Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju (arutelu) 
President
Järgmine päevakorrapunkt on petitsioonikomisjoni nimel koostatud Marcin Libicki raport Läänemerre kavandatud Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme keskkonnamõju kohta (petitsioonid 0614/2007 ja 0952/2007).
Marcin Libicki
raportöör. - (PL) Härra president, tänane arutelu on väga eriline, sest põhineb Euroopa Liidu tavakodanike palvel. Soovin tervitada rõdul istuvaid tänase arutelu aluseks oleva petitsiooni autoreid. Seal on härra Krzysztof Mączkowski, kes esindab paljusid ökoloogiaga tegelevaid organisatsioone, ja ma usun, et kohal on ka proua Morkunaite Leedust. Petitsioonile andis allkirja peaaegu 30 000 inimest. Allkirju saabub petitsioonikomisjoni jätkuvalt. Kahtlemata jälgivad seda arutelu miljonid ning see on avaliku arvamuse teema kõigis Läänemere-äärsetes riikides.
Kõnealuse petitsiooni ajalugu Euroopa Parlamendis algas sellega, et kõigepealt pidasime petitsioonikomisjonis mitmeid selleteemalisi arutelusid. Nende arutelude aluseks olid petitsiooni autorite äärmiselt tugevad ettekanded. Kokku oli meil sel teemal viis arutelu. Korraldasime ka avaliku kuulamise. Avaliku kuulamise ajal arutasid ja toetasid maailmakuulsad spetsialistid petitsioonile allakirjutanute öeldut - oht Läänemere looduskeskkonnale on tohutu ning kas on kasulik nii suure investeeringuga riskida. Samal ajal kui toimusid arutelud petitsioonikomisjonis ja Euroopa Parlament nõustus teemat avalikult arutlema, siis mis toimub täna: aset leidsid täiendavad arutelud tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis ning väliskomisjonis. Kinnitamiseks esitatud tekstid saavutasid 90protsendilise toetuse petitsioonikomisjonis ja mõlemas teises parlamendikomisjonis.
Kuid äkitselt toimus tähelepanuväärne tegevus selle raporti ning selles esitatud argumentide kriitikute ja oponentide seas. Ootamatult esitati petitsioonikomisjonile 180 muudatusettepanekut. Peaaegu kõik neist lükati tagasi. Sarnane kogemus oli ka nõuandvates komisjonides. Pole muid sõnu Nord Streami tegevuse kirjeldamiseks kui "ääretult solvav”. Me saime petitsioonikomisjonis Nord Streami koostatud hääletamisjuhised. Ma olen töötanud Euroopa Parlamendis neli aastat ja mulle on see esmakordne kogemus, et keegi lobitööga seotud isik ütles parlamendiliikmetele, kuidas hääletada ning esitada üks muudatusettepanek teise järel - keeldu sellest, hääleta selle poolt ja tolle vastu.
Tänane arutelu põhineb 40 erineval seisukohal ja eksperdiaruandel. Daamid ja härrad, selles kaalutluses on kolm osapoolt: ühenduse tavakodanikud, tohutu poliitiline ja majanduslik kapital ja Euroopa Parlament. Euroopa Parlament peaks esinema Euroopa Liidu tavakodanike nimel. Õppigem Prantsusmaa, Madalmaade ja Iirimaa referendumitest. Me tahame saavutada Euroopa Liidu tavakodanike usalduse ning ma loodan, et seda soovivad kõik Euroopa Parlamendi liikmed.
Soovin tänada kõiki, kes aitasid meid tänase aruteluni jõuda. Soovin tänada proua Foltyn-Kubickat, kes on siin Euroopa Parlamendis ette valmistanud suurepärase näituse Läänemere kohta, härra Cashmani, kes on petitsioonikomisjoni esimene aseesimees, ja härra Beazley't, kes on Euroopa Parlamendi fraktsioonidevahelise Läänemere töörühma esimees. Soovin ka tänada petitsioonikomisjoni sekretariaati ja David Lowe'i, Karen Chiotit ja Silvia Cannaliret, samuti inimesi, kes on mulle nõu andnud, mind abistanud ja minuga koostööd teinud: Szymon Szynkowski, Norbert Napierajów, Wojciech Danecki, Witold Ziobrze ja Michał Krupiński. Need inimesed on sellesse töösse kõige enam panustanud.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Härra president, soovin tänada petitsioonikomisjoni esimeest härra Libickit tema raporti eest, mis võimaldab meil arutada selle suure projekti, 1200 kilomeetri pikkuse, madalasse Läänemerre kavandatava maagaasijuhtme mõju keskkonnale. See ei ole oluline projekt mitte ainult seetõttu, et tõstatab palju küsimusi Läänemere piirkonna keskkonnakaitse kohta, vaid see paistab olevat ka esimene paljudest sellelaadsetest projektidest, mida tulevikuks plaanitakse.
Projekt on viimastel kuudel pälvinud märkimisväärset Läänemere piirkonna meedia ja poliitikute tähelepanu. Seda on arutatud paljudes foorumites ja sellega seotud riikides.
Nagu härra Libicki mainis, arutati seda jaanuaris Euroopa Parlamendis avalikul kuulamisel, mille korraldas petitsioonikomisjon, kus ma osalesin koos kaasvolinik härra Piebalgsiga, kes vastutab energiaküsimuste eest. Volinik Piebalgs andis ülevaate maagaasiga seotud väljavaadetest Euroopa Liidus ning rõhutas, et vajadus gaasi järele kasvab Euroopa Liidus kiiresti, samal ajal kui gaasi tootmine Euroopa Liidu sees väheneb oluliselt ja varud on ära kasutatud.
Meie Euroopa energiapoliitika rõhutab kiiret vajadust edendada energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate arendamist ning me töötame selle eesmärgi nimel.
Siiski on vajalik maagaasi impordimahu oluline suurenemine, et katta lähematel kümnenditel Euroopa energiavajadusi. Täiendavad infrastruktuurid, nagu näiteks maagaasijuhtmed ja veeldatud maagaasi terminalid mängivad Euroopa tarbijate vajaduste katmisel ja pideva varu tagamisel olulist rolli. Nord Streami gaasijuhe võimaldab Venemaalt tuleva maagaasi varustuse suurendamist.
Nagu te teate, on uue infrastruktuuri ehitamise vajadus Venemaa gaasi transportimiseks Euroopa Liitu Euroopa Parlamendis ja nõukogus tunnustatud 2006. aasta septembris üleeuroopaliste energiavõrkude suuniste kinnitamisega. Viitan eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 1364/2006/EÜ. Otsus piiritles teatud prioriteetsed projektid ning see projekt on määratud Euroopa huvides olevaks ja seega prioriteetseks projektiks. Eeldusega, et keskkonnamõju uuringute tulemused on positiivsed, kujuneb Nord Streami gaasijuhe Euroopa ühise huvi projektiks.
Minu peamine argument jaanuaris toimunud Euroopa Parlamendi kuulamisel oli see, et nii nagu muud projektid, peab ka see oma ehitamise, tegevuse ja seire faasides järgima kõiki asjaomaseid rahvusvahelise ja ühenduse õiguse keskkonnaalaseid eeskirju. Soovin selle argumendi esitada ka täna.
Rahvusvahelise ja ühenduse õiguse kohaselt peab projekti omanik, nimelt Nord Stream AG taotlema teostus- või ehitusluba riikidelt, kelle jurisdiktsiooni alla teostatavad tööd kuuluvad, kelleks on Saksamaa, Taani, Soome ja Rootsi. Siiski on selliste projektide teostamise luba keskkonnamõju hindamise menetluse teema. See on samuti ette nähtud üleeuroopaliste energiavõrkude suunistes, mida ma varem mainisin. Keskkonnamõju hindamise menetlus sisaldub nii ühenduse kui ka rahvusvahelises õiguses. Piiriülesel tasandil on olemas kohane ELi direktiiv, samuti Espoo konventsioon.
Espoo konventsioon on osa ühenduse õigustikust, eeldusel, et nii ühendus kui ka liikmesriigid on konventsiooniosalised. Sellisel juhul rakenduvad nii ühenduse kui ka riigi õiguse menetlused. Projekti piiriülene olemus tähendab, et Espoo konventsioonist tuleb kinni pidada, samal ajal kui seotud liikmesriigid peavad enne teostusloa andmist keskkonnamõju hindamise direktiivi sätetest täpselt kinni pidama.
Espoo konventsioonil põhinev keskkonnamõju hindamise menetlus algas 2006. aasta lõpus projekti avalikustamisega. Komisjoni käsutuses oleva informatsiooni kohaselt arutati erinevates liikmesriikides avalikult ja pädevate asutuste kaasamisega arvukaid uuringuid, raporteid ja küsimusi erinevatel foorumitel ja kohtumistel.
Espoo konventsioonis on määratletud, et ehitaja või projekti omanik peab hankima keskkonnamõjuga seotud asjakohase dokumentatsiooni. Samal ajal peab riik, kellel on võim teostusluba anda, päritolumaa, päritolupool, nagu viidatakse Espoo konventsioonis, täitma järgnevad kaks kohustust.
Esiteks peab ta pidama kõnelusi keskkonnaasutustega ja mõjutatud avalikkusega ning teiseks peab ta algatama kõnelusi mõjutatud poole või pooltega, mõeldes sellega naaberriike, mis on projekti piiriülese mõju teema. Praegusel juhul on mõjutatud osalised kolm Balti riiki ja Poola.
Seega tähendab keskkonnamõju hindamise menetluse nõuetekohane järgimine, et kõiki muresid, küsimusi ja tähtsaid teemasid, nagu raportis nimetatud ja täna siin arutatavad, peavad arutama nii pädevad asutused kui ka avalikkus.
Praeguses staadiumis on iga potentsiaalselt negatiivse keskkonnamõju rõhutamine, mida ei saa vältida ega leevendada, nagu näiteks esitatud keskkonnamõju õigusaktides, enneaegne. Tegelikult ei ole viimane keskkonnamõju hindamise raport veel väljatöötatud. Seetõttu ei ole keskkonnaasutustel veel olnud võimalust analüüsida ja hinnata kõiki tehnilisi andmeid, mis on vajalikud õiguspärastele küsimustele vastamiseks.
