Timp afectat întrebărilor adresate Președintelui Comisiei
Președinte
Următorul punct pe ordinea de zi îl reprezintă timpul afectat întrebărilor adresate președintelui Comisiei.
Manfred Weber
Dle Președinte, permiteți-mi să fac o glumă și să îi felicit pe toți deputații, deoarece au supraviețuit alarmei de incendiu și au reușit să-și reocupe locurile din Cameră în siguranță.
Ca reprezentant al Grupului Partidului Popular European (Creștin Democrat), aș dori să adresez o întrebare președintelui Comisiei, care a fost foarte ocupat cu situația din Mediterana, ilustrată de imaginile pe care le-am văzut în ultimele săptămâni, în care o mulțime de oameni au ajuns în Europa fugind de situația din Africa, în timp ce alții nu au reușit acest lucru. Trebuia să vedem la știri imaginile cu naufragiații și cu victimele.
Știm cu toții că a găsi un răspuns la această dramă și la această suferință a refugiaților este o provocare europeană comună la care trebuie să găsim o soluție. În numele Grupului PPE, aș dori să solicit președintelui Comisiei să ne ofere o evaluare din care să reiasă dacă Comisia - și, mai ales, Frontex - dispune de resurse suficiente, dacă noi, UE, dispunem de capacități suficiente pentru a răspunde pe teren și dacă avem suficiente baze statutare pentru a permite Europei să acționeze concertat în regiunea mediteraneană.
De asemenea, aș fi interesat să aflu sub ce formă se desfășoară discuțiile cu țările de origine (Tunisia și Egipt, de exemplu) și dacă noi, europenii, înregistrăm progrese în acest domeniu.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle Weber, regretăm cu toții evenimentele recente care au cauzat pierderea multor vieți. Sunt de acord cu dvs. în ceea ce privește necesitatea de a lua măsuri mai decisive în acest domeniu.
A existat un răspuns imediat pentru a asista țările din Africa de Nord - peste 1 milion de euro pentru asistență umanitară - și această asistență va continua. Prin operațiunea comună Hermes, agenția de frontieră Frontex coordonează un răspuns la presiunea migratorie puternică. Totuși, este foarte important ca statele membre din regiunea mediteraneană, împreună cu țările terțe, să continue cooperarea și să-și coordoneze eforturile. Mai avem multe de făcut.
Prin urmare, răspunsul meu foarte direct pentru dvs. este da, avem nevoie de resurse suplimentare pentru Frontex. Propunerile pentru consolidarea Frontex trebuie adoptate urgent. De asemenea, trebuie ca statele membre să dea dovadă de voință politică și, mai presus de toate, de solidaritate reciprocă, oferind resursele tehnice și umane necesare. După cum știți, UE, ca atare, nu deține toate aceste resurse, astfel încât avem nevoie de cooperarea statelor membre pentru a le pune la dispoziție.
Manfred Weber
Dle președinte, vă mulțumesc pentru evaluarea pe care ați făcut-o asupra situației. Ținând cont de faptul că, în prezent, avem nevoie de mai multe resurse pentru Frontex, m-ar interesa să știu dacă și dvs. considerați că statele membre au fost, până acum, prea refractare să ofere resurse pentru consolidarea Frontex. Aveam deja instrumentele necesare. Este adevărat că statele membre au manifestat prea puțină disponibilitate de a susține Frontex în mod corespunzător?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dezbaterile pe marginea acestui aspect continuă. De fapt, este unul dintre subiectele Consiliului European din luna aceasta, pe 23 și 24 iunie. Statele membre ar trebui nu doar să adopte propunerea deja prezentată pentru a consolida Frontex, la fel de important fiind să accelereze răspunsul logistic: mai multe avioane și mai multe nave sunt indispensabile și, în prezent, noi nu le putem furniza din bugetul nostru la nivel european.
Cred că există o voință politică de a face acest lucru, dar trebuie făcut într-un mod coordonat și Comisia a inițiat un efort în acest sens: dna comisar Malmström lucrează la acest aspect cu statele membre și sper că Consiliul European de la sfârșitul acestei luni va confirma raționamentul nostru.
În același timp, bineînțeles, avem nevoie de cooperarea țărilor terțe. Am fost personal în Tunisia, unde am discutat cu prim-ministrul și acesta ne-a promis cooperarea. De fapt, aceștia cooperează și acum încercăm să încheiem o formă de acorduri logistice pragmatice între autoritățile tunisiene și propriile noastre agenții.
Președinte
Nu s-au întors toți deputații în Cameră după exercițiul de evacuare în caz de incendiu.
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE. - Da, am remarcat că unii dintre colegii mei sunt încă în exercițiul de evacuare în caz de incendiu.
Ieri, dl comisar Olli Rehn a anunțat un număr de pași importanți în Comisie. În primul rând, a solicitat un număr de modificări la un mecanism de salvare. Domnia sa a precizat că este necesar ca acest mecanism să poată oferi țărilor linii de credit flexibile, adăugând că acest mecanism trebuie să poată accesa piața secundară și, cel mai important, a spus că acest lucru se poate face prin swapuri la preț special cu propriile obligațiuni având ratingul AAA. Acest lucru este foarte important, deoarece înseamnă că pot fi efectuate operațiuni de swap între obligațiunile toxice din țările aflate în dificultate și obligațiunile AAA ale mecanismului de salvare.
În al doilea rând, a menționat, de asemenea, că Comisia ar trebui să înceapă să examineze posibilitatea euroobligațiunilor - în cele din urmă, aș putea spune.
Întrebarea mea pentru dvs., dle Barroso, este: puteți confirma că aceasta este și poziția Comisiei? În al doilea rând, deoarece timpul ne presează, veți propune aceste modificări ale mecanismului de salvare la următoarea reuniune a Consiliului European de peste două săptămâni?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Doresc să confirm că toate ideile prezentate de dl comisar Rehn beneficiază de susținerea mea categorică, deci nu voi repeta ce a spus acesta.
Privind MES, acum suntem în procesul de stabilire a acestuia. După cum știți, sper că guvernele vor fi conveni foarte curând asupra acestuia și, de asemenea, sper că va exista o decizie politică în Consiliul European, confirmând deciziile privind mecanismul european de stabilitate și, bineînțeles, cunoașteți poziția noastră.
