Tsüaniidi kasutamisega kaevandamistehnoloogiate keelustamine (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu suuliselt vastava küsimuse üle, mille esitasid Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel komisjonile János Áder ja Lászlό Tőkés, mis käsitleb tsüaniidi kasutamisega kaevandamistehnoloogiate keelustamist - B7-0206/2010).
János Áder
autor. - (HU) Kaasliikmed! Euroopa Liidus on viimastel aastatel võetud vastu väga olulisi otsuseid eesmärgiga kaitsta meie keskkonda. Ma mainiksin vaid bioloogilise mitmekesisuse otsust ehk vee raamdirektiivi. ELi vee raamdirektiiviga pannakse liikmesriikidele kohustus kaitsta vee kvaliteeti ja ennetada reostust. Kas see on vääriline eesmärk? Jah, on küll. Kas meie kohustus on teha kõik selle eesmärgi saavutamiseks? Selge, et on. Kas on kaevandamistehnoloogiaid, mis ohustavad meie veekogusid ja keskkonda? Kahjuks on küll. Lisaks on konkreetselt olemas üks äärmiselt ohtlik ja samal ajal vananenud tehnoloogia. Mina koos mitmete kaasliikmetega soovin selle tehnoloogia keelustamist kogu Euroopa Liidus. Tisza jões kümme aastat tagasi toimunud tsüaniidikatastroof, nagu ka hiljem toimunud õnnetused ei lase seda probleemi unustada.
Kallid kolleegid, praegune hetk on nii õnnelik kui ka pakiline. Õnnelik, sest komisjonilt saadud teabe kohaselt kasutab kõnealust tsüaniidil põhinevat tehnoloogiat ainult kolm riiki, õnnelik ka seetõttu, et veel kolm riiki on tsüaniidi kasutamisega kaevandamistehnoloogia keelustanud, olles sellega teistele ELi liikmesriikidele eeskujuks. Samal ajal on hetk ka pakiline, kuna kulla hinna tõusu tõttu kavandatakse kogu Euroopas kõnealust ohtlikku ja vananenud tehnoloogiat kasutavate uute kaevanduste avamist. See kujutab meie keskkonnale tõsist ohtu.
Kallid kolleegid, kui me tahame tõsiselt suhtuda vajadusse kaitsta meie veekogusid, ei tohi me meie jõgede ja järvede kõrvale tekitada tsüaniidiga mürgitatud järvesid. Kuid just see on kõnealuse vananenud tehnoloogia tagajärg. Kui me tahame tõsiselt suhtuda bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisesse, siis ei tohi me lubada kasutada tehnoloogiaid, mis võivad tappa kõik eluvormid meie jõgedes, alustades mikroorganismidest ja lõpetades krabide ja kaladega. Aeg on küps tegudeks, austatud parlamendiliikmed. Ärgem oodakem järgmist katastroofi, mis meid selle suhtes hoiatab.
Lubage mul lõpetuseks tänada kõiki kaasliikmeid, kes viibivad praegu kohal, ja neid, kes võtavad arutelust osa, kuid ei saanud vulkaanipurske tõttu kohale ilmuda, kes on teinud palju käesoleva otsuse ettepaneku koostamisele kaasa aitamiseks ja tänu kellele oli meil võimalik täiskogule esitada kompromisside viljana sündinud ühisettepaneku tekst, mida ei toeta mitte ainult Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon, vaid ka Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsioon, sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis, Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioon ning Euroopa Konservatiivid ja Reformistid. Ma usun, et asja tõsidust arvestades on see täiesti põhjendatud. Ma palun kaasliikmetelt, et nad jätkaksid ettepaneku toetamisega otsuse langetamise protsessi lõppfaasini.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja, parlamendiliikmed! Minu kolleeg volinik Piebalgs palub ennast vabandada. Kahjuks ei saa ta täna teie juures olla, nii et ta usaldas mulle ülesande käesolev arutelu koos teiega läbi viia. Tänan teid võimaluse eest selgitada komisjoni seisukohta tsüaniidi kasutamise kohta kulla kaevandamisel Euroopa Liidus.
Esiteks, nagu austatud liige teab, oleme teostanud põhjaliku ja väga ulatusliku uurimuse Rumeenias Baia Mares toimunud dramaatilise õnnetuse kohta, kui toksilisi aineid sisaldav tamm purunes, ja selle põhjuste kohta. Nimetatud uurimuse tulemusi arvestati, kui 2006. aastal võeti Euroopa Liidus vastu spetsiaalne direktiiv kaevandatud jäätmete käitlemise kohta.
Liikmesriikidele direktiivi ülevõtmiseks antud tähtaeg sai läbi alles kaks aastat tagasi ja seda peetakse siiani kaasaegseks, proportsionaalseks ja sobivaks lähenemisviisiks tsüaniidi kasutamise ohule.
Direktiiv sisaldab mitmeid nõudeid parandada kaevandamisjäätmete hoidlate ohutust ning piirata nende mõju keskkonnale.
Jäätmehoidlate ehitamisele ja juhtimisele on kehtestatud selgesõnalised ja täpsed nõuded; hoidlaid tuleb ekspluateerida kooskõlas "parima võimaliku tehnika” kontseptsiooniga.
Hoidlad, kus töödeldakse või ladustatakse mürgiseid aineid, peavad järgima täielikku õnnetuste ennetamise poliitikat. Tuleb koostada õnnetuste puhul kasutatavad ohuolukorra plaanid, mitte ainult ekspluateerija poolt, vaid ka pädevate ametiasutuste poolt. Direktiiv sisaldab selgeid teabenõudeid, kui võib eeldada piiriülest mõju.
Õigusakt sisaldab ka nõudeid kaevandamisrajatiste sulgemisele ja sulgemise järgsele ajale. Sealhulgas on kohustus hankida igale rajatisele enne selle ekspluatatsiooni andmist allkirjastatud finantsgarantii. Direktiiv sisaldab rangeid tsüaniidi kontsentratsiooni maksimaalseid piirväärtusi enne kõnealuse aine ladustamist tiikides, kusjuures järelejäävad jäägid tuleb jaotada oksüdeerumise, päikesevalguse või bakterite lõikes.
Praktikas on rangetele piirväärtustele vastamiseks vajalik paigaldada spetsiaalsed seadmed, mis hävitavad enamuse tsüaniidist enne selle tiigis ladustamist.
Kahjuks ei ole meie teadmiste kohaselt turul adekvaatset alternatiivi tsüaniidi kasutamisele kulla kaevandamisel. Enamuses Euroopa lasundites on kuld seotud teiste metallidega, mis tähendab, et vaja on eraldamise meetodit. Tsüaniidi täielik keelustamine tähendaks Euroopas kaevandamise lõpetamist ja selle tagajärjel suureneks kulla import, sageli riikidest, kus on madalamad keskkonna- ja sotsiaalsed standardid.
Komisjon jälgib sellegipoolest tehnoloogia arengut sektoris ja kui lähiaastatel peaksid ilmuma alternatiivsed tehnikad, siis võib arutelu uuesti avada.
