Pilietinio dialogo plėtros perspektyvos remiantis Lisabonos sutartimi (trumpas pristatymas) 
Pirmininkas
Kitas klausimas yra G. Grabowskos Konstitucinių reikalų komiteto vardu pateiktas pranešimas dėl pilietinio dialogo plėtros perspektyvų remiantis Lisabonos sutartimi.
Genowefa Grabowska
Gerb. pirmininke, gerb. Komisijos nare, keičiame temą, kad galėtume aptarti Europos Sąjungos institucijų ir jos piliečių ryšius. Šie ryšiai yra netinkami. Esama didelio atotrūkio tarp Sąjungos ir jos piliečių; dar Jeanas Monnet atkreipdėmesį, kad Sąjunga buvo kuriama labiau jos piliečiams, o ne valstybėms ir vyriausybėms.
Sąjunga plečiasi ir jungia daugiau piliečių, tačiau jos institucijos patiria sunkumų palaikydamos su jais ryšį. Tai tapo akivaizdu įgijus skausmingos patirties, kai Prancūzijos ir Nyderlandų piliečiai pasak"ne" Lisabonos sutarčiai. Vis dėlto tiesa, kad Sąjungos institucijos stengiasi gerinti savo ryšius su piliečiais. Institucijos jiems atsiveria ir aiškiai pripažįsta jų vaidmenį pilietinėje visuomenėje. Šioje srityje pastebimas Sąjungos ryšių politikos masto didėjimas. Siekiant apibūdinti šią politiką buvo netgi sukurtas pilietinio dialogo terminas. Vis dėlto reikia daugiau. Todėl Europos Parlamentas stengiasi atremti šį iššūkį ir bando sukurti tinkamą sistemą bei skatina tokius ryšius tarp Europos Sąjungos institucijų ir jos piliečių. Tai išspręstų demokratijos trūkumo problemą ir parodytų, kad Europos Sąjungos piliečiai taip pat vaidina svarbų vaidmenį sprendimų priėmimo procese.
Lisabonos sutarties 10 straipsnyje nurodyta, kad "Kiekvienas pilietis turi teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime. Sprendimai priimami kuo atviriau ir kiek įmanoma labiau juos priartinant prie piliečių." Taip pat įtvirtinta papildoma nuostata, leidžianti 1 milijonui Europos Sąjungos piliečių imtis teisėkūros iniciatyvos. Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai 1 milijonas piliečių galės kreiptis į Europos Komisiją ir pakviesti ją pateikti teisės akto pasiūlymą piliečiams svarbia tema.
Būtent todėl šiame pranešime paminėjau pilietinį dialogą. Tai dialogas, kuris nėra apibrėžtas teisėje. Vis dėlto tai yra svarbu ir norėčiau, kad jis būtų grindžiamas, tiksliau, kad jame būtų vadovaujamasi toliau nurodytais principais. Pirma, šiame pranešime įvedžiau pilietinės visuomenės atstovavimo principą. Norėčiau, kad pilietinvisuomenbūtų tinkamai atstovaujama Europos Sąjungos lygmeniu, t. y. norėčiau, kad jai atstovautų partneriai, kurie tinkamai atspindi ir atstovauja interesams.
Norėčiau, kad pilietinis dialogas būtų abipusis, dvišalis procesas. Tai reiškia, kad šiame procese ne tik Europos Sąjunga turėtų kreiptis į piliečius, o šie atsakytų. Sąjunga taip pat turėtų informuoti piliečius apie tai, ar buvo atsižvelgta į jų nuomonę, ir paaiškinti, kokius padarinius sukėl jų nuomonė. Štai kodėl mums taip pat reikia informacijos, sugrįžtančios iš Sąjungos atgal piliečiams.
Norėčiau, kad pilietinis dialogas būtų pagrįstas aiškumo ir skaidrumo principais. Kviesdami visuomenės atstovus pradėti su mumis dialogą, turime vadovautis aiškiomis taisyklėmis. Turėtume sistemingai skelbti konsultacijoje dalyvaujančių organizacijų sąrašą. Būtų protinga, jei Sąjunga paskirtų už šią sritį, t. y. dialogą, atsakingą asmenį ryšiams.
