Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darba vietu radīšanai (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Komisijas paziņojums par darba programmu jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai.
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Visā Eiropas Savienībā patlaban ir 23 miljoni bezdarbnieku, kas aptuveni atbilst 10 % bezdarba līmenim.
Šo situāciju izraisīja finanšu un ekonomikas krīze, un mums jāsaskaras ar tās dramatiskajām sekām, taču šī situācija neatturēja Eiropas Komisiju no vērienīgu mērķu ierosināšanas stratēģijai "Eiropa 2020”, un Eiropas Savienība ir izvirzījusi vērienīgus mērķus, kas jāsasniedz tuvākajā nākotnē.
Mūsu pamatmērķis ir līdz 2020. gadam sasniegt 75 % nodarbinātības līmeni vīriešiem un sievietēm, un šodien Komisija pieņēma vēl vienu pamatiniciatīvu saistībā ar stratēģiju "Eiropa 2020” - "darba programmu jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai”, kas galvenajos vilcienos apraksta, kā mēs plānojam gūt panākumus ceļā uz pilnīgu nodarbinātību.
Tā papildina septembrī pieņemto pamatiniciatīvu "Jaunatne kustībā”. Tām abām jāpalīdz sasniegt mūsu 2020. gada mērķus nodarbinātības un izglītības jomā. Jā, krīze ir iznīcinājusi miljoniem darbavietu. Jā, mēs saskaramies ar pieaugošu starptautisko konkurenci, taču tas nav nekāds attaisnojums, lai izvairītos no rīcības.
Gluži otrādi, tas ir aicinājums rīkoties un veidot mūsu nākotni. Jaunu un labāku darbavietu radīšana ir mūsu pašu rokās. Nodarbinātības politika ir lielā mērā dalībvalstu atbildība, taču kā ES politikas veidotājiem mums Komisijā kopā ar Eiropas Parlamentu un sociālajiem partneriem ir jādod sava artava. Mums jārada iespēja, lai katrs, kas spējīgs strādāt, tiešām varētu to darīt. Mums jādod iespēja darbaspēkam radīt jaunas idejas un veidot jaunus uzņēmumus. Mums jānodrošina, lai jaunākā paaudze varētu gūtu labumu no mūsu izveidotā sociālā modeļa. Mums vajadzīgas kvalitatīvākas darbavietas un labāki darba apstākļi visiem darba ņēmējiem. Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai nosaka četrus rīcības virzienus - darba tirgu darbību, prasmes, darbavietu kvalitāti un labus darba apstākļus, kā arī darbavietu radīšanu.
Darba programmā ir ierosināti 13 konkrēti ES līmeņa pasākumi, kas veicami sadarbībā ar valdībām, sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību..
Pirmkārt, mums jānodrošina, lai mūsu darba tirgi darbotos labāk, īstenojot nodarbinātības jomā reformas, kas nodrošina elastību un drošību. Viena no mācībām, ko mēs esam guvuši pēdējo divu gadu laikā, ir, ka elastdrošības politika ir palīdzējusi pārciest krīzi.
Tagad mēs ierosinām apspriest ar dalībvalstīm un sociālajiem partneriem visus elastdrošības komponentus un veidus, kā tos uzlabot, ņemot par pamatu ES vienotos elastdrošības principus.
Darba programma norāda uz elastīgiem, bet drošiem līgumiskiem risinājumiem, visaptverošu mūžizglītību, aktīvu darba tirgus politiku un mūsdienīgām sociālās drošības sistēmām.
Eiropas Savienībā ir ļoti sadrumstaloti darba tirgi, kur darba ņēmēji ar pastāvīgiem, drošiem līgumiem pastāv līdzās un reizēm strādā plecu pie pleca vienā darbavietā ar darba ņēmējiem, kas strādā ar pagaidu līgumiem bez pietiekamiem sociālās aizsardzības līdzekļiem un ar vājām izredzēm saņemt pastāvīga darba piedāvājumu.
Lai situāciju uzlabotu un mazinātu pašreizējās atšķirības, viens no veidiem, ko piedāvā apspriest šodien pieņemtā darba programma, varētu būt līgumu uz nenoteiktu laiku plašāka izmantošana. Tajos būtu paredzēts pietiekami ilgs pārbaudes laiks, pakāpeniski pieaugošas aizsardzības tiesības, apmācību pieejamība, mūžizglītība un profesionālā orientācija visiem darba ņēmējiem.
Ar laiku tas ļautu darba ņēmējiem iegūt pilnīgas tiesības, savukārt uzņēmumiem pārbaudes laikā būtu pietiekama, taču pakāpeniski aizvien mazāka elastība, likvidējot šķēršļus, kas nereti liedz darba devējiem pieņemt jaunus darbiniekus ilgākam laikam.
Otrkārt, mums jānodrošina, lai cilvēki apgūtu vajadzīgās prasmes to darbu veikšanai, kas pieejami darba tirgū šodien un kas būs pieejami turpmāk. Mēs zinām, ka pat tagad dažiem darba devējiem ir grūti aizpildīt vakantās darbavietas, jo viņi nevar atrast cilvēkus ar vajadzīgajām iemaņām.
Tas parāda ne tikai to, ka mums nepieciešamas jaunas prasmes un pieprasītās prasmes, bet arī to, ka ES darba tirgū pastāv neatbilstība starp pieejamajām prasmēm un tirgus vajadzībām.
Tuvākajā nākotnē mēs varētu piedzīvot vēl lielāku darbinieku trūkumu nekā šodien - IKT speciālisti, ārsti, medicīnas māsas, pētnieki, kā arī cilvēki ar "zaļajām” prasmēm, kas palīdzētu mums ceļā uz videi nekaitīgu ekonomiku.
"Jaunu prasmju iegūšana un jaunu darbavietu radīšana” šai ziņā piedāvā praktiskus līdzekļus. Mēs radīsim labāku pārredzamību attiecībā uz pieprasītajām prasmēm un veicināsim labāku atbilsmi, izmantojot ES prasmju panorāmu, lai palīdzētu cilvēkiem vieglāk saskatīt, kuras prasmes ir vispieprasītākās tagad un kuras tādas būs nākotnē. Vairāk par to varēs pastāstīt komisāre Vassiliou. Skaidrs ir tas, ka mums jāstrādā ciešā sadarbībā ar visām ieinteresētajām pusēm, lai uzbūvētu tiltu starp izglītību un apmācību un darba pasauli.