Päritolumaadel on seaduslik õigus nõuda igasugust täiendavat informatsiooni, mida nad vajalikuks peavad, kui nad nii otsustavad, et anda teostusluba; näiteks Rootsi on juba nii käitunud, kui projekti omanik esitas ametliku palve, et järgida riiklikke õiguslikke nõudeid.
Teisest küljest on mõjutatud osalistel seaduslik õigus kindlustada, et nad omavad kogu oma vajadustele vastamiseks vajalikku infot. Minu andmetel korraldavad seotud osalised, nii päritolupooled kui ka mõjutatud pooled, regulaarselt koosolekuid ja arutelusid Espoo konventsioonil põhineva keskkonnamõju hindamise menetluse arengute teemal.
Viimast keskkonnamõju käsitlevat raportit on oodata aasta lõpuks. Pärast selle esitamist leiavad aset ametlikud kõnelused ning neil pannakse paika viimane otsus selle kohta, kas teostusluba antakse või mitte.
Ma eeldan, et kõikide Espoo konventsiooniga seotud liikmesriikide pädevad asutused täidavad oma kohustusi ja järgivad oma vastutust nii, nagu vaja.
Venemaa, kes on Espoo konventsiooni allkirjastanud, kuid ei ole selles osaline, on sellegi poolest nõustunud selle eeskirju järgima.
Lõpetuseks soovin rõhutada, et me jälgime arenguid ning oleme kontaktis Espoo konventsiooni vastutavate ja seotud poolte ning ehitajaga. Seoses ehitajaga on komisjoni asutused selgeks teinud, et kõiki vajaliku informatsiooni ja läbipaistvusega seotud kohustusi tuleb austada.
(Aplaus)
Christopher Beazley
väliskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra president, volinik, härra Libicki, daamid ja härrad, te mõistate, et see raport on väga oluline mitte ainult sellele täiskogule, vaid ka üldisele avalikkusele, nagu väljendus härra Libicki.
väliskomisjoni arvamuse koostaja. - 30 000 allkirja näitavad Läänemere, mida on kirjeldatud kui reostuse tõttu hävivat merd, ranniku elanike muret. See meri on väga madal. Selle põhjas asuvad ikka veel Teises maailmasõjas uppunud sõjalaevad. Küsimus on: kas on tõesti kõige mõistlikum tegu juhtida gaasijuhe just läbi selle Euroopa Liidu piirkonna?
Mul on olnud au koostada väliskomisjoni arvamus ning lisaks petitsioonikomisjoni käsitletud keskkonnaküsimustele oleme samuti mures keskkonnamõju hindamise uuringute olemuse pärast, millele komisjon just viitas.
Volinik, kas te võite oma vastuses kinnitada, et nõustute parlamendi Libicki raporti lõikega 20, mis kutsub üles teid ja komisjoni läbi viima sõltumatut keskkonnamõju hindamist? On teatud mure, et juhul kui tehakse ülesandeks keskkonnamõju hindamine, siis puudub selles objektiivsus.
Samuti kutsume üles kõiki Läänemere rannikul asuvaid riike, kõiki üheksat, sealhulgas Venemaad, olema täiel määral kaasatud aruteludesse ja selle torujuhtme, juhul kui see ehitatakse, hooldamisse ja kaitsesse. Komisjon on juba rõhutanud rahvusvahelise ja Euroopa õiguse tunnustamise tähtsust ning me lisame, et ettevõtte vastutus on samuti vajalik. Tuleks võtta kohane kindlustus, et hüvitada võimalikud projekti teostamise ajal või pärast seda põhjustatud ohud ja kahjustused.
Lõpetuseks nõuame vastastikkuse põhimõtte järgimist. Eilne ebaõnnestunud katse eemaldada BP-TNK tegevdirektorit Venemaa partnerite seast ei ennusta ELi ettevõtete ja Vene ettevõtete vastastikust mõistmist. Ootame selles tegevuses harmooniat, kuid samuti ootame, et komisjon järgiks projekti väga hoolikalt, ja nagu raportöör ning kaks volinikku kuulamisel on välja toonud, siis Nord Streami esitatud ettepanek on praegusel kujul mitterahuldav.
Soovin lõpetuseks öelda, et minu fraktsioon hääletab Libicki raporti poolt.
Andres Tarand
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (ET) Ainsad mõjusad argumendid, mis on jäänud Läänemere gaasijuhtme ehitamisel lahtiseks, on keskkonnakaitse argumendid. Šveitsi kompanii Nord Stream ei suutnud lubatud tähtajaks esitada keskkonnamõjude hindamise ettekannet, nii et Euroopa Parlament läheb hääletama pimesi.
On ka ilmnenud, et Nord Streami tellitud keskkonnamõjude hindamist on uute uurimisülesannetega täiendatud alles siis, kui siin parlamendis on osutatud olulistele puudujääkidele uurimistöö planeerimises. Kõige olulisem puudujääk selles vallas oli lahingumoonaga koos uputatud kümned sõjalaevad Soome lahte 1941. aasta augusti merelahingus, millise tõsiasja tunnistamine leidis aset alles Vene duumasaadiku Andrei Klimovi poolt kümme päeva tagasi.
Eelmisel aastal aga raporteeriti, et trass on täiesti puhas. Erilist tähelepanu tuleb pöörata põhjasetete läbisegamisel neist setetest eralduvale fosforile, mis keskkonnahinnangu koostaja meelest ei mõjuta eutrofeerumist, teise teadusrühma järgi aga mõjutab. Samuti on karta dioksiini ning raskete metallide vabanemist. Viimaste puhul on tegemist inimeste mürgitamisega söögiks kasutatavate kalade kaudu. Nagu me teame, on nii nimetatud ainete kui ka radioaktiivsuse tase Läänemeres kõige kõrgemad niikuinii.
Rihards Pīks
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (LV) Tänan teid, härra president. Seoses selle projekti ja härra Libicki raportiga soovin öelda, et arvesse tuleks võtta kolme üldist vaatenurka. Esimene on majanduslik vaatenurk. Selge on see, et energiaressursid on vajalikud nii Saksamaale kui Euroopale ning sellest vaatepunktist on Venemaalt algav gaasijuhe vajalik, kuna Venemaa omab gaasiressursse. Teine on poliitiline aspekt. See tähendab viisi, kuidas projekti ette valmistati ning me kõik teame et see toimus enne valimisi suure poliitilise nööritõmbamisega ning konsulteerimata riikidega, keda see võiks majanduslikust ja keskkondlikust vaatepunktist mõjutada.
Teiseks, nagu me kõik teame, on ELi energeetikavaldkonna strateegias energiakanalite kokkusobivuse säte. Siin ei ole midagi sarnast tagatud ning seega ei järgi see tegelikult ELi energiasolidaarsuse ja -varustuse kindluse strateegiat, mille oleme vastu võtnud.
Kolmandaks on keskkonna aspekt, millele Libicki raportis eriliselt keskendutakse. Nagu me teame, asuvad Ülemaailmse Keskkonnafondi raporti kohaselt kümnest kõige rohkem saastunud kohast maailmameres seitse Läänemeres. Sellest vaatepunktist lähtuvalt on minu meelest väga vähe arutletud - mõistan muidugi, et ettevõtted, kes projekti rakendavad, on teinud arvutusi ja arutlenud - kuid avalikkuses ei ole alternatiivi, nimelt rajada gaasijuhe maa peale, üle arutletud. See teeks ühilduvuse saavutamise palju lihtsamaks ja lahendaks kaks aspekti - keskkonna- ning strateegilise ja poliitilise aspekti. Tänan teid!
Lasse Lehtinen
fraktsiooni PSE nimel. - (FI) Härra president, raportis käsitletav petitsioon seostub keskkonnaga, kuid me oleme käimasolevates aruteludes märganud, et gaasijuhtme projektis on mõõtmeid, mis ei ole keskkonnaga seotud.
Austades parlamendi autoriteeti, jääme kindlaks resolutsiooni faktidele. Tõsi on see, et tegelikult vajab EL Vene maagaasi ja Venemaa vajab veel enam Euroopa tarbijaid.
Teine fakt on see, et projekti on programmi TEN osana ELis arutatud ja kinnitatud. See on suur ehitusprojekt, mille rakendamine võib Läänemere ökosüsteemile kahjustavalt mõjuda.
Sel põhjusel on oluline erapooletute keskkonnaraportite koostamine, et ohte saaks kasu suhtes hinnata ja kaaluda. Pole olemas ühtegi riskideta projekti.
Meie fraktsiooni raportil põhinevad muudatusettepanekud baseeruvad põhimõttel, et ei tehtaks ühtegi mööndust keskkonna suhtes, kuid ei seataks ka kunstlikke piire.
Tõsiasi on samuti see, et suurim Läänemerd puudutav keskkonnaprobleem on piirnevate riikide põllumajandus ja üha tavalisemaks muutuv nafta transportimine laevadega, mis on tõeline oht. Siiski ei arutleta selles raportis nende küsimuste üle.
Samuti on tõsiasi, et juhtmega seotud läbirääkimised on politiseeritud sellisel määral, et see ähvardab põhiküsimuse kõrvale jätta. Endise Venemaa presidendi Putini märkus, et Vene laevastik peab samuti finantshuvisid kaitsma, ei aita luua usalduse õhkkonda. Energeetika kasutamine poliitilise surve avaldamiseks ei ole rahvusvahelise dialoogi üleval hoidmise tsiviliseeritud viis.
Soome on tundnud Venemaa-poolset survet seoses puiduküsimusega, kuid siiamaani ei ole Soome valitsus seda küsimust gaasijuhtme projektiga sidunud.
Venemaa ei ole Läänemerega seoses Espoo konventsiooni ratifitseerinud. Venemaalt peaks seda nõudma enne, kui gaasijuhtme ehitus võib alata.
Diana Wallis
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra president, tegemist on väga olulise ja mitmekülgse raportiga, mis katab väga keerulist kogumit Euroopa probleeme, mitte ainult keskkonnaküsimusi. Märkimisväärne on, et raport tuleb petitsioonikomisjonist ja see on parlamendikomisjoni teene, et raportis õnnestub esitada täiskogu lai arvamuste skaala ning üritada läbi kuulamiste ja raporti esitada sünteesitud vaade.
Raportit käsitledes on meie fraktsiooni juhtpõhimõte peamiselt olnud püüd rakendada Euroopa küsimustele Euroopa vastuseid. Põhiliselt rõhutatakse gaasijuhtmega vajadust - kui see kunagi vajas rõhutamist - Euroopa lähenemisviisi järele seoses energiaga varustamisega.
