni ja tuge.
Tahaksin rõhutada ka tungivat vajadust teha lisainvesteeringuid nii tuumaenergia uurimisse kui ka teistesse tähtsatesse teadusuuringutesse, et tulevikus õnnetusi ja nende kahjulikke tagajärgi ennetada ja tõkestada.
Claude Turmes
(DE) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, ma tahaksin selgitada, miks neist leebematest stressitestidest kasu ei ole, tuues näiteks Cattenomi tuumaelektrijaama, mis ohustab sadu tuhandeid inimesi Luksemburgis ning ka Saarimaa ja Rheinland-Pfalzi liidumaadel Saksamaal.
Cattenom asub Luxembourgi lennujaama maandumistrajektooril, aga ometi ei uurita tagajärgi, mis kaasneksid lennuki kukkumisega Cattenomile. Pärast seda, kui tuumaohutust reguleerivate asutuste Euroopa töörühm esitas esimese dokumendi, tegite te ise ettepaneku lisada lennuõnnetused käivitavate sündmuste hulka dokumendi leheküljel 4. Selle hea muudatusettepaneku blokeerisid Prantsusmaa ja Ühendkuningriik.
Meid häirib, et te võitlesite selle eest ja kaotasite, ent ei ole ikka veel suutnud kaotust tunnistada. See on ebaaus ja seepärast me teid kritiseerimegi. Me peame selgemalt välja ütlema, et Prantsusmaa ja Ühendkuningriik ei tee praegu koostööd asjades, mida teie ja mina mõlemad tahame. Me peame sellele probleemile ausalt otsa vaatama.
Kolleeg Liese, Saksa Kristlik-Demokraatlik Liit / Kristlik-Sotsiaalne Liit ei toetanud meid selle kuulsa resolutsiooni puhul, mis käsitles tuumaenergiast loobumist. Kantsler Merkel on veidi julgem kui teie, vähemalt seekord.
Marisa Matias
(PT) Austatud juhataja ja volinik! Ma lähen otse selle ettepaneku juurde, mida te Euroopa Parlamendile täna tutvustasite, ja ütlen teile täiesti ausalt, et minu arvates on mõnel meist õigus olla selles ettepanekus pettunud, sest see ei ole mitte lihtsalt nõrk, vaid selles on ka suured lüngad.
Ma leian, et tegemist on Euroopa küsimusega ja asi pole selles, millistel liikmesriikidel on tuumatööstus ja millistel mitte; see küsimus puudutab kogu Euroopat ja Euroopa vajab hädasti häid uudiseid. Ma pean teile siiralt ütlema, et hea uudis oleks üldsusele antav kinnitus, et me hoolitseme inimeste ohutuse eest.
Lugupeetud volinik, kui need testid tehakse teie esitatud tingimustel, nii et esimese etapi viivad läbi asjaosalised ise, teise etapi viivad läbi valitsused, kes neid asjaosalisi kaitsevad, ja kolmanda etapi viivad läbi partnerid, kes on tegelikult samuti asjaosalised, siis küsin ma endalt, kas lõpuks ei öelda, et kõik tuumaelektrijaamad on hea tervise juures ja soovitatavad.
Me teame, et see nii ei ole, ja seetõttu loodan väga, et tagajärjed on tõsised ja me saame inimestele kinnitada, et hoolitseme nende turvalisuse eest, mitte üksnes ei teeskle seda.
Peter Liese
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Tahaksin volinik Oettingeri tänada. Ta on võidelnud ja väga palju saavutanud. Tulemus ei ole täiuslik, kuid süüdistused, mida on täna volinik Oettingeri vastu esitatud, käivad ennekõike meie endi pihta. Me peame olema enesekriitilised ja tunnistama, et me ei suutnud resolutsiooni vastu võtta. Ka mõned minu fraktsiooni liikmed ei pidanud võimalikuks poolt hääletada ja see on kahetsusväärne. Kuid need süüdistused käivad ka Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni ning Euroopa Parlamendi sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni kohta, kes esmalt allkirjastasid resolutsiooni, ent hiljem täiskogu istungil seda ei toetanud. See raskendas võitlust, mida volinik Oettinger rangemate stressitestide läbiviimise nimel liikmesriikidega pidas.
See on esimene samm, kuid me peame minema edasi. Peame direktiivi muutma. Härra Oettinger, me toetame teid tegevuses selle nimel, et tulevikus muutuks see õiguslikult siduvaks. Me peame laiendama seda oma naaberriikidele. Ma toetan täielikult seda, mida kolleeg Morkūnaitė-Mikulėnienütles.
Saksamaad on korduvalt mainitud ja muidugi tuleb meil kriitikaga leppida. Tahaksin aga rõhutada, et 13 Euroopa Liidu liikmesriiki saavad juba ilma tuumaenergiata hakkama, sealhulgas eduka majandusega riigid nagu Austria ja Taani. Seega peame olema valmis Saksamaal seda võimalust aktsepteerima. Samuti tahaksin öelda, et kantsler Merkel tegi täna Saksa parlamendis valitsuse poliitilise avalduse, rõhutades veel kord, et me peame ühiselt edusamme tegema vähemalt neis valdkondades, milles me Euroopas ühel meelel oleme. Näiteks mainis ta konkreetselt energiatõhusust.
Tahaksin väljendada volinik Oettingerile toetust ja julgustada teda kahe nädala pärast energiatõhususe teemal kaugelevaatavat ettepanekut esitama. Ma olen väga rahul nende osadega, millest me juba teame. Need moodustavad asjaosaliste jaoks kehtestatavate stiimulite ja kohustuste kombinatsiooni. Mulle ei meeldi, et liikmesriigid peaksid ise oma eesmärgid kehtestama. Meil on vaja, et komisjon seaks eesmärgi - kas kohustusliku või suunise vormis. Palun kehtestage eesmärk, siis on meil väga hea ettepanek.
Kathleen Van Brempt
(NL) Austatud juhataja! Olenemata sellest, kas me oleme tuumaenergia pooldajad või - nagu mina - tuumavaba Euroopa tulihingelised toetajad, peaksime kõik siiski pooldama ohutust. Selles mõttes ei paista mõõdukust jutlustavad kolleegid Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioonist asjast päris õigesti aru saavat. Kui Fukushima üldse meile midagi õpetas, siis ennekõike seda, et me ei ole katastroofideks valmis, me ei ole valmis kõikvõimalikeks asjadeks, mis võivad homme juhtuda ja millel, kui nad juhtuvad, oleksid ülimalt tõsised tagajärjed. Seetõttu, volinik, ei huvita mind, kui palju komplimente või süüdistusi te siin ja praegu saate.