Treškārt, mēs ierosinām uzlabot darbavietu kvalitāti un nodrošināt labākus darba apstākļus. ES šajā jomā ir ļoti mērķtiecīgi tiesību akti, kas tagad ir jāpārskata. Īstenošanas pieredze saka mums priekšā, kad un kur ir iespējams veikt uzlabojumus. Mums jānodrošina, lai tiesību akti darbotos labāk, lai tie būtu saskaņā ar jaunajiem darba modeļiem un jaunajām tehnoloģijām un lai cilvēkiem un uzņēmumiem tie būtu vieglāk saprotami un izmantojami.
Faktiski mēs ierosinām pārskatīt Darba laika direktīvu un iesniedzam tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot Darbinieku norīkošanas direktīvas īstenošanu, un mēs arī nāksim klajā ar ierosinājumiem arodveselības un drošības jomās.
Bez ES tiesību aktu pārskatīšanas darba programmā jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai ir ierosināta integrēta pieeja, kas ietver tā sauktos "maigos” instrumentus, sākot no ētikas kodeksiem un ieteikumiem līdz īstenošanas pamatnostādnēm, salīdzinošai analīzei un labas prakses apmaiņai.
Es ar nepacietību gaidu, kad mēs ar jums šos jautājumus apspriedīsim, un esmu pārliecināts, ka kopīgi ar Eiropas Parlamentu, dalībvalstīm un sociālajiem partneriem mēs spēsim panākt uzlabojumus.
Un visbeidzot, taču noteikti ne mazsvarīgāk - mums jārada vairāk darbavietu. Darbavietu radīšana ir nepieciešama izaugsmei, taču šajā ceļā ir pārāk daudz šķēršļu. Mēs ierosinām uzlabot pamatnosacījumus darbavietu radīšanai, jo īpaši strauji progresējošās nozarēs un nozarēs ar intensīvu pētniecību un izstrādi, samazinot administratīvo slogu un darbaspēka nodokļus un palīdzot privātuzņēmējiem.
Mēs ierosinām arī pasākumus, kas veicina uzņēmējdarbību un atbalsta cilvēkus, kuri pašlaik cenšas uzsākt uzņēmējdarbību vai arī ir nesen to uzsākuši.
Šajā sakarībā nekad nebūs par biežu atkārtot, cik svarīgs ir jaunais mikrofinansēšanas instruments kā palīdzības līdzeklis cilvēkiem uzņēmējdarbības uzsākšanai. Eiropas Savienībā dzīvo milzum daudz talantīgu cilvēku. Tad nu parūpēsimies par to, lai idejas un inovācijas, kuras tālu nav jāmeklē, novestu pie kvalitatīvu darbavietu radīšanas.
Šodien Komisija iepazīstināja mūs ar savām prioritātēm jautājumā par to, kā veiksmīgi virzīties pretī pilnīgai nodarbinātībai. Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai var tik tiešām radīt pozitīvas pārmaiņas, ja mēs visi strādāsim kopā. Es aicinu jūs visus dot savu ieguldījumu mūsu centienos sasniegt pilnīgu nodarbinātību Eiropā.
Androulla Vassiliou
Komisijas locekle. - Priekšsēdētāja kungs! Es īpaši priecājos par iespēju kopā ar komisāru Andor iepazīstināt jūs ar jauno pamatiniciatīvu "Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai” Labāka izglītība un apmācība ir būtiski svarīgas, lai cilvēki iegūtu prasmes, kas tiem nepieciešamas, lai atrastu darbu, saglabātu darbu un sagatavotos darbam nākotnē.
Tas ir iemesls, kādēļ mums jāiegulda cilvēkos un viņu spējā būt novatoriskiem, veidot jaunus uzņēmumus un jaunas darbavietas. Bez ievērojamiem un ilgstošiem ieguldījumiem augsta līmeņa prasmēs un izglītībā mūsu ekonomikai būs grūti ātri izkļūt no krīzes. Prasmes ir stratēģijas "Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” kodols. Tas ir iemesls, kādēļ divām pamatiniciatīvām - "Jaunatne kustībā” un "Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai” - ir svarīgas izglītības un apmācības, kā arī nodarbinātības dimensijas.
Ar šo iniciatīvu mēs šodien gribam pārdomāt, kā izglītība un apmācība var veicināt 75 % nodarbinātības līmeņa sasniegšanu līdz 2020. gadam. Ir paredzams, ka no šīs dienas līdz 2020. gadam to darbavietu skaits, kurās strādā augsti kvalificēti cilvēki, pieaugs par 16 miljoniem, turpretī to darbavietu skaits, kurās strādā mazkvalificēti darbinieki, šajā pašā laikposmā samazināsies par 12 miljoniem. Eiropā ir vairāk nekā 80 miljonu pieaugušu cilvēku, kuriem dzīvi apgrūtina nopietns elementāro prasmju trūkums. Šī situācija prasa steidzamu rīcību, jo īpaši izglītības jomā.
Pirmkārt, kā jau minēja komisārs Andor, lai nodrošinātu mūsu darba tirgu labāku darbību, mums jāatzīst, ka mūžizglītība ir viens no galvenajiem elastīgas drošības stratēģijas balstiem. Mēs visi esam vienisprātis ar šo diagnozi. Prasmes var nodrošināt un uzlabot pārmaiņas darba tirgū, taču mūžizglītība Eiropā vēl nav kļuvusi par realitāti. Prasmju uzlabošana nedrīkst būt greznība, ko var atļauties tikai augsti kvalificēti cilvēki. Tā ir nepieciešama visiem. Visās dalībvalstīs mazkvalificētiem darbiniekiem ir diezgan maz iespēju piedalīties pastāvīgā apmācībā. Ar visu partneru, valdību, darba devēju un pilsoņu kopīgiem pūlēm šo situāciju vajadzētu mainīt.
