2009. aasta poliitiline strateegia (arutelu) 
President
Järgmiseks päevakorrapunktiks on komisjoni avaldus 2009. aasta poliitilise strateegia kohta.
José Manuel Barroso
komisjoni president. - Härra president, mul on väga hea meel esitleda komisjoni 2009. aasta poliitilist strateegiat, mis sätestab järgmiseks aastaks komisjoni peamised poliitilised prioriteedid.
Nagu teile teada on poliitilise strateegia eesmärgiks edendada dialoogi teiste institutsioonidega, eriti Euroopa Parlamendiga, selles, millised peaksid prioriteedid olema järgmisel aastal. See dialoog on väga tähtis komisjoni 2009. aasta tööprogrammi korraliku ettevalmistamise tagamise seisukohast.
Aasta 2009 saab olema eriline aasta, väga oluline üleminekuaasta, mida tähistab, ja ma olen selles veendunud, uue Euroopa aluslepingu, Lissaboni lepingu tõenäoline jõustumine. 2009. aasta saab olema väga tähtis ka sümboolselt, kuna me tähistame 20 aasta möödumist Berliini müüri langemisest, nii et see on väga oluline võimalus Euroopa vabaduse ja taasühendamise tähistamiseks.
Kõnealune aasta saab olema ka uue Euroopa Parlamendi ja uue komisjoni valimise aasta, nii et meie tegevus 2009. aasta esimesel poolaastal loob meeleolu Euroopa valimisteks. Lissaboni lepingu tõrgeteta rakendamine paneb alusel Euroopa Liidule, mis on võimeline tuleviku väljakutsetega tegelema. Ma loodan, et näeme maailma kõige auahnema süsteemi viimistlemist, mille eesmärgiks on kliimamuutuste probleemiga tegelemine ja energia varustuskindluse tõhustamine. On eriti oluline, et me teeksime seda hiljemalt 2009. aasta esimesel poolaastal, et Euroopa Liit saaks olla valmis andma otsustavat panust ülemaailmsetesse läbirääkimistesse kõnealuse aasta lõpul toimuval Kopenhaageni konverentsil.
Kuid esmalt paar sõna 2008. aasta kohta. Arvestades eelseisvaid institutsioonilisi muudatusi ning eriti praeguse koosseisu ametiaja lõppemist, on komisjon teinud kõik endast oleneva tagamaks, et kolleegium võtab 2008. aasta tööprogrammis sisalduvad uued õigusloomeettepanekud vastu enne 2008. aasta lõppu. Tööprogrammis on kolmkümmend viis õigusloomealgatust. Anname oma parima, et vähendada nende arvu, mis tõenäoliselt leiaksid aset aasta viimastel kuudel, nagu näiteks tarbija lepinguliste õiguste raamdirektiiv, energia maksustamise direktiivi läbivaatamine ning hooajatöötajate ja praktikantide riiki sisenemise ja riigis viibimise tingimuste direktiivid. Selle võimaldamiseks püüame ka igati tagada, et kõnealused ettepanekud esitataks vastavalt ettenähtud ajakavale.
Loodan väga, et parlamendil on võimalik enne käesoleva parlamendi koosseisu volituste lõppemist esitada oma esimese lugemise arvamus kõigi komisjoni tööprogrammist tulenevate ettepanekute kohta.
Tahaksin toonitada, et mis komisjoni puutub, siis meie oleme täiesti graafikus, et esitada kõik väljakuulutatud strateegilised algatused ning seega korrata oma rekordilist 96%-list rakendamismäära, milleni jõudsime 2007. aastal. See on kõrgeim rakendamismäär, mis iial komisjoni töös saavutatud.
Mis puutub aastasse 2009, siis järgib komisjon oma eesmärki saavutada Euroopas tulemusi ja anda kodanikele konkreetseid hüvesid. Keskendume kõige lõpuleviimisele, mida on alustatud meie volituste jooksul ning püüame igati saavutada 2005. aastal määratletud strateegilised eesmärgid ja tegeleda eelseisvate väljakutsetega. See kõik nõuab muidugi tihedat koostööd parlamendi ja komisjoni vahel.
Reformilepingu jõustumine nõuab ka seda, et komisjon teeks mitmeid ettepanekuid selle sätete jõustamiseks ning ma rõhutan siinkohal ettepanekuid, mis tagavad suurema demokraatia Euroopa kodanikele ning nende suurema osaluse, nagu näiteks kodanikualgatus. Soovime eelseisvatel nädalatel ja kuudel parlamendiga arutada, kuidas nimetatud ettepanekuid järgmise aasta esimestel kuudel paremini ellu viia.
Peamised poliitilised prioriteedid, mida komisjon järgmiseks aastaks ette näeb, keskenduvad viiele sambale. Esiteks on jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade edendamine ka edaspidi meie ning uuendatud Lissaboni strateegia eesmärgiks. Samuti jätkame innovatsioonistrateegia rakendamist, Euroopa Teadusruumi süvendamist ja ühtse turu järelkontrolli. Selles kontekstis ootan pikisilmi Euroopa Tehnoloogiainstituudi heakskiitmist - see on üks meie juhtmeetmeid - teisel lugemisel siin täna veidi hiljem ning ma tahaksin täiskogu tänada suurepärase töö eest selle algatuse täideviimisel.
Suurt tähelepanu pööratakse madala heitetasemega ja ressursisäästlikule majandusele ülemineku soodustamisele. Kopenhaageni kohtumine saab olema olulise tähtsusega globaalse kliimamuutuste kokkuleppe saavutamiseks pärast 2012. aastat. Euroopa peab end hästi ette valmistama ja säilitama oma rolli teerajajana kliimamuutuste küsimuses. Tööd tuleb jätkata sellega, kuidas aidata kaasa kliimamuutuste mõjudega kohanemisele.
Globaliseerumise ajajärgul peaksime me püüdma täide viia ühtse immigratsioonipoliitika. Töö selles valdkonnas põhineb immigratsiooniküsimust käsitleval teatisel, mis esitatakse juunis 2008. Samuti keskendame oma tähelepanu kodanikele otsest huvi pakkuvate poliitikate elluviimisele ühtse õigusruumi kaudu, koostades Euroopa vastuse kemikaali-, bioloogilistele ja kiirgusohtudele, Euroopa Liidu tervishoiustrateegia kaudu ning toiduainete ja toodete ohutuseeskirjade energilisema jõustamise teel.
Läbivaadatud ja uuendatud sotsiaalmeetmete kava suunab samuti meie tegevust üldises lähenemisviisis, et panna eurooplased mõistma globaliseerumisest tulenevaid võimalusi ja hüvesid, ning hõlmab liikuvust, integratsiooni, haridust ja mittediskrimineerimist. Kõnealuse sotsiaalmeetmete kava põhiideedeks on juurdepääs, võimalused ja solidaarsus.
Lõpuks liigume oma eesmärgi suunas, milleks on Euroopa rolli konsolideerimine globaalse partnerina. Laienemisläbirääkimised jätkuvad, nagu ka töö Lääne-Balkani riikide ühendamise ja stabiliseerimise nimel. Rakendame naabruspoliitikat ja käivitame tegevuslikud partnerluslepingud Aafrika riikidega ühise Euroopa Liidu ja Aafrika strateegia raames.
Lissaboni lepingu jõustumine suurendab märkimisväärselt Euroopa Liidu välisprofiili. Uue raamistiku elluviimisel on komisjoni tähtsaim ülesanne aidata luua Euroopa Liidu välisteenistust - ja seda kõike aastaks 2009, kui kõigist ajakavadest kinni peetakse nagu me loodame.
Aasta 2009 saab olema oluline ka ELi poliitikate tulevaseks rahastamiseks ettevalmistuste tegemise seisukohast. Praegu käimasoleva eelarve läbivaatamise nõupidamise tulemused aitavad meil teha ettevalmistusi järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks, milleks teeb ettepaneku järgmine komisjon.
Nagu eelmistel aastatel, tehakse iga-aastane poliitilise strateegia raames ettepanek 2009. aasta teabevahetusprioriteetideks. Euroopa Liidu institutsioonide valimistele eelneval ajal püüab komisjon suurendada maksimumini oma koostööd teiste institutsioonidega ja aidata kaasa elavale keskustelule liidu poliitikavaldkondade küsimuses. Iga-aastane poliitiline strateegia on vaid esimeseks sammuks protsessis, mis viib komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi vastuvõtmiseni oktoobris.
Komisjon ootab korrapärast dialoogi parlamendiga 2009. aasta elluviidatavate prioriteetide küsimuses. Mõistan, et parlament kavatseb septembris, paar nädalat enne seda, kui me võtame vastu 2009. aasta tööprogrammi, vastu võtta täiskogu resolutsiooni komisjoni õigusloome- ja tööprogrammi kohta. See resolutsioon järgneb kokkuvõtvale raportile, mis kajastab meie tavapärase dialoogi tulemusi. See peaks meile andma põhjendatud ja poliitiliselt toetatud ettekujutuse sellest, millele komisjon parlamendi arvates peaks keskenduma oma töös ja poliitikas 2009. aastal, seda õigeaegselt tööprogrammi koostamise seisukohast, keskendudes Euroopa lisandväärtusele ja subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete täielikule järgimisele.
Seega on minu tänane sõnum teile järgmine: ma ootan väga võimalust teha teiega koostööd selles 2009. aastale väga olulises programmis. Tegutseme koos, et hoida tegevustempot 2009. aastal, nii et Euroopa ka edaspidi saavutaks konkreetseid tulemusi oma kodanike hüvanguks.
