Ilmasto- ja energiapakettia koskevien neuvottelujen vaihe (keskustelu)
Puhemies
(ES) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat ilmasto- ja energiapakettia koskevien neuvottelujen vaiheesta.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, tämänpäiväinen keskustelu on erittäin tärkeä, koska ilmasto- ja energiapaketista päästään pian sopimukseen. Haluan kiittää parlamenttia ja erityisesti jäsen Turmesia, jäsen Niebleriä, varjoesittelijöitä ja esittelijöitä lausunnoista sekä erittäin hyvin tehdystä työstä. Kaikkien asianosaisten vakava suhtautuminen ja rakentava lähestymistapa ovat tehneet meihin vaikutuksen, ja niillä on ollut oleellinen merkitys siinä, että sopimuksen syntyminen on erittäin lähellä.
Viimeisimmät direktiiviä koskevat kolmikantaneuvottelut päättyivät viime yönä klo 1.30. Olemme edistyneet mainiosti, ja ratkaisemattomia asioita näyttää olevan hyvin vähän. Tämä tarkoittaa, että olemme pian tavoitteemme mukaisesti antaneet uusiutuvia energialähteitä koskevaa puitelainsäädäntöä, joka vaikuttaa merkittävästi toimitusvarmuuteen, Euroopan kilpailukykyyn ja kestävyyteen.
Meillä on äärimmäisen hyvät mahdollisuudet vahvistaa muutaman päivän kuluessa sopimus, jonka mukaan uusiutuvien energialähteiden osuus on yhteisössä 20 prosenttia vuonna 2020. Voimme vahvistaa, miten tämä tavoite muutetaan jäsenvaltioita oikeudellisesti sitoviksi tavoitteiksi, joilla taataan investoinnit. Sovimme jousto- ja yhteistyömekanismeista, jotta jäsenvaltiot voivat saavuttaa tavoitteensa tekemällä yhteistyötä kustannustehokkaalla tavalla. Sovimme 10 prosentin tavoitteesta liikenteessä käytettävien uusiutuvien energialähteiden yhteydessä sekä bonuksista, joilla edistetään toisen sukupolven biopolttoaineiden ja uusiutuvien energialähteiden käyttöä sähköautoissa. Sovimme maailman edistyksellisimmistä biopolttoaineita koskevista kestävyyskriteereistä, joiden avulla tämä tavoite pyritään saavuttamaan. Pääsemme sopimukseen useista toimista, joilla poistetaan uusiutuvien energialähteiden käyttöä vaikeuttavia hallinnollisia esteitä sekä varmistetaan uusiutuvien energialähteiden pääsy sähkö- ja energiaverkkoihin. Kaksi tai kolme vuotta sitten emme olisi voineet edes kuvitella saavuttavamme tällaisen tavoitteen. EU:n energiapolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa on todellakin otettu huimia edistysaskelia.
Mainitsin jo yhteistyömekanismit. Neuvotteluissa vielä ratkaisematta oleva keskeinen asia näyttää olevan se, pitäisikö näitä mekanismeja tarkistaa vuonna 2014. Komissio ymmärtää täysin, että parlamentti on huolissaan tällaisesta tarkistuksesta, kun otetaan huomioon, että direktiivin tärkeimpiä tavoitteita on luoda investointia koskeva selkeä ja varma oikeudellinen kehys. Tiedämme kuitenkin, että direktiivissä säädettyyn joustomekanismiin sisältyy joitakin testaamattomia osatekijöitä. Emme tiedä varmasti, että se on kaikilta osiltaan täydellinen. Emme siksi vastusta näiden mekanismien tarkistamista, mutta emme halua myöskään kyseenalaistaa tavoitetta. Jos kuitenkin sovitaan, että tällainen tarkistus tehdään, korostan, ettei sen yhteydessä saa millään tavoin kyseenalaistaa direktiivin tavoitteita tai sitä, onko direktiivi riittävän kunnianhimoinen.
Uskon, että toimielimet löytävät sopivan ratkaisun tähän ongelmaan. Kun tarkastellaan koko prosessia, olen ylpeä - ja teidänkin on mielestäni syytä olla ylpeitä - siitä, että neuvosto ja puheenjohtajavaltio tekevät yhteistyötä ja ovat saaneet paljon aikaan. Direktiivin avulla koko Euroopan unioni saavuttaa standardit, jotka toistaiseksi hyvin harvat jäsenvaltiot täyttävät. Tämä on hyvää edistystä. Tämä on tärkeä askel, jos EU aikoo säilyttää edelläkävijän asemansa ratkaisevan tärkeässä ilmastonmuutoksen torjunnassa ja näyttää esimerkkiä ensi vuonna Kööpenhaminassa.
Hiljattain hyväksytyn energian toimitusvarmuutta koskevan paketin yhteydessä tämä direktiivi on myös tärkeä edistysaskel pyrkiessämme parantamaan energian toimitusvarmuutta. Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin laadinta on ollut toimielinten välinen virikkeellinen prosessi, johon parlamentti on osallistunut täysimääräisesti. Prosessi on pian päätöksessä, ja saavutetun yksimielisyyden perusteella on selvää, että tulos on erinomainen. Odotan innokkaasti, että tämä prosessi päätetään lopullisesti tulevina päivinä.
Stavros Dimas
komission jäsen. - (EL) Haluan kiittää tilaisuudesta puhua tänään tästä erittäin tärkeästä aiheesta. Komission ehdottama ilmastoa ja energiaa koskeva toimenpidepaketti on Euroopan unionin viime vuosina tekemiä merkittävimpiä aloitteita. Näillä toimilla Euroopan unioni saavuttaa ympäristötavoitteensa ja edistää samalla määrätietoisesti ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevia uusia kansainvälisiä sopimuksia. Ilmastoa ja energiaa koskevan toimenpidepaketin hyväksyminen on välttämätöntä, jotta Euroopan unioni säilyttää kansainvälisen uskottavuutensa.
Samanaikaisesti tämänpäiväisen keskustelumme kanssa Poznańissa, Puolassa järjestetään kansainvälinen ilmastokokous. Yleisönä on siksi tänään oltava Euroopan unioni sekä Poznańin neuvottelijat ja koko kansainvälinen yhteisö. Kyseessä olevat toimet helpottavat Euroopan unionin siirtymistä vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen. Ne mahdollistavat myös Euroopan teollisuuden johtavan kansainvälisen aseman puhtaissa teknologioissa ja tuovat sille näin ollen kilpailuetua.
Nykyisellä talouskriisillä ei saa olla lamaannuttavaa vaikutusta. Sen on päinvastoin kannustettava meitä toteuttamaan ilmastonmuutosta koskevia toimia. Nimenomaan nykyisen rahoituskriisin kaltaisina aikoina luonnonvaroja ja tuotteita on kulutettava ja tuotettava aiempaa kustannustehokkaammin ja hyödyllisemmin. Säästämällä energiaa ja parantamalla energian toimitusta voimme myös edistää Euroopan unionin energiavarmuutta, koska öljyn ja maakaasun tuonti vähenee. Siirtyminen vähän hiilidioksidipäästöjä tuottavaan talouteen edistää innovointia, tarjoaa uusia investointimahdollisuuksia ja luo vihreitä työpaikkoja. Tästä syystä ilmastonmuutosta ja energiaa koskeva toimenpidepaketti on osa nykyisen kriisin ratkaisua. Se on perusta uudelle, vihreälle sopimukselle, joka lisää Euroopan teollisuuden kansainvälistä kilpailukykyä.
Haluan kiittää Euroopan parlamenttia, puheenjohtajavaltiota ja neuvostoa siitä, että ne ovat tehneet komission kanssa erinomaista yhteistyötä ilmastonmuutosta ja energiaa koskevassa toimenpidepaketissa sekä autojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoainelaatudirektiiviä koskevissa ehdotuksissa. Meitä huolestuttavissa asioissa on edistytty huomattavasti, ja sopimukseen päästään varmasti ensimmäisessä käsittelyssä. Lopullisissa sopimuksissa on säilytettävä koko komission ehdotuksen rakenne ja EU:n ympäristötavoitteet sekä taattava oikeudenmukainen vastuunjako jäsenvaltioiden välillä.
Haluan käsitellä lyhyesti kasvihuonekaasujen päästöoikeuksien kauppajärjestelmän tarkistamista. Jotta voimme saavuttaa ympäristötavoitteemme, päästökauppajärjestelmän enimmäismäärillä on taattava, että päästöt vähenevät vuoteen 2020 mennessä 21 prosenttia vuoden 2005 tasosta. Tämä on keskeinen seikka komission ehdotuksessa.
Haluan sanoa muutaman sanan hiilidioksidivuodon riskistä. Ilmastonmuutosta koskeva kansainvälinen sopimus on tehokkain tapa torjua tätä vaaraa. Kaikkien toimenpidepaketissa sovittavien ratkaisujen on tuettava kansainvälistä sopimusta ja oltava toimivia. Ministerineuvoston, Euroopan parlamentin ja komission tästä asiasta käymät keskustelut jatkuvat edelleen nopealla vauhdilla. Uskon, että löydämme tyydyttävän ratkaisun, jossa noudatetaan täysimääräisesti komission ehdotuksessa määritettyjä ympäristötavoitteita.
Neuvosto ja Euroopan parlamentti ovat edistyneet merkittävästi joissakin asioissa, jotka koskevat jäsenvaltioiden vastuunjakojärjestelmää päästökauppajärjestelmän ulkopuolella. Keskustelumme keskeisiä tavoitteita oli löytää sopiva tasapaino tavoitteidemme joustavan ja tehokkaan täytäntöönpanon välillä. Komissio on asettanut puhtaan kehityksen mekanismin vuotuisen rajan 3 prosenttiin, koska siten joustavuus ja päästöjen vähentäminen saadaan tasapainoon Euroopan unionissa. Tämän rajan ja jäsenvaltioiden välisen päästökaupan avulla valtiot voivat saavuttaa tavoitteensa. Komissio katsoo, että joustavuus, jonka avulla jäsenvaltioiden tavoitteet saavutetaan, on yhdistettävä noudattamisen valvontaa koskevaan avoimeen ja tehokkaaseen järjestelmään. Tätä periaatetta on jo sovellettu menestyksekkäästi Euroopan unionin päästökauppajärjestelmässä.
Olemme edistyneet merkittävästi myös komission ehdotuksessa, joka koskee oikeudellisen kehyksen luomista hiilidioksidin talteenotolle ja varastoinnille (CCS). CCS-järjestelmän rahoituksesta, josta parlamentti on osoittanut olevansa erityisen kiinnostunut, totean, että keskustelemme jo varastojen käytöstä päästökauppajärjestelmään liittyvien yritysten osalta. Tämä on myönteistä kehitystä ratkaisun löytämisessä. Paljon kiitoksia. Olen kiinnostunut kuulemaan mielipiteitänne.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, kuten näette, neuvoston edustaja ei ole paikalla. Tämänpäiväisen keskustelun pääasiallisena tarkoituksena kuitenkin on, että kuulemme vahvistetun raportin kolmikantaneuvotteluista. Äsken yksityiskohtaisen selvityksen antanut komissio on toistaiseksi ainakin suurimmaksi osaksi tehnyt osuutensa näissä kolmikantaneuvotteluissa. Neuvosto ja parlamentti keskustelevat keskeisistä asioista. Monilla kollegoilla, jotka eivät osallistu näihin neuvotteluihin esittelijöinä tai muissa tehtävissä, olisi tänä aamuna tilaisuus kuulla täysistunnossa tilannekatsaus ja vaihtaa näkemyksiään siitä. Tämä on myös syy, miksi puheenjohtajakokous halusi järjestää tämän keskustelun.
Pariisin-kone on kuulemma juuri laskeutunut. Neuvoston puheenjohtaja Borloo on matkalla tänne. Meidän pitäisi mielestäni keskeyttää keskustelu siihen asti, kunnes neuvoston puheenjohtaja Borloo saapuu, kuulla neuvostoa ja jatkaa sitten keskustelua. En halua tästä mitään näytetapahtumaa. Haluan kuulla tänä aamuna tilannekatsauksen neuvostolta. Neuvosto haluaa parlamentin neuvottelevan koko paketin joulukuun loppuun mennessä poikkeuksellista menettelyä noudattaen. Kyllä se sopii, mutta neuvoston täytyisi saapua paikalle täsmällisesti esittämään parlamentille näkemyksensä. Sen jälkeen voimme keskustella asiasta.
Puhemies
(ES) Paljon kiitoksia, jäsen Schulz. Käsittelyjärjestyksen mukaan neuvoston puheenjohtaja Borloo sekä komission jäsenet Dimas ja Piebalgs puhuvat uudelleen poliittisten ryhmien puheenjohtajien jälkeen. He käyttävät puheenvuoron myös keskustelun lopussa.
Hyvä jäsen Schulz, totean lisäksi, ettei Euroopan parlamentti mukauta täysistuntojensa esityslistaa niihin osallistuvien tahojen aikatauluihin. Täysistuntoihin osallistuvien on sovitettava aikataulunsa parlamentin esityslistaan. Seuraavaksi puhuu Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmän puolesta...
(Vastalauseita)
Hyvä jäsen Schulz, asia on ratkaistu.
(Vastalauseita)
Hartmut Nassauer
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, haluan käyttää työjärjestyspuheenvuoron.
Pyydän, että istunto keskeytetään, kunnes neuvoston puheenjohtaja Borloo saapuu. Pyydän, ettei esityslistaa muuteta vaan että istunto vain keskeytetään lyhyeksi aikaa neuvoston puheenjohtajaa odotettaessa. Esitän tämän pyynnön.
Puhemies
(ES) Hyvät parlamentin jäsenet, totesin juuri, ettei parlamentti mukauta esityslistaansa muiden osallistujien aikatauluihin. Parlamentin arvokkuus ei salli sitä, eikä se ole myöskään toimielinten keskinäistä kunnioittamista koskevan periaatteen mukaista.
Kuuntelin työjärjestyspuheenvuorojanne ja tein äsken selittämäni päätöksen. Neuvoston puheenjohtaja Borloo puhuu poliittisten ryhmien jälkeen ja uudelleen keskustelun lopussa.
Graham Watson
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, ei riitä, että panette työjärjestyspuheenvuorot ainoastaan merkille. Parlamentti selvästikin tahtoo neuvoston puheenjohtajan Borloon paikalle ja haluaa ennen keskustelua kuulla, mitä sanottavaa hänellä on, joten meidän on syytä odottaa.
(Suosionosoituksia)
Puhemies
(ES) Hyvät parlamentin jäsenet, muistakaa, että täysistunto on itsenäinen elin. Järjestän asiasta siksi äänestyksen. Äänestämme siitä, keskeytetäänkö parlamentin täysistunto neuvoston puheenjohtajan Borloon saapumiseen saakka.
(Parlamentti hyväksyi ehdotuksen.)
(Istunto keskeytettiin klo 8.50 ja sitä jatkettiin klo 9.05.)
Jean-Louis Borloo
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan aluksi esittää anteeksipyyntöni, jotka toivottavasti hyväksytte. Arvioin Brysselin liikenteen väärin.
Arvoisat komission jäsenet Piebalgs ja Dimas, kiitän teitä tämän keskustelun mahdollistamisesta sekä energia- ja ilmastopaketin parissa tekemästänne intensiivisestä yhteistyöstä. Sitä on tehty Balin konferenssin jälkeen Slovenian puheenjohtajakaudella ja elokuussa St. Cloudissa pidetyssä neuvoston epävirallisessa kokouksessa, ja se on jatkunut viiden kuukauden ajan tällä puheenjohtajakaudella. Olemme yhdessä sitoutuneet varmistamaan, että asiasta päästään sopimukseen ensimmäisessä käsittelyssä sellaisen aikataulun mukaisesti, joka sopii yhteen kansainvälisten velvoitteiden ja Euroopan parlamentin vaalien kanssa.
Haluan tässä keskustelussa ennen kaikkea kuunnella, mitä sanottavaa teillä on, ennen kuin liityn samanaikaisesti pidettävään koko päivän kestävään ympäristöasioita käsittelevän neuvoston kokoukseen. Raportoin keskustelustamme kollegoilleni ja välitän heille huomautuksenne. Työtämme ei voitaisi koordinoida paremmin, ja olen teille kiitollinen tästä kutsusta, joka osoittaa, että haluamme yhdessä tehdä kattavan energia- ja ilmastopakettia koskevan sopimuksen.
Juuri nyt järjestettävässä Poznańin konferenssissa ollaan todellakin jo loppusuoralla. Konferenssissa on tarkoitus pohjustaa joulukuussa 2009 Kööpenhaminassa pidettävää kokousta, kun maailma vielä epäröi kahden vaiheilla ja kun ja jäsenvaltiot sanovat olevansa valmiita nopeuttamaan muutosta, vaikkakaan eivät omin avuin, vaan ainoastaan, jos siihen saadaan rahoitus tai jos niille myönnetään tukea. Ne ovat valmiita tarkistamaan myös tuotanto- ja kulutustapojaan, jos kilpailukyky ei vaarannu. Eurooppa on tässä kuussa - joulukuussa 2008 - maailman huomion kohteena, koska Euroopan tulevien päivien tapahtumat ovat eräänlainen harjoitus, esimakua suurten kansainvälisten neuvottelujen tapahtumista. Toivon ainakin niin.
Energia- ja ilmastopaketissa annetaan ohjeita siitä, miten asioita on tehtävä. Siinä käsitellään valtavaa, mutta hallittua energian, talouden ja tekniikan alojen muutosta sekä esitetään yhteisiä toimintatapoja, yhteisvastuumekanismeja ja menetelmiä, joihin koko 27 valtion unioni osallistuu demokraattisesti.
Tämä on luultavasti ensimmäinen kerta nykyhistoriassa, kun eri kansantaloudet pyrkivät muuttamaan ajattelutapaansa yhdessä ja samanaikaisesti. Talouskehitystä ei ole koskaan kytketty tällä tavoin energia-alan ehtoihin. Hyvät parlamentin jäsenet, historia on antanut meille nyt tämän tehtävän. Energia- ja ilmastopaketista voidaan todeta, että EU - jossa on 450 miljoonaa kuluttajaa ja joka aiheuttaa 15 prosenttia kasvihuonekaasupäästöistä - on maailman ensimmäinen talous, joka pyrkii osoittamaan, että kestävä kehitys on mahdollista 27 valtion unionissa, vaikka valtioilla on erilaiset teolliset, ilmastolliset, maantieteelliset ja taloudelliset taustat.
Tämä osoittaa lisäksi muille maanosille, että yksi niiden keskeisistä kumppaneista on jo sitoutunut, ja todistaa, että se on mahdollista. Tiedättekin jo kolme tavoitetta: kuuluisat kolme kertaa 20 -tavoitteet. Niitä on tapana kutsua tällä nimellä, vaikka yhdessä 20 prosentin tavoitteessa luku on tosiasiassa 20 tai 30 prosenttia. Kolme kertaa 20 -tavoitteet ovat siis, että kasvihuonekaasupäästöjä vähennetään 20 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna, 20 prosenttia energiasta saadaan uusiutuvista energialähteistä ja energiatehokkuus lisääntyy 20 prosenttia. Komissio on sisällyttänyt nämä tavoitteet viiteen keskeiseen lainsäädäntöehdotukseen, jotka ovat päästökauppajärjestelmää koskeva direktiivi eli teollisuuteen ja energian tarjoajiin sovellettava hiilidioksidipäästöoikeuksien kaupan järjestelmä, jonka tavoitteena on vähentää teollisuuspäästöjä 21 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, vastuunjakoa koskeva direktiivi, jonka tavoitteena on vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 10 prosenttia rakentamisen, liikenteen ja maatalouden kaltaisilla päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla vuoteen 2020 mennessä, uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi, jolla pyritään lisäämään tällaisten energialähteiden osuutta vuonna 2006 toteutuneista hieman yli 8 prosentista 20 prosenttiin ja vähentämään liikennepäästöjä 10 prosenttia, hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia koskeva direktiivi, jossa säädetään hiilidioksidin varastointia koskevista ehdoista, sekä moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskeva lainsäädäntö, jolla hiilidioksidipäästöt pyritään vähentämään 160 grammasta 120 grammaan vuosina 2006-2008.
Ennen kuin tarkastelen yksityiskohtaisesti sujuvasti eteneviä neuvotteluja, haluan esittää neljä yleistä huomautusta.
Ensinnäkin tämä monitahoinen paketti muodostaa johdonmukaisen, itsenäisen ja oikeudenmukaisen kokonaisuuden, jossa jokainen löytää paikkansa ja johon jokainen voi osallistua teollisuuden, energia-alan tai maantieteellisten ominaispiirteidensä mukaisesti. Haluan kiittää komissiota ja aiempia puheenjohtajavaltioita näistä merkittävistä yhteisistä toimista. Tavoitteemme on selvä. Näin suuren paketin laadinta olisi tavallisesti kestänyt useita vuosia.