Vahepeal on hädavajalik direktiivi hästi rakendada, et tagada rajatiste ohutus ja viia miinimumini nende opereerimisega seotud ohud. Lubage mul osutada, et liikmesriigid vastutavad otsuse tegemise eest, millega lubavad oma territooriumil avada kullalaevandusi.
Komisjoni roll on tagada direktiivi täitmine täies ulatuses ning selle hea rakendamine ja täitmine on prioriteedid.
Liikmesriigid on vastavalt direktiivile kohustatud hiljemalt 2012. aastaks andma komisjonile teavet rakendamise kohta ja meie omakorda oleme kohustatud seda analüüsima ja koostama selle kohta raportid.
See oleks ilmselt õige aeg hinnata kõnealuse lähenemisviisi tõhusust ja kui sellel hetkel leitakse, et praegune lähenemisviis ei ole tõhus, siis ei tohiks me välistada täielikku keelustamist.
Kokkuvõtteks, ma tahaksin toonitada jäätmete ümbertöötlemise kõrge taseme tagamise ja loodusvarade tõhusa kasutamise suurendamise tähtsust kaevandamissektoris. Kulla kaevandamine ei ole keskkonnale kaugeltki hea, isegi kui me siinkohal ei arvesta tsüaniidi kasutamist.
Ühe grammi kulla saamiseks on vaja liigutada ja käidelda keskmiselt 5000 kilo maaki. Sama koguse saaks umbes 5 kg vanade mobiiltelefonide ümbertöötlemisega. Toodud näide osutab jäätmete eraldi kogumise ja ümbertöötlemise kasvavale tähtsusele - antud juhul on kõne all elektroonilised ja elektrilised jäätmed, mis võivad sisaldada kulda ja muid väärismetalle. Sellepärast on komisjonile oluline loodusvarade tõhus kasutamine.
Richard Seeber
Austatud juhataja! Mul on hea meel, et volinik Malmström siin viibib, kuigi antud juhul oleksin ma eelistanud näha tema kolleegi Janez Potočnikut, kes on vastutav volinik, sest kõnealune probleem on tema lahendada.
Ma tahaksin alustuseks öelda, et Euroopa toodab 0,73% maailma kullast ja et praegu kaevandatakse kulda Bulgaarias, Soomes, Ungaris, Itaalias, Rumeenias ja Rootsis. Mitte kõik ei kasuta ohtlikke tsüaniiditehnoloogiaid. Ma tahaksin samuti toonitada, et Baia Mare õnnetuse uurimiseks loodud töögrupp tegi kindlaks, et tehase projekt ei sobinud kaevandamisjäätmete säilitamiseks ja likvideerimiseks, et järelevalveasutused ei kontrollinud projekteerimisluba, tammi ja tehase ekspluateerimise üle oli ebapiisav järelevalve, nii et tehase käitaja tegi palju vigu. Nagu volinik õigesti märkis, oleme me sellest õnnetusest õppinud. Ma usun siiski, et komisjon peaks tegema selle väga ohtliku tehnoloogia kohta lisajäreldusi.
Kuna minu teadmiste kohaselt ei võimalda turul olevad alternatiivsed tehnoloogiad saavutada tulemusi, mida me tegelikult tahame, siis peaksime samuti kaaluma, mida saame me teha teadusuuringute ja arengu valdkonnas, et kindlustada kulla tootmise tulevik, kuid tagada ka tehaste ohutus. Euroopa on paljudel puhkudel võtnud endale kohustuse järgida kõrgeid keskkonnakaitse standardeid. Ma tuletan teile meelde vee raamdirektiivi, mille selge eesmärk on selliseid ohte ennetada, kuid ka bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas võetud kohustusi. Seega palun ma teil, Cecilia Malmström, edastada volinik Potočnikule meie selge nõudmine, et komisjon, Euroopa seadusandja peab kullatootmise valdkonnas tegema edusamme.
Csaba Sándor Tabajdi
Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis toetab tsüaniidi kasutamisega kaevandamistehnoloogiate keelustamist, sest ma tahaksin voliniku tähelepanu juhtida asjaolule, et sellest ei piisa, kui komisjon hakkab tegutsema pärast sündmuse toimumist. Kahjuks on Euroopa keskkonnakaitses - ja eriti petitsioonide komisjonis - mitmeid näiteid selle kohta, kus keskkonnareostus algab ja kestab, ilma et me suudaksime seda ära hoida; seega peab Euroopa Liit edaspidi oma eesmärgiks seadma ennetamise. Minu kolleegid János Áder ja Richard Seeber viitasid ka Baia Mare kaevanduses toimunud tsüaniidikatastroofile. Kui me tungivalt nõuame tsüaniidi kasutamise keelustamist kaevandamisel, kulla kaevandamisel, siis lähtume me konkreetse, väga kurva keskkonnakatastroofi kogemusest.
Mis puutub hetke investeeringutesse Roşia Montanăs, siis kavandatakse eksponentsiaalselt suuremaid kullakaevandusi. Investeeringuga on seotud arvukalt probleeme. Puuduvad tagatised, et investeeringuga kaasneval pinnase kaevandamisel ei muudeta maastikku. Keskkonda paisatakse suur kogus mürki. Kaevanduse eluiga on vaid 20 aastat ja sellega ei looda peaaegu üldse juurde töökohti. Puudub garantii, et investor taastab kaevandamise lõppemise järel keskkonna. Neil põhjustel ei käivita sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsioon Euroopa Parlamendis koos Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni ja Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooniga mitte ainult algatust, vaid paluvad ka komisjonil 2010. või 2011. aastaks koostada õigusaktid, millega otsustavalt keelustatakse tsüaniidi kasutamine Euroopa Liidu kaevandustes, sest riigipiirid ei peata keskkonnareostust. Isegi kui mõned riigid keelustavad tsüaniidi kasutamise kulla kaevandamisel, siis ei ole sellest kasu, kui me seda probleemi ELi tasandil ei lahenda.
Michail Tremopoulos
Austatud juhataja! Me arutleme väga tähtsa teema üle, sest tsüaniid on erakordselt ohtlik aine. Me ei aktsepteeri seda, et ohutuid tehnikaid ei ole, nagu väitis komisjoni esindaja. Me leiame, et kolm jooksvat investeerimisplaani Kreekas kulla kaevandamiseks tsüaniidi abil tuleks peatada selle tehnoloogia keelustamisega. Kohalikud kogukonnad Evroses, Rodopis ja Halkidikis on tõsiselt reageerinud ja Kreeka kõrgeim halduskohus, riiginõukogu on langetanud otsuseid.
Ähvardus Rahvusvahelise Valuutafondi kaasamiseks on minu kodumaal kriisi tagajärjel tekitanud kartusi, et avaldatakse survet keskkonnakaitse ja kontrollide alase seaduste lõdvendamiseks. Teistes riikides on traagiliste tagajärgedega tavad ja kogemused. Kreekas lähtub oht kulla ekspluateerimisest Bulgaarias, mis on Evrose valgala.
Samuti on probleem Türgi kallaste ja nendega seonduva ohuga Egeuse merele. Sarnaseid kavasid on ka teistes riikides. Kuid nagu me juba teame, siis keelustas Ungari eelmise aasta detsembris igasuguse tsüaniidil põhineva kaevandamistöö.