See ei ole sobilik, et erinevad riigid tegutsevad erinevate partneritega erinevalt. Me vajame ühenduse vastust, milles oleks rõhutatud solidaarsuspõhimõte.
Palju on räägitud keskkonnast ning volinik on andnud mõned Euroopa keskkonnaõiguse ja rahvusvaheliste õiguslike kohustustega seotud head vastused, kuid me peame usaldust kasvatama; me peame nii palju kui võimalik tagama Euroopa standarditest kinnipidamist ning et keskkonnaküsimustele rakendataks koordineeritud ja sidusat Euroopa lähenemisviisi.
Sellega jõuame muidugi ELi ja Venemaa vaheliste suhete keerulise teemani. Meil on põhjas Läänemere piirkonnas põhjamõõtme partnerluse näol suurepärane võimalus. Kasutagem seda vahendit, mis on ELi ja Venemaa suhetes olnud üks edulugu, siinkohal aitamiseks.
Sooviksin lõpetada positiivse mõttega. Minu valimisringkonnas Yorkshire'is on väike küla, mis on nüüd ühendatud Norraga suurima Põhjamerd läbiva merealuse gaasijuhtme kaudu. See on loonud inimestelt inimestele suhted, mis kestavad väga kaua. See on positiivne.
David Hammerstein
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (ES) Härra president, soovin tänada raportööri ja petitsioonikomisjoni esimeest härra Libickit. Siin on tõesti tegemist Euroopa kodanike petitsiooniga, mis esindab tuhandeid Vene- ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme ehitamise pärast muretsevaid inimesi.
Täpsemalt öeldes peab seoses Venemaa ja Saksamaa kahepoolse olemusega kokkuleppega, mis hõlmab selliseid ettevõtteid nagu Gazprom ja E.ON, ehitada maailma pikimaid torujuhtmeid, olema seotud teatud hulk kahtlusi. Kavatsus on ehitada torujuhe Läänemere keskele, et see ei peaks läbima Poolat ja Balti riike.
Jah, projekt on poliitiline möödaminek, ning jah, see on möödaminek, mis ei möödu mitte ainult juhtme maa peale ehitamisega seotud poliitilistest probleemidest, vaid see näitab ka täielikku põlgust ELi ühise energiapoliitika vastu ning nõrgestab selle positsiooni suhetes Venemaaga. Kahepoolsed energiakokkulepped Venemaaga, milles on üliväike osa ELi koordineerimisel, on ühtsele ELi välispoliitikale üheselt halb uudis.
Projektiga kavatsetakse ületada tundlik meri, mis on juba saastatud mürgiste toodetega ning kus toimub väga aeglane veevahetus. Iga õnnetuse tagajärjed võivad kõikidele piirnevatele riikidele katastroofilised olla. Üle kõige peame nõudma ettevaatuspõhimõtte rakendamist koos põhjaliku kõiki alternatiive uuriva keskkonnamõju hindamisega ning rahvusvahelistest eeskirjadest kinnipidamist.
Kõige parem viis tagada energiavarustuse kindlus on omada koordineeritud ELi poliitikat koos kõige rangemate keskkonnanõudmistega.
Eva-Britt Svensson
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Härra president, gaasijuhe Läänemere põhjas tähendab suurenenud hulka kliimamuutusi põhjustavaid heitkoguseid ja tõsist keskkondlikku ohtu Läänemere tundlikule ökosüsteemile. On oht bioloogilist tasakaalu rikkuda. Mis võib juhtuda seoses kõikide nende merepõhja uputatud miinidega? Kavandatav juhe - kui see valmib plaani kohaselt - tähendab suurt kõrvalekallet kohustustest, mida kliimaaruteludel on nii tihti silmakirjalikult võetud. Siiski peab kliimaküsimustega seotud juttu tõsiselt võtma ning muutma selle konkreetseks tegevuseks ja meetmeteks.
Iga ettevõtmine, mis paneb kinni miljardeid investeeringuteks maagaasi, lükkab edasi väga vajalikku investeerimist alternatiivsesse taastuvenergiasse ning läheb vastuollu kuulutatud põhimõttega vaadata läbi keskkonnapoliitika ja peatada kliimamuutused. Läänemere ja kliimamuutuste küsimuse peab esile tõstma, mistõttu me nõuame, et Nord Stream uuriks alternatiivset marsruuti mööda maad enne kui mis tahes otsus võimaliku tulevase gaasijuhtme osas vastu võetakse - see on täiesti kooskõlas Rootsi valitsuse poolt selle aasta veebruaris vastu võetud otsusega.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra president, venelaste tegevus ei ole sugugi üllatav, kuna nad ei kuulu Euroopa Liitu ning neil on kindlustatud majandushuvi gaasijuhtme Läänemere põhja ehitamise suhtes ning nad teevad selle vahendajatest sõltumatuks. Siiski on Saksa valitsuse tegevus Berliinis skandaalne ja läheb vastuollu Euroopa solidaarsusega. Sakslased, kes on Euroopa Liidu projekti ning hiljuti Euroopa põhiseaduse poolt, tunduvad sõna "liit” väga valikuliselt kasutavat. Me ei saa sellega nõus olla. Ka teie, president Pöttering, kui kõige tähtsam sakslane Euroopa Liidus ei ole selle suhtes midagi ette võtnud. Selle asemel et kaasmaalaste koosolekutele sõita, võiksite ehk mõelda tegevuste peale, mis ei muuda Euroopa rahvaid vaenlasteks?
András Gyürk
(HU) Härra president, tänan sõna andmise eest. Daamid ja härrad, Läänemere gaasijuhtme küsimus on ühises energiapoliitikas üks vaieldavamaid teemasid, mida arendatakse. Paljud muretsevad, et gaasijuhtme ehitamine mitte ei suurenda varustuse kindlust kontinendi jaoks, vaid kaitsetust Venemaa suhtes.
Me ei või teada, kas hinnad saavad olema tarbija jaoks vastuvõetavamad või kihutavad need tohutute investeeringute tõttu kõrgustesse. Ning viimaks ei ole ühtegi selget vastust käesolevas päevakorras esitatud küsimustele: millised võivad olla Nord Streami projekti tagajärjed keskkonnale?
Minu arvates on ülioluline, et Euroopa energiavaru kümnenditeks kindlustavate planeeritud juhtmete, kaasa arvatud Nord Stream, ehitamisele eelneks kohane mõju hindamine. Loomulikult peab kõik keskkonnamõju hindamisega kaetud olema. Meie juhtumi puhul ei ole kahjuks põhjalikku ja erapooletut keskkonnaalaseid perspektiive arvesse võtvat hindamist.
Siiski heidab raport palju valgust Läänemerre plaanitava gaasijuhtmega seotud keskkonnaküsimustele. Minu arvates on vale, et ei ole läbi viidud täpset analüüsi keskkonnamõju kohta, mida 1200 km merelava süvendamine võib tekitada. Samuti ei ole veel selgitatud piirkonnas leiduva, Teisest maailmasõjast pärineva lõhkemata sõjamoonaga seotud ohtusid. Tõsiasi, et ohtlikud keemilised ained võivad torujuhtme paigaldamisel merre lekkida, lisab samuti probleeme.
Need on nii olulised küsimused, et minu arvates on mõeldamatu projekti vastutusvõimeliselt teostada ilma enne neile selgelt ja veenvalt vastamist. Ma arvan, et keskkonna ja energiavarustuse kindluse kaitsmine ei välista vastastikku teineteist. Kui Euroopa Parlament tahab tõesti muutuda kodanikele lähedal seisvaks institutsiooniks, peab ta arvesse võtma 30 000 erinevatele petitsioonidele antud allkirja, mis juhivad tähelepanu Läänemere gaasijuhtme keskkonnariskidele, ning peab tõstatatud küsimustele tõelised vastused andma. Tänan.
Proinsias De Rossa
Härra president, see raport on loodud 30 000 Euroopa kodaniku petitsiooni tulemusel. Petitsioonikomisjon on juba mänginud hindamatut rolli, asetades küsimuse Euroopa tegevuskavva. Kodanike usalduse jaoks on tähtis, et Euroopa saab neid nende endi kasuks kaasa haarata. Seetõttu on ülioluline, et Euroopa näitaks jätkuvalt seotust selle ettepaneku keskkonnamõjuga ning siin langeb raske koorem volinik Dimasi õlgadele.
Me peame näitama, et oleme võimelised oma kodanike tervist ja keskkonna jätkusuutlikust kaitsma. Energia ressursside arendamise absoluutne vajadus ja energia ressursside sisseostmine peab põhinema jätkusuutlikkuse põhimõttel. Meie fraktsiooni muudatusettepanekud selle raporti suhtes on mõeldud keskendama või uuesti keskendama raportit nendele põhimõtetele. Pöördun parlamendi poole, et ta neid toetaks.
Nagu volinik Dimas on esile tõstnud, on keskkonnamõju hindamine vajalik ja kohustuslik, kui lube antakse seaduslikult. Viis, kuidas me selle küsimuse lahendame, seab eeskuju tulevikuks ning me peame saavutama õige tasakaalu.
Henrik Lax
(SV) ) Härra president, sellel, et Euroopa Parlament on Nord Streami juhtumi arutluse alla võtnud, on tulenenud vähemalt kaks head asja. Tänu jaanuaris toimunud petitsioonikomisjoni avalikule küsitlusele võime Nord Streamilt oodata erapooletu ja laialdase keskkonnamõju hindamise läbiviimist.
Teine hea asi on see, et arutelu on Nord Streami omanikele ja Vene riigile selgeks teinud, et nõusoleku saab ainult siis, kui ka Venemaa ratifitseerib Espoo konventsiooni. See, et vastutus seoses võimalike kahjudega on eelnevalt lahendatud, on eeltingimus. Siiski on vajalikud, nagu me oleme kuulnud, ka muud usalduse arendamise meetmed, juhul kui see projekt muutub tugevaks ühendavaks sidemeks ELi ja Venemaa vahel, nagu me loodame. Muuhulgas peab Gazprom suutma avalikult näidata võimet tegudes, tunnustama oma kohustusi saadetiste suhtes tulevikus.
