Dohoda o pristúpení Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd (rozprava)
Predsedajúca
Rokovanie pokračuje.
Ďalším bodom programu sú vyhlásenia Rady a Komisie o dohode o pristúpení EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Diego López Garrido
Vážená pani predsedajúca, v Aténach dnes prišli traja ľudia o svoje prvoradé ľudské právo: právo na život. Bol to dôsledok násilných činov, ktoré absolútne a kategoricky odsudzujeme. Španielske predsedníctvo Rady chce v mene Rady vyjadriť sústrasť a súcit rodinám, a preto sa pridáva k vyhláseniu predsedu Európskeho parlamentu.
Hovoríme o ľudských právach, o dodržiavaní Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý, ako som povedal, obsahuje právo na život a telesné zdravie.
Európska únia je založená na ľudských právach a slobodách a počas jej existencie sa v prijatých textoch neustále vyskytujú odkazy na práva a základné slobody. Vyvrcholením toho je Lisabonská zmluva.
Po prvé, prvý raz v európskych dejinách Lisabonská zmluva obsahuje právne záväznú Chartu základných práv občanov Únie. Pokiaľ ide o inštitúcie, hovorí, že Únia pristúpi k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Preto sme svedkami vyvrcholenia politickej, kultúrnej a právnej cesty Únie v oblasti ľudských práv, ktoré Únia kladie do centra svojich politík, činov a svojej podstaty.
V tejto súvislosti si myslíme, že tým najdôležitejším pre Európsku úniu je, že sa už začal proces, ktorý jej umožní, keď nastane ten správny čas, podpísať Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd. To okrem iného znamená prijať jurisdikciu Európskeho súdu pre ľudské práva v Štrasburgu a zvýšiť záruky pre občanov. Prakticky to tiež znamená, že sa rozličné právne predpisy v oblasti ľudských práv a slobôd, ktoré v Európe súčasne existujú, vzájomne priblížia: vnútroštátne právne predpisy - záruky, ktoré existujú v každej z európskych demokratických krajín, ktoré dodržiavajú a obhajujú ľudské práva -, právne predpisy Európskej únie a Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý je ďalším právnym predpisom, ku ktorému sa pripojili nielen členské štáty Európskej únie, ale aj ďalšie európske krajiny aj napriek tomu, že nie sú súčasťou Únie.
Preto sledujeme proces zbližovania týchto právnych predpisov, ktorého vyjadrením bude, že Európska únia dohovor podpíše.
Dňa 17. marca Komisia predložila odporúčanie začať rokovať o podpise dohovoru Úniou. Odvtedy Rada urobila všetko, čo mohla, aby urýchlila rozpravy o mandáte na rokovania. V Rade máme pracovnú skupinu, ktorá vedie rozpravy v úzkej spolupráci s Európskou komisiou.
Rada si veľmi dobre uvedomuje všetky mandáty v protokole č. 8, ktorý je v tomto ohľade právnym referenčným bodom, napríklad: možnú účasť Únie v kontrolných orgánoch Európskeho dohovoru a potrebu dodržiavania kompetencií Únie a právomocí inštitúcií. Zvážila tiež potrebu vymenovať sudcu Európskej únie na súde, účasť tohto Parlamentu v parlamentnom zhromaždení Rady Európy a účasť Únie vo Výbore ministrov pri vykonávaní jeho funkcií týkajúcich sa uplatňovania Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Rada tiež pozorne sledovala rozpravy a vypočutia, ktoré sa uskutočnili v Parlamente v marci tohto roka, a veľmi jasne berie na vedomie názory vyjadrené Parlamentom v návrhu správy, ktorý vypracovali pán Ramón Jáuregui Atondo, pani Kinga Gálová a pán Cristian Dan Preda. Predpoklad španielskeho predsedníctva a pozícia Rady sú, že mandát na rokovania s Európskou radou, ktorý si vyžiada čas a má odborný a zložitý charakter, bude prijatý pred koncom prvej polovice roka 2010.
Viviane Reding
podpredsedníčka Komisie. - Vážená pani predsedajúca, môj kolega Olli Rehn už vyjadril postoj a úprimnú sústrasť Komisie v súvislosti s tragédiou v Grécku, dovoľte mi len pozrieť sa na to, ako môžeme napredovať v našej práci, pretože to bude to najdôležitejšie pre dokončenie systému ochrany základných práv v rámci Únie a nevyhnutné pristúpenie EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktoré je zakotvené v Lisabonskej zmluve. Je to cieľ, ako predsedníctvo práve tak dobre vyjadrilo, toto pristúpenie je však len jedným zo štyroch prvkov veľmi ambicióznej a všeobecnej politiky v oblasti základných ľudských práv na úrovni Európskej únie.
Predovšetkým nadobudnutím platnosti Lisabonskej zmluvy sa Charta základných práv stala právne záväznou a táto právne záväzná charta je tou najmodernejšou kvalifikáciou základných práv vo svete, pokiaľ ide o politický záväzok v otázkach základných práv, čitateľnosť a právnu istotu, a zavádza všetky práva uvedené v dohovore. Význam a rozsah týchto práv je rovnaký ako ten stanovený dohovorom, charta však ide ďalej. Nájdeme v nej napríklad takzvanú tretiu generáciu základných práv: ochranu údajov, záruky v oblasti bioetiky, právo na dobrú a transparentnú administratívu. Úroveň ochrany, ktorú charta poskytuje, musí byť prinajmenšom taká vysoká ako tá, ktorú poskytuje dohovor. V mnohých prípadoch ide ešte ďalej.
Po druhé, presadzovanie základných práv je prioritou Štokholmského programu, ktorý stanovuje strategické usmernenia pre rozvoj v oblasti slobody, bezpečnosti a spravodlivosti v Európe.
Po tretie, došlo k vytvoreniu nového portfólia - spravodlivosti, základných práv a občianstva -, čo ukazuje, akú dôležitosť prikladá Komisia posilňovaniu svojich aktivít v tejto oblasti.
Potom, po štvrté, pristúpenie EÚ k dohovoru. Ten zaručí, že každý človek, ktorý tvrdí, že sa stal obeťou porušenia dohovoru inštitúciou alebo orgánom Únie, môže podať sťažnosť proti Únii na súde v Štrasburgu za rovnakých podmienok, aké platia pre sťažnosti vznesené voči členským štátom. Z politického hľadiska pristúpenie znamená, že Európska únia opätovne potvrdzuje kľúčovú úlohu, ktorú zohráva systém dohovoru v oblasti ochrany ľudských práv v Európe - v rozšírenej Európe, nielen v Európskej únii -, pristúpením k tomuto dohovoru však Európska únia podporuje štrasburský systém a je to systém vonkajšej súdnej kontroly v oblasti základných práv, pretože teraz odovzdávame náš právny poriadok úplne a formálne pod túto kontrolu. Toto, samozrejme, vnútorne aj navonok posilní dôveryhodnosť veľmi veľkého záväzku EÚ v oblasti základných práv.
