Valko-Venäjän tilanne (keskustelu) 
Puhemies
(EL) Esityslistalla on seuraavana neuvoston ja komission julkilausumat Valko-Venäjän tilanteesta.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, hyvät kuulijat, minäkin haluaisin tervehtiä ystäviämme, jotka ovat tuolla lehterillä ja jotka olen tavannut. Tiedän, että olette kaikki äärimmäisen huolissanne Valko-Venäjän tilanteesta, kuten on käynyt ilmi toukokuussa hyväksymästänne päätöslauselmasta sekä keskusteluista, joita kävimme 16. syyskuuta ulkoasioidenvaliokunnassa yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston kokouksen jälkeen.
Sanoimme silloin, että neuvosto aikoo valvoa tarkasti Valko-Venäjän parlamenttivaaleja, jotka pidettiin 28. syyskuuta. Tulokset eivät ole rohkaisevia. Demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimisto havaitsi toki jonkin verran myönteistä kehitystä, mutta vaalimenettely ei täyttänyt Etyjin vaatimuksia demokraattisista vaaleista. On todettava, ettei yksikään oppositioedustaja saanut paikkaa parlamentissa.
Toimme esiin demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevat huolemme 30. syyskuuta antamassamme puheenjohtajavaltion julkilausumassa. Aiomme jatkossakin vedota Valko-Venäjän viranomaisiin, jotta nämä tekisivät täysimääräistä yhteistyötä demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston kanssa kansainvälisten demokraattisten standardien täyttämiseksi.
Neuvosto jatkaa Valko-Venäjää koskevan strategian laatimista. Jäsenvaltioiden keskuudessa vallitsee laaja yksimielisyys siitä, että toteutettavien toimenpiteiden on mukailtava hallinnon toimintaa kesän aikana. Erityisesti voidaan mainita viimeisten poliittisten vankien vapauttaminen. Meidän pitää huomioida myös Georgian konfliktista johtuva geopoliittinen tilanne. Meidän pitää varmistaa, että viime aikoina havaittu myönteinen suuntaus jatkuu; esimerkkinä voidaan mainita se, etteivät turvajoukot puuttuneet rauhanomaiseen mielenosoitukseen, jonka oppositio järjesti vaalitulosten julkistamisen jälkeen. Meidän pitää taata myös poliittisten toisinajattelijoiden turvallisuus ja liikkumisvapaus.
Neuvosto keskustelee parhaillaan mahdollisuudesta palauttaa poliittiset yhteydet ja purkaa viisumipakotteet. Tämä on tietenkin valikoivaa, ja keskusteluja käydään koko ajan. Valko-Venäjän ulkoministeri Martinov on kutsuttu 13. lokakuuta Luxemburgissa pidettävään troikan kokoukseen. Aiomme tarkastella tilannetta hänen kanssaan. Tämä antaa meille mahdollisuuden uudistaa lupauksemme demokratian ja ihmisoikeuksien edistämisestä.
Ennen kuin päätän puheenvuoroni, hyvät kuulijat, haluaisin vielä kerran onnitella parlamentin jäsen Protasiewiczia sekä lehterillä istuvia Alexander Milinkevichiä ja Alexander Kozulinia. Vakuutan heille, että Euroopan unioni on valmis lähentymään Valko-Venäjää asteittain sekä vahvistamaan suhteitaan sen hallintoon ja Valko-Venäjän kansaan ja sitoutuu jatkossakin auttamaan Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, puhun tässä keskustelussa kollegani Benita Ferrero-Waldnerin puolesta.
Valko-Venäjän tilanne on epävakaa ja edellyttää harkittua ja strategista vastausta Euroopan unionilta. Tällä hetkellä tilanne on todella monimutkainen.
Ensinnäkin on aivan selvää, että olimme pettyneitä 28. syyskuuta pidettyihin parlamenttivaaleihin ja tapaan, jolla ne toteutettiin. Vaalit eivät täyttäneet kansainvälisiä standardeja eivätkä odotuksiamme. Olemme kaikki yhtä mieltä tästä, enkä aio puhua asiasta sen enempää.
Toisaalta jonkinlaista edistystä tapahtui niin ennen vaaleja, kun poliittisia vankeja vapautettiin, kuin itse vaaleissa, kun Valko-Venäjä teki yhteistyötä Etyjin ja ODIHR:n tarkkailijoiden kanssa vaalien edellä. Viimeisten poliittisten vankien vapauttaminen oli merkittävä askel niin meille kuin oppositiollekin: tämä toimenpide vähentää ja lieventää kansalaisyhteiskunnan pelkoja, koska vangitseminen poliittisin perustein ei ole enää osa elämää, vaikka uhka siitä on yhä olemassa.
Vaikka tuolloin ilmaisimme olevamme tyytyväisiä siihen, että poliittisia vankeja vapautettiin, emme reagoineet konkreettisesti myönteisillä toimilla, koska vaalit olivat vasta tulossa. Nyt meidän ei kuitenkaan enää pitäisi lykätä reaktiotamme. Poliittisten vankien vapauttaminen oli ratkaiseva ele, mutta myös se, että Valko-Venäjän viranomaiset tekivät yhteistyötä Etyjin tarkkailijoiden kanssa, pitää huomioida. Sitäkään ei pidä sivuuttaa, että kaikki ehdokkaat pääsivät - vaikkakin rajallisesti - tiedotusvälineisiin. Merkittävää edistystä on tapahtunut verrattuna edelliseen, vuonna 2006 pidettyihin presidentinvaaliin.
Miten voimme nyt varmistaa, että tuo edistys jatkuu ja vahvistuu? Miten voimme varmistaa, että Valko-Venäjällä ei ole jatkossakaan poliittisia vankeja? Miten voimme varmistaa, että Etyj ja ODIHR voivat jatkaa yhteistyötä Valko-Venäjän viranomaisten kanssa kunnes julkaisevat lopullisen vaaleja koskevan raporttinsa kahden kuukauden päästä sekä raportin jälkeisessä seurannassa? Miten voidaan estää tiedotusvälineitä koskevien sääntöjen tiukentaminen ja parantaa maassa toimivien kansalaisjärjestöjen oikeusvarmuutta?
Kuulen mielelläni parlamentin näkemyksiä.
Uskomme, että meidän on nyt vastattava Valko-Venäjälle siten, että aloitamme uudelleen poliittisen vuoropuhelun viranomaisten kanssa, ilman seremonioita ja realismin pohjalta. On tärkeää, että meillä on yhteyksiä asianmukaisella tasolla, jotta saamme viestimme kuuluviin.
Lisäksi toteaisin, vastauksemme tarkkoihin yksityiskohtiin katsomatta, että vastauksemme pitää olla "asteittainen ja suhteellinen". Nuo kaksi periaatetta ohjaavat Valko-Venäjälle antamaamme vastausta, ja niiden avulla voimme tukea meidän kaikkien toivomaa demokraattista kehitystä.
Komissio antaa myös käyttöön kaiken asiantuntijuutensa, jotta yhteyksiä Valko-Venäjän hallintoon voidaan tiivistää molemmille osapuolille tärkeillä aloilla, kuten energia-, ympäristö-, tulli- ja liikenneasioissa. Nuo kontaktit ovat osoittaneet merkityksensä ihmisten välisten sekä virkamiesten välisten verkostojen kehittämisessä.
Samanaikaisesti jatkamme sinnikkäästi kansalaisyhteiskunnan tukemista auttamalla valkovenäläisiä kansalaisjärjestöjä ja edistämällä riippumattoman lehdistön sekä Vilnassa maanpaossa toimivan European Humanities University -yliopiston kehittämistä. Lupaan jatkaa ponnistelujamme ja vahvistaa yhteyksiämme kansalaisyhteiskuntaan.