Helmuth Markov
- (DE) Härra president, muidugi mõjutab juhtmete - olgu need siis nafta- või gaasijuhtmed - ehitus keskkonda ning ei oma tähtsust, kas nende marsruut kulgeb läbi Põhjamere Ekofiskist Emdenisse, nagu on praegu, või Venemaalt läbi Poola Saksamaale, mis on samuti päevakorras.
Peab läbi viima keskkonnamõju auditeid ja kavandamise heakskiidu hindamisi. Kõik see on rahvusvahelisel tasandil määratletud. Eksisteerib Espoo konventsioon, mis tähendab, et riigid, kelle territooriumit juhe läbib, on kohustatud kontrollima, kas ehitustöid saab seal läbi viia või mitte. Ma usaldan neid riike ja olen kindel, et konventsiooni järgitakse, ning ainult siis saame arutleda mõne alternatiivse võimaluse üle, kuidas edasi minna.
See, mida me praegu teeme, tundub mulle mõnikord väga poliitilise eelistuse teemana. Kuna me omame poliitilist mõju, peab juhtme kindlasti sinna ehitama. See tähendab keskkonnamõju hindamisest mööda minemist. Palun lubage riikidel ja nende juhtidel otsustada, kas keskkonnaalaseid kohustusi täidetakse korralikult või mitte. Meie ülesanne eurooplastena on öelda, et usume asjaomastesse liikmesriikidesse..
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Härra president, tänane arutelu toimub sellepärast, et kodanikud ja valitsused muretsevad torujuhtme ehitamise pärast. Nad muretsevad, sest tundliku Läänemere piirkonna keskkond on ohus.
Arutelu on siiski muutunud suuresti politiseerituks. Kõik nõustuvad, et peame tunnustama kõiki rahvusvahelisi ja keskkonna konventsioone, eelkõige mis puutub tundlikkusse Läänemere piirkonda. Härra president, siinkohal toimuv politiseerimine ei ole sellega kuidagi seotud. Peame tunnistama, et vajame energiat, sest kodumaine tootmine Madalmaades ja mujal väheneb jätkuvalt ja nii vajame gaasi teistest allikatest. See gaas tuleb Venemaalt. Palju parem olnuks seda gaasi mööda maad transportida, kuid see on muudetud võimatuks. Nüüd peame läbima seda tundlikku piirkonda. Minu esimene mõte puudutab seega kõikide rahvusvaheliste ja keskkonnaga seotud konventsioonide tunnustamist.
Minu teine mõte - ning loodan, et mitte kõik ei ole sellele kurdiks jäänud - on see, et piisavad keskkonnamõju raportid peavad viima lubade väljastamiseni. Need load peavad väljastama Saksamaa, Taani, Rootsi ning samuti Soome. Me peame selle üle hiljem, aasta lõpus otsuse langetama.
Veel üks mõte on see, et me vajame teatud hulka vastastikkust. Me sõltume Vene gaasist ja venelased sõltuvad meie valmisolekust seda osta. Ma loodan, et vastastikkus saab varsti partnerluslepingutes ilma projekti tekitatud poliitiliste emotsioonideta korralikult määratletud. Siis oleme võimelised lahendama paljusid probleeme.
Victor Boştinaru   -
(RO) Selles raportis viidatakse ainult keskkonnaküsimustele, kuid see ei saa ega või ainult keskkonnaküsimustele viidata.
Kõigepealt soovin rõhutada, et toetame projekti, mis võib paranda Euroopa energiaga varustatust. Seetõttu pean haletsusväärseks, et Euroopa Liit ei ole veel loonud ühist energiapoliitikat.
Euroopa Liit vajab ühiseid keskkonnastandardeid ja seda mitte ainult Nord Streami mahus projektide puhul. Sarnaseid projekte kavandatakse ka Euroopa teistes piirkondades ning standardid tuleb kokku leppida ja neid igal pool rakendada.
Nord Streamist saab oluline pretsedent ning me peame kindlustama, et liigume õiges suunas. Raport on Euroopa Parlamendi vastus rohkem kui 30 000 allkirjaga petitsioonile ning meil ei ole õigust Euroopa kodanike arvamust eirata.
Inimarengu ajalugu on eriti tööstuslikul perioodil tõelised looduskatastroofid selja taha jätnud. Meie, Euroopa Parlament, Euroopas aastal 2008, ei tohi ajalugu korrata.
Johannes Lebech
(DA) Härra president, Läänemeri on väga haavatav ning Nord Stream mõjutab merelava ja piirkonna bioloogilist mitmekesisust. Ma usun, et rannikuriigid peaksid keskkonnaohutuse seirega ühiselt tegelema ning Nord Stream peab maksma kompensatsiooni torujuhtme paigaldamisel tekkida võiva mis tahes kahju eest. Siiski ei ole keskkonnaprobleem seoses Nord Streamiga ainus probleem. Lisaks on usalduse puudumine Venemaa ja Läänemere piirkonna riikide vahel. On teada, et Venemaa on rohkem kui ühe korra kasutanud energiapoliitikat poliitilise tööriistana. Lisaks näevad paljud Läänemere piirkonna riigid Nord Streami Venemaa selge katsena neist mööda minna ja siseneda otse Lääne-Euroopa turule. Veel enam, Nord Streami võib tajuda Venemaa ja ühe ELi liikme vahelise kahepoolse kokkuleppena. Seega on Euroopal eriline ja fundamentaalne huvi Nord Streami suhtes, sest kui küsimuse puudutab energiavarustust, on oluline, et EL oleks ühendatud ühise energiapoliitikaga ning et üksikud liikmesriigid ei sõlmiks kahepoolseid lepinguid. Seoses sellega on oluline, et Venemaa näitaks head tahet ja liituks kõigi rahvusvaheliste lepingutega.
Urszula Gacek
Härra president, Nord Streami Läänemere torujuhe on olnud vastuoluline projekt alates sellest päevast, kui endine Saksa kantsler võttis projekti haldavas ettevõttes üle vanemjuhataja koha. See on tõstatanud mitmetes Läänemere piirkonna riikides õigustatud küsimusi energiavarustuse kindluse probleemide kohta. See on muutunud Euroopa solidaarsuspõhimõtte rikkumise klassikaliseks näiteks. Nord Streami projekti geopoliitilise tähtsuse osas Venemaa jaoks ei või kahtlustki olla.
Siiski ei ole need probleemid, mida täna arutame. Täna arutame üht teist Nord Streami torujuhet puudutavat väga olulist aspekti: selle keskkonnamõju. Olin seetõttu väga üllatunud, kui volinik Dimas rõhutas kõigepealt energiavarustuse tähtsust ja projekti ärilisi aspekte ning alles pärast viitas keskkonnamõjule. Oleksin keskkonnavolinikult teistsugust prioriteetide järjestust oodanud.
Me nõustume, et Läänemeri on ainulaadne ja õrn keskkond. Paljud eksperdid jagavad petitsioonile allakirjutanute muret ning on Nord Streami ekspertide kavandatava keskkonnamõju aruande suhtes õigustatult skeptilised. Märkigem, et need samad Läänemere ümber asetsevad riigid, kes tajuvad torujuhtmest põhjustatud keskkonnaga mitteseotud ohte, kannatavad samuti otseselt keskkonnale tekitatud mis tahes kahju tõttu. Muudatusettepanekute vastuvõtmine, mis mängivad maha ohud keskkonnale, raputab otse öeldes soola haavale.
Vural Öger
- (DE) Härra president, muidugi on see ELi inimeste, eriti Läänemere ümbruse rahvaste huvides, et keskkonnale ei kujutataks mingit ohtu. Siiski ei peaks miski enam Läänemere juhtme rajamist takistama, kui kõik keskkonnaga seotud kahtlused on hajutatud, sest EL sõltub nii energiaallikate kui ka energiatransiidi marsruutide mitmekesistamisest.
EL peab igal aastal alates 2012. aastast importima lisaks 200 miljardit kuupmeetrit gaasi. Iga torujuhe on ELile oluline, kui me tahame tulevikuks energiavarusid kindlustada: Läänemere gaasijuhe esindab täiendavat energiamarsruuti ning seda ei tohiks seetõttu teiste projektidega võistlevaks pidada. Poliitikal põhinevad argumendid ei tohiks takistada ELi majandushuvisid.
Mis tahes erimeelsused Ida- ja Lääne-Euroopa liikmesriikide vahel tulnuks juba eelnevalt lahendada. Tulevikus saab selle jätta "härra Energia Euroopa” hooleks. Arusaamatusi ja erimeelsusi enne sündmusi saab vältida koostöö, läbipaistvuse ja teabevahetuse abil. See arutelu rõhutab vajadust ühise ja koordineeritud ELi välispoliitika järele.
Grażyna Staniszewska
(PL) Härra president, minu jaoks on põhjapoolne gaasijuhe ja Euroopa Parlamendi suhtumine sellesse Euroopa Liidu tõelise väärtuse katse, mis näitab, kas EL tegutseb solidaarsuspõhimõtte alusel. See on samuti meie keskkonnakaitsele pühendumuse proov. Kui palju väiksemate projektide puhul, mis kannavad endas palju vähem riski nii inimestele kui ka keskkonnale, on nõue esitada mitmeid alternatiivseid ettepanekuid, et seejärel parim välja valida, siis selle, keskkonnale ja inimestele potentsiaalset tõsist ohtu kujutava tohutu projekti puhul tuleks pooldajatelt nõuda mitmete alternatiivsete ettepanekute esitamist. Ainult siis tuleks valida kõige kasulikum ettepanek, mis on inimestele ja keskkonnale kõige ohutum. On väga imelik, et sellise suure ettevõtmise puhul seda lähenemisviisi eirati.
Vytautas Landsbergis
Härra president, loodan, et keegi ELi juhtkonnast ei olnud õnnelik, kui uus Venemaa president tögas Hantõ-Mansiiskis Euroopa solidaarsust.
Nüüd meie praegune väljakutse: kas väiksemate rannikuriikide õigusjärgsed eksistentsiaalsed huvid on kaitstud või hooletusse jäetud? Kui neid piiri peal elavaid hõime ei tunnustata ja nende saatus jääb marginaalseks, vajume kõik uues Euroopas neokolonialismi sohu. Kui parlament hääletab tõeliselt sõltumatu keskkonnamõju hindamise vastu ning talle ei meeldi tõeliste ohtude ennetamine, sest suur raha ütleb otsekoheselt: õnnetuse ohtu ei ole, pärast seda, kui üks riiklik meeskond on sellised seisukohad pakilisuse teemal esitanud, riskib EL ise Euroopa ideena olla kukutatud mürgitatud auku.
