ENEkonomiskās sadarbības  nolīgumi (debates) 
Priekšēdētājs
Nākošais punkts ir Komisijas paziņojums par Ekonomiskās sadarbības nolīgumiem.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu šo iespēju izskaidrot, kur mēs esam nonākuši sarunās par ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN). Es esmu priecīgs atzīmēt, ka Padome atbalstīja pagājušajā nedēļā Komisijas 23. oktobra paziņojumā ieteikto stratēģiju. Kā komisārs P. Mandelson pagājušajā nedēļā teica Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejai, mēs šajās sarunās esam progresējuši.
Šīs sarunas noris ļoti ātri. Ļaujiet man jums dot ieskatu, kur mēs šobrīd esam. Austrumāfrikā atspēriena nolīgums ir parafēts ar Austrumāfrikas kopienu: Keniju, Ugandu, Ruandu, Burundi un Tanzāniju. Mēs esam ļoti tuvu pagaidu darījumam ar Indijas okeāna valstīm kontekstā ar Austrum- un Dienvidāfrikas grupējumu.
Dienvidāfrikas Attīstības kopienā mēs esam parafējuši atspēriena nolīgumu ar Botsvānu, Lesoto, Svazilendu un Mozambiku. Angola pievienosies tiklīdz tā varēs. Dienvidāfrika un Namībija izlems par savu dalību rīt.
Klusā okeāna reģionā mēs strādājam paralēli pie jumta nolīguma par visu šo rajonu kopumā un pie specifiskiem nolīgumiem par pieeju tirgum, lai nodrošinātu to valstu intereses, ka cer uz reģiona tirdzniecību ar Eiropas Savienību. Es ceru, ka par šiem nolīgumiem tiks paziņots pavisam drīz.
Pārējos reģionos aina nav tik skaidra. Rietumāfrikā un Centrālāfrikā tikšanās notiek ar tā saucamajām "apakšgrupām”. Ir iespējams, ka mēs varēsim noslēgt pagaidu nolīgumus par precēm ar visvairāk skartajām valstīm, kuri pēc tam, 2008. gadā, var tikt pārveidoti par pilniem EPN ar visu šo reģionu. Tas, protams, ir atkarīgs no to vēlmēm iet šajā virzienā un iesniegt PTO tirgus pieejamībai saderīgus nolīgumus.
Karību reģionā mums ir nolīgums gandrīz par visu, bet diemžēl ne par preču tirdzniecību, jo reģiona piedāvājums nav pietiekams, lai mēs to aizstāvētu PTO. Sarunas turpinās, bet tagad mums vajag skaidru šī reģiona politisko lēmumu, lai uzsāktu sarunas saderīga tirgus pieejas radīšanas grafiku ar PTO.
Visos reģionos mums ir pragmatiska un elastīga pieeja, lai sasniegtu mūsu nemainīgos šo nolīgumu mērķus, patstāvīgus EPN ar četriem reģioniem. Tas modernizēs mūsu tirgus attiecības un tās attīstīs, tāpēc patstāvīgie līgumi ar četriem reģioniem ir mūsu mērķis.
Pēdējās dienās mēs esam panākuši nozīmīgu progresu, bet mēs šodien nevaram garantēt, ka būs nolīgums, kas ietver jaunu PTO saderīgu tirdzniecības nolīgumu ar visām ĀKK valstīm.
PTO saderība ir nozīmīgs visu nolīgumu komponents, vienalga vai tie ir patstāvīgi EPN vieglāk pieejamie nolīgumi, vai tikai preču darījumi. Bez tā mēs varam tikai piedāvāt vispārējo preferenču sistēmu.
Nākamajā nedēļā Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome lems par EK regulu ieviest tirgus pieeju, ko piedāvāt ĀKK. Šie divpusējie noīgumi ir vislabākais piedāvājums. Pilna beznodokļu un bezkvotu piekļuve ar pārejas periodu tikai diviem produktiem - cukuram un rīsiem.
Mēs turpināsim darīt visu iespējamo, lai panāktu vienošanos. Mūsu piedāvājums ir iesniegts un šobrīd jebkura ĀKK valsts piedāvā PTO atbilstošu piedāvājumu, lai pabeigtu darījumu, mēs varam ieteikt Padomei, ka tā gūs labumu no EPN tirgus pieejas regulas.
