Likumdošanas process saistībā ar trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir jautājums, uz kuru jāatbild mutiski un kuru Padomei Eiropas Parlamenta Sociālistu grupas, Eiropas Tautas partijas (Kristīgo demokrātu) un Eiropas demokrātu grupas vārdā iesniedza Hannes Swoboda, Reino Paasilinna, Eluned Morgan, Atanas Paparizov, Giles Chichester, Alejo Vidal-Quadras, Herbert Reul, Angelika Niebler, Gunnar Hökmark un Jerzy Buzek par likumdošanas procesa, kas saistīts ar enerģētikas trešo tiesību aktu kopumu, turpināšanu un tā beigšanu laikus - B6-0493/2008).
Atanas Paparizov
autors. - Priekšsēdētāja kungs, 2008. gada 18. jūnijā un 9. jūlijā Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā pieņēma normatīvās rezolūcijas par enerģētikas trešo tiesību aktu kopumu direktīvām un tiesību aktiem. Šis tiesību aktu kopums ir ļoti svarīgs, lai radītu Eiropas iekšējo gāzes un elektroenerģijas tirgu, lai nodrošinātu caurspīdīgu un skaidru regulatīvo pamatsistēmu investīcijām pārvades tīklos, kā arī, lai palielinātu reģionālo un Eiropas sadarbību. Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāteic, ka enerģētikas tiesību aktu kopums sniedz lielu ieguldījumu ES dalībvalstu energoapgādes drošībā.
Arī pūles to pieņemt būs liels ieguldījums, lai īstenotu mērķtiecīgu klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, kuru Parlaments rīt pieņems. Esmu par to pārliecināts.
Šajā saistībā vēlamies prasīt, lai prezidentvalsts Francija mūs informē par tās nodomu informēt Eiropas Parlamentu par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz pieciem tiesību aktu priekšlikumiem. Mēs arī novērtētu, ja mums tiktu sniegta detalizēta informācija par to, kā Padome un it īpaši prezidentvalsts Čehija grasās panākt likumdošanas procesa, kas saistīts ar enerģētikas trešo tiesību aktu kopumu, turpināšanu un tā beigšanu laikus.
Eiropas Parlaments atkārtoti ir izrādījis vēlmi iesaistīties konstruktīvā dialogā ar Padomi. Tam par apliecinājumu Eiropas Parlamenta referenti 17. jūlijā nosūtīja vēstuli ministram J. L. Borloo. Šajā vēstulē mēs aicinām, lai prezidentūra laikā, kamēr vēl nav panākta vispārējā politiskā vienošanās un kamēr oficiāli nav paziņota Padomes kopējā nostāja, izveido neoficiālas sarunas starp Padomi un Parlamentu. Vēl jo vairāk, mēs iedrošinājām Padomi, lai tā šo tiesību aktu kopumu nosaka sev par prioritāti un, sākot jau ar 2008. gada septembri, iesaistās neoficiālās sarunās, jo esam pārliecināti, ka tas ir Padomes, Komisijas, Parlamenta, prezidentvalsts Francijas un visu ES pilsoņu interesēs. Pēc tam vērsām uzmanību uz nepieciešamību izmantot daudzus gadījumus, lai laikus sāktu sarunas.
Vēlos atzīmēt to Eiropas Parlamenta rezolūciju par 2008. gada 15. un 16. oktobra Eiropadomes Briseles sanāksmes rezultātiem, kurā mēs aicinām Padomi sākt sarunas.
Pēc tam, kad 10. oktobrī tika noslēgta politiska vienošanās, Rūpniecības pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājas 7. novembra vēstulē ierosināja līdz šī gada beigām organizēt pirmo neoficiālo trialogu. Mums ļoti žēl, ka šāda sanāksme vēl nav notikusi.
Līdzko uzzināsim Padomes kopējo nostāju, būsim gatavi sākt trialogu, lai panāktu iestāžu vienošanos.