Mind huvitavad tulemused. Me oleme mures, väga mures, sest halvim, mis võib juhtuda, on see, et me viime lähitulevikus stressitestid läbi ja saame tulemused, mis annavad paljudele väga vanade elektrijaamade käitajatele - ka minu elukohas - täiusliku õigustuse neid sulgemise asemel veel kauem töös hoida.
Mul on kaks küsimust. Mida te kavatsete teha selleks, et nende stressitestide sõltumatus oleks tõepoolest kindel? Teiseks: kuidas te tagate, et tulemused viivad tegelikult vanimate tuumaelektrijaamade sulgemiseni?
Corinne Lepage
(FR) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik, me saame teid selle algatuse eest vaid tänada ja tunnustada. Kahjuks jagan ma nende arvamust, kes on tulemuses eriti pettunud, sest see tähendab võitu tuumarajatiste käitajatele, ohutuse eest vastutavatele asutustele, kes on kolmekümne aasta jooksul toimunut varjanud, ja liikmesriikidele, kes ei taha muuta tehtud valikuid - mitte ainult tuumaenergia säilitamise valikut, vaid ka riskide hindamisega seotud valikuid.
Volinik, me peame tegelema põhiprobleemiga ja käsitlema uuesti Euratomi asutamislepingut, nagu te ütlesite. See tähendab, et peame käsitlema küsimust, kui ulatuslik on liikmesriikide õigus kõike blokeerida, nagu Prantsusmaa on kahtlemata teinud.
Me peame uuesti uurima vastuvõetamatuid probleeme vastutusega, sest kui kohaldataks vastutust käsitlevaid üldkehtivaid õigusnorme, siis meil neid probleeme ei oleks. Me peame ka uuesti kaaluma üldkehtivate õigusnormide kohaldamist seoses Euroopa kodanike õigusega saada teavet, mida kehtestatud süsteem praeguse seisuga ilmselgelt ei taga.
Satu Hassi
(FI) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Paljud kolleegid on juba maininud stressitestide puudusi: tõsiasja, et liiga palju sõltub nende vabatahtlikkusest, ja muidugi küsimust, kuidas peaksid reaktorid vastu terrorirünnakutele. Kolleeg Morkūnaitė-Mikulėnienmainis üht põhjust, miks stressitestide puudused on väga kahetsusväärsed. Peterburi lähedal, 200 kilomeetri kaugusel Helsingist ja Tallinnast, on neli Tšernobõli tüüpi reaktorit, mis ohustavad sadade tuhandete Euroopa Liidu kodanike turvalisust.
Volinik Oettinger, teie räägite millestki muust. Volinik Oettinger, palun kuulake. Herr Kommissar Oettinger, ich bitte Ihnen ... Volinik Oettinger, palun vastake sellele küsimusele: kui Venemaa nõustub tegema stressitestid oma tuumajaamades kriteeriumide alusel, mida mina pooldan, siis kas teie arvates võiks see tegelikult suurendada meie ohutust, arvestades, et Euroopa Liidu piiride lähedal on mitu Tšernobõli tüüpi reaktorit?
Romana Jordan Cizelj
(SL) Aitäh, juhataja! Lubage mul öelda, volinik, et te olete palju saavutanud. Teil on õnnestunud ülimalt lühikese aja jooksul koostada stressitestide väga üksikasjalik tehniline kirjeldus ning saavutada kokkulepe Euroopa Komisjoni ja liikmesriikide 27 reguleeriva asutuse vahel.
Liikmesriigid hindavad uuesti ohutuse piire, mis seekord ulatuvad üle mis tahes hüpoteetilise õnnetuse piiride. See on oluline lisaväärtus ja -nõue. Mõned kolleegid olid kriitilised sellepärast, et inimfaktorit ei ole hinnatud ja korralikult arvesse võetud. Pean ütlema, et mina isiklikult lugesin stressitestide tehnilise kirjelduse tähelepanelikult läbi ning olen rahul, et testid hõlmavad lisaks tehnoloogiale ka inimfaktorit ja organisatsioonilisi küsimusi.
Sellega oleme astunud suure sammu Euroopa Liidu ohutusnormide ühtlustamise poole ja minu arvates tuleks otsida ka muid viise, et minna veelgi kaugemale. Kus ja kuidas me saame teha veel ühe pika sammu, et suurendada Euroopa Liidu pädevust selles valdkonnas? Ma ootan, et Euroopa Komisjon esitaks sellekohase ettepaneku.
Suurema usaldusväärsuse huvides kontrollitakse läbiviidud teste rahvusvaheliselt. Mul on selle kohta üks küsimus. Mind huvitab, kas sellesse seitsmest inimesest koosnevasse rühma hakkavad kuuluma Euroopa Komisjoni ja reguleerivate asutuste esindajad või ka sõltumatud eksperdid? Kui jah, siis tahaksin teada, mille alusel nad valitakse.
Mul on veel kaks küsimust. Esiteks, kas neid teste peavad tegema Saksamaa tuumaelektrijaamad, mis on suletud? Teiseks, millised on Saksamaa tuumaelektrijaamade sulgemise tagajärjed Euroopa energia siseturu jaoks?
Tuumajäätmete direktiiviga seoses ütleksin, et meil on järgmine kord selle arutamiseks rohkem võimalusi kui need, mida te oma sõnavõtus mainisite, ja ma loodan, et Euroopa Komisjon võtab Euroopa Parlamendi ettepanekuid arvesse, sest me andsime tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis poolthääle mitmele ettepanekule, mis olid komisjoni algsetest pakkumistest tugevamad.
Justas Vincas Paleckis
Austatud juhataja! Euroopa Liidu tuumaelektrijaamadega seotud ohud on realiseerumise korral tuhandete inimeste jaoks elu ja surma küsimus. Ka väikesed riigid peavad olema valmis ülimalt tõsisteks sündmusteks, sealhulgas terrorirünnakuteks ja lennuõnnetusteks. Kuidas tunneksid end Euroopa Liidu suurte liikmesriikide kodanikud, kui üks ebademokraatlik riik ehitaks ebapiisavalt testitud tuumaelektrijaama Brüsseli, Berliini, Pariisi või Londoni lähistele, pidamata nõu oma avalikkusega ja jagamata usaldusväärset teavet oma naaberriikidega?