Yleisen aikataulun - Euroopan parlamentin vaalien sekä Poznańin ja Kööpenhaminan kokousten - vuoksi kaikki osapuolet halusivat päästä sopimukseen vuoden loppuun mennessä. Tämä on selvästikin erittäin vaikea tehtävä, mutta sitä ei voida välttää. Tämä Saksan puheenjohtajakaudella pidetyssä Eurooppa-neuvoston kokouksessa asetettu tavoite vahvistettiin uudelleen lokakuussa presidentti Sarkozyn johdolla, vaikka jotkin valtiot olivat kriisin vuoksi huolissaan ja halusivat lykätä päätöksiä. Tilanne oli epäilemättä kireä, ja asiassa edistyminen edellytti presidentti Sarkozylta erittäin voimakasta sitoutumista.
Lokakuussa tehdyssä sopimuksessa näin ollen vahvistettiin Saksan puheenjohtajakauden saavutukset. Halusitte ensinnäkin varhentaa äänestystänne täksi päiväksi tai eiliseksi. Tämä reaktio, tämä toive antoi merkittävän sysäyksen aikana, jona oltiin huolestuneita ilmastosta. Sillä oli erittäin myönteinen vaikutus. Te - ryhmien puheenjohtajat, esittelijät ja valiokuntien puheenjohtajat - halusitte tavata meidät ja Jean-Pierre Jouyet'n. Keskustelimme kaikki yhdessä siitä, miten asiasta voitaisiin parhaiten päästä sopimukseen vuoden loppuun mennessä. Kaikki mielestäni suosittelivat - ja haluan kiittää siitä - että tämä syvällinen keskustelu pidetään tänään ja sitä koskevat päätelmät esitetään vasta tänään iltapäivällä neuvostossa, että 11.-12. joulukuuta pidetään Eurooppa-neuvoston kokous ja että seuraavana viikonloppuna järjestetään komikantaneuvottelut ja sen jälkeen keskustelu, jonka päätteeksi toivottavasti äänestetään 17. joulukuuta.
Hyvät parlamentin jäsenet, minun on todettava, että tämä jää ehkä historian kirjoihin käännekohtana edetessämme kohti sopimusta, joka on yhteinen tavoitteemme. Neuvotteluissa on alkanut ratkaiseva vaihe. Jäsenvaltiot eivät teeskentele eivätkä politikoi tässä asiassa. Näissä keskusteluissa ei omaksuta tiettyä kantaa jonkin edun saavuttamiseksi, kuten toisinaan tehdään. Tämä on eräänlainen myönteinen paradoksi. Tiedämme, että meidän on toimittava, koska tämä on tärkeä asia, mutta meidän on toimittava siten, että koko Euroopan unioni ja kukin yksittäinen jäsenvaltio voivat hyväksyä jokaisen direktiivin, kun tarkastellaan sen sosiaalisia, rahoituksellisia ja taloudellisia näkökohtia.
Neuvottelut ovat nyt kriittisessä vaiheessa. Kolmikantaneuvottelut etenevät toivotulla tavalla. Aikataulua voitiin hieman muuttaa nimenomaan kolmikantaneuvottelujen laadukkuuden ja osapuolten keskinäisen luottamuksen ansiosta. Asia voidaan saattaa pian päätökseen, itse asiassa alle kahden viikon kuluttua. Kolmikantaneuvotteluissa, joita käytiin vielä myöhään eilen illalla, pitäisi pystyä viimeistelemään 90 prosenttia tekstistä, joka voidaan sen jälkeen kääntää kaikille Euroopan unionin virallisille kielille.
Joulukuun 11.-12. päivänä järjestettävää Eurooppa-neuvoston kokousta silmällä pitäen tämänpäiväisessä ympäristöministerien kokouksessa ja maanantaina 8. joulukuuta pidettävässä energia-asioita käsittelevien ministerien kokouksessa käsitellään asioita, joista jäsenvaltiot voivat vielä päästä sopimukseen.
Puheenjohtajavaltio pyrkii iltapäivällä edistymään monin paikoin niissä neljässä tekstissä, joista tämä paketti tarkalleen ottaen koostuu.
Lisäksi ilmoitan neuvostolle, että hyväksytte kevyiden ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä ja polttoaineen laatua koskevan lainsäädännön.
Ehdotan, että neuvosto hyväksyy metsäkadosta annettua komission tiedonantoa koskevat päätelmät. Metsäkadon ja metsien tilan heikkenemisen torjuminen sekä metsien kestävä suojelu ja hoito ovat keskeisessä asemassa tulevassa kansainvälisessä ilmastosopimuksessa. Keskustelemme niistä paljon myös afrikkalaisten ystäviemme kanssa.
Toivon, että olemme päässeet yksimielisyyteen myös geneettisesti muunnetuista organismeista.
Viimeinen kolmikantaneuvottelu järjestetään 11. ja 17. joulukuuta pidettävien neuvoston kokousten välisenä viikonloppuna. Se tietenkin ajoitetaan siten, että voidaan valmistautua keskusteluihin ja äänestää täysistunnossa 16.-17. joulukuuta.
Aikaisemmat kolmikantaneuvottelut, joista viimeisimmät käytiin eilen illalla, ovat onnistuneet teknisesti valtavan hyvin. Muutama kuukausi sitten koko asia vaikutti rehellisesti sanoen ylitsepääsemättömältä. Täytyy sanoa, että kaikki osapuolet ja pysyvien edustajien komitea (Coreper) olivat haasteen tasalla ja tekivät loistavaa työtä. Haluan tietenkin kiittää myös eri kokouksiin, erityisesti kolmikantaneuvotteluihin, osallistuneita parlamentin edustajia.
Olemme edistyneet hyvin, ja tekstien laadinta on onnistunut suurimmaksi osaksi mainiosti. Nyt on jo varmaa, että etenkin paketin yleistä rakennetta ja kullekin jäsenvaltiolle asetettuja kansallisia tavoitteita tuetaan laajalti.
Useista hankalista asioista keskustellaan kuitenkin vielä neuvostossa sekä neuvoston ja parlamentin välillä. On selvää, että päästökauppadirektiivissä, joka lienee kaikkein hankalin direktiivi, on otettava käyttöön rahoitusasioissa sovellettavaan yhteisvastuullisuuteen perustuvia progressiivisia järjestelmiä, joilla varmistetaan, että muihin energialähteisiin voidaan siirtyä myös valtioissa, joiden taloudet ovat eniten riippuvaisia hiilestä.
Teollisuuden energiatehokkuus vaihtelee eri puolilla Eurooppaa siten, että se on joissakin valtioissa kolminkertainen. Hiilidioksidipäästöt ovat joillakin aloilla jopa viisinkertaiset. Tämä antaa teille käsityksen tehtävämme vaikeudesta, mutta meidän on saatava aikaan sopimus, jonka avulla voidaan säilyttää Euroopan taloudellinen ja teollinen kilpailukyky. Olemme olleet jatkuvasti yhteydessä myös Euroopan teollisuuden edustajiin.
Sähköalalla on järjestettävä huutokauppoja, mutta meidän on löydettävä sääntelymenetelmä, joka ei nosta valtavasti lopullisten kuluttajien maksettavaksi tulevia hintoja, olipa kyse kotitalouksista tai teollisuudesta. Selvitämme parhaillaan, miten tämä muutos voidaan toteuttaa vaarantamatta oikeudenmukaista kilpailua sisämarkkinoilla.
Hiilivuotoriskeistä totean, että valmistelemme kahta vaihtoehtoa, jotka eivät sulje toisiaan pois. Nämä vaihtoehdot ovat huutokauppojen progressiivisuus ja senkaltainen hiilin sisällyttämismekanismi, jota Yhdysvallat suunnittelee omassa paketissaan.
Väite siitä, että tämä vaarantaa vapaan kaupan, on mielestämme asiaton. Mekanismeista on joka tapauksessa päätettävä myöhemmin. Meidän tarvitsee toistaiseksi lähinnä määrittää, mikä on asianmukaista aloilla, jotka ovat erityisen herkkiä, koska niille voi aiheutua erittäin suuret lisäkustannukset kilpailukyvyn ja hiilivuotoriskien yhteydessä.
Jotkut, esimerkiksi saksalaiset ystävämme, haluavat säilyttää vain yhden kriteerin ja luopua progressiivisuudesta. Meidän on löydettävä ratkaisu, jonka kaikki hyväksyvät. Lyhyesti sanoen neuvottelujen tässä vaiheessa on tullut esiin kolme suurta estettä.
Ensimmäisen esteen muodostivat lähinnä Baltian maat, joista ainakin yksi on perustamissopimuksen nojalla velvollinen poistamaan ydinvoimalansa käytöstä ja jotka erityisen maantieteellisen sijaintinsa vuoksi muodostavat todellisen energiasaarekkeen. Kyseiset valtiot korostavat perustellusti joitakin tekniikkaan, käytäntöön ja rahoitukseen liittyviä erityisseikkoja.
Toisen esteen muodostavat valtiot, joiden teollisuuden energiatehokkuus on huomattavasti heikompi, koska se on voimakkaasti riippuvainen hiilestä. Selkein esimerkki on Puola. Meidän tehtävänämme on laatia näille valtioille progressiivisia järjestelmiä. Niissä ei saa missään tilanteessa muuttaa maailmanlaajuisia tavoitteita tai lopullista määräaikaa, joka on asetettu vuoteen 2020, ja muiden valtioiden on hyväksyttävä ne. Järjestelmän progressiivisuus on asetettava etusijalle näissä tapauksissa.
Kolmannen esteen muodostavilla valtioilla ei ole suuria tai yhtä merkittäviä huolenaiheita tässä prosessissa, mutta ne kiinnittävät paljon huomiota vaaditun yhteisvastuullisuuden kustannuksiin, huutokaupoista saatavien tulojen käyttöön ja erityisesti jälkikäteisen jakomenettelyn valintaan.
Kahden päivän kuluttua - 6. joulukuuta - Gdanskissa on tarkoitus pitää kokous, johon osallistuvat presidentti Sarkozy sekä Puolan, Tšekin, Unkarin, Slovakian, Baltian maiden, Romanian ja Bulgarian valtion- tai hallitusten päämiehet.
He varmasti löytävät keinoja päästä sopimukseen asioista, joita he pitävät perustellusti oleellisina. Valtioiden ja hallitusten päämiehet tekevät väistämättä voimakkaan sitoumuksen tämän ensimmäisen vaiheen lopussa, ennen kuin parlamentti kokoontuu uudelleen.
Tämä paketti ei todellakaan voi toimia ilman jäsenvaltioiden vahvaa, yksimielistä sitoumusta. Tämä on ollut selvää alusta alkaen. Emme voi ehdottaa, että 450 miljoonan EU:n kansalaisen elämän taloudelliseen ja sosiaaliseen perustaan tehdään tällainen muutos ilman äärimmäisen voimakasta poliittista prosessia.
Kaikilla kansallisilla parlamenteilla ja kenties myös joillakin paikalla olevilla on väistämättä suuri kiusaus kieltäytyä haasteesta ja ajatella: "Mitä hyötyä tästä on? Meidän on parasta odottaa Kööpenhaminan kokousta ja Yhdysvaltojen uuden hallituksen muodostamista." Lisäksi saatetaan ajatella, ettei nyt ole oikea aika rahoitusalan, teollisuuden ja sosiaalisen kriisin vuoksi. Tällöin ei kuitenkaan ymmärretä, että nyt tekemättä jätettävät asiat tulevat meille myöhemmin kalliiksi tuottavuuden ja kilpailukyvyn yhteydessä. Jos emme nyt toimi tilanteessa, jonka taloutemme ja demokratiamme vielä hyvin kestävät, joudumme peruuttamattomaan, sietämättömään tilanteeseen, jonka jälkeen kaikki kehitys on mahdotonta. Olemme silloin epäonnistuneet niiden valtioiden silmissä, joiden usko kehitykseen riippuu onnistumisestamme. Olemme silloin epäonnistuneet niiden valtioiden silmissä, joiden usko kestävään kehitykseen riippuu onnistumisestamme. Olemme epäonnistuneet lastemme silmissä. Miten voimme kohdata afrikkalaiset kumppanimme, joiden kanssa olemme perustaneet yhteisen Eurooppa-Afrikka-foorumin, kuten Addis Abebassa vahvistettiin muutama päivä sitten, ja puhua tämän jälkeen Kööpenhaminassa maailmanlaajuisen suuntauksen muuttamisesta, jos Euroopan unioni ei hyväksy tätä pakettia, vaikka se on tässä asiassa valkoinen ritari, kuten Balissa, halusimmepa tai emme? Kööpenhaminassa ei nähdäkseni voida tehdä sopimusta, jos tämä oleellinen edellytys jää täyttymättä.
Meillä on toisaalta kuitenkin mielestäni toivoa Kööpenhaminan kokousta ja planeettamme tulevaisuutta ajatellen, jos 27 valtiotamme, joiden vauraudessa on kieltämättä vielä huomattavia eroja ja joilla on erilaiset taustat teollisuudessa ja energia-asioissa sekä erilaiset ilmastot, onnistuvat sopimaan julkisesta prosessista, jota voidaan arvioida, valvoa ja rahoittaa ja joka antaa näin alkusysäyksen historialliselle suunnanmuutokselle.
Olemme vakuuttuneita siitä, että yhteispäätösmenettely säilyy tärkeänä sääntönä tällaisessa suuressa muutoksessa, joka on harvinainen tilaisuus, sillä en usko, että yksi demokratian osatekijä voi yksin edistyä tässä yhteydessä.
Haluan todeta, että nimenomaan tästä syystä meidän on tietenkin mahdollisimman tehokkaasti hyödynnettävä kaikkia keskusteluja sekä tänä aamuna ja alkuiltapäivästä kuultavia näkemyksiä. Toivon, että yhteispäätösmenettelyn avulla voimme ottaa tämän suuren askeleen, jota EU:n kansalaiset odottavat innokkaasti. Se on vastuullinen askel kohti toivoa.
(Suosionosoituksia)
Joseph Daul
Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Borloo, arvoisat komission jäsenet Piebalgs ja Dimas, hyvät kollegat, keskustelemme tänä aamuna aiheesta, jota kutsutaan nykyään yleisesti energia- ja ilmastopaketiksi. Se on poliittinen paketti, jonka keskeisen tavoitteen 27 valtion johtajat määrittivät maaliskuussa 2007. Näiden viiden tekstin välillä on lukuisia yhteyksiä, minkä vuoksi niitä on käsiteltävä yhtenäisenä poliittisena kokonaisuutena. Tekstien samanaikainen tarkastelu on haasteellista ja aiheuttaa paljon työtä kaikille toimielimillemme. Haluan kiittää toimista kaikkia asianosaisia, erityisesti puheenjohtajavaltiota ja puheenjohtaja Borloon työryhmää.
Tämä työ oli vaikeaa jo ennen rahoituskriisiä. Nyt se on erittäin vaikeaa, koska taloudelliset ja sosiaaliset jännitteet aiheuttavat kansalaisille suurta huolta jokapäiväisessä elämässä. Tässä hankalassa ja vakavassa tilanteessa on kuitenkin vältettävä epäonnistumista. Tehtävänämme on varmistaa, että meillä on kaikki onnistumismahdollisuudet. Tarkoituksena ei ole kuitenkaan pakottaa ketään mihinkään, mutta on oltava vakuuttava ja toteutettava tarvittavat toimet sen varmistamiseksi, että voidaan tehdä tasapainoisia, tulevaisuuteen suuntautuvia päätöksiä.
Meidän on tartuttava tähän historialliseen tilaisuuteen kääntää ilmastonmuutoksen suunta. Meidän on kuljettava tietä, joka estää meitä joutumasta suoraan katastrofiin. Ilmastonmuutoksen torjunta ja ekologisten innovaatioiden edistäminen tarkoittavat keskipitkällä aikavälillä myös Euroopan talouden ja teollisuuden elpymistä. Lisäksi ne tarkoittavat, että investointeja on suunniteltava nyt, jotta työpaikat voidaan taata myöhemmin. Tämän vuoksi kansalaisten tuki on varmistettava.
Euroopan kansanpuolueen (kristillisdemokraatit) ja Euroopan demokraattien ryhmä on työskennellyt sinnikkäästi energia- ja ilmastopaketin parissa uskoen vahvasti siihen, että kyse on tärkeästä rakennepolitiikasta ja ennen kaikkea myös historiallisesta politiikasta ja näin ollen valtavasta vastuusta tulevia sukupolvia kohtaan. Tällä viikolla päästiin sopimukseen yhdestä kaikkiaan viidestä ehdotuksesta - autojen hiilidioksidipäästöjä koskevasta lainsäädännöstä.
Tämä on keskusta-oikeistolaisen ryhmämme mielestä vahva poliittinen viesti, joka kannustaa jatkamaan työtä. Nyt on kuitenkin kyse koko paketin tasapainoisuudesta, ja siitä myös äänestämme myöhemmin täysistunnossa. Meidän on kuunneltava toisiamme ja toteutettava tarvittavat toimet kompromissin mahdollistamiseksi. Ennen kaikkea meidän on kuitenkin saatava kansalaiset luottamaan tulevaisuuteen ja varmistettava, että he tukevat Euroopan unionin toimintavaihtoehtoja keskipitkällä aikavälillä.
Mielestäni voidaan todeta, että tällä hyvän tahdon ilmapiirillä annamme itsellemme mahdollisuuden onnistua muutaman päivän kuluttua pidettävissä tärkeissä Poznańin kokouksissa ja ensi vuonna Kööpenhaminassa.
Martin Schulz
PSE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, minun tehtävänäni ei ole käsitellä keskustelumme aiheena olevan lainsäädännön yksityiskohtia. Yritän kuvailla ryhmäni puolesta laajempaa asiayhteyttä, jossa tätä ilmastopakettia on tarkasteltava. Olen iloinen siitä, että neuvoston puheenjohtaja saapui paikalle, jotta sain kuunnella hänen puhettaan tarkasti. Kuten hän perustellusti totesi, ilmastonmuutos on suuri haaste meille kaikille: valtioiden ja hallitusten päämiehistä koostuvalle Eurooppa-neuvostolle, Euroopan parlamentille ja komissiolle.
Olemme kuulleet paljon suuria otsikoita 20 prosentin tavoitteista. Parlamentissa työskennellään ahkerasti vain asian yksityiskohtien parissa. Otsikot ovat valtioiden ja hallitusten päämiesten laatimia. Yksityiskohtien parissa tehtävä kova työ tapahtuu Euroopan parlamentissa. Joseph Daul totesi aivan oikein, että autojen päästöjä koskevassa direktiivissä on tehty ensimmäinen sopimus. Tämä on parlamentin ansiota. Tässä lainsäädäntömenettelyssä, jossa olemme päässeet ensimmäiseksi yksimielisyyteen, otsikkona kuuluu siksi olla Sacconi eikä Sarkozy.
(Suosionosoituksia)
Käsittelen vielä tätä menettelyä, jossa on päästy sopimukseen. Se ei ole tavanomainen menettely. Euroopan parlamentti on ilmoittanut olevansa valmis noudattamaan neuvoston ja komission kanssa epätavallista menettelyä. On hyvä, että epäviralliset komikantaneuvottelut saatetaan päätökseen ja että sen jälkeen äänestetään. Tavanomainen parlamentaarinen menettely kumotaan nyt kuitenkin kuudessa eri lainsäädäntömenettelyssä. Tämä tarkoittaa, että todella monet parlamentin jäsenet jäävät yksityiskohtaisten neuvottelujen ulkopuolelle. Heidän koko parlamentaarinen osallistumisensa rajoittuu siihen, että he voivat eräänlaisessa ratifiointimenettelyssä lopuksi hyväksyä tai hylätä neuvottelujen tuloksen.
Tämä on huomattavaa parlamentaarisista oikeuksista luopumista. Olen hieman hämmästynyt siitä, että ne, jotka muulloin aina puhuvat avoimuudesta ja osallistumisesta, katsovat tätä kylmän rauhallisesti läpi sormien. Tietyissä tilanteissa on kuitenkin päätettävä, onko tämä perusteltua edessä olevan haasteen vuoksi. Ryhmämme on keskustellut tästä perusteellisesti. Totesimme, että haaste on niin valtava, että tällä kertaa on toimittava näin.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, totesitte perustellusti, ja mekin olemme vakuuttuneita siitä, että tämä on vuosisadan haaste. Emme pysty ratkaisemaan nyt kaikkia vuosisadan ilmastohaasteita. Epäonnistumme kuitenkin tämän vuosisadan kuluessa, ellemme ratkaise nyt nykyisiä haasteita. Tämä on ratkaiseva syy, miksi totesimme haluavamme saattaa tämän menettelyn nyt päätökseen.
