Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Edite Estrela keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni nimel esitatud raport tervisealase ebavõrdsuse vähendamise kohta ELis.
Edite Estrela
Austatud juhataja! Sooviksin alustada variraportööride tänamisega ühistegevuse ja koos tehtud töö eest ning tänada neid ka siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamuste eest! Kõikide abist oli väga palju kasu.
Tervisealane ebavõrdsus on riigiti ja piirkonniti erinev. See on seotud majanduslike ja sotsiaalsete tingimustega ning seda võivad veelgi halvendada sugu ja kultuur. Teisisõnu ei ole tervisealane ebavõrdsus seotud vaid tervishoiu kättesaadavuse, vaid ka erinevate teguritega, näiteks erinevad elutingimused, majutus, haridus, amet, sissetulek ja elustiil. Kuigi teatud areng on toimunud, valitseb 27 liikmesriigis siiski suur ebavõrdsus. Näiteks varieerus Eurostati andmetel meeste eeldatav eluiga sünnimomendil 2007. aastal ELi liikmesriikides 14,2 aasta võrra, samas kui naiste puhul oli see näitaja 8,3 aastat. Tervis ja eeldatav eluiga on endiselt seotud sotsiaalsete tingimuste ja vaesusega ning kui viimane on kombineeritud teiste haavatavuse vormide, näiteks lapsepõlve või kõrge ea, puude või vähemusliku taustaga, suureneb tervisealase ebavõrdsuse oht veelgi.
Tervisealane ebavõrdsus võib alguse saada lapsepõlves, jätkuda kõrge eani ning kanduda põlvest põlve edasi, sellest ka teema tähtsus ja pakiline vajadus leida lahendus. Praegune ülemaailmne kriisiolukord kipub olukorda veelgi halvendama. On ilmselge, et kriisil on paljudes liikmesriikides tervishoiusektorile suur mõju, seda nii pakkumise kui ka nõudluse osas. Pakkumise poolelt võib kriis viia rahvatervise rahastamise taseme vähendamiseni ning samas kaasa tuua ka suurenenud nõudluse tervishoiuteenuste järele.
Kriis on paljastanud, et mõne inimrühma sissetulekul ei ole piire ning see õigluse puudumine on suurendanud lõhet rikka vähemuse ja vaese enamuse vahel. Seega võib kriis olla ka võimalus võidelda ebavõrdsuse vastu, kasutades võrdsust edendavaid julgeid meetodeid. Kui me sellest kogemusest õppust ei võta ja piirame ennast vaid paari asja muutmisega, nii et kõik jääb samaks, suurendame ebavõrdsust. Oleme juba näinud, et ebavõrsed ühiskonnad on ebastabiilsed ühiskonnad.
Mitu liikmesriiki on oma majanduse elavdamise paketti kaasanud ka meetmed majanduskriisi tervishoiusektorile avaldatud mõjude leevendamiseks, investeerides tervishoiu infrastruktuuri, optimeerides tervishoiusektori rahastamist ja restruktureerides ning reorganiseerides tervishoiusüsteemi. On väga oluline, et ebavõrdsuse vähendamine oleks prioriteet kõikidel poliitilise tegevuse tasanditel. Seetõttu tervitan komisjoni ettepanekuid.
Siiski sooviksin juhtida tähelepanu mõnele oma raportis toodud ettepanekule, eriti nendele, mille eesmärk on pöörata suuremat tähelepanu vaesuses elavatele inimestele, ebavõrdses seisus olevatele sisserändajate rühmadele, kaasa arvatud ebaseaduslikud rändajad ja etnilised vähemused, puuetega inimestele, eakatele ja vaestele lastele. Toetan meetmeid majanduskriisi mõju leevendamiseks tervishoiusektorile investeeringute kaudu infrastruktuuri. Pean hädavajalikuks lastele ja rasedatele naistele heade tervishoiutingimuste tagamist. Samuti arvan, et ühtekuuluvusfond ja struktuurifondid võiksid toetada projekte, mis on seotud tervisealase ebavõrdsuse olemasolu toetavate teguritega. Teisisõnu peame järeltulevatele põlvkondadele looma parema, õiglasema tuleviku.
