Budžeta grozījums Nr. 01/2010, I iedaļa - Eiropas Parlaments - 2011. finanšu gada budžeta ieņēmumu un izdevumu tāmes, I iedaļa - Eiropas Parlaments (debates)
Priekšsēdētāja
Nākamais punkts ir kopīgas debates par šādiem jautājumiem:
ziņojums par Eiropas Savienības 2010. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 1/2010 projektu, I iedaļa - Eiropas Parlaments, ko Budžeta komitejas vārdā sagatavojis Vladimir Maňka , un
ziņojums par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi, ko Budžeta komitejas vārdā sagatavojusi Helga Trüpel .
Vladimír Maňka
Pateicoties tam, ka ir stājies spēkā Lisabonas līgums, daudzas procedūras tagad ir kļuvušas tiešākas un pārredzamākas. Ir precīzāk definētas kompetences. Eiropas Parlamentam ir lielāka vara, un Eiropas Savienība ir uzlabojusi savu stāvokli gan ārlietu, gan iekšlietu jomā. Pirmo reizi demokrātijas vēsturē vairāku valstu pilsoņiem ir tiesības ietekmēt notikumus starpvalstiskā līmenī.
Ņemot vērā Eiropas lielumu un daudzveidību, mums jārūpējas, lai visiem pilsoņiem, arī tiem, kuri nav ļoti turīgi un nav iesaistīti lielās vispāratzītās organizācijās, būtu iespēja izmantot visus demokrātiskos līdzekļus. Šo demokrātisko līdzekļu izmantošana nedrīkst būt atkarīga no tā, vai cilvēkam pieder apjomīgi finanšu resursi.
Lisabonas līguma stāšanās spēkā īpaši ietekmē vairākas Eiropas Savienības iestādes finansiālā ziņā. 2010. gada budžeta procedūras laikā tika panākta vienošanās 5. izdevumu kategorijā pieejamo rezervi pirmām kārtām izmantot tādu papildu izdevumu segšanai, kas ir tieši saistīti ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā.
Tādēļ pēc sākotnējā 2010. gada budžeta pieņemšanas mēs šodien izskatām jautājumu par attiecīgajiem papildu izdevumiem, veicot budžeta grozījumu. Pēc tam kad saņēmām pieprasījumus par papildu resursiem, mēs darījām visu iespējamo, lai atrastu rezerves un attiecīgi sadalītu esošos resursus.
Lisabonas līgums tieši vai netieši ietekmē visus Eiropas Parlamenta dienestus.
Eiropas Parlamenta budžeta grozījums, par kuru mēs šodien debatējam, nodrošinās papildu finansiālos resursus un cilvēkresursus, lai Parlaments savu jauno lomu koplēmuma procedūrā varētu pildīt līdzvērtīgi ar Padomi.
Eiropas Parlamenta budžeta grozījuma neto finansiālā ietekme ir mazāka par sākotnējo budžeta resursu pieprasījumu. Saskaņošanas sanāksmē ar Eiropas Parlamenta Prezidiju mums izdevās atrast EUR 4 miljonus. Vēl vairāk resursu pieprasījumu apjoms samazinājās laika ietekmē, jo mēs budžetu apstiprinājām mēnesi vēlāk, nekā sākotnēji tika plānots.
Vairums uzņēmumu un iestāžu ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē izmanto globālo ekonomikas krīzi, lai uzlabotu savu efektivitāti un konkurētspēju. Tas ir mūsu - Eiropas Parlamenta - un tāpat arī citu Eiropas Savienības iestāžu uzdevums.
Eiropas Parlamenta ģenerālsekretāra ziņā tagad ir turpmāki taupības un efektivitātes uzlabošanas pasākumi - un ne tikai šim gadam. Infrastruktūras un loģistikas ģenerāldirektorāta un drošības dienesta struktūras detalizēts funkcionālais audits, par kura veikšanu mēs vienojāmies decembrī, pieņemot budžetu, var sniegt ievērojamus un ilgtspējīgus ietaupījumus arī nākamajos budžeta periodos.
Helga Trüpel
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Parlamenta budžets 2011. gadam ir pirmais īstais mūsu Parlamenta budžets kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā. Tas nozīmē, ka Parlamentam ir plašākas pilnvaras, mums ir vairāk pienākumu, mums ir lielāka atbildība, mums ir plašākas likumdošanas funkcijas - citiem vārdiem sakot, mums nepieciešama lielāka darba jauda, un tas nozīmē, ka mums nepieciešams lielāks budžets.
Vienlaikus - un man tas ir ļoti svarīgi - mums jāapzinās, ka mēs piedzīvojam ekonomikas un finanšu krīzi un eiro stabilitātes krīzi. Vācija budžeta deficīta samazināšanas pasākumus sāks īstenot 2011. gadā, vērienīga valsts budžeta samazināšana ir jāveic Grieķijā un visās citās lielos parādos nonākušajās valstīs. Tādēļ šajos ekonomikai tik grūtajos apstākļos mums pret Parlamenta budžeta palielinājumu ir jāizturas ar ļoti lielu atbildību. Kā ziņojuma sagatavotāja par 2011. gada budžetu es paudīšu vairākuma nostāju, tomēr es izklāstīšu arī savu - Zaļo grupas deputātes - viedokli.
