Intervenții cu durata de un minut (articolul 150 din Regulamentul de procedură al PE) 
Președinta
Următorul subiect pe ordinea de zi îl reprezintă discursurile de un minut pe teme de importanță politică.
Rareș-Lucian Niculescu
(RO) Doresc să-mi exprim îngrijorarea în legătură cu politizarea excesivă a subiectului aderării României la spațiul Schengen la care am asistat în ultima perioadă.
Consider că nu este corect să fie amestecate criterii specifice reformei din domeniul justiției cu criteriile de aderare la spațiul Schengen. România este pregătită și îndeplinește condițiile din punct de vedere tehnic, care de altfel trebuie să reprezinte singurele criterii pe baza cărora să se facă evaluarea.
România nu este și nu va fi un exportator de infracționalitate și nu poate accepta ca unele probleme punctuale ale comunităților de imigranți de origine română să fie transferate asupra tuturor românilor. Suntem conștienți de faptul că votul în Consiliul pentru Justiție și Afaceri Interne în primăvara anului viitor va fi un vot politic, dar considerăm că acest vot trebuie să aibă la bază o evaluare obiectivă și corectă, și nicidecum considerente cu conotații electorale.
Maria Eleni Koppa
(EL) Dnă președintă, noua doctrină strategică a NATO, așa cum a fost aprobată la Summitul de la Lisabona, inaugurează o nouă eră în ceea ce privește eforturile depuse de NATO pentru a face față noilor provocări. În acest context, este important să recunoaștem parteneriatul unic dintre NATO și Uniunea Europeană și necesitatea de a aborda mai unitar toate aspectele care țin de securitatea europeană. În orice caz, cooperarea dintre cele două organizații trebuie să se bazeze pe transparență, complementaritate și pe respectarea reciprocă a independenței.
Este esențial să acționăm în mod sinergetic pentru a evita suprapunerile, în special în ceea ce privește misiunile politice, întrucât astfel de acțiuni risipesc resursele umane și energetice atât ale statelor membre din UE, cât și din NATO. Acest aspect este vital dacă vrem să fim eficienți și să facem economii.
Felul în care cooperarea instituțională este organizată între cele două instituții și crearea unui mecanism de consultare de încredere care să definească prompt modalitățile și metodele de acțiune comună sunt aspecte foarte importante. Aș dori să solicit desfășurarea unei dezbateri amănunțite pe această temă.
Cristian Silviu Bușoi
(RO) În 28 noiembrie, în Republica Moldova vor avea loc alegeri anticipate parlamentare.
De mai bine de un an de zile de când Alianța pentru Integrare Europeană se află la guvernare, s-au făcut progrese importante în reformarea societății și economiei Republicii Moldova.
De asemenea, Alianța pentru Integrare Europeană a demonstrat dorința sinceră de a merge ireversibil pe calea europeană.
Pentru toate aceste lucruri și văzând aceste progrese, Uniunea Europeană a susținut și susține politic și financiar Republica Moldova.
Sper din tot sufletul ca alegerile de duminică să valideze definitiv drumul Republicii Moldova către o democrație totală, către stat de drept și economie de piață funcțională, până la urmă către familia europeană din care sper că Republica Moldova va face parte pe deplin în viitorul apropiat.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Dnă președintă, doresc să critic comportamentul execrabil al secretariatului Comitetului Regiunilor în legătură cu o expoziție de fotografie organizată de orașul surghiunit Kyrenia, care în prezent este ocupat de trupe turcești urbane mobilizate în Cipru.
Fotografiile expuse ilustrează grafic distrugerea unor monumente ecleziastice și de alte feluri care au făcut parte din istoria de trei mii de ani a orașului Kyrenia. Această distrugere a avut un scop evident: acela de a elimina orice dovadă că acest oraș a fost locuit de popoare care au aparținut culturii grecești și au împărtășit credința creștină. Deși au fost dezrădăcinați și transformați în refugiați, oamenii care au fost alungați cu forța din casele lor au reușit să își stabilească rădăcinile în Kyrenia după 36 de ani.
Această expoziție trebuia să fie inaugurată de secretarul general al Comitetului Regiunilor, care în cele din urmă nu a mai venit la eveniment, sub presiunea exercitată de forțele turcești ocupante, pentru că expoziția se referă la invadarea Ciprului de către turci în 1974 și la distrugerea moștenirii culturale a acestei țări de către forțele invadatoare. De fapt, secretariatul Comitetului Regiunilor a solicitat ca această expoziție să fie închisă. Dezaprob acest comportament inacceptabil.