V polovici marca Komisia navrhla Rade mandát na rokovania. Protokol č. 8 Lisabonskej zmluvy vyžaduje poskytnutie istého počtu vecných záruk v súlade s dohodou, ktorá súvisí s pristúpením, pretože musíme zachovať špecifický charakter práva Únie a odporúčanie Komisie Rade berie tieto požiadavky v plnej miere do úvahy. Chcela by som spomenúť len dve.
Je jasné, že pristúpenie k dohovoru nemusí ovplyvniť kompetencie a právomoci Únie, tak ako sú definované v zmluvách, a ustanovenia dohody o pristúpení to budú musieť veľmi jasne stanoviť. Podobne, pristúpenie Európskej únie nemusí ovplyvniť ani situáciu v jednotlivých členských štátoch v súvislosti s Európskym súdom pre ľudské práva, protokolmi alebo výhradami. Rokovania by preto mali zaistiť, aby dohoda o pristúpení vytvárala záväzky podľa vecných ustanovení dohovoru len v súvislosti s konaním a opatreniami prijatými inštitúciami alebo orgánmi Únie.
Komisia teraz hľadá spôsob, ako do systému dohovoru plynule začleniť Európsku úniu. Pristúpenie by teda malo zachovať vecný a procesný charakter tohto systému. Pristúpenie však musí spĺňať dve podmienky. Po prvé, ako som už povedala, sa musí zachovať špecifický charakter práva Európskej únie; po pristúpení je dôležité ochrániť Európsky súdny dvor a jeho výsady. Máme tu predložené zaujímavé návrhy, ktoré sa usilujú o to, aby sa Európsky súdny dvor bez prejudiciálnej otázky zapojil v prípadoch, v ktorých je v stávke súlad právnych aktov Únie pred štrasburským súdom. Tieto návrhy by sa pravdepodobne dali upraviť tak, aby si nevyžadovali pozmenenie a doplnenie zmluvy, a zaslúžia si dôkladnú analýzu a diskusiu v pracovnej skupine Rady. Viem, že španielske predsedníctvo robí všetko pre to, aby tieto diskusie podporilo.
Po druhé, je dôležité poradiť si s mimoriadnou situáciou Únie ako odlišného právneho subjektu s udelenými nezávislými právomocami, ktorá sa popri členských štátoch stane zmluvnou stranou v rámci mechanizmu, ktorý pôvodne nebol navrhnutý s týmto cieľom - bol vytvorený pre členské štáty -, a preto je potrebné urobiť obmedzený počet odborných a procesných úprav dohovorov v súvislosti so špecifickou povahou práva Únie. Popri tom existuje takzvaný "mechanizmus korešpondencie".
Je mimoriadne dôležité vziať do úvahy decentralizované uplatňovanie práva Únie členskými štátmi. Vďaka tomuto mechanizmu Únia získa právo pridať trestné konania ako korešpondujúce v prípadoch vedených proti členskému štátu, ktoré sa týkajú práva Únie.
Z inštitucionálneho pohľadu by som tiež rada zdôraznila pozíciu Komisie, podľa ktorej by zástupcovia Európskej únie mali mať účasť v orgánoch dohovoru na rovnakej úrovni ako zástupcovia iných zmluvných strán. To napríklad znamená, že jednou zo základných zásad každého dohovoru je sudca zvolený každou zmluvnou stranou. Táto zásada zaistí, aby mal na súde zastúpenie každý právny systém; odzrkadľuje sa v tom tiež systém kolektívnych záruk ustanovený dohovorom, v ktorom sa vyžaduje, aby mala každá zo zmluvných strán zastúpenie, a to znamená, že potrebujeme stáleho plnohodnotného sudcu voleného Úniou, ktorý má rovnaké postavenie a rovnaké povinnosti ako jeho kolegovia a ktorý potenciálne môže zasiahnuť vo všetkých prípadoch.
Sudca ad hoc, ktorý by zasahoval len do prípadov vznesených proti Únii alebo tých, ktoré by sa týkali práva Únie, by nepostačoval. Pokiaľ ide o metódu voľby tohto sudcu, aj tu by sa mal uplatniť bežný postup uvedený v dohovore. To znamená, že takéhoto sudcu vyberie parlamentné zhromaždenie Rady Európy zo zoznamu troch kandidátov, ktorý mu predloží Európska únia. Myslíme si, že možnosť zúčastňovať sa na rokovaniach Parlamentného zhromaždenia pri voľbe sudcov štrasburského súdu by mal mať primeraný počet poslancov Európskeho parlamentu.
Rada by som tiež poďakovala spravodajcom Výboru pre ústavné veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci pánovi Jáureguiovi a pani Gálovej za ich skvelú spoluprácu na dokumente. Vypočutie, ktoré zorganizoval Výbor pre ústavné veci 18. marca, bolo naozaj veľmi užitočné. Som tiež rada, že španielske predsedníctvo Rady prisúdilo tomuto dokumentu vysokú prioritu. Preto som presvedčená, že sa nám po lete podarí začať prístupové rokovania. Zaistím, aby Komisia ako vyjednávač Únie neustále dôkladne informovala Parlament počas celého procesu rokovaní.
Vážená pani predsedajúca, nemyslím si, že je potrebné v tento deň znova zdôrazňovať, aké dôležité sú pre Európu základné práva a aké dôležité sú pre všetky akty, ktoré navrhujeme. Som presvedčená, že Únia nebude mať ťažkosti so splnením noriem dohovoru, dodržiavaním dohovoru sa však určite zlepší ochrana základných práv v Európe a tým myslím na každého jedného človeka, ktorý žije v Európe.
Marietta Giannakou
Vážená pani predsedajúca, v plnej miere podporujem vyhlásenia, ktoré predniesli pán López Garrido v mene španielskeho predsedníctva a pani Redingová, chcela by som zablahoželať pánovi Jáureguiovi Atondovi a pani Gálovej k ich správam a práci, ktorú vykonali.
Pristúpenie EÚ k Európskemu dohovoru Rady Európy a jeho protokolom je uplatnením Lisabonskej zmluvy a rozširuje ochranu občanov Únie v oblasti ľudských práv. To nám poskytne celoeurópsky systém ochrany základných slobôd a ľudských práv obsiahnutých v judikatúre Európskeho súdu pre ľudské práva v Štrasburgu. Okrem vonkajšej ochrany Európska únia zároveň získava medzinárodnú agentúru na vonkajšiu ochranu a tak zvyšuje dôveryhodnosť smerom k tretím krajinám, od ktorých v rámci dvojstranných vzťahov často vyžaduje dodržiavanie Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Vážená pani predsedajúca, dnešná rozprava o ľudských právach a základných slobodách sa časovo zhoduje so zavraždením troch občanov, troch pracovníkov, extrémistami a okrajovými živlami v našej krajine v Aténach počas demonštrácií proti vládnym opatreniam, ktoré sú reakciou na hospodársku krízu. Rada by som okrem svojej ľútosti a bolesti v mene svojich kolegov z hlavnej opozičnej strany v Grécku zdôraznila, že naša politická skupina je rozhodnutá prispieť rozhodným spôsobom k ochrane demokracie a k plynulému fungovaniu inštitúcií.