Lopuksi totean, että Euroopan sydämessä sijaitsevalla, kolmen unionin jäsenvaltion naapurimaalla Valko-Venäjällä on edessään historiallinen valinta: joko se ottaa tarvittavat askeleet kohti demokratiaa ja todellista itsenäisyyttä tai alistuu lamaannukseen ja alati kasvavaan riippuvuuteen yhdestä maasta.
Haluamme edelleen toivottaa Valko-Venäjän täysimääräiseksi kumppaniksi Euroopan naapuruuspolitiikassa ja tulevassa itäisessä kumppanuudessa. Näin ollen pyydän tukeanne, jotta voimme määrittää oikean lähestymistavan kannustaaksemme Valko-Venäjää ottamaan todellisia edistysaskelia demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen alalla tällä maanosamme vakauden kannalta ratkaisevalla hetkellä.
Charles Tannock
PPE-DE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kun istuvan presidentin puolue saa kaikki paikat parlamentissa, voimme varmaankin epäillä, että jokin on pielessä. Edes Robert Mugabe ei saanut Zimbabwessa sellaista vaalivoittoa kuin presidentti Alexander Lukashenko Valko-Venäjällä.
En kiistä Lukashenkon laajaa suosiota kansan keskuudessa tuossa maassa, joka on suurelta osin eristäytynyt neuvostoajan jälkeisestä todellisuudesta. Mutta hänen rautainen otteensa on tehnyt maasta kansainvälisen hylkiön.
Euroopan unionin ei ole järkevää toivottaa Euroopan viimeistä diktaattoria tervetulleeksi portaillemme. Meidän pitäisi aina pyrkiä samanaikaisesti sekä haastamaan Valko-Venäjä että saamaan siihen yhteys. Näin ollen poliittisten vankien äskettäinen vapauttaminen antaa meille tilaisuuden. Jää nähtäväksi, onko Lukashenkon teossa kyse tunnusteluista Länttä kohtaan, mutta meidän pitäisi olla valmiita reagoimaan omilla kannustimillamme ja palkita Valko-Venäjä tilaisuuden tullen.
Meidän ei pitäisi sulkea pois sitä mahdollisuutta, että Lukashenko kiristää Kremliä, joka on tähän asti taannut hänen pysymisensä vallassa. Jos kyse on tästä, EU:n ei pitäisi uskaltaa käyttää sekä keppiä että porkkanaa. Siksi panen tyytyväisenä merkille ulkoministeri Martinovin tulevan vierailun.
Valko-Venäjä voi hyötyä paljon läheisemmistä suhteista Euroopan unioniin, eikä vähiten sen vuoksi, että talouden lamaannuksesta johtuvaa laajaa köyhyyttä voitaisiin näin lieventää osittain. Tosiasia on kuitenkin se, ettei Valko-Venäjä ole vieläkään Euroopan neuvoston jäsen. EU:n kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen ratifiointiprosessi on jäädytetty. Valko-Venäjä on yhä maa, jossa ihmisoikeuksia loukataan jatkuvasti, jossa poliittista toisinajattelua ei suvaita ja jossa lehdistönvapaus on vain kaukainen unelma.
Kun alamme heiluttaa porkkanaa, meidän pitää myös varmistaa, että keppi on yhä toisessa kädessämme. Itse toivon kovasti, että Valko-Venäjä - ellei se sitten yhdisty uudelleen Venäjän kanssa, kuten jotkut Kremlissä haluaisivat - saa oikeutetun paikkansa vapaiden kansakuntien eurooppalaisessa perheessä.
Jan Marinus Wiersma
Arvoisa puhemies, ensinnäkin olemme tyytymättömiä Valko-Venäjän vaalitulokseen, ja yhdymme Etyjin ja ODIHR:n lausuntoon siitä, etteivät vaalit täyttäneet eurooppalaisia standardeja. Näin ollen EU:lla ei ole mitään syytä muuttaa Valko-Venäjää koskevaa politiikkaansa.
Olemme samaa mieltä siitä, että on hyvä miettiä, voidaanko Valko-Venäjän viranomaisten kanssa aloittaa epävirallinen vuoropuhelu mahdollisesta jatkosta, kuten myös puheenjohtajavaltio Ranska on ehdottanut. Jatkotoimenpiteet täytyy etupäässä aloittaa heidän puoleltaan. Jos Valko-Venäjä on valmis käymään Euroopan unionin kanssa vuoropuhelua siitä, miten se voi lisätä yhteiskuntansa vapautta ja antaa liikkumatilaa myös oppositiolle, Euroopan unioni voi antaa vastauksen. Tätä odotellessa en kannata viisumipakotteiden poistamista lukuisilta johtajilta, joilla ei ole lupaa tulla EU:n alueelle. Viime kuukausina on nähty useita rohkaisevia merkkejä - kollegani ovat jo maininneet ne - joiden ansiosta kannattaa todellakin tarkastella sitä, voidaanko edistystä tukea käymällä vuoropuhelua maan kanssa.
Toiseksi: jos kerran maan ulkoministeri Sergei Martinov on kutsuttu osallistumaan Luxemburgissa käytäviin keskusteluihin, ehdotan, että neuvosto ottaa yhteyttä myös oppositioon. Paikalla on kaksi johtavaa opposition edustajaa: Alexander Kazulin ja Alexander Milinkevich. Miksi neuvosto ei ole kutsunut heitä mukaan neuvotteluihin?
Ja lopuksi: jos Valko-Venäjän kanssa aloitetaan vuoropuhelu mahdollisista uudistuksista, oppositio on mielestämme tärkeää ottaa mukaan. Ennakkotapaus on olemassa: noin seitsemän vuotta sitten juuri Valko-Venäjällä järjestettiin osittain Euroopan parlamentin tuella epävirallinen keskustelu, jota kutsuttiin Valko-Venäjää koskevaksi parlamentaariseksi troikaksi. Jos Valko-Venäjän viranomaiset olisivat valmiita, tällainen vuoropuhelu olisi mahdollista aloittaa uudelleen Euroopan parlamentin, Etyjin sekä Euroopan neuvoston muodostaman troikan kautta. Riippumatta siitä, mitä me Euroopassa teemme ja mitä keskusteluja järjestämme, oppositio pitäisi joka tapauksessa aina ottaa mukaan.
Janusz Onyszkiewicz
ALDE-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjän vaalien kulku ja tulos osoittavat selvästi, että vaikka Alexander Lukashenko on ilmaissut halunsa kehittää suhteita Euroopan unioniin, hän kuvittelee, että vuoropuhelu voidaan aloittaa ja sitä voidaan käydä hänen ehdoillaan ja ilman minkäänlaisia myönnytyksiä hänen puoleltaan. Meidän pitää kuitenkin ymmärtää myös se, että Valko-Venäjän ja Euroopan unionin välisten suhteiden parantaminen on niin Valko-Venäjän objektiivisten etujen kuin Lukashenkon itsensä etujen mukaista. Jatkuva paine Venäjältä Valko-Venäjän talouden tärkeimpien sektoreiden haltuunotosta saattaa johtaa niin suureen riippuvuuteen Venäjästä, että Lukashenkon ote maasta heikkenee huomattavasti. Siinä tapauksessa yksi vaihtoehto on ottaa länsimaiset yritykset mukaan yksityistämisohjelmaan, josta on tullut Valko-Venäjän taloustilanteen vuoksi tarpeellinen. Vain siten Valko-Venäjä voi välttää sen, että se tulee ostetuksi poliittisten tahojen käsissä olevalla venäläisellä pääomalla.
Vuoropuhelu on siis aloitettava, jotta Valko-Venäjälle saataisiin luotua sellaiset oikeudelliset ja poliittiset olosuhteet, jotka tukevat EU:n alueelta tulevan pääoman investoimista maahan. Vuoropuhelun ei kuitenkaan pidä antaa nykyiselle hallinnolle tilaisuutta lisätä uskottavuuttaan tai legitimiteettiään. Näin ollen Valko-Venäjän on toteutettava vuoropuhelun rinnalla sellaisia toimenpiteitä, jotka ainakin jossain määrin osoittavat, että poliittista järjestelmää ollaan selkeästi muuttamassa. Kaikkien Valko-Venäjän viranomaisten kanssa käytyjen keskustelujen lisäksi olisi myös järjestettävä samantasoisia EU:n poliitikkojen ja tärkeimpien opposition edustajien kokouksia riippumatta siitä, missä keskusteluja käydään.
