Makromajanduslik finantsabi Liibanonile (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Kader Arifi aruanne rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile - C6-0290/2007 -.
Günter Verheugen
komisjoni liige. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, tahaksin tänada parlamenti komisjoni augustis esitatud ettepaneku toetamise eest. Raportöörina rõhutab härra Arif oma raportis, et Liibanon on nii poliitiliselt kui majanduslikult väga keerulises olukorras. Rahastamine on kõnealuse riigi jaoks äärmiselt vajalik. Makromajanduslikku finantsabi andes täidab Euroopa Liit lubaduse, mille ta andis eelmise jaanuaris Pariisis toimunud rahvusvaheliste doonorite konverentsil, kui me nõustusime Liibanonile rahalise toetuse andmisega.
Nagu te teate, ähvardab rahalise abi andmist märkimisväärne ebakindlus seoses poliitilise ja põhiseaduse kriisiga, millest ei ole veel jagu saadud. Siiski täidab komisjon oma lubadust viia lõpule kõik vajalikud sisemenetlused, et abi saaks anda niipea, kui olukord seda võimaldab.
Meie vestlused Liibanoni ametiasutustega programmiga seotud poliitiliste tingimuste üle lähenevad lõpule ja ma võin kinnitada, et kõnealused tingimused on täielikus kooskõlas ELi-Liibanoni tegevuskavaga, mis loodi Euroopa naabruspoliitika ja Liibanoni ametiasutuste keskmise tähtajaga majandusreformi programmi raames. Loomulikult kasutame me kõiki saadaolevaid vahendeid, et minimeerida võimalikult palju pettuse, korruptsiooni ja raha kuritarvitamise ohtu, nagu on üles kutsutud raporti projektis.
Märgin, et raportöör teeb komisjoni ettepanekule mitmesuguseid muudatusettepanekuid. Me vaatame neid muudatusettepanekuid väga hoolikalt ja avaldame oma arvamuse nõukogule. Siiski võin ma teile juba öelda, et me ei avalda vastuväiteid enamiku muudatusettepanekute vastu, mis on seotud õigusnormidega.
Komisjon on teadlik, et uut finantsabi käsitlevatel kuulamistel pidi parlament reageerima väga lühikese aja jooksul. Kõigi kaasatud institutsioonide ajakava on olnud tihe kõnealuse finantsabi kui kriisi kõrvaldamise vahendi erilise iseloomu tõttu.
Olukorra lihtsustamiseks ja koostöö parandamiseks Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoniga lubab komisjon tulevikus teavitada Rahvusvahelise Kaubanduskomisjoni sekretariaati süstemaatiliselt ja eelnevalt mis tahes uutest finantsabi tehingutest ning seda tehakse teabekirja kaudu, niipea kui hakatakse andma uut finantsabi.
Kader Arif
raportöör. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, mul on hea meel esitleda teile täna raportit makromajandusliku finantsabi andmise kohta Liibanonile. See kinnitab, et EL täidab oma lubadust aidata riigil taastuda järjepidevatest kriisidest.
Liibanon on praegu maailma üks kõige suurema võlakoorma all vaevlevatest riikidest, kuna tema võla suhe SKTsse on 180%. Ajavahemikul 1975-1990 toimunud kodusõja mõju, 2006. aasta suvel Iisraeliga toimunud kriis, alaline poliitiline ebakindlus ja saatuse hooleks jäetud majanduspoliitika on põhjustanud tõsise majandusliku, finantsilise ja sotsiaalse kriisi. Kõnealune olukord nõuab kiiret tegutsemist.
Seetõttu ei ole vahendid, mis on seotud ELi-Liibanoni tegevuskava kui Euroopa naabruspoliitika osa vastuvõtmisega 2007. aasta jaanuaris, kättesaadavad enne 2009. aastat. Erandlik makromajanduslik finantsabi, mille me kavatseme vastu võtta, täidab selle lünga ja avaldab kohest mõju Liibanoni riigi rahandusele ja maksebilansile, tingimusel et seda rakendatakse viivitamata. Makromajanduslik finantsabi seisneb 30 miljoni euro annetamises ja 50 miljoni euro laenamises, et aidata Liibanoni valitsusel alustada riigi sõjajärgset ülesehitamist ja jätkata majanduslikku elavnemist.
Raportis kiidetakse täielikult heaks vajadus tagada Liibanonile finantsabi. Siiski tehakse selguse ja läbipaistvuse huvides mitmeid muudatusettepanekuid nõukogu ettepanekule.
