Olukord Moldova Vabariigis (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on nõukogu ja komisjoni seisukoht olukorra suhtes Moldova Vabariigis, kuid kõigepealt soovis härra Watson juhtida täiskogu tähelepanu praegu meiega siin viibivatele väljapaistvatele Moldova poliitikategelastele.
Graham Watson
Härra juhataja, ma sooviksin juhtida oma kolleegide tähelepanu külaliste rõdul viibivale Moldova parlamendis esindatud kolme opositsioonipartei juhile, kes selleks aruteluks siia on tulnud, - Dorin Chirtoacă, kes on Chişinău linnapea ning Moldova Liberaalse Partei aseesimees; Vladimir Filat, kes on Moldova Liberaaldemokraatliku Partei esimees, ja Serafim Urechean, kes on liidu Meie Moldova juht.
(Aplaus)
Petr Nečas
nõukogu eesistuja. - (CS) Härra juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, nii nõukogu kui ka parlament jälgivad suure rahutusega Moldovas arenevaid sündmusi seoses 5. aprilli parlamendivalimistega. Meie vahetus naabruses on kujunenud välja arvestatav poliitiline kriis, mis on tõsiseks väljakutseks nii Euroopa Liidu Moldova poliitika kui ka terve sealse regiooni jaoks üldiselt. See tegur on eriti murettekitav, kuna Euroopa Liit on praegu valmistumas idapartnerluse käivitamiseks. Meie kõigi huvides on kanda hoolt selle eest, et olukord Moldovas ei õõnestaks idapartnerluse käivitamist. Me peame eristama ühest küljest selgelt president Vladimir Voronini väiteid ja poliitiliste esindajate tegusid ning teisest küljest Moldova kodanike huvisid.
Vahetult pärast vägivaldsete protestide puhangut 7. aprillil Chişinăus saatis Euroopa Liit Moldovasse eriesindaja Kalman Mizsei. Sellest peale on härra Mizsei näinud palju vaeva, et alustada poliitilisi läbirääkimisi erinevate Moldova parteide vahel. Uues parlamendis kohti võitnud fraktsioonid peavad leppima kokku realistliku ja demokraatlikke põhimõtteid austava lahenduse suhtes. Kriisi vältel on eriesindaja pidanud tihedat sidet eesistujariigiga ning kõrge esindaja Javier Solanaga.
Võib olla te teate, et ka Tšehhi peaminister Mirek Topolánek külastas eile Chişinăud. Ta esitas Moldova ametivõimudele ning opositsioonile rõhutatud kutse poliitilise dialoogi alustamiseks. Ta kohtus presidendi Voroniniga, peaministri Zinaida Greceaniiga ning opositsiooni esindajatega. Eesistujariigi peamine sõnum oli täielikult kooskõlas Kalman Mizsei pikaajaliste tegevustega. Moldova ühiskonnas on vaja tugevdada tsiviilõigusi, valitsus peab andma tsiviilühiskonnale võimaluse korralikuks toimimiseks ning peab tagama eneseväljendamisvabaduse ja muud põhilised inimõigused. Lisaks on vajalik, et Moldova opositsioonile antaks juurdepääs peamistele meediaallikatele oma arvamuste avaldamiseks ning võimalus võrdseks osaluseks poliitilistes võitlustes. Teisest küljest peavad opositsiooni esindajad tegema konstruktiivset koostööd võimul oleva parteiga ning austama valimistulemusi. Euroopa Ülemkogu eesistujana rõhutas peaminister Topolánek kõikidele esindajatele seda, kui oluline on alati Euroopa perspektiivi meeles pidada. Moldova ei tohi demokraatia teelt kõrvale kalduda. Liitumine idapartnerluse projektiga peaks Moldovale sellel teel käimiseks jõudu andma.
Ma sooviksin meelde tuletada, et 8. aprillil välja kuulutatud ametlike valmistulemuste kohaselt tuli võitjaks Moldova Kommunistlik Partei, mis võitis peaaegu 50% häältest. Ülejäänud hääled jagunesid kolme opositsioonipartei vahel. Sellekohaselt saaksid kommunistid uues parlamendis 60 kohta 101-st. Rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni esialgse hinnangu kohaselt olid valimised kehtivad, kuigi viidati mitmele kampaania käigus kerkinud probleemile.
Siiski kuulutasid opositsioon ja mitmed valitsusasutused, et valimistel esines pettust. Möödunud nädalal luges keskvalimiskomisjon hääled üle järeldusega, et võimul olev Kommunistlik Partei võitis tõepoolest parlamendis 60 kohta 101-st, kinnitades sellega esimese lugemise tulemust. Opositsiooni arvates ei ole probleem häältes, vaid valimisregistrites, kus on väidetavasti kirjas mitusada tuhat "surnud hinge” või inimesi, keda olemas pole. Opositsioon tegeleb valimisregistrite kontrollimisega, et sellele väitele tõestust leida. Komisjoni esindaja sõnul ei leitud teisel häälte ülelugemisel mingeid jälgi pettusest. Opositsiooni viitas ka võimul oleva partei poolsele ulatuslikule administratiivressursside raiskamisele valimiskampaania ajal. Selles suhtes kritiseerisid Moldova ametivõime ka rahvusvahelised valimiste vaatlejad. Euroopa Liit oli Moldova ametivõime selles suhtes juba enne valimisi mitu korda hoiatanud. Eraldi toodi välja pressivabaduse puudumist ning opositsiooni tagakiusamist represseerivate ametivõimude poolt.