Elisabeth Schroedter
Arvoisa puhemies, hyvä komission jäsen, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, hyvät kuulijat, toivotan Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmän puolesta tervetulleeksi tunnettujen poliitikkojen, Alexander Milinkevichin ja Alexander Kozulinin, valtuuskunnan. He ovat tänään paikalla seuraamassa tätä Euroopan parlamentin keskustelua ja voivat sitten kertoa siitä omassa maassaan.
On ongelmallista, että tiedot Valko-Venäjää koskevasta työstämme on yhä välitettävä tällä tavoin, koska muita vaihtoehtoja ei ole. Tämä on merkki siitä, ettei Valko-Venäjä ole vielä onnistunut luomaan demokraattisen kehityksen perusedellytyksiä. Mielipiteenvapaus sekä tiedonvapaus ovat oleellisia seikkoja demokratiassa.
Tänä kesänä presidentti Justshenko lupasi julkisesti järjestää maassaan avoimet ja oikeudenmukaiset vaalit, mutta hän rikkoi lupauksensa. Jos oppositiolla ei ole vaalikampanjan aikana mitään mahdollisuuksia esitellä ehdokkaitaan kaikkialla maassa ja sääntöjä muutetaan niin, ettei edes järjestäytynyt oppositio saa yhtään ehdokasta vaaleissa läpi, vaalit eivät ole oikeudenmukaiset ja demokraattiset. Siksi päätöslauselmamme on tämän asian suhteen selvä.
Meidän on asetettava ennakkoehtoja viisumipakotteiden poistamiselle, ja tällä hetkellä ennakkoehtona on sellaisen uuden rahoitusvälineen luominen, jonka varoilla tuetaan oppositiota ja kansaa näiden pyrkiessä kohti demokratiaa.
Konrad Szymański
Arvoisa puhemies, politiikka, jonka mukaan Valko-Venäjälle avataan nopealla aikataululla ovia, on huonosti suunniteltua, ja sen toteutus on amatöörimaista. Euroopan unioni ja jotkut jäsenvaltiot ovat antaneet julkilausumia suhteiden lämpenemisestä ilman, että Lukashenkon hallinto on ottanut yhtään kestävää edistysaskelta kohti vapautta. Olemme vain luottaneet siihen. Tästä pitäisi ottaa opiksi, jotta olisimme tarkempia jatkossa.
Voimme tietenkin avata ovia Valko-Venäjälle, mutta vasta sitten, kun Minskin hallitus ryhtyy seuraaviin konkreettisiin toimenpiteisiin vapauden puolesta: poliittisen vuoropuhelun käynnistäminen televisiossa tai lehdistössä oppositiota varten, EU:n tuki ainakin osittain vapaalle parlamentille, jossa istuu myös kansan valitsemia, ei pelkästään Lukashenkon nimeämiä henkilöitä. Tämä on ainut taktiikka - jotain jotakin vastaan - jolla säilytämme uskottavuutemme ja annamme Valko-Venäjän demokratisoitumiselle mahdollisuuden.
Erik Meijer
Arvoisa puhemies, jos kaikilla puolueilla on yhtäläiset mahdollisuudet saada paikkoja Valko-Venäjällä järjestettävissä vaaleissa, on täysin mahdollista, että istuvan presidentin, Alexander Lukashenkon, puolue saa enemmistön. Häntä arvostetaan suuresti niiden keskuudessa, jotka pitävät sosiaaliturvaa yksilönvapauksia tärkeämpänä asiana. He arvostavat sitä, että Valko-Venäjällä on ollut huomattavasti vähemmän poliittisia mullistuksia kuin muissa entisissä neuvostotasavalloissa. Toisaalta häntä inhotaan niiden keskuudessa, jotka eivät kannata hänen pyrkimyksiään yhdentyä Venäjän kanssa. He ovat kiintyneitä Valko-Venäjän kieleen, jonka vuoksi maa perustettiin melkein 90 vuotta sitten. Monet niistä intellektuelleista, jotka katsovat enemmän Puolaan, Liettuaan ja Euroopan unioniin päin, ovat lähteneet maasta.
Mielenosoittajien hakkaaminen, vastustajien vangitseminen ja kaikki muut yritykset estää oppositiopuolueita jatkamasta toimintaansa on lopetettava. Sellainen vaalilaki, jonka nojalla oppositio on mahdollista jättää kokonaan ulkopuolelle, on huono vaalilaki. Meidän ei pidä pyrkiä vastakkainasetteluun kyseisen maan kanssa, vaan meidän on ennemminkin tuettava sen demokratisointia kaikin mahdollisin tavoin.
Valko-Venäjän tilanne on hiljattain hieman parantunut aiempiin vuosiin verrattuna. Poliittisia vankeja on vapautettu ja hallitus pyrkii saamaan yhteyden Euroopan unioniin. Hallitus ilmoitti myös, että nämä parlamenttivaalit olisivat oikeudenmukaiset. Vaaleja seuranneet tapahtumat eivät todellakaan tue tätä. Valko-Venäjällä langetetaan edelleen kuolemantuomioita, eivätkä tiedotusvälineet ole edelleenkään riippumattomia, toisin kuin laissa sanotaan. Tulevina aikoina on edistettävä vapaata liikkuvuutta EU:n ja Valko-Venäjän välillä ja vuoropuhelua on käytävä niin hallituksen kuin hallituksesta riippumattomien järjestöjen kanssa.
Bastiaan Belder
Arvoisa puhemies, monet valkovenäläiset toivovat, että suhteet Euroopan unioniin paranisivat, sillä se tukisi myönteistä uudistuskehitystä heidän maassaan. Tuen tätä toivetta täydestä sydämestäni. Tämän takia myös kaikkien unionin toimielinten olisi pyrittävä asteittain luomaan yhteydet Minskiin omaa poliittista uskottavuuttaan vaarantamatta ja tiukoin ehdoin (katso päätöslauselman 10 kohta).
Mielestäni konkreettinen askel tähän suuntaan olisi viisumimaksujen mukauttaminen - eli alentaminen (katso päätöslauselman 13 kohta) - valkovenäläisten osalta: tällä hetkellä maksu on ukrainalaisille 60 euroa ja venäläisille 35 euroa. Haluaisin kuulla, mitä mieltä neuvosto ja komissio ovat tästä ehdotuksesta.
Yhtä asiaa pidän outona päätöslauselmassa, jota muilta osin tuen. Kyse on kohdista 7 ja 8, joissa vaadimme demokraattisia vaaleja ja ihmisoikeuksien kunnioittamista, mutta osoitamme tämän ainoastaan Valko-Venäjän hallitukselle. Meidän pitäisi osoittaa tämä myös parlamentille, joka on luonnollinen keskustelukumppanimme.
Jacek Protasiewicz
(PL) Arvoisa puhemies, Etyjin toimisto on jo raportoinut Valko-Venäjällä pidetyistä vaaleista. Vaalit eivät olleet avoimet, rehelliset eivätkä demokraattiset. On kuitenkin tosiasia, että poliittiset vangit, ainakin tärkeimmät heistä, on vapautettu. Kuitenkaan syitä, joiden vuoksi heidät vangittiin, ei ole poistettu. Emme voi olla täysin varmoja siitä, ettei heitä (jotka on vapautettu väliaikaisesti) tai uusia vankeja pidätetä Valko-Venäjällä lähitulevaisuudessa. Meidän pitää varmistaa, että seurausten lisäksi poistetaan myös syyt. On myös syytä pitää mielessä - ottaen huomioon tämän keskustelun luoman tilaisuuden - että Valko-Venäjällä on 14 muuta ihmistä, joiden vapauksia on rajoitettu tuomitsemalla heidät kotiarestiin tai pakkotyöhön ihmisoikeuksia ja vapautta tukevien toimien takia.