Zuzana Roithová
(CS) Austatud juhataja! Oleme viimastel aastatel aktiivselt osalenud uuendusliku meditsiini toetamises. Seetõttu toetame seda raportit, mis keskendub haavatavatele rühmadele, nende ravi kättesaadavusele ja ennetavale hooldusele; pean seda ülioluliseks. Loomulikult rikuvad paljud raporti punktid liikmesriikide subsidiaarsuse põhimõtet. Näiteks olen teravalt vastu 25. punkti sõnastusele, kuna aborti ei tohiks kasutada sündivuskontrolli meetmena. Ka punktid 26, 29 ja 53 on vaieldavad. Samuti soovin juhtida tähelepanu, et 27 liikmesriigi elanike eeldatava eluea erinevused on vaid osaliselt põhjustatud erinevatest tervishoiustandarditest ja tervishoiuteenuste kättesaadavusest. Erinevusi on ka inimeste üldises elustandardis ja eluviisis ning riigi arengutasemes, millel kõigel on sellele teemale oluline mõju. Neid erinevusi tuleks parandada ELi rahastatavate arenguprogrammide abiga.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Austatud juhataja! Praegune majandus- ja finantskriis on tervishoiuteenuseid valusalt löönud ning paljud liikmesriigid kärbivad rahvatervisele eraldatavaid eelarveid. Mõned on otsustanud isegi väikelinnade haiglaid sulgeda või lõikuste arvu vähendada. Maapiirkondades ja eraldatud paikades elavad patsiendid on sunnitud sõitma kümneid kilomeetreid, et saada professionaalset tervishoiuteenust. Seetõttu ei valitse tervisealane ebavõrdsus ainult liikmesriikide, vaid ka nende riikide eri piirkondade vahel.
Riiklike tervishoiuprogrammide eelarvete vähendamine ohustab uusimate ja tõhusaimate ravimeetodite kättesaadavust. Peale selle tähendab mõne ravi riiklike toetuste vähendamine, et patsiendid ei saa raviga jätkata, tuues kaasa tunduvalt suurema maksumuse ja negatiivsed tervisetagajärjed. Ebavõrdsus Euroopa tervishoiusüsteemis sunnib ka meditsiinitöötajaid oma eriala rakendamiseks suunduma teistesse liikmesriikidesse. Seetõttu komisjon...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Ilda Figueiredo
(PT) Austatud juhataja, praegune olukord, kus kasinuspoliitika on eelkõige antisotsiaalne, eriti just kärped avalikesse tervishoiuteenustesse investeerimisel, suurendab ilmselgelt tervisevaldkonna probleeme, kuna eelarvedefitsiidi vähendamise nimel suureneb avalike tervishoiuteenuste kasutamise hind, suureneb ravimite hind, seda isegi krooniliste haiguste puhul, ning patsientide ravile ja konsultatsioonidele transportimise toetus piirkondades, kus ühistransport puudub, kaotatakse toetuste vähendamise tõttu. Tervisealane ebavõrdsus suureneb ning see toimub mõnes Euroopa Liidu riigis, eriti mu kodumaal Portugalis. Halvemal järjel inimestel on üha raskem saada arstiabi, mistõttu, volinik, head kolleegid, sõnadest ei piisa: vajame...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Nicole Sinclaire
Austatud juhataja! Tervishoid peaks olema iga liikmesriigi peamine südameasi, kuid loomulikult on siin istungisaalis eesmärk teha seadusi tervele Euroopa Liidule. Ent see ei paista iseenda eeskuju järgivat.
