2. Förbud mot valen till den tibetanska exilregeringen i Nepal
Talmannen
Nästa punkt är debatten om sex resolutionsförslag om förbudet mot valen till den tibetanska exilregeringen i Nepal.
Jaroslav Paška
Herr talman! Jag tror att vi alla med gillande och beundran har följt det tibetanska folkets ansträngningar att få rätt att styra sitt eget land. De många försöken från exilregeringen eller Dalai Lama, tibetanernas andlige ledare, att hitta en lämplig lösning genom förhandlingar med den kinesiska regeringen har alltid misslyckats. Kineserna betraktar uppenbarligen inte tibetanerna som partner i en delad stat, utan som ett hinder som hindrar dem från att fullständigt inta ett ockuperat landområde.
Den nepalesiska regeringens ställning är därför komplicerad. Å ena sidan måste den följa sina internationella åtaganden och garantera allmänna rättigheter till tibetanerna, men å andra sidan kan den inte bortse från sin väldiga grannes åsikter. Den nepalesiska regeringens ståndpunkt gentemot valen till den tibetanska exilregeringen säger oss tydligt vem som verkligen är den globala aktören i denna region. För den nepalesiska regeringen är det Kina.
Vi européer kan göra symboliska gester och förklara våra reservationer angående den svaga nepalesiska regeringen. Om vi emellertid verkligen vill ändra det tibetanska folkets ställning måste vår samtalspartner vara den kinesiska regeringen, eftersom den är den politiska ledaren i regionen och påverkar den regionala politikens regler. Vi kan naturligtvis utarbeta en förklaring till den nepalesiska regeringen, men det skulle inte lösa problemet.
Charles Tannock
Herr talman! Sedan avskaffandet av den nepalesiska monarkin och valet av den maoistledda regeringen i Katmandu har Nepal och Kina oundvikligen kommit mycket närmare varandra. Det är därför ingen överraskning att de nepalesiska myndigheterna hindrade tibetanska flyktingar som bor i Nepal från att rösta i valet till exilpremiärminister och exilparlament.
En liknande valplan för oktober i fjol avbröts faktiskt av den nepalesiska polisen, utan tvekan som en reaktion på påtryckningar från Peking. Det faktum att Kina har försökt att påverka ett inofficiellt val i en annan suverän grannstat visar dess ledares förakt för demokrati och deras paranoia när det rör Tibet.
Det är tydligen irrelevant för Kina att Dalai Lama, Tibets andlige ledare, gång på gång har betonat att han vill att Tibet ska få största möjliga autonomi, inte oberoende. Jag hoppas att den höga representanten - som inte är här i dag - kommer att ta upp denna händelse med Kina och även med Nepal, vars egen gryende demokrati hålls under armarna delvis med EU-skattebetalarnas pengar i form av ekonomiskt bistånd.
Jag vill också ta detta tillfälle i akt att berömma det tibetanska folket för dess mod, styrka och fredliga motstånd, vars exempel är en inspiration för oss alla. Nepal befinner sig förvisso i en känslig ställning, geopolitiskt och geografiskt sett, men landet bör söka inspiration från sin demokratiska granne i söder, Indien, i stället för från den förtryckande diktaturen i norr, dvs. Kina. Demokratin kommer en dag, hoppas jag, att bli normen i hela Asien.
Talmannen
Charles Tannock, du talade bara i en och en halv minut. Nästa gång ger jag dig en extra halv minut!
Eva Lichtenberger
Herr talman, mina damer och herrar! Tydligen räcker det inte med att förtrycket av den tibetanska kulturen i Kina har ökat mer och mer sedan olympiska spelen 2008. Sedan dess har det faktiskt bara blivit värre. Det har inte gått framåt på något sätt. Nu utövas även påtryckningar utomlands för att göra det så svårt som möjligt, eller fullkomligt omöjligt, för tibetanerna att ens utnyttja sin rätt att rösta i valet till exilparlamentet. Vi har redan sett under några år hur Nepal utsätts för enorma påtryckningar - antingen det handlar om att ta emot flyktingar eller frågor som t.ex. tibetaners rösträtt. Vi bör emellertid vara glada att sådana saker är garanterade. EU bör lära sig av detta.
Det kinesiska ledarskapet utövar påtryckningar på sitt systerparti, t.o.m. på Nepal som helhet, så att man vidtar åtgärder mot tibetanerna - och Nepal ger efter. Vi måste koncentrera oss på att ta itu med detta, och det omfattar tillbakadragandet av alla former av bistånd.