(Aplaus)
Hartmut Nassauer
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra president, komisjoni president, daamid ja härrad, komisjon koostab oma 2009. aasta õigusloomeprogrammi lähtuvalt oma strateegilistest prioriteetidest seoses jõukuse, solidaarsuse, vabaduse, turvalisuse ja maailmas tugevama Euroopaga ning teeb seda meie täielikult toetusel. Nii on 2009. aasta prioriteetideks jätkusuutlik kasv, töökohad globaliseeruval ajajärgul ning ressursisäästlik ja vähe CO2 heiteid tootev majanduspiirkond. Need on õigusloome ühised nimetajad aastaks 2009 ja komisjoni president, tahaksin teile väljendada Euroopa Rahvapartei fraktsiooni (kristlike demokraatide) ja Euroopa demokraatide toetust.
Kui teeksin siinkohal kriitilisi lisamärkusi, läheksid need tõlkes kaduma. Eelkõige tahaksin teile kõigile soovida julgust. Milleks, küsite? Esiteks, järgmine aasta on uue lepingu aasta. Teiseks on see valimiste aasta, mil kodanikud meiega räägivad. Oma sissejuhatuses ütlete, milles uus leping seisneb: riiklike ratifitseerimisprotsesside lõpetamisel võiks Lissaboni leping samuti jõustuda 2009. aastal.
Komisjoni president, miks nii reserveeritult? Miks ei öelda nii: komisjon toetab ihu ja hingega seda uut lepingut, mille hea eestkostja ta juba praegu on, just nagu ta seisab ka teiste kehtivate lepingute eest? Toetage oma seisukohta avalikult, komisjoni president! Näidake teed!
Teiseks: järgmisel aastal pöördutakse kodanike poole palvega ja neid ei huvita niivõrd iga õigusakti detail, vaid üldtulemus, valitud suund. Siinkohal on bürokraatia kärpimine tõesti midagi, mille abil saaksite kindlustada kodanike heakskiitu. Näidake seega uut subsidiaarsuskultuuri! Ärge kammige ühenduse õigustikku läbi enne 2009. aasta lõppu, vaid andke märku enne valimisi järgmisel aastal. Ka selles toetame me teid.

Hannes Swoboda
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra president, härra Nassauer, meie komisjoni president ei ole nii nõrk, tema pihta on lennanud juba palju kriitikanooli. Usun siiski, komisjoni president - kui ma kuulan teie kõnesid ja loen teie antud intervjuusid -, et meie ühiseks eesmärgiks on 2009. aastal samuti jätkata sotsiaalse ja ökoloogilise Euroopa laiendamist globaliseeruvas maailmas.
Te teate, et sotsiaalsed aspektid on meile eriti südamelähedased ning te teate ka, et eriti valmistab meile muret näiteks Euroopa Kohtu otsus Lavali juhtumi asjus. Loodame, et me - parlament ja teie komisjonis - saame selles osas koostööd teha, et kodanikud ei arvaks, nagu meie poolt teatavate raskustega saavutatud sotsiaalset edu ei kõiguta võlts kvantitatiivne konkurents. Pooldame Euroopas kvalitatiivset konkurentsi, konkurentsi, mida peab mõistagi juhtima Euroopa, võttes arvesse keskkonnaprobleeme. Meie kui sotsiaaldemokraatide jaoks on keskne aga sotsiaalne element.
Keskkonnast rääkides, ma tänan komisjoni tehtud ja väga edumeelsete ettepanekute eest. Nagu teie, omame ka meie usku selle maailmajao säästvasse arengusse; säästvus meie kõigi jaoks kehtib ka Euroopa kui tööstusbaasi kohta - mis peab kohandama ja tegelema ökoloogiliste sihtmärkidega ning mille jaoks peavad eksisteerima kohustused ja stiimulid. Koos peame töötama selle nimel, et tagada tulevikus tööstuse ja majanduse suur roll selle maailmajao tootlikkuses - töökohtade huvides -, kuna ökoloogilised sihtmärgid sobivad suurepäraselt Euroopa kui tööstusbaasiga. See on veel üks ülesanne, mille kallal koos tegutsema peame.
Saame nimetatud ülesande täide viia vaid juhul, kui veename ka teisi partnereid - Ameerika Ühendriike, Hiinat ja Indiat - seadma samu ökoloogilisi sihte. Enamgi veel, saavutame edu vaid juhul, kui ulatume oma naabriteni, kui loome oma naabritega ühtse poliitika. Te teate, et me ei ole täiesti rahul paljude väljatöötatud strateegiatega.
Balkani piirkonna küsimuses näiteks tegime hiljuti ettepaneku, et paralleelselt Lissaboni protsessiga peaks eksisteerima ka protsess, mida nimetatakse Ljubljana protsessiks Sloveenia eesistumisega, edendamaks selle piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut, kuna seal esinevat viha ja konflikte saab lahendada ainult Balkanimaade mõistliku majandusliku ja sotsiaalse arengu abil.
Vahemere Liidu kohta, mis praegu on kõigi, ka välisministrite huulil: soovime selles osas komisjonilt selget seisukohta. Olete sellele juba vihjanud, komisjoni president, kuid peate pidevalt selgelt viitama, et me ei võta arvesse ühtki liitu, mis ei hõlma kogu Euroopa Liitu. See peab olema kogukond, mis ei jookse otse Euroopa Liidu keskelt läbi, vaid ühendab Euroopa Liidu Vahemereäärsete riikidega.
Samamoodi peaks arutelu hõlmama ka Musta mere piirkonda ning siin ootame me samuti komisjoni algatusi, kuna asi ei ole loomulikult vaid meie lõunanaabrites - see puudutab ka meie idanaabreid. Ka siin ei saa me pakkuda lühiajalist liikmestaatust, see ei ole võimalik. Võime aga teha ettepaneku koostöö tugevdamiseks nende riikidega ja me ootame rohkem komisjoni algatusi, kui siiani on kehtivatesse dokumentidesse lisatud.
Komisjoni president, te mainisite, et tegemist on ka valimiste aastaga. See on valimiste aasta ja loodetavasti ka reformilepingu jõustumise aasta. Me ei oota, et komisjon sekkuks sel valimiste aastal poliitilistesse aruteludesse, kuid me loodame komisjonilt kuulda selget visiooni selle kohta, kuidas see Euroopa peaks tulevikus funktsioneerima ökoloogilise ja sotsiaalse Euroopana. Loodame, et komisjon teeb selgeks, et tema hääl on vali - kaasa arvatud dialoogis meie partneritega. Vaid siis, kui räägime USA, Hiina ja teiste riikidega valjul häälel on meil võimalik kinnitada oma kodanike huvisid.
Valimiste aastal tahame tugevat komisjoni, kes omab visiooni homsest Euroopast!
Diana Wallis
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, arvan, et peaksin edastama oma fraktsiooni kiidusõnad poliitilise strateegia kohta, mille president Barroso esitas, nagu ta ise ütles, selleks oluliseks ja väljakutseid esitavaks aastaks. Komisjon on välja töötanud strateegia, mis on hea poliitiliselt, finantsiliselt ja juhtimisalaselt ning on vältinud seda, mida me minu kodumaal mõnikord nimetame "koosseisu volituste lõppemise tõveks”.
Loomulikult peame mingil määral keskenduma puudustele, kuid kuulates härra Nassauerit, nimetaksin neid puuduste asemel pigem erinevusteks olulistes küsimustes, kui nii võib öelda. Muidugi on olemas volituste lõhe ületamise küsimus. Kui vaatan siseturu piirkonda, siis jäävad silma sellised probleemid nagu Euroopa patent, patsientide liikuvus ja Euroopa eraäriühinguõiguse projekt. President Barroso mainis neist võib-olla ühte-kahte, kuid me peame olema veendunud, et need järgmiste volituste ajal läbi viidaks, kuna need on siseturu oluliseks osaks. Selles osas oleksin võib-olla tahtnud näha konkreetsema motiivi kujunemist seoses vajadusega selle järele, mida mina nimetaksin meie kodanike finantsjulgeolekuks maailmas, kus me teame, et hetkel valitseb finantskaos ja kus inimesed ei ole kindlad tuleviku suhtes - mis on võib-olla selles suhtes aktuaalsem.
Loomulikult on kõnealune aasta ka lepingu rakendamise aasta ja kuigi me saame tervitada, ja ma tervitangi dokumendi keskendumist rakendamisele - ja minu arvates on mõte tulevikus liikmesriikidega koostöö tegemisest seaduste rakendamise tagamiseks kõikjal palju rohkem koordineeritult suurepärane -, oleksin eelistanud näha dokumendis midagi selle õigusakti kohta, mis saab olema nii keskne meie kodanikele, kodanikualgatuse kohta, kuid president Barroso ennetas mind, mainides seda täna hommikul, nii et sellega on kõik korras. Aga see on keskse tähtsusega ja me peame olema kindlad, et komisjon esitab õigusaktid sellega tegelemiseks. Samuti peaks võib-olla tähelepanu pöörama suhtele riikide parlamentidega.
Järgmiseks, lühidalt seoses välissuhetega, kas saaksime ülevaate välissuhete, energia ja kliimamuutuse - kõigi nimetatud küsimuste osas? Me teame, et komisjon arutleb nende üle. Need on prioriteetse tähtsusega, mitte ainult Arktikas, vaid ka maailma teistes piirkondades.