Nelengva nustatyti šią sritį valdančias taisykles. Dar 2002 m. Europos Komisija parengkonsultacijų ir dialogo kultūros gerinimo principus ir todėl tikiu, kad ji ir dabar bus pasiruošusi parengti atitinkamus principus. Šie principai taptų bendri visoms institucijoms. Taip pat norėčiau pridurti, kad valstybės narės taip pat turėtų būti įpareigotos skatinti pilietinį dialogą. Man nepavyko paminėti visų šio pranešimo aspektų. Vis dėlto norėčiau, kad viskas, kas išdėstyta šiame pranešime, būtų išbandyta pasitaikius pirmai progai, t. y. per 2009 m. rinkimų į Europos Parlamentą kampaniją. Norėčiau, kad pasinaudotume šia proga ir žengtume pirmuosius žingsnius, užmegzdami ryšį su Europos piliečiais, perduodami jiems tai, ką Sąjunga gali pasiūlyti geriausio, ir pasimokydami iš jų dalykų, dėl kurių turime kovoti šioje salėje.
Androulla Vassiliou
Komisijos narė. - Gerb. pirmininke, visų pirma Komisija norėtų padėkoti pranešėjai G. Grabowskai, taip pat Konstitucinių reikalų komitetui už puikų pranešimą.
Sutinkame, kad pilietinvisuomenvaidina svarbų vaidmenį Europos integracijoje. Tai viena iš pagrindinių priemonių palaikyti ryšį tarp Europos institucijų, ES visuomenės ir ES piliečių. Ji padeda piliečiams pasinaudoti savo teise dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime.
Komisija turi ilgas ir gražias bendradarbiavimo su visuomeninėmis organizacijomis tradicijas. Šis Komisijos ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas išaugo, apimdamas pačius įvairiausius klausimus nuo politinio dialogo iki projektų valdymo ES ir jos šalyse partnerėse.
Lisabonos sutartis oficialiau įtvirtintų mūsų taikomą praktiką ir suteiktų daugiau veržlumo toliau ją tobulinti. Ji taip pat atvertų pilietinei visuomenei duris į dar vieną galimybę įgyvendinti savo pažiūras pasinaudojant pilietine iniciatyva.
Norint suinteresuotąsias šalis įtraukti į aktyvų dialogą pilietinei visuomenei reikia suteikti tinkamas priemones, kurios jai leistų pareikšti savo nuomonę ir būti išgirstai. ES institucijoms taip pat reikalingos tinkamos priemonės, užtikrinančios, kad tai, ką išgirstame iš pilietinės visuomenės ir piliečių, būtų teisingai suprasta ir įvesta į sistemą. Komisija pritaria, kad šis pranešimas remia daug idėjų, kurias Komisija jau įgyvendina.
Pasinaudodama jai suteiktais įgaliojimais, Komisija ėmėsi iniciatyvų įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir atskirus piliečius į viešąsias diskusijas dėl ES svarbių klausimų. Vienas iš labiausiai naujoviškų šių pastangų pavyzdžių buvo piliečių konsultacijos, eksperimentuojant su patariamosiomis nuomonės apklausomis ir individualiomis konsultacijomis.
Siekiant suprasti žmonių poreikius ir lūkesčius, per pastaruosius 35 metus tobulintas "Eurobarometras" pavirto labai vertinga priemone visuomenės nuomonei Europoje stebėti. Vis dėlto nei Komisija, nei Parlamentas negali vien savo jėgomis organizuoti Europos masto visuomenės diskusijų. Tai įmanoma tik tuo atveju, jei kartu dirbs ES institucijos ir valstybės narės. Tai pagrindinis 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pasirašytos politinės deklaracijos dėl Europos komunikacinės partnerystės tikslas.
Šiuo atžvilgiu Komisija ir Parlamentas jau koordinuoja pastangas su valstybėmis narėmis, įgyvendindamos valdymo partnerystes, kurioms priklauso regionų ir vietos kampanijos dėl konkrečių klausimų, susietos su vietos savivaldos veiksmais ir NVO. 2009 m. sudaryta vienuolika naujų valdymo partnerysčių, dėl kurių šis požiūris taps dar veiksmingesnis.
