Príprava zasadnutia Európskej rady (29. - 30. októbra 2009) (rozprava) 
Predseda
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie týkajúce sa prípravy zasadnutia Európskej rady.
Cecilia Malmström
úradujúca predsedníčka Rady. - Vážený pán predseda, nasledujúci týždeň máme stretnutie Európskej rady. Máme obšírny program s mnohými otázkami, ktoré ovplyvňujú blaho nás všetkých. Budeme diskutovať o boji proti zmene klímy, o nájdení spôsobov, ako vyviesť EÚ z finančnej a hospodárskej krízy, o podpore energetickej bezpečnosti a o riešení problému nezákonného prisťahovalectva.
Európska únia bude na tieto problémy najlepšie pripravená, ak budeme mať jasno v otázke Lisabonskej zmluvy. Je dôležité, aby Lisabonská zmluva čo najskôr nadobudla platnosť, aby sme okrem iného mohli ďalej pracovať na vymenovaní novej Komisie. Z tohto dôvodu sa Európska rada bude zaoberať aj týmito otázkami.
Začnem otázkami, o ktorých viem, že veľmi zaujímajú Európsky parlament. Na konci budúceho týždňa sa štátni a vládni predstavitelia pokúsia vyjasniť ratifikáciu Lisabonskej zmluvy a ďalšie pokračovanie procesu. Presvedčivé hlasovanie "za" v Írsku a podpis poľského prezidenta dodali práci nový elán, ale, ako všetci viete, táto zmluva nemôže nadobudnúť platnosť, pokým ju neratifikujú všetky členské štáty. 26 z 27 už tak urobilo, ale stále čakáme na Českú republiku. Dolná komora a senát krajiny túto zmluvu schválili, ale potom 17 senátorov požiadalo český ústavný súd, aby preskúmal, či je Lisabonská zmluva v súlade s českou ústavou.
Demokratický proces v Českej republike musíme, samozrejme, rešpektovať. 27. októbra, inak povedané budúci týždeň, vykoná ústavný súd tejto krajiny verejné vypočutie v tejto záležitosti. Veríme, že súd vydá súdne rozhodnutie ihneď po vypočutí, ale dátum aj tak nevieme. Ako viete, pán prezident Klaus stanovil pre podpis Lisabonskej zmluvy aj určité podmienky. Nevieme sa dočkať a pokúšame sa presne zistiť, aké budú tieto požiadavky a podmienky. Rozprava v Európskej rade bude preto do veľkej miery závisieť od toho, čo sa stane v Českej republike. Výrok českého ústavného súdu a následný postup budú rozhodujúce pre to, kedy Lisabonská zmluva nadobudne platnosť.
Na zasadnutí Európskej rady budeme tiež diskutovať o prípravách, ktoré sa doteraz uskutočnili, na zabezpečenie čo najbezproblémovejšieho nadobudnutia platnosti tejto zmluvy. V tejto súvislosti predloží predsedníctvo správu, kde bude popísaná súčasná situácia vzhľadom na všetky tieto otázky. V tejto správe vykreslíme názory členských štátov na otázky týkajúce sa napríklad Európskej služby pre vonkajšiu činnosť - záležitosť, o ktorej tu budeme dnes poobede diskutovať - oblasť pôsobnosti tejto služby, jej právne postavenie, personálne obsadenie a financovanie. Čítala som správu pána Broka, ktorá bola vo Výbore pre ústavné veci prijatá v pondelok. Ako som povedala, o tomto budeme podrobnejšie diskutovať dnes poobede.
Už teraz môžem povedať, že vysokému predstaviteľovi táto správa na budúcotýždňovom zasadnutí pomôže, aby mohol, keď už táto zmluva nadobudne platnosť, veľmi rýchlo predložiť oficiálny návrh na fungovanie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Rada by mala byť schopná tento návrh veľmi rýchlo prijať. Dúfajme, že to bude niekedy počas nasledujúcich mesiacov. O mnohých týchto otázkach sme s Európskym parlamentom diskutovali a dúfame, že to bude v nadchádzajúcich týždňoch pokračovať.
Hlavnou otázkou na stretnutí Európskej rady bude zmena klímy. Naším cieľom je, aby Rada prijala náležité rozhodnutia vrátane tých, ktoré sa týkajú financovania, aby EÚ mohla aj naďalej hrať potrebnú vedúcu úlohu a prispieť tak k úspešnému výsledku v Kodani.
Na včerajšom zasadnutí Rady Ecofin bola o otázke financovania dlhá diskusia s mnohými diskutujúcimi. Predsedníctvo urobilo pre dosiahnutie dohody maximum, ale nakoniec rozhodlo, že o tejto záležitosti musí rozhodnúť Európska rada. Aby sme v tejto záležitosti mohli pokročiť, sú v niektorých členských štátoch potrebné ďalšie diskusie. Je mimoriadne dôležité, aby sme sa dohodli, inak by tento proces mohol stagnovať. Sme si veľmi dobre vedomí problémov, ktorým čelíme v tejto etape medzinárodných rokovaní. Preto by nás EÚ s dohodou o otázke financovania mohla pri rokovaniach posunúť o kus ďalej.
Zasadnutie Európskej rady prichádza krátko pred kolom rokovaní Medzivládneho panelu pre zmenu klímy OSN v Barcelone a stretnutím ministrov financií krajín G20 v meste St Andrews vo vhodný čas. Dohodu v Kodani môžeme dosiahnuť iba vtedy, ak sa zapoja všetky strany. Práve teraz sa koná stretnutie ministrov životného prostredia EÚ s cieľom prediskutovať závery týkajúce sa zmeny klímy. Cieľom je podať komplexný obraz postoja EÚ k otázkam, o ktorých sa práve rokuje.
Dôležitou časťou záverov Rady ministrov životného prostredia bude objasniť stratégiu EÚ pre dlhodobé zníženie emisií a pokúsiť sa dosiahnuť dohodu, ktorá by mohla napomôcť nášmu rozhodnutiu o zvýšení cieľovej hodnoty pre zníženie emisií z 20 na 30 % v porovnaní s hodnotami z roku 1990. Závery Rady ministrov životného prostredia sa budú zaoberať aj rozhodnutím o návrhu EÚ pri rokovaniach o znížení emisií pre medzinárodnú leteckú a námornú dopravu, vypracovaním stratégie EÚ pre kroky v rozvojových krajinách, pokiaľ ide o kvantifikáciu, výkazníctvo a overovanie investícií a úlohu odvetvových mechanizmov, a ďalej budú rozvíjať stratégiu EÚ na boj proti odlesňovaniu a zhoršovaniu kvality lesa s cieľom urýchliť rokovania.
Európska rada bude hodnotiť aj pokrok dosiahnutý pri vypracovaní nového rámca pre dohľad EÚ nad finančnými trhmi. Ako viete, štátni a vládni predstavitelia dosiahli v júni veľmi ambicióznu dohodu, ktorej cieľom je zriadiť osobitný orgán zodpovedný za makrodohľad nad finančným systémom EÚ a tri európske dozorné orgány pre bankové a poistné trhy a trh s cennými papiermi. Koncom septembra predložila Komisia svoj balík legislatívnych návrhov. Je to jedna z úplne najvyšších priorít predsedníctva, stanovili sme si náročný časový rozvrh. Naším cieľom je dosiahnuť dohodu o celom balíku do konca roka.
Preto som veľmi rada, že Rade Ecofin sa včera podarilo urobiť významný krok vpred a dosiahla všeobecnú politickú dohodu o zriadení orgánu makrodohľadu bez predchádzajúcej diskusie v národných parlamentoch. Ministri financií požiadali švédske predsedníctvo aj o pokračovanie v dialógu s Európskym parlamentom. Mali sme veľmi dobrý pocit z tohto dialógu a myslíme si, že funguje dobre.
Teraz je dôležité, aby sme využili príležitosť na čo najrýchlejšie pokračovanie práce. Musíme ukázať, že pre zabránenie budúcim krízam robíme maximum a že sme na seba vzali našu spoločnú zodpovednosť zabezpečením toho, že spotrebitelia a investori opäť získajú dôveru vo finančný systém.
Chcela by som povedať pár slov aj o zamestnanosti v Európe. Je to otázka, o ktorej viem, že o nej Európska rada bude diskutovať. Nedávno sme zaznamenali opatrné náznaky obnovy hospodárstva. Predpokladá sa však, že situácia na trhu práce sa ešte zhorší a stále budeme potrebovať stimulačné a podporné opatrenia.
Jednou z otázok, na ktorú Európska rada musí upozorniť, je, ako sa budeme vedieť vyrovnať s následkami krízy a zároveň splniť náš dlhodobý cieľ zvýšiť ponuku práce. Vysoká úroveň zamestnanosti je potrebná pre udržateľné verejné financie. Vysoká úroveň zamestnanosti je potrebná aj pre hospodársky rast, pre blaho ľudí a pre sociálne súdržnejšiu Európu.
V tejto súvislosti by som vám rada pripomenula aj to, čo sme povedali o stratégiách ústupu. Ministri financií potvrdili, že obnova je reálna, ale krehká. Preto je pre nás veľmi dôležité, aby sme pokračovali v expanzívnej finančnej politike. Rokovania na zasadnutí Rady viedli k dohode formulovať stratégie na základe princípov, o ktorých diskutovali ministri financií na svojom neformálnom stretnutí v Göteborgu.
Rada by som povedala niečo aj k téme energetickej bezpečnosti. V súlade so závermi z júna 2009 Európska rada budúci týždeň posúdi, čo sa dosiahlo v oblasti energetickej infraštruktúry (prepojení) a krízových mechanizmov. Vypracovali sme správu o pokroku dosiahnutom od januára. Európska rada vezme správu do úvahy.
Európska rada tiež schváli stratégiu EÚ pre oblasť Baltského mora. Počas plenárneho zasadnutia Európskeho parlamentu v septembri sme o tomto viedli veľmi plodnú rozpravu. Štátni a vládni predstavitelia schvália závery predsedníctva, ktoré sa majú prijať na zasadnutí Rady pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v pondelok. Táto stratégia predstavuje integrovaný rámec na riešenie problémov, ktorým čelíme, a na podporu hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti v rámci EÚ. Som presvedčená, že táto stratégia môže poslúžiť ako inšpirácia pre iné makroregióny v rámci EÚ a posilniť tak európsku integráciu. Stratégia EÚ pre podunajskú oblasť už dostáva konečnú podobu, predstaviť sa bude môcť včas pre maďarské predsedníctvo v roku 2011.
Švédske predsedníctvo môže teraz s veľkým uspokojením predstaviť výsledok tejto iniciatívy, ktorá sa, samozrejme, zrodila tu v Európskom parlamente. Dúfame, že Európska rada presvedčí všetkých príslušných aktérov, aby začali stratégiu rýchlo presadzovať. Je to bezpodmienečne potrebné, ak chceme začať riešiť vážne problémy životného prostredia a dosiahnuť ciele stratégie.
Európska rada bude tiež hodnotiť pokrok dosiahnutý pri realizácii záverov týkajúcich sa situácie migrantov v Stredozemí. Rada uvíta opatrenia, ktoré sa prijali v krátkodobom časovom horizonte, napríklad spustenie pilotného projektu na Malte, ako aj pokrok dosiahnutý zriadením Európskeho podporného úradu pre azyl. Zohľadní sa aj skutočnosť, že EÚ a Turecko obnovili rokovania o migrácii.
Očakávame, že Európska rada vyzve na väčšie úsilie pri riešení súčasnej situácie v Stredozemí a na pokračovanie v práci smerom k dlhodobým riešeniam založeným na solidarite medzi členskými štátmi. Očakávame tiež, že Rada vyzdvihne potrebu zvýšeného úsilia pri presadzovaní globálneho prístupu EÚ k migrácii. Rada dostane naliehavú požiadavku, aby posilnila agentúru Frontex a aby prijala spoločné pravidlá jej operácií na mori.
Napokon, bude sa viesť aj diskusia o vonkajších vzťahoch. Rada pre všeobecné záležitosti a vonkajšie vzťahy v júni požiadala inštitúcie, aby posúdili, ako sa EÚ môže ďalej angažovať v Afganistane a Pakistane. Na neformálnom gymnichskom stretnutí v septembri sa diskutovalo o prvej pracovnej verzii a členské štáty momentálne v pracovných skupinách diskutujú o podrobnejšom návrhu. Na stretnutí ministrov zahraničných vecí na budúci týždeň prijme EÚ plán na posilnenie našej účasti v Afganistane a Pakistane. Plán sa sústredí na posilnenie štátnych kapacít a inštitúcií v obidvoch krajinách. Pre tento plán je mimoriadne dôležité, aby ho bolo možné bezodkladne realizovať.
Ak máme uspieť pri zvrátení vývoja v Afganistane a Pakistane, potrebujeme rozsiahle medzinárodné opatrenia. Samotné vojenské riešenia nemôžu nikdy viesť k trvalo udržateľnému riešeniu. Bez bezpečnosti a kontroly sa hospodársky pokrok stratí. Musíme tiež investovať do zriadenia demokratických inštitúcií a posilnenia občianskej spoločnosti. EÚ musí v tomto ohľade zohrávať mimoriadne dôležitú úlohu v obidvoch krajinách. Sú tam spoločné problémy a aj regionálne aspekty a prístup sa medzi týmito dvoma krajinami, samozrejme, líši. Budúci týždeň budeme na zasadnutí Európskej rady o tomto diskutovať a ja budem, samozrejme, k dispozícii pre akékoľvek pripomienky a otázky poslancov tohto Parlamentu.
(potlesk)
José Manuel Barroso
predseda Komisie. - Vážený pán predseda, plne súhlasím s tým, čo predniesla pani Cecilia Malmströmová v mene Európskej rady. Dovoľte mi vyzdvihnúť dve hlavné otázky: na jednej strane Lisabonská zmluva a všetky inštitucionálne záležitosti a na strane druhej boj proti zmene klímy a perspektívy Kodane.
V prvom rade si myslím, že táto Európska rada by mala byť schopná prijať konečné rozhodnutia vedúce k nadobudnutiu platnosti Lisabonskej zmluvy. Už dlhé roky vieme, že ratifikácia novej zmluvy nie je jednoduchá záležitosť. Zažili sme mnoho prekážok a zopár sklamaní, ale víťazná myšlienka tejto zmluvy sa zakaždým presadila - presvedčivá myšlienka demokratickej a efektívnej Európy. Verím, že to tak bude pokračovať aj zdolaním tejto poslednej prekážky a po silnej podpore, ktorú Lisabonskej zmluve vyjadrili obyvatelia Írska, táto zmluva nadobudne platnosť.
Po ukončení ratifikačného procesu v Poľsku môžeme teraz povedať, že všetky členské štáty demokraticky schválili Lisabonskú zmluvu. Ratifikačný proces sa musí ukončiť už len v Českej republike. Musíme, samozrejme, rešpektovať ústavné postupy prebiehajúce momentálne v Českej republike takisto, ako sa musí rešpektovať aj potreba reagovať na demokratickú vôľu, aby táto zmluva nadobudla platnosť. Parlament Českej republiky túto demokratickú vôľu jasne ukázal, preto dúfam, že žiadne umelé prekážky alebo umelé zdržania nespôsobia pred plnou ratifikáciou ďalšie ťažkosti.
Tomuto Parlamentu som už vysvetlil, aké dôležité je odstrániť prieťahy pri menovaní Európskej komisie. Keďže Európa teraz prechádza kritickým obdobím, musíme v každom prípade urobiť všetko možné, aby sme mali Komisiu podľa Lisabonskej zmluvy. Musíme byť schopní presadiť program, ktorý tento Parlament podporil, keď ma v novom volebnom období zvolil za predsedu. Ak chceme silnú, súdržnú a efektívnu Európsku úniu, musíme na splnenie tohto programu a na riadne fungovanie inštitúcií ratifikovať Lisabonskú zmluvu. Preto opäť zopakujem, že Európska rada musí prevziať zodpovednosť. Je potrebné si uvedomiť, že pokiaľ európske inštitúcie nebudú riadne fungovať, spôsobí to Európe skutočné náklady.
Zároveň je správne teraz ďalej pracovať na implementácii a byť pripravení na nadobudnutie platnosti tejto zmluvy. Viem, že Parlament sa za to plne zasadzuje. Rád s vami spolupracujem na zabezpečení toho, aby Lisabonská zmluva čo najskôr prinášala úžitok. Je mnoho oblastí, kde Parlament už začal pracovať a prispel veľkým dielom. Vycibril myšlienky v oblastiach, ako napríklad európska občianska iniciatíva. Viem, že dnes poobede budete diskutovať o správe Elmara Broka o Európskej službe pre vonkajšiu činnosť. Správa má úplne ten správny základ na zabezpečenie toho, že služba podobne ako zvyšok inovácií Lisabonskej zmluvy povedie k tomu, že systém Spoločenstva bude ešte silnejší a výkonnejší.
Viem, že od začiatku existovali obavy, že Európska služba pre vonkajšiu činnosť (EEAS) bude nejakým medzivládnym orgánom mimo systému Európskej únie, ale táto služba by mala byť pevne zakotvená v systéme Európskej únie. Mala by nevyhnutne úzko spolupracovať so všetkými inštitúciami, v prvom rade s Komisiou. Komisia alebo Rada začlení rozhodnutia, ktoré služba pripraví, do záležitostí SZBP. V skutočnosti som presvedčený, že jej úspech bude závisieť od zabezpečenia toho, aby vonkajšia činnosť Európskej únie bola viac ako len súhrnom jej inštitucionálnych prvkov. Ak bude pracovať s demokratickou podporou tohto Parlamentu, so vzťahmi Rady s vnútroštátnymi úradmi, s odbornými znalosťami Komisie a s európskou víziou, môže sa táto služba stať pre Európsku úniu významným nástrojom na dosiahnutie svojich cieľov na svetovej scéne. Európska služba pre vonkajšiu činnosť Communautaire, služba založená na princípe Spoločenstva, bude silnou službou pre Európu a silným nástrojom pre zjednotenú Európu presadzujúcu svoj vplyv vo svete.
Zároveň musí Európska rada presadiť aktívny politický program. Musí udržať tempo našej práce, aby sme sa venovali hospodárskej kríze, najmä jej vplyvu na nezamestnanosť. Musíme napredovať v tom, na čom sme sa dohodli na stretnutí G20. Musíme urobiť všetko možné preto, aby návrhy Európskej komisie o finančnom dohľade nadobudli platnosť čo najskôr. Musíme pokračovať v našom programe na riešenie energetickej bezpečnosti.
Z hľadiska prístupu bude na zasadnutí Rady najdôležitejšou otázkou Kodaň. Úspešný výsledok v Kodani zostáva prvoradým záujmom Európanov a hlavnou úlohou pre svetové spoločenstvo. Do Kodane zostáva menej ako 50 dní. Pokrok v rokovaniach je stále pomalý. Opäť je na Európskej únii, aby ukázala svoje vodcovské schopnosti a udržala dynamiku. Ciele, ktoré sme predložili, inšpirovali ostatných, aby zintenzívnili svoje konanie, ale všetci vieme, že na podnietenie skutočnej svetovej akcie musíme podniknúť ďalší krok. Ako Európska komisia navrhla minulý týždeň, rozvojovým krajinám musíme pomôcť konkrétnymi nápadmi na financovanie. Odhadujeme, že v roku 2020 budú rozvojové krajiny potrebovať ďalších približne 100 miliárd EUR ročne. Domáce financie, a to od veľkých rozvíjajúcich sa hospodárstiev - rozvojových, ale rozvíjajúcich sa hospodárstiev - a trh s uhlíkom by mali pokryť veľkú časť, ale k dispozícii by mali byť aj veľkorysé medzinárodné verejné financie, ku ktorým Európska únia prispeje spravodlivým dielom.
Kodanský program nie je len o zmene klímy. Je to, samozrejme, hlavná téma, ale klíma je aj otázkou rozvoja, a preto by sme nemali zabúdať na tento veľmi dôležitý rozmer. Bude to významný záväzok najmä v čase, keď sú verejné rozpočty pod tlakom, ale všetci vieme, že čím dlhšie budeme čakať, tým budú náklady vyššie. Úlohou pre Európsku radu bude opäť nájsť tvorivé riešenia, aby sme ukázali, že Európska únia svorne podporuje potrebu boja proti zmene klímy.
Po prvé, Kodaň musí ukázať, že emisie sa znižujú; po druhé, musí ukázať, že sme pripravení pomôcť tým, ktorí sú pripravení tento krok podniknúť. Toto je najlepší spôsob, ako predstaviť aktívnu Európu, ktorú prináša Lisabonská zmluva - napredovať v programe, ktorý dokazuje, že Európska únia prináša svojim občanom konkrétne výhody.
