EURES darbības pārskats par 2004. un 2005. gadu - ceļā uz vienotu darba tirgu (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir mutisks jautājums (http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=OQ&reference=O-2007-0038&language=PL" - B6-0136/2007) Komisijai, ko Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas vārdā uzdevis J. Andersson par EURES darbības pārskatu par 2004. un 2005. gadu - ceļā uz vienotu darba tirgu.
Jan Andersson  
autors. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, iepriekš mēs runājam par mobilitātes svarīgumu izaugsmei un nodarbinātībai Eiropā. Tad mēs runājām par mobilitāti darba ņēmējiem, kas iesaistās tālākā apmācībā, meklē jaunu darbu savā valstī un maina profesiju ar tālākapmācības palīdzību un par ģeogrāfisko mobilitāti valstu robežās, kā arī par pārrobežu ģeogrāfisko mobilitāti. Ja mēs aplūkojam dažādas Eiropas valstis, tad redzam, ka tas ir svarīgi izaugsmei. Dažām valstīm, kam ir visaugstākā mobilitāte, ir arī augstākā izaugsme un attīstība Eiropā. Tas ir ļoti svarīgi.
Kāda ir situācija Eiropā? Situācija dažādās valstīs ievērojami atšķiras, taču vienlaikus ir vērojami arī uzlabojumi. Uzlabojumi ir novērojami pēdējo gadu laikā. Es esmu no divu Skandināvijas valstu pierobežas reģiona, kur sākotnēji mobilitāte nebija liela, taču ir strauji pieaugusi pēdējo gadu laikā. Izaugsmei un nodarbinātībai ir svarīgi, lai cilvēki no vienas valsts robežas puses varētu pārvietoties otrpus robežai. Iespējams, ka tie sākumā nevarēja atrast darbu, bet atrada darbu otrpus robežai. Tas palielina izaugsmi visā reģionā un ir izdevīgi ilgtermiņā.
Mums ir arī daudzi šķēršļi. Esmu redzējis, kā tie darbojas. Šķēršļi pastāv atšķirīgās sociālās drošības sistēmās, nodokļos un tā tālāk, kā arī informācijas trūkumā. Runājot par informāciju par šo tematu, mums pastāv sadarbība nodarbinātības dienestu jomā - EURES sadarbība. EURES sadarbība ir attīstījusies pēdējo gadu laikā. Daļēji ar konkrētiem ierobežojumiem, bet, iespējams, galvenokārt ar tās portāla palīdzību, kuru atsevišķi pilsoņi var izmantot, lai atrastu informāciju par to, kādas darbavietas ir pieejamas, kā arī par sociālās drošības situāciju. Kāda ir situācija, ja runa ir par nodokļiem? Kas man jādara, ja es gatavojos šķērsot robežu?
Pēdējā budžetā mēs Eiropas Parlamentā EURES sadarbībai panācām palielinājumu 2 miljonu eiro apmērā. Tāpēc mēs iesniedzam mutisko jautājumu un rezolūciju. Mēs varam saskatīt vairākas vajadzības, kas pastāv attiecībā uz mobilitātes tālāku attīstīšanu. Mūsu mutiskajā jautājumā mēs pievēršam uzmanību trešo valstu valstspiederīgajiem. Tas ir vērsts uz nākotni. Mēs zinām, ka Eiropai ir nepieciešams vairāk darba ņēmēju, tostarp arī trešo valstu valstspiederīgie. Tie jau ir, un mums ir jāpalielina sadarbība - jo īpaši ar kaimiņvalstīm, ar kurām mums ir kaimiņvalstu sadarbība, - un jārada tiem lielākas iespējas saņemt attiecīgo informāciju par nodarbinātības situāciju, sociālās drošības sistēmām un nodokļiem.
Otrā daļa attiecas uz sezonas strādniekiem. Sezonas strādnieki Eiropas Savienībā ir bijuši jau ilgu laiku, un sezonas strādniekiem arī ir vajadzīga labāka informācija par situāciju, sociālo palīdzību un piemērojamajiem noteikumiem. Šo informāciju var saņemt EURES portālā.
Visbeidzot, es vēlētos izvirzīt jautājumu arī par to, vai Komisijai ir kādas domas par citu mobilitātes aspektu uzlabošanu. Mums bija plašas diskusijas par pārejas noteikumiem un mobilitāti starp jaunajām dalībvalstīm un vecajām dalībvalstīm. Eiropas Savienībā joprojām ir vairākas valstis, kas piemēro pārejas noteikumus. Es ceru, ka šis periods būs pēc iespējas īsāks un ka mēs drīz varēsim pilnībā izmantot brīvu mobilitāti, lai visi pārejas noteikumi pazustu. Mums ir arī jāpaveras apkārt un jānoskaidro, kāda situācija lielākas mobilitātes gadījumā būs valstīm, kuras nav piemērojušas nekādus pārejas noteikumus, jo mobilitāte nav īpaši liela. Tā nav plaša, un varētu būt vispārēji iemesli uzlabot informāciju. Ja, cerams, pārejas noteikumi drīz izzudīs, mums ir arī jāuzlabo informācija individuāliem darba ņēmējiem par brīvām darbavietām un to, kas ir nepieciešams, kādas iemaksas jāveic saistībā ar sociālo drošību, nodokļiem un tā tālāk.