Divdesmit procenti Parlamenta budžetam, pamatojoties uz administratīvo budžetu, bija augšējā robeža, kas, iestādēm vienojoties, tika noteikta 1988. gadā. Tomēr Budžeta komitejas locekļu vairākums uzskata, ka šāds apjoms 2011. gadā vairs nav atbilstošs, jo ir mainījusies situācija. Mēs esam paplašinājušies, mums ir plašākas pilnvaras un vairāk pienākumu, tādēļ 20 % nedrīkst uzskatīt par nemainīgu skaitli. Tomēr ir tapis skaidrs, ka pašdisciplīnas un atbildības dēļ mēs centīsimies turēties aptuveni 20 % robežās.
Prezidija ierosinājums ir 20,46 % jeb, citiem vārdiem sakot, par EUR 39 miljoniem vairāk nekā 2010. gadā. Pēc dažām debatēm, apzinoties atšķirīgos mērķus, tagad mēs esam vienojušies tērēt tikai 20,32 % jeb, citiem vārdiem sakot, papildu EUR 20 miljonus. Mēs esam vienisprātis par to, ka mums nepieciešams lielāks darbinieku skaits paplašināšanās īstenošanai, bibliotēkai, informācijas tehnoloģijām un pētniecībai, ka skaidrāk jānosaka vides aizsardzības prioritāte šeit Parlamentā un ka būtu ļoti labi, ja Strasbūrā būtu pieejams lielāks skaits divriteņu, lai nevajadzētu tik bieži izmantot transporta dienesta pakalpojumus.
Par ko tad ir domstarpības? Pastāv atšķirīgi viedokļi, vai 2011. gadā būtu vairāk naudas - EUR 1500 - jāpiešķir palīgiem. Atkārtoju - palīgiem, nevis šā Parlamenta deputātiem. Kopā tie būtu EUR 13,2 miljoni. Komitejas vairākums nobalsoja par šā palīgiem domātā palielinājuma paturēšanu rezervē, ņemot vērā argumentu, ka jautājums ir rūpīgāk jāizvērtē un lēmums jāpieņem vēlāk šajā gadā.
Es vēlos paskaidrot Zaļo nostāju šajā jautājumā, proti, mums ir jāņem vērā vispārējā parādu problēma, un tādēļ mana grupa uzskata, ka mums ir jāatsakās no šā EUR 1500 palielinājuma līdz nākamajam gadam. Šobrīd mums nav jāmaina Deputātu nolikums - tā vietā mums būtu jāapņemas, dodoties īsākos braucienos, retāk lidot biznesa klasē, lai, kā mēs atkārtoti aicinām politiskā līmenī, vides aizsardzību patiešām īstenotu gan savā uzvedībā, gan Parlamentā. Tādēļ ir ļoti liels gandarījums, ka mums ir izdevies uzlabot mūsu vides aizsardzības rādītājus - viens piemērs tam ir oglekļa dioksīda izmešu apjoma samazinājums par 12,9 % salīdzinājumā ar 2008. gadu. Mēs esam samazinājuši enerģijas patēriņu par 0,8 %. Mēs vēlētos sagaidīt darbavietas finansētu braukšanas karti vietējam sabiedriskajam transportam, citiem vārdiem sakot, mēs vēlamies pierādīt, ka rīkojamies atbildīgi gan finanšu, gan vides politikas jomā.
José Manuel Fernandes
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) atbalsta stingru, pārredzamu un ilgtspējīgu budžetu. Tādēļ mēs atzinīgi vērtējam vadības paveikto, nosakot mainīgos un nemainīgos izdevumus, un to, ka ir iesniegta vidēja termiņa stratēģija nekustamā īpašuma politikas jomā. Tomēr mēs uzskatām, ka šos dokumentus nākotnē ir iespējams uzlabot, un vēlamies atgādināt, ka mēs atbalstām ilgtermiņa stratēģiju nekustamā īpašuma jomā.
Mums ir vērienīgi mērķi attiecībā uz budžeta stingrību, tādēļ mēs vēlamies, lai tiktu sākts darbs saistībā ar nulles budžetu, kurā katrs izmaksu postenis būtu pamatots ar dokumentiem. Tāpat mēs arī ierosinām strādāt, lai veiktu izmaksu un ieguvumu analīzi mainīgajiem izdevumiem. Mēs uzskatām, ka attiecībā uz tiem pastāv iespēja ietaupīt, un tādēļ mēs atbalstām - tik tiešām, mēs paši to ierosinām - samazinājumus vairākos budžeta posteņos.
Izcilība likumdošanā ir Parlamenta galvenais mērķis. Mēs visi zinām, ka atbilstošu tiesību aktu neesības vai sliktu tiesību aktu sekas vienmēr ir lielas izmaksas - izmaksas, kuras galu galā vienmēr nākas segt Eiropas sabiedrībai. Lai sasniegtu izcilību likumdošanā, ņemot vērā jaunās pilnvaras, kas ir Lisabonas līguma stāšanās spēkā rezultāts, mēs atbalstām iespēju pieņemt darbā jaunus darbiniekus un mēs vēlamies, lai tie būtu kvalificēti darbinieki, patiesībā mēs pieprasām, lai viņi tādi būtu.
Es arī vēlos atgādināt, ka mums pievienosies 18 jauni deputāti un ka arī viņiem ir jābūt iespējai pilnvērtīgi īstenot savas pilnvaras. Laiks, kurā mēs dzīvojam, no mums prasa ļoti daudz, un Eiropas iestādēm ir būtiska loma, izšķiroša loma, kurā tās nedrīkst ciest neveiksmi, un tādēļ to rīcībā ir jābūt pietiekamiem līdzekļiem.