Pärast protesti suurenes järsult surve sõltumatule meediale. Ajakirjanikke võeti vahi alla ja neid kiusati taga. Mõningad välisajakirjanikud saadeti riigist välja või takistati nende sisenemist riiki. Eksisteerib veel üks väga tõsine ja muret tekitav probleem. Kriisi ajal panid Moldova ametivõimud toime tõsiseid inimõiguste rikkumisi. Raportite kohaselt vahistati 7. aprillil toimunud vägivaldsete protestide järel üle 250 inimese. Politsei peksis paljusid, peamiselt noori, vahistatuid koheldi ebainimlikult ning piinati, neile keelati juurdepääs õigusabile ning neid ei lubatud tagasi oma perede juurde. Kolm noort meeleavaldajat surid.
Me ütlesime Moldova ametivõimudele väga selgesõnaliselt, et sellised inimõiguste ja meediavabaduse rikkumised on Euroopa Liidus vastuvõtmatud. Chişinăus toimunud vägivald ei õigusta riigi ametivõimude poolt rakendatud julmi meetmeid. Moldova on võtnud kasutusele Euroopa normid ja väärtused seoses selliste meetmetega nagu ELi-Moldova tegevuskava. Euroopa Liit on Moldova ametivõime korduvalt kutsunud üles inimõiguste põhimõtteid ja põhivabadusi austama.
15. aprillil astus Moldova president Vladimir Voronin sammu õiges suunas, kui ta andis amnestia kõikidele meeleavalduste ajal vahistatud inimestele, välja arvatud neile, kellel oli varasem karistusregister. Ta nõudis ka sündmuste läbipaistvaid ja nõuetekohaseid uurimisi. Uurimised tuleb viia läbi koostöös asjakohaste Euroopa ja rahvusvaheliste asutustega. Inimõiguste olukorda jälgib kohapeal lähedalt Euroopa Liit ning samuti Euroopa Nõukogu, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) ja ÜRO. Nende operatsioonide koordineerimine on oluline. Et Moldova uurimisi saaks pidada usaldusväärseteks ja ausateks, peavad neisse olema kaasatud rahvusvahelised esindajad. Sügavast konfliktist ja usalduse kaotusest, mis on viimastel nädalatel Moldova ühiskonnas valdavalt esile kerkinud, saab jagu ainult läbipaistva protsessiga.
Sellele kriisile on kindlasti vaja leida poliitiline lahendus. Tingituna ülemaailmsest majanduskriisist seisab Moldova silmitsi väga tõsiste majandusprobleemidega. Jätkuvad poliitilised rahutused muudaksid nende majandusprobleemide lahendamise riigi jaoks võimatuks. Kiiresti on vaja toimivat valitsust. Vaja on ka välisabi, kaasa arvatud Rahvusvahelise Valuutafondi sekkumist. Hetkel on väga oluline vaadata tulevikku, mis ulatub kaugemale praeguse kriisi kohestest tagajärgedest, ning kaaluda meie edasist poliitikat Moldova suhtes. Kriis on selgelt näidanud, et on vaja järjekindlaid ja ambitsioonikaid meetmeid demokraatlike standardite ja institutsioonide tugevdamiseks Moldovas. Vaja läheb Euroopa Liidu suuremat toetust, mis keskenduks institutsioonide ülesehitamisele politsei- ja õigussüsteemi reformide abil, ning meediavabaduste ja pluralismi tagamist. Moldova poliitiliste parteide vahelisse praegusest kriisist ülesaamise alasesse kokkuleppese peaks kuuluma lubadus viia läbi põhjalikke reforme nimetatud valdkondades.
Daamid ja härrad, lõpetuseks sooviksin ma rõhutada seda, et juba mitmeid aastaid on Moldova olnud oma valmiduses demokraatlike standardite toetamiseks ja soovis läheneda Euroopa Liidule üks Ida-Euroopa arenenumaid riike. Moldoval praegusest kriisist väljumise toetamine ning sellel teel jätkata aitamine on meie endi huvides. Idapartnerlus annab uue ja ambitsioonika raamistiku Moldova ning teiste selle piirkonna riikide poliitilistele ja majanduslikele reformidele, mis on suunatud Euroopa Toetuse suurendamiseks. Demokraatia tugevdamine Moldovas ning riigi jätkuv lähenemine Euroopa Liidule on meie kõigi huvides.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, esmalt lubage mul härra Graham Watsoni teadaande kohaselt tervitada südamlikult meie külalisi Moldovast.
Olukord Moldova Vabariigis on tõesti murettekitav. Me hoiame end toimuvaga pidevalt kursis ning otsime võimalusi, kuidas edendada dialoogi ja lepitamist riigi poliitiliste jõudude vahel.