Julkilausumamme on hyvin tasapainoinen. Yhtäältä ilmaisemme tyytyväisyytemme vankien vapauttamista kohtaan ja toisaalta tyytymättömyytemme vaalien kulkua ja tulosta kohtaan. Parlamentti myös hyväksyy kohdassa 12 "askel askeleelta" -lähestymistavan tulevissa neuvotteluissa Valko-Venäjän kanssa ja toteaa, että voimme hyväksyä pakotteiden osittaisen poistamisen korkeintaan kuudeksi kuukaudeksi. Edellytyksenä kuitenkin on, että näemme Valko-Venäjän tilanteen parantuvan tuntuvasti ennen kaikkea tiedotusvälineiden vapauden osalta. Tämä on hyvä ehdotus, ja tuen sitä voimakkaasti. Samalla haluaisin kuitenkin pyytää sekä puheenjohtajavaltio Ranskaa että Tšekkiä, joka ottaa puheenjohtajuuden hoitaakseen seuraavalla puolivuotiskaudella, varmistamaan, että Valko-Venäjän edustajien kanssa järjestettyjen virallisten kokousten rinnalla löytyy aikaa tavata myös opposition edustajia. On myös löydyttävä tahtoa alentaa valkovenäläisiltä perittäviä viisumimaksuja, koska muutoin emme auta kyseistä kansaa lähentymään Eurooppaa.
Puolalaisena haluaisin ilmaista kunnioittavani sitä, että parlamentti panee merkille, että Valko-Venäjän viranomaiset rajoittajat Valko-Venäjällä asuvan puolalaisvähemmistön toimintaa ja että maassa toimii laillisesti valittu puolalaisia edustava viranomainen, jota johtaa Angelika Borys.
Justas Vincas Paleckis
(EN) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjän tilannetta koskeva päätöslauselma tuo esiin, miten Bryssel ja Minsk voisivat välttää sen, että ne menettävät hyvän tilaisuuden parantaa suhteitaan.
Tuen Jan Marinus Wiersman lähestymistapaa, joka myös kuvastaa Alexander V. Kazulinin ja Alexander Milinkevichin johtaman Valko-Venäjän opposition asennetta. EU:n politiikka rangaista Valko-Venäjää ja valkovenäläisiä maan hallituksen toimista ei ole saavuttanut odotettuja tuloksia. Kaikki ovet on avattava kansojen välisiä kontakteja varten ja maalaisjärjen vastaiset viisumirajoitukset on poistettava.
Jos Minsk todella haluaa tehdä parempaa yhteistyötä EU:n kanssa, tämän pitäisi auttaa luomaan suotuisammat edellytykset molemminpuolisten keskustelujen käynnistämiseksi niin ulkoisesti kuin kansallisesti. Tämä voidaan tehdä aloittamalla keskustelut poliittisista, taloudellisista, sosiaalisista ja ihmisoikeuksia koskevista kysymyksistä kaikkien poliittisten puolueiden, oppositioedustajien, kansalaisjärjestöjen sekä ammattiliittojen välillä.
Jeanine Hennis-Plasschaert
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisa neuvoston puheenjohtaja, vain muutama viikko sitten olitte sitä mieltä, että on liian aikaista kutsua Valko-Venäjän ulkoministeri Sergei Martinov Pariisin. Nyt oikea aika on ilmeisesti teidän mielestänne tullut. Rehellisesti sanottuna en edes julkilausumanne jälkeen oikein vielä ole keksinyt oikeaa syytä tälle suunnanmuutokselle. Kuten kaikki täällä ovat jo todenneet, 28. syyskuuta pidetyt vaalit eivät missään määrin täyttäneet standardeja, jotka ovat meille kaikille tuttuja ja joita itsekin pidätte niin suuressa arvossa. Tämän tason kokous tällaisissa puitteissa - olipa sitten kyse epävirallisesta tai virallisesta kokouksesta - vaikuttaa hallituksen palkitsemiselta. Mutta mistä se palkitaan?
Minullakin oli tänä aamuna jälleen kerran ilo keskustella Alexander Milinkevichin ja Alexander Kazulinin kanssa. Valko-Venäjän oppositio on yhtenäinen ja ehkäpä jopa vahvempi kuin koskaan. Tälle oppositiolle pitäisi siksi antaa mahdollisuus saavuttaa Valko-Venäjän kansa, ja Valko-Venäjän kansalle pitää antaa mahdollisuus kokea eurooppalainen vapaus henkilökohtaisesti. Ei ole hyväksyttävää, että viisumi EU:n alueelle maksaa yhä 60 euroa, kun Valko-Venäjän keskimääräinen kuukausipalkka on vaivaiset 250 euroa. Kuinka monta kertaa meidän oikein pitää tätä pyytää?
En kiistä sitä, ettei jonkinlainen vuoropuhelu olisi hyödyllistä ja tarpeen. On kuitenkin selvää, että presidentti Lukashenkon kauniit sanat ovat merkityksettömiä. Näin ollen suunnitellun vuoropuhelun on oltava perusteltavaa ja hyvin kohdennettua. Kysymykseni kuuluu seuraavasti: mikä tarkkaan ottaen on neuvoston erityinen tiekartta? Haluaisin todellakin enemmän tietoa tästä.
Lopuksi haluan esittää saman kysymyksen kuin kollega Wiersma aiemmin. Onko puheenjohtajavaltio valmis tapaamaan ensi maanantaina myös herra Milinkevichin ja herra Kazulinin - joko ennen ministeri Martinovin kanssa käytäviä keskusteluja, niiden aikana tai niiden jälkeen? Te päätätte tästä, mutta tehkäämme selväksi, että tämä olisi ainut oikea viesti vallitsevat olosuhteet huomioon ottaen.
(EN) Valitettavasti minun pitää poistua täysistuntosalista muutaman minuutin päästä. Pahoittelen häiriötä, mutta haluaisin saada suoran vastauksen.
Wojciech Roszkowski
(PL) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjän, tuon 10 miljoonan eurooppalaisen asuttaman maan kohtalo on nyt vaakalaudalla. Emme voi vain katsoa vierestä, kun tämä tapahtuu. Lukashenkon kaltaiset diktaattorit väistyvät vain painostamalla. Tähän liittyy vain yksi kysymys: mitä hänen väistymisestään seuraisi? Koska talouden avaimet Valko-Venäjän itsenäistymiseen ovat Venäjän käsissä, sen asettamat rajoitukset voivat lopulta viedä Valko-Venäjältä itsemääräämisoikeuden. EU:n painostus voi olla tehokasta, jos Lukashenkolla on jotain hävittävää ja EU:lla on jotain annettavaa. Näyttää siltä, että hän suostuisi muutoksiin, mutta juuri pidettyjä vaaleja ei oikein voi kutsua muuksi kuin farssiksi. Diktaattorin pelot ja itsepäisyys saattavat johtaa siihen, että Valko-Venäjä menettää itsemääräämisoikeutensa.