Mēs ļoti labi apzināmies, ka ap budžeta jautājumiem vienmēr var radīt biezu populisma un demagoģijas mākoni, un mēs norobežojamies no šādas rīcības. Ir pat tādi cilvēki, kuri dod mājienus, ka tiek palielinātas deputātu piemaksas, kas nav taisnība. Patiesībā mēs cenšamies nodrošināt Parlamentam pietiekami lielus līdzekļus, lai pret to izturētos ar cieņu, ko mēs visi aizstāvam, un lai tas spētu sasniegt mērķi, kuru no mums sagaida - patiesībā pieprasa - Eiropas sabiedrība, proti, izcilību likumdošanā.
Derek Vaughan
S&D grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Diskusijas par savu budžetu vienmēr ir strīdīgs jautājums, un to mēs piedzīvojām mūsu diskusijās gan par budžeta grozījumu, gan mūsu budžetu 2011. gadam. Tomēr esmu gandarīts, ka vairums jautājumu par 2011. gada budžetu ir atrisināti jau pašā Budžeta komitejā. Manuprāt, Budžeta komitejas un Prezidija starpā šobrīd vairs ir palikušas pavisam nelielas domstarpības, izņemot trīs vai varbūt četrus jautājumus. Viens, protams, ir jautājums par 20 % slieksni. Otrs jautājums ir par rezervi ēkām un vēl viens - par otras EUR 1500 ikmēneša piemaksas piešķiršanu katram deputātam palīgu piemaksām.
Šie divi EUR 1500 piešķīrumi katram deputātam ir strīdīgs jautājums, un tas būtu sarežģīts jebkuros laikos, bet, protams, vēl strīdīgāks tas ir ekonomiski grūtā periodā. Tā tas ir pat par spīti tam, ka mēs visi apzināmies - Lisabonas līgums mums piešķir lielākus pienākumus. Tieši tādēļ ir panākta kompromisa vienošanās otrajam EUR 1500 piešķīrumam paredzēto finansējumu paturēt rezervē, kur tas paliks līdz brīdim, kamēr tiks aprēķinātas pilnas šā priekšlikuma izmaksas.
Manuprāt, vēl viens strīdīgs un neatrisināts jautājums ir piemaksa deputātiem, kas ieņem noteiktus amatus Parlamentā. Šajā jautājumā tika panākts kompromiss - samazināt deputātiem, kas ieņem noteiktus amatus Parlamentā, piešķirto summu no EUR 1,2 miljoniem uz EUR 400 000, un, protams, ikvienam pieprasījumam ir jābūt dokumentēti pamatotam ar kvīti. Manuprāt, šis ir svarīgs princips, un mēs visi vēlētos to atbalstīt. Kolēģi paši izlems, vai šie divi kompromisi viņiem ir pieņemami vai nav. Es domāju, ka vairums S&D grupas deputātu uzskatīs šos kompromisus par pieņemamiem.
Tomēr mūsu diskusijās par 2011. gada budžetu ir izkristalizējies vēl viens jautājums, proti, ja mums arī turpmāk būs jāatrod līdzekļi, lai finansētu Lisabonas līgumā mums uzticētos papildu pienākumus, mums ir jāatrod citas vietas, kur ietaupīt, uzlabojot efektivitāti. 2011. gada budžetā ir vairāki šādi taupīšanas mēģinājumi. Patiešām, kopējais pieaugums ir samazināts no 6,5 % uz aptuveni 5,8 %. Tas ir apsveicami, bet es domāju, ka turpmāk mums nāksies taupīt daudz vairāk.
Es ceru, ka nākotnē Prezidijs sniegs ieteikumus un priekšlikumus ne tikai saistībā ar līdzekļu izlietojumu, bet arī saistībā ar veidiem, kā turpmāk ietaupīt līdzekļus, veicinot efektivitāti. Es gribētu cerēt, ka šie taupības pasākumi paredzēs izmaiņas mūsu darba organizācijā, nevis tikai pieejamā finansējuma apcirpšanu.
Ja Prezidijs turpmāk patiešām nāks klajā - un es ceru, ka tā tas notiks, - ar priekšlikumiem, kas paredzēs līdzekļu taupīšanu, uzlabojot efektivitāti, manuprāt, ir svarīgi tos apspriest ar deputātiem jau agrīnā stadijā. Tādējādi Eiropas Parlamentam būs iespēja veidot budžetu, arī noteikt savas prioritātes un pašiem noteikt jomas, kurās būtu taupāmi līdzekļi, bet, kamēr tas īstenosies, mums ir jāturpina strādāt, lai mūsu 2011. gada budžets būtu pieņemams deputātiem, Parlamentam un, protams, arī sabiedrībai.
Carl Haglund
Priekšsēdētājas kundze! Mums ir bijušas interesantas debates par Parlamenta budžetu šim un nākamajam gadam.
Vispirms es vēlos īpaši pateikties Trüpel kundzei, kura ir paveikusi lielu darbu saistībā ar nākamā gada budžeta sagatavošanu. Iespējams, budžets ir sabalansētāks, nekā sākotnēji tika plānots.
Lisabonas līgums Eiropas Parlamentam izvirza jaunas prasības, un, ņemot to vērā, ir gluži loģiski, ka Parlaments sagaida zināmu izmaksu pieaugumu, jo pieaugs mūsu aktivitāte.
Tajā pašā laikā vienkārši pārsteidzošs ir fakts, ka mēs absolūti neesam spējuši reorganizēt mūsu pašu darbību, lai spētu jaunās prasības pildīt. Šī ir joma, kurā mums jāpilnveidojas.
