Humanitaarisen avun ja jälleenrakentamisen koordinointi Haitissa (keskustelu) 
Puhemies
(EN) Esityslistalla on seuraavana komission julkilausuma humanitaarisen avun ja jälleenrakentamisen koordinoinnista Haitissa.
Kristalina Georgieva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan esittää kaikille parlamentin arvoisille jäsenille suurkiitokset siitä, että parlamentti kiinnittää edelleen suurta huomiota Haitin tilanteeseen.
Ennen kuin puheenvuoro siirtyy Andris Piebalgsille, joka kertoo teille Haitin jälleenrakennus- ja kehitysprosessista, saanen esittää teille neljä tulevien kuukausien keskeistä humanitaarista haastetta sekä kertoa, miten Euroopan komissio aikoo tarttua niihin.
Ensimmäinen haaste on humanitaarisen avun, kuten varsinkin suojien sekä saniteetti- ja terveyspalvelujen toimittaminen edelleen. 1,3 miljoonan kodittoman siirtäminen Port-au-Princessä väliaikaisiin asuntoihin on varsin monimutkainen hanke käytännön syistä, kuten maanomistuksen, raunioiden irrottamisen, kaupunkisuunnittelun ja turvallisuuden takia. Suurin huoli on nyt niistä noin 10 000-30 000 ihmisestä, jotka asuvat tilapäisleireillä tulva-alttiilla alueilla. Heidät on saatava kiireesti siirrettyä pyörremyrskykauden lähestyessä. Tämä on etusijalla ohjelmassamme, samoin kuten leirien hallintavalmiuksien parantaminen. Kiinnitämme hyvin tarkkaa huomiota hätävarastojen etukäteissijoitteluun. Suurin osa varastoista tyhjennettiin täysin maanjäristyksen jälkeen. Täydennämme varastoja parhaillaan ja rakennamme Haitin pelastuspalveluyksikön kapasiteettia, joka on itse asiassa vahvistunut kriisin myötä, jolloin haitilaiset voivat hyödyntää sitä.
Toiseksi olemme omaksuneet "tarpeiden mukaan" -lähestymistavan ja annamme tukea ihmisille heidän olinpaikassaan uuden massaliikehdinnän estämiseksi. Olemme varmistaneet, että apumme tavoittaa koko maan eikä vain Port-au-Princea. Tällä tavoin olemme edesauttaneet maan pääkaupungin paineiden vähentämistä. Saman logiikan mukaan sovellamme myös koko saarta koskevaa lähestymistapaa sekä Haitin pakolaiskysymyksessä että avun toimitusten logistiikassa tai pyörremyrskyjen varalta pystytettävien hätävarastojen etukäteissijoittelussa. Dominikaanisen tasavallan kysymystäkään ei ole unohdettu elvytysohjelmassamme.
Kolmanneksi varmistamme, että lahjoittajamaiden yhteistyö johtaa vastavuoroisen hyödyn varaan rakentamiseen. Tämä ei ole mikään pieni haaste Haitissa olevien lukuisten toimijoiden takia, mutta olemme aina tukeneet vahvasti YK-johtoista humanitaarista yhteistyötä. Haitissa käydessäni sain vaikutelman, että olemme saaneet aikaan varsin hyvää työtä sekä yksittäisten maiden pelastuspalveluyksiköiden että oman työmme osalta.
Neljänneksi meidän on varmistettava siirtyminen humanitaarisesta hätäavusta maan toipumiseen ja jälleenrakennukseen. Työskentelemme tiiviisti yhdessä Andris Piebalgsin kanssa tämän siirtymisen helpottamiseksi mahdollisuuksien mukaan. Annan tästä kaksi esimerkkiä: Ensimmäinen koskee elintarvikesektoria, jossa kannustamme paikalliseen ruoanhankintaan. Kehotamme kumppaneitamme kääntymään paikallisten viljelijöiden puoleen - vaikka se on hieman kalliimpaa - kysynnän synnyttämiseksi ja viljelijöiden toipumisen edesauttamiseksi. Tämä luonnollisesti johtaa jälleenrakennustyöhön. Toiseksi tuemme myös "cash for work" -ohjelmia, joten voimme tältäkin osin valmistella siirtymistä hätäavusta elvyttämiseen.
Keskitymme myös voimakkaasti tuloksiin, mikä on niin ikään tärkeää. EU toimittaa eniten apua, joten sen on myös saatava aikaan eniten tuloksia.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, Euroopan unioni lupasi YK:n kansainvälisessä lahjoittajamaiden kokouksessa 1 235 miljardia euroa tukea. Olemme suurin Haitin jälleenrakennuksen tukija, joten olemme myös suurin Haitin hallituksen jälleenrakennusohjelman tukija. Olen ylpeä myös tavasta, jolla tuki myönnettiin, sillä kyse oli EU:n yhteisestä sitoumuksesta, joka koostuu useiden EU:n jäsenvaltioiden, kuten Espanjan, Ranskan ja muiden yhteisön maiden tuesta. Olen ylpeä kuitenkin myös siitä, että myös kotimaani, jolla ei ole ollut kovin tiiviitä suhteita Haitiin, lupasi ylimääräistä rahoitusta yhteisön määrärahoista kanavoitavan rahoituksen lisäksi.
New Yorkin kokous sujui erittäin hyvässä hengessä. Kokouksessa saatiin aikaan vakuuttava tulos rahoituksen kannalta, Haitin hallituksen panos oli selkeä, ja muita sidosryhmiä oli runsaasti paikalla. Osa Euroopan parlamentin jäsenistä saattoi nähdä myös kansalaisjärjestöjen (mukaan lukien eurooppalaisten kansalaisjärjestöjen) panoksen kokouksessa. Mukana oli myös EU:n yrityksiä, ja käyttöön otettiin väliaikaisia koordinointimekanismeja, joita esitettiin Haitin pääministerin Jean-Max Belleriven sekä Bill Clintonin johdolla. Kaikki sidosryhmät ovat mukana mekanismissa, jolloin sillä voidaan taata, ettei raha mene hukkaan ja ettei sitä käytetä muihin tarkoituksiin.
Nyt on hyvin tärkeää, että kohdennamme tukemme mahdollisimman pian. Komissio ja jäsenvaltiot valmistelevat jo uutta maakohtaista strategiaa ja kansallista alustavaa ohjelmaa Haitia varten. Nopeutamme toimintaamme yhteisten ponnistelujen tukemiseksi ja perustamme Haitiin EU:n edustuksen, joka antaa entistä suurempaa näkyvyyttä mutta auttaa myös ulkopuolisten lahjoittajien mukaan ottamisessa avustustoimintaan.
Matkustan Haitiin tällä viikolla tarjotakseni ensikäden konkreettista tukea pitkäkestoiseen jälleenrakennustyöhön infrastruktuurin ja hallinnon aloilla. Allekirjoitan tällä viikolla viisi rahoitussopimusta, joiden yhteisarvo on yli 200 miljoonaa euroa. Avaan myös joitakin jo alulle pantuja hankkeita, joita ovat muun muassa Port-au-Princen ja Cape Haitianin välisen tieosuuden kunnostaminen, joka on täysin Haitin hallituksen toimintaohjelman mukainen ja jolla tuetaan "koko saari" -lähestymistapaa.
