Euroopa Investeerimispanga 2009. aasta aruanne (arutelu) 
Juhataja
Esimene päevakorrapunkt on George Sabin Cutaşi majandus- ja rahanduskomisjoni nimel koostatud raport Euroopa Investeerimispanga 2009. aasta aruande kohta (2010/2248/INI).
George Sabin Cutaş
Austatud juhataja! Selle Euroopa Investeerimispanga tegevusi käsitleva raporti esitlemine on osa iga-aastasest demokraatlikest tegevustest, mis kuuluvad Euroopa Investeerimispanga vastutuse alla Euroopa Parlamendi ees.
Kuigi seda tehakse korrapäraselt, ei tohi sellesse suhtuda kui millessegi tühisesse, sest see sisaldab tähtsaid soovitusi Euroopa Liidu tuleviku jaoks oluliste küsimuste kohta. Lissaboni lepingu jõustumisega 2009. aasta detsembris sai Euroopa Investeerimispangast vahend Euroopa Liidu välispoliitika meetmete toetamiseks, mis toimib samal ajal ka tähtsa partnerina Euroopa Liidu majanduse edendamisel.
Soovin tänada oma kolleege raporti juures tehtud täienduste eest! Samuti soovin tänada panga töötajaskonda suurepärase koostöö eest, eriti EIP presidenti Philippe Maystadti ja asepresidenti Matthias Kolatz-Ahnenit!
Me kõik otsime meetodit, millega lepitada liikmesriikide kasvavad võlad ja puudujäägid majanduskasvu eesmärkidega, nagu on sätestatud näiteks Euroopa 2020. aasta strateegias, mis nõuavad suuri investeeringuid haridusse, tervishoidu, tehnoloogiasse, säästlikku energiasse ja infrastruktuuridesse. Minu arvates leiab sellele probleemile lahenduse Euroopa tasandilt ja Euroopa Investeerimispank mängib selles olukorras väga tähtsat rolli.
Toon siinkohal kaks olulist näidet sellest, kuidas Euroopa Investeerimispank on stimuleerinud Euroopa majandust ja jätkab selle stimuleerimist. Esiteks laenud VKEdele ning siis veel projektide võlakirjad. Me ei tohi unustada, et 99% Euroopa ettevõtjatest on VKEd. Investeerimine VKEdesse tähendab Euroopa Liidus toimuvale uuendus-, teadus- ja arendustegevusele kaasaaitamist. 2009. ja 2010. aastal pakkus Euroopa Investeerimispank VKEdele rahastamist, mis ületas panga iga-aastase 7,5 miljardi eurose eesmärgi.
2010. aastal loodi ka Euroopa mikrokrediidirahastu, mille kokku 200 miljoni euroni ulatuvaid rahalisi vahendeid kasutati mikrokrediidi andmiseks nendele, kes seda vajasid. Kuid nagu näeme, on ettevõtjatel ikka veel probleeme juurdepääsuga nendele vahenditele.
Arvan, et peame parandama panga finantsvahendajate valimiseks ja nendele laenu andmiseks kasutatavate menetluste läbipaistvust. Samuti on Euroopa Investeerimispangal kohustus pakkuda tehnilist toetust ja kaasrahastamist lähenemispiirkondadele, et need suudaksid saadavalolevad rahalised vahendid kiiremini ära kasutada.
Üks teine teema, mida tahan käsitleda, on projektide võlakirjad. Kas on õigustatud, et me sellest rahastamisvahendist nii palju ootame? Minu arvates küll. Rahastamisvahendi eesmärk on parandada äriühingute endi emiteeritud võlakirjade krediidireitingut erainvesteeringute ligimeelitamisega, et täiendada riigisiseseid ja ühtekuuluvusfondide abil tehtavaid investeeringuid. Tänu sellele mitmekordistavale efektile saavad ettevõtted rohkem raha infrastruktuuriprojektide rakendamiseks transpordi-, energia-, IT- ja säästva arengu valdkondades. Oluline on keskenduda teatud põhiprojektidele, nagu säästev areng, maantee- ja raudteeinfrastruktuur ning sadamete ühendamine Euroopa turgudega, ja projektidele, mis aitavad saavutada energiasõltumatust, nagu Nabucco gaasijuhe või ITGI projekt.
Kuna arutame täna võimalikke lahendusi finantskriisist väljumiseks, viib see arutelu meid läbipaistvuse ja maksuparadiiside teema juurde. Finantsvahendajate puuduv läbipaistvus on võtnud konkreetse kuju maksudest kõrvalehoidumise ja maksupettusena ning aidanud kaasa praeguse raske olukorra tekkimisele.
Euroopa pangana on Euroopa Investeerimispank kohustatud mitte sekkuma operatsioonidesse, mida korraldavad koostööst keelduvad jurisdiktsioonid, nagu eri rahvusvahelised organid on kindlaks teinud. Samas aga ei piisa aga ainult nendest loenditest. Euroopa Investeerimispank saab aidata selle valdkonna arengule kaasa nõuetekohaste hinnangute andmisega ning oma tulemuste korrapärase avaldamisega.
Viimaks tahan mainida ka Euroopa Investeerimispanga rolli väljaspool Euroopa Liitu riikides, mis on teel ELiga ühinemise poole, ning samuti riikides, mis saavad kasu koostöö- ja arengupoliitika meetmetest. Nendes riikides toetab Euroopa Investeerimispank Euroopa Liidu välispoliitika eesmärke. Sellepärast peame minu arvates määrama selles valdkonnas tööle rohkem spetsialiste ning tõstma kohalike osaliste osavõtlikkuse taset projektis.
Kuulan hea meelega teie seisukohti siin istungisaalis ja võtan uuesti sõna arutelu lõpus.
Philippe Maystadt
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt soovin tänada teid kutse eest osaleda taas arutelus Euroopa Investeerimispanga tegevusi käsitleva raporti üle! See on kujunemas tõeliseks traditsiooniks.
Eeskätt soovin tänada teie raportööri George Sabin Cutaşt. Ta käsitles probleeme väga arukalt tagasivaatavalt ja andis ka suuniseid tulevikuks. Kui lubate, siis sellest ma põhiliselt rääkida tahangi. Mainite, et meie direktorite nõukogu töötas Euroopa Investeerimispanga järgmiste aastate töö jaoks välja kolmeharulise plaani. Arendame oma tööd kolmes valdkonnas: Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamine, võitlus kliimamuutuste vastu ja ELi välispoliitika toetamine.
2008. aastal alanud finantskriisiga ja seejärel majanduskriisiga silmitsi seistes andsid liikmesriigid nendele lühiajalise vastuse eri riiklike kavadega, mille eesmärk oli kõigepealt pankade päästmine ja seejärel majanduse taastumise stimuleerimine. Nagu teate, toetas neid riiklikke kavasid Euroopa majanduse taastamise kava, mille Euroopa Ülemkogu 2008. aasta detsembris vastu võttis. EIP mängis oma osa sellega, et suurendas laenamise mahtu 48 miljardilt eurolt 2007. aastal 79 miljardi euroni 2009. aastal ja suunas need rahalised vahendid reaalmajanduse nendesse valdkondadesse, mida nõukogu prioriteetseteks pidas, ennekõike toetus VKEdele, nagu ka teie raportöör ennist rõhutas.
Pärast lühiajalise vastuse andmist, millega me halvima ära hoida suutsime, on nüüd vaja aga pikaajalist vastust. Siin tulebki mängu Euroopa 2020. aasta strateegia ning selle strateegia kriitiline osa on tööhõive taseme ja tootlikkuse tõstmine, mille aluseks peab olema nn teadmiste kolmnurk: koolitus, teadus- ja uuendustegevus. EIP on valmis märkimisväärselt panustama selle strateegia rakendamisel. 2010. aastal rahastas EIP üle 4 miljardi euroga projekte haridussektoris ning üle 7 miljardi euroga teadus- ja arendustegevuse ning uuendustegevuse valdkonna projekte.
EIP kavatseb suurendada rahastamist nendes valdkondades ja selleks rakendab EIP jätkuvalt koostöös Euroopa Komisjoniga ühiseid rahastamisvahendeid, lähtudes riskijagamisrahastu mudelist teadustegevuse jaoks, sest sellised vahendid tagavad Euroopa eelarve finantsvõimenduse. Samade rahaliste vahenditega saab Euroopa eelarve kanda palju suuremat investeeringute mahtu ja samal ajal vähendavad need ühised vahendid Euroopa Investeerimispanga kapitalipiiranguid. See tähendab, et sama kapitali hulgaga saab EIP suurendada laenamise mahtu.
Mainisin riskijagamisrahastut teadustegevuse jaoks. See on hea näide. 2010. aasta lõpuks suutsime 390 miljoni euro suuruse panusega eelarvest ja EIP kapitali assigneeringutega 700 miljoni euro ulatuses anda üle 6 miljardi euro laenu, millega rahastati üle 16 miljardi euro ulatuses investeeringuid teadustegevusse. Seega näete kahte finantsvõimenduse viisi, mida selline vahend võimaldab ning selle pärast paistab olevat selge, et EIP panus Euroopa 2020. aasta strateegiasse on veelgi tõhusam, sest me suudame tugineda pragmaatilisele koostööle komisjoni ja ka teiste finantseerimisasutustega.
Teine valdkond on võitlus kliimamuutuste ning selle tagajärgede vastu, mis võivad aeg-ajalt traagilised olla. Sellest on saanud prioriteet Euroopa Liidu jaoks ning sellest tulenevalt ka EIP jaoks. Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud katastroof ning sellega päevakorda kerkinud küsimused tugevdavad veelgi enam vajadust suurte investeeringute järele energiasäästlikusse, taastuvenergiatesse ja uutesse energiatehnoloogiatesse.