Ka Euroopa õigusaktid peaksid andma tuge täieliku keelustamisega ja turvavõrgustiku loomisega majanduslikult haavatavatele riikidele nagu Kreeka. Me kutsume üles muutma Euroopa Liidu nõrgad õigusaktid kindlamaks ja loobuma lubatud reostusainete erinevatest tasemetest liikmesriikides.
Nikolaos Chountis
Austatud juhataja! Ma soovin Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni nimel öelda, et me peame seda küsimust äärmiselt tõsiseks; vaja on kohe tegutseda ja praegu ei ole aeg takistusi teele veeretada.
Komisjon ja tema seisukohad on loiud ning direktiiv on täis auke ja ei hoia ära ohtusid, millele teised liikmed on viidanud. Tsüaniidi kasutamise tähtsus ja tagasilöögid metallide kaevandamisel on hästi dokumenteeritud ja me nägime, mis juhtus Rumeenias. Üks sõnavõtjatest viitas varem praegu Kreekas ettevalmistatavatele kaevanduskavadele. Kui ma komisjonilt pärisin tsüaniidi kasutavate kullakaevanduste loomise kohta Bulgaarias, siis suurendas komisjoni vastus mu kartusi ja vajadust muuta õigusaktid rangemaks ning kohaldada neid suurema otsustavusega. Me oleme kindlad, et kodanikud ilmselt reageerivad, kuid ka meie peame tegutsema. Me liidame seega oma hääled nendega, kes nõuavad tsüaniidi kasutamise täielikku keelustamist metallide kaevandamisel ning kõik riigid peaksid selle keeluga ühinema, nagu seda tegi hiljuti Ungari.
Jaroslav Paška
ELi organite esindajatel meeldib sageli avalikult rõhutada meie kodanike tervise kaitsmist ning looduse ja keskkonna kaitsmist. Seetõttu on rabav, et Euroopa regulatsioon on peaaegu kahtlaselt järjekindlusetu, kui teemaks on väga mürgise keemilise aine, tsüaniidi kasutamine väärismetallide kaevandamisel.
Asjatundjad teavad hästi, et tsüaniid on üks kõige mürgisemaid keemilisi aineid. See satub organismi terve naha kaudu imendumise teel või pärast selle kasutamist. Piisava kontsentratsiooni korral järgneb mõne sekundi või minuti pärast surm.
Kaevandusettevõtete väited, et nad suudavad tagada kulla kaevandamisel tingimused, millega hoitakse ära oht tervise või keskkonna kahjustumisele, on alati osutunud väärtusetuteks. Mõnikord tehakse inimlikke vigu ja mõnikord võib loodus üllatada. Seda on näha kogu maailmas aset leidnud kümnetest tõsistest õnnetustest, mille tagajärjel on ulatuslikult hävitatud loodust, põhjustatud kahju tervisele ja ka kaotatud elusid.
Tuletagem meelde vaid mõned õnnetused lähiaastatest: Summitville Colorados, Carson Hill Californias, Brewer Lõuna-Carolinas, Harmony Lõuna-Aafrikas, Omai Guyanas, Gold Quarry Nevadas, Zortman-Landusky Montanas, Kumtor Kõrgõzstanis, Homestake Lõuna-Dakotas, Placer Filipiinidel, Baia Mare Rumeenias ja Tolukuma Paapua Uus-Gineas. Kõigis neis kohtades maksid nii elanikud kui ka loodus kallilt tänapäeva kullakaevurite ahnuse eest, mida kannustas tagant ametiasutuste ükskõiksus.
Volinik, on saabunud aeg näidata ELi inimestele, mis teile tegelikult oluline on: keskkond ning inimeste tervis ja elud või kaevandusettevõtete kasumid.
Claudiu Ciprian Tănăsescu
(RO) Me peame nõustuma, et tsüaniidi kasutamise keelustamisest kaevandamisel saab prioriteetne keskkonnaalane küsimus mitte ainult Rumeenias, vaid kogu Euroopas. 1998 - 2006 juhtus kogu maailmas üle 25 suure õnnetuse ja tuli ette ohtlike ainete väljutamist, mis teeb üha ilmsemaks selle, et tsüaniid on aastakümnete jooksul kujutanud pidevat ohtu keskkonnale. Mainitud kaevandamisõnnetustega seoses tekib mitmeid küsimusi tsüaniidi käitlemise tavade ja kõnealuse valdkonna regulatsiooni kohaldamise kohta, isegi kui asjaga tegelevatel ettevõtetel on head kavatsused.
Lisaks võivad raskused tsüaniidi transpordil, säilitamisel ja kasutamisel koos puudustega rikastamisjäätmete hoidlate ekspluateerimises ja hooldamises, rääkimata halbadest ilmastikutingimustest, kaasa tuua plahvatusohtlikke olukordi, mille mõju keskkonnale on laastav. Tsüaniidi kasutamisele kaevandamisel on alternatiive, kuid kaevandamistööstus neid ei propageeri, ehkki Euroopa Liidus kohaldatakse regulatsiooni, millega aktiivselt edendatakse uute tekkivate tehnoloogiate kasutamist, mis on ohutud.
2005. aasta novembris võtsid Euroopa Parlamendi saadikud ja liikmesriigid vastu kaevandusjäätmete direktiivi. Kõnealune direktiiv on ebatõhus õigusakt, mis sündis kaevandustööstuse tugeva surve all ning lähtus Kesk- ja Ida-Euroopas väljendatud murelikust soovist loobuda taotlustest puhastada vanad, mahajäetud kaevandused ning seotud vastutusest. Direktiivi mõned möödahiilimisvõimalused muutuvad ilmseks, kui mõtleme sellele, et direktiivis ei viidata näiteks tsüaniidi heitmetele õhku.
Võtame näiteks Roşia Montană kaevanduse arendamise Alba maakonnas. Kui see käivitub, siis suunatakse iga päev õhku hinnanguliselt 134,2 kg tsüaniidi, mis juhtub tavategevuse puhul igal päeval. See tähendab aastas 48 983 kg heitmeid ehk 783 728 kg heitmeid kaevanduse 16 tegevusaasta jooksul. Lisaks ei ole isegi olemas Euroopa õigusakte selliste heitmete õhukvaliteedi kohta. Selles valguses on meie moraalne kohustus tulevaste põlvede ees ja kooskõlas üleilmsete suundumustega keelustada tsüaniidi kasutamine kaevandamisel toetada seda õigusloomega seotud ettepanekut.
Zuzana Roithová
(C) Kallid kolleegid! Ajal, mis märgib kümne aasta möödumist suureulatuslikust keskkonnakatastroofist, kui Rumeenia kullakaevandusest pääses Euroopa jõgedesse tsüaniid, hääletame me resolutsiooni üle, milles me nõuame üleeuroopalist keeldu kulla kaevandamisele tsüaniidi kasutamise abil. Tegemist on äärmiselt ohtliku tehnikaga mitte ainult õnnetuste puhul, mis ähvardavad suuri alasid, vaid ka seetõttu, et kaevandamise käigus koormatakse keskkonda, mida me ei saa enam kauem taluda. Iga tonni ülimalt toksilise ja looduses suurte raskustega laguneva ainega saastatud kivimi kohta saadakse ainult mõned grammid kulda. Samal ajal tekitatakse mitu tonni mainitud toksilist kivimit. Enamasti välismaiste kaevandusomanike vastuväited on põhjendamatud, sest on olemas muud ja ohutumad, ehkki oluliselt kallimad kaevandamismeetodid.
