Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir vienas minūtes runas saskaņā ar Reglamenta 150. punktu.
Tiziano Motti
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Šodien, 5. maijā, Itālijā atzīmē dienu, kas veltīta cīņai pret pedofiliju un bērnu pornogrāfiju.
Šis ir nopietnu pārdomu brīdis, kas ieviests ar 2009. gada lēmumu Nr. 41 par diemžēl plaši izplatītu un aizvien problemātiskāku parādību, jo mūsdienās pedofili nav padzīvojuši onkulīši, kas pievilina bērnus parkos, bet cilvēki, kas darbojas starptautiskās organizētās struktūrās un kas izmanto jaunākās mūsdienu tehnoloģijas, piemēram, internetu. Tāpēc mūsdienās jaunieši, zēni un meitenes vairs nevar būt drošībā pat savās mājās.
Tādēļ es ceru, ka arī Eiropas Savienība vēlēsies veltīt kādu dienu šai nopietnajai tēmai, un tāpēc es esmu arī iesniedzis rakstisku paziņojumu, aicinot ieviest agrīnās brīdināšanas sistēmu, kas ļautu atsevišķu dalībvalstu policijas spēkiem organizēti sadarboties un apmainīties ar straujo informācijas plūsmu. Es ceru, ka Parlamenta vairākums minēto ierosinājumu novērtēs atzinīgi.
Gabriel Mato Adrover
(ES) Priekšsēdētāja kungs! Pagājušajā nedēļā Eiropa zaudēja lielisku iespēju turpmākos divdesmit gadus ieņemt pasaules mēroga līderpozīcijas astrofizikas pētījumu jomā. Eiropas Dienvidu observatorija, pamatojoties uz ziņojumiem, kas nebūt nebija pārskatāmi, nolēma, ka Eiropas ārkārtīgi liela izmēra teleskops atradīsies Čīlē, nevis Kanāriju salās.
Tagad varam apsveikt Čīli, bet vienlaikus arī padomāt, vai Eiropā tika izdarīts viss iespējamais, lai Eiropas ierīce, pa kuru lēma Eiropas iestāde un kurai piešķirts Eiropas finansējums, kas ietver vairāk nekā viena miljarda eiro lielus ieguldījumus, tiktu izvietota Eiropā, nevis Amerikas kontinentā.
Eiropas Parlaments vienprātīgi atbalstīja tā izvietošanu La Palma salā, un es esmu par to pateicīgs, bet ko izdarīja Padome? Ko izdarīja Spānijas prezidentūra? Vai tā sarīkoja kādu sanāksmi ar observatorijas pārstāvjiem? Vai tā tikās ar kādu no dalībvalstīm, kas atbild par lēmuma pieņemšanu attiecībā uz teleskopa atrašanās vietu? Vai tā patiešām atbalstīja Eiropas priekšlikumu?
Eiropieši, kas dzīvo La Palma, Kanāriju salās, un citviet Eiropā, gaida atbildes uz šiem jautājumiem. Šobrīd viņi ir pārliecināti, ka nav izdarīts viss, ko varēja izdarīt.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Mēs esam ierosinājuši rezolūciju, lai aizliegtu izmantot kalnrūpniecībā cianīda tehnoloģiju, jo mūsu pienākums ir veikt visus drošības pasākumus, lai aizsargātu cilvēkus un vidi no ekoloģiskām katastrofām. Ja mēs spējām uzņemties vēsturiskas saistības attiecībā uz emisiju samazināšanu un noteikt toni visai pasaulei vides aizsardzības ziņā, kāpēc mēs nevaram vienkārši rīkoties, lai atbalstītu tīru vidi un izskaustu šo kaitīgo praksi no Eiropas Savienības.
Baia Mare katastrofa, kas pirms 10 gadiem notika Rumānijā, skāra trīs valstis un iznīcināja upju ekosistēmas simtiem kilometru attālumā un ir uzskatāma par līdzvērtīgu Černobiļas katastrofai kas. Tagad Roşia Montană Rumānijā atkal plāno izvērst jaunu kalnrūpniecības darbību, izmantojot cianīda tehnoloģijas.