Vážime si finančné prostriedky, ktoré nám v tomto mimoriadne kritickom čase poskytujú naši partneri a Medzinárodný menový fond, a sme pevne odhodlaní vymaniť sa z tejto krízy pomocou potrebných reforiem. Ako zodpovedná strana prispejeme k úsiliu o zachovanie pokoja a obranu jednoty gréckeho obyvateľstva odstránením extrémistických živlov, ktoré narúšajú našu demokraciu.
Ramón Jáuregui Atondo
Vážená pani predsedajúca, ak by som mal to, o čom dnes hovoríme, vtesnať do jedinej myšlienky, nahlas a jasne by som európskej verejnosti povedal, že po prvý raz bude mať súd, ktorý zaručí jej ľudské práva a základné slobody vo vzťahu k Európskej únii a jej vlastným krajinám, ktoré vykonávajú právo Únie.
Dôležitou myšlienkou je, že máme nový súd pre obyvateľov Európy, štrasburský súd, ktorý má zabezpečiť právo Únie a to, že jeho uplatňovanie v každom členskom štáte napĺňa minimálne záruky, ktoré sú podstatou európskej myšlienky. Tieto minimálne záruky sú súčasťou pupočnej šnúry, historického procesu európskej integrácie. Tento proces je civilizačným procesom integrácie založeným na myšlienke ľudskej dôstojnosti - dôstojnosti obyvateľov - a realizuje sa vo forme demokracie, právneho štátu, sociálneho štátu založeného na právnom štáte a ľudských právach.
Lisabonská zmluva nám ako Európskej únii dala príležitosť potvrdiť chartu, ktorá, ako povedala pani Redingová, je najúplnejšou chartou ustanovenou v oblasti základných práv a vyžaduje od nás, aby sme sa stali súčasťou štrasburského súdu.
Toto sa práve chystáme schváliť. Viem, že je tu veľké množstvo technických problémov, chcem však zdôrazniť, aké dôležité je, že Komisia vykonala rýchlu, účinnú prácu ustanovením mimoriadneho mandátu, ktorý nám umožňuje napredovať v týchto rokovaniach.
Chcel by som vám zablahoželať, pani Redingová, k vašej práci, ktorá je, zopakujem to znova, rýchla a efektívna, a rád by som zablahoželal aj španielskemu predsedníctvu. Chcel by som oznámiť, že na nasledujúcej schôdzi prijmeme v tejto súvislosti správu Parlamentu, a rád by som vás požiadal o monitorovanie, informácie a podporu rokovaní, ktoré sú zložité, no pre Európu veľmi dôležité.
Cecilia Wikström
Vážená pani predsedajúca, pristúpenie EÚ k európskemu dohovoru je na programe už dlhý čas. Teraz sa právny základ pre pristúpenie stáva skutočnosťou. Všetkých nás to môže tešiť. Pristúpenie EÚ k európskemu dohovoru bude znamenať, že ochrana základných práv bude podporovaná a posilnená, že občania našich členských štátov získajú lepšiu ochranu v súvislosti s činnosťou EÚ a že zákonné postupy v oblasti ľudských práv budú lepšie zosúladené na dvoch európskych súdoch, v Haagu a v Štrasburgu.
Vďaka pristúpeniu k európskemu dohovoru budú inštitúcie EÚ podliehať výkonu spravodlivosti Európskeho súdu pre ľudské práva. To zaručí nezávislé vonkajšie monitorovanie dodržiavania základných ľudských práv a slobôd zo strany EÚ.
Je to veľmi dôležitý krok. Je veľmi ľahké nechať sa učičíkať vo viere, že tu v Európe nemusíme riešiť žiadne porušenia ľudských práv, ku ktorým dochádza v iných častiach sveta. Ako členské štáty Európskej únie máme zákony, štatúty a hlboko zakorenené európske hodnoty, ktoré chránia naše práva. Na základe textu v úvode Lisabonskej zmluvy sú sloboda prejavu, sloboda tlače a sloboda vyznania európskymi slobodami, ktoré sa majú dodržiavať bez výnimky všade v Únii. Bohužiaľ to tak vždy nie je, keďže sú členské štáty, ktoré porušujú základné práva v EÚ. Žiaľ, je tiež pravda, že my v tomto Parlamente sa prizeráme a umožňujeme, aby sa to dialo.
Pristúpením EÚ k európskemu dohovoru bude vzhľadom na posilnenie a podporu občianskych práv a slobôd dôležité, aby sme my v Parlamente prijímali právne predpisy a konali v súlade s dohovorom. Skutočne toho máme v našich členských štátoch ešte veľa urobiť, aby sme si pozametali pred vlastným prahom a premenili krásne slová, ktoré definujú naše spoločné hodnoty, na skutočnosť.
Heidi Hautala
Vážená pani predsedajúca, je veľmi dôležité, že ľudským právam prisudzujeme pravú hodnotu, hoci slúžia aj ako nástroj, čo si uvedomujem, keď hovorím s predstaviteľmi tretích krajín z pozície predsedníčky Podvýboru pre ľudské práva.
Práve dnes som hovorila s niekoľkými poslancami marockého parlamentu. Je skvelé, že im môžem povedať, že Európska únia tiež zdôrazňuje dôležitosť ľudských práv vo svojich vlastných krokoch a nesnaží sa len poúčať ostatných o tom, aké sú ľudské práva dôležité. Takto môžeme predstaviteľom tretích krajín vysvetliť, že pristúpenie Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd skutočne znamená, že naše aktivity sú, ako sa tu vysvetlilo, podrobené vonkajšej kontrole. Môžem tiež povedať, že po prvý raz máme komisárku, ktorá je zodpovedná konkrétne za tieto veci v kontexte právnych otázok.
Chcela by som spomenúť, že pristúpenie Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, samozrejme, nevyrieši problém Európskeho súdu pre ľudské práva, ktorý je úplne zavalený prácou. Mali by sme uvažovať, ako môžeme vyriešiť tento problém, ktorý nastal v dôsledku množstva nevyriešených prípadov.
Chcela by som tiež dôrazne navrhnúť, aby Únia rozhodla aj o pristúpení k týmto rozličným užitočným dodatkovým protokolom, ktoré sa týkajú problematiky negatívneho postoja k mučeniu či boja proti rasizmu, ako aj k účinnejším právnym predpisom.
Zbigniew Ziobro
Vážená pani predsedajúca, vplyv podpísania dohody o pristúpení Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd bude, zdá sa, obmedzený, pretože sme dohovor ako opatrenie na bežnú ochranu ľudských práv v Európe prijali už dávno. Tento štatút dosiahol v európskom práve aj v oblastiach politiky jednotlivých členských štátov.