John Bufton
Dnă președintă, este puțin probabil ca planul de salvare pentru Irlanda să fie ultimul din zona euro, în ciuda declarațiilor făcute în acest sens. În ciuda crizei datoriilor suverane care afectează negativ UEM, oficialii țin să sublinieze că problema Irlandei este diferită de cea înregistrată în urmă cu șapte luni în Grecia.
În timp ce la Atena a fost vorba de iresponsabilitate fiscală și de corupția din sectorul public, datoria Dublinului este cauzată de activitatea bancară nechibzuită. Portugalia nu pare să sufere prea mult din niciunul dintre aceste motive și totuși se luptă să se mențină la suprafață, la fel ca Spania.
Ce au aceste țări în comun? Moneda unică nepotrivită pentru obiectivele lor, monedă care a fost creată pe baza unei ideologii idealiste, nu pe o judecată economică. S-ar părea că vechea zicală care spune să nu mizezi totul pe o singură carte este adevărată.
Care sunt cele mai prospere țări ale Europei? Aș spune Norvegia și Elveția. Ele își controlează propriile resurse și economii și totuși fac comerț cu vecinii lor din UE, știind că își pot arunca plasele altundeva dacă UE dă uitării întregul proiect.
Salvarea Portugaliei ar face ca factura comună să ajungă la valoarea de 300 de miliarde de euro, epuizând întregul capital al zonei euro. Fără îndoială, singura opțiune rezonabilă rămasă ar fi desprinderea de UE.
Martin Ehrenhauser
(DE) Dnă președintă, aș dori să spun și eu câteva cuvinte despre Irlanda. Ediția electronică a publicației Spiegel scrie "Tigrul celtic a fost dus la terapie intensivă”. Trebuie să întrebăm de ce s-a produs o astfel de situație? Sunt puține dubii că rădăcinile crizei financiare se găsesc în sistemul nostru monetar, cu alte cuvinte, în felul în care sunt generați banii. Băncile comerciale private pompează în sistem sume incredibile de bani. Acest fapt promovează speculațiile, alimentează inflația și, în cele din urmă, generează datorii masive ale celor implicați. Prin urmare, ne confruntăm cu o criză sistemică, o criză care nu poate fi rezolvată investind miliarde într-un sistem bancar șubred, chiar dacă facem acest lucru trimițând fonduri către economia irlandeză. Avem nevoie de o formă reală de creare a banilor. Trebuie să aducem procesul de generare a banilor înapoi în sectorul public. Acest lucru ne-ar permite să turnăm sute de miliarde înapoi în economiile europene. Mai mult decât atât, crearea publică de bani ar fi compatibilă cu o economie de piață liberă. Totuși, astfel de decizii importante ar necesita curaj și putere din partea politicienilor noștri. Se înțelege de la sine că băncile nu mai pot fi lăsate să conducă Parlamentul într-un astfel de dans vesel.
László Tőkés
(HU) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, după părerea mea, Parlamentul European nu poate să nu menționeze trecerea a 95 de ani de la genocidul armean din Turcia. Potrivit deciziei sale din 18 iunie 1987, Parlamentul European trebuie să comemoreze masacrarea celor 1,5 până la 2,75 milioane de civili nevinovați și să condamne fără rezerve, aplicând aceleași criterii ca în cazul Holocaustului și al genocidurilor comuniste, crimele în masă împotriva umanității comise de Imperiul Otoman în 1915 împotriva minorității armene și a comunității creștine.
Până acum, în total 22 de state au recunoscut evenimentul istoric al holocaustului anti-armean. Este regretabil faptul că raportul scris al dlui Morten Messerschmidt pe această temă, care a fost depus anul acesta, nu a primit în cele din urmă susținerea necesară. Astfel, doresc să îi sugerez dlui președinte Jerzy Buzek să preia inițiativa pentru a convinge toate statele membre ale UE să recunoască în unanimitate genocidul armean și să transforme negarea acestui eveniment într-o infracțiune care poate fi pedepsită și, mai mult, sugerez ca acest subiect să reprezinte un aspect obligatoriu în programul de lucru al discuțiilor purtate cu Turcia în privința aderării.