Kristiina Ojuland
Herr talman! Jag vill ta upp tre punkter rörande ALDE-ändringsförslagen till denna resolution.
För det första grundas rättfärdigandet av ändringsförslagen på den orsaksmässiga karaktären hos Folkrepubliken Kinas ockupation av Tibet genom omintetgörandet av de tibetanska valen i Nepal. Även om resolutionen tog upp frågan om förbudet mot valen för den tibetanska exilregeringen i Nepal, kan den inte brytas ut ur det större sammanhanget rörande Tibets ställning.
För det andra, om det inte fanns någon hänvisning till Kinas ockupation av Tibet, vilket är själva skälet till att Kina utövar påtryckningar på den nepalesiska regeringen, skulle det vara som att tala om första världskriget utan att nämna mordet på Franz Ferdinand.
Slutligen, uppmaningen till en meningsfull autonomi för Tibet är det enda konstruktiva förslag som Europaparlamentet kan lägga fram för att undvika en upprepning av förbudet mot de tibetanska valen i Nepal. Jag ber mina kolleger att stödja det.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
Herr talman! Landet jag kommer från har mycket stor erfarenhet när det handlar om exilregeringar. Mellan 1939 och 1990 styrde totalt 15 premiärministrar och sex presidenter från politisk exil. Polackerna gav inte upp sin önskan om demokrati, och till sist kunde solidaritetens röda färg förenas med valsedlarnas vita färg och ge upphov till en ny, demokratisk stat 1989.
I dag har även Nepal möjlighet att börja om på nytt tack vare författningen, som träder i kraft den 28 maj. Det skulle vara synd om Nepal förstörde detta firande med att fortsätta att begränsa den tibetanska minoritetens rättigheter och fick ett ”rött kort” från världssamfundet som ett resultat av detta. Jag anser att förhindrandet av tibetaner i Nepal från att rösta i valen till exilpremiärminister är en oacceptabelt kränkning av de grundläggande medborgerliga rättigheterna. EU bör använda alla diplomatiska och ekonomiska medel för att neutralisera Kinas påtryckningar på Nepal och för att, på lång sikt, se till att tibetanerna får rätt att rösta, sluta sig tillsammans och uttrycka sina åsikter.
I likhet med fallet i Polen, där det inte var möjligt att stoppa arbetet för de 21 regeringsföreträdarna i exil, så är jag övertygad om att Dalai Lamas efterträdare inte kommer att upphöra med sin verksamhet. Nepal och Kina bör komma ihåg det.
Thomas Mann
Herr talman! Den 20 mars deltog ca 80 000 exiltibetaner i hela världen i valet av en ny premiärminister och nya regeringsledamöter. Ledamöter av Europaparlamentet, däribland ledamöter av Europaparlamentets tvärpolitiska grupp för Tibet, närvarade som valobservatörer. Min erfarenhet i Schweiz var densamma som mina medledamöters erfarenhet i andra länder: valen var rättvisa, hemliga och fullständigt i överensstämmelse med demokratiska regler. Det enda undantaget var i Nepal, där säkerhetsstyrkor - under påtryckningar från den kinesiska regeringen - hindrade tiotusentals tibetaner från att rösta. De fortsatte sålunda de avsiktliga åtgärderna som vidtogs i fjol, när valurnor konfiskerades och röstlokaler stängdes. Men Nepal är ändå ingen lydstat.
Regeringen i Katmandu måste bevisa att den kan frigöra sig från de kinesiska påtryckningarna. De grundläggande rättigheterna omfattar åsiktsfrihet, församlingsfrihet och, inte minst, rätt att rösta i fria val. Maroš Šefčovič, Europeiska utrikestjänsten måste kraftfullt insistera att man tar hänsyn till dessa mänskliga rättigheter.
Elena Băsescu
Herr talman! Förbudet från de nepalesiska myndigheterna mot att organisera val till en tibetansk exilregering skapar frågor om situationen för de mänskliga rättigheterna i denna stat. Jag vill påpeka att medlemmar av det tibetanska samfundet organiserade denna process i syfte att göra sina institutioner demokratiska. Ett sådant initiativ måste stödjas, var det än äger rum. Det är nu dags för Nepal att visa att dess demokrati fungerar, både inom landet och internationellt, i synnerhet så att de lagda rösterna kan skickas till Centrala valkommissionen senast den 15 april för godkännande.
Jag vädjar till den nepalesiska regeringen att utnyttja denna möjlighet att komma till rätta med situationen för de grundläggande rättigheterna i landet. Denna aspekt är avgörande för att säkra en verkningsfull grannskapspolitik.