Tāpēc es šodien vairāk nekā jebkad agrāk vēlos pateikties jums par balsojumu pret cianīda tehnoloģiju izmantošanu kalnrūpniecībā. Eiropas Savienības uzdevums ir palīdzēt cietušajiem reģioniem ilgtspējīgi attīstīties, izmantojot visu savu potenciālu.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Ārkārtīgi sarežģītā situācija, kādā atrodas Grieķija, nemaz nerunājot par ļoti satraucošo informāciju attiecībā uz pārējām Eiropas Savienības dalībvalstīm, kurām ir nopietnas problēmas, parāda mums, ka, par spīti zināmam progresam, vecākajās Eiropas Savienības dalībvalstīs, joprojām pastāv būtisks līdzsvara trūkums.
Diemžēl situācijā, kad dažas valstis saskaras ar budžeta ieņēmumu samazināšanos, rodas tūlītējs kārdinājums paaugstināt nodokļus un nodevas. Tieši tas notiek arī Rumānijā. Valdība patlaban apspriež vienotās ienākuma nodokļa likmes un PVN paaugstināšanu. Nepareizs ir uzskats, ka straujš nodokļu un nodevu palielinājums radīs vairāk naudas budžetā. Šādiem pasākumiem ir ārkārtīgi kaitīga ietekme uz ekonomiku gan vidējā, gan ilgākā laikposmā.
Diemžēl Eiropas Savienībai šķiet sarežģīti izstrādāt kopēju stratēģiju ekonomikas krīzes pārvarēšanai. Tomēr es uzskatu, ka ir vajadzīga labāka saziņa un sadarbība starp valstīm, kas izkļuvušas no krīzes, izmantojot aktīvus un stimulējošus pasākumus, nevis paaugstinot nodokļus, un valstīm, kas izmisīgi paaugstina nodokļus un nodevas, tādējādi riskējot iestigt vēl dziļākā krīzē.
João Ferreira
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Finanšu spekulantu uzbrukumi eiro zonas visneaizsargātākajām un atkarīgākajām valstīm kļūst agresīvāki. Tas pats finanšu kapitāls, kas ir saņēmis triljoniem eiro no dalībvalstīm, tagad spekulē uz valsts finanšu nestabilitātes rēķina, ko radījuši šie pārvietojumi un perifēro valstu ekonomiskā atkarība. Šo atkarību ir radījusi monetārā un valūtas maiņas politika, ko īsteno Eiropas Centrālā banka, kas, izliekoties par neatkarīgu iestādi, kalpo lielajam kapitālam un lielākajām Eiropas valstīm, un šo atkarību saasina tirgus liberalizācija un brīva konkurence starptautiskajā tirdzniecībā.
Ņemot vērā iepriekšminēto, dalībvalstis un Eiropas Savienība tagad ir samērā skaidri parādījušas, ko nozīmē Eiropas solidaritāte: acu pievēršana uz finanšu kapitāla piesavināšanos, vajadzības gadījumā ar sociālajam teroram līdzvērtīgu pasākumu palīdzību liekot izlaupīto iztrūkumu segt strādniekiem un vienkāršajiem iedzīvotājiem. Tomēr strādniekus un vienkāršos iedzīvotājus nevarēs nospiest uz ceļiem, cenšoties viņiem iestāstīt, ka tas ir neizbēgami; tas tā nenotiks. To pierāda viņu cīņasspars. Mēs apsveicam Grieķijas, Portugāles un citu valstu strādnieku drosmi un apņēmību.
Trevor Colman
Priekšsēdētāja kungs! Tagad pēc traģiskajiem notikumiem ir kļuvis skaidrs, ka diemžēl Grieķijai tiks uzspiesti ārkārtīgi stingri taupības pasākumi, lai saglabātu eiro. Tas nav pareizi. Šādi tiks sodīti vienkāršie, smagi strādājošie Grieķijas iedzīvotāji par vietējo politiķu izšķērdību un šo pašu politiķu vēlmi atbalstīt neveiksmei nolemto valūtas savienību.
