Programul de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesionişti din ţări terţe MEDIA Mundus (dezbatere)
Preşedintele
Primul punct pe ordinea de zi îl reprezintă raportul dnei Hieronymi, în numele Comisiei pentru cultură şi educaţie, referitor la propunerea de decizie a Parlamentului European şi a Consiliului de instituire a unui program de cooperare în domeniul audiovizualului cu profesionişti din ţări terţe MEDIA Mundus - C6-0011/2009 -.
Ruth Hieronymi
Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, sunt deosebit de încântată că am reuşit să întocmim şi să adoptăm un nou program de sprijin pentru filmele europene, pentru cultura şi economia Uniunii Europene şi ale lumii întregi, într-un interval de timp scurt - doar şase luni - şi înainte de încheierea prezentei legislaturi.
Acest lucru a fost posibil doar datorită excelentei cooperări, în legătură cu care doresc să îmi exprim cele mai calde mulţumiri. Vă mulţumesc foarte mult, dnă comisar. Propunerea Comisiei privind instituirea programului MEDIA Mundus a fost excelentă. Cooperarea cu Preşedinţia cehă a fost excelentă, iar cooperarea în cadrul Comisiei pentru cultură şi educaţie a fost optimă. Doar datorită acestei cooperări a fost posibilă realizarea acestui obiectiv într-un interval de timp atât de scurt.
Promovarea filmelor europene prin programul MEDIA a fost foarte reuşită în Uniunea Europeană în ultimii 15 ani. Nouăzeci la sută dintre filmele europene difuzate în afara ţării de origine sunt promovate prin programul MEDIA. Cu toate acestea, programul a promovat până în momentul de faţă doar proiecte din interiorul Europei, iar acest tip de promovare nu mai este adecvat în contextul globalizării pieţelor şi a noilor tehnologii.
Există noi oportunităţi, dar şi noi provocări. Programul MEDIA Mundus pe care îl dezbatem astăzi reprezintă o reacţie formidabilă. Este o reacţie la oportunităţile oferite industriei cinematografice europene de către noile pieţe din afara Europei. Aceasta reprezintă, de asemenea, o reacţie la necesitatea şi la oportunităţile de a utiliza promovarea filmelor şi filmele însele în vederea sprijinirii şi impulsionării dialogului intercultural.
Iată de ce doresc să îmi exprimi mulţumirile în legătură cu faptul că proiectele pilot MEDIA Mundus au fost lansate. 7 milioane euro au fost puse la dispoziţie. A devenit evident că cererea era uriaşă. Formarea profesională, marketingul şi distribuirea în reţelele mondiale au fost susţinute de proiectele pilot, iar pieţele emergente ale audiovizualului la nivel mondial - India, Brazilia, Coreea de Sud, Canada - au propus, în special, proiecte excepţionale.
În această privinţă, cu votul Comisiei pentru cultură şi educaţie, suntem bucuroşi să votăm pentru această propunere. Doresc să invit întregul Parlament să voteze "da” pentru ca acest program să fie susţinut în anii următori cu fonduri adecvate îndeplinirii obiectivului de sprijinire a promovării filmelor europene, în calitatea lor de ambasadoare ale valorilor noastre culturale pe plan mondial.
Acesta este ultimul discurs pe care îl rostesc în Parlamentul European. Mă consider foarte norocoasă că am reuşit să duc la bun sfârşit acest program cu ajutorul dumneavoastră şi aş dori să transmit un mesaj personal. În ceea ce priveşte activitatea viitoare, vă rog să nu uitaţi că bunurile culturale din Europa nu ar trebui considerate a fi doar bunuri economice, ci trebuie să rămână atât bunuri culturale, cât şi bunuri economice.
Doresc să mulţumesc în mod deosebit tuturor colegilor mei din Comisia pentru cultură şi educaţie, din secretariate şi dumneavoastră, dnă comisar, precum şi directorului general în funcţie, Gregory Paulger, pentru cei zece ani de cooperare fructuoasă în domeniul audiovizualului. Multe mulţumiri.
Viviane Reding
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, sunt întru totul de acord cu cele spuse de dna Hieronymi, iar aceşti 10 ani în care am lucrat împreună cu dumneaei şi cu alţi membri ai Comisiei pentru cultură şi educaţie au fost foarte eficienţi şi, din punct de vedere personal, foarte fructuoşi. Aşadar, mulţumesc tuturor celor care, indiferent de partidele din care fac parte, au depus eforturi reale astfel încât cultura să devină importantă şi să poată transmite ceva oamenilor.
Sunt foarte bucuroasă că Parlamentul a făcut câteva propuneri cu privire la raport, care reprezintă clarificări şi simplificări, îmbunătăţind astfel propunerea pe care o înaintasem.
După cum ştiţi, acţiunea pregătitoare MEDIA International a reprezentat baza pentru dezvoltarea MEDIA Mundus şi, în acest context, sunt de asemenea recunoscătoare Parlamentului că mi-a acordat 2 milioane euro în 2008 şi 5 milioane euro în 2009 pentru finanţarea acţiunii pregătitoare.