Rovana Plumb
(RO) 91 % dintre tinerii cu vârste între 18 și 27 de ani consideră că situația economică a țării s-a schimbat în rău. Doar 33 % dintre tineri nu vor să plece din România. Prin politica de tăiere, actuala putere de la București stimulează migrația creierelor în străinătate. Lunar aflăm că tineri trimiși la pregătire de statul român, prin programul inițiat de social - democrați în 2004, sunt dați afară din administrație sau nu li se găsește un loc de muncă, deși au toată experiența și voința necesară pentru a aduce eficiență sistemului.
Susțin mobilitatea pe piața muncii, dar guvernul de la București trebuie să creeze noi locuri de muncă care să beneficieze și de expertiza acestora.
Doresc să le transmit bursierilor români, asociațiilor studenților precum Liga Studenților Români din Străinătate toată susținerea noastră.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Dnă președintă, bărcile de pescuit care pescuiesc în Oceanul Indian sunt ținta unui val de atacuri ale piraților. În ultimele două săptămâni s-au înregistrat zece atacuri asupra ambarcațiunilor Intertuna III, Demiku, Elai Alai, Playa de Anzoras, Albacan, Erroxape, Campolibre Alai și Playa de Aritzatxu.
Atacurile se petrec din ce în ce mai departe de coastă, pentru că pirații folosesc ambarcațiuni pe care le-au deturnat pe post de bărci de aprovizionare, pentru a-și îmbunătăți logistica. Chiar și cu securitate privată, aceste bărci sunt foarte vulnerabile. Ele își raportează pozițiile și nimeni nu le interceptează.
Trebuie îmbunătățită coordonarea, întrucât Forța Navală a Uniunii Europene nu a intervenit în niciunul dintre aceste atacuri. Nu știm cum reacționează la aceste alerte.
Rezoluția pe care am adoptat-o anul trecut în noiembrie în Parlament trebuie respectată și avem nevoie de o implicare mai mare din partea Națiunilor Unite. Este nevoie ca mai multe țări să fie implicate în operațiunea Atalanta și mai multe resurse să fie alocate acestei operațiuni, și de asemenea este nevoie să se organizeze blocade mai eficiente pe coasta somaleză și să se semneze mai multe acorduri cu statele de coastă pentru a urmări pirații în justiție.
Pirateria ne afectează flota de pescuit și pe cea comercială, având un impact și asupra țărilor cu care semnăm acorduri, țări a căror dezvoltare sau ruinare depinde și ea de siguranța pescuitului din zona respectivă.
Oreste Rossi
(IT) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, doresc să raportez Parlamentului ceea ce s-a întâmplat în legătură cu expoziția "Promovarea valorilor culturale prin protejarea moștenirii culturale a Ciprului ocupat”, organizată în perioada 17-26 noiembrie prin intermediul Comitetului Regiunilor.
Pe 17 noiembrie, după inaugurare, șeful unității de comunicare, Wolfgang Petzold, le-a ordonat expozanților să suspende imediat expoziția, motivând că pe panouri apăreau alte legende explicative decât cele asupra cărora se convenise.
Am cerut să mi se trimită corespondența, inclusiv solicitarea de autorizare, am făcut verificări și am observat că nu era nicio diferență între ceea ce biroul autorizase și ceea ce era expus. Am aflat apoi faptul că același șef de unitate îi spusese custodelui expoziției să elimine termenii "ocupație” și "invazia turcă”. I-am telefonat șefului de unitate de mai multe ori pentru a clarifica cele petrecute, dar nici respectivul director, nici membrii personalului său nu vrut să stea de vorbă cu mine. La câteva ore după ce am raportat aceste detalii, expoziția a fost redeschisă.
Doamnelor și domnilor, cred că ceea ce s-a petrecut în Comitetul Regiunilor a reprezentat o încălcare gravă și dăunătoare a drepturilor unui stat membru al UE.
Corneliu Vadim Tudor
(RO) Din păcate România a devenit frontiera sălbatică a Europei. A fost rău cu dictatura comunistă, dar e infinit mai rău cu dictatura mafiotă.
Principalele brațe ale caracatiței mafiote sunt justiția și poliția care sunt roase de cancerul corupției.