Otrkārt, mums jāsniedz cilvēkiem īstās prasmes, kas tiem būs vajadzīgas, lai atrastu darbu. Eiropai ne tikai jāuzlabo to cilvēku prasmes, kas jau piedalās darba tirgū, bet arī jānodrošina, lai cilvēki jau pašā sākumā apgūtu pareizo prasmju kombināciju, lai tie pielāgotos strauji mainīgajai sabiedrībai un attīstītos. Vispirms mums jāspēj labāk prognozēt, kādas prasmes būs pieprasītas darba tirgū. Ar šo mērķi prātā mēs iepazīstināsim jūs ar ES prasmju panorāmu, kas ne tikai parādīs mums, kādas prasmes darba devēji meklē pašlaik, bet arī prognozēs, kādas prasmes būs nepieciešamas turpmāk. Lai sagatavotu mūsu jauniešus darba tirgum, lai viņi būtu gatavi pielāgoties un strādāt darbavietās, kas, iespējams, vēl nemaz nepastāv, mums jākoncentrējas uz izglītības sistēmām, kas iemāca pareizās prasmju kombinācijas. Īpašs uzsvars būtu jāliek uz pamatiemaņām lasīšanā, matemātikā un eksaktajās zinātnēs.
Ir ārkārtīgi svarīgi cīnīties pret zemiem sasniegumiem izglītībā un pret pāragru izglītošanās pārtraukšanu. Šā iemesla dēļ es esmu nolēmusi janvārī izveidot augsta līmeņa grupu lasītprasmes un rakstītprasmes jautājumos. Turklāt, lai izveidotu zināšanu sabiedrību, mums jāparūpējas, lai mūsu bērniem būtu labākas zināšanas eksaktajās zinātnēs, matemātikā un tehniskajos priekšmetos. Taču mums arī jāvērš mūsu centieni uz nodarbinātībai tik būtiski svarīgo transversālo prasmju, piemēram, valodu zināšanu, digitālo līdzekļu lietošanas prasmju vai uzņēmējdarbības prasmju un iniciatīvas uzņemšanās prasmju, iegūšanu. Vienlīdz svarīgi, manuprāt, ir aktīvi izkopt prasmes, ko prasīs nākotnes profesijas, piemēram, atjaunojamās enerģijas, vidi saudzējošas celtniecības, viedā transporta un e-veselības jomās.
Visbeidzot, pat krīzes un augsta bezdarba apstākļos daži darba devēji ziņo par grūtībām atrast darbiniekus. Šā iemesla dēļ darba programma aicina pielāgot cilvēku prasmes darba iespējām un izmantot savā labā Eiropas potenciālu. Šim nolūkam es ierosināšu ieviest Eiropas prasmju pasi, kas ļaus pilsoņiem reģistrēt savas prasmes skaidri saprotamā un salīdzināmā veidā. Tā papildinās populāro Europass CV. Pēdējais, ko vēlos teikt, ir, ka nedz izglītība, nedz nodarbinātība viena pati nevar dot vajadzīgo prasmju kombināciju.
Mums jāmeklē jaunas sadarbības un partnerattiecību formas ar izglītības un apmācību pakalpojumu sniedzējiem, uzņēmumiem un citām ieinteresētajām pusēm, tostarp arodbiedrībām un valsts nodarbinātības dienestiem.
Priekšsēdētāja kungs, godājamie deputāti! Ar stratēģiju "Eiropa 2020” mēs nospraužam mērķus un nosakām, uz ko mēs tieksimies. Tagad ir laiks sākt iet pretī mūsu mērķiem un noteikt mūsu reformu stratēģijas aprises. Darba programma jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai izskaidro, kā Eiropa var palīdzēt mums mūsu mērķu sasniegšanā. Veids, kā pārvarēt krīzi, ir izveidot Eiropā konkurētspējīgu, uz zināšanām balstītu ekonomiku, radot Eiropā jaunas un labākas darbavietas.
Csaba Őry
Priekšsēdētāja kungs, komisāri! Kaut arī, ievērojot Parlamenta tradīcijas, mēs sliecamies attiekties pret priekšlikumiem atbalstoši, taču kritiski, man jāsaka, ka es no visas sirds priecājos par tikko aprakstīto ieceri un to pilnā mērā atbalstu. Īpaši man patīk definīcija, ko komisārs Andor izmantoja saistībā ar pilnīgu nodarbinātību kā mērķi, proti, ka katram, kurš spēj un grib strādāt, jādod līdzekļi un iespēja to darīt.
Es arī atbalstu četras galvenās prioritātes - labāku darba tirgu darbību, kvalitatīvākas darbavietas, efektīvāku darbavietu radīšanas politiku un labākus darba apstākļus - , kaut arī mēs saprotam, ka nebūs viegli to visu sasniegt. Mēs piekrītam tam, kas tika teikts par elastdrošību, lai gan man jāsaka, ka nudien ir pēdējais laiks, lai to apspriestu sīkāk. Mēs bieži lietojam šo terminu, bet izskaidrojam tā nozīmi dažādi.
Saskaņā ar labākas likumdošanas pamatprincipiem mēs uzskatām par vajadzīgu reaģēt uz mainīgajiem darba apstākļiem. Tādējādi Darba laika direktīvas pārskatīšana ir pamatota, lai gan es gribu norādīt, ka attiecībā uz Darbinieku norīkošanas direktīvu mēs neredzam vajadzību pēc jaunas direktīvas, bet esam gatavi pārrunāt tās īstenošanu un pieredzi, kas gūta īstenošanas gaitā, un vajadzības gadījumā veikt grozījumus. Taču es gribu pievērst uzmanību netipisku nodarbinātības veidu regulējumam. Tas nozīmē pilnīgi jaunas darba devēja un darba ņēmēja attiecības, gan attiecībā uz sociālo drošību, gan uz citiem nosacījumiem, un ir acīmredzams, ka šajā jomā vēl ir daudz nepilnību.
Jāpalielina mobilitāte un jāvelta lielāka uzmanība sadarbībai valsts nodarbinātības dienestu starpā. Visbeidzot, priekšsēdētāja kungs, es redzu, ka man atvēlētais laiks beidzas, es pilnīgi piekrītu, ka zema kvalifikācija savā ziņā izmaksā dārgāk nekā krīze. Tāpēc, lai visi gūtu labumu, mums noteikti jāturpina domāt par pienācīgu un elastīgu apmācību, pieļaujot gan formālās, gan neformālās apmācības iespēju.
