Mobilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor în vederea facilitării tranziției spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon (dezbatere)
Preşedinte
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de dna Toia, în numele Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, referitor la mobilizarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor în vederea facilitării tranziţiei spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon -.
Patrizia Toia
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, raportul pe care îl dezbatem în această seară şi pe care îl vom vota mâine face parte dintr-un efort major de punere în aplicare a pachetului de măsuri 20/20/20, pe care îl consider încă unul dintre cele mai clarvăzătoare şi semnificative lucruri care au rezultat din ultima legislatură a Parlamentului European. Dacă aş fi întrebată ce aş salva din ultimii cinci ani, cu siguranţă aş pune pachetul de măsuri 20/20/20 în fruntea listei.
Cred că este important să adaug faptul că, atât Comisia Europeană - raportul a fost precedat de o comunicare şi o recomandare - cât şi Comisia pentru industrie, cercetare şi energie şi alţii au desfăşurat o activitate foarte intensă în cadrul acestui raport. Au îmbogăţit raportul iniţial şi munca noastră cu multe sugestii, completări şi modificări.
Cred că există încă o uşoară diferenţă de opinii în cadrul Parlamentului asupra unui punct, şi sper că poate fi depăşită prin votul de mâine. Diferenţa constă în gradul, mai mare sau mai mic, de obligativitate juridică pe care dorim să o atribuim conţinutului acestui raport, care, aş vrea să se reţină, a fost elaborat într-o atmosferă de înţelegere şi unanimitate.
Tehnologiile informaţiei şi comunicaţiilor (TIC) reprezintă un sector important, nu în ultimul rând, de fapt, datorită greutăţii pe care o suportă în economia europeană: reprezintă 7 % din forţa de muncă din forţa de muncă europeană şi 6 % din PIB, adică o parte semnificativă din economia europeană şi din forţa de muncă şi de producţie europeană.
TIC sunt de asemenea foarte importante nu doar pentru ceea ce reprezintă, ci şi pentru contribuţia pe care o pot aduce şi pentru rolul esenţial, semnificativ pe care îl pot juca în ceea ce priveşte încercarea de a realiza tranziţia de la economia noastră la o situaţie în care economia, deşi încă dezvoltată, produce mai puţine emisii şi are un conţinut mai scăzut de carbon, poluând astfel mai puţin viitorul nostru şi pe acela al generaţiilor viitoare. Pe scurt, TIC pot reprezenta - nu în cuvinte, ci în acţiuni concrete - modificări care pot conduce la o modalitate de a produce, trăi, călători şi consuma în societatea noastră şi la acea revoluţie industrială care, pentru mulţi, va caracteriza de fapt viitorul vieţii sociale şi economice, nu doar pe continentul nostru, ci peste tot în lume.
Cum pot TIC să aducă o contribuţie majoră la transformarea economiei noastre? În primul rând, prin modificarea sectorului însuşi: raportul intenţionează să demonstreze cum acest sector poate, în primul rând, să privească în interiorul său pentru a vedea cum poate produce instrumente de comunicare, instrumente microelectronice şi de alt tip care consumă mai puţină energie, fiind astfel, în mod inerent, mai eficiente.
În al doilea rând, pot aduce o contribuţie enormă în sectoarele majore, în sectorul locuinţelor şi al transportului. Ultimele două - citez date furnizate Comisie - sunt sectoare în care o eficienţă mai mare, în conformitate cu normele europene şi cu obiectivele stabilite de în pachetul 20/20/20, poate duce la o reducere foarte semnificativă a acestor emisii - de vreme ce, în prezent, sectorul transportului consumă 26 % din energie în Europa, iar 40 % se consumă în locuinţe pentru încălzire şi răcire, în funcţie de anotimp - şi pot atinge niveluri foarte ridicate de eficienţă.
Fără a mai menţiona că domeniul de aplicare, în cazul sectoarelor majore, ne afectează vieţile în zone foarte semnificative. Mă gândesc la întregul sector bancar, la relaţiile din interiorul administraţiei publice, la întregul sector public electronic şi, pe scurt, la toate serviciile care, odată cu aplicarea acestor tehnologii, vor putea nu doar să reducă emisiile de carbon, ci şi să economisească timp, îmbunătăţind, în consecinţă, calitatea vieţii europenilor şi calitatea vieţii sociale.
Prin urmare, acest aspect este extrem de important. În orice caz, consider că acest raport va fi şi mai important dacă Parlamentul îi va aproba mâine caracterul obligatoriu. Aş dori să vă dau doar două exemple, dle preşedinte, dacă îmi este permis: contoare inteligente şi reţea inteligentă, alături de proiecte urbane inteligente. Nu mai târziu decât ieri, 700 de primari europeni au încheiat un nou acord în această Cameră, în faţa preşedintelui nostru şi a comisarului european, destinat să îmbunătăţească eficienţa oraşelor, în care trăiesc peste 70 % din cetăţenii europeni şi care astfel pot contribui semnificativ la creşterea eficienţei şi a dezvoltării economice şi sociale.