2010. aastal suurendati EIP laenusid vahetult kasvhoonegaaside heitkoguste vähendamisesse panustavatele projektidele peaaegu 20 miljardi euroni, moodustades peaaegu 30% kõikidest EIP antud laenudest. Laenud taastuvenergiaga seotud projektidele moodustasid 6,2 miljardit eurot kogu laenumahust ja neid laene kasutati peamiselt tuule- ja päikeseenergia projektide jaoks. Energiatõhususe parandamise projektide jaoks antud laenud tõusid 2010. aastal 2,3 miljardi euroni. Nende laenude suurus kasvab järgmiste aastate jooksul veelgi, sest energiasäästlikkuses peitub suur potentsiaal, eriti paljude Euroopa linnade ja alevite üldkasutavate hoonete ja elumajade puhul. Investeeringuteks linnatranspordi arendamisse ning sellest tulenevalt individuaalsetest transpordivahenditest tuleneva saaste vähendamisse andis EIP 2010. aastal laenu 7,9 miljardi euro ulatuses.
Seega jätkame nende pingutustega. Jätkame energiasäästlikkuse, energiatõhususe ja taastuvenergia toetamisega ning samuti juhime metoodika väljatöötamist kõikide meie rahastatavate projektide süsinikujalajälje palju täpsemaks hindamiseks, mis on tehnilisi probleeme arvestades paratamatult väga kompleksne metoodika. See konkreetne pingutus tõestab meie valmidust teha võitlusest kliimamuutustega suur prioriteet.
Kokkuvõtteks veel kolmas valdkond: mitte ükski võim ei saa välispoliitikat teha ilma rahalise toetuseta. Hiina sai sellest aru. Riik sekkub rahaliselt igal pool maailmas, et toetada oma välispoliitika eesmärke. Kui Euroopa Liit tahab tõepoolest töötada välja välispoliitikat, mis maailmas mingil määral mõju avaldab, siis peab sellel olema ka finantsharu. Kui Euroopa Liit seda soovib, siis võib EIP see haru olla. See on üks põhijäreldusi Michel Camdessuse raportist EIP välismandaadi kohta. Jääb veel näha, kas liikmesriigid, mis on ka EIP osanikud, tegutsevad sellest soovitusest lähtudes ja teevad 2014.-2020. aasta finantsperspektiivi ettevalmistamisel selge otsuse.
Austatud juhataja, head kolleegid! See oli ülevaade EIPi kolmeharulisest plaanist järgmiste aastate jaoks.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tänada meie raportööri George Sabin Cutaşt selle väga hea raporti eest! Tervitan ka Philippe Maystadti tänasel istungil, sest on väga tähtis, et ka komisjon õnnitleks teda ja EIPd ülemaailmse finantskriisi tagajärgedele jätkuva jõulise reageerimise puhul.
EIPi abi oli ülitähtis. EIP aitas meil lahendada krediidi puudujäägi probleemi turul. See oli väga tähtis nii ELi liikmesriikide ja kandidaatriikide jaoks kui ka meie partnerite jaoks igal pool maailmas. EIP suutis suurendada märkimisväärselt laenamist ja suurendada samal ajal ka toetust olulisemates majanduskasvu suurendavates valdkondades.
Komisjon on nõus parlamendiga, et EIP põhieesmärgid on ELi ühtekuuluvuspoliitika toetamine ja üleminek vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele. Sellest lähtuvalt ühines komisjon EIP grupiga, et toetada lähenemiseesmärke juba hästi tuntud ühiste rahastamisvahenditega JASPERS, JEREMIE ja uue vahendiga ELENA, et võidelda kliimamuutustega. Lisaks on meil hea meel näha VKEdele antava laenu mahu suurendamist ning oleme nõus teie üleskutsega võtta rohkem kvalitatiivseid meetmeid, et suurendada Euroopa Investeerimispanga grupi sekkumisest tulenevat lisandväärtust ja läbipaistvust selles valdkonnas.
Selles kontekstis paistab olevat vajalik anda hinnang EIP ja Euroopa Investeerimisfondi töö optimaalsele jagunemisele. EIP tohutu suured pingutused toovad esiplaanile selle, kui tähtis on optimeerida EIP kapitali kasutust. Oluline on leida õige tasakaal suuremate mahtude ja suurema riskiga tegevuste vahel, mis nõuavad küll rohkem kapitali, aga annavad samas ka rohkem lisandväärtust EIP grupi sekkumisele.
Soovin öelda paar sõna rahastamisvahendite kohta. Meie arvates on vaja laiendada uuenduslike rahastamisvahendite kasutamist koos tähtsamate finantseerimisasutustega, nagu EIP. Vahendid, mis kasutavad kiirlaenusid, omakapitali ja tagatisi, aitavad võimendada ELi eelarve mõju, sest need meelitavad ligi täiendavaid rahalisi vahendeid kolmandatelt pooltelt. Lisaks sellele võib ühiste rahastamisvahendite ulatuslikum kasutamine ja riski jagamine ELi eelarvega vabastada kapitali ning suurendada EIP omavahendite finantsvõimendust ja EIP mõju ulatust. Lõppude lõpuks tähendab see rohkemaid projekte Euroopa 2020. aasta strateegia toetamiseks ning paremat toetust strateegia eesmärkidele ja ülesannetele.
Hetkel avalikul arutelul olev Euroopa 2020. aasta projektide võlakirjade algatus on väga hea näide sellest. ELi 2020. aasta strateegia nõuab suuremahulist piiriülest investeeringut, et toetada ELi 2020. aasta juhtmeetmeid ja töötada välja arukad täiendatud ja täielikult omavahel seotud infrastruktuurid. Projektide võlakirjade algatus toetaks konkreetsete projektide rahastamist transpordi-, energia- ja sideinfrastruktuuride valdkonnas ning potentsiaalselt ka muudes sektorites, mis aitavad panna aluse säästvale majanduskasvule ja tööhõivele tulevikus. Mul on hea meel näha, et te ka oma raportis seda algatust toetate.
Järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevate komisjoni ettepanekute koostamise kontekstis korraldab komisjon strateegilise mõtiskelu ja analüüsi uute vahendite optimeeritud kasutuse tagamiseks, arutledes seda teemat EIP ja muude finantseerimisasutustega, et saada kasu nende finantsteadmistest ja kogemustest turul.
Lõpetuseks soovin teha mõned märkused EIP välistegevuse kohta. Mis puudutab EIP rahastamistegevust väljaspool ELi, siis komisjon toetab ülemmäärade tõstmist, mille kohta parlament tegi ettepaneku EIP välismandaadi vahekokkuvõtte raames, eriti ülemmäära tõstmist miljardi euro võrra Vahemere piirkonna jaoks. Me teame, kui tähtis see praegu on. See on vajalik selleks, et EIP saaks sekkuda jätkuvalt endisel tasemel ning toetada demokraatlikke muudatusi meie partnerriikides. Samamoodi kordame ka seda, kui tähtis on, et EIP taaskasutaks tagasivoolu varasematest investeeringutest Vahemere piirkonnas, et teha riskikapitaliinvesteeringuid selle piirkonna erasektori VKEdesse. Lisaks toetame EIP arenguvõime progressiivset tugevdamist, sest need lisavajadused nõuaksid järkjärgulist arenguaspektidele suunatud personaliressursside suurendamist.
Vastavalt komisjoni ettepanekule, mis esitati pärast EIP välismandaadi vahekokkuvõtte tegemist, loob komisjon töörühma, et uurida ELi koostöö- ja arenguplatvormi võimalikku arengut. Eesmärk on optimeerida komisjoni, EIP ja muude mitme- või kahepoolsete institutsioonidega seotud mehhanismide, rahaliste toetuste ja laenude toimimist. Sellise platvormi loomine aitaks luua sünergiaid ning tugevdaks EIP ja muude finantseerimisasutuste koostööd. Selles kontekstis tahaksin mainida, et komisjoni, EIP ja EBRD vastastikuse mõistmise memorandum allkirjastati märtsi alguses.
Jean-Pierre Audy
Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Soovin kiita Philippe Maystadti tähelepanu eest, mida ta Euroopa Parlamendi liikmete vastu üles näitab, sest valitsustevahelise panga presidendina ei ole te selleks kohustatud. Me hindame seda väga! Käsitlen oma sõnavõtus Euroopa Investeerimispanga julgeolekut ja ühenduse pädevusse üleviimist.
Mis julgeolekusse puutub, siis teie, Philippe Maystadt, ütlesite, et soovite saada Euroopa Liidu taga olevaks jõuks ja selle finantsharuks. Jah, aga AAA reitingiga. Lisaks oleme eelarvekontrollikomisjonis öelnud juba aastaid, et teie tegevuse üle tuleb teostada usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet. Teeme ettepaneku, et seda järelevalvet teostaks Euroopa Keskpank või, kui EIP sellega vabatahtlikult nõustub, Euroopa Pangandusjärelevalve - kas koos ühe või mitme reguleeriva asutusega või ilma selleta -, ja kutsume teid, volinik, üles tegema selle kohta ettepanekuid.
Kokkuvõtteks, austatud juhataja, mainin meie ettepanekut, et Euroopa Liidust peab saama Euroopa Investeerimispanga liige, et sellest valitsustevahelisest vahendist saaks järk-järgult ühenduse vahend.
Danuta Maria Hübner
fraktsiooni PPE nimel. - Austatud juhataja! Nagu EIP president Maystadt, nii soovin ka mina rääkida tulevikust ja tõstatada kolm punkti. Esiteks vajab Euroopa majanduskasvu ja ümberkorraldamist ning see tähendab investeeringuid ja investeeringute rahastamist.
