Kulturní průmysl v Evropě (rozprava) 
Předsedající
Dalším bodem je zpráva, kterou předložil Guy Bono jménem Výboru pro kulturu a vzdělávání o kulturním průmyslu v Evropě.
Guy Bono
zpravodaj. - (FR) Pane předsedající, zpráva, kterou předkládám, je reakcí na žádost, kterou spolu se mnou předložila paní Trüpelová - která je dnes přítomna a kterou vítám - v době zprávy o kultuře v roce 2007 před třemi lety, za účelem většího uznání kulturního průmyslu, který, jak připomínám, je dnes v Evropské unii větší než průmysl automobilový a připadá na něj 3,1 % aktivních obyvatel Evropské unie a vytváří 2,6 % HDP.
Proto jsem tuto zprávu připravil prostřednictvím co nejrozsáhlejších konzultací všech zúčastněných subjektů v daném odvětví. V důsledku toho bych rád poděkoval všem expertům a odborníkům z odvětví i uživatelům Internetu a sdružením spotřebitelů, a konečně i svým kolegům z Výboru pro kulturu za všechny diskuse, které jsme mohli vést o těchto důležitých otázkách.
Tato zpráva vychází z následujícího postulátu: kultura a hospodářství jsou dnes již neoddělitelné. Hospodářství potřebuje kulturu a kultura potřebuje hospodářství. S ohledem na to je naléhavě nutné vrátit kulturu na její zasloužené místo v rámci lisabonské agendy. S touto myšlenkou jsem ve zprávě předložil řadu návrhů.
Prvním by bylo zřídit pracovní skupinu, která by prozkoumala vztah kultury, tvořivosti a inovace v kontextu politik Společenství.
Za druhé je nezbytné dát kulturnímu průmyslu v našem financování Společenství větší prostor. V této zprávě na úrovni členských států doporučuji spolufinancování veřejným a soukromým sektorem a prosazování regulačního a daňového rámce příznivého pro kulturní průmysl, konkrétně používání daňových úlev a snížených sazeb DPH na všechny kulturní výrobky, včetně děl přístupných na internetu. Také vyzývám Komisi, aby přezkoumala možnost vytvořit program podle vzoru programu MEDIA pro všechny obory kulturního průmyslu.
Za třetí tato zpráva navrhuje, aby byla kultura lépe začleněna do zahraničních politik Evropské unie, protože, a to chci zdůraznit, Evropa je tak bohatá právě díky své kultuře nebo bych měl spíše říci různorodostí své kultury. Proto vyzývám Komisi a členské státy, aby zvýšily částku podpory určené překladům.
A konečně, pokud dovolíte, pane předsedající, rád bych se vrátil k otázce práv duševního vlastnictví, která jsou v této zprávě předmětem velkého počtu pozměňovacích návrhů. V této věci jsem naprosto proti stanovisku některých členských států, jejichž represivní politiku diktují průmyslová odvětví neschopná změnit svůj ekonomický model podle potřeb informační společnosti. Odříznutí přístupu na Internet je opatření neúměrné daným cílům. Je to trest s mocnými účinky, které by mohly mít závažné dopady na společnost, ve které je přístup na Internet nezbytný k sociálnímu začlenění.
Dámy a pánové, myslím, že musíme rozlišovat mezi masovým pirátstvím a spotřebiteli, kteří neusilují o zisk. Spíše než kriminalizovat spotřebitele musíme budovat nové ekonomické modely, které zajistí vyváženost možnosti přístupu ke kulturním činnostem a kulturnímu obsahu, kulturní rozmanitosti a skutečnou odměnou pro držitele práv duševního vlastnictví. Zdá se mi, že to je jediný způsob, jak může kulturní Evropa skutečně vstoupit do 21. století.
Ján Figeľ
člen Komise. - Pane předsedající, jsem velmi rád, že jsem zde přítomen při rozpravě o zprávě, kterou připravil pan Bono, a rád bych mu poděkoval za jeho přínos a jeho výboru za práci, kterou odvedl. Jsem si jist, jak řekl, že kultura je pro náš život důležitá a že roste její zásadní význam pro budoucnost Evropské unie.
Rád bych dodal, že kultura definuje naše Společenství daleko více, než podnikání nebo geografie. Také musíme pochopit, že kultura pro nás znamená přínos, kultura tvoří, kultura je něco pozitivního a ne něco, co spotřebovává naše rozpočty nebo co se střetává s našimi potřebami, ale naopak přináší velké obohacení včetně pracovních míst a růstu. Nyní poprvé byla Evropská unie schopna výslovně uznat závěry loňského summitu ve studii, kterou jsme předložili před rokem a teď v programu pro kulturu Evropské unie v době globalizace.
