Urejanje delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (razprava) 
Predsednica
Naslednja točka je poročilo gospe Marie Panayotopoulos-Cassiotou v imenu odbora za zaposlovanje in socialne zadeve o organizaciji delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu - C6-0354/2008 -.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
poročevalka. - (EL) Gospa predsednica, sprememba Direktive 2002/15/ES je resnično potrebna in po poročilu, ki ga je morala sestaviti, je Evropska komisija predložila ustrezne spremembe, ki naj pomagajo podjetjem pri varovanju zdravja ter varnosti zaposlenih, obenem pa spodbujajo zdravo konkurenco. Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve je sprejel mnenje Odbora za promet in turizem in navkljub mojemu priporočilu zavrnil predlog Komisije; z drugimi besedami, ni soglašal z izvzetjem samozaposlenih voznikov iz področja uporabe direktive. Opomniti moram, da direktiva iz leta 2002 predvideva vključitev samozaposlenih voznikov od 23. marca 2009 naprej. Dogajanja niso taka, kot se zdijo po vsem razburjenju, ki ga je vzbudila razprava o direktivi o cestnem prevozu.
Kar se tiče časov vožnje in časov počitka, smo bili od leta 2002 priče pomembnim spremembam, saj Uredba (ES) št. 561/2006, ki je začela veljati leta 2007, velja za vse voznike tovornjakov in jim zagotavlja primerne čase vožnje in čase počitka.
Zato bi vključitev samozaposlenih voznikov v področje veljavnosti direktive o delovnem času pomenila nerazumevanje pojma samozaposlitve, kajti samozaposleni delavec si sam določa delovni čas. Vključitev bi tako pomenila resen škodljiv poseg v delovanje malih in srednjih podjetij, omejila bi podjetniško svobodo in povzročila dodatna upravna bremena. Bila pa bi tudi povod za odprtje razprave o vključitvi samozaposlenih delavcev tudi v drugih dejavnostih, kar bi jim kratilo možnost proste izbire, koliko časa želijo delati. To odpira resen problem: kdo je samozaposlena in kdo "lažna" samozaposlena oseba? Jasno je, da nekateri delavci trdijo, da so samozaposleni, v resnici pa niso. Evropska komisija je predlagala, naj oblikujemo merila, ki bi omogočila ugotavljanje "lažnih" samozaposlenih oseb. To pa ne bi bilo mogoče, saj nadzor zaenkrat poteka na ravni držav. Če bi to, kdo je "lažna" samozaposlena oseba in kdo ni, predpisovala evropska zakonodaja, tega morda ne bi mogli ugotavljati z nacionalnim nadzorom. Tako pa nam naš novi predlog omogoča na ravni držav članic določati, koga bo, oziroma koga ne bo, zajemala direktiva o osebah, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu. V svojih predlogih tudi pozivamo Evropsko komisijo, naj ponovno ugotovi rezultate izvajanja direktive. Pozivam kolege poslance, naj zavrnejo spremembo, ki predlog vrača odboru, pač pa naj sprejmejo predloge naše skupine, ki jih podpira tudi Skupina zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo ter Skupina neodvisnosti/demokracije.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, spoštovani poslanke in poslanci, veste, da sem kot komisar za promet uvrstil varnost na cesti med svoje prednostne naloge.
Že na začetku moram poudariti, da je varnost v cestnem prometu sicer ključen element v razpravi o vprašanjih, kakršno je delovni čas voznikov, vendar tema današnje razprave ni varnost v cestnem prometu, pač pa socialna zakonodaja, torej ne čas vožnje, pač pa delovni čas.
Vprašanje, na katerega moramo odgovoriti danes, se glasi: ali naj za samozaposlene izvajalce veljajo enake omejitve delovnega časa kot za zaposlene delavce? To moramo zelo skrbno premisliti, saj v evropski zakonodaji ni precedenčnih primerov, ki bi določali, koliko časa sme samozaposlena oseba delati na primer v pisarni ali laboratoriju.