Nüüd on õige küsida, kust see raha tulema peaks. Tähtsaim osa vastusest sellele küsimusele peitub Euroopa Investeerimispanga ja teiste sarnaste institutsioonide juures. Samuti arvan, et on oluline pidada meeles, et tulevaste aastate jooksul tekib rahastamisvaldkonnas ülemaailmselt suur konkurents. Meil on riigieelarveid, milles tuleb teha lisakärpeid. Meil on ka pangandussektor, kus tavalise rahastamistegevuse jätkamise korral valitseb palju ebakindlust, ning samuti Euroopa eelarve, mis jääb nagu alati liiga väikeseks, et olla tõhus ja pakkuda lahendust meie probleemidele. Selle pärast on EIP kindlasti hädavajalik.
Thijs Berman
Austatud juhataja! Kiidan oma kolleegi George Sabin Cutaşt suurepärase raporti eest EIP 2009. aasta aruande kohta! Ka ülevaade, mille ta meile andis, oli kiiduväärt.
Tahaksin aga teha märkuse ühe konkreetse aspekti, nimelt nõukogu ja parlamendi suhte kohta. Euroopa Parlament on kaasseadusandja Euroopa Investeerimispanga välismandaadi puhul, kõikide panga tegevuste puhul väljaspool ELi, naaberriikides ja arengumaades. Paistab aga, et nõukogul on väga raske võtta tõsiselt parlamendi ettepanekuid välismandaadi läbivaatamise kohta. Mind üllatab, et nõukogule on saanud kombeks tunnistada külmalt vastuvõetamatuks igasugused uued ettepanekud, mida täiskogu esitab.
Pean eeskätt silmas ettepanekuid selle kohta, et EIPil oleks aktiivsem roll meetmete puhul, mille eesmärk on võitlus kliimamuutustega, ning tähtsam roll mikrokrediidi puhul. Kas need ettepanekud on vastuvõetamatud? Kas nõukogu ülesanne on määratleda see, milliseid teemasid võib Euroopa Parlament arutada? Ei, Euroopa Parlament ja nõukogu on võrdsete volitustega kaasseadusandjad ja peavad tihedas kontaktis Euroopa Komisjoniga määratlema üheskoos eeskirjad EIP välistegevuse juhtimiseks. See tähendab mõlema seadusandja jaoks konsultatsioone, ühiseid nõupidamisi, kompromisse ja avatud suhtumist. Seega on absurdne ja ebatulemuslik kasutada sõna "vastuvõetamatu”, et kirjeldada ettepanekuid, mis on enamiku Euroopa Parlamendi liikmete arvates tähtsad. Minu arvates on selline parlamendi seisukohti mitte arvesse võttev suhtumine nõukogu poolt vastuvõetamatu. Asjaolu, et siin ei ole mitte ühtegi nõukogu esindajat, on absurdne ja näitab, kui võõrandunud me üksteisest oleme.
EIP on tähtis vahend ELi välistegevuse jaoks igal pool maailmas. Avalik-õiguslik pank, mis saab panustada laenudega majanduskasvu ja infrastruktuuri täiustamisse, on meie naaberriikide arengu jaoks hädavajalik. Sama kehtib ka meie suhete kohta arengumaadega. Kas siin on vaja avalik-õiguslikku panka. Selline pank peab pidama kinni Lissaboni lepingust ja selle eesmärkidest. Vaesuse vähendamine on üks nendest eesmärkidest. Euroopa Parlament tahab selle rolli EIP välismandaadis selgelt sätestada. Ootan nõukogult avatud ja asjalikku suhtumist, mis võimaldaks meil üheskoos selle selgituseni jõuda.
Sylvie Goulard
Austatud juhataja! Philippe Maystadt! Tahtsin rõhutada ühte asja.
Kui me alustasime selle raporti koostamisega, oli Euroopa Liidus juhtunu tõttu juba ilmselge, et on vaja pikaajalisi investeeringuid. Kriis näitas, et olime oma töös liiga lühinägelikud, nagu oleks öelnud Tommaso Padoa-Schioppa. Vajame tõesti pikaajalisi investeeringuid ja teie institutsioon mängib selles keskset rolli.
Kõik viimase aja sündmused - pean silmas just Lõuna-Vahemere piirkonda ja ehk ka arusaamist, et meie energiavalikutega on mõned probleemid - annavad veelgi enam põhjust, et teie tööd innustada ja teid toetada. Täiskogul on alati Euroopa Parlamendi liikmeid, kes toetavad teie tööd. Olen aga nõus sellega, mida Jean-Pierre Audy ütles, et väga tähtis on liikuda ka suurema järelevalve suunas, nagu me oleme teinud juba mitme institutsiooni puhul.
Tahan öelda, et kuigi ma isiklikult pooldan projektide võlakirju ja paljusid ideid, mis on hetkel ringluses, olen siiski ettevaatlik ning tahan tagada, et me ei kiirustaks avaliku ja erasektori partnerluste lahenduse kasutuselevõtmisega, ilma et vaataksime lähemalt seda, kuidas need üles ehitatud on ning kui palju need lähevad lõpuks maksma maksumaksjatele ja kõigile teistele, kes on nendega seotud. Minu arvates võivad need olla väga kasulikud vahendid, aga Euroopas on juba olemas fonde - pean silmas Marguerite'i fondi ning deposiitide ja eraldiste kassade tööd, mis on ka piiriüleselt algatusi teinud - ning tahtsin selle pärast esitada argumente suuremate pikaajaliste investeeringute ja järelevalve poolt, mis sobivad selle jaoks, mida me üheskoos saavutada tahame. Minu arvates on see vähim, mida me ootama peaksime.
Igal juhul toetame teid ja loodame, et kõik need viimase aja sündmused annavad põhjust palju põhjalikumate ja laiaulatuslikumate arutelude pidamiseks.
Pascal Canfin
Austatud juhataja! Philippe Maystadt, lugupeetud volinik! Nagu teate, on Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon traditsiooniliselt EIPd igati pooldanud. Meie arvates on see väga tähtis avaliku poliitika teostamise vahend ja kuna me seda nii väga pooldame, oleme selle suhtes ka ülimalt nõudlikud - need kaks asja käivad käsikäes.
Meie arvamus EIPst on, et põhimõtteliselt on tegemist ikkagi pangaga ning seetõttu kehtivad sellele ka kõik piirangud, mis kehtivad pankadele ja millega tuleb arvestada. Mitu minu kaasparlamendiliiget viitasid õigusega asjaolule, et võib olla peaks EIP võtma arvesse pangandussektoriga seotud uusi piiranguid. Samal ajal on see tõesti erakorraline pank, sest seda rahastatakse tegelikult maksumaksjate rahaga. Samuti on EIP olemas selleks, et teha neid asju, mida teised ei tee, ja võtta tarvitusele eeskirju, mis lähevad kaugemale sellest, mida erasektor teha saab.
Tahan rõhutada ühte või kahte punkti, millega EIP minu arvates paremini hakkama saada võiks, kuigi viimastel kuudel on tehtud edusamme. Esimene punkt käsitleb maksuparadiiside probleemi. See võitlus ei ole väga tähtis ainult meie jaoks, vaid minu arvates ka enamiku kaasparlamendiliikmete jaoks siin täiskogul. Kriis näitas, et maksuparadiisid moonutavad, ohustavad ning nõrgendavad kogu finantssüsteemi ja maailmamajandust.
Seetõttu toetab selle raporti puhul enamik Euroopa Parlamendi liikmetest ideed, et peate tagama palju suurema läbipaistvuse nende laenude puhul, mida te ettevõtjatele annate ja mis liiguvad läbi maksuparadiiside. Minu arvates tuleb sellele tavale lõpp teha. Ma tean väga hästi, et kohapeal tegutsedes on teie tegevus piiratud, aga asjal on ka poliitiline külg, sest kui te olete jõud Euroopa taga, siis peate te ka võitlustes osalema. Ja kui te osalete võitlustes, siis peaks võitlus maksuparadiiside vastu nende hulka kuuluma.
Mis meisse puutub, siis tahaksime loomulikult veel kaugemale minna. See tähendab, et tahaksime, et sätestaksite tingimused laenudele, mida EIP annab ettevõtjatele, kes ei kuulu tervesse väärtuste ahelasse maksuparadiisides ja kes on vähemalt OECD mustas nimekirjas, mida hetkel läbi vaadatakse.
Teine punkt, mille tahtsime tõstatada, on seotud järelevalve ja halduse probleemiga. Sylvie Goulard rääkis sellest alles. Minu arvates peame valikuid laiendama, ühise vastutuse taset suurendama, et maksumaksjate raha kasutavad projektid valitaks võimalikult demokraatlikult ja läbipaistvalt.
Kolmas punkt käsitleb teie tegevuse kasu mõõdetavust. Loomulikult mõõdate te kasu ka rahalises mõttes. Nagu ma ennist ütlesin, olete põhimõtteliselt ikkagi pank, mis tähendab, et peate lahendama probleeme riski ja tasuvuse suhtest lähtudes. Teie eesmärk on aga anda ka muud kasu ja selle pärast kasutataksegi riigi raha. Tahate anda kasu sotsiaalse ühtekuuluvuse, vaesusevastase võitluse ja keskkonnakaitse valdkondades. Minu arvates võiksite teha veel rohkem edusamme aruandluse ja selle mitterahalise kasu mõõtmises, mis on teie tegevuse ja õigustatuse seisukohalt kesksel kohal. Arvan, et selle asemel et vastandada rahaline kasu mitterahalise kasuga, peaksite tegema võimalikult laiaulatusliku hindamise, mitte piirduma ainult raha ja finantsküsimustega.