Mēs Apvienotajā Karalistē atceramies mūsu izstāšanos 1992. gada septembrī no valūtas kursa mehānisma, VKM jeb, kā to nosauca Lielbritānijas politiķis Norman Tebbit, "mūžīgās lejupslīdes mehānisma”, jo dalība tajā Lielbritānijai bija postoša. Mēs no tā izglābāmies, pateicoties Vācijas Centrālās bankas (Bundesbank) atteikumam atbalstīt sterliņu mārciņu.
Stingra audzināšana dara savu. Kamēr Grieķija paliks eiro zonā, tai nebūs izejas. Grieķi jāatbrīvo no eiro važām. Lai SVF dara savu darbu un skatās, cik ātri Grieķija atgūstas, tāpat kā atguvās Lielbritānija, izstājoties no VKM. Nelieciet Grieķijas iedzīvotājiem maksāt par ES lielvalsts nesasniedzamo godkārīgo mērķi!
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es šodien gribētu runāt par lidojumu drošības tēmu. Pēdējo nedēļu laikā šī tēma mūs ir ļoti nodarbinājusi un ietekmējusi mūs visus.
Cilvēka dzīvība ir svarīgāka par jebkādu ekonomisko ieguvumu. Tieši tāpēc es esmu par lidojumu aizliegumu, ja pastāv kāds ārējs apdraudējums - piemēram, pelnu mākonis - pasažieru drošībai, jo būtu bezatbildīgi pakļaut riskam dzīvību. Es vēlos jums atgādināt divas līdzīgas katastrofas, kas notika 1982. un 1989. gadā, un iznīcinātājlidmašīnā atrastās pelnu mākoņa ietekmē izveidojušās stikla daļiņas.
Izmēģinājuma lidojumi ir veikti, bet izvērtēšana prasa laiku. Ir notikušas apspriedes ar ekspertiem, bet viņi nesniedz pārliecinošas atbildes, norādot kādu konkrētu virzienu. Lai kā, dzīvība ir pārāk dārga, lai ar to riskētu, tāpēc jāievieš efektīva un pieejama alternatīva aviācijai.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Es uzskatu, ka pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanai un optimālas pārredzamības sasniegšanai ir jāizveido vienots tiesiskais regulējums Kopienas līmenī, lai noteiktu termiņu, kas tiek izmantots tirdzniecības attiecībās starp pārtikas produktu piegādātājiem un mazumtirgotājiem, un efektīvāku veidu piegādātāju aizsardzībai pret konkurenci kropļojošiem nolīgumiem un praksi, kā arī maksājumu metodi un termiņu.
Es arī domāju, ka būtu lietderīgi pastiprināt atbilstību konkurences noteikumiem un nodrošināt to saskaņotu interpretēšanu visās dalībvalstīs. Ņemot vērā pašreizējās tirdzniecības attiecības piegādātāju un mazumtirgotāju starpā, es uzskatu, ka konkurences noteikumi ir jāizvērtē, tādējādi radot līdzsvaru starp Eiropas Savienības kopējo lauksaimniecības politiku un konkurences politiku. Tirgus uzraudzība varētu ietvert efektīvu pārredzamību attiecībā uz cenu noteikšanu un it īpaši attiecībā uz peļņas normu pārtikas ķēdē.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Parlamentā mēs vairākkārt esam izvirzījuši jautājumu par poļu minoritātes diskrimināciju Lietuvā, kur poļu tautības iedzīvotājiem neļauj rakstīt to uzvārdus oriģinālajā pierakstā, tiek slēgtas skolu klases, kurās mācības notiek poļu valodā, un padomju varas laikā atsavinātā zeme netiek atdota īpašniekiem tikai tāpēc, ka viņi ir poļi.
Nesen Lietuvas Valsts amatpersonu ētikas komisija sodīja poļu minoritātes līderi un Eiropas Parlamenta deputātu Tomaševski kungu par to, ka viņš šeit, Parlamentā, uzdeva jautājumu Barroso kungam par minoritāšu tiesību ievērošanu Lietuvā. Šādu skandalozu pasākumu kļūst arvien vairāk. Pirms vairākām dienām Lietuvas valodas inspekcija piemēroja lielu papildu naudas sodu Salcininkai pašvaldības vadītājam par divvalodu zīmju izmantošanu. Astoņdesmit procenti šā reģiona iedzīvotāju ir poļi.