În ceea ce privește euroobligațiunile, nu este o idee nouă. Ideea euroobligațiunilor este prezentată de mulți ani de către Comisie, inclusiv de unul dintre predecesorii mei. Realitatea este că până acum, statele membre nu au acceptat ideea; adică, atunci când ne-am confruntat cu criza din Grecia, Comisia a propus o idee de mutualizare a datoriei, care a fost respinsă de majoritatea statelor membre din zona euro. Cred că, în prezent, există un oarecare progres în ceea ce privește acceptarea ideii de a considera mai multe opțiuni și, bineînțeles, Comisia va prezenta mai multe opțiuni. Am crezut întotdeauna că ideea euroobligațiunilor a fost una atractivă, cu condiția ca statele membre să o poată sprijini, dar, ca să fiu sincer, nu am ajuns încă în acel punct. Încă nu am ajuns acolo, astfel că acum cred că trebuie să ne concentrăm pe MES.
Guy Verhofstadt
în numele Grupului ALDE. - Nu cred că criza legată de Grecia și de euro s-a terminat. Nu s-a terminat. Prin urmare, trebuie să găsim instrumente suplimentare. Unul dintre instrumentele suplimentare este, de fapt, ceea ce propune dl Olli Rehn - un swap de obligațiuni toxice de la unele țări pentru un pachet mai mic de euroobligațiuni cu ratingul AAA. Acesta este drumul. Aceste euroobligațiuni pot fi emise de EFSF, prin MES sau de către o nouă agenție europeană în viitor, nu contează. Mecanismul este cel care contează și este important că, pentru prima dată, cred, dl Olli Rehn și Comisia recunosc faptul că aceasta este calea de urmat.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle Verhofstadt, Comisia acționează ca un organism colegial. Cred că vi se pare mai ușor să fiți de acord cu ceea ce spune Olli Rehn decât cu ceea ce spun eu, dar, de fapt, noi spunem același lucru.
În sondajul privind creșterea anuală, Comisia apăra și propunea în mod colectiv mai multe intervenții de acest fel pe piețe; din păcate, statele membre nu au fost de acord cu acest lucru. Prin urmare, pot confirma că lucrăm în acest sens. Încercăm să sporim gradul de flexibilitate pentru intervenție pe piețe dar, sincer, cred că acum trebuie să ne concentrăm pe MES și să analizăm, bineînțeles, posibile opțiuni pentru viitorul euroobligațiunilor, dacă statele membre sunt pregătite să facă acest pas suplimentar.
Jan Zahradil
Dle președinte, după cum știți, grupul meu este compus, în principal, din membri din afara zonei euro, dar, cu siguranță, nu ne dorim ca euro să eșueze, după cum am precizat deja de mai multe ori. Economiile noastre sunt prea interconectate, motiv pentru care, trebuie să spun că avem sentimente contradictorii cu privire la ceea ce se întâmplă.
Primim mesaje contradictorii în această privință. Consiliul European spune un lucru, BCE spune altceva și FMI-ul ceva cu totul diferit. În primul rând, am senzația că opiniile politice prevalează încă asupra celor economice, ca și cum ar fi posibil să păcălim piețele cu câteva promisiuni și să evităm o soluție reală la această situație.
Aș dori să întreb care este poziția Comisiei Europene cu privire la restructurarea datoriei guvernamentale. Oare chiar preferați în continuare să injectați tot mai mulți bani și să acordați tot mai multe împrumuturi fără scadență economiilor care au probleme grave și sunt aproape de colaps, sau începem să vedem primele manifestări de bun simț și să luăm în considerare cu seriozitate posibilitatea restructurării datoriilor guvernamentale, deoarece, în opinia mea, nu putem evita acest lucru pe termen lung.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle Zahradil, în primul rând, din păcate, problemele economice pe care le avem în Europa nu sunt doar din zona euro. Unele state membre din afara zonei euro sunt, de asemenea, implicate în programele de susținere a balanței de plăți prin Comisie și FMI.
Privind zona euro, după cum spuneți, există discuții în curs între statele membre, Consiliu, Comisie și Banca Centrală Europeană privind cel mai bun răspuns cuprinzător posibil. După cum știți, nu există întotdeauna un acord al experților cu privire la cel mai bun mod de a obține răspunsul respectiv. Acest demers este încă în desfășurare.
Este corect să recunoaștem că aceste aspecte sunt extrem de dificile și de complexe. Amploarea provocării este fără precedent și necesită o anumită activitate de convergență. Din acest motiv, Comisia este extrem de prudentă în modul în care comunică pe marginea acestui subiect, deoarece unele dintre aceste aspecte sunt sensibile din punctul de vedere al pieței. Un lucru este clar: după cum am spus, restructurarea nu este o alternativă la eforturile dureroase de consolidare fiscală pe care trebuie să le facă toate statele membre, dacă acestea doresc să-și corecteze dezechilibrele în ceea ce privește deficitul și datoria.
Daniel Cohn-Bendit
Dle Președinte, dle Barroso, este adevărat că nu înțelegem întotdeauna poziția UE, dar tocmai ați răspuns la această întrebare. Aș dori să spun trei lucruri.
În primul rând, nu ar trebui să mai aibă loc nicio restructurare. Cu toții știm că, la un moment dat, va exista o restructurare a datoriei, de exemplu în Grecia, pentru simplul motiv că guvernul grec trebuie să aibă șansa de a-și recâștiga încrederea și că societatea greacă trebuie restructurată. Așa cum stau lucrurile în Grecia, nimeni nu are încredere în nimeni, cu atât mai puțin în guvern. Până când guvernul nu va reuși să ofere poporului său altă perspectivă pentru viitor, alta decât una de austeritate, acesta nu va reuși să-și redreseze economia.
Cel mai important lucru care trebuie discutat de Comisie și de părțile vizate trebuie să fie, prin urmare, necesitatea de a inspira încredere poporului grec, fără de care nu poate fi adoptată nicio măsură. Totuși, austeritatea dominantă nu lasă timp societății grecești să se oprească și să se gândească. De aceea o resping, ceea ce poate fi extrem de riscant.
O întrebare finală:evaziunea fiscală. Nu ar putea Europa să ajute Grecia în această problemă? Grecii au conturi în băncile din Austria, Luxemburg, Cipru și Elveția. De ce să nu blocăm aceste conturi sau, cel puțin, să contestăm secretul bancar, astfel încât guvernul grec să poată evalua unde rezidă problema evaziunii fiscale. Le cerem acestora să stopeze evaziunea fiscală fără a le oferi însă niciun ajutor. Tocmai băncile noastre, băncile europene, sunt cele care acoperă această evaziune fiscală.