Neuvosto ei tehnyt mielestäni kaikkein viisaimmin päättäessään, että valtioiden ja hallitusten päämiehet tekevät lopullisen päätöksen, koska valtioiden ja hallitusten päämiehistä koostuvassa Eurooppa-neuvostossa sovelletaan yksimielisyyden periaatetta. Totesitte jo, että presidentti Sarkozyn on vielä neuvoteltava erikseen kahdeksan tai yhdeksän valtion kanssa. Onnea matkaan! Toivomme, että tulos on menestyksekäs. Suostumalla nyt sovellettavaan menettelyyn parlamentti ei ole kuitenkaan antanut avointa valtakirjaa. Se ei tarkoita, että parlamentti on lopulta valmis hyväksymään yksittäisten jäsenvaltioiden jokaisen erityistoiveen, jota on vielä käsiteltävä suljettujen ovien takana.
Epävirallisissa kolmikantaneuvotteluissa kaikkien on oltava lopulta samaa mieltä. Ne edellyttävät neuvoston, parlamentin ja komission yksimielistä kantaa. Ei ole hyväksyttävää, että käsittelemme parlamentissa yksityiskohtia, minkä jälkeen Eurooppa-neuvosto toteaa haluavansa korjata joitakin kohtia ja esittää vielä lisävaatimuksia ja että parlamentille sanotaan lopuksi: "Ota tai jätä!" Tämä ei ole missään tapauksessa mahdollista. Kehotan siksi ministeri Borloota ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaa Sarkozya varmistamaan sellaisen lopputuloksen, jonka kaikki hyväksyvät.
Eurooppa-neuvosto ei saa siksi estää etenemistä myöskään erillisissä neuvotteluissa. Olemme tehneet kaikki valmistelut, jotta voimme äänestää ensi viikon jälkeisellä viikolla. Euroopan parlamentti on luvannut hyväksyä tämän paketin tänä vuonna, jos se on mahdollista. Presidentti Sarkozy luulee, että tästä tulee hänen suuri voittonsa. Totean siksi jo nyt, että jos tässä lopulta onnistutaan, se on ennen kaikkea Euroopan parlamentin jäsenten kovan työn tulosta. Jos kaikki menee hyvin, voimme olla ylpeitä, ja myös puheenjohtajavaltio voi olla ylpeä.
(Suosionosoituksia)
Graham Watson
ALDE-ryhmän puolesta. - (FR) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Borloo, lensitte kuulemma Pariisista. Jos tämä pitää paikkansa, matkustakaa ensi kerralla junalla. Näin voitte varmistaa, että olette ajoissa paikalla ja säilytätte maineenne ympäristönsuojelijana.
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni saattaa olla muutaman päivän päässä historiallisesta läpimurrosta ilmastonmuutoksen torjunnassa. Jäsenvaltioidemme johtajat haluavat keskustella ympäristönsuojelusta, mutta nyt näemme, ovatko he myös valmiita toimimaan. Viime vuoden maaliskuussa he päättivät, että hiilidioksidipäästöjä vähennetään 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, mutta nyt neuvosto alkaa jänistää. Meidän tehtävänämme on palauttaa into.
Kuten neuvoston puheenjohtaja totesi, ilmastonmuutos on suurin haasteemme. Jotkut valittavat, ettei heillä ole varaa vähentää hiilidioksidipäästöjä sopimuksen mukaisesti, mutta Italia toimii vastuuttomasti väittäessään, että energialaskut kallistuisivat 17,5 prosenttia. Uusiutuvan energian tuotanto pienentää kustannuksia, ja sen ansiosta säästetään paitsi rahaa myös ihmishenkiä.
Asiassa on nähtävissä edistymisen merkkejä. Olemme perustamassa todellisen markkinajohtoisen kiintiö ja kauppa -järjestelmän, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden tarpeet, mutta saavutetaan järjestelmän tavoitteet. Neuvoston on kuitenkin vahvistettava olevansa edelleen sitoutunut tavoitteeseen, jonka mukaan 20 prosenttia energiasta saadaan uusiutuvista energialähteistä vuoteen 2020 mennessä. Neuvoston on selvitettävä, miten vastuu voidaan jakaa vastuullisesti ja avoimesti päästökauppajärjestelmään kuulumattomilla aloilla, sekä sitouduttava tutkimukseen, jonka avulla voidaan hyödyntää vihreitä teknologioita, kuten hiilidioksidin talteenottoa ja varastointia.
Meidän on varmistettava, etteivät teollisuuden eturyhmät ja kansallisten etujen tavoittelu, jotka ovat estäneet edistymisen autojen päästöjä koskevissa asioissa, romuta tulevien viikkojen historiallista mahdollisuutta. Euroopalla on mahdollisuus näyttää muulle maailmalle esimerkkiä hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä ja saada aikaan todellinen muutos tulevien sukupuolten hyväksi. Milloin näin jalo tavoite on ollut täysin ulottuvillamme? Neuvoston on pidettävä lupauksensa.
Claude Turmes
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, presidentti Obama on nyt sellainen poliittinen johtaja, joka osoittaa kaukonäköisyyttä ja rohkeutta Yhdysvalloissa. Presidentti Obama asettaa vihreät teknologiat, uusiutuvat energialähteet ja tehokkaat autot keskeiseen asemaan Yhdysvaltojen talouden jälleenrakentamisessa.
Kyse on myös eettisestä uudelleenrakentamisesta valtiossa, jonka presidentti Bush johti taloudelliseen, rauhanpoliittiseen ja eettiseen ahdinkoon. Samaan aikaan tämän valtavan historiallisen tilaisuuden kanssa vaarana on, että likaiset konsernit ja niiden apurit jarruttavat meidän eurooppalaisten kaukonäköisyyttä, ja me eurooppalaiset olemme nimenomaan aina olleet kansainvälisiä johtajia ja määrittäneet kansainvälisen ilmastopolitiikan vaatimukset. Jos Euroopan parlamentti ei auta tekemään tästä paketista tulevaisuuden pakettia, se olisi historiallinen virhe, jonka vuoksi menettäisimme kaiken diplomaattisen uskottavuutemme.
Tässä on kyse politiikasta, ja olen ylpeä siitä, että edistyimme eilen illalla liberaalien, sosiaalidemokraattien ja kovasti epäröivien konservatiivien kanssa uusiutuvien energialähteiden alalla. Tielläni on vielä yksi konservatiivi - pääministeri Berlusconi.
Ilmastopaketissa on kyse myös poliittisesta tulevaisuudesta. Olen iloinen, että jäsen Rasmussen on sosiaalidemokraattinen johtaja, joka haluaa edistystä ja vihreää sosiaalipolitiikkaa eikä muiden sosiaalidemokraattien tavoin takaisin 1970-luvulle. Olen iloinen, että jäsen Watson on liberaalilla vihreällä tiellä. Jännittävät kysymykset kuuluvat: Miten huolehdimme luonnonsuojelusta? Missä on etiikka puolueessa, jonka pitäisi olla Euroopan suurin kansanpuolue? Haluammeko todella sallia sen, että Tuskin, Berlusconin ja Merkelin sekä heidän apureidensa kaltaiset konservatiivit estävät parlamenttia ottamasta Euroopan historiallista edistysaskelta EU:n kansalaisten ja koko maailman hyväksi?
Alessandro Foglietta
UEN-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, uusi 20/20/20-kaava, johon on koottu ilmastonmuutoksen torjuntaa koskevat EU:n tavoitteet, on kunnianhimoinen lupaus, joka tekisi Euroopasta selkeän johtajan tässä maailmanlaajuisessa taistelussa. Rehellisesti sanoen haluan korostaa tämän tavoitteen yleisen luonteen ja EU:n velvoitteiden yksipuolisen lähestymistavan välistä eroa. Meillä on mielestäni oltava rohkeutta myöntää, että tämä osoitus kyvykkyydestämme voi kuitenkin olla hyödytön ympäristön kannalta ja lamauttaa teollisuuden, jos sitä ei käsitellä monenvälisissä neuvotteluissa.
Me kaikki tietenkin kannatamme ympäristönsuojelua koskevaa tavoitetta, mutta sen saavuttaminen edellyttää, että määritämme kaikkein tehokkaimmat välineet, joita kannatetaan laajasti. On oleellista, että nämä kaksi edellytystä yhdistetään, koska pelkästään toisen täyttyminen vesittäisi kaikki toimemme, ja sillä voisi olla peruuttamattomia vaikutuksia teollisuuteemme. Kustannus-hyötyanalyysillä on näin ollen keskeinen merkitys. Korostan, ettei tällainen lähestymistapa missään tapauksessa tarkoita, että epäilemme maapallon suojelun tärkeyttä tai että kyseenalaistamme sen. Olen vain sitä mieltä, että ilmasto- ja energiapaketin kaltaisia välineitä ja ennen kaikkea päästökauppadirektiivin tarkistusta on arvioitava huolellisesti ja että tässä yhteydessä on kiinnitettävä huomiota myös yrityksille ja valtioiden talouksille aiheutuviin taloudellisiin tai byrokraattisiin rasitteisiin sekä Euroopan tuotantoteollisuuden kilpailukykyyn erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kannalta.
Nämä ovat oikeutettuja perusteluja etenkin nyt, kun maailmantalous polkee paikallaan kehnon taloudellisen tilanteen vuoksi. Tämä edellyttää paketin perustana olevan ajattelutavan uutta analysointia. Viittaan kansallisten tavoitteiden määrittämisessä käytettävien arviointiperusteiden tarkistamiseen. On ensisijaisen tärkeää, että niin kutsuttuja joustomekanismeja hyödynnetään täysimääräisesti. Vasta sitten meillä on toivoa maailmanlaajuisen kilpailukykymme säilymisestä. Lopuksi korostan, että nyt on tärkeämpää kuin koskaan olla hyödyntämättä teollisuuden ja ympäristönsuojelijoiden välistä vastakkainasettelua.
Umberto Guidoni
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (IT) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja Borloo, arvoisat komission jäsenet Piebalgs ja Dimas, hyvät kollegat, jotkut väittävät, että EU:n 20/20/20-direktiivistä aiheutuu liian paljon kustannuksia Euroopan unionin taloudelle. Näin väittää muun muassa Italian hallitus, joka on arvioinut kustannusten lähes kaksinkertaistuvan mutta ei ole esittänyt arvionsa tueksi vakuuttavaa näyttöä. Tällaisissa näkemyksissä kuitenkin aliarvioidaan fossiilisten polttoaineiden tuleva hinta eikä oteta huomioon uusiutuvien energialähteiden nopeasta leviämisestä aiheutuvia merkittäviä hyötyjä, kuten energian toimitusvarmuutta ja ennen kaikkea uusien työpaikkojen syntymistä taantuman aikana, jolloin tuhansia työntekijöitä poistetaan tuotantoprosesseista.
Talouskriisistä voidaan selvitä parantamalla energiatehokkuutta ja lisäämällä uusiutuvien energialähteiden käyttöä. Syytämällä suuria määriä julkisia varoja pankkien pelastamiseen otetaan uudelleen käyttöön sama, pelkästään rahoitukseen perustuva talousmalli, joka johti tähän kriisiin, jota nyt yritämme torjua. Emme voi käsitellä taloudellista tilannetta muuttamatta toimintasuunnitelmaamme. EU:n direktiivissä painotetaan innovointia ja pyritään erityisesti torjumaan ajoissa meneillään olevan ilmastonmuutoksen aiheuttamaa mullistusta. Tämä ongelma vaikuttaa yhä enemmän EU:n kansalaisten elämään ja jäsenvaltioiden talouksiin. Julkisilla investoinneilla ei pidä siksi taas ylläpitää perinteisiä aloja, vaan investoinnit on keskitettävä aloihin, jotka johtavat energia- ja ympäristöalojen innovointiin.
Jakeluverkkojen kehittäminen ja ensisijainen pääsy niihin ovat avaintekijöitä uusiutuvien energialähteiden alan kasvussa. Laajojen keskitettyjen järjestelmien verkkoinfrastruktuureihin tehtiin 1960-1980-luvuilla suuria julkisia investointeja. Näin on tehtävä nytkin, jotta voidaan varmistaa uusiutuviin energialähteisiin perustuvan järjestelmän tulevaisuus. Tarvitsemme siksi uusiutuvan energian tuotantolaitoksia, joissa käytetään uusia tekniikoita. Tekniikkoihin on siksi investoitava, ja niitä on tutkittava ja kehitettävä. Meidän on ehdottomasti hyväksyttävä tämä paketti ensimmäisessä käsittelyssä joulukuun täysistunnossa EU:n kansalaisten odotusten mukaisesti. Emme saa antaa joidenkin valtioiden lyhytnäköisen oman edun tavoittelun ja joidenkin taloudellisten etujen estää tätä prosessia.
Johannes Blokland
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, viime viikkoina olemme työskennelleet kaikin voimin ilmasto- ja energiapakettia koskevien neuvottelujen parissa. Ne ovat vieneet paljon aikaamme, mutta yksikään minuutti ei ole mielestäni mennyt hukkaan. Kiitän erityisesti esittelijöitä siitä, että he ovat tehneet valtavasti työtä, ja kannustan heitä vaatimaan kunnianhimoisen sopimuksen kahden seuraavan viikon aikana. Haluan kiittää myös puheenjohtajavaltiota ja komissiota sinnikkyydestä, jota ne ovat osoittaneet neuvotteluissa.
Joskus minusta tuntuu, että puheenjohtajavaltion on erittäin vaikeaa lähestyä parlamentin näkemyksen sisältöä, mikä voi vaikuttaa haitallisesti ilmastopaketin tavoitteisiin. Tiedän kuitenkin erittäin hyvin, että puheenjohtajavaltiolla on vaikea tehtävä, koska sen on saatava aikaan konsensus neuvostossa, ja jotkin jäsenvaltiot pyrkivät varmasti nyt rahoitusalan kriisin verukkeella heikentämään ilmastonmuutosta ja energiaa koskevia toimia. Tämä on valitettavaa.
Jos vitkastelemme tavoitteidemme saavuttamisessa, se tulee meille huomattavasti kalliimmaksi. Nyt on etsittävä ratkaisuja. Kehotan puheenjohtajavaltiota pitämään kiinni lupaavista toimista, jotka hyväksyttiin keväällä 2007 ja 2008 pidetyissä Eurooppa-neuvoston kokouksissa. Meidän on äärimmäisen tärkeää pitää kiinni tavoitteistamme, kun otetaan huomioon tällä viikolla Poznańissa alkanut ilmastonmuutoskonferenssi, johon myös EU:n valtuuskunta osallistuu.
Balissa lupasimme muulle maailmalle, että laadimme kauaskantoisen ilmastopaketin, emmekä saa tuottaa niille pettymystä. Muuten Euroopan unioni menettää muun maailman luottamuksen, mikä puolestaan vaikeuttaa edistymistä uutta ilmastosopimusta koskevissa neuvotteluissa. Maapallon hoitaminen on annettu ihmisten tehtäväksi. Velvollisuutenamme on mahdollisuuksien mukaan poistaa luonnolle aiheuttamamme vahingot.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, tämä on epäilemättä suurin koskaan näkemäni kriisi, mutta uhkana ei ole ilmaston lämpeneminen vaan sitä koskevat poliittiset toimemme. Pitää tietenkin paikkansa, että maapallon keskilämpötila on ajoittain hieman noussut viimeisten 150 vuoden aikana, mutta tämä muutos noudattaa yli tuhannen vuoden aikana vakiintuneita pitkän aikavälin luonnollisia ilmastosyklejä. Meillä on ollut holoseenin, Rooman vallan ja keskiajan lämpökaudet. Näytämme nyt olevan menossa kohti 2000-luvun uutta lämpökautta.
Merenpinta ei tosiasiassa nouse nyt yhtään nopeammin kuin edellisinä vuosisatoina. Maailman kokonaisjäämassa pysyy yleisesti ottaen vakiona. Äärimmäiset sääilmiöt eivät ole nykyään yleisempiä kuin sata vuotta sitten, ja jääkarhujen määrä on itse asiassa lisääntynyt huomattavasti viime vuosikymmeninä. Se ei todellakaan ole uhanalainen laji.
On totta, että hiilidioksidi on kasvihuonekaasu, vaikkakin huomattavasti merkityksettömämpi kuin vesihöyry, mutta hiilidioksidin ilmastoa muuttava vaikutus ei ole lineaarinen. Siihen pätee vähenevän tuoton laki. Kun hiilidioksidin osuus ilmakehässä on nykyään noin 380 miljoonasosaa, sen lisääntymisellä ei ole enää merkittävää vaikutusta.
Toimillamme sen sijaan on tuhoisa taloudellinen vaikutus. Vahinko on valtava. Etenkin tuulienergian alalla asetetut uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteemme, jotka ovat mahdottomia saavuttaa, uhkaavat tosiasiassa katkaista sähkötoimitukset.
Toimet epäonnistuvat, kuten Kioton sopimuskin. Vaikka länsimaat vähentäisivät päästöjä, Kiinan ja Intian kaltaiset nousevan talouden maat eivät varmasti tee samoin. Hiilidioksidipäästöt lisääntyvät vielä ainakin puolen vuosisadan ajan. Vuosi 1998 oli kuumin miesmuistiin, ja maapallon lämpötila on laskenut viimeisten kymmenen vuoden aikana. Toimet, joista tänään keskustelemme, ovat kaikkien aikojen suurin kollektiivinen pako todellisuudesta.
Puhemies
(FR) Hyvät kollegat, esitän lyhyen menettelyä koskevan huomautuksen. Kuten tiedätte, parlamentti päätti aloittaa tämän keskustelun vasta neuvoston puheenjohtajan saavuttua. Olemme siksi huomattavasti myöhässä aikataulustamme, mutta haluamme olla kohteliaita vieraillemme ja pitää lupauksemme.
Kuten tiedätte, Dalai Laman on tarkoitus saapua parlamenttiin klo 11.30. Juhlaistunto tietenkin pidetään klo 11.30.
Tämä tarkoittaa, ettemme missään tapauksessa saa tätä keskustelua päätökseen klo 11.30. Viimeisten puhujien on siksi puhuttava juhlaistunnon jälkeen, minkä vuoksi myös äänestykset siirtyvät. Kaikki nämä tiedot näkyvät tietenkin näyttöruuduissanne.
Pyydän puhujia noudattamaan nyt tiukasti puheaikojaan.
Werner Langen
(DE) Arvoisa puhemies, jotkut meistä näyttävät vielä väsyneiltä, koska he neuvottelivat viime yönä kahteen saakka. Haluamme maailmanlaajuisen sopimuksen, mutta se tietenkin edellyttää, että siihen osallistuvat kaikki keskeiset toimijat: Kiina, Intia ja ennen kaikkea Yhdysvallat. Muuten ilmastonmuutosta ei voida torjua, vaikka Eurooppa pyrkisi tekemään kaikkensa. Olemme kieltämättä jäljessä vuodeksi 2020 asetetuista tavoitteista, mutta olemme vastuussa paitsi ilmastosta myös työpaikkojen säilymisestä ja taloutemme kilpailukyvystä. Tämä on dilemmamme, ja voin vain todeta, etteivät komission ehdotukset olleet riittävän hyviä, jotta olisimme voineet hyväksyä ne.
Keskustelemme ja neuvottelemme nyt näin intensiivisesti, koska näitä näkökohtia ei otettu riittävästi huomioon komission ehdotuksissa julkisuudessa esitettyjen lausuntojen vastaisesti. Jäsen Schulz on siksi mielestäni oikeassa siinä, että meidän on käytettävä osallistumisoikeuksiamme ja ettemme voi antaa vapaata valtakirjaa. Voimme kuitenkin hyväksyä väliaikaiset tulokset, jotka on saavutettu esimerkiksi autoalalla. Olemme tehneet autoja koskevan vastuullisen kompromissin, joka ei sovi teollisuudelle mutta jolla varmistetaan riittävät siirtymäajat, vaikka jotkin vihreiden ryhmän jäsenet vastustavat sitä tai eri eturyhmät pyrkivät yhdessä vesittämään tämän toteutuskelpoisen kompromissin.
Uusiutuvissa energialähteissä on kyse siitä, että avaamme kaikki mahdollisuudet ja ettemme myöskään sulje teknisiä innovaatioita pois heti alussa. Suurimmassa kiistakapulassa eli päästökaupassa on lisäksi vältettävä työpaikkojen muualle siirtymistä. Sääntelyjärjestelmän on oltava yksinkertainen sekä kohtuuhintainen kuluttajille ja teollisuudelle, ja sen on estettävä kilpailun vääristyminen jäsenvaltioiden välillä. Tämä on tavoitteenamme. Jos se saavutetaan, voimme hyväksyä paketin.
Linda McAvan
(EN) Arvoisa puhemies, haluan aluksi kiittää puheenjohtajavaltio Ranskaa, koska se on sitoutunut tekemään sopimuksen, ja niin olemme mekin. Kuten on jo todettu, tämä sopimus ei voi olla millainen tahansa.