Din ianuarie 1990 și până acum, în România au fost comise peste 5 000 de crime rămase cu autori necunoscuți. România este raiul clanurilor de interlopi autohtoni protejați de justiție și de poliție, dar este și placa turnantă a pedofililor, șarlatanilor și a celor mai primitivi agenți străini.
E bine că a căzut zidul Berlinului, dar e rău că a căzut în capul nostru, al popoarelor din estul Europei.
În decembrie 1989 niște amatori de senzații tari l-au trezit din somn pe Dracula și acum nu știm cum să mai scăpăm de el.
Georgios Koumoutsakos
(EL) Dnă președintă, un nor negru care devine din ce în ce mai dens s-a întins asupra Europei în ultimul timp. Apariția electorală a unor facțiuni și partide de dreapta fanatice, xenofobe și deseori rasiste a marcat evenimentele politice din numeroase state membre, chiar și din Suedia. Este un semn pe care nu îl putem ignora.
Criza economică fără precedent și problema din ce în ce mai serioasă a imigrării se combină pentru a forma un cocteil toxic din care se hrănesc extremele și excesele. Fără îndoială acest fapt reprezintă o problemă extrem de complexă, care va fi greu de rezolvat.
Acesta este motivul pentru care partidele europene de centru dreapta și partidele social democrate din Parlamentul European, Grupul Partidului Popular European (Creștin Democrat) și socialiștii au o responsabilitate și o misiune serioase: aceea de a dispersa norul înainte ca acesta să stârnească o furtună. Ei trebuie să exploateze potențialul de înțelegere și coordonare, astfel încât să putem lua măsuri mai eficace pentru a aborda probleme specifice, ca de exemplu imigrația, pentru care este nevoie de un efort comun. Aici, în Parlamentul European, trebuie să luăm o nouă inițiativă comună și puternică împotriva xenofobiei și rasismului din Europa afectată de criză.
Alan Kelly
Dnă președintă, în calitate de deputat irlandez în Parlamentul European, sunt foarte conștient de faptul că în acest moment ochii Europei sunt ațintiți asupra suferințelor economice ale țării mele. Criza din țara mea a fost provocată de lăcomia - o lăcomie pură - demonstrată de elita politică și de cea a marilor afaceriști. Acești oameni au risipit bogățiile adunate de un popor energic și inovator și trebuie trași la răspundere.
Totuși, criza a fost provocată și de reglementările laxe existente în sectorul bancar. Acest neajuns este valabil și în cazul Europei. Ar trebui să ne amintim de testele de rezistență pentru bănci din luna iulie a anului trecut, când Comisia efectiv a semnat exact pentru viitorul băncilor din Irlanda care se află în centrul crizei. Cum s-a putut întâmpla acest lucru? Sunt foarte furios că țara mea a ajuns la această situație - sunt chiar foarte furios.
Salut solidaritatea pe care colegii noștri din întreaga Europă au demonstrat-o, în special prin furnizarea de finanțări menite să ne stabilizeze economia. Cred totuși că ne aflăm la o răscruce pentru viitorul UE. Irlanda este o națiune care ține la suveranitatea ei și cred că orice ordin venit din partea Europei cu privire la politica de impozitare a Irlandei ar depăși o limită periculoasă când se pune problema tratamentului aplicat statelor mai mici din Uniune.
Marian Harkin
Dnă președintă, și eu doresc să vorbesc despre actuala criză economică, dar dintr-un punct de vedere diferit. Astăzi i-am ascultat pe dnii Jean-Claude Trichet și Olli Rehn vorbind despre necesitatea de a dovedi corectitudine fiscală și solicitând Portugaliei și altor țări să adere la Pactul de stabilitate și creștere.
Totuși, în cadrul studiului Eurobarometru, ale cărui rezultate au fost prezentate astăzi, peste 27 000 de cetățeni din întreaga UE și 1 000 de cetățeni din Irlanda au fost rugați să își spună părerea cu privire la felul în care ar trebui să depășim criza.
Ca să mă concentrez pe doar două aspecte, una dintre întrebări le cerea cetățenilor să menționeze, în ordinea preferințelor, măsurile prin care am putea ieși rapid din criză. În timp ce 29 % dintre cetățenii UE și o treime dintre cetățenii irlandezi s-au declarat în favoarea reducerii cheltuielilor publice, două treimi dintre cetățenii UE și 57 % dintre cetățenii irlandezi au pus pe primul loc sprijinirea economiei, sau combinarea celor două măsuri.