Kolleegid, kes kuulavad, lähevad Adenaueri, Schumani ja De Gasperi haudade juurde ning küsivad, kuidas te peaksite hääletama, eriti seoses esimese viie Gazpromi muudatusettepanekuga. Mis minusse puutub, siis surun sellel täiskogul iga lugupeetud Saksa parlamendikõneleja kätt, kes nendest 41 parlamendiliikmest hääletab muudatusettepanekute vastu.
Need, kes on eksiteele juhitud, võivad vea parandada, keeldudes. Las Euroopa jääda meie prioriteediks.
(Aplaus)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Härra president, kavandatav põhja gaasijuhe, mis ühendab Venemaad ja Saksamaad, tõotab tulla pikim kahetoruline merealune gaasijuhe maailmas ning samuti madalaimal asetsev, mis muudab selle võimalikele kahjustustele eriti vastuvõetavaks. Pole kahtlust, et Läänemere piirkonnas teostatavate tööde lai skaala sisaldab endas tõsist ohtu looduskeskkonnale, bioloogilisele mitmekesisusele ja asukatele, laevanduse ohutusele ja liikumisele ning juhul, kui peaks toimuma ökoloogiline katastroof, ka Läänemere piirkonnas olevates riikides elavate rahvaste tervisele.
Espoo konventsiooni raames peaks olema esimene samm, arvestades tõsist ohtu looduskeskkonnale, kaaluda gaasijuhtme paigaldamiseks alternatiivseid marsruute ilma merekeskkonda häirimata. Sel juhul tähendaks see maismaatrasse gaasijuhtme jaoks. Läänemere põhja kavandatav ehitus ei ole Saksamaa ja Venemaa kahepoolne asi, sest kui peaks toimuma ökoloogiline katastroof, kannataksid kõik Läänemere-äärsed riigid. Niisugust olulist projekti tuleks teostada ainult Euroopa solidaarsuse vaimus ning kõigi Läänemere-äärsete riikide nõusolekuga pärast seda, kui on läbi viidud põhjalik ja sõltumatu keskkonnamõju hindamine.
Adam Bielan
(PL) Härra president, soovin alustuseks tänada raporti autorit, parlamendikomisjoni esimeest Marcin Libickit. Ta valmistas raporti ette äärmiselt rasketes tingimustes, seistes silmitsi ebatavaliselt tugeva lobitööga, mida teevad vastuolulise projekti eest vastutava konsortsiumi esindajad. Ma loodan, et raporti viimane versioon näitab, et ajad, kui lobitöörühmad omasid Euroopa Liidus vastuvõetavate õigusaktide suhtes märkimisväärset mõju, on nüüd möödas.
Järgmiseks, pidades silmas juhtumi häid külgi, sooviksin rõhutada, et käsitledes projekte, mis selle liikmeid otseselt mõjutavad, peaks Euroopa Liit rakendama objektiivseid keskkonnakaitsestandardeid. Tänane raport on selle objektiivsuse proov. Nagu me kõik teame, võib Nord Streami projektil olla katastroofiline mõju Läänemere looduskeskkonnale. Me ei saa lubada, et ilma kolmveerandi hulga elanike nõusolekuta selline ohtlik investeering Euroopa Liidu sees aset leiab. Meie eesmärk peaks olema konsensuse saavutamine, mitte hiiglasliku energiaettevõtte keskkonnale ohtliku ja majanduslikult küsitava projekt läbi surumise lubamine.
Põhja gaasijuhe on ebaökonoomne: see on 30 korda kallim kui juhtme ehitamine mööda maad. Viimaste arvutuste kohaselt läheb projekt maksma vahemikus 10 miljardit eurot kuni 20 miljardit eurot. Alternatiivne maismaajuhe läheks maksma umbes 3 miljardit eurot. See tähendab, et saadetud gaas peab maksma palju rohkem, mis toob kohese gaasiimpordi hinnatõusu tervele Euroopa Liidule.
Teine selle ebatavaliselt vastuolulise projekti punkt on Euroopa Liidu energiavarustuse kindlus. Nord Streami ehitusprojekt omab kindlusele märkimisväärset mõju. Vastuseks Venemaa tegevusele peaks Euroopa Liit laiendama liikmesriikide juurdepääsu Kesk-Aasia nafta ja gaasi ressurssidele, mitte muutma meid veel sõltuvamaks Gazpromi gaasivarudest, nagu juhtub praegu. Kremli tegevus on suunatud Euroopa gaasivarude mitmekesistamise ärahoidmisele ning Nord Stream on täiuslik võimalus seda täide viia. Nagu olen juba maininud, puudub sellel projektil igasugune majanduslik õigustus.
Nord Streami projekt demonstreerib Kremli võimet monopoliseerida Euroopa gaasiturg. Samal ajal pakuvad Euroopa Nabucco projektiga seotud probleemid näidet liidu ebaõnnestumise kohta tagada oma energiavarustuse kindlus. Siinkohal tekib küsimus: miks Saksamaa, kes mitte ammu oli endiste idabloki riikide vabaduse ja kindluse innukas toetaja, asetab need riigid nüüd ohu ette kaotada veel kord suveräänsus? Toetades Kremli plaane, mis on suunatud üleüldise energiaalase domineerimise saavutamisele Lääne-Euroopas, asetab Saksamaa need riigid Venemaa poliitilise väljapressimise ohu ette.
Kutsun siinkohal kõiki parlamendi fraktsioone tänast raportit toetama, et ära hoida tohutu ökoloogiline katastroof ning tunnustada kõikide Läänemere piirkonnas asuvate riikide õigust sellise investeeringuga nõustuda või sellest eemalduda. Euroopa Liit vajab praegu solidaarsust igas aspektis, nii seoses energiavarustuse kindluse kui ka keskkonnakaitsega.
Tunne Kelam
Härra juhataja, ma usun, et raport saab olema proovikivi, kas Euroopa Parlament peab esmajoones teenima kodanike huve - ning kodanikud on tõesti mures - või painduma suurte ettevõtete surve all, mis on muutunud tõeliselt piinlikuks.
On kahetsusväärne, et probleem on tõsiselt politiseeritud. Kuid see on tulemuseks sellele, kui tegevust alustati kahepoolsete tehingutega, jättes kõrvale kõik teised huvitatud osapooled.
Praegu vajame minu arvates - ning ma nõustun täielikult proua Wallisega - koordineeritud ja sidusat ELi lähenemisviisi ning ELi õiguse ranget järgimist. Torujuhtme ehitamise eeltingimusteks peaks olema komisjoni järelevalve all läbiviidav tõeliselt sõltumatu keskkonnamõju uuring, mis loob kindluse võimalike kahjustuste puhul, ning Espoo konventsiooni ratifitseerimine Venemaa poolt.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
DanutBudreikait
(LT) ELi riigid jätkavad potentsiaalselt katastroofiliste tagajärgedega projektide rakendamist, samal ajal arutledes inimtegevuse mõju üle keskkonnale.
Eile oli Nord Streami torujuhe kahe riigi, Saksamaa ja Venemaa vaheline äriprojekt; tänaseks on see muutunud ELi prioriteediks.
Nord Streami torujuhet kavatsetakse ehitada madala mere põhja, mis on juhtumisi kõige reostatum maailmas, mille põhja risustavad Teisest maailmasõjast pärinevad keemiarelvad ja Vene sõjaväebaaside tekitatud reostus. See kavatsetakse ehitada läbi Natura 2000 ala. Võimalike keskkonnamõjude sõltumatu uurimine on kohustuslik.
Katastroofi korral kannatavad mere ääres elavad inimesed otseselt ning samuti on sel tagajärjed riikide majandusele ja keskkonnale üldiselt. Kes selle eest vastutab?
Läänemere ümbruses elavad 10 riigi kodanikud; need ei ole ainult ajalooliselt teiste riikide saatusi otsustanud Saksamaa ja Venemaa.
Pöördun palvega Euroopa poole otsida üksmeelselt alternatiive, nagu näiteks maapealsed torujuhtmed, ning kaaluma mitte gaasi, vaid tuumaenergiat keskkonnasõbraliku alternatiivina, millega on võimalik tagada ELile kindel energia.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Härra juhataja, viimaste kuude jooksul olen sel teemal komisjonile palju küsimusi esitanud ning olen alati saanud ebaselged ja olemuselt üldiselt vastused. Soovin arutelul teie tähelepanu juhtida kolmele probleemile. Tegelikkuses on Läänemere-äärsetel riikidel seoses projektiga tõsised kahtlused ning nad usuvad, et sel on Läänemere looduskeskkonnale negatiivne mõju. Teiseks probleemiks on projekti maksumus, mis isegi investori andmete kohaselt muljetavaldavalt kasvab: algselt hinnati selle maksumuseks 4,5 miljardit eurot, nüüd on see 8-12 miljardit eurot. Võite öelda, et see mõjutab ainult peamist, kuid lõpuks kannab selle kulu siiski tarbija. See on veel üllatavam, kuna on olemas alternatiiv gaasijuhtmele maismaatrassi näol, mis on kaks või kolm korda odavam. Kolmandaks ja viimaseks on see projekt, mis lööb otse südamesse Euroopa Liidu ühise energiapoliitika ideaalile. Selle ideaali teostumist tulevikus on raske ette kujutada, kui gaasijuhtmeprojekt (...)
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Carl Schlyter
(SV) Härra juhataja, gaasijuhtme projekt on rajatud kolmele fundamentaalsele veale. See on keskkonna seisukohast vale: taastuvenergia asemel on investeeritud miljardeid fossiilkütustesse ning see hävitab keskkonda ja tekitab tohututes kogustes muda. Kui ehitati 10 km pikkust Öresundi silda, kanti ära oodatust palju rohkem mürgist muda. Torujuhe on üle 1000 km pikk. Merepõhjas lebava polüklooritud bifenüüli (PCB), DDT ja keemiliste pestitsiidide tõttu võib tekkida keskkonnakatastroof.