Olen päästökauppajärjestelmää käsittelevä PSE-ryhmän varjoesittelijä, ja meillä on joitakin vaatimuksia. Haluamme varmistaa, että valtaosa toimista toteutetaan Euroopassa eikä hyvittämällä. Hyvittämiseen on sovellettava tiukkaa laatuvalvontaa. Mikä tahansa hanke ei kelpaa. Vaadimme yksilöityä rahoitusta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. Emme voi antaa kansainvälisissä neuvotteluissa epämääräisiä lupauksia kehitysmaille myönnettävästä rahoituksesta. Haluan neuvoston edistyvän nyt rahoituksen kohdentamisessa. Tässä asiassa on toimittava. Emme voi mennä tyhjin käsin kokoussaliin. Meillä on oltava selkeät hiilivuotoa koskevat kriteerit, jotta yrityksemme saavat varmuuden ja jotta voimme varmistaa, etteivät ne ole epäedullisessa asemassa.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Borloo, puhuitte joihinkin vaikeuksissa oleviin valtioihin sovellettavista erityisjärjestelyistä. Tällaiset järjestelyt ovat mielestäni hyväksyttäviä, jos niiden kestoa on rajoitettu ja jos ne eivät heikennä hankkeen yleistä rakennetta. Ryhmämme tukee erityisjärjestelyjä edellä mainituin ehdoin.
Monet ovat puhuneet tänä aamuna johtajuudesta ja Euroopan johtoasemasta. Eilen jotkut meistä tapasivat keskeisiä kiinalaisia ja yhdysvaltalaisia toimijoita, jotka osallistuvat Poznańin ja Kööpenhaminan kokouksiin. He suhtautuvat rehellisesti sanoen melko epäilevästi Euroopan johtoasemaan ilmastonmuutoksen alalla ja tekivät hyvin selväksi, että heillä on omat suunnitelmansa, jos emme ota ohjaksia käsiimme. Euroopan on siis tehtävä valinta: otamme johtoaseman tai tassimme toisten pillin mukaan.
Mainitsitte talouskriisin. Oli virhe säännellä rahoituslaitoksia, jotka ovat aiheuttaneet tämän kriisin. Se oli virhe sekä poliitikoilta että pankeilta. Älkäämme tehkö samaa virhettä ilmastonmuutoksen yhteydessä. Muuten tavalliset ihmiset joutuvat maksamaan virheestämme, kuten he maksavat nyt pankkikriisin yhteydessä tehdystä virheestä.
Chris Davies
(EN) Arvoisa puhemies, se, että 27 jäsenvaltiota saadaan hyväksymään kauniita sanoja, on eri asia kuin niiden tuen varmistaminen käytännön toimille. Se on jo huomattavasti vaikeampaa. Juuri tekemämme autojen hiilidioksidipäästöjä koskeva sopimus mielestäni osoittaa tämän. Se ei todellakaan ole kaikkein kunnianhimoisin toimenpide, jonka olisimme voineet kuvitella. Jos emme onnistu edistymään merkittävästi millään alalla, voimme ainakin tarkastella tekniikoita, joissa on mielestäni kehittämisen varaa. Tiedätte varmaan, että puhun erityisesti hiilidioksidin talteenotosta ja varastoinnista.
Neuvoston on mielestäni todellakin ymmärrettävä, miten merkittävästi tällä tekniikalla voidaan vähentää ilmakehään joutuvia hiilidioksidipäästöjä. Jotta voimme varmistaa kansainvälisen sopimuksen ja jotta voimme pysäyttää Kiinan - joka saa 80 prosenttia sähköstään hiilestä - meidän on käsiteltävä suuriin voimaloihin, suuriin fossiilisia polttoaineita käyttäviin voimaloihin ja hiilidioksidia tuottaviin voimaloihin liittyvää ongelmaa.
Ensimmäiseksi on testattava ja kehitettävä tekniikkaa. Meidän on saatava demonstraatiohankkeet käyntiin. Minusta on siksi erittäin ilahduttavaa, että puheenjohtajavaltio ja komissio tukevat nyt periaatetta, jonka mukaan tarvittavaa rahoitustukea olisi tarjottava päästökauppajärjestelmään kuuluvien päästöoikeuksien avulla. Tässä on kuitenkin selvästi arvostelun aihetta. Neuvoston ehdotukset eivät ole riittäviä. Niillä ei täytetä hallitusten päämiesten viime vuonna antamaa lupausta, jonka mukaan vuoteen 2015 mennessä on meneillään 12 demonstraatiohanketta.
Tällä tekniikalla voi olla valtava vaikutus. Kahden tulevan viikon aikana meillä on tilaisuus neuvotella sopimus, jolla tämä tekniikka otetaan tosiasiallisesti käyttöön.
Rebecca Harms
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, nyt herää taas tämä aivan perusluonteinen kysymys: voidaanko ympäristönsuojelu, ilmastonsuojelu ja talous- ja teollisuuspolitiikka sovittaa yhteen? Minusta tuntuu, että olemme todellakin taantuneet tässä keskustelussa, ja saan jatkuvasti kuulla, että teollisuus ja talous on otettava huomioon vaikeina aikoina ja ettei niille voida esittää vaatimuksia, koska muuten ei edistytä.
Hyvä jäsen Langen, kuka on mielestänne vastuussa siitä, ettei nimenomaan autoteollisuudessa suju ylipäätään mikään? Tämä pätee koko maailmaan. Kaikkialla on myyntikriisi. Tämä johtuu nähdäkseni huonosta hallinnoinnista ja vääristä teollisuuspoliittisista toimintalinjoista, mutta ei missään tapauksessa ainakaan siitä, että autoteollisuudessa olisi harjoitettu tulevaisuuteen suuntautuvaa ympäristöpolitiikkaa.
(Suosionosoituksia)
Missä ovat tehokkaat autot, joita eurooppalaiset halusivat tuottaa valtavia määriä tulevaisuuden markkinoille? Nyt olen lukenut, että autoteollisuus tarvitsee Euroopalta tutkimusvaroja tekniikan kehittämiseen. Yrityksillä kuitenkin on käytössään tekniikka, jolla voidaan valmistaa ympäristöystävällisempiä autoja. Meidän on tarjottava puitteet, jotta tällaisia autoja voidaan vihdoin myös myydä. Mutta mitä teemme? Lykkäämme taas sääntelyä, jonka totesimme järkeväksi jo vuonna 1995. Tuolloin todettiin, että tavoitteena on 120 grammaa vuonna 2012! Nyt olemme sallimassa sen, että Euroopan uuden autokannan päästöt ovat vuonna 2012 keskimäärin suuremmat kuin nykyään, mikä on aivan uskomatonta.
(Vastalauseita)
Hyvä jäsen Langen, ette päätä yksin siitä, kuka valehtelee, vaan näemme sen myöhemmin.
(Suosionosoituksia)
Euroopan parlamentin on mielestäni päätettävä, voimmeko todella muuttaa taloudenhoitotapaamme, joka perustuu liikakulutukseen - siihen, että haluamme liian paljon ja aina vain suurempaa. Rahoituskriisi, ilmastokriisi ja maailman köyhyys johtuvat pohjimmiltaan liikakulutuksestamme ja teollisuusmaiden liiasta ahneudesta. Hyvä jäsen Langen, jos tähän ei saada muutosta, tulevaisuus näyttää synkältä. Tällä vuosisadalla kukaan ei muista Euroopan ilmastopolitiikan tai kriisipolitiikan vaihetta.
Bogdan Pęk
(PL) Arvoisa puhemies, on kaikkien aikojen utopistisin ajatus, että Euroopan unioni pyrkii hyväksymään tämän kehittämisstrategian, jossa oletetaan, että ihmisen toiminnasta johtuvien hiilidioksidipäästöjen oleellinen vähentyminen vaikuttaa merkittävästi sykliseen ilmastonmuutokseen, ja että se vielä yrittää saada koko maailman noudattamaan tällaista toimintasuunnitelmaa.
Mainitsen useita lukuja, jotka osoittavat selvästi tämän oletuksen järjettömyyden. Kansainvälinen energiavirasto esimerkiksi väittää, että hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 50 prosenttia on maksanut maailmalle noin 45 miljardia Yhdysvaltain dollaria vuoteen 2050 mennessä ja että tällä rahamäärällä lämpötila alenee 0,02 astetta. Se on pienempi määrä kuin tilastollinen virhe, eikä sillä voi olla vaikutusta syklisen ilmastonmuutoksen etenemiseen. Sivilisaation kehitys heikkenee samalla nopeasti.
Roberto Musacchio
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli ilmoitti muutama päivä sitten tällä kertaa lyhyessä raportissaan, että hiilidioksidipäästöt ovat taas alkaneet lisääntyä ennustettua nopeammin. Meidänkin on siksi nopeutettava päätöksiämme ja varmistettava, että ne ovat riittäviä. Kuten jotkut kollegat totesivat, parlamentti on työskennellyt älykkäästi, asiantuntevasti, sanoisin jopa intohimoisesti sekä hyväksynyt jo tärkeitä asiakirjoja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnassa.
Odotamme komission ja neuvoston arvostavan työtämme, enkä lainkaan epäile, ettei komissio tee niin, koska kunnioitan komission jäsenen Dimasin työtä. Sovellamme yhteispäätösmenettelyä, joten meidän on noudatettava määräaikoja ja päästävä sopimukseen ennen seuraavaa Strasbourgin istuntoa. Emme saa tinkiä sitoumuksistamme, vaan meidän on pidettävä kiinni parlamentin keskeisistä vaatimuksista, joita ovat tehokkaat vähennykset, automaattinen siirtyminen 20:stä 30 prosenttiin, sopeuttamisrahaston perustaminen ja teknologian siirto kolmansiin maihin. Euroopan unionin on oltava ratkaisevassa asemassa Poznańin kokouksessa, ja sen on muun muassa muistettava, että on EU:n oman edun mukaista varmistaa Kioton sopimuksen jälkeinen sopimus Kiinan ja Yhdysvaltojen kanssa.
Italialaisena olen erittäin harmissani siitä, että kotimaani hallitus ja Confindustria ovat omaksuneet niin taantumuksellisen ja etenkin kotimaani kannalta vahingollisen kannan. On naurettavaa todeta, ettei ilmastoa koskevia toimia voida toteuttaa talouskriisin vuoksi. Ilmastonmuutoksen torjunnan on nimenomaan oltava lähtökohtanamme teollisuuden vihreässä muutoksessa ja tämän valtavan kriisin aikana toteuttamiemme toimien ytimessä. Ympäristö ei ole ongelma taloudelle vaan sen ratkaisun avain. Ympäristö tarjoaa myös erilaisen sosiaalisen lähestymistavan kriisiin, joka nimenomaan johtuu ympäristöön ja työllisyyteen kielteisesti vaikuttavasta huonovointisesta taloudesta.
Hanne Dahl
(DA) Arvoisa puhemies, seuraan erittäin ilahtuneena talouskriisistä johtuvaa uutta kiinnostusta vihreään kasvuun. Kuten kaikki uudet poliittiset ilmiöt, myös uusi vihreä aalto tarvitsee hieman tervettä skeptisyyttä. Saatatte hyvinkin ajatella, että pyrkimyksenä on pikemminkin luoda tekosyy vanhentuneen raskaan teollisuuden tukemiselle kuin harjoittaa todellista ilmastonmuutospolitiikkaa. Jos oltaisiin hieman röyhkeitä, voitaisiin itse asiassa todeta, että tämä on tavallaan yritys palata vanhanaikaiseen protektionistiseen teollisuuspolitiikkaan, jossa EU:n suuret jäsenvaltiot, joiden taloudet ovat riippuvaisia autoteollisuudesta, saavat myöntää valtiontukea. En ole kuitenkaan niin röyhkeä! Kannatan siksi uutta vihreää linjaa ja totean, että meidän on todellakin panostettava tulevaisuuteen. Eurooppalaisten autonvalmistajien on alettava tuottaa sähköautoja, joissa voidaan käyttää uusiutuvaa energiaa. Viidennes kaikista Euroopan hiilidioksidipäästöistä on peräisin liikenteestä. Jos keskitämme toimemme tälle alalle, voimme todella tehdä jotain hiilidioksidipäästöille sekä vähentää melua ja hiukkaspäästöjä.
Philip Claeys
(NL) Arvoisa puhemies, kannatan valtaosaa tavoitteista, erityisesti ilmastonmuutosta koskevaa suunnitelmaa eli hiilidioksidipäästöjen ja Euroopan unionin ulkopuolelta tuotavasta energiasta riippuvuuden vähentämistä, mutta olen ehdottomasti sitä mieltä, että esitettyjen konkreettisten tavoitteiden on oltava realistisempia. Uusiutuvien energialähteiden osuus määritetään lähinnä jäsenvaltioiden bruttokansantuotteen eikä uusiutuvan energian tuotantomahdollisuuksien perusteella.
Flanderi, tuleva Euroopan unionin jäsenvaltio, on epäedullisessa asemassa tässä laskelmassa. Alueella on esimerkiksi erittäin vähän rannikkoa, olemattomat varastointimahdollisuudet, niukasti aurinkoa ja vähän avointa tilaa, joten on täydellinen mysteeri, miten uusiutuvien energialähteiden osuus voidaan nostaa tuskin 2 prosentista 13 prosenttiin vuoteen 2020 mennessä. Ilmastosuunnitelman konkreettinen toteutustapa on siis erittäin kova pähkinä flaamilaiselle teollisuudelle ja flaamilaisille kuluttajille, jotka joutuvat maksamaan aiempaa enemmän esimerkiksi sähköstä.
Avril Doyle
(EN) Arvoisa puhemies, olen samaa mieltä siitä, että poliitikot pelkäävät kaikkialla pitkän aikavälin päätöksiä lyhyen aikavälin vaikutusten vuoksi. Kuten David Puttnam totesi taannoin Dublinissa, poliittinen järjestelmä on luonteeltaan konservatiivinen ja pelkää äkillistä muutosta, joka tapahtuu paikallisella, alueellisella tai kansallisella tasolla, ja lisäisin tähän vielä EU:n tason.
Meillä ei ole vaihtoehtoja ilmastoa koskevassa lainsäädännössä. Me poliittiset päättäjät olemme yhteisöillemme, kaikille yhteisöille, myös tuleville yhteisöille sen velkaa, että ryhdistäydymme ja otamme asiasta vastuun.
Tieteelliset tosiasiat ovat selviä. Tiedämme, mitä on tehtävä. Komissio esitti vuosi sitten ilmasto- ja energiapaketin, ja työtä on tehty paljon. Puheenjohtajavaltio Ranska on asettanut sen painopisteeksi, ja olemme yhdessä työskennelleet ahkerasti, jotta saisimme vuoden loppuun mennessä aikaan hyvän sopimuksen. Siitä, mikä oli aiemmin mahdollista, on tulossa nyt todennäköistä.
Olemme osallistuneet viime vuosina moneen turhauttavaan sopimuspuolten konferenssiin. Olen aina ollut sitä mieltä, että Euroopan on edistettävä tätä prosessia, kuten se teki Balissa, ja toimittava ajoissa Kööpenhaminassa pidettävää COP 15 -konferenssia ajatellen.
Varoitan kuitenkin, ettemme allekirjoita mitä tahansa sopimusta. Olen tehnyt tämän puheenjohtajavaltio Ranskalle erittäin selväksi, eikä Euroopan parlamentille voida missään tapauksessa vain esittää tapahtuneita tosiasioita. Parlamentti ei myöskään anna valtioiden ja hallitusten päämiesten päättää yksin. Tässä asiassa ei saa tehdä virhettä. Kaikki lopulliset päätökset tehdään kolmikantaneuvotteluissa puheenjohtajavaltio Ranskan ja Euroopan parlamentin välillä.
Haluan kuitenkin vielä todeta yhden asian, ja pyydän ministeri Borloota toteuttamaan tämän ja tekemään sen presidentti Sarkozylle erittäin selväksi. Huomattava prosenttiosuus huutokauppatuloista on osoitettava kehitysmaissa toteutettaviin lievennys- ja sopeutumistoimiin, koska lainsäädäntö ei johda maailmanlaajuiseen sopimukseen ilman riittävää rahoitusta. Tässä asiassa ei saa tehdä virhettä.
Keskustellessamme vuoden 2012 jälkeisestä paketista tässä vakavassa maailmanlaajuisessa talouden taantumassa ja rahoituskriisissä tarvitsemme kaiken mahdollisen käytettävissä olevan tehokkaan hallinnon, yrittäjähengen ja tieteellisen innovoinnin. Investointi, työpaikat, palkat, kulutus ja maapallon pelastaminen merkitsevät kaikki samaa, ja ratkaisevaa on kykymme siirtyä runsaasti hiilidioksidia tuottavista fossiilisista polttoaineista kestävämpiin energialähteisiin ja koota kaikki kollegamme eri puolilta maailmaa kanssamme YK:n neuvottelupöydän ääreen.
Robert Goebbels
- (FR) Arvoisa puhemies, on harvinaista, että Euroopan parlamentti käsittelee asioita, joilla on niin kauaskantoinen vaikutus Euroopan ja jopa koko maailman väestöön kuin energia- ja ilmastopaketilla. Sen sijaan, että asiaa käsiteltäisiin avoimesti, tämän elintärkeän paketin tukeminen pyritään kuitenkin varmistamaan kaikin keinoin sivuuttamalla parlamentin tavanomaiset demokraattiset menettelyt.
Asiasta vastaavat valiokunnat ovat tietenkin voineet esittää mielipiteensä, mutta parlamentti ei ole missään vaiheessa voinut ilmaista kantaansa, mikä romuttaa jokaisen jäsenen demokraattisen oikeuden muuttaa komission ehdotuksia. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan välillä päätettiin tehostetusta yhteistyöstä, mutta epävirallisissa kolmikantaneuvotteluissa keskusteltiin vain yhdessä valiokunnassa toimitetun äänestyksen perusteella. Tarvitseeko minun edes korostaa, ettei tämä äänestys välttämättä vastaa parlamentin enemmistön näkemystä?
Valtaosa asiasta vastaavien valiokuntien kannoista on sitä paitsi saatavilla vain englanniksi, minkä vuoksi monet jäsenet eivät täysin ymmärrä ehdotettuja toimia. Tämä demokratian vastainen menettely perusteltiin sillä, että Euroopan unioni haluaa näyttää muulle maailmalle hyvää esimerkkiä Poznańin konferenssissa. Siellä on kuitenkin pantu jo ovet kiinni, ennen kuin valtioiden ja hallitusten päämiehet ovat päässeet sopimukseen. Ministeri Borloo korostaa perustellusti, että valtioiden ja hallitusten päämiesten on päästävä keskenään sopimukseen, mutta EU:n kansalaisten suoraan valitsemien jäsenten on saatava osallistua.
Parlamenttia kehotetaan kuitenkin hyväksymään puheenjohtajavaltion seuraavassa Eurooppa-neuvoston kokouksessa neuvottelemat kompromissit, joten perustamissopimuksissa määrätty yhteispäätösmenettely on pelkkää sanahelinää. Tätä ei voida hyväksyä. Haluan sopimuksen, mutta en mitä tahansa sopimusta. Haluan sopimuksen, jossa noudatetaan demokraattista avoimuutta. Kööpenhaminassa on tehtävä vuonna 2009 kokonaisvaltainen sopimus, mutta EU:n sen yhteydessä toteuttamia toimia ei voida määrittää komiteamenettelyssä, kuten komissio ehdottaa ja kuten erityisesti Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän kollegat haluavat. Arvoisa puhemies, kunnianhimoisesta ilmastopolitiikasta ei voida päättää suljettujen ovien takana kansalaisten tietämättä.
Lena Ek
(SV) Arvoisa puhemies, ilmastoa eli EU:n ilmastopakettia koskevien neuvottelujen määräaika on umpeutumassa, ja puheenjohtajavaltio Ranska vastaa siitä, että olemme ajoissa valmiita. Parlamentin kanta oli selvä jo syyskuussa. Emme hyväksy vesitettyä ehdotusta. Yhteispäätösmenettely koskee kaikkia, myös Puolaa.
Keskustelemme myös energiapaketista. Se on valtavan tärkeä avoimuuden ja toimivien markkinoiden kannalta. Haluan kuitenkin ottaa esiin joitakin sen osia, joissa käsitellään päästöoikeuksien kauppaa. Saastuttajan on ensinnäkin maksettava. Emme voi siksi tinkiä huutokaupasta, ja olisi aivan hullua antaa kaikki pois ilmaiseksi. Toiseksi totean, että jos yritykset joutuvat toimenpiteiden vuoksi lähtemään Euroopasta ja aiheuttavat hiilidioksidivuotoa, se on tietenkin korvattava. Maailmanlaajuinen sopimus kuitenkin pienentää tätä riskiä. Emme saa siksi hätäillä ja nimetä uhreja ennen Kööpenhaminan ilmastokonferenssia. Huomautan, että on olemassa teollisuudelle erittäin tärkeitä sääntöjä, jotka koskevat pienyrityksiä ja sähkön ja lämmön yhteistuotantoa.