O întrebare referitoare la prioritățile politice a arătat că mai mult de 50 % dintre cetățenii UE și cei irlandezi au considerat că întâi ar trebui să ne ocupăm de sărăcie și de excluderea socială. Prin urmare, există o divergență serioasă între aceste două seturi de puncte de vedere. Nu reacționăm corespunzător la preocupările cetățenilor și cred că trebuie să ne revizuim prioritățile.
Gerard Batten
Dnă președintă, mâine, la 23 noiembrie, se împlinesc patru ani de când alegătorul meu, Alexander Litvinenko, a decedat la Londra. Dl Litvinenko a fost ucis de reprezentanți ai statutul rus într-un act de terorism sponsorizat de stat. Cei trei suspecți principali care sunt căutați de Poliția Metropolitană - Andrei Lugovoi, Dmitri Kovtun și Vyacheslav Sokolenko - încă sunt în libertate în Rusia. Între timp, văduvei dlui Litvinenko, Marina, nu i se face dreptate. Până acum, niciun inspector judiciar nu a fost convocat să investigheze acest deces, așa cum s-ar proceda în mod normal în cazul unui deces atât de violent.
Prin urmare, profit de această ocazie pentru a solicita autorităților britanice să numească un inspector judiciar cât mai curând posibil, pentru a stabili și a face publice circumstanțele în care s-a produs decesul și cauzele acestuia și pentru a-i identifica în mod oficial pe cei căutați pentru cercetările întreprinse de poliție în cazul de crimă.
Dl Litvinenko a fost un cetățean britanic ucis pe pământ britanic. Măcar atâta lucru s-ar putea face pentru el și pentru familia lui.
Anna Záborská
(SK) Dnă președintă, în urmă cu o săptămână au fost publicate rapoartele privind procesul de aderare din statele din Balcani. Nu este corect să stabilim condiții pentru debutul negocierilor cu țări care candidează să devină membre ale UE și apoi să nu începem negocierile după îndeplinirea acestor condiții. De ce nu tratăm Macedonia corect?
Macedonia este o țară unde reformele aduc rezultate bune. Mai mult de 80 % din absolvenții de liceu din această țară frecventează cursurile universitare. Încep să învețe limba engleză de la vârsta de șase ani.
Raportul Comisiei menționează că s-au făcut progrese în lupta împotriva corupției, că guvernul este stabil și că există dialog politic. Macedonia a îndeplinit toate criteriile de la Copenhaga. Merită șansa de a începe negocierile pentru a deveni unul dintre statele membre ale UE. Putem discuta despre chestiunile nerezolvate în timpul procesului de negociere. În caz contrar, încrederea în Europa va fi subminată.
Estelle Grelier
(FR) Dnă președintă, ca urmare a politicii de austeritate practicată de guvernul Cameron, Marea Britanie a decis recent să oprească finanțarea pentru remorcherele de mari dimensiuni care aveau rolul de a asista și salva navele din Canalul Mânecii, o decizie unilaterală care a fost condamnată de autoritățile portuare, maritime, comerciale și politice din această regiune.
Retragerea anunțată a Marii Britanii ar putea avea repercusiuni tragice pentru siguranța maritimă a acestui sector care este cea mai aglomerată rută comercială din lume, având un trafic de peste 250 000 de nave anual. În ultimii 10 ani, în această zonă au fost raportate aproape 300 de incidente, iar experții sunt de părere că antepunerea navelor de salvare de mare putere a împiedicat transformarea acestor incidente în accidente grave.
Întrucât siguranța maritimă afectează siguranța teritoriului UE și protecția mediului, remorcarea de urgență este responsabilitatea autorității publice, cu asistență financiară din partea proprietarilor de ambarcațiuni, iar acțiunea nu trebuie privatizată în beneficiul firmelor private de remorcare.
Prin urmare, Comisia Europeană are datoria de a se ocupa de această situație. Într-adevăr, Europa trebuie să își aloce resursele necesare pentru punerea în aplicare a importantei politici maritime integrate pe care o solicită.
Giommaria Uggias
(IT) Dnă președintă, doamnelor și domnilor, doresc să vă informez pe toți, cetățeni și asociații, că am trimis Declarația scrisă nr. 0086/2010 prin care solicităm ca apa să fie protejată ca un bun public.