Viimaks mu sõnavõtu viimane punkt, mis käsitleb kliimamuutusi. Raportis on konkreetselt öeldud, et peate pürgima kõikide ELi eesmärkide saavutamise poole. Üks Euroopa Liidu ametlikest eesmärkidest on tagada 80% kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine 2050. aastaks. See ei ole aga võimalik, kui jätkame söeküttel töötavate elektrijaamade rahastamist, millel on 40aastane eluiga ja mis toodavad tohutul hulgal süsinikdioksiidi.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
William
Austatud juhataja! Kas Pascal Canfin on mõelnud sellele, et EIP kasutamine avaliku poliitika teostamise vahendina, nagu tema ja ta fraktsioon propageerivad, toimuks vahetult ELi maksumaksjate kulul ja just Briti maksumaksjate kulul? Kas ta on üldse sellele mõelnud?
Pascal Canfin
(FR) Mul on sellele küsimusele väga lihtne vastus. Arvan, et EIP on läinud Ühendkuningriigi maksumaksjatele palju vähem maksma kui teised, täies ulatuses erasektorisse kuuluvad Ühendkuningriigi pangad, ja arvan ka, et EIP teenib palju paremini üldsuse ning samuti Ühendkuningriigi maksumaksjate huvisid, kui seda teevad teised Ühendkuningriigi pangad, mida maksumaksjad päästma olid sunnitud.
Kay Swinburne
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Parlament on veetnud istungisaalis palju tunde, et arutada, kuidas muuta meie finantsteenuste eest vastutavad Euroopa järelevalveasutused võimalikult läbipaistvateks ja vastutavateks organisatsioonideks. Selle tulemus on Euroopa järelevalveasutuste loomine, mida parlament täies ulatuses kontrollib. Kuid finantskriisijärgsel uuel ajastul, mida iseloomustab vastutus, ning Lissaboni lepinguga kaasnevate muutuste valguses peame sätestama olemasolevate ELi institutsioonide, kaasa arvatud EIP jaoks võrreldavad järelevalve ja kontrollimise tasemed.
Arvestades sellega, kui tähtsaks on saanud EIP ELi liikmesriikide strateegiate ja ELi välistegevuse rahastamise jaoks, on nüüd saabunud aeg, et täiendada vastutust, mida EIP oma tegevuse puhul parlamendi ees kannab. EIP laenuportfelli ja üldist panganduse ning laenude andmisega seotud tegevust tuleb hinnata samamoodi, nagu hindaksime oma kommertspankade tegevust. Nende puhul on vajalikud ranged stressitestid ja kogu finantstegevus peab kajastuma bilansiaruandes. Kui mängu tuleb finantsvõimendus või risk, peame kinnitama riski ülempiirid, sest igasugune kohustuste mittetäitmine tähendaks, et taas peavad maksma maksumaksjad. On aeg, et parlament nõuaks endale suuremat rolli EIP tegevuse hoolikama kontrollimise puhul, eriti kui arvestada sellega, et EIP roll uute finantsinstrumentide väljatöötamisel suureneb.
Jürgen Klute
Austatud juhataja! Philippe Maystadt, lugupeetud volinik, head kolleegid! Euroopa Investeerimispanga (EIP) põhiülesanne on ELi eesmärkide edendamine elujõuliste investeeringute pikaajalise rahastamisega. See tähendab ka seda, et EIP peab pidama kinni ELi väärtustest, nagu sotsiaalsed standardid, läbipaistvus, kõrged keskkonnastandardid, jätkusuutliku majanduse arendamine ja töökohtade loomine. EIP vahenditega rahastatavate projektide kohalikul tasandil rakendamisega tegelevad valitsusvälised organisatsioonid ütlevad aga meile, et nendest standarditest ei peeta järjepidevalt kinni. Seda mainisid ka juba teised sõnavõtjad. Valitsusvälised organisatsioonid tahaksid näha rohkem läbipaistvust laenude järelevalve puhul kogu ELi ulatuses ja ka mujal maailmas, nagu ka nende kasutamise ning selle puhul, kuidas EIP finantsvahendajad nende kohta aru annavad. Millisel määral on EIP sellisest kriitikast teadlik ja millisel määral tegeleb EIP reaalselt sellele kriitikale vastamisega? Just seda tahamegi teada.
Meie seisukohalt on vähemalt mõned nendest asjadest, mida valitsusvälised organisatsioonid EIP käest nõuavad, täiesti vastuvõetavad: finantsvahendajate läbipaistvam krediidi andmine ning selgemate rahastamistingimuste ja tõhususe määratlemise kriteeriumide väljatöötamine laenude andmiseks. Läbipaistvuse parandamiseks teevad valitsusvälised organisatsioonid ettepaneku, et EIP vahenditega rahastatavaid projekte puudutav keskkonna- ja finantsteave tuleb avaldada enne nende projektide heakskiitmist. Ennekõike kolmandates riikides elluviidavate EIP rahastatud projektide puhul tuleb teha sõltumatud jätkusuutlikkuse hindamised, et määratleda nende projektide majanduslik, sotsiaalne ja ökoloogiline mõju.
Lisaks läbipaistvusele paistab olevat aga veel teisigi probleeme. Valitsusvälised organisatsioonid on kritiseerinud ka järelevalvet ELi keskkonna-, sotsiaalsete ja hankeid käsitlevate standarditega vastavuse tagamise üle. Range järelevalve nendest standarditest kinnipidamise üle peab kuuluma standardina kogu EIP finantstegevuse juurde. Nendele standarditele mittevastavad projektid, ei tohi toetust saada.
Viimaks tahan teha veel ühe märkuse energiapoliitika kohta. On väga meeldiv, et jätkusuutliku ja ohutu energiaga varustatuse edendamine kuulub juba praegu EIP eesmärkide sekka. Fukushima tuumaelektrijaamas toimunud katastroofi valguses tuleb anda kõrgeim prioriteet tulevikku suunatud taastuva süsinikuvaba ja tuumaenergiavaba energiatootmise ning energiatõhususe edendamisele kõikides valdkondades, kus EIP investeeringuid teeb.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 alusel)
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Euroopa Investeerimispanga (EIP) president ütles, et tema tulevikunägemuse kohaselt võib EIPst saada Hiina kõrval eestvedav jõud arengumaades. Nüüd väljendasite aga mõningast kriitikat selle arengukoostöö kohta. Kas võiksite seda paremini seletada ja öelda ka seda, mida arvate põhiideest, et EIP võiks tõesti olla sobiv vahend vastukaaluks või täienduseks sellele, mida hiinlased arengumaades teevad?
Jürgen Klute
(DE) Austatud juhataja! Ma arvan, et piiratud sõnavõtuaega arvesse võttes on väga raske sellele üksikasjalikku vastust anda. Mul on aga suur hulk aruandeid valitsusvälistelt organisatsioonidelt, mida olen valmis hea meelega teistega jagama. Ma arvan, et ka Euroopa Investeerimispank (EIP) on nende aruannetega tuttav. Nendes aruannetes räägitakse sellest, kuidas EIP toetab arenguabi Aafrika ja Aasia riikides kohalikul tasandil ning nendes väljendatakse selle kohta ka teataval määral kriitikat. Jagan neid aruandeid teiega hea meelega, aga ma ei saa sellele küsimusele siin hetkel üksikasjalikumalt vastata.
Godfrey Bloom
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Võtan täna täiskogu ees sõna, et mainida paari asja, millest võib kasu olla. Töötasin 35 aastat investeerimispankurina, fondihaldurina, investeerimisnõustajana ja majandusstrateegina ning ma ei ole kunagi oma elus ostnud ühtegi saamatut panka. Ma ei ole ostnud kunagi ühtegi saamatut panka oma klientide nimel, aga viimaste aastate jooksul on poliitikud ja bürokraadid sundinud mind kui maksumaksjat relva ähvardusel ostma rohkem saamatuid panku, kui on võimalik ette kujutada. Need ei ole isegi mitte Briti saamatud pangad, need on teiste riikide saamatud pangad ja täna kuulen, et Briti maksumaksjat tahetakse panna maksma ka Portugali eest.
Kui ma tahan investeerida välisriikidesse, siis ostan fondi mõnel tärkaval turul. Ma ei taha, et mingit liiki riigistatud teisejärguline pank investeeriks vägisi minu või mu valijate raha. Kasutan sõna "teisejärguline” selle pärast, Philippe Maystadt, et kõik, mida ma teilt seni kuulnud olen, on see, kuidas te kavatsete investeerida raha, et muuta ilma. Ma ei ole kunagi varem oma elus sellist lollust kuulnud. Ma ei tea, kes teile nõu annab, aga statistiliselt ei ole ilm juba 15 või 16 aastat üldse muutunud. Kuhu te kogu selle raha siis toppida kavatsete?
Ma ei taha teie panka investeerida ja Briti rahvas ei taha seda samuti. Kui tahate säilitada oma AAA reitingut, siis soovitan teil ignoreerida selle ekstsentrikutest, rohelistest ja igavlevatest koduperenaistest kubiseva täiskogu palveid - eriti mis puudutab raporti lõiget 48. Päikesepaneelidesse investeerimisega gnuude, kaelkirjakute ja bongo trummide kodumaal kaotate oma AAA reitingu kiiremini, kui te arugi saate.
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Kui kuulata äsja Briti sõnavõtja tehtud märkusi ja vaadata siis reaalset arengut, mis on viimastel aastatel toimunud finantsturgudel ning pankades, millesse me nii palju usaldust investeerima peaksime, siis on vaja tõelist võimet reaalsuse moonutamiseks.