Me peame eelkõige pidama silmas, et abi peab rangelt täiendama abi, mida on teiste programmide alusel andnud Bretton Woodsi institutsioonid, Paris Club, kahepoolsed doonorid ja EL. See peab olema kooskõlas ELi välistegevuse või -poliitikaga ja tagama ühenduse ettevõtmise lisandväärtuse.
Nõukogu peab samuti selgesõnaliselt ja avalikult võtma arvesse parlamendi soovitusi seoses abi andmise tingimuste ja kriteeriumidega, milleks on parem läbipaistvus ja riigi rahanduse suurem jätkusuutlikkus, määratletud eelarvega seotud ja makromajanduslike prioriteetide kohaldamine, konkreetsete meetmete rakendamine mis tahes pettuse, korruptsiooni ja rahaliste vahendite kuritarvitamise riski ennetamiseks, abi jaotamine, tagades õiglase tasakaalu konfliktijärgsete kulude, ülesehitamise, üleliigse võla ja elanike sotsiaalsete vajaduste vahel ning täielik kooskõla rahvusvaheliste demokraatlike ja inimõigustega seotud standardite ning õigusriigi peamiste põhimõtetega. Abi andmisega Liibanonile peab kaasnema mainitud eesmärkide tegelik saavutamine ning see tuleb sätestada koos Liibanoni ametiasutustega koostatud toetuslepingus.
Lisaks meie põhitööle kõnealuse teksti kallal tahaksin tuua välja ka teatavad raskused raporti koostamisel, võttes arvesse selle kiireloomulist iseloomu. Just sel põhjusel peavad komisjon ja nõukogu mis tahes tulevikus tehtava makromajanduslikku finantsabi käsitleva otsuse puhul meid rohkem teavitama. Et parlament saaks oma tööd nõuetekohaselt teha, peab tema käsutuses olema õigeaegselt kvaliteetsem teave. Seetõttu tagaks varajase hoiatamise süsteemi rakendamine komisjoni poolt toimiku kiirema käsitlemise vastutavas parlamendikomisjonis ja nii oleks võimalik vältida ebavajalikke viivitusi, millel võib olla tõsine negatiivne mõju finantsabi lõplikule kasule. Meie töö kvaliteet ja ühtlus ning teiste institutsioonidega tehtava koostöö kvaliteet sõltuvad sellest tugevalt.
Kooskõlas eelmiste parlamendi resolutsioonidega sooviksin rõhutada, et niisugust olulist vahendit ei saa vaadelda üksnes erandina. Sellel peab olema regulaarne õiguslik alus ning see ei saa põhineda iga tehingu puhul nõukogu ajutistel otsustel. On vaja makromajanduslikku finantsabi käsitlevat raammäärust, mis loodaks kaasotsustamismenetluse alusel, et tugevdada läbipaistvust, vastutust ning seire- ja aruandlussüsteeme.
Peame samuti korraldama kiiresti institutsioonidevahelised arutelud, mis on niisugusele vahendile kõige kohasem õiguslik alus. Makromajandusliku finantsabi puhul Liibanonile, mis on üks Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud ja arengumaaks klassifitseeritud riike, leiame, et kõnealuse meetme õiguslik alus oleks pidanud olema EÜ asutamislepingu artikkel 179, mitte artikkel 308.
Just seetõttu, et Liibanon on arengumaa, rõhutab parlament võimalike Liibanoni valitsuse tehtavate reformide sotsiaalsetele aspektidele tähelepanu pööramise vajadust. ÜRO arenguprogrammi kohaselt elab ligikaudu 24% liibanonlastest täielikus viletsuses ja 52% elab ebasoodsates tingimustes. Lisaks on ligikaudu 9% elanikkonnast kirjaoskamatu, vähem kui üks kolmandik omandab üksnes alghariduse ning ainult 13% liibanonlastest õpib ülikoolis.
Sellest hoolimata tuleb öelda, et sotsiaalne küsimus ei ole praegu Liibanoni poliitilise arutelu keskpunktis ning kavandatava reformi sotsiaalne sisu on äärmiselt piiratud võrreldes majanduslike ja finantsalaste muredega. Nagu ma juba ütlesin, on Liibanoni ja tema partnerite huvides siiski leida õiglane tasakaal eri kululiikide vahel, eriti seoses hariduseks ja koolituseks määratud rahaliste vahenditega. Tuleb meeles pidada, et pideval sotsiaalsel ebavõrdsusel võib olla tõsine majanduslik ja poliitiline tagajärg, mis võib pikendada riigi ebastabiilsust.