Mēs esam izteikuši vēlmi strādāt ar apakšreģioniem, ja to vēlas ĀKK valstis. Mēs esam vienojušies turpināt sarunas pēc 2008. gada 1. janvāra par citiem jautājumiem, piemēram, pakalpojumiem, ieguldījumiem un citām ar tirdzniecību saistītām jomām, kuras ir nozīmīgs šo nolīgumu attīstīšanas komponents. Mēs esam pieņēmuši paziņojumu nodrošināt tirdzniecības nolīgumus, atbilstošus vai labākus kā Kotonū Vienošanās, jebkurai valstij, kas panāk nolīgumu ar mums. Mēs esam piedāvājuši pilnībā atvērt mūsu tirgus un pielāgot preces, ko tirdzniecība piedāvā, godīgiem pakalpojumu piedāvājumiem.
Mēs nevaram pagarināt Kotonū tirdzniecības režīmu, kamēr mēs turpinām sarunas. Mēs esam noskaidrojuši, EPN trūkuma gadījumā, mēs nevaram piedāvāt un nepiedāvāsim risinājumu, kurš ir nelikumīgs vai nedrošs.
Mūsu ĀKK partneriem ir vajadzīgs atbalsts nolīgumu ieviešanai un nepieciešamās pielāgošanas, un reformu veikšanai. Tāpēc Komisija strādā, lai nodrošinātu, ka Eiropas Attīstības fonds sniedz palīdzību tirdzniecības jomā EPN prioritātes kontekstā. Tāpēc mēs strādājam ciešā saistībā ar dalībvalstīm, tā lai tās varētu piesaistīt papildus naudu tikko pieņemtās ES palīdzības tirdzniecības jomā kontekstā.
Mēs zinām, ka šo sarunu pabeigšana nozīmē, ka tiek pieņemti smagi politiskie lēmumi, bet mēs atbalstām to ĀKK reģionu un valstu, kuras ir izlēmušas mums pievienoties EPN nolīgumu uzsākšanā, izrādīto līderību. Mēs turpināsim atbalstīt apņemšanos, to ieviešot dzīvē, un, strādājot kopā, nodrošināt, lai tās ir tirdzniecības attiecības, kas patiesi sekmē attīstību.
Robert Sturdy
PPE-DE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, pēc septiņu gadu sarunām pateikt, ka mēs neesam tur, kur būtu jābūt iespējams ir nepietiekam novērtējums. Es neesmu pārliecināts, ka ir pareizi teikt, ka mēs esam panākuši izmaiņas.
Pēdējo nedēļu laikā daži ĀKK locekļiem ārkārtīgi neveikli ir nonākuši pie iespējām par ierobežotu, kā komisārs pats to aprakstīja, VPS tarifu režīmu, kas tos gaida 1. janvārī, ja tie neparakstīs EPN nolīgumu. Eiropas Komisija apgalvo, ka tai ir veicies pagaidu nolīguma īstenošanā gan ar atsevišķām valstīm, gan apakšreģionu grupām. Kā komisārs teica, to parakstīja ar Austrumāfrikas grupu vakar, kamēr SADC to parakstīja pagājušajā nedēļā, bet bez Dienvidāfrikas un Namībijas. Kādā ekonomiskajā nolīgumā šīs valstis nepiedalās? Tiek ziņots, ka Komisija virza Rietumāfriku šajā līgumā bez Namībijas, kas ir viena no lielākajām Āfrikas valstīm un kurai notiek ir plašas tirdzniecības sarunas ar Eiropas Savienību. Kāda ir šo tā saukto parakstīto ietvarnolīgumu ilgtspējīgā ietekme? Un reģiona integrācija? Cik tālu vien es varu redzēt, tie sadala manā ziņojumā aprakstītos EPN ietilpstošos reģionus.
Parlamenta rezolūcija, ko sagatavoja politiskā grupa, skaidri norāda uz vajadzību sagaidīt šo ātri norisošo sarunu rezultātus. Mums var nepatikt šie nolīgumi, bet beigu termiņi ir atkarīgi no mums un šobrīd nav alternatīvas. Kigali Deklarācija bija ārkārtīgi grūta un kritiska. Šodien Parlamentā pieņemtā rezolūcija skatās nākotnē, un es ceru, ka mēs varēsim skatīsimies uz priekšu.