See on rajatud isekusele, mitte solidaarsusele. Saksamaa ja Venemaa tegutsevad üle teiste riikide peade, kellele gaasi ei anta, ning ka see on kohutav. Veel hullem: see on ebademokraatlik. Torujuhe ehitatakse merepõhja, et maaomanikud seda ei takistaks. See ehitatakse merre, sest võib-olla vaid mõned valitsused saavad keelduda, kui see ületab nende territoriaalset vett. Teil, volinik, on Espoo konventsiooni kohaselt õigus kaitsta Läänemere mitteterritoriaalset osa. Ainult teie, ja ei keegi muu, suudaks Espoo konventsioonile toetudes maaomanike õiguste eest välja astuda ja nõuda alternatiivseid trasse.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Oleme täna mitmel korral kuulnud mainitavat Espoo konventsiooni, põhiliselt kõigi huvitatud riikide vajadusega järgida rahvusvahelisi keskkonnakaitse standardeid. Daamid ja härrad, tõsi on, et Venemaa ei ole Espoo konventsiooni ratifitseerinud. Lubadusi dokumendis sätestatud standardeid jälgida ilma seda ratifitseerimata ei saa pidada usutavateks, nagu oleme kogenud seoses energiahartaga.
Grupp kaasparlamendiliikmeid esitavad tänasele dokumendile muudatusettepanekuid. Nende nelja aasta jooksul, mil olen parlamendis töötanud, ei ole ma kogenud ühe ettevõtte hüvanguks niisugusel määral tehtavat lobitööd. Oleme täiesti teadlikud vajadusest sõltumatu keskkonnamõju hindamise järele ning seisukoht, et selle peaks teostama üks ettevõte, nagu mõned on maininud, et seda võiks teostada vaid see ettevõte, on täiesti vastuvõetamatu.
Ma toetan Libicki raportit ja palun kaasparlamendiliikmeid endaga ühineda.
Marios Matsakis
Härra juhataja, me räägime sellest projektist, nagu ehitataks veealust torujuhet esmakordselt maailmas. Meie meredes on tosinate viisi torujuhtmeid ning nendega ei ole mingit probleemi. Meil on tänapäeval olemas tehnoloogiad gaasi ja energia toomiseks aladele, mis neid vajavad, ning miljonid Saksa kodanikud vajavad maagaasi ja nad vajavad seda kohe.
Peame olema piisavalt ausad mõistmaks, et raporti eesmärk ei ole takistada maagaasi tarnimist Saksamaale või ELi, vaid takistada selle transporti läbi Läänemere ning juhtida seda maa peal. Lõikes 25 on selgelt sätestatud, et maismaatransport on võimalik, nii et trass võib Poolat läbida puhtalt poliitilistel ja majanduslikel põhjustel. Me peame olema piisavalt ausad, et seda tunnistada. Ebaeetiline on kasutada poliitiliste eesmärkide saavutamiseks keskkonnaga seotud kahtlusi ning sel põhjusel hääletan ma raporti vastu.
Konrad Szymański
(PL) Härra juhataja, soovin vastata volinik Dimasele, kes keskendus poliitilistele ja majanduslikele küsimustele ning mingil määral vältis keskkonnaküsimust. Me kõik teame, et mis puudutab energiaturgu investeerimist, siis Venemaa ei kavatse vastastikkuse põhimõtet järgida. Parimal juhul reguleerib ta juurdepääsu oma turule, tõrjudes igal ajal välja mis tahes Euroopa investori. Sel põhjusel tugevdab Nord Streami projekt majanduslikult Venemaa positsiooni ning on Euroopale ohtlik. Me teame kõik, et Venemaa ei kavatse lõpetada energia kasutamist poliitilise surve avaldamise vahendina. Praegu mõjutab see põhiliselt Ukrainat. Nord Streami projekti teostumine võib tähendada, et iga Euroopa Liidu riik võib survega mõjutatavaks muutuda ning ta võib seetõttu väljapressimise ohvriks langeda. Ootame, et selles küsimuses võetakse arvesse Balti riikide negatiivsed hinnangud. Volinik Dimas võib neid seisukohti eirata. Me võime seda projekti isegi Euroopa fondide abil rahastada. Sellisel juhul palun ärge olge üllatunud, kui rohkem Euroopa kodanike rühmi pööravad integreerumisprotsessile selja. Mõned ütlevad, et projekt ei hõlma nende huvisid, teised, et see on kahjulik.
Árpád Duka-Zólyomi
(HU) Tänan, härra juhataja. Nord Stream on üks kavadest, mille eesmärgiks on rahuldada ELi energianõudlus. Siiski on selles palju ebakindlusi. Olemasolevad keskkonnariskid nõuavad kaheksa mõjutatud riigi osalusel läbiviidavat professionaalset mõju-uuringut, ilma milleta ei tohi mis tahes kavandamine alata.
Kaval, mis on praeguseni olnud kahepoolne, on samuti laiem projektsioon, mis mõjutab Euroopa energiavarustuse kindlust ning mida liit ignoreerida ei saa. Järgides ühise energiapoliitika 2006. aasta ühist seisukohta, on komisjoni osalemine projektis ülioluline selleks, et kaasa tuua liidusisesed energiasolidaarsuse kriteeriumid.
Pole õige, et projekt on ette valmistatud ilma Läänemere-äärsete riikide eelneva nõusolekuta. Kava hõlmab keskkonnariske, mis mõjutavad liidu liikmesriikidest ühte kolmandikku, ning samuti on olemas palju mõistlikum maismaa-põhine versioon... (Juhataja katkestas kõneleja).
Olle Schmidt
Härra juhataja, oma kolleegile härra Matsakisele soovin öelda, et elan Läänemere lähedal; tema ei ela. Keskkonnaalase solidaarsuse nimel võiks ta samuti natuke hoolt Läänemere suhtes üles näidata.
(SV) Härra juhataja, mõnikord kuuleme siin täiskogul kõnesid, mida kuulame eriti tähelepanelikult, siia kuuluvad ka Vytautas Landsbergise sõnavõtud. Härra Landsbergise kindluse õhkkonnas piirkonna loomise ja vormimise poliitiliste eeltingimuste kogemuse tõttu usun, et meil on põhjust teda kuulata.
Soovin öelda teile, volinik Dimas, ja komisjonile tervikuna, et leian selle olevat arusaamatu, et ei EL ega teie, volinik, ega ülejäänud komisjon ei ole sellele suurele projektile seoses kaitse-, energia- ega keskkonnapoliitikaga reageerinud. Olen küsimust esitanud mitu korda ja saanud äärmiselt puiklevaid vastuseid. Ma ei saa aru, miks võttis teil nii kaua aega enda sidumine küsimusega, mis puudutab tervet Euroopat, mitte ainult Venemaad ja mitte ainult Saksamaad.
Ville Itälä
(FI) Härra juhataja, Läänemeri on Euroopa Liidu keskkonna häbimärk. Seda tõesti halval moel. Me nõuame ja vajame hulka meetmeid, et parandada Läänemere olukorda, kuid see ei ole võimalik, ilma et Venemaa kõnealuses küsimuses kohustusi võtaks.
Kuna me teame, kui oluline on torujuhtme ehitus Venemaale, on meil nüüd enne ehitusloa andmist võimalus nõuda, et Venemaa seoks ennast teatud teiste keskkonnaprojektidega, selleks et vähendada heidet Läänemerre. Juhul kui luba antakse, peame olema kindlad, et Venemaa tõesti võtab kõnealuses küsimuses vastutuse ja algatab vajalikud meetmed.
See on terve Euroopa Liidu jaoks ühtaegu võimalus ning samal ajal ka usaldusväärsuse küsimus. Me peame suhetes Venemaaga kõnelema ja tegutsema nagu üks, selleks et päästa Läänemerd. Nüüd on meil võimalus nii tegutseda ning me peame seda kasutama.
Juhataja
Daamid ja härrad, me oleme andnud sõna 10 kõnelejale. See on erakordne olukord, kuna tavaliselt on neid maksimaalselt viis. Veel on mõned parlamendiliikmed, kes on sõna palunud. Soovin neile meenutada, et nad saavad oma panuse lisada kirjalikult ning see lisatakse loomulikult samuti istungi protokolli.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Härra juhataja, soovin kõigepealt tänada tänasel arutelul esinenud kõnelejaid huvitavate seisukohtade eest. On tõsi, et olen viidanud petitsioonikomisjoni jaanuaris nõutud avalikule kuulamisele, kus mina ja minu kolleeg, energiaküsimuste eest vastutav volinik härra Piebalgs kõnelesime, ning ma olen korranud, mida öeldi seoses maagaasi impordiga, nagu minu kolleeg härra Piebalgs ütles. Ma olen samuti viidanud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusele nr 1364/2006, millega vastavuses olevad juhised märkisid teatavad prioriteetsed projektid, kaasa arvatud see projekt, Euroopa huvi projektideks. See oli teie otsus, mitte minu! Seetõttu ärge kritiseerige mind majandusküsimuste liiga tugeva rõhutamise eest! Ma olen täpselt viidanud teie otsustatud küsimustele. Peale selle oli minu kõne rõhk asetatud keskkonnaküsimustele. Need on küsimused, millest hoolin. Seega palun teid lahkelt olla tähelepanelikum mitte ainult kõne alguse, vaid ka ülejäänud kõne ajal.
Nii suure ulatusega projekti keskkonnamõju, suure tähtsuse ja keeruliste tehniliste aspektidega seotud mured on muidugi täiesti õigustatud. See viitab sellele, et avalikkust kaasatakse üha enam aruteludesse, mida peetakse jätkusuutliku arengu ja suurte infrastruktuuriprojektidega seotud keskkonnakaitse üle.
Nii keskkonnamõju kui ka avalikkuse ning keskkonnaküsimuste eest vastutavate asutuste arvamused sisaldusid siiski keskkonnamõju hindamises, mis on esitatud sellega seotud keskkonnamõju hindamise õigusaktides, ELi direktiivis ja Espoo konventsioonis, mille, nagu ma mainisin varem, on Venemaa allkirjastanud, kuid ei ole ratifitseerinud, kuigi ta on teatanud, et rakendab seda. Ma loodan, et ta ratifitseerib selle. Me avaldame alati survet kolmandate osapoolte riikidele, et nad ratifitseeriksid keskkonnahuviga seotud kokkulepped.
Keskkonnamõju hindamise menetluste järeldusi peavad hoolikalt hindama asutused, kellel on volitus anda rakendusluba või ehitusluba mis tahes infrastruktuuri projektile. Ainult siis võib neil asutustel olla selge arusaam härra Libicki nii üksikasjalikult loodud raportis sisalduvatest keskkonnaküsimustest.
