Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmine - Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamine Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühine arutelu järgmistel teemadel:
Paulo Rangeli põhiseaduskomisjoni nimel koostatud raport Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppe muutmise kohta;
Paulo Rangeli põhiseaduskomisjoni nimel koostatud raport Euroopa Parlamendi kodukorra kohandamise kohta Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete muudetud raamkokkuleppega.
Paulo Rangel
Mis puutub neisse kahte raportisse, tahaksin kõigepealt tunnustada ja avalikult ära märkida - nagu ma seda tegin põhiseaduskomisjonis - suurepärast tööd, mida tegid kolleegid Klaus-Heiner Lehne, Hannes Swoboda, Dagmar Roth-Behrendt, Diana Wallis ja Rebecca Harms, kes moodustasid täiskogu liikmete meeskonna, mis pidas komisjoniga raamlepingu üle läbirääkimisi.
Tahaksin ära märkida komisjoni presidendi ja pärast uue komisjoni ametisseasumist volinik Šefčoviči ülimat avatust ning väga tähelepanuväärset koostöövaimu. Ma usun, et saavutatud on suurepärane tulemus ning see on viinud ajaloolise kokkuleppeni, mis kujutab endast esimest raamlepingut pärast Lissaboni lepingu allakirjutamist, ja esimest raamlepingut, mis põhineb vahetult ning sõnaselgelt aluslepingutel, konkreetselt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklil 295.
Tegelikult tahaksin öelda, et selle lepinguga luuakse väga läbipaistev, dünaamiline ning ülilähedane parlamendi ja komisjoni ühendus, ning seda, et põhiolemuselt on tegemist kompromissiga: tasakaaluga kahe institutsiooni nägemuse vahel uue rolli kohta, mis langeb nende osaks pärast Lissaboni lepingut.
Usun, et meie meeskonnatöö oli tegelikult väga tulemuslik, sest raamlepingus oleme suutnud väljendada Lissaboni lepingust tõusetuvaid uusi pädevusi ja tõhustada sellest tulenevaid volitusi. See kehtib õigusloomega seotud menetluse ja kavandamise või planeerimise kohta, eriti mis puudutab - kui esitada vaid kaks näidet - parlamendi kaasamist komisjoni tööprogrammi koostamisse või näiteks küsimusi, kus komisjon kasutab parlamendi õigusloomevolituste puhul nn pehmet õigust.
Teiseks: väga oluline tahk on parlamendi suuremad kontrolli- ja järelevalvevolitused kas komisjoni presidendi ja komisjoni kui organi valimiseeskirjade üksikasjade täpsustamise kohta või näiteks siis, kui need on seotud parlamendi kaasamisega sellistesse küsimustesse nagu volinike väljavahetamine või ka tagasikutsumine või - kui esitada veel üks näide - reguleerivate ametite direktorite ärakuulamine või isegi rahvusvaheliste läbirääkimiste järelevalve. Kõigis neis valdkondades on Lissaboni lepingust tulenevad volitused kinnitust saanud.
Ka juurdepääs teabele on väga tähtis, eriti kui tegemist on salastatud teabega ja teabe enda ning seisukohtade vahetamisega parlamendi ja komisjoni juhtide vahel. Teame näiteks, et praegu on juba võimalik põhiseadusküsimuste eest vastutaval volinikul ja komisjoni presidendil võtta osa presidentide konverentsi asjakohastest osadest või et on olemas eri otsedialoogi platvormid presidentide konverentsi, komisjonide eesistujate konverentsi, parlamendi presidendi, komisjoni presidendi ja volinike kolleegiumi vahel. Isegi komisjoni kohalolekut parlamendis on tõhustatud, eriti infotunni abil - mitte ainult komisjoni presidendile, vaid ka volinikele.
Tahaksin kõige selle valguses öelda, et sügava austusega Lissaboni lepingu ja volituste uue tasakaalu vastu ja ühtlasi sügava austusega võimude lahususe idee vastu, et meil on nüüd olemas selgitav leping, mis teeb Lissaboni lepingust kehtiva aktiivse ja kohaldatava lepingu.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Mul on väga hea meel ühineda teie aruteluga meie kahe institutsiooni vahelisi suhteid käsitleva muudetud raamlepingu üle. Ma olen väga rahul, et kolmapäeval hääletusele tulevas resolutsioonis soovitatakse parlamendil raamlepingut toetada. Sellega lõpetatakse edukalt protsess, mis sai Lissaboni lepingu jõustumisega alguse peaaegu aasta tagasi.
Sel puhul tahaksin siiralt tänada Klaus-Heiner Lehnet ning kogu töörühma: Diana Wallis, Dagmar Roth-Behrendt, Rebecca Harms, Hannes Swoboda ja loomulikult meie raportöör Paulo Rangel. Me töötasime suurepärases õhkkonnas ja väga intensiivselt ning meie arutelud olid väga tõhusad, kuid samal ajal ka väga otsekohesed.
Parlamendi suuremad õigused ja pädevused uue lepingu alusel mõjutavad ilmselt meie institutsioonidevahelisi töösuhteid mitmel moel. Seda peegeldas parlamendi 9. veebruari 2010. aasta resolutsioon ja sellega seotud president Barroso avaldus samal päeval. Seetõttu on väga tähtis, et tänu muudetud raamlepingule on meie institutsioonidel tugev ja vormiliselt kokkulepitud vastastikuste suhete alus ning on võimalik hakata igapäevaselt ellu viima kõiki kokkuleppe punkte. Muudetud raamleping tugineb kehtivale 2005. aasta raamlepingule, mis on olnud meie institutsioonidevaheliste suhete reguleerimisel väga tõhus akt.