Tie ir jautājumi, ko mēs esam uzdevuši Komisijai. Es zinu, ka Komisijai ir tādi paši mērķi kā Eiropas Parlamentam, bet ko Komisija plāno darīt?
Vladimír Špidla
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pirms sniegt atbildi uz katru no Jūsu uzdotajiem jautājumiem es vēlētos atgādināt, ka ir EURES sistēma.
Tā ir sistēma, unikāla sistēma, kuras lielākā priekšrocība ir saistīta ar to, ka tā tīklu, kurš ietver vairāk nekā 800 kvalificētus konsultantus, apvieno ar efektīvu portālu, kas veicina vieglu piekļuvi datiem un atvieglo datu interaktīvu apmaiņu.
Kopš 2006. gada EURES portāls 25 Eiropas valodās ir nodrošinājis vieglu piekļuvi visiem darba piedāvājumiem Eiropas Savienībā, kā arī dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestiem valstīs, kuras pieder Eiropas Ekonomikas zonai. Vidēji šis portāls ļauj piekļūt vairāk nekā 1 200 000 piedāvājumiem. Vienlaikus ir pieejami arī EURES konsultanti, kas palīdz darba ņēmējiem un viņu ģimenēm, kuri plāno izmantot mobilitātes sniegtās iespējas.
Tagad es vēlētos pēc kārtas atbildēt uz Jūsu jautājumiem.
Es sākšu ar Jūsu pirmo jautājumu par EURES iespējamo paplašināšanu, aptverot trešo valstu valstspiederīgos.
Kā Jūs zināt, EURES tika sākotnēji ieviesta, lai Eiropas Ekonomikas zonas pilsoņiem palīdzētu atrast darbu ārpus savas valsts un tādējādi palielinātu mobilitāti. Pašlaik Komisija plāno EURES sistēmu padarīt pieejamu darba ņēmējiem arī no citām valstīm - tā būs ne vien atbilde uz viņu vēlmēm, bet būs arī izdevīgi Savienībai. Ņemot vērā novecojošos iedzīvotājus un demogrāfisko kritumu Eiropā, mums jābūt gataviem tam, ka tuvā nākotnē Eiropā pietrūks darbaspēka, un tas ietekmēs mūsu ekonomikas un mūsu dzīves stila galvenās jomas. Bez tam EURES sistēma varētu arī sniegt noteiktu ieguldījumu globālākam risinājumam problēmai, kas saistīta ar migrāciju no trešām valstīm.
Šo iemeslu dēļ vispārējos EURES principus laika posmam no 2007. līdz 2010. gadam papildināja ar jaunu virzienu, kas paredz iespēju paplašināt apjomu informācijai, ko sniedz ar EURES tīkla palīdzību, lai apmierinātu vajadzības, kas ir darba ņēmējiem no trešām valstīm.
Saskaņā ar Komisijas rīcības plānu legālās migrācijas jomā mēs tagad vēlamies detalizēti analizēt iespējas paplašināt EURES sistēmu šajā virzienā. Sākotnējā posmā mēs varētu apsvērt to esošo sadaļu papildināšanu, kurās tiek sniegta informācija par "Dzīves un darba apstākļiem”, sniedzot informāciju, kas būtu pielāgota to trešo valstu pilsoņu vajadzībām, kuri vēlas ienākt Eiropas tirgū, un sniegt informāciju arī šo valstu valodās.
Jūsu otrais jautājums attiecas uz sezonas un īstermiņa pagaidu darba piedāvājumu iekļaušanu EURES sistēmā. Tā tiešām ir, ka sākotnējā analīzē, kas tika veikta par EURES sistēmu, netika norādīta nepieciešamība pēc īstermiņa darba ārvalstīs un šī pieprasījuma līmenis. Mūsu rīcībā esošā statistika aptvēra tikai viena gada minimālo laika posmu, un pieprasījums pēc sezonas darba un darba pieredzes vai studiju prakses iespējām netika ņemts vērā.
Tomēr pēc Eiropas Parlamenta ieteikuma par EURES 2007. gada budžeta palielināšanu sistēmā tika veikts pētījums, lai noteiktu nepieciešamību un praktisko iespējamību ieviest šādu pakalpojumu. Vairāku valstu reakcija bija ļoti pozitīva. Daži partneri jau bija piedzīvojuši šāda veida pakalpojumu tūrisma, būvniecības un lauksaimniecības jomā. Nākotnē, kad tiks izstrādāti plāni attiecībā uz EURES sistēmas tālāku attīstību, tiks automātiski izskatīta iespēja šo pakalpojumu paplašināt.
Runājot par Jūsu trešo jautājumu, Komisija arī uzskata, ka gan profesionālajai, gan ģeogrāfiskajai mobilitātei var būt pozitīva loma, uzlabojot veidu, kādā darbojas Eiropas darba tirgus, un tāpēc ir svarīgi šo mobilitāti atbalstīt un palielināt.
Šim nolūkam Komisija pašlaik izstrādā rīcības plānu, kura pamatā ir Eiropas Darba ņēmēju mobilitātes gada (2006) rezultāti un kura mērķis ir palielināt mobilitāti Eiropas darba tirgū un likvidēt galvenos šķēršļus tā tālākai attīstībai.