Ma tahaksin paluda teie toetust meie ühisresolutsiooni üle hääletamisel, mille kaudu me pöördume Euroopa Komisjoni poole, et ta keelustaks tsüaniidil põhineva tehnoloogia ELis alates 2012. aastast, ja samuti nii komisjoni kui ka liikmesriikide poole, et nad ei toetaks tsüaniidi kasutamisega kaevandusprojekte ELis või kolmandates riikides. Keeld kehtib juba Tšehhi Vabariigis, Saksamaal ja Ungaris ning ka teised riigid peaksid selle kaevandamistehnika keelustama. Minu arvates on hädavajalik, et kaevandusettevõtetel oleks kohustuslik kindlustuskaitse õnnetuste tõttu tekitatud kahjude vastu, sealhulgas õnnetuse tõttu kahjustatud alade algseisundisse taastamise kulud. Ma tahaksin lõpetuseks rõhutada, et kulla odavamast kaevandamisest tsüaniidi abil teenitud tühised kasumid ei vabasta meid vastutusest toimiva ökosüsteemi eest ja ökosüsteemi tulevastele põlvkondadele säilitamise eest.
Kriton Arsenis
(EL) Austatud juhataja, volinik! Me kõik saame pärast Tšernobõli aru tuumaohust. Kuid 2000. aastal põhjustas suuruselt teisel kohal keskkonnakatastroofi Euroopa ajaloos - võib-olla isegi, et maailma ajaloos - õnnetus Rumeenias Baia Mares, millele mitmed liikmed on viidanud. Sada tuhat kuupmeetrit väga kõrge tsüaniidi- ja muude raskemetallide sisaldusega vett lekkis Tisza jõkke ja sealt edasi Doonausse, kahjustades Ungarit ja Serbiat ning ka Rumeeniat, tappes kümneid tuhandeid kalu ja mürgitades joogivett.
Toiduahela saastatus vahetult kahjustatud aladel oli pikaaegne. Ungari teatas 1367 tonnist surnud kaladest. Üle 100 inimese, peamiselt lapsed, said saastatud kala söömisest mürgituse ja neile anti kiirelt meditsiinilist abi.
Sellegipoolest tsüaniidi kasutamisega kulla kaevandamine mitte üksnes ei jätku ega pole ka Euroopa tasandil keelustatud; vastupidi, liikmesriigid ja Euroopa Liit doteerivad kõnealuseid investeeringuid. Kaevandamine jätkub või seda kavandatakse Rootsis, Soomes, Slovakkias, Rumeenias, Bulgaarias ja Kreekas, samal ajal kui see on seadusega keelustatud Ungaris ja Tšehhi Vabariigis ja pretsedendiõiguse alusel Saksamaal.
Ammu on möödas ajad, mil me ohverdasime kohaliku keskkonna ja oma kodanike tervise töökohtade nimel. Kõnealuse konkreetse tegevuse majanduslik elujõulisus kaoks, kui kohaldataks ennetamise põhimõtet ja "saastaja maksab” põhimõtet.
Igasugune majandustegevus on tervitatav, tingimusel et see on kooskõlas keskkonnakaitse ja meie kodanike tervise kaitsega. Tsüaniidi kasutamisega jätame me siiski oma keskkonna ja oma kodanike tervise korvamatute ohtude meelevalda.
Volinik Malmström, kas saate meile kinnitada, et meil saavad olema piisavad ja tõhusad õigusaktid ja et Baia Mare ei korduks seekord Rootsis, Soomes, Bulgaarias või Kreekas? Ma pöördun komisjoni poole, et ta austaks kohustusi, mida ta endale siin Euroopa Parlamendi ees alles kaks kuud tagasi võttis.
Ma lisan oma hääle nendele kohalikele kogukondadele, kes kannatavad esimestena tagajärgede käes ja ühinen keskkonnaliikumiste võitlusega, kutsudes samal ajal üles viivitamata keelustama tsüaniidi kasutamist kulla kaevandamisel Euroopa Liidus.
Theodoros Skylakakis
(EL) Austatud juhataja, komisjon! Kuld seisab seal; see ei saa kuhugi põgeneda. Mida meil on palutud arutada, on kuna, kuidas ja missuguse keskkonnamõjuga me seda kaevandada otsustame.
Kui investeering viiakse ellu tsüaniidi kasutades, siis on tagasilöögid pöördumatud, sest kuld on läinud ja läga, mis sisaldab ohtlikke tsüaniide, nagu direktiiviski mööndakse, jääb suurtes kogustes kaevandamise piirkonda. Nimetatud probleem ei puuduta ainult küsimuse all olevaid liikmesriike, sest ka allavoolu on liikmesriike, kelle rajatised asuvad jõgedel.
Olemasoleval direktiivil on üks puudus: sätestatud finantsgarantii ei kata õnnetuse puhul kõiki tagasilööke, eriti kui kõnealused rajatised on suletud. Tulemusena rikutakse "saastaja maksab" põhimõtet, eriti kui arvestada, et kõnealust tehnikat kasutavad ettevõtted asuvad põhiliselt väljaspool Euroopat ning kui nad kaevandamise lõpetavad, siis võtavad nad taskust taskuräti ja lehvitavad meile head aega.
Me peame seega tõsiselt uuesti uurima alternatiivseid kaevandusmeetodeid ja ennistama "saastaja maksab” põhiprintsiibi, tagama õnnetuse korral täieliku ja usaldusväärse kindlustuskaitse nii nüüd kui ka nii kaua, kui need ohtlikud ained maa sees lõksus on. Ma usun, et seni, kuni neid eeltingimusi rakendama hakatakse, tuleks see tehnoloogia täielikult keelustada, mis arvatavasti motiveeriks ettevõtjaid tõsiselt uurima alternatiivseid, vähem saastavaid tehnikaid, sest kui sul on odav meetod ja sa ei pea maksma tekitatud saaste eest, siis pole sul põhjust alternatiive otsida.