Alustasime märtsis läbirääkimisi raamlepingu muutmiseks eduka koostöö vaimus. Usun, et me kõik peaksime tulemusega väga rahul olema. Arvan nagu raportöör Rangelgi, et lepingu muutmine on oluline saavutus, mis süvendab meie institutsioonidevahelisi suhteid ning võimaldab leida praktilised lahendused kooskõlas parlamendile Lissaboni lepingu jõustumise järel antud suuremate pädevustega. Nii paneme tegelikkuses toimima komisjoni ja Euroopa Parlamendi erilise partnerluse.
Lubage mul välja tuua mõned punktid, mis kujutavad endast tõelist edasiminekut! Lepingus sätestatakse eeskirjad ja ajakava meie institutsioonidevaheliseks intensiivseks ja struktureeritud dialoogiks, mis võimaldab parlamendil anda oma osa komisjoni koostatud tööprogrammi ja liidu programmide kavandamisse.
Selles kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas komisjon teavitab parlamenti rahvusvaheliste lepingute üle peetavatest läbirääkimistest ja nende sõlmimisest. Sellega viiakse parlamendile salastatud teabe andmise eeskirjad vastavusse rahvusvaheliste standarditega, mis teeb seega võimalikuks anda parlamendile teavet näiteks rahvusvaheliste läbirääkimiste kohta.
Selles kehtestatakse ka eeskirjad, et parandada parlamendile komisjoni nõustavate ekspertide töö kohta antavat teavet.
Usun, et sellega paraneb meie dialoog ja koostöö parlamendi osaistungjärkude kavandamisel ning volinike kohalviibimise tagamisel.
Kuigi leping ei ole veel jõustunud, oleme juba rakendanud selle olulisi sätteid. Lubage mul mainida vaid paari näidet komisjoni 2011. aasta tööprogrammi ettevalmistamise kohta! 7. septembril pidas president Barroso parlamendis kõne liidu olukorra kohta ja ma osalesin presidentide konverentsil teabega komisjoni töökava koostamise edusammude kohta.
7. oktoobril kohtusid Berlaymont'is komisjonide eesistujate kolleegium ja konverents. President Barroso kohtub kolmapäeval parlamendi presidentide konverentsiga uuesti.
Kõige selle eesmärk on süvendada meie institutsioonidevahelist poliitilist dialoogi ja minu arust oleme oma raamlepingus selleks välja töötanud õiged vahendid.
Nagu te kõik teate, olid läbirääkimised muudetud raamlepingu üle pikad ning oli vaja mõlema institutsiooni suuri jõupingutusi, et jõuda tekstini, milles võetakse arvesse meie mõlema institutsiooni huvisid ja muresid.
Me teame ka seda, et peame meie suhete mitmete tahkude tõttu - näiteks Lissaboni lepinguga kasutusele võetud liidu programmide kavandamine - kaasama ka nõukogu.
Kuna nõukogu otsustas raamlepingu muutmise läbirääkimistes mitte osaleda, siis kandsime hoolt, et mitte ette ära otsustada küsimusi, milleks on vajalik nõukogu nõusolek.
Mõlema poole läbirääkijad tegid seega siiraid jõupingutusi, et täiel määral austada institutsioonide tasakaalu, nagu see on aluslepingutes määratletud, ja pühendumust nende lojaalsele koostööle.
Sellele viidatakse lepingus korduvalt ja komisjon usub kindlalt, et tekstis, millele jõudsime pärast mõnikord raskeid läbirääkimisi, tõepoolest austatakse iga ELi institutsiooni õigusi ja pädevusi ning et see läbib õigusliku kontrolli.
Mõned on siiski väljendanud arvamust, et raamlepingus minnakse liiga kaugele ning ei saa välistada, et leping või selle rakendamise konkreetsed juhtumid võidakse kohtus vaidlustada.
Selle taustal märgib komisjon, et ettepanekus võtta vastu resolutsioon muudetud raamlepingu vastuvõtmise kohta sätestatakse ametlikult parlamendi enda tõlgendus kokkulepitud teksti kohta.
Mõnedes olulistes küsimustes minnakse tõlgenduses kaugemale tekstist, milles lepiti kokku pärast delikaatseid arutelusid. Eriti puudutab see sätteid, mis käsitlevad parlamendi teavitamist rahvusvaheliste lepingute üle peetavatest läbirääkimistest ning Euroopa Parlamendi liikmete kaasamist vaatlejatena liidu delegatsioonidesse rahvusvahelistel konverentsil ning ka pehme õiguse kohaldamise määratlusi ja tingimusi.
Kui komisjon esitas selle arusaama kohta põhiseaduskomisjonis küsimuse, siis oli vastus, et nende tõlgenduste eesmärk oli parlamendi esialgsete vastuväidete talletamine ning ainult raamlepingu tekstil kui sellisel on õiguslik väärtus.
Mitmetimõistetavuse vältimiseks saab komisjon parlamendi tekstitõlgendustest aru viimatinimetatud mõttes.
Komisjon peab kindlalt kinni kõigist lubadustest, mis ta lepingus on andnud, ning kavatseb lepingut kohaldada kooskõlas kokkulepitud tekstiga. Lubage mul selgelt öelda, et komisjon ei loe endale siduvaks ühtegi raamlepingu ühepoolset tõlgendust! Läbiräägitud raamleping annab meile praktikas kõik võimalused, mis on vajalikud, et leida nii parlamendi kui ka komisjoni huvidele vastavad lahendused ilma teiste institutsioonide õigusi ja huvisid eiramata.
Selles vaimus viime edaspidi ellu meie kahe institutsiooni erilist partnerlust ning teeme samal ajal lojaalselt koostööd kõigi teiste institutsioonidega.
Ma ootan lepingu allakirjutamist ja selle edukat rakendamist!