Tā kā to pats vārds nosaka, EPN ir atspēriena punkts, lai izpildītu un izveidotu aptverošas tirdzniecības attiecības starp ES un ĀKK. Es esmu vīlies, ka PSE grupa ir nolēmusi nebalsot par tiem
Es atstāju komisāru ar vienu pēdējo domu. Apvienotajā Karalistē ir teiciens, kas šeit iederas, ka pasaulē ir trīs lieli meli: "čeks ir pastā”, "tā nav mana vaina” un "es esmu no Eiropas Savienības, lai palīdzētu”.
Harlem Désir
Priekšsēdētāja kungs, komisār, mēs nevaram palīdzēt ievērot, ka veids kādā Komisija ved sarunas, ir bijis neveiksmīgs, lai nodrošinātu EPN parakstīšanu pirms noteiktā datuma. Es piekrītu R. Sturdy kungam, ka pagaidu nolīgumi nostāda zem jautājuma zīmes reģionālās grupas, kuras tika izveidotas uz sarunu pamata., lai parakstītu šos EPN.
Bez tā, ka šīs sarunas ir radījušas šaubas, tās arī ir tālu no saišu stiprināšanas starp Eiropu un ĀKK valstīm. Pastāv šaubas par valsts resursu zaudēšanu. Senegālas prezidents nesen teica presei, ka 35% un 70% no Āfrikas budžeta veidoja muitas tarifi. Nigērija, piemēram, zaudēs 800 miljonus eiro.
Šaubas saistībā ar libelarizācijas sekām ĀKK valstu ekonomikas nestabilos sektoros, kas izjūt konkurenci ar Eiropas uzņēmējiem. Ir šaubas saistībā ar lūgumu otrajā fāzē iekļaut veselu rindu tēmas, kas neatbilst PTO saistībām. Es šeit domāju pakalpojumus, ieguldījumus, vienoto tirgu un konkurences likumieus. Pastāv bažas par augstāku muitas tarifu ieviešanu 2008. gadā valstīm, kas nav VAV un ĀKK valstīm kā sava veida šantāžu līgumu parakstīšanai.
Es jūtu, ka mums vajag ĀKK-ES attiecībām piešķirt jaunu elpu un sarunas atgriezt uz ceļa, kas ievēro galvenos Kotonū principus. EPN ir attīstības instrumenti. Liberalizācija pati par sevi nav beigusies. EPN mērķis ir stiprināt ĀKK ekonomiku, lai palīdzētu tai virzīties uz pasaules ekonomiku.
Nevienai ĀKK valstij pēc EPN parakstīšanas nevar klāties sliktāk. Parakstu īpašniekiem ir jāgūst vismaz tikpat liels labums, kā pirms EPN parakstīšanas, no atvieglojumu sistēmas. Nolīgumi ir jābalsta uz ĀKK valstu interesēm un to ekonomiskajām atšķirībām.
Ir jāizskaidro izcelsmes noteikumi, lai saprastu cik lielu labumu tās gūs no jebkuras pieejas jaunam tirgum, aktivitātēm, kuras mēs piedāvājam un ir jāievieš drošs mehānisms finansiālai kompensācijai. Šis paziņojums, ko Kigali Deklarācijā, sniedz ĀKK valstu parlamentu deputāti, Eiropai ir jāsaprot. 31. decembris nav tik fatāls trieciens kā tas ar kuru jūs saskārāties.
Gianluca Susta
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, mēs, ALDE grupa, atbalstam Sociālistu grupas lūgumu atcelt balsošanu, lai panāktu plašāku vienošanos par rezolūcijas tekstu.
Tāpat mēs dalāmies šaubās un cerībās, kas ir apkopotas Kigali sanāksmes noslēguma dokumentā. EPN ir nozīmīgs attīstības, reģionālās integritātes un nabadzības samazināšanas instruments. ES rīcībai šajā globalizētajā pasaulē ir jāsasniedz šie mērķi. Brīva tirdzniecība, PTO noteikumi un EPN paši par sevi nav beigas, bet instruments, kas kalpo globālajai tirdzniecībai.