Na ambiciózny program potrebujeme efektívny inštitucionálny rámec a teraz sa vrátim k svojmu prvému bodu. Lisabonská zmluva je prvou zmluvou rozšírenej Európy. Táto generácia najmä u našich priateľov v strednej a východnej Európe si dobre pamätá na to, keď bola Európa rozdelená, ale my tu nie sme naveky. Inštitúcie pretrvajú, preto potrebujeme inštitúcie pre rozšírenú Európu. Lisabonská zmluva je zmluvou pre Európu 21. storočia so silnými inštitúciami, ktoré môžu poskytnúť konkrétne výsledky v 27-člennej Európe s ďalšími budúcimi členmi. Samotné inštitúcie však nestačia. Na dosiahnutie našich cieľov potrebujeme silnú politickú vôľu a dúfam, že Európska rada na konci tohto mesiaca ukáže túto vôľu dosiahnuť v Kodani silný ambiciózny výsledok.
(potlesk)
Joseph Daul
Vážený pán predseda, dámy a páni, Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) očakáva, že nasledujúce zasadnutie Európskej rady ukončí pridlhé obdobie neistoty európskych inštitúcií a poskytne podnet potrebný na zriadenie novej Komisie, ako aj stáleho predsedu Rady a vysokého predstaviteľa, ako to plánuje Lisabonská zmluva.
Rada musí predovšetkým prijať opatrenia potrebné na povzbudenie obnovy rastu a na to, aby sa Európa dostala do stavu, kedy bude vytvárať pracovné miesta, pretože kríza bude pokračovať dovtedy, pokým sa neobnoví sociálna súdržnosť.
Po prvé, k otázke inštitúcií by som chcel všetkým pripomenúť, že rozhodnutie poľského prezidenta podpísať Lisabonskú zmluvu znamená, že všetky krajiny okrem jednej uvoľnili Európe cestu, aby sa konečne vybrala vpred bez zbytočnej straty času.
27. októbra, dva dni pred zasadnutím Európskej rady, český ústavný súd preskúma, či je táto zmluva v súlade s ústavou krajiny. Budeme, samozrejme, rešpektovať toto rozhodnutie, akékoľvek bude.
Na druhej strane, náš poslanecký klub odsudzuje skutočnosť, že český prezident, hoci jeho parlament ako taký Lisabonskú zmluvu schválil, vytasil novú zámienku na oddialenie svojho podpisu, pretože všetci dobre vieme, že toto je len zámienka. Považujem za poľutovaniahodné, že ostatné krajiny ho nasledujú a následne žiadajú istoty týkajúce sa toho alebo onoho aspektu Lisabonskej zmluvy. Nesmieme podľahnúť pokušeniu otvoriť túto Pandorinu skrinku a blahoželám predsedníctvu za to, že to jasne vyjadrilo.
Skupina PPE očakáva, že Európska rada dá jednoznačne najavo, že Európska únia nebude akceptovať žiadne taktiky spôsobujúce omeškanie. Všetci v Európe priamo alebo nepriamo túto zmluvu podporili a teraz sa musíme pohnúť dopredu. Každý z nás vie, že pokým bude európska verejná diskusia monopolizovaná inštitucionálnou otázkou a pokým Európa nebude mať nástroje potrebné na demokratické a efektívne prijímanie rozhodnutí, nebude sa skutočným politickým, hospodárskym, sociálnym a ekologickým otázkam venovať tak rýchlo a vážne, ako by si zaslúžili. Jasne vidíme, že teraz sme v patovom postavení.
Parlament musí byť schopný čo najrýchlejšie vypočuť budúcich komisárov a musí byť schopný rozhodnúť o vymenovaní všetkých pozícií, ktoré sú v Komisii a v Rade k dispozícii, ak to je možné, najlepšie pred koncom tohto roka.
Skupina PPE očakáva od Európskej rady jasné usmernenie v oblasti hospodárskej politiky vyplývajúce zo záverov samitu G20 v Pittsburghu, ktorý priniesol zmiešané výsledky, a už teraz v tlači vidíme, že situácia je taká, ako keby sa ani nič nestalo.
Európa musí urobiť všetko možné pre to, aby podnikom umožnila vrátiť sa na úroveň aktivity dostatočnej na prijímanie nových pracovníkov, ale aj na investície do výskumu. Európa musí urobiť maximum pre vytvorenie spravodlivého obchodného prostredia.
Nakoniec o klíme. Očakávam, že Európska rada prinesie stratégiu primeranú situácii, to jest primeranú slabej stránke záväzkov našich partnerov k dnešnému dňu, menej ako dva mesiace pred Kodaňou. Položím túto jasnú otázku: aký tlak vyvinieme na Spojené štáty, Čínu a ostatné rozvíjajúce sa krajiny? Umiernený a zdvorilý tlak, alebo maximálny tlak? Hoci si blahoželám, že Európa je v tejto oblasti pionierom, nemôže byť jediná, kto bude vynakladať námahu na boj proti globálnemu otepľovaniu.
Do samitu v Kodani zostáva už len 50 dní. 50 dní nie je veľa, ale je to dosť, ak vieme, ako byť presvedčiví, a preto vás, pán predseda Rady a pán predseda Komisie, žiadam, aby ste nám povedali, ako chcete využiť týchto 50 dní.
Pán predseda, dámy a páni, októbrové zasadnutie Európskej rady bude kľúčovým okamihom a ukáže, či si Európa je alebo nie je vedomá naliehavej potreby zaoberať sa hospodárstvom, sociálnymi otázkami a či je schopná prekonať inštitucionálne spory. Naša skupina, skupina PPE, sa dovoláva zmyslu pre zodpovednosť všetkých 27 členských štátov EÚ.
(potlesk)
Hannes Swoboda
Vážený pán predseda, pani Malmströmová, pán Barroso, predtým, ako sa budem venovať inštitucionálnym otázkam, chcel by som sa stručne vyjadriť ku Kodani.
Pani Malmströmová, máte úplnú pravdu a pán Barroso to potvrdil, že jedno z najdôležitejších rozhodnutí, ktoré teraz musíme urobiť, sa týka Kodane. Potrebujeme záväzné ciele, nie všeobecné vyhlásenia. Nebude jednoduché to dosiahnuť, pretože Američania ešte neukončili svoj legislatívny proces. Budeme musieť prijať aj niekoľko rozhodnutí po Kodani v priebehu budúceho roka. Na konci procesu však musia byť záväzné ciele. To je absolútne nevyhnutné.
Po druhé, pokiaľ ide o finančné trhy a hospodársku situáciu, odmeny, ktoré sa momentálne vyplácajú, sú poburujúce a provokatívne. Platí to najmä pre Ameriku, ale je to tak aj v Európe. Nie je to hlavný problém, ale názorne to dokazuje, koľko manažérov stále nechápe, čo všetko znamená nová regulácia finančných trhov a aké povinnosti majú voči obyvateľstvu ako celku. Pani Malmströmová, uznávam, že máte pravdu v tom, že prioritu musí dostať predovšetkým politika zamestnanosti. Nie je to len o zachovaní stimulov, ktoré sa zaviedli ako súčasť plánu hospodárskej obnovy. Je to aj o zavedení nových opatrení na povzbudenie zamestnanosti.
Predseda Komisie včera kladne reagoval na požiadavku Stephena Hughesa. Teší ma, že sa nám podarilo zhodnúť aspoň na tom, že v nasledujúcich pár rokoch musí byť politika zamestnanosti jadrom našich aktivít.
Teraz by som chcel povedať niečo o Lisabonskej zmluve. Po prvé, pokiaľ ide o absenciu podpisu Václava Klausa, predpokladám, že ústavný súd rozhodne kladne. Považujem za neprijateľné, že Benešove dekréty sa takto zneužívajú, že táto záležitosť sa možno znovu otvorí a podpis sa možno oddiali. Chcel by som svojim kolegom z Českej republiky pripomenúť, že pred ich vstupom do EÚ sme si objednali správu o Benešových dekrétoch - pani Malmströmová, vy si to budete pamätať, pretože ste vtedy boli jednou z nás -, ktorá preskúmala, či Benešove dekréty predstavujú prekážku pre vstup Českej republiky do EÚ. V tom čase bol väčšinový názor ten, že prekážku nepredstavujú. Dekréty dnes nemajú novú účinnosť, ale v čase, keď boli vypracované, účinnosť mali. Keď hovoríme, že Benešove dekréty nepredstavovali prekážku pre vstup Českej republiky do EÚ, znamená to, že je neprijateľné teraz tie isté dekréty zneužívať na odmietnutie podpisu Lisabonskej zmluvy. V tomto zmysle musíme dať jasne najavo naše názory.
Lisabonská zmluva má dva hlavné ciele: na jednej strane viac demokracie v Európe, čo znamená viac parlamentnej demokracie najmä v Európskom parlamente
(protesty)
nechcete to, pretože nie ste za viac demokracie - a na druhej strane väčšia efektívnosť. Pani Malmströmová, teraz je pre vás veľmi dôležitou úlohou v nasledujúcich týždňoch zabezpečiť, aby inštitucionálne a personálne otázky tomu nestáli v ceste. Včera pán Barroso správne povedal, že potrebujeme predsedu Rady, na ktorého nebudeme mať vplyv, ale ktorý bude vedieť dobre spolupracovať s Komisiou - ja by som tu dodal aj s Parlamentom - a ktorý bude veriť, že za každým rozhodnutím je princíp Spoločenstva. To je veľmi dôležité. Nepotrebujeme predsedu Rady, ktorý sa chváli, každého ohromuje a pokúša sa nás vodiť za nos. Potrebujeme predsedu Rady, ktorý s nami bude efektívne spolupracovať.
Samozrejme, potrebujeme Európsku službu pre vonkajšiu činnosť nielen z dôvodov, ktoré spomenul predseda Komisie, a na zabezpečenie účinných predpisov týkajúcich sa jednoty a spoločnej zahraničnej politiky, ale aj z dôvodov parlamentnej kontroly. Je neprijateľné, aby sa z Lisabonskej zmluvy zrazu vynímali veci určené na zabezpečenie väčšej parlamentnej kontroly, výsledkom čoho je, že nakoniec budeme mať menšiu parlamentnú kontrolu, ak má byť Európska služba pre vonkajšiu činnosť úplne nezávislá.
Viem, že musíme nájsť kompromis. Musíte si však uvedomiť, že - spolu s pánom Brokom ako spravodajcom - plne súhlasíme s predsedom Komisie, že potrebujeme jasnú štruktúru. Rozhodujúcim faktorom pre nás je opäť parlamentná kontrola vrátane kontroly nad Európskou službou pre vonkajšiu činnosť a nad zahraničnou politikou vysokého predstaviteľa, hoci, samozrejme, uznávame úlohu Rady. Pretože ste kedysi vo Výbore pre zahraničné veci boli jednou z nás, pozeráme sa v tejto veci na vás ako na našu spolubojovníčku. Dúfam, že Lisabonskú zmluvu presadíme tak, ako bola plánovaná, a dosiahneme väčšiu demokraciu, väčšiu parlamentnú kontrolu a účinnejšiu zahraničnú politiku.
(potlesk)
Zoltán Balczó
(HU) Pán Swoboda, spomenuli ste, že v čase vstupu do EÚ dostala Česká republika uistenie, že nie je potrebné znepokojovať sa pre Benešove dekréty, keďže nie sú platné. Ste si vedomý toho, že tieto dekréty majú stále závažné následky? Preto, ak tu platia princípy právneho štátu, ktoré majú platiť v celej Európe, potom má Česká republika v tomto zmysle stále nedoriešené veci so sudetskými Nemcami a Maďarmi.
Predseda
Pán Swoboda, mohli by ste sa k tomu vyjadriť?
Hannes Swoboda
Vážený pán predseda, touto záležitosťou som sa dlho zaoberal, pretože mnoho sudetských Nemcov žije v Rakúsku a uznávam ich práva, utrpenie a starosti. Musíme však nechať minulosť za nami a upriamiť sa na budúcnosť. Budúcnosť nie je o Benešových dekrétoch. Je o slobodnej Európe so slobodnými občanmi, ktorých práva sú založené na Charte základných práv. To je moja predstava Európy.
Guy Verhofstadt
v mene skupiny ALDE. - Vážený pán predseda, "vlak je už veľmi rozbehnutý a nie je možné ho zastaviť, alebo otočiť". To je výrok prezidenta Klausa a je to možno jediný raz, čo s ním súhlasím, že vlak už je rozbehnutý a už nie je možné ho zastaviť, alebo otočiť.
Je to dôležitý výrok pána prezidenta Klausa, pretože zrejme akceptoval skutočnosť, že už nič nemôže oddialiť Lisabonskú zmluvu. Myslím si, že je normálne, že ak ju už 27 členských štátov ratifikovalo a odsúhlasilo, tak ju môže teraz podpísať aj on.
Myslím si, že táto zmena v jeho postoji sa dá vysvetliť len naším a vaším odhodlaním pokračovať v celom procese tak, ako je to stanovené v Lisabonskej zmluve, a musíme v tom pokračovať aj v nadchádzajúcich dňoch a týždňoch. Dúfam, že dňoch, a nie týždňoch. Inak povedané, podľa mňa najlepším spôsobom, ako zabezpečiť podpis prezidenta Klausa a konečnú ratifikáciu tejto zmluvy, pani Malmströmová, je jednoducho pokračovať v celom procese a v realizácii. Hovorí, že vlak už je rozbehnutý a že je nemožné ho zastaviť, takže musíte ísť s vlakom ďalej.
V tomto zmysle je absolútne nevyhnutné, aby Rada urýchlila proces menovania novej Komisie a čo najrýchlejšie predložila balík pre predsedu Rady a vysokého predstaviteľa. Opakujem, že toto je najlepší spôsob, ako prezidentovi Klausovi ukázať, že má pravdu v tom, že vlak každým dňom zrýchľuje a že nemá inú možnosť, ako Lisabonskú zmluvu podpísať. Ak budete čakať, bude čakať aj on. Ak budete pokračovať, podpíše. To je môj názor.
Mojou druhou témou je Európska služba pre vonkajšiu činnosť. Dúfam, že Rada v tomto dosiahne dohodu, ale nie hocakú dohodu. Musíme sa vyhnúť duplicite. Mojou obavou je, že teraz vytvárame dve paralelné štruktúry: jednou je delegácia Komisie a Únie, ako stanovuje nová zmluva, čo je teraz viac ako 6 000 ľudí vrátane miestneho personálu pracujúcich pre Komisiu a predsedu Komisie. Druhou je nová Európska služba pre vonkajšiu činnosť s niekoľkými tisíckami ľudí, ktorí budú pracovať pre vysokého predstaviteľa.
Je úplne jasné a potrebné, že na konci tohto celého procesu máme mať pre vonkajšie záležitosti iba jednu štruktúru a nie túto paralelnú štruktúru, kde sú na jednej strane delegácie Komisie a na strane druhej služby pre vonkajšiu činnosť. Dúfam, že s Radou dosiahneme dohodu, ale tiež dúfam, že to bude dohoda, kde bude úplne jasné, že v štruktúrach Komisie nesmie byť žiadna duplicita, na jednej strane delegácie Komisie a na strane druhej Európska služba pre vonkajšiu činnosť.
Rebecca Harms
Vážený pán predseda, pani Malmströmová, pán Barroso, k téme Českej republiky by som predovšetkým chcela povedať, že mám pocit, že pán Klaus je veľmi zlý porazený a že jeho konanie predstavuje určitý druh politickej neslušnosti. Chcela by som vás veľmi, veľmi naliehavo požiadať, aby ste nedali zadosťučinenie zlému porazenému, ktorý očividne ani nerešpektuje české právne predpisy, pretože nerešpektuje ústavnú väčšinu, ktorá v Českej republike hlasovala za zmluvu, a ktorý pohŕda právnymi predpismi v Českej republike, keď požaduje výnimku typu "opt-out", pokiaľ ide o platnosť Charty základných práv. Podľa mňa by to bol príliš ústretový krok vo vzťahu k tomuto českému problémovému človeku. Občania Českej republiky, ktorí urobili tak veľa pre opätovné zjednotenie Európy, keď tam utiekli Nemci, si zaslúžia niečo lepšie. To je všetko, čo chcem povedať k prezidentovi Klausovi.
(potlesk)
K otázke zmene klímy poviem, že ste ma, pán Barroso, málokedy počuli s vami súhlasiť tak, ako dnes. Veľmi, veľmi ma teší skutočnosť, že ste tu zopakovali, ako veľmi je pre Európanov dôležité, aby sa jasne zaviazali prispievať určitou sumou do medzinárodného fondu pre opatrenia zamerané na ochranu klímy pre rozvojové krajiny. Včera som sa hanbila, keď som sa čítala, že nemecký štátny tajomník ministerstva financií, ktorý sa zúčastnil rokovaní v Luxemburgu, prirovnal rokovania k pokru. Povedal, že keď hráte poker, nikomu nepoviete, čo máte. Prípravy na Kodaň však určite nie sú hrou pokru. Ako pani Merkelová a ďalší poprední politici Európskej únie opakovane povedali, je to jeden z najväčších problémov. Je to najdôležitejší problém pre spoločenstvo ľudí, ktorí spoločne žijú na tejto planéte. Myslím si, že túto záležitosť musíme brať vážne.
Od roku 2020 by malo byť pre rozvojové krajiny k dispozícii 100 miliárd EUR, ktoré im majú pomôcť plniť záväzky týkajúce sa ochrany klímy, ktoré musia prevziať, a realizovať ich adaptačné opatrenia. Pre krajinu ako Nemecko by to od roku 2020 znamenalo približne 3 miliardy EUR. V porovnaní s objemom, ktorý teraz poskytujeme v balíkoch hospodárskej obnovy alebo na záchranu finančného odvetvia, je to bezvýznamné. Hanbím sa za to, že sa akceptuje zlyhanie v Kodani a táto strašná a trápna hra pokru. Spôsob, akým Európska únia včera rokovala v Luxemburgu, ukazuje, že nie je hnacou silou. V oblasti medzinárodnej ochrany klímy neprevzala úlohu vodcu. Namiesto toho predstavuje jednu z hlavných prekážok pokroku. Musíte si uvedomiť, že všetky dnešné rokovania v Luxemburgu a rokovania v Bruseli na budúci týždeň bude sledovať celý svet.
Môžem len opäť naliehavo vyzvať pána Barrosa, aby zabezpečil, že Komisia bude naďalej sledovať správny kurz. Financovanie tohto medzinárodného fondu musí byť transparentné. Hovoríme o tom už dva roky, od Bali. Pani Malmströmová, myslím si, že Švédi robia na rokovaniach správnu vec. Musíte zostať dôslední a musíte rešpektovať hlasovanie v parlamentnom Výbore pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín. Cieľom je do roku 2020 znížiť emisie CO2 o 30 %. Ak zľavíme z našich nárokov, nikdy nedosiahneme cieľ druhého stupňa.
Mám vážny problém s dôveryhodnosťou švédskeho predsedníctva Rady. Myslím si, že by ste konečne mali presvedčiť vašu štátom vlastnenú spoločnosť Vattenfall, aby neinvestovala stále a neobmedzene do uhlia v celej Európe a najmä aby neinvestovala hlavne tam, kde sa nemusia kupovať žiadne certifikáty. Stratégia spoločnosti Vattenfall ide proti vašej dobrej povesti pri prípravách na svetové rokovania o klíme. Chcela by som vás požiadať aj o to, aby ste zabezpečili, že sa ukončia právne procesy, ktoré spoločnosť Vattenfall začala proti Nemeckej spolkovej republike s cieľom dosiahnuť zmeny právnych predpisov Nemecka v oblasti životného prostredia v prospech uhoľných elektrární spoločnosti Vattenfall. Myslím si, že na vašom inak nepoškvrnenom dobrom mene máte, bohužiaľ, malú, ale zväčšujúcu sa čiernu škvrnu. Mali by ste zabezpečiť, aby predtým, ako pôjdete do Kodane, bolo všetko v poriadku.
Predseda
Kolegovia, dodržujte, prosím, pridelený čas. Vaše prejavy sú veľmi dôležité, mám tu však ďalšiu požiadavku na otázku modrej karty. Nezoberiem každú modrú kartu, pretože musíme pokračovať v našej diskusii. Za pár minút príde ďalšia požiadavka, ak to bude požiadavka podľa článku 149 odsek 8, tak ju zoberiem.
Timothy Kirkhope
v mene skupiny ECR. - Vážený pán predseda, v prvom rade by som chcel zablahoželať švédskej vláde k jej predsedníctvu všeobecne a osobitne k spôsobu, akým sa snaží napredovať s veľmi dôležitými otázkami zmeny klímy a ako pristupuje k hospodárskej a finančnej kríze, pred ktorou stojíme. Myslím si, že pán Reinfeldt a jeho vláda si zaslúžia našu vďaku za spôsob, akým to robia, ale, ako bol prípad mnohých predsedníctiev, museli tiež riešiť mnoho interných inštitucionálnych zmätkov - v tomto prípade v súvislosti s Lisabonskou zmluvou.