Leedu on praegu sellises olukorras. Valgevenesse, Vilniusele väga lähedale, hakatakse täiesti läbipaistmatul moel ehitama tuumaelektrijaama. On ülimalt tähtis, et Euroopa Liit laiendaks rahvusvaheliste organisatsioonide toel tuumaelektrijaamade stressitestimist kõikjale maailmas, eriti aga oma välispiiridele.
Frédérique Ries
(FR) Austatud juhataja, mina omalt poolt tahaksin tänada volinik Oettingeri tema algusest peale vankumatuna püsinud sihikindluse eest tuumaohutuse keerulise teema käsitlemisel, arvestades, et pädevus kuulub selles valdkonnas suuresti liikmesriikidele.
Nagu juba öeldud, on meie esimene nõudmine kindlasti see, et Euratomi asutamisleping vaadataks läbi, sest see leping on püsinud peaaegu muutumatuna koostamisest saati. Tuleb tõdeda, et Euroopa 143 tuumareaktori audit seotakse lõpuks niinimetatud Fukushima stsenaariumiga ja teie olete selgelt need piirid seadnud, volinik. See on juba esimene võit. Igal juhul tähistab see tõelist lahtiütlemist salatsemise kombest, mis seda sektorit juba üle neljakümne aasta on iseloomustanud.
Just tuumatööstus peab mõistma, et kõigi nende ohutusega seotud küsimuste puhul on ülioluline läbipaistvus - te kordasite seda sõna kindlasti oma kümme korda, volinik -, nagu ka elektrijaamade käitajate ja riigi järelevalveasutuste sõltumatus. Selle tagaks sõltumatute ekspertide ametissenimetamine, ja selles küsimuses ei ole me ikka veel rahul.
Paul Rübig
(DE) Austatud juhataja! Austria rahva selge enamus hääletas tuumaenergia vastu. See on meie poliitikutele selge sõnum. Tahaksin märkida, et juba volinik Palacio tegi suuri jõupingutusi, andmaks Euroopale selles valdkonnas rohkem tegutsemisruumi. Ka volinik Piebalgsi tuumaohutuse direktiiv oli õnnestunud. Loodan, et saame peagi uue tuumaohutuse direktiivi, mis on siduv ning milles sätestatakse kontrollimenetlused ja normid.
Me peaksime hindama, millised Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri normid on meil üle võetud ja millised saab Euroopa Liidu õigusaktides õiguslikult siduval moel kehtestada. Muidugi ei ole ühekordsed stressitestid piisavad. Tulevikus tuleb teha ridamisi stressiteste, nii et ohtlikud tuumaelektrijaamad oleks võimalik kohe sulgeda. Selleks vajame Euroopa Liidu reguleerivat asutust, millel oleks liikmesriikide reguleerivate asutustega ühine pädevus ja õigus võrgust lahti ühendada kõik elektrijaamad, mis kõnealustele normidele ei vasta.
Ma olen sellega täiesti nõus, mida siin täna on räägitud. Euratomi asutamisleping tuleb üle vaadata. Me peame kutsuma riigipäid ja valitsusjuhte üles muutma see teema nõukogus Euroopa ühiseks küsimuseks. Sellega ei tohi minna nii, nagu nõukogus üldiselt varem on tavaks olnud - nii et tuumaenergia töörühm on vastu kõigele, mis Euroopast tuleb.
Kõige tähtsam on see, et Euratomis tuleb teha teadusuuringuid tuumaelektrijaamade tegevuse lõpetamise teemal. Me vajame ka lõppladustamist käsitlevaid teadusuuringuid ning peaksime keskenduma kaitsele, ohutusele, koolitusele ja kontrollimisele. Me peame Euroopa õigusaktidesse tooma arvelduskoja mudeli, mis praegu meie ees on. Volinik Oettinger, te võite selles arvestada Euroopa Parlamendi toetusega.
Edit Herczog
(HU) Austatud juhataja ja volinik! Valitsustel ei ole praegu tähtsamat ülesannet, kui töötada välja meetodid reageerimiseks väikese tõenäosusega esinevatele sündmustele. Ma pean silmas näiteks jahutusvee- või elektrisüsteemi rikkeid. Olen kolleeg Rübigiga nõus, et tegemist ei peaks olema ühekordse tegevusega, vaid see peaks toimuma pikema aja vältel ja korrapäraselt. Samuti olen nõus, et peaksime laiendama neid stressiteste naaberriikidele, neile riikidele, mis asuvad meie piiridest ida pool. Seetõttu palun komisjonil kaaluda stressitestide läbiviimise võimalust idapartnerluse raames.
Ja lõpetuseks, volinik, kaitse küber- ja terrorirünnakute eest tuleb kaasata kõigi nende Euroopa Liidu valdkondade poliitikasse, kus võib tekkida ohtlike ainete piiriülest heidet. Ungari praegune valitsus kukuks teie kavandatavast stressitestist läbi, volinik, sest ta on viimase seitsme aasta jooksul korduvalt takistanud NATO radari ehitamist, mis oleks taganud Paksi tuumaelektrijaamale praegusest parema kaitse lennukitega sooritatavate rünnakute vastu.
Ivo Belet
(NL) Austatud juhataja ja volinik! On väga tähtis, et seaksime lati nende stressitestide puhul kõrgele ja et testid viidaks kogu Euroopas tõepoolest läbi samade kriteeriumide alusel. Lõppude lõpuks asuvad paljud tuumaelektrijaamad riigipiiride lähedal, nagu me teame, ja ka väga tihedalt asustatud piirkondades. Asjaolu, et me kavandame kõigi tuumaelektrijaamade sõltumatut ja objektiivset kontrollimist Euroopa tasandil, on väga hea, sest see tugevdab Euroopa energiapoliitikat. Nii et teid tuleb tunnustada, volinik.
Kõikidel Euroopa kodanikel on õigus teada, kas need tuumaelektrijaamad on tegelikult ohutud. Kui stressitestid terroriakte ja küberrünnakuid ei hõlma, siis olgu peale. Te selgitasite, miks see nii on, ja me saame sellest aru. Kuid see ei tohiks kindlasti vabastada Euroopa Komisjoni kohustusest jätkata liikmesriikide veenmist selles küsimuses ja riikide julgeolekuteenistustele surve avaldamist, et need uuriksid sisuliselt, kas elektrijaamad on ka nendeks ohtudeks valmis.