MEDIA Mundus va debuta în 2011 şi va continua acţiunea MEDIA International. Aceasta are drept obiectiv consolidarea relaţiilor culturale şi comerciale dintre profesioniştii din industria cinematografică europeană şi cei din întreaga lume. Conceptul programului MEDIA Mundus este nou, ambiţios şi inovator, deoarece promovează cooperarea între profesionişti, ceea ce nu se întâmplă în general în cadrul programelor europene şi, spre deosebire de programele existente, acesta se bazează pe avantajele reciproce, nu doar ale realizatorilor noştri de film, ci şi ale realizatorilor de film din ţările terţe, în diferite domenii. Primul avantaj de acest fel este formarea profesională, inclusiv stagiari şi formatori din ţările europene şi din ţările terţe. Aceasta va îmbunătăţi accesul la pieţele ţărilor terţe şi va crea încredere şi relaţii comerciale pe termen lung: acest lucru este absolut normal. Atunci când ai studiat la aceeaşi şcoală, în cadrul formării profesionale pentru industria cinematografică, cu cineva din Asia, cineva din Africa sau din Americi, este clar că ulterior în viaţa profesională vei simţi imboldul de a lucra împreună cu persoanele respective.
De aceea, sprijinim organizarea de forumuri pentru coproducţii internaţionale. Profesioniştii sunt formaţi împreună, iar apoi ne aşteptăm ca ei să înceapă să lucreze împreună. Avem nevoie aşadar de forumurile pentru coproducţii internaţionale.
Apoi este necesară îmbunătăţirea distribuţiei, circulaţiei şi vizibilităţii artelor audiovizuale europene în ţările terţe. Aceasta este întotdeauna o situaţie de pe urma căreia toată lumea câştigă pentru oamenii din ţările terţe din Europa. Este un exemplu foarte bun pentru a arăta că Europa nu este o Europă fortăreaţă, ci o Europă deschisă, o Europă care dă, care ia, care împarte.
Trebuie să îmbunătăţim cererea de conţinut audiovizual divers din punct de vedere cultural a publicului, care va fi foarte importantă; trebuie aşadar să îi convingem pe tineri, publicul tânăr în special, să vizioneze filme europene.
Sunt foarte încrezătoare în ceea ce priveşte faptul că MEDIA Mundus va spori gama opţiunilor oferite consumatorilor, astfel încât oamenii vor avea posibilitatea de a viziona filme europene. Acesta va aduce diversitate culturală pe pieţele europene, prin introducerea în Europa a unui număr mai mare de filme de calitate de pe pieţe mai mici din afara Europei şi va acorda o şansă filmelor europene pe piaţa internaţională. Va crea aşadar noi oportunităţi de afaceri pentru profesioniştii din Europa şi din întreaga lume. Bineînţeles, aceasta reprezintă o contribuţie economică foarte importantă. Este vorba despre competitivitate, dar mai presus de toate este vorba despre diversitate culturală - diversitatea noastră culturală - care este bunul nostru cel mai de preţ, precum şi diversitatea culturală a celor care locuiesc pe alte continente, care este bunul lor cel mai de preţ. Împărtăşirea acestora este o şansă extraordinară, care va fi prilejuită de MEDIA Mundus.
Doris Pack
Dle preşedinte, dnă comisar, dnă Hieronymi, programul MEDIA Mundus este un proiect bazat pe o idee care îşi are originile în comisia noastră, Comisia pentru cultură şi educaţie. Acolo a văzut lumina zilei, dacă putem spune aşa. Mai înainte de toate, am sprijinit-o cu tărie, iar această idee poartă desigur pecetea nu doar a dnei comisar, ci şi a dnei Hieronymi, pe care noi toţi membrii Comisiei pentru cultură şi educaţie am fost bucuroşi să o sprijinim.
Am avut foarte multe de învăţat din proiectul Erasmus Mundus, care a deschis calea pentru studenţii noştri care doreau să meargă în ţări terţe şi viceversa. În contextul globalizării, acest lucru este într-adevărat necesar, iar MEDIA Mundus merge în aceeaşi direcţie în ceea ce priveşte realizatorii de filme. Este un exemplu excelent de organizare a unui dialog intercultural în acest domeniu, dialog care bineînţeles are o faţetă comercială dar care este, de asemenea şi mai presus de orice, un dialog cultural.
MEDIA Mundus va sprijini şi va pune în aplicare, de asemenea, Convenţia UNESCO privind promovarea diversităţii culturale în Europa şi în întreaga lume, prin stabilirea dialogului şi găsirea echilibrului între interesele economice şi interesele legate de realizarea de economii.
Desigur, prin MEDIA Mundus intensificăm mobilitatea filmelor noastre, a realizatorilor noştri de film şi a studenţilor şi, în cele din urmă, se întâmplă ceea ce Wim Wenders ne reaminteşte mereu să întreprindem, şi anume dăm Europei o nouă înfăţişare, transformăm visul european în realitate. Visul american ne-a fost transmis prin intermediul filmelor timp de decenii şi acest lucru se întâmplă în continuare în prezent. În cazul în care în cele din urmă ajungem la un stadiu suficient de avansat pentru a putea transmite visul european întregii lumi, în cooperare cu ţări terţe, prin imagini, vom fi făcut mult mai mult pentru stabilizarea Uniunii Europene decât am fi putut realiza în multe alte moduri.