Inštitucionálna teológia nie je prioritou európskych občanov. Čo potrebujeme, je, samozrejme, lisabonský program, a nie Lisabonská zmluva.
Lisabonský program má nádherný cieľ: cieľ vytvoriť do roku 2010 najdynamickejšiu a najkonkurencieschopnejšiu znalostnú ekonomiku na svete, ktorá bude schopná trvalo udržateľného hospodárskeho rastu s viacerými a lepšími pracovnými miestami, väčšou sociálnou súdržnosťou a úctou k životnému prostrediu.
Teraz by sa to už malo prejaviť na životoch miliónov ľudí a malo by to poskytnúť pevný základ pre naše hospodárske štruktúry, ale, ako samotný pán Reinfeldt povedal, zatiaľ je lisabonský program neúspešný.
Prečo vlastne nevieme dosiahnuť výsledky, ktoré by mali význam pre našich občanov? Chvályhodné ciele Laekenskej deklarácie sa vtedy neuskutočnili a teraz lisabonskej agende rovnako chýba zámer a úspech.
Pán predseda, sme tak blízko a tak ďaleko, ale iniciatívy týkajúce sa hospodárstiev členských štátov musia byť pre obyčajných ľudí jasne zrozumiteľné. Vytváranie pracovných miest by nemalo byť o vytváraní pracovných miest pre bývalých premiérov, ktorí sa stanú predsedami Rady, alebo pre nadšených svetobežníkov, aby sa mohli stať vysokými predstaviteľmi pre zahraničné veci.
Tieto dve pracovné miesta sotva pomôžu ťažko skúšaným malým a stredne veľkým podnikom v niektorej z našich krajín. Nezmiernia krízu, pre ktorú práve teraz trpia milióny rodín.
A inštitucionálne zmeny nepomôžu s problémom zmeny klímy. Najväčšie hrozby pre náš svet si vyžadujú konfrontáciu a musia sa nájsť praktické a uskutočniteľné riešenia. Tisíce strán textu, väčšina ktorého je príliš komplikovaná, aby jej naši občania niekedy porozumeli, len pohlcuje stromy, ktoré máme chrániť.
Musíme vyvinúť tlak na svetové spoločenstvo, aby sa spojilo pri záchrane planéty pre budúce generácie, nie na tých, ktorí sa nie úplne stotožňujú s nadšením niektorých ľudí pre európske inštitúcie.
Napriek tomuto všetkému dúfam, že švédske predsedníctvo dokáže v čase, ktorý do samitu zostáva, a aj na samotnom samite sústrediť pozornosť všetkých európskych predstaviteľov na hlavné problémy, ktoré ľudí znepokojujú, na problémy, na ktoré sa sústredili na začiatku svojho predsedníctva, týkajúce sa hospodárstva, Európy a, samozrejme, zmeny klímy. Do zostávajúceho času im želám všetko dobré a ďakujem im za ich doterajšiu prácu.
Lothar Bisky
Vážený pán predseda, pani Malmströmová, pán Barroso, počas posledných troch mesiacov sa mnoho špekulovalo o personálnych otázkach a o možnom nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy, ktorú naša skupina odmietla z troch dobrých dôvodov.
Zjednodušene povedané, po prvé chceme, aby sa priorita kládla na sociálny rozmer Európy a nie na radikálnu trhovú orientáciu. Po druhé, namiesto rozvoja vojenských schopností chceme odzbrojenie a po tretie, chceme priamejšiu demokraciu a nie Európu vytvorenú z elity.
Mali by sme sa konečne zaoberať konkrétnymi otázkami, ktoré majú nejaký význam. Zatiaľ čo sa hádame o menách a pozíciách, stále viac a viac ľudí prichádza o svoju prácu. Banky sa, samozrejme, zachránili. Zároveň nás pán Barroso vyzýva, aby sme čoskoro ukončili plány hospodárskej obnovy - včera bol konečný termín stanovený na rok 2011 - a aby sa rýchlo znížili rozpočtové deficity v členských štátoch. Bude to znamenať zníženie platov a dôchodkov, obmedzenie verejných služieb a sociálneho zabezpečenia, vyššiu daň z pridanej hodnoty a chýbajúce kolektívne zmluvy. Jeden aktuálny príklad môžeme nájsť v nemeckom odvetví komerčného upratovania, kde pracovníci štrajkujú už tri dni.
To sú problémy, ktoré trápia ľudí v Európe, a to sú problémy, ktorými by sa Rada mala zaoberať. Namiesto toho hlavnou témou, ktorá nás trápi, je pridávať klauzuly k Lisabonskej zmluve, aby sme českého prezidenta presvedčili ju podpísať. Ak je to skutočne také jednoduché, ako to v praxi vyzerá, chcel by som požiadať vládnych predstaviteľov, aby intenzívnejšie porozmýšľali nad odsekom o sociálnom pokroku v Lisabonskej zmluve. To by bolo omnoho primeranejšie.
Na začiatku volebného obdobia bol predložený rad pozitívnych návrhov týkajúcich sa sociálnejšieho prístupu EÚ. Netýkalo sa to len odseku o sociálnom pokroku. Bolo to aj o novom pláne hospodárskej obnovy pre Európu s cieľom vytvoriť a udržať pracovné miesta a o väčších investíciách a trvalo udržateľnom ekologickom raste.
Žiadali sme o Európsky pakt zamestnanosti pre väčší počet pracovných miest, pre lepšie pracovné miesta, pre rovnakú odmenu, pre viac práv pre zamestnancov a lepšie pracovné podmienky. Diskutovalo sa o väčšej solidarite medzi členskými štátmi a o udržateľnosti systému sociálneho zabezpečenia a dôchodkového systému.
V prístupoch členských štátov a Komisie som zatiaľ neobjavil žiadnu stratégiu, ktorá by viedla k týmto cieľom. Rada sa teraz musí, samozrejme, zaoberať vymenovaním novej Komisie a prípadnými zmenami Lisabonskej zmluvy. Pozornosť sa však musí sústrediť na problémy, o ktorých som hovoril, a na ich riešenia. Bude od toho závisieť hlasovanie našej skupiny o kolégiu komisárov.
Nigel Farage
v mene skupiny EFD. - Vážený pán predseda, pán Barroso dnes ráno povedal, že všetky členské štáty demokraticky ratifikovali túto zmluvu. To nie je pravda. Britskí občania sa k tejto zmluve nevyjadrili napriek tomu, že im to sľubovali, a pokým o tejto zmluve nebudeme mať referendum, odmietam uznať jej legitimitu.
(protesty)
Teraz sa všetky oči upierajú na prezidenta Klausa a na to, čo budúci týždeň urobí alebo neurobí, a to je zaujímavé. Viem, že vy všetci nenávidíte prezidenta Klausa, pretože verí vo vnútroštátnu demokraciu.
(protesty)
Ale to, čo tu robí, je, že povstal a bráni české národné záujmy. Obáva sa nemeckých nárokov na sudetské majetky, a keďže som počúval nemeckých politikov, keď o tejto téme hovorili, myslím si, že jeho obavy sú úplne oprávnené.
Vydržte, pán prezident Klaus, ak vám nedajú, čo chcete, nepodpíšte to. Ak vám dajú, čo chcete, bude to potrebné opäť ratifikovať v 25 členských štátoch, čo by znamenalo, že Briti budú mať referendum, a som si istý, že ako demokrati by sme všetci chceli, aby Briti o tejto zmluve referendum mali. Ja by som to určite chcel.
A pýtam sa, budeme mať na konci tohto samitu nového európskeho vládcu? Bude to Tony Blair so svojou vládkyňou Cherie? Prišiel som k záveru, že ja chcem Tonyho Blaira. Prosím, vymenujte Tonyho Blaira, muža, ktorý "britskú zľavu" vo výške 2 miliardy GBP vymenil za nič, muža, ktorý nám sľúbil referendum o ústave a ktorý nám ho odmietol dať.
Je úplne jasné, že v tejto Európskej únii je odmena za národnú zradu skutočne vysoká. Vymenujte preto, prosím, Tonyho Blaira. Otvorí to britským občanom oči, že zvolení zástupcovia v tejto Európskej únii nie sú dôležití; to ľudia, ktorí sa vzdajú vnútroštátnej demokracie v prospech Európskej únie, získajú najlepšie pracovné miesta. Prosím, prosím, vymenujte Tonyho Blaira za prvého prezidenta Európy.
Diane Dodds
Vážený pán predseda, je zarmucujúce, ale nie nečakané, že Rada a Komisia sú odhodlané presadiť Lisabonskú zmluvu. Viem, že to v tomto Parlamente neradi počujete, ale som úprimne presvedčená, že v Spojenom kráľovstve by sa malo konať referendum o Lisabonskej zmluve. Nerozumiem, prečo to ani konzervatívci, a ani labouristi nechcú.
Dnes ráno by som však vašu pozornosť, osobitne vašu, pani ministerka, chcela upriamiť na finančnú krízu, ktorá Európu stále prenasleduje. Včera večer pán Mervyn King, guvernér britskej centrálnej banky Bank of England, povedal, že pôžičky, ktoré Spojené kráľovstvo poskytlo bankám, dosahujú výšku takmer 1 trilión GBP. V podstate uviedol, že nikdy predtým taký malý počet subjektov nedlhoval toľko peňazí tak veľa ľuďom a s takou malou reálnou reformou. Pán King ďalej uviedol, že regulácia bánk nepostačuje, že jadrom tejto bankovej krízy je morálna dilema, že finančné a bankové inštitúcie vedia, že sú príliš veľké na to, aby skrachovali, a že daňovník, či už v Spojenom kráľovstve, alebo niekde inde v Európe, im bude musieť bez ohľadu na krízu vždy pomôcť. Pani ministerka, je to veľmi vážne tvrdenie a prichádza od jedného z popredných členov bankovej sféry. Na zasadnutiach Rady musí byť vôľa vyriešiť túto morálnu dilemu a tento Parlament by rád vedel, aká je táto vôľa a ako sa presadí.
Cecilia Malmström
Vážený pán predseda, ďakujem, že ste mi teraz poskytli možnosť vyjadriť sa, hoci tu, samozrejme, ostanem do konca rozpravy.
Najprv by som chcela prehovoriť k pánovi Verhofstadtovi. Nie, ani ja si nemyslím, že je možné ten vlak zastaviť. Dúfam, že vlak dorazí do stanice veľmi, veľmi skoro. Pána Verhofstadta, vážené poslankyne a vážených poslancov môžem uistiť, že švédske predsedníctvo je s Českou republikou vo veľmi úzkom kontakte, a dúfam, že veľmi skoro budeme môcť dať presnejšiu a jednoznačnejšiu odpoveď na otázku, čo a kedy sa stane s Lisabonskou zmluvou. Ako vy, ani my sa nevieme dočkať, aby sa všetko čo najrýchlejšie vyjasnilo, pokiaľ ide o pozície, ktoré sa majú obsadiť, a aj pokiaľ ide o zoznam komisárov, ktorý sa má predložiť Európskemu parlamentu na účely vypočutia, ktoré sa tu bude konať. Na samite urobíme všetky potrebné rozhodnutia, ktoré bude možné urobiť. Vykonáme všetky prípravy, aby Lisabonská zmluva mohla nadobudnúť platnosť hneď, ako budeme mať všetky ratifikácie.
Chcela by som tiež poďakovať za obrovskú podporu, ktorú prejavili všetci poslanci zo všetkých skupín pre absolútne najvyššiu prioritu predsedníctva, a to dosiahnuť v Kodani dohodu. Je to mimoriadne dôležité. Na pleciach Európy spočíva obrovská zodpovednosť vyriešiť otázku financovania, aby sme mohli ukázať, že sme prevzali na seba náš podiel globálnej zodpovednosti a vyslali príslušné signály.
Pán Daul, sme vo veľmi intenzívnom kontakte s ostatnými aktérmi. O pár týždňov budeme mať s Ruskom, Čínou a USA samit a v diskusiách so všetkými týmito krajinami budú prioritou, samozrejme, otázky klímy a energie. Budeme mať aj stretnutie pracovných skupín a samit v Barcelone o desať dní. Okrem toho sa v meste St Andrews stretnú ministri financií, takže je mnoho príležitostí tieto záležitosti prediskutovať. Zatiaľ nie som s výsledkami spokojná, ale zostávam úplne optimistická, že stále môžeme v Kodani dosiahnuť dohodu. Ľudia na celom svete to od nás očakávajú.
Myslím si tiež, že bude veľmi dobré, ak EÚ bude môcť ukázať výsledky týkajúce sa zvládnutia finančnej krízy. Napriek tomu, že máme zopár pozitívnych signálov, nesmieme zabudnúť na to, že potrebujeme zriadiť nové dozorné orgány, aby sme boli lepšie vybavení na zabránenie podobným krízam v budúcnosti a aby sme ich vedeli včas rozpoznať. Preto dúfam, že monitorovacie systémy a orgán makrodohľadu sa zriadia čím skôr.
Inštitucionálne otázky sú mimoriadne dôležité. Pre Európsku úniu je dôležité, aby bola schopná robiť rozhodnutia a aby tak robila demokratickým a efektívnym spôsobom. V tomto zmysle je Lisabonská zmluva dôležitým nástrojom. Európska únia však nikdy nezíska dôveru svojich občanov, ak v určitých oblastiach neprinesieme výsledky. Riešenie hospodárskej krízy a otázok životného prostredia sú oblasti, ktoré znepokojujú ľudí na celom svete, v neposlednom rade v Európskej únii. Ak sa pohneme vpred a dosiahneme výsledky na samite a neskôr na jeseň, tak si myslím, že to vytvorí dobrý základ pre väčšiu legitimitu a dôveru v európske inštitúcie.
José Manuel Barroso
Vážený pán predseda, myslím si, že predseda poslaneckého klubu Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) Joseph Daul a pani Harmsová položili niekoľko veľmi dôležitých otázok.
Ako môžeme zabezpečiť v Kodani úspech, najmä keď ostatní partneri nevykladajú rovnaké úsilie? V skutočnosti máme ťažkosti, pretože na strane niektorých rozvinutých krajín úplne chýbajú ambície, pokiaľ ide o konkrétny záväzok znížiť emisie. Najväčšie hospodárstva v rozvojových krajinách tiež nechcú zjednotiť svoje vnútroštátne plány na znižovanie emisií s celosvetovou dohodou a momentálne nemáme žiadny vierohodný finančný plán.
Čo s tým teda urobíme?
Po prvé, myslím si, že teraz nie je vhodný čas na to, aby Európa uskromnila svoje ambície. Negatívnym elementom by to poskytlo dôvod na nesnaženie sa. Našou úlohou je teda naďalej ukazovať ambície a vodcovstvo, ale zároveň, a tu reagujem konkrétne na Josepha Daula, povedať, že naša ponuka, najmä naša finančná ponuka, je podmienená. Sme pripravení pomôcť tým krajinám, ktoré sa naozaj usilujú o zníženie emisií. Je preto dôležité urobiť z finančného hľadiska podmienenú ponuku, ale uskromnenie našich ambícií by bolo chybou.
Myslím si, že úspech v Kodani je stále možný. Sú tu aj pozitíva. Spojené štáty opäť vstúpili do rokovaní. Pripomínam, že pred pár rokmi sa Spojené štáty do procesu veľmi nezapájali, ale teraz sú odhodlané sa v rokovaniach angažovať. Zabudnúť nesmieme ani na to, že Austrália a Japonsko oznámili ambiciózne ciele, zatiaľ rozhodne nie záväzne, ale na politickej úrovni. Dokonca aj Čína, Mexiko, Brazília a Južná Kórea oznámili ambiciózne národné plány, ale zatiaľ ešte nesúhlasili s ich začlenením do celosvetovej dohody.
Vyzdvihnime preto tieto pozitíva a vytvorme hybnú silu. Dúfam, že Európska rada na konci tohto mesiaca neposkytne argumenty skeptikom a Kassandrám, ktorí už teraz hovoria, že potrebujeme plán B. Už som povedal, že plán B neexistuje, pretože neexistuje planéta B. To, čo potrebujeme, je koncentrovať sa a nepremárniť túto historickú príležitosť, ktorú nám Kodaň poskytuje.
Nakoniec by som chcel vyjadriť svoje počudovanie. Nikdy by som nečakal, že britský poslanec tohto Parlamentu bude spochybňovať takú úžasnú inštitúciu, akou je britský parlament. Jeden z najväčších prínosov Británie pre civilizáciu bol a je britský parlament.
(potlesk)
Povedzme to na rovinu. Britská vláda túto zmluvu dohodla. Britská vláda túto zmluvu podpísala. Parlament Británie - Dolná snemovňa a Snemovňa lordov - túto zmluvu schválil. Jej Výsosť kráľovná túto zmluvu ratifikovala. Nástroje ratifikácie Spojeného kráľovstva sú uložené v Ríme.
Spojené kráľovstvo teda Lisabonskú zmluvu ratifikovalo a dúfam, že všetci - najmä britskí poslanci - rešpektujú britský demokratický systém.
(potlesk)
Othmar Karas
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, pán Farage práve odchádza. Dúfam, že v tomto Parlamente nie je nikto, kto nenávidí, čo o nás tvrdil. Nenávisť ide proti európskemu étosu, egoizmus, protekcionizmus a nacionalizmus sú najväčšími nepriateľmi Spoločenstva Európskej únie.
Po druhé, dúfam, že v tomto Parlamente nie je nikto, kto parlamentnú demokraciu stavia proti občanom a kto vidí deliacu čiaru medzi nami a našou prácou zástupcov občanov, ako tvrdil on.
Všetci sme videli poletovať iskry pred samitom. Dúfame v rozhodujúci, oslobodzujúci rozsudok ústavného súdu. Očakávame, že Rada splní svoju zodpovednosť voči Európe, nenechá sa jednou osobou držať v zajatí a prijme potrebné rozhodnutia týkajúce sa personálu, inštitúcií, časového rozvrhu, obsahu a financií.
Vyzývam však aj vlády, aby pri výbere a menovaní komisárov nehľadali najmenší spoločný menovateľ, ale aby namiesto toho hľadali najlepšie riešenie pre Spoločenstvo, ktorého sme všetci súčasťou. Vyzývam vlády, aby pri výbere komisárov nehrali známe stranícke politické hry, ale aby namiesto toho bola základom výberového procesu spoločná európska zodpovednosť. Vyzývam predsedu Komisie, aby pripravil ambiciózny súbor požiadaviek pre komisárov a členské štáty.
Môj druhý bod sa týka dohľadu nad finančnými trhmi. Vítam návrhy na makrodohľad, ale ani zďaleka nezachádzajú dostatočne ďaleko. Potrebujeme aj mikrodohľad a podľa mňa návrh Komisie predstavuje najnižší spoločný menovateľ, minimum. Musíme ísť ďalej. Musíme zriadiť dozorný orgán pre európske finančné trhy, ktorý bude mať právomoc prijať potrebné opatrenia podobne ako Európska centrálna banka.
(Predseda prerušil rečníka.)
Jo Leinen
(DE) Vážený pán predseda, požiadavka Václava Klausa na dodatok k Charte základných práv je svojvoľná a zbytočná. Je však jednoduché byť proti nej, keďže sa vzťahuje len na právne predpisy EÚ a platí len do budúcnosti. Ak je to preto potrebné, mala by Rada urobiť politické vyhlásenie. O pár týždňov by sa mala uskutočniť ratifikácia zmluvy, na ktorú sme čakali deväť rokov.
Európska rada musí urobiť potrebné prípravy, ale nemala by sa unáhliť a urobiť nerozvážne závery. To isté platí aj pre Európsku službu pre vonkajšiu činnosť. Vysoký predstaviteľ, a nie byrokracia Rady, je zodpovedný za návrh koncepcie služby. Preto by som predsedníctvo Rady chcel požiadať, aby zabezpečilo, že služba nebude jednostranne postavená, ale že sa začlení do systému Spoločenstva, ako povedal pán Barroso.
Zmluva nám poskytuje právny základ pre spoločnú politiku v oblasti energie a pre spoločnú politiku v oblasti ochrany klímy. Ja len dúfam, že sa pred Kodaňou hmla zdvihne, pretože tieto otázky nesmieme nechať do konferencie otvorené. Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín dal jasné požiadavky vrátane financovania. Dúfam, že budúci týždeň na samite dosiahneme dohodu o koncepcii financovania. Okrem toho potrebujeme v rámci EÚ interné rozdelenie bremena. Nemecko a ostatné krajiny musia ustúpiť, pretože potrebujeme spravodlivú dohodu v rámci EÚ a aj medzi EÚ a rozvojovými krajinami na celom svete.
Marielle De Sarnez
(FR) Vážený pán predseda, chcela by som sa opýtať tri otázky.