Muidugi sõltub kõnealuste testide usaldusväärsus tulemuste rakendamisest. Me peame arvestama tõenäosusega, et mõni Euroopa 143 tuumaelektrijaamast testi ei läbi, nõrgimad lõpetavad tegevuse ja mitu elektrijaama tuleb ilmselt sulgeda. Seejärel tekib loomulikult ainulaadne hetk, mis võimaldab meil üle minna taastuvate energiaallikate kasutamisele. On selge, nagu kolleeg Leinen veidi aega tagasi ütles, et sel hetkel tekib lahendus ennekõike Euroopa tasandil. Samuti on selge, et me peaksime otsustama ühiste, kooskõlastatud Euroopa investeeringute kasuks ja projektivõlakirjade kaudu ühise Euroopa rahastamise kasuks. Me ootame, et teie võtaksite sel hetkel, Euroopa energiapoliitika arendamise uues etapis, juhtimise enda kätte. Tänan teid ja palju edu!
Judith A. Merkies
(NL) Aitäh, juhataja! Lugupeetud volinik, te olete täna saanud nii kiidusõnu kui ka kriitikat. Mina kavatsen teile samuti õlale patsutada, ent ka näppude pihta lüüa. Ma olen rahul Euroopa stressitestidega, mida tehakse kogu Euroopa Liidus täpselt ühtemoodi. Neid on hädasti vaja.
Ainuke asi, mis mulle muret teeb, on see väär kindlustunne. Me ei peaks kinnitama tuumaelektrijaamade ohutust, vaid uurima, millised on konkreetsed riskid, ja mitte andma inimestele põhjendamatut kindlustunnet. Me vajame kogu Euroopa Liitu hõlmavat sõltumatut järelevalvet ja sõltumatut reguleerivat asutust. Praegu meil sellist asutust ei ole. Nüüd oleme lisanud veel ühe kihi, kuid kas te võite meile öelda, kas me saame lõpptulemusena uue sõltumatu reguleeriva asutuse, kelle hinnangut täiendatakse teise teadusliku arvamusega?
Olen kolleegide Beleti ja Leineniga nõus selles, et kõnealune küsimus ei peaks enam kuuluma Euratomi asutamislepingu kohaldamisalasse. Meie kodanikel on õigus maksimaalsele turvalisusele ja on aeg see teema Euratomi asutamislepingust välja võtta. Kas te algatate niisuguse arutelu?
Siis on veel üks küsimus, mis ei ole pälvinud küllaldast tähelepanu: mida te kavatsete teha seoses soovitustega, mille Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur andis pärast Fukushima katastroofi? Kas te ehk kohandate stressitesti? Kas te võite öelda, mis juhtub siis, kui stressitest annab negatiivse tulemuse?
Ma olen tõesti väga pettunud selles, mis toimus meie resolutsiooniga, ja mul on väga kahju, et lasime end emotsioonidest juhtida. Ohutus peaks ju alati olema esmatähtis?
Françoise Grossetête
(FR) Austatud juhataja, see arutelu algas halvasti: ühel pool on head ehk tuumaenergia vastased ja teisel pool pahad ehk need, kes endiselt toetavad tuumaenergiat. Tahaksin sellegipoolest veel kord rõhutada, et tuumaenergia moodustab ühe osa energiaallikate kogumist, mida me siin parlamendis oleme tahtnud ja lootnud.
Järgmiseks tahaksin veidi kurta selle üle, et meie arutelus apelleeritakse kollektiivsele hirmule. See on kahetsusväärne, kui tegemist on nii olulise teemaga nagu see. On tõsi, et tuumajaamad võivad endast mõnel juhul ohtu kujutada, kuid ma olen üsna šokeeritud, nähes parlamendiliikmete seas teatavat usaldamatust nende suhtes, kes iga päev tuumaelektrijaamades töötavad ja meie tuumaenergia ohutust päevast päeva tagavad.
Seetõttu paluksin, et oleksite vastutustundlikud. Me teame, et Euroopa Liidus soovitakse tagada meie elektrijaamade ohutus igapäevaselt. Samuti tahaksin lisada, et me teame väga hästi, et üle tuumaelektrijaamade lendamine on keelatud - vähemalt Prantsusmaal - ja et Prantsusmaal ei ole tuumaelektrijaamu, mis asuksid õhuväebaasidest kaugemal kui 25 kilomeetrit, kusjuures õhuväebaasid vastutavad tuumaelektrijaamade kohal oleva õhuruumi seire eest.
Nii et jah, volinik, me oleme teiega nõus. Me oleme nende testide suhtes teiega ühel meelel. Palju õnne, te saite need. Need testid on hädavajalikud, sest me peame hoolitsema selle eest, et meie elanikud hakkaksid tuumaelektrijaamu uuesti usaldama. Need testid on hädavajalikud ja nad tuleb läbi viia täiesti sõltumatult, et see usaldus taastuks. Samas näeme ka, et konfidentsiaalsus on teatud juhtudel vajalik. Pidades silmas võitlust terrorismiga, ei saa me eeldada, et liikmesriik paljastaks oma strateegilised terrorismivastase võitluse kavad.
Seega olgem vastutustundlikud. Usaldagem oma volinikku, ja ma olen veendunud, et me saame testid, mis on ranged ja mis annavad meile kindlustunde.
Derek Vaughan
Austatud juhataja, nagu teisedki kolleegid, leian ma, et kõige tähtsamaks tuleb pidada ohutust. Samas olen veendunud, et tuumaenergia peab tulevikus kuuluma meie energiaallikate kogumisse. See on vähese CO2-heitega ja võib tagada hea varustuskindluse. Näiteks tähendab see, et jõukad Euroopa riigid ei pea energiat vähem jõukatest riikidest importima, millega võivad kaasneda kõikvõimalikud probleemid.
Tuumaenergiat pooldavad ka sellised kogukonnad nagu Anglesey Põhja-Walesis, kus on juba tuumaelektrijaam.
Kuid nagu kolleegidki, toetan ma stressiteste - ka Ühendkuningriik toetab neid - ja leian, et kõik liikmesriigid peaksid neid teste tõsiselt võtma. Lisaks tuleks need testid teha kiiresti, neis tuleks arvesse võtta kõiki võimalikke intsidente ning need peaksid hõlmama nii tuumaelektrijaamu kui ka teisi kütusetsüklis olevaid rajatisi.
See on meie kõigi jaoks ääretult tähtis küsimus. Ma usun, et Euroopa vajab tuumaenergiat, ent see peab olema ohutu.