Šajā rīcības plānā tiks ieteikts palielināt EURES nozīmi, padarot to par galveno instrumentu darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai visā Eiropas Savienībā un palielinot informētību par to. Tam būs trīs galvenie mērķi:
1. palielināt EURES stratēģisko dimensiju, pastiprinot tās analītisko potenciālu attiecībā uz mobilitātes plūsmām un izmaiņām Eiropas darba tirgū;
2. paaugstināt tās pakalpojumu kvalitāti, sniedzot mobiliem darba ņēmējiem un viņu ģimenēm plašākus pakalpojumus;
3. palielināt tās darbības pārklājumu, pastiprinot tās attiecības ar citiem līdzīgu pakalpojumu sniedzējiem - vai ar privāto sektoru - un pakāpeniski atverot tās darbību darba ņēmējiem no citām pasaules daļām, kā es jau paskaidroju, atbildot uz Jūsu pirmo jautājumu.
Jūsu ceturtais un pēdējais jautājums attiecas uz EURES pārrobežu projektiem un to lomu, palīdzot dalībvalstīm atbrīvoties no pārejas laika pasākumiem.
To īpašo problēmu risināšana, kas rodas pārrobežu attiecībās, vienmēr ir bijusi svarīga EURES prioritāte. Mums pašlaik ir veseli 20 pārrobežu sadarbības projekti, no kuriem jaunākie ir projekti starp Čehijas Republiku un Vāciju un starp Slovākiju un Ungāriju. Papildus tam pašlaik tiek veikti 14 praktiskās iespējamības pētījumi, lai noskaidrotu jaunus projektus un pakalpojumus - gan starp "jaunajām” dalībvalstīm, gan starp "vecajām” un "jaunajām” dalībvalstīm.
Taču es, dāmas un kungi, uzskatu, ka ir pienācis laiks aizmirst domu par "vecajām” un "jaunajām” valstīm: nav šaubu, ka noteiktā ziņā Spānija ir jauna valsts, tāpat kā Grieķija, un es varētu turpināt. Es nesaprotu, cik ilgi mēs vēl lietosim šādu klasifikāciju vienlīdzīgām Eiropas Savienības dalībvalstīm.
Jebkurā gadījumā tiek veikti 14 praktiskās iespējamības pētījumi, lai noskaidrotu jaunus projektus. Tie visi ir praktiski projekti, kas paredzēti, lai pilsoņiem - darba devējiem un pārrobežu darba ņēmējiem - atvieglotu viņu ikdienas dzīvi. Partneri var būt arodbiedrības, darba devēju organizācijas, valsts nodarbinātības dienesti vai jebkādi citi dalībnieki, kas strādā vietējā vai reģionālā līmenī. Mēs ceram, ka ar šiem projektiem mēs atvieglosim darba ņēmēju apmaiņu starp partnervalstīm un mudināsim tās veikt pasākumus, kas nepieciešami attiecībā uz pagaidu pasākumiem.
Dāmas un kungi, es vēlos savu runu pabeigt, norādot uz vēl vienu EURES darba svarīgu aspektu, proti, to, kas tā ierobežo sociālā dempinga iespējamību. Ir skaidrs, ka cilvēki, kas, ierodoties citā valstī, ir labi informēti, atrodas daudz labākā situācijā nekā tie, kuriem trūkst šādas informācijas. Arī šajā ziņā EURES ir unikāls un ļoti efektīvs instruments.
Philip Bushill-Matthews
PPE-DE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, vai varu sākt ar to, ka būtībā piekrītu kolēģa Jan Andersson komentāriem no Parlamenta pretējās puses, taču vēlētos lūgt, lai šis netiktu uzskatīts par precedentu gadījumiem nākotnē. Ir vērts atzīmēt, ka komitejā šai rezolūcijai bija būtisks atbalsts. Mēs kā grupa neplānojam nekādus grozījumus šajā rezolūcijā, un es ceru, ka kolēģi no visām politiskajām partijām un tautībām atbalstīs kaut ko, ko tiešām ir vērts atbalstīt - principu, ka ES ir runa par cilvēkiem un par plašāku iespēju sniegšanu arvien lielākam skaitam cilvēku, un EURES šī koncepta izpildē ir īpaša loma.
Tomēr, man ir divi papildu jautājumi, uz kuriem komisārs varētu atbildēt vai nu savos komentāros vēlāk vai arī vēstulē. Tie ir divi nelieli jautājumi, taču ceru, ka tie nav nenozīmīgi.
Viens attiecas uz portāla faktisko lietošanu. Ja jūs ierakstāt vārdu savienojumu "darba mobilitāte Eiropā”, jūs nonākat taisnā ceļā EURES portālā, kas ir ļoti labs un viegli lietojams portāls. Tomēr, lai tajā nonāktu, jums nepieciešami atslēgas vārdi "darba mobilitāte”. Ja jūs ierakstāt vienkārši "darbs Eiropā”, jūs iegūstat veselu sarakstu ar citiem portāliem, tādiem kā Eurojobs, Jobpilot, Topjobs, Karjera Eiropā, utt. Tie var būt ļoti noderīgi, taču galvenais ir pieslēgties EURES portālam. Tādēļ mans jautājums ir: vai var darīt vēl vairāk, lai nodrošinātu to, ka EURES portāls ir pieejams vēl plašāk tiem cilvēkiem, kas neizmanto darba meklēšanas centru pakalpojumus, bet vēlas piekļūt tīmeklim paši?