Íñigo Méndez de Vigo
fraktsiooni PPE nimel. - (ES) Austatud juhataja! Ma liitusin parlamendiga 18 aastat tagasi. Toona oli Euroopa Parlament konsulteeriv organ. See oli parlament ilma igasuguse võimuta.
18 aasta jooksul oleme olnud tunnistajaks parlamendi muutumisele konsulteerivast organist täielikult kaasseadusandlikuks organiks. Meie hea sõber Francisco Lucas Pires, kes oli selle protsessi tunnistajaks, on öelnud, et arutavast parlamendist sai seadusi andev parlament.
Seetõttu on kolmapäeval vastu võetav tekst komisjoni ja parlamendi raamlepingu üle peetud läbirääkimiste haripunkt.
Ma tunnistan, et kui ütlesin oma perele, et lähen Strasbourgi, et osaleda parlamendi ja komisjoni vahelise raamlepingu arutelus, pidin neile asja päris pikalt selgitama. Seda selle tõttu, et riikide parlamendis ja riigisisesel tasandil asjad nii ei käi ja inimesed ei saa aru, miks peavad komisjon ja parlament jõudma aluslepingutes öeldu rakendamiseks kokkuleppele.
See on aga vajalik. See on vajalik väga lihtsal põhjusel, mida Paulo Rangel ja Maroš Šefčovič juba mainisid: me tahame olla tõhusad.
Põhimõtteliselt tahetakse raamlepinguga lahendada kõik praktilised takistused, mis võivad tekkida õigusloome, parlamentaarse kontrolli ja eetikakoodeksi seisukohalt.
Ma usun, et tegemist on hea seguga Euroopa demokraatiast. See on pigem konsensuslik demokraatia ja mitte niivõrd konfliktne demokraatia nagu meie riikides.
Konsensuslikus demokraatias on arukas leida tekkivatele probleemidele lahendused. Seetõttu on raamlepingu kujul tegemist vahendiga, millega ennetada tulevikus probleeme ja viia aluslepingutes öeldu ellu. Kuna meil on nüüd uus alusleping, Lissaboni leping, siis tundub mõttekas seda ellu viia.
Tahaksin tunnustada Paulo Rangelit ning tema juhitud meeskonda ja Euroopa Komisjoni, sest ma usun, et nad jõudsid väga mõistlikule kokkuleppele. Lepingut lugedes üllatavad mõnede liikmesriikide parlamentides kostuvad hääled, mis kahtlevad, kas leping ei ole mitte ohuks nõukogu volitustele.
Jumal hoidku! Nõukogu on tõepoolest kaasseadusandja. Me tõesti tahame seadusi anda, me teemegi seda suurel määral ja edukalt koos ministrite nõukoguga. Me oleme kaasseadusandjad võrdsetel alustel. Me ei vaja mingit eelist. Me tahame olla tõhusad ja usun, et see leping aitab meil seda saavutada.
Lubage mul öelda, volinik Šefčovič, et te haarasite härja sarvist - minu kodumaal seostub see vägagi härjavõitlusega -, kui ütlesite, et resolutsiooni artiklite 6 ja 7 tõlgendus on parlamendi tõlgendus rahvusvaheliste lepingute ja rahvusvaheliste konverentside kohta. Ma ei usu, et selles on midagi imelikku. Me räägime siin parlamendi kursis hoidmisest ja osalusest komisjoni ja läbirääkimiste kaudu, ei millestki enam. Mis on eesmärk? Eesmärk on, et me teaksime parlamendis vastuvõtmise üle otsustamisel, mida komisjon on teinud.
Seetõttu - ma kohe lõpetan, austatud juhataja - kiidusõnad teile mõlemale. Ma arvan, et see on hea enne ehk nagu öeldi filmis "Casablanca”: see on ilusa sõpruse algus.
Ramón Jáuregui Atondo
Austatud juhataja! Tahaksin korrata, mida kõik sõnavõtjad on arutelus siiani öelnud.
Tähtsam kui tehnilised raskused, mida kõnealune leping võib kaasa tuua, on usutavasti see, et räägime millestki tähtsast; millestki, millega peame Lissaboni lepingu jõustumise järel arvestama kõrvuti kodukorra reformiga, mille tegime paar kuud tagasi. Raamleping ja uus kodukord on uue ELi demokraatliku struktuuri kaks olulist koostisosa.
Ma olen veendunud, et reformitud kodukorra ja raamlepingu abil saab parlamendi uus, seadusandliku täiskogu roll, mille see endale Lissaboni lepingu alusel on võtmas, aluse, vundamendi, mille alusel mõistlikult tegutseda. Seda seepärast - ja seda on juba öeldud -, et tähtis on see, et täiskogul on nüüd oluline roll arutada komisjoniga läbi uued Euroopa Liidu seadused ja nendele oma nõusolek anda.
Selleks on meil olemas uus kodukord ja raamleping, milles sätestatakse kõik meievahelise suhte koostisosad. Tahaksin sel puhul rõhutada näiteks seda, kui tähtis on kontroll, mida täiskogu teostab komisjoni üle.
Maroš Šefčovič, ma usun, et lõppkokkuvõttes peaksime kaaluma mehhanismi, mis hõlmab komisjoni kohaolekut siin täiskogul kooskõlas raamlepinguga. See võiks näiteks tähendada, et kõik volinikud on kohal, et vastata vahetult esitatavatele küsimustele. Seda peaksime tegema, et reageerida viivitamata ja vahetult poliitilisele suhtele, mis meie vahel on.
Mis puutub teie tõlgendusse lõigete 7 ja 8 kohta, siis tahan öelda, et ma mõistan seda. Ma mõistan seda, sest on tõsi, et täiskogu ei pea rangelt võttes olema läbirääkimiste pool, kuid ka teie peate mõistma, et meie oleme parlamendina väljendanud soovi, esialgset ja tuleviku seisukohta selle kohta, kuidas täiskogu peaks olema seotud rahvusvaheliste läbirääkimistega.