Po prvé, otázka zmeny klímy. Všetci vidíme, že Európska únia má výnimočnú povinnosť viesť krajiny sveta v Kodani. Aby sme tak mohli konať, musíme byť nároční a ambiciózni, pokiaľ ide o ciele, ale musíme tiež uznať dlh, ktorý máme voči rozvojovým krajinám. Každá krajina musí súhlasiť s tým, že vynaloží primerané finančné úsilie. Ak nepreukážeme solidaritu, nebude to fungovať.
Môj druhý bod sa týka otázky migrácie. Je prirodzene dobré zlepšiť činnosť agentúry Frontex, ale ak chceme skutočne pomôcť krajinám južnej Európy, musíme sa pohnúť smerom k harmonizácii práva na azyl, prehodnotiť Dublinský dohovor a predovšetkým konečne vypracovať skutočnú prisťahovaleckú politiku. Myslím si, že je to jediný spôsob, ako túto záležitosť vyriešiť pokojným a zodpovedným spôsobom.
Nakoniec, treťou otázkou je zahraničná politika. Rada chce presadiť Európsku službu pre vonkajšiu činnosť. Tým lepšie. Pravdepodobne budeme mať vysokého predstaviteľa. Tým lepšie. Bolo by však ešte lepšie, ak by sme boli jednotní, aspoň pokiaľ ide o konflikty, ktoré otriasajú svetom. Konkrétne myslím na Afganistan, ku ktorému chcem poznamenať, že počet nasadených európskych vojakov je takmer rovnaký ako počet nasadených vojakov USA.
3. novembra sa uskutoční samit EÚ - USA a Európania majú osobitnú zodpovednosť. Musia navrhnúť stratégiu, ktorá nebude výlučne vojenská. Ak to neurobíme my, neurobí to nikto iný.
Gerald Häfner
(DE) Vážený pán predseda, dámy a páni, Lisabonská zmluva je v cieľovej rovinke a teraz je načase, aby sme sa pozerali dopredu. Musíme Európu spraviť sociálnejšou, ohľaduplnejšou voči životnému prostrediu a demokratickejšou. Máme čo doháňať najmä v týchto oblastiach.
Chcem Európu, kde sa občania necítia len ako pozorovatelia alebo ako objekty Európskeho spoločenstva, ale ako jeho príslušníci. Chcem Európu, ktorú ľudia vnímajú ako Európu občanov, ale aby sme to dosiahli, musíme toho ešte veľa urobiť.
Povedal som, že Lisabonská zmluva je v cieľovej rovinke, ale je to práve tu, kde ju môžu ľahko vyradiť z hry.
Frustruje ma skutočnosť, že krátko pred ukončením ratifikačného procesu sme svedkami rastúceho počtu nehanebného porušovania európskeho étosu a európskych právnych predpisov. Jeden jednotlivec, jeden prezident sa pokúša držať v zajatí svojich ľudí, svoju krajinu a celú Európu. Teraz zrazu vysvetľuje, že Charta základných práv by v jeho krajine nemala platiť. Ak je to, čo som sa včera dozvedel, pravda, dostal v tomto duchu dokonca aj prísľuby. To by bolo skutočne poburujúce a bol by som rád, ak by sa situácia vyjasnila, a keby sa mohlo jednoznačne vysvetliť, že nič také sa nesľúbilo. V opačnom prípade by to vyzeralo, že sa vraciame do stredoveku, kde despotickí vládcovia svojim poddaným priznali iba také práva, aké boli ochotní povoliť. Nie sme však v stredoveku, sme v Európe a Európa je spoločenstvo založené na právnych predpisoch a demokracii.
Český parlament a senát za túto zmluvu už hlasovali bez toho, aby vzniesli takéto požiadavky. Urobili to, prirodzene, z dobrého dôvodu, pretože chcú, aby Charta základných práv platila aj v Českej republike. Je srdcom tejto zmluvy a nemali by sme pripustiť, aby sa tejto zmluve bez opodstatneného dôvodu srdce vytrhlo.
Základné práva sú neodňateľné práva všetkých občanov, ktoré by nemali platiť iba pre niektorých z nich. Európa je spoločenstvo založené na právnych predpisoch a demokracii. Nie je to trhovisko. Znamená to, že by sme mali zabrániť, aby sa s Chartou základných práv diali takéto hrozné obchody, a nemali by sme za žiadnych okolností pripustiť, aby sa táto charta zmiernila, alebo spochybňovala. Nesmieme dovoliť, aby sa o takýchto veciach dohadovalo a aby sa Európa stala trhoviskom.
Tieto udalosti sú ukážkou toho, ako dôležité pre nás je posilniť demokraciu v Európe.
(Predseda prerušil rečníka.)
Oldřich Vlasák
(CS) Vážený pán predseda, pani ministerka, pani komisárka, dámy a páni, chcel by som zareagovať na posledné vystúpenie. Je úplne jasné, že nasledujúcemu zasadnutiu Európskej rady budú dominovať inštitucionálne otázky a proces ratifikácie Lisabonskej zmluvy. Domnievam sa, že pri diskusiách o budúcom smerovaní Európskej únie by sme mali k sebe navzájom vystupovať s náležitou pokorou a rovnako by sme mali bez emócií rešpektovať suverénne rozhodovacie mechanizmy jednotlivých členských štátov a ich ústavných činiteľov.
Teraz by som sa rád vrátil k svojej téme. Osobne považujem makroregionálnu stratégiu za nemenej významný bod diskusného programu Rady. Vážený pán predseda, dámy a páni, na pôde Európskeho parlamentu sme sa už zhodli na tom, že oblasť Baltského mora je vhodná pre pilotný projekt zameraný na zavedenie internej stratégie EÚ pre makroregión, a som preto rád, že toto rozhodnutie Európska rada s najväčšou pravdepodobnosťou potvrdí.
Súčasne si myslím, že už dozrel čas začať premýšľať o tom, ako túto pilotnú stratégiu zopakovať. Ak sa v tomto kontexte pozrieme na mapu Európy, uvidíme, že najväčšie rozdiely, či už hospodárske, sociálne, alebo kultúrne, stále pretrvávajú na hraniciach medzi bývalým socialistickým blokom a západoeurópskymi kapitalistickými štátmi. Tieto rozdiely sú zreteľné aj tu v Parlamente. Dvadsať rokov po páde Berlínskeho múru stále hovoríme o nových a o starých členských štátoch. Dvadsať rokov po zamatovej revolúcii stále uplatňujeme výnimky z voľného pohybu osôb, keď používame prechodné obdobia pre voľný pohyb pracovníkov. To sú úplne jasné bariéry, ktoré je potrebné systematicky odbúrať...
(Predseda prerušil rečníka.)
Georgios Toussas
(EL) Vážený pán predseda, vyjadrenia Rady a Komisie k nadchádzajúcemu samitu Európskej rady signalizujú vyhrotenie politiky Európskej únie a vlád jej členských štátov namierenej proti radovým občanom s novým rozhodujúcim útokom proti pracujúcej triede. Hlavným cieľom Európskej únie a vlád jej členských štátov, či už stredopravých alebo stredoľavých, je zaistiť trvalú ziskovosť monopolov prenesením bremena kapitalistickej hospodárskej krízy na pracujúcu triedu v celej Európskej únii.
Hoci Európska únia podporila monopolné giganty balíkom stoviek miliárd eur a nové kolo ich financovania sa nedá vylúčiť, v tejto novej fáze sa uprednostňuje rýchlejšia podpora kapitalistických reštrukturalizácií, ktoré sú naplánované v rámci lisabonskej stratégie. Jadrom útoku na pracujúcu triedu je zrušenie osemhodinového pracovného času a kolektívnych zmlúv a zovšeobecnené uplatňovanie flexiistoty a dočasných flexibilných a zle platených pracovných miest prostredníctvom posilnenia inštitúcie miestnych pracovných zmlúv a stáží. Systémy sociálneho zabezpečenia, sociálnej starostlivosti, vzdelávací systém a zdravotníctvo sa ukladajú na prokrustovské lôžko, keď drastické zmeny prebiehajú na úkor pracovníkov, čím sa ďalej razí cesta pre monopolné obchodné skupiny v týchto odvetviach produkujúcich bohatstvo pre kapitalizmus. Zároveň masové prepúšťanie, viac ako päť a pol milióna za minulý rok, zamestnávateľský terorizmus a intenzifikácia práce vytvorili na pracovisku stredoveké podmienky. Jedným typickým príkladom je dlhodobý zločin páchaný na pracovníkoch spoločnosti France Telecom, kde neprijateľné pracovné podmienky a intenzifikácia otrockej práce dotlačili 25 pracovníkov k samovražde.
William
Vážený pán predseda, ako pán Bisky predtým povedal, veľkým problémom pre členské štáty je kríza pracovných miest. Nezamestnanosť mladých ľudí dosahuje vo Francúzsku 24 %, v Taliansku 25 % a 39 % v Španielsku.
V každom prípade si však môžeme byť istí, že zasadnutie Európskej rady bude nasiaknuté kolosálnym triumfalizmom v kontexte masovej nezamestnanosti. Tento triumfalizmus je nevhodný a nechutný a bude prítomný, pretože elita sa domnieva, že dostali svoju Lisabonskú zmluvu.
Všetky kroky smerom k vášmu európskemu štátu sa udiali pomocou krádeže alebo manipulácie a v prípade Lisabonskej zmluvy bola manipulácia tak nehanebná a očividná, že tejto zmluve chýba demokratická legitimita. Bude to mať následky. Budem citovať: "Teraz zvonia na zvony, ale čoskoro budú zalamovať rukami."
Csanád Szegedi
(HU) Vážený pán predseda, pani Malmströmová, dámy a páni, akákoľvek diskusia o podpise Lisabonskej zmluvy je zbytočná, pokým sa my nezhodneme, aké sú naše najzákladnejšie hodnoty. Dovoľte mi uviesť vám zopár príkladov týkajúcich sa najväčšej znevýhodnenej menšiny v Európe, ktorou je maďarská komunita žijúca mimo Karpatskej kotliny. Viete napríklad o tom, že územné sebaurčenie dvojmiliónovej maďarskej komunity v jednom z členských štátov Európskej únie stále nie je na programe, hoci všetci vieme, že územná autonómia je zákonnou európskou inštitúciou?
Viete o tom, že v rovnakej krajine, v Rumunsku, niekoľko desaťtisíc maďarských Čangóov nemôže dokonca ani dnes vykonávať bohoslužby a vzdelávať sa vo svojom rodnom jazyku? Potom tu je štát, ktorý je mladší ako ja, Slovensko, so svojím slovenským jazykovým zákonom, o ktorom môžeme oprávnene povedať, že Európe robí hanbu. K tomu všetkému ešte existujú odsúdeniahodní politici, ktorí neľudské Benešove dekréty využívajú ako základ rokovaní. V akej diktátorskej, rasistickej Európe žijeme, keď sa tu Benešove dekréty pokladajú za základ rokovaní? Už toho máme dosť, že nám stále vnucujú diktatúry vždy pod rúškom demokracie.
My európski poslanci zo strany Jobbik by sme chceli žiť v Európe bez Benešových dekrétov, bez slovenského jazykového zákona a bez Lisabonskej zmluvy, kde by nebol žiadny Maďar prenasledovaný pre svoj národnostný pôvod a materinský jazyk. Chcel by som sa pána Swobodu opýtať: keď povedal, že Benešove dekréty nie sú platné, kedy boli obete odškodnené?
Marian-Jean Marinescu
(RO) V tomto Parlamente sú určití rečníci, ktorí bez ohľadu na tému, o ktorej sa vedie rozprava, rozprávajú stále o rovnakej téme, a to nie vždy vhodným spôsobom.
Prvou prioritou na zasadnutí Európskej rady musí, samozrejme, byť hľadanie riešenia, aby Česká republika mohla ukončiť postupy pre ratifikáciu Lisabonskej zmluvy. Toto riešenie však musí byť voči všetkým ostatným členským štátom spravodlivé.
Zároveň nesmieme zabudnúť na súčasnú hospodársku krízu, ktorej stále čelíme a na ktorú tiež musíme nájsť okamžité riešenia. Hospodárska a finančná kríza spoločne s mimoriadnymi finančnými opatreniami prijatými minulý rok znepokojivým spôsobom narušili stabilitu verejných financií vo väčšine členských štátov Európskej únie. Komisia má zatiaľ za nadmerný deficit na muške 17 z 27 členských štátov a odhaduje sa, že ďalšie tri členské štáty sa čoskoro ocitnú v rovnakej situácii.
Bez ohľadu na svoju hospodársku silu členské štáty prekročili hodnoty, ku ktorým sa zaviazali, keďže kríza spôsobila prudký pokles rozpočtových príjmov a rastu, čo nestačilo na plánované verejné výdavky. V skutočnosti máme jednoznačné podmienky na hospodársku obnovu v blízkej budúcnosti, z tohto dôvodu môžeme začať diskusie o znížení finančných stimulov v určitých oblastiach.
Musíme však osobitne vziať do úvahy špecifickú situáciu každého členského štátu a európske inštitúcie musia uznať, že ešte nie sme v bode, že sa vo všetkých odvetviach hospodárstva môže úplne zrušiť verejná podpora. Členské štáty sa musia dohodnúť na pokračovaní stratégie obnovy a na vhodných nástrojoch na jej podporu vrátane zintenzívnenia štrukturálnych reforiem, ktoré v strednodobom časovom horizonte môžu znížiť fiškálny deficit a prirodzene prispieť k hospodárskej obnove.
Ak členské štáty nebudú obdobie po obnove vhodne riadiť, môže to narušiť rovnováhu vnútorného trhu Európskej únie. Preto rozhodnutie v prospech verejnej podpory a povolenie pokračovať v jej poskytovaní musí zohľadniť špecifické podmienky jednotlivých štátov.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Vážený pán predseda, súhlasím s pánom Marinescom v tom, že nadchádzajúca Rada by mala nájsť riešenie dvoch problémov. Jedným je ukončenie ratifikácie Lisabonskej zmluvy a druhým je nový liek na hospodársku a finančnú krízu. Momentálne prežívame najväčšiu krízu v hospodárskej histórii Európy. Táto kríza bude znamenať úplný zmätok v možnostiach ľudí, ich príjmoch, dôchodkoch a pracovných miestach; musíme si byť toho vedomí.
Európska únia začala svoju obnovu veľmi dobre. Mali by sme za to poďakovať Komisii. Komisia a Európska centrálna banka reagovali dokonca tak rýchlo, že Spojené štáty americké nasledovali príklad Európy. Potom sa veci začali pomerne zvláštne spomaľovať a ľudia začali hovoriť o tom, že kríza pominula. Kríza však skutočne ešte len leží pred nami, pretože nad Európskou úniou visí štvoritá gilotína v podobe rastúcej nezamestnanosti, zadlžených hospodárstiev členských štátov, starnúceho obyvateľstva a obrovskej štrukturálnej zmeny, ktorá sa uskutoční v lesníctve, automobilovom priemysle a tak ďalej.
Jedinou dobrou vecou na tejto hospodárskej kríze je vlastne to, že je potrebná politika na vyriešenie problémov. Pokiaľ ide o novú finančnú architektúru, Komisia je pomerne skromná. Dúfam, že pracovná skupina pre finančnú krízu, ktorú Parlament zriadil, bude novým zdrojom pomoci. Cieľom musí byť regulácia finančných trhov. Prílišná regulácia však nesmie zabrániť rastu a zamestnanosti.
Silvana Koch-Mehrin
(DE) Vážený pán predseda, pani Malmströmová, pán Barroso, pani Wallströmová, domnievam sa, pani Malmströmová, že máte tak veľa tém na prediskutovanie, že by ste na budúcotýždňový samit radšej mali dva týždne než dva dni. Sú to témy, ktoré sú pre občanov Európy skutočne dôležité, hospodárska kríza a spôsob jej prekonania, poukázanie na možnosti tvorby nových pracovných miest a, samozrejme, Afganistan. To nie sú nové témy. Nové však je to, že tentoraz je možné o všetkom diskutovať z tej perspektívy, že EÚ bude naozaj schopná fungovať efektívnejšie a že budeme mať novú zmluvu.
Sú to vzrušujúce vyhliadky, a preto by ste teraz mali rýchlo realizovať spoločnú štruktúru dohľadu nad európskymi finančnými trhmi, zaviesť spoločnú zahraničnú politiku a pripraviť sa na samit v Kodani. Mali by ste tiež okamžite vyjasniť, aká bude budúca štruktúra vedenia EÚ a ukončiť toto sústredenie sa na seba. Od Európskej únie potrebujeme menej zahľadenia sa do seba a viac správ o úspechu. Z tohto dôvodu vám želám veľa šťastia, úspechov a všetku autoritu, ktorú potrebujete.
Oriol Junqueras Vies
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, rád by som zdôraznil, že nemôžem svoju reč predniesť v katalánčine, keďže zatiaľ nie je úradným jazykom, hoci ňou hovorí viac ako 10 miliónov európskych občanov. Z tohto dôvodu dnes hovorím po taliansky.
Fínska vláda nedávno uznala právo všetkých občanov na širokopásmové internetové pripojenie ako univerzálnu službu. Táto služba je v skutočnosti súčasťou hospodárskeho rozvoja, sociálnej spravodlivosti a územnej rovnováhy, pretože zaručuje prístup k informáciám a zabraňuje tak digitálnej priepasti. Zároveň je dostupný širokopásmový prístup kľúčový, keď ide o vybudovanie znalostnej ekonomiky, ako stanovujú lisabonské ciele.
Prijme ďalšia Európska rada opatrenia na zabezpečenie toho, aby Európska únia ako celok išla svetu príkladom aj v tejto oblasti?
Martin Callanan
Vážený pán predseda, na zasadnutí Európskej rady sa bude diskutovať o mnohých dôležitých otázkach, ale podľa mňa je jednou z najdôležitejších budúcnosť Lisabonskej zmluvy.
Mnoho rečníkov v tejto rozprave bez zjavnej irónie hovorilo o tom, že Lisabonská zmluva prinesie do inštitúcií EÚ viac demokracie a zodpovednosti, zabúdajúc na to, že úmyselne zaujali stanovisko, že pri vývoji samotnej Lisabonskej zmluvy nemusí byť žiadna demokracia, ani zodpovednosť. Medzi vládnymi predstaviteľmi vládla aktívna tajná zhoda o tom, že sa budú vyhýbať tomu, aby sa konali referendá o tejto zmluve pre prípad, že by ľudia boli dosť nepohodlní na to, aby povedali, že ju nechcú.
S veľkým záujmom som počúval vyjadrenia pána Barrosa. Dovoľte mi vysvetliť mu, prečo sú ľudia v Spojenom kráľovstve na to takí nahnevaní. Vo všeobecných voľbách v roku 2005 v Spojenom kráľovstve sa všetky tri hlavné politické strany vo svojich vyhláseniach zaviazali k tomu, že usporiadajú referendum o európskej ústave, ako sa dokument vtedy volal. Potom sa stal Lisabonskou zmluvou, ale v podstate je to ten istý dokument. Pri hlasovaní v Dolnej snemovni potom dve z týchto strán tieto sľuby zapreli a odmietli ľuďom dať referendum, preto ide o záležitosť základnej dôvery a zodpovednosti v politike. Ľudia chcú referendum, ktoré im bolo sľúbené. Ak by ho neboli nesľúbili, potom by vyjadrenia pána Barrosa boli správne a v Spojenom kráľovstve by prebehol normálny parlamentný proces ratifikácie.
Podporoval som pána Barrosa v jeho opätovnom zvolení, ale nepotrebujeme od neho prednášky o dôvere a zodpovednosti v politike, keď pritom hľadá podporu tých, ktorí svojim ľuďom odmietli dať referendum. Stručne je toto ten dôvod, prečo je referendum pre ľudí v Spojenom kráľovstve mimoriadne dôležité. Pozerajú sa cez vodu na Írsko a vidia, že ľudia boli vyzvaní, aby o tomto dokumente hlasovali dvakrát, a nám bola odopretá možnosť hlasovať aspoň raz. Nemôžete na jednej strane argumentovať, že to EÚ prinesie viac demokracie a zodpovednosti, pričom súčasne voličom EÚ odopierate možnosť akokoľvek sa vyjadriť k tomuto dokumentu.
Mario Borghezio
(IT) Vážený pán predseda, dámy a páni, aj ja by som rád spomenul niekoľko bodov, ktoré sa musia rozviesť vzhľadom na možné nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy, a povedal by som tiež, že predovšetkým vzhľadom na významný účinok nedávneho rozsudku nemeckého ústavného súdu o Lisabonskej zmluve.
Osobitne som sa chcel zamerať na problém nedostatočnej demokratickej legitimity, ktorá je výsledkom dvoch aspektov: nedostatočného zastúpenia krajín s najväčším počtom obyvateľov v Európskom parlamente a aj v rozličných európskych inštitúciách a nedostatočnej ohľaduplnosti voči národným parlamentom, pokiaľ ide o uplatnenie suverénnych právomocí na úrovni Európskej únie.