Mana otra piezīme ir tāda, ka es redzu, ka viens no EURES aspektiem, ko es apsveicu, ir papildu portāls par mūžizglītību, kurā ir atrodams arī portāls ar nosaukumu PLOTEUS. Es biju ieintriģēts uzzināt par PLOTEUS ko vairāk, jo šis portāls ir par mācīšanās iespējām visā kosmosā, kas varētu būt noderīgi kolēģiem, kuri, tāpat kā es, līdz šodienai to bija ignorējuši. Šis ir patiesi liels sasniegums - izglītība ne tikai Eiropā, bet visā kosmosā! Es tam pievērsu uzmanību, jo, kamēr daudzi mobilitātes jautājumi ir saistīti ar iespēju došanu mūsu draugiem un kolēģiem Austrumeiropā un Centrāleiropā pārvietoties uz rietumiem, es uzskatu, ka lielāka uzmanība būtu jāpievērš iespējām no rietumiem pārvietoties uz Austrumeiropu un Centrāleiropu. Viens no šķēršļiem - es šeit runāju kā anglis - ir valodu mācīšanās un piemērošanās spēja valodām, un viss, ko PLOTEUS projekts var darīt, lai veicinātu valodu mācīšanos, ir ļoti nozīmīga darba mobilitātes daļa - ceru, ka komisārs man piekritīs.
Abos jautājumos par PLOTEUS un pieeju tīmeklim es saku sekojošo: noteikti vajag domāt par iespējām kosmosā, taču nolieciet šo portālu arī uz zemes, lai vairumā gadījumu tas tomēr būtu pieejams reāliem cilvēkiem.
Stephen Hughes
PSE Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, EURES portālam ir milzīgs potenciāls, taču liela daļa šī potenciāla vēl ir jārealizē. Vēl arvien pastāv vairāki ierobežojumi. Mūsu jautājumā ir teikts, ka portālam būtu jākļūst par vienas pieturas aģentūru darbinieku ģeogrāfiskajai un profesionālajai mobilitātei, taču mums ir jābūt godīgiem, pieņemot to, ka vēl ir tāls ceļš ejams līdz brīdim, kad portāls varētu par tādu kļūt. Tomēr šajā modernās elektronikas laikmetā būtu jāvar izveidot šādu vienas pieturas aģentūru.
Darbiniekiem, kas plāno pārvietoties ES teritorijā, lai atrastu darbu, ir nepieciešama pieeja detalizētai un lokalizētai informācijai, kas tiem dotu pārliecību, ka tie var pārvietoties kopā ar visu ģimeni - detalizētai informācijai, piemēram, par noteiktās vietās esošām skolām, šo skolu darbību, skolēnu skaitu un brīvajām vietām. Tas pats attiecas uz veselības aprūpi, mājokļiem un daudziem citiem jautājumiem.
Portālā ir informācija par šīm jomām, taču tā ir ļoti vispārīga un dod tikai īsu kopsavilkumu par attiecīgo valsti. Uzdevums portālā iekļaut detalizētu un lokalizētu informāciju varētu likties milzīgs, taču tas nebūt tā nav. Daudz šādas detalizētas informācijas jau ir atrodama vietējo varas iestāžu, veselības aprūpes iestāžu, vietējo izglītības iestāžu un valdību departamentu tīmekļa vietnēs. Portālā var iekļaut saites uz šīm vietnēm, lai lietotāji, kam nepieciešama detalizētāka informācija, nonāktu šajās vietnēs.
Vietējā līmenī pieejamā informācija arvien vairāk tiek sniegta arī vairākās valodās. Manā reģionā, piemēram, visa informācija, sākot ar to, kā reģistrēties vēlēšanām, līdz pat brīvas mājvietas atrašanai ir pieejama poļu valodā un vairākās citās valodās.
Visbeidzot, šī informācija bieži tiek sniegta arī vairākās trešo valstu valodās, kas sasaucas ar komisāra pieminēto jautājumu. Imigrācija no trešajām valstīm nevar atrisināt grūtības, ko ES rada demogrāfiskās pārmaiņas, taču tā var palīdzēt. Tādēļ man bija prieks dzirdēt, ko viņš teica par plāniem EURES aprīkot tā, lai tas šajā procesā spēlētu nozīmīgu lomu.