Jan Březina
(CS) Kallid kolleegid! Ma otsustasin käsitletaval teemal sõna võtta, sest ma jälgisin hoolikalt Mokrsko ja Kašperské Hory lasundite reklaami ja avamist Tšehhi Vabariigis, kus tsüanidiseerimise teel pidi hakatama kaevandama väga hajutatult leiduvat kulda. Samal ajal, 1990ndate aastate keskel kaalusime me kasutatud keemiliste ainete keskkonnamõju ja asjaolu, et tsüanidiseerimine hõlmab tohutute maagikoguste töötlemist, millele lisandub veel mitte ainult tsüaniidi kahjulik mõju, vaid ka niinimetatud detsüanidiseerimiseks kasutatud ainete, milleks on kloor ja kaltsiumoksiid, kahjulik mõju. Siis on veel mõjuv asjaolu, et kõnealuste protsesside kasutamisega võivad minna liikuma kahjulikud kaasnevad komponendid. Mainitud ühendite seas on eeskätt arseen, mis on väga ohtlik ja mida leidub sageli arsenopüriidis, mis on väga sagedasti esineva kaasnev mineraal. Paljude juhtumitel toetan ma isiklikult kaevandamist kui tehnoloogilise progressi vajalikku eeltingimust, kuid kullamaagi lasundite tsüanidiseerimise osas olen ma kõnealuse tehnoloogia vastu ja mul on väga hea meel, et 2000. aasta Tšehhi Vabariigi kaevandamisseaduse parandusega jäeti see lubatud kullatöötlemismeetodite seast välja. Arvestades tsüanidiseerimisega seotud suuri riske, oleks hea kõnealune tehnoloogia välistada mitte ainult ELis, vaid kogu maailmas. Seda seetõttu, et tsüanidiseerimise riskid on eriti kolmanda maailma riikides, kus keskkonnakaitse tase on madalam, ebaproportsionaalselt kõrged. Volinik, olete te kindel, et on nõuetekohaselt kaalutud uusi alternatiivseid tehnoloogiaid ja uusi eraldamise ja flotatsiooni eraldamise viise?
Alajos Mészáros
(SK) Ma tahaksin kõigepealt tänada algatajaid, nimelt János Áderit ja Lászlό Tőkésit, kes tõstatasid kõnealuse väga tõsise teema. Ma tahaksin võimalikult tugevalt toetada resolutsiooni projekti tsüaniidi kasutamisega kaevandamistehnoloogiate üldise keelustamise kohta kogu Euroopa Liidus.
Igaüks, kes on koges ja nägi tehnoloogilise vea tõttu Baia Mares toimunud keskkonnakatastroofi ja sellele järgnenud toksilist tsüaniidi sisaldavate heitvete veekogudesse voolamist, millel olid Ungaris asuva Tisza jõe ja ka Bulgaarias asuva Doonau jõe faunale kaugeleulatuvad tagajärjed, teeb kõik, mis võimalik, et Euroopa Liidus midagi sellist enam kunagi ei juhtuks.
Katastroof mõjustas tõsiselt minu enda riiki, Slovakkiat, sest see toimus meie piiride sees. Lisaks ähvardab Slovakkiat sarnane oht mitmete vanade kaevanduste taasavamise tõttu, et kaevandada seal väärismetalli, kusjuures kaalutakse tsüaniidi kasutamisega tehnoloogiat, kuna väärismetallide kontsentratsioon on madal.
Täiesti ekslik ja ebaõige oleks seda protsessi iseloomustada kui ELi kahe liikmesriigi vahelist kahepoolset üritust. Ma loodan, et komisjon võtab kindlama positsiooni, kui voliniku poolt siin üles näidatud.
Resolutsiooni vastuvõtmisega peame seisma Euroopa väärtuste üldise ja ulatusliku kaitsmise eest meie keskkonnapoliitikas.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Ma tahaksin alustuseks tänada volinikku tasakaalustatud seisukoha eest, mille ta esitas selle arutelu avamisel. Tsüaniidi kasutavad tehnoloogiad on ohtlikud. Kuid on tehnoloogiaid, mis on täpselt sama ohtlikud, näiteks tuumatehnoloogia tootmine. Õnnetuste vältimiseks on paigas regulatsioonid, standardid ja normid. Meil ei ole vaja kohaldada keeldu; me peame lihtsalt eeskirju järgima. Resolutsioonis mainitakse viimase 25 aasta jooksul toimunud 30 õnnetust. Selles ei täpsustata, kui palju neist toimus Euroopas, sest neid on väga vähe, peamiselt riikides, kes õnnetuse toimumise ajal ei olnud Euroopa Liidu liikmed. Komisjon tegelikult karmistas regulatsiooni 2000. aastal toimunud õnnetu avarii järel.
Tsüaniidi tehnoloogiat kasutatakse erinevate toodete saamiseks, sealhulgas isegi farmaatsiatoodete ja vitamiinide saamiseks. Resolutsioonis käsitletakse ainult kaevandamist, konkreetselt kulla tootmist. Miks? Põhjus on selles, et probleemiks ei ole tegelikult mitte tsüaniid, vaid kuld. Ei soovita mitte ainult seda tehnoloogiat keelustada, vaid ka peatada eeldatava keelu kuupäevaks käimasolevad projektid. Ainus tulevikuprojekt, mis hõlmab kulla kaevandamist, mida ma tean, on Rumeenias.
Kaasliikmed, ma palun teil hoolikalt lugeda resolutsiooni teksti; eriti avaldusi nagu "tulevikus tõstavad suured vihmasajud lekete ohtu” või "kaevandustööstus pakub vähe töövõimalusi ja ka siis ainult piiratud väljavaadetega 16 aastaks” või "võib esineda inimlikku hooletust, sest mõned liikmesriigid ei suuda õigusakte täitmisele pöörata”. Ma arvan, et sellistel avaldustel ei ole Euroopa Parlamendi tekstis kohta.
Sellepärast, kaasliikmed, kaaluge käesoleva resolutsiooni vastuvõtmise vastu hääletamise põhjuseid ja tagajärgi. Tegemist on resolutsiooniga, mis õgvendab meie usaldusväärsust komisjoni silmis ja vähendab võimalust, et Euroopa Parlamendis heakskiidetud resolutsiooni ettepanekuid võetakse arvesse nii käesoleval juhtumil kui ka üldiselt.
Mariya Nedelcheva
(BG) Austatud juhataja, head kolleegid! Tsüaniidi ühendite kasutamine kaevandustööstuses on ilmselt teema, millesse keegi ükskõikselt ei suhtu. Me oleme teadlikud õigusmeetmetest, mida Euroopa Liit on vastu võtnud. Need edastavad selge sõnumi: me peame jätkuvalt tagama inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme, kasutades asjakohaseid ressursse, struktuure, kontrollimehhanisme ja juhtimissüsteeme. Meie missiooni üks osa on avaliku arvamuse jätkuv mobiliseerimine Euroopas. Kuid kui seda tehakse, mängides inimeste hirmudel ja kasutades keskkonnakaarti, et kaitsta muud liiki huvisid, siis kaotab vastuvõetud seisukoht täielikult oma väärtuse.
Vastavalt SRE Consultingi raportile kasutatakse enamikku tsüaniidiühendeid, mida praegu tööstuslikul skaalal kasutatakse, keemiatööstuse tarbeks ja metallide pinnatöötlemiseks. See tähendab seda, et isegi kui me keelame nende kasutamise kulla kaevandamisel, kasutatakse neid muudel eesmärkide edasi ja meie keelu tulemusel ei vähene oluliselt nende üldine kasutamine. Ma toetan täielikult absoluutset vajadust hinnata keskkonnamõju ning meie riikides asuvate käitajate ja kontrolliasutuste vajadust teostada eelnevat ja järelkontrolli.