Silvia-Adriana Ţicău
Doresc să salut concluziile Consiliului European din 25-26 martie 2010, care stabilesc pentru prima dată, în mod clar, ca obiectiv ale Uniunii Europene, creşterea cu 20 % a eficienţei energetice. Eficienţa energetică poate fi îmbunătăţită prin utilizarea tehnologiilor informaţiei şi a comunicaţiilor în domeniul clădirilor, prin sistemele de contorizare eficientă şi în domeniul transporturilor, prin implementarea la nivel european a sistemelor inteligente de transport. Astfel, sistemele bazate pe tehnologia informaţiilor şi comunicaţiilor pot reduce consumul de energie al clădirilor cu până la 17 % şi emisiile din sectorul transporturilor cu până la 27 %.
Consider că pentru a reduce consumul de energie cu 20 % până în 2020, reţelele de electricitate ar trebui să devină inteligente, cu fluxuri de putere flexibile, controlate şi bazate pe utilizarea tehnologiei informaţiei şi a comunicaţiilor. Uniunea trebuie să acorde prioritate stimulării economiei europene, prin investiţii în dezvoltarea serviciilor on-line, a noilor tehnologii şi, în special, prin dezvoltarea comunicaţiilor în bandă largă în toate statele membre.
John Dalli
membru al Comisiei. -Dle preşedinte, Comisia salută cu căldură interesul dumneavoastră, sprijinul şi recomandările preţioase privind mobilizarea tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor în vederea facilitării tranziţiei spre o economie eficientă din punct de vedere energetic, cu emisii reduse de carbon, şi a citit cu grijă raportul Toia.
Este important să recunoaştem rolul semnificativ pe care sectorul TIC îl poate juca în calitate de facilitator al reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră şi trebuie să ne asigurăm că acest potenţial este acceptat şi transformat în realitate.
Comisia intenţionează să facă din acest aspect o prioritate în temeiul Agendei digitale europene care va fi adoptată în curând de Comisia Europeană.
Aşa cum menţionaţi în raport, TIC pot contribui la îmbunătăţirea semnificativă a eficienţei energetice în alte domenii, cum ar fi construcţiile şi mai ales transportul. De asemenea, suntem de acord cu dvs. că reţelele inteligente şi dezvoltarea contoarelor inteligente de către statele membre sunt esenţiale pentru realizarea acestui potenţial. Dezvoltarea trebuie să fie condusă înainte în cadrul statelor membre, pentru a aduce consumatori mai activi care pot exploata tehnologia de generaţie regenerabilă şi eficientă din punct de vedere energetic.
Un cadru comun de măsurare a emisiilor generate de sectorul TIC este de asemenea esenţial. Un cadru riguros de măsurare, aprobat şi adoptat de sector, este o cerinţă necesară pentru cuantificarea beneficiilor reale ale tehnologiilor informaţiei şi comunicaţiilor. Acest lucru trebuie luat în considerare în analiza impactului benefic al TIC utilizate.
De la adoptarea recomandării referitoare la acest subiect în octombrie 2009, Comisia a întreprins un număr de acţiuni împreună cu părţile interesate pentru a duce agenda mai departe. Permiteţi-mi să menţionez câteva care abordează preocupările ridicate în raportul dvs.
În februarie 2010, s-a lansat TIC pentru Forumul privind eficienţa energetică. Forumul reuneşte principalele asociaţii industriale de înaltă tehnologie din UE, Japonia şi SUA. Acestea vor stabili obiective pe baza unui cadru comun de măsurare a amprentelor energetice şi carbonice din sectorul TIC, care să fie dezvoltate până la finalul anului 2010.
Forumul analizează de asemenea contribuţia pe care sectorul TIC o poate aduce la îmbunătăţirea eficienţei în alte sectoare, cum ar fi construcţiile şi transportul. Oraşe mari din Europa au semnat Carta digitală ecologică. Aceste oraşe se angajează să îşi reducă propriile amprente de carbon din sectorul TIC cu 30 % până în 2020 şi să desfăşoare cinci proiecte-pilot TIC la scară largă, pentru fiecare oraş, până în 2015. Numărul total al oraşelor semnatare ale Cartei digitale ecologice a crescut de la 14 la 21.
Problemele legate de piaţa energetică a comerţului cu amănuntul devin din ce în ce mai importante, întrucât se apropie de consumatori pentru introducerea de tehnologii şi sisteme noi sub forma contoarelor inteligente şi a reţelelor inteligente. De asemenea, activitatea cu Grupul operativ al Comisiei pentru reţele inteligente înregistrează progrese. Scopul este acela de a consilia Comisia cu privire la politică, la un cadru de reglementare, precum şi de a coordona primii paşi către punerea în aplicare a reţelelor inteligente în conformitate cu dispoziţiile celui de-al treilea pachet de măsuri în domeniul energiei. Un set de recomandări este aşteptat până la sfârşitul anului 2011.
În concluzie, permiteţi-mi să subliniez că angajamentul Comisiei de a contribui la atingerea obiectivelor 20-20-20 până în 2020, aşa cum au fost stabilite de şefii de stat şi de guvern, şi TIC au un rol important în acest sens. Vă mulţumim pentru contribuţia valoroasă oferită de raportul dvs. şi aşteptăm cu nerăbdare să cooperăm cu dvs. pentru a ne asigura că adoptăm o politică bună în vederea atingerii acestor obiective.
Preşedinte
Dezbaterea a fost închisă.
Votul va avea loc mâine.