DanutBudreikaitė
Darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no četriem nosacījumiem, kas ir nepieciešami ES vienotā tirgus pastāvēšanai un sekmīgai darbībai. Vienotais darba tirgus, kas vēl nav pilnībā izveidots, ļautu darba meklētājiem iegūt jaunas prasmes un pieredzi un sniegt tiem iespēju izvēlēties darbu un likt lietā savas prasmes, bet darba devēji varētu izvēlēties no liela skaita darba ņēmēju, lai sev nodrošinātu nepieciešamos speciālistus. EURES (Eiropas Nodarbinātības dienests) tīkls ir instruments, kura mērķis ir izveidot vienotu darba tirgu, atvieglojot darba ņēmēju pārvietošanos Eiropas Savienībā, Eiropas Ekonomikas zonā un Šveicē (es šeit neminēšu trešās valstis). Šajā tīklā sadarbojas valstu nodarbinātības dienesti, arodbiedrības, darba devēju organizācijas un reģionālās un vietējās iestādes. To darbību koordinē Eiropas Komisija. EURES tīkla uzdevums ir informēt, konsultēt un palīdzēt potenciālajiem mobilajiem darba ņēmējiem attiecībā uz iespējām strādāt ārvalstīs un dzīves, darba un mācību apstākļiem Eiropas Ekonomikas zonas valstīs un palīdzēt darba devējiem, kas vēlas pieņemt darbā darba ņēmējus no trešām valstīm.
EURES portāls darbību sāka 2006. gadā un piedāvā miljons brīvu darbavietu visā Eiropā. Līdz šim portālā ir reģistrējušies 8 000 darba devēju un 184 000 darba meklētāju. Lai gan tiesības brīvi pārvietoties, lai dzīvotu un strādātu ārvalstīs, ir viena no Eiropas pilsoņu pamattiesībām, kas noteikta Romas līgumā, daudzas vecās dalībvalstis joprojām piemēro pārejas laiku valstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. un 2007. gadā. Vācija plāno pārejas laiku darba tirgus atvēršanai pagarināt līdz 2011. gadam, jo valstī ir augsts bezdarba līmenis. Dažos informācijas avotos tiek teikts, ka mums Eiropas Savienībā trūkst darbaspēka, bet citi ziņo par augstu bezdarba līmeni. EURES portālā ir miljons brīvu darbavietu, bet tajā pašā laikā darbaspēka brīva pārvietošanās ir ierobežota. Cik EURES ir efektīvs? Kā piemēru minēšu savu valsti, Lietuvu. Saskaņā ar oficiālo statistiku pēdējo četru gadu laikā Lietuvu ir pametuši 34 000 darba ņēmēju, taču divarpus gadu laikā tikai 405 to ir darījuši ar EURES pakalpojumu palīdzību. Plašsaziņas līdzekļos bieži vien tiek sniegta pārsteidzoša informācija par migrantu verdzību Itālijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē, kur darba ņēmējiem no jaunajām valstīm jāsaskaras ar necilvēcīgiem darba un dzīves apstākļiem. Vai tas nav EURES sistēmas trūkums? Cilvēki nesaņem pietiekamu informāciju par darba un dzīves apstākļiem un nezinu, pie kā vērsties, kad tiem rodas problēmas. 2006. gada darbības parādīja, ka darbaspēka brīvai kustībai ir parādījušies jauni šķēršļi - tās ir praktiskas problēmas, mājokļi, valoda, darbs partnerim vai laulātajam un psiholoģiskās grūtības, kas saistītas ar adaptāciju jaunā valstī un plānošanu atgriezties mājās. Ir labi, ka Komisija sāks īstenot mobilitātes rīcības plānu 2007. gadam, kas palīdzēs atrisināt radušās problēmas. To veicinātu arī informācijas sistēma par ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, kuras pamatā būtu vienota informācijas punkta princips.
Ryszard Czarnecki
UEN grupas vārdā. - (PL) Priekšsēdētāja kungs, es apsolu, ka pretēji iepriekšējam runātājam Bushill-Matthews kungam es nerunāšu par kibertelpu un iespējām, ko tās pārlūkošana varētu dot Centrāleiropas un Austrumeiropas pilsoņiem.
Rezolūcijā EURES, Eiropas Nodarbinātības dienests, tiek ļoti slavināts. Taču mums ir jāapzinās, ka dažiem novērotājiem EURES ir viens no Eiropas pārmērīgās birokrātijas piemēriem. Kā mana kolēģe, deputāte no Lietuvas, tikko norādīja, tikai 8 % no lietuviešiem, kas devušies strādāt uz ārvalstīm, ir izmantojuši EURES piedāvātos instrumentus. Tas tiešām ir ļoti maz.
Varbūt tas tomēr nav pārmērīgas birokrātijas gadījums, bet viss būtu daudz vienkāršāk, ja Eiropas darba tirgus tiktu galu galā pilnībā liberalizēts. Eiropieši tad varētu meklēt darbus parastā veidā, un nebūtu vajadzības izmantot EURES.
Protams, ir jāatbalsta visas metodes, ieskaitot oficiālu informāciju par brīvām darbavietām sezonas vai pagaidu darba ņēmējiem. Tam būtu pirmkārt jāattiecas uz Savienības dalībvalstu pilsoņiem. Pilsoņiem no trešām valstīm jābūt otrajā vietā, tostarp pilsoņiem no valstīm, kas ar Eiropas Savienību strādā saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku.
