Instrumentul european de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială (Progress) (dezbatere) 
Preşedintă
Următorul articol este raportul, elaborat de dna Göncz, în numele Comisiei pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului de instituire a unui instrument european de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială (instrumentul de microfinanţare Progress) - C7-0053/2009 -.
Pervenche Berès
(FR)Dnă preşedintă, am observat că, pe durata întregii dezbateri anterioare, v-aţi referit la dezbaterea care urmează să aibă loc acum ca la dezbaterea privind instrumentul Progress.
Cu toate acestea, decizia acestui Parlament, confirmată de Conferinţa preşedinţilor, este că vom vota numai cu privire la instrumentul de "microfinanţare”. Prin urmare, cred că această clarificare este importantă. Aceasta este o dezbatere privind microfinanţarea şi nu programul Progress.
Kinga Göncz
Dnă preşedintă, vă mulţumesc foarte mult. Sunt şi eu foarte recunoscătoare pentru această clarificare, pentru că este vital să discutăm acum despre instrumentul de microfinanţare. Aş dori, de asemenea, să salut prezenţa dlui comisar Špidla în cadrul dezbaterii următoare. Permiteţi-mi să încep prin a spune că, atunci când am devenit raportoare pentru acest program, am crezut că voi avea o muncă foarte uşoară, având în vedere consensul general şi susţinerea amplă privind această chestiune, lucru care a ieşit în evidenţă pe durata dezbaterii. Această susţinere a fost amplă din multe puncte de vedere. Pe de o parte, ca instrument de gestionare a crizelor, acesta va ajuta mai ales persoanele care se află în cele mai disperate situaţii, care şi-au pierdut locurile de muncă şi nu au acces la credite sau la asistenţă, din cauza crizei financiare.
Pe de altă parte, acesta este un instrument tipic care nu oferă oamenilor rezultatele dorite, ci îi învaţă cum să le obţină singuri. Instrumentul determină mai ales tipul de creativitate de care avem nevoie cel mai mult din punctul de vedere al garantării obţinerii unui rezultat pozitiv în urma crizei. Cel de-al treilea aspect care s-a bucurat, şi încă se bucură, de susţinere pe scară largă este faptul că resursele Uniunii Europene sunt în creştere, ceea ce reprezintă, în opinia mea, visul fiecărui ministru de finanţe. O parte dintre resurse provin de la Banca Europeană de Investiţii, iar altele de la alte bănci comerciale, dat fiind faptul că, în principal, Uniunea Europeană va acoperi riscul, facilitând astfel asumarea acestuia de către ceilalţi participanţi.
După cum am menţionat, există o mare susţinere pentru conţinutul programului. Cred că, datorită acestor aspecte, chestiunea care a provocat dezbaterea în timpul discuţiilor cu Consiliul şi Comisia a avut legătură cu resursele pe care Uniunea Europeană le va folosi pentru a finanţa acest risc iniţial special care a fost asumat. Ce de-al doilea punct al controversei a fost volumul de resurse care ar putea contribui la lansarea instrumentului şi care, potrivit estimărilor, vor atrage, de fapt, alte resurse semnificative. Iniţial, Consiliul şi Comisia au propus preluarea a 100 de milioane de euro din programul Progress, care este folosit, în principal, pentru formularea de politici de combatere a excluziunii sociale şi de susţinere a egalităţii de şanse.
În ceea ce ne priveşte, am spus chiar de la început că programul Progress nu poate fi pus în pericol în niciun fel, din moment ce, pe durata crizei actuale, acesta este necesar chiar mai mult decât înainte. De asemenea, nu este acceptabil să modificăm programul Progress într-o astfel de măsură încât să fie, cu adevărat, pus în pericol. Parlamentul a fost extrem de interesat de atingerea unui compromis pe durata acestei dezbateri. De asemenea, am avut trei discuţii trilaterale informale, dintre care una a continuat până la orele dimineţii, în cadrul cărora am propus modificarea programului Progress astfel încât funcţia sa să nu fie pusă în pericol. Ţinând seama de propunerea originală, am sugerat că am putea lansa programul chiar şi numai cu 100 de milioane de euro, în loc de 150 de milioane de euro.
Proiectul de buget al Parlamentului pentru anul 2010 a găsit resurse în valoare de 25 de milioane de euro care îi vor permite să lanseze programul chiar la începutul anului 2010 şi a putut găsi aceste resurse fără a recurge la programul Progress în 2010. Am solicitat eliminarea acestei chestiuni de pe ordinea de zi pentru că nu am ajuns la un acord în această privinţă. O altă chestiune care ni s-a părut importantă este că Preşedinţia a participat la cele trei discuţii trilaterale fără a avea un mandat în acest sens, fiind astfel foarte dificil pentru aceasta să analizeze propunerile noastre în mod adecvat.
Cred că este important ca Parlamentul să voteze cât mai curând posibil cu privire la această chestiune, chiar în această săptămână, astfel încât acest proiect să poată fi aşadar lansat la începutul anului 2010 cu un fond de 100 de milioane de euro, pentru că astfel se transmite mesajul că acesta este un instrument de gestionare a crizei, în cadrul căruia rapiditatea prezintă o importanţă deosebită. Sper sincer ca dl comisar Špidla să ne poată ajuta să convingem Comisia să-şi retragă propunerea iniţială privind devierea celor 100 de milioane de euro de la programul Progress, astfel încât programul să poată fi lansat cât mai curând posibil.
Vladimír Špidla
Doamnelor şi domnilor, aş dori să îmi încep discursul subliniind importanţa acestei iniţiative în domeniul microfinanţării. Actuala criză determină o creştere semnificativă a nivelului şomajului în toate statele membre, iar efectele acesteia se vor exercita, din păcate, cel mai profund asupra celor mai vulnerabili membri ai societăţii noastre. Instrumentul de microfinanţare este destinat, în mod specific, asistării acestor grupuri de cetăţeni astfel încât aceştia să găsească un alt loc de muncă şi să devină ei înşişi micro-antreprenori.
Aş dori să felicit Comisia pentru ocuparea forţei de muncă pentru activitatea deosebită desfăşurată în acest domeniu şi să aplaud, în special, contribuţia adusă de dna Göncz la această iniţiativă. Sunt conştient de eforturile depuse în cadrul negocierilor dintre Parlament şi Consiliu vizând atingerea unui acord în primă lectură. În lumina faptului că ambele organisme susţin instrumentul de microfinanţare, a fost posibilă înregistrarea unui progres considerabil cu privire la formularea de bază a propunerii. Amendamentele propuse astăzi reflectă, în mare măsură, acest progres. Desigur, cea mai dificilă problemă este cea a bugetului. Deşi ambele organisme vor aproba probabil bugetul total de 100 de milioane de euro destinat instrumentului, identificarea surselor de finanţare continuă să fie obstacolul principal.
După cum ştiţi, propunerea de microfinanţare face parte dintr-un pachet care include o propunere de transferare a sumei de 100 de milioane de euro de la programul Progress. Aţi hotărât să nu votaţi săptămâna aceasta cu privire la această a doua propunere. Transferul de fonduri de la programul Progress este susţinut de Consiliu şi, pentru multe state membre, constituie un element fundamental al întregului pachet. Fără un acord privind sursa finanţării în acest domeniu, nu ne vom atinge obiectivul privind aplicarea rapidă a noului instrument. Cu toate acestea, astăzi dezbatem formularea deciziei în baza căreia instrumentul urmează să fie înfiinţat.
În concluzie, aş dori să felicit încă o dată pe dna raportor pentru activitatea derulată în vederea depunerii unui raport şi a amendamentelor care, împreună, vor permite organismelor legislative să se concentreze asupra problemei principale care rămâne să fie rezolvată, şi anume finanţarea.
Olle Schmidt
raportor pentru aviz al Comisiei pentru afaceri economice şi monetare (ECON). - (SV) Dnă preşedintă, dacă vrem să reducem şomajul, atunci atât UE, cât şi statele membre trebuie să îşi asume o atitudine mai responsabilă. Propunerea de microfinanţare este o iniţiativă pe care Parlamentul a solicitat-o cu insistenţă. Propunerea vizează acordarea unui nou început şomerilor, oferind şansa de a deveni liberi-profesionişti unora dintre cele mai vulnerabile grupuri din UE, inclusiv tinerilor. Propunerea vizează facilitarea investiţiilor la scară mică şi asigurarea pentru microîntreprinderi a oportunităţii de a se dezvolta.
În urma unor clarificări şi modificări minore, propunerea a primit o susţinere amplă din partea Comisiei pentru afaceri economice şi monetare. Chestiunea dezbătută este finanţarea acesteia, după cum s-a menţionat deja aici. Comisia a propus să nu se pună la dispoziţie alte fonduri, finanţarea fiind asigurată, în schimb, prin programul Progress. S-a afirmat în mod incorect că această opinie este partajată şi de comisia principală, dar lucrurile nu stau aşa.
Aceasta este situaţia actuală. Trebuie să spun că mi se pare ciudat faptul că Consiliul se încăpăţânează să respingă propunerea noastră de 150 de milioane de euro în această perioadă - o abordare josnică şi meschină în aceste vremuri dificile!
Csaba Őry
Dle comisar, doamnelor şi domnilor, am putut observa şi în cadrul dezbaterilor anterioare faptul că această criză economică şi modalitatea de a ieşi din ea reprezintă o preocupare pentru fiecare dintre noi şi li se acordă o atenţie deosebită. În calitate de coordonator al Grupului Partidului Popular European (Creştin-Democrat) pentru Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, aş dori doar să confirm faptul că susţinem în fiecare dosar depus unul dintre cele mai importante aspecte pentru noi, şi anume, protecţia locurilor de muncă şi crearea de noi locuri de muncă.