Brian Crowley
fraktsiooni UEN nimel. - (GA) Härra president ja härra komisjoni asepresident, toetan täielikult Euroopa Komisjoni poliitilist tööprogrammi järgmiseks aastaks. Kõnealuse programmi eesmärgiks on arendada Euroopa majanduslikku ja poliitilist tegevust. Tööprogramm edendab Euroopat ja asetab esikohale Euroopa inimeste huvid. Toetan väga programmi esimest poliitikameedet: tööhõive ja arengu edendamist Euroopa Liidus.
Ajal, mil liigume lepingu ratifitseerimise aasta suunas, rõhutame meie, kes me toetame Iirimaal selle lepingu ratifitseerimist referendumi teel, seisukohta, et Euroopa peab muutuma efektiivsemaks, et on ülioluline, et me taipaksime, et lepingud, mida kohaldati kuue, kümne või viieteistkümne Euroopa riigi suhtes, ei kehti enam 27 riigiga Euroopa Liidu suhtes. Eriti tahame toonitada innovatiivsuse, teadustegevuse ja tehnoloogia arendamise vajadust, et luua Euroopale 21. sajandil dünaamilist uut majandust.
Iseäranis rõõmus olen ma selle üle, et komisjoni president ja volinikud ei kaasanud 2009. aasta poliitilisse strateegiasse kõike. Lihtne oleks öelda, et teeme nii palju asju, kuid selle asemel keskendub strateegia põhilistele olulistele valdkondadele nagu juba mainitud kliimamuutused ning Euroopa partnerina maailmas ja tegutsejana maailmas - eriti kui me vaatame riske ja ohte maailmas, mis täna meie ees seisavad, seda mitte ainult Lähis-Idas, mitte ainult Aafrikas, vaid isegi Lõuna-Ameerikas, kus möödunud nädalal võisime näha, kuidas pinged nii kiiresti tekkida võivad. Tegelikult on vaja stabiliseerivat jõudu, mida Euroopa Liit maailma tasandil pakkuda suudab.
Lõpuks peab Euroopa Liit täielikult toetama tegevust, mida on vaja ebaseaduslike narkootikumide impordi, inimkaubanduse ja eriti inimeste elude austamise vähenemisega võitlemiseks. Võite olla kindlad, et meie, ja minu partei Fianna Fáil Iirimaal, teeme tublisti tööd lepingu ratifitseerimise eesmärgil, et aidata kaasa Euroopa arendamisele tulevikus.
Eva Lichtenberger
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra president, komisjoni president, daamid ja härrad, iga-aastase strateegiaga on meil võimalus valida kahe suuna vahel. Esimene oleks maksimaalne selgus ja järjepidevus avalduste ja finantstegevuse vahel. See oleks iseäranis kohane valimiste aastal, kuna me tõesti lubame, et me - ma tsiteerin - "seame kodaniku esikohale". Kodanikud on selguse ära teeninud.
Komisjon aga on kahjuks valinud teise suuna, nimelt jääda opositsiooni katmiseks nii üldiseks kui võimalik. Esiteks on kontekst iseenesest huvitav. Me peame eeldama, et Lissaboni strateegiat rakendatakse. Käes on valimiste aasta ja aasta, mil Euroopa on ka väga ulatuslikult rahvusvaheliselt pühendunud kliima kaitsmisele. Kahjuks on siiani sõnadele järgnenud vaid vähesed teod ja ka seda ei ole strateegia piisavalt selgitanud.
Kui jääme kõhklevale seisukohale praktiliste meetmete osas, nagu me seda oleme näiteks autode heitkoguste küsimuses, siis on kaalul Euroopa usaldusväärsus ja me ei saa seda pikemas perspektiivis lubada rahvusvahelisel tasandil aruteludes oma partneritega kliimakaitseküsimuses. See on negatiivseks näiteks meie järeleandmisest laiaulatuslikule lobitööle, nagu see juhtus heitkogustega kauplemise süsteemi rakendamisega lennuliikluses, kus me oleme samuti toiminud liialt kõhklevalt ja mitte nii energiliselt kui vajalik, ning kus meil ei ole seega õnnestunud kehtestada vajalikke meetmeid lennuliikluse poolt kliimale tekitatud kahjude vähendamiseks vajalikul määral.
Samuti eksisteerib konflikt auahnete eesmärkide ja teadustegevuse tegeliku rahastamise vahel. Kui räägime ühelt poolt uutest energiaallikatest, kuid teisalt ikka veel teadusuuringuteks ettenähtud vahendite lõviosa suunamisest tuumaenergiasse, ei saa kõnealust konflikti lahendada, ega saa me sellisel juhul oodata jätkusuutliku lahenduse leidmist, sest siin ei ole mingisuguseid võimalusi täiesti kooskõlastatult investeerimiseks.
Minu arvates puudub selles strateegias selge kohustus rakendada liikmesriikides ühenduse õigust. Siin on liiga vähe mehhanisme, liiga vähe austust seaduse vastu. Tegelikult on just vastupidi: me teeme uusi plaane enne olemasolevate rakendamist. Tahaksin siinkohal teile meenutada energia tegevuskava.
Kui kodanikud on meie jaoks nii olulised nagu te õigesti toonitate, siis peaksid nende kaebused muu hulgas, nagu ka referendumivõimalus, olema siin täiskogus meie tähelepanu keskpunktiks.
Helmuth Markov
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DE) Härra president, komisjoni president, meil on ikka veel praktiline 2009. aasta tööprogramm, mille kohta me märkusi teha saame. Samas on ilmne, et eelseisval aastal ei ole komisjoni poliitilisse strateegiasse oodata mingeid ulatuslikke strateegilisi muudatusi.
See ütleb järgmist: komisjon tahab parandada oma teabevahetusülesannet, levitada Euroopa ideed ja tõsta kodanike teadlikkust Lissaboni lepingust. Kas reformilepingu küsimuses korraldatav referendum ei oleks õige viis kodanike kaasamiseks sellesse protsessi? Kas te tõesti usute, et hääletajate arv suureneb, kui te ka edaspidi ainult räägite, kui suurepäraselt kehtiv poliitika toimib ja et me peame seega lihtsalt jätkama olemasolevate kontseptsioonide järgimist?
Tegelikkuses kogevad paljud inimesed sotsiaalse turvalisuse vähenemist, palgatasemete stagneerumist, tööhõiveõiguste tõsist kärpimist, kohaliku ühistranspordi, tervishoiuteenuste osutamise, energia- ja veevarustuse, hariduse ja lapsehooldusteenuse baashindade tõusu - kõike seda ajal, mil suurte ettevõtete kasum kasvab ja nimetatud ettevõtted samaaegselt oma asukohta muuta ähvardavad. Komisjon räägib elukestva õppe tähtsusest tööhõive seisukohast, kaitstud paindlikkuse tähtsusest - nii et ma pean sageli imestama, kus on peidus see turvalisus, kui komisjon teeb õigusakti ettepanekuid.
Komisjon kirjutab konkurentsivõime tugevdamise vajadusest ja räägib siin uuesti eriti nendest, kes juba niigi tugevad on, kes on vabastatud maksudest - teisisõnu, sotsiaalsest vastutusest. Te viitate sellele kui halduskuludele. Samas aga, kui me tahame omada sotsiaalseid, ökoloogilisi ja tarbijaid kaitsvaid norme, tuleb ka nendes kokku leppida ja neid rakendada! Ma ei näe kuskil teie strateegias mõtet, et võib-olla Lissaboni strateegia üldine kontseptsioon, liberaliseerimise ja privatiseerimise kontseptsioon ei toimi lihtsalt paljudel juhtudel suurema osa inimeste huvides ning eriti mitte avalike teenuste sektori huvides.
Välispoliitika- ja väliskaubandussektor toonitab Euroopa tähtsat rolli maailmas rahu, julgeoleku ja stabiilsuse osas ning räägib mitmepoolsuse ja partnerluse prioriteetsusest. Teie dokument väidab, et Doha läbirääkimiste voor on jätkuvalt üks prioriteetidest. Samas ei sisalda see midagi, mis näitaks, kuidas EL soovib kaasa aidata läbirääkimiste edule. Selle asemel rõhutatakse juba tuttavaid regionaalseid ja kahepoolseid vabakaubanduslepinguid, mis sel põhjusel on vaevalt mingiks edusammuks, kuna nad lihtsalt ei vasta arenevate ja esilekerkivate riikide esitatud nõudmistele.
Lisaks on globaalse Euroopa väliskaubandusstrateegia puhtalt strateegia Euroopa kontsernide väliskaubanduse edendamiseks, mis hoolivad väga vähe regionaalsest ja säästvast majanduslikust, sotsiaalsest ja ökoloogilisest arengust partnerriikides. See ei sisalda sõnagi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde) kohta, samas imestate, miks Hiina-sugused riigid osutavad vastupanu dumpingumeetmete näol. Te isegi tahtsite lõpule viia suures osas ebaadekvaatsete dumpinguvastaste instrumentide tühistamise!
Komisjon räägib tegevusvõimsuse ja konfliktide haldamise suutlikkuse parendamisest kolmandates riikides. Pärast kõike äsjaöeldut küsiksin teilt järgmist: kas poleks tunduvalt mõistlikum võidelda ka sotsiaalsete ja kindlasti ka majanduslike kriisi- ja konfliktipõhjuste vastu?
Muutke oma strateegiat, nii et me saaksime Euroopa Liidule võita kodanike toetuse!