Andrew Duff
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Me kuulasime huviga volinikku Šefčovičit, kes tundus olevat rohkem huvitatud nõukogu rahustamisest kui parlamendi seisukoha tõsisest ründamisest. Arvan, et ta tegi üsna õigesti, sest kui nõukogu - mille esindaja, nagu ma näen, ei ole täna õhtul veel siia jõudnud - oleks olnud tõsiselt huvitatud raamlepingu osaliseks olemisest, oleks ta seda saanud teha.
Parlamendina teame, et Lissaboni lepingu elluviimisel peame teostama oma uusi volitusi otsustusvõimeliselt ja vastutustundlikult. Oleme ka pühendunud liidu võimu toetamisele rahvusvahelistes läbirääkimistes komisjoni tõhusa toimimise kaudu. Kas ma tohin eriti rõhutada vajadust, et president Barroso vaataks läbi volinike eetikakoodeksi, eriti finantsdeklaratsioonid. Me oleme teadlikud kindlatest probleemidest, mis said teatavaks, kui parlament kinnitas Barroso teise ametiaja komisjoni koosseisu.
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Meie hispaanlasest kaasparlamendiliige Íñigo Méndez de Vigo ütles, et tal oli probleeme perele selgitamisega Euroopa Liidu organite väga spetsiifilisi õiguslikke ja menetluslikke suhteid. Tal on rohkem kannatust kui minul. Ma isegi ei ürita seda oma naisega arutada, sest see on liiga keeruline. Ma arvan, et Lissaboni lepingust on saanud mingit sorti pimekohting, mis tähendab, et ei ole hea ega korrektne, et me alles nüüd hakkame määratleme liidu üksikute organite pädevusi. On küll hilja, aga nagu ameerika filmis öeldakse: parem hilja kui mitte kunagi. Ärgem rääkigem sõprusest, nagu tegi ettepaneku Íñigo Méndez de Vigo! Räägime parem praktilisematest suhetest ja selgematest kontaktidest komisjoni, nõukogu ja Euroopa Parlamendi vahel. See on palju parem, kui sõprusest rääkida. Suur tänu teile!
Morten Messerschmidt
Austatud juhataja! Ka mina tahaksin kasutada võimalust, et tunnustada Paulo Rangeli head tööd raporti mitmete osadega. Asjaolu, et hakkame komisjonilt rohkem teavet saama, on kindlasti edasiminek. Asjaolu, et rõhutatakse vajadust parlamentaarse kontrolli järele ning ka vajadust parema vastastikuse koostöö järele, on samuti selge edasiminek.
Ühes valdkonnas - selles, mis on osutunud nii täna kui ka eelmises arutelus kõige tähtsamaks - on aga põhjust väljendada pettumust. See on loomulikult ühine välispoliitika, mille puhul ei saa midagi ette heita Paulo Rangelile, kuid on põhjust kritiseerida suunda, mis selles valdkonnas on alates Lissaboni lepingu jõustumisest võetud. Ma olin Folkenting'i, Taani parlamendi liige, kui Taanilt meelitati välja jah-sõna Lissaboni lepingule, tingimusel et see ei vii suveräänsuse loovutamiseni. Kõik ametlikud ELi ametiasutused andsid meile sõna, et mingit võimu loovutamist ei toimu, ja nüüd näeme, et Euroopa Parlament võtab üsna selgelt endale võimu, mida algselt välispoliitika valdkonnas ei olnud kavandatud. See on väga kahetsusväärne, sest väga paljud eurooplased, kindlasti prantslased, hollandlased ja iirlased, kellel oli mingil ajal võimalus öelda ei, nõustusid selle koostööga lootusega, et nad säilitavad välispoliitika valdkonnas oma suveräänsuse. Nüüd näeme, et komisjon ja Euroopa Parlament otsustavad kõik omavahel ja nõukogu jäetakse täielikult kõrvale. See on väga kahetsusväärne.
Andrew Henry William Brons
Austatud juhataja! Ma seisan vastu ahvatlusele lükata automaatselt tagasi see leping kui salakaval ja väärtusetu leping, mille on sõlminud kaks nõndanimetatud suurprojekti pooldajat. Ma üritan seda hinnata seda selle heade ja halbade külgede põhjal.
Parlamendi meeskonna missioon oli suurendada parlamendi volitusi ja mõjuvõimu ja teatud määral see neil õnnestus. Vale oleks seda eitada. Neil õnnestus saavutada parlamendi ja nõukogu võrdne kohtlemine, komisjoni suurem kohustus arvestada parlamendi õigusloomega seotud algatusi, infotund kõrge esindajaga, kaasamine rahvusvahelistesse läbirääkimistesse jpm.
Mündil on aga ka teine külg. Parlamendi ja nõukogu võrdsus tähendab, et selle organi, mis esindab rahvusriikide huvisid - ükskõik kui halvasti ta seda ka minu kodumaa puhul teeb -, volitused suhteliselt vähenevad. Pealegi teostavad parlamendi teostatavat võimu ebaproportsionaalselt suurte fraktsioonide juhid ja komisjonide eesistujad. Fraktsioonide lihtliikmetele ei ole rohkem iseseisvat võimu kui neil meie seast, kes on fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmed.
Lubadus kaasata parlament rahvusvahelistesse läbirääkimistesse oli ka 2005. aasta lepingus, kuid parlamenti on koheldud üleolevalt. Meile ei öeldud, kes on Ameerika Ühendriikidega sõlmitud finantsandmete edastamise lepingu järelevaataja, ja kui kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni liikmed küsisid, miks on seda vaja saladuses hoida, siis keeldus Euroopa Komisjoni esindaja vastamast ja kas ei saanud küsimusest aru või teeskles, et ei saanud.