Patlaban, referentu un visu politisko grupu pārstāvju sanāksmē, ko organizē Rūpniecības komitejas priekšsēdētāja A. Niebler, esam vienprātīgi piekrituši ierosināt, lai trialogs tiktu sākts pēc iespējas ātrāk. Ņemot vērā laika trūkumu, īpaši labi būtu to sākt 2009. gada 12. janvārī Strasbūrā. Ceram, ka prezidentvalsts Čehija spēs pieņemt šo priekšlikumu.
Tagad zinām, ka Padomes kopējā nostāja ir arī par politiski nozīmīgām jomām, piemēram, nodalīšana, trešās valsts klauzula un vienlīdzīgi konkurences apstākļi. Tomēr šajā nostājā nav aplūkoti jautājumi, ko pirmajā lasījumā uzdevis Eiropas Parlaments. Piemēram, lielāka regulatīvās aģentūras nozīme, patērētāju aizsardzība, energoresursu nepietiekamība u.c. Ceram, ka janvārī un februārī šos svarīgos jautājumus varēsim apspriest intensīvā dialogā.
Ticu, ka Padome drīz konstruktīvi atbildēs uz jautājumiem, ko uzdevis Eiropas Parlaments, kas nodrošina tiesību aktu kopuma īstenošanu un aizstāv miljoniem Eiropas patērētāju intereses.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētāja kungs, rīt Parlaments lems par dažādiem jautājumiem attiecībā uz klimata tiesību aktu kopumu. Tas nozīmē, ka pavisam īsā laikā esam iesaistījušies sarunās, spēruši soli tālāk un pieņēmuši lēmumus attiecībā uz nozīmīgiem jautājumiem par turpmāku Eiropas enerģētikas un vides politiku. Tas arī nozīmē, ka Parlaments un Padome klimata tiesību aktu kopumu pabeiguši, jau krietni pirms mēs īstenojām enerģētikas tirgu un pieņēmām par to lēmumus. Tomēr tam patiesībā vajadzēja būt otrādi. Lēmumi attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes, kā arī pārrobežu tirgiem bija jāpieņem vēl pirms tiesību aktu kopuma pabeigšanas. Lai energoresursu tirgū, kuru veidojam saistībā ar klimata tiesību aktu kopumu, būtu zemas cenas, nepieciešams, lai arī ārpus Eiropas robežām funkcionētu konkurētspējīgs energoresursu tirgus. Mums jānodrošina, ka tiek izmantots ikviens mums Eiropā pieejams enerģijas avots. Tā kā uz šo jomu attiecas gan tirgus tiesību aktu kopums, gan klimata tiesību aktu kopums, sistēma kļuvusi nedaudz mulsinoša.
Tas, ko mēs varam darīt, ir pēc iespējas drīzāk panākt sarunu progresu. Protams, pēc iespējas drīzāka sarunu sākšana ir prezidentvalsts Čehijas ziņā; kā jau iepriekš minēja viens no deputātiem, iespējams, tās varētu sākties janvārī Strasbūrā. Tomēr rīt, kad lemsim par klimata tiesību aktu kopumu, prezidentvalstij Francijai tiks prasīts, lai tā tiek galā ar situāciju un ierosina procesus, kas ļauj nekavējoties sākt sarunas, un lai pēc iespējas ātrāk tiek organizētas diskusijas par nodalīšanu, labāku konkurenci un pārrobežu sakariem.
Tas ir svarīgi ne tikai tādēļ, lai saglabātu zemas cenas un būtu konkurence, bet arī lai nodrošinātu, ka netiek izolētas dažādas dalībvalstis, kas klimata tiesību aktu kopuma rezultātā atrodas neizdevīgākā situācijā. Tas ir jāizdara. Ceru, ka lielāko daļu šī darba veiks prezidentvalsts Čehija.