Dacă lucrăm împreună în actuala societate globalizată, vom reuşi să îi determinăm pe americani să bată în retragere, într-o oarecare măsură, pe piaţa mondială şi să zugrăvim visul nostru puţin mai bine. Sunt convinsă că vom fi susţinuţi de ţări terţe, poate de Coreea de Sud sau de ţări din America de sud, pe care dorim într-adevăr să le ajutăm prin sporirea vizibilităţii producţiilor la scară mică ale acestora pe piaţa europeană.
În ansamblu, este vorba despre un proiect care ajută toate părţile implicate. Ajută ţările terţe şi industria cinematografică europeană. Era de mult timpul ca acest lucru să se întâmple. MEDIA Mundus este, din punctul meu de vedere, reacţia adecvată la provocările globale de ordin tehnic şi socio-economic. Aş dori să închei prin a spune că: "Ceea ce contribuie la diversitatea noastră ne va întări identitatea”.
Christa Prets
Dle preşedinte, dnă comisar, dnă Hieronymi, doresc să adresez sincerele mele felicitări cu privire la prezentul raport. Noi, toţi membrii Comisiei pentru cultură şi educaţie, putem fi încântaţi şi mândri de ceea ce am realizat într-un interval de timp atât de scurt. Am arătat că putem fi flexibili în activitatea noastră şi că, în loc să fim imobilizaţi de procedură, acordăm atenţia cuvenită preocupărilor celor care lucrează în industria cinematografică şi care aşteaptă cu nerăbdare ca această politică să fie finalizată cu succes. Am accelerat ritmul lucrărilor şi vom putea lucra în continuare după ce politica va fi adoptată, iar rezoluţia aprobată. Nu am insistat asupra unei lecturi. Cei care critică permanent munca noastră şi calomniază lucrurile pozitive pe care le-am realizat ar trebui să îşi amintească acest aspect.
Sunt încântată că în anul creativităţii şi inovaţiei noi îi ajutăm pe cei care sunt inventivi să fie şi mai inovatori şi le permitem să progreseze în formarea profesională şi să-şi sporească gradul de integrare pe plan mondial. În lumea digitală, totul se schimbă de la o zi la alta, tehnologia este diferită şi apar noi resurse şi noi provocări. Crearea unei alte reţele este aşadar necesară. Aceasta are nevoie de sprijinul financiar pe care îl acordăm. Dacă dorim să contribuim la creşterea industriei cinematografice europene şi să promovăm ideea Europei, nu avem nevoie doar de calitate sporită, aceasta fiind deja foarte ridicată dar putând fi chiar şi mai bună, ci trebuie, de asemenea, să acordăm sprijin financiar artiştilor noştri inventivi.
Într-un moment în care criza economică este pe buzele tuturor, crearea de noi locuri de muncă în industria cinematografică, încurajarea inovaţiei, îmbunătăţirea schimbului de informaţii, cercetarea şi studiile de piaţă reprezintă o contribuţie la crearea de locuri de muncă. Există un potenţial uriaş în acest domeniu pentru îmbogăţirea pieţei locurilor de muncă.
În ceea ce priveşte cooperarea transfrontalieră şi difuzarea în ţările terţe, aş dori să dau un exemplu. După părerea mea, Slumdog Millionaire este un exemplu de reuşită. Acest film, care a făcut înconjurul lumii, a fost sprijinit de programul MEDIA Mundus cu suma de 830 000 euro şi a devenit un succes mondial; ne-a făcut să conştientizăm o situaţie de urgenţă într-o ţară anume. Totuşi, a arătat, de asemenea, ce înseamnă cooperarea transfrontalieră. Iată de ce cred că acest program este un program excelent şi sunt mulţumită că l-am dus la bun sfârşit fără nicio problemă într-un interval de timp atât de scurt.
Aş dori să mulţumesc în mod special dnei Hieronymi şi să îi urez toate cele bune. A fost o excelentă colegă şi o expertă în domeniul mass-media. Vă mulţumesc, dnă Hieronymi, şi vă doresc toate cele bune.
Zdzisław Zbigniew Podkański
Dle preşedinte, obiectivul programului MEDIA 2007 a fost păstrarea identităţii şi diversităţii europene, a patrimoniului cultural european, îmbunătăţirea circulaţiei operelor audiovizuale europene şi sporirea competitivităţii sectorului audiovizual european. Programul MEDIA Mundus merge şi mai departe şi speră ca promovarea şi deschiderea pieţelor audiovizualului să genereze beneficii reciproce, atât în Uniunea Europeană, cât şi în ţările terţe. Acesta este, bineînţeles, un concept bun.
Cu toate acestea, subiectul de faţă ne îndeamnă să reflectăm asupra unui alt aspect. Mă refer la influenţa culturală a Europei în lume - influenţă care pare a scădea, lucru care mă îngrijorează profund. Observ, de asemenea, neparticiparea continentului nostru la dialogul intercultural în calitate de partener egal. Tradiţiile creştine care au modelat Europa sunt în general puse sub semnul întrebării astăzi şi se pare că Europa nu are o altă concepţie asupra propriei identităţi. Aşadar nu este surprinzător faptul că Europa pierde. Un exemplu elocvent care ilustrează această situaţie este partea mică deţinută de Europa în circulaţia mondială a operelor audiovizuale.