Tulen nüüd tagasi oma konkreetsete punktide juurde. Euroopa Investeerimispank (EIP) on tähtis vahend kolmes valdkonnas. Ma arvan, et see, mida Jürgen Klute ütles, peaks saama osaks strateegiast välismaailmas. On kohutav näha, kuidas Hiina riiklikud investorid õõnestavad üha enam poliitilisi süsteeme sellega, et nad osalevad paaris kohalikus silla ehitamise projektis. Kui otsida Euroopa Liidu panust, siis ei ole peaaegu midagi leida. Arvan, et peate seda rada pidi edasi liikuma.
Minu teine punkt on seotud VKEdega, keda traditsioonilised pangad, mis on ainult kasumi suurendamise peale väljas, ohjeldamatult eiravad.
Kolmas punkt on muutus energiapoliitikas. Jaapani tuumaelektrijaamas toimunud katastroof on küll tõeline tragöödia, kuid sellest tingitud õhkkonda saaksite kasutada selleks, et Euroopas midagi selles valdkonnas saavutada.
Jean-Paul Gauzès
(FR) Austatud juhataja! Philippe Maystadt, lugupeetud volinik! Äsja kuuldud märkuste järel, mis ei ole üldse täiskogu väärilised, soovin teile öelda, et enamik meist usub, et EIP tegevus on väga positiivne. Lissaboni lepingu täiendused annavad uue tegevusulatuse, mis peaks aitama EIPd oma tõhususe tõstmisel ning pakkuma aktuaalseid lahendusi ülemaailmsele finantskriisile.
Nagu rõhutasite, pakub EIP reaalset toetust VKEdele ning aitab oluliselt kaasa ELi ühtekuuluvuspoliitika lähenemiseesmärgi saavutamisele. Nende meetmete poole tuleb pürgida ja neid tuleb võimaluse korral suurendada.
EIP peab tegema rohkem strateegiliste investeeringute edendamiseks Euroopas ning selle pärast kutsun teid üles toetama neid, kes on võtnud midagi ette pikaajalise rahastamise parandamiseks, eriti deposiitide ja eraldiste kassasid - caisse des dépôts ja cassa dei depositi - ning KfWd. Arvan, et neid tuleb toetada, sest täna väljatöötamisel olevad pangandust ja raamatupidamist käsitlevad määrused ei innusta meid arvestama pikaajaliste investeeringutega ning karistavad neid, kes nende kasuks otsustavad. Veelgi enam - vastupidi sellele, mida tihti öeldakse, vajame muudatusi, mitte ainult kohandamist. Nagu te ise ütlesite, on pikaajaline rahastamine tähtis, et anda Euroopale uued väljavaated.
Teil on õigus, et väljaspool Euroopa Liitu peab EIP tegutsema eestvedava jõuna ning tegema selle pärast ka ettepanekuid algatuste käivitamiseks, ennekõike just Vahemere piirkonna riikide rahastamise jaoks. Praegustes tormilistes tingimustes, mis mõjutavad mitut selle piirkonna riiki, saab EIP aidata sihtotstarbelise rahastamisega Vahemere Liidu kontekstis oluliselt kaasa majandusarengule ning sellega omakorda demokraatliku ühiskonna loomisele nendes riikides, mille tulevik on seni veel ebakindel.
Panin tähele teie valmistolekut teha see panus, kui EL peaks seda teilt paluma, ja ma loodan, et see juhtub.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Austatud juhataja! Philippe Maystadt, lugupeetud volinik, head kolleegid! Esmalt soovin kiita George Sabin Cutaşt tema suurepärase raporti eest!
Euroopa Investeerimispank peab andma rohkem paremaid ja kiiremaid tulemusi. Majanduskriisiga on saanud veelgi enam selgeks, kui tähtis on EIP roll projektide rahastamisel kõikides majandussektorites Euroopa Liidu huvide kohaselt.
Kriis on raskendanud juurdepääsu krediidile ning toonud esile ka vajaduse meie majandusmudeli põhjaliku läbimõtlemise järele. EIP kanda on kriitiline roll. Selle rolli täitmiseks peab EIP säilitama kõrget krediidivõimet ja finantspositsiooni, mis on piisavalt tugev, et pääseda kapitaliturgudel juurde soodsatel tingimustel rahastamisele. Samuti vajab EIP vahendeid, mis võimaldaksid võtta ette vajalikke projekte, mis ei saaks muul juhul rahalist toetust kommertspankadelt ning millel oleks väga raske saada mujalt soodsatel tingimustel rahastamist.
EIP saavutas mõned positiivsed tulemused 2009. aastal, kui EIP tegevus kasvas 40%, VKEde rahastamine kasvas 55%, vähem arenenud piirkondade rahastamine kasvas 36% ja kliimamuutustevastase võitluse ning energiatõhususe rahastamine kasvas 73%.
Palju tööd on aga veel ees ja Euroopa Liidu strateegiliste eesmärkide saavutamine nõuab ikka veel jätkusuutlikku pikaajalist rahastamist. Kriisi tõttu on sellise rahastamise saadavus vähenenud.
Selle pärast peame edendama eurovõlakirju. Peame võtma kasutusele uued vahendid ja uued saavutused finantskorralduse valdkonnas ning samuti peame looma ühise platvormi teiste rahvusvaheliste finantseerimisasutuste kaasamiseks. Sellele peavad lisanduma ka täiendused EIP juhtimise alal ning selle sisemandaadi läbivaatamine. Kokkuvõttes peab EIP olema sild, mis ühendab tõhusalt investeeringuid ELi vajadustega.
James Elles
Austatud juhataja! Võtan sõna Briti esindajana, kes usub, et me peaksime olema Euroopa Liidus ja seda muutma. Godfrey Bloom, kes esindab Ühendkuningriigi Sõltumatuse Parteid, ei esinda Briti rahvast. Tema parteil ei ole täiskogul ühtegi esindajat ega ka mingit lootust sinna lähitulevikus esindajaid saada.
(Aplaus)
Arvan, et praeguses konkreetses arutelus vaatleme pragmaatilist poliitikat ja uurime, kuidas saada Euroopa kodanikele nappide vahenditega hea kvaliteedi-hinna suhe. Tänan Euroopa Investeerimispanga presidenti töö eest, mida ta on teinud paljude aastate jooksul selle institutsiooni usaldusväärsuse suurendamiseks! Minu küsimus on projektide võlakirjade kohta.
Kui dokument juunis esitatakse, siis kas esitate teksti komisjoni tekstist eraldi, et näeksime mitmeaastase finantsperspektiivi koostamisel ka teie seisukohti, või pannakse kõik kokku?
Kas need rahalised vahendid on potentsiaalselt projektide võlakirjad, mis on mõeldud kasutamiseks väljaspool ELi, või on need lihtsalt projektide võlakirjad transpordi ja teiste asjade jaoks, millest volinik ennist rääkis?
Viimane, kuid vast kõige tähtsam küsimus: kas saame kaaluda säästmist struktuurifondides ja Ühtekuuluvusfondis, kui arvestada, et pakute täiendavat rahastamist infrastruktuuri jaoks, sest see saab olema põhiküsimus, kui käsitleme finantsperspektiivi potentsiaalset külmutamist kuni 2020. aastani?
Claudio Morganti
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Euroopa Investeerimispanga (EIP) tegevust käsitlevas raportis on toodud esile mõned tähtsad ja teretulnud punktid. Esiteks vajadus suunata meie pingutusi üha rohkem sellele, et lihtsustada VKEde juurdepääsu saamist krediidile. Mul on hea meel näha ka viidet projektide võlakirjade algatusele, mis on minu arvates kasulik vahend majanduskasvu ja arengu edendamiseks strateegiliselt tähtsas infrastruktuuri sektoris.
Mind muudab veidi nõutuks viide EIP välistegevusele, mille jaoks taotletakse rohkem finants- ja inimressursse. EIP 2009. aasta aruandes on toodud välja riigid, mis nendest laenudest kasu saavad, ja panen pettumusega tähele, et lõviosa laenudest saab Türgi, millele on antud peaaegu üks kolmandik kõikidele ELi mittekuuluvatele riikidele eraldatud rahast. Lisaks on see arv kõigest veidi üle neljandiku sellest summast, mis anti Itaaliale, kes on üks peamisi EIP osanikke. Itaalia ise vajab samuti märkimisväärseid laene ja toetusi. Seepärast on see minu arvates absurdne tasakaalustamatus. Minu arvates on vastuvõetamatu, et tohutu suuri rahalisi vahendeid antakse sellisele riigile nagu Türgi, mis ei kuulu ELi ja mis peakski minu arvates alati nii jääma.
Dimitar Stoyanov
(BG) Austatud juhataja! Soovin kõigepealt öelda, et selline lühike täpne ja selge raport kõne all oleva küsimuse kohta on parlamendis haruldane nähtus. Euroopa Investeerimispank mängib Euroopa arengus kahtlemata keskset ja ülitähtsat rolli. Soovin teha aga mõned märkused raporti ja selle kohta, mis siin istungisaalis öeldi.
Esiteks toetan sisemisest perspektiivist lähtudes Euroopa Investeerimispanga poliitikat VKEde arengu jaoks. Minu arvates on see probleem Euroopa jaoks palju olulisem kui kliimamuutused. Pank peab just sellele valdkonnale tähelepanu pöörama, mitte pöörama nii palju tähelepanu keskkonnasäästlike tehnoloogiate väljatöötamisele. Sellegipoolest aitab VKEde toetamine kaasa ka selle valdkonna arengule.
Lisaks sellele olen ma sisemisest perspektiivist lähtudes nõus ka eelarvekontrollikomisjoni arvamusega võimaliku kontrolli kohta, mida teostaks Euroopa Pangandusjärelevalve, mis on uus organ, mis selliste meetmete võtmise eest vastutab.