Panen Haitin hallituksen kapasiteetin vahvistamiseksi alulle myös sisäministeriön kunnostustyön, joka rahoitetaan EU:n tuella. Vihin lisäksi käyttöön koulun Mirabelais'n kaupungissa. Keskitymme erityisesti koulutukseen presidentti Prévalin pyynnöstä ja ilmoitamme ylimääräisen budjettituen toimittamisesta. Budjettituki ei ole mitään piilotukea. Olemme ryhtyneet moniin varotoimiin ja tehneet useita käyntejä alueella, joten voin taata, että rahanne käytetään avustustarkoitukseen.
Sitoudun myös siihen, että jälleenrakennusprosessia valvotaan säännönmukaisilla valvontakäynneillä, ja lupaan nopeuttaa avustusten perille toimittamista. Euroopan parlamentille tiedotetaan säännöllisesti Haitin jälleenrakennusprosessin etenemisestä.
Haluaisin korostaa myös sitä, että minun lisäkseni koko kollegio, kuten Kristalina Georgieva, EU:n korkea edustaja Ashton sekä muita jälleenrakennuksen valvomisessa mukana olevia kollegoitani, kuten Michel Barnier, matkustaa Haitiin muutaman kuukauden sisällä. Toimivaltaisen komission jäsenen lisäksi siis koko kollegio on mukana jälleenrakennustyössä.
Meidän on syytä neuvotella myös Haitin viranomaisten kanssa hieman siitä, kuinka voisimme tehostaa apumme perillemenoa. Kansainvälisen yhteisön pitkäkestoinen tuki ei voi jatkua, jos Haiti luisuu nopeasti takaisin tavanomaiseen elämänmenoon. Tämän mahdollisuuden estäminen edellyttää toimintamme tehostamista, ja olemmekin jo maininneet muutamia keinoja tämän mahdollistamiseksi. Myös Haitin viranomaisten ja kansalaisten kontolla on suuri vastuu jälleenrakennuksen parantamisessa.
Tässä voidaan erottaa kaksi näkökohtaa. Sosiaalisissa asioissa Haitin hallitusta olisi kannustettava pitämään tiiviitä yhteyksiä oppositioon ja koko kansalaisyhteiskuntaan. Näin maan kehittämisohjelmalle saataisiin luotua todellinen kansallinen konsensus ja voitaisiin edistää ohjelman toteuttamisen kannalta välttämätöntä vakautta. Taloudellisten kysymysten osalta on sanottava, että New Yorkissa esitettyä makrotalouskehystä olisi tiukennettava ja sen olisi johdettava selkeästi työllisyyteen ja kasvuun köyhyyden ja epätasa-arvon noidankehän katkaisemiseksi.
Gay Mitchell
PPE-ryhmän puolesta. (EN) Arvoisa puhemies, haluan kiittää molempia komission jäseniä. Haluan tuoda esiin kolme näkökohtaa. Ensimmäinen koskee Haitin jälleenrakennustarpeiden arvioinnissa käytettäviä metodeja ja välineitä. Toinen näkökohta liittyy tarpeeseen varmistaa, että täytämme tekemämme lupaukset, ja kolmas niiden ihmisten omistusoikeuksiin ja vaikeaan asemaan, jotka asuvat esimerkiksi hökkeleissä, jotka on rakennettu jonkun toisen omistamalle maalle.
Sanoisin ensinnäkin jälleenrakennustyöstä, että toimitin hiljattain Maailmanpankille huolellisesti suunnitellun käsikirjan, jossa selitetään seikkaperäisesti, kuinka jälleenrakennus pitäisi toteuttaa. Aiotaanko tätä käsikirjaa käyttää vai turvaudutaanko vastaaviin toimiin sen varmistamiseksi, että Haitin jälleenrakennustyö toteutetaan ammattimaisesti? Maailmanpankki on tehnyt hienoa työtä asian parissa. Haitin suurlähettiläs oli paikalla, kun luovutin kyseisen käsikirjan.
Toiseksi sanoisin lupauksistamme, että olen hyvin mielissäni komission jäsenen luvatessa 200 miljoona euroa tukea, joka toimitetaan lähes välittömästi. Olemmeko kuitenkin jälleen täällä vuoden tai viiden vuoden päästä, vai lunastammeko vihdoin lupauksemme niille köyhille maille, joita ei enää yksinkertaisesti voida jättää oman onnensa nojaan?
Kolmas huomioni on tämä: Haitin tuhot olivat niin laajat, että meidän on kiinnitettävä huomiota paitsi tuhoihin myös tuhojen laajuuden syihin. Maattomat ihmiset asuvat kuiluissa ja vuoristojen rinteillä hökkeleissä ja muissa kyhäämissään asumuksissa, koska he eivät omistaneet tiloja, joilla asuivat. Jos ihmisillä olisi omistusoikeus maahan, he investoisivat sellaisten tilojen ja asumusten rakentamiseen, jotka saattaisivat kestää tämänkaltaisia tuhoja tulevaisuudessa. Toivoisinkin, että tähän näkökohtaan kiinnitettäisiin aktiivisesti huomiota osana ongelman ratkaisutapaa.
Kiitän vielä molempia komission jäseniä heidän esityksistään.
Corina Creţu
Haitin tilanne on vielä kaukana vakaasta, kuten molemmat Haitissa maaliskuun lopulla käyneet komission jäsenet Georgieva sekä Piebalgs korostivat. Saman ovat todenneet myös humanitaariset avustustyöntekijät, jotka jakavat paikan päällä avustuksia ja auttavat jälleenrakennustyössä. Vaikka pääkaupungin tilanne näyttää olevan palaamassa normaaliin ainakin ihmisten arkielämän suhteen, minusta ponnistelut olisi keskitettävä nyt maaseutualueille, joilla on edelleen suuria ongelmia.
Näillä asioilla on entistäkin suurempi kiire ja ne aiheuttavat huolta erityisesti sadekauden lähestyessä ja koska liikenneinfrastruktuurin tilasta johtuen ihmisten perustarpeiden tyydyttämiseen tarkoitettujen avustusten kuljettaminen saattaa keskeytyä. Jälleenrakennustyö on vasta alkamassa, kuten totesitte. On selvää, että myös muita ongelmia ilmaantuu, kuten niitä, jotka liittyvät infrastruktuuriin, kunnollisten elinolojen tarjoamiseen väestölle sekä julkisten palvelujen, koulutuksen ja terveydenhuollon toimimisen vähimmäistason takaamiseen. Ongelmia ilmenee myös tarvittavan työvoiman saamisessa ja sen valmennuksen laajuudessa.