Putem deplânge faptul că, odată cu importanţa sa economică în scădere, rolul Europei va fi din ce în ce mai mic. Cu toate acestea, nu trebuie să ne smulgem părul din cap de disperare. Iniţiative precum programul pe care îl dezbatem astăzi reprezintă un pas mic dar necesar. Mai mult, următorii cinci ani se aştern în faţa Parlamentului European şi sperăm că deputaţii din legislatura viitoare vor face ca vocea Europei să fie mai bine auzită.
Ultima sesiune, ultimul discurs - doresc să exprim sincerele mele mulţumiri la adresa tuturor colegilor mei deputaţi, pentru cooperarea lor şi, în special, membrilor Comisiei pentru cultură şi educaţie, cu care am lucrat zi de zi. O felicit pe dna Hieronymi pentru raportul său. Vă mulţumesc tuturor.
Helga Trüpel
Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, într-adevăr, politica noastră privind cultura şi mass-media vizează să se dea Europei un suflet.
S-a constatat, în mod destul de corect, de către preşedintele Comisiei, dl Barroso, printre alţii, că oamenii nu se pot îndrăgosti de piaţa internă - oricât de importantă ar fi aceasta - ci doresc să vadă şi să se bucure de diversitatea culturală, de patrimoniul cultural al Europei. Ei doresc, de asemenea, ca diversitatea culturală să fie ambasadoarea Europei în lume.
Dna Pack avea dreptate când spunea, preluând o afirmaţie a lui Wim Wenders, că avem nevoie de imagini europene pentru a spune poveşti europene, pentru a exprima diversitatea istoriei europene şi a sensibilităţilor europene. Care a fost tragedia istoriei europene şi care sunt marile speranţe pentru un viitor paşnic şi mai bun? Aceasta reprezintă înţelegerea culturală de bază a Uniunii Europene, pe care dorim nu doar să o cultivăm pe plan intern, ci şi să o transmitem lumii exterioare. De aceea politica culturală europeană, şi politica cinematografică în special, este mereu o ambasadoare a identităţii europene. De aceea sunt mulţumită că am reuşit să demarăm acest program.
Aş dori să spun de la început că, în următoarea legislatură, acest program trebuie să fie extins, revigorat şi să i se acorde mai multe fonduri, astfel încât programul MEDIA Mundus să îşi poată îndeplini cu adevărat rolul de a clarifica, în cadrul cooperării internaţionale, care sunt valorile europene şi ce este diversitatea culturală europeană. Trebuie, de asemenea, să existe coproducţii, colaborare, formare profesională în cel mai bun sens al cuvântului, o situaţie în care nimeni să nu piardă, care să fie fructuoasă pentru ambele părţi. În această eră a globalizării şi digitalizării acest lucru va fi marca politicii europene privind cultura.
Doresc, de asemenea, să profit de ocazia de astăzi pentru a mulţumi dnei Hieronymi pentru cooperarea foarte bună de care a dat dovadă şi pentru că a reuşit să afirme clar în această Cameră că, deşi cultura are o faţetă economică, aceasta este întotdeauna mai mult decât un simplu produs. Este în realitate vorba despre identitate, diversitate, confruntare culturală - în sensul bun al cuvântului. Pentru că aceste lucruri sunt cele care îi mişcă pe oameni în inimă şi în conştiinţă. A avea mai multă încredere decât până acum în Europa trebuie să fie obligaţia noastră pentru viitor. Din acest motiv, dnă Hieronymi, reiterez cele mai sincere mulţumiri pentru buna cooperare de care aţi dat dovadă şi vă urez toate cele bune pentru viitor.
(Aplauze)
Věra Flasarová
Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, mulţumesc dnei Hieronymi pentru munca excelentă întreprinsă şi îi doresc încă mulţi ani de succes. Dezvoltarea mediului internaţional al audiovizualului merită atenţia noastră deoarece este vorba despre un domeniu de activitate interesant şi deschide un câmp larg pentru cooperare în cadrul Uniunii Europene, precum şi cu alte ţări din lume. Aprofundarea acestei cooperări, care include bugetul de 15 milioane euro pentru MEDIA 2011-2013, va lărgi posibilităţile de alegere oferite consumatorilor şi va aduce produse mai diversificate din punct de vedere cultural pe piaţa europeană şi internaţională. În acelaşi timp, aceasta va contribui la înţelegerea reciprocă dintre popoarele cu tradiţii culturale diferite. Alte aspecte foarte importante din cadrul acestor proiecte europene includ cursurile de formare profesională continuă destinate profesioniştilor din domeniul audiovizualului, diferitele activităţi promoţionale centrate pe cinema şi oportunităţile de circulaţie sporită a filmelor. Este, de asemenea, evident că domeniul audiovizualului este în primul rând domeniul tinerei generaţii, care utilizează drept surse de informare de bază televiziunea, dispozitivele care funcţionează prin protocoale Internet şi televiziunea digitală cu mai multe canale, alături de alte tehnologii legate de internet. Sprijinirea acestor sisteme prin intermediul proiectului european pot aşadar contribui la îmbunătăţirea calităţii serviciilor pentru utilizatorii menţionaţi.