Leta 1998, ko sta Svet in Parlament prvič razpravljala o direktivi o delovnem času voznega osebja, so bile razmere v sektorju cestnega prevoza povsem drugačne od današnjih, kot je povedala tudi poročevalka gospa Panayotopoulos-Cassiotou: takrat je bilo izigravanje veljavnih predpisov o času vožnje običajna praksa, kar pomeni, da so poklicni vozniki presedeli za krmilom mnogo preveč časa. Na podlagi dotedanje uredbe o času vožnje, sprejete leta 1985, je bilo skoraj nemogoče učinkovito nadzorovati čase vožnje.
V tem smislu so zakonodajalci v letih od 1998 do 2002 razpravljali o predlogu Komisije, ki naj bi uredil delovni čas ne le pri zaposlenih voznikih, pač pa tudi pri samozaposlenih. Na podlagi te razprave je bila sprejeta sektorska direktiva o delovnem času voznega osebja. Zakonodajalci so upali, da bo direktiva omilila negativne posledice neustreznih pravil o času vožnje na varnost v cestnem prometu, saj naj bi področje uporabe zakonodaje o delovnem času razširila tako, da bi zajemala tudi samozaposlene voznike.
Vendar problema niso rešili, po spravnem postopku med Parlamentom in Svetom pa so pozvali Komisijo, naj pretehta argumente v prid in argumente proti razširitvi pravil o delovnem času tudi na samozaposlene delavce in predstavi nov predlog leta 2008. Komisija je to nalogo izpolnila in leta 2007 objavila podrobno študijo z naslednjimi ugotovitvami.
Prvič, delovnega časa ne smemo zamenjevati s časom vožnje. Kar se tiče slednjega, so se razmere drastično spremenile. Kot veste, sta parlament in Svet sprejela nova pravila o času vožnje. Ta pravila med drugim predpisujejo uporabo digitalnega tahografa, izredno zanesljive nadzorne naprave, in sprejem posebne izvedbene direktive.
Nova pravila, ki veljajo od leta 2007, zajemajo vse voznike tovornjakov, tudi samozaposlene voznike. Z novim tahografom, ki zapisuje vsako dejanje voznika, iz minute v minuto, voznik ne more voziti več kot devet ur na dan oziroma v povprečju 45 ur na teden. V bistvu je danes mogoč mnogo strožji nadzor spoštovanja pravil kot leta 1985.
Drugič, v socialni zakonodaji Skupnosti nimamo nobenega precedenčnega primera, ki bi urejal delo samozaposlenih. Samozaposleni delavec dejansko ne more biti izpostavljen prisilnemu opravljanju nadur, saj, po definiciji, sam po svoji presoji organizira svoje delo. Še več, v praksi je praktično nemogoče nadzorovati delovni čas te skupine.
Tretjič, razmerje med prednostmi in slabostmi razširitve pravil o delovnem času tudi na samozaposlene je zelo negotovo, prav tako ni mogoče dokazati, da bi uporaba omenjene direktive tudi pri samozaposlenih voznikih prinesla očitne prednosti. Nazadnje, zelo pomembno je opozoriti, da je uveljavljanje pravil o delovnem času pri samozaposlenih voznikih neučinkovito in zelo težavno, saj tem voznikom ni treba dokumentirati svojega delovnega časa za obračun plače, če sploh ne omenjamo zelo visokih upravnih stroškov uveljavitve pravil.
Četrtič, eno razsežnost, pri kateri je poseg potreben, pa predstavljajo "lažno samozaposleni vozniki", ki v resnici ne odločajo prosto o svojem delovnem času, saj so popolnoma odvisni od enega podjetja, ki jim zagotavlja delo in plačilo. S socialnega vidika so ti vozniki ranljivi. Zdaj jih direktiva sicer teoretično varuje, če je ne bi uveljavili, pa varovanja v praksi ne bi imeli. Komisija zato predlaga pospešitev uveljavitve direktive in zagotovitev potrebnega socialnega varstva "lažnim" samozaposlenim voznikom.
V času gospodarske krize bi bilo uvajanje dodatnih upravnih in finančnih bremen malim in ranljivim podjetjem, ki se že tako borijo s posledicami recesije, neprimerno sporočilo. Za sklep naj povem, da Komisija prav zato pozdravlja spremembe, ki so jih vložile Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov, Skupina Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo ter Skupina neodvisnosti/demokracije, ki so usklajene s skupnim stališčem Sveta, sprejetim na zadnjem Svetu za promet in ki pomenijo jasno sporočilo gospodarski panogi: pojava "lažnih" samozaposlenih voznikov ne dopuščamo, zakonodajalci pa bomo poskrbeli, da bodo pravila veljala po vsej Evropi.