Lukashenkon ei tarvitse hävitä Valko-Venäjän demokratisoinnille, jos hän nauttii suurta suosiota kansan keskuudessa. Tässä on kuitenkin pyrittävä tosissaan kohti demokratiaa, eikä kyse saa olla pelkästä näytelmästä, josta koituvan hinnan maksaisi Valko-Venäjän oppositio. Synkän skenaarion uhasta huolimatta EU ei voi hyväksyä tuota hintaa. Emme silti saa katkaista vuoropuhelua, jos panoksena on tämän maan itsenäisyys. Kuten Alexander Milinkevich sanoi tänään, tämän maan demokratian tulevaisuus riippuu siitä, kykeneekö maa säilyttämään itsenäisyytensä.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Kiitos, arvoisa puhemies. Vaikka Valko-Venäjän parlamenttivaalit, joissa Etyj toimi tarkkailijana, eivät täyttäneet vaatimuksia oikeudenmukaisista ja vapaista vaaleista, ensi viikolla pidettävässä ministerineuvoston kokouksessa näytetään hyvin todennäköisesti vihreää valoa poliittiselle vuoropuhelulle. Lukashenko ei ole tehnyt mitään epätavallista. Georgian sodan jälkeen vapautettiin kolme poliittista vankia. Tämä täytti sen ainoan ehdon, jonka EU oli asettanut vuoropuhelun aloittamiselle. On selvää, että Georgian sodan jälkeen Länsi tarvitsi kaikki pienetkin teot, joilla se voisi vastata Moskovan kasvavaan vaikutusvaltaan entisillä neuvostoalueilla. Mutta jos jopa Lukashenko onnistui muokkaamaan vuoropuhelua oman makunsa mukaan, millaista vuoropuhelua voimme odottaa Moskovalta?
Brysselin täytyy käynnistää vuoropuhelu aiemmin hyväksytyn vertailujärjestelmän perusteella, muutoin EU ei voi voittaa tässä vuoropuhelussa. Lukashenko käyttää tätä vahvistaakseen kansallista vaikutusvaltaansa ja pitääkseen Moskovan talutushihnassaan, ei mahdollistaakseen asteittaisen poliittisen vapauden. EU voisi menettää tärkeimmän aseensa Idässä; imagonsa. Päätös on meidän.
Adrian Severin
(EN) Arvoisa puhemies, haluan varoittaa turvautumasta politiikkaan, jossa pyritään palkitsemaan Valko-Venäjän johtajia korvauksena sellaisista Venäjän johdon tekemistä päätöksistä, jotka eivät miellytä meitä.
On pelkkää toiveajattelua uskoa, että aiheuttaisimme tällä tavalla välirikon Moskovan ja Minskin välille tai saisimme presidentti Lukashenkon muuttamaan politiikkansa suuntaa.
Meidän ei pitäisi myöskään ylistää sellaisten vankien vapauttamista, joita ei olisi pitänyt koskaan pidättääkään. Euroopan unionin pitää estää Valko-Venäjän eristäytyminen ja aloittaa vuoropuhelu maan johtajien kanssa. Tätä varten on luotava kannustuspaketti, joka vakuuttaisi sekä hallituksen että sitä viattomasti tukevat tavalliset kansalaiset siitä, että Euroopan unioni voisi auttaa parantamaan valkovenäläisten elämää.
Toisaalta tällaisen avautumisen pitäisi olla asteittaista, ehdollista ja molemminpuolista, ja sen pitäisi ensisijaisesti tuottaa hyötyä yhteiskunnalle eikä johtajille.
Presidentti Lukashenko on todennut, että oppositio on hyvä asia kaikissa maissa, paitsi jos kyse on oppositiosta, joka saa kaiken tukensa ulkomailta. Ongelmana on se, että Valko-Venäjän oppositiolla ei ole mahdollisuuksia selvitä, koska hallitus tukahduttaa sen. Siksi emme saa hylätä demokraattista oppositiota.
Marian Harkin
(EN) Arvoisa puhemies, viisumikysymys on hyvin tärkeä kaikille valkovenäläisille. Haluaisin kuitenkin tuoda esiin erään matkustamiseen liittyvät erityistilanteen.
Irlannissa toimii Adi Rochen perustama liike Chernobyl Children's Project International, joka tuo vuosittain noin 1 000 valkovenäläistä lasta muutamaksi viikoksi Irlantiin lepäämään, toipumaan ja joissain tapauksissa saamaan lääkärinhoitoa. Hyväntekeväisyysjärjestö on toimintansa aikana tuonut maahan kaikkiaan 17 000 lasta.
Valitettavasti lapsilta on nyt evätty lupa tulla Irlantiin, mikä on järkyttänyt kaikki asianosaisia: lapsia, heidän isäntäperheitään ja monia muita. Kyse on niin hyvästä hankkeesta, josta kaikki hyötyvät.
Kansainvälisestä sopimuksesta neuvotellaan parhaillaan, ja toivon, että se saadaan pian valmiiksi. Tiedän kuitenkin, että Irlanti pyrkii tällä välin saamaan poikkeuksen tähän kieltoon.
Pyydän komissiota ja neuvostoa tekemään kaikkensa, esimerkiksi epävirallisen vuoropuhelun yhteydessä, varmistaakseen, että tätä erittäin hyödyllistä hanketta voidaan jatkaa. Tiedän, että tämä on vain pieni osa kokonaistilannetta, mutta se muuttaisi niin myönteisesti monen elämää.
Jana Hybášková
(CS) Arvoisa puhemies, hahmottelimme ulkopolitiikkaa, riitelimme eteläisestä ulottuvuudesta sekä itäisestä ulottuvuudesta. Elokuun 21. päivänä me ulkoasianvaliokunnan tšekkiläiset ja slovakialaiset jäsenet vietimme neuvostoarmeijan Tšekkoslovakiaan tulon 40-vuotispäivää keskustelemalla Georgian tilanteesta. Itäisestä ulottuvuudesta on tullut totta. Emme voi paeta sitä, joten meidän on toimittava. Politiikka ei ole mitään konserttia. Politiikka luo kontekstin, ja meillä on sellainen. Tämän takia meidän on täysimääräisesti tuettava Valko-Venäjää sen tiellä kohti unionia. Näin ollen annan täyden tukeni päätöslauselmaesitykselle tällaisenaan. Emme saa eristää Valko-Venäjää, mutta meidän ei pidä myöskään kutsua sitä demokratiaksi. Meidän pitää vaatia, että Valko-Venäjä kumoaa kuolemantuomion, antaa opiskelijoiden palata yliopistoihin, sallii kaikkien niiden, jotka ovat kieltäytyneet palvelemasta Valko-Venäjän armeijassa, palata maahan ilman rangaistusta ja sallii kansalaisjärjestöjen rekisteröimisen. Entäs me? Mitä meidän on tehtävä? Meidän on näytettävä, että noudatamme Kööpenhaminan kriteerejä. Meidän pitää toimia unionina.
Józef Pinior
(PL) Arvoisa puhemies, ensiksikin haluaisin toivottaa Valko-Venäjän oppositioedustajat Alexander Milinkevichin ja Alexander Kazulinin tervetulleeksi Euroopan parlamenttiin. Tällä hetkellä on hyvin vaikeaa saada selkoa EU:n Valko-Venäjää koskevasta politiikasta. Yhtäältä vastassamme on yhä autoritäärinen valtio, mutta toisaalta näemme jonkinlaisia merkkejä kehityksestä ja tietynlaisesta muutoksesta tässä monimutkaisen kansainvälisen tilanteen muodostamassa järjestelmässä. EU:n politiikan pitäisi tällä hetkellä keskittyä täysin Valko-Venäjän kansaan. Kysymys kuuluu: kuka kärsii eniten pakotteista? Onko se Lukashenkon hallinto vai Valko-Venäjän kansa? Tähän kysymykseen EU:n eri toimielinten on vastattava. Meidän on epäilemättä kokeiltava tällä hetkellä politiikkaa, jossa täsmennetään tavoitteemme ja tehdään EU:n Valko-Venäjään kohdistuvista toimista hyödyllisiä.