Pirms diviem gadiem un diviem mēnešiem, kad mēs pieņēmām pamatnostādnes nodarbinātības politikai dalībvalstīs, mēs uzsvērām nepieciešamību likvidēt visus šķēršļus darba ņēmēju pārvietošanās brīvībai Eiropā, kā paredzēts Līgumos. Diemžēl Vācija, Austrija un dažas citas dalībvalstis šo aicinājumu nav ņēmušas vērā un joprojām saglabā barjeras, kas liedz piekļūt to darba tirgum. Tas ir pretrunā pamatbrīvībām, kas ir Eiropas Savienības pamatā, kā mana kolēģe norādīja. Brīva piekļuve ir tikai laika jautājums, taču līdz tam tiks izšķiests daudz laika. Mums ir jāapspriež vispārēji risinājumi hic et nunc, nevis daļēji pasākumi.
Elisabeth Schroedter
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, mani kolēģi pilnīgi pareizi saka, ka EURES ir viens no Eiropas veiksmes stāstiem. Bez EURES tīkla ģeogrāfiskā un profesionālā mobilitāte Eiropā nebūtu iespējama tik plašā apjomā, kādā tā ir šodien, un nebūtu pieejama darba ņēmējiem, kuri zina savas tiesības un tāpēc spēj tās īstenot. Ja nebūtu EURES, tad Eiropas Savienības ceturtā brīvība pastāvētu tikai uz papīra.
Tāpēc es, komisāra kungs, nesaprotu, kāpēc Jūs neizrādiet lielāku apņemšanos uzlabot EURES, citiem vārdiem, izveidojot vairāk centru un uzlabojot kvalitāti, piemēram, ar labas prakses paraugiem pārrobežu reģionos. Patiesi, tiem vajadzētu augt kā sēnēm pēc lietus, lai īstenotu mūsu mērķus Eiropas Darba ņēmēju mobilitātes gadā un palielinātu ģeogrāfisko mobilitāti Eiropā. Tiešām šajā ziņā ir vajadzīga lielāka apņemšanās. Ja mobilitāte Eiropā tiktu padarīta vieglāka, īpašu labumu gūtu reģioni, kuros trūkst kvalificētu darba ņēmēju. Taču, protams, šo procesu pirmkārt un galvenokārt bremzē dalībvalstis, un arī šajā jomā ir novērojama Padomes neiejaukšanās.
Attiecībā uz sociālās drošības sistēmu savstarpēju atzīšanu vēl ir ļoti daudz darāmā, pirms tā sasniegs tādu līmeni, kas darba ņēmējiem ļaus sākt strādāt citā dalībvalstī, nezaudējot kaut ko no savas sociālās drošības. Tas ir vēl grūtāk darba ņēmējiem dalībvalstīs - piemēram, tādā kā mana valsts -, kuras joprojām uzstāj uz mobilitātes ierobežošanu uz noteiktu pārejas laiku. Šajās valstīs mobilitāte notiek nelegālos un trauslos nodarbinātības apstākļos - melnais tirgus negatīvi ietekmē algas un drošību. Taču cīnīties pret sociālo dempingu ir iespējams, tikai pamatojoties uz legālu mobilitāti.
Šī iemesla dēļ es nesaprotu, kāpēc tādas valdības kā Vācijas valdība, no vienas puses, dedzīgi runā par kvalificētu darba ņēmēju trūkumu, bet, no otras puses, nespēj saņemties ļaut cilvēkiem no Austrumeiropas īstenot viņu pārvietošanās brīvību, tādējādi galu galā izbeidzot dažreiz tik absurdo situāciju uz robežām. Es arī aicinu sociālos partnerus darīt vairāk mobilitātes jomā dažādajās valstīs un noteikt publisku kontroli, lai atklātu tos, kas pieļauj nelikumības, un neļautu tiem gūt labumu no sociālā dempinga.
Derek Roland Clark
IND/DEM Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, Eiropa aptver ļoti daudzveidīgu ģeogrāfiju, teritorijas un klimatu, kas rada lielu dzīvesveidu un ekonomiku dažādību. Īpaši vienmēr ir pastāvējušas darba prakses atšķirības un darba tiesības ir attīstījušies dažādi. Dažādi cilvēki strādā dažādi. Dažādība ir dzīves garšviela. Jūs riskējot to papildināt, jo tas ir pilnīgas nodarbinātības un darba tiesību pamatā.
Nodarbinātības komiteja pareizi tiek saukta par Nodarbinātības un sociālo lietu komiteju, un vislielākais sociālais ieguvums visiem, gan indivīdiem, gan sabiedrībai kopumā, noteikti ir tas, ka cilvēkiem ir darbs. 2005. gada aprīlī Vācijā bezdarbs bija 10 % līmenī, savukārt, Apvienotajā Karalistē šis rādītājs bija 4,5 %, taču Apvienotā Karaliste ir pārņēmusi mazāk ES darba tiesību. Daudzās Austrumeiropas valstīs ir augsti bezdarba rādītāji. Viņi ir panākuši progresu, ir kaut ko uzlabojuši, taču pēdējais, ko viņi vēlas, ir nomainīt padomju plānveida ekonomiku, ko vadīja nevēlēti komisāri, pret centralizētām pavēlēm no ES nevēlēto komisāru puses.
Eiropai nav vajadzīga ES, lai visiem uzliktu vienādu darba tiesību kopumu. Šāds spaidu krekls var novest tikai pie pieaugoša bezdarba, kas var radīt tādus sociālos nemierus, ar kādiem jau agrāk esam saskārušies. Ceru, ka neviens no mums nevēlas to atkal redzēt.