José Ignacio Salafranca Sánchez-Neyra
väliskomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Proua juhataja, Liibanon on äärmiselt tõsises ja pingelises olukorras ning on selge, et tuleb leida viis riigi institutsioonilisest kriisist väljumiseks. Seda silmas pidades külastab väliskomisjoni töörühm Liibanoni, et teha seda, mida parlament on juba teinud: anda tunnistust meie institutsiooni solidaarsusest, tuues riiki rahu, mõistmise, kooskõla, lepituse ja demokraatia kinnistumise.
Just seda eesmärki silmas pidades koostas härra Arif oma raporti Liibanonile antava makromajandusliku finantsabi kohta. Pean talle ütlema, et väliskomisjonis ei tahtnud me takerduda liigselt tehnilistesse üksikasjadesse, võttes arvesse Liibanoni äärmiselt tõsist ja pingelist olukorda pärast president Lahoud' ametiaja lõppemist. Siiski tahtsime me tagada parlamendi kui eelarvepädeva institutsiooni pädevuse täieliku austamise, raportööri kavandatud maksimaalse selguse ja läbipaistvuse ja seega rahaliste vahendite õige ja tõhusa kasutamise, vältides nii mis tahes korruptsiooni, nagu märkis volinik Verheugen oma kõnes.
Selles kontekstis ma usun, et makromajanduslik finantsabi on kooskõlas assotsiatsioonilepinguga või Euroopa Liidu ja Vahemere piirkonna riikide vahelise assotsiatsiooniga, tulevase Euroopa naabruspoliitika raamistikuga ning loomulikult Liibanoni ülesehitamist ja taastamist käsitleva konverentsi Paris III kokkulepetes võetud kohustustega. See on kooskõlas ka rahvusvaheliste institutsioonidega sõlmitud lepingutega.
Esko Seppänen
eelarvekomisjoni arvamuse koostaja. - (FI) Proua juhataja, eelarvekomisjoni arvamuse koostajana märgin rahuldusega, et vastutav komisjon on meie esitatud ettepanekud vastu võtnud. Komisjon oli väga julge, kuna tegi ettepaneku finantsabi abiperioodi uue mõiste kohta ning tõlgendas seda nii, et õigusakti kehtivust oleks võimalik pikendada lihtsalt komiteemenetluse abil. Komisjon on lihtsalt täitevorgan ja ei saa võtta seadusandja rolli. Ta muutuks seadusandjaks, kui ta otsustaks finantsabi kestvuse üle.
Eelarvekomisjoni nimel märgin rahuldusega, et vastutav komisjon on võtnud positiivse seisukoha meie ettepaneku suhtes muuta õiguslikku alust, kuigi seda tehtaks üksnes kooskõlas tulevaste makromajanduslikku finantsabi käsitlevate ettepanekutega. Meie arvates on asjakohasem õiguslik alus EÜ asutamislepingu artikkel 179, mitte artikkel 308, mida praegu kasutatakse. Me loodame, et komisjon ja nõukogu võtavad edaspidi parlamendi sõnumit arvesse.
Tokia Saïfi
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Proua juhataja, praegune institutsiooniline vaakum Liibanonis kujutab endast riigile ja kogu piirkonnale üldiselt suurt ohtu. Liibanon, kellel on parlament, mis ei funktsioneeri ja mille liikmed kardavad oma elu pärast, ebastabiilne valitsus ning halvatud majandus, peab nüüd leidma kriisist väljapääsu. EL peab rohkem kui kunagi varem olema valmis toetama oma naabrit ja liitlast.
Täna kavandatav ELi makromajanduslik finantsabi ei ole kunagi varem olnud nii teretulnud. See erakorraline ja ajalise piiranguga abi, mille eesmärk on parandada eelarveolukorda riigis, kus 2006. aasta mõrvarlik konflikt hävitas kokkulepitud jõupingutused võlakoorma vähendamiseks, kuulub täielikult Euroopa naabruspoliitika ning Euroopa-Vahemere partnerluse alla. Seetõttu ei ole see traditsiooniline abi, kuna kõnealune eelarvetoetus aitab tugevdada Liibanoni poliitilist ja majanduslikku suveräänsust ja sõltumatust. Abi suhtes tuleb loomulikult kohaldada pettusevastast meedet, et saavutada suurem läbipaistvus rahaliste vahendite haldamises ja kulutamises.
Me peame tagama lisaks riigi ülesehitamise nimel töötavate finantseerimisasutuste parema koordineerimise. Tegelikult peame tõhusa ja jätkusuutliku abi tagamiseks rakendama ühtlaselt naabruspoliitika rahastamisvahendit ning Rahvusvahelise Valuutafondi ja Euroopa-Vahemere piirkonna investeerimis- ja partnerlusrahastu meetmeid. Annapolise konverentsi taustal, mis annab veidi lootust, jääb Liibanon piirkonna rahu ja stabiilsuse peamiseks teguriks.