Sylvana Rapti
Priekšsēdētāja kungs! Es ar lielu gandarījumu noklausījos abu komisāru paziņojumus. Krīzes laikā, jo īpaši akūtas krīzes laikā, mums ir vajadzīgs redzējums. Šie divi paziņojumi sniedz mums redzējumu. Tie ir vērienīgi. Tie nosprauž četrus mērķus, kurus, manuprāt, gribētu atbalstīt katrs Eiropas pilsonis.
Taču, lai cik jauki viss neizklausītos, vienmēr ir kāds "bet”, tāpēc vispirms es gribu runāt par drošības jautājumu. Elastībai un drošībai jāiet roku rokā, un, mūsuprāt, prioritāte jāpiešķir drošībai. Izglītības un apmācības jautājums ir ļoti, ļoti svarīgs jautājums, jo, kā komisārs Andor pareizi sacīja, mums ne tikai vajadzīgas jaunas prasmes, bet mums arī jāievirza vecās prasmes mums vajadzīgajā gultnē. Ir problēmas uzņēmējdarbībā. Mums jāatvieglo jauniem cilvēkiem uzņēmējdarbības uzsākšana. Mums jāatvieglo uzņēmumiem lielāka darbinieku skaita piesaistīšana.
Noslēgumā es gribu uzsvērt komisāres Vassiliou lielisko ideju - Eiropas prasmju pasi. Tas man uzreiz liek iejusties norīkotu darbinieku ādā, un es domāju un vaicāju sev: ja man ir pase par unikālām prasmēm un es no valsts A dodos strādāt uz valsti B, vai jautājums par manu darba līgumu automātiski būs atrisināts? Mēs esam jūsu pusē; mēs šo jautājumu uzraudzīsim un cīnīsimies kopā ar jums.
Marian Harkin
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es pieskaršos tikai vienai no jūsu četrām galvenajām prioritātēm - spēcīgākai politikai jaunu darbavietu radīšanā un darbaspēka pieprasījuma veicināšanā.
Saskaņā ar šo dokumentu atveseļošanās pamatā jābūt izaugsmei, kas rada darbavietas, taču kopš ekonomikas krīzes sākuma ekonomiskā izaugsme Eiropā ir bijusi nevienmērīga un vāja. Kā Īriju pārstāvoša Parlamenta deputāte es skaudri apzinos, kā mēs tiekam spiesti īstenot taupības pasākumus, un pastāv reālas bažas, ka tas nosmacēs jebkādu izaugsmes iespēju.
Tad nu mans jautājums ir šāds - vai šī darba programma jaunu darbavietu radīšanai un izaugsmei neattieksies uz Īriju vai Grieķiju, vai faktiski uz jebkuru valsti, kas īsteno šos skarbos taupības pasākumus? No kurienes radīsies izaugsme un attiecīgi no kurienes radīsies darbavietas?
Šajā dokumentā ir lieliskas idejas - es necenšos tās noniecināt. Viena būtiski svarīga ideja ir, kā mēs varam savienot mūsu investīcijas, pētniecību un izstrādi, un inovācijas ar pašu ražošanas sistēmu. Šāda saikne ir pilnīgi noteikti jāizveido.
Priekšlikumi iesaistīt sociālo ekonomiku, kooperatīvus, savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības un mikrouzņēmumus ilgstošos centienos radīt nodarbinātības iespējas vietējā līmenī ir ļoti savlaicīgi, un es patiešām ticu, ka mobilizācija vietējā līmenī uz bezpeļņas pamatiem, izmantojot savstarpējas apdrošināšanas sabiedrības, var kļūt par ilgtspējīgas attīstības dzinējspēku.
Uzņēmējdarbības veicināšana ļaus iedzīvotājiem pašiem pilnvērtīgi piedalīties mūsu ekonomikas atveseļošanā. Pieprasījumam atbilstošu prasmju apgūšanai ir izšķiroša nozīme, taču daudzi aspekti mani satrauc, komisār.
Pagājušajā nedēļā es Parlamentā vadīju sanāksmi par sociālo integrāciju un garīgām slimībām, un kāda klusas dabas sieviete no Austrijas teica, ka politiķiem esot jābeidz runāt par darbavietām un izaugsmi - neviens viņiem tāpat neticot! Es nezinu par jums, komisār, bet mani tas satrauca. Es nesaku, ka šāds noskaņojums ir plaši izplatīts, taču tas izplatās, un, manuprāt, tieši tāpēc vārdi, ko mēs šeit sakām, ir jāpārvērš darbos.
Tas ir jādara steidzami, un mums jāsāk domāt netradicionālāk. "Jā” vidi saudzējošām darbavietām un digitālām darbavietām, bet neaizmirstiet par vietējām darbavietām un, ka es jau teicu, par bezpeļņas ētosu, ne kā aizvietotāju, bet gan kā pretsvaru uz peļņas gūšanu orientētajam modelim, kas tieši šobrīd apdraud eiro un Savienības stabilitāti.
Elisabeth Schroedter
Priekšsēdētāja kungs, Vassiliou kundze, Andor kungs! Mēs saistījām lielas cerības ar darba programmu jaunu prasmju iegūšanai un jaunu darbavietu radīšanai. Bija paredzēts, ka tā radīs impulsu, kas palīdzēs Eiropas darba ņēmējiem sagatavoties vides pārmaiņām. Pats galvenais ir, ka pēc tam, kad Parlaments savā rezolūcijā par vidi saudzējošām darbavietām nāca klajā ar virkni ideju, mēs cerējām, ka Komisija šīs idejas uztvers, pilnveidos un ierosinās konkrētus pasākumus, kas noteiks, kā iespējams radīt jaunas darbavietas, izmantojot vides pārmaiņas, vai kā pielāgot esošās darbavietas, lai tās varētu saglabāt un padarīt Eiropas industrializēto sabiedrību videi draudzīgāku, no kā ieguvēji būtu darba ņēmēji. Bet ko tā vietā izdarījāt jūs? Jūs atkal izvilkāt dienas gaismā veco elastdrošības tēmu. Vai tiešām jūs ticat, ka jaunas darbavietas iespējams radīt ar deregulācijas palīdzību? Mēs tikko nonācām pie atziņas, ka krīzes laikā tiek zaudētas nestabilās darbavietas, un tā ir pirmās, kas tiks zaudētas.