Permiteţi-mi să vă amintesc faptul că Grupul PPE a susţinut chestiunea microcreditelor o perioadă îndelungată. De fapt, fostul meu coleg, Zsolt Becsey, este cel care a înaintat această chestiune pentru prima dată în cadrul Parlamentului, în raportul său din proprie iniţiativă prezentat în 2009. Acesta s-a bazat pe experienţele anterioare şi actuale din Ungaria cu privire la acest instrument, denumită cardul Széchenyi şi a avut acelaşi scop ca şi în cazul de faţă: asigurarea de credite cu o valoare mică, pe termen scurt, pentru microîntreprinderi. Să ne gândim la măcelari, brutari, zarzavagii şi poate chiar la farmacişti. Şi ei sunt afectaţi de criză. Aceştia au angajat un număr imens de persoane. În unele ţări, acest sector reprezintă chiar peste 90 % dintre angajaţi. Acesta este cazul, de exemplu, în Ungaria, pentru mai mult de 90 % dintre firme şi întreprinderi. Ei nu au nevoie de o sumă mare de bani şi nici nu vor să plătească o dobândă mare. În unele cazuri, au nevoie de credit de lucru temporar şi de asistenţă periodică.
Propunerea Comisiei vizează exact această problemă şi, după cum a afirmat dl raportor, se bucură de o susţinere amplă şi o aprobare pe scară largă. Prin urmare, cred că este important să ne punem de acord cu privire la chestiunea finanţării cât mai curând posibil. De asemenea, susţinem cele 35 de propuneri depuse în comun de Grupul PPE, alături de socialişti, liberali şi conservatori, pentru că suntem de părere că aceasta garantează faptul că putem aproba acest instrument la prima lectură, lansându-l cât mai curând posibil.
Pervenche Berès
Dnă preşedintă, sunt mai degrabă surprinsă. Vom adopta un instrument care creează un mecanism inovator, vital, pentru a permite celor mai vulnerabili la această criză să reziste şi să îşi creeze propriile locuri de muncă în viitor. Acesta este un instrument ce va fi adoptat în baza procedurii de codecizie, însă Consiliul nu este prezent aici. Aceasta se întâmplă pentru că, probabil, Consiliul nu are nimic să ne spună cu privire la acest aspect şi nu se consideră obligat să respecte poziţia Parlamentului European. În orice caz, aceasta este impresia pe care am avut-o uneori pe durata negocierilor.
Parlamentul European îşi va asuma responsabilităţile. Graţie cooperării şi înţelegerii constructive dintre toate grupurile, acesta va adopta instrumentul de microfinanţare, care este compatibil cu acţiunile sale derulate pe o perioadă de mai mulţi ani, după cum ne-a reamintit dl Őry. Cu toate acestea, aş dori să subliniez proiectele-pilot pe care le-am iniţiat. Ştim că în această situaţie de criză, cele mai vulnerabile persoane - cei care nu au acces la bănci mari care să asigure credite pentru a le finanţa iniţiativele - pot, prin intermediul acestui instrument, să îşi lanseze propriile strategii şi, într-un fel, să îşi creeze propriile locuri de muncă.
Nu mă voi întoarce la conţinutul, evoluţia şi domeniul de aplicare ale negocierilor care au avut loc. Negocierile au avut loc în condiţii adecvate. Chestiunea finanţării este mai gravă. Când ne uităm la iniţiativa lansată de dl Barroso în toamna anului 2008, de organizare a redresării economice europene, acest instrument a fost definit ca fiind unul important, care va fi folosit pentru realizarea strategiei Uniunii Europene.
Cu toate acestea, Comisia ne-a propus să finanţăm pur şi simplu un nou proiect jefuind un proiect util care a fost deja înaintat. Am avut un proiect prin care am putut să sprijinim reţelele de susţinere a celor mai vulnerabili - proiectul Progress - în privinţa căruia Parlamentul European s-a angajat în mare măsură, iar, pentru a finanţa microfondurile, Comisia ne propune să profităm de fondurile alocate acestui program Progress.
Parlamentul nu poate accepta această atitudine duplicitară şi, de aceea, nu am încheiat negocierile. Din acest motiv, cu o atitudine responsabilă, afirmăm că suntem pregătiţi să ne examinăm propunerea împreună cu Preşedinţia spaniolă chiar la începutul lunii ianuarie: 40 de milioane de euro din marjele bugetare, 60 de milioane de euro din programul Progress, cu 20 de milioane de euro redistribuite, permiţând o repartizare echilibrată a sarcinii. Ne vom asuma responsabilităţile în calitate de Comisie pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale, pentru a verifica modalitatea de punere în aplicare a unui astfel de program în fiecare stat membru şi a crea o sinergie între diversele experimente ce vor fi derulate în statele membre - suntem siguri de acest lucru - atunci când pachetul va fi adoptat integral în ianuarie.
Marian Harkin
în numele Grupului ALDE. - Dnă preşedintă, sunt încântată că am ocazia de a spune câteva cuvinte cu privire la instrumentul de microfinanţare propus. Mai devreme s-a vorbit despre Fondul european de ajustare la globalizare şi despre modalitatea în care acesta poate ajuta lucrătorii concediaţi din anumite sectoare. Instrumentul de microfinanţare reprezintă o altă piesă din puzzle, în cadrul căruia UE, în acest caz, încearcă să asigure acces la microcredite pentru cei care nu ar putea avea acces la aceste credite oferite de ceea ce am putea defini drept instituţii financiare normale sau obişnuite. Acest credit le-ar permite înfiinţarea de afaceri proprii şi ar asigura promovarea activităţilor antreprenoriale.
În acest context, sunt încântată să văd că acele case de ajutor reciproc, cooperative de credit şi alte instituţii financiare de ajutor reciproc pot opera cu acest fond, pentru că, adesea, ele sunt mai aproape de cei care pot dori să aibă acces la acest instrument special. Într-adevăr, nu ştiu cum se întâmplă în alte părţi, dar în Irlanda, singura instituţie financiară încă solidă, care nu a avut nevoie de banii contribuabililor pentru a se susţine a fost casa de ajutor reciproc, instituţie non-profit, condusă de membrii săi.
Când vorbim despre incluziunea socială ca parte a politicii sociale a UE, trebuie să ne asigurăm că, prin acţiunile noastre, incluziunea socială este parte integrantă a deciziilor pe care le adoptăm, iar acest program reprezintă o expresie clară a incluziunii sociale. În acest context, vreau să îmi exprim dezamăgirea extremă din cauză că, după trei discuţii trilaterale, nu am reuşit să ajungem la un acord cu privire la sursa finanţării acestui instrument.
În opinia mea, Preşedinţia suedeză nu a părut să dispună de mijloacele necesare pentru a negocia serios cu privire la această chestiune. Nu ştiu cum stau lucrurile în ceea ce vă priveşte, dar, după cum am afirmat, sunt foarte dezamăgită pentru că o cifră de maximum 40 de milioane de euro pe o perioadă de trei ani, pentru cele 27 de state membre, a fost tot ceea ce ne-a separat. Evident, mulţi miniştri de finanţe nu au susţinut o negociere reală. Nu m-am putut abţine să nu mă gândesc că mulţi dintre aceiaşi miniştri alocau miliarde pentru susţinerea băncilor, dar nu au putut găsi mijloace de susţinere pentru alte instituţii financiare care ar furniza microcredite celor care şi-au pierdut locurile de muncă şi care întâmpină dificultăţi în legătură cu accesarea de credite din partea aceloraşi bănci care au fost salvate.
Elisabeth Schroedter
Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, microcreditele şi împrumuturile mici pot oferi sprijin persoanelor care nu pot obţine credite prin intermediul mecanismelor normale de piaţă. După cum s-a spus deja, acestea pot ajuta aceste persoane să lanseze afaceri şi să creeze locuri de muncă pe baza ideilor lor. Astfel de credite pot ajuta oamenii să iasă dintr-o criză, dacă aceştia sunt în stare să facă acest lucru.
Microcreditele reprezintă, de asemenea, un instrument important pentru susţinerea economiei sociale. Cu aspectele şi tradiţiile sale diverse, acesta a fost, de asemenea, un instrument recunoscut al politicii de ocupare a forţei de muncă la nivel local în UE, începând cu anul 2000. Pe baza acestui lucru, în 2006, acest Parlament, în înţelepciunea sa, a hotărât că resursele de la Fondul Social European pot fi folosite şi pentru microcredite sau împrumuturi subvenţionate, astfel cum se prevede la articolul 11 din Regulamentul privind Fondul Social European.
Cu toate acestea, avem la dispoziţie 76 de miliarde de euro pentru Fondul Social European şi, prin cofinanţare, ajungem la 118 miliarde de euro! Chiar şi numai o zecime din această sumă ar reprezenta 11 miliarde de euro, pe care statele membre le-ar putea totuşi utiliza. Cu toate acestea, statele nu folosesc această sumă pentru microcredite. Din acest motiv, Comisia a creat o etapă de testare a microcreditelor printr-un instrument numit JASMINE - finanţat tot din fonduri structurale europene şi, întrucât acesta a avut succes, se intenţionează crearea unui nou instrument. Cu toate acestea, acesta nu va mai fi susţinut cu fonduri structurale, care ne pun la dispoziţie miliarde, ci cu fonduri provenite de la cel mai mic proiect al Uniunii Europene, programul Progress destinat combaterii sărăciei, pentru care dispunem de un total de numai 743 de milioane de euro, pentru o perioadă de şapte ani. Acesta este destinat ONG-urilor care creează reţele în statele membre în vederea formării unui grup de presiune pentru cei mai săraci dintre cei săraci. Numai Biroul european de informare a romilor este finanţat în proporţie de 50 % prin programul Progress. Acesta înfiinţează oficii de consiliere şi de informare la nivel regional şi naţional şi oferă minorităţii rome şansa de a se face auzită, în special în ţările din Europa de Est.
În cazul în care acest Parlament urmează ideea Consiliului şi numeşte acest instrument Progress, după cum s-a propus în compromisurile înaintate de Grupul Partidului Popular European (Creştin-Democrat), de Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European şi de Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa, atunci Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană nu îşi va da aprobarea pentru acest instrument. Nu putem permite astfel de scamatorii - pe de o parte, luând bani de la cei săraci şi, pe de altă parte, cheltuind...
(Preşedinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Milan Cabrnoch
Doamnelor şi domnilor, în vremuri de criză economică şi financiară continuă, este necesară susţinerea nu numai a băncilor şi a întreprinderilor mari, ci şi a firmelor mici şi a liber-profesioniştilor. Cu toţii ştim că aceste firme mici, inclusiv asociaţiile familiale, sunt cele care creează şi susţin un număr mare de locuri de muncă. Sprijinim crearea noului instrument financiar al programului de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială, care, în cooperare cu Banca Europeană de Investiţii, va îmbunătăţi disponibilitatea creditelor, în special pentru liber-profesionişti şi firmele mici debutante, precum şi pentru cele familiale.
Suntem de acord cu eliberarea de resurse în valoare de 100 de milioane de euro pentru asigurarea acestor mici împrumuturi pentru o perioadă fixă. Considerăm acest program ca fiind un instrument bun şi eficient pentru o politică activă privind ocuparea forţei de muncă, precum şi o bună modalitate de a cheltui aşa-numiţii bani europeni, cu alte cuvinte, banii noştri. Susţinem pe deplin propunerea de eliberare a resurselor necesare pentru acest instrument financiar din resursele iniţial destinate programului Progress. Nu suntem de acord cu finanţarea instrumentului de microfinanţare din rezerve sau din alte capitole ale bugetului. Resursele programului Progress, care însumează 700 de milioane de euro, dacă sunt corect informat, sunt folosite pentru crearea de reţele de studiu şi analiză. Niciuna dintre aceste resurse ale programului Progress nu a fost alocată susţinerii directe a persoanelor care caută un loc de muncă sau creării de locuri de muncă. Sunt convins că este necesară crearea de reţele şi efectuarea de analize şi studii. Totuşi, în perioada actuală, care nu este una uşoară pentru antreprenori şi angajaţi, acord importanţă folosirii acestor resurse din bugetul UE pentru programe care vizează în mod direct angajatorii şi angajaţii.
Thomas Händel
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, un instrument de microfinanţare pentru şomeri, pentru cei care riscă să devină şomeri şi, mai presus de toate, pentru cei care nu au acces la pieţele normale de creditare, este dovada bunelor intenţii şi, în principiu, o idee pe care grupul nostru o susţine. Cu toate acestea, ceea ce Comisia şi Consiliul au reuşit să facă în acest proces este pur şi simplu inadecvat şi, din unele puncte de vedere, greşit, iar grupul nostru nu poate susţine acest lucru.
Prima noastră critică priveşte chestiunea fondurilor totale alocate. Ceea ce se propune din punctul de vedere al sumei totale alocate nu este adecvat pentru un program de combatere a şomajului şi cu greu poate fi numit program de microfinanţare - în cel mai bun caz ar fi un program de nanofinanţare!
În al doilea rând, din principiu, ne opunem acestor tipuri de scamatorii care nu au nici cel mai mic efect şi care sunt finanţate în detrimentul altor programe, în consecinţă, fiind pur simplu un eşec.
În al treilea rând, credem că instruirea şi consilierea sunt absolut esenţiale pentru ca un astfel de program să aibă succes şi să fie sustenabil. Multe firme noi debutante eşuează, în special, la nivelul microfinanţării; prin urmare, această situaţie trebuie justificată în cadrul programului.
În al patrulea rând, trebuie să se asigure faptul că plata contribuţiilor sociale în statele membre nu sunt anulate în cazul în care cineva beneficiază de acest program, în caz contrar, acesta neavând niciun efect. Şomajul nu poate fi combătut în permanenţă. în acest mod. În această formă, vom respinge programul.
Jaroslav Paška
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, proiectul de decizie adoptat de Parlamentul European şi de Consiliu de instituire a unui instrument de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială este, în esenţă, un proiect care adaptează programul Progress original la realitatea economică actuală a unei Europe marcate de criza economică şi financiară.
Comisia propune un sprijin sub forma unor microcredite acordate micilor întreprinderi, creând astfel un stimulent pentru menţinerea şi extinderea ocupării forţei de muncă în regiunile afectate de criză. Cu toate acestea, dacă dorim să atingem acest obiectiv, trebuie să ne asigurăm că resursele financiare furnizate nu sunt folosite pentru consum sau beneficii sociale. Acestea trebuie să ajungă numai la activităţile economice sustenabile şi necesare, pe baza unor criterii măsurabile în mod obiectiv şi a unor proceduri transparente.
Prin urmare, este foarte important să solicităm furnizorilor finali de credite să evalueze integral planurile de afaceri ale solicitanţilor, riscurile implicate de proiectele de afaceri depuse, precum şi randamentul resurselor investite. În consecinţă, consider că este foarte necesară susţinerea şi completarea amendamentelor Comisiei pentru afaceri economice şi monetare, care asigură un cadru corespunzător pentru propunerea Comisiei.
Sari Essayah
(FI) Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, pare ciudat să existe opoziţie, în acest Parlament, faţă de acest excelent şi important program, dată fiind situaţia din ce în ce mai dificilă a ocupării forţei de muncă.
Pentru anul viitor se preconizează o creştere a numărului de şomeri cu încă 10 milioane de persoane în Europa, precum şi vremuri mai dure pentru cei cu o situaţie mai precară din punctul de vedere al ocupării forţei de muncă. Aceste date subliniază importanţa investirii în activităţi antreprenoriale.
Companiile debutante sunt întotdeauna cele care întâmpină cele mai mari probleme în obţinerea unui împrumut bancar. De exemplu, peste 93 % dintre companiile din Finlanda sunt microîntreprinderi cu mai puţin de 10 membri de personal şi totuşi 46 % din populaţia activă lucrează la aceste companii mici. Prin urmare, este corect ca UE să instituie un instrument de microfinanţare ca răspuns la criza locurilor de muncă şi, astfel, să asigure susţinere pentru programele din fiecare stat membru în parte care vizează acelaşi obiectiv.
Aş dori să subliniez, cu toate acestea, faptul că acest program va necesita o abordare cuprinzătoare. Beneficiile sociale, vacanţele şi sistemele de pensii din micile companii au şi ele nevoie de o modernizare în conformitate cu celelalte sectoare. Europa duce lipsă, în special, de finanţare pentru activităţi comerciale cu grad ridicat de risc şi de persoanele, îngerii companiilor, care sunt pregătite să investească într-o firmă debutantă. Educaţia antreprenorială şi legăturile cu ocuparea forţei de muncă şi cu munca trebuie, de asemenea, susţinute la toate nivelurile educaţiei, şi ar trebui să existe mai multe ateliere pentru tineri şi incubatoare de afaceri, precum şi mai multe fonduri puse la dispoziţia acestora.
Microfinanţarea poate funcţiona numai ca o componentă a acestui tip de abordare cuprinzătoare, în cadrul căreia situaţia noilor mici întreprinzători şi a întregului mediu în care aceştia operează este una care asigură oportunităţi reale de continuare, cu succes şi în mod profitabil, a activităţilor comerciale desfăşurate.
Proinsias De Rossa
Dnă preşedintă, salut cu mare bucurie această iniţiativă. Şomajul reprezintă cea mai mare problemă socială cu care ne confruntăm în prezent şi orice am putea face pentru a atenua impactul acesteia este important pentru bunăstarea societăţilor noastre.
Cu toate acestea, o propunere de 100 de milioane de euro pentru o perioadă de trei ani nu este una ambiţioasă, în opinia mea, dată fiind creşterea nivelului şomajului. Sunt aşadar surprins că banii propuşi nu sunt bani noi şi că, de fapt, vom fura de la unul pentru a plăti pe altul, după cum s-a spus deja, într-o perioadă în care toţi banii pe care i-am putea găsi ar trebui folosiţi în programul Progress, pentru mecanismele deja existente.
Trebuie să facem tot ce ne stă în putinţă pentru a ajunge rapid la un acord cu Preşedinţia spaniolă, astfel încât programul să poată fi pus în aplicare cât mai curând posibil. Este, de asemenea, obligatoriu pentru Consiliu să se organizeze mai bine şi să se întâlnească cu Parlamentul pentru a purta o discuţie cu privire la chestiunile pe care le ridicăm. Nu este momentul pentru Consiliu să se tocmească pentru o sumă minusculă de bani.
(Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare de tipul "cartonaş albastru” adresată în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)
William
Dle De Rossa, v-aţi gândit că şomajul în Irlanda are o legătură foarte strânsă cu apartenenţa acesteia la zona euro, ceea ce înseamnă că Irlanda nu poate devaloriza, nu poate reduce ratele dobânzilor şi nu poate face nimic care să uşureze din punct de vedere cantitativ situaţia?
V-aţi gândit vreodată că ar fi poate mai bine dacă Irlanda s-ar retrage din zona euro, decât dacă şi-ar întinde mâna, cerşind de la ţările contribuabile din Uniunea Europeană?
Proinsias De Rossa
Dnă preşedintă, nu am nicio problemă în a răspunde obişnuitelor absurdităţi venite din partea extremei drepte a acestui Parlament. Fără euro, economia irlandeză ar fi în dezastru în prezent.
După cum spuneam, nu este acum momentul pentru Consiliu să se tocmească cu privire la o sumă mică de bani, dată fiind dimensiunea crizei locurilor de muncă şi a bugetului total şi, cu siguranţă, în contextul susţinerii acordate de statele membre şi, într-adevăr, de Banca Centrală Europeană, sectorului bancar - un sector bancar care, incidental, nu va acorda credite persoanelor pentru care încercăm să facilităm situaţia. Sunt încrezător că, dacă există bunăvoinţă din partea Consiliului, putem ajunge la un acord bazat pe abordarea pragmatică a raportorului nostru. Sper, în mod sincer, că vom ajunge aici în curând.