Suurena ongelmana ovat myös lapset, jotka ovat jääneet orvoiksi tai joutuneet väliaikaisesti eroon perheistään, sillä heidän tulevaisuutensa on eniten vaakalaudalla. Minusta meidän on kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota tähän osaan Haitin humanitaarista kriisiä, sillä ongelmana ovat nyt lasten salakuljetus ja laittomat adoptiot. Vielä eräs tärkeä asia: olen mielissäni siitä, että Haitin ongelmien hoito on etusijalla komission toiminnassa. Voin vakuuttaa, että tämä pätee myös kaikkiin kehitysyhteistyövaliokunnan jäseniin.
Charles Goerens
Arvoisa puhemies, pyörremyrskykauden lähestyminen Haitissa merkitsee, että humanitaarisen avustustyön jatkaminen on elintärkeää ja että tarvitaan mahdollisesti myös muita hätäaputoimia.
Kiireellisimmät asiat on kuitenkin hoidettava ensin, joten nyt on tärkeää toimittaa alueelle riittävä määrä tarpeeksi kestäviä suojia. Tämä on tärkeä toimenpide, kun ensinnäkin tiedetään, että tuhoutuneiden kotien uudelleen rakentamiseen menee aikaa, ja toiseksi koska Haitin suoranainen altistuminen pyörremyrskyille antaa aiheen pelätä pahinta, kuten viimeaikaiset tapahtumat ovat osoittaneet.
Olisi yksinkertaisesti täysin vastuutonta yrittää vetäytyä pois humanitaarisesta avustustyöstä. Jälleenrakennustyön siirtäminen olisi sekin vastuutonta. Toisin sanoen kaiken toiminnan on osuttava yksiin, ja näitä toimia ovat: humanitaarinen avustustyö, jolla pyritään estämään turhat kuolemat, jälleenrakennustyö, jotta elämä voisi palata edes jonkin verran normaaliin mahdollisimman pian, talouden elvyttäminen pysyvien resurssien synnyttämiseksi, Haitin budjettikapasiteetin vahvistaminen hyvin lyhyellä aikavälillä sekä vahva sitoutuminen hajauttamisprosessiin.
YK:n 31. maaliskuuta pidetty lahjoittajamaiden kokous oli menestys. Mitä kokouksesta jää käteen sitten, kun Haiti on unohdettu? Humanitaarisen avustustoimen ohella on syytä muistaa tarve siirtyä nopeasti talouden elvyttämiseen, jota Kansainvälisen valuuttarahaston toimitusjohtaja toivoo hartaasti, sillä hän laskee sen varaan, että talous kasvaa 8 prosenttia vuodessa viiden vuoden kuluessa.
Toiseksi saman logiikan mukaisesti maataloussektorin elvyttäminen on taloudellinen prioriteetti. Nykyisin 80 prosenttia Haitin vientituloista menee maahan tuotujen maataloustuotteiden maksamiseen. On syytä muistaa, että Haitin historiassa on aikoja, jolloin se oli omavarainen ruoan suhteen.
Kolmanneksi Haitin kehitystä on arvioitava asianmukaisuuden, tehokkuuden, suorituskyvyn ja kestävyyden kriteereillä.
Neljänneksi totean, että jos kehityksen halutaan jatkuvan, on ehdottoman tärkeää, että Haitin kansalaiset ottavat itse vastuun maansa kehittämisestä.
Viidentenä asiana totean, että Haitin maanjäristys osoittaa jälleen kerran (jos todisteluja nyt edes tarvitaan), että on tarpeen kehittää viipymättä nopea humanitaarisen avun järjestelmän, jossa kootaan yhteen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden aineelliset ja inhimilliset resurssit.
Mikä estäisi komission jäsenen Barnierin raportin sisältämien ehdotusten toteutuksen?
EU:n ponnisteluilla Haitin tilanteen ratkaisemiseksi on ollut ratkaiseva merkitys. Kiitokset EU:n korkealle edustajalle, komission jäsenille Piebalgsille ja Georgievalle sekä heidän pääosastoilleen, jotka ansaitsevat tunnustuksemme.
Ryszard Czarnecki
(PL) Arvoisa puhemies, puhun paitsi oman ryhmäni myös ryhmäni koordinaattorin Nirj Devan puolesta. Haluan korostaa sitä äärimmäisen tärkeää tosiasiaa, että kansainvälinen tuki Haitille on tällä hetkellä itse asiassa lähes kolme kertaa suurempi kuin Haitin hallitus ja YK olivat toivoneet. Tukea on myönnetty yhteensä 11,5 miljardia euroa, ja on syytä korostaa, että Haitin hallitus oli toivonut kahdelle vuodelle vain hieman alle 4 miljardin euron summaa. Nyt on ehdottoman tärkeää keskittyä infrastruktuurin rakentamiseen, mitä muuten kollegani Deva painotti edellisessä keskustelussa.
Haluan tuoda esille myös erään toisen tärkeän asian, nimittäin tuen valvonnan. Haitin hallitus on hyvin heikko, joten tuen jakamisesta vastaa pääasiassa hyvin monenkirjava ja tuntematon eliitti. Siksi on hyvin tärkeää, että kansainväliset avustusjärjestöt ja Euroopan unioni tietävät, kenelle raha tosiasiassa menee.
Patrick Le Hyaric
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, meidän on varmistettava, että lahjoittajamaiden kokouksessa tehdyt lupaukset lahjoituksista toteutuvat konkreettisina varoina ja todella saavuttavat vastaanottajat, joille ne on tarkoitettu. Tämä ei tietenkään riitä Haitin kestävään jälleenrakentamiseen, sillä olemme suuressa velassa Haitin kansaa kohtaan.
Myös Euroopan kansalaiset ovat osoittaneet solidaarisuuttaan hyvin avokätisesti, mutta valitettavasti on suuri vaara, että ihmiset unohtavat tai heidät saadaan unohtamaan haitilaisten lähimmäistemme kärsimykset. Asialla on siis kiire, kuten totesitte. Asialla on kiire, koska uudet pyörremyrskyt uhkaavat, mikä pahentaisi ihmisten elinoloja entisestään. Myös uusien talojen ja rakennusten, kuten koulujen ja sairaaloiden, rakentamisella on kiire, koska Haitin hallitus on aloittanut tiettyjen leirien evakuoinnin. Elintarvikeavun ja hoidon koordinoinnin ja jakamisen tehostamisella on kiire, samoin kuten uuden ja kestävän maatalous- ja maaseutuhankkeen kehittämisellä Haitin ruokahuollon varmistamiseksi.
Kaiken avun ja kansainvälisen avun koordinoinnin tavoitteena on oltava haitilaisten perusoikeuksien varmistaminen. Miksemme voisi vaatia, että kaikkien julkisten rakennushankintasopimusten ehdoksi on asetettava perusoikeuksien noudattaminen ja että sopimuksiin on sisällytettävä työllisyyttä, asumista, koulutusta ja terveydenhuoltoa koskevia lausekkeita? Tuen ja jälleenrakennuksen koordinointi ei onnistu kunnolla, ellei siinä turvauduta kansalaisiin ja heitä edustaviin ammattijärjestöihin, kansalaisjärjestöihin ja viljelijöiden järjestöihin.