Mis puutub hiljutiste valimiste läbiviimisesse, siis minu kolleeg proua Benita Ferrero-Waldner tervitas Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) poolt juhitud rahvusvahelise valimiste vaatlemise missiooni esialgset hinnangut. Missioon järeldas, et valimised toimusid pluralistlikus keskkonnas, valijatele anti eristatav poliitiline valik ning järgiti mitmeid rahvusvahelisi demokraatlike valimiste standardeid.
Samas leiti ka olulisi ning tõsiselt murettekitavaid puudusi, mida komisjon juba mõni aeg enne valimisi esile tõi. Nendeks on lubamatud administratiivsed vahelesegamised, ebapiisav austus sõnavabaduse vastu ja kõikide parteide juurdepääs meediale ning üldine avaliku usalduse puudumine demokraatliku ja valimisprotsessi suhtes. Need puudujäägid tuleb kiireimas korras kõrvaldada, seda veel eriti 7. aprilli sündmuste valguses.
Palju enam tekitavad muret aga ettekanded laiaulatuslikest inimõiguste rikkumistest valimispäevale järgnevate meeleavalduste tulemusena. 7. aprilli meeleavaldustele järgnenud rahutuste järel mõistis komisjon raskelt hukka ülemäärast jõu kasutamist ning kutsus kõiki osapooli üles sütitava retoorika ja vägivalla lõpetamisele.
Me jälgime endiselt asja hoolega. Inimõiguste austamine jääb endiselt tähtsaimaks tingimuseks meie suhete arendamisel Moldovaga. Tõsiseid julgeolekujõudude poolseid inimõiguste rikkumiste süüdistusi tuleb põhjalikult ning kiiresti uurida. Põhjendatud süüdistuste korral peavad ametivõimud tegema kõik vajaliku tagamaks, et selliste rikkumiste eest vastutavad isikud ka õigusemõistmise ette tuuakse.
President Voronini nõusolek külastada Euroopa Nõukogu Inimõiguste volinikku Thomas Hammarbergi ning teha nendel teemadel koostööd Euroopa Liidu eriesindajaga on väga teretulnud. Sarnaselt positiivne on Moldova huvi Euroopa Liidu teabekogumismissiooni lähetamise võimalikkuse üle.
Olgugi et need missioonid ei saa asendada riigi vastutust uurida inimõiguste rikkumisi ning nende üle kohut mõista, peaksid need heitma valgust viimastele valimistele ja nende tagajärgedele. Need peaksid aitama ka kaasa poliitilisele dialoogile avalikkuse usalduse taastamiseks.
Praegune olukord Moldovas on väga habras. Riik on näidanud pidevalt üles huvi oma suhete süvendamisse Euroopa Liiduga. Ses mõttes on praegune kriis Moldova sellealase otsusekindluse proovikiviks.
On teretulnud, et Rumeenia ei ole astunud vastastikuseid samme pärast viisavajaduse kehtestamist Rumeenia kodanikele ja riigi saadiku persona non grataks kuulutamist. Me peaksime soovitama kõikidel partneritel tegutseda suurima ettevaatlikkusega ning alati meeles pidada, et kõige tähtsam eesmärk on riigi stabiliseerimine.
Kuigi praegune olukord on väga tõsine, ei tohi me unustada täielikku pilti. Moldova tulevase stabiilsuse ja jõukuse võtmeks on tihedam suhe Euroopa Liiduga. Idapartnerluse käivitamise eelõhtul peame näitama, et oleme valmis Moldova abistamiseks nendes raskustes, seda eelkõige pingete alandamisega, dialoogi loomisega ja meievaheliste sidemete tugevdamisega.
Moldova Vabariik on meie naaber. Viimase 15 aasta jooksul oleme Moldova rahvaga lähedaselt ja usalduslikult koos töötanud. Me tunneme Moldova püüdu Euroopa poole. Ka praegu on oluline teha koostööd Moldova rahvaga ning lahendada koos mitte ainult valimisperioodil kerkinud, vaid ka ülemaailmsest finants- ja majanduslangusest tulenevaid probleeme. Me hoolime Moldovast ja tema rahvast.
Marian-Jean Marinescu
Moldova Vabariigil on rahvusvahelised kohustused ja vastutus, mis tähendab, et riik on võtnud endale vastutuse austada demokraatiat, õigusriigi põhimõtteid ja inimõigusi. Samal ajal on hiljutised sündmused näidanud tõsist kõrvalekaldumist nendest kohustustest. Pistelised vahistamised, inimröövid, inimesed, kes kaovad, vahistatute õiguste karjuv rikkumine ning ebainimlik ja alandav kohtlemine, kodanike terroriseerimine ning ähvardused relvajõul on kõik kahetsusväärsed teod, mis ohustavad riigi tulevikku Euroopa Liidus.
Massimeedia ja opositsiooniparteide vastu algatatud kampaania koos ajakirjanike vahistamise ja riigist välja saatmisega on tõsised ja laiduväärsed teod. Ma mõistan hukka Moldova Vabariigi valitsuse ahistamiskampaania, tõsised inimõiguste rikkumised ja ebaseaduslikud teod.