Jas Gawronski
(EN) Arvoisa puhemies, olemme saaneet Minskistä ristiriitaisia viestejä, mikä sinänsä on edistystä aiempaan verrattuna. Äskettäiset parlamenttivaalit vahvistivat kuitenkin länsimaissa yleisesti vallitsevaa kuvaa Valko-Venäjästä eräänlaisena banaanitasavaltana. Toisaalta poliittisten toisinajattelijoiden hiljattainen vapauttaminen on tervetullut edistysaskel. Jos Lukashenko pyrkii näin ojentamaan kätensä Länteen, meidän pitäisi palkita hänen ponnistelunsa varovaisella tuella. Meillä ei kuitenkaan pidä olla harhakuvitelmia laaja-alaisesta ihmisoikeuksien ja poliittisten vapauksien rikkomisesta, jota Valko-Venäjällä tapahtuu. Meidän pitää keskittää huomiomme Valko-Venäjän kansaan ja kansalaisyhteiskuntaan - ajatus, jota tämä parlamentti on perinteisesti kunniakkaasti tukenut ja tukee jopa voimakkaammin Ingrid Betancourtin tämänpäiväisen puheen jälkeen.
Valko-Venäjän kansa haluaa ottaa paikkansa uudessa Euroopassa. Sen täytyy tietää, että välitämme heistä emmekä unohda heitä.
Libor Rouček
(CS) Arvoisa puhemies, Valko-Venäjällä on toteutettu useita merkittäviä muutoksia viime viikkojen aikana. Merkittävin niistä oli seuraavien poliittisten vankien vapauttaminen: Alexander Kozulin, joka on täällä paikan päällä, Syarhey Parsyukevich sekä Andrey Kim. Valitettavasti parlamenttivaalit eivät kuitenkaan täyttäneet kansainvälisiä demokraattisia standardeja. Mitä tämä tarkoittaa? Minun mielestäni Euroopan unionin pitäisi tukea Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan kehittymistä sekä demokratiaa ja ihmis- ja kansalaisoikeuksia paljon tähänastista enemmän. Mielestäni meidän pitää myös harkita rahoitustuen lisäämistä esimerkiksi riippumattomille tiedotusvälineille, kansalaisjärjestöille, riippumattomille ammattiliitoille ja niin edelleen. Valkovenäläisiltä, erityisesti nuorilta ja opiskelijoilta, perittävien viisumimaksujen alentamisen tai poistamisen pitäisi olla osa Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnalle annettavaa tukea. Kuten olemme jo kuulleet, viisumi maksaa 60 euroa. Se vastaa valkovenäläisten keskimääräistä viikkopalkkaa. Meidän pitäisi miettiä tätä.
Colm Burke
(EN) Arvoisa puhemies, kehotan neuvostoa ja komissiota vaatimaan, että Valko-Venäjän viranomaiset luopuvat erityisesti lasten ja opiskelijoiden osalta käytännöstään, jonka mukaan kansalaisille myönnetään maastapoistumisviisumeita. Useimmiten viisumin tarvitsee tullakseen maahan, mutta Valko-Venäjällä henkilö tarvitsee viisumin lähteäkseen maasta.
Kysyin Valko-Venäjän oppositiojohtajalta Alexander Milinkevichiltä PPE-DE-ryhmän kokouksessa tänä aamuna kansainvälisestä matkustuskiellosta, jonka kyseinen maa on asettanut lapsille. Hän kertoi ryhmälle, että Valko-Venäjän hallitus on asettanut tämän kiellon, koska se ei halua lasten näkevän, kuinka muualla eletään.
Omassa vaalipiirissäni Etelä-Irlannissa on kerätty ja käytetty noin 70 miljoonaa euroa, jonka avulla voitaisiin huolehtia lapsista ja parantaa heidän elinolojaan orpokodeissa. Kollegani Marian Harkin mainitsi jo kyseisen kiellon. Olen ymmärtänyt, että Irlannin ja Valko-Venäjän kahdenvälinen sopimus ei tulekaan voimaan ennen touko- tai kesäkuuta. Näin ollen yhdyn kollegani sanoihin ja vaadin Irlannille poikkeusta, jotta lapset voivat matkustaa sinne jouluksi ja saavat tarvitsemansa avun ja tuen.
Zita Pleštinská
(SK) Arvoisat Alexander Milinkevich ja Alexander Kozulin, olen iloinen siitä, että olette tänään täällä, kun keskustelemme maastanne Valko-Venäjästä. Edustatte silmissäni Valko-Venäjän mahdollisuutta muuttua jonakin päivänä vapaaksi ja demokraattiseksi maaksi.
Lokakuun epäoikeudenmukaiset vaalit Valko-Venäjällä vahvistivat entisestään Lukashenkon totalitääristä hallintoa. Oppositio ei saanut yhtäkään Valko-Venäjän parlamentin alahuoneen 110 paikasta. Vaikka poliittiset vangit vapautettiin elokuussa, he saattavat joutua minä hetkenä hyvänsä takaisin vankilaan.
Hyvät kuulijat, tekemällä pieniä parannuksia vaaliprosessiin presidentti Lukashenko yrittää vakuuttaa meidät siitä, ettei EU:lla ole enää mitään syytä jättää Valko-Venäjää ulkopuolelle. Vaikka hyvät suhteet Minskiin hyödyttäisivät kumpaakin osapuolta, unionin pitää vaatia enemmän kuin vain kosmeettisia muutoksia demokratian parantamisessa. EU:n pitää vaatia, että Valko-Venäjä mahdollistaa tiedotusvälineiden vapauden ja sallii kaikkien demokraattisten liikkeiden osallistumisen Valko-Venäjän hallintoon.
Jean-Pierre Jouyet
neuvoston puheenjohtaja. - (FR) Arvoisa puhemies, puheenjohtajavaltio Ranska kiinnittää suurta huomiota EU:n itäisiin naapureihin, kuten Georgiaan ja Ukrainaan, joista jälkimmäisen osalta 9. syyskuuta järjestetty huippukokous oli ennennäkemätön edistysaskel EU:n ja Ukrainan välisissä suhteissa, sekä Moldovaan, jossa kävin kaksi päivää sitten keskustelemassa Euroopan unionin ja Moldovan välisten suhteiden tulevaisuudesta, esimerkiksi uudesta ja aiempaa kunnianhimoisemmasta kumppanuus- ja yhteistyösopimuksesta. Tästä kontekstista siis tarkkailemme tiiviisti tilanteen kehittymistä Valko-Venäjällä.
Olemme teidän laillanne pahoillamme siitä, että hallitus ei käyttänyt 28. syyskuuta pidettyjä vaaleja tilaisuutena osoittaa, että se on edistynyt tiellä kohti demokraattisia standardeja. Samaan aikaan EU on tyytyväinen nähdessään jonkinlaista myönteistä kehitystä, josta esimerkkinä voidaan mainita poliittisten vankien vapauttaminen. Ulkoasiainministereiden on keskusteltava maanantaina Luxemburgissa samaan sävyyn kuin mitä puhujat ovat tässä keskustelussa käyttäneet. Viestimme on se, että Euroopan unioni on valmis muuttamaan mielensä, jos Minskin viranomaiset tulevat vastaan. Tarvitsemme asteittaista lähestymistapaa - eli pakotteita ei siis poisteta yhdessä yössä - sekä ehtoihin perustuvaa lähestymistapaa, jonka mukaan EU reagoi saadessaan myönteisiä merkkejä hallituksen puolelta. Lisäksi lähestymistavassamme on keskityttävä kansalaisyhteiskunnan hyvinvointiin, kuten parlamentin jäsen Severin sanoi.
Haluan todeta, että lapsille ja opiskelijoille myönnetään tietenkin viisumi. Tämä riippuu suurlähetystöstä, mutta se on kuitenkin Schengen-järjestelmässä mahdollista. Meidän pitää painostaa Minskin viranomaisia varmistamaan, että kyseiset henkilöt saavat viisumin, vaikkei asia ole EU:n vastuulla. Haluaisin myös tuoda esiin, että lähellä Valko-Venäjän rajaa asuvilla nuorilla ja lapsilla on tiettyjä etuja.