Kriton Arsenis
Herr talman, herr kommissionsledamot! Vi måste kämpa för de demokratiska rättigheterna överallt, inte bara i vårt eget närområde, inte bara i Nordafrika. Vi måste ha en standardeuropeisk politik gentemot icke-demokratiskt valda regeringar, mot regeringar som inte respekterar de demokratiska rättigheterna.
Guy Verhofstadt sade att vi till viss mån är hycklare. Det stämmer, eftersom vi ofta sätter handeln över alla andra principer. Ett typiskt exempel är Mercosuravtalet genom vilket vi, i syfte att skapa handel, gladeligen offrar 100 procent av Amazondjungeln och miljoner jordbrukare i EU.
Maroš Šefčovič, allt är kommissionens fel. Kommissionsledamoten med ansvar för handelsfrågor är ofta likgiltig när det rör den övriga EU-politiken. Om vi fortsätter på detta sätt kan vi kallas hycklare även framöver. Nepal måste respektera de tibetanska flyktingarnas demokratiska rättigheter, och EU måste använda alla till buds stående medel och prioritera frågan inom alla ramar, inte bara i samband med de mänskliga rättigheterna. Detta är inte bara Catherine Ashtons ärende, det är även Karel De Guchts och hela kommissionens ärende.
Nathalie Griesbeck
Herr talman, mina damer och herrar! I dag är det Nepal som berövar tibetanerna en grundläggande politisk rättighet, dvs. rösträtten, trots att Kina har trakasserat Nepal under alltför många år. Om en sak står klar så är det att Kina har fått en ny allierad i sina trakasserier av det tibetanska folket, och denna nya allierade är Nepal. I realiteten går detta emellertid mycket längre än valen, eftersom den nepalesiska regeringen under flera år, efter påtryckningar från Kina, har skapat fler och fler begränsningar för exiltibetanernas åsiktsfrihet.
I juni i fjol överlämnade Nepal tibetanska flyktingar till Kina. Förebyggande arresteringar och förbudet mot demonstrationer, församlingar och t.o.m. rörlighet har blivit vardagsmat för de tibetaner som bor i Nepal.
Vårt parlamentet måste därför sluta med sitt hyckleri och inte bara vara upprört - vi måste också kraftfullt fördöma detta förtryck från Nepal och, rent allmänt, de väldigt många - alltför många - kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Vi uppmanar dessutom Nepal att stoppa trakasserierna och den dåliga behandlingen av politiska flyktingar och helt enkelt respektera deras rättigheter. När vi tänker på Nepals historia som värdland - vilket är något det alltid varit för tibetaner fram tills helt nyligen - är det mycket tråkigt att se hur landets regering behandlar sina politiska flyktingar.
Raül Romeva i Rueda
Herr talman! Jag menar att det är mycket upprörande att tibetanerna som bor i Katmandu inte fick tillstånd att rösta i valen p.g.a. påtryckningar från Kina. De påtryckningar som Kina utövar på Nepal, vilket hindrar flyktingar att få ta del av ett minimum av rättigheter enligt internationell rätt, är något som vi i EU bör fördöma. Vi bör också uttrycka vår oro över att kineserna hindrar ett annat land från att ge flyktingar humanitärt bistånd.
Det är viktigt att den höga representanten, genom EU-delegationen i Katmandu, nära övervakar läget. Detta är något vi har begärt sedan länge. Med tanke på den rådande situationen kan vi inte vänta längre. Påtryckningarna från Kina måste vi hantera så gott vi kan, och om vi inte gör det omedelbart, när vi försöker att inleda denna dialog med kineserna, är jag rädd att vi aldrig kommer att göra det.
Rui Tavares
Herr talman! Jag menar att det är illa nog att tibetanerna inte har rätt till självbestämmande i sitt eget hemland, utan att det också finns påtryckningar att de ska förvägras sina mest grundläggande rättigheter utanför sitt hemland, eftersom många av dem smärtsamt nog valde exil eller tvingades till det. Ett av de argument som alltid användes av dem som var kritiska till det tibetanska motståndet var att detta motstånd, koncentrerat till Dalai Lama, hade många icke-demokratiska aspekter. När det tibetanska motståndet nu håller på att demokratiseras är det oerhört olyckligt att Nepal, ett land i vilket det bor så många tibetaner, har hindrat att de demokratiska valen äger rum på ett normalt sätt. Jag vill emellertid be er att vara medvetna om en sak: våra regeringar är ofta de första att vika sig för påtryckningar från den kinesiska regeringen att skapa en verklighet som stämmer överens med de kinesiska ledarnas drömmar och önskemål. Vi måste förstå att regeringen i Nepal förmodligen ville göra samma sak. Om vi därför vill förmå den nepalesiska regeringen att handla annorlunda måste vi också börja med att utöva påtryckningar på våra egna regeringar för att visa att de har lite ryggrad i sina diskussioner med de kinesiska myndigheterna.