Treba však tiež zdôrazniť určité problémy, ktoré môžu vyplynúť z konkurencie medzi Európskym súdnym dvorom a Európskym súdom pre ľudské práva v oblasti súdnych rozhodnutí, ktoré môžu tieto súdy urobiť. Táto vec by sa preto mala veľmi podrobne analyzovať, aby sme sa neskôr vyhli chybám, ktoré bude potom treba naprávať.
Okrem toho možno predpokladať, že rozhodnutia vykonané Európskym súdnym dvorom a jeho výklad právnych predpisov EÚ sa stanú predmetom posudzovania Európskeho súdu pre ľudské práva. V tejto súvislosti získa Európsky súd pre ľudské práva výraznú právomoc nad inštitúciami EÚ. Vzhľadom na to by sme mali posúdiť všetky právne dôsledky takéhoto rozhodnutia a vyhnúť sa unáhleným krokom. Súčasne by sa mala posúdiť otázka reformy fungovania oboch dôležitých európskych súdov.
Krisztina Morvai
(HU) Ako právnička, ktorá sa venuje problematike ľudských práv, nechápem, akú pridanú hodnotu bude mať v súvislosti s ochranou ľudských práv európskych občanov to, ak sa Európska únia pripojí k rovnakému dohovoru o ľudských právach, ku ktorému už pristúpili všetky európske krajiny. Prosím, dovoľte mi ozrejmiť niekoľko súvislostí, pretože vidím, že naši kolegovia, ktorí nie sú právnici, o tom majú značne mylnú predstavu. Situácia je takáto. Existuje nástroj v oblasti ľudských práv známy ako Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý je skutočne veľmi dôležitý. Tento dohovor nezaviedla Európska únia, ale akési jej dvojča, Rada Európy.
Ak krajina porušuje práva svojho občana stanovené a uvedené v dohovore, potom má jej občan právo obrátiť sa na Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu a žiadať právnu nápravu či presadzovanie svojich práv voči danej krajine. Ako všetci vieme, túto možnosť majú teraz všetci občania Európskej únie. Pochybujem, že je medzi nami jediný poslanec, ktorý by nepoznal prípad, keď niekto v jeho krajine hrozil, že to poženie až do Štrasburgu, a napokon to aj urobil a vyhral spor so svojím členským štátom. Čo je teda nové, aká je pridaná hodnota, okrem toho, že niekto zo štruktúry Európskej únie získa dobre platené miesto sudcu v Štrasburgu?
Kinga Gál
(HU) Vážená pani predsedajúca, pán minister, pani komisárka, dámy a páni, naša dnešná rozprava je jednou z významných udalostí v živote Európskej únie. Dnes tu rokujeme o čomsi, čo pred rokmi vyzeralo ako neprekonateľná prekážka: o mandáte Komisie na rokovania o pristúpení EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Tohto roku je to 60 rokov odvtedy, čo bol tento dohovor ratifikovaný, a počas týchto 60 rokov dodával mnohým občanom vieru, že dosiahnu spravodlivosť dokonca aj proti svojmu vlastnému štátu. To, čo pani komisárka Redingová už spomenula, úzko súvisí s touto rozpravou, a preto by sa malo znova a znova zdôrazňovať najmä to, že sa Charta základných práv Európskej únie stala v decembri právne záväznou. Tento dokument patrí medzi najpokrokovejšie dokumenty v oblasti základných práv.
Dohovor posilňuje chartu a charta dopĺňa dohovor. Od decembra Lisabonská zmluva zaväzuje EÚ, aby pristúpila k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Naším cieľom preto musí byť zaistenie toho, aby bolo jeho vykonanie čo najúspešnejšie. Najdôležitejšou otázkou tu je, akú pridanú hodnotu prinesie do života občanov EÚ pristúpenie k dohovoru. Svoju správu o pristúpení k dohovoru som pripravila v tomto duchu a Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci ju jednomyseľne schválil. Preto by som chcela požiadať Radu a Komisiu, aby počas rokovaní urobili všetko, čo je v ich silách, a zaistili, aby pristúpenie k dohovoru skutočne prinieslo hodnotu, pridanú hodnotu občanom EÚ bez vzbudzovania prehnaných očakávaní.
Súčasne treba počas rokovaní ozrejmiť niekoľko otázok. Jednou z týchto závažných otázok je vzťah medzi súdmi. Podmienkou je tiež to, že najprv treba plne vyčerpať vnútorné opravné prostriedky. Súčasne si myslím, že počas rokovaní je dôležité brať do úvahy skutočnosť, že reforma fungovania Európskeho súdu pre ľudské práva v Štrasburgu sa časovo zhoduje s pristúpením EÚ k dohovoru. Pristúpenie EÚ k dohovoru bude jedinečným experimentom, nesmie však ohroziť nič, čo už v súvislosti s presadzovaním ľudských práv funguje. Pristúpenie k dohovoru môže byť úspešné, len ak skutočne posilní už fungujúce inštitúcie a umožní občanom, aby k nim mali prístup. Mali by sme dávať pozor, aby sme tento proces neohrozili, a uistiť sa, že v návale nadšenia nevylejeme so špinavou vodou aj dieťa, ako sa o tom výstižne hovorí v jednom maďarskom prísloví. Domnievam sa, že je to veľmi dôležitá chvíľa a že sme na správnej ceste. Chcela by som požiadať Komisiu a Radu, aby definovali svoj mandát a podnikli nadchádzajúce rokovania, posilňujúc to, o čom som hovorila.
Vážená pani Gálová, chcel by som vám povedať, že ste prvou maďarskou poslankyňou, ktorú som stretol od chvíle, keď som sa dozvedel, že nášho kolegu a priateľa pána Pála Schmitta zvolili za predsedu maďarského parlamentu. Chcel by som povedať, že nám náš priateľ pán Schmitt bude chýbať, a prosím vás, aby ste mu formálne odovzdali naše blahoželanie, a som si istý, že pri vedení parlamentu svojej krajiny urobí skvelú prácu.
Monika Flašíková Beňová
(SK) Aj keď všetky členské štáty Európskej únie sú zmluvnými stranami dohovoru, pristúpenie Európskej únie ako celku bude predstavovať nielen novú dimenziu ochrany ľudských práv v Európskej únii, ale rada by som zdôraznila, že pristúpenie bude aj právnym a politickým signálom pre posilnenie vzťahov medzi Európskou úniu a Európou. Chcela by som sa tiež prihovoriť za myšlienku, že popri pristúpení Európskej únie k Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd by sa malo seriózne zvážiť aj celoplošné prijatie legislatívy, ktorá upravuje oblasť sociálnych práv - napríklad prijatie revidovanej Európskej sociálnej charty na celoeurópskej úrovni, teda Úniou ako celkom, by bolo jednoznačne vítaným krokom.