Rád bych zdůraznil jen tři konkrétní aspekty či body vaší zprávy, protože jich je mnoho a nebudu je komentovat všechny.
Za prvé žádáte, abychom stanovili evropskou vizi kultury, tvořivosti a inovace. Právě to činí evropský program, který jsme právě schválili. Posilujeme spolupráci mezi členskými státy včetně podpory tvůrčích odvětví. To je jeden ze tří pilířů. Částí této práce bude hledání způsobu, jak přesněji měřit přínos těchto odvětví pro hospodářství a jak je nejlépe podporovat.
Za druhé, žádáte nás, abychom věnovali pozornost vnějšímu rozměru. To je jedna ze tří priorit programu a nyní velmi aktivně podporujeme své partnery, naše členské státy, aby ratifikovaly Úmluvu UNESCO - protože ne všechny členské státy a ani ne všechny země světa to učinily - a aby také zajistily její provádění. A ve stále větší míře začleňujeme kulturní prvky jak do naší rozvojové spolupráce i do dvoustranných vztahů s rozvíjejícími se ekonomikami.
Za třetí, souhlasím s vámi, že je třeba věnovat plnou pozornost řádnému provádění článku 151 v politikách EU. Navázal jsem skutečně dobré kontakty a spolupráci se svými kolegy včetně komisaře McCreevyho v oblasti vnitřního trhu s ohledem na různé aspekty ochrany autorských práv. Jsem přesvědčen, že s pomocí vás všech dosáhneme cílů, které uvedený článek Smlouvy o ES stanoví.
Rovněž zmiňujete mobilitu umělců a kulturních pracovníků, která má v našem programu zvláště v letošním roce přední místo. Členské státy již vytvořily pracovní skupinu zabývající se tímto tématem a Komise provádí pilotní akci týkající se mobility umělců, kterou Parlament navrhl v loňském roce.
Komise bude všechny tyto snahy podporovat, zejména prostřednictvím studie zaměřené na lepší pochopení vazeb mezi kulturou, tvořivostí a inovací a další studie zaměřené na možnost vytvoření prostředí podporujícího rozvoj tvůrčích a kulturních odvětví včetně podpory pro malé a střední podniky a podstupování rizik.
Výsledky těchto iniciativ se stanou součástí Zelené knihy o kulturním a tvůrčím průmyslu, kterou chce Komise zveřejnit v roce 2009.
Těším se na rozpravu.
Rolf Berend
jménem skupiny PPE-DE. - (DE) Pane předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, nové technologie získávají v evropském kulturním průmyslu stále větší váhu. Zvláštní pozornost je tedy třeba věnovat ochraně duševního vlastnictví.
Úkolem Evropské unie a členských států by mělo být poskytnout nezbytné prostředky umožňující zajistit dodržování a ochranu práv duševního vlastnictví. V tomto ohledu je mimořádně důležitý boj proti pirátství. Všechny zúčastněné subjekty by si měly být vědomy svých práv a povinností týkajících se společného řešení tohoto úkolu.
Ve své zprávě výbor argumentuje ve prospěch kampaní na zvyšování povědomí a vzdělávacích kampaní, zvláště s ohledem na spotřebitele. Přípravná a vzdělávací opatření vysvětlující hodnotu duševního vlastnictví by měla začít mezi mladými lidmi ve školách. V této souvislosti bych chtěl ještě jednou zdůraznit stanovisko výboru, že kriminalizace spotřebitelů, kteří neusilují o zisk, není v boji proti počítačovému pirátství vhodným řešením.
Opakovaně jsme zdůraznili, že bezplatné informační struktury, jako je WorldWideWeb, mají velký význam pro evropské kreativní odvětví že musíme dosáhnout vyváženosti mezi otevřeností Internetu a ochranou duševního vlastnictví. V této souvislosti mi pane předsedající dovolte jednu závěrečnou poznámku k revidovanému znění pozměňovacího návrhu 22a, který předložilo 40 poslanců. Moje skupina - Skupina Evropské lidové strany (Křesťanských demokratů) a Evropských demokratů - jasně prohlásila, že je připravena podpořit první část uvedeného pozměňovacího návrhu a důrazně odmítnout druhou část uvedeného pozměňovacího návrhu.