Tomēr, priekšsēdētāja kungs, ministr, mēs nevēlamies ļaut, lai prezidentvalsts Francija 2008. gada decembra pēdējās dienās izvairās no saviem pienākumiem. Liels jums paldies.
Jean-Louis Borloo
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, varu apgalvot, ka neesam nodomājuši izvairīties no saviem pienākumiem. Gluži pretēji.
Padome vairākkārt, arī šajā sešu mēnešu ilgajā lika posmā, ir uzsvērusi, cik svarīgi ir radīt elektroenerģijas un gāzes iekšējo tirgu, nodrošināt caurspīdīgu un skaidru regulatīvo pamatsistēmu investīcijām pārvades tīklos, kā arī pastiprināt regulatīvo iestāžu un to sadarbības nozīmi. Šoreiz, kad, cerams, klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums tiks pieņemts, ir jāuzsver, cik nozīmīgi ir iepriekš minētie jautājumi. Vēl jo vairāk tādēļ, ka iekšējais tirgus ir priekšnosacījums, lai mēs sasniegtu savus mērķus šajā jomā.
Nozīmīgums, kuru prezidentvalsts Francija piešķir šī tiesību aktu kopuma, kas ir Eiropas enerģētikas politikas būtisks elements, pabeigšanai, nav apšaubāms. Tāpat nevar apšaubīt to, cik nozīmīgi ir ievērot noteiktos termiņus. Citiem vārdiem sakot, panākt vienošanos pirms beidzies Parlamenta pilnvaru laiks. Tādēļ tas ir pielicis lielas pūles, lai 10. oktobrī Padomes sanāksmē panāktu politisku vienošanos par visiem pieciem dokumentiem.
Man jums jāatgādina, ka, neskatoties uz prezidentvalsts Slovēnijas lielisko un vispusīgo darbu, šajos dokumentos, kuros atspoguļota vispārējā pieeja, nav pabeigtas divas būtiskas lietas, jo tajos nav Parlamenta viedoklis par Padomes 6. jūnija sanāksmi. Šie jautājumi ir: trešo valstu ieguldījums enerģētikas nozarē un godīgas konkurences apstākļi. Tika pieliktas visas pūles, un nu mēs spējam nodrošināt to, lai Padomes oktobra sanāksmē tiktu panākta anonīma vienošanās. Vēlos norādīt, ka Komisija ļoti atbalstīja nosacījumus, kas izteikti oktobra kopējā nostājā.
Dienu pēc vienošanās prezidentvalsts Francija Padomes Ģenerālsekretariātam lika veikt tehnisku un juridisku darbu, proti, noformēt 300 lappušu lielu tiesību aktu kopumu, lai decembrī Parlamentam varētu nosūtīt kopējo nostāju. Lai šo darbu drīz pabeigtu nepieciešams Parlamenta un visu dalībvalstu darbs.
Saskaņā ar norādījumu, ko sniedzis par iestāžu darba koordināciju atbildīgās komitejas sekretariāts, un ar turpmākās prezidentvalsts Čehijas piekrišanu tika nolemts, ka šī kopējā nostāja janvāra pirmajās dienās tiks pārsūtīta Parlamentam. Padome cenšas pieņemšanas procedūras pabeigt līdz 9. Janvārim. Man jums nav jāatgādina, ka vienlaikus esam runājuši par daudziem tiesību aktu kopumiem, arī jūras transporta tiesību aktu kopumu, ko apspriedām šodien un par kuru iekarsa visi attiecīgie runātāji.