Godfrey Bloom
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Härra president, mulle meeldib siin reguleerimisvabrikus käia. See on nii lõbus. Heitsin just pilgu pealkirjadele komisjoni iga-aastases poliitilises strateegias ja see algab "majanduskasvu ja tööhõivega". Tõtt öelda oleks siin tunduvalt parem majanduskasvust ja töökohtadest kõneleda, kui vähemalt rohkem kui 1% sellest täiskogust omaks mingitki kaubanduskogemust.
Ma olen ettevõtja ja ma saan aru nii majanduskasvust kui tööhõivest. Kahjuks on nii, et mida rohkem te reguleerite, mida rohkem te õigusakte koostate, seda vähem tõenäoliselt suudate te aidata kaasa majanduskasvu ja töökohtade loomisele, ja sellepärast on SKP kasv Euroopas uskumatult masendav ja see levib ka mujal maailmas - Hiinas, Indias, subkontinendil. Meile teeb ära isegi Põhja-Ameerika. Nii pakun ma välja, et kui me soovime majanduskasvu ja töökohti, peaksime inimesed rahule jätma ja laskma neil siitpoolt sekkumata tegutseda.
Jätkusuutlik Euroopa? Paeluv, kas pole? Me räägime globaalsest jalajäljest, räägime igasugu mõttetusi vaatamata asjaolule, et maakera ei ole tegelikult 10 aasta jooksul soojenenud - kogu teadus kaob tuulde. Kui keegi sooviks heita tõsise pilgu globaalsele teadusele ning globaalsele soojenemisele ja kliimamuutustele, siis näeksid nad, et tegelikult kõige enam asjast teadlikud ja poliitiliselt erapooletud teadlased on veendunud, et tegelikult on meie planeet aastaks 2050 jahedam, mitte soojem. Kuid see ei sobi meie plaanidesse, on ju nii? Sest meile meeldib maksustada ja meile meeldib reguleerida.
Seejärel heidame pilgu juhitud rändele. Tule taevas appi! Inglasena võin teile öelda: juhitud ränne? Möödunud aastal saabus meie tillukesse ülerahvastatud riiki miljon inimest. Palun, palun, palun, kas see täiskogu ei tuleks kord juba mõistusele!
Frank Vanhecke
(NL) Minu arvates lähevad asjad väga halvasti juba komisjoni 2009. aasta poliitilise strateegia sissejuhatuse alguses. Räägin ühest peamisest seal esitatud ideest, tsiteerin: "seame kodaniku esikohale". Sellega raputatakse haavale soola peale, nagu öeldakse. Lõppude lõpuks ei sea Euroopa Komisjon kuskil Euroopa kodanikke esikohale ega näita kuskil nende vastu austust üles.

Mis on Euroopa Komisjon? Lõppkokkuvõttes on see pelgalt asutus, mis koosneb poliitiliselt määratud ja äärmiselt piiratud demokraatlike volitustega ametnikest, kes kuuluvad Euroopa tippametnike kitsasse ringi ja kes arvavad, et teavad kõike kodanikest paremini ning usuvad, et oleks parem, kui väidetavalt üldsuse huvides nad kõik ise ära otsustaksid, minnes mööda isegi kodanikest, keda nad näiliselt austavad.
See on see demokraatlik puudujääk, millest kõik räägivad, kuid keegi midagi ei tee. Kui kodanikud tõesti esikohal oleksid, nõuaks komisjon kodanikega nõu pidamist, iseäranis selliste eriti oluliste küsimuste osas, mis praegu arutamisel on. Millal lubatakse kodanikel avaldada oma arvamust uue, maskeeritud Euroopa põhiseaduse kohta? Madalmaade ja Prantsusmaa kodanikud avaldasid oma arvamust suhteliselt hiljuti, kuid on selge, et Euroopa Komisjon ei sea neid kodanikke esikohale.
Millal lubatakse Euroopa kodanikel avaldada arvamust hukatusliku immigratsioonipoliitika osas, mida Euroopa tippametnikud neile peale suruvad? Millal lubatakse neil kodanikel vastu võtta omaenda otsuseid ja tunda rõõmu oma arvamuse austamisest eluliselt tähtsates küsimustes, nagu seda on Türgi, mitmes mõttes islamiriigi ning igas mõttes Euroopasse mittekuuluva riigi võimalik ühinemine meie Euroopa Liiduga? Ainus kord, mil EL kodanikud esikohale seab on siis, kui asi puutub maksude maksmisse Euroopa tippametnikele ja poliitikatesse, mida need privilegeeritud isikud kodanikele neid kõrvale jättes peale suruvad. Sellisel juhul julgege vähemalt öelda, et Euroopa ei saavuta kunagi demokraatlikku ühtsust.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
(ES) Härra president, välistegevust peaks 2009. aastal märkima kaks olulist asjaolu: esmalt uue lepingu jõustumine, mis ühelt poolt kehtestab uue institutsioonilise raamistiku, milles parlament, komisjoni president, soovib mängida oma õiguspärast rolli, ning teiselt poolt välisteenistus, mis peaks meie arvates asuma komisjonis ja mida nõukogu ei tohi alla neelata.
Seda kõrvale jättes on kõik komisjoni esitatud prioriteedid õiged: laienemine, suhted Venemaaga inimõigustele tuginedes, ning energiavarustuskindlus; stabiliseerimis- ja assotsiatsioonipoliitika Balkanimaades ja Kosovo puhul, naabruspoliitika Barcelona protsessi ja Vahemere Liiduga, mille esitab ELi eesistujana Prantsusmaa.
Lisaks veel olukord Kesk-Aasias, konfliktid Iraanis, Iraagis, Afganistans ja Pakistanis. Härra president, me saame näha arengut suhetes Hiina, India ja Aasia riikidega, mis on õigesti sätestatud komisjoni ettepanekus; olukord Lähis-Idas, mille osas Euroopa Parlament tingimusteta toetas komisjoni ettepanekut Pariisi konverentsil.
Sellele lisaks on küsimuseks strateegiline partnerlus Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse Ookeani riikidega, ning ei tohi unustada ka suhteid Ladina-Ameerikaga, mille suhtes me loodame, et Lima tippkohtumisel jõutakse järeldustele õigeaegselt, et sõlmida assotsiatsioonilepingud Mercosuriga, Andide Ühenduse ja Kesk-Ameerikaga.
Komisjoni president, EL peab ellu viima tõsise, efektiivse ja elluviidava välistegevuse ning kõnelema rahvusvahelistes organisatsioonides ühel häälel. Me ei saa lubada enda nägemist Rahvusvahelise Punase Ristina, mille eesmärgiks on kanda suurte kaasaegsete kriiside kulud. EL peab rahvusvahelisel tasandil toimima kaalukalt globaalse tegutsejana, kooskõlas oma majandusliku, kaubandusliku, finantsilise ja tööstusliku kaaluga. Komisjoni president, teil on kõnealuses programmis meie toetus.
Catherine Guy-Quint
(FR) Härra president, volinik, oleme lõpuks jõudnud 2009. aasta poliitiliste prioriteetide protseduuri algatamiseni. See on tähtis samm, sest tulekul on mitmeid muutusi - uus koosseis, lepingu rakendamine - ja samuti märgib see parlamendi uut reageerimisviisi komisjoni iga-aastasele poliitilisele strateegiale, kuna me oleme otsustanud, et eelarvekomisjoni asemel võtavad sõna pigem fraktsioonid.

Euroopa Parlamendi sotsialistide fraktsiooni poliitilised valikud on selged ja need on juba ka esitatud: need pooldavad sotsiaalset Euroopat. Nad tahavad Euroopat, mis teeks prioriteedi võitlusest kliimamuutustega; samuti tahavad nad Euroopat, mis toetaks ühtset välistegevust. Nähes, et komisjon tahab suurendada ELi panust julgeolekusse ja stabiilsusesse rahvusvahelisel tasandil, imestan ma: kust me küll selleks raha leiame? Kuidas me selle vagatseva soovi ellu viime? Kui me samal suunal jätkame, paneb nõukogu meid alusetusse olukorda nagu igal aastal: kus tuleb valida, milline maailma piirkond ohverdada.
Meie neljandaks prioriteediks on meie kodanikud. Komisjon ütleb meile, et 2009. aasta tuleb kodanikud esikohale seada. Selleks on viimane aeg, sest meie poliitiline projekt ei saa ka edaspidi jääda inimestest nii kaugele. Peame seega tõhustama nii oma teabevahetust kui suhtlust, kuid kus on selleks vajalikud vahendid? Üks on selge: puudu on eelarvevahenditest! Olemasolevatest piiridest on juba räägitud ja meie eelarvekomisjonis ei tea nüüd, kuidas neid prioriteete rahastama hakatakse. Me ei taha uute prioriteetide rakendamiseks ohverdada vanu. Mida te kavatsete ette võtta? Euroopa on kiiresti vaja välja tuua sellest eelarvelisest ja administratiivsest segadusest. Poliitiline maailm muutub väga kiiresti ja meie siin Euroopas pakume välja ideid, kuid meil ei ole kunagi õnnestunud vastu võtta vahendeid nende pragmaatiliseks rakendamiseks nii parlamendi poliitilistes ootustes kui ka oma kodanike huvides.
Adina-Ioana Vălean
Härra president, käesoleva aasta lõpuks oleme komisjonilt saanud kaks aruannet töötajate vaba liikumise kohta - ja ma oletan, et komisjon teeb tõenäoliselt liikmesriikidele ettepaneku lõpetada üleminekumeetmete kohaldamine uutest liikmesriikidest saabuvatele töötajate suhtes - ning teise ettepaneku kodanike vaba liikumise direktiivi rakendamise kohta, ning me saame näha, kuidas paljud liikmesriigid saadetakse selles küsimuses Euroopa Kohtusse.