EU aikoo tukea oppositiota jatkossakin. Tapasin juuri oppositioedustajat Milinkevichin ja Kozulinin sekä parlamentin jäsen Protasiewiczin. Parlamentti voi olla ylpeä siitä, että se on antanut Saharovin palkinnon Alexander Milinkevichille. Mielestäni kyseinen ele tuo kunniaa Euroopan parlamentille. Kuten jo sanoin, on tärkeää, että jos jonkin jäsenvaltion edustaja vierailee Minskissä, hänen pitäisi tavata myös opposition edustajia. Emme ole menettäneet toivoamme sen suhteen, että hallitus edistyy vapauden lisäämisessä niin, että Valko-Venäjä ei jää yksin Venäjää vastaan.
Charlie McCreevy
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, joku kysyi, olemmeko valmiita tapaamaan opposition edustajia maanantaina järjestettävän yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston kokouksen yhteydessä. Tämä on mielenkiintoinen ehdotus. Mietimme asiaa ja välitän parlamentin jäsenten näkemykset Benita Ferrero-Waldnerille. Puheenjohtajavaltio kuitenkin päättää siitä, lähetetäänkö kutsu laajemmalle joukolle. Jos kokous opposition edustajien kanssa järjestetään, komission jäsenet ovat luonnollisesti valmiita osallistumaan siihen.
Sitten EU:n Valko-Venäjälle antamasta tuesta: Tuki suuntautuu pääasiassa kansalaisyhteiskunnan ja kansan tarpeiden tukemiseen. Eurooppalaisen naapuruuden ja kumppanuuden välineen yhdistetyt varat ovat 20 miljoonaa euroa vuosina 2007-2010, ja ne kohdistuvat kansalaisten tarpeisiin ja maan demokratisointiin yleisellä tasolla. Valtiosta riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia koskevan alakohtaisen ohjelman sekä demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevan eurooppalaisen rahoitusvälineen varoista puolestaan tuetaan demokratisointia ja kansalaisyhteiskuntaa kapea-alaisemmin.
Olemme suunnitelleet toimia kansalaisjärjestöjen kapasiteetin parantamiseksi erityisesti ihmisoikeuksien ja tiedotusvälineiden vapauden alalla. Täällä esitettiin myös kysymys siitä, että Tšernobylin orpoja estetään matkustamasta unionin jäsenvaltioihin ja oleskelemasta niissä. Komissio on käsitellyt Tšernobylin orpoja koskevaa kysymystä viranomaisten kanssa Minskin edustuston päälliköiden tuella, ja jatkamme asian käsittelyä niin kauan kuin on tarpeen. Lisäksi komissio tukee myös jatkossa Tšernobylin katastrofin seurausten lieventämistä.
Lopuksi haluaisin todeta, että tämä vilkas keskustelu osoittaa, että Valko-Venäjästä ollaan aidosti kiinnostuneita tällä ratkaisevalla hetkellä. Nyt on epäilemättä aika tehdä strategisia valintoja sen suhteen, millainen lähestymistapa Valko-Venäjän tapauksessa omaksutaan tässä hankalassa käännekohdassa. Kuuntelin suurella mielenkiinnolla parlamentin jäsenten näkemyksiä, ja olen ymmärtänyt, että jotkut teistä näkevät pakotteiden osittaisen ja suhteellisen poistamisen myönteisenä keinona painostaa demokraattiseen edistykseen.
Jäämme odottamaan parlamentin Valko-Venäjää koskevaa päätöslauselmaa, joka on tarkoitus hyväksyä huomenna. Lupaamme huomioida kantanne huolellisesti päätöksessämme, joka on tarkoitus tehdä pian.
Puhemies
(IT) Olen vastaanottanut kuusi työjärjestyksen 103 artiklan 2 kohdan mukaisesti käsiteltäväksi jätettyä päätöslauselmaesitystä.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan huomenna.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 142 artikla)
Alessandro Battilocchio  
kirjallinen. - (IT) Valko-Venäjän vaalitulokset puhuvat puolestaan. Tällainen tulos oli odotettavissa: oppositio joutui presidentti Lukashenkon voimakkaan koneiston jyräämäksi, minkä takia vaaleja ei voitu toteuttaa kunnolla.
Minusta vaikuttaa siltä, että unionissa ei jälleen kerran oteta näitä seikkoja kuuleviin korviinsa: väitteet vaalitulosten manipuloinnista, uhkailusta, väkivallasta ja ahdistelusta on tähän asti jätetty huomiotta, vaikka kansainväliset tarkkailijat vahvistivat selvät rikkomukset ja totesivat vaalien olevan valovuosien päässä vaadituista demokraattisista standardeista.
Odotan, että Euroopan unioni tuo kantansa esiin selkeämmin ja kaunistelematta ja ryhtyy tarvittaviin poliittisiin ja diplomaattisiin toimenpiteisiin. Meidän pitää välttää tavanomaiset julkilausumat ja kauniit päätöslauselmat, julistukset aikomuksista. Se olisi tekopyhää ja osoittaisi, ettei unioni kykene ilmaisemaan kantaansa arvovaltaisesti ja päättäväisesti.
Adam Bielan  
Lukashenko on jälleen kerran päässyt voitolle Euroopan unionista, joka on osoittanut sinisilmäisyytensä ollessaan asettamatta minkäänlaisia ehtoja kyseiselle hallitukselle. Lukashenko on osoittautunut terävämmäksi poliitikoksi kuin mitä unionissa luultiin: vaalit ja vaalikampanjan aikaiset tapahtumat osoittavat, että EU:n strategia oli huonosti valmisteltu. Tämän johdosta EU:n pitäisi huomata sinisilmäisyytensä itäisessä politiikassaan. Aivan aluksi unionin pitää vaatia Minskiltä erityistoimia kansalaisvapauksien alalla, jos avautumista Valko-Venäjän suuntaan aiotaan jatkaa.
Lännen on ehdottoman tärkeää tunnustaa, että kyseiset vaalit olivat farssi, koska ne eivät olleet vapaat. Jos tunnustamme nämä vaalit, jatkamme Lukashenkon ja Lännen välistä peliä, josta vain Lukashenko voi hyötyä enemmän. Tiedotusvälineet eivät ole vieläkään vapaita eikä yhdistymisvapaus toteudu. Poliittisten aktivistien salaperäisiä kuolemia ei ole pystytty selittämään edes kymmenen vuotta myöhemmin. Poliittisten vankien vapauttaminen ei oikeastaan muuta mitään. Vaalien jälkeen vainoaminen vain pahenee.
Toistaiseksi Donald Tuskin hallitus ei ole kyennyt tekemään yhtään mitään itäisen politiikan alalla. Mistään erityisestä ei ole neuvoteltu Venäjän kanssa, Georgia on rauhoitettu, Ukraina kulkee koko ajan kauemmaksi unionista ja Valko-Venäjä on kohdellut lähettilästämme niin kuin ilmaa. Mielestäni olisi hyvä selvittää, kuka tämän huonon itäisen politiikan on suunnitellut.
Janusz Lewandowski  
kirjallinen. - (PL) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni analysoi ja määrittää parhaillaan Valko-Venäjää koskevaa politiikkaansa. Pakotteisiin ja eristämiseen perustuva politiikka, jota olemme tähän asti toteuttaneet, ei ole tuottanut odotettuja tuloksia. Sillä ei ole kyetty muuttamaan viranomaisten harjoittamaa sortoa. Venäjän hyökkäys Georgiaan - Kremlin imperialististen pyrkimysten uusi nousu - loi uudet olosuhteet. Minskissä ja muissa maissa on varmasti huomattu, että Venäjä katsoo Valko-Venäjän kuuluvan vaikutusalueeseensa. Vaikuttaisi siltä, että EU:n diplomatian kannattaisi yrittää hyödyntää tämä uusi tilanne pitäen kuitenkin koko ajan mielessä diktaattorin kanssa käytävään vuoropuheluun liittyvät riskit. Tästä sovittiin Valko-Venäjän opposition kanssa. Parlamenttivaalit toivat mukaan uuden asianhaaran, eräänlaisen testin presidentti Lukashenkon hyvästä tahdosta.