În acest context aş dori totuşi să subliniez un alt aspect pe care îl consider de importanţă majoră. Toate mediile internet reprezintă o alternativă fără restricţii la mijloacele tradiţionale de comunicare. Din păcate, chiar în societăţile democratice, aceste mijloace tradiţionale de comunicare nu corespund adesea aşteptărilor, din cauza intereselor comerciale sau deoarece conducerea acestora aparţine unui mediu politic anume, ceea ce îi obligă în mod indirect pe angajaţi să practice autocenzura. Din aceste motive, multe informaţii ajung la public în mod distorsionat sau selectiv. Spre deosebire de mijloacele tradiţionale, expansiunea de proporţii a internetului, precum şi filmele şi informaţiile pe care acesta le difuzează, oferă un climat media cu adevărat independent, pluralist, eliberat de monopoluri şi carteluri. Aşadar este necesar să susţinem toate proiectele care consolidează această alternativă la lumea mass-mediei dominante, iar eu sunt bucuros că Preşedinţia cehă a contribuit la ducerea la bun sfârşit cu succes a proiectului MEDIA Mundus.
Ljudmila Novak
(SL) Cu programul MEDIA Mundus suntem pe drumul cel bun în sensul promovării mai eficiente a filmelor şi a cunoştinţelor europene. Filmul este un mijloc care ne permite să înregistrăm, să păstrăm, să ilustrăm şi să vindem diversitatea culturală a Europei. Cu toate acestea, având în vedere ritmul accelerat al dezvoltării tehnologiilor moderne, avem nevoie, de asemenea, de educaţie şi formare profesională continue. Ar fi păcat ca unele ţări terţe sau continente mai puţin dezvoltate să înceteze să realizeze filme care să prezinte felul în care trăiesc popoarele respective, poveşti interesante despre acestea şi, bineînţeles, propriul patrimoniu natural şi cultural şi propria istorie, doar pentru că au rămas în urmă în ceea ce priveşte dezvoltarea şi nu dispun de cunoştinţele necesare.
Din cauza dominaţiei filmelor americane, care stăpânesc o piaţă uriaşă, este mai dificil pentru cinematografia europeană să intre în concurenţă pe piaţa mondială, în ciuda faptului că are mult mai multe calităţi decât multe dintre filmele lacrimogene sau superproducţiile americane. Iată de ce MEDIA Mundus reprezintă o platformă bună pentru stabilirea de contacte cu realizatorii şi distribuitorii de filme din ţările terţe şi pentru schimbul de informaţii şi de cunoştinţe în domeniul cinematografiei. Din acelaşi motiv, Uniunea Europeană are în acest domeniu rolul de a reuni diferitele continente, precum şi de a unifica publicul de film din diferite ţări.
Vom dobândi un program nou, reuşit, dar vom pierde raportoarea şi o expertă în acest domeniu. Doresc să vă adresez complimentele mele personale, dnă Hieronymi, pentru întreaga muncă depusă, pentru lărgimea viziunii dumneavoastră şi pentru cooperare. În urmă cu cinci ani, când eram proaspăt intrată în Parlament ca deputată, dna Hieronymi a fost prima persoană la care am apelat pentru sfaturi şi informaţii, iar dumneaei a fost mereu dispusă să ofere ajutor şi înţelegere. Deci, încă o dată, permiteţi-mi să vă mulţumesc din suflet şi să vă urez fericire în viaţa familială şi în cea profesională, pentru că ştiu că nu vă veţi odihni pe viitor.
Unii dintre dumneavoastră ştiu că vor reveni în Parlament. Mi-ar face plăcere să revin şi eu, dar nu ştiu dacă acest lucru se va întâmpla sau nu. Permiteţi-mi aşadar să mulţumesc, aici şi acum, tuturor membrilor comisiei, Biroului şi Parlamentului pentru oportunitatea de a lucra în cadrul Comisiei pentru cultură şi educaţie. A fost o plăcere să lucrez pentru dumneavoastră. Indiferent de apartenenţele noastre politice, am lucrat în beneficiul culturii, educaţiei, tineretului şi sportivilor şi sportivelor. Mai mult, în ciuda faptului că sunt originară dintr-o ţară mică, ideile mele au fost luate în considerare de comisie şi ulterior au fost, de asemenea, confirmate de Parlament. Vă mulţumesc pentru colaborare.
Mikel Irujo Amezaga
(ES) Dle preşedinte, Declaraţia universală UNESCO privind diversitatea culturală recomandă, printre altele, promovarea realizării de producţii audiovizuale de înaltă calitate, încurajând în special stabilirea unor mecanisme de cooperare care să permită difuzarea producţiilor respective; Comisia Europeană a luat în mod evident în considerare această declaraţie în elaborarea prezentei iniţiative.
Este evident că MEDIA Mundus va beneficia de interesul sporit şi de oportunităţile create de cooperarea la nivel mondial în industria audiovizualului şi că va lărgi gama de opţiuni oferite consumatorilor, prin introducerea de produse mai diversificate din punct de vedere cultural pe pieţele europene şi internaţionale şi crearea de noi oportunităţi comerciale pentru profesioniştii din sectorul audiovizualului din Europa şi din întreaga lume.