Salvatore Iacolino
(IT) Austatud juhataja! Ka mina tahaksin läbirääkijaid saavutatud, pealegi mõistlikult lühikese ajaga saavutatud hea tulemuse eest tunnustada. See leping on tõend ja käegakatsutav kinnitus tõhusast institutsioonidevahelisest dialoogist ja me loodame, et see võetakse kolmapäeval vastu ja ratifitseeritakse viivitamata.
Lepinguga tõhustatakse kindlasti Euroopa Parlamendi keskset rolli, mis oli sellele Lissaboni lepingus selgelt ette nähtud, ja selle lepinguga luuakse tihe institutsioonide koostöö. Läbirääkijate intensiivne töö on kindlasti olnud selles suunas. Ei ole kahtlust, et parlament usaldab komisjoni ja kindlasti peab ta hindama pidevat kontrolli teostades tegevusi, mis kaasnevad heakskiidetud programmide ja saavutatud reaalsete tulemustega. Volinike eetikakoodeks ning ka teabe, sealhulgas konfidentsiaalse teabe andmise nõue on teretulnud.
Ma ei nõustu mõnede muudatusettepanekutega, milles minu arvates ei minda vastassuunas, isegi kui nad on üldiselt teatud määral kooskõlas kokkulepitud teksti eesmärgiga. Olen ka veendunud, et selle raporti abil on võimalik anda paremaid seadusi ja koostada paremaid mõjuhinnanguid eri õigusakti ettepanekute kohta. Samal ajal tuleks parandada suhteid liikmesriikide parlamentidega, milles need tegevused peegelduvad.
Asutustega tehtav töö on teretulnud ja ma olen veendunud, et poliitika primaarsus sõltub ka komisjoni peadirektoraatide suuremast valmisolekust teha parlamendiga koostööd.
Lõpetuseks loodan, et kui leping on lõplikult vormistatud, hakkab komisjon seda ilma bürokraatiata rakendama.
Zita Gurmai
Austatud juhataja! Olen rõõmus, et uus raamleping kujutab endast märkimisväärset edasiminekut suhetes komisjoniga ja nende suhete süvendamist ning see eriline partnerlus peegeldab Euroopa Parlamendile Lissaboni lepinguga antud uusi volitusi. Komisjoni ja töörühma suurepärase töö tulemusel parandatakse esitatud muudetud lepinguga oluliselt õigusloomega seotud menetlusi ja planeerimist, parlamentaarset kontrolli, teabe andmise kohustust ning komisjoni kohalolekut parlamendis. Volinik Šefčovič, tere tulemast!
Lubage mul juhtida teie tähelepanu eelkõige kahele asjaolule! Pean parlamendi kaasamist rahvusvahelistesse läbirääkimistesse väga suureks sammuks edasi, mis lihtsustab parlamendi nõusoleku andmist ning muudab menetluse ettearvatumaks. Minu arvates on üks kõige olulisemaid punkte parlamendi esitatud õigusloomega seotud algatuse taotluste järelmeetmed. Kiidan heaks tulemuse, et komisjon võttis kohustuse anda aru mis tahes õigusloomega seotud algatuse taotluse konkreetsete järelmeetmete kohta kolme kuu jooksul alates selle vastuvõtmisest; komisjon peab esitama õigusakti ettepaneku hiljemalt ühe aasta pärast või lisama ettepaneku järgmise aasta tööprogrammi. Kui komisjon ettepanekut ei esita, siis peab ta parlamendile üksikasjalikult selgitama selle põhjuseid.
Euroopa kodanikualgatuste raportöörina loodan, et ka kodanike taotluste järelmeetmetes näidatakse üles samasugust austust. Mulle tegi rõõmu, et raportit komisjonis nii laialdaselt toetati. Usun, et istungjärgul järgitakse komisjoni ja Euroopa Parlamendi kokkulepitud liini. Tubli töö ja suur tänu teile!
Trevor Colman
Austatud juhataja! Lissaboni lepingust - tegelikult ELi põhiseadusest - tulenev leping komisjoni ja selle täiskogu vaheliste suhete kohta tagab väidetavalt demokraatlikuma valitsemisprotsessi. Kui tõtt öelda, siis ei ole see midagi muud kui pettekujutlus demokraatiast seal, kus seda üldse ei ole.
Olulised on järgmised asjaolud. Lissaboni lepingul puudub Ühendkuningriigis demokraatlik ja moraalne kaal, sest valitsev poliitiline klass jättis petlikult Briti rahva ilma võimalusest selle lepingu üle otsustada. Nende niinimetatud lepingumuudatustega ei kärbita kuidagi selle järeleandliku täiskogu toetatava komisjoni, mis ei ole valitud ega aruandekohustuslik, võimu ega tegevust. Tegelikkuses aetakse ELi asju nii, nagu seda alati on tehtud: tagaruumides ja suletud uste taga.
Aja jooksul soovitatakse kindlalt nende ettepanekute vastu hääletada, sest me ei tunnista nüüd ega edaspidi Lissaboni lepingut seni, kuni see esitatakse Briti rahvale, et see saaks oma otsuse teha. See on tõeline demokraatia.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Mul on väga hea meel, et saame tänasel koosolekul arutada muudetud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet. Muudatustega kinnitatakse Euroopa Parlamendi tugevamat positsiooni pärast Lissaboni lepingu vastuvõtmist ning antakse sellele käegakatsutav vorm. Tahaksin täna isiklikult tõsta esile komisjoni ja Euroopa Parlamendi raamlepingu töörühma vahel sõlmitud lepingut ning tänada teid, austatud asepresident, teie isikliku osaluse eest!