Johannes Blokland
pripravljavec mnenja Odbora za promet in turizem. - (NL) Gospa predsednica, trenutek resnice se hitro približuje. Jutri popoldne bomo glasovali o poročilu gospe Panayotopoulos-Cassiotou. Poročevalka in jaz kot pripravljavec mnenja Odbora za promet in turizem, deliva poglede na svobodno podjetništvo, tako sva tudi sopodpisala približno 10 sprememb, ki jih lahko sprejme tudi Svet. Vesel sem, da jih je lahko podprl tudi komisar Tajani.
Jutri bomo imeli najprej opravka s spremembo, ki jo je vložil Odbor za zaposlovanje in socialne zadeve in ki poziva k zavrnitvi predloga. Še vedno sem ogorčen nad to spremembo. Prejšnji teden pa se je moje ogorčenje prešlo v grozo ob pogledu na dokument o stališčih evropskih sindikatov. Iz strahu pred klateškim romunskim ali bolgarskim samozaposlenim voznikom ta dokument kar niza neresnice, ki naj bi prepričale poslance k glasovanju proti predlogu Komisije.
Dokument navaja, da samozaposleni vozniki delajo po 86 ur na teden. Vozniki, zaposleni ali samozaposleni, smejo voziti v povprečju 45 ur na teden v vsakem dvotedenskem obdobju, kot je opozoril že komisar Tajani. Ali naj torej sklepamo, da se ti vozniki po 41 ur na teden ukvarjajo s poslovnimi zadevami? Prav tako ne drži vode argument glede varnosti v cestnem prometu. Ni nobenega dokaza za korelacijo med varnostjo v cestnem prometu in izvzetjem samozaposlenih voznikov iz pravil o delovnem času - v resnici drži prav nasprotno.
Mimogrede, iz dokumenta o stališčih je jasno, da se sindikata popolnoma zavedajo, kako trhlo je njihovo stališče. V razpravo z vsem hrupom, s pestmi in brcami, poganjajo okolje in notranji trg kot nekakšna argumenta za zavrnitev predloga, pri čemer pa zelo podrobna ocena učinkov, ki jo je opravila Komisija, kaže, da bo predlog v resnici koristil delovanju notranjega trga, panogi prevozništva in okolju. Zato moramo jutri glasovati proti spremembi Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, ki poziva k zavrnitvi predloga, in za spremembe poročevalke. Prepričan sem, da bo glasovanje vodila zdrava pamet.
Za konec bi rad dodal, da se mi zdi elektronsko sporočilo, ki ga je poslal gospod Hughes preteklo soboto, popolnoma neumestno. Kovanje politike na grobovih smrtnih žrtev ... (Predsednica je prekinila govornika)
Eva-Riitta Siitonen
v imenu skupine PPE-DE. - (FI) Gospa predsednica, gospe in gospodje, omejitve delovnega časa ne bi smele zajemati samozaposlenih podjetnikov in voznikov; k sreči sta do tega sklepa prišla tudi Komisija in Svet.
V moji domovini, Finski, bi imelo omejevanje delovnega časa zelo škodljive učinke na samozaposlene voznike. Na Finskem med vozniki prevladujejo mali podjetniki. Več kot polovica jih je latnikov tovornjaka, ki ga tudi vozijo. Torej delajo vse sami: vzdržujejo svoja vozila in urejajo račune. Za samozaposlene voznike že zdaj veljajo enake omejitve časa vožnje in obvezni časi počitka kot za voznike, zaposlene pri drugih osebah. To je pomembno za prihodnost. Samih časov vožnje ne bi smeli podaljševati, če pa bi se uveljavila sprememba, ki sta jo vložili Skupina Zelenih/Evropske svobodne zveze ter Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu, vozniki ne bi več mogli npr. vzdrževati svojih vozil ali urejati računov v času, ko ne vozijo. Kakorkoli že - kako bi sploh nadzirali upoštevanje take uredbe?