Zbigniew Ziobro
(PL) Austatud juhataja, pärast Fukushima katastroofi teeb Euroopa tuumaelektrijaamade ohutus ühiskonnale aina enam muret. See on mõistetav. Teave, mis jõuab meieni Jaapanist, on kohati õudne ja hirmutav ning näitab, et riigis on tekkinud tõsine reostus. Keegi meist ei tahaks, et selline asi korduks Euroopas, nagu keegi ei taha ka Tšernobõli kordumist. Vastupidi. Et ühiskonna hirme hajutada, tuleb kindlasti teha kõik mis võimalik tuumaenergia ohutuse tagamiseks Euroopas. Seetõttu ongi stressitestid nii vajalikud. Kuid samuti on oluline nende testide väga põhjalik läbiviimine, mis tagab objektiivsuse, usaldusväärsuse ja kindlustunde, et testide tegemine võimaldab ennetada hädaolukordi ja kriise, mis võivad Euroopas tekkida samamoodi, nagu nad tekkisid Jaapanis. Peame tegema kõik selleks, et Euroopa oleks turvaline ja usaldus selle energiaallika vastu taastuks. Meil tuleb aga meeles pidada ka teisi energiaallikaid, näiteks alternatiivset põlevkivigaasi.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Austatud juhataja, tuumaenergiat peeti aastaid tulevikuenergiaks - keskkonnahoidlikuks, tõhusaks ja mittesaastavaks. Tšernobõlis ja hiljuti Fukushimas toimunud tragöödiad näitasid mündi teist poolt. Kuid meie eesmärk ei saa täna olla stressitestid, mis viiakse läbi nii, et tulemuste erapoolik tõlgendamine annaks ettekäände tuumaenergiast loobumiseks Euroopas, nagu sooviksid vasakpoolsed. Praegu peab meie eesmärk olema tuumaelektrijaamade ohutuse parandamine, avaliku arvamuse rahustamine ja tuumaenergia negatiivse kuvandi muutmine Euroopas. See peaks olema nüüd esmatähtis. Seetõttu ei mõista ma vasakpoolseid, kes räägivad tuumaenergiale veel ühe maksu kehtestamisest ja lõpptulemusena sellest energiaallikast loobumisest. Ajal, mil alternatiivsed energiaallikad puuduvad, tingib selline valik elektrihindade hüppelise tõusu. Euroopa vajab praegu tuumaenergiat käsitlevate õigusaktide muutmist seoses liikmesriikide kohustustega, ühiste eeskirjade kehtestamist ja liidu ohutusnormide optimeerimist. Stressitestid peavad vastama meie küsimustele ohutuse kohta ja neis tuleb arvesse võtta kõiki võimalikke ohte terrorirünnakutest elektrikatkestusteni.
Lena Kolarska-Bobińska
Austatud juhataja! Tahaksin volinikule öelda, et Euroopa Liit on muutmas oma sisemist tuumaohutuse poliitikat, kuid samal ajal alustame tööd energiaalase välispoliitikaga. Tulevikus tuleks need kaks poliitikavaldkonda ühel hetkel kokku sulatada.
Tuumaelektrijaamade stressitestid ei peaks üksnes aitama komisjonil tuumaohutuse direktiivi läbi vaadata, vaid need tuleks kaasata ka energiapoliitika välismõõdet käsitlevasse komisjoni aruandesse, mis peagi avaldatakse. Stressitestid ja energiaohutus peaksid moodustama olulise osa meie energiaalasest dialoogist kolmandate riikidega. Me peame tagama, et Kaliningradi ja Valgevenesse rajatavate uute elektrijaamade kohta kehtivad samad normid ja testid nagu Euroopa Liidu sarnaste rajatiste kohta, eriti nüüd, mil Venemaa tahab investeerida tuumaelektrijaamadesse.
Zigmantas Balčytis
(LT) Austatud juhataja! Tuumaohutuse tagamine on oluline teema kõikide riikide jaoks, olenemata sellest, kas neil endil on tuumaelektrijaamu või mitte. Me võime muidugi väljendada nördimust selle üle, mis minevikus on juhtunud, kuid praegu on selge, et peame edasi liikuma. Volinik, on tõesti kiiduväärt, et te pärast Fukushima õnnetust kiiresti reageerisite ja algatasite tuumaelektrijaamade testimise idee. Samuti on hea, et liikmesriigid on nõustunud neid teste läbi viima. Samal ajal puudub igasugune süsteem uute tuumaelektrijaamade ehitamisel Euroopa Liidu piiride lähedale, nagu aruteludes Kaliningradi ja Valgevene tuumaelektrijaamade ehitamise teemal on juba korduvalt mainitud. Seetõttu leian, et peame kiiremas korras algatama ja vastu võtma asjakohased õigusaktid, mis tagaksid selgetel põhimõtetel rajanevad süsteemsed, siduvad menetlused tuumaelektrijaamade ehitamiseks ja käitamiseks. Siis oleks meil objektiivset teavet võimaliku ohu kohta ja ehk ka võimalus seda ohtu vältida.
Michèle Rivasi
(FR) Austatud juhataja ja volinik! Tahaksin juhtida teie tähelepanu asjaolule, et oma rahvusvahelisel kohtumisel, mis toimus Kiievis Tšernobõli katastroofi 25. aastapäeval, märkis kiirguskaitse ja tuumaohutuse instituut, et 20 aasta jooksul toimub Euroopas tõsine õnnetus. Seetõttu on stressitestid ning reaktorite turvalisuse ja ohutuse suurendamine nii tähtsad.
Me peame arvestama tuumaelektrijaamade vananemise ja alltöövõttudega. 80% neist, kes tuumatööstuses tegutsevad, on alltöövõtjad. Lisaks oleme teadlikud terroriohtude geostrateegiast. Prantsusmaa puhul saavad nendest stressitestidest "rahustamistestid”.
Volinik, ma tunnustan teid stressitestide juurutamise eest, kuid te peaksite sekkuma ja väljendama nõustumatust seisukohaga, millele on asunud teatud liikmesriigid, sealhulgas Ühendkuningriik ja Prantsusmaa. See annaks selge kinnituse, et tegemist ei saa olla riigisisese küsimusega, vaid see peab olema Euroopa küsimus, mille eesmärk on tagada Euroopa kodanike ohutus.
Jaroslav Paška
(SK) Lugupeetud juhataja! Tahaksin kõigepealt väljendada tunnustust selle eest, et Euroopa Liidu kõigi 143 tuumaelektrijaama läbipaistvat kontrollimist algatades on Euroopa Komisjon kiiresti asunud leevendama eurooplaste muret, et suur hulk Euroopa tuumaelektrijaamu võivad olla neile ohtlikud.