Sunt convins, şi nu ar trebui să avem nicio îndoială în acest sens, de capacitatea Comisiei de a gestiona bugetul astfel încât acesta să aibă cel mai semnificativ impact posibil şi să nu se risipească în proiecte separate. Aşa cum a spus un profesor renumit, programul MEDIA Mundus pentru cooperarea cu ţările terţe în domeniul audiovizualului este dovada că peisajul internaţional al audiovizualului a înregistrat schimbări semnificative, în special în ceea ce priveşte tehnologia. Prezenta iniţiativă vizează dezvoltarea de oportunităţi de cooperare pe piaţa audiovizualului, prin stimularea cercetării şi formării profesionale, precum şi prin finanţarea proiectelor de coproducţie pentru a încuraja cooperarea dintre profesioniştii din sectorul audiovizualului.
Doresc să închei, de asemenea, prin a-mi exprima recunoştinţa. A fost o plăcere să lucrez alături de toţi colegii mei din Comisia pentru cultură şi educaţie în ultimii doi ani. Vă mulţumesc, pe curând.
Elisabeth Morin
(FR) Dle preşedinte, mai întâi de toate doresc să adresez sincerele mele mulţumiri dnei Hieronymi şi Comisiei pentru cultură şi educaţie. Dezvoltarea la nivel mondial a industriei cinematografice europene devine posibilă datorită acestui nou program MEDIA Mundus.
De fapt, acest program îşi are rădăcinile într-o politică. A fost creat în cadrul acţiunii MEDIA International care, începând cu 2007, s-a concentrat asupra dezvoltării relaţiilor Uniunii Europene cu pieţele audiovizualului din ţările terţe. Obiectivul acestei acţiuni era satisfacerea nevoilor imediate ale ţărilor terţe şi îmbunătăţirea eficienţei generale a MEDIA 2007. Era important să se facă faţă noilor probleme şi provocări generate de mondializarea pieţelor, care afectează sectorul audiovizual european.
Această acţiune pregătitoare a netezit calea pentru un program european de asistenţă extinsă vizând promovarea cooperării globale în industria audiovizualului. Apoi, foarte rapid, Comisia Europeană - pe care o felicit - a adoptat o propunere de instituire a programului MEDIA Mundus. Cu un buget de 15 milioane euro pentru perioada 2011-2013, programul va oferi noi oportunităţi pentru cooperarea internaţională şi crearea de reţele - şi acest concept de creare de reţele este extrem de important - între profesioniştii din sectorul audiovizualului din Uniunea Europeană şi din ţări terţe. Mijloacele audiovizuale sunt foarte populare în rândul tinerilor. Acestea aduc o contribuţie uriaşă la promovarea dialogului cultural şi este necesar, şi în acest caz, să se stabilească noi echilibre globale în acest sector între Statele Unite şi alte continente, care sunt producători majori, şi Europa, care îşi are locul de drept.
Programul este deschis proiectelor bazate pe parteneriate, care implică cel puţin trei parteneri, fiecare parteneriat fiind coordonat de un profesionist din partea Uniunii Europene. Dezvoltarea schimbului de informaţii, formarea profesională şi o cunoaştere temeinică a pieţelor, îmbunătăţirea competitivităţii şi a distribuţiei transnaţionale a operelor audiovizuale în întreaga lume, îmbunătăţirea circulaţiei şi expunerii operelor audiovizuale în întreaga lume şi extinderea cererii de diversitate culturală din partea publicului - toate aceste aspecte sunt acoperite de acest program.
Sprijinim propunerea Comisiei Europene, deoarece aceasta înseamnă că este posibilă punerea în aplicare a acestui program consensual asupra căruia am fost cu toţii de acord. Sunt plină de speranţe în legătură cu acest document; Susţin acest program deoarece corespunde convingerilor mele ferme legate de respect, de dialogul intercultural şi de susţinerea creaţiei, a formării profesionale şi a industriei audiovizualului şi doresc să mulţumesc dnei Hieronymi. Ştiu că în următoarea legislatură continuarea activităţii în această direcţie i se va datora dumneaei.
Manolis Mavrommatis
(EL) Dle preşedinte, dnă comisar, doamnelor şi domnilor, propunerea Comisiei privind programul MEDIA Mundus este primită cu bucurie de toţi cei care doresc ca sectorul audiovizual european să înregistreze o creştere, să devină mai puternic şi mai competitiv şi să exporte către restul lumii. Industria europeană a audiovizualului s-a dezvoltat şi s-a îmbunătăţit considerabil în ultimii ani, iar profilul său internaţional s-a schimbat în ultimii 20 de ani, mai ales ca urmare a progresului tehnologic. Acest lucru a avut drept rezultat o puternică dezvoltare economică şi investiţii importante şi, drept consecinţă, creşterea cererii de material audiovizual pe anumite pieţe. Cu toate acestea, din păcate, există obstacole care afectează punerea pe piaţă a operelor europene în străinătate, inclusiv finanţarea neadecvată a companiilor europene din sectorul audiovizualului.