Neskatoties uz to, ka sākt sarunas par šo tiesību aktu kopumu nav fiziski iespējams, 17. novembra vēstulē, kas nosūtīta Pastāvīgo pārstāvju komitejas (Coreper) un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas priekšsēdētājiem, prezidentvalsts Francija norādīja, ka tā var ierasties uz pirmo trialoga sanāksmi, kā lūdzāt, lai sāktu viedokļu apmaiņu. Nosacījumi ir izpildīti, un mēs savu laiku varam pilnībā veltīt šī tiesību aktu kopuma izskatīšanai un, cerams, nākamā maija otrajā lasījumā panāksim vienošanos. Tieši uz to cer prezidentvalsts Francija.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, vēlos pateikties godājamajiem deputātiem par to, ka šis jautājums uzdots jau ļoti laicīgi. Ir ļoti svarīgi, lai debates par iekšējo enerģētikas tirgu tiktu pabeigtas pirms Parlamenta pilnvaru laika beigām. Ierosinātais pasākumu kopums ir ļoti sarežģīts; spriežot pēc debatēm, kā jau bija sagaidāms, vērā ņemta šo priekšlikumu sarežģītība, un vienošanos varētu panākt otrajā lasījumā.
Skatoties no gaišās puses, jāteic, ka ir ļoti svarīgi, lai Padome pieņemtu politisku vienošanos, un janvāra sākumā tiks pieņemta kopējā nostāja. Komisija janvāra sākumā pieņems paziņojumu Parlamentam par kopējo nostāju, lai šis paziņojums būtu gatavs jau janvāra pirmajā sesijā. Skatoties no šāda viedokļa, esam gatavi iesniegt Parlamentam kopējas nostājas, lai Parlaments tās var ņemt vērā un iesaistīties oficiālās sarunās.
Otra lieta, ko vēlos uzsvērt ir tā, ka nākamā prezidentvalsts Čehija par ļoti svarīgu uzskata mērķtiecīgu darbu, lai rezultātus sasniegtu jau martā vai agrāk. Tā arī plāno trialogus. Tā priecātos, ja katru nedēļu notiku viens trialogs. prezidentvalsts Čehija ir patiesi mērķtiecīga, un mērķtiecīgs darbs ir viņu prioritāte.
Treškārt, vēlos pateikties prezidentvalstij Francijai, jo, neskatoties uz darbu saistībā ar enerģētikas un klimata tiesību aktu kopumu, viņi ir paveikuši visu, ko solīja attiecībā uz iekšējā tirgus tiesību aktu kopumu. Panākt Padomes politisku vienošanos nebija vienkārši; prezidentvalsts Slovēnijas laikā vienojāmies par dažiem galvenajiem punktiem, taču daži punkti vēl joprojām ir apšaubāmi. Tagad Padome ir noslēgusi pārliecinošu vienošanos, un tā ir gatava sarunām.
Vēlos pateikties arī Parlamentam. Vēlos pateikties A. Niebler par viņas pacietību trialogu laikā, jo pirmo vienošanos mēs panācām, daļēji pateicoties viņas smagajam darbam, tādēļ es atvainojos un ceru, ka sarunas par iekšējo enerģētikas tirgu neievilksies līdz vēlai naktij. Tomēr, uzskatu, ka mums ir spēcīgs pamats, lai panāktu vienošanos, jo visi referenti cieši sadarbojas. Ceru, ka vienošanās neieilgs līdz rītam.
Komisijas vārdā apsolu, ka smagi strādāsim, lai panāktu pieņemamu kompromisu, jo, kā uzskata Komisija, ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Savienība iekšējā enerģētikas tirgū būtu stipra. Tas garantē energoapgādes drošību, zemākas patēriņa cenas, un vairāk par visu tas garantē arī to, ka visi pasākumi, kurus vēlamies ierosināt attiecībā uz ETS, būs efektīvi. Komisija ir ļoti ieinteresēta panākt vienošanos un atvieglot vienošanos starp Eiropas Parlamentu un Padomi.
Angelika Niebler
Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, šodien visu dienu esam apsprieduši klimata tiesību aktu kopumu, un balsojums notiks rītdien. Tiek prognozēts, ka par šo klimata tiesību aktu kopumu galu galā tiks panākta plaša vienošanās. Tas ir labi.