Chcel by som spomenúť aj ďalší, podľa mňa významný nedostatok Lisabonskej zmluvy, a to, že úloha regionálnych parlamentov sa v podstate ignoruje. I keď sa na národné parlamenty berie malý ohľad, povedal by som, že zásada subsidiarity dostala Lisabonskou zmluvou vo svojej dnešnej podobe smrteľný zásah.
Rozsudok nemeckého ústavného súdu práve pre jeho právomoc a silu mal viesť a stále by ešte mal viesť k všeobecnej právnej a politickej diskusii v tomto Parlamente, ktorá by sa špecificky zaoberala hrozbami a rizikami, ktoré môžu nastať následkom procesu federalizácie Európskej únie, ktorý táto zmluva zavádza.
Rád by som ešte spomenul práva národov bez štátnej príslušnosti od Padánie cez Bretónsko, Korziku až po Valle d'Aosta. Existujú tucty národov bez štátnej príslušnosti, ktoré by bolo potrebné spomenúť, nesmieme zabudnúť na to, že zakladajúci otcovia chceli vybudovať Európu národov, nie federalistickú Európu, či Európu vyšších záujmov.
Franz Obermayr
(DE) Vážený pán predsedajúci, pokiaľ ide o záležitosť nezákonného prisťahovalectva do Európskej únie, chcel by som upozorniť na to, že v priebehu minulého roka došlo k jeho významnému a veľmi závažnému nárastu. Podľa Komisie vzrástol počet evidovaných nezákonných prisťahovalcov o približne 63 %.
V roku 2008 bolo do databázy EURODAK zadaných 62 000 súborov odtlačkov prstov od zadržaných nezákonných prisťahovalcov. Nedokážeme ani len odhadnúť počet prisťahovalcov, ktorí zadržaní neboli.
Rakúsko, odkiaľ pochádzam, je pre svoju geografickú polohu mimoriadne populárnym cieľom, čo má katastrofálne následky. Napríklad 58 zo 64 Kurdov, ktorí boli nedávno zadržaní, sa vytratilo do prijímacieho strediska a okamžite podalo žiadosť o azyl, čo so sebou prináša zdĺhavú procedúru.
Záťaž, ktorú predstavuje neustále rastúci počet nezákonných prisťahovalcov - a tu by som rád zdôraznil slovo "nezákonných" - sa pre občanov EÚ stáva neúnosnou. Ak tento problém rýchlo nevyriešime, nemali by nás prekvapovať rastúce pochybnosti týkajúce sa EÚ a pocit rezignácie medzi občanmi. Z tohto dôvodu žiadam Európsku radu, aby tejto téme 29. a 30. novembra venovala pozornosť.
Elmar Brok
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani Wallströmová, pani Malmströmová, dámy a páni, Lisabonská zmluva musí teraz rýchlo nadobudnúť platnosť a musí sa rýchlo začať uplatňovať. Vyše desať rokov diskusií medzi inštitúciami stačilo. Teraz konečne tieto nástroje potrebujeme, aby sme dokázali pomôcť európskym občanom. Najmä počas tejto hospodárskej krízy musíme pre občanov urobiť niečo v boji proti nezamestnanosti a podobným problémom. Preto by sme tieto diskusie mali rýchlo ukončiť.
Z tohto dôvodu pána prezidenta Klausa žiadam, aby prestal blokovať zmluvu, ktorú ratifikovalo všetkých 27 krajín. V Českej republike ústavný súd dvakrát vyjadril súhlas so zmluvou a zopakuje sa to aj po tretí raz. Taktiež je úplne jasné, že Chartu základných práv je možné uplatňovať iba v kontexte európskych právnych predpisov. Územné nariadenia patria výlučne do právomoci štátu. Právne predpisy Spoločenstva nezbavia platnosti právne predpisy, ktoré platili pred právnymi predpismi Spoločenstva. Existujú tieto tri záruky, takže sa pán prezident nemá čoho obávať. Ak to bude potrebné, Európska rada to bude musieť definitívne objasniť vydaním vyhlásenia.
V tejto súvislosti by som sa chcel zmieniť o ďalšej veci. Pri uplatňovaní zmluvy sa musia zohľadňovať tri zásady návrhu ústavnej zmluvy a ústavného konventu: účinnosť, transparentnosť a demokracia. Na tomto mieste by som sa rád zmienil predovšetkým o útvare pre vonkajšiu činnosť, pretože o tejto téme budeme diskutovať aj popoludní. Transparentnosť, demokracia a najmä zásada Spoločenstva sa nesmú obetovať v prospech dosahovania účinnosti. Je nevyhnutné zaviesť potrebné ochranné opatrenia. Môžeme povedať, že časť Komisie má charakter sui generis, dá sa tu však diskutovať o všetkých možných otázkach. Z tohto dôvodu by som vás, pani Malmströmová, chcel požiadať, aby sa vaša vláda vzdala súčasných plánov na vypracovanie usmernení pre útvar pre vonkajšiu činnosť počas budúcotýždňového zasadnutia Európskej rady. Obmedzilo by to rámec rokovania. Namiesto toho by mala vaša vláda ku konečným rozhodnutiam o tejto veci dospieť spolu s novým vysokým predstaviteľom, aby sme mali spoločný, spravodlivý základ pre rokovanie.
William
Vážený pán Brok, spomenuli ste 10 rokov diskusií o Lisabonskej zmluve. Napadlo vám, že za 10 rokov diskusií ste vy a vaši kolegovia jednoducho nedokázali presvedčiť dostatočný počet ľudí, a preto - aby ste presadili zmluvu - museli ste sa spolu s kolegami uchýliť k zrejmej manipulácii, o ktorej som sa zmienil predtým?
Elmar Brok
(DE) Svojmu kolegovi by som chcel povedať, že inštitucionálne zmeny vyplývajúce zo Zmluvy z Nice, ústavnej zmluvy a Lisabonskej zmluvy mali vždy širokú podporu Európanov a širokú podporu väčšiny európskych štátov. Vždy existovali jednotlivé štáty, ktoré sa sčasti pre vnútropolitické zámery rozhodovali inak. Teraz padlo rozhodnutie v parlamentoch 27 štátov - a parlamenty nie sú druhoradou formou demokracie - alebo v referendách, ako to bolo v Írsku. V dôsledku toho má teraz Lisabonská zmluva podporu prevažnej väčšiny vrátane väčšiny vašich spoluobčanov.
Libor Rouček
(CS) Dovoľte mi pred zasadnutím Európskej rady predniesť niekoľko poznámok k ratifikácii Lisabonskej zmluvy v našej krajine, Českej republike. Česi prostredníctvom svojich volených zástupcov v oboch komorách parlamentu povedali svoje jednoznačné "áno" Lisabonskej zmluve. Podľa všetkých prieskumov verejnej mienky si želajú, aby prezident Klaus Lisabonskú zmluvu urýchlene podpísal. Česi taktiež chcú, aby mali v Európe zaručené rovnaké ľudské, občianske a sociálne práva ako ostatní Európania. Z tohto dôvodu povedali svoje jednoznačné "áno" aj Charte základných práv. Prezident Klaus je známy svojím dlhodobým odporom voči tejto charte, a to zvlášť voči jej sociálnym častiam. Teraz sa pod zámienkou takzvanej sudetonemeckej hrozby snaží v časovej tiesni dosiahnuť pre Českú republiku "opt-out".
Európska únia by na túto nepoctivú hru nemala pristúpiť. Väčšina Čechov chce celú chartu vrátane jej sociálnych častí. Je smutné, poľutovaniahodné a nedôstojné postavenia českého prezidenta zaťahovať do tejto hry 65 rokov po skončení druhej svetovej vojny sudetských Nemcov. Česi aj sudetskí Nemci si užili viac než dosť hrôz a utrpenia vojny a odsunu. Pevne verím, že Česi aj sudetskí Nemci sa z tejto tragickej skúsenosti poučili a že Česi, Nemci a sudetskí Nemci chcú žiť spolu a chcú spolu budovať novú zjednotenú Európu v mieri a spolupráci.
Fiona Hall
Vážený pán predsedajúci, švédske predsedníctvo aj Komisia hovoria o význame dohody EÚ o financovaní opatrení proti zmene klímy pre rozvojové krajiny. Súhlasím. Avšak ponuka predložená Komisiou je návrhom, ktorý slúži len na odpútanie pozornosti, a rozvojové krajiny majú veľa dôvodov na pochybnosti.
Pán Barroso pred chvíľou povedal, že trh s uhlíkom v krajinách s rozvíjajúcim sa hospodárstvom pokryje väčšinu z odhadovaných ročných nákladov vo výške 100 miliárd EUR, určených na zmiernenie a prispôsobenie sa zmene klímy.
Avšak neexistuje žiadna záruka, že medzinárodný trh s uhlíkom poskytne prostredníctvom finančného toku rozvojovým krajinám 38 miliárd EUR ročne. Videli sme, aká nestabilná je cena uhlíka v systéme obchodovania s emisiami (ETS) EÚ a ako dlho trvá, kým sa vyvinie fungujúci trh s uhlíkom.
Ďalšou veľkou chybou je predpokladať, že rozvojové krajiny a krajiny s rozvíjajúcim sa hospodárstvom budú nadšene financovať svoje vlastné opatrenia v oblasti energetickej účinnosti. Je to absurdné. To, čo stojí v ceste energetickej účinnosti v našich členských štátoch, je nedostatok mechanizmov umožňujúcich financovanie vopred, ale napriek tomu predpokladáme, že rozvojové krajiny dokážu nájsť vlastné finančné prostriedky. Potrebujeme ďalšie finančné prostriedky.
Andreas Mölzer
(DE) Vážený pán predsedajúci, dovoľte mi tri pripomienky k nadchádzajúcemu zasadnutiu Rady. Po prvé, írske "áno" je podľa môjho názoru v prvom rade dôsledkom finančnej krízy, veď banky boli pred rokom zachránené peniazmi daňových poplatníkov. Teraz bankári znova dostanú rekordné výplaty. EÚ bude určite hodnotená podľa toho, v akej miere dokáže skoncovať s miznutím miliárd eur z peňazí daňových poplatníkov v tejto čiernej diere.
Po druhé, v dôsledku Lisabonskej zmluvy sa vrcholové posty v rámci EÚ zapĺňajú neznámymi tvárami. Ich odborná kvalifikácia je naozaj druhotriedna, pretože väčšinu kandidátov tvoria neúspešní politici, ktorí vo svojich rodných krajinách vo voľbách stratili moc. Kto bude teraz zastupovať EÚ? Predseda Rady, vysoký predstaviteľ alebo predseda Komisie? Určite v tom bude zmätok.
Pán predsedajúci, moja tretia poznámka znie nasledovne. Ak prezident Českej republiky Václav Klaus podpíše Lisabonskú zmluvu pod podmienkou, že bude obsahovať poznámku pod čiarou, ktorá zabezpečí, že zostanú v platnosti Benešove dekréty, respektíve dekréty, ktoré sú v rozpore s medzinárodným právom a ľudskými právami, potom budú existovať dva typy základných práv: práva pre Nemcov, pre sudetských Nemcov a pre všetkých ostatných ľudí. To nesmieme dopustiť.
Jacek Saryusz-Wolski
Vážený pán predsedajúci, s blížiacim sa nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy očakávame, že októbrové zasadnutie Európskej rady prinesie pokrok v jednej z prioritných otázok - v otázke Európskej služby pre vonkajšiu činnosť. Európsky parlament neustále volal po vytvorení skutočnej spoločnej európskej diplomacie. Európska služba pre vonkajšiu činnosť (ESVČ) má potenciál na to, aby zabezpečila jednotu a súdržnosť našej vonkajšej činnosti, ktoré sú nanajvýš potrebné, ak má Únia konať jednohlasne a účinne zvládať náročné problémy prichádzajúce zvonku, ako je napríklad energetická bezpečnosť.
Aby sa využila príležitosť, ktorú ponúka vytvorenie ESVČ, očakávame, že Rada zohľadní stanovisko Európskeho parlamentu, ktoré tento týždeň prijal Výbor pre ústavné veci, a najmä nasledujúcu skutočnosť. Ak chceme mať silnú vonkajšiu politiku, musíme dať novej hlave európskej diplomacie k dispozícii vhodné nástroje, aby sme tomuto vysokému predstaviteľovi umožnili posilniť našu zahraničnú politiku. ESVČ by mal vychádzať z postupu Spoločenstva a úzko spolupracovať s Komisiou a Európskym parlamentom. Je potrebné, aby sféra kompetencií vysokého predstaviteľa bola rozsiahla a zahŕňala také politiky týkajúce sa SZBP, ako sú rozširovanie, susedská politika, obchod a rozvoj.
Podmienkou silnej, ucelenej zahraničnej politiky je demokratická legitimita, ktorú jej môže poskytnúť iba silná účasť Európskeho parlamentu. Táto účasť by mala byť uvážená v dvoch fázach: pri konzultáciách Parlamentu ex ante počas procesu zriaďovania útvaru a pri konzultáciách Parlamentu ex ante pri stanovovaní cieľov zahraničnej politiky. Po etablovaní vysokého predstaviteľa a služby by mal mať Európsky parlament silný mandát, ktorý mu umožní zohrávať aktívnu úlohu pri dohľade nad zahraničnou politikou EÚ a službou.
Vo fáze vykonávania by sme nemali dopustiť oslabenie ustanovení zahraničnej politiky vychádzajúcich z Lisabonskej zmluvy. Demokratická legitimita nového útvaru závisí aj od jeho zloženia. Zohľadniť by sa mala geografická rovnováha Únie. Spravodlivé zastúpenie všetkých členských štátov v inštitúciách EÚ je kľúčová zásada a ESVČ by nemal byť výnimkou.
Pervenche Berès
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani úradujúca predsedníčka Rady, viac ako štyri mesiace po voľbách do tohto Európskeho parlamentu sa chystáte zvolať Európsku radu v čase váhavosti Európskej únie, pričom Komisia je ešte stále schopná zaoberať sa každodennými záležitosťami.
Ak nechceme u európskych občanov vyvolať úplné zúfalstvo, podľa mňa môže táto Európska rada vyslať dve posolstvá. Prvé posolstvo je nasledovné: rok po prejave súdržnosti, ktorú všetky európske štáty preukázali v otázke bánk, musíte začať európsku debatu o daňových a finančných transakciách alebo o tom, ako musia banky prispievať do rozpočtu členských štátov, aby sa zabezpečila recipročná solidarita.
Pani Malmströmová, predseda Európskej komisie nám včera v mene Komisie oznámil, že podporuje dnes predložený rozpočet a že rok po pláne obnovy doň nebude zahrnuté nič nové. Avšak v priebehu minulého roka sa situácia v oblasti zamestnanosti a zadlženosti výrazne zhoršila. Rozpočet, ktorý nám bol dnes predložený, je rozpočet, ktorý nedokáže finančne zaistiť ani druhú časť plánu obnovy, ktorý ste navrhli pred rokom. Takže tu je odporúčanie, ktorým by sa mala Európska rada riadiť: zdanenie finančných transakcií, solidarita bánk voči rozpočtom členských štátov a skutočný plán obnovy, taký, ako bol iniciovaný pred rokom, hoci sme ho vtedy kritizovali za to, že nejde dostatočne do hĺbky.
Marian Harkin
Vážený pán predsedajúci, v prvom rade mám radosť, že tu vidím svoju bývalú kolegyňu Ceciliu Malmströmovú, najmä vzhľadom na presvedčivé schválenie Lisabonskej zmluvy v Írsku, po ktorom nasledoval podpis demokraticky zvoleného poľského prezidenta. Verím, že tieto dva ďalšie prejavy podpory uľahčia švédskemu predsedníctvu situáciu, aby mohlo predsedať za úplnej ratifikácie Lisabonskej zmluvy.
Väčšina európskych občanov sa ale oveľa viac zaujíma o to, ako EÚ postupuje pri riešení súčasnej hospodárskej krízy, než o podrobnosti Lisabonskej zmluvy. Takže svojim priateľom euroskeptikom hovorím: "Vyrovnajte sa s tým." Pred írskym schválením zmluvy 27 miliónov občanov EÚ hlasovalo za a 24 miliónov hlasovalo proti. Toto je demokratická legitimita.
Takže sa zaoberajme skutočnými vecami. V tejto súvislosti chcem hovoriť o nástroji mikrofinancovania Progress, ktorý poskytne nezamestnaným šancu na nový začiatok a otvorí im cestu k podnikaniu. Tento nástroj zaistí 100 miliónov EUR a mohol by zmobilizovať ďalšie mikroúvery vo výške 500 miliónov EUR. Avšak Komisii a Rade odkazujem: ani zďaleka to nestačí. Ide o skutočnú príležitosť pre EÚ, aby reagovala na reálne potreby svojich občanov. Potrebujeme však väčší kapitál.
Wim van de Camp
(NL) Vážený pán predsedajúci, je dobré, že si Európska únia môže chvíľu vychutnávať úspech v írskom referende. Taktiež by sme si mali vážiť, že sme dosiahli významný pokrok smerom k Lisabonskej zmluve. Všetkých nás, samozrejme, znepokojuje Česká republika. Na rozhodnutie súdu musíme s úctou počkať, avšak prosím vás, pri kontakte s pánom Klausom buďte trpezliví a rozumní. Ak na neho budeme tlačiť, môže to byť značne kontraproduktívne.
Kodaň a úspech tejto konferencie je zdrojom nádeje, nielen pre Európu, ale aj pre svet. Udržateľnosť je zdrojom technologického rozvoja. Významný technologický pokrok v Európe, napríklad skladovanie CO2, môže byť užitočné pri boji proti hospodárskej kríze.
Tým sa dostávam k tretiemu bodu: hospodárska kríza. Chceme Európou občanov. Väčšiu pozornosť treba venovať zamestnanosti a plány Rady sú v tomto ohľade dobré. Avšak tieto plány sú stále veľmi vzdialené mnohým občanom, ktorí o nich zväčša netušia. Veľmi dôležitý je aj finančný dohľad nad bankovými inštitúciami. Verím, že aj v tejto otázke sa vám nasledujúci týždeň podarí dosiahnuť pokrok.
A nakoniec, prístup k otázke azylovej politiky. Dôrazne podporujem zámery švédskeho predsedníctva, nepodarilo sa však dosiahnuť hmatateľné výsledky (vrátane výsledkov z rokovaní Rady). Minulý týždeň bola na stretnutí Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci prednesená sťažnosť, že Komisia, Rada a Parlament ešte stále dosahujú príliš málo hmatateľných výsledkov.
Gianluca Susta
(FR) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, domnievam sa, že pre Parlament nastal čas ukončiť nekonečné diskusie o Lisabonskej zmluve, ktoré pokračovali ešte aj dnes.
Domnievam sa, že musíme rešpektovať želania tohto Parlamentu, významných európskych krajín, 27 a 26, ktoré rozličným spôsobom, ale demokraticky ratifikovali túto zmluvu. Preto je nutné odmietnuť útoky na zmluvu a na jej demokratický obsah. Taktiež si myslím, že zasadnutie Rady koncom mesiaca bude významnou príležitosťou zdôrazniť potrebu oživiť ideu Európy presahujúcej rámec Lisabonskej zmluvy a oživiť hospodárstvo, ako aj zabezpečiť, aby Európa neustúpila v kľúčovej otázke zmeny klímy. Z tohto hľadiska som presvedčený, že to, čo sme si nedávno vypočuli od úradujúcej predsedníčky, ale ani to, čo sme si vypočuli dnes, nestačí.
Európa mimo rámca Lisabonskej zmluvy nedokáže interpretovať silný obsah novej zmluvy a nedokáže vyhovieť podmienkam lisabonského programu. Z tohto dôvodu - ak my, 500 miliónov Európanov, chceme zostať najväčšou svetovou hospodárskou mocnosťou, mocnosťou, ktorá sa chystá stať hlavným politickým aktérom na medzinárodnej scéne - vyzývam Komisiu, aby plne realizovala svoj mandát navrhovať európske právne predpisy v oblasti kľúčových otázok týkajúcich sa hospodárstva, hospodárskej obnovy a obnovy pracovného trhu, a vyzývam Radu, aby dlhý zoznam titulkov pretransformovala do skutočnej politiky, ktorá pomôže vyriešiť ekonomické problémy.
To je to, čo nám podľa môjho názoru chýba. Chýba nám hlavný plán hospodárskej obnovy, máme nedostatky v kľúčových oblastiach, ako je oživenie politiky infraštruktúry pomocou eurodlhopisov, a chýba nám európsky prístup s dostatočnou publicitou. To je to, čo od Európskej rady koncom mesiaca očakávame.