Lubage mul teha raamlepingu kohta mõned märkused! Euroopa Parlamendi tugevam positsioon tähendab demokraatlikumat Euroopa Liitu. Liikmesriikide kodanike valitud esindajatena osaleme Euroopa Liidu õigusaktide vastuvõtmises ja meil saab olema komisjoni üle suurem kontroll. Komisjon peab näiteks esitama meile aruanded iga õigusloomega seotud algatuse taotluse kohta vastuvõetud konkreetsete järelmeetmete kohta. Ka komisjonil on samasugune kohustus hankida meie heakskiit, kui ta soovib muuta volinike eetikakoodeksit. Kindlasti toetame ka asjaolu, et kooskõlas Lissaboni lepinguga teavitatakse Euroopa Parlamenti paremini ja läbipaistvamalt rahvusvaheliste lepingute sõlmimisest. Eespool mainitud sätted ei ole ainukesed; muudetud raamleping sisaldab palju muid sarnaseid sätteid ja ma usun kindlalt, et tänu neile kõigile saab meil olema tõhusam ja tihedam koostöö mõlema institutsiooni vahel ning et nende kujul on tegemist Lissaboni lepingu järjekindla rakendamisega.
Lõpetuseks tahaksin esile tõsta põhivaldkonda: parlamendiga tehtav õigeaegne koostöö Euroopa kodanikualgatuse raames esitatud taotlustega on oluline säte, mis lepingu kohaselt tagab Euroopa Parlamendi ja kodanike tihedad kontaktid.
Hannes Swoboda
(DE) Austatud juhataja! Tahaksin kõigepealt tänada kolleegi Rangelit tema raporti eest ja loomulikult ka Maroš Šefčovičit läbirääkimiste eest, mis meil olnud on! Ta ei olnud lihtne läbirääkimiste partner, kuid ta oli õiglane. Ma usun, et me saavutasime hea tulemuse. Loomulikult saab konkreetsest tulemusest meie koostöö alus ja kuigi Paulo Rangeli tõlgendus on võib-olla liiga lai, võimaldab see meil keskenduda meie eesmärkidele.
Nüüd jääb mitte ainult meie kahe organi avatus ja läbipaistvus, vaid ka vajadus veenda nõukogu - mille esindajat ei ole kohal - selles, et meie hea koostöö ei ole tingimata nõukogu arvelt. Kahjuks käitub nõukogu teinekord nagu laps, kellelt on mänguasi ära võetud ning kes nüüd on endast väljas ja solvunud. Solvumise ja edasikaebamisega ähvardamise asemel peaks nõukogu töötama koos meiega, et saavutada see, mis on parim meie mandri kodanikele. Kui tahame, et välismaailm näeks meid tugevana - ja ühine välispoliitika, ühised kaubanduslepingud jne on oluline osa sellest -, siis on kõige parem, kui me töötame koos.
Kader Arif
(FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Nagu me kõik teame ja nagu just öeldi, suurendab Lissaboni leping parlamendi volitusi. Vähesed meist on aga teadlikud radikaalsest muutusest, mis see kaasa toob, eriti kaubanduspoliitikas, millel ma hoolikalt silma peal hoian.
Lissaboni lepingu kohaselt ratifitseerib parlament kõik rahvusvahelised kaubanduslepingud. See tekitab juba praegu ärevust ning arutelud võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA ja Koreaga sõlmitava vabakaubanduslepingu üle on vaid esimene märk sellest. Kaubanduskomisjonis olevad sotsialistid ja demokraadid tahtsid aga lepingus lubatust kaugemale minna. Ma olen nende esindaja ja vaatamata mõnede skeptilisusele ning teiste vastuseisule edastasin selge sõnumi: kui tahetakse, et parlament ratifitseerib mõne kaubanduslepingu, peab ta olema kaasatud protsessi algusest peale. Mis vanasti tundus idealistlik, on nüüd meie ja komisjoni suhete tuum, kuna meiega tuleb läbirääkimismandaatide puhul täies ulatuses konsulteerida. Mul on selle üle hea meel.
Kutsun seega komisjoni ja nõukogu üles jätkuvalt austama ühenduse vaimu ning demokraatlikku tahet, mis on Lissaboni lepingu keskmes. Ühtlasi kutsun kaasparlamendiliikmeid üles - kuna mis puutub komisjoni ja nõukogusse, kannatame otsekui Stockholmi sündroomi all - kasutama kõiki oma õigusi, sest need on meie kaaskodanike õigused!
Guido Milana
(IT) Austatud juhataja! Parlamendi ja komisjoni vahelise lepingu muutmine loob aluse kahe institutsiooni paremaks koostööks. Menetluste, õigusloome kavandamise, parlamentaarse kontrolli, teabe esitamise nõuete ja komisjoni parlamendis kohaolemise suhtes on tehtud suuri edusamme. Asjaolu, mida kõige rohkem tahan aga esile tõsta, on edusammud, mis on seotud rahvusvaheliste suhete institutsioonidevahelise küljega.
Parlamendile antud rolli ei tohiks pidada tugevdatuks: see on nõue. Me loodame, et mitte keegi ei sea kahtluse alla, et Euroopa Parlamendi vaatlejate lubamine mitme- ja kahepoolsetele konverentsidele ei ole midagi muud kui vastutustundlik tegu. Euroopa Parlamendi liikmetele vaatleja staatuse keelamine kahepoolsetes lepingutes, näiteks kalanduskokkulepetes, takistaks tegelikult täieliku teabe omamist läbiräägitava valdkonna kohta, mille kohta parlamendilt hiljem nõutakse arvamuse avaldamist.
Usun, et ilma selliste eeltingimusteta ei ole võimalik tegutseda, sest vastasel juhul lükkaks parlament tagasi kahepoolsed lepingud, mida määratluse järgi ei saa muuta ning mis partnerluse puudumise korral muudaks hääletuse pelgalt formaalsuseks.