Marek Józef Gróbarczyk
(PL) Dnă preşedintă, domnilor comisari, în lumina acestei dezbateri, trebuie atrasă atenţia asupra faptului că strategia folosită de Comisia Europeană omite complet ocuparea forţei de muncă în economia maritimă. Lipsa unei politici maritime integrate pe o perioadă de mai mulţi ani a determinat declinul sistematic al acestui sector în Uniunea Europeană, ţinând seamă că acesta reprezintă o piaţă a muncii enormă.
În plus, nici industria marginalizată a construcţiilor navale, care a fost eliminată cu eficienţă în Europa prin politica de dumping a statelor din Orientul Îndepărtat, nu a obţinut susţinere din partea Comisiei Europene. Numai în ţara mea, Polonia, măsurile luate de Comisia Europeană au condus la colapsul industriei construcţiilor navale şi, prin urmare, multe mii de persoane şi-au pierdut locurile de muncă în mod direct, în acelaşi timp, estimându-se că aproximativ 80 000 de persoane şi-au pierdut locurile de muncă în mod indirect. Totuşi, acest sector nu va dispărea din economia mondială. Urmând modelul din anii trecuţi, acesta se va transfera în ţările din Orientul Îndepărtat, în detrimentul pieţei muncii din Europa. Lipsa unei strategii de readucere a navelor maritime sub pavilioane naţionale este extrem de periculoasă. Ca urmare a acestei politici, Europa pierde iremediabil venituri imense, care se vor îndrepta, în schimb, către paradisuri fiscale.
Un alt element extrem de important al politicii Comisiei Europene este pescuitul, care, este un fapt obişnuit, reprezintă singurul sector ce stimulează zonele neindustrializate ale Uniunii Europene. Comisia se concentrează, în principal, pe reducerea dimensiunii flotei, fără a reuşi, în acelaşi timp, să oprească importurile în masă din Orientul Îndepărtat către pieţele europene, de exemplu cele de arme foarte puternice. În vremuri de criză, politica Comisiei Europene trebuie să creeze o bază pentru dezvoltarea economiei, şi nu să trateze în grabă efectele strategiei eronate.
Regina Bastos
(PT) Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, o felicit pe dna raportoare pentru efortul depus pentru acest raport şi pentru discursul acesteia de adineauri.
Acest nou instrument de microfinanţare va permite acordarea de microcredite întreprinderilor mici şi persoanelor care şi-au pierdut locurile de muncă şi care doresc să îşi lanseze propriile afaceri şi să creeze propriile locuri de muncă. Acest lucru este foarte important într-un moment în care se aşteaptă ca această criză economică să conducă la pierderea a 3,5 milioane de locuri de muncă numai în Uniunea Europeană.
Din cauza declinului economic, băncile au încetat să acorde credite pentru debutanţi şi pentru crearea de locuri de muncă, iar accesul la credite a devenit mai dificil în momentul în care ar fi trebuit să fie mai facil. Cu toate acestea, acest nou instrument de microfinanţare va echilibra această nouă tendinţă de restricţionare a accesului la credite, facilitând obţinerea fondurilor necesare pentru lansarea de noi afaceri şi crearea de noi locuri de muncă.
Propunerea Comisiei este de a realoca 100 de milioane de euro din bugetul programului Progress acestui instrument de finanţare. Nu putem fi de acord cu această propunere. Criza economică şi financiară este şi o criză socială. Devierea de resurse de la programul Progress, care se adresează celor mai vulnerabile grupuri, nu este, cu siguranţă, cea mai adecvată soluţie. Suntem, prin urmare, în favoarea creării unei linii bugetare separate pentru finanţarea acestui instrument, precum şi a majorării sumei alocate la 150 de milioane de euro.
De asemenea, suntem de acord că este necesară o clarificare în legislaţie cu privire la faptul că grupul-ţintă îl reprezintă toate grupurile vulnerabile pentru care este dificilă integrarea sau reintegrarea pe piaţa muncii şi care se confruntă cu excluziune socială. Referirea la grupuri specifice ar trebui, aşadar, eliminată.
În concluzie, aş dori să subliniez faptul că este esenţial să se ofere şi o formare adecvată persoanelor care primesc sprijin financiar.
Sergio Gaetano Cofferati
(IT) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, pe fondul crizei economice grave, caracterizată de efecte foarte dure asupra ocupării forţei de muncă, cu mulţi lucrători care probabil îşi vor pierde locurile de muncă şi, în acelaşi timp, cu un număr mare de tineri care nu pot intra pe piaţa muncii pentru prima dată, este esenţial ca Uniunea Europeană şi statele membre să ia măsuri, atât prin strategii globale, cât şi prin instrumente cu acţiune specifică.
Instrumentul de microfinanţare este exact un instrument destinat populaţiei, scopul acestuia fiind asigurarea unui răspuns pentru toate acele persoane care, excluse fiind de pe piaţa creditelor bancare şi aflându-se în dificultate de a intra pe piaţa muncii, intenţionează să demareze un proiect, o activitate economică care poate genera totuşi un venit individual, contribuind astfel la creşterea economică globală. În special, dacă dorim ca instrumentul de microcreditare să fie eficient şi să asigure rezultate pe termen lung, statele membre trebuie să se pregătească suficient, inclusiv prin stabilirea de legături la nivel administrativ local, care se află în contact mai direct cu situaţii de criză socială, precum şi prin asumarea unui rol activ în ceea ce priveşte facilitarea accesului la acest nou instrument.
Este important să subliniem faptul că eficienţa pe termen lung a activităţilor finanţate prin instrumentele de microcreditare şi posibilitatea atingerii pe deplin a integrării sociale depind în mare măsură de programele simultane de consiliere, instruire şi formare, care trebuie să însoţească microfinanţarea. În acelaşi timp, date fiind obiectivele care trebuie atinse prin intermediul instrumentului de microfinanţare, este necesară evidenţierea unei acţiuni esenţiale, şi anume promovarea activă a egalităţii de şanse între bărbaţi şi femei în ceea ce priveşte accesul la programele de microfinanţare. De fapt, femeile sunt în mod special discriminate şi dezavantajate, din punctul de vedere al accesului atât pe piaţa muncii, cât şi pe piaţa de credit convenţională.
În general, este liniştitor faptul că Parlamentul European este unit şi de acord cu privire la chestiunea microcreditării, într-un context socioeconomic ca acesta. Depinde de Consiliu şi de statele membre să arate că sunt serioase şi responsabile, precum şi să asigure îndreptarea situaţiei financiare.
Siiri Oviir
(ET) Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, Comisia a propus crearea unui nou mijloc de finanţare, şi anume finanţarea prin microcredite. Iniţiativa este una bună şi importantă, dar nu este acceptabil faptul că s-a sugerat ca resursele necesare pentru aceasta să fie luate din cele deja alocate pentru programul Progress aflat în derulare. Aş dori să reamintesc Consiliului şi Comisiei faptul că nu am fost aleşi în acest Parlament pentru a aproba ceva fără a analiza în prealabil. La sfârşitul anului 2006, când am adoptat programul Progress aici în acest Parlament, statele membre şi-au fixat obiectivele şi au lansat activităţile aferente. Rezultatele programului au fost validate şi nu există niciun motiv pentru a crede că programul nu va continua până în 2013, când acesta se va încheia.
Programul a fost şi este orientat spre toate acele grupuri de persoane care se găsesc într-o situaţie nefavorabilă, fiind pusă la dispoziţia acestora asistenţă în cadrul programului. Astăzi, criza economică se transformă într-o criză socială. Nivelul şomajului creşte de la o lună la alta, iar măsurile din programul Progress sunt, în continuare, necesare. Cu toate acestea, în acelaşi timp, Comisia continuă să reducă din fondurile alocate acestor măsuri, care sunt încă puse în aplicare. O astfel de abordare nu este responsabilă şi nici acceptabilă. Sunt sigură că noi, în acest Parlament, nu putem aproba finanţarea prin microcredite până în momentul în care nu devine clar de unde provin banii pentru aceste măsuri - până în momentul în care este sigur că se vor găsi alte fonduri decât cele destinate planurilor pentru toate persoanele care se confruntă cu probleme.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Dnă preşedintă, economiile statelor UE experimentează încă efectele crizei economice globale, dar cel mai dur efect al acestei crize se exercită asupra tinerilor antreprenori şi directorilor întreprinderilor mici, ale căror idei antreprenoriale nu primesc, în prezent, susţinere din partea creditorilor. Creşterea economică are loc în momentul în care se creează noi locuri de muncă. Noile locuri de muncă sunt create atunci când întreprinderile au acces la fonduri care să le permită punerea în practică a ideilor lor. Din nefericire, în această situaţie de criză, băncile nu vor să împrumute bani întreprinderilor pentru că se tem de riscuri. Capitalul privat a devenit ineficace. În aceste circumstanţe, de obicei, microîntreprinderile şi tinerii antreprenori sunt cei care suferă cel mai mult. Aceştia au idei de dezvoltare, dar duc lipsă de fonduri, şi este clar că, dacă aceste întreprinderi nu se pot dezvolta, nu vor fi create nici noi locuri de muncă; crearea de locuri de muncă reprezintă totuşi o condiţie prealabilă pentru ieşirea din criza economică.
O soluţie la această problemă este instrumentul european de microfinanţare, care vizează alocarea a 100 de milioane de euro pentru dezvoltarea microîntreprinderilor şi a întreprinderilor noi, realocând resurse din sursele de bani existente. Spre deosebire de pachetele ample de stimulare care, în ultimul an, au fost create în principal pentru a salva sistemul financiar în sine, acest program vizează direct antreprenorii, şi nu băncile. Aceasta înseamnă că aceşti bani vor contribui în cel mai direct mod la crearea de noi locuri de muncă şi vor stimula economia reală. Recomand colegilor deputaţi să nu ezite în a decide înfiinţarea acestui program de microfinanţare. În prezent, ţările Uniunii Europene se confruntă cu criza; Europa are nevoie de noi locuri de muncă acum; este necesară susţinerea imediată a noilor iniţiativele antreprenoriale.