Johannes Cornelis van Baalen
Vážený pán predsedajúci, je mimoriadne dôležité bojovať proti hospodárskej kríze: a znamená to aj pomoc malým a stredným podnikom. Musíme sa zaviazať k plneniu záverov výboru pána Stoibera. Od Komisie i Rady chcem počuť, či sa budú v tomuto procese angažovať a čo sa chystáme robiť, pretože musíme obmedziť byrokraciu a veci urýchliť.
Ďalší bod, ktorý by som chcel prediskutovať, je Ankarský protokol. Turecký minister zahraničných vecí v Haagu v interview vyhlásil, že Turecko neratifikuje Ankarský protokol, ani ho nebude vykonávať. Toto vyhlásenie v autorizovanom rozhovore zverejnil denník de Volkskrant 7. októbra 2009. Čo budeme robiť? Ako uviedol pán komisár Rehn vo Výbore pre zahraničné veci, nemôžeme o to len znova zdvorilo požiadať. Konečný termín je 1. november. Aké kroky podnikneme?
Gunnar Hökmark
(SV) Vážený pán predsedajúci, pani ministerka, pán komisár, som rád, že vás tu vidím. Pred samitom Európskej rady by som sa chcel zmieniť o dvoch veciach. Prvý bod, ktorý chcem uviesť, sa týka klímy. Myslím si, že je dôležité, aby sa do rokovaní vstupovalo s cieľom, že najlepším riešením problému je riešenie, ktoré od každého vyžaduje spoločný záväzok. Vravím to preto, že v tejto rozprave občas diskutujeme, akoby to bola záležitosť vypracovania najlepšieho riešenia v Európe alebo v určitej krajine. Ak však nedokážeme k spoločnému záväzku v oblasti zmeny klímy priviesť Čínu, Indiu a veľký počet ďalších krajín, ktoré sa momentálne v tejto otázke neangažujú, nestačí to. Znamená to, že prioritu treba klásť na pragmatizmus a výsledky. Tento druh riešenia musí vychádzať aj z pripravenosti všetkých krajín k záväzku. Záväzky a politiky v iných častiach sveta nesmú byť založené na nepretržitých investíciách z Európy. Namiesto toho musia vychádzať zo zdravého hospodárstva, stabilného rastu a stáleho rozvoja nových príležitostí - s pomocou Európy a ďalších bohatých krajín.
Druhý bod sa týka finančných trhov. Podľa môjho názoru je dôležité zdôrazniť, že stabilita na finančných trhoch si viac ako čokoľvek iné vyžaduje takzvanú stabilnú makroekonomiku, inak povedané stabilné verejné financie. To znamená, že debata o odstránení veľkých rozpočtových deficitov je oveľa dôležitejšia ako debata o tom, ako by mali vyzerať jednotlivé trhové regulácie. Pravdou je však aj to, že stabilné finančné trhy vyžadujú, aby sme mali stabilný rast a stabilné investície a vytvárali nové pracovné príležitosti. To znamená, že pri prijímaní právnych predpisov v oblasti finančných trhov musíme do týchto predpisov zahrnúť lepší dohľad, cezhraničné opatrenia a transparentnosť, nie však toľko nariadení, aby sa investície a rast presunuli do iných krajín. Ohrozilo by to stabilitu nášho vlastného hospodárstva a finančných trhov.
Juan Fernando López Aguilar
(ES) Vážený pán predsedajúci, vďaka pozitívnemu výsledku írskeho referenda je vstup Lisabonskej zmluvy do platnosti uveriteľnejší a je bližšie na dosah ako kedykoľvek predtým. Je to dobrá správa, pretože to znamená, že konečne máme k dispozícii inštitúcie, ktoré sú schopné konať. Tieto inštitúcie nám v prvom rade dokážu pomôcť prekonať krízu a zaoberať sa jej sociálnym rozmerom, konkrétne otázkou vytvárania zamestnanosti. Na programe by však okrem toho mala byť aj zmena klímy, energetika a pravidlá spravodlivého obchodu.
Samit poskytuje aj príležitosť na to, aby sme dali úvodný, rozhodujúci impulz potrebný na určenie členov novej Komisie. Pán predseda Barroso už pred nami vyslovil predpovede týkajúce sa kritérií výberu.
Rád by som zdôraznil dôležitosť dvoch vecí. Po prvé, ako člen Skupiny progresívnej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente sa domnievam, že členské zloženie Komisie by malo byť vyvážené. Skupina S&D spomenula, aké podstatné bude, aby členom tohto politického súboru bol vysoký predstaviteľ. Nepochybne je však dôležité zabezpečiť aj vyváženú účasť mužov a žien.
Na druhej strane, skupina sa zmienila aj o rozdelení portfólií a mala na mysli portfólio, ktoré je dôležité pre mňa ako právnika oddaného slobode a ako predsedu Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci a ktoré sa týka rozdelenia Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť, slobodu a bezpečnosť na generálne riaditeľstvo, ktoré sa bude zaoberať otázkami týkajúcimi sa spravodlivosti a základných práv, a na ďalšie riaditeľstvo zamerané na bezpečnostné otázky.
Podľa mňa to nie je správne riešenie. Správne riešenie nezahŕňa podriadenie spravodlivosti významu bezpečnosti ani ich postavenie do protikladu. Spočíva skôr vo vytvorení Generálneho riaditeľstva pre spravodlivosť a základné práva, druhého Generálneho riaditeľstva pre vnútorné veci a tretieho riaditeľstva, ktoré nebude bezpečnosť spájať s prisťahovalectvom, ale ich oddeľovať, čím sa vytvorí Generálne riaditeľstvo pre bezpečnosť a ďalšie riaditeľstvo pre prisťahovalectvo, azylovú politiku a utečencov, ktoré by zahŕňalo oblasť základných práv.
Brian Crowley
Vážený pán predsedajúci, ak sa pozriete na uplynulých 10 rokov našich rozpráv o týchto samitoch, zistíte, že poslanci tohto Parlamentu, členovia Rady a aj komisári predložili mnohé nápady, mnohé podobné plány a návrhy. A ak mi vôbec niečo minulý rok potvrdil, potom konkrétne to, že keď Únia koná súdržne, s veľkými plánmi a ambíciami, výrazne ovplyvňuje svetovú politiku. Možno teraz nastal čas na väčšie plány a ambície, pokiaľ ide o to, ako sa pohnúť vpred.
Mnohí hovorili o katastrofálnej nezamestnanosti, ktorá v posledných mesiacoch postihla veľké množstvo ľudí, a tvrdili, že teraz nastal čas podniknúť závažné kroky na odstránenie neužitočnej regulácie a zbaviť sa neužitočných prekážok pre podniky a podnikateľov, ktorí tieto podniky vytvárajú.
Povedal by som, že keď hovoríme o súdržnosti, nejde o situáciu, keď veľké krajiny stoja proti malým. Mám obavu, že nová skupina G20 by mohla mať negatívny vplyv na malé a stredne veľké krajiny, ktoré sa objavujú na týchto nových trhoch.
Nakoniec krátky odkaz úradujúcej predsedníčke Rady: do programu Rady aj švédskeho predsedníctva by ste mohli zahrnúť otázku predĺženia lehoty ochrany autorského práva.
Tunne Kelam
Vážený pán predsedajúci, nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy sa blíži: ide o historický moment, keď by sme sa mali sústrediť predovšetkým na spoločnú budúcnosť Európy a spoločné blaho. Obávam sa, že to nie je najlepšia príležitosť, aby sa posledné momenty a nervozita partnerov využívali na presadzovanie vnútroštátnych záujmov.
Globálne problémy, pred ktorými stojí Európa, nie je možné vyriešiť bez efektívnych spoločných inštitúcií a spoločných politík. Avšak dnešná Európa viac ako kedykoľvek predtým potrebuje široký rozhľad, morálny záväzok a vnímavosť voči spoločným európskym hodnotám, ktoré našich zakladateľov podnietili k tomu, aby prelomili bludný kruh histórie a národného egoizmu. Preto pre pokrok a dôveryhodnosť Európy vo svete nepotrebujeme nevyhnutne dobrých správcov jej záležitostí, ale skutočných štátnikov, silných demokratických lídrov s víziou a autoritou, ktoré umožnia dosiahnuť zmenu aj v Európe.
Z tohto dôvodu potrebujeme jednoznačný záväzok voči spoločným európskym inštitúciám a jeho praktické napĺňanie. Nepotrebujeme len spoločnú zahraničnú a bezpečnostnú politiku s útvarom pre vonkajšiu činnosť, ale aj spoločnú energetickú politiku. Európska rada schváli aj stratégiu pre oblasť Baltského mora. Komisii a švédskemu predsedníctvu by som sa chcel ešte raz poďakovať za prijatie tejto stratégie. Úlohou Rady je teraz jej bezodkladné uplatňovanie. Verím, že stratégii pre oblasť Baltského mora sa bude venovať pozornosť, akú si zaslúži, a že dostatočnú pozornosť jej bude venovať aj španielske a belgické predsedníctvo. Podporujem myšlienku pani ministerky Malmströmovej, podľa ktorej možno stratégiu pre oblasť Baltského mora považovať za modelový skúšobný projekt pre iné európske makroregióny. Avšak žiadna stratégia EÚ nebude braná vážne bez dostatočných prostriedkov na jej napĺňanie. Existujúci rozpočtový riadok vyžaduje určitú výšku finančných prostriedkov a určitú dôveryhodnosť.
Edite Estrela
(PT) Chcela by som uviesť dve krátke pripomienky. Prvá sa týka Lisabonskej zmluvy: po schválení v Írsku a podpise zmluvy poľským prezidentom sa očakáva, že Ústavný súd Českej republiky predloží svoje stanovisko a pán prezident Klaus urobí, čo má, a zmluvu podpíše. Rada nemôže ustúpiť vydieraniu prezidenta Českej republiky. Lisabonská zmluva je nevyhnutná pre lepšie fungovanie európskych inštitúcií a navyše poskytuje ďalšie výhody, ako je napríklad posilnenie právomocí Európskeho parlamentu a práv občanov. Preto je nevyhnutné, aby Lisabonská zmluva čo najskôr vstúpila do platnosti. Rada a Komisia by mali pánovi prezidentovi Klausovi stanoviť lehotu, aby sa začal správať ako prezident demokratickej krajiny, ktorá je členským štátom Európskej únie. Ani na chvíľu nesmieme pripustiť myšlienku, že by rozmary určitého lídra mohli prevážiť nad vôľou väčšiny.
Moja druhá poznámka sa týka konferencie v Kodani. Dámy a páni, svet na boj proti zmene klímy potrebuje globálnu dohodu: rozvinuté aj rozvojové krajiny musia zabrániť prehriatiu planéty, a tak musia spojiť svoje sily a uskutočniť odvážne rozhodnutie. Ako tvrdia vedci, Kodaň je našou obrovskou príležitosťou zabrániť katastrofe. Neexistuje dôvod nechať sa zavádzať odvolávaním sa na finančnú krízu ako pohnútku k odkladu alebo obmedzeniu kodanských plánov a takéto pokusy netreba brať vážne. Ak chceme zachrániť planétu, potrebujeme ctižiadosť.
Gay Mitchell
Vážený pán predsedajúci, v rámci jednej generácie bude počet obyvateľov Európskej únie tvoriť približne 6 % svetového obyvateľstva. V súčasnosti sa nenachádzame vysoko nad touto úrovňou, a to je dôvod, prečo jednoducho nemôžeme pokračovať v rotovaní predsedníctva Európskej rady každých šesť mesiacov a mať až piatich rozličných predstaviteľov, ktorí sa v mene Únie vyjadrujú k otázkam súvisiacim so zahraničnými vecami. Avšak v rámci tejto generácie svetové obyvateľstvo narastie o približne dve miliardy ľudí. Deväťdesiat percent tohto nárastu sa odohrá v oblasti, ktorá je dnes rozvojovým svetom, kde každý rok umrie až 11 miliónov detí, približne päť miliónov z nich pre chýbajúce lieky, ktoré sú na takzvanom Západe dostupné už vyše 30 rokov.
V tejto súvislosti nie je dôležité len to, aby sme boli dobre organizovaní pri vnútornom riadení Európy - je dôležité aj to, aby sme boli pripravení riešiť situácie podobné situácii v rozvojovom svete. Preto chcem predložiť argumenty za silného, nezávislého, samostatného komisára pre rozvojovú pomoc, ktorý bude disponovať svojím jasne vymedzeným rozpočtom a právomocami a ktorý sa bude Parlamentu zodpovedať prostredníctvom nášho Výboru pre rozvoj.
Je veľmi dôležité, aby vysoký predstaviteľ alebo minister zahraničných vecí bez ohľadu na titul, ktorý tento predstaviteľ ponesie, disponoval rozsiahlou oblasťou pôsobnosti. Jedna otázka však vzbudzuje a musí vzbudzovať našu mimoriadnu pozornosť. Zastávam pevný názor, že by sme mali mať nielen úrad komisára pre rozvoj, ale že toto portfólio by malo byť pridelené niekomu, kto na túto úlohu dorástol a kto je odhodlaný zabezpečiť, aby sa s našimi susedmi, ktorí žijú len kúsok od Európskej únie, zaobchádzalo s úctou: a to zo sebeckých, ako aj z nezištných dôvodov.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Najdôležitejším bodom nadchádzajúceho zasadnutia Rady bude ukončiť ratifikáciu Lisabonskej zmluvy a uviesť ju do života.
Proces, ktorý prinesie Lisabonská zmluva, posilní Úniu zvnútra, ale aj v globálnom kontexte. Posilnenie postavenia Únie veľmi úzko súvisí aj s posilnením spolupráce v oblasti súčasného tretieho piliera. Únia bude otvorenejšia, efektívnejšia a demokratickejšia. Hlavnou výzvou a prioritou je zabezpečenie základných práv a slobôd a zároveň integrity a bezpečnosti v Európe. Prostriedkom dosiahnutia týchto cieľov je plná podpora, efektívna implementácia a dostatočné rešpektovanie existujúcich právnych predpisov a nástrojov pri zohľadnení ochrany ľudských práv a občianskych slobôd.
Štokholmský program akcentuje presadzovanie týchto práv najmä v oblastiach spravodlivosti a bezpečnosti. Prednosť musíme dať mechanizmom, ktoré uľahčujú prístup občanov k súdom, aby ich práva a oprávnené záujmy boli vymožiteľné naprieč celou Úniou. Našou stratégiou musí byť aj posilnenie policajnej spolupráce a vymožiteľnosti práva, ako aj zlepšenie bezpečnosti v Európe. Stratégia vnútornej bezpečnosti musí byť rozvíjaná s ohľadom na potieranie rastúceho extrémizmu v členských štátoch, odstraňovanie napätia vyvolávaného nezodpovednými politikmi a konkrétnymi riešeniami v takých citlivých otázkach, ako je napríklad imigrácia, azylová politika, či problematika Rómov a národnostných menšín tak, aby tieto otázky neboli zneužívané krajne pravicovými extrémistami.
Správne organizovaná migrácia môže byť výhodou pre všetkých zúčastnených. Európa bude potrebovať flexibilnú a na potreby spoločnosti reagujúcu imigračnú politiku v oblasti pracovného trhu jednotlivých členských štátov Európskej únie.
S ohľadom na zabezpečenie dôveryhodnej a trvalo udržateľnej imigračnej a azylovej politiky musíme sa však dôsledne zaoberať aj problematikou ilegálnej migrácie, ktorá vážne znepokojuje našich občanov.
Mario Mauro
(IT) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ukážte odvahu! Tak znie moje odporúčanie pred zasadnutím Rady. Z tohto dôvodu, pokiaľ ide o prediskutovanie nominácií nových komisárov, nového ministra zahraničných vecí EÚ a predsedu Európskej rady - teda predstaviteľov, ktorí budú spolu s predsedom Barrosom a ostatnými komisármi v blízkej budúcnosti dozerať na európsku politiku - bude jedinou vhodnou metódou rozhodovania najlepšie možné zohľadňovanie záujmov európskych občanov.
Predstavitelia, ktorí by mali byť zvolení, by mali byť ľuďmi, ktorí majú hĺbku ako politici a ľudské bytosti, ktorých národné a európske politické úsilie sa vyznačovalo záujmom o spoločné blaho. Toto musia byť základy, na ktorých budeme pokračovať v riešení kľúčových otázok, ako je zmena klímy, pri možnom ďalšom skúmaní požiadaviek rozličných hospodárstiev a hospodárskej krízy, s pomocou odvážnych iniciatív, ako sú napríklad eurodlhopisy, ktoré by sme mali taktiež zaradiť do programu ďalšieho zasadnutia Rady.
Na záver by som rád zacitoval nedávne slová pápeža Benedikta XVI. - a mal by som radosť, keby som videl, ako sa toto posolstvo čo i len raz presadzuje aj na nasledujúcom zasadnutí Európskej rady - pretože sú to slová, ktoré slúžia ako dobre načasovaná pripomienka spoločnej zodpovednosti všetkých občanov a všetkých politických predstaviteľov: totiž naplniť želanie, aby sme sa pri spoločnom hľadaní pravdy jednotne usilovali nájsť ten rozhodujúci podnet, ktorý potrebujeme, aby sme začali budovať niečo dôležité pre nás a budúce generácie.
Pokrok a civilizácia sa rodia z jednoty a Európa bola veľká vtedy, keď šírila tieto základné hodnoty, ktoré odvodzovala z kresťanskej viery, a premieňala ich na kultúrne dedičstvo a identitu národov. Z tohto dôvodu verím, že je jasné, akou cestou sa máme uberať, aby sme dokázali zvládnuť rozhodujúcu úlohu s cieľom opätovne uviesť Európu na úroveň celosvetovej mocnosti.
Zuzana Roithová
(CS) Vážený pán predsedajúci, kľúčovou témou je Lisabonská zmluva. Judikatúra českého ústavného súdu je konzistentná a neverím, že by súd na budúci týždeň zistil nesúlad zmluvy s českou ústavou. Pochybujem však, že prezident ukončí svoje obštrukcie. Česká republika ale nemá prezidentský systém a vláda môže na takéhoto prezidenta podať žalobu za prekročenie kompetencií. Je pravda, že Václav Klaus už roky odmieta vymenovať za sudcu istého právnika iba preto, že s ním prehral súdny spor, a nerešpektuje ani rozhodnutia Najvyššieho správneho súdu. Nielen právnik, ale aj 500 miliónov európskych občanov je rukojemníkom rozmarov nášho prezidenta. Škody sú nemalé. V dobe krízy sa brzdí vymenovanie novej Komisie, Parlamentu chýbajú právomoci pri riešení rozpočtu, národné parlamenty nemôžu zatiaľ vydávať žlté a červené karty, nevyužívame nové právomoci v boji proti epidémiám, energetickým krízam, proti terorizmu a organizovanému zločinu či nové princípy v civilnej ochrane a humanitárnej pomoci.
V hre je zamietnutie charty z dôvodu zaniknutých Benešových dekrétov. To je jednoducho absurdné. Nielen pre načasovanie, ale preto, že pre to neexistujú právne dôvody. Veď článok 345 Lisabonskej zmluvy výslovne hovorí, že sa vlastníckymi pomermi v členských štátoch nezaoberá. A charta neotvára nový právny priestor, než je ten, ktorý pre majetkové spory existuje v Českej republike už teraz. Taktiež nariadenie 44 o uznávaní rozsudkov nevracia majetkové vzťahy o 50 rokov naspäť. Napriek tomu sú české médiá preplnené pochybnosťami. O čo v Českej republike skutočne ide? Je zrejmé, že budúca voľba prezidenta bude v Českej republike priama, a Václav Klaus sa snaží týmto divadlom vytvoriť si imidž mocného vládcu, ktorý sám dokáže proti celej Únii ochrániť majetky Čechov pred cudzincami. Oceňujem, že EÚ nevyvíjala žiaden tlak na Českú republiku, a chcela by som požiadať o trpezlivosť, než si tento demokratický deficit spôsobený naším prezidentom vyriešime doma, a to ešte pred voľbami vo Veľkej Británii. Na záver by som chcela znova vyzvať Radu, aby sa postavila za Českú republiku proti jednostrannému zavedeniu vízovej povinnosti zo strany Kanady voči českým občanom a rozhodla o spoločných sankciách.
Georgios Papastamkos
(EL) Vážený pán predsedajúci, moje vystúpenie sa sústredí na tri témy. Po prvé: hospodárska kríza. Kríza postihla všetky hospodárske systémy bez rozdielu, systémy silné i tie menej silné. Ak skúsenosti z desiatich rokov HMÚ interpretujeme z hľadiska hospodárskej krízy, je zjavné, že hospodársku politiku je potrebné viac europanizovať. Taktiež je zrejmé, že je nevyhnutné europanizovať hospodárske riziká. Dôvera je dobrá, kontrola ešte lepšia.