José Manuel Barroso
Dle Cohn-Bendit, aveți dreptate când spuneți că există o problemă cu evaziunea fiscală în Grecia, deși, în opinia mea, nu reprezintă cauza care a determinat problema structurală a Greciei.
În prezent abordăm problema secretului bancar. După cum știți, din martie 2009, toate statele membre, precum și Elveția, au fost de acord să implementeze standardul Organizației pentru Cooperare Economică și Dezvoltare (OCDE), care stipulează că un stat nu poate refuza să furnizeze informații, dacă alt stat îi solicită acest lucru, cu condiția ca aceste informații să fie deținute de o bancă sau de altă instituție financiară. Acest principiu a fost inclus de noi, Comisia, în directiva privind cooperarea administrativă în domeniul impozitării, care a intrat în vigoare la data de 11 martie 2011 și care, din păcate, va fi aplicată doar începând cu 1 ianuarie 2013.
Prin urmare, aspectul secretului bancar a fost tratat la nivel european din punct de vedere legal și nu poate constitui un obstacol pentru schimbul complet de informații la cerere dintre autoritățile fiscale. Cred că toate criteriile sunt îndeplinite deja, pe baza cooperării administrative, pentru ca statele membre și UE să furnizeze acum Greciei informații despre orice fraudă sau evaziune fiscală.
Lothar Bisky
Dle Barroso, nu am decât o scurtă întrebare. Sunt încântat că summitul G8 și forumul e-G8 care l-a precedat au discutat despre internet. Există și îngrijorări referitoare la motivul pentru care cei care dețin puterea sunt preocupați de internet. Știm cât este de sensibil acest domeniu. Ne mai puteți oferi și alte informații în acest sens? Aceasta este singura discuție sau vor mai exista și altele? Veți include din nou acest subiect pe ordinea de zi?
José Manuel Barroso
Cred că ideea președintelui Sarkozy a fost una excelentă, deoarece internetul este un fenomen global. Cu toții dorim un internet deschis. Credem că acesta contribuie foarte mult la cunoaștere și la libertate. În același timp, internetul este adesea deschis la abuz: există exploatare, a copiilor, de exemplu, și sunt comise infracțiuni profitându-se de libertățile pe care le oferă internetul.
Prin urmare, am avut o discuție foarte interesantă cu unele dintre numele importante în crearea inițiativelor pe internet, de la președintele Google până la dl Zuckerberg, președintele Facebook și alții. Am discutat despre tipul de regulament potrivit pentru internet, care să mențină libertatea și potențialul de inovare pe care îl oferă internetul. Prin urmare, a existat o dezbatere urmată de confirmarea că acest subiect, internetul, va apărea pe o agendă G8 viitoare.
Lothar Bisky
Curiozitatea mea nu este încă pe deplin satisfăcută și aș dori să vă întreb dacă sunteți pregătit să ne spuneți mai multe, în general, despre aceste negocieri noi privind internetul, deoarece este o măsură importantă și extrem de amplă pentru viitor.
José Manuel Barroso
Nu a avut loc nicio negociere. A fost mai mult un schimb foarte general de păreri, un fel de brainstorming. Anterior a avut loc o conferință numită special e-G8, la care au participat unii dintre marii actori ai afacerilor pe internet și autoritățile. Nu a fost tocmai o negociere. Nu așa am perceput-o. I-am rugat pe președinții companiilor principale de pe internet să ne spună cum văd viitorul acestei industrii și, în plus, ne-am împărtășit îngrijorările, interesele și percepția noastră asupra internetului cu diverșii membri ai G8. Totuși, nu a existat cu adevărat o negociere din punctul de vedere al rezultatelor specifice.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Dle Barroso, ne-am bucurat de o serie de schimburi de pantomimă privind moneda euro. De fiecare dacă când am prezis că o țară va avea nevoie de salvare, ați revenit și ați negat acest lucru, spunând că totul este bine. Și acum ne confruntăm cu a patra salvare - a doua salvare a Greciei - cu excepția cazului în care, bineînțeles, ne veți spune astăzi că nici aceasta nu este necesară. Dar întrebarea pe care doresc să v-o adresez astăzi este, probabil, mult mai serioasă decât tot ceea ce s-a întâmplat în Grecia, în Irlanda sau în Portugalia până în prezent. Este vorba despre criza reală a datoriei suverane cu care s-ar putea să ne confruntăm peste câteva săptămâni și care vizează însăși integritatea BCE.
Lună de lună, am avertizat că nu puteți continua să cumpărați cantități mari din propria datorie toxică. Dle Barroso, acceptați că finanțele BCE și integritatea sa sunt acum într-o stare gravă și precară?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Nu, nu accept acest lucru. Cred că BCE este o instituție foarte credibilă care a fost gestionată cu multă înțelepciune și inteligență. Independența BCE este respectată de toate statele membre din zona euro. Bineînțeles, știm că există unele dificultăți în zona euro. După cum am menționat deja, acestea sunt dificultăți care, sincer, nu privesc numai zona euro.
Din păcate, critica dvs. față de zona euro este întotdeauna ideologică. Problemele datoriilor nu sunt exclusive. În medie, datoria din zona euro este mai mică decât datoria din Regatul Unit, pentru a da un exemplu. Dar, de fapt, avem probleme diferite, deoarece este prima dată când avem acest tip de uniune monetară fără un cadru instituțional mai integrat. Tocmai de aceea încercăm acum să avem un răspuns cuprinzător și BCE face parte din efortul pe care îl depunem pentru a oferi stabilitate financiară zonei euro.
Nigel Farage
în numele Grupului EFD. - Susținând o parte din retorica mea, chiar ieri, grupul de reflecție respectat, Open Europe, a prezentat câteva cifre privind acest aspect. Acesta a precizat că o incredibilă sumă de 190 de miliarde de euro din expunerea BCE reprezintă expunerea față de statul grec și de băncile grecești. Dacă valoarea activelor BCE va scădea numai cu 4,25 %, întreaga sa bază de capital va fi distrusă. Acceptați constatările grupului Open Europe sau sunteți de aceeași părere cu afirmația dlui Juncker din urmă cu două săptămâni că, situația din zona euro fiind atât de gravă, trebuie să mințiți în public?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - În primul rând, nu mint și Comisia a fost întotdeauna foarte consecventă în informațiile pe care le-a oferit în legătură cu toate situațiile. Situația este dificilă; am spus acest lucru cinstit de la început și nu pretindem că situația este una favorabilă.