Zuzana Roithová
(CS) Mul on väga hea meel, et Euroopa Komisjon tunnistab, et liidu eduka tuleviku huvides on väga oluline, et otsuste langetamine oleks demokraatlikum. Seega on jutt Euroopa Parlamendi rolli tõhustamisest. Tunnustan asjaolu, et komisjoniga sõlmitava uue koostöölepinguga suurendatakse parlamendi tähtsust, mis läheb kaugemale sellest, mis on ette nähtud Lissaboni lepingus. Rõõmustan asjaolu üle, et lepinguga võimaldatakse üksikasjalikumaid mõju-uuringuid ja komisjoni paremat vastamist Euroopa Parlamendi poliitilistele nõudmistele. Komisjoni jaoks on eriti tähtis parandada tegelikkuses parlamendiliikmete juurdepääsu dokumentidele, sealhulgas rahvusvaheliste lepingute ettepanekutele. Seda on siin juba öeldud. Nende ratifitseerimine ei saa olla pelgalt formaalsus, nagu on sageli tavaks liikmeriikide parlamentides. Peame asjakohase teabe saama varakult, et saaksime dokumentide sisu töö käigus mõjutada. Solvunud nõukogu peab harjuma tõsiasjaga, et tulevikus peab ta Euroopa Parlamendiga märksa paremat koostööd tegema.
Jaroslav Paška
(SK) Lissaboni lepingus pannakse nii Euroopa Parlamendile kui ka Euroopa Komisjonile uusi ülesandeid ja kohustusi.
On kiiduväärt, et vähem kui aasta pärast Lissaboni lepingu jõustumist on meie ees muudetud raamleping, mis käsitleb Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi koostöö parandamist ühiste ülesannete täitmisel. Ühiseid menetlusi käsitlev vastastikune leping aitab kindlasti ennetada võimalikke arusaamatusi otsuste tegemisel. Euroopa Liit on siiski rajatud rahvusriikide kokkuleppe alusel, mis andsid meile - Euroopa Parlamendile ja ka Euroopa Liidule - üle osa oma pädevustest. Seega on teatud küsimustes Lissaboni leping toonud kaasa kohustuse teha liikmesriikide parlamentidega koostööd. Selle koostöö korrektne vorm peaks olema järgmine samm Euroopa Liidu sisese koostöö määratlemisel. See on see, mida tahaksin paluda, lugupeetud volinik!
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! ELis tegutsevad parlament ja nõukogu seadusandjatena ning neil on demokraatlikud volitused - Euroopa Parlamendi puhul vahetult ja nõukogu puhul vähemalt kaudselt. Komisjon, millel ei ole mingeid demokraatlikke volitusi, on aga ainus organ, mis saab teha ettepanekuid ELi õigusaktide kohta ja seda hoolimata Lissaboni lepingust. Seetõttu tundub mulle, et selles suhtes on ikka veel väga suur vajakajäämine.
Selleks et Euroopa Parlament saaks oma algatusõigust tõhusalt teostada, tuleb vastavalt laiendada ka teabeandmise kohustust. Kodanikualgatuse uus võimalus peaks hõlmama parlamenti kui kodanikke esindavat organit õigusloomeprotsessi kõige varasemas etapis.
Vaja on tõhustada ka teabevoolu rahvusvaheliste suhete valdkonnas ühest küljest komisjoni ja teisest küljest parlamendi vahel. ELi välispoliitika ei tohi jääda bürokraatliku Euroopa välisteenistuse, mis jääb kodanikele suhteliselt kaugeks, ainupädevusse.
Elena Băsescu
(RO) Ma usun, et uus leping parandab 2010.-2015. aastal märkimisväärselt parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhteid.
Selle koostöö õigusliku aluse läbivaatamise ajastus on sobiv - vaid lühikest aega pärast Lissaboni lepingu jõustumist. Uutes eeskirjades määratletakse selgelt mõlema institutsiooni poliitiline vastutus ja tõhustatakse volitusi, mis Euroopa Parlamendile otsuste langetamise protsessis on hiljuti antud.
Euroopa Parlament hakkab võrdse kohtlemise põhimõttest lähtudes õiguslikele ja eelarvedokumentidele juurdepääsu seisukohalt teostama samu õigusi mis nõukogugi. Lisaks parandab parlamendi väljapaistev roll ELi iga-aastase tööprogrammi väljatöötamisel kodanike kaasamist Euroopa poliitikate prioriteetide kehtestamisse.
Krisztina Morvai
(HU) Piibli järgi kannavad head puud häid vilju ja halvad puud halbu vilju. Lissaboni leping allkirjastati diktaatorlikel tingimustel, mis tähendab, et sellel ei saa olla demokraatlikke tagajärgi. See suruti rahvusriikidele peale - vähemalt oli see nii minu kodumaal Ungaris - ja seda tehti selgelt diktaatorlikel ja ebademokraatlikel tingimustel, sest tegemist on lepinguga, mis jättis inimesed ilma mitmetest otsustusõigustest nende oma saatuse üle ja need õigused anti üle Brüsselile. Seda kõike tehti inimeste selja taga ja neist mööda minnes. Loodusseaduste järgi on Lissaboni leping loomulikult kehtetu vähemalt Ungari suhtes, sest esiteks seda väga olulist lepingut ei arutatud ega kooskõlastatud rahva, üldsuse ja eri kodanikuühendustega ning teiseks seetõttu, et leping võeti vastu nii, et puudus igasugune ülevaade selle sisust. Niipalju siis selle diktaatorliku lepingu demokraatlikest tagajärgedest!