Mõned teist on ehk näinud (ja mõned mitte) eilset Londoni Sunday Timesi, milles kirjutati Euroopa Parlamendi liikmete tervisehüvitistest. Minu kolleeg Ilda Figueiredo kõneles just eelarvekärbetest ja sellest, kuidas need on tervishoius kaasa toonud veelgi suurema ebavõrdsuse. Ometi võimaldas Euroopa Liit - ja Euroopa Parlamendi liikmed - endale eelmisel aastal 36% tervishoiutõusu, makstes näiteks vananemisvastaste protseduuride, termaalspaade jne eest. Ent sellel nädalal, kui räägime naiste ebavõrdsusest, paistab silma statistika ühe asja kohta. Näiteks Ühendkuningriigis tehakse naistele vaid üks kord katseklaasiviljastust - ühe tsükli jooksul -, kuid Euroopa Parlamendi naissoost liikmed ja nende sugulased saavad seda viie tsükli jooksul. Kuulge, kui soovite võrdsust...
(Istungi juhataja katkestas sõnavõtu)
Anna Záborská
(SK) Austatud juhataja! Kõik inimesed on ainulaadsed ning neil kõikidel on oma võimed, prioriteedid ja eluviisid. Sellest loomulikust ebavõrdsusest sünnib motivatsioon püüda paremuse poole - motivatsioon, mis on majanduse liikumapanev jõud.
Katse kaotada ebavõrdsus tervishoiuvaldkonnas on aga rohkem seotud inimlikkuse kui majandusega. Seda seetõttu, et haigustes ja kannatustes on inimesed võrdsed. Me ei tohiks teha kannatustest äri.
Just seetõttu annavad Hippokratese vande arstid, mitte näiteks ettevõtjad. Ebavõrdsuse kaotamise idee tervisevaldkonnas põhineb inimelu väärtuslikkusel. Ent absoluutne õigus teha aborti, mida esitatud raport samuti kaitseb, õõnestab seda väärtust.
Abortide kohustuslik rahastamine avaliku sektori vahenditest jätab tervishoiu ilma oma moraalsest kohustusest ja kahandab selle väärtuse luksuseks, mida ei ole võimalik mitte osutada.
Mario Pirillo
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Isegi tänapäeva Euroopa Liidus valitseb tervisealane ebavõrdsus teenuste, ravi ja sotsiaalsete tegurite kättesaadavuses, ning see nõuab kõikehaaravat vastust.
Nende erinevuste põhjus on paljudel juhtudel välditav ja ebaõiglane, kuna tuleneb diskrimineerivatest teguritest, näiteks isikute vähenenud majanduslikest võimalustest. Olen seisukohal, et tervisealase ebavõrdsuse vähendamine peaks muutuma Euroopas fundamentaalseks prioriteediks, mille lähenemise põhimõte oleks "Tervis kõikidesse poliitikavaldkondadesse” ning mis parandaks hoolduse kvaliteeti kõikide jaoks.
Lähikuudel arutab Euroopa Parlament kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi läbivaatamist. See on sobiv võimalus saavutada parem mehhanism, mis suudaks tõhusalt tegeleda hädaolukordadega, olemata sealjuures diskrimineeriv.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Sellel küsimusel on palju aspekte.
Üks, mida sooviksin käsitleda, on see, et parim viis ebavõrdsuse kaotamiseks tervishoius on muuta inimesed tervemaks. Olen rahul, et enne jõule õnnestus mul ja paljudel kolleegidel suruda parlamendis läbi kirjalik deklaratsioon, mille eesmärk oli muuta 100 miljonit Euroopa Liidu elanikku 2020. aastaks aktiivsemaks spordi jmt kaudu. Ootan huviga Euroopa Komisjoni selleteemalisi ettepanekuid.
Teiseks on mul rõõm öelda, et minu riigis on loodud uus valitsus - sotsialistidega EPP valitsus, mille üks eesmärke on universaalne ravikindlustus. Idee, et raha peaks järgnema patsiendile ning arstiabi peaks olema patsiendile kättesaadav sõltumata tema jõukusest või millestki muust, põhines vajadusel. Usun, et seda saadab suur edu. See põhineb Hollandi mudelil ning oleme sellega väga rahul.