Lugupeetud kolleegid, me peame mõistma, et need stressitestid on vaid selleteemalise ulatusliku dialoogi algus, sest alles pärast nende testide hindamist on meil võimalik näha Euroopa tuumaenergiasektori tegelikku olukorda. Olen kindel, et stressitestidest saadavad andmed võimaldavad meil valmistuda uueks kõnelustevooruks, kus me käsitleme Euroopa Liidu uut ohutuspoliitikat kõnealuses valdkonnas. Selle asemel et seada täna kahtluse alla komisjoni jõupingutusi meie tuumaelektrijaamade ohutusega seotud riskide ülevaatamisel, püüdkem parem koguda võimalikult palju objektiivset teavet nende elektrijaamade tegeliku seisundi kohta. See aitab meid tulevikus Euroopa tuumaohutust käsitlevate otsuste tegemisel.
Günther Oettinger
komisjoni liige. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Ma vastan rõõmuga teie peamistele märkustele ja ettepanekutele seoses stressitestidega, mis järgmise paari kuu jooksul läbi viiakse. Kõigepealt aga, kui teid paneb muretsema, et tegemist on leebemate stressitestiga, mida kasutatakse heakskiidupitserina ja milles puudub vajalik objektiivsus, siis võin teile kinnitada, et teen koos oma töötajatega eelseisvatel kuudel kõik meist oleneva, et näidata selle oletuse põhjendamatust.
(Aplaus)
See on praegusel hetkel mure, millest ma saan täiesti aru, kuid mõnel parlamendiliikmel on ka eelarvamusi. Ma paluksin, et te ei mõistaks ühtki tuumaelektrijaama, mind ja minu tööd hukka enne, kui stressitestid on lõpule viidud. See on minu pakkumine kõikidele, sealhulgas Rebecca Harmsile ja Claude Turmesile: ma olen valmis tegema järgmised sammud kriitilise suhtumisega ja läbipaistvalt.
Teiseks, kui me eeldame, et stressitestide tulemus ei ole platseebo ja et heakskiidupitserit ei anta suvaliselt, vaid et need testid on konstruktiivsed, kriitilised ja objektiivsed, siis on neist stressitestidest minu arvates palju kasu ja alternatiiv - stressitestide tegematajätmine - oleks halvem lahendus.
(Aplaus)
Meil on olnud raskeid läbirääkimisi. Esimene projekt ei vastanud minu nõudmistele. Kuid allkirjastatud versioon on suuresti kooskõlas Euroopa kodanike ootustega, et Euroopas oleks ohutustase kõrge. Tahaksin veel kord selgitada, härra Turmes, et kui ma poleks testikriteeriumide muudetud ja minu arvates head versiooni allkirjastanud, siis poleks meil praegu midagi. Parem varblane peos kui tuvi katusel, nagu öeldakse.
Tahan lisada, et te võite oodata minult põhjalikkust ja objektiivsust, kuid ma olen teinud paar tähelepanekut. Üks neist puudutab Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni britist liikme sõnavõttu. Tema erakond on Ühendkuningriigi valitsuskoalitsioonis. See erakond oli enne valimisi tuumaenergia vastu, kuid hiljem toetas seda, ja see on inimene, kes kritiseerib minu põhjalikkust seoses stressitestidega. Ma saan öelda vaid seda, et see sõnavõtt oleks olnud asjakohasem parteikonverentsil Londonis kui siin Strasbourgis.
Tuleb meelde veel üks sõnavõtt. Hispaania valitsus ei pakkunud mulle põhjalike stressitestide teemal mingit nähtavat toetust. Seega ei ole selle parlamendiliikme sõnavõtt, kes kuulub Hispaanias valitsuse moodustanud erakonda, kuigivõrd abiks.
Sama kehtib erakonna kohta, millesse kuulun mina, Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) kohta. Mõned fraktsioonide nimel peetud kõned näitavad kahjuks seda, kui edutud on fraktsioonide esindajad seni olnud oma eesmärkide saavutamisel oma erakonnas kodumaal. Remargi korras: mind huvitab, mida kirjutatakse sel teemal Prantsuse Sotsialistliku Partei valimisprogrammis. Mind huvitab väga, kellest saab kandidaat ja kuidas see programm välja näeb. Kuid siin Strasbourgis tegutsev parlament ei saa määrata küsimusi, mis kuuluvad rahvusriikide pädevusse.
Läheme asja tuuma juurde. Energiaallikate kogum jääb iga liikmesriigi valitsuse ja parlamendi otsustada. Me võime sellega rahul olla või mitte. Demokraadina pean ma sellega nõustuma. See, et esmakordselt kontrollivad sõltumatud meeskonnad tuumaohutust reguleerivaid riiklikke asutusi ja et kontrollitakse ka kontrollijaid, on minu arvates ajalooline samm, mis teenib Euroopa kodanike üldise ohutuse huve.
Härra Turmes, stressitestid hõlmavad lennuõnnetusi. Tagajärjed, mis kaasnevad lennuki kukkumisega tuumaelektrijaamale, on testi kriteeriumidesse sõnaselgelt kaasatud ja need moodustavad seega osa kolmandas etapis toimuvast uurimisest. Ma näitan seda teile rõõmuga. Härra Turmes, kui kõik Euroopa Parlamendi liikmed oleksid niisama lärmakad kui teie, valitseks täiskogu istungitel kaos. Ainult üks isik saab seda endale lubada. Ma räägin sellest heameelega hiljem. Lennuõnnetused moodustavad uurimise ühe osa, sest selliste õnnetuste mõju tuumaelektrijaamade ohutusele kuulub selgelt testi kriteeriumide hulka.
Järgmiseks räägiksin süüdistusest, nagu oleksin ma varjanud testide vabatahtlikkust. Tegelikult on asi vastupidi. Ma olen alates esimesest parlamendikomisjonis toimunud kohtumisest iga kord rõhutanud, et stressitest on vabatahtlik. Kuid me oleme veennud kõiki liikmesriike osalema. Kõik 14 liikmesriiki on vabatahtlikult otsustanud osaleda ja see on Euroopa Parlamendi suur saavutus.
Mis lõpuks saab? Tahaksin selgelt välja öelda, et mina tuginen faktide jõule. Kui mõne tuumaelektrijaamaga on tõsiseid probleeme, siis nõuavad Euroopa ja asjaomase liikmesriigi kodanikud vajalike meetmete võtmist. Seda ma usun ning seepärast ongi läbipaistvus, põhjalikkus ja objektiivsus nii tähtsad. See on see, mida ma kavatsen eelseisvatel kuudel edendada. Euratomi asutamislepingu läbivaatamise ettepanek on imetore. Kuid Euratomi asutamisleping kuulub esmase õiguse hulka ja seega ei ole see mitte komisjoni, vaid liikmesriikide pädevuses. Euratomi asutamislepingu muutmine eeldab ühehäälset kokkulepet. Kõigile, kellel on sel teemal häid ettepanekuid, saan öelda vaid seda: kas te tõesti usute, pidades silmas arvamuste ja meeleolude erinevusi ning tuumaenergia toetajaid ja vastaseid, et meil oleks tõenäosus saavutada üksmeel Euratomi asutamislepingu muutmise suhtes? Mina ei usu, et see oleks kuigi tõenäoline. Seetõttu pooldan realistlikkust ja võimalikult tulemuslikku tegutsemist olemasoleva asutamislepingu alusel.