Acestea fiind spuse, credibilitatea BCE se bazează pe determinarea absolută a guvernelor din zona euro de a face orice este necesar pentru a asigura stabilitatea financiară a zonei euro, prin urmare nu am nicio îndoială față de capacitatea sistemului, față de eforturile din zona euro și de credibilitatea BCE. Nu am nicio îndoială față de capacitatea BCE de a apăra interesele europene, nici față de angajamentul statelor membre din zona euro de a furniza toate garanțiile de care are nevoie BCE pentru a-și îndeplini rolul independent ca banca noastră centrală.
În ceea ce privește expunerea băncilor centrale, există alte bănci centrale în Europa și în afara Europei care sunt într-o situație mult mai dificilă și vulnerabilă decât BCE, care este un organism al UE credibil, foarte respectat pe plan internațional.
Nicole Sinclaire
UE se extinde tot mai mult, proces însoțit de apariția partidelor politice pan-europene, aparent tot mai profund, de incapacitatea de a ajunge la un consens, dovedită în mod repetat. Poziția contrară a Germaniei privind Libia și dezacordul dintre Italia și Franța privind recunoașterea vizelor Schengen au demonstrat acest lucru.
Ați putea să ne explicați, mie și electoratului meu, cum este posibil să stimulăm politica comună în domenii importante, precum securitatea și relațiile internaționale, fără consens, dacă nu ne dispensăm de drepturile democratice ale statelor membre de a-și proiecta propriile aspirații în mod unilateral?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Sincer, nu înțeleg îngrijorarea din spatele întrebării dvs. De fapt, suntem o Uniune de 27 de state democratice și am convenit ca în politicile externe și de securitate comune, deciziile să fie adoptate în unanimitate. Dacă statele membre nu sunt de acord în unanimitate, nu este posibil să impunem o decizie statelor membre respective și, astfel, respectăm în totalitate natura democratică, nu numai a Uniunii noastre, ci și a statelor noastre membre.
Cred că este în interesul nostru ca europeni, cetățeni europeni, ca statele membre să acționeze împreună privind aspectele externe. Este evident că astăzi în Europa, chiar și cele mai mari state membre nu au influența sau pârghiile necesare pentru a discuta de pe poziții egale cu SUA sau China și cu alte puteri, dar, împreună, UE poate face diferența. Deci, sper că procesul va conduce la o convergență crescută și din punctul de vedere al aspectelor de politică externă între statele noastre membre.
Nicole Sinclaire
Primul lucru pe care l-am menționat a fost partidele pan-europene. Ați putea să-mi explicați de ce trebuie contribuabilii să finanțeze partidele politice la orice nivel? Poate ați putea să-mi explicați cât de utile sunt acestea pentru obiectivele UE.
O altă întrebare se referă la dna Catherine Ashton. Observ că participarea domniei sale la ședințele Comisiei este foarte scăzută. Regatul Unit este reprezentat corect în Comisie?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Aici sunt două întrebări. În primul rând, partidele europene sunt recunoscute, după cum știți, ca entități importante de către Tratatul care a fost ratificat în unanimitate de statele noastre membre. Prin urmare, există un motiv pentru susținerea partidelor europene, deoarece acestea sunt, de fapt, entități europene, recunoscute ca atare prin Tratatul nostru.
În al doilea rând, cu privire la dna Catherine Ashton, domnia sa nu este doar vicepreședintă a Comisiei, ci și Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. Are o funcție foarte dificilă în care trebuie să reprezinte UE, fiind obligată, așadar, la mai multe deplasări în interes de serviciu decât majoritatea membrilor Comisiei. Domnia sa depune un efort personal semnificativ pentru a fi prezentă la aproape toate ședințele Comisiei. Nu poate fi prezentă la toate.
Totuși, aș dori să subliniez că membrii Comisiei nu au rolul de a-și reprezenta țările. Ei sunt nominalizați de țări dar sunt acolo pentru a reprezenta UE. Toți depunem un jurământ, atunci când ne asumăm obligațiile, spunând că nu suntem aici pentru a reprezenta țările și, de fapt, credibilitatea instituției rezidă tocmai în acest fapt - că încercăm să fim independenți și să servim interesul european general. Vă pot spune că statele membre, inclusiv Regatul Unit, sunt foarte bine reprezentate în Consiliul European de către prim-miniștrii acestora și în Consiliu de către miniștri.
Martin Schulz
Dle președinte, vă cer scuze că am ajuns cu întârziere. Prin urmare, am așteptat până la sfârșit.
Dle Barroso, aș dori să vă adresez o întrebare legată de situația gravă în care se află UE. 2008 a fost anul unei crize profunde în sectorul bancar. În 2009, această criză bancară a condus la o criză economică profundă în economia reală. Preluarea costurilor deficitelor bancare din buzunarul public a condus, în cele din urmă, în 2010, la o criză profundă a bugetelor naționale. Această criză profundă a bugetelor naționale este însoțită de o avalanșă de reduceri, care conduc la situații dramatice în mai multe state membre ale UE, parțial ca rezultat al măsurilor solicitate de UE. Există riscul ca, în urma crizei bancare, a crizei economice și a crizei din bugetele naționale, 2011 și 2012 să fie ani de criză socială în Europa.
Prin urmare, aș dori să vă întreb, dle Barroso, este Comisia pregătită să discute cu noi despre modul în care putem îmbunătăți subfinanțarea rețelei de asistență socială - sistemele de securitate socială - în statele membre ale UE, în particular, în acele state membre afectate cel mai puternic de criza bugetară?
În plus, sunteți pregătit să aveți o discuție definitivă cu noi despre euroobligațiuni pentru a obține resursele de care avem nevoie pentru a putea investi în economie în vederea facilitării creșterii și locurilor de muncă în statele membre afectate cel mai puternic?
José Manuel Barroso
Dle Schulz, chiar astăzi, Comisia a adoptat recomandări specifice pentru fiecare dintre cele 27 de state și există, de asemenea, o notă introductivă în care ne exprimăm în termeni foarte clari această preocupare pe care tocmai ați menționat-o, care este foarte importantă pentru noi. Știm foarte bine că austeritatea, care este obligatorie în prezent din cauza necesității de a reduce deficitele și datoria este foarte dificilă.