Ilmastotoimista saatavat varat on myös investoitava ilmastotoimiin. Tulot on siksi varattava tiettyyn tarkoitukseen. Köyhät valtiot ovat huolissaan. Ne tarvitsevat varoja lievennystoimiin ja tukiin. Meitä on 27 ja niitä 77.
Lopuksi haluan muistuttaa ranskalaisille jäsenillemme, mitä kenraali de Gaulle kerran totesi. Hän sanoi, että politiikassa ei ole merkitystä aikomuksella vaan tuloksella. Meillä on nyt 24 tuntia parlamentissa ja päästöoikeuksien kauppaa koskeva kolmikantakokous.
Satu Hassi
(EN) Arvoisa puhemies, puhun ensimmäistä kertaa englanniksi täysistunnossa, koska toivon puheenjohtajavaltio Ranskan kuuntelevan minua. Neuvoston ehdottama vastuunjakomalli valitettavasti tarkoittaisi, että Euroopan unioni vähentäisi päästöjä lähinnä EU:n ulkopuolella CDM/JI-koeohjelman kautta. Jopa 70 prosenttia päästöjen vähennyksistä siirtyisi muualle, lähinnä kehitysmaihin. Tämä heikentäisi vakavasti ilmastopolitiikkamme uskottavuutta. Ehdoton punainen viiva parlamentille on, että hyvittämiselle asetetaan 50 prosentin raja. Näin varmistettaisiin, että valtaosa päästövähennyksistämme tapahtuu EU:n sisällä.
Tämä 50 prosentin raja on ollut EU:n ilmastopolitiikan kulmakivi aina - koko Kioton sopimuksen pitkän neuvotteluprosessin ajan. Neuvoston ehdottamat suuret puhtaan kehityksen mekanismin (CDM) kiintiöt tarkoittaisivat U-käännöstä EU:n ilmastopolitiikassa. Ne, jotka haluavat vähätellä ja mustamaalata EU:n ilmastopolitiikkaa, saisivat tästä liian helpon perustelun väitteilleen.
IPCC toteaa, että teollisuusvaltioiden on vähennettävä omia päästöjään 25-40 prosenttia ja kehitysmaiden 15-30 prosenttia tavanomaisesta tasosta. Päästöjen vähennyksiä ei voida ottaa huomioon kahteen kertaan. Jos haluamme hyvittää valtaosan päästövähennyksistämme, vaadimme tosiasiassa kehitysmailta enemmän kuin itseltämme. On erittäin vaikeaa ymmärtää, miten tämä edistäisi kansainvälisiä neuvotteluja. Toivon todella, että puheenjohtajavaltio Ranska ymmärtää tämän kansainvälisen ilmastopolitiikan perusasian.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Arvoisa puhemies, olemme nyt sanoneet käytännössä kaiken energiasta ja ilmastonmuutoksesta. Tiedämme, että ilmasto muuttuu, mutta tiedämme myös sen, että maapallon lämpötila on noussut aiemmin huomattavasti enemmän. Tiedämme, että luonnonympäristössä hiilidioksidipäästöt ovat yleisiä ilman ihmisen vaikutusta. Ihminen aiheuttaa ainoastaan noin 4 prosenttia hiilidioksidipäästöistä. Valtameret ovat hiilidioksidin ensisijaisia lähteitä. Niissä on 50 kertaa enemmän hiilidioksidia kuin ilmakehässä.
Kaikki valtiot eivät tuota yhtä paljon hiilidioksidia. Kiinan ja Intian kaltaisten kehitysmaiden päästöt ovat suuret. Elleivät ne vähennä päästöjään, Eurooppa ei pysty ratkaisemaan tätä ongelmaa yksin. Ongelmaa ei ratkaista myöskään pakottamalla rajoittamaan hiilidioksidipäästöjä valtioissa, joissa niitä on paljon. Esimerkiksi Puolan talous on vielä pitkään riippuvainen hiilestä saatavasta energiasta ja biopolttoaineista. Nämä energialähteet pysyvät tällaisten talouksien moottoreina.
Nämä taloudet tuhoutuvat, jos hiilidioksidipäästöjä on ehdotetuin edellytyksin vähennettävä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Jos hiilidioksidipäästöjä vähennetään suunnitelman mukaisesti 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä, energiatalous luhistuu Puolassa sekä monissa muissa valtioissa, ja tuloksena olisi väistämättä täydellinen taloudellinen katastrofi.
Meidän on siksi tarkasteltava tätä ongelmaa syvällisemmin ja toteutettava suojelutoimia. Ongelman ratkaisua ei selvästikään edistetä Venäjän ja Saksan välisillä kahdenvälisillä neuvotteluilla, joihin muut jäsenvaltiot eivät osallistu. Meidän on keskusteltava tästä asiasta yhdessä ja löydettävä siihen yhteinen ratkaisu. Toivon, että Poznańin kokouksessa ja myöhemmässä Kööpenhaminan kokouksessa saadaan aikaan sopimus ja ratkaisu, jotka hyödyttävät kaikkia.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Arvoisa puhemies, Poznańissa ja vuoden kuluttua Kööpenhaminassa käytävien neuvottelujen on onnistuttava. Ei ole enää aikaa toiveajattelulle ja viivästyksille. Vasta toissapäivänä Euroopan parlamentti äänesti suurella enemmistöllä, lähes yksimielisesti, Florenzin mietinnön puolesta. Siinä vaaditaan kunnianhimoisia tavoitteita, riittäviä määrärahoja ja välittömiä toimia, mutta neuvoston ja komission kiero liitto yrittää vesittää nämä pyrkimykset.
Ei ole hyväksyttävää, että neuvosto heikentää parlamentin asemaa vain miellyttääkseen pääministeri Berlusconia ja muutamaa muuta uutta Euroopan unionin jäsentä. Euroopan unionin kansalaisten ja historiallisten etujen on oltava etusijalla. Euroopan unionin on jatkettava näitä toimia ja varottavasta heikentämästä Euroopan parlamentin osallistumismahdollisuuksia.
Urszula Krupa
(PL) Arvoisa puhemies, se, että energia- ja ilmastopakettiin sisältyvät äärimmäiset ratkaisut määrätään Euroopan unionin jäsenvaltioille, jotka aiheuttavat ainoastaan 15 prosenttia maailman hiilidioksidipäästöistä, vaikuttaa tuhoisasti paitsi Puolaan myös muuhun Eurooppaan ja koko maailmaan.
EU:n vanhat jäsenvaltiot ovat vähentäneet hiilidioksidipäästöjään noin 3 prosenttia, mutta Puolassa päästöt ovat vähentyneet noin 30 prosenttia teollisuuden muutoksen ja uudistusprosessin vuoksi. Tästä huolimatta Euroopan unioni vaatii lisää vähennyksiä, joilla on tarkoitus osoittaa solidaarisuutta ja jakaa taakkaa mutta jotka varmasti romuttavat teollisuutemme ja lisäävät valtavasti kustannuksia.
Vastustamme myös hiljattain laadittua CCS-direktiiviä. Puola ei voi sen vuoksi käyttää geotermistä energiaa eikä saavuttaa uusiutuvien energialähteiden 20 prosentin osuutta koskevaa tavoitetta. Direktiivi voisi pikemminkin aiheuttaa ympäristökatastrofin kuin varmistaa ympäristönsuojelun. Hiilidioksidin vapautuminen maakerroksista voi tappaa eläimiä sekä aiheuttaa tektonisia liikkeitä ja maanjäristyksiä.
Andreas Mölzer
(DE) Arvoisa puhemies, Eurooppa lämpenee keskimäärin muuta maailmaa nopeammin. Kuten tiedätte, yhdessä vuosikymmenessä luonnonkatastrofien vuosittain aiheuttamat vahingot ovat kaksinkertaistuneet lähes 14 miljardiin. Seuraavia askeliamme on siksi harkittava tarkkaan. Nimenomaan tässä on vielä ongelmia.
Tarkastellessamme päästökauppajärjestelmässä myönnettyjä vapautuksia emme saa unohtaa, että energiayhtiöt ovat häikäilemättä veloittaneet kuluttajilta maksuttomat päästöoikeutensa saadakseen lisävoittoja. Tämä ei saa toistua. Emme saa toteuttaa enää myöskään biopolttoainesekoilun kaltaisia harkitsemattomia, hätäisiä toimia. Sähköautojen väitetystä päästöttömyydestä ei ole hyötyä, jos sähkö tulee hiilivoimaloista.
Tässä tilanteessa minusta on kuitenkin aivan naurettavaa ylistää ydinenergian ympäristöystävällisyyttä. Jos siihen vuosittain tuhlatut miljardit käytettäisiin uusiutuviin energialähteisiin, meillä ei kenties olisi enää lainkaan energiaongelmia, ja hiilidioksidipäästöt olisivat varmasti vähentyneet huomattavasti.
Tässä yhteydessä on lisäksi muistettava, että meidän on pitkällä aikavälillä edistettävä julkisen liikenteen tukemista ja tavaraliikenteen siirtymistä rautateille.
Péter Olajos
(HU) Arvoisa puhemies, olemme kaikki sitoutuneet pysäyttämään ilmastonmuutoksen ja estämään ihmiskuntaa uhkaavan maailmanlaajuisen ympäristökatastrofin. Tiedämme tietenkin, että tästä aiheutuu valtavasti kustannuksia, jotka me kansalaiset joudumme ennemmin tai myöhemmin maksamaan tavalla tai toisella.
Tiedämme myös, että mitä myöhemmin toimimme, sitä suurempi vahinko on, sitä peruuttamattomampia prosessit ovat ja sitä enemmän joudumme maksamaan. Kysymys kuuluu, onko meillä riittävästi rohkeutta toimia ensimmäisenä ja tehdä tarvittavat uhraukset ja miten jaamme taakan eri sosiaalisten ja taloudellisten toimijoiden kesken.
Käsiteltävänämme oleva lainsäädäntöpaketti osoittaa, että Euroopan unioni on sitoutunut toimimaan, mutta se osoittaa lisäksi, että Euroopan unioni toimii valitettavasti puolueellisesti ja epäjohdonmukaisesti sekä soveltaa kahdenlaisia täytäntöönpanosääntöjä. Se antaa tiettyjen jäsenvaltioiden tuottaa enemmän päästöjä vuonna 2020 kuin Kioton sopimuksessa asetettiin vuotta 2010 koskevaksi tavoitteeksi. Se ei myöskään tarjoa riittävästi kannustimia muille, jotka ovat jo saavuttaneet hyviä tuloksia.
Miksi katsomme läpi sormien sitä, etteivät jotkin jäsenvaltiot välitä tippaakaan lupauksistaan, kun toiset suostuvat tekemään valtavia uhrauksia? Käsittämätöntä on myös se, miksi sementtiteollisuuden pitäisi vähentää päästöjä kaksi kertaa enemmän kuin jäte- tai kuljetusalan. Arvoisa ministeri, rohkea hallitus ei ole sellainen, joka uskaltaa määrätä julmia rangaistuksia yrityksille, vaan sellainen, joka on yhtä tiukka itseään kohtaan. Viisas hallitus ei ole sellainen, joka siirtää kansalaisten rahat ulkomaille puhtaan kehityksen mekanismin (CDM) avulla, vaan sellainen, joka investoi EU:hun sekä vähentää energiariippuvuuttamme kehittämällä uusia, markkinakelpoisia puhtaita tekniikoita.
Nykyinen maailmanlaajuinen talouden taantuma ei ole syy olla toimimatta, vaan se tarjoaa päinvastoin tilaisuuden läpimurtoon. Euroopan historiallinen tehtävä ja tilaisuus edellyttävät myös edelläkävijän roolin omaksumista tässä kolmannessa teollisessa vallankumouksessa. Kiitos tarkkaavaisuudestanne.
Guido Sacconi
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät parlamentin jäsenet, haluan kiittää kollegojani, ensinnäkin ryhmäni puheenjohtajaa Schulzia, joka perustellusti korosti maanantaina tehtyä sopimusta lainsäädännöstä, jossa velvoitetaan vähentämään moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä.
Pysyn autoasiassa ja selitän, miksi tarkoituksellisesti ja yhteisymmärryksessä loistavaa työtä tehneen puheenjohtajavaltio Ranskan kanssa - halusin todeta tämän epävirallisesti - vauhditin tämän sopimuksen varmistumista, painoin toisin sanoen kaasua. Siihen oli kaksi syytä. Minusta oli ensinnäkin tärkeää, että paketissa edistytään ainakin yhdessä asiassa, jotta voidaan osoittaa, että eri vaatimusten yhteensovittaminen on todellakin mahdollista - vaikeaa mutta mahdollista. Nämä vaatimukset ovat yhtäältä ympäristönsuojelu ja ilmastonmuutoksen torjunta sekä toisaalta kilpailukyky, sosiaaliset asiat ja työllisyys. Tiedämme, että autoteollisuus on suuressa kriisissä, ja toimimalla näin tällä hetkellä lähetämme äärimmäisen tärkeän viestin.
Painoin kaasua toisestakin syystä. Tämä asia oli mielestäni hyvä saattaa päätökseen ennen ensi viikolla pidettävää Eurooppa-neuvoston kokousta, jotta kukaan ei suoraan sanottuna voi puuttua siihen. Yksikään valtion tai hallituksen päämies ei voi puuttua tähän lainsäädäntöön. Sanon tämän kollegoilleni, jotka ovat jäsen Daviesin tavoin arvostelleet tätä sopimusta, mutta eivät ole ymmärtäneet, että olisi ollut hyvä saattaa päätökseen myös muut asiat, kuten jäsen Daviesin oma aihe, jossa kaikki on jo valmista sopimusta varten. Arvoisa ministeri Borloo, haluan todeta teille yhden asian, jos saan vielä puhua hetken. Asioista ei aina päästä yksimielisyyteen, joten pysykää lujana, älkääkä salliko enää sellaista, mitä tapahtui eilen uusiutuvien energialähteiden yhteydessä. Yksi valtio, valitettavasti kotimaani, nimittäin hylkäsi ehdotuksen veto-oikeudellaan ja esti näin sopimuksen syntymisen.
Johannes Lebech
(DA) Arvoisa puhemies, on ollut ilo saada osallistua ilmastopakettia koskeviin neuvotteluihin ensin valiokunnassa ja sen jälkeen kolmikantakokouksissa, joihin osallistun vastuunjakoa koskevan direktiivin varjoesittelijänä. Parlamentti on osoittanut pystyvänsä tekemään kompromisseja ja laatimaan suunnitelmia, joilla voidaan parantaa komission ehdotuksia. Tiedämme nimittäin kaikki erittäin hyvin, että meillä on oltava kunnianhimoinen ehdotus Kööpenhaminan kokouksessa, jotta Kioton sopimukselle voidaan saada asianmukainen seuraaja.
Odotamme nyt neuvostoa. Haluan tuoda esiin pari keskeistä ongelmaa. Neuvoston on tärkeää ymmärtää, että jos jäsenvaltiot haluavat joustavuutta, tavoitteiden saavuttaminen on taattava raportoimalla ja määräämällä seuraamuksia, jos tavoitteita ei saavuteta. Tyhjillä lupauksilla ei jarruteta maapallon lämpenemistä. Lisäksi on tehtävä selväksi, ettemme voi ostaa kaikkia päästövähennyksiä EU:n ulkopuolelta. Valtaosa toimistamme on toteutettava Euroopassa. Mitkään muut toimet eivät ole varteenotettavia eivätkä uskottavia, jos todella halutaan saada aikaan kansainvälinen ilmastosopimus, koska ne voidaan tulkita siten, että olemme jo tehneet osuutemme emmekä voi tehdä enää enempää. Meillä on oltava myös motivaatiota uudistaa Euroopan energiatekniikkaa, ja tällä paketilla on varmistettava, että käytämme tulevaisuudessa hiilidioksidia tuottamattomia energiamuotoja. Viime vuonna EU:n valtioiden ja hallitusten päämiehet lupasivat ottaa johtavan aseman ilmastoasioissa. Se on lupaus. Parlamentti on valmis. Neuvoston on nyt osoitettava halukkuutensa saavuttaa tuloksia, jotta voimme yhdessä iloita ilmastopaketista tämän vuoden parhaana joululahjana.
Caroline Lucas
(EN) Arvoisa puhemies, olen turhautunut ja kiukkuinen kaikkien niiden tavoin, jotka perustellusti arvostelevat parlamentin ja neuvoston jäseniä, jotka yrittävät romuttaa lupauksemme kunnianhimoisesta ilmasto- ja energiapaketista.
EU kyseenalaistaa nyt oman 30 prosentin lupauksensa, pyrkii toteuttamaan useimmat vähentämistavoitteensa hyvittämällä, poistaa huutokauppavaatimukset sähköalalta ja melkein kaikilta muiltakin aloilta, asettaa autojen tehokkuutta koskevia vaatimuksia, jotka huonontavat nykyistä tilannetta, eikä lupaa varoja, joilla voitaisiin osoittaa solidaarisuutta kehitysmaita kohtaan, mikä on suorastaan rikollista. Kaikki tämä tarkoittaa, että EU:n ilmastopaketin sisältö kutistuu jatkuvasti, eivätkä eurooppalaiset poliitikot saa anteeksi tällaista poliittisen johtajuuden puutetta.
Haluan kumota tänään useaan kertaan toistetun käsityksen. Meidän ei tarvitse valita talouskriisin ja ilmastokriisin torjumisen välillä. Rahoituskriisi on nähtävä mahdollisuutena muuttaa perusteellisesti taloutemme painopistettä ja suuntaa sekä tehdä siitä todella kestävä talous, joka tosiasiassa hyödyttää ympäristöä ja taloudellista tilannetta. Tämä on ratkaiseva koetinkivi koko EU-hankkeelle, eikä siinä ole varaa epäonnistua.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Arvoisa puhemies, tämänpäiväisessä keskustelussa on kyse energiasta ja ympäristönsuojelusta. Kasvihuonekaasupäästöt todellakin vaikuttavat ilmastonmuutokseen, mutta muiden tekijöiden vaikutus aliarvioidaan.
Haluan korostaa, että tässä asiassa on toimittava maailmanlaajuisesti. Mitä nimittäin tapahtuu, jos Euroopan päästöjä rajoitetaan voimakkaasti, mutta muut valtiot eivät tee samoin? Eurooppalaisista tuotteista tulee yksinkertaisesti kilpailukyvyttömiä, ja markkinoitamme hallitsevat ne, jotka eivät ole ottaneet käyttöön tällaisia rajoituksia.
Meidän on otettava huomioon, että Puolan kaltaisissa valtioissa sähköntuotanto perustuu pitkälti hiilen käyttöön. Olisi asianmukaista tunnustaa, että nämä valtiot ovat edistyneet viime aikoina valtavasti hiilidioksidipäästöjen vähentämisessä.
Energia- ja ilmastopaketin on siksi oltava järkevä, ja siinä on oltava yhteisvastuuhenkeä. Sen on oltava myös innovatiivinen sekä tuettava taloutta ja ympäristöä. Sen on myös taattava varmuus ja suuntauduttava tulevaisuuteen, mikä on erityisen tärkeää tämän talouden suuren taantuman aikana.
Eva-Britt Svensson
(SV) Arvoisa puhemies, maaliskuussa 2007 EU:n hallitusten päämiehet lupasivat, että EU:n kasvihuonekaasupäästöt vähenevät vähintään 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. Tämä lupaus ei sellaisenaan riitä pysäyttämään lämpenemistä kahteen asteeseen, joka on tutkimuksissa asetettu maaginen raja. Se oli kuitenkin lupaus kansalaisillemme ja askel oikeaan suuntaan. Olen siksi erittäin huolissani havaitessani, että ilmastopaketti - väline, jolla tämä tavoite on tarkoitus saavuttaa - heikentyy päivä päivältä.
Puheenjohtajavaltio Ranska ja parlamentin suuret ryhmät tekivät maanantaina epävirallisen sopimuksen siitä, miten vähennämme autojen hiilidioksidipäästöjä. Tulos on erittäin helppo kiteyttää: autoteollisuus jatkaa entiseen tapaansa. Tämä on aivan käsittämätöntä! Komissio ehdotti jo vuonna 1995, että hiilidioksidipäästöt rajoitetaan 120 grammaan. Nyt 13 vuoden kuluttua tätä tavoitetta lykätään jälleen. Tämä johtuu lainsäädännössä olevista aukoista, jotka liittyvät vaatimusten soveltamisalaan kuuluvien autojen määriin ja tehottomiin rahamääräisiin seuraamuksiin.
En jaksa myöskään kuunnella enää puheita siitä, että rahoituskriisin verukkeella kieltäydytään ottamasta vastuuta ilmastoon kohdistuvista vaikutuksista. Autoteollisuudella on ollut yli kymmenen vuotta aikaa siirtyä ekologisempiin tekniikkoihin. Tämä ei johdu rahoituskriisistä vaan nykyisestä liikatuotannosta ja autoteollisuuden kyvyttömyydestä tehdä muutoksia.