Komisija pritaria nuomonei, kad naudingas dialogas priklauso nuo visų šalių: ES institucijų, valstybių narių ir pilietinės visuomenės aktyvaus dalyvavimo. Komisija tikisi, kad Lisabonos sutartis įsigalios, ir yra pasirengusi imtis būtinų veiksmų įgyvendinant jos nuostatas praktikoje ir toliau plėtoti pilietinį dialogą.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks ketvirtadienį 12 val.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 142 straipsnis)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Jei Europos Sąjunga turi būti tikrai demokratiška ir artima savo piliečiams, būtinas glaudus Sąjungos institucijų, valstybių narių ir pilietinės visuomenės bendradarbiavimas vietos, regionų ir valstybių narių lygmeniu.
Pilietinvisuomenatstovauja daugeliui nevyriausybinių ir ne pelno organizacijų, kurias savo laisva valia įkūrpiliečiai. Jai tenka gyvybiškai svarbus vaidmuo Europos integracijos procese, kadangi ji leidžia Europos institucijoms sužinoti Sąjungos piliečių poziciją ir norus. Todėl labai svarbu suteikti piliečiams veiksmingą ir patikimą informaciją ir labiau populiarinti pilietinį dialogą. Tai ypač svarbu pristatant ir propaguojant Europos Sąjungos veiksmus ir ketinimus, kuriant Europos bendradarbiavimo tinklą ir stiprinant Europos tapatybę pilietinėje visuomenėje.
Jei Sąjunga nori pasiekti savo politinius tikslus ir siekius, reikia didesnio politinio sąmoningumo, veiksmingesnio pilietinio dialogo ir platesnių viešųjų diskusijų.
Lisabonos sutartis stiprina piliečių teises Sąjungos atžvilgiu, kadangi palengvina jų ir pilietinei visuomenei atstovaujančių asociacijų dalyvavimą diskusijose dėl vadinamosios piliečių Europos.
Europos Sąjungos institucijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, siekdamos kurti Europos pilietinį dialogą ir skatinti Sąjungos piliečius laikytis europinės pozicijos. Svarbu užtikrinti aktyvų piliečių dalyvavimą Europos diskusijose. Piliečiai turėtų aktyviau dalyvauti artėjančiuose Europos Parlamento rinkimuose. Juk Jean Monnet pareiškė, kad mes nekuriame Sąjungos valstybėms ir vyriausybėms - kuriame ją piliečiams.
Zita Gurmai  
Narystpilietinės visuomenės organizacijose suteikia Europos piliečiams galimybę aktyviai dalyvauti politikoje. Siekiamų ES tikslų požiūriu aktyvus piliečių dalyvavimas šiame procese ir konkrečių, apčiuopiamų galimybių piliečiams imtis iniciatyvų, užtikrinti grįžtamąją informaciją ir reikšti kritiką bei priešingą nuomonę sudarymas yra tikras iššūkis. Vis dėlto, kadangi nėra vieno, tikslaus pilietinės visuomenės organizacijos teisinio apibrėžimo, tai gali sukelti sunkumų.
Kad ES piliečiai galėtų pastebėti pranašumus, kuriuos jiems siūlo Europos Sąjunga, turime ir toliau plėtoti demokratiją, didinti skaidrumą ir gerinti ES veiklos veiksmingumą. Demokratijos stoka daugeliu atvejų atsiranda dėl to, kad piliečiai ne visada gali gauti svarbią informaciją. Kai kurie dokumentai, susiję su sprendimų priėmimo Komisijoje procesu, vis dar nepasiekiami ir todėl mums reikia tęsti procesą siekiant toliau gerinti prieigą prie Komisijos darbo dokumentų
Konsultacijos mechanizmas yra neatsiejama Europos institucijų veiklos dalis. Turime nustatyti pagrindinius principus, mažiausią bendrą konsultacijų taisyklių rinkinį ir sukurti konsultacijų sistemą, kuri būtų gana nuosekli ir lanksti, kad galėtų būti priderinta prie susijusių šalių konkrečių lūkesčių.
Jo Leinen  
raštu. - (DE) Šis pranešimas duoda aiškų ženklą, kad reikia priartinti ES prie jos piliečių, ir siūlo aiškius žingsnius įgyvendinant šį tikslą tikrovėje.