Kõik hirmud, mis valitsesid 2004. aasta laienemisega sätestatud üleminekuperioodi korra osas hakkavad nüüd kaduma. Ei eksisteeri majanduslikku turvalisust või demograafilist põhjust tööpiirangute säilitamiseks veel viie aasta vältel. Vastupidi, vajame vaba Euroopa tööturgu, et näidata Euroopat mudelina, partnerina ja juhtiva jõuna maailmas. Reguleerime ligipääsu oma tööturule kolmandate riikide kodanike jaoks. See on piisavalt õiglane ning äärmiselt teretulnud. Kuid esmalt peaksime lahendama omaenda probleemid. Töötame välja sidusa ja ühtse töötajate vaba liikumise poliitika ELis.
Kui me tahame järgida EÜ asutamislepingutes sätestatud põhivabadusi ja kui meil on tõsine kavatsus Lissaboni strateegia ellu viia, siis on saabunud aeg tühjade sõnade lõpetamiseks ja tõeliste tegude tegemiseks.
Lõpuks tahaksin lisada, et algusest peale näidati sellele komisjonile rohelist tuld kodanike põhiõiguste käsitlemiseks ning ma ootasin väga, et näeme antud küsimuses järgmise aasta kavas midagi väga erilist.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Härra president, aasta 2009 on Euroopa jaoks suurenenud väljavaadete, Lissaboni strateegia pakutavate väljavaadete aasta. See on ka aasta, mil loodame tänu uue Euroopa Parlamendi valimistele saavutada ka Euroopa suurema ühtsuse.
Nagu härra Barroso mainis, tähistame kõnealusel aastal 20 aasta möödumist Berliini müüri langemisest. Kas tohin kasutada võimalust ja meenutada teile, et see müür langes Varssavis. Samuti tähistab see 2009 viie aasta möödumist endiste kommunistlike riikide ELiga ühinemisest. See ühinemine ei ole alati olnud täiesti ühtlane: Poola talunikud võistlevad siiani vana ELi talunikega ebaühtlaste tingimuste alusel.
Sellest hoolimata usun, et aasta 2009 kaotab meie riikide vahel valitsevad erinevused, vähemalt psühholoogilisel tasandil, ning suurendab ühtsustunnet ja ELi mõju.
Jens-Peter Bonde
Härra president, kasutan oma sõnavõttu, et teha ettepanek reformida viisi, mil me tegeleme iga-aastaste programmidega. Siiani ei ole riiklike parlamentide ja Euroopa Parlamendi valitud liikmetel olnud mingit sõnaõigust. Iga-aastase programmi algatavad ja võtavad vastu komisjoni mittevalitud liikmed. Liikmesriigid koordineerivad oma prioriteete muutuvate eesistujate tööprogrammide põhjal. Me arutleme mõlema üle, aga me ei muuda midagi. Me ei esinda oma valijaid selles väga tähtsas eesmärke seadvas tegevuses.
Selle asemel peaksime järgmiseks aastaks nõudma ühtset tööprogrammi kõigile institutsioonidele. Komisjon võiks koostada üksikasjaliku ettepaneku, mille lisadesse kuuluksid kõik õigusakti ettepanekud, mida nad kavatsevad esitada, kaasa arvatud nende õiguslik alus. Seejärel peaksid liikmesriikide parlamendid sellega tegelema oma sektorikomisjonides esimesel lugemisel, siis oma Euroopa asjade komisjonides ja lõpuks täiskogudes.
Liikmesriikide parlamendid peaksid kohtuma COSACis ja tööprogrammi ametlikult vastu võtma. Parlament peaks korraldama omaenda lugemised ning seejärel valitsetaks Euroopa Liitu alt üles, mitte ülevalt alla suunal. Seda juhiksid meie rahvaste valitud esindajad, mitte riigiteenistujad ja lobitöö tegijad suletud uste taga.
Programmi vastuvõtmisel saaksid liikmesriikide parlamendid siis algatada konkreetsete "subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse" ettepanekute lugemise ja otsustada õigusliku aluse üle. Seejärel võtaksid asjaajamise üle Euroopa institutsioonid ning kõik õigusaktid oleks võimalik vastu võtta - nii nõukogus, liikmesriikide 75%-lise toetusega kui Euroopa Parlamendis tavapärase häälteenamusega. Siis oleks Euroopa demokraatia - Machiavelli ja Mussolini ideede segu asemel, millele me täna toetume.
Luca Romagnoli
(IT) Härra president, daamid ja härrad, 2009. aastaks kavandatud põhitegevusi võib peamiselt toetada, kui asi puutub Lissaboni strateegia tagatavasse majanduskasvu ja töökohtadesse. Muidugi on siseturu ja konkurentsi küsimuses punkte, mida ma pooldan. Samuti on väärtuslikke punkte jätkusuutliku Euroopa küsimuses.
Kahjuks tuleks ühtne viisapoliitika täiesti hüljata, kuna lisaks sellele, et antud poliitika on kodanikuvastane, ei kuulu see minu arvates ka absoluutselt selle parlamendi volituste piiridesse ega selle raamesse, millised meie kavatsused olema peaksid. Ka olen igati vastu laienemisele nii, et ELi liikmeks saaksid Horvaatia ja Türgi, samuti sellele osale, mis räägib Kosovost, mille suhtes on mul juba olnud võimalus kritiseerida rahvusvahelise õiguse eiramist, mis leidis aset, kui tunnustati Kosovo iseseisvumist suveräänsest riigist. Sel põhjusel hääletan poliitilise strateegia vastu.
László Surján
(HU) Härra president, komisjoni president, me tervitasime komisjoni poliitilist strateegiat lootuses, et see ka jõustatakse. Sellele on üks võimalik takistus: rahaline piirang. See võib raskendada uute asjade kohaldamist. Liikmesriikide valmisolek oma panuse andmiseks on langenud vähem kui 1%-ni, tulemusega, et vahendid uute ideede rahastamiseks peavad pea täielikult pärinema olemasolevate vahendite ümberjagamisest. Ärme aga teeme seda, enne kui uurime korralikult hetkel toimivaid programme. Uurime, kus me oma raha eest rohkem saame ja kus vähem. Ärme laseme lobistidel enda eest otsustada.
Parlamendireformi osana on tekkimas uut tüüpi koostöö erikomisjonide ja eelarvekomisjoni vahel. Selle üheks näitajaks on, et eraldiseisvate programmide kulude põhjendatust ja kasulikkust on nüüd võimalik lahata üksikasjalikumalt. Kuigi see võib olla valus otsus, on mõistlikum teatud programmid nende alarahastamise asemel lõpetada või nendega üldse mitte alustada. Napp investeerimine on mõttetu raharaiskamine. Komisjon, nõukogu ja parlament peavad tegutsema kooskõlastatult tagamaks, et lubatakse ainult selliseid programme, mida piisavalt rahastatakse ja mis suudavad tõelisi tulemusi anda. Parlament ootab selle aasta poliitilist strateegiat, olles valmis selliseks kooskõlastatud tegevuseks. Tänan teid tähelepanu eest.
Véronique De Keyser
(FR) Härra president, komisjoni teatises räägiti palju välistegevusest, aga mina tahaksin sellest veelgi rääkida. Rubriik nr 4 on loomulikult alarahastatud. Kahjuks peame tõesti maksma rohkem Palestiina ja Kosovo jaoks. See on aga tähelepanek, mitte strateegia.
Oleksin näiteks tahtnud teada, millised poliitilised tingimused on vajalikud selleks, et abi oleks tõhus; mitte ainult nähtav, vaid ka tõhus. Kuidas saaksime me finantsinstrumente kasutada, et muuta Euroopa pehmeks jõuks, mida ei saa eirata, mis on demokraatlikuks eeskujuks ja mitte lihtsalt rahakassaks? Kuidas me kasutame konditsionaalsust?
Neid küsimusi, kuigi olulisi, ei käsitleta. Üks näide, ja see pole sugugi ainus, on selline, et mitte kunagi varem ei ole me maksnud Palestiinale nii palju raha, samas ei ole Gaza inimesed alates 1967. aastast veel nii vaesed olnud ning Lähis-Idas, kus me lõhutut lihtsalt uuesti üles ehitame, valitseb vägivald.
Mida me siit õppida saaksime? Kuni Euroopa välispoliitika ja selle finantsinstrumentide vahel ei eksisteeri täielikku kooskõla, kusjuures instrumendid teeniksid poliitikat ja mitte vastupidi, ei saa Euroopast kunagi sellist maailmatasemel tegutsejat nagu ta olla soovib ja selles osas leian ma, et komisjoni teatises on vajaka ambitsioonidest.
Ingeborg Gräßle
(DE) Härra president, nõukogu eesistuja, daamid ja härrad. Ma eeldan, et täna toimub poliitilise strateegia arutelu viimast korda sellises vormis, sest Lissaboni leping sisaldab uut mudelit. Vähemalt selles täiskogus on kava seega juba paigas ja ma ootan juba väga seda uut mudelit, kuna see tähendab, et me saame sellesse väga olulisse arutelusse kaasata ka nõukogu volitused.