Es varu teikt tikai to, ka jūs maldāties, ja domājat, ka uz zināšanām balstītu, ilgtspējīgu ekonomiku iespējams uzcelt uz nedrošības un nelabvēlīgu darba apstākļu pamata. Jūsu izvēlētais ceļš ir nabadzība strādājot, tā vietā, lai vairotu pārticību. Tomēr nabadzība nav labs ceļabiedrs progresam. Lai panāktu progresu vides jomā, mums nepieciešama izvērsta izglītības un apmācības programma darba ņēmējiem, jo īpaši zemāk kvalificētiem darba ņēmējiem. Lūdzu, turpiniet strādāt pie šīs darba programmas un ieviesiet vajadzīgos uzlabojumus.
Mara Bizzotto
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es negribu, lai mana runa būtu kārtējais eiroskeptiskas retorikas demonstrējums, bet gan aicinājums Eiropas Savienībai sākt pievērst lielāku uzmanību saturam, nevis iepakojumam un atteikties no propagandas par labu reāliem faktiem.
Tagad, kad Lisabonas stratēģija ir izgāzusies, ES ir izgudrojusi jaunu devīzi "ES 2020”, tomēr tā patiesībā nepiedāvā nekādus novatoriskus nodarbinātības problēmu risinājumus. To uzskatāmi pierāda statistika - bezdarba līmenis Eiropā ir 9,6 %, bet bezdarba līmenis jauniešu starpā ir 20,2 %. Itālijā, kas dod trešo lielāko ieguldījumu ES budžetā, jauniešu situācija ir vēl dramatiskāka - bez darba ir 25,9 % jauno cilvēku.
Es gribētu redzēt Eiropu, kurā līdzekļi netiek izšķērdēti reklāmas kampaņām, bet gan lietderīgi ieguldīti, lai pieejamās apmācībās sagatavotu profesionālus darbiniekus iekšējā tirgus sektoram, kur ir atbilstīgas nodarbinātības iespējas.
Noslēgumā es gribētu uzsvērt arodmācību lielo nozīmi, kas simbolizē izcilību mūsu valstīs. Amatniecības sektors piedāvā nodarbinātības iespējas un unikālu zināšanu bagātību, kas jāizmanto, lai saglabātu Eiropas sistēmas konkurētspēju.
Licia Ronzulli
(IT) Priekšsēdētāja kungs, Andor kungs, Vassiliou kundze, dāmas un kungi! Mēs esam izvirzījuši sev mērķi noteikt darba tirgus vajadzības tuvākajiem gadiem. Tas nozīmē, ka mēs runājam par jauno eiropiešu nākotni, par profesijām un ekonomikas jomām, kas turpmāk stiprinās mūsu kopienas.
Mēs pārāk ilgi esam prātojuši par to, kādas darbavietas būs pieejamas pēc desmit gadiem, par to, kā mainīsies kvalifikācijas un kādas prasmes būs pieprasītas visā Eiropas Savienībā. Mēs nemitīgi vaicājam sev, vai izglītība un apmācība, kas patlaban tiek piedāvātas Eiropas pilsoņiem, palīdzēs viņiem viegli atrast darbu.
Es gribētu zināt, kādus jaunus pasākumus Komisija grasās pieņemt, lai sasniegtu pašas izvirzītos mērķus. Vai mēs esam droši, ka zinām visas jauniešu vajadzības? Vai mēs skaidri zinām, ka e-mācības ir īstais risinājums, vai varbūt mēs varam apgūt jaunus un efektīvākus izglītības un apmācību veidus? Ir palikuši tikai seši mēneši līdz 2010. gada maijā uzsāktā izmēģinājuma projekta noslēgumam, un tas nozīmē, ka ir jau laiks izdarīt secinājumus. Vai sasniegtie rezultāti būs pozitīvi? Vai tie būs uzmundrinoši? Mums jātiecas apmācīt jauniešus, izmantojot tādu Eiropas izglītības politiku, kas spēj paredzēt nākotnes vajadzības.
Ne pārāk sen es dzirdēju garu sarakstu ar darbiem, "kas mums jādara”. Izsakoties medicīniskā terminoloģijā, es dzirdēju daudz ko par diagnozi, bet pavisam maz par ārstēšanu. Mēs nedrīkstam tikai kult tukšus salmus, bet mums jāstrādā ar saturīgām idejām, kā to prasa stratēģija "Eiropa 2020”. Tas ir izaicinājums, kas jāpieņem visām dalībvalstīm un uzņēmumiem, un tas ir labākais mantojums, ko mēs varam atstāt mūsu bērniem.
Evelyn Regner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Andor kungs, Vassiliou kundze! Jaunas prasmes jaunām darbavietām ir ļoti svarīgs temats. Kāpēc? Tāpēc, ka no tā ir atkarīga nākotne. Jautājums nav tikai par mūsu haotisko cenšanos atrisināt problēmas, kuras apzināmies, - demogrāfiskās pārmaiņas un ekonomikas krīzi. Tas attiecas arī uz papildu kvalifikāciju, kas dos cilvēkiem iespēju veidot darbavietas turpmākajiem gadiem, tādējādi aktīvi sniedzot ieguldījumu novatoriskā ekonomikā.
Andor kungs! Jūs piešķirat lielu nozīmi sociālajām partnerattiecībām, un tas ir labi. Taču es vēlos mudināt Komisiju pievērsties darba apstākļiem, kā arī aktīvas darba dzīves fiziskajai un galvenokārt garīgajai spriedzei. Kādu labumu gūst sabiedrība, ja cilvēki īstermiņā sasniedz labus darba rezultātus, bet ilgtermiņā kļūst par bezcerīgiem nespējniekiem? Pilnīgi nekādu. Tāpēc acquis communautaire sistemātiskam novērtējumam jāpamatojas nevis uz labāku regulējumu, bet uz minēto pieeju.
Elastdrošības jautājumā es neatbalstu Komisijas priekšlikumu par sava veida iepriekšēju darba līgumu, kurā visas darba ņēmējam pienākošās tiesības tiek piedāvātas tikai pēc konkrēta laika posma. Man tāda attieksme pret jauniešiem, kas ir tik svarīgi mūsu nākotnei, pašā viņu profesionālās karjeras sākumā šķiet diezgan negodīga. Vai tas nozīmē, ka Komisija lielākā vai mazākā mērā vairs necer uz iespēju regulēt mūsu nedrošās darba attiecības? Es ļoti vēlos, lai Komisija ievieš uzlabojumus šajā jomā.