Hetkel ei ole minu kodumaal, Bulgaarias tsüaniidi ühendite kasutamine kulla kaevandamisel sõnaselgelt keelustatud. Antud juhtumil ei ole teiste tehnoloogiate kasutamine, eriti praeguses kriisis, osutunud tõhusamaks. See ei tähenda seda, et me teeme kompromisse, vaid seda, et kuulame mõistuse häält ja ei lasku äärmustesse. Sellepärast on teie ees sild, mis ühendab ühte rühma inimesi, kes on keelu vastu, teise rühmaga, kellel on teistsugune arvamus. Ma palun teid tungivalt seda silda mitte maha põletada.
Sari Essayah
Austatud juhataja! Ma nõustun, et ei tohiks rajada selliseid rikastamisjäätmete tamme, nagu see, mis põhjustas 2000. aastal Baia Mare õnnetuse. Euroopa standardite kohaselt on Soome suur kullatootja. Uus Kittilä kaevandus on Euroopas suurim, tootes aastas 5000 kg kulda. Nüüd peame me meeles pidama teaduslikku tõsiasja; kuld ei lahustu üheski muus vedelikus kui tsüaniidis. Seega kasutatakse Kittiläs kaevandamisprotsessis ka tsüaniidi, kuid suletud protsessides. Rikastatud läga töötlemisel kasutatud tsüaniidi kasutatakse uuesti ja pärast protsessi hävitatakse tsüaniidi jäägid. Isegi tsüaniidi jäägid rikastamisjäätmete tammide vees puhastatakse. Bakteritel põhinev kaevandamine oleks loodussõbralikum, kuid seda veel kulla puhul ei kasutata.
Esimene kaevandus maailmas, kus kasutatakse mikroobset ekstraktsiooni niklimaagist, asub Talvivaaras, samuti Soomes. Tsüaniidi jääkide mikroobset puhastamist arendatakse heade tulemustega ja ma soovitan tungivalt sinna suunda liikuda. Seega ei toeta ma ettepanekut keelustada tsüaniidi kasutamine täielikult, vaid julgustaksin kindlasti rangete keskkonnakontrollide teostamist, kasutades parimat võimalikku tehnoloogiat ja suletud protsesse.
Cristian Dan Preda
(RO) Ma usun, et algatus keelustada tsüaniidil põhinev tehnoloogia kulla kaevandamisel on põhjendamatu. Selles valdkonnas kehtib mitmeid Euroopa õigusakte, nagu juba mainitud, milles on üha rangemaks muudetud tsüaniidi kasutamise tingimuste regulatsiooni, alates sellest õnnetust avariist, mida ennist mainiti ja mis leidis aset Baia Mares, kus kahetsusväärselt oli tulemuseks saastamine.
Seega peaksid meie jõupingutused keskenduma selle õigusraamistiku jõustamisele rangelt riiklikul tasandil igas liikmesriigis, mis on mainitud olukorras. Tsüaniidil põhinevat tehnoloogiat on kulla kaevandamisel kasutatud rohkem kui 100 aastat tingimustel, mis tagavad keskkonnaohutuse, ja osana kulla kaevandamise tõhusast protsessist. Tegelikult on viimasel 20 aastal 90% kogu maailmas kaevandatud kullast saadud kõnealuse tehnoloogia ja mitte alternatiivi abiga.
Tsüaniidi kasutamise ja neutraliseerimise tehniline regulatsioon on aidanud viia miinimumini riskid keskkonnale ja töötajate tervisele. Ma usun, et ma pean ka rõhutama, et ettevaatusprintsiibi nõuetekohane rakendamine ei hõlma emotsionaalset reaktsiooni, mis kujutaks endast tehnoloogia keelustamist, mis on oma kasulikkust tõestanud ja mille riskid on täielikult teada ja kontrollitavad. Ettevaatusprintsiibi rakendamisel peab kaaluma ka riske keskkonnale, mis tulenevad alternatiivina muude, tsüaniidile sarnaste toimeainete kasutamisest. Igal juhul väidavad asjatundjad, et alternatiivsete toimeainete kasutamine on ohtlikum kui tsüaniidi kasutamine.
Csaba Sógor
(HU) Tsüaniidi kasutavate kaevandusettevõtete lubamine või keelustamine tõstatab teatavates liikmesriikides tundlikke probleeme. Esiteks peame me kindlaks tegema, et selle probleemi lahendamisel ei tohi lähtuda poliitilistest kavatsustest ja huvidest. Saastuse ohu hindamine jäägu asjatundjatele ja kui selline oht on, siis peavad poliitilised liidrid kaitsma kodanike huve. Siinkohal on küsimus enamas kui keskkonnaprobleemides, sest saastus võib ohtu seada inimeste tervise, mis on vastuolus ELi kodanike õigusega saada kõrgetasemelist tervisekaitset (põhiõiguste harta artikkel 35). Selles valdkonnas ei tohi olla küsimust suurest või väikesest riskist. Kui kodanike tervis seatakse ohtu, siis on poliitiline arutelu mõttetu ja ametiasutused peavad võtma potentsiaalse saastaja suhtes kasutusele meetmeid. Kuigi tsüaniidi kasutamine on teatud liikmesriikides keelatud ja teistes lubatud, peavad liikmesriigid üksteisega konsulteerima ja seadma eesmärgiks moodustada partnerlusi. Komisjon omalt poolt peaks asjas seisukoha võtma ja algatama regulatsioone, mis välistaksid ELi kodanike tervise kahjustamise võimalused.
Hannu Takkula
(FI) Austatud juhataja! Kuna ma olen pärit kullamaalt, Põhja-Lapimaalt, siis tahan anda oma panuse käesolevasse arutelusse. Nagu Sari Essayah oma suurepärases sõnavõtus ütles, kasutatakse kulla lahustamiseks tsüaniidi ja see toimub Soomes suletud protsessis.
Kittilä kullakaevanduses, mis asub suhteliselt lähedal minu elukohale, toodetakse aastas 5000 kg kulda. Mingeid probleeme ei ole olnud, sest keskkonnaküsimused on lahendatud viisil, et õigusaktid on ajakohased, protsessid on suletud ja jäägid hävitatakse. Siin on oluline ka tehnoloogia. Antud juhtumiga seoses on Euroopa riikide vahel kindlasti märkimisväärseid erinevusi ja ma usun, et meil on vaja koostööd ja parimate tavade vahetamist.
Teine oluline küsimus on mikroobide kasutamine, mis on uudne innovatsioon. Me peame sellesse ka tulevikus investeerima, et me saaksime liikuda veelgi keskkonnasõbralikuma ja tõhusama kulla lahustamise menetluse suunas. Me peame kogu Euroopas tegema kooskõlastatud jõupingutusi, et kaevandustegevus saaks jätkuda, kuid samal ajal arvestataks jätkusuutlikult keskkonnaga.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Zuzana Roithová, Jan Březina ja Alajos Mészárose sõnavõtud veensid mind tõepoolest, kuna neis kirjeldati sarnaselt valimatut ekspluateerimist riigi poolt, kus nad varem elasid, nimelt kommunistliku Tšehhoslovakkia poolt, kuidas suhtumine on muutunud ja kuidas täna on nemad need, kes propageerivad keskkonnakaitset ja ühiseid Euroopa standardeid.