Viimaks tahan öelda, et need andmed, millele Claudio Morganti äsja viitas, on väga murettekitavad. Ka mina olen nõus seisukohaga, et just nimelt välisinvesteeringute puhul on parlamendi kontroll igati asjakohane, sest on vastuvõetamatu, et välisriigid saavad rohkem Euroopa rahalisi vahendeid kui Euroopa riigid ise.
Alfredo Pallone
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Olen Jean-Paul Gauzèsiga täiesti nõus. Euroopa Investeerimispank (EIP) on Euroopa Liidu arengus mänginud alati tähtsat ja keskset rolli. Praeguse kriisi ajal on EIP roll ja tegevus veelgi tähtsamad.
Kriisi tagajärjel majandusjuhtimise valdkonnas viimasel ajal tehtud reformide tõttu võivad liikmesriigid eraldada vähem rahastamisvahendeid tähtsate projektide rahastamiseks, nagu kogu Euroopa Liidu arengu jaoks strateegiliselt tähtsate infrastruktuuride loomine. Üks näide sellest on üleeuroopalise transpordivõrgu raudteetranspordi projekt.
Olen nõus Euroopa Komisjoni projektide võlakirjade algatusega. Projektide võlakirjad on suurepärane lahendus rahastamisallikate leidmiseks ja need toetavad infrastruktuuri, mida Euroopa vajab siseturu nüüdisajastamiseks ja selle potentsiaali täielikuks ärakasutamiseks. Seepärast on EIP roll nende võlakirjade väljaandmisel ja haldamisel ülitähtis.
Raportis nõutakse VKEde rahastamise suurendamist ja ma olen nõus, et EIP tegevus peab olema suunatud ja tulemusele orienteeritud. Austatud president! Lubage mul siiski öelda, et panga tegevuses on ilmnenud mõned kriitilised probleemid. Eriti tahan juhtida tähelepanu sellele, et paljud VKEd ei saa sageli kasu pakutavatest võimalustest, sest rahastatavad projektid vajavad suuri investeeringuid ja palju korraldamist, mis on põhimõtteliselt suur takistus VKEde osalemisele.
Teine probleem on menetlustele kuluv aeg. Need on tihti segased ja bürokraatlikud ega ole kooskõlas asjaomase sektori tegevuse ja nõuetega. Ma ei taha enam üle korrata, kui tähtsad on need ettevõtted meie sotsiomajandusliku struktuuri jaoks, mistõttu loodan, et VKEdega on võimalik alustada dialoogi, mis aitaks kiirendada menetlusi ning kaotada võimalikult palju bürokraatlikke takistusi.
EIP saab mängida ja peabki mängima tähtsat rolli Vahemere piirkonnas viimasel ajal toimunud sündmuste haldamisel. Euroopa peab mõtlema kaugemale sellest erakorralisest olukorrast ja rakendama pikaajalist strateegiat, et tagada rahastamine ning investeeringute tegemine kohapeal ja lähtuvalt ühistest otsustest, et edendada demokraatiat ning sotsiaal- ja turumajanduse arengut.
Olle Ludvigsson
(SV) Austatud juhataja! Soovin sellest raportist esile tõsta kaks põhipunkti. Esiteks on Euroopa Investeerimispangal keskne roll Euroopa 2020. aasta strateegias. Eeskätt on see seotud investeeringutega keskkonnasäästlikku infrastruktuuri. Euroopa majanduse tugevdamiseks ning selle jätkusuutlikkuse tagamiseks on vaja rohkem investeeringuid raudteedesse ja sadamatesse. Need tuleb ühendada ka maanteevõrkudega tõhusates kaubaveosõlmedes. Infrastruktuur tuleb muuta hästitoimivaks tervikuks. Euroopa Investeerimispank peab olema nendes tähtsates valdkondades veelgi aktiivsem. Selleks on vaja paindlikele rahastamislahendustele täiesti uuest suunast läheneda. Euroopa projektide võlakirjad on suurepärane samm õiges suunas, aga lisaks nendele on vaja veel teisi uusi rahastamisvõimalusi. Eelkõige näen siin võimalust sellise mudeli väljatöötamiseks, milles toimub palju tulemusrikkam koostöö nii Euroopa, liikmesriikide, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil.
Teiseks mängib Euroopa Investeerimispank tähtsat rolli ELi arengupoliitikas. Ka seal on kindlasti potentsiaali täiustamiseks. Panga tegevus tuleb muuta palju läbipaistvamaks, see peab toimuma rohkem kohalikul tasandil ning olema suunatud kindlasti Euroopa Liidu arengutegevuse põhieesmärkide saavutamisele. Euroopa Investeerimispanga otsustes tuleb alati võtta arvesse vaesusega seotud, keskkonna- ja arenguaspekte.
Struan Stevenson
Austatud juhataja! EIP rahastab Ühendkuningriigis kuni miljardi euroga tuuleturbiinide ja muude taastuvenergiaprojektide ehitamist. Kuigi see sobib kenasti kliimamuutustevastase võitluse strateegia raamesse, olen mures, et praeguste EIP rahastamist reguleerivate kriteeriumide juures puudub läbipaistvus ja vastutus, kui tegemist on nende projektide järelevalve ja hoolsuskohustustega. Philippe Maystadti sõnul on kogu ELi jaoks nähtud tuuleparkide arendamiseks ette kuus miljardit eurot, kuid EIP võtab rahastamistaotlused asjaomastelt valitsustelt vastu ilma põhjaliku kontrollimiseta. Ma ei arva, et see on piisavalt hea.
Ühendkuningriigi taastuvenergiaga tegelevad ettevõtted väidavad, et nende turbiinide koormustegur on 30%. Tegelikult oli kogu eelmise aasta jooksul nende koormustegur ainult 21%. Need ei tööta, kui ilm on kõige külmem ja nõudlus elektri järele kõige suurem. Need ei ole majanduslikult elujõulised ning kahe- või kolmekordistavad elektri hinda tarbijate jaoks, kuid ei vähenda samal ajal süsihappegaasi heitkoguseid. See on arenev rahastamisskandaal ja EIP peaks lõpetama tuuleenergia rahastamise.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Soovin tänada James Ellest tema tähelepanekute eest Godfrey Bloomi märkuste kohta ning soovitada kolleegidele Ühendkuningriigi Iseseisvusparteist, et kui nad tahavad oma arvamust avaldada või kolleegidele vastu vaielda, siis ei ole selleks vaja meid solvata. Godfrey Bloom kirjeldas parlamendiliikmeid ekstsentrikute, roheliste ja igavlevate koduperenaistena. Soovin, et ta ütleks, millisesse kategooriasse ta ise kuulub.
Nüüd pöördun aga oma palju olulisema märkuse juurde Euroopa Investeerimispanga kohta. Iirimaa on saanud palju kasu VKEdele suunatud rahastamisest, aga kas president võiks öelda - või selgitada mõnel muul viisil -, kui juurdepääsetav see rahastamine on, sest tehakse küll teadaandeid, mis VKEsid innustavad, aga kui nad lähevad krediidiliini otsima, siis on sellele väga raske juurde pääseda. Minu arvates on see probleem VKEde sektori jaoks väga praktilise tähtsusega ja ma tahaksin sellele küsimusele vastust saada.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Euroopa Investeerimispank (EIP) loodi eesmärgiga toetada Euroopa Liidu eesmärke ja poliitikameetmeid nii Euroopa Liidu raamistikus kui ka mujal. Panka ennast rahastatakse võlakirjadega, mille tagatise annavad ELi liikmesriigid.
Raportöör George Sabin Cutaş tõi välja, et EIP tegevuste tagatised ELi eelarves moodustasid 2009. aasta lõpuks peaaegu 20 miljardit eurot, mis on isegi ELi jaoks suur summa, ning selle pärast on parlamendil minu arvates igati õigus nõuda selgitust selle kohustusega kaasnevate riskide kohta. Samuti oleks hea teada rohkem laenudest saadava intressi kasutamise ja ELi eelarvest saadud haldustasude kohta.
EIP annab aru ELi liikmesriikidele, kontrollikojale ja Euroopa Pettustevastane Ametile (OLAF). Ettepanek võimaliku regulatiivse järelevalve kasutuselevõtmise kohta, mille alla kuuluks George Sabin Cutaşi raportis kajastatud finantside ja finantsseisundi kvaliteedi, tulemuste mõõtmise täpsuse ning hea äritava eeskirjade järgimise kontrollimine, on minu arvates hea idee. Selle pärast teen komisjonile ettepaneku kaaluda tõsiselt sellise regulatiivse järelevalve kasutuselevõtmist ELi vahendite haldamise puhul parema läbipaistvuse tagamise eesmärgil.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Ka mina tahan kiita George Sabin Cutaşt selle hästi struktureeritud raporti koostamise eest!
Euroopa Investeerimispanga tegevused peavad olema paremini suunatud, valivad ja keskenduma konkreetsete tulemuste saavutamisele. Pank peab tegema koostööd vastutavate ja läbipaistvate finantsvahendajatega. Suurendada tuleb strateegilisi pikaajalisi investeeringuid Euroopas. Peame keskenduma infrastruktuurile ja ühtekuuluvusele Euroopa tasandil. Mul on hea meel näha, et pank keskendub just nendele valdkondadele, mida kriis kõige raskemini tabas: VKEd, lähenemispiirkonnad ja kliimameetmed.
Mis neid laene puudutab, peab EIP avaldama aktiivselt teavet oma veebisaidil. Esile tuleb tuua välja makstud summad, eraldiste arv ja piirkonnad, mis on nendest rahalistest vahenditest kasu saanud.