Karin Kadenbach
(DE) Austatud juhataja, volinik! Tänane teema on tervisealase ebavõrdsuse vähendamine. See on väga raske ülesanne. Praeguses olukorras kipun kartma, et Euroopa tasandil panustame igas valdkonnas nende erinevuste, selle ebavõrdsuse suurendamisse ning teeme seda järgnevatel aastatel ja aastakümnetel üha enam. Asi ei ole ainult tervishoiuteenuste pakkumise tagasilanguses; see on ka allakäivates sotsiaalsetes standardites, hariduse vähenenud kättesaadavuses ja hariduse keerulisemaks muutmises. Lõppude lõpuks teame, et seal, kus on madalam haridustase ja suuremad sotsiaalsed raskused, valitseb ka suurem vaesus. Samuti teame, et vaesus muudab inimesed haigeks.
Kutsun komisoni üles teha selgeks - isegi, kui selleks on tarvis Euroopa eelarvet ja riigieelarveid konsolideerida -, et meie praegune suutmatus investeerida tervisesse, sotsiaalteenustesse ja haridusse läheb meile tulevikus tervishoiusüsteemi kujul kalliks maksma.
Elena Oana Antonescu
(RO) Austatud juhataja! Tervisealane ebavõrdsus on katsumus Euroopa Liidu võetud kohustusele tagada solidaarsus, sotsiaalne ning majanduslik sidusus, inimõigused ja võrdsed võimalused. Seetõttu peab tervishoiutegur sisalduma kõikides ELi poliitikates. Liikmesriike tuleb õhutada lisama tervishoidu põhimõttena igasse poliitikavaldkonda ja kõikide valdkondades tegevuskavadesse, et aidata ebavõrdsust vähendada ning tagada kõrgetasemeline tervisekaitse.
Toetan vajadust töötada välja spetsiaalsed indikaatorid, mis aitavad jälgida tervisealast ebavõrdsust, ning võrreldavad indikaatorid, mis võimaldaksid riigi ametiasutustel hinnata selles valdkonnas tehtud edusamme tervishoiusüsteemi parandamiseks. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamise püüdluste veel üks aspekt on strateegilise tööhõiveplaneerimismehhanismi loomine, mis võimaldaks tervishoiutöötajaid värvata ja alal hoida.
Petru Constantin Luhan
(RO) Austatud juhtaja! Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul põhjustavad suitsetamine, alkoholitarbimine, väheliikuv eluviis ja kehvad toitumisharjumused 2020. aastaks 70% kõikidest haigusjuhtudest ja enneaegsetest surmadest. Tõsiasi, et tervisliku seisundi ja sotsiaalse klassi vahel on süstemaatiline vastavus, näitab, et need erinevused tulenevad ebapiisavatest tingimustest, mis ei võimalda peamiste sotsiaalteenuste kättesaadavust. See viitab, et tervisealane ebavõrdsus ei ole individuaalse valiku tulemus, vaid välditav ja ebaõiglane.
2007.-2013. aasta eelarve planeerimisel soovitati tervist esmakordselt ühena esimesest kümnest struktuurifondi prioriteedist. Ent Euroopa Komisjon peab Euroopa 2020. aasta strateegia jälgimiseks protsessi kaasama ka eraldi võrdlusindikaatorid, mis põhinevad sotsiomajanduslikul staatusel ja võtavad arvesse vanuselist diskrimineerimist.
Maria Damanaki
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Komisjon on parlamendile tänulik selle toetuse eest meie püüdele tervisealane ebavõrdsus ületada ning soovituste eest sellel olulisel teemal. Samuti sooviksin eriti tänada raportööri Edite Estrelat tema pühendumise eest nimetatud eesmärgile.
Erinevused tervises riikide, piirkondade, vaeste ja rikaste, erinevate etniliste vähemuste vahel mõjutavad absoluutselt iga liikmesriiki ning paljudes paikades on see ebavõrdsus muutumas ulatuslikumaks. Soovin sellel teemal olla siiras. Hakkame nüüd nägema majanduskriisi täielikku mõju inimeste tervisele ja tervishoiuteenustele. Hakkame nüüd nägema töötuse ja defitsiidi mõju, seega valitseb oht, et see ebavõrdsus kasvab veelgi. Tervisealase ebavõrdsuse vähendamine on oluline nii meie kodanike heaolule kui ka Euroopa majanduslikule taastumisele. See on väga suur katsumus, mis - nagu parlamendi raportis märgitakse - nõuab tegutsemist nii eri poliitikavaldkondades kui ka valitsustasanditel.