Ma usun, et peame muutma suhtumist kogu Euroopas. Me peame olema teadlikud tõsiasjast, et me oleme uute tehnoloogiate väljatöötamise protsessis. Miks mitte viia maksimumini varude kaevandamine, mis niikuinii on otsa lõppemas, ja töötada kõigepealt välja need uued tehnoloogiad? Tahaksin ühe asja selgeks teha: kui me ei ole hoolikad, siis hävitame me midagi, mida ei saa taastada, ja tulevased põlved neavad meid selle pärast.
Ma pean seega tõepoolest paluma siinkohal rakendada pikaajalist lähenemisviisi. On ülimalt tähtis, et meil oleksid ühtsed Euroopa standardid, sest jõed voolavad üle riigipiiride ja tsüaniid on loomulikult piiriülene keskkonnaoht.
Elena Băsescu
(RO) Ma nõustun, et Euroopa Liidu tasandil on vaja võtta kasutusele kõik meetmed, et vähendada selliste toksiliste ja ohtlike ainete nagu tsüaniid kasutamisega seotud arvatavaid riske. Kõnealuste ainete keelustamist ei tohiks siiski näha kui ainsat lahendust. Toksilisi ja ohtlikke aineid kasutatakse lisaks kaevandamisele paljudes tööstuslikes protsessides. Kui 2000. aasta Baia Mare õnnetus välja arvata, siis on kaevandussektoris olnud veel kaks suurt õnnetust: üks leidis aset Hispaanias 1998. aastal ja teine Rootsis 2003. aastal, mõlemad olid ulatuslikud õnnetused. Nende põhjused olid siiski sarnased: rikastamisjäätmete kõrvaldamise tiigid, mis lakkasid töötamast.
Rohkem kui 90% maailma kulla ja hõbeda tootmisest kasutab metallide kaevandamiseks tsüaniidil põhinevat tehnoloogiat. Nimetatud tehnoloogia tingimusteta keelustamine ja selle asendamine tehnoloogiatega, mis põhinevad ainetel, mis kujutavad keskkonnale väiksemat riski, kuid mis on liiga kallid ja mille tootlikkus on väiksem, tähendab, et asjaomane riik peab tegelikkuses lõpetama nende metallide kaevandamise ning tulema toime sellega kaasnevate majanduslike ja sotsiaalsete tagasilöökidega.
Michael Theurer
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Nagu Hannu Takkula just ütles, on tsüaniiditehnoloogia kaevandamisel tavaline meetod. Nagu me kuulsime, on see siiski äärmiselt ohtlik. Elena Băsescu äsjamainitud õnnetus saastas toona Doonaud ja šokeeris meid kõiki ja te teate, et ma võitlen Doonau piirkonna nimel. Nimetatud põhjusel, olles kaubanduspoliitik, mõtlen ma sellele, mida me saaksime ette võtta. Euroopa Liidus on kullakaevandusrajatisi vaid piiratud hulgal. Eesmärk on tehnoloogilise innovatsiooni abiga muuta olukorda kogu maailmas. Ma tean, et on olemas kõrgtehnoloogia. Saksamaal on välja töötatud keskkonnatehnoloogiaid, mis aitavad tulevikus tsüaniidi vältida. Me peame need Euroopa kõrgtehnoloogiad muutma kaubanduslikult toimivateks ja me peame nad tegema taskukohasteks. Ma näen kõnealuses kaubanduses suurt potentsiaali. Me ei peaks piirduma Euroopa Liiduga, vaid tagama, et saavutame läbimurde siinjuures ka rahvusvahelises kaubanduses keskkonna ja meie majanduse huvides.
Miroslav Mikolášik
(SK) Tsüaniidi ekstraktsioonitehnikaga seostatakse keskkonnakahju suurt ohtu, seega kujutab see endast ohtu ka inimeste elule ja tervisele. Väärismetallide nagu kulla tsüaniidis leotamine on mitmes liikmesriigis keelustatud, kuid loodusõnnetuste oht, mis toovad kaasa pinnavete saastumise, ületab riikide piire.
Kurikuulus õnnetus Baia Mares (mis asub Rumeenias ja siinkohal pean kolleeg Posseltit parandama: see ei saanud alguse Tšehhoslovakkiast, vaid pigem Rumeeniast ja saastas nii Ungarit kui ka Slovakkiat, seega endist Tšehhoslovakkiat) põhjustas kokkuarvamatuid kahjusid isegi kuni 1000 km kaugusel või kaugemalgi õnnetuse kohast. Minu kodumaa oli kahju saanute seas.
Sellest hoolimata on kõnealuse tehnika kasutamine paljudes Euroopa riikides seadusega ikka lubatud. Inimeste tervise ja keskkonna kaitsmise huvides ja arvestades asjaolu, et tsüaniidi ekstraktsioonitehnikad võivad õnnetuste korra mõjutada mitmeid riike, usun ma kindlalt, et tõepoolest on vaja Euroopa tasandil kehtestada ühtsed õigusaktid.
Iosif Matula
(RO) Keemiline aine, mis on väljunud kontrolli alt ja pääsenud keskkonda, põhjustab tõsiseid probleeme, kuid meil on rohkem kui 10 miljonit keemilist ainet. Meil on veelgi rohkem kohti, kus töötatakse keemiliste ainetega. Me võiksime siin, Euroopa Parlamendis arutada miljoneid potentsiaalselt ohtlikke stsenaariumeid. Tsüaniidid on kindlasti mürgised, kuid ma olen keemik ja ma võin teile öelda, et meil on ülemaailmne probleem: kaevandamises kasutatakse vähem kui 18% tsüaniididest. Ülejäänud tsüaniide kasutatakse ravimite tootmiseks, tarbekaupade tootmiseks kosmeetikatööstuses ning samuti paljudes teistes valdkondades.
Meie planeedil kasutatakse aga aineid, mis on tsüaniididest tuhandeid kordi mürgisemad. Üldiselt öeldes, kui keemilised ained satuvad vette, siis hävitavad nad elu. Kogu maailmas on palju surnud jõgesid, mis ei ole tsüaniididega kokku puutunud. Surnumeres puuduvad elumärgid, sest see sisaldab suures koguses naatriumkloriidi ehk teiste sõnadega söögisoola. Mis tahes keemilise aine kasutamisel tuleb järgida kõiki keskkonnakaitse tehnoloogiaid ja määruseid, mis 2010. aastal kehtivad. Euroopa riigina on see kindlasti see tee, mille Rumeenia on otsustanud valida. Kõik riigid maailmas peaksid sama tegema.