Euroopa Liidu abi Moldovale demokraatia arengu ja hea valitsemistava toetamiseks on 2007.-2010. aastal üle 50 miljoni euro. Ma loodan, et seda raha ei ole kasutatud politseile rahva vastu vägivalla kasutamise õpetamiseks. Ma palun komisjonil esitada Euroopa Parlamendile aruande kõikide Euroopa Liidu rahade kasutamise kohta Moldova Vabariigis.
Rumeenia järgib nii praegu kui ka edaspidi ennetavat poliitikat Moldova Vabariigi integratsiooni toetamiseks Euroopa struktuuridesse. Selle põhjuseks ei ole mitte ainult meie ajaloolised sidemed selle riigi rahvaga, vaid pigem kindel uskumine, et Moldova Vabariigi tulevik on Euroopas modernse, demokraatliku, inimõigusi ja põhivabadusi austava riigina. Süüdistused, mida Moldova ametivõimud Rumeenia riigile esitavad, on mõttetus. Ka viisavajaduse kehtestamine Rumeenia kodanikele on õigustamata ja vastuvõetamatu tegu. Riigipea vahetub, kuid kodanikud jäävad samaks.
Minu arvates on Euroopa Liidu huvides, et Moldova Vabariik järgiks Euroopa teed ja elaks stabiilses, turvalises demokraatlikus riigis, pidades silmas oma kodanike soove. Selles suhtes on idapartnerlus tõhus instrument ja annab Moldova Vabariigi kodanikele võimaluse oma Euroopa pürgimuste elluviimiseks.
Marianne Mikko
fraktsiooni PSE nimel. - (ET) Kallid kolleegid, olen alati olnud suur Moldava toetaja, kuid praegune kriis teeb mind väga murelikuks. Kuigi tegemist on väikese ja abivajava riigiga, ei saa me silma kinni pigistada, kui rikutakse õigusriigi põhimõtteid.
Euroopa Liidu ja Moldova suhted jäävad endiselt meile ülitähtsaks, samas ei maksa loota, et Euroopa Liit koosneb sinisilmsetest naiivitaridest, kes usuvad kõike, mida Moldava võimud meile tõe pähe ette lükkavad. Eelseisev Euroopa Parlamendi ad hoc missioon Moldovasse on väga tähtis. Ükski teema ei ole tabu. Me tahame teada, kuidas käitus politsei valimistejärgsel ajal demonstrantidega. Euroopa Liidule ja eriti rahva poolt otse valitud saadikutele on ülioluline inimõiguste järgmine mitte sõnades, vaid tegudes. Kahjuks andis eilsel väliskomisjoni ja Moldova delegatsiooni istungil Moldova Vabariik signaali, et Euroopa peab olema valmis ka monoloogideks Chişinăus. Me ei lepi sellega, kuna eurointegratsioon tähendab avatud dialoogi. Partnerid seega arutavad omavahel kõike. Ma usun nii idapartnerlusse nagu ka demokraatia võimalikkusesse Moldavas. Aidakem siis Moldovat.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, olukord Moldovas toob tagasi mälestusi Euroopa õnnetust minevikust: kommunistlik valitsus, mis kuulutab võidu isiklikel tingimustel, meeleavaldajate peksmine ja tapmine, naabrite süüdistamine rahutuste korraldamises. Kui on mingeid tõendusmaterjale selle kohta, et Moldova turvateenistus on vägivalda õhutanud, siis peab rahvusvaheline kogukond seda põhjalikult uurima.
Parlamendi tulevase nädala missiooni käigus peab otsima tõendusmaterjale 200 000 lisavalimissedeli trükkimise kohta, selle kohta, et valimispäeval registreeris 400 000 valijat end ebapiisava isikukoodiga, ning väidete kohta, et Transnistrias jäeti hääleõiguseta massiliselt valijaid. Seni kuni neid asju on uuritud, kuni Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) aruanded ei ole esitatud, ei usu paljud lihtsalt valimistulemusi, olenemata Moldova kohtute otsustest. Võib-olla on volinik Benita Ferrero-Waldneri instinktiivne optimistlik hoiak vale.
President Voronin peaks mõistma hukka ka pärast meeleavaldusi pisteliselt vahistatud noorte inimeste kinnipidamised, peksmised ja seadusevälised tapmised. Me ei soovi mingeid takistusi juristidele või valitsusevälistele organisatsioonidele ega vahistatute nimede ja arvude varjamist. Sooviksin saada komisjonilt kinnitust selle kohta, kas Rumeenia saadiku väljasaatmine Moldovast ning reisijatele viisavajaduse kehtestamine rikub Euroopa Liidu kokkuleppeid selle riigiga. Kui jah, siis mida kavatseb komisjon ette võtta?
Pingeid lisas president Traian Băsescu teadaanne passide kohta. Me peame olema mõistvad kahepoolsete suhete osas, kuid samas nõudma ka kokkulepetest kinni pidamist.
Meie külalised Moldovast kirjeldavad riiki, kus rahvale keelatakse erinevatel viisidel vabadust ja demokraatiat, kus toimuvad salapärased häired Interneti töös, kus telekanalid kaovad eetrist, kus riiklikus televisioonis näidatakse kõhutantsu selle asemel, et rääkida tänavatel aset leidvast vägivallast.