Järgmine küsimus puudutab testi sõltumatust. Eksperdihinnangu annab kolmandas etapis - testi peamises osas - seitsmest välisliikmest koosnev meeskond. Eraldi on märgitud, et meeskonda võivad kuuluda ka kolmandate riikide eksperdid. Samuti hõlmab see komisjoni. Võite olla kindlad, et ma kannan hoolt selle eest, et komisjoni ametnikel ei oleks eelarvamusi ega ette kujundatud otsuseid ning et nad teeksid oma tööd põhjalikult ja objektiivselt. Vastupidine eeldus oleks meie ametnike suhtes ebaõiglane. Seepärast kavatsen ma oma ametnike eest selle protsessi käigus seista.
Järgmiseks Valgevene ja Venemaa küsimus. Fakt on see, et meie autoriteet - Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni autoriteet - on Minski silmis paraku väga väike. Seda tuleb tõdeda. Ehk mõtleme midagi välja, kuidas sealset valitsust mõjutada. Praegu aga peame lihtsalt leppima sellega, et Valgevene praegusel valitsusel pole mingeid tegevuspõhimõtteid, mingit läbipaistvust, demokraatiat ega ohutuse kontseptsiooni. Seega saame vaid kutsuda valitsust üles olukorda muutma. Rohkem me teha ei saa.
Venemaaga on meil palju parem partnerlus. Tuumaelektrijaamade ohutustestide küsimusel on järgmise paari nädala jooksul meie ja Vene partnerite aruteludes keskne koht. Üks küsimus esitati Kaliningradi kohta. Minu sõnum Balti riikidest ja Poolast pärit parlamendiliikmetele on järgmine: me saame kohaldada oma rangeimaid tehnilisi nõudeid Kaliningradi kavandatava ja ehitatava tuumaelektrijaama suhtes ainult siis, kui me lubame selles elektrijaamas toodetud elektrit müüa Euroopa turul.
Kui me aga seda elektrit vastu ei võta ja elektribörs ei ole võimalik, sest meil on plaanis ehitada Balti riikides oma tuumaelektrijaamad, siis on meil Kaliningradis kasutatava tehnoloogia üle väiksem kontroll kui siis, kui meil oleks avatud elektriturg. Ma olen rõõmuga valmis osalema põhjalikumates selleteemalistes aruteludes.
Lõpetuseks palun teil mind uskuda, kui ütlen, et ma ei luba kasutada stressitesti leebemat varianti. Kuid leppige ka asjaoluga, et stressitest ei sisalda automaatset mehhanismi elektrijaama sulgemiseks lihtsalt põhjusel, et te ei ole oma liikmesriikides oma programmidega edu saavutanud.
(Aplaus)
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Liam Aylward
kirjalikult. - (GA) Pärast seda, mis juhtus hiljuti Jaapanis, on oluline, et Euroopa tuumaelektrijaamades viidaks läbi stressitestid, hindamaks tervishoiunorme ja riske, vältimaks võimalikke õnnetusi ning leevendamaks üldsuse muret. Iirlasi paneb väga muretsema see, et Iirimaa rannikust vaid mõnesaja kilomeetri kaugusel asuvas Sellafieldis testi läbi ei viida. Suurbritannia rannikul olevad tuumaelektrijaamad on Iirimaa jaoks märkimisväärne oht. Sellafield on tuntuim tuumaelektrijaam ja mõnda aega tagasi, 2005. aastal, leidis seal aset suur leke. Suurbritannia ametiasutuste vastus oli, et Sellafieldi suhtes tehakse erand, sest seal enam elektrit ei toodeta. See ei lohuta kuigivõrd Iirimaad, kes kannab õnnetuse korral suurt kahju. Sellafieldi tuumaelektrijaam on Iirimaale väga lähedal ja seal on seni toimunud palju õnnetusi. Seetõttu palun komisjonil avaldada Suurbritannia ametiasutustele survet, et selles elektrijaamas viidaks stressitest läbi, kuna see elektrijaam on iirlastele endiselt ohtlik.
Sandra Kalniete
kirjalikult. - (LV) Pärast Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud õnnetust leppisid ELi liikmesriigid kokku, et Euroopa Liit peab läbi viima tuumaelektrijaamade stressitestid, ja palusid kogu maailmal teha sama. Meil ei ole endiselt uudiseid selle kohta, kas niisuguseid teste on kavas läbi viia reaktorite puhul, mida käitatakse teistes Euroopa riikides, mis ei ole ELi liikmesriigid. Neis riikides asuvate reaktorite ohutus mõjutab otseselt Euroopa kodanike ohutust. Meie kodanikud on õigustatult mures selle pärast, kas Euroopa Liit suudab tagada nende uute tuumaelektrijaamade ohutuse, mida ehitatakse või mis kavatsetakse ehitada ELi liikmesriikide vahetusse lähedusse, näiteks Grodnasse Valgevenes ja Kaliningradi oblastisse Venemaal. Ei Venemaa ega Valgevene ole seoses nende elektrijaamadega läbi viinud keskkonnamõju hindamist üldtunnustatud rahvusvaheliste standardite kohaselt, nagu nõutakse Espoo konventsioonis, millele kõik ELi liikmesriigid on alla kirjutanud. Arvan, et nende tuumaelektrijaamade ehitamine ELi piiride vahetusse lähedusse võib peale ELi liikmesriikide kujutada endast ohtu tervele Euroopa maailmajaole. See küsimus peaks tegema muret kogu ELile. Euroopa Komisjon peab pöörama sellele küsimusele asjakohast tähelepanu ja ohutuse saavutamiseks aktiivselt tegutsema. Peame tagama, et Venemaa ja Valgevene järgivad rahvusvahelisi standardeid ja teevad rahvusvaheliste ekspertidega koostööd kõigis tuumaelektrijaamade kavandamise, ehitamise ja käitamise etappides.