Lubage mul seega viimast korda teha mõned märkused eelarvekontrolli seisukohast ning esitada mõned lisaettepanekud kooskõlas härra Nassaueri seatud tooniga. Hetkel peame me komisjoniga ulatuslikke arutelusid ühenduse finantshuvide kaitsmise küsimuses ning komisjon on selles osas teinud märkimisväärseid pingutusi. Oleksime tahtnud näha, kas need märkimisväärsed pingutused - mille eest me tänulikud oleme ja mida ma vajame - leiaksid tee ka iga-aastasesse programmi. Töö, mida teha olete lubanud, oleks samuti sellele kaasa aidanud.
Meil on vaja uusi meetodeid ebaseaduslikult makstud vahendite tagasisaamiseks ja samuti vajame tihedamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel. Kõik see on väga muljetavaldav programm härra Barroso komisjonilt. Meie ettepanek oleks tulnud ka seega kaasata komisjoni iga-aastasesse programmi. See oleks programmile kasu toonud ning see veenaks meid, et see on just nii tähtis kui te praegu väidate.
Alain Hutchinson
(FR) Härra president, komisjoni president, volinik, kui asi puudutab ELi seisukohta maailmas, siis jagab Euroopa Parlamendi sotsialistlik fraktsioon komisjoni soovi jätkata 2006. aasta alustatud tööd ELi tegevusviisi tõhustamiseks. Meenutan siinkohal, et käsitleda on veel vaja paljusid valdkondi, ükskõik kas asi on siis arengu enese määratlemises, kooskõlas ELi eri poliitikavaldkondade vahel, annetajate vahelises koordineerimises või tegevuste vastastikuses täiendavuses.
Majanduspartnerluslepingute osas tahaksin teile meenutada, et meie, Euroopa Sotsialistid usume, et on väga tähtis vaadelda neid lepinguid peamiselt arengu seisukohast, või teisisõnu, sellest vaatenurgast, kas nad suudavad märkimisväärselt parandada inimeste elu AKV riikides. On oluline, et komisjoni 2009. aasta strateegia oleks selles suhtes täiesti mõistetav. Hetkel aga ei tundu see nii olevat.
Me kõik teame ka, et on vaja lisavahendeid kaasnevate meetmete rahastamiseks, mille eesmärgiks on korvata majanduspartnerluslepingute negatiivset mõju - ja seda ei peaks ma teile meelde tuletama - maailma vaeseimatele riikidele. Loodame, et komisjon ütleb, kust need vahendid tulevad.
Samuti tunneme kahetsust, et komisjoni dokument ei sisalda mingeid konkreetseid ettepanekuid millenniumi arengueesmärkide rakendamiseks enne 2015. aastat. Kas see on nii tänu ambitsioonide puudumisele antud valdkonnas või sellepärast, et aasta 2009 märgib radikaalset muudatust Euroopa arengupoliitika paradigmas?
Lisas viitab komisjoni märkus ka Aafrika ja ELi ühise strateegia esimese tegevuskava rakendamisele. Meil on selle üle hea meel ja arvame eriti, et komisjon peaks tõesti tegema kõik mis võimalik, et uue strateegia raames tehtud esimesed sammud vastaksid nende miljonite Aafrika meeste ja naiste õiguspärastele ootustele, keda kõnealuse strateegia edu otseselt mõjutab.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni regionaalpoliitika koordinaatorina lähen ma 2009. aastale vastu suurte lootustega. Miks nii? Sest nende uute programmide rakendamine kõigis piirkondades, kõigis liikmesriikides, on nüüdseks aset leidnud juba 2007. aastast alates. Mis on selgunud? Esiteks saame rääkida uuest ühtekuuluvusest ning vahendeid kulutatakse ulatuslikumalt kui varem piirkondadele ja linnadele, Lissaboni strateegiale, majanduskasvule ja töökohtade loomisele. Samuti on selgunud, et me teeme edusamme innovatsioonivaldkonnas, kus investeerimine teadustegevusse ja innovatsiooni on enam kui kahekordistunud.
Tõesti, möödunud nädalal Ljubljanas tegid volinikud Hübner ja Potočnik selles küsimuses teatavaks äärmiselt meeldivad näitajad. Seega saame rääkida vaiksest revolutsioonist nende vahendite kasutamisel - see on midagi, mis tuleb avalikustada. See annab meile võimaluse suuresti parandada suhtlust - parandada suhtlust kodanikega 2009. aastal, mis on ühtlasi ka valimiste aasta. Selle teevad võimalikuks tuhanded projektid, mida rakendatakse erinevates majandus- ja ökoloogiavaldkondades. Selle regionaalpoliitika, selle uue ühtekuuluvuspoliitika eiramine, mis oleks nii oluline kodanikega suhtlemise seisukohast, oleks ELi jaoks möödalastud võimalus.
Göran Färm
(SV) Härra president, rootslasest liikmena, kellel on kogemusi ametiühingute liikumises, tahaksin alustuseks toetada Hannes Swoboda öeldut: kui me eirame asutamislepinguga kokkusobimatu Lavali otsuse kritiseerimist, peab komisjon selgeks tegema, et teenuste vabaturg ei ohusta ametiühingute liikumise õigust tegutseda sotsiaalse dumpingu vastu. Tahtsin selle lihtsalt välja tuua, kuna see on antud kontekstis oluline.
Mis puutub 2009. aasta poliitilisse strateegiasse, siis on selge, et me peame tõsiselt hakkama arutama pikaajalise eelarve vahekokkuvõtte üle. Teatud valdkondades aga ei saa sellega minu arvates oodata; me peame prioriteetide muutmisega alustama kohe, 2009. aasta eelarves.
Pean iseäranis silmas kahte valdkonda. Esimene on kliima. Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni eelarveraportöörina ei arva ma, et piisab sellest, kui kuulutame energia poliitiliseks prioriteediks. See peab avaldama mõju ka eelarveprioriteetidele. Me peame näitama, et Euroopa on tegelikult valmis tegema konkreetseid panuseid, isegi kui need maksavad raha. See võib tähendada konkreetsete olukordade käsitlemist kaasaegse energia- ja keskkonnatehnoloogia osas. See võib tähendada struktuurifondide kasutamise või seitsmenda raamprogrammi muutmist, kuid teha on vaja palju.
Teine valdkond, mida mainida tahan, on Balkanimaade lääneosa, eriti Kosovo. Uue olukorra taustal peame lihtsalt välja töötama pikaajalise strateegia oma tööks Balkani lääneosas. Ei ole mõistlik omada nii jäika eelarvemudelit, kus eelarvepiirid on kõige kitsamad just nendes valdkondades, kus vajadused on kõige suuremad.
Lutz Goepel
(DE) Härra president, komisjon kavandab 2009. aastaks põllumajandussektoris edukat tervisekontrolli. Omaalgatusliku raporti raportöörina eeldan ma, et homne hääletus annab komisjonile palju parema ettekujutuse parlamendi seisukohast antud küsimuses ja ma loodan, et seda seisukohta võetakse arvesse õigusakti ettepanekus, mida me mais näha loodame.
Tervitan asjaolu, et komisjon teeb pingutusi kvaliteedikontseptsiooni tõhustamiseks põllumajandustootmises, kuna on kiitnud heaks nn 2009. aasta rohelise raamatu. Oleme seisukohal, et kõrgetele standarditele vastavusest saadav lisandväärtus saab meie talunikele järjest sagedamini oluliseks lähtepunktiks, seda isegi kasvavas impordikonkurentsis.
Samuti olen tähele pannud, et komisjon kavatseb teha uued ettepanekud toiduohutuse, loomade heaolu ja tervise, aga ka parema järelevalve ja paremate eeskirjade kohta. Palun komisjonil toimida mõistlikult. Meie talunike suhtes ei saa kehtestada rohkem määrusi, kui import kolmandatest riikidest ei allu samal ajal nendele samadele määrustele.
Härra president, komisjon kavatseb 2009. aastal teha mitmeid ettepanekuid halduskulude vähendamiseks, mis aga ei muuda midagi seoses nõudmistega kehtivatest määrustest või poliitilistest valikutest teavitamisele. Ma loodan väga, et seda kohaldatakse meie talunike, eriti nõuetele vastavuse eeskirjade suhtes.
Minu arvates puudub iga-aastasest poliitilisest strateegiast oluline küsimus, ja selleks on toiduga varustamise küsimus. Komisjon on seda mõistet sageli kasutanud, kuid meie kodanikel peab olema kindel arusaam sellest, kuidas nad saavad korraldada jätkuvat varustatust.
Carmen Fraga Estévez
(ES) Härra president, Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni koordinaatorina kalanduskomisjonis tahaksin teha järgmised märkused ühise kalanduspoliitika kohta.
Esiteks, 2009. aastaks kavandatud põhitegevuste ja säästva arengu lisa punktis 2 toodud tegevuste osas võime me näha, et kalanduspoliitika on kaasatud integreeritud merenduspoliitikasse, ja see on miski, millega meie fraktsioon nõus ei ole. Kuigi vastab tõele, et mõned ühise kalanduspoliitika aspektid on merenduspoliitika osad, on sama lugu näiteks ka transpordipoliitika teatud aspektidega, kuid see ei tähenda, et see tuleks antud pealkirja alla koondada või alla neelata.
Teiseks - rahaliste vahendite eraldamise muutmise osas, ja eriti 2. pealkirja "Loodusvarade säilitamine ja majandamine" osas, ei ole me nõus, et need 6 miljonit eurot, mis on vajalikud merenduspoliitika ettevalmistava tegevuse rahastamiseks, peaksid pärinema ühise kalanduspoliitika juba niigi napist eelarvest, arvestades eriti seda, et eelarveaastal sel hetkel ei ole kuidagi võimalik teada, millises ulatuses saab maksmata eraldisi kasutada teiseks otstarbeks.