Raginame visas ES institucijas, kad jų politinėje veikloje dialogas su pilietine visuomene taptų svarbia visuotine užduotimi.
Piliečiai rems ES tik tuo atveju, jei jie bus informuojami apie politinius projektus bei veiklą ir galės, , dalyvaudami konsultacijose, daryti įtaką priimant sprendimus. Airijai atmetus Lisabonos sutartį pamatėme, kokių neigiamų padarinių Europos integracijai gali turėti tyčia paskleista dezinformacija. Ateityje tam būtina užkirsti kelią vykdant aktyvią informavimo ir dialogo politiką. Tai taip pat ypač taikytina Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms, kurios turėtų dėti daugiau pastangų, geriau teikdamos informaciją apie ES.
Būtina supaprastinti prieigą prie visų ES institucijų dokumentų ir ją patobulinti taip, kad kiekvienas pilietis galėtų susidaryti įspūdį apie šių institucijų darbą.
Mūsų tikslas - sukurti stiprią Europos pilietinę visuomenę kaip pagrindinę Europos viešosios erdvės plėtros prielaidą. Todėl reikalaujame pagaliau sukurti būtinas pagrindines sąlygas, t. y. visų pirma Europos asociacijų statutą, taip pat pagrindinę infrastruktūrą, kuri Europos lygmeniu reikalinga aktyviems piliečiams.
Zdzisław Zbigniew Podkański  
Gerb. pirmininke, ponios ir ponai, G. Grabowskos pranešimas dėl pilietinio dialogo plėtros perspektyvų remiantis Lisabonos sutartimi yra laiko ir išteklių švaistymo pavyzdys. Todėl kyla esminis klausimas: dėl ko vyksta ši diskusija? Galų gale Lisabonos sutartis yra mirusi. Airija ją atmetnacionaliniame referendume. Tai reiškia, kad šis dokumentas neturi teisinės galios. Bandyti ką nors pagrįsti šiuo dokumentu yra lyg statyti ant smėlio be pamatų. Remtis sutartimi, kuri neegzistuoja, kadangi buvo atmesta, yra demokratijos ir laisvų tautų lygių teisių pažeidimas. Visa tai primena demokratijos apibrėžtį. Jei teisingai ją suprantu, demokratija yra laisvas pasirinkimas, o ne kažkas tokio, kas yra nustatyta ir neatsižvelgia į žmonių valią. Būtent žmonės, o ne konkrečios interesų grupuotės demokratijoje yra aukščiau visko. Aukščiausia žmonių valios išraiška yra referendumas, o ne sprendimas, kurį prieš žmonių valią priima valdanti klika. Ar tai labai sunku suprasti?
Dushana Zdravkova  
Norėčiau pasveikinti G. Grabowską parengus puikų pranešimą, kuris, tvirtai tikiu, prisidės gerinant ir plėtojant pilietinį dialogą. Galima pasakyti daug svarbaus apie Europos Sąjungos piliečių ir jos institucijų dialogo plėtrą. Būdama Bulgarijos piliečių asociacijos pirmininkė, tvirtai tikiu, kad tai viena svarbiausių tolesnio Europos vystymosi sudedamųjų dalių, kuri turi būti skubiai pertvarkyta ir patobulinta.
Tikiu, kad šis pranešimas leis Europos Parlamentui perduoti reikiamas gaires ir rekomendacijas kitoms institucijoms, taip pat pilietinėms organizacijoms, kadangi be jų bendradarbiavimo ir dalyvavimo negalėsime pasiekti tikslų, kuriuos sau iškėlėme.
Pranešimas siūlo lygiateisį dialogą atsižvelgiant į daugelio asociacijų skirtumus ir jų savarankiškumą. Jis skatins piliečių dalyvavimą politiniame procese siekiant atremti rimtus iššūkius, su kuriais jame susiduriama nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Būtent todėl gyvybiškai svarbu, kad surastume diferencijuotą požiūrį, kad būtų pasiekta rezultatų vietos lygmeniu esant skirtingam išsivystymo lygiui įvairiose šalyse ir sektoriuose.
Tikiuosi, kad kitos institucijos ir valstybės narės atsižvelgs į mūsų rekomendacijas kaip galima greičiau, netgi tuo atveju, jei Lisabonos sutartis artimiausiu laiku neįsigalios.