Eija-Riitta Korhola
kirjalikult. - (FI) Me räägime tuumaelektrijaamade stressitestidest seoses Fukushimas juhtunuga. Ma meenutan aprillikuu osaistungjärku, mil mõned parlamendiliikmed näisid olevat pärast õnnetust kaotanud igasuguse proportsioonitaju. Mõned seostasid tuhandeid hiidlaineohvreid tuumaelektrijaama kahjustustega. Parlamendiliikmed küsisid, kas tuhandetest ohvritest on veel vähe. Nad küsisid, kui palju tuumaõnnetusi peab veel juhtuma, et tõendeid loetaks piisavateks. Ma ei suutnud oma kõrvu uskuda.
Ka praegu pole tegelikke ohvreid, kes oleksid Fukushima kiirguse tõttu surnud. Vigastusi oli vähe vaatamata sellele, et Jaapanit tabas üks kõigi aegade suurimaid maavärinaid, millele järgnes üks kõigi aegade suurimaid hiidlaineid, et Jaapanis ei oldud sellisteks sündmusteks valmis, et Jaapan ei olnud võtnud soovitatud parandusmeetmeid, et midagi polnud tehtud elektrivarustuse tagamiseks hädaolukorras ja et jaapanlased tegid algusest peale muidki vigu.
Muidugi pole kahtlust, et Fukushimas toimunud õnnetus oli katastroof. Seda poleks tohtinud juhtuda. Surmajuhtumeid tõenäoliselt tuleb, kuid nende arv ei ole võrreldav näiteks kivisöeelektrijaamadega seotud surmajuhtumite arvuga. Euroopas tapavad energiatarbimisega seoses õhus lenduvad peenosakesed praegusel ajal umbes 300 000 inimest aastas. Seega on paradoksaalne, et Fukushima õnnetus toob kaasa kümned tuhanded kaudsed ohvrid. Nad surevad enneaegu sellepärast, et Euroopa loobub tuumaenergia kasutamisest ja asendab selle fossiilse energiaga. Õhukvaliteet halveneb, see suurendab südame-veresoonkonnahaiguste esinemise sagedust ja seab ohtu astmat põdevate inimeste elu. Tegelik tapja on Fukushima katastroofi puhul seega kivisüsi, millele minnakse nüüd üle näiteks Saksamaal.
Petru Constantin Luhan
kirjalikult. - (RO) Euroopa Komisjon peab stressitestide läbiviimisel kaasama ka naaberriigid, kohaldades neile samasuguseid ELi tasandil kehtestatud testikriteeriume ja võttes arvesse tuumaenergia võimalike mõjude piiriülesust. Rumeenia on stressitestide tegemist juba alustanud. Me soovime, et nende hindamisel võetaks arvesse Rumeenias kasutatava tuumatehnoloogia eripära võrreldes mujal ELis kasutatava tuumatehnoloogiaga. Seetõttu leian, et stressitestide läbiviimisel ja hindamisel tuleks silmas pidada järgmist:
testide läbiviimisel ei tohiks kasutada ühtset malli, vaid arvesse tuleks võtta elektrijaamas kasutatavat tuumatehnoloogiat ja selle võimalikku eripära;
stressiteste tuleks hinnata tehnilistel, mitte poliitilistel ega muudel alustel, mis jätavad ruumi spekulatsioonideks;
sõltumatuid eksperdihinnanguid andvad meeskonnad peaksid hõlmama asjaomase riigi reguleerivat asutust ja naaberriikide esindajaid, et vahetada kogemusi hädaolukorra lahendamise plaanide kohta.
Algirdas Saudargas
kirjalikult. - (LT) Keegi ei eita, et tuumaelektrijaamas toimuva katastroofi tagajärjed on pikaajalised, mõjutades nii keskkonda kui ka inimesi, ning need tagajärjed ei peatu piiril. Jaapanis toimunud katastroofist on möödunud juba kolm kuud, kuid me ei tea ikka veel, kuidas kõik probleemid lahendatakse. Euroopa Komisjon reageeris sellele katastroofile kiiresti ja asjakohaselt, tehes ettepaneku viia kõigis tuumaelektrijaamades läbi stressitestid ja püüdes saavutada rangemaid tuumaohutuse norme. Vahepealsel ajal suurendaksid korrapärased auditid tuumaohutust ja elanike usaldust tuumaenergia vastu. Samas näeme nüüd, et stressiteste on keeruline rakendada isegi ELi sees, kuigi kõik mõistavad nende tähtsust ja vajalikkust. Pealegi ei saa me keskenduda tuumaohutusele üksnes ELis. Kui praegused tuumaelektrijaamade projektid ELi piiride läheduses Kaliningradis ja Astravos viiakse ellu rangeimaid rahvusvahelisi ohutusnõudeid järgimata, ei ole need elektrijaamad ohuks mitte ainult naabruses olevatele Balti riikidele, vaid kogu Euroopale, mis on suhteliselt lähedal. Euroopa Komisjon on mitmel korral kinnitanud, et mõned naaberriigid - Ukraina, Venemaa, Rootsi ja Türgi - on valmis Euroopa stressitestide programmiga ühinema. Selgusetuks jääb aga, milliseid konkreetseid meetmeid komisjon kavatseb koostöö tagamiseks võtta ja kuidas kujuneb olukord seoses Valgevenega.
Michèle Striffler
kirjalikult. - (FR) Saksamaa hiljutine otsus loobuda tuumaenergiast aastaks 2022 tähistab uut etappi põhjalikes aruteludes, mida Euroopas praegu seoses Euroopa energiasõltumatuse ja tuumaenergia võimalike alternatiividega peetakse.
Tuumaenergiale jääb elektrivarustuses siiski oluline osa paljudes Euroopa riikides. Tuumaelektrijaamade ja tuumarajatiste ohutus peab olema liikmesriikide tähelepanu keskmes. Lisaks ei peaks tuumaohutuse teste läbi viima üksnes Euroopa elektrijaamades, vaid neid tuleks rakendada kõikides riikides, kus tuumaenergiat toodetakse.
Tuumakatastroofi tagajärjed on sageli piiriülesed. Seda silmas pidades on mul hea meel, et üleeile nõustuti Pariisis vajadusega viia kõigis tuumarajatisi kasutavates riikides läbi ohutusauditid, hindamaks suutlikkust seista vastu intsidentidele, mida siiani peeti ebatõenäolisteks.
Lõpetuseks tunnustan volinik Oettingeri selle eest, et ta suutis saavutada üksmeele tuumarajatiste stressitestide kriteeriumide ja rakendamise praktiliste üksikasjade suhtes, mis võimaldab meil tagada maailma kõrgeima ohutustaseme.