Apa nu este doar un bun comun, ci un drept universal al omului, iar gestionarea serviciilor de furnizare a apei ca un serviciu public local reprezintă baza unei bune acțiuni guvernamentale. Acestea sunt principiile după care noi ne ghidăm și sunt aceleași principii care au determinat mii de cetățeni italieni să susțină toate cererile de organizare a unui referendum pentru a împiedica scoaterea unui bun primar din sfera publică.
De fapt, credem că inițiativa nu le aparține doar celor care au propus-o, căci aceasta este o luptă pe care trebuie să o purtăm cu toții. Pentru a confirma acest lucru, ar trebui spus că declarația a fost depusă alături de colegi deputați aparținând grupului politic al Verzilor, celui al Alianței Socialiștilor si Democraților și celui al Stângii Europene și că se bucură de o susținere largă în Parlament.
Obiectivul este acela de a aduna semnături de la cel puțin jumătate dintre deputații din Parlament, pentru ca declarația să devină poziția oficială a Parlamentului European și să poată proteja apa ca pe un drept, nu ca pe un beneficiu.
Monica Luisa Macovei
(RO) Duminică au loc alegeri parlamentare anticipate în Republica Moldova. Alegerea este între forțele democratice și comuniști.
Victoria forțelor democratice, astăzi unite în Alianța pentru Integrare Europeană, garantează că progresele din ultimul an vor continua - progresele către o guvernare democratică, drepturi și bunăstare pentru oameni. Forțele democratice trebuie să stea împreună și înainte, și după alegeri.
Aceste alegeri de duminică trebuie să fie libere și corecte, iar oamenii trebuie să aibă acces la informații. Violențele din aprilie 2009 nu trebuie să se repete. Guvernele democratice nu se instaurează prin fraudă, violență sau frică.
Sigur, cetățenii Republicii Moldova votează duminică, nu noi. Dar noi, în acest Parlament, îi susținem pe cei care produc schimbări democratice, suntem solidari cu ei și îi motivăm.
Luis de Grandes Pascual
(ES) Dnă președintă, Biserica Salvatoarei Noastre din Bagdad a fost atacată de curând, fiind uciși atunci 58 de oameni, în special femei și copii, pentru simplul motiv că erau creștini. Al-Qaida a revendicat cu mândrie acest atentat. Nu este vorba de un incident izolat, ci mai degrabă de un apogeu al persecutării creștinilor și al atacurilor organizate asupra acestora în majoritatea țărilor musulmane. Au avut loc expulzări din Maroc, s-au raportat atacuri în Turcia și atacuri în India și Nigeria. În ianuarie, șase creștini au fost masacrați la ușa unei biserici din Cairo. Cât timp vor mai conspira democrațiile occidentale cu astfel de acțiuni nespunând nimic în acest sens?
Din fericire, președinte Buzek a făcut o declarație în numele Parlamentului. Declarația prin care Înaltul Reprezentant, baroneasa Ashton, condamna atacul s-a limitat la a condamna un act terorist. De ce nu este menționată cauza, adică faptul că victimele erau creștini, lucru care este fără îndoială motivul din spatele atacului?
Nu am auzit nimic din partea dlui Zapatero și nu am auzit nimic nici de la primul ministru Erdogan. Care este rostul Alianței civilizațiilor? Îmi este rușine de naivitatea și lașitatea noastră. Nu pot să nu îmi amintesc de neînțeleasa răposata Oriana Fallaci, care a anunțat sosirea Eurabiei și care a fost atacată pentru faptul că a avut curajul să condamne ceea ce se întâmpla în această Europă nevrotică.
Iliana Malinova Iotova
(BG) Dnă președintă, educația și știința reprezintă obiective prioritare în strategia economică pentru 2020. Depinde de noi dacă acest program va rămâne doar pe hârtie sau va fi transpus în realitate. Pentru a reuși, atât instituțiile europene, cât și statele membre trebuie să își asume responsabilitatea. În schimb, guvernul bulgar aplică o politică ce funcționează nu doar împotriva cercetării și educației naționale, ci și împotriva politicii europene privind cercetarea științifică și educația. În timp ce Europa a alocat 3 % pentru cercetare și dezvoltare până în 2020, Bulgaria a ajuns doar la un procent modest de 0,6 %.