Meidän olisi kannustettava sellaisen uuden hankkeen perustamiseen, jonka tavoitteena olisi syrjäytymisen, köyhyyden, riippuvuuden sekä taloudellisen ja poliittisen ylivallan poistaminen Haitista.
Emme saa koskaan unohtaa, että haitilaisten suuri hätä ei johdu yksistään kauheasta maanjäristyksestä. Se johtuu myös monien maiden Haitissa harjoittamasta ylivallasta ja ryöväämisestä. Velvollisuutemme on nyt osoittaa Haitille todellista solidaarisuutta niin, että kunnioitamme samalle maan taloudellista ja poliittista suvereenisuutta: Haitin kansan taloudellista ja poliittista suvereenisuutta.
Bastiaan Belder
Arvoisa puhemies, avun tärkeysjärjestys arvioitiin pian maanjäristyksen jälkeen. Olen kuitenkin kuullut luotettavasta lähteestä, nimittäin hollantilaiselta kansalaisjärjestöltä, ettei arvioinnissa käytetty juurikaan, jos lainkaan, paikallista asiantuntemusta. Minusta tämä on tärkein ennakkoedellytys, jos haluamme saada paikallisväestön tuen puolellemme. Siksi on välttämätöntä ottaa haitilaiset järjestöt ja viranomaiset mukaan jälleenrakennustyöhön. Eurooppalaisista kansalaisjärjestöistä voi olla erityistä hyötyä niiden hyvien paikallisten kontaktien ansiosta, ja olin mielissäni kuullessani, että myös molemmat komission jäsenet ovat samoilla linjoilla. Toisin sanoen tuki on saatava mobilisoitua Haitissa.
Toinen asia, jonka haluan ottaa esille, on se, että vaikka Yhdysvaltain ja muiden maiden toimittama ruoka-apu saattaa vaikuttaa myönteiseltä aloitteelta, se on verottanut Haitin maataloutta ja ruokahuoltoa. Tilanne on johtanut siihen, että Haiti on nykyisin yli 50-prosenttisesti riippuvainen elintarvikkeiden tuonnista ja että 35 prosenttia paikallisesta sadosta jää vaille kysyntää. Paikalliseen maatalouteen on siis tehtävä huomattavia panostuksia ruokahuollon varmistamiseksi. Myös tältä osin päättelen molempien komission jäsenten kannanotoista, että komissio on samoilla linjoilla, mikä antaa aiheen suureen optimismiin. Vielä tänään luin Frankfurter Allgemeine -lehden artikkelista kokosivun artikkelin Haitin tilanteesta. Se oli todella sydäntä särkevää luettavaa. Asumisasia ja koulutus ovat nähdäkseni Euroopan komission ensisijaisia tavoitteita. Jatkakaa vain työtä tähän tavoitteeseen pääsemiseksi. Toivotan teille menestystä ja ennen kaikkea Jumalan siunausta.
Mario Mauro
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, haluan kiittää komission jäseniä heidän osoittamastaan maalaisjärjestä. Paljon on jo varmasti tehty, mutta voinen sanoa myös, ettei asiaa voida jättää tähän: hyvin pitkäkestoinen, jopa pysyvä ohjelma on tarpeellisempi nyt kuin koskaan, kun otetaan huomioon maailmanlopun kaltaiset olot, joissa Haiti on tällä hetkellä.
Kriittinen ajanjakso ei kenties ole vielä ohi. Ihmisiä kuolee edelleen nälkään, janoon ja köyhyyteen, kuten ensimmäisenä päivänä, ja yli miljoona saaren asukasta on edelleen vailla kotia ja joutuu pian kohtaamaan sade- ja pyörremyrskykauden.
Mitä meidän sitten pitäisi tehdä? Kuten komission jäsen jo totesi, avustusjärjestöjen välistä yhteistyötä olisi lisättävä ja se olisi liitettävä osaksi entistä hedelmällisempää yhteistyötä etenkin sellaisten kansalaisjärjestöjen kanssa, jotka voivat voimistaa Haitin kansalaisia työskentelemällä ruohonjuuritasolla, jolloin kansalaisjärjestöt saavat heistä parhaan mahdollisen hyödyn irti.
Meidän kaikkien on tiedostettava, että viitekohtana toimiminen Haitille ja Haitin kansalle tarkoittaa tavallaan sitä, että saamme heidät ymmärtämään, että haluamme palauttaa kaikkien ihmisten ihmisarvon, ja haitilaisille tämä puolestaan tarkoittaa, että he saavat uutta toivoa maanjäristyksen aiheuttaman suuren kärsimyksen keskellä.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, haluan ensinnäkin ilmaista osanottoni viime viikolla Haitissa kuolleiden neljän espanjalaisen sotilaan perheille ja kollegoille.
He olivat Espanjan armeijan erityisupseereja, mutta he lähtivät Haitiin tavallisina sotilaina osana kansainvälistä avustusoperaatiota. He tekivät avustustyötä, kun heidän helikopterinsa syöksyi maahan.
Heidän esimerkkinsä osoittaa, että valtaosassa tapauksista turvatoimet ja humanitaarinen toiminta eivät ole ristiriidassa keskenään. Ilman turvatoimia on myös vaikeaa säilyttää humanitaarisen työn riippumattomuus ja puolueettomuus. Tämä tunnustus meidän on annettava useiden Euroopan maiden, myös Espanjan armeijalle.
Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, Haiti on osoitus siitä, että köyhyys pahentaa vakavasti luonnonmullistusten aiheuttamia tuhoja ja että hallinnon puute estää tehokkaan reagoinnin.
Köyhyys ja hallinnon puute kulkevat normaalisti käsi kädessä, ja tämä päti ja pätee myös Haitiin, mikä tarkoittaa sitä, että meidän on tuettava paitsi Haitin jälleenrakennusprosessia myös maan hallintoa, sillä vain siten pääsemme New Yorkissa asettamaamme tavoitteeseen eli siihen, että Haiti johtaa itse maansa jälleenrakennusta niin, että myös kansalaisyhteiskunta voi ottaa osaa siihen.
Louis Michel
(FR) Arvoisa puhemies, aivan ensimmäiseksi haluan onnitella kahta toimivaltaista komission jäsentä heidän puheenvuoroistaan ja jatkuvasta valmiudesta toimia. Onnittelut siitä!
Haitin maanjärsitys sai aikaan poikkeuksellisen ja laajasti hyväksytyn solidaarisuuden ja veljeyden osoitusten tulvan. Arvostan myös Haitin kansalaisten, viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, kansalaisjärjestöjen, siirtolaisten sekä tietenkin kaikkien lahjoittajamaiden rohkeutta ja ponnisteluja.