Sylvana Rapti
(EL) Dnă preşedintă, simplul fapt că instrumentul european de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială a obţinut consimţământul şi acordul tuturor grupurilor politice dovedeşte cât de necesar este acesta.
Este foarte important ca o persoană care şi-a pierdut locul de muncă sau se află în pericol de a-şi pierde locul de muncă şi nu poate găsi o soluţie la această problemă pe pieţele bancare convenţionale să poată obţine un microîmprumut sau un microcredit.
Cu toate acestea, pentru ca ideea microfinanţării să se aplice în practică, aceasta trebuie să funcţioneze în mod adecvat şi să fie operaţională în scurt timp, adică joi, când votăm bugetul pentru 2010, trebuie să spunem "da” unei prime tranşe în valoare de 25 de milioane de euro care provin de la buget. Totuşi, nu este suficient. Rămân alte 75 de milioane de euro care trebuie găsite în buget pentru că, dacă luăm bani de la programul Progress, atunci este exact ca şi cum am lua de la cei mai puţin săraci şi vulnerabili pentru a da celor mai săraci şi vulnerabili.
Dacă s-ar întâmpla acest lucru, ar însemna că mecanismul de microfinanţare a fost, în general, anulat ca şi concept. Dacă ţinem cont de faptul că "Progress” înseamnă în mod fundamental progres în ceea ce priveşte aspectele sociale ale Europei, iar acest lucru nu se întâmplă şi banii sunt luaţi de la "Progress”, atunci regresăm. De aceea, cred că poziţia Parlamentului European ar trebui aprobată de Consiliu.
Filiz Hakaeva Hyusmenova
(BG) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Uniunea Europeană a adoptat o gamă largă de măsuri de combatere a crizei economice pentru o perioadă de peste un an. Spre deosebire de alte măsuri, instrumentul de microfinanţare este, de fapt, menit să asiste cele mai vulnerabile grupuri sociale, pentru care este dificil să intre sau să revină pe piaţa muncii.
Solidaritatea, care este unul dintre principiile fundamentale ale Uniunii Europene, impune ca aceste grupuri să primească o atenţie specială. În prezent, există un mare interes cu privire la acest instrument, în special în Bulgaria, şi presupun că acest lucru se întâmplă şi în alte ţări. M-am informat cu privire la această chestiune, chiar de la începutul dezbaterii, prin intermediul mijloacelor media, ai căror reprezentanţi urmăresc, în număr mare, evoluţia acesteia. Este în interesul instituţiilor europene să demonstreze cetăţenilor UE că sarcina noastră imediată este să îi susţinem pe cei afectaţi de criză şi pe cei mai săraci membri ai societăţii.
Acest lucru va convinge populaţia că instituţiile sunt eficiente şi apropiate de aceasta. Există unele dubii cu privire la capacitatea instrumentului de a se adresa şi a servi tuturor clienţilor potenţiali. Lipsa de credite este imensă şi a contribuit la creşterea nivelului şomajului. 100 de milioane de euro nu vor fi suficiente pentru a ajuta toţi şomerii care se confruntă cu ameninţarea excluziunii sociale. În fond, nu toţi avem abilităţile necesare pentru a dezvolta o afacere; nu toţi pot fi formaţi cu succes.
Ceea ce este important este luarea mai rapidă a unei decizii şi lansarea instrumentului de microfinanţare, care să funcţioneze pe o scară cât mai largă posibil, astfel încât cei care au idei şi talent pentru afaceri, să poată să înceapă acum, când criza este încă puternică. Anul viitor a fost declarat Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale, astfel încât trebuie să adoptăm măsurile adecvate şi să nu amânăm demararea procesului de redresare.
Horst Schnellhardt
(DE) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, cu siguranţă putem observa semne promiţătoare de stabilizare a economiei şi a pieţelor financiare în anul 2010 şi aş dori să vă reamintesc că acest lucru a fost posibil numai pentru că a fost coordonat la nivel european.
Cu toate acestea, remarcăm, desigur, o creştere a nivelului şomajului şi trebuie să presupunem că acesta va continua să crească în anul următor. Prin urmare, salut acest nou instrument de finanţare destinat celor care doresc să lucreze ca liber-profesionişti. Desigur, se ştie că întreprinderile mici şi mijlocii creează locuri de muncă. Timp de mulţi ani, am discutat pe tema susţinerii financiare acordate acestor întreprinderi. Cu toate acestea, în fiecare an descoperim că fondurile nu au ajuns acolo unde trebuiau să ajungă.
Am putut urmări săptămâna trecută finalizarea unui proiect-pilot, dar ca urmare, nu a existat timp pentru a include în acest raport experienţa dobândită astfel. În consecinţă, aş dori să o menţionez aici. Proiectul-pilot a utilizat participanţi care sunt sau doresc să fie liber-profesionişti şi i-a susţinut pentru o perioadă de un an. Proiectul-pilot a avut un succes atât de mare, încât aş dori să recomand includerea lui în acest proiect, cu alte cuvinte, aş recomanda ca proiectul să nu furnizeze fonduri numai pentru persoanele care vor fi liber-profesioniste, ci şi pentru cei care susţin aceste persoane. Acest lucru este necesar pentru că băncile, care, desigur, nu le vor acorda credite, percep un anumit risc în această privinţă. Cred că putem neutraliza acest risc prin aceste fonduri.
Al doilea punct care a revenit în discuţie în această privinţă a fost că nu trebuie să aplicăm creditelor o limită minimă. Până acum, nu se puteau primi decât credite în valoare de 5 000 de euro sau mai mult. Uneori, oamenii nu au nevoie de această sumă. În aceste cazuri, sume mai mici sunt suficiente şi ar trebui să ţinem seama de acest lucru în cadrul acestui program.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Aş dori să subliniez faptul că, în prezent, una dintre cele mai importante sarcini ale Uniunii Europene este să ţină sub control şomajul în masă cauzat de lipsa prelungită de activitate şi de criza socială. Din nefericire, nu a fost posibil să ajungem la un acord privind sursa microfinanţării fondurilor în cadrul discuţiei trilaterale. În această perioadă dificilă din punct de vedere economic şi social, propunerea Comisiei de a se realoca 100 de milioane de euro din bugetul Progress nu ar fi o soluţie satisfăcătoare, pentru că nu ar reduce izolarea socială a celor mai vulnerabile grupuri. Sunt convinsă că instrumentul de microfinanţare va fi mai eficient şi îşi va atinge scopul dacă este coordonat luând în considerare programe naţionale, regionale şi locale şi dacă primeşte fonduri suficiente.
De asemenea, este important să luăm în considerare faptul că bunăstarea socială la nivel european este direct legată de şomaj şi de oportunităţile asigurate pentru găsirea unui loc de muncă. Prin urmare, sugerez Comisiei să ia în considerare nu numai acele persoane care riscă pierderea locului de muncă, ci şi pe acelea pentru care este dificilă intrarea sau revenirea pe piaţa muncii. Chiar înainte de apariţia recesiunii economice, mulţi cetăţeni cu studii şi competenţi nu beneficiau de oportunităţi reale pentru a găsi un loc de muncă, prin urmare, un mare număr dintre aceştia au emigrat din Uniunea Europeană. În ceea ce priveşte persoanele dezavantajate din punct de vedere social, recomand Comisiei şi Consiliului să ţină seama de faptul că, pe lângă tineri, există şi alte grupuri dezavantajate din punct de vedere social, inclusiv femei, persoane cu dizabilităţi şi persoane în vârstă, care au nevoie de garanţii suplimentare în ceea ce priveşte găsirea unui loc de muncă. În consecinţă, nu există o altă modalitate decât să se găsească fonduri suplimentare pentru instrumente de microfinanţare.
(Vorbitorul a fost de acord să accepte o întrebare de tipul "cartonaş albastru” adresată în conformitate cu articolul 149 alineatul (8) din Regulamentul de procedură)
Elisabeth Schroedter
(DE) Dnă preşedintă, am ascultat până acum trei sau patru vorbitori din partea Grupului Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European, care au afirmat că nu vor să ia bani de la programul Progress. Cu toate acestea, modificările sugerate indică atribuirea numelui Progress pentru acest instrument, iar dna Berès a spus şi că 60 de milioane de euro vor proveni de la Progress. Adică două treimi! Aş dori să aflu care este, de fapt, poziţia socialiştilor. Ar trebui să finanţăm instrumentul cu bani de la Progress - da sau nu?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Aş dori să răspund că cea mai bună soluţie ar fi să găsim fonduri suplimentare, pentru că programul Progress este orientat în mod esenţial către aceleaşi grupuri şi aceasta înseamnă că, dacă nu se găsesc alte fonduri, cu siguranţă, efectul nu va fi atins. Prin urmare, să ne aşezăm împreună la masă şi să căutăm o soluţie, pentru că şomajul atinge un nivel dureros şi afectează cu adevărat multe persoane pentru care situaţia este deja dificilă.
Seán Kelly
Dnă preşedintă, trei milioane şi jumătate de persoane şi-au pierdut locurile de muncă în Uniunea Europeană anul trecut. 100 de milioane de euro nu vor reuşi să inverseze situaţia. De fapt, dacă luăm în considerare faptul că o sută de milioane de persoane lucrează în cadrul IMM-urilor, ajungem la un euro per angajat. Totuşi, este un început şi trebuie salutat pentru că, după cum a subliniat dl comisar Špidla, finanţarea este cea mai importantă chestiune iminentă.
Pentru a exemplifica: mi s-a adus la cunoştinţă în weekend o situaţie în care o companie, a cărei comandă importantă a fost amânată timp de trei luni, s-a dus la bancă - banca cu care a lucrat timp de 15 ani - pentru a solicita finanţare. A fost refuzată. Directorului companiei i s-a spus că dacă ar ipoteca propria casă, banca i-ar acorda finanţarea. A făcut acest lucru şi o săptămână mai târziu a primit o scrisoare prin care facilitatea de tip "descoperit de cont” era retrasă pe motiv că se găseau într-o situaţie care prezenta un nivel ridicat de risc. Rezultatul a fost acela că respectiva companie s-a închis şi încă 10 persoane au devenit şomere.