Katerina Batzeli
jménem skupiny PSE. - (EL) Paní předsedající, pane komisaři, v době, kdy tradiční hospodářská odvětví a průmysl trpí značným poklesem a tlak globalizace vede evropské podniky do velké konkurenční nevýhody, je odvětví kulturního průmyslu jedním z mála, které nabízí značné možnosti pro různorodý hospodářský, regionální, sociální a kulturní rozvoj. V této fázi se musí Evropa nad rámec článku 157 Smlouvy o ES a Úmluvy Organizace spojených národů pro vzdělání, vědu a kulturu (UNESCO) o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů zaměřit na dosažení vhodné vyváženosti a pomoci podnikům, agenturám, produkci a službám v tomto odvětví k plné konkurenceschopnosti. Současně Evropa nesmí ohrozit svou zvláštní multikulturní povahu nebo rozmanitost.
Z tohoto důvodu si myslím, pane komisaři, že v příštím roce, který je Evropským rokem tvořivosti a inovací, jak jste sám řekl, bude pro EU správný čas na to, aby se na kulturní průmysl aktivně zaměřila. Musíme skoncovat s pocitem, že tento průmysl je luxus, a musíme vytvořit konkrétní politiky na podporu investic v tomto odvětví.
Paní předsedající, plně podporujeme zprávu, kterou přeložil pan Bono a kterou podle mě vážně pročte i komisař Figeľ, aby mohl diskutovat a pokračovat ve své tvůrčí práci.
Zdzisław Zbigniew Podkański
jménem skupiny UEN. - (PL) Paní předsedající, často se setkáváme s opomíjením úlohy a významu kultury. Podnikání se dostává pozornost, ale kultura je posuzována jako cosi náhodného, jako jakýsi doplněk. Je podceňován nejen kulturní, ale i hospodářský a sociální význam kultury.
Díky této zprávě se nám představuje jiný obraz kultury. Podívejme se na čísla. Evropská unie má k dispozici 1 % HDP všech členských států, zatímco kulturní průmysl sám zajišťuje 2,6 % HDP a více než 3 % zaměstnanosti, je to tedy velmi závažný problém. Tyto údaje jsou však neúplné. Víme, že nezahrnují úlohu a význam řemesel, rukodělné a umělecké práce a neobsahují ani řadu oblastí, které kultura ovlivňuje. Proto považuji tuto zprávu za velice důležitou a měli bychom v této práci pokračovat, zapojit se a podpořit komisaře Figel'a, protože nastoupil velmi dobrý směr, který každému dává příležitost.
Helga Trüpel
jménem skupiny Verts/ALE. - Paní předsedající, pane komisaři, dámy a pánové, zpráva, kterou přeložil pan Bono, otevřela debatu o koncepci kultury jako zcela samostatné oblasti na jedné straně a plně "tržně" pojaté kultury na straně druhé. Zdůrazňujeme význam tvůrčích odvětví jako součásti Lisabonské strategie pro hospodářský růst a zaměstnanost, aniž bychom současně uplatňovali na kulturní politiku čistě ekonomická omezení.
Tvůrčí a kulturní odvětví jsou posuzována jako nezávislé hospodářské sektory a v posledních letech byla významným činitelem růstu počtu pracovních míst v Evropě. Například v Německu vytvářejí více pracovních míst než automobilový průmysl a Evropská unie a členské státy musí v souladu s tím zaměřit svou politiku. V této oblasti je stále třeba hodně udělat.
Také bych ještě jednou ráda zdůraznila (tváří v tvář všem komplikovaným argumentům okolo autorských práv), že je třeba nalézt vhodná politická pravidla pro produkty duševního vlastnictví v digitálním světě, zajistit otevřený přístup k Internetu pro soukromé konečné uživatele na jedné straně a vytvořit nové příležitosti k dosahování příjmů pro umělce, kteří produkují tvůrčí obsah na straně druhé.
Miguel Portas
Pane předsedající, zpráva, kterou předložil pan Bono, je vynikající dokument, který podporujeme. Budu stručný a své poznámky omezím na otázku autorských práv. V předdigitálním světě bylo možné nákupy knih a zvukových záznamů považovat za odraz běžných spotřebitelských trendů. Fotokopírovací stroje a kazetové magnetofony zasadily autorským příjmům ránu, přesto však nákupy zůstaly pravidlem.
S digitálním světem přichází zásadní změna přístupu. Internet znamená, že sdílení a volný oběh myšlenek, informací a děl již nesvazují jejich stará fyzická omezení. V tomto světě je placení věcí minulosti. Volný oběh děl je přirozeným prostředím kultury. Bojujeme proti pirátství pro zisk, ale jsme zcela proti kriminalizaci spotřebitelů. Stále potřebujeme v digitálním světě určitá omezení a zábrany, protože jsme dosud nenašli jiný způsob, jak autorům zajistit vhodnou odměnu, tyto dny jsou však již sečteny.