Näiteks mainitakse raportis laiaulatusliku reostuse ohtu, mis tekib enne torujuhtme kasutamist tuhandete tonnide torujuhtme puhastamiseks mõeldud kemikaalide, spetsiifiliste kemikaalide, nagu raportis öeldakse, eraldumisest merre.
Siiski näib, et veebruaris 2008 kinnitas ehitaja, et ta ei kavatse enne torujuhtme tööle rakendamist torujuhtme surveproovis neid kemikaale kasutada. See ei tähenda, et probleemi ei ole. Suuresti on tõenäoline, et kasutatakse teisi kemikaale. Sellegi poolest tähendab see, et peame ootama keskkonnamõju hindamise menetluse lõpuni, nagu nõutakse õiguses, selleks et arutada vastavust ELi õigusaktidele ja poliitikale, mõju, riske ja meetmeid ning samuti teha otsus projekti omanikule esitatavate tingimuste suhtes.
Keskkonnamõju hindamisele rakendatud läbipaistvuse tingimused tagavad, et kõik seotud osapooled, kaasa arvatud Euroopa Parlament, omavad juurdepääsu kogu asjaomasele teabele.
Huvitaval kombel on mitmed osapooled täna avaldanud arvamust, et komisjonil peab olema laiaulatuslikud pädevused selleks, et teostada keskkonnamõju uuringuid ja et rakendada erinevaid poliitikaid. Komisjoni pädevused on määratletud; seoses uuringute ja keskkonnahindamise uuringutega puuduvad tal nii vahendid kui ka pädevus, pädevus kuulub liikmesriikidele. Asutamislepingus sätestatu kohaselt on komisjoni osa tagada, et liikmesriigid rakendaksid nõuetekohaselt ja peaksid täielikult kinni kõikidest ühenduse õiguse eeskirjadest, kaasa arvatud ühenduse ratifitseeritud rahvusvahelistest lepingutest.
Komisjon võib sekkuda vaid juhul, kui on tõsine alus arvata, et ühenduse õigusega, kaasa arvatud Euroopa Liidu keskkonnaõigusega seotud õiguslikke kohustusi on puudulikult täidetud.
Siiani pole olnud ühtegi sellist vihjet, kuna keskkonnamõju uurimise menetlus siiani käib. Kinnitan teile, et komisjon ei kahtle sekkumises hetkegi, kui selleks peaks vajadus tekkima.
Lõpetuseks võin lihtsalt korrata, et komisjon ootab liikmesriikidelt ühenduse õigusest tulenevatest kohustustest täielikku kinnipidamist. See on mis tahes nõusoleva otsuse alustingimus.
Soovin veel kord tänada teid ja härra Libickit raporti ja meile antud võimaluse eest arutada torujuhtme ja selle võimaliku keskkonnamõju üle.
(Aplaus.)
Marcin Libicki
raportöör. - (PL) Härra juhataja, soovin tänada kõiki tänasel arutelul kõnelejaid. Pean ütlema, et tunnen uhkust, olles selle täiskogu liige. Täna räägiti täiskogul inimeste nimel, mida parlamendis alati ei tehta: inimeste nimel, nagu Euroopa parlamentide parimatele euroopalikele traditsioonidele kohane, parlamentide, mis loodi selleks, et inimeste arvamust tuua selle maailma suurte ja headeni.
Volinik Dimas, täna olete teie selle maailma üks suurtest ja headest. Palun kuulake nende inimeste arvamust, kes tänaste parlamendikõnelejate suu läbi rääkisid. Peaaegu kõik siinkõnelenud nõustusid, et torujuhe mitte ainult ei kujuta ohtu keskkonnale, vaid on keskkonnale ohtlik kõigepealt ehitusprotsessis ning siis, kui peaks, jumal hoidku, juhtuma õnnetus.
Sellel teemal esitati palju arvamusi, kuid härra Dimas ei arutlenud nende kõigi üle. Miks mitte ehitada torujuhe mööda maismaad, kui see võiks olla kolm korda odavam ning samuti ohutum? Euroopa Komisjonil ei ole midagi öelda, kuid siiski oli see arutluse all olev küsimus. Tõstatati veel üks probleem, fakt et Nord Stream on riigile kuuluv ettevõte ning see kõik on osa poliitilisest kavast. Oli kommentaare näivuse kohta, et see kõik on poliitika. Jah, see kõik on poliitika - Nord Streami ja tema omaniku, Kremli poliitika.
Täiskogul oli samuti juttu vajadusest Euroopa solidaarsuse järele. Ma ei saa aru, miks esitati muudatusettepanek, et tühistada solidaarsuse üle arutlev punkt. Just see küsimus on proov Euroopa solidaarsusele, nagu hetk tagasi mainiti. Miks te ei ole rääkinud kulutustest, mida hakkavad kandma tarbijad? See küsimus tõstatati siin. Nüüd on meie ees ülesanne: kas selle maailma, liidu, kuhu te kuulute, volinik, suured ja head kuulavad rahva häält, nagu kuulasid suured ja head parlamendi häält minevikus? Kui nad ei kuulanud, lõppesid asjad halvasti. Me oleme näinud Prantsusmaa, Madalmaade ja Iirimaa referendumi tulemusi. Palun käsitlege seda hoiatusena. Euroopa Liidu suured ja head peaksid meeles pidama, keda nad teenivad, nii et tulemus oleks positiivne.
Juhataja
Arutelu on lõppenud. Hääletus toimub kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Cristian Silviu Buşoi  
kirjalikult. - Nord Streami arutelu tekitatud impulss esindab Euroopa jaoks head algust lõpuks ometi rääkida energiavarustuse kindlusest ühehäälselt ning keskenduda tõhusale ühisele energiapoliitikale.
Energiavarustuse kindlus on üleüldise ELi julgeoleku kontekstis ülioluline element, mida tuleb äärmise hoolega käsitleda, olles eriti silmitsi kasvava sõltumisega energiaimpordist, mille kasvu eeldatakse 2030. aastaks 65%ni. Sõltuvus ainuüksi gaasist peaks tõusma 2030. aastaks 84%ni varust. Tähelepanu tuleks pöörata ELi erilisele suhtele Venemaaga: rõhk tuleks asetada võrdsete juurdepääsutingimuste loomisele ja jälgimisele ning õiglasele kohtlemisele ja seda tuleks rakendada nii Vene investorite suhtes ELis kui ka ELi investorite suhtes Venemaal.
Kahjuks ei ole viimane asi teostatud ning seetõttu peaks selle poole püüdlema.
Veel enam, soovin teadvustada tähtsust, mida omab Venemaa võimalik energiaharta ja transiidiprotokolli ratifitseerimine, selleks et vältida võimalikke Nord Streami projektiga seotud erimeelsusi.
Soovin veel kord tuua arutluse alla Nord Streami projekti tekitatud võimalikud katastroofilised tagajärjed keskkonnale, arvestades selle ulatust ja esitatud trassi, ning anda oma toetus alternatiivsele maismaatrassile.
Titus Corlăţean  
kirjalikult. - (RO) Tervitan seisukohta, mille Euroopa Parlament on võtnud seoses Venemaad ja Saksamaad ühendava gaasijuhtme ehitamisega.
Euroopa Liit vajab integreeritud, ühist ja sidusat energiapoliitikat, samuti pikaajalist strateegiat kindlustamaks liikmesriikide energiasõltumatus.
Euroopa Liit peaks käsitlema energiavarustuse kindlusega seotud keskkonna- ja geopoliitilisi probleeme kõikide liikmesriikide kooskõlastatud jõupingutuste abil, mitte mõne liikmesriigi ja Venemaa vaheliste kahepoolsete lepete abil. See on ainus viis, kuidas Euroopa Liit võib saavutada suhetes Venemaaga kindla positsiooni, vältides energiaressursside muutumist poliitilise surve faktoriks, ning see võib muuta ELi Venemaale võrdseks partneriks.
Sel viisil saame vastata Rumeenia kodanike ärritusele seoses jätkuva gaasi- ja elektrihinna tõusuga, millel on olulised negatiivsed sotsiaal-majanduslikud tagajärjed rumeenlastele ning nende elustandardile.
Samal ajal võib Euroopa ühise energiapoliitika lahendus täiendada Bukaresti parempoolsete poliitikute suutmatust edendada Rumeenia energiahuvisid suhetes Venemaaga.
Mieczysław Edmund Janowski  
kirjalikult. - (PL) Soovin avaldada tänu Marcin Libickile, Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjoni esimehele, töötamise eest teemaga, mis on põhjustanud nii palju hirmu. Üle 30 000 mureliku ELi kodaniku on küsinud abi seoses ettepanekuga ehitada Läänemere põhja torujuhe. On häbi, et need, kes kavatsevad investeeringu ette võtta, ei ole veel esitanud keskkonnamõju hinnangut. Lõppude lõpuks saab sellest maailma pikim, 1200 km pikkune merealune ehitusprojekt. Küsimusel, mida täna arutame, on nii ökoloogiline kui ka majanduslik mõõde. Muidugi ei saa eirata kogu probleemi poliitilist tausta. Torujuhtme trass kavatsetakse juhtida läbi Natura 2000 alade, samuti läbi piirkonna, kuhu Teise maailmasõja ajal uputati laskemoona ja mürgist gaasi. Seetõttu tuleb läbi viia usaldusväärne uurimine, mis vaatleb ohte neljal puhul: torujuhtme ehitamise ajal, normaalse kasutamise ajal, kriitilistes olukordades (õnnetused) ning siis, kui torujuhe pärast kasutamist lammutatakse või varustamise leping lõppeb. Meil ei ole projekti kohta ühtegi usaldusväärset analüüsi ajal, mil seaduste järgi nõutakse peaaegu iga ehitusprojekti puhul keskkonnamõju hindamist. See ei ole küsimus, mis puudutaks vaid kahte riiki, Saksamaad ja Venemaad. Täna on see näide Euroopa solidaarsuse puudumisest energia valdkonnas. Seetõttu kuulakem oma murelike kodanike häält. Nad saavad aru, et siin on miski valesti.
Anneli Jäätteenmäki  
kirjalikult. - (FI) Läänemere gaasijuhtme ehitamise otsus on kahe tegutseja, Venemaa ja Saksamaa vaheline tehing. See peaks hõlmama kõiki Läänemere-äärseid riike. Saksamaa ja Venemaa ei ole ainsad riigid Läänemere ääres. Selles küsimuses on õige ühine otsus, kuna Läänemerre kavandataval gaasijuhtmel on Läänemerele negatiivne keskkonnamõju.