Antonio Cancian
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Seistes silmitsi majanduskriisiga, kriisiga Vahemere piirkonnas ja energiakriisiga, kus Jaapan näitab hetkel väga hästi probleeme tuumaenergiavaldkonnas, arvan ma, et selle poliitika tegutseva haruna on Euroopa Investeerimispanga (EIP) kanda väga tähtis roll. Ma arvan, et EIP peab tegutsema nii Euroopa piires kui ka väljaspool Euroopat. Täna on meie päralt Vahemere piirkond olulise uue kavaga, mis tuleb esimesel võimalusel käiku lasta.
Kuidas seda teha? Uute finantsmehhanismidega, nagu projektide võlakirjad, mida me oleme tihti korranud. Volinik, palun rääkige meile rohkem nende projektide võlakirjade ajastusest ja rakendamisest.
Tahan küsida EIP presidendilt, mis sai fondist, mis loodi nende vahenditega, mis jäid üle paari kuu eest kasutusele võetud taastamise kavast? Kuna praegu ei tohi hetkegi viivitada, siis rääkige meile midagi sellest põhimõttest ja samuti Marguerite'i fondist, sest ma ei tea, mis sellest sai. Nende fondide puhul, mis peaksid praegusel ajal majandust stimuleerima ja võimendama, on kriitiline tegur nende rakendamise ajastus.
Alfreds Rubiks
(LV) Austatud juhataja! Minu arvates tuleb Euroopa Investeerimispanga 2009. aasta aruanne heaks kiita ja vastu võtta. Tulevikust rääkides olen nõus paljude sõnavõtjatega. Omalt poolt arvan, et oleks hea teha strateegiline läbivaatus ja analüüs, milles käsitletakse investeeringute rahastamist (kaasa arvatud toetused), liikmesriikide poolt Euroopa Investeerimispangale (EIP) makstud kapitalipanuste tagastamist, laene, uuenduslikke vahendeid, pikaajaliste ning mitte viivitamatult kasumlike projektidega seotud finantskorraldust ja finantshaldust, tagatissüsteemide täiustamist, investeeringute kohta eraldi jao loomist ELi eelarves, Euroopa, riiklike ja kohalike asutuste vahelisi finantskonsortsiume, avaliku ja erasektori partnerlusi ning muid võimalusi. See tõstaks panga tegevuste kvaliteeti veelgi enam. Tänan teid!
Iosif Matula
(RO) Austatud juhataja! EIP investeeringute suunamine lähenemispiirkondadele, VKEdele ja meetmetele võitlemiseks kliimamuutustega annab vastuse kriisi tagajärgedel kõige rängemalt kannatanud piirkondades.
EIP annab lähenemispiirkondadele märkimisväärset toetust. Struktuuriprogrammide laenude roll on suurendada raha kasutamise taset ning tõhustada ja suurendada Euroopa finantsabi vahendite finantsvõimenduse funktsiooni just nendes piirkondades, kus on vähene juurdepääs rahalistele vahenditele. Lähenemise toetamiseks käivitatud EIP ja komisjoni ühisalgatuste eesmärk oli innustada VKEsid kasutama rahastamisallikaid; arendada mikrokrediiti, et edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist; ning toetada jätkusuutlikke investeeringuid linnapiirkondades. Finantsvahendid JESSICA, JEREMIE ja JASPERS on toonud reaalset kasu. Tänu nende edukale kasutamisele toetan nende kohaldamisala laiendamist ning ka tulevikus uuenduslike finantsinstrumentide tuvastamist.
Kiidan George Sabin Cutaşt suurepärase raporti eest, mille ta esitas!
Werner Kuhn
(DE) Austatud juhataja! Philippe Maystadt! See arutelu on meie liikmesriikide majanduse jaoks väga tähtis. See näitas, et need riigid, kus on suurte kontsernide ja VKEde hea tasakaal, suutsid kriisist kõige paremini välja tulla. Saksamaad vaadates on meil olukord, kus 70% majandusest koosneb VKEdest ja tänu sellele saame luua piisava arvu töökohti ning koolituskohti.
Peame saatma liikmesriikide eri pankadele sõnumi selle kohta, et see lihtsustab investeeringute tegemist, et VKEsid saab suurendada ja et Euroopa Investeerimispank toetab seda. See on äärmiselt tähtis, kui tahame taastada oma majanduse kasvu ning suuta konkureerida turul Ameerika ja Kagu-Aasiaga. Seepärast on see Euroopa Investeerimispanga algatus minu arvates ülitähtis. See peaks olema aga tõhus ka majanduskasvu tagamise jaoks, et meid majandus- ja finantskriisist välja aidata.
Maroš Šefčovič
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Mitu lugupeetud parlamendiliiget viitas nõuetekohase regulatiivse järelevalve probleemile. Tahan neile kinnitada, et komisjon mõtleb EIP regulatiivse järelevalve küsimuse üle väga hoolikalt järele. Igal juhul on vaja nõuetekohast järelevalveraamistikku, millega oleks EIP suurepärane laenuvõime alati tagatud. Nõuetekohaselt tuleb võtta arvesse ka EIP riigiülest iseloomu ja EIP õigusnorme, mis moodustavad osa aluslepingust.
EIP on astunud viimasel ajal konkreetseid samme selle olukorra parandamiseks, eriti tugevdades EIP auditikomisjoni, millel on märkimisväärsed kogemused pangandusjärelevalve alal. Ja kuna Euroopa Keskpank (EKP) refinantseeris EIPd, peab EIP kinni ka vajalikest aruandlusnõuetest EKP suhtes.
Teisest küljest oleme arvamusel, et Euroopa Pangandusjärelevalve ja EKP ei suuda tagada EIP regulatiivset järelevalvet, kuid loomulikult ei välista me võimalust, et EIP saab rahastada teistsuguseid meetmeid, mille aluseks on EIP vabatahtlik lähenemisviis koostöös teiste organitega.
Koostöö ja komisjoni rolli kohta koostöös EIPga tahan rõhutada seda, et komisjon juba täidab tähtsat rolli EIP valitsemises sellega, et esitab arvamuse kõikide EIP laenude ja omavahendite kohta ning samuti on EIP juhatuses komisjoni esindaja. Võin teile kinnitada, et koostöö komisjoni ja EIP vahel on eeskujulik ja suurepärane.
Mis puudutab ELi välisprogrammide ja nendega seotud heakskiidumenetluste järelevalvet, siis peale EIP tegevuste, mis kuuluvad Euroopa Arengufondi raamesse, see tähendab peamiselt AKV investeerimisrahastu, mida viiakse ellu konkreetse Euroopa Arengufondi finantsmääruste kohaselt, ei tea me ühtegi teist ELi eelarvega seotud tegevust, mis hõlmaks selliseid EIP vahendeid, mille puhul ei kehti tavaline heakskiidumenetlus.
Vastuseks Danuta Maria Hübnerile ütlen, et loomulikult oleme täiesti nõus üleskutsetega maksimeerida EIP potentsiaali uute finantsvõimenduse võimaluste pakkumisega, et suurendada potentsiaali laenude andmiseks ja aidata VKEsid, seda eriti praegusel finantskriisijärgsel ajal, kui surve laenudele on suur. Seepärast otsime selleks ka uuenduslikke lähenemisviise. Tuletan täiskogule meelde, et hiljuti muudeti ELi finantsmäärust, et tunnustada selgesõnaliselt seda üleskutset võtta kasutusele uuenduslikud vahendid. Me juba kasutame seda, eriti programmides, mis on suunatud teadustegevuse ja uuenduste rahastamisele. Olen kindel, et sellest projektist omandatud kogemustega saab neid uuenduslikke finantsvahendeid kasutada ka muudes valdkondades.
Philippe Maystadt
Austatud juhataja! Tänan kõiki sõnavõtjaid tehtud märkuste eest, kuigi minu arvates oli üks neist väga ebatäpne! Loomulikult ei saa ma mulle sõnavõtuks antud aja jooksul vastata üksikasjalikult kõikidele väga huvitavatele küsimustele, mis täna esitati. Arvan, et mõnda neist saab arutada palju põhjalikumalt komisjonis.
Danuta Maria Hübner esitas väga tähtsa küsimuse. Kui on vaja, et EIP suudaks aidata tõesti oluliselt kaasa Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamisele - eriti koos komisjoniga ühiste vahendite väljatöötamise kaudu -, siis peab seda loomulikult võimaldama ka regulatiivne raamistik. Kui te praegu uue finantseeskirjade projekti üle arutlete, peate pöörama erilist tähelepanu sellele, et oleks tagatud, et Euroopa Investeerimispank oleks võimeline ka reaalselt seda panust andma. Sellest vaatenurgast paistab komisjoni ettepanek meile täiesti sobivana. Nõukogu ja parlament peavad selle aga loomulikult veel vastu võtma. Sellega saate mängida oma osa finantseeskirjade läbivaatamisel.
Arvan, et palju põhjalikum uurimine tuleks kasuks ka teiste tõstatatud probleemide jaoks, nagu maksuparadiiside probleem, millest Pascal Canfin rääkis. Võin talle kinnitada, et Euroopa Investeerimispangal on selle teema puhul palju rangemad poliitikameetmed kui teistel rahvusvahelistel finantseerimisasutustel. See selgitab ka seda, miks pidime hiljuti keelduma mõnede projektide rahastamisest koos Aafrika Arengupanga, Maailmapanga ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangaga - nad ei täitnud rangeid kriteeriume, mis meil selle kohta on.