Thomas Wise
jménem skupiny IND/DEM. - Paní předsedající, Evropa má bohaté a různorodé kulturní dědictví, které obohacuje náš život nejen z estetického, ale i z ekonomického hlediska. Jak již bylo řečeno, přínos tohoto odvětví k HDP Evropské unie činí 2,6 %. Toto odvětví vykazuje větší růst než hospodářství celkem a zaměstnává více než pět milionů lidí.
To jsou tři velmi jasné důvody proč by se Komise měla držet zpátky, nechceme-li, aby se kultura vydala stejným směrem jako rybolov a zemědělství. Obchodní schodek mezi Evropskou unií a Spojenými státy jen ve filmovém průmyslu samotném však každoročně narůstá, protože evropští diváci si vybírají spíše americké než evropské produkty. Tento schodek podle posledních údajů činil 7,2 miliard GBP za jeden jediný rok.
Šest hlavních amerických filmových společností, které nejsou omezeny tím, že by se spoléhaly na státní financování, mělo v roce 2006 obrat ve výši 42,6 miliard USD, zatímco podle zprávy Evropské audiovizuální observatoře se celková situace evropského filmového průmyslu zhoršuje. Důvodem je to, že dotace a právní předpisy umělce neinspirují - jen živí byrokraty a parazity.
Christofer Fjellner
(SV) Se vznikem a rozšířením Internetu se možnosti kultury radikálně změnily. Podle mého názoru byl tento vývoj téměř výhradně prospěšný. Kultura se oživila, demokratizovala a obecně rozšířila. Přesto se velká část debat v Evropě nyní zaměřuje na problémy, které Internet údajně vytváří pro osoby působící v kulturní činnosti. To je nešťastné.
Nechci tím říci, že kultura nestojí před žádnými problémy. Příkladem takových problémů je porušování autorských práv a nelegální sdílení souborů. Na tyto potíže se zaměřuje i velká část zprávy. V současné době koluje v Evropě mnoho návrhů na to, jak bychom měli tyto problémy řešit. Bohužel, v mnoha případech se věnuje málo pozornosti našim základním občanským svobodám a právům. Například snad nejkontroverznější z těchto návrhů se právě nyní snaží o zákaz přístupu k Internetu pro osoby, které se dopustily porušení autorských práv.
Rád bych využil této příležitosti a požádal své kolegy o podporu pozměňovacího návrhu, který jsme k této zprávě předložil. Stručně řečeno, můj návrh zdůrazňuje kladnou úlohu, kterou Internet hraje v kultuře a demokracii, ale také odmítá myšlenku zákazu přístupu k Internetu pro jednotlivé občany. Proti porušování autorských práv a sdílení souborů je třeba bojovat sankcemi, které jsou úměrné a které dodržují základní práva a svobody. Zákaz přístup jednotlivců na Internet je podle mého názoru hrubé porušení svobody projevu a informací a rozhodně není úměrný. Internet je víc než jen kopírovací stroj nebo kanál pro nelegální šíření filmů či hudby. Je to prostor pro svobodné vyjadřování, informace a komunikaci.
Pro mého mladšího bratra je Internet přirozený stejně jako sledování televize nebo povídání na školním hřišti o přestávce. A budeme podobná omezení ukládat i při porušení autorských práv jiným způsobem? Není to tak dávno, co jsem byl na vysoké škole a tam bohužel mnoho studentů nezákonně kopírovalo svou studijní literaturu, ale trestat je zákazem četby knih nebo psaní článků by bylo zcela jasně nepřiměřené. Když někdo ukradne v obchodě jídlo, není mu zakázáno nakupovat mléko, a když někdo ukradne kolo, není mu zakázáno používat ulici. Nedělejme proto nic tak hloupého ani u jiných přestupků jen proto, že byly spáchány na Internetu. Děkuji vám.
Maria Badia i Cutchet
(ES) Děkuji vám, paní předsedající. Dámy a pánové, nejprve bych také ráda blahopřála zpravodaji panu Bonovi k jeho zprávě o kulturním průmyslu, která postihuje širokou škálu otázek, na které se snažil odpovědět.
Rád bych stručně komentovala jeden aspekt, který považuji za prioritní: ve společnosti informací, komunikace a digitální technologie se stále objevují nové formy výroby a distribuce, které znamenají nové příležitosti pro producenty, tvůrce, umělce a spotřebitele. V tomto novém kontextu je třeba nalézt nové vyvážené vzorce kombinující respekt k tvůrcům s přístupem občanů k těmto kulturním hodnotám.