Tomēr mums ir jāatdzīst, ka juridiskais vakuums, kas ir izveidojies pēc Kotonū nolīguma termiņa beigām, rada pašām ĀKK valstīm nopietnu risku, jo uz likmes ir likts daudz vairāk kā tikai tas, vai PTO noteikumu un lēmumu gaismā šie nolīgumi ir likumīgi vai nav.
Mēs arī ceram, ka sarunas, kas notiek sešos reģionos, var tikt ātri pabeigtas un ka atsākšana un veiksmīga sarežģīto Doha sarunu, par globālās tirdzniecības reformu noslēgšana, var sniegt skaidri noteiktu struktūru, kurā nabadzīgāko valstu vajadzības attīstībai var tikt labāk apmierinātas un ietvertas ES-ĀKK attiecību nosacījumos.
Tomēr mēs esam pārliecināti, ka ĀKK sarunas noris lēni un ka pasaules tirdzniecības reforma, kura arī var sniegt labumu daudzpusības atdzīvināšanā, pašlaik tomēr norisinās.
Iespējamie risinājumi tāpēc ir jāīsteno pragmatiskā veidā. Šajā nolūkā mēs ceram, ka komisijas izvēlētā divpakāpju pieejas stratēģija, proti, vispirms pagaidu nolīgumi, kas attiecās uz tirdzniecību un pēc tam vienprātīgāki nolīgums kalpo, lai izvairītos no pārtraukumiem preču plūsmai par izdevīgākām likmēm, ko sniedz Kotonū, kas varētu būt ļoti kaitīgi ĀKK valstīm.
Frithjof Schmidt
Priekšsēdētāja kungs, komisār, tas bija pārsteidzoši dzirdēt jūs runājam par sarunām it kā nekas nebūtu nogājis greizi un Komisijai viss noritētu gludi.
Dažos pēdējos mēnešos mēs, šeit Parlamentā, esam norādījuši uz dažiem gadījumiem, kad Komisija ir traucējusi sarunām ar ĀKK valstīm. Mēs norādījām, ka nolīgums par precēm bija pietiekošs, lai atbilstu PTO nosacījumiem, un ka nolīgums par Singapūras jautājumiem nebija būtisks. Komisija izlikās nedzirdam kritiku, īstenībā komisija aizslaucīja mūsu kritiku. Jūsu pēkšņā kursa maiņa uz pagaidu "tikai preces” nolīgumu ir pārāk maza, pārāk novēlota. "Tikai preces” šajā posmā ir neveiksmes atzīšana, ko radīja izpratnes trūkums no jūsu puses. Tas būtu izdarīts, ja jūs paškritiski būtu piebilduši, ka jūsu sarunu stratēģija bija kļūda.
Otra lielā kļūda bija veids kādā sarunas tika veiktas. Tās acīmredzot tika veiktas tā it, kā tās būtu vienkārši par parastu brīvo tirdzniecības līgumu, nevis par uz attīstību balstītu ietvarlīgumu. ĀKK valstis vienprātīgi žēlojās, ka tās atrodas zem spiediena, un tas liecina par nožēlojamo atmosfēru šajās sarunās. Mēs šo paziņojumu ļoti skaidri dzirdējām Kigali un man jāsaka, ka sarunu tonis, ne tikai būtība, ir ļoti svarīgs.
Ir svarīgi izvairīties no vēl vienas lielas kļūdas pieļaušanas. Mums tagad vajag risinājumu tām valstīm, kuras neietilpst VAV, un kuras nav gatavas šobrīd parakstīt nolīgumu. Mums jāizvairās sagraut tirdzniecības attiecības, jo mums vajag priekšlikumu pārejas noteikumiem 2008. gadam.
Helmuth Markov
GUE/NGL grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētaja kungs, komisār, Komisijas sarunu stratēģija bija pilnīgi nepareiza, faktiski tā bija katastrofa. Tās tika balstītas uz "Globālās Eiropas” stratēģiju, kas balstās uz pieeju tirgum Eiropas galvenajām starptautiskajām korporatīvajām sabiedrībām.