Ajung astfel la un punct pe care colega mea, Marian Harkin, l-a menţionat şi potrivit căruia, pe cât posibil, această finanţare ar trebui să ajungă la băncile necomerciale, precum cooperative de credit care, în ţara mea, există oricum în fiecare oraş şi fac o muncă extraordinară, având în vedere faptul că toate dovezile aparente ar sugera că băncile comerciale, chiar şi cu finanţarea primită din partea Băncii Europene de Investiţii, nu o acordă celor care au nevoie de ea, ci o ţin mai degrabă pentru a-şi asigura propriile situaţii financiare.
Din aceste două motive, cred că ar trebui să fim foarte atenţi mai degrabă la direcţia pe care o iau banii şi nu la provenienţa acestora. Dacă banii ajung la persoanele care au nevoie de ei, atunci ar fi cea mai bună modalitate de a cheltui banii la nivel european, probabil pentru o perioadă îndelungată.
În cele din urmă, aş dori să răspund comentariilor mai degrabă imprudente ale contelui, când a vorbit despre mâna care cerşeşte. Nu este vorba despre o mână care cerşeşte. Este vorba despre a-i ajuta pe cei care îi ajută pe alţii să creeze locuri de muncă şi să evite şomajul. Suntem foarte mândri şi mulţumiţi că am aderat la zona euro şi vom rămâne aici.
Iliana Malinova Iotova
(FR) Dnă preşedintă, clauza din Tratatul de la Lisabona privind politicile sociale impune Uniunii Europene să ia în considerare ocuparea forţei de muncă, protecţia socială şi lupta împotriva excluziunii sociale.
Criza economică şi socială care a traversat Europa a condus la o criză socială şi umană foarte gravă şi aceasta va avea consecinţe imposibil de evaluat în momentul de faţă.
Până acum, majoritatea eforturilor au fost destinate stabilizării băncilor şi prevenirii falimentelor. Pe lângă măsurile de prevenire a şomajului, trebuie să creăm un mecanism care să stimuleze din nou creşterea economică a Uniunii Europene.
Mecanismul folosit de Comisie vizează crearea unei infrastructuri care, la rândul ei, va permite cetăţenilor să lucreze. La nivel practic, este posibil transferul de la o strategie temporară la o strategie pe termen lung. Acest mecanism trebuie pus în aplicare rapid, în ianuarie 2010. Dezbaterea noastră de astăzi şi deciziile pe care le luăm sunt ascultate de multe persoane care se confruntă cu inegalitatea, precum şi de mulţi tineri care doresc să intre pe piaţa muncii şi pe care ar trebui să îi ajutăm.
Aş dori să menţionez din nou propunerea deja făcută de a crea o linie bugetară separată de 50 de milioane de euro pentru acest mecanism. Aceasta va permite unui număr aproximativ de 6 000 de antreprenori europeni să îşi lanseze propriile afaceri, să le dezvolte şi, astfel, să creeze noi locuri de muncă.
În plus, şi acest lucru este cel mai important, este vitală îmbunătăţirea accesului la resurse şi, mai presus de toate, furnizarea, către cetăţeni, de informaţii mai adecvate cu privire la toate proiectele pentru care aceştia pot aplica.
Małgorzata Handzlik
(PL) Dnă preşedintă, sute de mii de europeni au simţit efectele crizei economice într-un mod care i-a afectat cel mai rău, pentru că şi-au pierdut locurile de muncă. În fiecare ţară a Uniunii Europene, rata şomajului a crescut şi aceasta este o caracteristică a crizei care îi deranjează cel mai mult pe cetăţenii noştri. Contribuţii esenţiale ajung la instituţiile financiare. Din nefericire, ajutorul oferit nu ajunge la timp la persoanele care riscă să îşi piardă locurile de muncă şi aceste persoane sunt cele care vor simţi efectele crizei actuale cea mai îndelungată perioadă.
Prin urmare, sunt încântată, la rândul meu, de crearea Instrumentului european de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială. Merită observată mai ales îmbinarea acestui instrument cu obiectivul general de susţinere a spiritului antreprenorial. Fondurile asigurate prin intermediul acestui instrument vor stimula crearea de noi întreprinderi. Acestea sunt veşti bune pentru economia noastră, pentru că întreprinderile mici şi mijlocii reprezintă baza acesteia, şi IMM-urile sunt cele care creează locuri de muncă.
Acest instrument corespunde perfect conceptului de susţinere a spiritului antreprenorial prezentat în Carta pentru întreprinderile mici. Este important ca întreprinderile să primească, de asemenea, acest ajutor în fazele ulterioare şi nu numai în faza iniţială, pentru că resursele financiare provenite din acest instrument vor aduce beneficii persoanelor care le utilizează şi economiilor numai atunci când întreprinderile care sunt înfiinţate pot supravieţui pe piaţă.
Sper, de asemenea, că activităţile antreprenoriale, în special în ceea ce priveşte IMM-urile, nu vor reprezenta subiectul dezbaterilor noastre numai pe perioada crizei. Ar trebui să adoptăm o abordare cuprinzătoare cu privire la activităţile antreprenoriale, pentru că aceste întreprinderi asigură locuri de muncă pentru cetăţenii noştri, şi nu numai pe durata crizei.
Silvia Costa
(IT) Dnă preşedinte, doamnelor şi domnilor, ar fi foarte important ca anul 2010, Anul european de luptă împotriva sărăciei şi a excluziunii sociale, să marcheze crearea unui nou instrument financiar comunitar, destinat microfinanţării, vizând persoanele dezavantajate din punctul de vedere al accesului la sistemul bancar, care intenţionează să înfiinţeze microîntreprinderi.
După cum ştim, microcreditarea s-a dovedit a fi un instrument extraordinar pentru crearea de oportunităţi de lansare de activităţi independente, precum şi pentru crearea de valoare socială pe scară largă în ţările în curs de dezvoltare, în special pentru femei. Aceasta a devenit o nouă strategie în cadrul Organizaţiei Naţiunilor Unite şi al Băncii Mondiale, dar a fost, de asemenea, supusă unor teste, rezultatele fiind pozitive, în multe ţări, în multe state membre europene, inclusiv în Italia, în special pentru imigranţi, femei şi tineri.
Adoptând acest raport, Parlamentul asigură, în mijlocul unei crize economice şi financiare grave, nu numai o oportunitate strategică de incluziune socială, ci şi o provocare pozitivă adresată sistemului bancar, din moment ce acesta elaborează o nouă abordare şi noi competenţe, în colaborare cu organismele non-profit şi cu instituţiile locale şi naţionale.
Salut adoptarea multor amendamente, pe care nu le voi repeta, dar aş dori să spun că astăzi nu solicităm numai resurse de microcreditare, ci şi ca microcreditele...
(Preşedinta a întrerupt-o pe vorbitoare)
Christa Klaß
(DE) Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, în ultima lună Comisia a prezentat noua sa strategie UE 2020 ca o continuare a obiectivelor de la Lisabona, printre altele, solicitând o Europă mai socială.
Dacă dorim să asigurăm locuri de muncă durabile pentru cetăţenii Europei, mai ales în această situaţie economică dificilă, trebuie să asigurăm faptul că oamenii îşi pot pune în aplicare propriile idei, în vederea generării de venituri proprii. Instrumentul european de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă vizează asigurarea oportunităţii unui nou început, precum şi facilitarea parcurgerii drumului către lansarea de activităţi independente.
Calea spre liber profesionism presupune adesea parcurgerea mai multor etape. Este mai uşor de gestionat investiţii iniţiale mici, decât să aduni munţi de datorii. Un risc mai uşor de gestionat în cazul lansării de activităţi independente este căutat, în special, de femei şi adesea acestea solicită un capital de lansare pentru a asigura demararea afacerii, iar, ulterior, când afacerea se desfăşoară cu succes, pentru a o extinde. Femeile doresc să evolueze odată cu afacerile lor. Prin urmare, trebuie oferite cetăţenilor credite cu o valoare cât mai mică posibil. Adică sume semnificativ mai mici de 25 000 de euro, care este suma oferită, în general, pentru microcredite.
În special pe durata crizei economice, necesarul de lichiditate trebuie pus la dispoziţia populaţiei pe scară largă. Dacă acesta asigură o modalitate de a menţine ratele dobânzilor adesea ridicate şi taxele administrative pentru microcredite la niveluri reduse, atunci am avea astfel şansa de a stimula economia.
Salut ideea prezentată în propunerea Comisiei. Comisiile Parlamentului European nu sunt de acord cu finanţarea. În acest domeniu verificarea jurisdicţiei politicii europene este, cu siguranţă, permisibilă. Statelor membre le revine responsabilitatea principală. În opinia mea, fondurile din Programul comunitar pentru ocuparea forţei de muncă şi solidaritate socială (Progress), în special astfel cum sunt propuse aici, vor permite populaţiei să desfăşoare activităţi independente.
Antonio Cancian
(IT) Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în această seară discutăm aspecte care reprezintă, cu adevărat, esenţa socială a societăţii noastre actuale - mobilizarea Fondului de ajustare la globalizare mai devreme şi, să sperăm, a Progress în zilele următoare - iar acest fond european de microfinanţare reprezintă instrumentul ideal şi esenţial.