Keppi ja porkkana -diplomatia ei ole ollut menestys, mutta tämä ei estä tarkistamasta Valko-Venäjää koskevaa politiikkaa sen perusteella, miten tilanne maassa kehittyy. Tavoite on edelleen sama: saada tämä eurooppalainen maa demokratian, markkinatalouden ja ihmisoikeuksien piiriin. Olen vakuuttunut siitä, että Valko-Venäjän itsenäisyyden säilyminen on ehdoton edellytys, koska vain siten maan demokratisointihanke voi toteutua. Vaihtoehtoinen skenaario - sellaisen maan demokratisoiminen, jonka Venäjän imperiumi on ottanut valtaansa - on historiallinen harhakuva.
Marianne Mikko  
kirjallinen. - (ET) Hyvät kuulijat, Valko-Venäjästä on toistuvasti puhuttu "Euroopan viimeisenä diktatuurina", ja sitä se on edelleen. Syyskuun 28. päivä pidetyt parlamenttivaalit olivat koetinkivi. Presidentti Lukashenkolta oli hieno ele vapauttaa poliittisia vankeja ennen vaaleja. On kuitenkin myös käynyt selväksi, että oppositio ei pääse parlamenttiin kovinkaan nopeasti. Etyjin arvio vaaleista on oikea.
Yksi tärkeimmistä tekijöistä Valko-Venäjän kansalaisyhteiskunnan vahvistamisessa on Euroopan unionin viisumipolitiikka. Kansalaisyhteiskunnan on voitava osallistua mahdollisimman täysimääräisesti Valko-Venäjän demokratisoimiseen. Voidakseen toimia aktiivisina kansalaisina, ihmisillä täytyy olla laajempi maailmankatsomus. Ja mahdollisuus päästä pois totalitäärisestä valtiosta.
Valkovenäläiset tarvitsevat viisumin matkustamiseen. Schengen-viisumin hakeminen on monimutkainen ja aikaa vievä prosessi. Viisumimenettelyä on yksinkertaistettava. Kansaa ei pitäisi rangaista. Tekemällä ihmisten liikkumisesta monimutkaisen prosessin estämme valkovenäläisiä lähentymästä Euroopan unionin arvoja ja kulttuuria. Tavoitteemme ei ole rangaista Valko-Venäjän kansalaisyhteiskuntaa.
On korkea aika tehdä muutos. Valko-Venäjän kansa ansaitsee tämän. Ja meidän eurooppalaisten tehtävä on auttaa heitä.
Athanasios Pafilis  
EU:ta tukevat ja palvelevat poliittiset voimat ovat epätavallisen rohkeasti ja mainitsematta pienintäkään todistetta edes verukkeena allekirjoittaneet yhteisen päätöslauselman, jossa tuomitaan Valko-Venäjän hallitus 28. syyskuuta pidettyihin vaaleihin liittyen. Myös eurooppalaiset vasemmistopuolueet ovat Euroopan yhtyneen vasemmiston / Pohjoismaiden vihreän vasemmiston kautta jättäneet päätöslauselmaesityksen, joka on hengeltään samankaltainen. On itsestään selvää, että EU ja "yhden suunnan Eurooppaa" tukevat puolueet (Uusi demokratia, ND), Panhelleeninen sosialistiliike (PASOK), radikaalivasemmistolaisten puolueiden koalitio (SYRIZA/Synaspismos) sekä "ortodoksinen kansanliitto" (LAOS-puolue) asettuvat niiden imperialismin edustajien kannalle, jotka tukevat niin kutsuttua oppositiota - Naton käskyläistä Milinkevichiä. Oppositio sai "yllättäen" kuusi prosenttia äänistä edellisissä presidentinvaaleissa, eikä saanut ainuttakaan paikkaa äskettäisissä parlamenttivaaleissa.
Vaalitulosten pitäisi hiljentää kaikkien EU:n ja Yhdysvaltain imperialistien vastalauseet, koska Valko-Venäjän kansa tukee hallituksensa Nato- ja EU-vastaista politiikkaa. Tämä raivostuttaa ja masentaa kovin "yhden suunnan Eurooppaa" tukevia poliittisia puolueita. Tällä kertaa niillä ei ole veruketta "poliittisista vangeista", jotka on vapautettu, tai tekosyytä kaikkien ehdokkaiden tasavertaisen näkyvyyden puutteesta. Nyt kun ne tunnustavat tämän tasavertaisuuden olemassaolon, ne väittävät häpeämättä ja omavaltaisesti, että uudella parlamentilla on "kyseenalainen demokraattinen oikeutus".
Kreikan kommunistista puoluetta edustavat Euroopan parlamentin jäsenet tuomitsevat kummankin noista päätöslauselmista, joita ei voida hyväksyä, ja ilmaisevat solidaarisuutensa Valko-Venäjän kansalle sen taistellessa imperialistista valta-asetelmaa vastaan.
Toomas Savi  
kirjallinen. - (EN) Valko-Venäjällä hiljattain pidetyt vaalit olivat kaikkea muuta kuin vapaat ja oikeudenmukaiset. Stalinin surullisen kuuluisa periaate oli, ettei sillä ole väliä, kuka äänet saa, vaan sillä, kuka ne laskee. Tätä periaatetta arvostetaan yhä suuresti Valko-Venäjällä. Äänet laskettiin pääasiassa tarkkailijoiden katseen ulottumattomissa, minkä vuoksi Etyjin vaalitarkkailuvaltuuskunta ei voinut tunnustaa vaaleja.
Lukashenkan viimeaikainen Lännen kosiskelu on selvästi tekopyhää. Hän teki vaalien luonteesta lupauksia, joita ei koskaan kyennyt pitämään - useiden vaalitarkkailijoiden oikeuksia loukattiin, koska heidän ei annettu valvoa vaalimenettelyä kokonaisuudessaan. Meidän ei pitäisi sivuuttaa sitä, että demokraattisten vaalien ihanteita on näin vakavasti loukattu. Euroopan unionin ei pitäisi poistaa pakotteita, ellei hallinto muutu selvästi.
Andrzej Jan Szejna  
Neuvoston ja komission kannassa sekä Euroopan parlamentin päätöslauselmassa Valko-Venäjän tilanteesta on tavoitteena arvioida 28. syyskuuta pidettyjen parlamenttivaalien tuloksia ja niiden vaikutusta EU:n ja Valko-Venäjän suhteisiin.
Euroopan unioni on keskellä monimutkaista kansainvälistä tilannetta. Yhtäältä on päivänselvää, ettei Valko-Venäjä ole täyttänyt demokraattisia velvollisuuksiaan, mutta toisaalta on nähtävissä, että autoritarismi "sulaa" asteittain, vaikkakin hitaasti.
Vaalien yhteydessä havaittiin joitakin myönteisiä ilmiöitä, jotka viittaavat demokratisoitumiseen. Näitä olivat esimerkiksi poliittisten vankien vapauttaminen, pyyntö Etyjin riippumattomien tarkkailijoiden läsnäolosta sekä vaalitarkkailun olosuhteiden parantuminen. Valko-Venäjän viranomaiset eivät kuitenkaan täyttäneet velvollisuuksiaan. Heidän pitäisi vahvistaa halunsa parantaa yhteistyötä EU:n kanssa ja luoda paremmat edellytykset vuoropuhelulle EU:n kanssa. Heidän pitäisi ryhtyä aitoihin ja laaja-alaisimpiin toimenpiteisiin demokratian edistämiseksi sekä ihmisoikeuksien ja oikeusvaltion periaatteen kunnioittamiseksi.
Tuen täysin komission ja neuvoston kehotusta pohtia uudelleen joitakin Valko-Venäjään sovellettavia pakotteita ja mahdollisesti poistaa ne. Kansalaisyhteiskunnan kehitystä ei saa estää. EU:n asettamat pakotteet - erityisesti ne, jotka liittyvät viisumimenettelyyn ja viisumimaksuihin - kohdistuvat tavallisiin kansalaisiin, eivät valtion viranomaisiin.