Haitin rakenteelliset ja institutionaaliset puutteet ovat hyvin tiedossa, ja maanjäristys osoitti traagisesti puutteiden laajuuden. Lahjoittajamaat tekivät New Yorkissa 31. maaliskuuta selväksi, että rahoitustuen tarkoituksena on tukea Haitin jälleenrakennus- ja kehittämisohjelmaa. Näin tukiperiaate saatiin määriteltyä, jotta Haitin kansa voisi palauttaa luottamuksensa maansa instituutioihin, mikä on kiireellinen asia.
Lahjoittajamaiden tuki on luonnollisesti koordinoitava tehokkaasti, ja sen on oltava laadukasta. Kuten Haitin presidentti Préval on todennut, jälleenrakennustyön toteutusta on tehostettava. Tämä on tehtävä nähtävästi perustamalla muun muassa Haitin tilapäinen jälleenrakennuskomissio sekä usean lahjoittajan erityisrahasto, jonka tehtävänä on valvoa lahjoittajien myöntämiä varoja.
Jälleenrakennuksen tehostaminen edellyttää myös oikeusvaltion periaatteeseen perustuvan hallinnon ja instituutioiden vahvistamista sekä hajauttamista, jotka ovat jälleenrakennus- ja kehittämisohjelman keskeisiä tekijöitä. Arvoisat komission jäsenet, toivon luonnollisesti, että otatte huomioon nämä linjaukset, ja niin te varmasti teettekin, sitä en yhtään epäile.
Michèle Striffler
(FR) Arvoisa puhemies, sadattuhannet ihmiset elävät juuri tällä hetkellä yhä tilapäisleireillä, ja hätä on todellinen sade- ja pyörremyrskykauden lähestyessä.
Paikan päällä toimivien lukuisten humanitaaristen avustustyöntekijöiden takia ja Haitin valtion resurssien puuttuessa on otettava käyttöön kaikki mahdolliset resurssit avun koordinoinnin tehostamiseksi YK:n johdolla, jotta apu saadaan perille tasaisesti ja tehokkaasti.
Otin osaa New Yorkissa 31. maaliskuuta järjestettyyn lahjoittajamaiden kokoukseen, ja olen mielissäni siitä, että Euroopan unioni on myöntänyt 1,3 miljardia euroa Haitin jälleenrakennukseen kolmen vuoden ajan. EU puhui ensimmäistä kertaa yhdellä äänellä korkean edustajan Ashtonin välityksellä.
Kansainvälinen yhteisö on tosin luvannut myöntää huomattavaa avustusta, mutta vaikeutena on nyt näiden varojen tarkoituksenmukainen käyttö sekä päätökset tuen käyttötavoista ja tukea jakavista elimistä, sillä päävastuu jälleenrakennustyöstä on oltava Haitin kansalla.
Pääpaino on oltava maataloudessa, jonka tuotantokapasiteettia Haitissa on parannettava. Euroopan parlamentti seuraa tarkoin jälleenrakennusprosessia ja varojen käyttöä, ja haluan muistuttaa, että nyt olisi äärimmäisen tärkeää harkita vihdoinkin pelastuspalvelujoukkojen perustamista, jota on toivottu jo pitkään.
Kriton Arsenis
(EL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, Haitin humanitaarinen kriisi korosti ja valitettavasti korostaa yhä ongelmia mekanismeissa, joilla EU vastaa kansainvälisiin humanitaarisiin kriiseihin. Siksi meidän olisi perustettava vakituisia rahoitusmekanismeja. EU:n talousarviosta puuttuvat itse asiassa yhä kolmansille maille tarkoitettua rahoitustukea koskevat otsakkeet, ja Euroopan eri maat ovat myöntäneet tukensa Haitille lähinnä kahdenvälisten suhteiden kautta. Apu on voitava toimittaa perille välittömästi, mutta Haitin maanjäristyksen uhrit eivät olleet saaneet apua vielä viikonkaan kuluttua maanjäristyksestä. EU:n varat on käytettävä tehokkaasti. Tarvitsemme erikoisasiantuntijoita, jotka osaavat suunnitella ja toteuttaa humanitaarisia avustusohjelmia ripeästi ja tehokkaasti.
Maanjäristys oli luonnollisesti tuhoisa Haitille. Samankaltaisia humanitaarisia kriisejä voivat kuitenkin aiheuttaa myös muut sääilmiöt, kuten hirmumyrskyt, trooppiset myrskyt, tulvat ja kuivuus, jotka tulevat lisääntymään ja voimistumaan huomattavasti ilmastonmuutoksen myötä.
Kaikkihan me tiedämme, että ilmastonmuutos on ilmiö, jonka me kehittyneet maat olemme saaneet aikaan, mutta valitettavasti usein köyhät maat joutuvat kärsimään sen seurauksista. Olemme siis ilmaston kannalta velkaa köyhille maille, ja meidän on opittava virheistämme Haitin kriisiä hoitaessamme niin, että voimme täyttää yhä lisääntyvät globaalit velvoitteemme tulevaisuudessa.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet Kristalina Georgieva ja Andris Piebalgs, Haitin valtavan tragedian jälkeen meidän on nyt katsottava tulevaisuuteen, kuten te molemmat olette todenneet. New Yorkissa kaksi viikkoa sitten järjestetyssä lahjoittajamaiden kokouksessa saatiin kokoon 7 miljardia euroa, tai tuo summa ainakin luvattiin. EU on luvannut 1,6 miljardia euroa Haitin hallituksen toimintaohjelman nojalla. Kysymykseni teille molemmille kuuluu seuraavasti: kuinka tuki saadaan nyt muutettua pysyväksi ja kestäväksi jälleenrakennustyöksi Haitissa? Prosessista tulee nähdäkseni hyvin pitkä.
Toinen kysymykseni teille molemmille kuuluu seuraavasti: miten arvioisitte Haitin hallituksen toimintaohjelmaa, ja voitteko vakuuttaa, että EU:n lupaamat huomattavat varat käytetään tehokkaasti? Haitilaisten tarpeet eivät nimittäin ole vain lyhytaikaisia vaan myös pitkäaikaisia. Miten voisimme tehostaa edelleen 1,3 miljoonan kodittoman tukemista ja varmistaa infrastruktuurin uudelleen rakentaminen keskipitkällä aikavälillä? Tämä on tärkeä kysymys sekä maanjäristyksen uhrien että poliittisen vakauden kannalta saarella, jonka hallitus on uskomattoman voimaton tällä hetkellä. Olette tämän itse vahvistaneet. Saaren väestö on itse havainnut, ettei apu mene oikeaan osoitteeseen. Miten voisimme varmistaa maan poliittisen tilanteen ja maan hallituksen lähestymistavan paranemisen?
Haluaisin tiedustella, mitä hyötyä tästä panoksesta (sekä henkilöstöresurssien että taloudellisten varojen osalta) on mielestänne Bill Clintonin johtamalle Haitin väliaikaiselle elvytyskomissiolle?