S pristúpením Únie k dohovoru sa otvorila aj otázka politického zastúpenia Únie v orgánoch Rady Európy. Rovnako sa hovorí o tom, že v tomto procese by mal byť aktívny aj Európsky parlament. V zásade s touto líniou súhlasím, obávam sa však, že tento proces, pani komisárka, vrátane jeho jednotlivých komponentov nebude vôbec jednoduchý. A aj keď sa v súčasnosti stotožňujem s Vaším entuziazmom - a samozrejme poďakovanie patrí aj Rade za veľmi dobrú aktivitu - treba sa pripraviť na to, že tento proces bude veľmi komplikovaný a že nás v tomto smere ešte čaká rad práce.
Marek Henryk Migalski
(PL) Vážený pán predsedajúci, Európska únia je založená na dodržiavaní ľudských práv. V skutočnosti je to jeden z najdôležitejších aspektov tejto inštitúcie. Problém je len v tom, že mám dojem, že tieto ľudské práva budujeme výlučne pre svojich vlastných občanov. Pani Beňová a pani Wikströmová o tom hovorili. Mám však dojem, že ignorujeme to, o čom hovorila pani Hautalová, a tým mám na mysli úsilie o šírenie ľudských práv mimo EÚ. Myslím si, že Európskej únii chýba záväzok v tejto oblasti.
S nádejou vítam pristúpenie Európskej únie k dohovoru, pretože to poskytuje príležitosť na určitú súdržnosť systému práv a ochranu ľudských práv v Európskej únii. Keď vytvárame nové práva, nemali by sme zabúdať, že by sa nemali obmedzovať iné slobody. Toto je, samozrejme, téma pre filozofov a teoretikov práva, no takéto napätie medzi právami a slobodami skutočne existuje. Z tohto dôvodu by si to mali uvedomovať zákonodarcovia a neskôr aj sudcovia, ktorí právo presadzujú.
Angelika Werthmann
(DE) Vážený pán predsedajúci, dámy a páni, v článku 6 Lisabonskej zmluvy sa uvádza, že EÚ pristúpi k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, ktorý predstavuje posilnenie systému základných práv v rámci EÚ. Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd je mimoriadne dôležitý na ochranu ľudských práv a základných slobôd v Európe. Naša príslušnosť k tomuto právnemu systému by posilnila základné práva občanov EÚ, ktorí by získali ďalšiu možnosť opravných prostriedkov v prípade, že si myslia, že došlo k porušeniu ich základných práv.
Pristúpenie EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd vnímam ako pozitívny krok, ktorý zvýši povedomie o dôležitosti základných práv v EÚ a v ideálnom prípade zvýši dôveryhodnosť EÚ v súvislosti s jej vonkajšími vzťahmi.
Rafał Trzaskowski
Vážený pán predsedajúci, v prvom rade mi dovoľte poďakovať obom našim spravodajcom - pani Kinge Gálovej a pánovi Ramónovi Jáureguiovi Atondovi - a tiež Komisii a predsedníctvu.
(ES) Veľmi pekne vám ďakujem za náročnú, no potrebnú prácu, ktorú ste vykonali.
Keď sme hovorili o pristúpení EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd - a myslím si, že o tom v Európskej únii hovoríme posledných 10 rokov -, existovalo tu množstvo obáv z konkurencie medzi Európskym súdom pre ľudské práva a Európskym súdnym dvorom, obáv z problémov v otázke pôsobnosti, z toho, že by sa mohla spochybniť nezávislosť Európskeho súdneho dvora.
Myslím si však, že našou prácou sme dosiahli, že sa dostávame do bodu, keď sa oba tieto súdy môžu dopĺňať. Usilovali sme sa urobiť všetko pre to, aby sme zabránili hierarchickému mysleniu, tieto systémy si však vlastne navzájom vymieňajú skúsenosti v oblasti ochrany ľudských práv. V zmysle posledného vývoja, keď sa Európsky súdny dvor pridŕža judikatúry štrasburského súdu a opačne, si myslím, že tieto dva systémy fungujú spolu, prakticky si nekonkurujú, a väčšina týchto obáv sa rozplynula.
V nedávnom rozsudku vo veci Bosphorus, ktorý všetci veľmi dobre poznáme, Európsky súd pre ľudské práva vyhlásil, že nie je potrebné tento prípad opätovne preskúmať, pretože samotná EÚ ponúka primeranú úroveň ochrany ľudských práv. Potom sa vynára otázka: prečo potrebujeme pristúpenie k dohovoru? Túto otázku tu položili naši kolegovia a, áno, potrebujeme ho. Prečo ho potrebujeme? Nielen pre jeho symbolický význam, čo je dôležité, ale aj preto, že celý systém ochrany ľudských práv v Európskej únii získa na dôveryhodnosti v očiach občanov, ktorí budú chránení pred krokmi EÚ, nielen členských štátov, ako je to doteraz. Keď neexistuje účinné preskúmanie súdom na vnútroštátnej úrovni ani na úrovni Spoločenstva - napríklad, keď žiadateľa odmietnu vypočuť alebo keď nemožno žalovať príslušný orgán EÚ, to sú situácie, v ktorých získame pridanú hodnotu.
K dohovoru pristupujeme, aby sme dosiahli väčšiu súdržnosť systému ochrany ľudských práv, nie aby sme oslabili dôveryhodnosť tohto systému. Potrebujeme lojálnosť, a preto trváme na tom, aby medzištátne uplatnenia nespôsobovali problémy vyplývajúce z údajného nesúladu, keď právny akt patrí do rozsahu uplatňovania práva Únie. Trváme na tom a mali by sme urobiť všetko, čo je v našich silách, aby sa to premietlo do zákona.
Nakoniec by som rád veľmi pekne poďakoval Komisii za zriadenie generálneho riaditeľstva pre ľudské práva. Spomínam si, keď som ako študent čítal články Josepha Weilera o ochrane ľudských práv. Dospel k záveru, že v súvislosti s uplatňovaním a pristúpením k dohovoru o ochrane ľudských práv môžete urobiť čokoľvek, ak však nedôjde k žiadnej následnej realizácii v Komisii, bude to zbytočné.
Ďakujem vám, že ju konečne máme. Dúfam, že budeme napredovať a získame lepšiu ochranu ľudských práv v Európskej únii, ako máme teraz.
Csaba Sógor
(HU) Som veľmi rád, že podpisom dokumentu o tých najzákladnejších európskych ľudských právach Európska únia robí ďalší krok k rozvoju skutočne zjednotenej Európy a zvyšuje svoju dôveryhodnosť, keď zasahuje proti porušeniam ľudských práv v tretích krajinách. Nesmieme však zabúdať, že pokiaľ ide o ochranu ľudských práv, Rada Európy je v mnohom pred Európskou úniou. Preto naliehavo vyzývam Komisiu, aby preskúmala možnosť podpisu ďalších dohovorov Rady Európy a pripravila zoznam medzinárodných zmlúv uzavretých v Rade Európy, ktoré by nám pomohli zlepšiť kvalitu právnych predpisov EÚ v oblasti ľudských práv, ak by sme k nim pristúpili.