Po druhé: zmena klímy. Európska únia oprávnene stojí na čele celosvetovej ekologickej diplomacie. Úplne súhlasím s predsedom Komisie pánom Barrosom, že pred samitom v Kodani neexistuje plán B. Ekologický dlh predstavuje záťaž pre každého bez výnimky. Podporujem myšlienku vytvorenia celosvetovej banky pre oblasť zmeny klímy, ktorá bude disponovať finančnými prostriedkami z banky pre obchodovanie s emisiami ("Emissions Bank") a bude financovať úsilie rozvojových krajín o vytvorenie rozvojových noriem šetrných k životnému prostrediu.
Po tretie: prisťahovalectvo. Pri prijímaní spoločnej prisťahovaleckej politiky očividne musíme napredovať rýchlejšie. Prisťahovalectvo má ale aj stránky týkajúce sa zahraničnej politiky. Pri nadväzovaní efektívnych vonkajších vzťahov s tretími krajinami musíme napredovať čo najrýchlejšie, pretože krajiny, najmä v južnej Európe, sú pod značným tlakom. Chcem celkom jasne uviesť, že stanovisko Turecka je provokatívne. Potešilo ma, že švédske predsedníctvo na to poukázalo. Posolstvo Európskej únie Turecku - a ostatným krajinám - musí byť dôrazné, jasné a účinné. Tento rámec tvorí časť acquis Spoločenstva a všetci to musia rešpektovať.
Peter Liese
(DE) Vážený pán predsedajúci, pani Malmströmová a pán Barroso sa zaoberali témou zmeny klímy a prípravami na konferenciu v Kodani. Súhlasím s každým, kto tvrdí, že Rada musí vyvodiť určité ctižiadostivé závery. Neodporúčal by som však, aby sa pri zvažovaní financovania, ako aj otázky, kto má dosiahnuť zníženie, zohľadňoval iba priemysel, ktorý je do systému obchodovania s emisiami zahrnutý od roku 2005.
Potrebujeme, aby záťaž prevzalo viacero odvetví. Do systému obchodovania s emisiami dosiaľ nie je zahrnutých viac ako 50 % emisií. Aby sme dosiahli svoje ciele a zabezpečili financovanie, musí zodpovednosť prevziať väčší počet odvetví. Mám na mysli leteckú a námornú dopravu. Doterajšie kroky Rady a Komisie ma sklamali. Počas príprav na samit v Pittsburghu sa táto téma do záverov Rady nedostala.
Ak chceme byť v Kodani úspešní, je nevyhnutné, aby sme svoj postup urýchlili. Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín to urobil v pondelok. Chcel by som Radu a Komisiu požiadať, aby túto otázku preskúmali podrobnejšie.
Po druhé, chcel by som povedať, že viem, že diskusie budú mimoriadne neformálne, ale Rada musí prediskutovať aj zloženie novej Komisie. Pri všetkej skromnosti by som chcel predložiť návrh. Z historických dôvodov patria právne predpisy pre farmaceutický priemysel pod dohľad Generálneho riaditeľstva pre priemysel a komisára pre priemysel. Samozrejme, právne predpisy pre farmaceutický priemysel sú vecou priemyslu, ale taktiež ide o otázku zdravotníctva. Vo všetkých členských štátoch, v Európskom parlamente a dokonca aj v USA táto oblasť tvorí súčasť politiky zdravotníctva. Z tohto dôvodu je možno teraz správny čas pokúsiť sa o zmenu v tejto oblasti. Prosím, požiadajte predsedu Komisie, aby sa touto otázkou zaoberal.
Vytautas Landsbergis
Vážený pán predsedajúci, predseda Barroso sa tu včera vo svojej milej odpovedi pánovi Faragovi zmienil o tom, že v EÚ potrebujeme vo funkcii predsedu Rady skutočného Európana. Som presvedčený, že vy a mnohí poslanci máte rovnaký názor. Potrebujeme na tomto poste aj niekoho, kto by bol skutočným "gazpromanom", ako je Gerhard Schröder, Paavo Lipponen atď.? Alebo sa možno domnievate, že tieto vlastnosti sú obstojne zlučiteľné, takže dobrý "gazproman" - najmä ak hlasoval za priateľské a korupčné vzťahy - je tým najlepším Európanom. Týmto spôsobom by sme mohli urýchliť súčasný vývoj EÚ smerujúci k tomu, aby sa stala "ÚG" - "Úniou Gazpromu" - a tak by sme mohli zabrániť situácii, v ktorej by Rusko úplne ignorovalo EÚ a súčasne pracovalo výhradne na jej rozdelení. Aký máte názor na "gazpromanov" vo funkcii predsedu?
Mirosław Piotrowski
(PL) Vážený pán predsedajúci, Lisabonská zmluva ešte nebola ratifikovaná a stále je len návrhom politického dokumentu. To znamená, že v Európskej únii sme naďalej viazaní zásadou jednomyseľnosti. Každá krajina má právo vyhlásiť výhrady. Prezident Českej Republiky Václav Klaus postupuje v rámci zavedených pravidiel. Vyvíjanie tlaku na prezidenta vlastne nepostihne iba jeho osobne, ale aj mnoho miliónov občanov európskych krajín, ktorí vyjadrili závažné výhrady voči tomuto dokumentu. Na nadchádzajúcom zasadnutí Európskej rady by sa lídri členských štátov Európskej únie mali hlboko zamyslieť nad vhodnosťou a dôsledkami vedomého obchádzania vôle občanov, ktorých zastupujú.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Európska rada bude zvolaná, aby prijala stratégiu pre oblasť Baltského mora. Som presvedčená, že to poskytne dobrý vzor pre budúcu stratégiu Európskej únie pre podunajskú oblasť.
Podunajská oblasť pokrýva 10 štátov: šesť z nich je členskými štátmi Európskej únie, s celkovým počtom 200 miliónov obyvateľov. Tento počet zahŕňa 75 miliónov ľudí, ktorí žijú v oblastiach lemujúcich Dunaj. Preto sa domnievam, že je dôležité, aby sa tento model použil aj pre stratégiu pre podunajskú oblasť, ktorá bude akčný plán a akčný program vyžadovať v nadchádzajúcich rokoch.
Ešte k téme programu Európskej rady: taktiež si myslím, že prvoradý význam má pre nás zavedenie finančných nástrojov na európskej úrovni, ktoré sú potrebné pre rozvoj "ekologicky účinného" hospodárstva. V tomto prípade mám na mysli energetickú účinnosť v budovách a najmä udržateľnú dopravu.
Jean-Pierre Audy
(FR) Vážený pán predsedajúci, pani ministerka, pani podpredsedníčka Európskej komisie, moja otázka sa týka uplatňovania Lisabonskej zmluvy, predovšetkým sľubu írskym občanom, aby na každú krajinu pripadal jeden komisár.
V decembri 2008 bola uzavretá dohoda, že Európska rada podnikne náležité právne opatrenia, aby sa zabezpečilo, že na každú krajinu pripadne jeden komisár. Pani Malmströmová, kde sú tieto právne opatrenia? Kolujú informácie, že s prístupovou zmluvou Chorvátska bude Lisabonská zmluva pozmenená a doplnená. Alebo existujú iné náležité právne úpravy? Mohli by ste nám poskytnúť túto informáciu? Keďže pri ďalšej Lisabonskej zmluve by malo nasledujúci Európsky parlament tvoriť aj 18 dodatočných poslancov, ako si predstavujete toto zvýšenie počtu o 18 poslancov Parlamentu?
Ilda Figueiredo
(PT) Vážený pán predsedajúci, ďalšie zasadnutie Rady by malo za absolútnu prioritu považovať zmenu liberálnych politík, ktoré viedli k závažnej hospodárskej a sociálnej kríze. Je načase postaviť sa chudobe, ktorú zažíva približne 80 miliónov občanov Európskej únie vrátane viac ako 30 miliónov robotníkov, ktorých mzdy sú také nízke, že oni a ich rodiny ledva prežívajú a nedokážu uniknúť z pasce chudoby. Je načase zaviazať sa k riešeniu závažnej miery nezamestnanosti, ktorá naďalej rastie a ktorá by na budúci rok mohla postihnúť 30 miliónov ľudí, ak okamžite nepodnikneme náležité opatrenia.
Hlavnou úlohou Rady je preto skoncovať s neoliberálnymi politikami lisabonskej stratégie a Paktu stability. Mal by ich nahradiť skutočný program pre pokrok a sociálny rozvoj, ktorý podporí kvalitné verejné služby, podporí výrobu a mikropodniky, malé a stredné podniky a odmení tých, ktorí pracujú a zvyšujú zamestnanosť prostredníctvom pracovných príležitostí so zabezpečenými právami vrátane príležitostí pre ženy a mladých ľudí.
Enikő Győri
(HU) Dámy a páni, podľa niektorých zvestí, ktoré som počula, sa šíri nápad, ako možno získať súhlas prezidenta Českej republiky Klausa: neskôr nejako začleniť Benešove dekréty do Lisabonskej zmluvy. Bola by som rada, keby sme sa vyvarovali tohto druhu pokútnych právnych manipulácií a nezmyslov z troch dôvodov. Po prvé, verím, že by sme vytvorili nebezpečný precedens, vďaka ktorému by ktorýkoľvek ústavný expert mal pocit, že môže retrospektívne zasahovať do zmluvy. A ako vidíme, je to nebezpečné, pretože slovenská vláda už vyhlásila, že ak to môže urobiť Klaus, chce to isté aj ona. Preto sa domnievam, že by išlo o nebezpečný precedens.
Po druhé, je nesprávne uvádzať ako príklad Írov. Íri žiadali niečo, čo bolo pôvodne taktiež zahrnuté v Lisabonskej zmluve, a nevznášali námietky voči tomu, čo neobsahovala. Preto ich požiadavka nenarazila na žiadnu právnu prekážku. Po tretie, obsah 13 zo 143 Benešových dekrétov zbavil Maďarov a Nemcov volebného práva a ich občianskych práv a slobôd. Som presvedčená, že Európska únia nesmie dopustiť odvolávanie sa na takéto dokumenty.
Rachida Dati
(FR) Vážený pán predsedajúci, chcela by som pokračovať v argumentácii zo svojho včerajšieho vystúpenia o prípravách na samit v Kodani a potom sa zmieniť o včerajšom stretnutí Rady Ecofin, ktoré nebolo veľmi úspešné.
Pýtala som sa vás na zodpovednosť, ktorú máme ako industrializované krajiny, správať sa takým spôsobom, aby nás rozvojové krajiny mohli nasledovať v úsilí o boj proti zmene klímy.
V Kodani nemôžeme postupovať, ako by sme všetci mali rovnaké možnosti - znamenalo by to, že všetci štartujeme z rovnakého miesta, nakoniec by sme sa však nedostali nikam. Ak chceme svojich partnerov v oblasti rozvojovej pomoci presvedčiť, aby sa k nám pridali, evidentne sa musíme zaoberať otázkou pomoci, ktorú by mali dostať, a nesmieme čakať na výsledky samitu v Kodani.
Na nasledujúcom zasadnutí Európskej rady a vo významnom kontexte zmeny klímy sa 27 štátov musí úplne dohodnúť na spôsobe, akým Európska únia zmýšľa o pomoci rozvojovým krajinám.
Ako som uviedla, Rada ministrov financií Ecofin včera nedokázala dosiahnuť spoločné stanovisko k tejto skupine problémov. Sme si ale vedomí toho, že táto otázka je absolútne najdôležitejšia. Európska komisia už predložila svoje návrhy a ja veľmi dúfam, že môžeme prevziať iniciatívu a strhnúť svojich partnerov so sebou, aby sme dosiahli globálnu súdržnosť potrebnú na prekonanie problému zmeny klímy.
Charles Goerens
(FR) Vážený pán predsedajúci, moja otázka je určená úradujúcej predsedníčke Rady. Ste si vedomá toho, že ústrednou otázkou týkajúcou sa budúceho predsedníctva Európskej rady je otázka, či prezident hodlá uprednostňovať postup Spoločenstva za každých okolností. Myslíte si, že z tohto kritéria by sa mala stať podmienka vymenovania úradujúceho predsedu Rady?
V poslednom čase sme boli svedkami občasného medzivládneho presunu právomocí. Myslím, že je načase toto obdobie uzavrieť a vrátiť sa k počiatkom procesu európskej integrácie a zotrvať pri vernosti odkazu Roberta Schumana a Jeana Monneta.
Angelika Werthmann
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, o "hospodárskej a finančnej kríze" neustále hovoríme v úvodzovkách. Prečo sa nezmieňujeme o štrukturálnej kríze? Všetko to začalo skutočnou krízou bankovníctva, ktorá sa týkala aj investičných bánk. Ide o jedno odvetvie, avšak dôsledkom bolo, že škody utrpelo celé svetové hospodárstvo.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Dámy a páni, konferencia v Kodani sa blíži a aj tak sme sa od minuloročnej konferencie pohli iba o malý krok vpred. Mali sme dosiahnuť oveľa viac a konať s väčším odhodlaním. Ocitli sme sa v konfliktnej situácii nielen pokiaľ ide o financovanie, ale aj pri záväzkoch jednotlivých krajín v oblasti cieľov znižovania emisií.
Industrializované krajiny musia v tomto ohľade zohrávať nápadnejšiu úlohu a Spojeným štátom americkým musíme vyslať jasné posolstvo. Konkrétna komplikácia, ktorej čelíme v prípade Spojených štátov amerických, je, že my vieme, že do decembra neschvália ani len potrebné vnútroštátne právne predpisy. Domnievam sa, že by sme mali jasne vyjadriť svoje očakávanie, že prezident Obama splní jeden zo svojich najdôležitejších predvolebných sľubov, t. j. že Amerika bude zohrávať aktívnu úlohu pri boji proti zmene klímy. Rovnako by sme mali jednoznačne vysloviť svoje očakávanie, že prezident Obama využije svoju osobnú prítomnosť na dosiahnutie úspešného záveru konferencie.
Jaromír Kohlíček
(CS) Vážená úradujúca predsedníčka Rady, vážená pani komisárka, dámy a páni, Európska rada je nesporne dôležitým orgánom, a preto by mala riešiť zásadné otázky. Ide predovšetkým o zaistenie práce, ktorá ľuďom dokáže zabezpečiť slušný život. Prekvapuje ma rad nezmyselných vystúpení, ktoré prezrádzajú nedostatok znalosti, a dokonca hlúpo zmiešavajú do podivného gulášu revanšistické požiadavky s extrémne liberálnymi postupmi. Európska rada by mala tieto hlasy rázne odmietnuť a zároveň dať jasný signál, že naozaj primárnym záujmom je znova naštartovať priemysel a riešiť kritickú situáciu v poľnohospodárstve. Ak namiesto toho pristúpi k škrtom v sociálnej oblasti, spolu s úľavami pre banky a tých najbohatších, nemožno očakávať, najmä pri trvaní na abstraktných kritériách finančnej stability, žiadny pozitívny impulz. Na záver chcem odkázať všetkým, ktorí sa zúfalo bránili ratifikácii Lisabonskej zmluvy referendom: pozametajte si pred vlastným prahom a ak klady tejto zmluvy nedokážete vysvetliť vlastným občanom, nepoučujte iných.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcel by som sa zmieniť o náročných problémoch, ktorým musíme čeliť a ktoré musíme vyriešiť v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Mám na mysli vytvorenie vhodnej spoločnej prisťahovaleckej a azylovej politiky, účinnú kontrolu našich vonkajších hraníc, účinnú politiku integrácie a repatriácie, Eurojust, ktorý je dôveryhodný a spoľahlivý, Europol, ktorý slúži Spoločenstvu pod kontrolou Európskeho parlamentu, pokrok z hľadiska harmonizácie oblasti občianskeho a trestného súdnictva, efektívne transatlantické vzťahy, predovšetkým so Spojenými štátmi, založené na dôvere a rovnosti, spravodlivé riešenie otázky údajov SWIFT-u, účinnú politiku ochrany údajov, lepšiu ochranu eura pred falšovaním a aktívnu propagáciu Charty základných práv.
Robert Goebbels
(FR) Vážený pán predsedajúci, moja otázka je veľmi jednoduchá. Máme novovymenovaného predsedu novej Komisie, avšak kedy budeme mať novú Komisiu? V týchto ťažkých časoch nemožno pracovať s Komisiou, ktorej polovica členov je už na odchode. V Európe potrebujeme nový stimul - novú Komisiu potrebujeme čo najskôr.
Seán Kelly
Vážený pán predsedajúci, jedným z poučení z nedávneho referenda v Írsku je, že vedenie dobrej kampane v rámci vzťahov s verejnosťou znamená veľmi veľa. V júni 2008 írski občania hlasovali proti Lisabonskej zmluve. Po vyše roku dvojtretinová väčšina hlasovala za ňu. Mala Európska únia v medzičase oveľa väčší dosah na ich životy? Nie. Avšak zástancovia tejto zmluvy posolstvo Európskej únie v druhej kampani odovzdali oveľa lepšie.
Predovšetkým teraz, s blížiacim sa nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy, je podľa mňa dôležité, že s novými právomocami sa podarí vykonať množstvo dobrej práce. Avšak Komisia sa musí venovať patričnej stratégii vzťahov s verejnosťou, aby sa informácie o dobrej práci dostali k občanom. Takže by som sa Komisie chcel spýtať, aké plány má v tomto ohľade, aby budúce referendá viedli k úspešným výsledkom oveľa ľahšie ako v minulosti.
Petru Constantin Luhan
(RO) Vážený pán predsedajúci, moje meno je Luhan, nie Luman. Nadšene vítam skutočnosť, že politické skupiny podporujú presadzovanie ratifikačného procesu. Na zabezpečenie efektívneho pôsobenia Európskej únie potrebujeme Lisabonskú zmluvu a potrebujeme, aby čo najskôr nadobudla platnosť.
V tejto chvíli je Česká republika jediným členským štátom, ktorý zmluvu ešte neratifikoval. Ako už uviedol Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov), vyzývame prezidenta Klausa, aby preukázal zodpovedný postoj a ratifikoval zmluvu pred dňom zasadnutia Európskej rady na konci októbra. V opačnom prípade uviazneme v tejto inštitucionálnej rozprave a nebudeme schopní sústrediť sa na skutočné problémy, ktorým čelia bežní občania, ako je hospodárska a finančná kríza, nezamestnanosť a sociálne začlenenie, a nedokážeme ani posilniť vonkajšie pôsobenie Európskej únie ako skutočného globálneho aktéra.
Myslím si, že prednosti tejto zmluvy sme prediskutovali do takej miery, že nemá zmysel, aby sme túto diskusiu oživovali. Momentálne máme záujem na tom, aby sme na ďalšom zasadnutí Európskej rady mohli potvrdiť, že ratifikačný proces bol vo všetkých členských štátoch uzavretý, čo nám umožní presunúť sa do ďalšej fázy zriaďovania kolégia Komisie.
Cecilia Malmström
Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, ďakujem vám za otázky a pripomienky. Často hovoríme o Európe občanov, Európe ľudu a potom tento pojem vykladáme tak, aby sa to hodilo našim vlastným politickým zámerom. Nie je na tom vlastne nič zlé, avšak ak sa spýtame občanov "čo chcete od Európy", potom občania všetkých európsky štátov povedia "chceme spoluprácu v Európe, ktorá je založená na určitých hodnotách a ktorá vyrieši naše spoločné problémy - hospodársku krízu, nezamestnanosť, klimatické problémy, medzinárodný zločin, problém s migráciou a tak ďalej".
Na to sme tu. Mnohé z týchto otázok budú prediskutované na samite, ktorý sa uskutoční o desať dní. Samozrejme, nedokážeme ich vyriešiť všetky, ale dúfajme, že budeme schopní podniknúť niektoré dôležité kroky správnym smerom, a tým vytvoríme viac "Európy občanov". Tieto rozhodnutia musíme uskutočniť spôsobom, ktorý je demokratický, otvorený a umožňuje transparentnosť.
Na Lisabonskú zmluvu môže mať každý z nás rozličný názor. Postoj, ktorý zastáva švédske predsedníctvo a Rada - a verím, že väčšina tohto Parlamentu - je, že Lisabonská zmluva priblíži Európu občanom. Rozhodnutia budeme uskutočňovať účinnejším a demokratickejším spôsobom a Európskej únii prepožičiame väčšiu silu a váhu v našich globálnych vzťahoch. Z tohto dôvodu je dôležité zmluvu zaviesť a môžem sa zaručiť, že urobíme maximum, aby sme zabezpečili, že k tomu dôjde čo najskôr.
Pokiaľ ide o českého prezidenta, ešte stále neexistuje riešenie. Počula som nejaké dohady, avšak ani napriek tomu ešte stále neexistuje riešenie. Intenzívne rokujeme s našimi priateľmi v Prahe a dúfame, že budeme veľmi, veľmi skoro schopní predložiť vám návrh riešenia tejto otázky. Chcela by som poukázať na to, že pred akýmikoľvek ďalšími krokmi musíme, samozrejme, počkať na rozhodnutie českého ústavného súdu.