În același timp, credem că fiecare euro cheltuit acum cu dobânda datoriei înseamnă un euro mai puțin pentru spitale, servicii de sănătate publică, educație publică și securitate socială. Aceasta este, prin urmare, austeritatea reală. De aceea, trebuie să ne angajăm în consultări bugetare serioase pentru a restabili încrederea și, în același timp, pentru a implementa reformele structurale necesare pentru a garanta competitivitatea, protejând în același timp pe cei mai vulnerabili.
Cred că veți agrea documentul pe care l-am adoptat astăzi. Acesta abordează toate problemele care afectează piața muncii: cum atragem mai multe persoane pe piața muncii, cum încorporăm această dimensiune socială în toate politicile noastre?
Acum trebuie să vedem cât spațiu de manevră are fiecare țară pentru a garanta aceste obiective. Totuși, cred că am ajuns la un acord asupra obiectivelor.
Marco Scurria
(IT) Dle președinte, ca să fiu sincer, nu am dorit să particip la discuția privind G8, dar am dorit să adresez o întrebare președintelui Barroso cu privire la cultură.
În UE, există multe programe pentru încurajarea tinerilor - și a altor categorii - să se întâlnească, astfel încât aceasta să devină o Uniune reală. Pentru mulți tineri și profesioniști, programe precum Comenius, învățarea de-a lungul vieții, Tineretul în acțiune etc. au reprezentat apropierea reală a UE, inspirând sentimente cu adevărat europene.
(Președintele l-a întrerupt pe vorbitor pentru a explica faptul că dezbaterea are alt subiect, dar apoi l-a invitat să continue...)
Prin urmare, aș dori să știu ce s-a întâmplat cu aceste programe, cel puțin în măsura cunoștințelor Comisiei, având în vedere că acestea se apropie de data expirării și noi ar fi trebuit să tratăm acest subiect în cadrul Comisiei pentru cultură și educație. Cum intenționează Comisia să dezvolte următorul program, din 2014 în continuare? Cred că acest subiect are o importanță deosebită pentru multe persoane care activează în afacerile UE și pentru mulți dintre tinerii din țările noastre.
José Manuel Barroso
Comisia urmărește cu viu interes tot ce are legătură cu promovarea acestei dimensiuni culturale în Europa și în schimburile de orice fel. Sunt atașat puternic de aceasta și am avut deja întruniri cu unele dintre părțile principale implicate în acest domeniu.
La sfârșitul acestei luni, vom prezenta propunerile privind finanțarea viitoare a tuturor sectoarelor, inclusiv cultura. Bineînțeles, vom face propuneri substanțiale în acest domeniu. Gândim din punctul de vedere al raționalizării instrumentelor și al protejării, în același timp, al scopurilor programelor precum cele pe care le-ați menționat. Acestea sunt programe emblematice și sunt extrem de importante pentru o Europă a cetățenilor și o Europă care recunoaște valoarea culturii.
Sarah Ludford
Voi rămâne la subiect. Comisia a adoptat ieri un pachet solid de rapoarte și măsuri de combatere a corupției, al cărui cost pentru UE este de 120 de miliarde de euro pe an - aproximativ egal cu totalul bugetului UE - dar opt state membre au obținut un scor al indicelui Transparency International mai mic de cinci din zece. Comisia spune că implementarea instrumentelor anticorupție este nesatisfăcătoare.
Nu ar fi fost o idee bună ca problema corupției să fie ridicată la summitul G8? Singura referință pe care am găsit-o, și aceasta indirectă, avea legătură cu țările în curs de dezvoltare. Nu a existat nicio referință la modul în care țările bogate trebuie să dea dovadă de voință politică pentru a aborda problema noastră internă și să dea dovadă de inițiativă în această privință. Nu a fost aceasta o oportunitate ratată de a discuta despre corupție și mită la G8, mai ales că unul dintre membri, Rusia, este pe locul 154 din 178 și multe dintre statele membre au o performanță slabă în ceea ce privește indicele Transparency International.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Problema corupției a fost tratată în timpul reuniunii extinse pe care am avut-o cu liderii africani, dar vă pot spune că subiectele anticorupției vor fi pe primele locuri ale agendei reuniunii G20 din noiembrie. Acestea fiind spuse, cred că a fost o discuție utilă deoarece, când există corupție, există o parte coruptă, dar, de asemenea, există și o parte care corupe, deci, într-un fel, și membrii grupului G8 au fost examinați când am discutat subiectul Africii.
De altfel, le-am dat o veste foarte bună, deoarece am anunțat că Comisia va prezenta inițiative legate de transparență pentru materii prime - vești bune sau rele, în funcție de perspectivă: o transparență mai redusă facilitează ca unele regimuri să utilizeze veniturile din resursele naționale și materiile prime într-un mod lipsit de transparență, uneori, trebuie să o spunem, cu complicitatea așa-numitei lumi dezvoltate. Aceasta a fost abordarea adoptată în acest subiect la ultima reuniune a grupului G8.
Peter van Dalen
(NL) Dle Barroso, tocmai ați vorbit despre BCE, pe care o descrieți ca independentă. Ideea este că BCE nu este independentă în criza Greciei; este subiectivă. BCE, în calitate de bancă comercială, a cumpărat zeci de miliarde de obligațiuni toxice și acum împiedică restructurarea necesară a datoriilor Greciei.
Întrebarea mea specifică este următoarea: ce faceți pentru a preveni ca BCE, cu jocul său dublu, să împiedice pașii dificili, dar necesari ai restructurării economiei Greciei?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - BCE este, fără nicio îndoială, independentă și independența sa nu este recunoscută numai prin Tratat - fiind, așadar, independență juridică și bazată pe Tratat - ci vă pot spune, de asemenea, că am șapte ani de experiență în această funcție, fiind foarte frecvent în legătură cu BCE și fiind prezent în multe ocazii când BCE a demonstrat că nu are nevoie de sprijinul nostru pentru a-și afirma independența. Doresc să vă asigur din nou asupra acestui aspect.