Sprijinul comunitar pentru sectorul audiovizual ţine cont de faptul că Uniunea Europeană şi statele membre ale acesteia promovează cooperarea cu ţările terţe şi cu organizaţiile internaţionale competente din sectorul cultural, deoarece aceasta subliniază importanţa respectului pentru dimensiuni culturale diferite, astfel încât să fie încurajată diversitatea şi, în cele din urmă, deoarece sectorul distribuţiei determină diversitatea operelor audiovizuale şi a opţiunilor oferite consumatorilor. În continuare, puţine opere audiovizuale europene sunt prezente pe piaţa internaţională, în vreme ce operele audiovizuale din ţările terţe, cu excepţia celor din Statele Unite, se confruntă cu probleme similare legate de prezenţa limitată pe pieţele europene. Distribuitorii europeni sunt, în principal, companii mici care dispun de mijloace limitate în ceea ce priveşte obţinerea accesului la pieţele internaţionale. În consecinţă, noul program pune fonduri la dispoziţie astfel încât să poată fi luate măsuri în vederea îmbunătăţirii distribuţiei, marketingului şi promovării operelor audiovizuale europene în ţările terţe şi, prin extensie, a ţărilor terţe în Europa.
În cele din urmă, aş dori să o felicit pe dna Hieronymi pentru această nouă realizare excepţională şi să îi urez numai bine în viaţa personală şi în viitorul său rol, care va succeda prezenţei sale remarcabile în Parlamentul European. Aş dori să profit de această oportunitate pentru a mulţumi dnei comisar Reding şi tuturor membrilor Comisiei pentru cultură şi educaţie pentru cooperarea excepţională care s-a stabilit între noi în timpul acestei legislaturi de cinci ani.
Iosif Matula
Sectorul cultural contribuie în mod cert la atingerea obiectivelor de natură economică, având în vedere faptul că implică aproximativ 5,8 milioane de lucrători, dar şi a obiectivelor de natură socială, prin promovarea valorilor Uniunii Europene în lume, ca să nu mai vorbim de extinderea posibilităţilor de alegere ale consumatorilor, prin creşterea competitivităţii industriei audiovizuale în Uniune.
Programul este relevant şi pentru că ia în calcul impactul dezvoltărilor tehnologice în domeniu, cu atât mai mult cu cât a fost generată, astfel, o cerere tot mai mare de conţinut audiovizual. Este binevenit un program coerent de promovare a operelor audiovizuale europene în lume, ţinând cont de fragmentarea pieţei de profil la nivel de continent, în comparaţie, spre exemplu, cu industria audiovizualului în Statele Unite ale Americii.
Nu în ultimul rând, sunt convins că va fi exploatată mai bine valoarea adăugată pe care o aduce industria cinematografică din statele membre. Pot aduce ca exemplu cinematografia din ţara mea, România, care a confirmat până acum prin premiile importante obţinute la nivel european şi mondial.
Felicit pe doamna raportor şi îi urez mult succes în viaţa de după Parlamentul European.
Margarita Starkevičiūt
(LT) Doamnelor şi domnilor, am lucrat în Comisia pentru afaceri economice şi monetare timp de cinci ani. Cu toate acestea, pe baza experienţei ţării mele, Lituania, trebuie să subliniez importanţa pe care o au programele pe care le dezbateţi pentru economia unei ţări şi cu atât mai mult asupra culturii unei ţări mici.
În urmă cu câţiva ani, industria noastră cinematografică era în plină criză. Cooperarea cu ţările terţe a fost cea care a ajutat la întremarea acesteia. În perioada respectivă, industria cinematografică lituaniană a devenit mai puternică, a stabilit o bază economică, iar acum contribuie în mod semnificativ la crearea de locuri de muncă. În acelaşi timp, în acest fel s-a creat un mediu favorabil apariţiei unor regizori talentaţi, iar astăzi regizorii de film lituanieni primesc premii internaţionale şi sunt renumiţi în întreaga Europă şi în lume.
Aşadar, aş dori să subliniez faptul că Uniunea Europeană ar trebui să acorde mai multă atenţie punerii în aplicare a unor astfel de programe, deoarece acestea contribuie la prosperitatea ţărilor şi a culturilor.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Dle preşedinte, aş dori să încep prin a aduce un omagiu raportoarei, dna Hieronymi, care a călăuzit Comisia pentru cultură şi educaţie, folosindu-şi întreaga expertiză în acest domeniu specific. Vă mulţumesc, dnă Hieronymi, pentru tot ce aţi făcut.
Dnă comisar, aţi reuşi încă o dată să duceţi la bun sfârşit acest proiect; este vorba despre un proiect important, dar trebuie cântărit în funcţie de importanţa care i se acordă şi, cu siguranţă, nu este pe măsura ambiţiilor dumneavoastră în ceea ce priveşte finanţarea. Aşadar va trebui să se prevadă, în cadrul viitoarei perspective financiare, sporirea resurselor destinate acestui program. Mai rămâne să se acorde acestor oameni care călătoresc toate posibilităţile şi libertăţile, iar în acest domeniu ne confruntăm în continuare cu probleme nerezolvate privind vizele, securitatea socială şi statutul artistului. Mai sunt încă multe de făcut pentru ca artiştii să devină cu adevărat mobili.