Myös päästöoikeuksien kauppaa koskevat neuvottelut ovat jo loppusuoralla. Nekään eivät näytä lupaavilta ilmaston kannalta. Tämä koskee CDM-hankkeita. Meidän on tietenkin tuettava kehitysmaiden ilmastohankkeita, mutta tämä on tehtävä omien päästövähennystemme lisäksi eikä niiden sijasta.
Sylwester Chruszcz
(PL) Arvoisa puhemies, jalojen ympäristönsuojelutavoitteiden varjolla rikkaimmat valtiot ja yritykset ovat viemässä väkisin läpi ilmastopaketin, joka vaikuttaa haitallisesti vähäosaisempiin Euroopan unionin valtioihin. Maailmanlaajuisessa kriisissä hyökätään Puolan kaltaisten valtioiden kaivosteollisuuden ja sähköntuotannon kimppuun, mikä estää talouskasvun ja aiheuttaa joukkoirtisanomisia. Minunkin mielestäni hiilidioksidipäästöjä on vähennettävä Euroopassa ja muualla maailmassa, mutta ei hinnalla millä hyvänsä.
Emme voi sulkea hiilivoimaloita tai hiilikaivoksia silmänräpäyksessä. Ei ole liian myöhäistä laatia järkevää kompromissia, jonka kaikki valtiot hyväksyvät. Tällainen kompromissi on kuitenkin mahdollinen vain, jos kansantalouksien erityispiirteet otetaan huomioon. Muuten olemme toisten määräysvallassa ja epäoikeudenmukaisessa tilanteessa, eikä sellaista pidä hyväksyä.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
(DE) Arvoisa puhemies, hiilidioksidin talteenotto ja varastointi ovat vain pieni ratas ilmastopaketin suuressa koneistossa. Myös pienillä rattailla ja pienillä pyörillä on kuitenkin merkityksensä. Tästä syystä on tärkeää, että me ja Euroopan unioni mahdollistamme demonstraatiohankkeiden rakentamisen ja perustamisen, koska niistä voi kehittyä aivan uusi teollisuus, siirtymätekniikka hiilidioksidin varastoinnille vähentämättä muilla aloilla toteutettavia merkittäviä toimia.
Maailmassa on kolme suurta demonstraatiohanketta, joilla on muita tavoitteita, nimittäin öljyn- ja kaasuntuotannon nopeuttaminen. Tarvitsemme kuitenkin eurooppalaisia demonstraatiolaitoksia, koska olemme vastuussa kaivoksista ja tekniikasta, mutta myös kaivosten sulkemisen jälkeisestä sääntelykehyksestä, joka on otettava käyttöön Euroopassa.
Meillä on kuulemma ongelmia rahoituksen kanssa. En usko, että nämä ovat tosiasiallisia ongelmia. Myönnämme - luku on todellakin - 1 800 miljardia euroa yritysten rahoitukseen, pankeille ja liiketoimintaan. Tämä määrä on 1 800 miljardia, mutta meillä ei ole kymmentä tai viittä miljardia, joilla voitaisiin testata uusia tekniikoita, joilla voi olla maailmanlaajuinen merkitys.
Olen juuri palannut Kiinasta. Olemme puhuneet CCS-tekniikasta, ja Kiina tuottaa tulevaisuudessa 60 prosenttia energiastaan hiilestä. Etelä-Afrikka, Amerikka, Yhdysvallat ja Venäjä tarvitsevat näitä tekniikoita, mutta me eurooppalaiset emme saa toteutettua niitä. Meidän ja neuvoston on mielestäni pyrittävä saamaan varat minkä tahansa välineen - päästökauppajärjestelmän tai jonkin muun - kautta, jotta voimme olla uranuurtajia nimenomaan tässä tekniikassa.
Dariusz Rosati
(PL) Arvoisa puhemies, ilmastonmuutokseen liittyvä ongelma on ihmiskunnan suurimpia haasteita. Euroopan unioni on kehittänyt kunnianhimoisen ohjelman, jonka tavoitteena on vähentää hiilidioksidipäästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, parantaa energiatehokkuutta ja lisätä uusiutuvista energialähteistä saatavan energian osuutta.
Nämä suunnitelmat osoittavat, että Euroopan unioni haluaa johtaa muuta maailmaa ilmastonmuutoksen torjunnassa, mutta Euroopan unioni ei ole erillinen saareke eikä voi toimia yksin. Ellemme saa kumppaneitamme eri puolella maailmaa tekemään yhtä kunnianhimoisia muutoksia, emme voi käsitellä ongelmaa, vaikka tekisimme kaikkemme.
Ehdotettujen suunnitelmien on oltava mahdollisimman tehokkaita, jotta voidaan minimoida taloudelle joka tapauksessa aiheutuvat suuret kustannukset ja vähentää näin taakkaa yksilötasolla. Arvioitaessa komission ehdotusta tässä yhteydessä haluan huomauttaa kahdesta vaarasta.
Ensinnäkin se, että energiantuotantolaitosten on ostettava hiilidioksidipäästöoikeuksia huutokaupassa, nostaa energian hintaa huomattavasti etenkin valtioissa, joissa hiilellä on suuri merkitys sähkön tuotannossa. Tämä vaikeuttaa kotitalouksien rahatilannetta ja heikentää yritysten kilpailukykyä tällaisissa valtioissa. Ongelma voidaan ratkaista osittain vertailun avulla. Tämä menetelmä palkitsee kunkin polttoaineluokan tehokkaimmat ratkaisut, minkä vuoksi hiilidioksidipäästöjä voidaan vähentää huomattavasti pienemmin kustannuksin.
Toiseksi nyt ehdotetussa päästöoikeuksien jakojärjestelmässä suositaan voimakkaasti mahdollisesti hiilivuotoa aiheuttavaa teollisuutta lämmön- ja sähköntuottajien kustannuksella. Siinä todellakin asetetaan rikkaammat valtiot etuoikeutettuun asemaan, mikä ei tunnu oikeudenmukaiselta ratkaisulta.
Jakojärjestelmässä on varmistettava, etteivät vähäosaisemmat valtiot menetä peliä muihin nähden. Oikeudenmukaisin järjestelmä näyttäisi olevan sellainen, jossa huutokauppatulot jaetaan bruttokansantuotteen perusteella.
Kehotan komissiota ja neuvostoa tekemään järkevän kompromissin, jotta näihin tavoitteisiin pyrittäessä ei heikennetä talouksiemme kilpailukykyä ja elintasoa.
Fiona Hall
(EN) Arvoisa puhemies, esittelijän määrätietoisuuden ansiosta olemme edistyneet valtavasti uusiutuvaa energiaa koskevissa neuvotteluissa. Oli ikävää, ettei viime yönä päästy täydelliseen yhteisymmärrykseen, mutta kyseessä oleva lauseke ei merkitse vain päästövähennystavoitteen - 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä - säilyttämistä muuttumattomana: Euroopan parlamentin jäsenet ovat työskennelleet pitkään ja ahkerasti taatakseen niiden joustomekanismien oikeusvarmuuden, joita jäsenvaltioilla on käytössään uusiutuvia energialähteitä koskevien tavoitteidensa saavuttamiseksi. Joustomekanismien uudelleentarkastelu vuonna 2014 uhkaa tehdä tyhjäksi kaiken tuon hyvän työn. Se uhkaa tehdä tyhjäksi uusiutuvien energialähteiden laajamittaisen kehittämisen ja ympäristön parantamiseen liittyvät työpaikat, jotka antavat toiveita elpymisestä sellaisille Euroopan alueille kuin oma alueeni, Koillis-Englanti. Siksi emme voi taipua sanamuotoon, josta vain yksi jäsenvaltio haluaa pitää kiinni.
Uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin osalta on kuitenkin saavutettu paljon myönteistä kehitystä. Olemme laatineet biopolttoaineita koskevan merkittävän asiakirjan, ja ratkaisevaa on, että epäsuorat maankäytön muutokset otetaan nyt huomioon parlamentin vaatimuksesta. Olen myös tyytyväinen siihen, että jäsenvaltioiden edellytetään edistävän tarmokkaasti energiatehokkuutta, jotta ne saavuttavat helpommin uusiutuvia energialähteitä koskevat tavoitteensa.
Tässä vaiheessa emme saa hätäillä uusiutuvia energialähteitä koskevan direktiivin kanssa - kuten emme myöskään koko ilmastopaketin kanssa. Tämän säännöstön on oltava EU:n kannalta toimiva, mutta sen on myös tarjottava varteenotettava vaihtoehto maailmanlaajuisissa neuvotteluissa.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Arvoisa puhemies, Eurooppa on aikaisemmin ollut edelläkävijä, ja se haluaa jatkaa toimimista sillanpääasemassa Kööpenhaminassa.
Tietenkin maailma seuraa ja tarkkailee meitä tänään, mutta sen katse on kohdistunut myös Barack Obaman hallintoon. Onkin oikeutettua kysyä, tekeekö hän työnsä paremmin, sillä tällä alalla on vielä parantamisen varaa. Meillä on parantamisen varaa, kun on kyse saastuttajista ja energia- ja ilmastonmuutospakettia koskevien neuvottelujen jättämisestä viime kädessä jäsenvaltioiden vastuulle. Olen täysin menettänyt henkilökohtaisen luottamukseni. Olemme soittaneet hälytyskelloja tuloksetta jo pitkään. Atlantin takana maailman suurin päästöjen aiheuttaja on ilmoittanut vuoteen 2020 mennessä leikkaavansa päästöjä vuoden 1990 tasolle, toisin sanoen vähentävänsä päästöjään 60 prosenttia. Lisäksi se haluaa heti huutokaupata 100 prosenttia päästöoikeuksista. Kysyn teiltä, mikä tässä on vikana? Kehumme tietenkin itseämme huomattavista ponnisteluistamme, vaikka on tunnettu tosiasia, että emme pysty täyttämään hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin tutkijoiden vaatimuksia.
Yhdysvalloissa ammattijärjestöt ovat tukeneet siirtymistä vähän hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan talouteen. Tämän pitäisi oikeastaan innostaa valmistajiamme, joilla on kiinnostusta käyttää ympäristö-, rahoitus- ja talouskriisejä henkilöstön irtisanomiseen saatuaan vuosikausia voittoja, joita ei jaettu uudelleen työntekijöille, ja neuvoteltuaan saastuttamista koskevia vapaaehtoisia sopimuksia, joista ei ollut juuri mihinkään.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Arvoisa puhemies, maan lämmöstä noin 96 prosenttia tulee auringosta, jonka lämpösäteilyllä on vaikutusta merkittäviin ilmastonmuutoksiin. Liiallisilla hiilidioksidi- ja metaanipäästöillä on haitallinen vaikutus ympäristöön, ja sen takia niitä on vähennettävä.
Tästä umpikujasta on mahdollista selvitä toteuttamalla perinpohjaisia teknisiä ja organisatorisia toimenpiteitä, joilla nopeutetaan uusiutuviin energialähteisiin perustuvan sähköntuotannon kehitystä, lisätään puhtaan energian tuotantoa ja vauhditetaan kaikkia energiatehokkuutta ja energiansäästöä lisääviä toimia.
Tämä edellyttää epäilemättä rakenneuudistuskustannuksia ja tällaisiin toimenpiteisiin myönnettyjen varojen joustavan käytön varmistamista, mutta se ei saa johtaa sähkön hintojen jyrkkään nousuun. Tämä ei olisi kohtuullista eurooppalaisen yhteiskunnan tai teollisuuden kannalta. Tästä syystä paketin nykyistä versiota on muokattava merkittävästi uudelleen.
Martin Callanan
(EN) Arvoisa puhemies, olen iloinen, että minulla on tilaisuus osallistua tämänpäiväiseen keskusteluun. Olin pääasiassa PPE-DE-ryhmän puolesta mukana ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevassa Guido Sacconin mietinnössä ja osallistuin kolmikantaneuvotteluihin, ja haluaisin antaa tunnustusta hänen työlleen, jonka avulla päästiin sopimukseen tästä säädöksestä. Voin ilmoittaa, että PPE-DE-ryhmä sopi viime yönä kannattavansa sopimusluonnosta täysistuntoäänestyksessä.
Säädöksestä on nyt päästy yhteisymmärrykseen, ja se takaa, että voimme kannustaa ajoneuvovalmistajia siirtymään puhtaampien, ympäristöystävällisempien ja tehokkaampien autojen valmistukseen, toivottavasti kuitenkin kestävällä tavalla eikä työpaikkojen ja autoteollisuuden kannattavuuden kustannuksella. Fiona Hallin tavoin minäkin edustan Koillis-Englantia, ja alueellani on tuhansittain autoteollisuuden varassa olevia työpaikkoja. Toivon, ettei tämä säädös aiheuta vahinkoa yhdellekään niistä.
Seuraavaksi muutama sana menettelystä. Olen ollut erityisen huolissani siitä, että tätä säädöstä on sen valmistelun aikana vauhditettu sekä neuvoston että parlamentin avulla joskus tarpeettomalla kiireellä. Monta kertaa tilanne on ollut se, että olemme saaneet 60-sivuisen aineiston vain tuntia ennen varsinaisia virallisia kolmikantaneuvotteluja. Jopa ennen maanantain lopullisia kolmikantaneuvotteluja komissio esitti vielä sanamuotoon teknisiä mukautuksia vain joitakin minuutteja ennen varsinaisten neuvottelujen alkamista.
Mielestäni tämä ei ole hyvä toimintatapa. Pidän huonona sitä, että tätä erittäin tärkeää säädöstä ei ole tutkittu perinpohjaisen tarkasti neuvostossa eikä parlamentissa. Ymmärtääkseni näin on käynyt myös joidenkin muiden asiakirjojen kanssa. Mielestäni on todellakin tärkeää, että kaikki säädökset tutkitaan perinpohjaisesti ja että kaikilla on mahdollisuus osallistua keskusteluun. On varmistettava, että tämä erittäin tärkeä säädös laaditaan oikein ja ettei siinä ole virheitä, jotka saattaisivat paljastua meille myöhemmin.
Hannes Swoboda
(DE) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, minulla oli kunnia vastata komission puheenjohtajan José Manuel Barroson ehdottamaan ilmastopakettiin ryhmäni puolesta. Tuolloin totesin ryhmäni puolesta kannattavani ympäristöpoliittisia tavoitteita varauksetta, ja kannantan edelleenkin. Emme voi muuttaa mieltämme tästä. Arvoisat komission jäsenet, kuitenkin jo tuolloin viitatessani hiilivuotoa koskevaan ongelmaan minulle oli selvää, ettei komissio ole saanut tarpeeksi aikaan tällä alalla. Nyt on siis jonkin verran kiinni kirittävää.
Kiitän puheenjohtajavaltiota kiistattomasta yrityksestä löytää ratkaisuja yhdessä parlamentin jäsenten kanssa. Kyse ei ole tavoitteista luopumisesta, vaan sopivan etulyöntiaseman antamisesta niillekin toimialoille, jotka käyttävät uusinta ympäristöteknologiaa. Kyse ei ole myöskään siitä, että nämä alat taivuteltaisiin lähtemään Euroopan unionista ja viemään työpaikat ja ympäristön saasteet mennessään.
Aiemmin jo mainittu vertailujärjestelmä on myös saatettava tarkoituksenmukaiseen muotoon. Kyse on myös luotettavan suunnittelun mahdollistamisesta. Ei ole kovinkaan mielekästä vahvistaa periaatetta nyt, mutta lykätä sen täytäntöönpanoa vuosilla, kunnes komissio on päässyt selvyyteen yksityiskohdista. Yritykset tarvitsevat pitäviä suunnitelmia, jotta ne voivat nyt myös investoida.
Lopuksi vielä eräs erittäin tärkeä seikka: lisäyksistä saadut tulot olisi oikeastaan käytettävä uudelleen ympäristötavoitteisiin joko omassa teollisuudessamme, jotta se voi ajanmukaistua vastatakseen ympäristön asettamiin haasteisiin, tai jopa Euroopan unionin ulkopuolella. Mielestäni valtiovarainministereiden ei saisi antaa kadota nämä varat mukanaan. Ne on käytettävä ympäristönsuojeluun.
Holger Krahmer
(DE) Arvoisa puhemies, EU:n ympäristöpolitiikalla on edessään tilannekatsaus. Euroopan talouden suorituskyky on romahtamassa, ja täällä me pohdimme, miten asettaa lisäesteitä teollisuudellemme.
Päästökaupan on tarkoitus vähentää päästöjä, mutta ennen kaikkea se lisää kustannuksia. Tämä lisää työpaikkojen ulkomaille siirtymisen riskiä. Samaan aikaan muu maailma tarkkailee meitä rauhassa. Kiinan tarvitsee oikeastaan vain odottaa hetkeään, ja sen jälkeen terästä tuotetaan siellä eikä enää Euroopassa.
Tällä viikolla 11 000 terästeollisuuden työntekijää osoitti syystäkin mieltään Brysselissä säilyttääkseen työpaikkansa. Kannatan ehdottomasti sitä, mitä Hannes Swoboda juuri totesi vertailujärjestelmästä, mutta sosialidemokraattinen ryhmä oivalsi tämän erittäin myöhään.
On varmasti oman merkityksemme suunnatonta yliarviointia uskoa, että voisimme huomattavasti vaikuttaa maapallon ilmastoon poliittisilla toimenpiteillä. Menestystä saavuttavat ne yhteiskunnat, jotka ratkaisevat 2000-luvulla järkevästi kaksi kysymystä: mistä saamme energiaa ja miten käytämme sitä tehokkaasti? Menestystä ei saavuteta hiilidioksidipäästöjen vähentämiseen perustuvalla erityisen kalliilla ja ideologisella ratkaisulla, jollaista Eurooppa parhaillaan toteuttaa.
Angelika Niebler
(DE) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, arvoisat komission jäsenet, hyvät kollegat, mielestäni ilmastonsuojelupaketti on oikeilla raiteilla. Tänään haluaisin kahden minuutin puheenvuorossani käsitellä vain päästökauppaa, koska se on lähinnä sydäntäni.
Sallinette, että tarkastelen tilannetta suuren rapakon takana Yhdysvalloissa. Mitä amerikkalaiset tekevät? Barack Obama on esittänyt "New Energy for America" -suunnitelmansa. Sitä on ilahduttavaa lukea, koska siinä esitetyt tavoitteet vastaavat omiamme. Kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen vuoteen 2020 mennessä, uusiutuvien energialähteiden osuuden lisääminen, energiankulutuksen vähentäminen, öljyn kulutuksen vähentäminen, miljoonan sähköverkosta ladattavan hybridiajoneuvon käyttöönotto vuoteen 2015 mennessä. Tunnemme kaikki nämä hankkeet ja tavoitteet erittäin hyvin ja kannatamme niitä varauksetta.
Suurin kysymys kuitenkin on: miten amerikkalaiset aikovat sen tehdä? Tässä on myös suurin ero siihen nähden, miten Euroopassa toimitaan. Amerikkalaiset investoivat suuria summia teollisuuteensa. Yhdysvaltain hallitus on perustamassa 500-700 miljardin Yhdysvaltain dollarin arvoista talouden elvytysohjelmaa ja ilmoittaa, että valtaosa näistä varoista käytetään uusiutuvien energialähteiden ja vihreän teknologian kehittämiseen. Kun tarkastellaan perinpohjaisemmin Yhdysvaltojen vaaliohjelmaa, siinä puhutaan miljardien dollarien tuesta teollisuudelle, jotta se saadaan todella nostettua maailmanmarkkinoiden tasolle.
Mitä me sitten teemme? Päästökaupan yhteydessä kannamme teollisuudelta vuosittain 70 miljardia euroa veroja. Teollisuutemme maksaa 70 miljardia euroa lisäveroja. Mielestäni on oikeutettua kysyä, miten säilytämme kotimaisen teollisuuden kilpailukyvyn ja miten estämme työpaikkojen siirtymisen Euroopan ulkopuolelle.
Kannatan ilmastonsuojelupaketissa ainoastaan asetusta, jolla taataan hiilivuotojen torjuminen ja myös kotimaisen teollisuuden pysyminen Euroopassa.
(Suosionosoituksia)
Atanas Paparizov
(BG) Haluaisin huomauttaa, että minulle ja kollegoilleni on tärkeää löytää ratkaisu ilmasto- ja energiakysymyksiä koskevissa neuvotteluissa, jotta EU voi johtaa kansainvälisestä sopimuksesta käytäviä neuvotteluja. Samalla haluan kuitenkin surullisena ja pettyneenä tuoda esiin, ettei yhdessä Keski- ja Itä-Euroopan maille kaikkein tärkeimmistä kysymyksistä ole edistytty: tarkoitan niiden Kioton pöytäkirjan allekirjoittamisesta tähän päivään saakka toteuttamien päästövähennystoimien oikeudenmukaista tunnustamista. Mielestäni olisi löydettävä ratkaisu, jossa korvausjärjestelmän yhteydessä otetaan huomioon myös kyseisten maiden toteuttamat toimet, sillä niiden taloudellisen kehitystason ohella kysymys niiden talouden rakenneuudistuksista on ollut varsin ajankohtainen viime vuosina.