În ceea ce privește problema restructurării, după cum știți, sunt analizate numeroase opțiuni. Noi luăm în considerare întreaga dezbatere, dar poziția Comisiei a fost declarată deja foarte clar: credem că restructurarea nu este o alternativă la eforturile pe care trebuie să le depună statele membre în ceea ce privește consolidarea fiscală și reforma structurală. Aceasta a fost poziția noastră consecventă și o vom menține.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle Președinte, dle Barroso, aș dori să știu, tot cu privire la subiectul summitului grupului G8, dacă întregul aspect al reglementării piețelor financiare a fost amânat încă o dată, în particular, în legătură cu implementarea unei taxe pe circulația capitalului, a câștigurilor din capital, abolirea paradisurilor fiscale, eliminarea instrumentelor derivate și al agențiilor de rating, având în vedere lipsa totală de credibilitate și transparență a acestora în prezent. În cele din urmă, aș dori, de asemenea, să vă întreb despre un aspect legat de ceea ce se întâmplă aici în UE, cu Grecia, Portugalia și Irlanda, fiind impus un proces al cărui scop este, în principal, să forțeze instrumente și procese care exacerbează exploatarea și declinul economic al lucrătorilor și al țărilor și care, pe termen scurt sau mediu, va contribui la creșterea sărăciei, a șomajului și a inechității.
Nu credeți că acest lucru contravine tuturor principiilor care au fost exprimate, inclusiv de către Tratat?
José Manuel Barroso
În primul rând, dnă Figueiredo, în legătură cu aspectele reglementării financiare globale, după cum știți, de la înființarea grupului G20 ca forum economic principal pentru guvernanță globală în aspecte financiare, acesta are întâietate în problemele respective.
Unele dintre aceste puncte au fost abordate într-o anumită măsură. Și eu... Vă pot spune... Am lansat dezbaterea de la reuniunea grupului G8 privind taxa pe tranzacțiile financiare, unde am discutat, de asemenea, problema ajutorului pentru dezvoltare, iar poziția mea este clar în favoarea acestei taxe. Lucrăm la acest aspect în Comisie și vom prezenta câteva idei foarte curând.
În ceea ce privește aspectul general pe care l-ați ridicat, situația zonei euro a fost, de asemenea, discutată. În această privință, s-ar putea să avem puncte de vedere complet diferite. Credem că fără consolidare bugetară și reforme structurale, nu vom avea nicio șansă să ne promovăm obiectivul nostru: o economie socială de piață.
Jacek Saryusz-Wolski
Dle Barroso, la summitul grupului G8, participanții au dezbătut angajamentele lor față de politica de vecinătate în regiunea mediteraneană. Chiar dvs., în numele UE, v-ați angajat cu 1,24 de miliarde de euro, spunând că sunt pentru politica de vecinătate, care s-ar putea înțelege că sunt alocați numai pentru sud.
Știm din versiunile interimare ale documentului Comisiei că într-o fază inițială, din cei 1,24 de miliarde de euro, 150 de milioane de euro erau pentru est și restul era alocat sudului. Aceasta contravine principiului de simetrie și de atenție egală acordată ambelor vecinătăți. Cum explicați acest lucru? Ce angajament v-ați luat realmente pentru politica de vecinătate în sudul Mediteranei în contextul singurei sume de bani care a fost menționată de către dvs.?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Dle Saryusz-Wolski, prietene, permiteți-mi să vă spun foarte sincer că înțeleg îngrijorările pe care le aveți în legătură cu vecinătatea estică, dar cred că cel mai important aspect este să nu creăm o concurență între est și sud: avem nevoie de amândouă. Acum este important să-i ajutăm pe cei care doresc ajutorul nostru și să facem acest lucru într-un mod eficient.
De fapt, abordarea pe care am prezentat-o în revizuirea politicii de vecinătate este clară. Nu alocăm resurse pe baza unui clivaj est-sud, ci pe baza condiționalității conform progresului fiecărui partener pe calea reformelor sau, dacă doriți, mai mult pentru mai mult. Cei care realizează mai mult, cei care demonstrează că merită mai mult, vor primi mai mult. Prin urmare, nu avem un plic pregătit dinainte - unul pentru țara A sau pentru țara B - țara respectivă trebuie să demonstreze că merită să fie susținută.
Cred că aceasta este abordarea potrivită și în acest caz ne vom îndeplini, bineînțeles, obligațiile, atât față de parteneriatul nostru estic - acest lucru este extrem de important - cât și față de vecinii noștri din regiunea mediteraneană.
Marielle De Sarnez
(FR) Dle Barroso, întrebarea mea are legătură cu ultima întrebare și cu răspunsul dvs. la aceasta.
Tocmai ați vorbit despre ajutorul pe care l-ați angajat în timpul summitului grupului G8 de la Deauville, în special, față de economiile arabe emergente: 40 de miliarde de dolari, cea mai mare parte sub formă de împrumuturi de la FMI, BERD și BEI, plus aproximativ 15 miliarde de euro de la UE și statele membre.
Ați menționat condiționalitatea, de care se leagă și întrebarea mea. Acest ajutor este condiționat, într-adevăr, de anumite criterii pe care le cunoașteți foarte bine: alegeri libere, regulate, libertatea de asociere, libertatea presei, libertatea de exprimare, combaterea corupției, independența sistemului juridic, reforma armatei și reforma poliției.
Aș dori să știu cine va evalua, de fapt, dacă aceste criterii sunt îndeplinite, în special cu privire la aceste democrații arabe noi. Parlamentul European va fi complet implicat în evaluarea conformității cu condițiile care au fost stabilite sau aceasta va fi o putere discreționară a Consiliului?
José Manuel Barroso
Ideea noastră și sper că veți fi de acord cu ea, este că Comisia trebuie să fie cea care coordonează exercițiul. Sunt foarte mândru de faptul că Comisia, împreună cu Înaltul Reprezentant, a fost cea care a prezentat planul răspunsului nostru imediat: un parteneriat pentru democrație în Africa de Nord și în țările sud-mediteraneene și, de asemenea, un parteneriat pentru prosperitate împărtășită. Consiliul recunoaște acum că ar fi bine ca exercițiul să fie coordonat de Comisie, iar Comisia trebuie, bineînțeles, să raporteze Parlamentului. Prin urmare, nu pot decât să salut toate exprimările de interes și eforturile depuse de Parlament pentru a fi implicat îndeaproape.