Es vienmēr esmu brīnījies, kas šādai pieejai ir kopīgs ar sadarbības līgumiem. Sadarbība nozīmē kaut pilnīgi citu. Sadarbība nozīmē cieņu pret valsti, kurai ir jāīsteno ekonomiskā un sociālā attīstība. Sadarbības līgumam ir jāveicina cieņa pret faktu, ka atbalsta sniegšana attīstībai nedrīkst būt saistīta ar EPN noslēgšanu. Ekonomiskās sadarbības līgumiem ir jāņem vērā vājo un visvājāko valstu attīstība. Neviena valsts, ja tā neparakstīs nolīgumu, nedrīkst būt sliktākā situācijā nekā tā ir šodien. Tām ir godīga sadarbība un tā ir uz solidaritāti balstīta pieeja. Komisija no tā ir jūdzēm tālu. Es domāju, ka ir labi, ka zem spiediena no dažādām pusēm, tā tagad sāk īstenot atšķirīgu stratēģiju, lai gan es esmu ļoti skeptisks par to, kad es redzu kā tā izrīkojas ar Mercosur, ASEAN un Andu grupas valstis, kur tā vēl īsteno veco domāšanas veidu.
Mēs, eiropieši, šķiet sakām "tas ir tas, kam ir jānotiek, ņemiet to vai atstājiet to". Es atkārtoju, ka tam nav nekā kopīga ar sadarbību. Es biju diezgan dusmīgs, īstenībā es biju sašutis par to, kas te šodien notika, ka mēs nevaram izmantot Kigali lēmumu kā pamatu, pat ja visi deputāti, kas bija Kigali to atbalstīja. Parlamentam ir jādod šai delegācijai atbalsts šī lēmuma apstiprināšanai.
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Maria Martens
(NL) Priekšsēdētāja kungs, EPN ir pretrunīgs temats Āfrikā un arvien vairāk par tādu kļūst arī Eiropā. Šis jautājums ietver pamatatšķirības izpratnē, kas saistīta ar iespējām cīnīties ar nabadzību ar ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes ĀKK valstīs palīdzību. Ir skaidrs, ka tīri finansiāla palīdzība nav devusi īstu ieguldījumu nabadzības samazināšanā. Mēs uzskatām, ka šie trīs argumenti var piedāvāt logu caur kuru aiziet no neefektīvas palīdzības ilgās vēstures. Globālā tirdzniecība ar ĀKK valstīm ir samazinājusies. Tā ir mazāk kā 1% pašlaik, un Āfrikā nav sasniegti Tūkstošgades attīstības mērķi. Situācijai ir jāmainās. Eiropai ir morāls pienākums palīdzēt ĀKK valstīm augt ekonomiski un palielināt ar tām tirdzniecības apjomu. EPN ir jādod savs ieguldījums.
Priekšsēdētāja kungs, tirdzniecības labumi un ekonomiskā integrācija ir acīm redzami, sevišķi arvien vairāk globalizētajā pasaulē. Konkurence, labs klimats ieguldījumiem, pieeja tirgum un strādājošas fabrikas ir būtiskas ĀKK valstu ekonomiskajai izaugsmei. Mums jābūt elastīgiem un pragmatiskiem, bet Pasaules Tirdzniecības organizācijas ietvaros. Noslēgtu tirdzniecības nolīgumu parakstīšana vairs netiek gaidīta līdz beigu termiņam 2008. gada 1. janvārim. Tomēr dažas Austrumāfrikas un Dienvidāfrika valstis ir noslēgušas pagaidu nolīgumus. Tie ir tikai preces nolīgumi. Tie nevar tikt uzskatīti par soli virzienā uz reģionālo attīstību. Mums ātri jāsniedz tehniskā palīdzība, lai nostiprinātu šīs valstis un tad galu galā panāks vienošanos, kurā piemēram būs ietverti pakalpojumi.