Csaba Őry
(HU) Ir daudz runāts par to, ka ģeogrāfiskās un profesionālās mobilitātes pieaugums Eiropas Savienībā ir viens no galvenajiem faktoriem bezdarba samazināšanā un ekonomiskās konkurētspējas palielināšanā.
27 valstu Eiropas Savienībai ir ļoti lielas darbaspēka rezerves, taču tādēļ, ka pieejamās darbavietas nav vienlīdzīgi sadalītas pa reģioniem, tā nespēj nodrošināt nodarbinātības iespējas lielai daļai no tiem, kas tikai sāk savu karjeru, un darbiniekiem virs 50 gadu vecuma. Šī iemesla dēļ ir radusies steidzami risināma problēma, kas saistīta ar tādu darba ņēmēju migrāciju, kuri vairākās dalībvalstīs ieceļo no trešām valstīm, lai gan arī pašā Eiropas Savienībā ir pieejams atbilstošs un kvalificēts darbaspēks.
EURES tīklam ir svarīga loma attiecībā uz saikni starp piedāvājumu un pieprasījumu, taču tas diemžēl līdz šim nav saņēmis atbilstošu atbalstu no ES resursiem, kas pieejami attīstības vajadzībām. Ir pilnīgi skaidrs: es esmu dzirdējis, ka ir 700 EURES konsultanti, bet Špidla kungs minēja 800 - ja mēs šo skaitli salīdzinām ar 20 miljoniem pilsoņu, kas nespēj atrast darbu 27 dalībvalstīs, tad ir skaidrs, ka tas ir nenozīmīgs skaitlis. Tikai 25-26 konsultanti uz katru valsti - piliens jūrā, kas nav pietiekams veicamajam uzdevumam.
Vēl viens jautājums, ko es uzskatu par problemātisku, ir tas, ka, lai gan portālā ir pieejama informācija par darba meklētājiem, tajā ir daudz mazāk informācijas par uzņēmumiem, kas piedāvā darba iespējas. Saskaņā ar jaunāko informāciju EURES portālā kopā ir atspoguļoti 11 000 uzņēmumi. Ir nepieciešama daudz plašāka informācijas kampaņa, lai iesaistītu vairāk ekonomikas dalībnieku nekā tagad. Es uzskatu, ka EURES tīkla un portāla attīstība un stimuls šādai attīstībai ir Eiropas kopējās interesēs, un tāpēc aicinu šos priekšlikumus pieņemt.
Proinsias De Rossa
Priekšsēdētāja kungs, nav šaubu, ka EURES programma ir ļoti svarīga un labi strādā, taču to ir jāuzlabo.
Es vēlos pievērsties konkrētam jautājumam, kas attiecas uz mobilitāti, kas Eiropai ir nepieciešama un laba - mēs visi tam piekritīsim. Problēma, uz ko es īpaši atsaucos, ir tā, ar ko saskaras ES pilsoņi, kuri ierodas Īrijā un kuriem ir dzīvesbiedrs vai biedrene, kas nav no ES dalībvalstīm.
Pēdējās nedēļās Īrijas valdība ir izdevusi vairāk nekā 120 šādu dzīvesbiedru izraidīšanas orderus. Zinu, ka daudzi citi no Īrijas varas iestādēm ir saņēmuši informāciju, ka to iesnieguma par uzturēšanās atļaujas saņemšanu izskatīšana ir atlikta līdz tiesas lēmumam, kas, iespējams, netiks pieņemts līdz pat 2009. gadam. Tas nepārprotami ir šķērslis mobilitātei Eiropā tiem Eiropas Savienības pilsoņiem, kas vēlas pārcelties uz Īriju, lai sāktu strādāt tur pieejamajās darba vietās, un kas konstatē, ka pastāv ierobežojumi tādēļ, ka viņi ir precējušies ar personu, kas nav ES pilsonis.
Man šķiet, ka tas ir negodīgi attiecībā pret tiem, kas vēlētos pārvākties, taču divtik negodīgi tas ir pret tiem, kas jau ir pārvākušies un dzīvo Īrijā, dažos gadījumos jau ilgu laiku, kopā ar saviem dzīves biedriem, un kas tagad tiek izraidīti. Es aicinu komisāru steidzamības kārtā sazināties ar Īrijas attiecīgo ministru un aicināt viņu atsaukt izraidīšanas orderus un piešķirt pagaidu uzturēšanās atļaujas šīm ģimenēm, un arī pārtraukt nenoteiktību, ar ko tās saskaras attiecībā uz savu nākotni.