Evenimentele care se desfășoară în prezent în unele țări arabe sunt, de fapt, de importanță strategică semnificativă, nu doar pentru țările respective, ci și pentru democrația globală, pentru evoluția lumii musulmane și pentru noi, cei din Europa. Prin urmare, tot ceea ce putem face pentru a mobiliza nu doar instituțiile UE, ci și societățile noastre pentru a ajuta tranziția vecinilor noștri către democrație este foarte important și nu pot decât să salut interesul de care dă dovadă Parlamentul European.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Dle președinte, privind subiectul summitului grupului G8, conform unor informații financiare pe care le-am citit, PIB-ul global a fost de 58 de trilioane de dolari și masa monetară a fost de 615 trilioane de dolari în 2009. În același timp, privind subiectul "politicii monetare” care vă privește, a fost confirmată informația că SUA emite bani noi, dolari noi, în timp ce UE nu emite bani noi.
Economiștii nu sunt de acord în multe aspecte. Totuși, istoria ne-a învățat două lucruri: în primul rând, nu poți salva pe cineva de la faliment acordându-i împrumuturi scumpe și, în al doilea rând, că austeritatea extremă nu poate reduce niciodată deficitul unei macro-economii în recesiune care nu poate să-și deprecieze moneda. Euroobligațiunea este imperios necesară, dle președinte. Dvs. o considerați ca pe un mijloc de a contracara creșterea în spirală a noilor emisiuni monetare ale SUA?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - De fapt, această întrebare ar trebui să fie în prima parte a dezbaterii noastre, dar pot să răspund distinsului deputat spunând că, de-a lungul anilor, poziția Comisiei a fost foarte deschisă și, de fapt, în deplin acord cu ideea euroobligațiunilor. Unul dintre predecesorii mei a fost primul care a prezentat ideea euroobligațiunilor.
Realitatea este că nu a existat niciun acord între statele membre. Ceea ce au convenit acum statele membre a fost crearea unui mecanism european de stabilitate. Când va fi creat, acesta va deveni instituția financiară internațională numărul unu din lume - cea mai importantă din lume în ceea ce privește puterea financiară. Cred că, acum, trebuie să ne concentrăm eforturile asupra acestui aspect.
În același timp, suntem deschiși să discutăm cu statele membre - și cu Parlamentul European, bineînțeles - mai multe opțiuni privind posibilitatea euroobligațiunilor, cu condiția ca statele membre să dorească să ia în considerare această posibilitate, care este, bineînțeles, una foarte importantă și decisivă.
Andrew Henry William Brons
Recentul summit G8 a dorit să aducă la cunoștință că pune la dispoziție 40 de miliarde de dolari Egiptului și Tunisiei pentru răsturnarea dictaturilor și adoptarea democrației. Totuși, declarația G8 a precizat că va sprijini țările din regiune care se îndreaptă nu numai spre democrație, ci și spre o economie de piață. Se dorește ca aceste țări să "culeagă beneficiile globalizării” și să se angajeze în "integrarea investițiilor”, ceea ce înseamnă că ar fi mai ușor pentru țările din grupul G8 să câștige bani în aceste țări și apoi să transfere din nou banii în afară.
Nu am obiecții față de așteptările ca destinatarii ajutorului să implementeze și să mențină instituțiile și procedurile democratice. Acest lucru ar fi foarte bun. Totuși, nu este sinistru ca destinatarilor să li se spună ce politici economice trebuie să aleagă și la care ar trebui să renunțe? Cu siguranță că donatorii nu au niciun drept să dea instrucțiuni acestor democrații noi ce alegeri democratice ar trebui să facă.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Sunt de acord cu perspectiva care a fost adoptată de către grupul G8. Cred că este în interesul nostru comun să avem nu numai societăți deschise, ci și economii deschise. Aceste țări sunt vecinii noștri și cred că cel mai bun mod de a-i ajuta este prin comerț.
Nu vom reuși niciodată să le oferim suma de bani de care au nevoie, dacă rămân închiși. De exemplu, comerțul între țările magrebiene - după cum, probabil, știți - este aproape nesemnificativ. Aceștia ne solicită să ne deschidem piețele, dar nu fac comerț între ei. Cred că este important să spunem: da, suntem pregătiți să vă susținem, dar trebuie să vă deschideți economia și să o integrați în economia globală.
De fapt, vedem că progresul unei țări este legat foarte clar de capacitatea sa de a se integra într-o economie globală. Este suficient să priviți Asia și țările care nu sunt încă democrații. Pentru că au fost capabile să se deschidă, au avut posibilitatea să participe la economia globală și să culeagă unele beneficii pentru popoarele lor.
Gabriele Albertini
(IT) Dle Președinte, dle președinte Barroso, declarația finală a summitului G8 privind Orientul Mijlociu precizează: "Negocierile sunt singura cale către o rezolvare cuprinzătoare și de durată a conflictului. Îndemnăm Israelul și Autoritatea Palestiniană să respecte acordurile de cooperare existente și să se abțină de la măsuri unilaterale care pot împiedica progresul și noi reforme”.
UE - un interlocutor important al G8 - respectă această declarație? Dacă da, ați comunicat acest lucru părții palestiniene, care planifică să acționeze în mod unilateral în timpul Adunării Generale a ONU din septembrie?
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - În ceea ce privește procesul de pace în Orientul Mijlociu, nu îmi aduc aminte de nicio reuniune internațională din ultimii 30 de ani la care să nu fi fost menționat acest aspect. Am reiterat apelul nostru urgent pentru reluarea procesului de pace și am îndemnat ambele părți să reia discuțiile de fond pentru a finaliza în mod util procesul de pace din Orientul Mijlociu.
Am apreciat cu toții viziunea SUA privind ajungerea la un acord-cadru ca originală și vizionară. Totuși, au existat reacții diferite la detaliile acestei viziuni noi. Ca să fiu sincer, există abordări diferite în rândul partenerilor G8 față de cooperarea Hamas-PLO și față de aspectul granițelor din 1967.
Au existat, de asemenea, unele îngrijorări la masa convorbirilor cu privire la riscurile pe care le-ar putea avea o potențială inițiativă palestiniană de a solicita în mod unilateral recunoașterea la Adunarea Generală a ONU. Vă pot spune că discutăm acest lucru și cu statele membre și sper că Europa va avea o poziție comună în această problemă.
Malika Benarab-Attou
(FR) Dle Președinte, dle Barroso, țările din grupul G8 au decis să acorde suma de 40 de miliarde de dolari Tunisiei și Egiptului, după cum s-a precizat deja. Totuși, UE trebuie să susțină cauza creșterii transparenței, a vizibilității și a trasabilității; pe scurt, o mai bună guvernanță a acestui ajutor.