Glenys Kinnock
Priekšsēdētaja kungs, mana grupa iesaka, kā jau citi minēja, ka ticamības un autentiskuma interesēs Parlaments nodibināja pozīciju, kas atspoguļo to, par ko vienbalsīgi vienojās Apvienotā parlamentārā asambleja un ko atspoguļo Kigali Deklarācija. Es uzskatu, ka domāju, ka tas ir gan mērens, gan līdzsvarots dokuments, kas atspoguļo ilgstošās un veiksmīgās visu mūsu politisko grupu sarunas, protams, ieskaitot M. Sturdy kunga politisko grupu, jo viņš uz to atsaucās, ar ĀKK valstīm.
Es nekad neesmu saskāries ar spiedienu, kādu ĀKK valstis izjuta šo sarunu laikā, sevišķi, kad tām tika draudēts, ka tās būs ārkārtīgi nelabvēlīgā situācijā saistībā ar Eiropas VPS tarifu režīmu. Tie ir draudi, kas radīja jaunu reģionālo grupējumu izveidošanos, un iespējams mēs redzēsim divpusējus nolīgumus, piemēram, ar Kotdivuāru. Šie apakšgrupējumi, par kuriem runāja komisārs nav nekādi lielie sasniegumi, bet gan kaut kas tāds, kas apdraud reģionālo integrāciju un rada milzīgu reģionālo spriedzi starp ĀKK valstīm.
Maurīcija, Seišeļu salas, Madagaskara un Komoru salas ir vienojušās par apakšgrupas EPN, Rietum un Centrālāfrika nav izteikušas priekšlikumus pieejai tirgum un ir VPS priekšā. Dienvidāfrika un Namībija no SADC šķiet ir sasniegušas sarkano līniju, ko tās nevar šķērsot, un tās tiek lūgtas iekļaut vislielākās labvēlības režīma prasības, kas uzliek tām par pienākumu sniegt ES jebkuru pieeju tirgum, kuru tās gatavojas nākotnē atteikt citām valstīm. Klusā okeāna reģions, protams, arī nepiedzīvo labāko sarunu norisi un šķiet, ka neviena cita valsts bez Fidži un Papua- Jaungvinejas neparakstīs nolīgumu vai uzsāks šo procesu.
Nesamierinātība un elastīguma trūkums ir skaidri atsvešinājis ĀKK, sevišķi, kad tās saprata, ka Komisija uzspiež ĀKK nolīgumus, kurus tā neprasa no citiem, un kolēģi no Starptautiskās tirdzniecības komitejas to apstiprinās. Gan tehniski, gan politiski ir izrādījies neiespējams "tikai preces” no līgums pat Karību reģionā. Karību reģiona kapacitāte ir lielāka kā jebkuram citam reģionam. Tikai pagājušajā nedēļā viņi teica, ka tas, kas tika piedāvāts viņiem vienkārši nav izdevīgs.
Komisijai noteikti tagad ir jāatkāpjas, jānoņem spiediens un jāpārvērtē kā nodrošināt, lai mēs neizdarām neiedomājamo un neiedzenam valstis, kuras nav VAV vilku bedrē. Abu pušu vēlme turpināt sarunas ar PTO godprātīgi, lai izvairītos no tirdzniecības traucējumiem, jo līdz beigu termiņam neizdevās parakstīt EPN.
ES ir jāveic nepieciešamās iekšējās likumdošanas izmaiņas, lai atļautu turpināt pašreizējos tirdzniecības nolīgumus. Tādēļ ES un ĀKK varētu strādāt kopā, lai nodrošinātu, ka PTO nav opozīcija vai tajā nerodas problēmas.
Mēs, kā Eiropas Parlamenta deputāti nevaram vienkārši atgriezties savos vēlēšanu apgabalos, vienalga kur Eiropā tie būtu, un teikt, ka apdraudētās ĀKK valstis par tādām arī tiks uzskatītas, ja tās jau pašas būs vienojušās par ekonomisko partnerību un tās tiks uzskatītas par bīstamām to ekonomiskajām interesēm.
Margie Sudre
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisār, es vēlos informēt jūs par nopietnām raizēm, ko aizjūras teritoriju kopienas pēdējā laikā ir izteikušas par EPN.
EPN PTO uzraudzībā nevar pielīdzināt brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un tie nevar apdraudēt jau tā trauslo mūsu aizjūras partneru ekonomiku. Tiem ir jāpārstāv patiesa partnerība, lai radītu jaunu ekonomikas un tirdzniecības pamatnolīgumu, kas dotu iespēju attīstīties visām šīm teritorijām. Ģeogrāfiskais aizjūras kopienu novietojums tiešā tuvumā ĀKK valstīm novieto tās, preferenciālo, savstarpējo nolīgumu ar šīm valstīm, centrā.