Mēs, Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas deputāti, kritiski izturējāmies pret Prezidija sākotnēji ierosināto izmaksu palielinājumu, kas patiesībā patlaban, kā jau tika minēts, ir daļēji samazināts. Tomēr es vēlos sacīt, ka ALDE grupa neatbalsta - un nebalsos par - turpmāku ikmēneša piemaksas palielinājumu katram deputātam par EUR 1500, lai viņi varētu pieņemt darbā jaunus palīgus. Mēs arī neatbalstām ideju komiteju priekšsēdētājiem piešķirt piemaksu reprezentācijas izdevumiem.
Ir skaidri redzams, ka divas lielās politiskās grupas šajā jautājumā ir atradušas kopēju viedokli, tomēr mēs, ALDE grupas deputāti, šajā plenārsēžu zālē cīnīsimies par saviem uzskatiem. Ir ļoti svarīgi, ka Eiropas Parlaments parāda, ka mēs patiešām esam ieinteresēti to izmaksu līmenī, kuras mēs palielinām. Es īsti nespēju saprast šeit iepriekš izskanējušos apgalvojumus, kuros tika pausts, ka jautājums nav vis par izmaksu pieaugumu, bet gan drīzāk par spēju kā nākas veikt savus pienākumus. Jautājums nebūt nav par to. Tas ir tikai jautājums par izmaksu pieaugumu.
Turklāt ir vērts paturēt prātā - jo lielāks būs Parlamentā nodarbināto palīgu skaits, jo lielākas būs mūsu prasības attiecībā uz ēkām, un ilgtermiņā tas kļūs par ļoti dārgu pasākumu. Mēs, ALDE grupas deputāti, ļoti kritiski izturamies pret dažiem no šiem priekšlikumiem un attiecīgi Parlamentā arī balsosim, kad būs pienācis balsošanas laiks.
Helga Trüpel
Priekšsēdētājas kundze! Es vēlētos vēlreiz sākt ar burvju vārdiņu "līdzsvars”, kuru tikko minēja Haglund kungs. Es patiešām uzskatu, ka pašreizējai diskusijai par 2011. gada budžetu ir jāizriet no jautājuma "Kā rast pareizu un atbildīgu līdzsvaru?”
Fernandes kungs runāja par populismu saistībā ar Parlamenta vēlmi pret 2011. gada budžetu izturēties ļoti atbildīgi un ievērot pašdisciplīnu. Šajā ziņā es viņam absolūti nepiekrītu. Es nedomāju, ka populisms ir kopīga nonākšana pie izsvērta secinājuma, ka, ņemot vērā daudzos taupības pasākumus, kādus mēs pieprasām no citām valstīm, arī mums ir ļoti rūpīgi jāpārdomā, kā mēs Parlamentā varam rīkoties disciplinēti. Gluži pretēji - es uzskatu, ka pašreizējos apstākļos tieši tāda ir Eiropas Parlamenta politiskā atbildība. Saistībā ar samazinājumiem, kādi tiek pieprasīti no Grieķijas un valstu budžetiem kopumā, mums ir jābūt drosmei, no vienas puses, apstiprināt budžeta palielinājumu tur, kur mums tas patiešām ir nepieciešams atbildīgai sava darba veikšanai, un tomēr vienlaikus atrast robežu, pie kuras mēs sakām - pašreizējos apstākļos arī mums ir nepieciešami atsevišķi ierobežojumi, jo tāda gluži vienkārši ir politiskā situācija. Mūsu ziņai ir jābūt: "Mēs saprotam!” Tas ir svarīgi politiskā ziņā, un tādēļ es vēlreiz aicinu visas grupas apsvērt, kādu ziņu mēs dosim sabiedrībai ar 2011. gada budžetu.
Lajos Bokros
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Rumānijā ierēdņu algas tiek apgrieztas par 25 %, Spānijā valsts sektorā strādājošo algas tiks samazinātas par 5 % līdz 15 %, un Portugālē, nemaz nerunājot par Grieķiju, valdība pieliek milzīgas pūles, lai ietaupītu uz cilvēkresursu rēķina. Lielbritānijā jaunā valdība jau ir norādījusi, ka šogad būs jāveic apjomīga finanšu resursu taupīšana.
Vai kāds šajā Parlamentā uzskata, ka tieši šobrīd ir īstais laiks, lai Eiropas Parlaments tērētu vairāk naudas vispār jebkam - palielinātu tēriņus, palielinātu darbinieku skaitu politiskajās grupās, bibliotēkā, komitejās, informācijas tehnoloģiju jomā un pieliktu vēl EUR 1500 palīgu piemaksām? Mēs apspriežam otro EUR 1500 piešķīrumu, bet es uzskatu, ka pat pirmais ir pilnīgi lieks. Šeit nedrīkst būt jautājums, vai otro piešķīrumu paturēt rezervē, mums ir jāatceļ abi, jo šobrīd tiem nav īstais laiks. Mēs visi labi apzināmies, ka paplašināsies mūsu pilnvaras, tomēr plašākas pilnvaras automātiski nenozīmē lielākus tēriņus. Tas nozīmē efektīvāku līdzekļu izlietojumu, lielāku atbildību un lielāku pienākuma apziņu.
Es pilnīgi piekrītu Trüpel kundzei, ka pastāv iespējas ietaupīt vairāk. Mums nav nepieciešams autoparks šeit, Strasbūrā. Mēs varam par velti izmantot sabiedrisko transportu. Es ik dienas braucu ar tramvaju. Lai ietaupītu, mēs biznesa klases biļešu vietā varam iegādāties ekonomiskās klases biļetes. Piemēram, es, ierodoties šeit no Budapeštas, principā nekad nelidoju biznesa klasē. Un, lai gan kopumā Prezidija un Budžeta komitejas diskusija šajā jautājumā bija ļoti noderīga, es uzskatu, ka pastāv vēl ārkārtīgi daudzas līdzekļu ietaupīšanas iespējas.