Läänemere gaasijuhtme keskkonnamõju tuleb uurida ning rakendada vajalikke meetmeid. Venemaa kohustus järgida Espoo konventsiooni peaks olema ehitusloa saamise tingimuseks.
Läänemere keskkonna olukorda saab parandada vaid siis, kui Venemaa selleks kohustub ning sellest huvitatud on. Nüüd on meil võimalus Venemaad kohustuma sundida.
Venemaa majanduslik heaolu sõltub energiaekspordist. Teisest küljest sõltub EL Venemaa energiast. Vajalik on õiglane strateegiline koostöö ELi ja Venemaa vahel, mis austaks keskkonda.
Selles istungisaalis on palju kritiseeritud Kremlit. Siiski peab lepingul alati olema kaks osapoolt.
Nüüd peab EL endale otsa vaatama. On olemas head põhjused, et muuta ELi koostöö ning mure Läänemere olukorra pärast tegevuseks!
Siiri Oviir  
kirjalikult. - (ET) Tulevase ELi toimimise lepingu (Lissaboni lepingu) artiklis 194 on sõnaselgelt sätestatud, et ELi energiapoliitikat tuleks teostada liikmesriikide vahelise solidaarsuse vaimus ja pidades silmas vajadust säilitada ja parandada keskkonda. Ei saa mitte nõustuda sellega, et Euroopas, kus viimastel aastatel räägitakse väga aktiivselt looduskeskkonna säästmisest, tuuakse järsku looduskeskkond ohvriks ELi energiaalasele välispoliitikale. Arvestades asjaolu, et Läänemeri on juba täna üks enim saastunud merealasid, siis on lubamatu luua Läänemere ökosüsteemile veel lisaks täiendavaid ohuallikaid, mis võivad viia tulevikus antud piirkonnas loodusliku ja majandusliku katastroofi tekkimiseni. Kutsun Euroopa Parlamenti üles toetama Läänemere-äärsete riikide, raportööri ja keskkonnaorganisatsioonide poolt pakutud ideed rajada nimetatud põhja gaasijuhe mööda maismaad ning paluksin Euroopa Komisjoni ja nõukogu, et nad kasutaksid kõiki nende käsutuses olevaid õiguslikke vahendeid, et muuta gaasijuhtme ehitaja plaane ehitada nimetatud gaasijuhe Läänemerre.
Sirpa Pietikäinen  
kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, raportöör, daamid ja härrad, soovin õnnitleda raportööri väga õnnestunud töö puhul. Raportis käsitletakse usaldusväärselt liidu kodanike, eriti Läänemere piirkonna riikide kodanike, muret kavandatava gaasijuhtme keskkonnamõju pärast. Läänemere gaasijuhtme ehitus on esmalt keskkonnaküsimus ning kogu projekti ning selle kasulikkust tuleks selles valguses hinnata.
Läänemeri on üks kõige saastatumaid meresid maailmas. Eriomadused muudavad selle eriti haavatavaks: see on maailma üks madalamaid meresid ning selle veevahetus toimub väga aeglaselt. Läänemeri on ainulaadne riimveekogu ning selle tõttu ei leidu mõnda seal elutsevat taime ja looma mitte kusagil mujal maailmas. Tugev keskkonnakahjustus võib merele katastroofiliselt mõjuda.
Toetan tugevalt raportis esitatud vajadust sõltumatu kolmanda poole läbiviidava keskkonnamõju analüüsi järele. Analüüs peaks põhinema laiaulatuslikel teaduslikel ja keskkonnateguritel.
Samuti on võimalik rahvusvaheliselt kokku lepitud konventsioonide abil kohustada Venemaad keskkonna hindamistest tulenevate mis tahes negatiivsete otsuste täideviimiseks. Kõik raportis mainitud konventsioonid on sellega seotud. Tasub märkida, et see oleks esimene kord, kui 1974. aasta Helsingi lepingut praktikas rakendatakse.
Ehitustöö ei tohi alata enne, kui kõik torujuhtme kasutustsükliga seotud võimalikud keskkonnamõjud on hinnatud. Samuti peaks hoolikalt kaaluma torujuhtme mööda maismaad juhtimise võimalust. Liidu energiavajadused on vaieldamatud. Siiski on energiavajaduse rahuldamiseks mitmeid viise ning liidu sees paiknevaid meresid ei tohiks otsustavalt ohustada ainult seetõttu, et teised võimalused tunduksid veel kallimad.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
kirjalikult. - (PL) Läänemere gaasijuhtmega on seotud palju aspekte, sealhulgas majanduslikud, ökoloogilised, energia- ja poliitilised aspektid. Peale energia aspekti ei tõuse teised esile.
Majanduslikust vaatepunktist vaadates on palju parem ja odavam merepõhjas asetseva juhtme asemel ehitada maismaad läbiv torujuhe. Ökoloogilisest vaatepunktist lähtuvalt ähvardab gaasijuhtme ehitamine merepõhja tervet Läänemere basseini, ning mitte ainult basseini, katastroofiga. Keegi ei ole selle riski täielikku ulatust analüüsinud ning keegi ei suuda näha selle tagajärgi. Poliitilisest seisukohast vaadatuna on see Venemaale kasulik, see toob Euroopa Liitu konflikti ning lõppeb sellega, et Saksamaa rikub ELi partnerlus- ja solidaarsuspõhimõtet.
Sellistes tingimustes peaks Marcin Libicki koostatud raporti, mis sisaldab veenvat ja kindlat informatsiooni, vastu võtma ning seda peaks otsuse vastuvõtmisel arvestama.
Zuzana Roithová  
kirjalikult. - (CS) Ma olen samuti häiritud kümnete tuhandete kodanike murest, kes oma petitsioonis toovad esile Läänemere põhja suurima gaasijuhtme ehitamisega kaasnevad riskid.
Nende petitsiooni tulemuseks oli avalik kuulamine ja Euroopa Parlamendi raport, milles tuuakse välja vajadus kaasata otsustusprotsessi teised riigid, eriti EL. Probleemid on seotud olemasolevate ökoloogiliste riskidega, sest merepõhjas on hulgaliselt sõjalaevade vrakke ja laskemoona ning enne torujuhtme käitamist on vaja kasutada selle puhastamiseks ohtlikku keemilist meetodit.
Ma ei avalda arvamust alternatiivse maismaatrassi kohta, kuid usun kindlalt, et Euroopa Komisjon ja nõukogu peavad asuma oma rolli ülesannete koordinaatorina ja Balti riikide ning teiste riikide huvides järjekindlalt nõudma, et investorid võtaksid endale täieliku vastutuse võimaliku ökoloogilise katastroofi korral. Komisjon ja nõukogu peavad samuti nõudma sõltumatut mõju hindamist ja alternatiivse maismaatrassi hindamist.
Põhjapoolne gaasitrass Venemaalt on tähtis. Seetõttu on möödapääsmatu, et EL allkirjastab Venemaaga gaasijuhtme ehitamise ning selle ohutu käitamise jälgimise tingimusi käsitleva lepingu. Lisaks kõigele ei ole Venemaa senini ratifitseerinud Espoo konventsiooni. Kahjuks ei ole meil senini ühist ELi energiapoliitikat või standardeid. Me võime selgelt näha, et Saksamaa ja Venemaa vahelise kahepoolse leppe asemel vajavad eurooplased ELi lepet ning Balti riikide nõusolekut juhtme ehitamiseks. Selles osas saadab parlament nüüd selge poliitilise signaali.
Wojciech Roszkowski  
kirjalikult. - (PL) Arutelust härra Libicki raporti üle ilmneb peaaegu täielik üksmeel Nord Streami projekti hindamisel. See ei ole majanduslikult põhjendatud, ähvardab kohutavate lisakuludega, mis avalduvad tulevases gaasi hinnas, see kujutab ökoloogilist ohtu Balti riikidele ja samuti tõstab mõne liikmesriigi sõltuvust Venemaa tarnetest. Kerkib küsimus, kes sellest kasu saab?
Härra Matsakise häält, mis käesolevas kontekstis rääkis vastuseisust raportile ja kutsus üles "aususele”, saab vaevalt tõsiselt võtta. On raske aru saada, mida härra Matsakis mõtleb aususe mõiste all.
Hääletus kõnealuse raporti üle on proovikivi, millisel määral Euroopa Parlament tegelikult juhindub majandusteadlaste, keskkonnateadlaste ja tavaliste ELi kodanike seisukohast ja millisel määral Vene-Saksa lobitöö survest, mille kavatsus on vähendada mõne liikmesriigi energiajulgeolekut ja hävitada ELi solidaarsus.
Esko Seppänen  
kirjalikult. - (FI) Härra juhataja, gaasijuhtme rajamine maa-aluse projektina oleks odavam ja turvalisem valik kui selle merre ehitamine. Kavandatav Läänemere gaasijuhe hakkab kahtlemata keskkonnale mõju avaldama ning seda tuleb uurida. Seda tuleb teha riskide minimiseerimiseks.
Siiski ei kuulu Nord Stream ELi pädevusse ja isegi parlament ainult arutleb teema üle petitsioonikomisjoni raporti alusel. See on Poola sisepoliitika, mis on ühenduse institutsiooni ette toodud pööratud kujul keskkonnaprobleemina, ilma ühegi viiteta Poola ja Balti riikide poliitilistele motiividele.
Kui mina oleksin Venemaa gaasikaupmees ja Saksamaa oleks ostja, siis ma ei saaks tagada varustuskindlust, eriti juhul, kui gaasijuhtme trass kulgeb läbi Poola territooriumi. Meil Euroopas on halvad kogemused Ukraina vahendustegevusega, kui see ladustas gaasi tagavaraks või ei olnud võimeline selle eest tasuma ning kui olukord muutus pingeliseks, siis hoidis ta endale tarbimiseks gaasi, mis oli Venemaalt saadetud Kesk-Euroopasse. Samasugust ohtu ei saa välistada ka Poola puhul. Seega loogiliselt võttes töötab see vastu Venemaa ja ELi vaheliste kaubandus- ja majandussuhete arendamisele. Ja Balti riigid toetavad seda.
Kahjuks ei ole torujuhtme merre paigutamisele alternatiivi maismaatrassi näol, aga see nõuab, et kaitstakse merekeskkonda.