Es labi apzinos, ka attālākie reģioni un aizjūras valstis un teritorijas AZT, kas veido Eiropas aizjūras teritorijas, attiecas tikai uz sešām ES dalībvalstīm un ka acīm redzot jautājumi šajās teritorijās galvenokārt ir neskaidri. Tomēr attālāko reģionu pašreizējā situācija ir zināma, un šajās sarunās tā saskaņā ar EK Līguma 299 panta 2. punktuir jāņem vērā daudz konkrētāk. Papildus AZT arī ĀKK valstīm ir jākoncentrējas uz cieņu pret asociatīvajiem nolīgumu nosacījumiem, kas saskaņā ar šo pantu jau tos saista ar ES.
Es jums pateicos par atbalstu grozījumiem, ko es iesaku, lai nodrošinātu drošu līdzsvaru starp aizjūras teritoriju reģionālo integritāti un to saistību ar Eiropu. Tomēr sarunas būs grūtas, sevišķi saistībā ar vietējo tirgu aizsardzību un ar riska produktu sarakstu, es ticu, ka komisija atradīs saprātīgu kompromisu starp attālāko reģionu , AZT un AKK valstu interesēm.
Erika Mann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi, es domāju, ka ir svarīgi izmantot dažas nākamās nedēļas, lai izveidot nolīgumu tā, lai visi justos ar to apmierināti. Tas ir ļoti svarīgs nolīgums ar milzīgu simbolisku rezonansi. Tās nav tikai sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu Āfrikas reģioniem un valstīm, bet arī par šo valstu pietuvināšanu Eiropai. Tas arī ir par reālas attīstības nolīgumu, kas cīnīsies ar nabadzību un skaidri parādīs, ka ES ir pozīcijā, lai uzsāktu sarunas par nolīgumu, kas noliktu Āfrikas valstis ērtākā pozīcijā un palīdzētu tām sajust saites ar Eiropas Savienību.
Ir vairāki punkti, kas ir svarīgi, kā jūs pats teicāt, pieminot vairākus no tiem. Mums ir jānodrošina, lai reģionālie nolīgumi nestu patiesu labumu valstīm, uz kurām tie attiecas. Mums jānodrošina, ka valstis, kas neietilpst VAV, arī noslēdz nolīgumu un nepaliek izstumtas, un mums ir jānodrošina, ka visas valstis attīstās pareizā virzienā. Nolīgumam, kuru jūs piedāvājāt, divpakāpju pieejas veidā ir jānodrošina, ka neviens netiek atstumts, tā lai mēs noteikti virzītos pareizā virzienā, kurš vēl šodien netiek garantēts.
H. Markov kungs, mums ir jāizmanto pašlaik pieejamā iespēja, rīt neapstiprināt rezolūciju, lai Parlamentā sasniegtu konsensu un es domāju, ka mums ir pietiekoši daudz konverģences punkti , lai tas notiktu.
Ján Figeľ
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties visiem, kas piedalījās šajās interesantajās debatēs. Es esmu pārliecināts, ka mēs vērojam pastāvīgu procesu. Es personīgi neesmu daļa no tā, bet lai daudzie partneri vienotos par noliegumu, jums ir vajadzīga abu pušu labā griba.
Kā es jau teicu savā ievada paziņojumā, mēs strādājam pragmatiski un elastīgi. Tie, kuri ir gatavi un vēlas, sekot tai pašai pieejai, seko, pārējiem nekaitējot, pakāpeniskiem panākumiem, kuri ir svarīgi visiem reģioniem un starptautiskajai tirdzniecībai kopumā.
Bija daži jautājumi vai kritika par sarunu toni. Es gribu pārliecināt, ka tas ir sadarbības garā. Mēs ņemam vērā, ka partnerības garā, mērķu attīstība iedarbojas uz mūsu partneriem.