John Bowis
Härra president, lubage mul edastada komisjonile parlamendilt vahelduseks kaks lubadust. Esimene on, et me teeme komisjoniga koostööd kliimamuutuste paketi küsimuses, et rakendada tõhusat ja toimivat paketti nii kiiresti kui võimalik. Teine, et me teeme tööd selle nimel, et võimalikult kiiresti määrata ametisse uus tervishoiuvolinik, ja seda öeldes lubage mul paluda asepresidendil anda edasi meie parimad soovid härra Kyprianoule ja tänada teda meiega koosveedetud ajal saavutatu eest.
Kolmandaks lubage mul öelda, et viide tervishoiule on siin äärmiselt nadi. Tõsi ta on, et räägitakse meditsiinilistest vahenditest ja teistest meetmetest. Siiski tahaksin näha teisi meetmeid, kaasa arvatud selle piiriülese tervishoiu lubadust, sest kui me seda kiiresti ei rakenda, jätkavad kohtud meie asemel selles valdkonnas poliitika tegemist, kuid see on meie kui poliitikute ülesanne. Nii et palun veenduge, et selle rakendamine toimuks sama kiiresti kui see väga teretulnud ettepanek vaimse tervise kohta, mis minu teada tulemas on.
Maria Martens
(NL) Kõnelen siin Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsiooni arengukomisjoni koordinaatorina. Tahaksin komisjoni tänada kavatsuse eest seada ulatuslikud strateegilised eesmärgid, nagu jõukus, solidaarsus ja turvalisus, pikemas perspektiivis oma tegevuse keskpunkti. Minu meelest on aga kahetsusväärne, et väga vähe pööratakse tähelepanu arengukoostööle ja vaesuse vähendamisele. Lõppude lõpuks on ka need tugeva ja jõuka Euroopa väga olulised aspektid.
2007. aasta kohaldasime me esmakordselt ühist Euroopa Liidu ja Aafrika strateegiat - see on oluline teetähis. Kaheksa temaatilise partnerluse rakendamine seisab aga veel ees. Loodame selles küsimuses näha käegakatsutavat edu.
Lõpuks pean ma veel ühe asja südamelt ära saama. Liidu volinikud osalevad liialt sageli liikmesriikide poliitilistes kampaaniates. See algas arengu- ja humanitaarabivolinikuga. Olen mures juhtimisvaakumi pärast, mis selle tagajärjel tekib üliolulistes Euroopa poliitikavaldkondades. Minu küsimus komisjonile on järgmine: kas te olete valmis koostama eeskirju, mis tagaksid, et pärast valimisi teostab liidu volinik ametiülesandeid liikmesriigi valimiskampaaniatesse sekkumata?
Jacek Saryusz-Wolski
Härra president, tahaksin teie tähelepanu juhtida asjaolule, et iga-aastase poliitilise strateegia dokument vaikib dramaatiliselt ühes kõige olulisemas küsimuses Euroopa tuleviku seisukohast: selleks on energia varustuskindluse välispoliitika. Meie täiskogu võttis suure enamusega vastu raporti, mis tunnistas vajadust kiireloomulise energiaga varustamise tagamise poliitika järele. Sellest alates on olukord halvenenud ja me näeme, kuidas kasvab sõltuvus ning selle vähendamist ei saada edu. Näiteks Nabucco projekt - ELi mitmekesistamise lipulaev, mille Euroopa Ülemkogu kuulutas 2007. aastal Euroopa huvides üheks kõige olulisemaks projektiks - on teatud arvamuste põhjal tõsiselt ohus kui mitte täiesti soiku jäänud.
Euroopa vajab kohe ühist energiaga varustamise tagamise poliitikat. See peaks kajastuma komisjoni 2009. aasta poliitilises strateegias. Näen kahjutundega, et see nii ei ole. Kogu strateegia ei tohi olla lühinägelik.
Othmar Karas
(DE) Härra president, daamid ja härrad, prioriteedid aastaks 2009: prioriteedid on usutavad, kui me suudame välja tuua, kuidas me oleme tegelenud prioriteetidega minevikus, ning seda tõsiselt ja tõhusalt, et kodanikud seda mõistaksid. Tahaksin seega teil paluda isegi valimisaastal 2009 hinnata, millised möödunud aastate prioriteedid olid praktilised ja mida rakendati, ning kaasata kodanikud selles küsimuses suhtlusstrateegia väljatöötamisse.
Teiseks on meie alaliseks prioriteediks bürokraatia vähendamine, kodanike ning VKEde seas kindlustunde loomine. Ma tunnen puudust väikeettevõtete seadusest. Palun suurendage kindlustunnet, et me saaksime suurendada ka hääletajate osalust 2009. aasta EP valimistel. Ka see peab olema poliitiline prioriteet!
(Aplaus)
Mairead McGuinness
Härra president, tervitan seda avaldust. Kuid ma tahaksin juhtida tähelepanu - ja ma sooviksin ka vastuseid - iseäranis leheküljele 18 ning ühele põhitegevusele seoses "laia maailmaga": "Vajadusel Doha läbirääkimiste vooru rakendamine".
Tunnen muret selle pärast, et meil on väga kiire kokkuleppe sõlmimisega, kuid et ainus keerdkoht asub lepingu põllumajanduslikul poolel ja Euroopa jaoks ei ole selles mingit kasu seoses juurdepääsuga põllumajandusturu välisele turule või teenustele. Sooviksin selle kohta teavet, kuna usun, et meid hoitakse selles osas pimeduses. Minu valimisringkonna elanikud käisid kogu nädalavahetuse mu ukse taga kurtmas oma muret loomaliha- ja piimatariifide 70% kärpimise üle, mis laastab põllumajanduse ja muudab tühiseks põllumajanduspoliitika, mida me selles täiskogus kalliks peame.
See küsimus on Iirimaal osa Lissaboni lepingu arutelust. Mulle meeldiks, kui see nii ei oleks, aga ma tahaksin komisjoni asepresidendilt kuulda konkreetseid märkusi, et ma saaksin oma valijatele kinnitada, et neid ei müüda maha.
Luís Queiró
(PT) Härra president, kõik märgid viitavad sellele, et aasta 2009 saab olema võimaluste aasta. Üks kõige positiivsemaid tulemusi institutsioonilisest ummikust väljapääsu leidmisel on võimalus suunata meie energia teistele küsimustele, mis võimaldavad meil rohkem keskenduda poliitikavaldkondadele.
Oleme mitu aastat rääkinud globaliseerumisest, kliimamuutustest, ebapiisavast julgeolekust meie piiridel ning ebastabiilsusest naaberriikides. Aastakümneid oleme mõelnud uute esilekerkivate majanduste esitatavatest väljakutsest ja Aafrika uuest rollist maailmas. Suurte väljakutsete ja kohaste reageeringute üle on vaja teoretiseerida, kuid Euroopa ei saa muutuste toimumise ajal jääda vaid pealtvaatajaks, mis sest, et interaktiivseks. Euroopa peab mängima aktiivset rolli, soodustama reformimist, olema arengu katalüsaator.
Proua asepresident, Euroopa Komisjoni viidatud eri poliitiliste prioriteetide hulka kuulub ka teabevahetus. Ei ole parimat teabevahetuspoliitikat, kui saavutatud tulemuste kinnitamine. Euroopa tähtsust ja olulisust tema kodanike jaoks tuleb näha, tunda ja tunnustada. Nii saavutatakse nende kindlustunne, kodanike kindlustunne ja antakse meie kodanikele seda, mida meilt oodatakse.
Katalin Lévai
(HU) Härra president, tahaksin juhtida teie tähelepanu kahele punktile. Esimene on seotud uute koostöövormide tugevdamisega; ühest küljest on meil vaja tugevdada koostööd liikmesriikide ja ELi vahel ning teisalt tugevdada koostööd parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel, ning sellega seoses peame tooma positiivseid ja tegelikke tulemusi esindavaid näiteid.
Teine oluline punkt selles kontekstis on Euroopa sotsialistide jaoks alati põhiküsimuseks, see on nimelt sotsiaalse Euroopa küsimus ehk teisisõnu hoolekande, solidaarsuse ja turvalisuse tagamine, millele me tavaliselt viitame lihtsalt kui "sotsiaalsele Euroopale”, ning Lissaboni eesmärkide saavutamine võimalikult kiiresti. Selles osas tahaksin toonitada asjaolu, et kõnealuses programmis pööratakse väga vähe tähelepanu naiste olukorrale, kuigi enamikus liikmesriikides on naised need, kelle sotsiaalne turvalisus on piiratud ning tööhõive ohtlike vormide levik suureneb. Tahaksin seega, et nendele kahele valdkonnale pöörataks 2009. aastal erilist tähelepanu. Tänan teid väga.
Zuzana Roithová
(CS) Tahaksin anda oma panuse käimasolevasse arutelusse märkides, et kõigis poliitikavaldkondades peaks olema selgemalt määratletud ruum VKEde jaoks, mis on Euroopa tööhõive stabiilsuse selgroog. Teha on vaja palju, eriti uute liikmesriikide parlamentides, kus paindliku turvalisuse kontseptsiooni - paindliku tööturu - rakendamine seisab veel ees, et ettevõtted saaksid paremini reageerida uutele väljakutsetele ja neil oleks võimalik pakkuda arvukamalt uusi töökohti.