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlamentam ir laiks pārtraukt šādu skandalozu Lietuvas valdības rīcību. Mēs lepojamies, ka Savienības pamatu veido cilvēktiesības. Tas ir slikts pamats, ja mēs nespējam nodrošināt šo tiesību ievērošanu dalībvalstīs.
Charalampos Angourakis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Miljoniem strādnieku kopā ar Grieķijas darbaļaužu fronti šodien streiko un iziet demonstrācijās pret barbariskajiem pasākumiem, ko uzspiež kapitālisms un ieviesusi Grieķijas valdība, Eiropas Savienība un SVF.
Tie nav nedz jauni, nedz pagaidu pasākumi. Tā ir kliedzoša kapitālistiskās attīstības piemērošana, kas izraisa krīzi. Šo pasākumu mērķis ir nodrošināt peļņu Grieķijas un Eiropas plutokrātijai un piemērot Māstrihtas līgumu. Tie ir iekļauti Lisabonas stratēģijā un stratēģijā "Eiropa 2020”, un tāpēc tie noved strupceļā.
Tomēr mēs sakām, ka tas nav vienpusējs pasākums, un risinājums pastāv. Risinājums ir no jauna izveidot darbaļaužu kustību un atbalstīt attīstību, kuras pamatā ir to iedzīvotāju vajadzības, kas rada labklājību. Risinājums ir nacionalizēt monopolus un dot varu tautai. Šo kustību nevar apturēt ne provokatori, ne izspiedēji no Grieķijas valdības, ne asiņainie notikumi, kas šodien notika Atēnās un par kuriem mēs visi esam satriekti.
Mēs ticam, ka Grieķijas iedzīvotāji uzvarēs šajā cīņā.
Chrysoula Paliadeli
Priekšsēdētāja kungs! Pirms dažām stundām es būtu teikusi, ka, par spīti kultūras emblēmu bezgaumīgajai kropļošanai un rakstiem, kuru objektivitāte ir neskaidra un kas attiecas uz novecojušiem stereotipiem, lai gan Padome neuztvēra Grieķijas ekonomikas krīzi kā svarīgāko Eiropas jautājumu un Komisija to neizmantoja par Eiropas kohēzijas izmēģinājuma pārbaudi, Grieķijas iedzīvotāji, bija gatavi atbalstīt jauno sociālistu valdību cīņā par ekonomiku un sociālo atjaunotni.
Tagad, ņemot vērā dažu pēdējo stundu traģiskos notikumus Atēnās, kur radikālo ekonomikas pasākumu izraisītās vardarbības dēļ gāja bojā trīs cilvēki, es atgādināšu Rasmussen kunga teikto: Grieķijas valsts suverēnā kredītspēja ir pazemināta līdz nožēlojamam stāvoklim, un tā ir apsūdzība melīgajai politikai. Es uzskatu, ka Eiropas Parlamenta deputātiem ir steidzami jāpastiprina cīņa par kohēziju.
Es ceru, ka tas, kas šodien pirms dažām stundām notika Grieķijā, nevērsīsies plašumā, un es ceru, ka tas tieši pretēji iezīmēs sākumu vienprātīgiem centieniem veidot Eiropas identitāti, izmantojot solidaritāti un partnerību.
Ilda Figueiredo
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Pirms dažām dienām tika svinēta 1. maija kā Starptautiskās darbaļaužu dienas 120. gadadiena.
Tie ir 120 gadi, kuru laikā darbaļaudis visā pasaulē nepārtraukti, centīgi un varonīgi cīnījušies par savām tiesībām un darbaspēka emancipāciju, par sabiedrību, kurā darbaļaudis, kas vairs netiek ekspluatēti, pilnībā īsteno savas radošās spējas. Tie ir bijuši 120 gadi, kuru laikā strādnieki guvuši lieliskus sasniegumus, cietuši sāpīgas neveiksmes un izrādījuši sīkstu pretestību. Pirmais maijs un tā vispārējā devīze vēsturiski radās pēc nepieredzēti vardarbīgām represijām, kas prasīja daudzas cīņas, upurus un dzīvības. Tas tika nostiprināts ar katru soli, ko ļaudis spēra, iegūstot brīvību, un tas cieta un joprojām cieš neveiksmes ik reizi, kad vēstures apstākļi ļauj lielajam kapitālam doties uzbrukumā. Tas patlaban notiek Eiropas Savienībā, un to var novērot Grieķijā, Portugālē un daudzās citās valstīs.