Kromě toho kulturní průmysl i tvůrci včetně malých a středních podniků v důsledku své duální kulturní a ekonomické úlohy přispívají k prosazování kulturní různorodosti i k tvorbě nových pracovních míst a příležitostí k hospodářskému rozvoji a vzhledem k tomu, že jsou součástí jednoho z nejdynamičtějších sektorů naší ekonomiky, měla by být podpora pro tvůrčí sektor považována za investici. A proto by prioritou evropských politik mělo být prosazování celoživotního vzdělávání podporujícího tvůrčí nadání a součinnost podniků v tomto odvětví a škol.
Bernard Wojciechowski
(PL) Paní předsedající, rád bych blahopřál k této důležité zprávě o kultuře. Prohlášení, že kdyby měl začít znovu, začal by s kulturou, se přičítá Jeanu Monetovi. Písemná historie Evropy sahá dva a půl tisíce let zpět a svým obsahem je nesmírně bohatá a různorodá. Kultura je významnou složkou rozvoje naší civilizace. Opatření ve prospěch průmyslu, který je s kulturou spojen, je třeba podporovat. Bylo by dobré, kdyby bylo možné nalézt finanční prostředky na rozvoj sítě moderních knihoven v Polsku s ohledem na lidi, kteří si nemohou dovolit knihy kupovat. Ve Varšavě stále existují čtvrti, kde nejsou žádné řádné akademické čítárny. Neexistuje funkční systém meziknihovní výměny. Mladí lidé musí za přístupem k vědeckým dílům jezdit do centra. Za vzor by mohl sloužit systém knihoven ve Spojených státech. Jsou nutné finanční prostředky na rozvoj místních knihoven, které by poskytly přístup k nezbytným materiálům, a tím umožnily lidem vzdělávání.
Nesouhlasím zcela s bodem odůvodnění T zprávy. Národní identita a jazyk jsou kořeny kreativity. Moderní evropská literatura začala až v okamžiku, kdy Dante a Petrarca začali psát italsky. Důvodem rozvoje evropské civilizace vždy bylo šíření lidské individuality, její duchovní pokrok a skutečnost, že jich národy využily k obohacení obsahu svého vlastního kolektivního života.
Paul Rübig
(DE) Paní předsedající, pane komisaři, kultura je pro všechny z nás mimořádně silný a ekonomický faktor, vidíme, že v Evropě generuje mnohamiliardové částky, že se jí účastní miliony zaměstnanců a že je v této oblasti činných zejména mnoho malých a středních podniků, které vyvíjejí velmi tvůrčí a nadšenou činnost.
Pro mě je důležité, aby tyto hybné síly kultury měly optimální přístup k novým digitálním a audiovisuálním formátům. Je důležité, aby se mohly představovat příslušnému publiku a přinášet nové produkty zejména pro celoživotní vzdělávání, protože právě tyto nové a inovační prostředky vhodným způsobem rozvíjejí a prosazují tvůrčí nadání.
Mary Honeyball
Paní předsedající, velmi ráda bych panu Bonovi poděkovala za tuto zprávu, která upozorňuje na důležitou úlohu tvůrčího a kulturního průmyslu a zvláště na jeho stále významnější úlohu v našem hospodářství.
Jak většina z vás ví, zastupuji Londýn, který je samozřejmě jedním z kulturních center Evropy. Proto jsem si velmi dobře vědoma výhod, které může tvůrčí průmysl určitému místu přinést. Londýn má různorodou kulturu a velmi úspěšné tvůrčí prostředí, a protože kulturní instituce představují významný sektor ekonomiky Londýna, velmi vítám doporučení k podpoře jejich udržitelnosti a růstu.
Ale pak je tady jedna věc, na kterou se dnes večer již naráželo v diskusích o jiné zprávě. A to je skutečnost, že jakkoli velký počet zaměstnanců v tomto průmyslu tvoří ženy, není v tvůrčích odvětvích mnoho žen ve vyšších funkcích, a já velmi doufám, se že touto otázkou budeme v příštích jednáních moci zabývat.
Ewa Tomaszewska
(PL) Paní předsedající, návrh usnesení upozorňuje na vazbu mezi vzkvétajícím kulturním průmyslem a přeshraniční mobilitou umělců, naléhavě žádá Komisi, aby vypracovala zelenou knihu na téma vnitřního trhu pro tvůrce produktů a služeb, umožní porovnání výsledků dosažených v této oblasti. Zpráva zdůrazňuje úlohu kultury v politikách Společenství i úlohu kulturního vzdělávání při rozvoji osobnosti a pocitu identity.
Právě kreativita a účast na tvorbě přidané hodnoty určují důležitou hospodářskou úlohu kulturního průmyslu. Jeho skutečný přínos pro hospodářský rozvoj, zvláště v hudbě a vydavatelském odvětví, mnohokrát převyšuje výdaje na rozvoj kultury. Blahopřeji zpravodaji.