Lisaks peaks meie motoks olema ju väiksemate eelistamine, kuid kui asi puutub eraldiseisvatesse direktiividesse ja määrustesse, on komisjoni analüüs nende mõju kohta väikeettevõtetele puudulik. Teisest küljest teostavad mõju-uuringuid tavaliselt rahvusülesed ettevõtted. Kiitsin heaks esitatud väikeettevõtete seaduse ja usun, et me liigume ideede tasandilt kaugemale, et saaksime Euroopa valimistel öelda Euroopa kodanikele, et oleme täitnud oma eesmärgi ja saavutanud tõhusama ja turvalisema majanduspiirkonna.
DanutBudreikait
- (LT) 2009. aastal muutub nii parlamendi kui komisjoni ülesehitus, kuid töö järjepidevus jääb samaks. Tahaksin toonitada ühise energiapoliitika tähtsust. 2006. aastast alates oleme arutanud ELi ühise energiapoliitika küsimust ja parlament on visandanud energia välispoliitika mõõtmed.
See poliitika on hetkel väga oluline meie püüdlustes hankida eri allikatest gaasi ning kuna see on mitmesuguste arutelude põhiteema, näiteks arutelude, mis keskenduvad uutele energiaallikatele, Arktikale, jne, on see ka tulevikus väga olulise tähtsusega. EL ei tohiks uute energiaallikate leidmisel ja kasutamisel olla viimane, nagu see tavaliselt juhtub.
Margot Wallström
komisjoni asepresident. - Härra president, tänan kõiki liikmeid nende panuse eest arutelusse. Usun, et koos teie poolt vastu võetava resolutsiooniga ja komisjonide ning vastavate volinikega peetava dialoogiga saab see olema väga hea poliitiline panus järgmise aasta tööprogrammi. Just seda olen ma alati toetanud: poliitilisem lähenemine iga-aastasele poliitilisele strateegiale.
Tahaksin teha paar märkust mõne siin tõstatatud küsimuse kohta, mis minu arvates on väga olulised.
Esiteks Lissaboni lepingu kohta: nagu teile teada, pühendub komisjon uuele Lissaboni lepingule täielikult; oleme täiesti pühendunud selle rakendamisele ja me oleme valmis - me ei ole rutakad, kuid oleme valmis - rakendama seda järgmise aasta algusest. Keskendume näiteks mitme sõnavõtja mainitud kodanikualgatusele; uute sätete kohaldamisele koostööks liikmesriikide parlamentidega; liitumisele Euroopa Inimõiguste Konventsiooniga ning samuti välisteenistusele, kui mainida ainult mõnda punkti, mis vajavad ettetõttamata head ettevalmistust. Selline on tasakaal, mille saavutama peame. Loodan, et ei ole mingeid kahtlusi meie pühendumuses Lissaboni lepingule.
Samuti tegeleme - ja see on väga tähtis - uut lepingut puudutava teabevahetuse ja infotegevusega, sest olenemata ratifitseerimismeetodist on meil demokraatlik kohustus suhelda kodanikega neid informeerides, neid kuulates ja neile tutvustades oma tegevust ja uue lepingu sisu.
Poliitilise tegevuskava ning tasakaalu osas sotsiaalsete ja majanduslike eesmärkide vahel, mida samuti mainis mitu sõnavõtjat, olen arvamusel, et tegemist on äärmiselt olulise aruteluga ja et need on just täpselt need küsimused, mida peame oma dialoogides parlamendikomisjonidega käsitlema. On ilmne, et selle täiskogu eri pooltel on erinevad rõhuasetused ja prioriteedid. Arvan, et seda tuleks käsitleda resolutsioonis, mida me ootame; tulemused kajastuvad sügisel õigusloome- ja tööprogrammis. Usun, et siin peaksime suuresti keskenduma sellele poliitilisele arutelule.
Tahaksin kommenteerida ka härra Bonde esitatud küsimust. Kardan, et ma ei mõista, mida ta silmas peab, kuna oleme juba mõnda aega oma dokumente ja ettepanekuid liikmesriikide parlamentidele saatnud. See on osutunud väga heaks tegevuseks ja liikmesriikide parlamendid hindavad seda väga. Oleme sellest palju õppinud ning see on suurendanud riigi tasandil arusaamist sellest, mis toimub Euroopa tasandil Euroopa institutsioonides. Ka on see hea ettevalmistus uuele lepingule; ja mitte ainult seda, meil on õnnestunud ka pidada dialoogi liikmesriikide parlamentidega iga-aastase poliitilise strateegia ja tööprogrammi küsimuses ning meil on palutud tulla ja anda selgitusi ja vastata liikmesriikide parlamentide liikmete küsimustele oma kavade ja tööprogrammi kohta. Usun, et see on meid palju aidanud: oleme sellest õppinud ja liikmesriikide parlamentidel on paremad pidepunktid ja võimalus paremini selgitada Euroopa tasandil toimuvat. Seega loodan ma siiralt, et see saab meie jaoks olema hea kogemus. Liikmesriikide parlamentide kaasamine ei ole lobitöö; pigem on tegemist Euroopa tegevuskava kujundamisega. Ma ütleksin, et see tähendab suuremat demokraatiat.
Viimaks rahastamise küsimus: selles osas toimub eraldi arutelu, sest see on osa probleemist - meil on juba olemas finantsraamistik aastani 2013 ja me oleme kõik silmitsi finantsraamistike piirangutega. 2009. aasta alates ei ole meil täiendavaid inimressursse, nii et palume teil mitte paluda meil teha palju uusi asju, kuna meil ei ole sellega tegelemiseks inimtööjõudu. Peame aru saama, et kõnealune finantsraamistiku küsimuse arutelu on eraldiseisev.
Lisaks tahaksin prl Gräßlele struktuurifondide küsimuses öelda, et komisjon kiitis hiljuti heaks väga ambitsioonika tegevuskava, millega tagatakse selles valdkonnas kulutatava raha läbipaistvus. Koos liikmesriikidega, kes, nagu teile teada, kulutavad raha kohapeal, kavatseb komisjon võtta endale kohustuse vajalike kontrollide teostamiseks, et tagada, et iga euro kulutamine oleks õigustatud. Anname sellest regulaarselt aru eelarvekontrollikomisjonile; selline on meie kindel eesmärk kulutatava raha kontrollimise osas.
Lõpetuseks lubage mul öelda, et me saame koos keskenduda teabevahetuse prioriteetidele, kuna aasta 2009 saab olema ka väga oluline selles suhtes, et saaksime tagada elava arutelu enne 2009. aasta valimisi. Nagu teate, keskenduvad 2009. aasta teabevahetusprioriteedid Lissaboni lepingule. Selle iga-aastase poliitilise strateegia esimeses peatükis mainitakse väikeettevõtete seadust. See on osa Lissaboni strateegiast ja meiepoolsest Lissaboni strateegia läbivaatamisest: keskenduda ka just teie poolt mainitud punktidele. Olen arvamusel, et need on tõesti väga olulised.
Lissaboni leping annab meile tulemusi. Me reformime eelarve, keskendume majanduskasvule ja töökohtade loomisele ning käsitleme energiat ja kliimat. See hakkab suunama paljusid meie teabevahetusprioriteete ja me soovime näha elavat keskustelu selle Euroopa poliitika küsimuses.
Lõpuks lubage mul juhtida teie tähelepanu ka institutsioonidevahelise teabevahetuskokkuleppe sõlmimise ettepanekule. Loodame, et see loob palju parema raamistiku meie koostööle antud valdkonnas, nii et ma tänan teid veel kord selle arutelu eest. Jätkame seda kõike ja tegeleme teie mainitud üksikasjadega, mis minu arvates kuuluvad pigem komisjonide ja volinike vahelisse dialoogi.
President
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub hilisema istungi ajal.
Kirjalikud avaldused (artikkel 142)
Małgorzata Handzlik  
kirjalikult. - (PL) lugesin komisjoni 2009. aasta poliitilist strateegiat väga hoolikalt. Võttes arvesse asjaolu, et mulle pakuvad iseäranis huvi VKEde ning integratsiooni majandusliku kontekstiga seonduvad probleemid, võtan endale vabaduse viidata strateegia mitmele olulisele punktile.
Peame vaatlema Euroopa VKE-sektorit teise nurga alt. Peame selle uuesti prioriteediks muutma ja avama sellest tuleneva arengupotentsiaali. Olin väga rõõmus, lugedes kõnealusest dokumendist, et komisjon peab ka edaspidi esmatähtsaks VKEde arengut takistavate mittevajalike tõkete eemaldamist. Samuti peab komisjon oluliseks töö jätkamist Euroopa väikeettevõtluse hartaga, mille abil me loodetavasti õpime mõtlema eelkõige nii, et enne nende kõige väiksemate üksuste globaalsesse konteksti sobitamist peaksime kaaluma, milline tegevus neile kasu tooks.
Väga oluline on edendada ja toetada innovatsioonistrateegiat ning hinnata koostöövajadust teaduskeskuste ja ettevõtete vahel. Sama oluline on dokumendi osa, milles räägitakse ELi kodanike kui tarbijate prioriteetsest rollist. Kindlasti on vaja parendada üldsuse teavitamise ja üldsusega suhtlemise viisi. Valijatega rääkides märkan, et nad ei tea üldiselt väga palju selle kohta, kuidas EL toimib ning millist kasu kõik kodanikud sellest lähtuvalt saavad. Tähtis on anda kodanikele selge sõnum neile südamelähendaste küsimuste osas; EList peab saama üksus, mis kodanike arvates neile lähedal seisab, on sõbralik ja mida on lihtne mõista, seda siis tarbijate, ettevõtjate või mõlema seisukohast.