Ja mēs nopietni attiecamies pret mobilitāti Eiropā, tad šādiem jautājumiem nevajadzētu rasties. Es esmu pārliecināts, ka Īrijas pašreiz spēkā esošie tiesību akti šajā sakarībā pārkāpj Eiropas Savienības 2004. gada direktīvu par mobilitāti un uzturēšanos un tāpat pārkāpj Eiropas Savienības tiesību aktus diskriminācijas apkarošanai, jo tiek piemēroti tikai to ES pilsoņu dzīvesbiedriem, kas nav Īrijas pilsoņi. Šie ir divi nopietni jautājumi, un es aicinu komisāru nekavējoties izteikt protestu Īrijas varas iestādēm, it īpaši ministram Brian Lenihan, lai tās nekavējoties risina šo jautājumu.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos šajās debatēs pievērst uzmanību diviem jautājumiem. Pirmkārt, ir nepieciešams pilnībā īstenot vienu no pamatbrīvībām, kas ir Eiropas vienotā tirgus pamatā, proti, darbaspēka brīvu pārvietošanos. Attiecībā uz darba ņēmējiem no jaunajām dalībvalstīm šī brīvība ir nopietni ierobežota, piemēram, Vācijā un Austrijā. Ir skaidrs, ka šāda situācija kaitē darba ņēmēju mobilitātei visā Eiropas Savienības teritorijā.
Otrkārt, ir jāsniedz stingrs atbalsts, jo īpaši jaunajām dalībvalstīm, lai šajās valstīs panāktu nodarbinātības līmeņa palielināšanos. Piemēram, manā valstī, Polijā, šis līmenis ir 51 % vīriešiem un tikai 46 % sievietēm. Salīdzinājumā, piemēram, Amerikas Savienotajās Valstīs un Skandināvijas valstīs šie rādītāji jau pārsniedz 70 %.
Gunnar Hökmark
Priekšsēdētāja kungs, domāju, ka visi izprot palielinātas mobilitātes nozīmību, un visas pieredzes attiecībā uz darbiniekiem un pētniekiem ir ļoti labas - varat skatīties visur. Veiksmes atslēga lielā mērā slēpjas mobilitātē un Eiropas sadarbībā, un mēs zinām, ka tas ir svarīgi nodarbinātības kvalitātei, darba tirgus efektivitātei, mēs zinām, ka tā patiesi ir Eiropas ideja, un tāpat zinām, ka tā ir ļoti būtiska indivīda iespējām. Taču tas nozīmē, ka mēs vēl arvien sastopamies ar vairākiem šķēršļiem.
Ir svarīgi atbalstīt EURES programmu un nodrošināt, ka tā var paveikt labu darbu. Taču tajā pašā laikā mums ir jānodrošina, ka šķēršļi, piemēram, pārejas noteikumi, tiek novērsti pēc iespējas ātrāk, jo tas ir paradokss, ka viena puse mēģina palielināt mobilitāti, bet otra puse pieņem, ka mobilitāte ir ierobežota.
Otra lieta, ko, manuprāt, šajā sakarā ir svarīgi pateikt, ir, ka pat pēc šķēršļu novēršanas mums vēl arvien būs pārāk maza mobilitāte. Tas attiecas gan uz mūsu vietējo darba tirgu, gan uz darba tirgiem ārpus robežām. Es domāju, ka EURES varētu izmantot ne tikai, lai informētu un uzlabotu drošību tiem, kas vēlas pārvietoties uz citu valsti un citu darba tirgu, kā šodien iepriekš norādīja Jan Andersson, bet to varētu izmantot arī, lai visas lēmumu pieņēmējas iestādes informētu par Eiropas darba tirgos vēl arvien esošajiem šķēršļiem, jo plaisa starp vīziju un teoriju no vienas puses un realitāti no otras puses ir diezgan liela. Es domāju, ka EURES informatīvā loma varētu izpausties divos veidos: attiecībā uz tiem, kas cenšas pārvākties uz citiem darba tirgiem, un arī uz mums visiem un dalībvalstīm, lai pārvākšanos reālā dzīvē padarītu daudz vieglāku. Tas ir jautājums, kuru mēs varētu apspriest turpinājumā.
Vladimír Špidla
Dāmas un kungi, es domāju, ka šīs debates skaidri parādīja, ka EURES ir labs instruments, kas ir funkcionāls un lietderīgs: tas patiesi veicina darbaspēka brīvu pārvietošanos, sekmējot mobilitāti, palīdzot cilvēkiem iegūt informāciju par darba tirgu visā Eiropas Savienībā un noskaidrot savas tiesības.
No otras puses, un tas tika uzsvērts arī debatēs, mēs neesam sasnieguši perfektu vai galīgu situāciju, un ir nepieciešams turpināt attīstīt EURES.
Debatēs tika izvirzīti daži jautājumi, ko es šoreiz atsevišķi nekomentēšu, jo tiem ir ļoti īpašs un organizatorisks raksturs, un es uzskatu, ka katrs no tiem ir pelnījis, lai par to veiktu ekspertu novērtējumu.
Tas, kas no šīm debatēm skaidri izriet, ir tas, ka Komisijas vispārējā doma par šī portāla attīstību un Eiropas Parlamenta vispārējais redzējums par šī portāla mērķi un attīstību ir vairāk vai mazāk identiski un ļauj mums īstenot patiesi efektīvu un izdevīgu ilgtermiņa sadarbību un vienam otru šajā ziņā iedvesmot.
Es vēlos arī norādīt, ka šeit tika minētas daudzas domas, ka ir ārpus šī parlamentārā jautājuma, piemēram, problēma, kas saistīta ar valsts tiesību aktiem, taču es šos jautājumus esmu katrā ziņā atzīmējis un tos apsvēršu.