V času gospodarske krize moramo nujno spodbujati zaposlovanje in podjetništvo. Upam, da bomo vsi soglašali s Komisijo in Svetom ministrov za promet, da morajo samozaposleni vozniki ostati zunaj področja urejanja delovnega časa pri tej direktivi.
Jan Cremers
Gospa predsednica, gospe in gospodje, Skupina socialdemokratov v Evropskem parlamentu meni, da je predlog spremembe pravil o delovnem času v cestnem prevozu premalo premišljen in nedosleden. Neustrezen prenos zakonodaje v nacionalno pravo in neustrezno izvrševanje ne moreta biti vzrok za rahljanje pravil. Po besedah Komisije je lahko zakonodaja učinkovita in uspešna le, če zajema vse prizadete stranke.
Prek vprašanj Komisiji sem si skušal razjasniti, kakšne ukrepe načrtuje Komisija proti uporabi "lažnih" samozaposlenih voznikov. V tem smislu skupina PSE nikakor ne more podpreti namere, ki jo zdaj izraža tudi Svet, ne le izključiti samozaposlene voznike iz področja uporabe direktive, pač pa tudi opustiti ustrezno ukrepanje proti "lažnim" samozaposlenim voznikom.
Dejavnosti zaposlenih in samozaposlenih voznikov so enako pomembne, tako za njihovo lastno varnost kot za varnost drugih ljudi. Po mnenju naše skupine razlikovanje med tema skupinama voznikov ne pride v poštev. Naj pomagam komisarju: to ni prvi primer; samozaposlene delavce smo že vključili v usklajevanje varnosti na gradbiščih, da bi zagotovili njihovo varnost in varnost drugih ljudi.
Bilyana Ilieva Raeva
v imenu skupine ALDE. - (BG) Na zadnjem zasedanju v tem mandatu mora Parlament sprejeti direktivo o delovnem času voznega osebja. Kot poročevalka Skupine Zavezništva liberalcev in demokratov za Evropo menim, da bi bilo neodgovorno od nas, če bi podprli zavrnitev besedila Komisije v celoti, kot je bilo predlagano. Liberalci odločno zagovarjamo stališče, da je treba deset tisočem samozaposlenih voznikov omogočiti, da lahko ohranijo svojo konkurenčnost in samozaposlitev.
Sedanje razmere so zaskrbljujoče. Sedanja direktiva ukinja temeljno načelo prostega trga, namreč podjetniško pobudo in njeno podporo. Ne zdi se nam sprejemljivo, da bi delavce, ki delajo po pogodbi o delu, obravnavali enako kot samozaposlene delavce. V nasprotju z delavci, ki prejemajo plačo, samozaposleni delavci ne delajo po kakem predpisanem urniku, pač pa glede na količino blaga, ki ga morajo prepeljati, in na število voženj. Njihova vključitev v direktivo bo v resnici otopila njihovo podjetniško motivacijo.
Zakonodaja, ki bi predpisovala delovni čas samozaposlenim delavcem, bi pomenila nevaren, nesmiseln precedens. Podobnega predpisa ni v nobenem drugem sektorju. Tak sklep bi imel škodljive učinke na evropsko gospodarstvo.
Tudi opredelitev nočnega dela je v praksi velikega pomena. Zaenkrat lahko države članice same opredeljujejo nočni čas. To jim omogoča čim bolje izrabljati delovne ure za prevoz potnikov in blaga, glede na dnevno svetlobo. Kot vemo, je nočni čas na Finskem drugačen kot v Italiji. Prožnost pri tem prispeva k manj prometnim zastojem v urah prometnih konic, zmanjšuje pa tudi škodljive emisije.
Za konec bi rada dodala, da bi Liberalci, ki na spri tem podpirajo tudi Skupina Evropske ljudske stranke (Krščanskih demokratov) in Evropskih demokratov ter mnogi drugi kolegi poslanci, radi nadaljevali razpravo o osnovnih elementih direktive. Z drugimi besedami, podpiramo prožno, pragmatično stališče, ki ga je odobril Svet in predlagala Evropska komisija, namreč, da se samozaposleni delavci izključijo iz direktive. Močno vas pozivam k glasovanju za to stališče.