Medzitým budú pokračovať prípravy týkajúce sa spolurozhodovacieho postupu s Parlamentom a Európskej služby pre vonkajšiu činnosť, o ktorých budeme diskutovať popoludní. Vrátim sa k mnohým názorom, ktoré boli vyslovené, a k ďalším otázkam, ktoré sa týkajú Lisabonskej zmluvy. Mimoriadne konštruktívne sme spolupracovali s vaším predsedom pánom Buzekom a jeho kolegami, pokiaľ ide o spôsob, akým Parlament, Rada a Komisia môžu spolupracovať po zavedení nových pravidiel.
Niekoľko otázok sa týkalo Afganistanu. Áno, pani Sarnezová, veríme, že dokážeme dosiahnuť pokrok v diskusiách o jednotnejšom európskom postoji v otázke Afganistanu, ktorý bude založený na súčasnej vojenskej prítomnosti Európskej únie v tejto krajine a na vyššej podpore občianskej spoločnosti a demokratického, štátotvorného procesu. O tom, ako môžeme podporiť voľby, ktoré sa uskutočnia 7. novembra, sa práve teraz intenzívne diskutuje. Je to už čoskoro. Je ťažké za taký krátky čas vyslať do krajiny európskych volebných pozorovateľov, ale urobíme, samozrejme, všetko, čo bude v našich silách, aby sa nám to podarilo.
Dlhodobý cieľ Európskej únie, ktorý podporujeme, je spoločná azylová a migračná politika. Do konca roka sa nám to nepodarí; čiastočne preto, že je nevyhnutné, aby najskôr nadobudla platnosť Lisabonská zmluva. Súhlasím však s vami, že je to dôležité. Zatiaľ pracujeme na Štokholmskom programe a jednou z tém, o ktorých v tejto súvislosti diskutujeme, sú otázky týkajúce sa migrácie. Ide, samozrejme, o veľmi zložité otázky, ktoré sa týkajú spolupráce s tretími krajinami, obchodu, pomoci a možnosti zavedenia rámca tak, aby mohlo existovať aj zákonné prisťahovalectvo do Európy. Tieto otázky sa týkajú aj solidarity a systémov prijímania migrantov. Komisia podá správu o pokroku, ktorý sa v tomto ohľade dosiahol. Ďalšie rozhodnutia uskutočníme v decembri.
Pán van Baalen, otázka Ankarského protokolu má veľký význam. Často svojim tureckým priateľom hovoríme, že najskôr musia ratifikovať a zaviesť Ankarský protokol. O tejto otázke sa na samite nebude diskutovať, avšak neskôr na jeseň budeme diskutovať o rozširovaní, pričom rozhodnutie bude možno prijaté v decembri. K tejto otázke sa preto určite znova vrátime.
Pokiaľ ide o počet komisárov, Európska rada, samozrejme, rozhodla, že každý štát bude mať jedného komisára. Podľa súčasnej zmluvy by sa to mohlo zmeniť v roku 2014. Ihneď po zavedení zmluvy budeme mať čas na preskúmanie všetkých právnych úprav, ktoré môžu byť potrebné na to, aby sa zaručilo, že každý štát si zachová svojho komisára, a vykonáme to. Rokujeme s rozličnými legislatívnymi orgánmi, aby sme zistili, či budú potrebné ďalšie pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, alebo či postačí, ak o tom jednomyseľne rozhodne Európska rada.
To isté platí aj v prípade 18 dodatočných poslancov Európskeho parlamentu. Ihneď po zavedení zmluvy začneme s prípravami. Niektoré členské štáty už uskutočnili prípravy, aby do Parlamentu mohli rýchlo vyslať prípadných poslancov. Pán Audy, vnútroštátny systém hlasovania je v niektorých krajinách o trochu komplikovanejší. Preto to môže určitý čas trvať. Verím, že s prípravami sa začne čo najskôr. Som veľmi rada, že Európsky parlament týmto poslancom umožnil, aby v čase čakania na to, kým sa oficiálne stanú poslancami, pôsobili ako pozorovatelia. Spolu s nadchádzajúcim španielskym predsedníctvom urobíme maximum, aby sme zabezpečili, že to prebehne čo najrýchlejšie a bez problémov.
Nakoniec by som sa chcela poďakovať nielen za túto rozpravu, ale aj za mimoriadne silnú podporu, ktorú Parlament poskytuje predsedníctvu, pokiaľ ide o otázku zmeny klímy. Urobíme všetko, čo je v našich silách, aby sme na zasadnutí Európskej rady umožnili prijatie rozhodnutí o európskom financovaní, ktoré budú založené na európskom príspevku a našom príspevku vo vzťahu k rozvojovým krajinám, čo nám umožní vyslať silný signál a podnietiť medzinárodné rokovania k tomu, aby boli v Kodani čo najúspešnejšie. Najzávažnejšia a najvýznamnejšia úloha, pred ktorou stojí naša generácia, je podniknúť vhodné, konkrétne kroky v boji proti globálnemu otepľovaniu a zaviesť celosvetovú reguláciu. Som veľmi vďačná za podporu a odhodlanie, ktoré v tomto ohľade preukazuje Európsky parlament.
Margot Wallström
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, v prvom rade vám ďakujem za túto živú a zaujímavú rozpravu. Je očividné, že v tomto Parlamente a v tejto rozprave je hmatateľný pocit naliehavosti v súvislosti so zavedením Lisabonskej zmluvy. Iste chápete, že rovnako ako Parlament aj Komisia nedočkavo očakáva nadobudnutie platnosti tejto novej zmluvy.
Všetci vieme, že politický proces schvaľovania bol vo všetkých členských štátoch uzavretý. Je, samozrejme, na jednotlivých členských štátoch, aby ratifikačný proces dokončili a pri tom dodržali svoje vnútorné postupy. Je však taktiež zrejmé, že žiadny členský štát nekoná vo vzduchoprázdne. Ich rozhodnutia alebo otáľanie ovplyvnia všetky členské štáty.
Pochopiteľne dúfame, že Česká republika bude už čoskoro schopná zmluvu ratifikovať. Taktiež by som chcela všetkých upozorniť na lojálnu spoluprácu, ktorá je jednou zo zásad a hlavných čŕt Európskej únie. Som presvedčená, že vzájomná dôvera členských štátov vo veci uskutočnených záväzkov má rozhodujúci význam.
Dovoľte mi tiež vyjadriť sa k skutočnosti, že mnohé členské štáty rozlišujú, alebo oddeľujú realitu - nezamestnanosť a hospodársku krízu - na jednej strane od textu Lisabonskej zmluvy na strane druhej. Celá myšlienka však prirodzene spočíva v tom, že text Lisabonskej zmluvy má slúžiť na zvládanie súvislostí, a v tom, aby sme boli lepšie pripravení na uskutočňovanie účinných rozhodnutí o prisťahovalectve alebo azylovej politike, o energetickej bezpečnosti atď. Toto je celá myšlienka a tieto stránky musíme vzájomne spájať, a nie rozdeľovať. Dúfame však, že už čoskoro ukončíme túto nekonečnú debatu o inštitucionálnych otázkach a budeme môcť využívať nové účinné nástroje.
Komisia momentálne aktívne pracuje na príprave realizácie po tom, ako zmluva nadobudne platnosť. Viem, že dnes poobede budete venovať konkrétnu rozpravu Európskej službe pre vonkajšiu činnosť. Preto teraz nie je ten správny čas, aby sme vstupovali do podrobnej diskusie o tejto otázke. Povedala by som však, že v tomto prípade čelíme skutočne náročnému problému.
Ide o úlohu spojiť rozličných aktérov na poli vonkajších vzťahov a súhrnným cieľom má byť dosiahnutie diplomatickej stratégie. Potrebný je určitý stupeň kreatívneho myslenia pri súčasnom dodržaní medziinštitucionálnej rovnováhy.
Taktiež potrebujeme, aby sa služba plne zodpovedala Európskemu parlamentu. Pevne verím, že ak Rada, Parlament a Komisia budú úzko spolupracovať, zriadenie Európskej služby pre vonkajšiu činnosť bude úspešné. Musíme rešpektovať aj skutočnosť, že je úlohou vysokého predstaviteľa a podpredsedu Komisie, aby predložili návrh v zhode s Komisiou.
Pokiaľ ide o ďalšiu dôležitú otázku, európsku občiansku iniciatívu, Komisia plánuje predložiť zelenú knihu v polovici novembra. Plánujeme široké diskusie s občanmi, občianskou spoločnosťou a všetkými zainteresovanými stranami, aby sme legislatívne návrhy predložili veľmi rýchlo po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy.
Dôsledky hospodárskej a finančnej krízy budú mať v programe Rady vysokú prioritu. V priebehu rozpravy sa táto konkrétna téma často spomínala. Súhlasím s tými, ktorí uviedli, že by sme nemali podľahnúť samoľúbosti. Je pravda, že politiky, ktorými sme reagovali na krízu, začínajú prinášať určité výsledky - finančné trhy sa začínajú konsolidovať a dôvera sa zlepšuje - avšak plná obnova je ďaleko a dôsledky nezamestnanosti sú a zostanú veľmi závažné. Politické úsilie musí aj naďalej podporovať aktívne politiky trhu práce.
Komisia, samozrejme - a týmto reagujem na niektoré z otázok vznesených počas rozpravy - podporuje svoj návrh rozpočtu. Dúfame, že aj Parlament vaším hlasovaním potvrdí naše ambície. Ako uviedol pán predseda Barroso vo včerajšej hodine otázok, to, čo sa doteraz urobilo, nestačí.
Situácia v oblasti zamestnanosti je taká, že my všetci musíme na európskej, ale aj na vnútroštátnej úrovni, podniknúť ďalšie kroky. Nezamestnanosť je dnes našou hlavnou starosťou a dúfame, že s Európskym parlamentom môžeme počítať pri napredovaní v tejto oblasti aj pri vyvíjaní tlaku na Radu a, na vnútroštátnej úrovni, pri schvaľovaní nášho návrhu na zjednodušenie riadenia štrukturálnych fondov, pretože by to mohlo určite pomôcť.
Ďalšia predložená otázka sa týkala administratívnej záťaže. Vo štvrtok Komisia prijme ďalekosiahle oznámenie o znižovaní administratívnej záťaže. Toto oznámenie vysvetlí, čo sa doteraz dosiahlo a čo ešte treba vykonať. Stavia aj na dôležitej práci, ktorú vykonala Stoiberova skupina. Podľa tejto správy je stav mimoriadne pozitívny a návrh spôsobu, ako postupovať pri znižovaní administratívnej záťaže, bol už predložený. Bohužiaľ, väčšina týchto návrhov čaká na prerokovanie v Rade, takže opäť veríme, že Európsky parlament nám pomôže vyvinúť tlak na členské štáty, aby sme v týchto otázkach dosiahli skutočný pokrok.
Taktiež by som sa chcela vyjadriť k téme dohľadu nad finančnými trhmi, ktorá sa v uplynulých mesiacoch pochopiteľne pravidelne vyskytovala na programe Komisie. Na úrovni EÚ je potrebné vytvoriť úplne nový dozorný rámec a teší nás, že sa dosiahol určitý pokrok. V Rade existuje široký konsenzus o návrhu Komisie o Európskom výbore pre systémové riziká pre makroprudenciálny dohľad. Veríme, že Parlament návrh podporí. Pokiaľ ide o dozorné orgány pre mikroprudenciálny dohľad, vyžiadajú si veľa úsilia. Znova sa spoliehame na vôľu Rady a Parlamentu čo najskôr docieliť ambiciózne a účinné riešenie.
Nakoniec mi dovoľte povedať niečo o téme, ktorá sa taktiež objavuje na popredných miestach programu švédskeho predsedníctva. Konkrétne ide o zmenu klímy, keďže nás od konferencie v Kodani delí už len pár týždňov. Myslím si, že niekoľkí z vás sa dotkli kľúčovej otázky, ktorá rozhodne o úspechu či neúspechu. Nazvala by som to "klimatickou spravodlivosťou", pretože ide o vzťah medzi rozvojovými a rozvinutými krajinami a o vôľu predložiť dôveryhodný návrh na financovanie opatrení na zmiernenie aj prispôsobenie sa zmene klímy a o spôsob, akým preukazujeme svoju ochotu určovať smer.
Komisia ako jediný orgán predložila návrh na financovanie. Mnohí ho kritizovali za nedostatočnosť. Som presvedčená, že nebude stačiť, ide však o prvý krok, ktorý azda podnieti aj ostatných, aby prišli s vlastnou iniciatívou a predložili niečo, o čom budeme môcť v Kodani rokovať. Samozrejme, budeme naďalej v plnej miere aktívni a neznížime mieru svojej ctižiadostivosti, ale budeme všetky ostatné strany a partnerov povzbudzovať, aby zohrávali plnohodnotnú úlohu a zaujali miesto pri rokovacom stole - po prvý raz vrátane Spojených štátov - aby sme mohli reagovať na všetky obavy občanov.
Môžem vás ubezpečiť, že nemáme v úmysle znižovať svoje ambície, ale namiesto toho zabezpečíme aktívnu prácu v prospech dosiahnutia dobrej dohody v Kodani.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Gerard Batten  
písomne. - Kolujú vzrušené dohady, že na post prvého prezidenta Európskej únie podľa Lisabonskej zmluvy (európskej ústavy) bude pravdepodobne vymenovaný Tony Blair. Takmer tridsaťosemtisíc ľudí podpísalo celoeurópsku petíciu proti jeho vymenovaniu. Ľahko sa dá pochopiť prečo. Pán Blair sa vo funkcii britského ministerského predsedu ukázal ako klamár a fantasta. Pri pomerne skromnom plate ministerského predsedu sa mu záhadne podarilo stať multimilionárom. V škandále týkajúcom sa výdavkov poslancov, ktorý teraz pohltil Dolnú snemovňu, sa nevysvetliteľne stratili záznamy o výdavkoch jedného jediného poslanca. Pána Blaira. Stotožňujem sa s odporom tých, ktorí nesúhlasia s vymenovaním pána Blaira. Kto by ale vlastne predstavoval lepšieho prezidentského kandidáta pre Úniu, vybudovanú na podvodoch, lžiach a úplatkárstve, ako pán Blair? Pán Blair priviedol Britániu na pokraj krachu. To isté by mohol urobiť pre EÚ. EÚ a Tony Blair si zaslúžia seba navzájom.
Ivo Belet  
písomne. - (NL) Vážený pán predsedajúci, predpokladáme, že program nadchádzajúceho zasadnutia Európskej rady bude obsahovať aj tému hospodárskej krízy, predovšetkým situáciu okolo spoločnosti Opel. Akvizícia spoločnosti Opel a obrovská štátna pomoc, ktorá bola v tejto súvislosti prisľúbená, je pre Európu viac ako len testovacím prípadom; ide o dôveryhodnosť Európskej komisie, ktorá musí zaručiť, aby nebola udelená žiadna nezákonná pomoc. Pre zdravé, ziskové závody je neprijateľné, aby došlo k ich zatvoreniu, pretože členský štát, v ktorom sa nachádzajú, nedokáže zabezpečiť takú štátnu pomoc ako iný - väčší a silnejší - členský štát.
Z aféry Opel sa musíme poučiť: ešte nie je úplne neskoro, aby sme zaviedli koordinovanú európsku stratégiu pre automobilový priemysel. Skupina CARS 21 bola - a naďalej je - chvályhodným plánom, avšak má ďaleko od toho, aby bola plánom postačujúcim. Európa musí vypracovať dynamický plán pre budúcnosť, ktorý radikálne urýchli vývoj udržateľného elektromobilu. S týmto cieľom musíme európskych výrobcov automobilov priviesť za jeden rokovací stôl a sústrediť prostriedky zo siedmeho rámcového programu. Je načase upustiť od defenzívneho postoja a vyslať všetkým pracovníkom v najväčšom európskom priemyselnom odvetví pozitívny signál.
Maria Da Graça Carvalho  
Jedným z primárnych cieľov nasledujúceho zasadnutia Európskej rady bude zabezpečiť úspech konferencie OSN o zmene klímy, ktorá sa uskutoční v decembri v Kodani.
Závery Rady týkajúce sa stanoviska EÚ na konferencii v Kodani sú zásadné pre zabezpečenie jednotného vystupovania EÚ. Je dôležité, aby sa pri rokovaniach zachovalo ambiciózne stanovisko. EÚ by mala demonštrovať, že je jednotná a predstavuje príklad vodcovstva, a to predovšetkým prostredníctvom pomoci rozvojovým krajinám, ktoré budú od roku 2020 znášať ročné náklady približne 100 miliárd EUR, aby sa prispôsobili dôsledkom zmeny klímy a znižovali svoje emisie.
Vytvorenie štruktúry systému financovania pre rozvojové krajiny, najmä tie najmenej rozvinuté, má pre zabezpečenie dohody v Kodani prvoradý význam, spolu so stanovením zdrojov a množstva týchto finančných prostriedkov.
Táto dohoda umožní, aby do platnosti vstúpil protokol, ktorý od 1. januára 2013 nahradí Kjótsky protokol, a zabezpečí účinné znižovanie emisií skleníkových plynov, pričom európskemu priemyslu súčasne umožní, aby zostal konkurencieschopný na globálnych trhoch.
András Gyürk  
písomne. - (HU) Dúfame, že najneskôr do posledného októbrového zasadnutia Európskej rady zmiznú záverečné prekážky, ktoré by zabránili vstupu Lisabonskej zmluvy do platnosti. Táto dohoda by v mnohých ohľadoch mohla Európsku úniu inšpirovať k účinnejšiemu rozhodovaciemu procesu. Rád by som poukázal na jeden príklad: energetická bezpečnosť. Jedným príznakom pokroku je, že na rozdiel od doterajšieho stavu bol energetickej politike v Zmluve o ES pridelený samostatný oddiel. Na základe udalostí z uplynulých rokov si myslím, že nová kapitola vytýči usmernenia pre energetickú politiku EÚ. Podporované ciele zahŕňajú rozvoj energetickej účinnosti, podporu využívania obnoviteľných zdrojov a vzájomné prepojenie sietí. Ako poslanca nového členského štátu ma mimoriadne teší, že koncepcia súdržnosti zohráva úlohu aj v novej kapitole o energetike. Lisabonská zmluva nám ale v žiadnom prípade, a najmenej v oblasti energetickej politiky, nepredkladá hotové riešenie. Začlenenie novej kapitoly slúži oveľa skôr ako výstraha: Európa musí podniknúť naliehavé kroky, aby obmedzila svoju závislosť a propagovala svoje ekologické postoje.
Lisabonská zmluva sama osebe neponúka absolútne žiadnu záruku, iba príležitosť. Ide o príležitosť pre členské štáty upevniť základy spoločnej energetickej politiky EÚ a súčasne si stáť za svojimi vlastnými záujmami. Rozvoj alternatívnych dodávateľských trás, vzájomné prepojenie sietí alebo dokonca poskytovanie ochrany pred externými nákupmi nemožno v budúcnosti koncipovať bez náležitého politického odhodlania a spolupráce zo strany členských štátov.
Iosif Matula  
Vplyv írskeho schválenia Lisabonskej dohody je citeľný na celom európskom kontinente. Zámerom tejto zmluvy je evidentne zjednodušiť rozhodovací proces po rozšírení EÚ smerom na Východ. Na tomto pozadí hovorí posolstvo vyjadrené našimi partnermi v Írsku za solidaritu medzi európskymi občanmi. Hovoríme aj o jednom z posledných zasadnutí Európskej rady, ktoré by sa malo konať podľa systému rotujúceho predsedníctva EÚ. Táto skutočnosť je o to dôležitejšia, že sa má uskutočniť výber predstaviteľov kľúčových miest, ktoré budú zastávať v nasledujúcich rokoch. Ide o tému, ktorá vyvolala živé debaty zahŕňajúce množstvo citlivých politických otázok. Podľa môjho názoru je našou úlohou zaoberať sa otázkou, pri ktorej musia mať pred akýmkoľvek spontánnym pocitom pýchy prednosť jednoznačne vymedzené zásady. Je našou povinnosťou ponúknuť Európskej únii zásadovosť, účinnosť, dlhodobú budúcnosť a vyvážený rozvoj pre všetky oblasti, aby mohla čeliť náročným problémom na celosvetovej politickej scéne, či už hovoríme o hospodárskej kríze, zmene klímy, našej spoločnej identite atď. Európska únia vskutku získa silu, ktorú si zaslúži, iba vtedy, ak budeme na rovnakej vlnovej dĺžke na celosvetovej úrovni a keď sa dokážeme identifikovať ako jednotne konajúci subjekt.
(Rokovanie bolo na niekoľko minút prerušené.)