Marta Andreasen
EFD grupas vārdā. - Priekšsēdētājas kundze! Jau atkal mani satriec tas, ka šā Parlamenta deputāti turpina pieprasīt budžeta palielināšanu laikā, kad dalībvalstu iedzīvotāji joprojām cīnās ar pašreizējo krīzi. Tomēr šodien es runāšu par šā Parlamenta ētiku.
Vai ir pieņemami, ka pašreizējā situācijā Eiropas Savienības iestādes, pieprasot tiesības kontrolēt valstu budžetus, vienlaikus vēlas palielināt pašas savus administratīvos budžetus - kā tas ir Parlamenta gadījumā? Vai ir pieņemami, ka ES iestādes vēršas Eiropas Kopienu Tiesā saistībā ar Padomes lēmumu samērīgi samazināt ES ierēdņu algu palielinājumu? Vai ir ētisks šā Parlamenta lēmums steigšus apstiprināt Padomes 2008. gada pārskatus apmaiņā pret Padomes piekrišanu palielināt Parlamenta budžetu?
Ļaujiet man paskaidrot - Budžeta kontroles komiteja vienprātīgi nolēma neatbalstīt Padomes 2008. gada pārskatus, jo tajos trūkst pārredzamības. Sagadīšanās pēc Padome neapstiprināja Parlamenta budžeta palielinājumu. Es pieļauju, ka šonedēļ mēs pieredzēsim, kā Parlaments nobalsos par Padomes pārskatu apstiprināšanu, un drīz pēc tam Padome apstiprinās Parlamenta budžeta palielinājumu. Dāmas un kungi, eiropieši, balsojumi par Parlamenta budžetu un Padomes budžeta izpildi liecina, kāda ir to iestāžu ētika, kuru uzdevums ir mums noteikt, kā rīkoties.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Lisabonas līgums ir atnesis pārmaiņas, arī, un patiesībā jo īpaši, pārmaiņas, kas saistītas ar Eiropas Parlamenta nozīmi. Esmu jau agrāk norādījusi, ka manam "jā” Parlamenta budžeta grozījumam ir savi nosacījumi. Protams, Eiropas Parlamentam ir jācenšas sasniegt izcilību likumdošanā. Protams, Parlamenta lomas nostiprināšana nozīmē vairāk pienākumu, lielāku atbildību un vairāk darba. Tomēr, par spīti iepriekš minētajam, pašreizējās krīzes, pēdējo 60 gadu smagākās ekonomikas krīzes, laikā es gribētu norādīt, ka arī mums kā deputātiem, un patiesībā jo īpaši mums, ļoti rūpīgi vajadzētu apieties ar mums uzticēto naudu. Padomei un Eiropas Parlamentam ir plānota un ir jāīsteno ciešāka sadarbība, un šīs sadarbības priekšnosacījums ir vēlme strādāt kā partneriem.
Ivailo Kalfin
(BG) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Vispirms es vēlētos apsveikt referentus Trüpel kundzi un Maňka kungu par lielisko darbu, sagatavojot šodien apspriežamos lēmumus. Mums jāatzīst, ka tas nekādi nav bijis viegls darbs, un šodienas debates ir tam apliecinājums.
No vienas puses, mums ir jābūt saimnieciskuma un efektivitātes paraugam attiecībā uz Eiropas nodokļu maksātāju naudas izlietojumu. Tomēr, no otras puses, mums ir jādod Parlamentam iespēja pildīt pienākumus un saistības, ko šie paši nodokļu maksātāji mums ir uzticējuši Lisabonas līgumā.
Situācija ir tāda, ka jaunajā Eiropas Savienības līgumā lielākā daļa izmaiņu skar mūsu iestādi un mums ir visvairāk jaunu pienākumu. Viens no nopietnākajiem un visvairāk apspriestajiem tematiem bija jautājums, cik lielā mērā Eiropas Parlaments ņem vērā Eiropas smago ekonomisko situāciju un rāda priekšzīmi, ierobežojot izdevumus un palielinot efektivitāti.
Šodien apspriežamie Parlamenta lēmumi ir ekonomiskajai situācijai atbilstoši. Minimāls 5,5 % izdevumu pieaugums ļaus mums paplašināt Eiropas Parlamenta personālsastāvu ar 18 jauniem darbiniekiem. Mums ir nepieciešams, lai administrācijai spētu nodrošināt speciālistu atbalstu jomās, kuras ir ievērojami paplašinājušās un kurās Eiropas Parlamenta lēmumiem ir izšķiroša nozīme.
Mēs deputātiem dodam iespēju biežāk sazināties ar vēlētājiem, speciālistu vadītu apmācību iespējas vairākās jomās un iespējas pildīt savus jaunos pienākumus, kas viņiem tika uzticēti Lisabonas līgumā. Mēs esam saimnieciskuma paraugs, jo, aptverot visus jaunos pienākumus, mēs tikai par 0,28 % pārsniedzam vienošanos, kas tika pieņemta pirms daudziem gadiem un paredz, ka Eiropas Parlamenta izdevumi nedrīkst pārsniegt 20 % no Eiropas budžeta administratīvajām izmaksām.
Vienlaikus mums ļoti skaidri jāpasaka, ka šī senā vienošanās nākotnē ir jāpārskata, lai tā atspoguļotu ievērojamās izmaiņas iestādes uzdevumos un jo īpaši tās lomas pieaugumu, un attiecīgi arī Eiropas Parlamenta gaidas.