Trebuie să ne concentrăm pe patru puncte-cheie: în primul rând, asigurarea că cooperarea pentru dezvoltare respectă principiile democrației și transparenței absolute; în al doilea rând, garantarea respectării drepturilor omului; consolidarea rolului și a capacităților organizațiilor societății civile și reformarea sistemului de guvernanță care se aplică ajutorului, cu o implicare mai puternică a Parlamentului European.
Dle Barroso, UE trebuie să poată garanta că acest ajutor ajunge la persoanele pentru care este destinat. Ce măsuri concrete planifică UE în această privință?
José Manuel Barroso
Distinsă dnă deputat, ceea ce ați spus reflectă exact propriile mele opinii. Sunt complet de acord cu dvs. Vom realiza acest lucru cu ajutorul mai multor instrumente, astfel încât să putem verifica dacă toate angajamentele luate de țările partenere sunt respectate și implementate cu determinare. Vă pot spune că toate aceste programe vor fi monitorizate nu numai de birourile Comisiei, ci și de Înaltul Reprezentant, care va numi un reprezentant special pentru regiunea în cauză. Credem că tocmai prin acest tip de dialog vom reuși să ajutăm aceste țări, în special prin creșterea participării societății civile.
Am fost recent în Tunisia, unde am avut întruniri nu numai cu guvernul și cu președintele republicii, ci și cu reprezentanții societății civile, ai organizațiilor de femei și ai sindicatelor. Am văzut cât de important consideră aceștia angajamentul nostru, nu numai sub forma sprijinului din partea guvernelor, ci și al celui din partea societății civile. Încă o dată, după cum i-am spus dnei Sarnez, angajamentul Parlamentului European va fi, de asemenea, foarte important în această privință, în contextul relațiilor cu parlamentele și cu partidele politice incipiente din aceste democrații tinere și noi.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Dle președinte, la recentul summit al grupului G8, ați discutat despre economia globală și ați fost de acord că eforturile trebuie să se concentreze pe obiectivele viabilității finanțelor publice, redresării economice și acțiunii de reducere a șomajului. Toate acestea sunt urmărite pentru binele societății și al publicului.
Totuși, dacă luăm exemplul Greciei, zeci și sute de mii de cetățeni au ieșit în piața și pe străzile din jurul parlamentului elen într-un mod foarte spontan, fără a primi indicații să facă acest lucru, solicitând cu indignare un standard de viață și cu perspective decente. Trebuie să acceptați, dle președinte, că nicio politică nu poate fi eficientă dacă nu este susținută sau, cel puțin, tolerată de societate. Politica din Grecia este practic limitată la o dilemă între austeritate extenuantă sau faliment.
Vă îngrijorează aceste evoluții sociale? Acestea sunt o problemă politică majoră. Ce mesaj doriți să transmiteți acestor oameni care urmăresc, într-un mod demn și pașnic, perspective și un viitor mai bun pentru ei, pentru familiile și pentru copiii lor.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - În primul rând, aș dori să-mi exprim solidaritatea cu poporul grec. Înțeleg cât sunt de dificile aceste vremuri pentru Grecia. Dar, de asemenea, cred că responsabilitatea liderilor politici la nivel european sau național, fie că se află la guvernare sau în opoziție, este să arate ce trebuie să facă țările. De fapt, fără consolidare fiscală, fără reformă structurală, Grecia nu va ieși din criză.
Realitatea este că unele măsuri dureroase sunt inevitabile în Grecia și oricine susține altfel minte poporul grec. Fac apel la liderii eleni să explice în termeni corecți populației Greciei alegerile dificile pe care trebuie să le facă țara. O vom susține noi toți.
În Consiliul European, eu am fost cel care a propus o reducere a ratelor dobânzilor pentru împrumuturile acordate Greciei. Dar, în același timp, să fim sinceri. Grecia trebuie să facă și ea un efort, deoarece o țară nu poate trăi mereu cu aceste niveluri ridicate ale datoriei.
Acesta este mesajul onest pe care trebuie să-l transmitem guvernului și opoziției din Grecia și pe care noi, în Europa, trebuie să îl acceptăm dacă dorim cu adevărată să ajutăm această țară.
John Bufton
Dle președinte, sunt încântat că, la summitul G8, ați ridicat aspectele problemelor zonei euro. Trecem printr-o criză și știm cu toții că este o criză. După cum a menționat antevorbitorul meu, multe state membre sunt îngrijorate. Am avut probleme recent, în Madrid, când oamenii au protestat pe străzi. Au existat proteste în Lisabona, din toate locurile și am văzut, de asemenea, ce s-a întâmplat în Grecia.
Nu este timpul, dle Barroso, să vă ridicați - v-ați referit la minciuni acum câteva momente - să spuneți adevărul și să spuneți că există o opțiune: că aceste țări trebuie să poată părăsi zona euro? Acesta este singurul mod de ieșire din situație.
José Manuel Barroso
președinte al Comisiei. - Am un respect foarte mare pentru toate statele noastre democratice, deci nu eu sunt cel care trebuie să le spună ce ar trebui să facă în legătură cu acest subiect. Dar știm că Grecia nu are nicio intenție să părăsească zona euro. Sunt în contact constant atât cu autoritățile elene, cât și cu partidul principal de opoziție și știu foarte bine că aceștia nu doresc să părăsească zona euro.
Probabil că unii dintre dvs., stimați deputați, ați dori ca țara să părăsească zona euro, sau poate că țara dvs. nu este în zona euro și respectăm acest lucru, dar Grecia este foarte dedicată proiectului european. Grecia are dificultăți și încercăm să o sprijinim, dar vă rog să nu atacați zona euro pe baze ideologice.
Realitatea este că există țări în afara zonei euro care au probleme cel puțin comparabile. Islanda nu este membră a zonei euro și Islanda a intrat în faliment. Să fim sinceri: Islanda a fost una dintre cele mai bogate țări din lume ca PIB pe cap de locuitor înainte de criza financiară.
În UE, avem, de asemenea, țări care se confruntă cu același fel de dificultăți din cauza nivelurilor foarte ridicate ale cheltuielilor. Prin urmare, realitatea este că nu zona euro este problema; problema este un nivel foarte ridicat al datoriei sau un nivel foarte ridicat al deficitelor din economii.
Președinte
Timpul afectat întrebărilor adresate președintelui Comisiei s-a încheiat.