Tomáš Zatloukal
(CS) Kulturní průmysl je klíčovým poskytovatelem služeb s velkou přidanou hodnotou, na které staví dynamická ekonomika založená na znalostech. Vytváří významný zdroj pracovních příležitostí v kreativních oblastech, které se významně podílí na zvyšování konkurenceschopnosti v Evropské unii. S tímto souvisí požadavky na podporu kulturních a kreativních odvětví prostřednictvím zlepšení systému kvalifikace, vzdělávání a odborné přípravy zejména s cílem odborně vzdělávat studenty na všech úrovních vzdělávání v kulturních a uměleckých oborech.
Podporuji výzvu k členským zemím, aby do svých národních středoškolských a vysokoškolských vzdělávacích programů začlenily kurzy v oblasti podnikání, a to zejména do humanitních, uměleckých a kulturních oborů. Současně je nutné pokročit ve vzájemném uznávání diplomů z uměleckých oborů. Podporuji také výzvu Komisi, aby ve všech politikách, které se týkají společného trhu, hospodářské soutěže, obchodu, podniku, výzkumu a vývoje zohlednila zvláštní povahu kulturního odvětví.
Ruth Hieronymi
(DE) Paní předsedající, chtěla bych jednou provždy předejít jakémukoli nedorozumění. Tato zpráva nemá nikomu zabránit v přístupu na Internet. Výbor pro kulturu a vzdělávání to jednomyslně odmítl.
Jde o dosažení vyváženého vztahu mezi otevřeným přístupem na Internet a ochranou duševního vlastnictví, a v této oblasti musíme skutečně vyřešit mnoho úkolů a nalézt mnoho nástrojů zohledňujících oba cíle. Proto bych ráda zvlášť požádala i o tento přístup k hlasování.
Nicodim Bulzesc
Paní předsedající, tuto zprávu oceňuji, chtěl bych však uvést několik poznámek.
Téma kulturního průmyslu je úzce spojeno s tématem ekonomické hodnoty kultury. Kultura je nyní zmiňována jako prostředek dosažení hospodářského růstu a mnoho studií nyní zdůrazňuje hospodářský dopad kulturní činnosti. V této souvislosti připomínám studii Ekonomika kultury v Evropě, kterou v roce 2006 vypracovala soukromá poradenská společnost KEA European Affairs a která o kulturním průmyslu uvádí několik působivých čísel, tyto údaje jsou však diskutabilní, protože do "kultury" zahrnuje i přehrávače MP3, mobilní telefony a propagaci.
Proto se domníváme, že zaměření na tyto ekonomické aspekty by mohlo způsobit zmatek a důležité věci jako kreativita nebo umělecký potenciál by mohly být odsunuty na vedlejší místo, pokud se neprokáží jako dostatečně ziskové.
Jsem pro kulturní politiku, která podporuje kulturní různorodost, uměleckou kreativitu a rozvoj uměleckého potenciálu jednotlivců i společenství: to jsou hlavní směry, které bychom dle mého názoru měli mít při budoucím postupu na mysli.
Ján Figeľ
člen Komise. - (SK) Se zájmem jsem vyslechl rozpravu, samozřejmě i sama zpráva je plná podnětů a jak uvedla předsedkyně výboru paní Batzeliová, je to v mnohém i podnět pro Komisi, pro členské státy i pro svět kultury a kulturního tvůrčího průmyslu.
Myslím si, že hlavním tématem nebo cílem je dostat tyto souvislosti do celkového obrazu, do středu pozornosti a vytvářet příznivé prostředí pro kreativitu, pro inovace, pro kulturu jako takovou a postavení kultury v našich společnostech a našich vztazích.
Jen několik poznámek. Ekonomika je nutnost, ale kultura dává smysl našim vztahům, naší identitě, definuje hodnoty a ty nás spojují do Společenství. Tím bych chtěl odpovědět těm, kdo mají obavy, že se nyní vše posuzuje z ekonomického hlediska a vyjadřuje penězi. Ne, kultura znamená víc než peníze, ale je důležité vidět kulturu jako tvořivý přínos, jako to, co přináší pracovní místa i rozvoj ekonomiky, a pokud kultura chybí, dochází většinou k úpadku nejen ekonomiky, ale i politiky a společnosti. Nedostatek kultury má tedy mnoho důsledků.
I proto jsem rád, že vidím širokou podporu pro kreativitu a inovace v návrzích souvisejících s návrhem Evropské komise na rok 2009. Samotný formální návrh je již v Parlamentu a doufám, že legislativní proces napomůže relativně rychlému přijetí a přípravám Evropského roku tvořivosti a inovací.