Kolēģi deputāti, mums vēl ir iespējas ietaupīt. Turpmāk mums ir jāpastiprina centieni uzlabot Parlamenta darba efektivitāti, piemēram, paļaujoties nevis uz ēkām, bet gan uz jaunajām tehnoloģijām, rādot piemēru institucionālo un vides standartu jomā, rūpīgi analizējot pilnīgi visu izdevumu ietekmi un neļaujot budžetam palielināties automātiski, kā tas parasti ir raksturīgi ikvienai birokrātijai. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka par katru savu darbību mēs esam atbildīgi saviem vēlētājiem, kuri patlaban piedzīvo grūtus laikus.
Alexander Alvaro
(DE) Priekšsēdētājas kundze! It sevišķi krīzes laikos politiķiem ir jāspēj nodalīt racionālo no emocionālā, jo īpaši jautājumos, kas attiecas uz budžetu un finansēm. Man ir sajūta, ka Lisabonas līgums un ar to saistītie budžeta jautājumi nedaudz līdzinās laika prognozei - vakarā nekad nevar īsti zināt, kāds laiks mūs sagaidīs no rīta. Prognoze sola lietu, tādēļ mēs ņemam līdzi lietussargu, un varbūt pāris piles arī nokrīt, tomēr tas nekādi nav saucams par īstu lietu.
Gluži tāpat ir ar Lisabonas līgumu - mēs nezinām, kā šā līguma ietekmē mainīsies Parlamenta darba slodze. Man jābrīnās, kā deputāti agrāk ir varējuši strādāt komitejās un prezidijos, ja viņiem Lisabonas līgums nenesīs nekādas pārmaiņas.
Diskusija par parlamentārās palīdzības piemaksas palielināšanu par EUR 1500 ir simboliska tādējādi, ka tā parāda, vai mēs spējam samazināt savas struktūras, ietaupīt līdzekļus un padarīt efektīvākus savus darba procesus. Šo trīs punktu ņemšana vērā būtu daudz efektīvāka nekā arvien biežāka runāšana par finansēm. Galu galā tikai nākamajā gadā mēs tā īsti jutīsim, cik lielā mērā Lisabonas līgums ir ietekmējis mūsu darbu.
Ryszard Czarnecki
(PL) Nav šaubu, ka Eiropas Parlamentam, kuram pēc Lisabonas līguma ratifikācijas ir lielāka loma un vairāk pienākumu, gluži dabiski ir jāsaņem lielāki finanšu resursi, lai šo lomu varētu pildīt. Iepriekšējam runātājam ir taisnība. Mēs nezinām, cik lielā mērā praktiski šī loma pieaugs, tomēr mēs zinām, ka tā pieaugs. Tādēļ, gluži dabiski, arī mūsu vēlētāji un nodokļu maksātāji no mums sagaida vairāk. Arī šā iemesla dēļ pieprasījums palielināt finansējumu, piemēram, deputātu palīgiem, ir neapstrīdami pamatots gan finansiāli, gan politiski.
Mēs apzināmies, ka šobrīd Grieķijā un vispār Eiropas dienvidu valstīs ir smaga krīze, kas acīmredzami ir politiska problēma, tomēr, apgriežot izmaksas, mēs nedrīkstam nogriezt atsevišķus Eiropas Parlamenta uzdevumus. Es esmu pilnīgi pārliecināts, ka Eiropas Parlamenta budžets ir ievērojami jāpalielina.
Daniël van der Stoep
(NL) Priekšsēdētājas kundze! Parlamenta 2011. gada budžeta projekts ir EUR 1,7 miljardi. Tātad uz katru deputātu EUR 2,3 miljoni gadā, EUR 200 000 mēnesī un, šokējoši, EUR 6400 uz katru deputātu dienā; un šajā Parlamentā ir 736 deputāti.
Priekšsēdētājas kundze, EUR 6400 ir ļoti liela summa. Es varu iztēloties simtiem lietderīgākus šīs naudas tērēšanas veidus salīdzinājumā ar šo marionešu teātri. Tomēr pats svarīgākais - ir jādod iespēja pašiem pilsoņiem pieņemt šādus lēmumus. Ņemsim un šodien aizvērsim savas bodītes Briselē, Luksemburgā un visupirms šeit, Strasbūrā. Vienkārši atbrīvosim telpas, aizslēgsim durvis, izmetīsim atslēgu un atdosim EUR 1,7 miljardus atpakaļ pilsoņiem, kuri tos ir nopelnījuši, lejot sviedrus, asinis un asaras.
Šā Parlamenta deputātiem vajadzētu katru rītu celties un katru vakaru gulties ar domu, ka ikviens no viņiem šodien nodokļu maksātājiem izmaksās vai ir izmaksājis EUR 6400. Ikvienam deputātam ir jāuzskata par savu pienākumu katru dienu šo naudas summu samazināt, jo visa nauda, ko mēs šeit tērējam niekiem, ir nodokļu maksātāju nauda, ko mūsu pilsoņi ir radījuši ārkārtīgi smagā darbā.
Tā tam vajadzētu notikt, bet tā tas nenotiek. Šā Parlaments princips - jo vairāk, jo labāk. Ar rokasspiedieniem, līdzīgajam pievelkot līdzīgo un slēdzot miglainus darījumus kuluāros, budžetam tiek pielikti desmitiem miljoni. Elite lemj, un sabiedrība finansē. Ikvienam vajadzētu par to padomāt vakarā pirms laišanās miegā, un es aicinu ikvienu šovakar tā arī darīt - pajautāt sev: "Vai es esmu bijis EUR 6400 vērts?” Katram, kurš tā nedara, vajadzētu dziļi nokaunēties, jo kā deputāts viņš nav nekā vērts.