Jutta Steinruck
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Andor kungs, Vassiliou kundze! Bezdarba apkarošana un pilnīgas nodarbinātības mērķis ir patiešām mūsu neatliekamākie uzdevumi. Kā teica Harkin kundze, Eiropas iedzīvotājiem nav vajadzīgi jēdzieni, viņiem ir vajadzīgi konkrēti risinājumi. Es vēlos jums pateikties par jūsu iniciatīvu. Mūsu debatēs ir daudz pozitīvu nostādņu, kuras divi kolēģi no manas grupas jau minēja. Taču es uzskatu, ka ir vajadzīgi vēl daži uzlabojumi, jo lielāka elastība un lielāka mobilitāte pašas par sevi neradīs nevienu jaunu darbavietu. Es vēlos atbalstīt Schroedter kundzes teikto šajā jautājumā. Mums Eiropā ir vajadzīgas labas, drošas darbavietas, un dalībvalstīm un uzņēmumiem ir jāgādā, lai tās būtu pastāvīgas darbavietas, kas ļauj cilvēkiem nopelnīt labu iztiku. Tam atkal ir jākļūst par vispārēju likumu, un mums jāstrādā Eiropas mērogā un jāizvēlas pareizais kurss, lai to panāktu.
Programmā jūs minējāt jaunus darba līguma veidus, kas paredz mazāk tiesību darba ņēmējiem, kuri tikai sāk savas darba gaitas. Jūs tos saucat par līgumiem uz nenoteiktu laiku. Es uzskatu, ka tie neradīs jaunas darbavietas. Pieredze rāda - un Vācijas sociāldemokrātiskā valdība to atklāja pirms dažiem gadiem - , ka darba ņēmēju tiesību vājināšana nerada jaunas darbavietas. Šādi pasākumi vienkārši vērš stabilas darbavietas nedrošās darbavietās. Mēs nedrīkstam to turpmāk pieļaut.
Elena Băsescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Šīm debatēm ir izvēlēts īpaši piemērots laiks, jo ES ekonomikas atveseļošanās vēl ir ļoti nedroša, un dalībvalstu darba tirgū vēl arvien vērojams pagrimums.
Tāpēc Eiropas sabiedrībai jākļūst par zināšanu sabiedrību. ES ir jānodrošina labāka atbilstība starp darbavietu pieprasījumu un piedāvājumu, kā arī jāgādā, lai darbaspēkam būtu prasmes, kas nepieciešamas jaunizveidotajām darbavietām.
Jaunākajā Komisijas pārraudzības ziņojumā ir teikts, ka Rumānijas darba tirgus kopš 2010. gada sākuma ir nostabilizējies. Taču atveseļošanās pazīmēm nevar tūlīt sekot bezdarba samazināšanās. Diemžēl jaunieši Rumānijā vēl joprojām pieder pie grupām, kuras bezdarbs skar vissmagāk. Vairāk nekā 20 % jauniešu nav darba.
Es uzskatu, ka šajā ziņā Eiropas Komisijas pasākumi ir lietderīgi, ņemot vērā to, ka šo pasākumu galvenais mērķis ir veicināt jauniešu iesaistīšanu darba tirgū.
Katarína Neveďalová
(SK) Priekšsēdētāja kungs! Apspriežot bezdarbu, ir, bez šaubām, jāceļ trauksme par jauniešu bezdarbu, kas ir divkārt, bet dažās valstīs pat četrkārt augstāks par vidējo bezdarba līmeni Eiropā. Es daudz atzinīgāk vērtēju piedāvāto programmu nekā vispārējo stratēģiju.
Mums ir jāpieņem konkrēti pasākumi nodarbinātības atbalstam un efektīvai uzraudzībai. Mums noteikti ir jāsekmē sadarbība starp dalībvalstu darba un izglītības ministrijām un jāizstrādā ilgtermiņa stratēģija, ņemot vērā to, ko darba tirgus turpmāk varētu prasīt no potenciālajiem darba meklētājiem, nevis to, ko tas prasa pašlaik.
Izglītība un apmācība ikvienā profesijā ir ilgstošs process, un tāpēc mums ir jāzina, kas mums būs vajadzīgs ne tikai pašlaik, bet arī pēc 10 gadiem, lai mēs varētu atbalstīt nākamo paaudzi. Komisāre runāja par labāku izglītību un ieguldījumu cilvēkos. Es pilnīgi piekrītu viņai šajā jautājumā. Tikai ar lielākiem ieguldījumiem izglītībā jauniešiem būs iespējas radīt konkurētspējīgu paaudzi un labāku Eiropas Savienību.
Tāpēc es vēlos aicināt dalībvalstis nesamazināt izglītības un jaunatnes budžetus, bet šajos grūtajos laikos tos pat palielināt. Ikviens papildu cents izglītības vajadzībām nodrošinās simtkārtīgu atdevi apmierinātas un spēcīgas nākamās paaudzes veidošanā.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Šiem pasākumiem jābūt vērstiem uz pieejamo cilvēkresursu iespējami labāku izmantošanu Eiropas Savienībā, nevis jādod priekšroka masu imigrācijai. Konkrēti tas nozīmē attīstīt jaunas, ilgtermiņā lietderīgas prasmes, kas atbilst darba tirgus jaunajām prasībām. Mums ir vajadzīga turpmākās apmācības programma tiem ES iedzīvotājiem, kas pārtraukuši mācības skolā, mācekļa darbā vai universitātē.
Turklāt mums ir vajadzīgs stimuls izglītības turpināšanai, pārkvalificēšanās pasākumi un mūžizglītība. Kad 2011. gadā tiks atvērts darba tirgus Austrumeiropas valstīm, ES būs jāveic to dalībvalstu pilsoņu aizsardzības pasākumi, kuras jo īpaši ietekmēs darba tirgus atvēršana. Zemāk kvalificēti un pašnodarbināti darba ņēmēji šajās dalībvalstīs būs šo pārmaiņu pirmie upuri. Es ceru, ka Komisija pienācīgi aizsargās šos cilvēkus pret bezdarbu, lētu darbaspēku un sociālo dempingu..