Filip Kaczmarek
(PL) Arvoisa puhemies, haluan kiittää jäsen Striffleriä tämän asian esille ottamisesta tämänpäiväisessä istunnossa sekä komission jäseniä Kristalina Georgievaa ja Andris Piebalgsia heidän lausunnoistaan. Monet Haitia koskevassa ja helmikuussa hyväksymässämme päätöslauselmassa esitetyt toimet ovat mielestäni oikeansuuntaisia ja tarjoavat pohjan tuhon kohdanneen maan jälleenrakennustyölle. Toimissa on kaksi perusvaihetta, joista keskustelemme tänään. Ensimmäisessä vaiheessa on kyse lyhyen ja keskipitkän aikavälin avustustyöstä, jolla pyritään hoitamaan ihmisten kiireellisimmät tarpeet, joista komission jäsen Georgieva puhui. Toisessa vaiheessa on kyse pysyvästä jälleenrakennuksesta, jota on koordinoitava, sekä jällenrakennustyön tarpeiden arvioinnista unohtamatta kuitenkaan sitä, että päävastuu tässä työssä on oltava Haitin kansalla ja hallituksella. Kiitoksia paljon siitä, arvoisa komission jäsen Piebalgs, että olette pitänyt huolen siitä, että haitilaisten on herättävä vastuuseen.
Kolmas vaihe liittyy vain meihin. Tarkoitan päätelmiä, jotka meidän on tehtävä niin, että voimme tehostaa avun koordinointia, ja olen iloinen siitä, että komissio työstää tätä asiaa.
Philippe Juvin
(SV) Arvoisa puhemies, EU on avustanut Haitia miljoonilla euroilla ja toimittanut alueelle telttoja, elintarvikkeita, sotilaita ja lääkäreitä. Tämä kaikki on erittäin myönteistä, mutta lainaisin nyt Port-au-Princen kaupunginjohtaja Jean-Yves Jasonia, joka käytti helmikuussa sanaa "katastrofi", jolla hän ei tarkoittanut maanjäristyksen seurauksia vaan sen jälkeisen humanitaarisen avustustyön täydellistä kaaosta.
Meidän olisi syytä esittää itsellemme seuraava kysymys: miten voimme estää Haitille kalliiksi tulleen kaaoksen uusiutumisen? Arvoisa puhemies, arvoisat komission jäsenet, tähän kysymykseen löytyy meidän kaikkien tiedossa oleva ja täällä jo mainittu vastaus: perustetaan EU:n pelastuspalvelujoukot.
Kysyn siis jälleen: milloin komissio päättää vihdoin ehdottaa parlamentille näiden joukkojen perustamista? Ne muodostaisivat yhtenäisen joukon, jolla olisi samat toimintasäännöt samanlaisessa komento-, kuljetus- ja viestintäjärjestelmässä. Tämä on mahdollista. Ne voitaisiin perustaa nopeasti ennen seuraavaa katastrofia. Vetoankin teihin nyt: lopetetaan puhe koordinoinnista ja ryhdytään toimiin.
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kuulijat, olen tyytyväinen lahjoittajamaiden kokouksen tuloksiin, sillä huomattavan tuen lupaaminen on erinomainen tulos. Vielä tärkeämpää oli kuitenkin varojen käyttöä ohjaava periaate, jonka mukaan ei pelkästään rakenneta uudelleen vaan myös entistä paremmin.
Haitin on selvittävä kriisistä entistä vahvempana niin, että sen julkiset rakennukset ja yksityisasunnot ovat paremmin rakennettuja kuin ennen niiden tuhoutumista maanjäristyksessä. Jälleenrakennus ei voi tarkoittaa paluuta entisiin hökkelikyliin tai sosioekonomisiin oloihin.
Rahaa sinänsä kyllä tarvitaan, mutta kansallisten ja eurooppalaisten toimielinten lupaamat huomattavat resurssit ovat vain ensiaskel, sillä lisäksi tarvitaan pitkäkestoista ja jämäkkää koordinointisuunnitelmaa.
Olemme täällä parlamentissa kritisoineet EU:ta sen viivyttelystä kriisin alussa, kun se ei osoittanut ulkopoliittisessa edustuksessaan poikkeuksellista tehokkuutta eikä spontaanisuutta, mutta nyt voimme kiittää siitä erinomaisesta työstä, jota toimielimemme tekevät koordinoinnin parissa. Toivonkin, että tämä asema ja sitoutuminen mahdollistavat pitkäkestoiset toimet, jotka voidaan saattaa menestyksellisesti päätökseen toimielintemme vaikutusvaltaisen läsnäolon ansiosta.
Anna Záborská
(SK) Haiti sai kansainvälistä humanitaarista apua välittömästi Haitin maanjäristyksen jälkeen. Yhdysvaltain ja Kanadan sotilaiden lisäksi olen tyytyväinen myös Slovakian joukkojen sekä Maltan kansainvälisen sotilasosaston ripeään ja tehokkaaseen lähettämiseen alueelle. Harva maa toimitti ripeää ja tehokasta apua Haitille.
Humanitaarisen avun asiantuntijan ja lääkärin, lääketieteen tohtori (MUDr.) Krčmérin alustavan arvion perusteella on sanottava, että Euroopasta on tullut paljon avustajia ja huomattavaa rahoitusta ilman välineitä, koneita, elintarvikkeita, vettä ja polttoainetta, joita tarvitaan uhrien tehokkaaksi pelastamiseksi kaatuneiden puiden alta. Ei edes useiden pelastusryhmien asiantuntemus ollut tarpeeksi. Hyvät aikomukset edellyttävät myös käytännön järjestelyjen toimimista, jotta niistä olisi hyötyä.
Kehotankin jäsenvaltioiden ja EU:n toimielimiä perustamaan mahdollisimman pian yhteisen humanitaarisen avun yksikön Haitia koskevassa päätöslauselmassa esittämämme toiveen mukaisesti. Tämän lisäksi minusta olisi erittäin tärkeää tukea avustustyöntekijöiden koulutusta ja hankkimaan tarvittavat välineistöt ja laitteet uuden luonnononnettomuuden varalta.
Franziska Keller
(EN) Arvoisa puhemies, kiitän komission jäseniä heidän esityksistään ja Haitin asian parissa tekemistään panostuksista. Myös minusta on hyvä asia keskittyä koko saareen. Vaikka suhtaudunkin hyvin kriittisesti unionin koko lähestymistapaan, olen kuitenkin samaa mieltä koko saarta koskevasta lähestymistavasta.
Kehottaisin teitä myös muistamaan tulevat sitoumukset, joita meidän on tehtävä. Meidän on pidettävä kiinni nyt tekemistämme lupauksista. Jos havaitsemme, että jäsenvaltiot tinkivät 0,7 prosentin lupauksistaan, teidän on pysyttävä todella tiukkana ja varmistettava, että jäsenvaltiot esittävät ohjelmansa. Meidän on myös varmistettava, ettei edistys, jota saamme nyt aikaan Haitissa, vanhene sen vuoksi, että toteutetaan muunlaista EU:n politiikkaa, joka vain estäisi kehityksen Haitissa ja muualla. Meidän on siis pidettävä tiukasti kiinni politiikan johdonmukaisuudesta niin, ettei saavutettua menestystä hukata muiden haitallisten toimintamallien takia.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Arvoisa puhemies, EU on auttanut Haitia, ja se on hyvä asia, mutta tämä katastrofi on mielestäni osoittanut selvästi sen, että EU:lla pitäisi olla nopeat humanitäärisen avun joukot ja että siviilikriisinhallintaa pitää kehittää.