Šīm cīņām ir jāpievērš uzmanība, un ir jāpārtrauc ekspluatācijas palielināšanās. Ir pienācis laiks izrādīt cieņu tiem, kas strādā un rada labklājību.
Alan Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Es vēlētos pievērst Parlamenta uzmanību ļoti steidzamam jautājumam. Pirms gada Bolīvijā tika nošauts īru jaunietis, ES pilsonis Michael Dwyer. Daudzi novērotāji uzskata, ka tā bija slepkavība. Michael Dwyer ģimene, kas šovakar kopā ar mums atrodas Parlamenta sēžu zālē, joprojām nav saņēmusi atbildi par to, kā un kādu iemeslu dēļ viņš ir miris.
Vienīgā oficiāli sniegtā informācija vēsta, ka viņš esot miris, būdams iesaistīts iespējamā sazvērestībā, lai nogalinātu Bolīvijas prezidentu. Tas ir pārāk neraksturīgi kādam, kurš audzis mīlošā, gādīgā un politiski neitrālā ģimenē. Tomēr īstais jautājums ir par to, ka Bolīvijas varas iestāžu sniegtajai informācijai nevar uzticēties. Viņu sniegtās versijas par notikumu ir pretrunā viena otrai gan attiecībā uz tiesu ekspertīzes pierādījumiem, gan ballistiskās ekspertīzes pierādījumiem, gan visiem viņu iesniegtajiem argumentiem.
Tāpēc es aicinu Parlamentu un Eiropas Savienības jauno Augsto pārstāvi ārlietās Catherine Ashton atbalstīt Īrijas valdības centienus, lai nekavējoties sāktu neatkarīgu izmeklēšanu. Es to daru ar visu Īrijas deputātu atbalstu, kuri tuvākajā laikā vērsīsies pie pārstāves rakstveidā.
Kristian Vigenin
(BG) Man jāvērš jūsu uzmanība uz problēmām manā valstī. Bulgāriju vada nekompetenta, toties populistiska valdība, izmantojot pagājušā gadsimta 30. gadiem raksturīgās metodes.
To apliecina fakts, ka šobrīd populārākais politiķis ir iekšlietu ministrs, kuram seko bijušais šīs ministrijas galvenais sekretārs, kas tagad ir premjerministrs. Pēc vēlēšanām simtiem opozīcijas pārstāvju tika atlaisti no darba politisku iemeslu dēļ. Tiek izdarīts spiediens uz galvenajiem plašsaziņas līdzekļiem. Politiķi tiek rupji un nelikumīgi aizturēti, vai arī tiem tiek izvirzītas smieklīgas apsūdzības.
Prokurori atklāti neievēro nevainības prezumpciju, bet ministri izdara spiedienu uz tiesu un pasludina spriedumus no televīzijas ekrāniem. Jaunais likums ļauj notiesāt, pamatojoties vienīgi uz informāciju, kas iegūta, noklausoties telefona sarunas, un anonīmu liecinieku sniegtajiem pierādījumiem. Tiek veikti pasākumi, lai izveidotu ārkārtas tiesu, ko oficiāli dēvē par specializēto tiesu. Pieaug bailes.
Gadiem ilgi Bulgārijai tika pieprasīts veltīt lielākas pūles cīņai pret noziedzību. Šobrīd šādi centieni notiek, bet cīņa pret noziedzību ir izvērtusies cīņā pret demokrātiju. Eiropas Parlaments jutīgi uztver pārkāpumus pret demokrātiju, brīvību un cilvēktiesībām visā pasaulē. Tam ir jāizrāda tikpat jutīga attieksme, ja šādi pārkāpumi notiek dalībvalstīs.