Euroopa Liit, olles ühtlasi teadlik ka geopoliitikast, peab saama aru Moldova poliitikast - selle riigi rahvas soovib väga demokraatiat ja valikuvabadust; see riik kaupleb ulatuslikult endast läänepoole jäävate riikidega; see on maa, mis on seotud Euroopa Liidu liikmesriikidega geograafia, ajaloo ja kultuuri kaudu. Järgmisel kuul, kui meie juhid kohtuvad idapartnerluse tippkohtumisel, peaksid nad kindlasti ehitama partnerluse üles demokraatiale ja inimõigustele tuginedes. President Voronin ja tema seltsimehed peavad sellele eesmärgile pühenduma. Euroopa Liit peab seda nõudma.
Bastiaan Belder
(NL) Moldovas aprilli alguses toimunud rahutuste ja nende tagajärgede rahvusvaheline kajastamine tõstatab mitmeid küsimusi. Küsimusi, mida Euroopa Liidu institutsioonid Moldova ja Rumeenia ametivõimudele esitama peavad.
Alustuseks Chişinău. Kas Moldova valitsus kavatseb nüüdsest peale hädaolukorras tõesti meeleavaldajate pihta tule avada? Ma juhiksin kolleegide tähelepanu peaministri teadaandele riiklikus televisioonis. Kuidas selgitab Moldova valitsus radikaalset täispööret riiklike julgeolekuorganite lähenemises meeleavaldajatele ja muudele oponentidele? Mõistetamatult passiivsuselt vandalismi, süütamiste ja valitsushoonete rüüstamiste vastu toimus täispööre brutaalsele füüsilisele vägivallale relvastamata kodanike vastu, mis lõppes kolme selgitamata surmajuhtumiga.
Eelkõige oleks vaja teada, kuidas vabastab Moldova Vabariik end nende peamiste põhivabaduste rikkumise vastutusest? Sellele viimasele ja tähtsaimale küsimusele vastates tuleb kindlasti võtta arvesse avalikku kirja üheksa soovitusega, mille esitasid eile eesistujariigile Tšehhile neliteist Moldova tsiviilühiskonna eest seisjat. Ma loodan, et Euroopa institutsioonid, volinik Olli Rehn ja Tšehhi eesistumine pööravad sellele kirjale tähelepanu. Moldova ühiskonna tähtsad tegelased nõuavad selgitust. Me peame Moldova ametivõimudelt aru pärima.
Lisaks peab Brüssel küsima Bukarestilt selgitust eelnõu kohta võimaldada laiaulatuslikult Rumeenia kodakondsus nendele Moldova kodanikele, kellel on rumeenlastest vanavanemad. Sellise laiaulatusliku otsuse kaugeleulatuvate tagajärgede suhtes on kindlasti mõistlik Euroopalt nõu küsida.
Adrian Severin
Proua juhataja, vägivald Moldova Vabariigis ei olnud revolutsioon, vaid mäss, mis leidis aset lõhestunud ühiskonna revolutsioonilises õhkkonnas. Seda vägivalda võiks vaadata ka kui vägivalda, mida provotseeriti ja mida kasutati strateegiliselt Euroopa Liidu ja Euraasia vaheliste piiride taastõmbamiseks.
Seetõttu on käsitletav probleem ka Euroopa probleem. See ei ole ainult siseprobleem või ühe liikmesriigi probleem. Kuid selle lahendus ei tohi olla kättemaks, vaid hoopis tugevdatud jõupingutused Moldova juhtimiseks Euroopa teele. Lahenduseks ei ole ka välispasse omava Moldova eliidi riigist lahkuma julgustamine.
Selleks peame suurendama Euroopa Liidu saadiku Moldova missiooni ulatust ja ressursse, kiirendama läbirääkimisi lihtsustatud viisamenetluse korra üle Moldovaga ning süvendama koostööd avaliku korra ja inimõiguste paremaks muutmise alal. Me peame töötama koos ametivõimude, opositsiooni ja tsiviilühiskonnaga, kuid samuti Venemaaga, millel on selles regioonis oluline esindatus. Me ei tohi lubada seda, et neid sündmusi kasutatakse ettekäändena Transnistria küsimusele ühepoolse lahenduse leidmiseks.
Anna Ibrisagic
(SV) Proua juhataja, on neid, kelle arvates me peaksime Moldova suhtes resolutsiooni vastu võtma, ning on neid, kelle arvates me ei peaks seda tegema. Need, kes seda resolutsiooni ei soovi, toovad tihti esile asjaolu, et Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioon (OSCE) andis valimistele tegelikult oma heakskiidu. Kuid lubage mul öelda, et OSCE aruanne ei olnud kriitikavaba. Hoopis vastupidi - selles oli väga palju kriitikat. Kuid resolutsioon ei puuduta ainult valimisi, vaid ka sündmusi, mis leidsid aset valimiste järel, ning seda, mis Moldovas juba mõnda aega on toimunud.