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, Andor kungs, Vassiliou kundze, dāmas un kungi! Nav nekādu šaubu, ka Eiropas Savienībai tik grūtos laikos drosme un apņēmība īstenot tādas iniciatīvas, kādas ir iesnieguši komisāri, ir jāvērtē ļoti atzinīgi.
Mums ir nepieciešama mērķtiecīgāka apmācība, laba izglītība, kuras mērķis ir zināšanu apguve, darba tirgū pieprasītas spējas un jauniešu attīstība, tos apmācot un sniedzot tiem zināšanas, kas ir katru dienu jāpapildina, kā arī darba tirgus, kuram vajadzīgas jaunas prasmes, bet kurš saprātīgi izmanto migrācijas plūsmas.
Minētie četri mērķi dod cerības, taču nav šaubu, ka mums vēl labāk jāizmanto visi Komisijas rīcībā esošie instrumenti. Mums jābūt tālredzīgiem un piesardzīgiem, turklāt mūsu izvēle ir jānosaka jaunām tehnoloģijām, lai garantētu, ka stratēģijā "Eiropa 2020” tiek iekļauta efektīva apmācība, liecinot par ciešu apņemšanos sagatavot ceļu tādam darba tirgum, kas kalpo Eiropas sabiedrībai un pirmkārt jauniešiem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas iedzīvotāji ir galvenokārt norūpējušies par darbavietu saglabāšanu.
Ekonomikas un finanšu krīzes dēļ bezdarba līmenis ir sasniedzis 10 %, bet jauniešu bezdarba līmenis - 20 %. Jauniešiem un cilvēkiem, kas vecāki par 50 gadiem, ir grūti atrast darbu, un viņi bieži ir spiesti pieņemt pagaidu līgumdarbus vai darbus, kas neatbilst viņu kvalifikācijai.
Programmai jaunu darbavietu un jaunu prasmju radīšanai ir jābūt saistītai ar Eiropas Savienības rūpniecības un inovāciju politiku. Lai ES saglabātu konkurētspēju, mums ne tikai jāattīsta novatorisma spējas, bet arī jāatjauno ražošanas jauda, un tas nozīmē, ka Eiropas Savienībā ir jārada jaunas darbavietas.
Ekoloģiski efektīva ekonomika neapšaubāmi prasa jaunas prasmes.
Es vēlos vērst jūsu uzmanību uz lielo personu skaitu, kuri skolu pamet priekšlaicīgi. Aizvien vairāk jauniešu nespēj apmeklēt vidusskolu vai universitāti. Izglītība garantē jauniešiem labāku nākotni. Tāpēc mūsu pienākums ir nodrošināt jauniešiem piekļuvi izglītībai.
László Andor
Komisijas loceklis. - Es ļoti priecājos par to, ka šīs pamatiniciatīvas galvenie principi - veicināt nodarbinātību un uzlabot tās kvalitāti Eiropā, un beigās sasniegt vērienīgu mērķi līdz 2010. gadam - ir novērtēti atzinīgi. Mēs, protams, dažādus šā jautājuma aspektus labprāt apspriedīsim sīkāk gan tagad, gan vēlāk.
Es vēlos pieskarties dažiem jautājumiem, kas debašu gaitā tika pārrunāti un pat apstrīdēti, jo daži no tiem ir jāizskaidro sīkāk.
Pirmkārt, mēs esam saglabājuši jēdzienu "elastdrošība”, bet tas nenozīmē, ka mēs vēlamies uzsvērt vienīgi elastību, jo šādā gadījumā mēs lietotu šo jēdzienu tādā pašā nozīmē, kādā tas tika lietots iepriekš.
Es vēlos sniegt jums dažus piemērus, kas skaidri atspoguļo pašreizējo laiku un mūsu jaunos uzdevumus.
Mēs, protams, saistām šo iniciatīvu ar konkrētām vecuma grupām, un, kad mēs runājam par mūžizglītību, mēs vēlamies vairāk uzsvērt vecāku darba ņēmēju izglītošanās iespējas mūža garumā, jo mums ir jāpiekrīt pieņēmumam, ka darba mūžs kļūst ilgāks un cilvēkiem ir jāpalīdz mainīt profesiju vai nodrošināt profesionālās izaugsmes iespējas.
Mums vairāk uzmanības jāpievērš jauniešiem, un tas nepārprotami ir viens no galvenajiem apsvērumiem stratēģijā "Eiropa 2020”. Taču pastāv arī atsevišķa pamatiniciatīva - "Jaunatne kustībā”, kurā visas iniciatīvas un stratēģijas, kas saistītas ar jauno paaudzi, ir konkrēti aprakstītas.
Jaunieši pieder pie vecuma grupas, kuru mēs nevēlamies virzīt uz lielāku elastību, jo tā jau ir pietiekami liela. Eiropā jauniem darba ņēmējiem ir nodrošināta lielāka elastība nekā Amerikas Savienotajās Valstīs. Mēs vēlamies veicināt lielāku mobilitāti, jo uzskatām, ka jaunā paaudze spēj labāk izmantot integrētā Eiropas darba tirgus priekšrocības, izkopt savas prasmes un uzlabot savu konkurētspēju, izmantojot ne tikai pašu tirgu, bet arī Eiropas Savienībā izveidotās mācību iestādes.
Es runāju par labākiem darba apstākļiem un labākas kvalitātes darbavietām. Diemžēl Schroedter kundze to pilnā mērā neizprata. Par savu galveno uzdevumu mēs uzskatām pašreizējā Eiropas darba tirgus sadrumstalotības problēmu risināšanu, un mēs piedāvājam konkrētu piemēru - līgumu uz nenoteiktu laiku, kas var palīdzēt. Tas nenozīmē, ka mēs atrunāsim cilvēkus no pastāvīga līguma slēgšanas, bet līgums uz nenoteiktu laiku palīdz aizsargāt savas tiesības tiem, kam līdz šim ir izdevies noslēgt tikai īstermiņa līgumu vai līgumu uz noteiktu laiku. Tas zināmā mērā palīdzēs nodrošināt vairāk darbavietu, un tas katrā ziņā palīdzēs garantēt lielākas tiesības. Tas ir ļoti svarīgi, ja vēlamies nodrošināt augstas kvalitātes darbavietas.