Cred că este inutil să repetăm în continuare că acesta va soluţiona sau va încerca să soluţioneze problemele cetăţenilor cu cele mai mari nevoi, îi va face mai încrezători şi mai optimişti în ceea ce priveşte activităţile antreprenoriale şi viitorul, astfel încât, cred că nu luăm în considerare pagubele produse de această furtună perfectă de crize şi ascultăm multe discuţii privind strategia de ieşire din această criză. Vom reuşi să ieşim din criză dacă rezolvăm problema ocupării forţei de muncă, care este tragedia noastră, însă trebuie să încercăm să asigurăm că lucrurile se mişcă pe cât mai rapid posibil şi că se pun în aplicare garanţii solide privind resursele destinate acestui instrument, din moment ce ar trebui să mobilizam resurse mult mai ample decât cele despre care am auzit discutându-se în această seară şi, cu siguranţă, nu trebuie să deviem bani de la un instrument la altul, având în vedere că toate trei au nevoie de aceşti bani.
Cred că cei 100 de milioane de euro nu trebuie luaţi în niciun caz de la Progress, dat fiind că şi acest program are aceleaşi obiective, ci ar trebui să existe o linie bugetară cu totul diferită, care să garanteze mobilizarea de resurse mult mai mari.
Pascale Gruny
(FR) Dnă preşedintă, dle comisar, doamnelor şi domnilor, mai întâi de toate, aş dori să mulţumesc raportorului pentru activitatea derulată şi colegilor noştri deputaţi pentru efortul depus în crearea acestui nou instrument de microfinanţare.
Instrumentul european va permite garantarea de microcredite pentru întreprinderile mici şi pentru persoanele care şi-au pierdut locurile de muncă şi doresc să îşi lanseze propriile afaceri. În această perioadă de criză financiară, cele mai vulnerabile persoane, în special şomerii şi tinerii, au fost afectate cel mai puternic. De fapt, s-a înregistrat pierderea a peste 3,5 milioane de locuri de muncă în Uniunea Europeană. Adoptarea acestui nou instrument va facilita accesul acestor persoane la capitalul necesar pentru înfiinţarea sau dezvoltarea unei afaceri şi punerea în practică a visurilor lor antreprenoriale. Nu ar trebui să uităm că peste o treime dintre microîntreprinderi sunt create de şomeri.
În regiunea mea, sunt adesea abordat de cetăţeni care doresc să obţină ajutor pentru a-şi lansa propria afacere. Sunt convins că această nouă iniţiativă va fi benefică pentru menţinerea locurilor de muncă şi va duce şi la crearea de noi locuri de muncă. Propunerea va facilita investirea de sume mici şi va oferi microîntreprinderilor oportunitatea de a se dezvolta.
Dnă preşedintă, aş dori să salut adevărata valoare adăugată a microcreditelor, care se leagă de noile măsuri de sprijin, precum formarea şi tutoratul, care vor permite celor mai tineri şi şomerilor să obţină garanţii şi asistenţă pentru planurile lor de investiţii. Sper că acest nou instrument de promovare a ocupării forţei de muncă va fi adoptat cât mai curând posibil şi că se va ajunge la un acord între Parlament şi Consiliu cu privire la transformarea acestui instrument, care este vital pentru cetăţenii noştri, în special în această perioadă de criză, într-unul permanent.
Doamnelor şi domnilor, să nu uităm că întreprinderile mici şi mijlocii sun cele care creează locuri de muncă.
Raffaele Baldassarre
(IT)Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, instrumentul de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă face parte dintr-un set de iniţiative care au fost adoptate la nivel european şi oferă şomerilor şansa unui nou început, deschizând porţi pentru activităţile antreprenoriale ale unora dintre grupurile cele mai dezavantajate ale Europei, inclusiv, desigur, tinerii.
Noul instrument ar trebui să ofere noilor antreprenori o posibilitate suplimentară de a beneficia de un ajutor financiar specific, în contextul actual în care oferta de credite este redusă. În afară de dobânzile avantajoase acordate de Fondul Social European, antreprenorii individuali şi creatorii de microîntreprinderi vor beneficia, de asemenea, de consiliere, de formare profesională, de ajutor personalizat şi de mijloace pentru constituirea de capacităţi.
Este clar că, dat fiind nivelul actual redus al creditelor bancare, precum şi dificultăţile care există în prezent în ceea ce priveşte accesarea creditelor, dacă cele mai slabe sectoare din societatea noastră, şomerii şi grupurile dezavantajate, doresc să acţioneze, să dezvolte o activitate antreprenorială, acestea trebuie solid susţinute, pentru că este vorba despre unul dintre instrumentele care ne pot ajuta să combatem ceea ce reprezintă epilogul normal al crizei financiare, şi anume o criză nesfârşită a locurilor de muncă. Deşi observăm semne de redresare economică, semnalele sunt încă negative în ceea ce priveşte ocuparea forţei de muncă.
Cu toate acestea, este necesar ca transferul fondurilor programului Progress să nu se schimbe, în sensul că nu putem aproba devierea resurselor acestui program. Aceste resurse trebuie găsite în alte surse şi, mai presus de toate, trebuie asociate cu alte iniţiative europene, astfel încât să proiectăm o imagine solidă şi să depunem un efort considerabil pentru a sprijini şomerii din Europa.
Elisabeth Morin-Chartier
(FR) Dnă preşedintă, domnilor comisari, doamnelor şi domnilor, aş dori să vă atrag atenţia asupra importanţei fundamentale a microcreditelor în această perioadă de criză a locurilor de muncă. Microcreditele oferă şomerilor posibilitatea unui nou început, graţie instrumentelor de finanţare şi de partajare a riscului, facilitând accesul la activităţi antreprenoriale.
Date fiind criza financiară şi scăderea semnificativă a numărului de împrumuturi acordate, susţin propunerea Comisiei Europene de creare a unui instrument de microfinanţare destinat celor mai vulnerabile grupuri şi, în special, femeilor, tinerilor şi şomerilor.
Aş dori să acord sprijinul meu colegilor din Grupul Partidului Popular European care, împreună cu alte grupuri - socialişti, liberali şi conservatori - au depus amendamente de compromis în vederea înfiinţării acestui instrument de microfinanţare cât mai curând posibil, începând din 2010. Solicit, de asemenea, Consiliului de Miniştri să îşi asume responsabilitatea de a găsi, în situaţia actuală de criză, o soluţie rapidă de combatere a şomajului, precum şi o soluţie de durată pentru finanţarea acestor microcredite.
Artur Zasada
(PL) Dnă preşedintă, programul Progress reprezintă o iniţiativă importantă, menită să ajute statele membre în implementarea eficientă a obiectivelor în domeniul ocupării forţei de muncă şi al afacerilor sociale. Săptămâna trecută, am participat la o şedinţă cu membrii comisiei programului privind punerea în aplicare a programului Progress. Concluziile mele sunt următoarele. În primul rând, campania de publicitate, care ar trebui să prezinte posibililor beneficiari ai programului domeniul de acţiune al operaţiunii, nu este realizată în mod suficient de vizibil. În al doilea rând, cea mai mare parte a informaţiilor referitoare la licitaţii şi competiţii sunt disponibile numai în trei limbi: engleză, germană şi franceză. Aceasta constituie o barieră funcţională pentru persoanele care nu vorbesc niciuna dintre aceste limbi. Cred că este necesară o revizuire a principiilor campaniei promoţionale. Ar trebui să majorăm, cât mai curând posibil, gradul de recunoaştere a programului Progress şi să diseminăm informaţii cu privire la acesta în întreaga Uniune.
Silvia-Adriana Ţicău
Instrumentul de microfinanţare pentru ocuparea forţei de muncă şi incluziune socială permite, trebuie să permită, aplicarea unor proceduri simple, astfel încât cei interesaţi să poată beneficia de acesta în mod eficient. Consider, însă, că instrumentul de microfinanţare ar trebui să fie mai mult dedicat pentru persoanele care şi-au pierdut locul de muncă şi care se află într-o situaţie dezavantajoasă în privinţa accesului la piaţa de credit convenţională şi care doresc să iniţieze sau să îşi dezvolte în continuare propria microîntreprindere, inclusiv activitatea independentă.
Consider că o atenţie specială trebuie acordată tinerilor care, din păcate, conform recentelor statistici europene, se confruntă cu perioade tot mai lungi de şomaj sau sunt angajaţi cu caracter temporar. De asemenea, un raport anual cu privire la utilizarea bugetului alocat va permite în viitorul apropiat o analiză serioasă şi, eventual, o suplimentare viitoare a bugetului acestuia. Dacă transferăm sumele de la un program la altul, riscăm să le fragilizăm pe amândouă
Karin Kadenbach
(DE) Dnă preşedintă, astăzi am discutat despre Fondul european de ajustare la globalizare şi acum vorbim despre microcredite. Ambele instrumente sunt absolut esenţiale pentru combaterea efectelor crizei economice şi financiare în UE şi pentru stimularea pieţei muncii în Europa.
Avem nevoie de ambele instrumente, având în vedere faptul că nu toţi pot fi antreprenori. Şi nici politica noastră privind ocuparea forţei de muncă nu ar trebui să vizeze transformarea foştilor angajaţi şi a lucrătorilor care nu desfăşoară activităţi independente în noi antreprenori liber-profesionişti, din motive pur economice. Pentru aceste persoane, termenul "liber-profesionist prezumtiv” ar fi mai potrivit. Statele membre trebuie, de asemenea, să ia măsurile de precauţie adecvate în acest sens. Cu toate acestea, pentru toţi cei care doresc să accepte provocarea activităţilor independente, trebuie să aibă la dispoziţie resursele care să le permită să îşi lanseze sau să îşi extindă propriile afaceri. În plus, trebuie să se asigure - şi aceasta este datoria Parlamentului European şi a statelor membre - că serviciile de asigurări sociale obişnuite vor fi în continuare puse la dispoziţie. Avem nevoie de alţi bani pentru idei noi.