După mai multe soluții care au eșuat, Academia Bulgară de Științe, o instituție cu o istorie de peste o sută patruzeci de ani, care a fost înființată în condițiile dure din timpul ocupației otomane, o instituție recunoscută în întreaga lume și unde în prezent se desfășoară 55 % din activitatea de cercetare științifică din Bulgaria, urmează să fie desființată. Academia a primit peste 30 de milioane de euro pentru mai mult de 400 de proiecte europene de succes.
În ciuda implicării sale în instituții europene la nivel de politică și de expertiză, este clar că guvernul bulgar nu poate vedea legătura dintre știință și ieșirea din criză. Această chestiune trebuie introdusă în programul de lucru al Consiliului și al Comisiei. Nu este o problemă ce ține doar de Bulgaria, pentru că amenință realizarea programului strategic și îndeplinirea priorităților europene.
Róża Gräfin von Thun und Hohenstein
(PL) Dnă președintă, doresc să vă atrag atenția asupra consultărilor sociale necorespunzătoare conduse de Comisia Europeană referitor la directiva privind operele orfane. Acestea sunt lucrări pentru care nu se poate găsi deținătorul dreptului de autor.
Săptămâna trecută am organizat o dezbatere în Parlament pe această temă. Dezbaterea a arătat cât de mare este interesul pentru acest domeniu și cât de multe întrebări sunt adresate cu privire la directiva la care Comisia lucrează în prezent. Totuși, procesul încă este învăluit în mister. Fără îndoială, experții și organismele care sunt direct implicate ar trebui să știe măcar în ce direcție se îndreaptă munca lor. Aproximativ 40 % dintre operele artistice din Europa sunt orfane. Data la care urmează să fie publicată directiva a fost modificată pentru primul trimestru al anului viitor, așa că încă mai este timp pentru consultări și trebuie să depunem mai multe eforturi pentru a implica cetățenii, inclusiv experții, în procesul de elaborare a legislației, pentru ca aceasta să fie cât se poate de bună.
Matthias Groote
(DE) Dnă președintă, participarea democratică a angajaților în afaceri reprezintă unul dintre punctele forte al politicii sociale din Uniunea Europeană. Lucrătorii de la fabricile Atlas din Ganderkesee, Delmenhorst și Vechta sunt în grevă de o lună întreagă, solicitând exact aceste drepturi. Oamenii luptă pentru a asigura existența unui contract colectiv de muncă prin care să fie menținute locuri de muncă bune și sigure. Din păcate, conducerea a refuzat categoric să negocieze cu Sindicatul Industrial al Metalurgiștilor și cu reprezentanții comitetului de întreprindere. În timpul conflictului industrial, conducerea a intimidat foarte mult lucrătorii și i-a supus la mari presiuni. Doresc să solicit conducerii, în special dlui Filipov, să deschidă discuțiile și să se întoarcă la masa de negocieri. Participarea democratică nu trebuie lăsată să se oprească la porțile fabricii. Un sistem de concedieri și angajări generează teamă și sădește sămânța neliniștii sociale. Astfel de sisteme nu ar trebui să existe în Europa, căci ele sunt dăunătoare pentru democrația noastră.
Cristian Dan Preda
(FR) Dnă președintă, câteva cuvinte despre alegerile prezidențiale din Coasta de Fildeș, întrucât sunt șeful misiunii de observare a alegerilor trimisă de Uniune în această țară. De fapt, de la începutul lunii octombrie, aproximativ 100 de observatori din 26 de țări au fost delegați în Coasta de Fildeș.
Primul tur de scrutin s-a desfășurat destul de bine pe 31 octombrie. Nu s-au înregistrat fraude sau violențe. Rezultatele au fost anunțate cu o oarecare întârziere, însă, în general, nu au existat incidente majore.
Al doilea tur de scrutin este programat pentru duminica viitoare. Se anunță să fie mai tensionat, întrucât deja au avut loc confruntări stradale, iar tonul campaniei a devenit agresiv, chiar și cel îndreptat spre observatorii noștri. Mai mult, acești observatori sunt uneori împiedicați să își facă munca de monitorizare a pregătirilor pentru campanie. Prin urmare, spiritele trebuie temperate pentru ca procesul de votare să se desfășoare normal. Este extrem de important să ne protejăm observatorii până duminică și după aceea.
Președinta
Dezbaterea a fost închisă.