Teie raport annab tulevikuks olulisi näpunäiteid. Rõhutate vajadust parandada arendamise, ennetava hoolduse ja tõhusate tervishoiuteenuste kättesaadavust. Rõhutate ka vajadust pöörata erilist tähelepanu haavatavatele rühmadele ning kasutada uusi tehnoloogiaid, näiteks telemeditsiini, tervishoius valitseva ebavõrdsuse vähendamiseks. Komisjon jagab teie muret täielikult.
Samuti toote esile soolise ebavõrdsuse kui olulise teguri, mis suurendab tervisealast sotsiaalset ebavõrdsust. Nõustun teiega selles täielikult.
Komisjon edendab jõuliselt oma tegevusplaani tervisealase ebavõrdsuse vähendamiseks teatises "Solidaarsus ja tervishoid” sätestatud viisil, tegutsedes eri poliitikavaldkondades ning koostöös liikmesriikide ja sidusrühmadega.
Niisuguse partnerluse toimima panemiseks alustavad liikmesriigid ühistegevust tervisealase ebavõrdsusega võitlemiseks, mida rahastatakse ELi terviseprogrammist. See tegevus hõlmab tööd tervisealase ebavõrdsuse mõjude hindamise, piirkondlike ja teaduslike võrgustike ja sidusrühmade algatustega.
Tegevus kõikides poliitikavaldkondades saab alguse meie tööst rahvatervise vallas, näiteks tubakatarvitamise reguleerimisest, toitumisest ning tegevusest aktiivse ja tervisliku vananemise nimel. Siiski hõlmab meie strateegia ka kohustusi sellistes valdkondades nagu tööhõive ja sotsiaalpoliitika, põllumajandus, uurimistöö ja regionaalpoliitika.
Ilmselgelt on tarvis rohkem tegusid. Samamoodi on selge, et see ei juhtu üleöö. Täielikuks eduks kulub aastaid, kuid üheskoos saame - õigupoolest peame - tagama püsiva ja käegakatsutava muudatuse, et kõikidel eurooplastel oleks võimalus elada tervena.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 8. märtsil kell 12.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
Ühised eesmärgid ebavõrdsuse vähendamiseks tervislikus seisundis ja arstiabi kättesaadavuses on üks ELi prioriteete. Teame, et eri riikides ning erineva haridustaseme, sissetuleku või elukutsega inimeste vahel on nähtavad terviseerinevused. Ebavõrdsus on seotud ka isiku sooga, ilmneb tavaliselt varases nooruses ning jätkub sageli kogu elu ja isegi põlvkondade vältel.
Sooviksin rõhutada, et Edite Estrela raport tegeleb terviseprobleemide paljude aspektidega. Siiski väärib märkimist, et hetkel valitseb ka meditsiinitöötajate väljarändega seotud probleem, mis toob kaasa ebavõrdsuse nende osutatavate teenuste kättesaadavuses. Seetõttu vajame ühist kõikehaaravat Euroopa strateegiat, mis pööraks tähelepanu ressursihaldusele, professionaalide registreerimisele, haridusele ja väljaõppele ning mis omakorda peaks aitama kaasa arstiabi kvaliteedi ja ohutuse parandamisele mitte ainult riiklikul, vaid ka piiriülesel tasandil.
Peale selle rõhutan alati, et peaksime rohkem kõnelema ennetusest ning ennekõike just sellesse investeerima. Oluline on välja töötada diagnostika, edendada tervislikke eluviise, jagada tõhusalt teavet ja investeerida nüüdisaegsesse tehnoloogisse, kuna haigusi on parem ennetada.