Võin Pascal Canfinile sellegipoolest öelda, et on täiesti välistatud, et rahastaksime mõnda korraldajat mõnes riigis, mis on kantud OECD musta nimekirja, aga ma olen igal juhul valmis seda teemat lähemalt uurima koos probleemidega, millest Jürgen Klute rääkis, mille juurde kuulusid laenud VKEdele ja läbipaistvus nende laenude suhtes. Ma ei usu, et on olemas palju teisi finantseerimisasutusi, mis on valmis avaldama nii palju teavet VKEdele antavate eraldiste kohta, ning rõhutan, et Euroopa Investeerimispanga poolt vahenduspankadele antud laenudest kasu saanud VKEde arv on märgatavalt kasvanud. 2010. aastal sai nendest laenudest kasu üle 60 000 VKE.
Tahaksin tuua esile kolm omadust, mis teevad Euroopa Investeerimispangast üpris ainulaadse institutsiooni. Esiteks see, et vastupidi sellele, mida üks teist ütles, ei kasuta me maksumaksjate raha.
Täpsustan veel, me ei nõua Ühendkuningriigi maksumaksjatelt mitte ühtegi senti.
(FR) Me ei kasuta maksumaksjate raha. Kasutame raha, mida me iga päev maailma finantsturgudel laename. Just seepärast ongi nii tähtis, et me oma AAA reitingu säilitame. Laename Aasias ja Ameerika Ühendriikides ning seni kogutud vahenditega saame rahastada projekte soodsatel tingimustel. Ainus mõju eelarvele on tagatis, mis antakse poliitilise riski jaoks, mis kaasneb välismandaadi rakendamisega, mille on meile andnud nõukogu ja parlament. Tegelikult on tegemist tagatisega, mis moodustab Euroopa eelarve jaoks ajutise kulu, sest me paneme kõrvale 9% kõikidest välismandaadi raames antud laenudest - me teeme seda kaks aastat pärast esimest väljamakset - ja loomulikult väheneb see summa, kui laenud tagasi makstakse. See tähendab, et kuna me seda tagatist tegelikult kasutama ei pea, ei kanna Euroopa eelarve lõpuks mingit kulu. Mitte mingit! Seega on tähtis mõista, et me ei ole kindlasti selline institutsioon, mis maksumaksjate raha kasutab.
Teiseks oleme ainus Euroopa finantseerimisasutus. Kõik meie osanikud on liikmesriigid ja need on eranditult Euroopa Liidu liikmesriigid. Me oleme ainus finantseerimisasutus, millele aluslepinguleping annab õigusliku kohustuse toetada rahaliselt Euroopa Liidu poliitilisi eesmärke. Lisaks sellele oleme ainus finantseerimisasutus, mis ei saa rahastada ühtegi projekti, mille kohta Euroopa Komisjon ei ole eelnevalt pooldavat arvamust avaldanud. Euroopa Komisjon avaldab selle arvamuse, kui projekti on hinnanud kõik teenistused ning kõik peadirektoraadid alates konkurentsi peadirektoraadist kuni keskkonna peadirektoraadini. Seepärast oleme kohustatud pidama rangelt kinni Euroopa eeskirjadest ja poliitikast. Meid auditeerib ka kontrollikoda selles ulatuses, mis on sätestatud kolmepoolses lepingus. Teeme kogu aeg koostööd Euroopa Pettustevastase Ametiga (OLAF) ja soovin lisada, et nõustume peagi ka uue Euroopa Pangandusjärelevalve poolse järelevalvega. Igal juhul on Euroopa Investeerimispank hea meelega nõus ametliku pangandusjärelevalvega. Näiteks mitteametlikult teostavad meie üle järelevalvet inimesed, kellel on kogemusi pangandusjärelevalve alal ja keda me oma auditikomisjoni kaasame. Tahan aga veel kord kinnitada, et me oleme täiesti valmis nõuetekohaseks järelevalveks uue Euroopa Pangandusjärelevalve poolt.
Viimaks veel kolmas omadus, mida ma rõhutada tahan, nimelt asjaolu, et Euroopa Investeerimispank on ainulaadne ka aja jooksul omandatud erialaste teadmiste pärast. Meie institutsioonis töötab alaliselt üle 100 spetsialisti ning lisaks veel mitu erialakonsultanti, mis on panga puhul haruldane nähtus.
Lisaks on meil tunnustatud kogemused ja erialateadmised teatud valdkondades. Näiteks palutakse meil anda tehnilist nõu projektide jaoks, mida me ise rahastada ei saa, kuna need asuvad piirkonnas, mis ei kuulu meie mandaadi alla. Seepärast arvan, et nende kogemuste kasutamata jätmine oleks häbiasi. Mõnes valdkonnas, nagu linnatransport, energiatõhusus, veeringlus ja VKEde toetamine, on EIP omandanud üpris ainulaadsed kogemused. Seepärast ütlen kokkuvõtteks, et oleks lausa häbi mitte kasutada täies mahus ja koostöös Euroopa Parlamendiga seda potentsiaali, mis on võib-olla palju süsteemsem ja paremini struktureeritud.
Küsiti väga häid küsimusi. Rahastame Türgis rohkem projekte selle pärast, et see on meie mandaat, mille üle nõukogu ja parlament ühiselt otsustasid. Meie ülesanne on rahastada rohkem projekte kandidaatriikides, mis tähendab, et rahastame Türgis ja Horvaatias proportsionaalselt rohkem projekte kui teistes riikides. Meie ülesanne on tegutseda vastavalt mandaatidele, mida on meile andnud Euroopa ametiasutused, eriti nõukogu ja parlament. Seepärast arvan, et see ehk õigustab süstemaatilist ja paremini struktureeritud koostööd Euroopa Parlamendiga.
(Aplaus)
George Sabin Cutaş
Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tänada kõiki sõnavõtjaid, kes sellest asjalikust arutelust osa võtsid! Pean tunnistama, Philippe Maystadt, et mõnest kriitilistest märkusest hoolimata tunnustasid kõik sõna võtnud kaasparlamendiliikmed tähtsat rolli, mida Euroopa Investeerimispank saab mängida praeguse majandus- ja finantskriisi ajal.
Euroopa Liit vajab igal juhul investeeringuid ja säästva arenguga seotud projekte. Seepärast olen seisukohal, et peame rakendama ja mõtlema läbi ulatuslikke ideid ega tohi kõhelda nende ideede väljamõtlemisel ja väljapakkumisel.
Kokkuvõtteks tahan veel rõhutada ühte asja. Ärge unustage läbipaistvust ja paremat teabevahetust kõikide Euroopa institutsioonidega!
Lõpetuseks, Philippe Maystadt, arvan, et võin öelda kõikide oma kaasparlamendiliikmete nimel, et võite edaspidi loota alati Euroopa Parlamendi toetusele.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub täna keskpäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Ilda Figueiredo
Teame, kui tähtis on laenamine Euroopa Investeerimispangalt (EIP) arengu ja sotsiaalse progressi seisukohalt, kui arvestada EIP madalate intressimäärade ja pikkade makseperioodidega.
Laenu saamine EIP-lt ei ole ei läbipaistev ega ka piisavalt arusaadav ning samuti ei saa EIP-lt kõige soodsamaid laenusid need riigid ja piirkonnad, mis EIP laenusid kõige enam vajaksid. See raport, mida me toetame, sisaldab seetõttu nii kriitikat kui ka ettepanekuid ja soovitusi.
Me ei poolda aga EIP muutmist lihtsaks vahendiks, mille abil viiakse ellu ELi poliitikaeesmärgid, ning samuti selle kasutamist sotsiaalse ning majandusliku ühtekuuluvuse ja sotsiaalse arengu probleemide lahendamiseks, mida tuleb teha ELi eelarve ja ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide vahenditega. Loomulikult võib EIP neid pingutusi jälgida ja täiustada, aga EIP ei saa asendada ELi eelarvepoliitikat.
Edit Herczog
kirjalikult. - (HU) Kõige tähtsamad tingimused on need, et Euroopa Investeerimispanga (EIP) tegevused peavad olema Euroopa Parlamendi jaoks veelgi läbipaistvamad ja et rahastamisvahendeid, mis EIP teiste käsutusse annab, tuleb kasutada palju sihtotstarbelisemalt. Soovitame kaaluda ettepanekut, et selle institutsiooni jaoks tuleks kehtestada usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve, et tagada muu hulgas ka EIP finantsseisundi kvaliteedi ja tulemuste mõõtmise täpsus ning vastavus hea ja eduka äritava eeskirjadele. Rõhutan, et me ei tee seda ettepanekut selle pärast, et kahtleme EIP tegevuste seaduspärasuses, vaid selle pärast, et meie arvates on G20 Londonis avaldatud deklaratsioonis selgesõnaliselt öeldud, et kõikide süstemaatiliselt oluliste finantseerimisasutuste, finantsturgude ja finantsvahendite puhul on vajalik asjakohasel tasemel reguleerimine ning järelevalve. Teeme ettepaneku kutsuda Euroopa Komisjoni üles esitama Euroopa Parlamendile 2011. aasta 30. novembriks EIP usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud võimaluste õigusliku analüüsi, sest kehtivate õigusaktide kohaselt ei ole ühelgi Euroopa institutsioonil õigust teostada järelevalvet EIP tegevuste üle. Arvestades aga EIP tähtsama rolliga ja EIP-le antud ELi tagatiste pikendamisega, on vaja seda kiireimas korras muuta. Oleks õigustatud töötada välja parem erialane ja sotsiaalne järelevalve, nagu on viimasel ajal välja kujunenud teiste, pankadega mitteseotud finantseerimisasutuste puhul. EIP laenude andmine peab muutuma tulevikus selektiivsemaks, tõhusamaks ja rohkem tulemustele suunatuks, pidades silmas just VKEde rahastamist. Selleks on vaja ka laenude andmisega seotud teavet palju süstemaatilisemalt koguda ja avaldada.