Csanád Szegedi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Finanšu krīze, bezdarbs un pieaugošais valsts budžeta deficīts un parāds šobrīd ir Eiropas dalībvalstu vislielākā problēma. Tomēr es gribētu pievērst uzmanību korupcijai, kas ir raksturīga Centrāleiropas valstīm, bet Ungārijā tā ir īpaši vērienīga, tā ir saasinājusi krīzi un novedusi mūsu valsti vēl lielākos parādos, jo tika ņemti papildu aizņēmumi. Iepriekšējā Ungārijas sociālistu valdība noveda Ungārijas tautsaimniecību neapskaužamā situācijā, jo neviens valsts ieguldījums vai valsts līgums neiztika bez korupcijas gan attiecībā uz autoceļu būvniecību, tiltu atjaunošanu, autostāvvietu izbūvi, veselības aprūpi, gan valsts finansējumu vai ES konkursiem. Mana partija Jobbik aicina jaunievēlēto Ungārijas valdību pieņemt un īstenot stingrus pret korupciju vērstus tiesību aktus, un, ņemot vērā krīzi, mēs mudinām visas ES dalībvalstis rīkoties līdzīgi. Mana partija Jobbik uzskata, ka politikā ir iespējams izskaust korupciju no politiskās dzīves.
Alexander Mirsky
(LV) Paldies, priekšsēdētāj! 8. maijā Eiropa svin uzvaru pret nacismu, bet, kolēģi, man ir nepatīkama ziņa: šī gada 16. martā Latvijā ar varas klusu piekrišanu Waffen SS veterāni staigāja ar karogiem pa Rīgu un svinēja latviešu SS leģiona dibināšanas dienu. Jau divdesmit gadus mēs opozīcijā neko nevaram ar to izdarīt. Eiropas valstu vadītāji izliekas, ka nekas nenotiek. Latvijā SS soda vienības iznīcināja 130 ciemu un nogalināja vairāk nekā 150 tūkstošus iedzīvotāju Latvijā, Baltkrievijā, Polijā un Krievijā, bet šodien viņus piemin kā varoņus Latvijā. Bailīga klusēšana Eiropas Savienības dalībvalstīs ir noziegums pret miljoniem cilvēku, kuri gāja bojā Otrā Pasaules kara laikā. Tas ir ļoti svarīgi, paldies!
Iuliu Winkler
Priekšsēdētāja kungs! Vēsture mums ir pierādījusi, ka krīze var radīt progresu. Spiediena rezultātā var rasties jaunas idejas, radot novatoriskus mehānismus nolūkā veicināt attīstību un izvairīties no kļūdām, kas izraisīja krīzi.
Es vēlētos uzsvērt divas šādas idejas, kas varētu radīt nozīmīgus instrumentus. Ja mēs vēlamies, lai ES arī turpmāk būtu nozīmīga pasaules mēroga dalībniece, ir jārada Eiropas Valūtas fonds un Eiropas Vērtējuma aģentūra. Lai gan šis uzdevums prasa lielas pūles no iestāžu puses, to vēl aizvien ir vērts uzņemties, ja mēs domājam par ilgtermiņa interesēm. Mēs visi varam saderēt uz to, ka nākotnē būs jaunas krīzes.
Eiropas sociālā tirgus ekonomika un vienotā valūta ir pasaules ekonomikas un pasaules finanšu sistēmas stūrakmeņi. "Eiropas SVF” izveide varētu īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un Eiropas Vērtējuma aģentūra varētu veikt novērtējumus, pamatojoties uz patiesu izpratni par Eiropas tautsaimniecībām. Abas idejas būtu nopietni jāapspriež, un, manuprāt, pozitīvs lēmums būtu gudrākais.
Corina Creţu
(RO) Mēs nesen bijām aculiecinieki labējo radikāļu satraucošajam pieaugumam un radikālākas ksenofobiskas un rasistiskas attieksmes pieņemšanai. Reģionālās vēlēšanas Itālijā un Francijā, kā arī Ungārijā ir apliecinājušas, ka ekstrēmistu grupas arvien sekmīgāk izplata bīstamas nacionālistiskas, Eiropai naidīgas un agresīvas idejas, kas vērstas gan pret mazākumtautībām, gan pret kaimiņvalstīm. Apvienotā Eiropā mēs neko tādu nevēlējāmies redzēt, un mēs neuzskatām, ka tas ir risinājums Eiropas iedzīvotāju problēmām.