Tomēr, vispārējs klimata tiesību aktu kopums un cēli mērķi šajā kopumā ir realizējami tikai tad, ja attiecībā uz tādiem jautājumiem, kā paplašināts tīkls un infrastruktūra, spersim ievērojamu soli uz priekšu. Tādēļ mani priecē, ka Padome oktobrī panāca kopējo nostāju, lai Parlaments, kā tas vienmēr vēlējies, drīz varētu sākt konsultācijas. Ceru, ka drīz sāksies sarunas. Padomes priekšsēdētāja kungs, esmu jums pateicīgs, ka šo procesu esat jau uzsācis.
Runājot par darbu, jāteic, ka sekretariāti jau sākuši sadarbību un gatavojās, lai sarunas prezidentvalsts Čehijas vadībā varētu sākties jau janvārī vai februārī. Ja Komisija uzņemsies starpnieka pienākumus, kā tas bijis jau daudzos gadījumos, tad galu galā iespējams sasniegt labus kompromisus.
Runājot par materiāliem jautājumiem, protams, pastāv milzīgas atšķirības starp Padomes un Eiropas Parlamenta nostāju attiecībā uz būtiskiem punktiem. G. Hökmark jau ir pieminējis jautājumu par nodalīšanu, un to, vai tai ir alternatīva. Padomes nostāja attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas nozarēm ir citādāka kā Parlamentam. Viens no galvenajiem jautājumiem būs par to, kādai jābūt aģentūras nozīmei. Pagaidām Padomei un Parlamentam ir ļoti atšķirīgi viedokļi par šo jautājumu. Patērētāju tiesību kompleksā pat uzsvērtas atšķirīgas lietas.
Esmu pārliecināts, ka politiskā griba pastāv pat attiecībā uz šo jautājumu, lai panāktu vienošanos. Ja mēs visi klimata tiesību aktu kopuma jautājumā konstruktīvi sadarbosimies, tad panāksim vienošanos arī par to. Ceru, ka mums nebūs jāstrādā nedēļas nogalē; man pilnībā pietika ar celšanos sestdienā, plkst. 4.40 no rīta, lai apspriestu klimata tiesību aktu kopumu. Tieši tādēļ ceru uz labu sadarbību.
Atanas Paparizov
Priekšsēdētāja kungs, pirmkārt, man jāpateicas J. L. Borloo par viņa konstruktīvo attieksmi un par to, ka viņš norādīja uz Padomes vēlmi sarunas par šo tiesību aktu kopumu pabeigt pirms beidzies Parlamenta pilnvaru laiks.
Savas grupas vārdā esmu ļoti pateicīgs par komisāra A. Piebalga izteikto paziņojumu, kurā viņš apgalvo, ka atbalstīs kompromisu, tomēr ļoti daudz jautājumus Padome vēl nav aplūkojusi, un tādēļ Komisija par tiem nav izteikusi savu nostāju.
Eiropas Parlaments un it īpaši mēs kā Sociāldemokrātu grupa Eiropas Parlamentā uzstājam, lai dokumenta galīgajā redakcijā tiktu atspoguļoti tādi jautājumi, kā patērētāju tiesības un energoresursu nepietiekamība. Vēlos jums apgalvot, ka trialogā esam gatavi piedalīties jau pašā janvāra sākumā. Kā A. Niebler tikko jau pieminēja, tas ir visu referentu un politisko grupu nolūks. Mēs ļoti priecātos, ja prezidentvalsts Čehija janvāra sākumā būtu gatava mums pievienoties, lai darbu pabeigt mēs varētu jau marta beigās un aprīlī vai pat otrajā aprīļa sesijā noformēt tiesību aktu kopumu. Tas būtu ideāls risinājums.
Vēlos jums apgalvot, ka būsim gatavi kompromisam un centīsimies rast risinājumu attiecībā uz abiem tiesību aktu kopumiem, taču tam, protams, jābūt procesam, kas rada konkurētspējīgāku tirgu, labāku pārredzamību, visu iesaistīto pušu dzīvotspēju, piešķirot tām balsstiesības attiecībā uz turpmāko enerģētikas tirgu. Esam pārliecināti, ka aģentūras nozīmi iespējams palielināt, atsaucoties uz Meroni lietu, un šim nolūkam Parlamentā esam raduši labus priekšlikumus.