Myslím si, že na to, aby sa Európa stala skutočným regiónom slobody, bezpečnosti a práva, bude potrebné spolupracovať s Radou Európy a prijať jej existujúce výdobytky v oblasti ľudských práv. Spomedzi týchto výdobytkov by sa mala venovať zvýšená pozornosť Európskej charte regionálnych alebo menšinových jazykov a Rámcovému dohovoru na ochranu národnostných menšín, ktoré na základe európskych hodnôt stanovujú minimálne požiadavky v otázkach týkajúcich sa pôvodných národnostných menšín, dodržiavania rozmanitosti a práva uvedeného v Charte základných práv. Všetky členské štáty Európskej únie sú členmi Rady Európy a väčšina z nich spomínané dokumenty podpísala a ratifikovala. Bolo by prirodzené, aby sa rozšírenie právnych predpisov Únie v tejto oblasti vykonalo začlenením dohovorov, ktoré ratifikovalo veľké množstvo štátov.
Elena Băsescu
(RO) Nadobudnutie platnosti Lisabonskej zmluvy zaistilo pristúpenie Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu bude vlastne ochraňovať základné práva a slobody proti krokom EÚ. Táto skutočnosť je ešte dôležitejšia, keďže členské štáty preniesli dôležité právomoci na Európsku úniu. Chcela by som zdôrazniť, že pristúpenie neovplyvní zásadu samostatnosti právnych predpisov EÚ, keďže si súdny dvor v Luxemburgu zachová postavenie jediného najvyššieho súdu pre všetky otázky týkajúce sa právnych predpisov EÚ.
Rumunsko podpísalo Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd v roku 1993. Je dôležité zdôrazniť, že článok 20 rumunskej ústavy stanovuje, že medzinárodné právne predpisy týkajúce sa základných ľudských práv, ku ktorým Rumunsko pristúpilo, majú prednosť pred vnútroštátnymi zákonmi.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážená pani komisárka, je veľmi dôležité, že Rada Európy má mechanizmus monitorovaný Európskym súdom pre ľudské práva, ktorý sa vyvíjal a funguje desaťročia, a že si ho Európska únia osvojí. Už dlho vravím, že pokiaľ ide o ochranu ľudských práv a menšín v Európe, je veľmi znepokojujúce, že je to Rada Európy, ktorá má fungujúci systém na ochranu ľudských práv a menšín, zatiaľ čo skutočný politický vplyv v Európe spočíva na Únii. Chcel by som upriamiť pozornosť na skvelú správu spravodajkyne pani Kingy Gálovej, v ktorej zdôrazňuje, že dôležité precedentné právo či judikatúra často poskytuje výraznú podporu ochrane práv menšín, ktorú Európska únia nemôže ponúknuť. Rád by som podporil aj to, čo povedal pán Sógor. Mohol by to byť precedens, ak by sa Európska únia pridala k Rámcovému dohovoru Rady Európy na ochranu národnostných menšín, keďže 8,5 % obyvateľov Únie tvoria menšiny a Únia nemá vôbec žiadny systém na ochranu menšín.
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Vážený pán predsedajúci, chcela by som zablahoželať pánovi Jáureguiovi k veľmi významnej vykonanej práci.
Táto správa ozrejmuje inštitucionálne a operačné aspekty vyplývajúce z podpisu Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd Európskou úniou.
Pred tromi desaťročiami Európska komisia aj Parlament prijali uznesenia požadujúce, aby Únia podpísala dohovor. Teraz, keď je Únia väčšia a má 27 členských štátov, nikto nespochybňuje, či sa to má stať. Dohoda o týchto zásadách je základom politickej súdržnosti a identity Európskej únie, a keď sa tieto veci ocitnú v kríze, sú tu politické a tiež hospodárske problémy.
Obrana všetkých ľudských práv a základných slobôd za každých okolností a bez váhania znamená pracovať na posilnení demokracie a pokroku a znamená úplné vylúčenie všetkých prejavov násilia, donucovania či totalitarizmu. Nezabúdajme, že to bol hlavný smer projektu Európskej únie. Toto je smer, ktorým sa musíme uberať, a žiadam Komisiu a Radu, aby na tom pracovali.
Vážený pán predsedajúci, aj ja by som rada prejavila úctu a vyjadrila sústrasť rodinám obetí v Grécku.
Jacek Olgierd Kurski
(PL) Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd je jedným zo základov európskej teórie hodnôt, ktorá bráni práva jednotlivca a ľudské práva. Pokiaľ ide o hodnoty, bol základom pri založení Európskej únie.
Európsky súd pre ľudské práva veľa rokov veľmi dobre plnil svoju úlohu, ochraňujúc slabých a prenasledovaných. Nedávno však urobil niekoľko rozhodnutí, ktoré vzbudzujú pochybnosti o chápaní zásady slobody jednotlivca Európskym súdom pre ľudské práva. Minulý rok celú Európu zasiahla vlna diskusií a nevôle voči verdiktu, ktorý zakázal vystavovanie kríža na verejných miestach.
Myslím si, že Európska únia, ktorá pristupuje k dohovoru v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy, by mala súčasne začať diskusiu a rozpravu v zmysle hĺbkovej reflexie, aby sa takýto typ narušenia slobody jednotlivca a nesprávne pochopenie ľudských práv v budúcnosti viac nezopakovali.
Jarosław Kalinowski
(PL) Vážený pán predsedajúci, Európsky parlament veľakrát prijal uznesenia odsudzujúce prípady porušenia ľudských práv a slobôd v rôznych častiach sveta. Treba však povedať, že ako Európska únia sme si nedokázali poradiť so zrejmými porušeniami týchto základných práv v členských štátoch Európskej únie.
Rád by som uviedol veľmi relevantný príklad. Hlavná komisia pre etiku vo verejnej správe v Litve nedávno potrestala pána Tomaševského, vedúceho predstaviteľa poľskej menšiny a poslanca Európskeho parlamentu, za to, že predložil pánovi Barrosovi otázku o dodržiavaní práv menšín. Toto je zvláštna a vyslovene škandalózna situácia. Chcel by som položiť túto otázku: zmení niečo pristúpenie k rámcovému dohovoru? Európska únia by mala rozvíjať normy v týchto veciach, ktoré sú oveľa vyššie ako tie prijaté v rámcovom dohovore. Nastal čas, aby nedochádzalo k takýmto prípadom diskriminácie v členských štátoch Európskej únie.
Georgios Papanikolaou
(EL) Vážený pán predsedajúci, v prvom rade by som chcel tiež vyjadriť hlbokú ľútosť nad dnešnou smrťou troch gréckych občanov počas pokojných protestov obyvateľov Grécka demonštrujúcich za lepšiu budúcnosť. Určité osoby na okraji spoločnosti, určité osoby, ktoré konajú proti demokracii, tak kruto pripravili týchto troch ľudí o život.