Zigmantas Balčytis
(LT) Cred că astăzi deputaţii în Parlamentul European sunt unanim de acord că acest instrument de susţinere pentru microfinanţare este foarte necesar în momentul de faţă. Condiţiile de trai şi de lucru s-au schimbat fundamental, iar dezastrul şomajului care a afectat aproape fiecare stat ne obligă să înaintăm anumite propuneri de modificare a unor instrumente de sprijin. Până în prezent, cea mai mare parte a sprijinului financiar a fost alocată companiilor şi organizaţiilor mari şi, de multe ori, s-a subliniat că până acum, cetăţenii obişnuiţi ai Uniunii Europene aveau speranţe mici de a obţine sprijin financiar sau nu aveau speranţe deloc în această privinţă. Cred că viitoarea soluţie a Comisiei de a ajunge la un acord cu Parlamentul European este absolut esenţială. 100 de milioane reprezintă numai începutul. Este o primă încercare, dar sunt convins că poate avea succes.
Vladimír Špidla
Doamnelor şi domnilor, discuţia a demonstrat clar susţinerea pe care Parlamentul o acordă instrumentului de microfinanţare şi cred că nu există opinii diferite fundamentale cu privire la conţinutul chestiunii. Cred, de asemenea, că există o apropiere considerabilă faţă de poziţia Consiliului în ceea ce priveşte substanţa acestei chestiuni.
Numai chestiunea finanţării rămâne deschisă. Desigur, chestiunea finanţării face parte din procesul de codecizie, ceea ce înseamnă că ajungerea la un compromis va fi foarte necesară şi de dorit; sunt încântat că dezbaterea a demonstrat un grad ridicat de interes în ceea ce priveşte reluarea negocierilor cu Consiliul, fără întârziere. În acelaşi timp, dezbaterea a indicat posibilitatea ajungerii la un compromis în anumite domenii.
Pe durata dezbaterii s-a menţionat şi s-a criticat frecvent poziţia Comisiei privind chestiunea programului Progress şi utilizarea acestuia în cadrul acestui nou instrument. Trebuie să spun că nu este simplă chestiunea cu care s-a confruntat Comisia, pentru că aceasta a trebuit să acţioneze în cadrul bugetului existent sau al acordului interinstituţional. Nu a putut folosi decât banii care erau puşi la dispoziţie. Când ne-am analizat decizia privind resursele programului Progress, am luat, cu foarte mare atenţie, în considerare consecinţele şi am ajuns la concluzia potrivit căreia, deşi nu era o soluţie ideală, reprezenta totuşi una dintre soluţiile posibile.
S-a afirmat în mod repetat în cadrul dezbaterii că acest lucru implică o anumită scamatorie sau un transfer de bani de la un program la altul. Nu este cazul, dat fiind că toate analizele arată clar că resursele folosite în cadrul principiului microcreditării vizează un efect estimat de cinci ori mai mare. În cadrul celuilalt program, aceste resurse ar atinge un indice de 1, iar în cadrul programului de microcreditare, ele pot atinge, teoretic, un indice maxim de 5. Din această perspectivă, nu este vorba numai de transferarea de la un program la altul, ci de o nouă utilizare a resurselor. Aş dori să reiterez că nu a fost o decizie uşoară şi nici măcar nu cred că a fost singura decizie, iar în cadrul dezbaterii pentru ajungerea la un compromis, cred sau cel puţin sper că o bază decentă va fi, cu siguranţă, găsită.
Soluţia microcreditelor se bazează pe o declaraţie clară potrivit căreia sistemul financiar actual nu asigură surse suficiente pentru întreprinderile mici şi foarte mici în special, cu alte cuvinte, că sistemul nu foloseşte capitalul uman reprezentat de indivizii care aparţin aşa-numitelor grupuri vulnerabile. Cred că se ratează o mare şansă şi, prin urmare, sunt încântat că a fost propus acest instrument de către Comisie şi că Parlamentul îi acordă o importanţă atât de mare.
După cum am spus deja, ideea este să se folosească capitalul uman reprezentat de persoanele care, în mod normal, nu ar putea folosi capitalul lor în scop antreprenorial. Cu toate acestea, este, de asemenea, foarte important să se facă uz de timp. În opinia mea, desfăşurarea unei dezbateri pe o perioadă necorespunzător de lungă s-ar opune sensului însuşi al acestui instrument, care este necesar în special pe timp de criză. Cred, de asemenea, că acesta va fi necesar în perioadele în care nu există nicio criză şi că va deveni o componentă permanentă a politicii economice şi a pieţei muncii europene.
Kinga Göncz
Vă mulţumesc pentru observaţiile şi comentariile favorabile. Permiteţi-mi să mă alătur celor care şi-au exprimat dezamăgirea privind dezinteresul Comisiei de a ajunge la un compromis. Trebuie să spun, de asemenea, dlui comisar, că, dacă realocăm resursele exclusive ale programului Progress, vom transmite mesajul potrivit căruia, atunci când este vorba despre incluziunea socială, putem asigura susţinere grupurilor celor mai vulnerabile numai în cazul în care luăm resurse de la programe care servesc aceluiaşi scop. Nu putem găsi un alt fel de resurse. Cred că acest lucru este inacceptabil.
Procedura de codecizie înseamnă, de asemenea, că fiecare persoană, fiecare partid trebuie să ia măsuri. Parlamentul a prezentat o serie de sugestii şi propuneri pe această temă, având în vedere faptul că nu a existat nicio propunere din partea Consiliului şi a Comisiei care ar fi contribuit la atingerea unui acord. Trebuie să transmit dnei Elisabeth Schroeder că faptul că noi apărăm programul Progress aici transmite convingerea noastră - o convingere comună că încă dorim să ajungem la un compromis pe această temă - potrivit căreia acest program trebuie pus în aplicare cât mai curând posibil.
Asistenţa furnizată va avea efect numai dacă instrumentul poate fi lansat la începutul anului 2010. Dacă Parlamentul chiar votează cu privire la această chestiune săptămâna aceasta, atunci va face tot posibilul pentru a se asigura că acest program este lansat la începutul anului 2010. Având în vedere faptul că Parlamentul va vota probabil pentru cele 25 de milioane de euro din propriile resurse pentru anul viitor, şi dacă Parlamentul votează întreaga sumă, va fi suficient pentru Comisie să semneze acordurile care pot facilita lansarea programului.
Cred că acest lucru reflectă abordarea constructivă a Parlamentului. În orice caz, cred că acest program este extrem de important din punct de vedere al incluziunii sociale. Aş dori să solicit colegilor mei deputaţi care au susţinut programul să nu fie de acord cu preluarea integrală a resurselor de la programul Progress şi să îşi influenţeze guvernele şi în privinţa resurselor, dat fiind că guvernele acestor ţări sunt membrii Comisiei.
Preşedintă
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc mâine.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Corina Creţu  
în scris. - Criza economică a devenit o criză socială acută, căreia încă nu i-am găsit remediul. Din păcate, unul din indicatorii care ar putea contribui la relansare, nivelul creditării, a atins un nivel minim record în Zona Euro după 1991 şi cunoaşte o prăbuşire fără precedent în noile state membre, cum este cazul României. Este unul din elementele care aruncă îndoiala asupra perspectivelor de depăşire a recesiunii. În acest context, apreciez ca binevenită propunerea Comisiei Europene privind instituirea instrumentului de microfinanţare.
Dar, pentru că măsurile de incluziune socială să fie eficiente, este necesară înscrierea instrumentului intr-o linie bugetară separată. Realocarea fondurilor din cadrul programului Progress ar afecta direcţiile de acţiune comunitară specifice acestuia şi ar reprezenta un semnal îngrijorător cu privire la deschiderea socială a unui Executiv european, până acum extrem de reticent, din păcate, faţă de o implicare socială adecvată.
Criza afectează toate categoriile vulnerabile, dar nu putem face abstracţie de gravitatea şomajului în rândurile tinerilor. Faptul că unul din cinci tineri europeni nu are loc de muncă poate avea multiple implicaţii, de la planul economic şi social, până la cel demografic şi infracţional. De aceea, cred că se cuvine un mai mare accent pe stimularea intrării tinerilor pe piaţa muncii
Vasilica Viorica Dăncilă  
Începând cu toamna trecută, peste 5 milioane de cetăţeni europeni şi-au pierdut locurile de muncă, rezultând un total de 22,5 milioane de şomeri în Europa. În acest context, nu putem ignora nivelul ridicat al şomajului în rândurile tinerilor. Este foarte îngrijorător faptul că un tânăr european din cinci nu are un loc de muncă, această situaţie având repercusiuni la nivel economic şi social, precum şi din punct de vedere demografic şi infracţional. În unele ţări, procentajul tinerilor fără un loc de muncă este chiar şi mai mare raportat la rata şomajului la nivel naţional. De exemplu, în Letonia, un tânăr din trei este şomer, iar în Spania aproximativ 43 % din cetăţenii cu vârste sub 25 de ani sunt afectaţi de această problemă. Cred că este necesar să se acorde mai multă atenţie tinerilor. Din acest punct de vedere, iniţiativa înaintată de Comisia Europeană cu privire la programele de microfinanţare, care fac parte dintr-o linie bugetară separată, vor încuraja şi motiva tinerii să intre pe piaţa muncii, reducând astfel rata şomajului care a crescut în cadrul acestui grup.
Iosif Matula  
în scris. - Eforturile actuale la nivel comunitar şi naţional trebuie să se intensifice pentru creşterea ofertei de microcredite. Instrumentul european de microfinanţare trebuie să fie un ajutor util pentru şomerii şi persoanele vulnerabile care doresc să iniţieze sau să dezvolte microîntreprinderi. Consider că Instrumentul european de microfinanţare trebuie să dispună de o linie de credit separată, deoarece beneficiarii acestuia sunt diferiţi de cei ai Programului Progress. În niciun caz fondurile Programului Progress nu trebuie diminuate în această perioadă de criză, deoarece se adresează celor mai vulnerabile grupuri. Consider, de asemenea, că Instrumentul european de microfinanţare ar trebui să dispună de un buget suficient de mare pentru a fi cu adevărat eficace în atingerea obiectivelor sale privind ocuparea forţei de muncă şi incluziunea socială. Statele membre şi UE în ansamblul său trebuie să continue implementarea Programului Progress în mod eficient, în condiţiile crizei economice mondiale.