Ceram, ka Komisija mūs atbalstīs, un ka varēsim radīt tiesību aktu kopumu ar dalībniekiem un īstenotiem kodeksiem. Tāpat ceram, ka tie būs pamatoti ar saistošiem lēmumiem, nevis tiks īstenoti labprātīgi. Manuprāt, šis būtu labs risinājums trešajam enerģētikas tiesību aktu kopumam, kas būs labāks par otro un radīs pamatu patiesi funkcionējošam un konkurētspējīgam tirgum.
Rebecca Harms
Priekšsēdētāja kungs, uzskatu, ka ir ļoti labi, ka atkal tiek izskatīts enerģētikas tiesību aktu kopums. Pirmkārt, vēlos izmantot izdevību, lai Parlamentam atgādinātu, ka, runājot par elektroenerģijas iekšējo tirgu, jāteic, ka ļoti liels vairākums Eiropas Parlamenta deputātu balsoja pret trešo veidu, par ko bija vienojušies Angela Merkel un Nicolas Sarkozy. Domāju, ka turpmākajās konsultācijās tas jāņem vērā.
Visvairāk mani apbēdināja tas, ka prezidentvalsts Francija pēdējo sešu mēnešu laikā šo jautājumu uztvēra kā lielu problēmu, un nu tā šo problēmu nodod prezidentvalsts Čehijas ziņā. Tā nekādā ziņā nevar attiekties pret nopietniem jautājumiem, jo ar nodalīšanu, kuru Parlaments tik ļoti atbalstījis, mēs varam radīt konkurētspējīgāku Eiropas iekšējo elektroenerģijas tirgu, un ar šo nodalīšanu mēs, manuprāt, varētu arī garantēt godīgāku un pārredzamāku cenu noteikšanu.
Bieži tiek apgalvots, ka tā rezultātā enerģija būtu lētāka. Zaļo un Eiropas Brīvās apvienības grupa nekad to nav apgalvojusi, taču savu nostāju turpināsim papildināt ar prasību pēc godīgākas cenu noteikšanas, konkurences un pēc tā, lai pilsoņi šo jautājumu labāk izprastu.
Savas grupas vārdā varu apgalvot, ka atbalstu turpmākas konsultācijas par enerģētikas tirgus tiesību aktu kopumu, kas notiks janvārī vai cik vien drīz iespējams - nezinu, kas iepriekš runās, jo ierados ar nokavēšanos - jo uzskatu, ka vispārēja enerģētikas un klimata stratēģija nevar funkcionēt un nevar būt perfekta, ja nav izveidots tirgus, kas ir saskaņā ar politiskiem mērķiem, kuri noteikti klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumā.
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, vispirms un galvenokārt vēlos pateikties J. L. Borloo par viņa labo sagatavotību sarunām par klimata tiesību aktu kopumu un par to pienācīgu pabeigšanu.
Diemžēl prezidentvalstij Francijai ar trešo tiesību aktu kopumu īpaši neveicās. Tomēr vēlos izmantot iespēju un pateikties komisāram A. Piebalgam par viņa darbu gada pirmajā pusē. Pateicoties pastāvīgām sarunām ar Komisiju un daudziem mūsu iesniegtajiem grozījumiem, mums diezgan labi izdevās trešo tiesību aktu kopumu nodot arī Parlamentam.
Manuprāt, problēmas sagādā nu jau zināmā un neattaisnotā virspeļņa klimata tiesību aktu kopumā. Galvenais iemesls šāda veida peļņai ir tas, ka nav godīga tirgus un attiecīgi risinājumi. Piemēram, ir grūti iedomāties virspeļņu, kas gūta no transportlīdzekļu, apelsīnu vai ābolu tirdzniecības, jo šajos gadījumos tirgus apstākļi ir godīgi, un šāda peļņa nav iespējama.