Olen iloinen siitä, että Jean-Louis Borloo mainitsi ensi viikolla pidettävän kokouksen, joka saattaisi viedä tätä asiaa eteenpäin. Sähköenergian kauppakiintiöiden kannalta on erittäin tärkeää, että tässä prosessissa otetaan huomioon kyseisen alan yhdentyminen useissa maissa. Jotkin maat ovat tehneet pitkän aikavälin sopimuksia, ja siksi kiintiöiden vaiheittainen käyttöönotto sellaisissa maissa, joissa markkinat eivät ole riittävästi yhdentyneet päästökauppajärjestelmän kanssa, on hyvä ratkaisu. Kannatan hiilidioksidipäästöjä koskevan ratkaisun etsimistä, ja mielestäni komission tästä asiasta antamat ajantasaiset tiedot edistävät sellaisten ratkaisujen löytämistä, jotka suojaavat Euroopan unionin ulkopuolella sijaitsevien naapurimaidensa kanssa kilpailevien maiden teollisuutta.
Adina-Ioana Vălean
(EN) Arvoisa puhemies, EU:lla on mahdollisuus johtaa maailmanlaajuisesti ilmastonmuutoksen vastaisia toimia, ja sitä kansalaiset meiltä odottavat. Siksi on oleellista päästä ensimmäisessä käsittelyssä sopimukseen ilmastonmuutospaketista, jotta paitsi vastattaisiin kansalaisten odotuksiin saataisiin myös muodostettua yhteinen kanta Kööpenhaminaa varten. Haluan kiittää kollegojani, jotka ovat tehneet pitkiä työpäiviä saavuttaakseen tämän tavoitteen.
On tärkeää säilyttää tavoitteet korkeina, mutta samalla on otettava huomioon rahoituskriisin merkittävä vaikutus eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyyn, jota kriisi on vahingoittanut vakavasti. Näiden uusien taloudellisten lähtökohtien takia on entistäkin tärkeämpää ottaa huomioon jäsenvaltioiden hyvin vaihtelevat teolliset infrastruktuurit, ja olisi tunnustettava, että osa jäsenvaltioista on pystynyt nopeaan ja laajamittaiseen uudelleenorganisointiin ja nykyaikaistamiseen.
Siksi jäsenvaltioille ja teollisuudelle on annettava mahdollisuus saavuttaa hiilidioksidipäästöjen vähennystavoitteensa kohtuulliseen joustavasti ja tarkoituksenmukaisesti.
Anders Wijkman
(EN) Arvoisa puhemies, vaikka keskustelemme päästöjen vähentämisestä 20 prosentilla, tai parhaimmillaankin 30 prosentilla, vuoteen 2020 mennessä, yhä useammat tutkijat vaativat meiltä paljon enemmän. Syynä ovat Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) raporttien jälkeen esitetyt uusimmat tutkimukset, joissa todetaan ilmastonmuutoksen olevan sekä nopeampi että vakavampi kuin asiantuntijat kuvittelivat vain muutama vuosi sitten.
Huolestuttavimmat uudet tiedot koskevat ilmastojärjestelmän, valtamerten ja maaekosysteemien välistä vuorovaikutusta. Valtameret ja maan kasvillisuus ovat peittäneet lämpenemisen sitomalla tähän mennessä yli puolet ihmisen aiheuttamista päästöistä. Nielukapasiteetti on nyt vaarassa ilmaston lämpenemisen takia, ja vaaraa vain pahentavat tärkeimpien ekosysteemien, varsinkin metsien, liikakäyttö ja tuhoaminen. Vaikka voimme hallita päästöjä, emme pysty hallitsemaan tällaista planeettajärjestelmään kohdistuvaa kiistatonta vaikutusta. Niinpä emme mielestäni yritä tarpeeksi. Siitä huolimatta meidän on tehtävä päätös ja toivottava, että voimme tehostaa toimiamme vähitellen yhteistyössä muun maailman kanssa.
Paketin osalta olen huolissani huutokauppajärjestelmän kyseenalaistamisesta. Tarvitsemme huutokauppajärjestelmää edistääksemme innovaatioita ja lisätäksemme tuloja, joita tarvitaan kipeästi kehitysmaiden sopeutumista ja vihreitä investointeja varten. Olen huolissani myös ehdotetusta korvaustasosta. Mielestäni lykkäämme näin oman maanosamme kannalta välttämättömiä teknologisia muutoksia.
Olen ollut erityisen tiiviisti mukana uusiutuvia energialähteitä koskevissa neuvotteluissa. Kaikkein hankalin aihe ovat olleet kestävyyskriteerit. Tässä kohdassa saavutimme neuvoston kanssa viime yönä läpimurron kasvihuonekaasujen merkittävämmästä vähentämisestä biopolttoaineiden avulla ja epäsuorien maankäytön vaikutusten sisällyttämisestä elinkaariarviointiin. Mielestäni tämä on osoitus vastuullisuudesta.
Totean vielä puheenvuoroni lopuksi, että ilmastonmuutos eroaa kaikista muista käsittelemistämme kysymyksistä. Voimme neuvotella esimerkiksi talousarvioiden määrää koskevista yksityiskohdista, mutta luonnon kanssa emme voi neuvotella.
Libor Rouček
- (CS) Hyvät kollegat, ilmasto- ja energiapaketti, josta tänään keskustelemme, on kompromissi. Se on kompromissi teollisuuden etujen, ympäristönsuojeluvaatimusten ja tietenkin myös työllistämisvaatimusten ja Euroopan työpaikkojen turvaamisen välillä. Viimeksi mainittu on entistäkin välttämättömämpää nykyisen talouskriisin takia. Ilmasto- ja energiapaketti on kompromissi myös Euroopan unionin pitkälle teollistuneiden maiden ja niiden Euroopan maiden välillä, joissa teollisuus ei ole kovin merkittävässä asemassa. Kaikkien hyvien kompromissien tavoin tämäkin edellyttää kohtuullisia myönnytyksiä kaikilta osapuolilta. Olen vakaasti sitä mieltä, että pystymme saavuttamaan kompromissin, joka sopii kaikille jäsenvaltioille: uusille ja vanhoille, suurille ja pienille, pitkälle teollistuneille ja vähemmän teollistuneille riippumatta siitä, ovatko ne Länsi-, Itä-, Pohjois-, Etelä- vai Keski-Euroopassa. Viime kädessä tämä vahvistetaan sopimuksilla, jotka tehdään ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevista asetusehdotuksista ja uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa koskevista direktiiveistä.
Hyvät kollegat, Euroopan unioni toimii monilla elämänaloilla esimerkkinä maapallon muille alueille. Tämä koskee myös energia-alaa ja ilmastopolitiikkaa. On meidän etujemme mukaista hyväksyä ilmasto- ja energiapaketti mahdollisimman pian ja toimia johtavassa asemassa Yhdysvaltojen uuden hallinnon rinnalla ensi vuonna Kööpenhaminassa.
Samuli Pohjamo
(FI) Arvoisa puhemies, alueiden kannalta uusiutuvan energian parempi hyödyntäminen ja kestävän kehityksen edistäminen on myönteinen asia. Se tuo myönteisten ilmastovaikutusten lisäksi työpaikkoja alueille ja parantaa energian saatavuutta. Alueiden väliset erot pitää kuitenkin ottaa paremmin huomioon. Esimerkiksi pohjoisen kylmän ilmaston ja metsäteollisuuden keskeisen aseman pitää näkyä paremmin lopullisissa päätöksissä. Lisäksi haluan muistuttaa, että pohjoisen alueella on paljon ojitettuja soita, joiden tuottamalla puulla ja kestävästi käytetyllä turpeella on erittäin suuri merkitys pohjoisen energiantuotannossa. Toivon että myös tämä otetaan huomioon päätöksiä viimeisteltäessä.
Jerzy Buzek
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ranskaa siitä, että se on vakavissaan kiinnittänyt huomiota energia- ja ilmastonmuutospakettiin. Ennen kaikkea haluan kiittää puheenjohtajavaltiota siitä, että se kuunteli parlamentissa toistuvasti esitettyjä huomioita, joihin ei kuitenkaan suhtauduttu riittävän vakavasti.
Hyvät kollegat, Euroopan unioni on pystynyt selviytymään kaikkein vaikeimmissakin olosuhteissa. Myös nyt on sellainen vaikea hetki. Meidän on välttämätöntä kuunnella toisiamme ja suhtautua avoimesti vastakkaisiin näkemyksiin. Olemme aina pystyneet siihen.
Haluan myös käyttää tätä tilaisuutta hyväkseni rauhoittaakseni Claude Turmesia. Ainakin kotimaassani ollaan täysin valmiita hyväksymään paketti mahdollisimman pian. Parlamentti on hyvin selvillä tarkistusehdotuksista. Ne eivät millään tavoin vaaranna paketin päätavoitetta eli päästövähennyksiä.
Tarvitsemme aivan varmasti ilmastonmuutospaketin, ja vieläpä mahdollisimman pian. Kaikkein parhaiten tämä tiedetään Puolassa. Olemme vastuussa ilmastokokouksen neuvotteluista ja olemme tietoisia siitä, että ilman pakettia emme pysty edistymään maailmanlaajuisissa neuvotteluissa. Tarkoittamani paketti on sellainen, että se täyttäisi kaikki asetetut tavoitteet - korostan - kaikki tavoitteet vuoteen 2020 saakka, mutta joka Euroopan talouden olisi helpompi hyväksyä.
Vain tällaisella paketilla voidaan näyttää esimerkkiä muille, ja tällaista pakettia tarkoitamme. Lisäksi vain vahva talous, johon ei kohdistu uhkia, pystyy investoimaan ilmastonsuojeluun. Jos heikennämme taloutta, mistä saamme varat ilmastonmuutoksen torjumiseen? Tästä syystä tämä keskustelu on niin tärkeä ja meidän on tärkeää kuunnella toistemme näkemyksiä.
Riitta Myller
(FI) Arvoisa puhemies, haluan korostaa sitä samaa, mitä monet täällä jo minua ennen ovat tehneet eli nyt kun puhumme neuvottelujen alla olevista päätöksistä, on muistettava, että niillä toimeenpannaan ainoastaan niitä päätöksiä, joita hallitusten päämiehet ovat jo vuonna 2007 maaliskuussa tehneet. Ja kunnianhimon tason pitää olla sellainen, että saavutetaan jo tehdyt päätökset.
Siinä mielessä se, mitä komissaari Dimas täällä totesi joustojen ja tehokkaan toteuttamisen välisestä suhteesta, on äärimmäisen tärkeää. Me tarvitsemme tekoja Euroopan unionin sisällä ja haluan tukea esittelijä Satu Hassia siinä, että velvollisuutemme on tehdä päätökset Euroopan unionin sisällä. Ainoastaan tällä tavalla voimme lunastaa sen, mistä monet meistä puhuvat eli talouskriisin voittaminen ekoinnovaatioiden avulla ja siten, että satsaamme uuteen teknologiaan, uuteen kehittämiseen. Jos emme aseta näitä vaatimuksia itsellemme, teollisuutta ei kannusteta lähteä kehittämään uutta teknologiaa. Tästä syystä olen vähän huolestunut siitä, jos annetaan erityisiä joustoja joillekin maille, koska silloin ne pahimmassa tapauksessa sahaavat omaa nilkkaansa eli eivät saa niitä teknologiahyötyjä, joita muut EU-maat saavat.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Uusiutuvista lähteistä saatavan energian käyttöä koskevien kansallisten ja EU:n toimien jatkuvuus pitkällä aikavälillä ja pitkällä aikavälillä jatkuvat investoinnit ovat ratkaisevia tekijöitä vihreän energian markkinoiden yhtäjaksoiselle kehitykselle ja vuodeksi 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiselle taloudellisesti kannattavalla tavalla. Ympäristöystävällisten teknologioiden monipuoliseen käyttöön tarvitaan lukuisia erilaisia välineitä. Se, ovatko ne tariffijärjestelmiä, investointitukia vai jotain muuta, riippuu kehitystasosta ja vaihtoehtoisten lähteiden käytöstä. Tätä pitäisi soveltaa niin, ettei se vahingoita lukuisten markkinatoimijoiden välistä kilpailua energia-alalla. Näin monitahoisella strategialla on mahdollisuus vaikuttaa haitallisten päästöjen vähentämiseen ja energiavarmuuden parantamiseen. Tämä on periaatteessa edellytys sille, että talous toimii tehokkaasti ja kansalaisemme saavat mielenrauhan.
Françoise Grossetête
- (FR) Arvoisa neuvoston puheenjohtaja Jean-Louis Borloo, arvoisat komission jäsenet Andris Piebalgs ja Stavros Dimas, hyvät kollegat, aivan ensimmäiseksi haluan kiittää puheenjohtajavaltio Ranskaa toimista, joita se toteuttaa saattaakseen ilmastonmuutospaketin päätökseen.
Tässäpä sitä ollaan: juuri kun keskustelemme ilmastonmuutoksen aiheuttamasta haasteesta, mikäpä muu ilmestyy neuvottelupöydälle kuin rahoituskriisi. Aidosti kestävän teollisen vallankumouksen pitäisi olla mahdollinen juuri talouskriisin ja raaka-ainevarojemme vähentymisen takia.
Siksi sanon "kyllä" tavoitteelle vähentää päästöjä 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä, "kyllä" energiayhdistelmän uusiutuville energialähteille, mutta "ei" hiilivuodolle ja tuotannon uudelleensijoittamiselle. Siksi meidän on tuettava tutkimusta ja innovointia ja autettava yrityksiämme ja talouttamme selviytymään tästä siirtymäkaudesta mahdollisimman vaivattomasti.
Ajoneuvojen hiilidioksidipäästöjä koskevassa sopimuksessa tehtiin hyvää työtä, vaikka päästömaksuja ei mielestäni ole vieläkään mukautettu riittävästi. Hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin osalta odotamme sopimista rahoituksesta. Päästöoikeuksia koskevassa kysymyksessä on elintärkeää löytää oikeudenmukainen ja realistinen etenemistapa. Kvantifioitujen kynnysarvojen käyttöönotto on tervetullutta. Tiedämme kuitenkin, että tehtävää on vielä paljon. On välttämätöntä päästä yhteisymmärrykseen ensimmäisessä käsittelyssä. Yrityksemme ja teollisuutemme odottavat selvitystä tulevista sitoumuksista. Niiden on suunniteltava investointejaan.
Mitä ihmiset sanoisivat Euroopan unionista, jos se ei pääsisi yhteisymmärrykseen vuoden loppuun mennessä? Euroopan unioni, joka niin mielellään ajattelee näyttävänsä esimerkkiä ilmastonmuutoksen torjunnassa. Euroopan unioni, joka suhtautuu erittäin kunnianhimoisesti ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin. En uskalla kuvitellakaan, miten järjenvastaista olisi, jos EU ei saavuttaisi yhteisymmärrystä, mutta haluaisi silti ensi vuonna Kööpenhaminassa vakuuttaa kaikille olevansa oikeassa.
Siksi haluaisin toivottaa puheenjohtajavaltio Ranskalle onnea ja kiittää sitä vielä kerran sen saavutuksista.
Edite Estrela
(PT) Arvoisa puhemies, ilmastonmuutos on aikamme suurin ongelma. Pikaiset toimet ilmaston lämpenemisen hidastamiseksi ovat välttämättömiä. Kööpenhaminan ilmastokokous on viimeinen tilaisuus välttää romahdus nyt, kun Yhdysvalloista saadaan myönteisiä merkkejä. Barack Obaman valinta presidentiksi velvoittaa Euroopan unionin esittämään uskottavan ja kunnianhimoisen ehdotuksen muiden alueiden aktivoimiseksi.
Euroopan parlamentin sosialidemokraattisen ryhmän varjoesittelijänä olen seurannut tiiviisti erästä taakanjakoon liittyvää kysymystä, josta toivottavasti pääsemme yhteisymmärrykseen: mielestäni jäsenvaltioiden on ryhdyttävä vähentämään hiilidioksidipäästöjä sisäisesti, eikä ainoastaan ulkoisten luottojen kustannuksella. Talouskriisi ei ole seurausta ympäristöpolitiikasta, kuten jotkut parlamentissa sanovat, vaan sen aiheutti taitamaton johtaminen, ja luultavasti osa näistä asioista kuuluisi poliisille, ei poliitikoille.
Euroopan parlamentti hoitaa tehtävänsä, ja on toivottavaa, että neuvosto tekee samoin antamatta periksi kansalliselle itsekkyydelle ja väärille perusteille. Uusien teknologioiden kehittäminen antaa mahdollisuuksia taloudelle ja työllistämiselle.
Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, rakkaat kollegat, lopuksi vetoan meihin kaikkiin, että näkisimme vaivaa yhteisymmärryksen saavuttamiseksi ensimmäisessä käsittelyssä. Maailma tarvitsee kansainvälistä sopimusta ja kansalaiset odottavat meidän toimivan.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Ilmastonmuutos etenee vielä nopeammin kuin oli arvioitu. Jos Euroopan unioni haluaa ottaa johtoaseman Kööpenhaminassa vuonna 2009 pidettävässä YK:n kokouksessa, jossa käsitellään maailmanlaajuisen yhteisymmärryksen saavuttamista merkittävistä ilmastonmuutoksen torjuntatoimista vuoden 2012 jälkeen, kasvihuonekaasupäästöjä on vähennettävä Euroopan unionissa. Jotta uudet jäsenvaltiot onnistuisivat tehokkaasti vähentämään haitallisia päästöjä, olisi hyvä harkita vaiheittaista siirtymistä sähköntuotannon päästöoikeuksien täyteen huutokauppaan, samoin kuin siirtymäkausien jatkamista. Uudet jäsenvaltiot ovat vielä suureksi osaksi riippuvaisia hiilestä pääasiallisena energialähteenä. Näissä valtioissa siirtyminen vaihtoehtoisiin energialähteisiin tapahtuu hitaammin, ja siksi haitallisten päästöjen vähentämistä koskevilla tiukoilla toimilla voisi olla epäsuotuisia yhteiskunnallisia vaikutuksia. Kehotan komissiota ja neuvostoa ottamaan huomioon tähän mennessä Kioton pöytäkirjan mukaisesti täytetyt velvoitteet ja kunkin yksittäisen jäsenvaltion todelliset valmiudet, jotta valituilla toimenpiteillä olisi vaikutusta.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Arvoisa puhemies, ensinnäkin haluan kiittää kaikkia puheenvuoron käyttäjiä, myös komissiota, sekä puheenjohtajavaltiota ja kollegojani niiden tekemästä työstä ja halukkuudesta käsitellä asiaa.
Esitän aluksi neljä huomautusta, jotka ovat mielestäni olennaisia ongelman ratkaisemisen kannalta. Ensimmäinen on se, että hiilen kulutus kasvaa jatkuvasti, ja syyt siihen ovat ilmeiset: se johtuu joidenkin maapallon alueiden ennennäkemättömän laajasta kehityksestä. Toiseksi hiilen kulutuksen kasvu lisää hiilidioksidipäästöjä. Kolmanneksi on muistettava, että teollisuudenalojen kilpailukykyä arvioidaan nyt maailmanlaajuisin perustein. Mikä tärkeintä, neljänneksi emme saa koskaan unohtaa, että kun puhutaan taloudesta, puhutaan ennen kaikkea ihmisistä. Tämä johtuu siitä, että jos talous voi hyvin, myös ihmiset ovat hyvinvoivia, jos taas ei, silloin asia on päinvastoin.
Jälkimmäiset kaksi huomautusta tarkoittavat, ettei eurooppalaisen teollisuuden kilpailukykyä saa tarpeettomasti vahingoittaa nyt, kun ajat ovat erityisen vaikeat eivätkä kansainväliset säännöt ja vaatimukset koske samoja teollisuudenaloja muissa maanosissa. Kaksi ensimmäistä huomautusta tarkoittavat, että tarvitsemme realistisen, toteuttamiskelpoisen ja näin ollen tehokkaan kansainvälisen sopimuksen, jossa ovat mukana paljon hiilidioksidipäästöjä aiheuttavat ja siten myös paljon hiiltä kuluttavat maat. Ilman tällaista sopimusta emme pysty tehokkaasti saavuttamaan lopullista tavoitetta eli kyseisten hiilidioksidipäästöjen vähentämistä.