Je to skutočne tragická irónia, že dnes rokujeme o posilnení a prehĺbení štruktúry ochrany ľudských práv a základných slobôd európskych občanov prostredníctvom nášho pristúpenia k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Nech už súd v Štrasburgu fungoval akokoľvek efektívne, musíme si uvedomiť, že na to, aby sme posilnili myšlienku Európy, Európy hodnôt, Európy zameranej na ľudí, slúži práve solidarita, ktorá musí mať prednosť pred všetkým: solidarita medzi členskými štátmi, solidarita medzi národmi, solidarita, ktorú práve teraz v Grécku tak naliehavo potrebujeme.
Diego López Garrido
Vážený pán predsedajúci, takmer všetci poslanci, ktorí vystúpili, vyjadrili podporu tomu, aby Európska únia podpísala Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, a my s nimi plne súhlasíme.
Chcel by som hovoriť o dvoch prejavoch, ktoré, zdá sa, vyjadrili zdržanlivosť či neochotu urobiť to, považujúc to buď za ohrozenie kompetencií Únie v prípade pána Ziobra, alebo za zbytočnú vec v prípade pani Morvaiovej.
Rád by som hovoril o oboch týchto prejavoch a veľmi konkrétne na ne reagoval. Pokiaľ ide o argument pána Ziobra, neexistuje problém v tom, že štrasburský súd zasahuje do právomocí Únie. To nie je jeho cieľom, a čo viac, uvádza sa to v protokole č. 8 Lisabonskej zmluvy. Je zrejmé, že to nemení kompetencie ani právomoci inštitúcií Únie. Žiadny problém neexistuje.
Okrem otázky "mechanizmu korešpondencie" - inými slovami, Európskej únie popri členskom štáte -, keď existuje žaloba proti členskému štátu na súde v Štrasburgu, jednou z vecí, o ktorých sa v tejto súvislosti diskutuje v pracovnej skupine, je predchádzajúce vyčerpanie opravných prostriedkov súdu v Luxemburgu pred obrátením sa na Európsky súd pre ľudské práva.
Toto je jedna z vecí, ktorou sa pracovná skupina zaoberá z odborného hľadiska, aby nevznikli žiadne pochybnosti, že Európsky súd pre ľudské práva nezasahuje do právomocí Únie; jednoducho stanoví, či došlo alebo nedošlo k porušeniu Európskeho dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd.
Druhým argumentom je argument pani Morvaiovej, ktorá hovorí: Môžem ísť proti rozhodnutiu orgánu našej krajiny a môžem sa obrátiť na Európsky súd pre ľudské práva, prečo teda potrebujem, aby Európska únia dohovor podpísala? Myslím si, že je to veľmi zrejmé: Európska únia má právomoci, ktoré členské štáty nemajú. Nielenže má právomoci, Európska únia ich navyše rozšírila.
Európska únia sa stala inštitúciou, ktorá prijíma rozhodnutia prostredníctvom smerníc, nariadení a rozhodnutí z právneho hľadiska, ktoré môžu byť v rozpore s Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd. Práve preto je smerovanie Európskej únie k čoraz silnejšej inštitúcii dôvodom podpísať rovnako ako členské štáty Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd a podriadiť sa jurisdikcii Štrasburgu, Európska únia sa preto tiež musí podriadiť jurisdikcii Štrasburgu; to je pravý dôvod, prečo to stanovuje Lisabonská zmluva.
Okrem toho dejiny Európskeho súdu pre ľudské práva a jeho judikatúry majú veľmi pozitívny vplyv na ľudské práva v Európe. Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd, text, ktorý súd uplatňuje, je dosť starý - pochádza z roku 1950 -, a rovnako ako Rímsku zmluvu ho tiež podpísali v Ríme. Postupom času sa k nemu pridávali protokoly. Je starý, no napriek tomu existuje rozsiahla judikatúra, ktorá sa stala judikatúrou ústavných súdov a najvyšších súdov členských štátov. Vytvoril akúsi spoločnú doktrínu, ktorá je vo svojej podstate doktrínou, ktorú sa súdy v Luxemburgu a v Štrasburgu usilujú zaviesť pre výklad ľudských práv v budúcnosti.
Preto si myslíme, že je úplne oprávnené, aby Európska únia tento dohovor podpísala. Myslíme si, že to navyše bude ochraňovať nielen obyvateľov členských štátov, ale aj ľudí, ktorí pochádzajú z krajín mimo Európskej únie a majú štatút zahraničného rezidenta, pretože Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd ochraňuje každého, kto je v právomoci členského štátu, a v budúcnosti bude chrániť každého v právomoci, ktorú ovplyvňujú rozhodnutia prijaté Európskou úniou. Preto ak Únia dohovor podpíše, nebudú ním chránení len občania členských štátov, ale aj tí, ktorí nie sú štátnymi príslušníkmi členských štátov.
Chcem povedať, že máme radosť, že je tu zhoda v súvislosti s dôležitosťou napredovania v súvislosti so zmenou mandátu predloženého Európskej komisii a že sa tým na svojom zasadnutí bude zaoberať Parlament, ako to oznámil pán Jáuregui, a rád by som využil túto príležitosť a zablahoželal jemu a ostatným spravodajcom pani Gálovej a pánovi Predovi k tejto správe. Chcem tiež povedať, že španielske predsedníctvo má záujem, aby Rada ministrov, Rada pre spravodlivosť a vnútorné veci, tento mandát 4. júna schválila - na základe textu predloženého Komisiou, ktorá, ako chápeme, musí zodpovedať za rokovania o ňom s Európskou radou.
Viviane Reding
podpredsedníčka Komisie. - Vážený pán predsedajúci, na začiatok mi dovoľte vyjadriť, ako veľmi súhlasím s odpoveďami, ktoré predložilo španielske predsedníctvo ako odpovede na niektoré otázky poslancov. Nebudem ich opakovať, pretože by som povedala presne to isté.
Dovoľte mi len poďakovať poslancom, ktorí vystúpili vo veľmi pozitívnom duchu, aby zdôraznili dôležitosť základných práv, ktoré tvoria základ našej Únie. Len posilnenie týchto základných práv pre každého jedného občana môže byť pokrokom, ktorý podľa nás predstavuje skutočné hodnoty pre našu Európu.
Chcela by som poďakovať najmä dvom spravodajcom, ktorí vykonali veľmi dôležitú prácu, aby presvedčili Parlament, aby súhlasil so základným mandátom, základný mandát je však, ako tiež odznelo v tomto Parlamente, len začiatkom, pretože musíme rokovať. Tieto rokovania určite potrvajú dlhý čas a po ich ukončení sa musí začať ratifikačný proces.