Tādēļ, sagatavojot klimata tiesību aktu kopumu un sperot lielu soli pretī vides aizsardzībai, mums jāapsver ar tirgu saistītās darbības. Tas ir mūsu pienākums. Kopējam tirgum ir jāsniedz mums lielāka konkurence un energoapgādes drošība, kuru mūsu patērētāji tik ļoti gaida.
Vēlos uzdot jautājumu prezidentvalstij Francijai. Vai individuālas valstis debatēs par enerģētikas un klimata tiesību aktu kopumu ir mainījušas savu nostāju attiecībā uz enerģētikas tiesību aktu kopumu? Jautāju, jo ir pilnīgi skaidrs, ka, lai varētu īstenot arī klimata tiesību aktu kopumu, ir absolūti nepieciešams pabeigt darbu saistībā ar trešo enerģētikas tiesību aktu kopumu.
Reinhard Rack
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, komisār, šodienas debatēs vairākkārt minēta saistība starp tiesību aktu paketi enerģētikas jomā un klimata jautājumiem, un tas ir pilnīgi pareizi. Es uzskatu, ka šī saistība ir nedalāma, un ceru, ka iesniegtais grafiks tuvāko mēnešu laikā palīdzēs panākt pilnīgu vienprātību starp Eiropas iestādēm jautājumā par enerģētikas iekšējo tirgu.
Šajā sakarā vēlos īpaši uzsvērt: man nepatīk tas, ka mēs turpinām pielietot sasteigtu lēmumu metodi (lai gan kolēģi to šodien vairākkārt slavēja), kā mēs to tikko praktizējām klimata jautājumā. First reading agreements varētu būt ļoti laba lieta, tomēr ja tā rezultātā vairums tiek grozīts un atsevišķu iestāžu lomas un funkcijas kļūst ļoti nelīdzsvarotas, tad man tas nepatīk. .
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ar tiesību aktu paketi enerģētikas jomā būtu jādod spēcīgs signāls investoriem, jo īpaši enerģētikas jomā. Diemžēl klimata izmaiņu tiesību akti nebūs pilnīgi, kamēr netiks pabeigti tiesību akti enerģētikas jomā. Es to saku arī tādēļ, ka Eiropas Savienībai vajadzīgas investīcijas enerģētikas infrastruktūrā; šis fakts ir apstiprināts arī Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā.
Mums jāinvestē, lai saskaņotu Eiropas Savienības enerģētikas infrastruktūras. Mūsu mērķis ir sekmēt neizsīkstošos enerģijas avotus. Lai to panāktu, mums jānodrošina neizsīkstošās enerģijas ražotājiem piekļuve elektroapgādes tīkliem tā, lai šo avotu saražotā enerģija ir pieejama gala patērētājam. Tāpēc es ceru, ka tiks veikti steidzami pasākumi attiecībā uz šo tiesību aktu apstiprināšanu nākamā sasaukuma laikā. Paldies!
Jean-Pierre Borloo
Priekšsēdētāja kungs, es vēlos atbildēt Harms kundzei par šiem tiesību aktiem, jo mums, iespējams, ir radusies informācijas problēma.
Vēlreiz atkārtošu, ka, neskatoties uz Slovēnijas prezidentūras ārkārtējo darbu, joprojām paliek atklāti divi lieli jautājumi, kurus nesāka risināt neviena iestāde, izņemot Komisiju. Tie ir jautājumi par brīvu un godīgu tirgus pieejamību un par trešo valstu investīcijām ES enerģētikas jomā.