În rest, cred că filmul este cel mai bun propagator al diversităţii culturale. Trebuie aşadar să sprijinim acest sector, care este încă tânăr. Poate că ideea deja prezentă a unui fond de garanţie ar putea reprezenta mijlocul de sprijinire a fondurilor, care nu sunt tocmai pe măsura ambiţiilor noastre.
Ewa Tomaszewska
(PL) Dle preşedinte, filmele provenind din ţările terţe sunt destul de des distribuite în Polonia. Rareori sunt de înaltă calitate dar, în acelaşi timp, este mult mai dificil pentru filmele europene să ajungă pe pieţele şi la spectatorii din ţările terţe. Deocamdată este extrem de important să sprijinim răspândirea culturii noastre. Este esenţial să promovăm filmele europene în alte ţări. Este esenţial să asigurăm o poziţie mai bună pentru aceste filme pe pieţele ţărilor terţe. În plus, consolidarea industriei cinematografice va asigura, de asemenea, calitatea sporită a filmelor produse. Acest lucru va avea, de asemenea, o importanţă deosebită.
Cred că un factor important în acest sens este efectul de sinergie realizat datorită mobilităţii şi cooperării cu ţările terţe. Consolidarea protecţiei proprietăţii intelectuale este un aspect semnificativ pus în discuţie de acest program şi care este legat şi de sprijinirea punerii în aplicare a convenţiei UNESCO.
Aş dori să mulţumesc foarte mult dnei Hieronymi pentru munca depusă la acest program şi pentru faptul că a reuşit să-l finalizeze înainte de sfârşitul acestui mandat. Am muncit împreună la acest program, dar contribuţia cea mai semnificativă a venit din partea dumneaei. Aş dori să adresez cele mai sincere mulţumiri tuturor membrilor Comisiei pentru cultură şi educaţie împreună cu care am lucrat pe durata acestei legislaturi.
Viviane Reding
membră a Comisiei. - Dle preşedinte, mulţumesc tuturor celor care au contribuit la realizarea diversităţii noastre culturale, nu doar în Europa, ci şi dincolo de graniţe. Aş dori, în finalul acestui discurs, să vă ofer câteva exemple concrete care ilustrează felul în care aceasta poate funcţiona şi felul în care a funcţionat deja.
Am dezvoltat 11 parteneriate de formare profesională cu America Latină, India, Canada, Turcia, Ucraina, Moldova şi Georgia, care acoperă filmele, emisiunile de televiziune, filmele de animaţie, documentarele. De exemplu, un proiect "Cartoon connection” între UE, America Latină şi Canada pentru formarea profesională şi dezvoltarea specialiştilor din domeniul desenelor animate. De exemplu Prime Exchange, un atelier destinat autorilor şi producătorilor din India şi Europa, pentru a înţelege mai bine aspectele legate de finanţarea şi de marketingul filmelor. Iar distribuţia a fost promovată, de exemplu, de Clubul producătorilor europeni, care a organizat ateliere de coproducţie în China şi în India.
Dolma a organizat o lună dedicată documentarului în Chile, Paris Project a coprodus producţii dintre Japonia şi Coreea de Sud şi Europa, iar EuropaCinema a inclus o reţea de 230 de cinematografe europene şi 148 de cinematografe din restul lumii, pentru ca acestea să poată schimba filme între ele. Aşadar în aceste cazuri se pot vedea acţiuni concrete. Nu sunt vorbe mari, ci fapte, menite să îi ajute pe profesionişti să facă ei înşişi ceea ce ştiu mai bine: adică să facă filme, să prezinte filme, să facă filmele să călătorească. Mulţumesc tuturor celor care au contribuit pentru ca acest lucru să devină realitate.
Ruth Hieronymi
Dle preşedinte, vă mulţumesc pentru această dezbatere încurajatoare şi constructivă. Sunt convinsă că, datorită acestui impuls, programul MEDIA Mundus, care a fost tratat cu precizie astăzi, nu doar se va bucura de un mare succes, ci va putea şi mobiliza sprijin suplimentar în anii următori.
Toţi cei care deplâng, pe bună dreptate, lipsa sau prezenţa insuficientă a culturii europene în lume, nu pot decât să întâmpine cu bucurie programul MEDIA Mundus şi să voteze cu entuziasm în favoarea acestuia. Este un exemplu excelent care ilustrează felul în care putem transmite mesajul nostru cultural în întreaga lume. Iată de ce vă solicit, cu toată convingerea, să transmiteţi în mod energic acest mesaj guvernelor noastre. Promovarea culturii europene în colaborare nu înseamnă mai puţină identitate naţională pentru toate ţările noastre şi state membre ale Uniunii Europene. Mai degrabă, aceasta le întăreşte identitatea naţională specifică şi reuneşte cultura noastră europeană astfel încât să putem fi un ambasador mai eficient în lume.
Pe această notă, aş dori să vă mulţumesc tuturor. Îi invit pe toţi cei care doresc să discute despre cum se poate realiza acest lucru la barul deputaţilor.
Preşedintele
Dezbaterea este închisă.
Votul va avea loc astăzi la ora 12.