David Martin
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, ma sooviksin väljendada heameelt härra Arifi aruande üle. See on argumenteeritud ja tasakaalustatud aruanne, mida härra Arifilt võiski oodata.
Siiski on mul kahju, et EL peab taas oma rahaga kõrvaldama kahjud, mida tekitab Iisraeli kalduvus heita Lähis-Idas kõigepealt pommid ning alles seejärel mõelda tagajärgedele.
On tõsi, et Liibanonil olid finantsprobleemid enne 2006. aasta suvel toimunud konflikti Iisraeliga, kuid see sõda oli võib-olla õlekõrs, mis murdis kaameli selja. Liibanon, nagu härra Arif ütles, on nüüd üks kõige suuremates võlgades olevaid riike maailmas ning vastavalt ÜRO Arenguprogrammile elab peaaegu üks neljast liibanonlasest täielikus viletsuses.
Hoolimata Liibanoni probleemidest on seal valitsus, mis on määratud majanduse stabiilsuse saavutamiseks. Niisuguses olukorras on asjakohane, et me oleksime ette valmistatud andma makromajanduslikku finantsabi majanduse taastamisele kaasaaitamiseks. Härra Arifil on õigus toetada kaitsemeetmeid, et tagada meile asjakohane poliitika korruptsiooniga võitlemiseks ning teha kindlaks, et rahalist abi ei kuritarvitata. Õige mehhanism selle tegemiseks on täielik läbipaistvus raha andmisel ja kulutamisel, kulude seire ning võetud meetmete järelhindamine.
Nagu volinik märkis, on Liibanonist saanud üks ELi partnerriike Euroopa naabruspoliitika raames. Kõnealusest poliitikast tulenev raha on kättesaadav alles alates 2009. või 2010. aastast, kuid kui rahastamine muutub kättesaadavaks, jään ma ootama ELi abi seoses Liibanoni sotsiaalsete ja majanduslike reformidega. Vahepeal võib makromajanduslik finantsabi olla Liibanonile suureks abiks võlgade tasumisel ning valitsuse stabiilseks muutmisel. Seepärast toetan ma kõnealust abi.
Bogusław Sonik
(PL) Proua juhataja, täna arutame Liibanonile antavat makromajanduslikku finantsabi. Liibanon on kõige tõsisema majandusliku ja poliitilise kriisi keskel, mis on kestnud alates sõja lõpust 1990. aastal. Parlament on kuulnud paljudelt Lähis-Ida probleemidega tegelevatelt sõltumatutelt ekspertidelt, et Euroopa Liit peaks toetama aktiivselt Liibanoni demokraatlikke asutusi.
Liibanoni jaoks on praegu käes otsustav hetk. Ta on jõudnud etappi, kus viimased sõja kummitused võib lõpuks puhkama saata. Sellega kaasneb siiski ka oht, et puhkevad taas vanad konfliktid. Seetõttu peaksime kasutama saadaolevaid vahendeid ja tegutsema aktiivse vahendajana, aidates lahendada Liibanoni sisemisi konflikte. Iisraeli ja Liibanoni vaheline konflikt on põhjustanud tohutu kahju riigile, kellel oli suurte raskustega pärast 20 aastat kestnud sõda just õnnestunud oma infrastruktuur uuesti üles ehitada. Konflikt avaldas negatiivset mõju ka Liibanoni ühiskondlikele suhetele. See viis radikaalsete jõudude tugevnemisele, asetades Liibanoni taas sisemisse konflikti.
Liibanon vajab uuesti stabiliseerumiseks aega. Ta vajab vahendamist kõigi osaliste vahel. Euroopa Liidu ning teiste riikide ja institutsioonide finantsabi annab Liibanonile võimaluse suunduda tagasi reformide teele. Reformimine võtab aega, kuid selle tulemus on poliitiliselt, sotsiaalselt ja majanduslikult stabiilne riik.
Tervitan komisjoni algatust ja asjaolu, et täiskogu liikmed on võtnud makromajandusliku finantsabi küsimuse arutlusele. See võimaldab meil saata Liibanoni elanikele sõnumi, kinnitades neile, et Euroopa Liit peab end nende partneriks. Seetõttu tahaksin tänada ka raportööri nii oskusliku parlamendi kaasamise eest Liibanonile antavat abi käsitlevasse otsuste tegemise protsessi. Lõpuks peame meeles pidama, et Liibanoni ülesehitamine on nii meie eurooplaste kui ka Liibanoni elanike huvides.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub neljapäeval, 29. novembril 2007.