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Kõigepealt tahaksin tänada kõiki sõnavõtjaid, eelkõige neid, kes väljendasid toetust raamlepingule, sest ma usun, et tegemist on tõesti väga tähtsa käsiraamatuga selle kohta, kuidas saaksime tulevikus paremini koostööd teha ja koos töötada.
Tahaksin veel kord rõhutada oma tänulikkust töörühmale ja Euroopa Parlamendi meeskonnale, sest me veetsime koos palju aega. Meil oli 11 väga intensiivset läbirääkimisvooru, kuid kogu see raske töö tasus ära ja usun, et täna saame tõesti tähistada suurepärast lepingut.
Loomulikult kuulasin väga tähelepanelikult austatud parlamendiliikmete märkuseid ja küsimusi, millest mõnedes väljendati muret saavutatud kokkuleppe üle.
Peaksin seepärast kõigepealt rõhutama, et komisjon peab tähtsaks põhimõtet, et meie institutsioonidevahelised juurdunud ja edukad koostöö tavad tuleb säilitada. See tähendab, et muudetud raamlepinguga ei tohiks kaasneda tagasiminekut edukaks osutunud tavade suhtes. Tegelikult ootan, et raamlepingu kohaldamisega paranevad kõik valdkonnad.
Olles seda öelnud, siis läbirääkimiste ajal tunnistasid mõlemad pooled, et tõlgendamisega võib tulla raskusi, kuid nad väljendasid ka valmisolekut rakendada muudetud raamlepingut kõige tõhusamal viisil ja ma võin teile kinnitada, et komisjon on endale võtnud kohustuse seda teha.
Ma olen veendunud, et praktika näitab, et paljud täna väljendatud mured ei saa reaalsuseks. Tuleb ka korrigeerida mõnda ootust, mis lähevad kaugemale pädevustest, mis on aluslepingutega igale institutsioonile antud. Lubage mul vastuseks ühe sõnavõtja palvele minu avaldusega eetikakoodeksi kohta, teile ühtlasi kinnitada, et komisjon esitab peagi ettepaneku muudetud eetikakoodeksi kohta ning kooskõlas raamlepinguga palub komisjon aegsasti parlamendilt selle arvamust, nagu läbirääkimiste ajal sai lubatud.
Lõpetuseks lubage mul rõhutada, et probleemide tekkimise korral istume taas koos maha ja otsime lahendusi. Tegelikult oleme juba ette näinud raamlepingu läbivaatamise 2011. aasta lõpus, mis annab meile piisavalt võimalusi parandada võimalikud vead.
Selles mõttes ootan tõesti muudetud raamlepingu alusel teiega koostööd ning loodan ja ootan, et te kolmapäeval lepingut toetate.
Ma usun ja loodan, et see mõnus õhkkond jääb püsima ka Euroopa Liidu kõigi institutsioonide vahelises üldises suhtluses, sest kodanikud ootavad meilt seda ja me peame seda kohustust täitma.
Paulo Rangel
Tahaksin oma lõpusõnavõtus lähtuda sellest, mida siin arutelu ajal räägiti. Tahaksin lõpetuseks teha järgmised märkused. Raamlepingu üks põhieesmärke oli see, et nõukogu ja parlament oleksid tavapärastes õigusloome ja eelarvega seotud küsimustes võrdsed, see tähendab, et nad asuksid kõrvuti positsioonidel. Teiste küsimuste suhtes oli eesmärk austada Lissaboni lepingust tulenevat võimude tasakaalu ning võimude lahususe põhimõtet, et parlamendil oleks võimalik paremini teostada poliitilist kontrolli küsimustes, mis jäävad väljapoole eelarve ja tavaõiguse valdkonda.
Ma usun, et tänu raamlepingule selginenud olukord on hea mõlemale institutsioonile. See muudab nende suhted selgemaks ja läbipaistvamaks.
See on hea aga ka teistele institutsioonidele, eriti nõukogule, sest nüüd on neil selge alus, selge arusaam ning nägemus, kuidas parlamendi ja komisjoniga Lissaboni lepingu järgsete täienduste valguses suhelda. Ükskõik kui emotsionaalselt nõukogu reageerib või raamlepingut otseselt kritiseerib, on tõde selles, et kord saabub aeg kui nõukogu meenutab, et tegemist oli hea sammuga kõigi institutsioonide jaoks, ja aeg, kui meil on raamleping mitte ainult kahele, vaid viimaks vastavalt Euroopa üldsuse soovile kolmele institutsioonile, mis kõik väljendavad oma vaateid Lissaboni lepingus kirjapandu vaimus.
Tunnustan komisjoni avatust kogu selle protsessi jooksul!
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub kolmapäeval, 20. oktoobril.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Rafał Trzaskowski
Kui alustasime aasta tagasi arutelusid uue institutsioonidevahelise lepingu üle, siis rõhutasime asjaolu, et arvestades parlamendi tugevdamist kooskõlas Lissaboni lepinguga, on saabunud aeg uueks kvaliteediks meie koostöös komisjoniga. Ma ise ütlesin toona, et loomulikult on parlament Lissabonist komisjoni arvelt võitnud, kuid otsustavaks on üksikasjad ja see, kui edukalt suudavad meie läbirääkijad muuta lepingus kirjapandu raamlepingu konkreetseteks säteteks, sõltub nendest üksikasjadest. Praegu on meil need sätted olemas ja meil on õnnestunud lisada klauslid, mis sisaldusid veebruari istungjärgul tehtud resolutsioonis, ja selle eest tuleb tänada meie läbirääkijaid ja põhiseaduskomisjoni raportööri Paulo Rangelit! Loodame, et vaatamata meie ja komisjoni esialgsele huvide vastuolule läbiräägitud sätete tõlgendamise puhul aitab leping kaasa mõjusamale ja tõhusamale koostööle meie institutsioonide vahel.