Attiecībā uz ieguldījumiem cilvēkkapitālā mēs nedrīkstam aizmirst, ka Eiropas Sociālais fonds ir paredzēts visu šo iniciatīvu atbalstam visās dalībvalstīs, un mēs ceram, ka tas vienmēr saglabās savu nozīmi kā spēcīgs ES instruments visu šo nodarbinātības un sociālās integrācijas iniciatīvu atbalstam.
Šīs iniciatīvas ir paredzētas visām dalībvalstīm uz 10 gadiem. Tās nav domātas īstermiņa ārkārtas finanšu situāciju risināšanai konkrētās dalībvalstīs. Mums nav pamata domāt, ka mēs pavadīsim visus šos 10 gadus finansiālās grūtībās. Šī politika nav īpaši paredzēta šādu situāciju risināšanai, taču to var piemērot Grieķijā un Īrijā.
Ir skaidrs, ka Grieķija ir viena no valstīm, kurā lielāka elastība palīdzētu uzlabot ieguldījumu klimatu uzņēmējdarbībā, kā tas notiek Spānijā. Īrija ir valsts, kas varētu labāk līdzsvarot konkurētspējas faktorus un vairāk ieguldīt prasmju attīstīšanā un izglītībā, nevis citos konkurētspējas avotos, kas pēdējā laikā tiek plaši izmantoti.
Mums, protams, jāpievērš uzmanība kritiskajai situācijai, kādā šobrīd atrodamies, un varbūt nākamgad mums būs iespēja paaugstināt nodarbinātības līmeni. Taču mums jāraugās uz vispārējo stāvokli, kas sāks uzlaboties nākamā gada pirmajā pusē, jo ekonomiski spēcīgākajās valstīs, kas ir atveseļošanās dzinējspēks, darbavietu skaits jau pieaug. Mēs uzskatām, ka, lai arī finanšu nozare ir nestabila, šis process turpināsies un mūsu piedāvātā Eiropas politika, kas vēl nespēj panākt darbavietu radīšanu dalībvalstu līmenī, nodrošinās pareizos pamatnosacījumus un vadlīnijas dalībvalstīm, lai tās turpinātu darbu un panāktu progresu ceļā uz pilnīgu nodarbinātību.
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Elena Oana Antonescu
Pašreizējā ekonomikas krīze un tādi strukturālie faktori kā globalizācija, tehnoloģiskais progress, iedzīvotāju novecošanās un virzība uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku prasa mainīt Eiropas nodarbinātības politiku un liek Eiropas iestādēm meklēt piemērotus risinājumus, lai novērstu bezdarba pieaugumu un izskaustu nabadzību. Patiešām, Komisijas iniciatīva, kas ir daļa no stratēģijas "Eiropa 2020”, iemieso Eiropas Savienības atbildi uz problēmām, kuras radījis pašreizējais ekonomikas klimats un ekonomiskās un sociālās pārmaiņas darba tirgū. Es vēlos uzsvērt, cik svarīgi ir sasniegt divus no Komisijas iniciatīvā minētajiem mērķiem. Tie ir - pārvarēt ekonomikas krīzi, kā līdzekli izmantojot prasmju uzlabošanu, un garantēt Eiropas ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju, iepriekš paredzot turpmākās vajadzības un nodrošinot harmonisku līdzsvaru starp prasmju piedāvājumu un pieprasījumu darba tirgū. Aizvien aktīvāk konkurējošajā globālajā vidē Eiropai ir jāuzlabo konkurētspēja. Prasmes nodrošina iespēju pārvarēt krīzi un celt Eiropas iedzīvotāju dzīves līmeni. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu, kas veicina informācijas apmaiņu un dalībvalstu iesaistīšanu debatēs, kuru mērķis ir atrast risinājumus un pasākumus, kas sekmē jaunu darbavietu radīšanu.
Vilija Blinkevičiūt
Eiropas Savienība ir vērienīgi apņēmusies nākamajos desmit gados palielināt nodarbinātību par veseliem 75 %. Lai to panāktu, mums jāveic konkrēti pasākumi gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Es uzskatu, ka ir īpaši svarīgi stiprināt sociālās partnerattiecības un sociālo dialogu, veicot konkrētus pasākumus visos līmeņos - ES, dalībvalstu, reģionālajos, nozaru un uzņēmumu līmenī. Otrkārt, ir nepārtraukti jāuzlabo darba ņēmēju prasmes un kvalifikācija, lai apmierinātu darba tirgus vajadzības. Tāpēc vispārējās, profesionālās un augstākās izglītības sistēma ir jātuvina darba tirgus vajadzībām. Mēs nepārtraukti dzirdam, ka mums vajadzīgs vairāk darbavietu, bet kā tās radīt? Ir jābūt īpašam mehānismam - īpašiem stimuliem un konkrētiem nodokļu atvieglojumiem - , lai radītu darbavietas jauniešiem un vecāka gadagājuma cilvēkiem. Turklāt ir jāanalizē mikrofinansēšanas instrumentu ietekme uz darba tirgu un jāpieļauj lielāka elastība Eiropas Sociālā fonda finansējuma izmantošanā. Es patiešām ceru, ka programma jaunu prasmju iegūšanai un darbavietu radīšanai dos konkrētus rezultātus mūsu valstu iedzīvotājiem.
Niki Tzavela
rakstiski. - Saskaņā ar kopējo paziņojumu ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmē novembrī darbavietu radīšana Eiroatlantiskajā līmenī ir prioritāte. Komisijai tomēr ir jāpievērš uzmanība aizvien pieaugošajai ārējās migrācijas parādībai, kas vērojama Grieķijā - jauni, kvalificēti un augsti kvalificēti darba ņēmēji emigrē uz Kanādu, Austrāliju un Arābu Emirātiem. Šķiet, ka tāds pats process ir sācies arī Īrijā. No otras puses, Vācija ir paziņojusi, ka tai ir vajadzīgs kvalificēts darbaspēks. Vācijai nav nekādas vajadzības ievest darbaspēku no trešām valstīm. Tā varētu sadarboties ar dienvidu dalībvalstīm un nodarbināt kvalificētu Eiropas darbaspēku. Vai Komisija ir ar mieru dalībvalstīs ieviest saprātīgu nodarbinātības politiku, atbalstot Eiropas darba tirgu ar Eiropas darbaspēku?