Es vēlos paust satraukumu par naidīgu ziņu izplatīšanu ārvalstu plašsaziņas līdzekļos attiecībā uz austrumeiropiešiem un it īpaši rumāņiem, kas jau ir pārņēmuši ekstrēmistu retoriku. Francijas televīzija apvaino rumāņus vispārīgi, bet Spānijas Tautas partijas kandidāts savā vēlēšanu kampaņas reklāmā Barselonas pašvaldības vēlēšanās izmanto saukli "Mēs negribam rumāņus!”.
Es vēlos izmantot šo iespēju, lai aicinātu visas atbildīgās Eiropas Parlamenta politiskās grupas apvienot spēkus un risināt šo bīstamo problēmu Eiropas Savienībā.
Kriton Arsenis
(EL) Vispirms es vēlos izteikt līdzjūtību ģimenēm, kuru piederīgie gāja bojā uzbrukumos, kas šodien notika Atēnās.
Atgriežoties pie jautājuma par klimata pārmaiņām, 35 000 pārstāvju no visām pasaules tautām, kuri tikās Cochabamba, Bolīvijā, runāja skaidru valodu. Viņi vēlējās, lai Meksikas konferencē mēs vienotos par juridiski saistošiem samazinājumiem attiecībā uz emisijām. Viņiem ir taisnība. Mēs vairs nevaram ilgāk atlikt šo lēmumu.
Eiropas Savienībai ir nekavējoties un oficiāli jāapņemas līdz 2020. gadam samazināt emisiju daudzumu līdz 30 %. Tas mainīs sarunu dinamiku, jo tās patiesībā ir iestrēgušas, riskējot, ka lēmums par emisiju samazināšanu tiks atlikts apspriešanai pēc Meksikas konferences, nenorādot konkrētu datumu un konkrētu grafiku.
Mēs Parlamentā arī varam darīt vairāk. Eiropas Parlaments jau ir vienojies par 30 % emisiju samazinājumu līdz 2020. gadam. Mums jārāda piemērs dalībvalstīm, samazinot mūsu ietekmi uz vidi par 50 %.
Mēs visi zinām, ka mūsu ikdienas darbā ir lielas iespējas taupīt elektroenerģiju un mazināt mūsu ietekmi uz vidi, un mēs to varam, un mums tas ir jādara.
Elisabeth Köstinger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Eiropas Parlaments šodien ir apstiprinājis Komisijai 2008. gada budžeta izpildi. Pārkāpumu līmenis attiecībā uz izmaksātajiem ES līdzekļiem vēl nekad nav bijis tik zems kā šajā gadā.
Pēdējo trīs gadu laikā ir bijis iespējams uz pusi samazināt jomas, kurās pārkāpumu līmenis bija pārsniedzis 5 %, tādējādi pārsniedzot pieļaujamo robežu. Kohēzijas jomā vien vēl ir daudz trūkumu. Tieši šajā jomā turpmāk būs vajadzīgi lielāki centieni. Īpaši jāuzsver lauksaimniecības un dabas resursu joma. Pārkāpumu līmenis šajā jomā bija par 2 % zemāks, un tas nepārprotami bija "zaļajā” zonā. Uzraudzības un kontroles sistēmas ir efektīvas.
Tomēr šajā kontekstā es vēlētos pieminēt arī pirmspievienošanās atbalstu Turcijai, kas minēts ziņojumā par budžeta izpildi. Līdzekļu palielināšana Turcijai ir ļoti apšaubāma, ņemot vērā to, ka trūkst izmērāmu kritēriju. Nav pieņemams, ka ES līdzekļi tiek piešķirti trešām valstīm, neizmantojot noteiktus rādītājus. Ļoti būtiska ir maksājumu un līdzekļu izmantošanas tieša kontrole. Tikai tad atbalstam būs vēlamais efekts.