Ei riitä, että annetaan rahaa, vaan EU:lla pitäisi olla kyky toimia nopeasti tällaisessa katastrofitilanteessa ja auttaa ja lähettää ihmisiä paikan päälle. Ihmisiä on autettava konkreettisesti, eikä vasta pitkän ajan kuluttua, mikä toki sekin on tärkeää, mutta lähiapu ja nopea apu puuttuvat tällä hetkellä EU:n kapasiteetista.
Toivon, että tähän seikkaan kiinnitetään huomiota ja että nopean toiminnan joukot perustetaan.
Kristalina Georgieva
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, jätän luvallanne hieman aikaa komission jäsenelle Piebalgsille, jotta hän voi käsitellä pitkäkestoista jälleenrakennusta koskevia kysymyksiä.
Tämä on ollut meille hyvin hyödyllinen ja rohkaiseva keskustelu. Ennen kuin menen kysymyksiin, haluan yhtyä Guerrero Salomonin sympatianosoituksiin neljän espanjalaisen menehtyneen sotilaan perheille sekä myös kaikille niille, jotka menehtyivät tuhoisassa maanjäristyksessä ja jälleenrakennustyössä Haitissa.
Haluan aloittaa laajemmasta toimintamenettelyä koskevasta kysymyksestä eli EU:n reagointivalmiuksien parantamisesta. Olin hyvin mielissäni nähdessäni kollegani, komission jäsenen Barnierin kaiken sen vaivannäön jälkeen, jota hän on nähnyt tämän asian eteen. Meillä on 26. huhtikuuta mahdollisuus keskustella kehitysyhteistyövaliokunnassa yksityiskohtaisesti työohjelmasta, joka käsittää myös valmiuksien parantamista vuonna 2010 koskevan kysymyksen sekä tiedonannon aiheesta.
Voin vakuuttaa, että tämä on työryhmämme ensisijainen tavoite. Työskentelemme tiiviisti jäsenvaltioiden ja parlamentin kanssa löytääksemme ratkaisun sille, miten voimme parantaa valmiuksiamme vastata luonnononnettomuuksiin, ja tämän taustalla on hyvin yksinkertainen logiikka. Näinä aikoina, jolloin luonnononnettomuudet lisääntyvät ja voimistuvat koko ajan ja jolloin eri maiden talousarviot ovat tikoilla vielä vuosiksi eteenpäin, ainoa keino on lisätä EU:n yhteistyötä ja luoda valmiudet, jotka voidaan ottaa tehokkaasti käyttöön vaikutusten, kustannusten ja tulosten suhteen. Voin ilmoittaa, että teemme huomenna ensimmäisen maavierailun asian tiimoilta. Tämä on hyvin tärkeä prioriteetti työryhmällemme tulevina kuukausina.
Palaan nyt niihin neljään kysymykseen, jotka täällä on esitetty.
Ensimmäinen koskee välittömien prioriteettien hoitamisen yhdistämistä pitkäkestoiseen jälleenrakennustyöhön ja vaikutusvaltamme säilymiseen. Tämä on todella tärkeä asia, sillä jos aloitamme jälleenrakennuksen liian nopeasti emmekä auta hädässä olevia ihmisiä, seurauksena saattaa olla vakava tragedia. Meidän oli hoidettava elintarvikkeiden toimittamista koskeva kysymys, kun Haitin hallitus ehdotti, että ruoan toimittamisen sijasta ryhtyisimme toteuttamaan vain "Cash for work" ja "Food for work" -ohjelmia. Tämä on hyvin toivottavaa, mutta sitä ei voida toteuttaa joka paikassa samanaikaisesti. Seuraamme asiaa tarkoin.
Elintarvikkeiden toimitusvarmuudesta laajemmin puhuttaessa voin sanoa, että EU:n uusi toimintamalli on hyvin edistyksellinen, koska siinä painotetaan tasapuolisesti kaikkia näkökohtia ja kannustetaan paikalliseen ruoanhankintaan humanitaarisessa avustustyössä aina kun se on mahdollista. Keskustelimme tästä aiheesta New Yorkin aamukokouksessa, jonne olimme kutsuneet sekä haitilaisia että kansainvälisiä kansalaisjärjestöjä. Olin hyvin ylpeä siitä, että juuri eurooppalaiset kansalaisjärjestöt olivat esittäneet, että Haitissa keskusteltaisiin maataloustuotteiden toimitusvarmuudesta ja näiden tuotteiden korkeasta tuottavuudesta.
Seuraavaksi haluan puhua suojien toimittamisesta. Tämä ei ole mikään vähäpätöinen asia, sillä ihmiset eivät halua muuttaa nykyisiltä asuinsijoiltaan. Tähän on useita syitä. Yksi on se, että vaikka heidän asuntonsa olisivatkin turvallisia, he pelkäävät paluuta kokemansa trauman takia. Toinen syy on se, että he muuttivat pois kokonaisina naapurustoina, minkä vuoksi he pelkäävät heitä yhdessä pitävän sosiaalisen verkoston menettämistä, joten kyse ei ole pelkästään huonosta toimintamallista tai halun puutteesta vaan sosiaalisesta ilmiöstä, joka seuraa tämänkaltaista onnettomuutta ja vaikeuttaa ihmisten houkuttelemista muuttamaan tulva-alttiilta alueilta turvalliselle maaperälle. Hoidamme tätä asiaa siis ensisijaisena kysymyksenä.
Lopuksi puhuisin vielä pitkäkestoista kestävyyttä koskevasta ongelmasta. Kyse on sekä hallinnon kestävyydestä että ekologisesta kestävyydestä. Minulla oli kyseenalainen etuoikeus lentää Haitiin ja Chileen parin viikon välein. Haitin saaren tuhosi luonnononnettomuus, millä oli toki vaikutuksensa tuhojen laajuuteen. Chilessä hallitus on juo vuosikymmeniä toteuttanut maaperän ja siten ympäristön tilan parantamiseen tähtäävää metsitysohjelmaa, josta on toki paljon hyötyä paikallisväestölle. Chilestä puhuttaessa ajattelemme asioita pitkällä tähtäimellä.
Haluan entisenä Maailmanpankin työntekijänä ottaa seuraavan asian esille, vaikkei se kuulu toimivaltaani. Olen totisesti samaa mieltä kanssanne siitä, että meidän olisi syytä ottaa huomioon ja noudattaa Maailmanpankin ehdotusta, joka koskee yhteistyöstä monen lahjoittajan rahaston parissa sekä institutionaalista projektinhallintaa.