Inimõigusi tuleb austada. Meediale tuleb anda vabadus. Rahumeelsete meeleavaldajate julma kohtlemist ei tohi kunagi heaks kiita. Selle resolutsiooni heakskiitmine tähendaks seda, et me saadame Moldova rahvale kindla sõnumi ning näitame neile sellega, et nad ei ole üksi, et me näeme, mis seal toimub ning me ei lepi sellega. Seepärast palun ma teil kõigil seda resolutsiooni toetada.
Victor Boştinaru
(RO) Moldova Vabariigis aset leidnud sündmused olid juba mõnda ette näha. Selle all mõtlen ma seda, et 2008. aasta Euroopa Liidu ja Moldova Vabariigi dialoogil nimetati vähemalt kolme tõsist probleemi: a) opositsiooni vaba juurdepääsu avalikule massimeediale, mida Voronini režiim on süstemaatiliselt keelanud ja institutsioonide kontrollile allutanud; b) Veneetsia Komisjoni nõude mittetäitmist parlamendivalimiste seaduse muutmise kohta, millest Chişinău režiim ja selle kaasosalised otseselt keeldusid; c) opositsiooni kaasamist riigi jaoks oluliste poliitikaküsimuste lahendamisel, eriti eurointegratsiooni poliitika osas, mis on teine meede, millest otseselt keelduti.
Asjaolu, et meie partnerid Chişinăus on neid kolme tähtsat teemat ignoreerinud või süstemaatiliselt tagasi lükanud, annab meile mõista, et riigi tulevikule eluliselt oluliste küsimuste osas on Moldova Euroopa Liidule "ei” öelnud. Valimispäeval aset leidnud sündmused olid ainult oodatav lõpp loole, milles ka Euroopa Liit ja Euroopa Parlament oma süüd kannavad.
Maria Petre
(RO) Proua juhataja, daamid ja härrad, Moldova Vabariigiga on meil kolm tõsist probleemi, millest lähtuvalt saame kavandada kolm tegevussuunda. Esimene probleem on inimõigused. Meil on sadu noori inimesi, keda vahi all hoiti ning kohati isegi piinati. Järgmine probleem on pressivabadus. Meil on ajakirjanikud, keda on hirmutatud ja lausa päevavalgel otse tänavalt röövitud. Viimane probleem on valimiste läbiviimise metoodika. Meil on suur hulk spetsiifilisi andmeid, mis viitavad valimistel manipuleerimisele. Selle viimase asja suhtes peame oma arvamuse loomisel sama kindlad olema. Opositsiooni parteid väidavad, et manipuleerimise tagajärjel muutusid valimistulemused 10-15% ulatuses. Moldova Vabariigi kodanikud ootavad endiselt lootusega meie otsuseid ja vastuseid. See on nende ainus võimalus pääseda sellest traagilisest, Euroopa jaoks peaaegu ainulaadsest olukorrast, mille nad läbi on pidanud elama.
Alexandru Nazare
(RO) Tänapäeva Chişinăus, proua juhataja, on inimestel õigus vaikida, neil on õigus teha seda, mida kästakse, õigus maksta makse eliidile, kes ei vastuta kellegi ees ning neil on õigus välja rännata, kohanduda ja vajadusel käsu peale vihata. Puudub sõnavabaduse, ühenduste, avalike arutelude õigus ja isegi õigus oma identiteedi valimiseks. Härra volinik, need on Moldova Vabariigi stabiliseerimise tingimused, kuid need ei anna optimismiks mingit alust.
Selle kursi võtnult saab Moldova ainus võimalik saatus parimal juhul olla Valgevene oma. Juba ammu enne valimisi saavutas ning tugevdas kommunistlik partei täieliku kontrolli kõikide massimeedia kanalite üle. Need meetmed on röövinud demokraatlikult protsessilt igasuguse sisu ning sundinud veerandi riigi rahvast välja rändama. Selle taustal ei olekski valimised saanud toimuda ilma mingisuguseid kahtlusi tekitamata. Chişinău kasutatud represseerimisest on nüüdseks saanud ametivõimude vahend rahvaga suhtlemiseks.
Seetõttu ei saa Euroopa Liit nüüdsest peale endale enam lubada kannatlikku ambivalentset hoiakut Chişinău režiimi suhtes. Nüüdsest peale näitab meie vaikimine või ambivalentsed avaldused meie heakskiitu ja leppimist põhivabaduste ja demokraatliku õigussüsteemi eiramisega nagu ka vägivallategude ja represseerimisega. Ka näitab Chişinău kriis, et me peame täiustama oma meetodeid valimiste vaatlemiseks ja kontrollimiseks ning mõtlema järele meie parlamendi sealse esindaja rolli üle.
Charles Tannock
Proua juhataja, Moldova on endiselt üks Euroopa vaesemaid riike, mille habrast demokraatiat juhib president Vladimir Voronin, rekonstrueerimata Homo Sovieticus, kes nimetab end siiamaani uhkelt kommunistiks ning kelle tunded on Euroopa Liidu ja isegi idapartnerluse suhtes kahjuks ambivalentsed.
Sellegipoolest on ta populaarne, eriti maapiirkondades ning vanema põlvkonna seas, kes meenutavad praegustel majanduslikult ebakindlatel aegadel nostalgiliselt NSVLi pakutud turvalisust.
Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) kolmik, millesse kuulus ka meie EP delegatsioon, põhimõtteliselt pooldas tema võitu ja sellega peame leppima. Samas peame tugevalt protestima opositsiooni meeleavalduse mahasurumise üle, kes süüdistasid valitsust meedia monopoliseerimises kampaania ajal ning aegunud ja mitteusaldusväärse valimisregistri kasutamises - kaasa arvatud paljude väidetavasti surnud inimeste kaasamises - ning valimisõiguste võtmises suurelt diasporaalt väljaspool riiki, kes valida ei saanud.
Hetkel peame keskenduma inimõiguste rikkumistele, mida peab põhjalikult uurima Euroopa Liidu missioon, kui Moldova soovib saada toetust oma Euroopa Liidu-Atlandi pürgimustele.
Paul Rübig
(DE) Proua juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, olen tänase arutelu üle väga tänulik, kuna see näitab, et 27 liikmeriigi ja 500 miljoni kodanikuga Euroopal on kindlasti ka mõju väljaspool oma piire. Paljud Moldova kodanikud on aru saanud, kui tähtis on võimujaotus, peamise demokraatliku mõistmise saavutamine ning selle eest võitlemine.
Ei ole enesestmõistetav, et inimesed tänapäeval demokraatia eest võitlevad ja et nad saavad avalikult oma tõekspidamisi kuulutada ilma, et neid vangistataks või selle eest rõhutaks. Seepärast olen arvamusel - ja siinkohal soovin härra volinikku täielikult toetada -, et meie Euroopas peaksime kasutama kõiki meie käsutuses olevaid vahendeid võitluses üksikkodanike vabaduste ja pressivabaduse eest ning ennast tõestanud demokraatia nimel.
Petr Nečas
nõukogu eesistuja. - (CS) Proua juhataja, härra volinik, daamid ja härrad, olukord Moldovas on endiselt habras ning Euroopa Liit peab jätkama oma jõupingutusi, et meelitada osapooled läbirääkimiste laua taha. Liit peab ka tegema koostööd ühise lahenduse leidmiseks, mis oleks ulatuslik, tasakaalustatud ja realistlik, ning panustama Moldova demokraatlikku protsessi ja demokraatlike institutsioonide tugevdamisse. Olen täiesti nõus Graham Watsoniga, et härra Voronin peab võtma üle demokraatlikud põhimõtted ning mõistma hukka meeleavaldajate vastu toime pandud piinamised ja vägivalla. Ma arvan ka, et kõik peaksid mõistma hukka ajakirjanike vahistamised ja suured sõnavabaduse rikkumised. Selles suhtes on ka oluline, et toetaksime täielikult Euroopa Liidu eriesindaja tööd Moldovas.
Ei peaks olema mingeid kahtlusi selles, et Euroopa Liit ja nõukogu on häiritud Moldovas kriisi ajal toime pandud inimõiguste rikkumiste pärast. Hetkel nõuame, et Moldova valitsus alustaks läbipaistvat koostööd vastavate Euroopa ja rahvusvaheliste asutustega ning uuriks ja mõistaks hukka toime pandud inimõiguste rikkumised. Kriis on näidanud, et on vaja tugevdada Euroopa Liidu toetust Moldova poliitiliste ja majandusreformide edendamiseks, suurendamaks riigi pühendumust demokraatlikele standarditele ja väärtustele vastavuses Euroopa Liidu toetusega Moldova suveräänsusele ja riigi territooriumi terviklikkusele. Euroopa Liit on valmis koostööks ning Moldova endale lähemale toomiseks. Kuid selle aluseks on demokraatlik Moldova - riik, kus austatakse inimõigusi ja kus on olemas sõnavabadus ning eksisteerivad ja toimivad põhilised demokraatlikud institutsioonid.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, sooviksin kasutada oma kõneaega, et vastata mõnedele teie küsimustele ja kommentaaridele meie tänases väga vastutusrikkas arvamuste vahetuses.
Ma alustan härra Watsoni märkusega viisade ja inimõiguste kohta, kuid esmalt pean kommenteerima tema märkust minu kolleegi proua Benita Ferrero-Waldneri kohta, kes vastutab meie suhete eest Moldovaga. Ütlesite, et Benita on instinktiivne optimist. Tema ja komisjoni seisukoha kaitsmiseks võin ma esmalt öelda, et tegelikult on komisjoni seisukoht väga realistlik ja tasakaalustatud. Teiseks - Euroopa Komisjoni liige peabki olema elukutseline optimist, vähemalt siis, kui vastutatakse Euroopa Liidu laienemise eest Kagu-Euroopasse ja suhete eest selle piirkonnaga.
Mis puudutab viisaküsimust, siis jahmatas meid Moldova otsus kehtestada viisavajadus Rumeenia kodanikele. See ei ole vastuvõetav. Me tegeleme selle käigu seaduslikkuse uurimisega. Selle probleemiga tegeleme 30. aprillil, 1. mai kevadpüha eelõhtul, koos Moldova ametivõimudega ning komisjoni-Moldova ühise korralduskomitee kontekstis, mis viisamenetluse korra lihtsustamise lepingu raames loodi.