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Es gribētu sacīt van der Stoep kungam - es esmu manā labā tērētās naudas vērta, un es palieku pie šīs pārliecības. Ja jūs neesat tās vērts, es jūtu jums līdzi. Vienīgais, ko varu sacīt, - mēs nekādi sev nepalīdzam, Parlamentā paši sev radot tādus darba apstākļus, kas sekmīgi padara mūsu darbu neiespējamu. Es atbalstu parlamentārās palīdzības piemaksas palielināšanu - jā, abus piešķīrumus -, un es uzskatu, ka ļoti pamatoti.
Ikvienam, kurš strādā Parlamentā, ir nepieciešami darbinieki. Tiem, kuri nevēlas strādāt, nevajadzētu traucēt tos, kuri to var un vēlas. Neviens nebūs spiests izmantot parlamentārās palīdzības piemaksas palielinājumu - jūs to varat izmantot, bet jums tā nav obligāti jāizmanto. Ja deputāti šo piemaksu neizmanto, jo labāk nodokļu maksātājiem, kuri šajā gadījumā saņems savu naudu atpakaļ. Es, savukārt, varu runāt tikai savā vārdā un sacīt, ka es esmu manā labā tērētās naudas vērta, tas pats attiecas uz maniem darbiniekiem. Tomēr mums ir rūpīgi un sīki jāizpēta darbības, kas uz Parlamenta budžeta pieauguma rēķina ir īstenotas agrāk. Mums ir jāizpēta, vai mēs vēlamies un varam šīs darbības turpināt. Šajā saistībā es pirmām kārtām domāju arī par tīmekļa TV pakalpojumiem. Manuprāt, mums ir jārīkojas, mēs nevaram visu atstāt tā, kā tas ir pašlaik.
Papildus iepriekš minētajam mēs kopā ar Prezidiju esam uzsākuši daudzas reformas, un mums arī ir jāsagaida to rezultāti. Budžeta kontroles komiteja darīs visu, kas būs tās spēkos, lai norādītu uz jomām, kurās vērojami trūkumi.
Geoffrey Van Orden
Priekšsēdētājas kundze! Visā Eiropā valdības un valsts iestādes saskaras ar nepieciešamību samazināt izdevumus, bet Parlaments turpina dzīvot pasaku pasaulē. Es dzirdu jaukas runas par nepieciešamību taupīt un uzlabot efektivitāti, bet vairāk nekā EUR 1,7 miljardu liels 2011. gada budžets nozīmē pieaugumu gandrīz par 6 %. Tas ir pilnīgi nepieņemami. Mums būtu jārunā par vērienīgu taupīšanu, nevis palielinājumu. Ir daudzi veidi, kā to īstenot.
Vispirms mums jāsamazina nelietderīga naudas izšķiešana un izdevumi. Parlamentam jāpieprasa Padomei izbeigt šo Strasbūras cirku un tādējādi ik gadus ietaupīt vairāk nekā EUR 200 miljonus. Vēl EUR 50 miljonus varētu ietaupīt, slēdzot Eiropas Parlamenta birojus visās dalībvalstīs. Ir jāracionalizē birokrātija - Parlamentā nodarbināto ierēdņu skaits tikai trīs gadu laikā ir pieaudzis līdz 6000, kas ir pieaugums par 14 %. Spiedīgos apstākļos jebkura cita organizācija noteiktu jaunas prioritātes, samazinājumus kompensējot citās jomās. Mēs, šķiet, domājam, ka dzīvojam citā pasaulē. Mums jārīkojas, lai patiešām īstenotu pārmaiņas un patiešām samazinātu Parlamenta budžetu.
Bart Staes
(NL) Es vēlētos atgriezties pie ierosinājuma pielikt divreiz pa EUR 1500 ikmēneša parlamentārās palīdzības piemaksai. Tā ir taisnība, ka Lisabonas līgums mums uzliek daudzus jaunus pienākumus, tādēļ es pilnīgi noteikti nepretošos idejai palielināt darbinieku skaitu tajās Parlamenta komitejās, kurām ar Lisabonas līgumu tiek palielināts pienākumu daudzums, piemēram, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā.
Tāpat es neiebildīšu pret darbinieku skaita palielināšanu politiskajās grupās, lai tās spētu labāk atbalstīt šo pienākumu pildīšanu, tomēr, dāmas un kungi, būsim godīgi - ir neprātīgi un arī nepareizi katram deputātam šogad piešķirt papildu EUR 1500 un otrus papildu EUR 1500 - nākamgad.
Es pats esmu darbojies Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā 10 gadus un turpinu to darīt. Šai komitejai ir ļoti daudz likumdošanas pienākumu, kas jāveic saskaņā koplēmuma procedūru vai parasto likumdošanas procedūru. Es vienmēr esmu izticis ar trim palīgiem, un es pieņemu, ka tie deputāti, kas patlaban strādā vai gatavojas strādāt Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejā, arī var iztikt ar trim palīgiem. Jūsu sacītais, Gräßle kundze, ka papildu darbinieki būtu jāpiešķir tiem, kuri vēlas strādāt, nevis tiem, kuri to nevēlas, ir visaugstākā līmeņa populisms.
Vladimír Maňka
Es vēlos pateikties visiem, kuri izteica savu viedokli. Esmu gandarīts, ka jūs visi vēlaties cik vien iespējams labi veikt likumdošanas darbu un vislietderīgākajā veidā izmantot resursus. Ikvienam ir savs viedoklis, kur un kā būtu veicami uzlabojumi. Šīsdienas debates ir tam apliecinājums. Es vēlos sacīt Bokros kungam, ka pastāv veids, kā ar objektīvām metodēm ietaupīt līdzekļus. Šo veidu pirms viena gada nobloķēja, starp citu, arī jūsu politiskās grupas deputāti.