Andris Piebalgs
komission jäsen. - (EN) Arvoisa puhemies, jos voisin esittää vain yhden poliittista toimintaani koskevan toiveen, se olisi - kuten aina - se, että saisin lisää aikaa parlamentissa voidakseni vastata kaikkiin minulle esitettyihin kysymyksiin. En voi vastata kaikkiin minulle tänään esitettyihin kysymyksiin, mutta käyn nyt läpi muutaman niistä.
Parlamentin tuki on hyvin tärkeää komissiolle, sillä komissio ei ole ainoa, joka panostaa Haitin kysymykseen. Komission vaikutelma on, että koko Euroopan yhteiskunta toivoi, että EU tekee suuria panostuksia jälleenrakennustyöhön.
Kaikki on tapahtunut kuin malliesimerkin mukaan: maanjäristyksen tuhoista laadittiin kansainvälisen tason arviointi, hallitukset tekivät suunnitelmia, joista keskusteltiin kansalaisjärjestöissä, eri siirtoja on tehty ja on perustettu tilapäinen komissio koordinoimaan koko prosessia. Päällekkäistä työtä ei ole. Teemme työtä samalta hyvin valmistellulta pohjalta.
EU:n sitoumuksista voin sanoa, että olemme tehneet poliittisia sitoumuksia, jotka panemme myös täytäntöön. Uskon, että samaa pätee varmasti myös muihin jälleenrakennukseen osaa ottaviin tahoihin. Teemme töitä omistusoikeuskysymyksen parissa. Tämä on yksi riskitekijöistä. Meillä on maarekisteri, jonka pohjalta toimimme, mutta riskejä voi ilmaantua.
Poliittisen prosessin vastuukysymys voi totisesti aiheuttaa riskejä. Jälleenrakennustyötä voidaan pitää yllä, jos poliittisella prosessilla voidaan tukea Haitin pitkäkestoista kehittämistä ja jos väestö uskoo siihen. Tähän liittyy suuria haasteita, ja voimme vain tukea haitilaisia ja Haitin poliittista yhteiskuntaa tässä asiassa. Uskon, että tämä on mahdollista ja että se onnistuu.
Jälleenrakennusprosessin avoimuudesta on sanottava, että koko kansainvälinen lahjoitusjärjestelmä on luotu hyvin avoimeksi ja kevyeksi. Kaikki EU:n prosessit ovat ehdottoman avoimia ja niillä voidaan antaa täysi varmuus siitä, että raha käytetään oikeaan tarkoitukseensa hyvin ja tehokkaasti.
Lopuksi haluan vielä sanoa, ettei meidän pidä aliarvioida jäsenvaltioita ja yhteisöstä sekä kansainvälisestä yhteisöstä yleisesti lähetettyjen kenttätyöntekijöiden asemaa. Haluan esittää surunvalitteluni Haitin jälleenrakennustyön aikana kuolleiden ihmisten perheille. Paikalla on yhä lukuisia ihmisiä, jotka yrittävät tehdä parhaansa. He takaavat, että jälleenrakennustyö onnistuu, kunhan se on hyvin organisoitu.
Puhemies
(EN) Keskustelu on päättynyt.
(Istunto keskeytettiin klo 13.10 ja sitä jatkettiin klo 15.05.)
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Franz Obermayr  
Nyt on aika laatia väliarviointi avustustyöstä Haitilla. Meidän on esitettävä itsellemme seuraavat keskeiset kysymykset: Kuinka nopeasti ja ripeästi apu toimitettiin ja toimitetaan? Voidaanko tuella edesauttaa Haitin kestävää kehitystä? Miten koko avustustyö on koordinoitu? Mikä on ollut EU:n rooli ulkopoliittisissa kysymyksissä? Minua kiinnostavat erityisestä kaksi viimeksi mainittua kysymystä, sillä tuhoisa maanjäristys oli EU:n korkean edustajan Ashtonin ensimmäinen testi. Korkean edustajan viran tavoitteena on vahvistaa EU:n roolia globaalina toimijana. Korkea edustaja Ashton ei kuitenkaan katsonut tarpeelliseksi matkustaa Haitiin pian maanjäristyksen jälkeen tarjotakseen symbolista tukea, eikä hän kyennyt varmistamaan Haitille toimitetun avun tehokasta koordinointia. Jotkin jäsenvaltiot käynnistivät yksittäisiä tukikampanjoita, ja osa toimi yhteistyössä. Korkean edustajan Ashtonin olisi pitänyt olla vastuussa paremman koordinoinnin varmistamisesta. Kaiken lisäksi Haitin hallitus ei ole riittävästi mukana jälleenrakennustyössä. Korkean edustajan Ashtonin pitäisi nyt edes ymmärtää, mistä hänen työssään on kyse. Hänen pitäisi tehdä rakentavia ehdotuksia suurten onnettomuuksien jälkeen tarjottavan humanitaarisen ja taloudellisen tuen järjestämisestä. Hänen pitäisi tehdä rakentavia ehdotuksia suurten onnettomuuksien jälkeen tarjottavan humanitaarisen ja taloudellisen tuen järjestämisestä.
Jarosław Leszek Wałęsa  
Hyvät kuulijat, olemme kokoontuneet tänne tänään keskustelemaan EU:n Haitille myöntämän tuen koordinoinnista. Toimintamme koordinoinnin puutetta on tällä välin kritisoitu kansainvälisesti. Haitin traagisesta maanjäristyksestä on kulunut jo kolme kuukautta, ja näyttää siltä, ettemme ole vieläkään kyenneet saamaan aikaan yhtenäistä kantaa Haitin tukemiseen. Tammikuisessa istunnossa moni puhui unionin kansainvälisestä roolista, mutta on häpeä huomata, kuinka heikosti ja päättämättömästi unioni on tähän mennessä toiminut. EU:n Haitin tukemiseen myöntämä 1,2 miljardin euron tuki on tosin hieno asia. Lahjoittajamaat ovat ilmoittaneet myöntävänsä 5,3 miljardia dollaria Haitin jälleenrakennukseen kahden vuoden ajan. Tuen määrää on pitkällä aikavälillä tarkoitus nostaa 9,9 miljardiin dollariin. Nämä ovat hyvin optimistisia summia. Haitin maanjäristys on kuitenkin muistuttanut minua siitä, että maa on itse asiassa romahtanut jo kauan aikaa sitten. Maanjäristys oli luonnononnettomuus, kun taas Haitin köyhyys nykyisessä mitassaan johtuu taloudellisesta, poliittisesta ja sosiaalisesta romahduksesta. Haitin romahdus ja lähivuosien väkivaltaisuudet johtuvat maan raaoista, jo vuosisatoja vanhoista suhteista ulkomaailmaan (tiettyihin valtioihin ja kansainvälisiin tahoihin). Kansainvälinen yhteisö on pettänyt Haitin. Tehkäämme enemmän, jotta voisimme korvata tämän nyt.