Monica Luisa Macovei
(RO) Herr talman! Nepal hindrade, efter påtryckningar från Kina, omkring 20 000 tibetaner från att rösta i valet till premiärminister i den tibetanska exilregeringen. Rösträtten, såväl som rätten till fria val och fredliga demonstrationer, är grundläggande rättigheter för alla individer och för folkgrupper. Ju fler hinder det finns för att hindra folk från att utöva dessa rättigheter, desto större blir deras strävan efter att utöva dem. Jag tror verkligen att önskan hos tibetanerna i Nepal att välja sin regeringschef i exil också är större. Försöken från de nepalesiska och kinesiska myndigheterna att styra dem genom fruktan har faktiskt fått helt motsatt resultat.
Jag uppmanar EU:s höga representant att tydligt uttrycka dessa krav och åtgärder från Europaparlamentet när hon samtalar med de nepalesiska och kinesiska myndigheterna.
Sari Essayah
(FI) Herr talman! Kina har ökat trycket på den tibetanska exilregeringen. Mer än 10 000 tibetaner i Nepal har inte fått tillåtelse att rösta på premiärminister och parlamentsledamöter för exilregeringen. Under påtryckningar från Kina stöder Nepals största partier den så kallade ett Kina-politiken, och de betraktar Tibet som en oskiljaktig del av Kina. Därför hålls de tibetanska flyktingarna i Nepal under ständig sträng kontroll.
Även om den här resolutionen behandlar förbudet mot att rösta i valet, finns Kinas ockupation av Tibet i bakgrunden. Kinas överhöghet och påtryckningar ökar samtidigt som Kinas ekonomiska inflytande ökar.
Denna, liksom den tidigare resolutionen om fallet Ai Weiwei, visar vilken dyster politik det kinesiska kommunistpartiet ägnar sig åt. Som kommissionsledamot Maroš Šefčovič framfört måste Europa vara enhälligt i sin politik mot Kina.
Seán Kelly
(EN) Herr talman! Jag hade inte tänkt begära ordet i den här frågan, men Dalai Lama besöker mitt land nästa torsdag och ska tala i min egen valkrets på universitetet i Limerick, och jag är säker på att han har mycket att säga om denna och andra frågor. Den inhemska nepalesiska regeringens konfiskering av valurnor är helt förkastligt. I Katmandu - en plats som är känd för sina sånger och sägner, vilket gör det ännu sorgligare - var det upp till 10 000 röster som inte fick räknas.
Vi kan bara hoppas att vi inom EU, genom att uttala oss enhälligt, kan utöva påtryckningar, inte bara i Nepal, utan på deras härskare, kineserna, för att de ska försöka visa lite mer förståelse, särskilt i förhållande till Tibet och Dalai Lama.
Slutligen vill jag säga att han är lika välkommen till Irland som den engelska drottningen och president Barack Obama, som också ska komma.
Mitro Repo
(FI) Herr talman! Rätten att delta i demokratiska val är en universell grundläggande rättighet. Det pågående valen är viktiga för att bevara tibetansk identitet och kultur. Tibetanerna ska rösta om en ny andlig ledare, eftersom den nuvarande Dalai Lama drar sig tillbaka.
Under 2009 enades vi om att EU skulle stödja demokrati och medinflytande i sina utrikesförbindelser. Vi måste vara konsekventa och stödja den politik som vi enats om.
Det är tydligt att Nepal står på Kinas sida, under påtryckningar. Nepal måste påminnas om sina internationella människorättsförpliktelser att skydda tibetanernas demokratiska rättigheter, och får inte hindra genomförandet av fria val.
Maroš Šefčovič
Herr talman! Det bor cirka 20 000 tibetaner i Nepal, de flesta från tiden före ockupationen. De har fritt kunnat utöva näringsverksamhet, haft rätt att bo i Nepal och fram till för kort tid sedan har de också haft visst politiskt utrymme att sinsemellan debattera Tibets framtid.
Valen som hölls den 20 mars i år var en viktig händelse för gemenskapen utanför Tibet och representerar ett viktigt framsteg i en lång reformprocess som planerats av Dalai Lama.