Jen poslední poznámka - piratela neboli boj proti pirátství. Jsem přesvědčen, podobně jako mnozí zde přítomní, že musíme rozvíjet přístup ke kultuře, dostupnost kultury, možnosti pro komunikaci a kulturu a na druhé straně chránit práva duševního vlastnictví. Musíme bojovat proti zneužívání práv duševního vlastnictví, protože právě to často vede k pádu menších a slabších podniků. A to je i stanovisko Evropské komise. Jednou z odpovědí na tento problém je vzdělávání: zvyšování povědomí o důležitosti ochrany práv duševního vlastnictví a nezneužívaní svobod. Druhým způsobem je přizvat a organizovat všechny zúčastněné subjekty nebo subjekty, které mají v této oblasti odpovědnost, aby spolupracovaly a přispívaly ke snahám o ochranu práv duševního vlastnictví, a zároveň rozvíjely i dostupnost elektronických sítí moderních komunikací. To jsme konečně také poprvé navrhli v našem nedávném návrhu reformy sítí a služeb elektronických komunikací (balíček Telecom), a to je i postoj Evropské komise k boji proti pirátství. Samozřejmě, hodně musí udělat členské státy samy.
Tolik z mé strany, děkuji vám. Těším se na další spolupráci.
Guy Bono
zpravodaj. - (FR) Paní předsedající, pane komisaři, myslím, že bychom neměli zapomínat, čeho chceme dosáhnout. Nehledě na to, co nám chtějí namluvit některé subjektivní studie, naši kulturu neohrožuje oněch 13 % Evropanů, kteří si nezákonně stahují kulturní obsah, ale spíše koncentrace naší kultury do rukou několika málo velkých skupin, která poškozuje naši různorodost, a tím i bohatost našeho kulturního dědictví.
Uvedu jen jeden příklad z oblasti nahrávek. Dnes pochází 95 % distribuovaného obsahu od čtyř velkých nahrávacích společností. Jsem přesvědčen, že je důležité zajistit, aby měli spotřebitelé skutečnou volbu, a je nutné zaručit pluralitu obsahu na velmi koncentrovaném trhu, kde hlavní odpovědnost za inovace a kreativitu ponesou ti malí a ne ti velcí. Pane komisaři, zmínil jste malé a střední podniky a doporučil jste studii, což je podle mě skutečně zajímavá myšlenka.
To, že Komise vydala povolení pro fúzi společností Sony a BMG, je zcela v rozporu s evropskou politikou podpory malých a středních podniků v hudebním průmyslu, který vytváří více pracovních míst než velké společnosti a představuje 99 % subjektů trhu a 80 % inovací v tomto sektoru. Proto se zdá, že je naléhavě nutné podporovat různorodost v kulturním sektoru, která je skutečnou hnací silou růstu a prostředkem rozvoje jednotlivců.
Závěrem bych uvedl, že bohatství kultury vyplývá z její různorodosti a nikoli naopak.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat zítra, ve čtvrtek 10. dubna 2008.
Písemná prohlášení (článek 142)
John Attard-Montalto  
písemně. - Kultura a kreativita hrají ústřední úlohu v podpoře evropského občanství. Budoucí politiky EU musí oba tyto prvky, kulturu i kreativitu, brát v úvahu.
Komise sponzorovala analýzu ekonomiky kultury v Evropě, která přinesla důležité údaje. Vychází najevo, že kultura je v obecném smyslu pro hospodářství velkým přínosem, daleko větším, než se původně odhadovalo.
Před pěti lety odhady uváděly, že kulturní průmysl vytváří 2,6 % HDP EU. V roce 2004 v tomto odvětví pracovala 3,1 % aktivních obyvatel EU. Vztah mezi kulturní činností a hospodářstvím na ostrovech Malta a Gozo lze posoudit na základě nedávné studie z roku 2007, kterou provedl Národní statistický úřad a která zahrnula celkem 5 086 účastníků zapsaných do 34 tanečních škol.
Tyto taneční školy zaměstnávaly 109 osob a generovaly finanční zisk ve výši téměř 400 000 EUR. Celkové příjmy přesáhly 1 milion EUR.
To je jen jeden příklad, který dokazuje důležitost kulturních činností pro hospodářství.
Neena Gill  
písemně. - Můj region West Midlands je v čele rozvoje tvůrčího průmyslu, toto odvětví zde nyní zaměstnává více než každého desátého člověka. Tento region patří k nejvíce multikulturním oblastem ve Spojeném království a prokazuje, že jeho konkurenční výhoda spočívající v kulturní různorodosti se stává zdrojem kreativity a inovací.