Daži jautājumi bija par "tikai preces” darījumiem Atspēriena nolīgumi virza uz obligātiem EPN, un tie atbalsta ĀKK valstu attīstību un reģionālo integrāciju. Tā mēs nezaudējam kopējo ainu un mūsu partnervalstu un reģionu kopējās vajadzības.
Es negribu atkārtot daudzus punktus, kurus minēju sākumā, bet process turpinās. Dažreiz beigu datums rada spiedienu risinājuma meklēšanai pēdējās dienās vai nedēļās, un mēs panākam patiesu progresu. Es šodien minēju daudzus vārdus un valstis, kur mēs nesen esam panākuši atspēriena nolīgumu, un mēs turpināsim to darīt, jo mūsu interesēs ir tiešām atrast risinājumus.
Procesi turpināsies, jo šiem risinājumiem ir vairāk kā viena pakāpe. Kā es jau teicu pēc 1. janvāra mēs turpināsim strādāt pie jautājumiem, par pakalpojumiem, ieguldījumiem un citām ar tirdzniecību saistītajām sfērām.
Es uzskatu, ka Vispārējo lietu un ārējo attiecību padome nākamajā nedēļā atbalstīs Kopienas noteikumu par pieeju tirgum, ko piedāvāja ĀKK valstīm ieviešanu priekšlikumu. Kā jau es teicu tas šajā divpusējā priekšlikumā ir labākais piedāvājums. Mēs esam ne tikai atvērti, bet arī ļoti konstruktīvi. Piedāvātā Komisijas stratēģiju, ko es mēģināju aprakstīt, visas 27 valstis Padomē to pilnībā apstiprināja, un šajā partnerības noskaņojumā un konstruktīvajā manierē, mēs turpināsim.
Mērķis tiešām ir visaptverošs ekonomiskās partnerības nolīgums. Tas būs katalizators reģionālajai attīstībai. Ja reiz pirmie nolīgumi ir noslēgti, mēs turpināsim īstenot šo mērķi. Neviens nav izslēgts vai aizmirsts šajā procesā. Mēs par to ne tikai domājam par visneattītākajām valstīm, bet arī ļoti aktīvi tās atbalstam.
Es domāju, ka tas ir viss, ko es pašlaik varu pateikt nu kā atbildi uz jautājumiem vai par apstiprināšanas veidu, bet es esmu pārliecināts, ka šis Parlaments atgriezīsies pie šī jautājuma tuvākajās nedēļās un mēnešos, jo tas arī ir saistībā ar mūsu nolīgumu grafiku.
Priekšēdētājs
Man ir iesniegti seši rezolūcijas priekšlikumi saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu. Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks 2007. gada 12. decembrī.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 142. pants)
Gay Mitchell  
rakstiski. - Mēs esam sasnieguši ekonomisko partnerattiecību nolīgumu (EPN) kritisko periodu. PTO piekāpīgie nolīgumi ir būtiski valstīm, kas nav vismazākattīstītās ĀKK valstis.
Tas ir satraucoši, ka savstarpējā attiecības starp abām pusēm nav vienmēr acīm redzamas. Neviena valsts nevar justies piespiesta pievienoties nolīgumam. Komisijai ir jāizdara vairāk, lai padarītu sarunas iekļaujošākas.
ES ir visnozīmīgākais tirdzniecības partneris daudzām ĀKK valstīm.
2004. gadā ES importēja no ĀKK valstīm preces 28 miljardu vērtībā. Šis daudzums dubultoja palīdzību attīstības jomā, kuru no 2000.gada līdz 2007. gadam padarīja pieejamu caur devīto EAF reģionu ĀKK reģionam.
Tirdzniecība un nevis palīdzība ir atslēga ilgtspējīgai ekonomiskai izaugsmei un attīstībai. Kamēr neviens nevar noliegt, ka daudzas ĀKK valstis piedzīvo nopietnas problēmas, EPN, ja vien tie ir izveidoti pareizi, ir jāuzskata par iespēju ĀKK valstīm.
Ikvienu EPN pavada attīstības programma, kas Eiropas Savienībai pilnībā jāatbalsta..
Ir jānoslēdz pagaidu darījumi, lai nodrošinātu, ka nepārtrauks tirdzniecību un ka miljoniem cilvēku iztika netiks likta uz spēles.