Mot den här bakgrunden ser vi med oro på att de nepalesiska myndigheterna stramar åt sitt grepp om de nepalesiska tibetanernas politiska aktiviteter. Den 20 mars hindrade myndigheterna mer än 10 000 nepalesiska tibetaner från att rösta. Det är inte första gången som detta inträffat. Under en tidigare röstningsomgång i Nepal, den 3 oktober förra året, gjorde de nepalesiska myndigheterna ett nedslag i vallokalerna, beslagtog valurnorna och stängde den tibetanska folkgruppens vallokaler.
EU har följt utvecklingen genom sin delegation i Katmandu och medlemsstaternas ambassader, i nära kontakt med den tibetanska folkgruppen och regeringen. EU anser att de tibetanska flyktingarna ska få utöva föreningsfrihet i enlighet med internationella människorättsstandarder och att det ska tillåtas på ett sätt som tillåter smidigt genomförande av dessa rättigheter.
Tillträde till Nepals territorium ska upprätthållas, och den informella överenskommelsen mellan Nepals regering och FN:s flyktingkommissarie ska respekteras. Nyanlända tibetaner som grips av de nepalesiska myndigheterna på väg till Katmandu ska omedelbart och utan dröjsmål överföras till UNHCR. Tibetaner som anlänt före 1990 och som erkänts som flyktingar av den nepalesiska regeringen ska folkbokföras på fullgott sätt i Nepal.
Jag försäkrar er att EU ska fortsätta att ta upp den här frågan med myndigheterna och fortsätta att följa upp och rapportera om den framtida utvecklingen.
Talmannen
Debatten är härmed avslutad.
Omröstningen ska äga rum inom kort.
Skriftliga förklaringar (artikel 149)
Eija-Riitta Korhola
Tibets Dalai Lama har beslutat att dra sig tillbaka från det politiska livet och fortsätta som andlig ledare för sitt folk. Han är en av världens mest kända ledare, och människor över hela världen har hämtat styrka och tröst ur hans idéer om godhet, förståelse och pacifism.
Hans andliga roll förblir densamma, men hans politiska plikter kommer att överföras till premiärministern i Tibets exilregering. Det här sker inte helt utan problem. På grund av det växande trycket från den kinesiska regeringen har de cirka 20 000 tibetaner som bor i Nepal inte fått tillåtelse att rösta. Den nepalesiska regeringen har framfört att tibetanernas demonstrationer går emot ”ett Kina”-politiken och bekräftat att man inte kommer att tillåta ”antiPeking”-aktioner inom sitt territorium. Därför har man infört röstningsförbud för tibetanska grupper.
Det här kommer inte som en överraskning eftersom de nepalesiska myndigheterna upprepade gånger gjort sig skyldiga till yttrandefrihetsbrott och människorättsbrott mot tibetaner i exil. Detta sker trots att Nepal har undertecknat FN:s internationella överenskommelse om medborgerliga och politiska rättigheter.
Europeiska utrikestjänsten bör noggrant följa den politiska situationen i Nepal från sin delegation i Katmandu, i synnerhet behandlingen av tibetanska flyktingar och säkerställa att deras rättigheter respekteras. Det är viktigt att de demokratiska principerna upprätthålls om den tibetanska identiteten ska kunna bevaras och stärkas, både innanför och utanför Tibet.
Tadeusz Zwiefka
Hela världen är väl medveten om hur komplicerad situationen är för det tibetanska folket, som sedan decennier inte längre kräver så mycket självständighet men begär att den kinesiska regeringen åtminstone ska respektera självstyrets grundläggande rättigheter. En nation med rik och enastående kultur lever under konstant hot från en mäktig granne. När Dalai Lama nu drar sig tillbaka från sitt politiska ledarskap till förmån för en ny generation demokratiska ledare, står tibetanerna inför en möjlighet att stärka sina demokratiska traditioner, även om den tibetanska regeringen fortfarande måste verka i exil. Tusentals tibetaner som bor i Nepal är emellertid berövade dessa rättigheter.
Trycket från Kina tycks vara mycket effektivt, och det som hittills har varit fredliga demonstrationer för att försvara yttrandefrihet och grundläggande rättigheter kan övergå till en svårkontrollerad situation, och det kommer säkerligen att få internationella återverkningar. Det är lätt att föreställa sig den effektivitet som den kinesiska regeringen önskar använda för att ta hand om ”fridstörarna” i Tibet. De senaste händelserna bör påminna världen om att det tibetanska folkets rättigheter kontinuerligt kränks och att Tibetfrågan inte är något avslutat kapitel, eftersom tibetanerna med all säkerhet kommer att fortsätta att kräva respekt för sitt oberoende och kommer att göra det under allt starkare protester.