Atļaujiet man sacīt, ka šīs nav mazas problēmas. Tās ir divas problēmas, kuru risināšanu atlika, jo tās ir tik sarežģītas. Šīs problēmas netika risinātas, un Padomes 2008. gada 6. jūnija sanāksmē netika panākta vienošanās. Francijas prezidentūra ir pilnībā pārliecināta, ka iekšējais tirgus ir neatņemama daļa visos pasākumos, pie kuriem mēs strādājam un par kuriem, cerams, rīt nobalsos Parlaments.
Vēlos sacīt Harms kundzei, ka mēs veltījām vairākas smagas stundas Padomes oktobra sanāksmes laikā, cenšoties panākt vienprātīgu lēmumu, kā jau to zina komisārs Piebalgs, jo nostājas bija ļoti atšķirīgas. Pēc tam dažādas iestādes - Padomes ģenerālsekretariāts, Komisijas dienesti, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas sekretariāts - varēja veikt savu darbu.
Process ir uzsākts, un nu mēs varam sākt konkrētu darbu kopā ar Čehijas prezidentūru; saskaņošanas vēstule jau ir nosūtīta, un janvārī mēs varēsim strādāt, lai panāktu vienošanos pirms sasaukuma beigām, noslēdzot izcilu Eiropas Parlamenta sasaukumu.
Par to man bija iespēja izteikties pirms brīža attiecībā uz Paparizov kunga jautājumu.
Andris Piebalgs
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos vēlreiz pateikties Francijas prezidentūrai, kas arī ir padarījusi labu darbu saistībā ar mūsu iekšējā tirgus enerģētikas tiesību aktiem, jo mums patiešām bija zināmi grūti brīži Enerģētikas padomē. Tāpat arī bija jāiztulko teksti saistībā ar politisko vienošanos un kopīgo nostāju, lai iesniegtu tos Parlamentam, kas prasīja daudz darba. Vēlos arī uzsvērt, ka Francijas prezidentūra un nākamā Čehijas prezidentūra vienmēr ir ļoti cieši sadarbojušās. Domāju, ka dokumentācija bez aizķeršanās tiks nodota Čehijas prezidentūrai, kuras mērķis ir panākt kompromisus attiecībā uz visiem pieciem priekšlikumiem, ja vien būs politiskā griba no Parlamenta un Padomes puses. Uzskatu, ka tas ir izdarāms, un Komisija darīs visu, ko tā spēs, lai to atvieglotu.
Starplaikā vēlos uzsvērt vienu īpašu notikumu, kas, manuprāt, ir ļoti svarīgs. Kā jau Paparizov kungs pareizi minēja attiecībā uz patērētājiem, rudenī mēs uzsākām iedzīvotāju enerģētikas forumu (Citizens' Energy Forum) kopā ar patērētāju organizācijām, kurš pulcē visas patērētāju organizācijas, lai pārrunātu tiesību aktu paketi enerģētikas tirgus jomā. Tāpēc mums jāpaplašina vienošanās darbības joma ne tikai par labu Parlamentam un Padomei, bet arī, lai kopumā panāktu Eiropas iedzīvotāju lielāku atbalstu enerģētikas tirgum. Tāpat ir ļoti svarīgi redzēt visā šajā procesā, ka no tā gūs labumu ne tikai uzņēmumi, bet arī iedzīvotāji un ražotāji. Dažreiz diskusijas ir maldinošas, jo patiesībā viss nošķiršanas process notiek patērētāju labā. Manuprāt, tas ir ļoti svarīgi, un mums būs jāierosina stiprināt mūsu priekšlikumu trialoga sanāksmē, kas sāksies janvārī. Esmu pārliecināts, ka trialogs notiks jau pirmajā nedēļā, kad mēs šeit tiksimies. Tas ir atkarīgs no Čehijas prezidentūras, bet es zinu, kāds ir tās mērķis, kā arī to, ka Komisija ir gatava iet uz priekšu. Tāpēc es ceru, ka mēs to visu varam izdarīt Strasbūrā, un es nodošu ziņu Čehijas prezidentūrai par jūsu vēlmi un gatavību centīgi strādāt pie šīs dokumentācijas.
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