EU se však musí více snažit o podporu kulturního průmyslu podněcováním tvorby pracovních míst v této oblasti, aby čelila přesunu tradičních odvětví EU do nových ekonomik.
Je nutná společná akce a větší finanční pomoc pro začínající podniky a malé a střední podniky v kulturním průmyslu prostřednictvím 7. rámcového programu, strukturálních fondů a Sociálního fondu EU. Tím se více využijí dovednosti a nadání evropských podnikatelů a dělníků a budou zajištěny kvalifikační předpoklady nutné k dalšímu rozvoji odvětví. EU musí podporovat kreativitu, která přinese více inovací a podnikání.
V Evropském roce mezikulturního dialogu bychom také měli uznat význam kulturního průmyslu při tvorbě povědomí o jiných kulturách a jejich pochopení, a proto i jeho význam pro sociální soudržnost. Evropa může získat velmi mnoho i ze své kulturní různorodosti.
Eija-Riitta Korhola  
písemně. - (FI) Chci poděkovat zpravodaji za to, že vypracoval zprávu, která se tak komplexně věnuje různorodé povaze kulturního průmyslu a hlavním problémovým oblastem, které s ním jsou spojeny. Uvažujeme-li o postavení kulturního průmyslu v evropské společnosti, musíme mít na paměti dvě hlavní zásady.
Za prvé musíme pochopit, jak důležitá je kultura pro kvalitu života lidí. Kulturní produkty zvyšují pohodu člověka. Společenství uznává, že Evropané mají základní práva na vzdělávání, ke kterým patří i právo člověka na kulturu. Proto mluvíme o základních občanských právech.
Za druhé musíme pochopit, jak důležitá je kultura pro ty, kdo ji tvoří. Pro mnoho lidí není práce jen vášní, ale i jejich živobytím. Dostávat přiměřenou odměnu za práci je základní právo. Je na zákonodárcích, aby zajistili, aby tito lidé mohli pracovat v prostředí, které jejich práva nebude poškozovat. Neexistují kulturní díla bez svých tvůrců a pokud tito tvůrci za svou práci nedostanou zaplaceno, bude výsledkem omezení kulturního růstu.
Právní předpisy pro kulturní průmysl, například k ochraně práv duševního vlastnictví a práv souvisejících, se proto musí vždy snažit o vyváženost obou sociálních rozměrů kultury. Ze strany zákonodárců to vyžaduje zvláštní citlivost. Je třeba uznat, že kulturní průmysl je velmi zvláštní odvětví, a proto vyžaduje velmi zvláštní právní status.
Hlavním problémem pro kulturní průmysl je zjevně informační technologie. Průmysl jasně těží z rozvoje na trhu technologie a informací, současně však také potřebuje při využívání nových systémů ochranu.
Také potřebujeme, aby Komise provedla rychlá opatření, která vyjasní vztah mezi duševním vlastnictvím a kulturou a hospodářstvím. Hlavní výzvou je způsob, jakým lze zajistit spravedlivou a řádnou odměnu pro každého držitele práv a každé jednotlivé kulturní odvětví za odvedenou práci a současně zabezpečit, aby měli spotřebitelé možnost výběru a snadný přístup ke kulturním produktům.
Marianne Mikko  
písemně. - S tím, jak se výroba hmotných statků ve stále větší míře mechanizuje a přesouvá jinam, využívá v Evropě více lidí své nadání v produkci statků kulturních.
Studie KEA, kterou zadala Evropská komise, významně podceňuje přínos kulturního průmyslů pro naše hospodářství a společnost. Jakkoli možná v kulturní oblasti generuje peněžní hodnoty jen 3,1 % aktivních obyvatel EU, jejich vliv je znatelný téměř v každém aspektu našeho života.
Populární kultura je nositelkou kulturních a sociálních sdělení. Hudebníci a herci napomohli spuštění vlny zelené ekonomiky. Hudba a film jsou mocné nástroje prosazující lepší porozumění mezi lidmi a chápání evropských hodnot. Především kulturní průmysl vytvořil poptávku po nových technologiích, po digitálních platformách.
Proto je nezbytné, aby evropský kulturní průmysl zůstal životaschopný. Především musíme zajistit, aby se mohli tvůrčí lidé svou kreativitou uživit. To znamená, že musíme tvůrcům umožnit co nejširší distribuci jejich děl, bez jakéhokoli strachu ze zneužití ze strany prostředníků nebo spotřebitelů.
Podle mě je to stále hlavní motiv této zprávy, za který děkuji zpravodaji i svým kolegům, kteří přispěli svými myšlenkami.