Kopš janvāra es savā valstī esmu reģionālas iestādes vadītājs. Mans pirmais darbs pēc stāšanās šajā amatā bija neatkarīgs ārējs visu iestādes procesu pētījums. Šī revīzija novērsīs pienākumu dublēšanos un samazinās administratīvās izmaksas vairāk nekā par 15 %. Ja mēs vēlamies analizēt lieko darba noslodzi un optimāli reorganizēt esošos resursus, objektīvs un neatkarīgs ārējs pētījums ir vislabākais risinājums.
Tie, kuriem pieticis drosmes veikt šo pasākumu, ir panākuši vislabāko resursu izlietojumu, un viņiem ir izdevies ievērojami samazināt administratīvās izmaksas. Turpmākajās dienās mēs debatēsim un balsosim par Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas un Reģionu komitejas 2010. gada budžeta grozījumu.
Šīs iestādes acīmredzami paplašina savu darbību, tām ir lielākas pilnvaras un lielāka slodze. Es vēlos arī iesniegt pieprasījumu Padomei, lai mēs pēc iespējas ātrāk varētu pabeigt darbu saistībā ar šiem budžetiem un lai abas iestādes Lisabonas līgumā jaunajās vai paplašinātajās jomās tām uzticētos pienākumus varētu veikt efektīvi un ar atbildību.
Helga Trüpel
Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi! Jūs visi dzirdējāt, cik pretrunīgas bija debates par 2011. gada budžetu. Tas nav nekāds brīnums, ņemot vērā, ka mēs runājam par reāliem palielinājumiem un samazinājumiem un, kā vienmēr politikā, arī par simboliskiem jautājumiem.
Būdama referente, es vēlētos norādīt uz šādiem jautājumiem. Jūs dzirdējāt pilnu viedokļu spektru, kura vienā galā ir Gräßle kundze no Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgie demokrāti), kas ļoti noteikti atbalsta minētos budžeta palielinājumus, arī EUR 1500, lai nodrošinātu spēju strādāt, bet otrā galā ir deputāti, kuri saka: "Mums tas nav vajadzīgs” vai "Mums ir daudz rūpīgāk jāizvērtē, cik šie budžeta palielinājumi ir pamatoti, un jāsagatavo pārskats, iekļaujot tajā atsevišķas komitejas un Parlamenta darbības jomas.”
Būdama referente, es vēlos norādīt, ka Budžeta komitejas vairākums nolēma papildu līdzekļus paturēt rezervē - tādējādi par šo jautājumu Budžeta komiteja vēl nav panākusi vienošanos - un pieprasīt precīzu izvērtējumu. Tādēļ viss šis darbs mums vēl ir priekšā. Mums ir jāveic izvērtēšana un pēc tam vēlreiz rudenī ļoti nopietni jāiepazīstas ar tās rezultātiem, lai oktobrī saskaņā ar jauno budžeta procedūru turpinātu sarunas ar Padomi un arī lai mēs paši šeit Parlamentā vienotos par vairākuma nostāju. Pašreizējā situācijā ir svarīgi atzīmēt, ka pastāv pretrunas, pastāv krasi atšķirīgi viedokļi, kā arī pastāv vairākuma viedoklis, un saskaņā ar šo viedokli mums skaitļi vēlreiz ir ļoti rūpīgi jāanalizē.
Liels paldies par jūsu ieteikumiem, un es ceru, ka, turpinot darbu, mēs visi rīkosimies gudri!
Priekšsēdētāja
Paldies, Trüpel kundze. Tādējādi mēs beidzam kopīgās debates par budžetu. Paldies par runām. Debates tiek slēgtas.
Balsojums par Maňka kunga sagatavoto ziņojumu notiks rīt, un balsojums par Trüpel kundzes sagatavoto ziņojumu notiks šodien plkst. 12.00.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Georgios Stavrakakis  
Budžeta grozījums ir Lisabonas līguma spēkā stāšanās rezultāts. Parlamentu gaida jauni uzdevumi, būs nepieciešami resursi, lai Parlaments varētu sekmīgi pildītu jaunos pienākumus un uzdevumus. Vēlos uzsvērt - Eiropas pilsoņi vēlas, lai Parlaments savus pienākumus pildītu nevainojami, un, lai to nodrošinātu, ir svarīgi, lai Parlamenta deputātu, komiteju un politisko grupu rīcībā būtu vajadzīgie resursi. Turklāt mēs uzskatām, ka finanšu disciplīna un tēriņu samazināšana ir nepieciešamas vairāk nekā jebkad agrāk, un Eiropas pilsoņiem ir visas tiesības to no mums sagaidīt; tieši tādēļ mēs esam sagatavojuši budžetu, kas garantē ļoti taupīgu līdzekļu izlietojumu un pārredzamību.
Mēs arī uzstājam uz Eiropas Parlamenta nekustamā īpašuma politikas ilgtermiņa plānošanu, cenšoties nodrošināt apmierinošu finansiālu atbalstu gan pašlaik, gan turpmākajos gados. Mēs esam pārliecināti, ka, īstenojot šos pasākumus, mēs spēsim sniegt atbildi uz Eiropas pilsoņu bažām, gaidām un prasībām.
Nobeigumā es vēlētos pateikties Vladimir Maňka par viņa lielisko ziņojumu.