Sepp Kusstatscher
v imenu skupine Verts/ALE. - (DE) Gospa predsednica, strah po vsem svetu in vsi naši ukrepi proti prašičji gripi, podobni tistim proti ptičji gripi in bolezni norih krav pred leti, pomenijo popolno nasprotje naši nebrižnosti ob neprimerljivo večjem številu smrtnih žrtev na cestah. Vsako leto umre na cestah Evropske unije štirideset tisoč ljudi. Množice ljudi se poškodujejo ali ostanejo trajni invalidi. Vse to preprosto sprejemamo, kot da bi šlo za naravno nesrečo.
Vsi vemo, da je v prometnih nesrečah udeleženih nesorazmerno veliko število tovornjakov. Glavni vzroki so prevelika hitrost, utrujenost in alkohol. Ta direktiva pomeni korak naprej pri preprečevanju preutrujenosti voznikov. Ne le čas vožnje, ki ga nadzira tahograf, tudi čase natovarjanja in raztovarjanja bi morali upoštevati kot delovni čas pri vseh voznikih. To bi bila pravilna rešitev. Če je voznik delal nekaj ur, preden sploh sede za krmilo 40-tonskega tovornjaka, je že utrujen in se težko osredotoči na vožnjo. Popolnoma nedoumljiva se mi zdi misel, da bi morala ta uredba veljati samo za zaposlene voznike, za samozaposlene pa ne. Edini argument za to bi lahko bil, da je delovni čas pri samozaposlenih osebah teže nadzirati. To je morda res, ampak ali preutrujen samozaposleni voznik za krmilom predstavlja kaj manjšo nevarnost?
Stephen Hughes
Gospa predsednica, predlog Komisije moramo zavrniti iz treh popolnoma očitnih razlogov. Prvič, trdijo, da Uredba (ES) št. 561/2006 o času vožnje in času počitka zajema vse, torej izključitev samozaposlenih ne pomeni težave. To ni res. Na vožnjo v povprečju odpade le pol delovnega časa voznika. Vozniki, ki jih direktiva ne bi zajela, bi na koncu res lahko delali po 86 ur na teden, teden za tednom.
Drugič, uredba ne zajema sto tisočev voznikov vozil, lažjih od 3,5 tone. Še huje, če direktiva teh voznikov ne bo zajela, njihov delovni čas sploh ne bo omejen.
Tretjič, Komisija razlikuje med samozaposlenimi in "lažnimi" samozaposlenimi vozniki in kot utemeljitev navaja, da delovnega časa samozaposlenih ni mogoče preverjati ali nadzirati. Če je tako - kako bodo nadzirali delovni čas "lažnih" samozaposlenih voznikov? To je izmikanje odgovornosti in odkrito vabilo nevestnim podjetnikom k stalnemu iskanju novih oblik "lažne" samozaposlitve, da bi zaobšli predpise. Ta predlog Komisije moramo zavrniti.
Ville Itälä
(FI) Gospa predsednica, najprej bi se rad zahvalil komisarju Tajaniju za resnično sijajno opravljeno delo in za zelo umestno opombo v nastopnem govoru, da ne obravnavamo voznikovih ur vožnje, ampak predvsem ure dela.
Upoštevati moramo, da so v Evropi mala in srednja podjetja tista, ki s svojim delovanjem ustvarjajo nova delovna mesta, naša poteza pa bi bila v sedanjih gospodarskih razmerah prava klofuta malim podjetnikom. Pred nekako dvema tednoma smo v neki drugi razpravi odločno zatrjevali, da celotno evropsko gospodarstvo poganjajo mala in srednja podjetja. Zdaj smo pred praktično dilemo, ali naj jih pri tem podpremo ali ne. Komisar Tajani je ugotavljal, kaj moramo nadzirati in kako moramo poskrbeti, da bodo lahko samozaposleni vozniki nadaljevali svoje delo po času, ki ga prebijejo za krmilom.
Antonio Tajani
Gospa predsednica, gospe in gospodje, rad bi pomiril poslanke in poslance, ki so izrazili zaskrbljenost v zvezi z besedilom, ki ga obravnavamo. Vsekakor ne postavljamo pod vprašaj varnosti v cestnem prometu, kajti, ponavljam, ena od mojih prednostnih nalog je zmanjševanje števila prometnih nesreč.