Arvoisat puheenjohtajavaltion ja komission edustajat, hyvät kollegat, johtajuus tarkoittaa pohjimmiltaan sellaisten toimintamallien ehdottamista, joiden avulla saavutamme tavoitteemme. Loppu on lähes pelkkää mielikuvitusta.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Yksikään Euroopan unionin jäsenvaltioista ei ole vielä kohdannut saman mittaluokan ongelmia, joita Liettuan niskaan kaatuu vuoden kuluessa. Tarkoitan sähköntuotantoteollisuuden ongelmia. Liettuan liittymisestä EU:hun tehdyn sopimuksen mukaan Liettuan on suljettava Ignalinan ydinvoimala, joka tuottaa noin 70 prosenttia maan sähköntarpeesta. Komission ehdotuksessa Liettualle sallittiin kasvihuonekaasupäästöjen vähäinen lisäys vuoteen 2005 nähden, mutta ehdotuksessa ei oteta huomioon Ignalinan ydinvoimalan käytöstäpoiston vaikutuksia. Sen jälkeen Liettuan voimalat tosiaankin tuottavat lähes kaksinkertaisen määrän kasvihuonekaasuja. Vuoden 2009 jälkeen Liettuasta tulee ainoa Euroopan unioni uusi jäsenvaltio, jolla ei ole päästölupia. Kaikella tällä on kielteisiä vaikutuksia teollisuuteen ja koko talouteen, kuten myös yksityiskäyttäjiin. Sähkön hintojen on ennakoitu nousevan kaksinkertaisiksi tai enemmänkin nykyiseen verrattuna.
Fossiilisten energialähteiden käytön lisääminen kasvattaa päästöjä 5 miljoonalla tonnilla vuosittain. Siksi Liettua toivoo saavansa uuden voimalan rakentamiseen saakka vapautuksen, joka karkeasti arvioiden vastaa suuruudeltaan päästökauppajärjestelmän sääntöjen mukaisia vuosittaisia päästölupia, jotka eivät ole kaupattavissa. Ilmastonmuutospaketti on erittäin tärkeä ja arkaluonteinen asia. Ymmärrän, että jokaisella maalla on omat haasteensa ja erityispiirteensä. Olisi hyvin surullista, jos poikkeushakemukset kaataisivat tämän horjuvalla pohjalla olevan asiakirjan, joka on välttämätön Euroopalle ja koko maailmalle. Liettuan tilanne on kuitenkin todella vakava, ja myös ainutlaatuinen, sillä Liettuaa ei ole liitetty Länsi-Euroopan sähköverkkoon. Kehotan kolmikantaneuvottelujen osapuolia ottamaan tämän huomioon.
John Bowis
(EN) Arvoisa puhemies, kaikkien huomio on nyt kiinnittynyt keskeisiin kysymyksiin, ja mielestäni tämä on syy edistymiseemme. Arvoisat ministeri ja komission jäsen, ette ole kuitenkaan tänään kuulleet sitä ääntä, jota teidän mielestäni pitäisi kuunnella, ja se on alhaisen tulotason maiden ääni. Jotkut meistä ovat juuri palanneet AKT-valtioiden kokouksesta Papua-Uudesta-Guineasta, ja tiedämme, että alhaisen tulotason maat ovat aikaisemman kasvumme suurimpia uhreja ja tarvitsevat tukeamme.
Tyynenmeren saaret ovat kirjaimellisesti hukkumassa aaltoihin. Ilmaston lämpeneminen tuo mukanaan uusia tauteja ja hyttysiä, jotka levittävät alueelle malariaa ja denguekuumetta. Palattuamme huomaamme saaneemme Euroopan syrjäisiltä merialueilta kirjeitä, joiden sisältö on pitkälti sama. He odottavat epätoivoisesti meidän toimivan heidänkin hyväkseen.
AKT-valtioiden kokouksessa tarkastelimme seurauksia, joita koituisi ilmastonmuutoksen estämisen ja hallinnan epäonnistumisesta. Vaikka saavuttaisimmekin 20 prosentin tavoitteen, seurauksena on vedensaannin heikkeneminen 25 prosentilla ja sadon pieneneminen 10 prosentilla. Lisäksi 50 miljoonaa ihmistä enemmän altistuu malarialle ja 10 miljoonaa ihmistä enemmän rannikkoalueiden tulville, ja hengityselin-, sydän- ja verisuonisairaudet, vektorivälitteiset taudit, ihosyöpä ja näköongelmat lisääntyvät tuntuvasti.
Jos he kaatuvat, kaadumme mekin. Heidän sairautensa ovat jo meidän sairauksiamme. Heidän muuttoliikkeestään tulee meidän muuttoliikkeemme. Heidän epätoivonsa saattaa synnyttää lisää epätoivoa, kun he virtaavat meidänkin rajojemme yli, ja yhtä paljon itsemme kuin heidän takiaan heitä on autettava edistymään, ja nopeasti sittenkin.
Britta Thomsen
(DA) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, aluksi haluan kiittää esittelijäämme Claude Turmesia hänen vaikuttavasta työstään uusiutuvista energialähteistä annetun direktiivin parissa. Samoin haluan kiittää parlamentin lukuisia sihteeristöjä, asiantuntijoita ja avustajia. Valitettavasti emme pystyneet saamaan neuvoston kanssa käytyjä neuvotteluja päätökseen yön aikana, vaikka parlamentti pyrki omasta puolestaan yhteisymmärrykseen, ja olimme valmiita tekemään myönnytyksiä. Kuten tiedätte, riitaan tarvitaan kuitenkin aina kaksi osapuolta, samoin kuin yksimielisyys edellyttää kahta sovinnonhaluista osapuolta. Koska toimin tämän direktiivin esittelijänä Euroopan parlamentin sosialidemokraattisessa ryhmässä, olin jo etukäteen iloinnut seisovani täällä tänä aamuna valmiiksi neuvotellun paketin kanssa. Paketin, johon olimme selvästi painaneet leimamme. Tämä direktiivi mullistaa Euroopan energiapolitiikan. Sen avulla pääsemme eroon yli sata vuotta jatkuneesta öljy- ja kaasuriippuvuudesta. Riippuvuudesta, joka on vahingoittanut ympäristöämme ja aiheuttanut sotia, levottomuutta ja eriarvoisuutta kaikkialla maailmassa. Siksi on välttämätöntä, että viimeistelemme nyt tämän sopimuksen pienintä yksityiskohtaa myöten.
Olemme jo huolehtineet siitä, että ajoneuvojen biopolttoainetuotannolle määrätään selvät ja varmat kestävyyskriteerit. Olemme huolehtineet siitä, että rakennusten suuri energiankulutus saadaan aisoihin ja että tuuliturbiinien ja aurinkokennojen valmistajat saavat takeet EU:n investoinneista uusiutuviin energialähteisiin. Viimeinen kompastuskivi on se, että emme voi toteuttaa kaikkia vuodeksi 2020 asetettuja sitovia tavoitteita. Ongelmana on se, että yksi ainoa jäsenvaltio estää sopimuksen. Voin siis ainoastaan vedota voimakkaasti neuvostoon, että se arvioisi kantansa uudelleen ja antaisi siten Euroopalle mahdollisuuden saada sen kipeästi tarvitseman energiasopimuksen.
Gunnar Hökmark
(SV) Arvoisa puhemies, yksi Euroopan ja Euroopan unionin tärkeimmistä tehtävistä on nyt varmistaa, että saamme kansainvälisen sitoumuksen vakavasta suhtautumisesta ilmastopolitiikkaan liittyviin maailmanlaajuisiin tavoitteisiin. Puheenjohtajavaltio Ruotsin tärkeimpiin tehtäviin kuuluu myös varmistaa, että tämä kansainvälinen sitoumus annetaan Kööpenhaminan ilmastokokouksessa.
Mielestäni näiden asioiden käsittelyn yhteydessä voi olla tärkeä muistaa, että onnistuminen Kööpenhaminassa ja laaja kansainvälinen sitoumus merkitsevät paljon enemmän kuin parhaillaan käsittelemämme paketin lukuisat yksityiskohdat. Siksi on niin tärkeää varmistaa, että saamme nyt aikaan sellaisen ilmastonmuutospaketin, joka täyttää asettamamme tavoitteet.
Mielestäni on tärkeää, että suhtaudumme käytännöllisesti erilaisiin keinoihin. Jos suhtaudumme erilaisiin keinoihin käytännöllisesti ja samalla huolehdimme tavoitteiden saavuttamisesta, varmistamme myös saavamme laajan tuen välttämättömille toimille ja takaamme, että eri jäsenvaltiot haluavat pysyvästi noudattaa antamiaan erilaisia sitoumuksia. Tämä on kaikkein tärkeintä, ja tästä lähtökohdasta käsin jatkamme lukuisia erityyppisiä toimia.
Korostaisin, että yksi asia on myös tehtävä selväksi, nimittäin se, että meidän on aina mahdollistettava parhaita tuloksia tuottavien aloitteiden toteuttaminen. Tämä tarkoittaa, että meidän sallittava investointien tekeminen muihin maihin, joista saadaan eniten tuloksia. Tämä ei tarkoita oman vaatimustasomme laskemista, mutta on olennaista ymmärtää, että meidän on kiinnitettävä huomiota siihen, mitä voimme tehdä muiden maiden auttamiseksi.
Lopuksi totean, että huutokaupoista saatavat varat olisi annettava jäsenvaltioille eri maissa toteutettavia lukuisia toimenpiteitä varten.
Dorette Corbey
(NL) Arvoisa puhemies, tunteet käyvät kuumina ilmastonmuutospaketin viimeistelyn yhteydessä. Joidenkin mielestä ilmastokysymykset saisivat odottaa ainakin siihen saakka, kunnes kriisi on ohi, mutta se ei ole hyvä ajatus. Ensinnäkin on aivan välttämätöntä, että toteutamme viipymättä toimia estääksemme ilmaston lämpenemisen, jonka sanotaan olevan arvioitua nopeampaa. Toiseksi öljy on loppumassa. Kestävän energiahuollon edistämiselle on todellinen tarve. Kolmanneksi tehokas ilmastopolitiikka on hyvä keino lamaa vastaan.
Kestävään energiaan, ympäristöystävälliseen energiainfrastruktuuriin ja rakennusten energiatehokkuuteen tehdyt investoinnit luovat miljoonia työpaikkoja, eikä tätä pidä väheksyä. Meidän on luonnollisesti varmistettava, etteivät teräs-, paperi- ja autoteollisuuden työpaikat häviä ulkomaille. Tämänhetkisen tilanteen valossa paketti on menossa oikeaan suuntaan, vaikka onkin varmistettava, ettei se jää vain tyhjäksi kuoreksi.
Voimme joka tapauksessa olla tyytyväisiä polttoaineita koskevasta direktiivistä saavutettuun yhteisymmärrykseen. Polttoaineketjun (well-to-wheel) analyysiin perustuva hiilidioksidipäästöjen vähentäminen 10 prosentilla on myönteinen ja vahva näyttö erityisesti tällaisena aikana, kun öljy-yhtiöt kuluttavat yhä enemmän energiaa bensiinin ja dieselöljyn tuottamiseen. Polttoainedirektiivi antaa näin ollen merkittävän sysäyksen päästöjen ja pakokaasujen maailmanlaajuiselle vähentämiselle, sähkön käytön lisäämiselle maantieliikenteessä ja tiukkojen kestävyyskriteerien mukaisten tehokkaampien biopolttoaineiden valinnalle. Näillä teoilla Eurooppa näyttää esimerkkiä. Myös Yhdysvalloissa on tehty samankaltaisia aloitteita, ja bensiinin jälkeinen aikakausi on nyt näköpiirissä.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Arvoisa puhemies, suuret kiitokset komissiolle ja myös neuvostolle tämän ilmastopaketin esittämisestä meille. Mielestäni tässä paketissa ei pitäisi muuttaa ainoatakaan lukua, tavoitetta tai edes prosenttimäärää. Arvoisa neuvoston puheenjohtaja, tiedän silti liiankin hyvin, että meillä on hyvin vähän aikaa. Minulla ei kuitenkaan ole tänään aikaa vastata tähän kahdessa minuutissa.
Tarkastelisin mielelläni yhtä seikkaa, joka on teille tuttu: haluaisin kiinnittää Euroopan unionin huomion siihen, pitäisikö tarkoin määrätty päästöoikeuksien huutokauppa todellakin aloittaa suoraa päätä vuonna 2013, kun tiedämme varsin hyvin, ettei amerikkalaisilla, intialaisilla ja kiinalaisilla kumppaneillamme ole tällaisia välineitä siihen mennessä. Ehdotan, että nämä asetukset annettaisiin Kioton II pöytäkirjassa tai Kööpenhaminassa, ja aloittaisimme huutokaupan Euroopassa sinä päivänä, jolloin Kööpenhaminan tai Kioton pöytäkirja hyväksytään.
Pyydän, ettette veisi yrityksiltä sitä pääomaa, jota ne eivät tällä hetkellä saa pankeilta. Tarvitsemme tätä pääomaa täyttääksemme päästökiintiöt. Tämä on erityistavoitteemme - vieläpä vuoteen 2012 mennessä. Mielestäni EU tekee väärin lähettäessään eurooppalaisen teollisuuden maailmanmarkkinoille lyijykengissä, kun amerikkalaiset kumppanimme ovat lenkkitossuilla Intiassa. Se ei ole reilua. Emme saa antaa sen tapahtua. Kaikilla on oltava samanlaiset edellytykset. Puhun kiihkeästi tämän puolesta juuri siksi, että tavoitteet saavutettaisiin.
Minusta on ilmiselvää, että tarvitsemme rahaa saadaksemme hyvitystä myös Euroopan ulkopuolella, Latinalaisen Amerikan maissa. Se on täysin päivänselvää. Päästökaupan välineistä olisi kuitenkin tehtävä sellaiset, että teollisuudella on yhtäläiset edellytykset. Kannatan tätä yhtäkään parametria muuttamatta. Halusin korostaa tätä, sillä parlamentissa on ihmisiä, jotka vihjaavat, että halusimme muuttaa tavoitteita. Arvoisa komission jäsen Stavros Dimas, sitä emme halua.
Åsa Westlund
(SV) Arvoisa puhemies, neuvosto ja parlamentti neuvottelevat sittenkin parhaillaan ilmastonmuutospaketista. Vaikka paketin saaminen valmiiksi ennen joulua olisikin yhteistyön kannalta suurenmoinen saavutus, todettakoon, että olen erittäin huolissani neuvottelujen saamasta käänteestä. Viimeisimpien tutkimusten mukaan meidän olisi vähennettävä päästöjä enemmän kuin ilmastonmuutospaketissa määrätään. Silti ministerineuvosto, ja varsinkin muutamat siinä edustettuina olevat oikeistohallitukset pyrkivät vesittämään paketin.
Lisäksi panen ruotsalaisena raskain sydämin merkille, että Ruotsin konservatiivijohtoinen hallitus kuuluu niihin keskeisiin toimijoihin, jotka estävät EU:ta viemästä ilmastonmuutospakettia eteenpäin. EU:n on toteutettava suurin osa päästövähennyksistä omalla alueellaan monistakin syistä: ensinnäkin siksi, että olemme moraalisesti vastuussa omien päästöjemme vähentämisestä. Toiseksi siksi, että ottamalla ohjat käsiimme ja osoittamalla, että päästöjen vähentäminen ei ole ristiriidassa nopean talouskasvun kanssa, saamme muut maat sitoutumaan kansainväliseen ilmastonmuutossopimukseen. Kolmanneksi siksi, että käytössä on oltava kannustimia, jos teollisuutemme on määrä kehittää tulevan kilpailukykymme turvaamisen kannalta välttämätöntä uutta ympäristöystävällistä teknologiaa.
Siksi kehotan parlamenttia vastustamaan Ruotsin hallituksen kantaa ja vaatimaan, että pääosa päästövähennyksistä toteutetaan Euroopassa ja lisäksi vaatimaan, että osa päästökaupasta saaduista tuloista annetaan kehitysmaille. Silloin olemme uskottavia ja saamme laadittua kansainvälisen ilmastosopimuksen Kööpenhaminassa syksyllä 2009.
Paul Rübig
(DE) Arvoisa puhemies, haluan kiittää neuvoston puheenjohtajaa Jean-Louis Borloota. Torjutte työttömyyttä ja köyhyyttä lähikuukausina ja -vuosina. Siksi tarvitsemme järkevän paketin. Hiilivuotoja aiheuttava teollisuus ei tarvitse jopa täysin maksutta jaettavia päästöoikeuksia, vaan tarvitsemme täysiä päästöoikeuksia ja ennalta määriteltyjä viitearvoja. Niille yrityksille, joissa ei ole hiilivuotojen riskiä, sopii mielestäni parhaiten 20/20-ratkaisu, jotta voimme aluksi lisätä päästöoikeuksia 20 prosenttia ja myös saavuttaa tavoitteen 20 prosentin lisäyksillä.
Haluamme myös vapauttaa tästä pienet ja keskisuuret yritykset, toisin sanoen varsinkin ne yritykset, joiden päästöt ovat 25 000 tonnia, nostamalla ne 50 000 tonniin. Siten vapautuksen saisi edelleen 80 prosenttia pk-yrityksistä, jotka aiheuttavat vain 27 prosenttia hiilidioksidipäästöistä. Meidän olisi myös toteutettava toimia säilyttääksemme varat yrityksissä sen sijaan, että verotamme niitä ja lähetämme ne ulkomaille. Varoja tarvitaan kipeästi yrityksissä, jotta pystytään edistämään innovaatioita ja tutkimusta. Pyydän myös varmistamaan, että poistojen vähentäminen on mahdollista, jotta yritykset voivat sijoittaa näille aloille nopeasti ja ajoissa.
Kansainvälisen sopimuksen sanamuodossa on myös täsmennettävä 30 prosentin olevan yläraja eikä absoluuttinen luku. Tarvitsemme myös selvän käsityksen kansainvälisen sopimuksen välttämättömästä sisällöstä. Lämpöpumpuista puheen ollen toivoisin meidän todellakin varmistavan, että myös ilmalämpöpumput sisällytetään sopimukseen vastaavalla tavalla, koska siten pystymme niiden ja aurinkoenergian avulla luonnollisesti vähentämään suuren määrän hiilidioksidipäästöjä.
Pyydän myös, että atomienergiaa koskevat kansainväliset turvallisuusnormit tehdään pakollisiksi Euroopan ydinteollisuudessa ja että Eurooppaan saataisiin riippumattomia sääntelyviranomaisia, jotka voivat myös osallistua päätöksentekoon muissa jäsenvaltioissa turvallisuuden varmistamiseksi EU:ssa.
Gyula Hegyi
(EN) Arvoisa puhemies, monet uusista jäsenvaltioista, vähensivät kasvihuonekaasupäästöjään, kuten Unkarikin 1980-luvun lopun ja vanhanaikaisen teollisuuden romahtamisen jälkeen. Kyseisen prosessin takia joka kuudes unkarilainen - noin 1000 000 ihmistä - menetti työpaikkansa. Koska vähennyksen perusteena nykyisessä ehdotuksessa on vuosi 2005 eikä vuosi 1990, jotkut vanhoista jäsenvaltioista voisivat nostaa päästöarvojaan seuraamuksitta. Tämä on erittäin epäoikeudenmukaista uusia jäsenvaltioita kohtaan. Tarvitsemme oikeudenmukaisen hyvityksen taloutemme kärsimistä tappioista.
Monissa uusissa jäsenvaltioissa kaukolämpö on pääasiassa sosiaalinen kysymys. Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätös kaukolämmön tuotantoon annettavista maksuttomista päästöoikeuksista päästökauppajärjestelmässä on meille olennaisen tärkeä, ja tästä saavutuksesta on pidettävä kiinni myös kolmikantaneuvotteluissa.
Mielestäni hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin pitäisi tapahtua markkinoiden ja kilpailun ehdoilla. Koska tämä on uusinta ja erittäin kallista teknologiaa, sen tukemista julkisista varoista on harkittava huolellisemmin.
Viimeiseksi huomautan, että ilman asianmukaista seuraamusjärjestelmää koko paketti kaatuu. Ellemme pakota jäsenvaltioita noudattamaan päästörajoja, kaikki yrityksemme ovat turhia. Siksi kehotan Euroopan parlamenttia vaatimaan, että pidämme kiinni seuraamusjärjestelmää koskevista tuloksista, sillä ilman seuraamusjärjestelmää järjestelmä on täysin toimimaton.
Puhemies
(PT) Hyvät kollegat, pyydän huomiotanne. Vaikka keskustelu onkin päättymäisillään, minun on keskeytettävä se ymmärrettävistä syistä. Esityslistalla on seuraavana juhlaistunto klo 11.30, jossa puhuu hänen pyhyytensä Dalai Lama, ja tämä keskustelu jatkuu juhlaistunnon jälkeen. Puhujalistani mukaan jäljellä on enää kaksi puhujaa sekä ne, jotka haluavat käyttää puheenvuoron catch-the-eye-menettelyn nojalla, sekä neuvoston ja komission edustajat. Päätettyämme keskustelun ilmasto- ja energiapakettia koskevien neuvottelujen vaiheesta toimitamme äänestyksen tavanomaiseen tapaan.
(Keskustelu keskeytettiin klo 11.30 juhlaistuntoa odotettaessa.)