Tiziano Motti
Tervisealane ebavõrdsus Euroopa Liidus on tõsiasi, mis tuleb ületada. Liikmesriikides valitsevad erinevused ka eakate, immigrantide, töötute ja vaeste vahel. Neile kõikidele tuleb tagada õigus tervisele ja vajaminevale hoolitsusele. Kodanikele tuleb tagada juurdepääs kogu vajalikule teabele tervise kohta, kaasa arvatud uutele teabevahenditele ja sidetehnoloogiatele, ning maksta tagasi nende ravikulud: majanduslikud probleemide ei saa ega tohi tuua kaasa hooldusvõimaluste piiramist. Selles konkreetses valdkonnas on mureküsimuseks lihtsustatud lähenemine aborditeemale, mida nähakse rasestumisvastase- või ravimeetmena, kuid alati vajalikuna. Naine, kes leiab, et peab oma raseduse katkestama, on sageli üksi ja piisavate ressurssideta, hirmul valiku ees, mis seab ta silmitsi ühe oma olemasolu peamise teemaga. Sellel põhjusel, mitte abordi paigutamiseks kindlate rasestumisvastaste vahendite hulka, eelistaksin vastavate asutuste kättesaadavaks muutmist, et tagada kõikidele naistele sõbralik vastuvõtt, toetus ning spetsiifiline sotsiaalne ja hoolekandepoliitika, mis aitavad neil võimaluse korral üle saada põhjustest, mis sundisid neid abordi kasuks otsustama.
Daciana Octavia Sârbu
Liikmesriikides ja liikmesriigiti valitsevad tervishoiusüsteemides väga suured erinevused. Soovin rõhutada, et majanduskriisi ajal ei tohiks ühelgi valitsusel olla õigust teha suuri kärpeid tervishoiuks eraldatud eelarves. Sooviksin juhtida teie tähelepanu tervishoiusüsteemi olukorrale Rumeenias. Praeguse valitsuse tehtud eelarvekärbete tõttu lahkub märkimisväärne osa Rumeenia erialaarstidest riigist, kroonilistel patsientidel ei ole enam juurdepääsu tervishoiuteenustele ja hüvitatavatele ravimitele ning haiglate seadmed on iganenud. Veelgi enam - parempoolne valitsus tegi ettepaneku haiglate ühendamiseks, kuigi mõnes palatis ei ole kõikidele patsientidele piisavalt voodikohti ning neid tuleb alati juurde tekitada. Seetõttu soovin pöörduda Euroopa Komisjoni poole, et teha suuremaid jõupingutusi tervishoiuteenuste standardite ühtlustamiseks ning avaldada liikmesriikidele survet, et need eraldaksid piisavad eelarved, et tagada kodanikele kättesaadav kvaliteetne arstiabi.
Bernadette Vergnaud
Olles olnud Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis raportöör siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse teemal, tunnen suurt rõõmu teksti üle, mille keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjon on vastu võtnud ning mis sisaldab paljusid ettepanekuid, mille oleme teinud ise või mõni muu seotud komisjon.
Selles suhtes arvan, et Edite Estrela raport on suurepärane, kuna see rõhutab mõnda meie euroopaliku sotsiaalse ja tervishoiumudeli olulist aspekti: kvaliteetse arstiabi võrdne kättesaadavus kõikide Euroopa inimeste jaoks, reproduktiivtervise parem haldamine, ravimite tõhususe ja kvaliteedi jälgimine sõltumatute ravimite ohutuse järelevalvesüsteemide kaudu ja ennekõike tervishoiu avaliku rahastamise kõrge tase majanduskriisi perioodil.
Tervis ei ole üldine kaup nagu teised tooted ning meie tervishoiusüsteemil on kohustus tagada, et ka kõige ebasoodsamas olukorras inimesed saaksid arstiabi. Seetõttu olen loomulikult rabatud häältest, mille Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon ning Vaba ja Demokraatliku Euroopa fraktsioon mõne ülalmainitud punkti eemaldamiseks andsid. Sellel sammul on reaktsioonilise neoliberalismi maik ning loodan, et lõplikul hääletusel selle raporti vaim säilib ning teeb sellele parlamendile au.