Ne bi smeli zamenjevati delovnega časa in časa vožnje. Dobro razumem, kar ste povedali: samozaposleni voznik lahko najprej dela druge stvari, nato pa sede za krmilo utrujen; ne verjamem pa, da bi lahko nadzirali samozaposlenega delavca v kakršni koli dejavnosti. Očitno se tudi samozaposleni delavec zaveda, kaj počne; lahko celo najprej natovori svoj tovornjak, nato si vzame dve, tri, štiri ure počitka, zatem pa sede za krmilo povsem svež in vozi povsem varno.
Dejstvo je, da je težko nadzirati katerega koli samozaposlenega delavca, obrtnika ali malega podjetnika. Ti moški in ženske pa v resnici predstavljajo hrbtenico gospodarstva EU.
Ob tem bi rad povedal, da želimo zagotoviti ustrezno varovanje zdravja in varnosti zaposlenih delavcev in tistih delavcev, ki so navidez sicer samozaposleni, v resnici pa delajo kot zaposleni. Zato Komisija - in mislim, da se poročevalka pri tem strinja z nami - želi v zakonsko ureditev zajeti tudi "lažne" samozaposlene delavce.
To je po mojem mnenju pomembno sporočilo, ta zakonodajni akt izpolnjuje stvarne potrebe, in menim, da je prav, če še enkrat poudarim, kako pomembno je doseči nadaljnji napredek na tem področju. Zato prosim Skupino socialdemokratov v Evropskem parlamentu in Skupino Zelenih/Evropske svobodne zveze, naj pretreseta pripombe, ki smo jih slišali, in naj razumeta, da, vsaj kar se tiče Komisije, varnost v cestnem prometu je in ostaja prednostno področje, vendar ta zakonodajni akti ne ureja varnosti, pač pa je namenjen boljši ureditvi delovnega časa predvsem delavcev v cestnem prevozu, želi pa tudi uvrstiti "lažne" samozaposlene delavce med "zaposlene" delavce, saj v resnici niso samozaposleni, pač pa de facto zaposleni delavci.
Torej lahko vse tiste, ki ste izrazili zaskrbljenost, še enkrat pomirim, saj verjamem, da je besedilo, o katerem glasujete, dobro besedilo, v korist evropskim državljanom.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
poročevalka. - (EL) Gospa predsednica, zahvaljujem se komisarju za njegove jasne besede in njegova ex-post pojasnila, to je, njegovo zagotovilo poslancem, da je varnost v cestnem prometu njegova prednostna naloga, obenem pa želi zavarovati konkurenčnost evropskega gospodarstva in pomagati malim in srednjim podjetjem. Zahvaljujem se kolegom poslancem za predstavljena stališča, naj pa poudarim, da bi prav za to, da bi se dialog nadaljeval, morali glasovati proti spremembi 54, ki zahteva zavrnitev predloga Komisije. Zato pozivam vse kolege poslance, naj zavrnejo spremembo 54, da bo ostala pot za dialog odprta in bomo lahko pomagali izkoriščanim delavcem, ki se prestavljajo kot "lažni" samozaposleni delavci. Želimo izboljšati pogoje dela v cestnem prevozu ob neokrnjeni varnosti v cestnem prometu, z ureditvijo, ki bo zajela vse, ter z ureditvijo delovnega časa z direktivo, ki jo imamo pred seboj.
Naj spomnim kolege poslance, da sem jim poslala članek iz nemškega časopisa, ki s primeri dokazuje, da tveganja med vožnjo ne izvirajo iz prevelikega števila delovnih ur, pač pa iz neustrezne izrabe razpoložljivega časa, ne glede na to, ali je voznik zaposlen ali samozaposlen - to dejansko nima nikakršnega vpliva. Pomembno je, kako odgovorno ravna vsak delavec sam, ali vozi kot zrela osebnost, ki se zaveda svojih obveznosti v družbi. Tega ne bomo dosegli z gradnjo novih preprek za delo. Ko je omenil gradbeništvo, je gospod Cremers dejansko razkril prave namere podpornikov takih pogledov v predvolilnem času.
Predsednica
Razprava je zaključena.
Glasovanje bo potekalo v torek, 5. maja 2009.