Traian Ungureanu
Austatud juhataja! Kogu austuse juures, kas ma tohin öelda, et see arutelu on suures osas vales suunas käinud? Vaatluse all oleva teema puhul on tegemist väga huvitava nähtusega. See sütitab uuesti teema õnnetusest, mis toimus 10 aastat tagasi. Miks? Miks see pikk vaikus? Ja miks nüüd? Miks arutelu nüüd? Kui me seda mustrit järgime, siis me võiksime ja peaksime keelustama kõik, mida saab seostada minevikus toimunud õnnetusega. Minu arvates on kogus see küsimus põhjendamatu. Ma usun, et keskkonda kasutatakse kattevarjuna ning et selle aluseks on tänapäeval nii moodsad massihirmud. Minu arvates ja ma arvan, et see vastab tõele, on lihtsalt tegemist viletsa poliitilise sepitsusega.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja! Ma tahaksin lühidalt selgitada, sest mu kaasliige sai ilmselt tõlke tõttu valesti aru. Ma tean Baia Maret väga hästi ja ma tean, et see ei asu endises Tšehhoslovakkias, vaid Transilvaania põhjaosas. Ma tean seda tõesti hästi. Tegemist oli tõlkeveaga. Ma vihjasin vaid kolleegide Březina, Roithová ja Mészárose sõnavõttudele, milles viidati Kašperské Hory või Bergreichensteini jne kogemustele. Ma tunnen Kes-Euroopa geograafiat.
Cecilia Malmström
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänan teid selle arutelu eest. Ma loomulikult tagan, et volinik Potočnik saab sellest täieliku ülevaate.
Me jagame teie muret tsüaniidi üle. Loomulikult on see väga mürgine toksiin ja me teame seda. Kuid lubage mul teile kinnitada, et komisjon on teinud järeldused kohutavast õnnetusest, mis juhtus 10 aastat tagasi Baia Mares. Hiljuti kehtestatud direktiivis on palju kitsendusi, nõudeid, piiranguid, ettekirjutusi ja nõudmisi, et tagada keskkonna ja inimeste tervise maksimaalne kaitse. Direktiiviga vähendatakse ka tõenäosust, et selline õnnetus korduks ja kui õnnetus peaks juhtuma, siis aitab direktiiv suures osas vähendada õnnetuse võimalikku mõju. Seega on äärmiselt tähtis, et direktiivi rakendatakse nõuetekohaselt.
Arvestades kaevandamisjäätmete direktiivi väga rangeid nõudeid ja piisavate alternatiivide puudumist täna, ei tundu tsüaniidi kasutamise täielik keelustamine kulla kaevandamisel asjakohane. Me siiski jälgime seda küsimust, me uurime uusimaid tehnoloogilisi arenguid ja viime 2012. aastal läbi hindamise. Me peame ELis suurendama väärismetalle sisaldavate toodete ümbertöötlemise koguseid, et vähendada sõltuvust kulla kaevandamisest üldiselt.
Tänan teid selle arutelu eest. Loomulikult on volinik Potočnik teie käsutuses ja vastab teie edasistele küsimustele. Komisjon suhtub kõnealusesse teemasse väga tõsiselt. Kui te direktiivi uurite, siis näete, et paljud teie probleemid on seal juba olemas. Andkem liikmesriikidele tõuge tõepoolest seda direktiivi täielikult rakendada, sest sellega väheneksid ohud märkimisväärselt.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub mais esimesel osaistungjärgul.
Ma soovin teile turvalist kojusõitu! Loodame, et seda ei takista vulkaan ega miski või keegi muu!
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Daciana Octavia Sârbu  
30. jaanuaril 2000 purunes tamm, mis ümbritses ettevõtte Auruli jäätmeid sisaldavat rikastamisjäätmete tiiki Baia Mares, Rumeenias, mille tagajärjel paiskus välja umbes 100 000 kuupmeetrit saastatud vett, mis sisaldas 100 tonni tsüaniidi ja raskemetalle. Väljapaiskumise tagajärjel katkes 2,5 miljoni inimese veega varustamine kolmes riigis. Somesi jões oli tsüaniidi kontsentratsioon lubatust 700 korda kõrgem. Mitmesaja kilomeetri ulatuses hävis täielikult vee-elu. Me ei tohi unustada selle õnnetuse üksikasju, millest on kogu maailmas saanud saastuse sünonüüm. See rõhutab meile, et hoolimata õigusaktidest ja kontrollidest võivad sedalaadi õnnetused mis tahes ajal juhtuda. Kui me tahame õnnetusi vältida, siis ei ole ohtlikel ainetel kaevandamises kohta. Roşia Montanăs tahetakse ehitada Euroopa suurimat pinnasekulla kaevandust Euroopas, mis põhineb tsüaniidide kasutamisel. Missugused on tagajärjed siis? Keskkonna hävitamine, külade kadumine, elanike, kirikute ja kalmistute ümberpaigutamine ja surmaotsus hindamatutele säilmetele Rooma ja Rooma-eelsest ajastust. Ajalugu annab meile õppetunde. Meil on kohustus neist õppida. On absoluutselt hädavajalik, et me keelustame täielikult tsüaniidi kasutamise kaevandamisel ELis, et vältida tragöödiaid, mis mõjustavad inimesi ja keskkonda.
László Tőkés
kirjalikult. - (HU) Viimasel kahel aastal olen mitmel korral nii Euroopa Parlamendi istungitel kui ka selle erinevatel foorumitel rääkinud tsüaniidil põhineva kaevandamise ohtudest. Lisaks kirjutasin kirja keskkonnavolinik Stavros Dimasele Rumeenias (Roşia Montană) ja Bulgaarias (Chelopech ja Krumovgrad) asuvate kaevandusettevõtete kohta. Tsüaniidi kasutamisega kaevandustehnoloogiatele viidatakse nende mõju tõttu elukeskkonnale mõnikord kui ohtlikule "keemilisele aatompommile”. 1990. aastast saadik on maailmas aset leidnud umbes kolmkümmend tõsise reostuse juhtumit, mille põhjuseks on tsüaniidi kasutamisega kaevandamine. Tisza jõe õnnetust kümme aastat tagasi peetakse kõige tõsisemaks Euroopa keskkonnakatastroofiks pärast Tšernobõli. Vaid mõni päev tagasi reostas 40 aastat tagasi suletud kullakaevandus Rumeenias asuvat Arieşi jõge, mis suubub Tiszasse. Eelmisel aastal, külastades lähedalasuvat kaevandusettevõtet (Roşia Poieni), ütles president Traian Băsescu ise, et "me ei saa istuda sellise ökoloogilise pommi otsas, sest see oleks lihtsalt mõrv”. Ma rõhutan seoses uute kaevandusarenduste kavadega Rumeenias (Roşia Montană, Baia Mare, Certeju de Sus jne), et tsüaniidil põhineva kaevandamise keelustamine ei ole Rumeenia ega mingil moel "etniline" probleem, vaid üldine - Euroopa - küsimus, mille osas ELi liikmesriigid ja Euroopa Parlamendi fraktsioonid saavad jõuda mõistlikule kokkuleppele. Euroopa ei saa jääda ükskõikseks minevikus toimunud tsüaniidiõnnetuste ega tulevikus toimuda võivate uute õnnetuste ohu suhtes. Meie kõigi huvides on kaitsta inimesi ja keskkonda mitte ainult radioaktiivsuse ja õhu saastuse eest, vaid ka tsüaniidimürgituse eest. Ma palun, et auväärne täiskogu hääletaks meie algatuse poolt.