Krisztina Morvai
(HU) Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 11. pantā par cilvēktiesībām noteiktas tiesības iestāties arodbiedrībās. Pagājušajā nedēļā Ungārijas Kara tiesa pretrunā šai tiesību normai piesprieda bargu sodu arodbiedrības vadītājai Judit Szima, kas pārstāv desmitiem tūkstošu policistu, par darbību, kas gan no nespeciālista viedokļa, gan no jurista profesionālā viedokļa bija tikai darba ņēmēju tiesību aizstāvēšana arodbiedrības darba ietvaros. Es uzsveru, ka tas nenotika kādā no jaunattīstības valstīm, bet vienā no Eiropas Savienības dalībvalstīm. Parlamentā un arī dažādās komitejās mēs nepārtraukti runājam par to, ka līdz ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā ir palielinājušās Eiropas Savienības saistības cilvēktiesību jomā, un tiesību aizsardzība ir kļuvusi efektīvāka. Es lūdzu, lai Judit Szima lieta tiktu uzskatīta par izmēģinājumu, gadījuma izpēti, un mums ir uzmanīgi jāseko līdzi, kā saskaņā ar Eiropas tiesību aktiem cilvēktiesību jomā šo drosmīgo sievieti varētu aizstāvēt un viņa atgūtu cieņu un zaudēto darbu.
Adam Gierek
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Polijā maskētā veidā uzplaukst cilvēku tirdzniecība. Tas notiek tāpēc, ka liberālajam un nehumānajam tirgus likumam ir piešķirta absolūta prioritāte. Pēdējo gadu laikā bijušās Polijas Tautas Republikas aktīvu privatizācijas procesā vairāki valsts uzņēmumiem piederoši dzīvokļi un veseli dzīvojamie rajoni ir pārdoti kopā ar visiem īrniekiem.
Īrnieki visbiežāk ir gados veci un nereti arī slimi cilvēki, kuriem netika dota iespēja izmantot pirmpirkuma tiesības. Paaugstināto īres maksu dēļ viņi ieslīgst parādos un bieži vien tiek izlikti no dzīvokļiem. Tiek pārkāptas cilvēka pamattiesības. Ir vajadzīgi atbilstīgi juridiskie un administratīvie instrumenti, kas ļautu ES dalībvalstu varas iestādēm efektīvi nodrošināt to īrnieku aizsardzību, kas dzīvo privatizētos dzīvokļos, kas agrāk piederēja valsts uzņēmumiem. Lai palīdzētu nehumānās privatizācijas upuriem, ir arī steidzami vajadzīga atbalsta piešķiršana no valsts līdzekļiem.
Dimitar Stoyanov
(BG) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Es uzstājos, lai atklāti runātu par netaisnību.
Godātie deputāti, nemaldināsim sevi, ka vienkāršie Grieķijas iedzīvotāji nav vainojami tajā, kas ir noticis Grieķijā. Pašreizējos notikumus šajā valstī un finanšu krīzi veicināja 14., 15. un 16. mēnešalga, kā arī pensijas un privilēģijas, kādus nav nevienā citā Eiropas Savienības dalībvalstī un par kurām mēs neko nezinām.
Grieķija pēdējos 10 gadus meloja Eiropas Centrālajai Bankai par savas ekonomikas stāvokli. Tomēr tieši tagad Eiropas valstu vadītāji ir nobalsojuši par 110 miljardu eiro piešķiršanu Grieķijai kā atlīdzību par šiem meliem un krāpšanu. Tajā pašā laikā valstis, kuras ir spējušas priekšzīmīgi pārvaldīt savas finanses, piemēram, Bulgārija un Igaunija, tiks sodītas par šo krīzi, visticamāk, atliekot šo valstu iestāšanos eiro zonā.
Tā ir dubultstandartu piemērošana, kas nav eiro zonas vai Eiropas Savienības cienīgi. Tas ir taisnīgi, ka vainīgais saņem sodu, un eiro zonas vadošajām valstīm ir jāpieprasa, lai Grieķija izstājas no šīs zonas.
Priekšsēdētājs
Līdz ar to mēs pabeidzam šo darba kārtības punktu.