Preto, vážený pán predsedajúci, predpokladám, že sa sem do tohto Parlamentu budem musieť často vracať - samozrejme s radosťou -, aby som ho informovala o priebehu, napredovaní, problémoch a tiež riešeniach. Som pevne presvedčená, že nám poslanci pomôžu dosiahnuť spoločný cieľ, ktorým je Európa hodnôt a práv.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Philip Claeys  
Ako Európsky parlament musíme zaistiť, aby pristúpenie EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd neposilnilo súčasnú tendenciu sudcov Európskeho súdu pre ľudské práva meniť rozhodnutia, ktoré demokraticky urobili členské štáty napríklad v oblasti azylu a prisťahovalectva. Mohol by som uviesť niekoľko takýchto príkladov z nedávnej minulosti. Sudcovia, ktorí nie sú volení a ktorí sa teda nikomu nemusia zodpovedať, čoraz častejšie zasahujú do legislatívnych a výkonných právomocí členských štátov. Je to škodlivý vývoj, ktorý zväčšuje demokratický deficit Európskej únie.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Pristúpenie Európskej únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd je návrhom, ktorý je na programe Európskeho parlamentu už veľmi dlho. Lisabonská zmluva, ktorá v tejto veci predstavuje právny základ, umožňuje, aby sa začali rokovania. Je to veľmi dôležitý krok, ktorý umožní účinnejšie presadzovanie základných práv občanov Európskej únie.
Musíme si však uvedomiť, že pred nami je ešte veľa práce, kým sa Únia stane zmluvnou stranou dohovoru. Vynára sa tu viacero otázok právneho charakteru, ktoré treba počas rokovaní zodpovedať. Nasledujúce otázky patria medzi ne. Mala by Únia pristúpiť len k samotnému dohovoru alebo by sa mala stať aj zmluvnou stranou protokolov? Ako by sa mala vyriešiť otázka zastúpenia Únie v orgánoch Rady Európy? Na záver to najdôležitejšie, aké vzťahy by sa mali prijať medzi dvoma súdmi - Súdnym dvorom v Luxemburgu a Súdom pre ľudské práva v Štrasburgu?
Nezabúdajme, že základnou zásadou právneho systému Európskej únie je výhradná pôsobnosť Európskeho súdneho dvora v oblasti výkladu právnych predpisov Únie. Mám radosť, že novovytvorená Komisia rieši otázku pristúpenia k dohovoru ako prioritu a pripravila odporúčania na začatie rokovaní. Najdôležitejšou vecou pre členské štáty je teraz dosiahnutie porozumenia v základných veciach, aby mohli rokovania plynule pokračovať.
Andreas Mölzer  
Európskym dohovorom o ochrane ľudských práv a základných slobôd si EÚ sama vytvára niekoľko problémov. Mám na mysli napríklad údajný rozpor s dohovorom v súvislosti s násilnou repatriáciou afrických utečencov Talianskom. V tomto prípade udrela palica Ženevského dohovoru okrem iného v súvislosti so štatútom utečencov, hoci sa ochrana utečencov vyslovene vzťahuje na prenasledovanie na politickom a náboženskom základe. Dnes sú to hlavne hospodárski migranti. Pokúšame sa okľukou ustanoviť ich prijímanie?
Vo všeobecnosti na nás dolieha naša neúspešná integračná politika niekoľkých posledných desaťročí. Európsky súd pre ľudské práva EÚ bude možno presadzovať minarety a burky v Európe a niektoré súdne konania už prebiehajú; naopak, má kríž zmiznúť zo stien škôl a následne možno z lekárničiek prvej pomoci, pečatí, erbov a štátnych vlajok? Sloboda vyznania mala byť v skutočnosti uplatňovaná voči štátu, ktorý zakazuje verejné vyznávanie náboženstva. Nesmie dôjsť k tomu, aby pôvodné obyvateľstvo muselo zaprieť svoje západné dedičstvo pre právo niekoľkých jednotlivcov na to, aby sa cítili dobre. Konkrétne aj ponechávanie údajov bude pravdepodobne nezlučiteľné s Európskym súdom pre ľudské práva. Vynára sa otázka, či súčasný plán zablokovať detskú pornografiu na internete bude v súlade s dohovorom, najmä ak sa blokovanie internetu zábavným priemyslom využíva ako príležitosť na zavádzanie filtrovania autorských práv, podstata problému zneužívania sa nerieši a väčšina stránok má pôvod v Spojených štátoch, a teda sa neriadi právnymi predpismi EÚ.
Cristian Dan Preda  
Ako spravodajca Výboru pre zahraničné veci som si v súvislosti s pristúpením EÚ k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, rovnako ako to urobili iní kolegovia, položil otázku, čo takéto rozhodnutie vlastne prináša. Myslím si, že odpoveď na túto otázku je takáto. Pristúpenie prináša ďalšiu vonkajšiu kontrolu na úrovni EÚ, pokiaľ ide o dodržiavanie práv. Pomáha posilňovať verejný poriadok v Európe, ktorý je, ako všetci vieme, založený na ľudských právach, demokracii a právnom štáte. Napokon, pristúpenie poskytuje EÚ vyššiu dôveryhodnosť v jej zahraničných vzťahoch.
Na druhej strane si musíme uvedomiť, že existuje množstvo otázok, na ktoré treba odpovedať. Akú oblasť bude toto pristúpenie zahŕňať? Len dohovor alebo aj jeho dodatkové protokoly? Aké formy zastúpenia bude EÚ využívať v orgánoch dohovoru? Akú úlohu zohrá Parlament pri vymenovávaní sudcu za EÚ v Európskom súde pre ľudské práva? Pevne verím, že čoskoro dostaneme odpovede na všetky tieto otázky.
Joanna Senyszyn  
Európa stále nemá účinný systém ochrany ľudských práv. Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd je najdôležitejším nástrojom na ochranu ľudských práv a základných slobôd v Európe. Pre občanov našej krajiny, ktorých pravicové vlády obrali o možnosť ochrany základných práv zaručovaných Chartou základných práv EÚ, je to mimoriadne dôležité. Európsky súd pre ľudské práva v Štrasburgu, ktorý presadzuje dohovor, sa od svojho vzniku zaoberal viac ako 100 000 prípadmi. Počet prípadov rok čo rok výrazne narastá. V roku 2009 bolo na súd podaných viac ako 60 000 sťažností, čo v porovnaní s rokom 2008 predstavuje 20 % nárast. Členské štáty sa s uznaním rozsudkov súdu neponáhľajú. Ak by to urobili rýchlo a efektívne, rozhodne by došlo k zníženiu počtu sťažností. Pristúpenie Únie k Európskemu dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd bude ďalším podnetom na podporu účinného vykonania rozhodnutí súdu - inštitúcie, ktorá presadzuje práva občanov a umožňuje im dovolať sa spravodlivosti. Súlad právnych aktov s textom dohovoru bude pod dohľadom súdu. V súvislosti s tým by sa rozhodnutia súdu mali tiež odraziť v politike EÚ. Možno vďaka tomu poľská pravica okrem iného pochopí, že by štát mal zaručiť náboženskú neutralitu v štátnych vzdelávacích zariadeniach, kde sa vyžaduje prítomnosť na hodinách bez ohľadu na vierovyznanie (vzhľadom na rozsudok súdu v prípade Lautsiová verzus Taliansko).