Mis puudutab valimisi, nende tagajärgi ja inimõiguste rikkumisi, siis üldiselt mõistis komisjon tugevalt hukka vägivalla, mis 7. aprillil Chişinău tänavatel puhkes, ning massiivse ja ülearuse jõu kasutamise korrakaitseorganite ja teadete kohaselt ka relvastatud erarühmituste poolt. Tõsist muret tekitavad meile ettekanded vahistatute ulatuslikest inimõiguste rikkumistest ning inimröövidest.
Kui Moldova tahab näidata üles reaalset huvi oma püüdlustes seoses Euroopa Liiduga, tuleb põhjalikult ja erapooletult ning kõikide poliitiliste jõudude osalusel ning vajadusel ka rahvusvahelise järelevalve all uurida esitatud inimõiguste rikkumiste süüdistusi. Kriminaalkuritegudes ja ka inimõiguste rikkumistes süüdistavate suhtes tuleb algatada uurimised ning süü tuvastamisel tuleb nad allutada õiglasele kohtumõistmisele.
Mis puudutab valimiste tagajärgede mõjusid Euroopa Liidu ja Moldova vahelistele suhetele, siis need tõid esile Moldova sisereformide puudulikkuse, eriti õigusriigi põhimõtete ja põhiõiguste austamise osas. Me ootame, et kõik Moldova asjasse puutuvad osapooled - nii ametivõimud, poliitiline opositsioon kui ka tsiviilühiskond - leiavad praegusele kriisile ühiselt lahenduse, mida nad ka rakendavad, et anda Moldova rahvale pigem rohkem kui vähem demokraatiat ja vabadusi.
Euroopa Liidu ajalugu tõestab, et dialoogid ja koostöö ning õigusriigi põhimõtted annavad ühtse ja jätkusuutliku kombinatsiooni põhivabaduste austusest, poliitilisest stabiilsusest ja majanduslikust jõukusest.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Võimalike resolutsiooni ettepanekute üle hääletatakse järgmisel istungil.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Corina Creţu  
Ajal, mil Chişinău kommunistlikud ametivõimud hoiavad võimu enda käes pettuste ja piinamistega, nimetab Euroopa Liidu eesistujariigi peaminister kriisi ELi piiri ääres kõigest "murettekitavaks”. Isegi mitte tõestused terrorist ja agressiivne hoiak Euroopa Liidu liikmesriigi vastu pole kutsunud esile sellist reaktsiooni, nagu Rumeenia õiguspärase otsuse moonutamine kiirendada Rumeenia kodakondsuse saamise protsessi nendele inimestele, kes kaotasid selle tahtmatult traagiliste ajaloosündmuste tagajärjel, mille eest on ka läänemaailm omajagu vastutav.
Ma ei suuda jätta mainimata nende poliitikute silmakirjalikkust, kes hirmutavad maid miljonite moldovlastega, kes on valmis läänt vallutama, nii nagu nad kuni 2007. aastani targutasid rumeenlaste pealetungi üle.
Mis puudutab demokraatia ja põhiõiguste jalge alla trampimist, siis on meil võimalus arvamuste vahetamiseks härrade Lukašenko ja Voroniniga pärast idapartnerluse käivitamist. Kui see koostöömehhanism ühinema kutsutud endistes Nõukogude Liidu maades demokraatlikke reforme ei toeta, jookseb see ummikusse.
Ma jõuan vältimatult järeldusele, et eurooplastele on Tiibet lähemal kui Moldova. Nii juhtub ilmselt, kui tee Chişinăusse läheb läbi Moskva.
Silvia-Adriana Ţicău  
Moldova Vabariigis 6. aprillil 2009 aset leidnud valimistele järgnesid meeleavaldused. Kahjuks oli pressil raskusi sündmuste käigust ette kanda. Minu arvates on pressivabadus, sõnavabadus ja austus inimõiguste vastu ning õigusriigi põhimõtted midagi, millest me kõik kinni peame ja mida me edendame ja kaitseme.
Minu arvates on olukord Moldova Vabariigis väga tõsine. Eriti arvan ma, et Euroopa Liit peab olukorda tõsiselt ja diplomaatiliselt käsitlema. Mul on tunne, nagu oleksid Rumeeniale suunatud süüdistused suunatud ka Euroopa Liidule. Kuid Rumeenia saadiku persona non grataks kuulutamine Chişinaus ja Moldova Vabariigi ühepoolne otsus kehtestada Rumeenia kodanikele viisavajadus on vastuvõetamatud.
Moldova Vabariik on oma ajaloo ja geograafia poolest Euroopa riik. Moldova on üks Euroopa Liidu naabreid ning meievahelised sidemed peavad põhinema ka edaspidi headel naabrussuhetel. Regioon, millest ma tulen, on naaber Moldova Vabariigi ja Ukrainaga. Me osaleme paljudes ühistes arenguprogrammides ja arvan, et Rumeenia ja Euroopa Liit peavad toetama jätkuvalt majanduslikku arengut Moldova Vabariigis, seda mitte ainult hea koostöö, vaid eriti ka vastastikusel lugupidamisel põhineva partnerluse raames.
