Zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia/nemusia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je správa pani Tanje Fajonovej v mene Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci o návrhu nariadenia Rady, ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 539/2001 uvádzajúce zoznam tretích krajín, ktorých štátni príslušníci musia mať víza pri prekračovaní vonkajších hraníc, a krajín, ktorých štátni príslušníci sú oslobodení od tejto povinnosti - C7-0112/2009 -.
Tanja Fajon
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, pán Barrot a všetci prítomní, Európsky parlament pevne podporuje zrušenie vízového režimu pre všetky krajiny západného Balkánu. To je aj základná myšlienka, ktorou sme sa riadili pri príprave tejto správy. Chcela by som zložiť poklonu najmä tieňovým spravodajcom a poslancom Parlamentu, keďže bez ich podpory by som nedokázala dosiahnuť tento výsledok. Takisto by som chcela poďakovať Rade a Komisii za ich spoločné úsilie, ktoré vytvorí pevné základy budúcej spolupráce v tejto oblasti najmä po ratifikácii Lisabonskej zmluvy, pretože to umožní Parlamentu prijímať potrebné opatrenia v spolurozhodovacom procese.
Občania západného Balkánu boli vízovým režimom izolovaní príliš dlho. Čo sa týka voľného cestovania, dnes majú menej práv, než mali v časoch bývalej Juhoslávie. Mladí ľudia z krajín západného Balkánu preto dnes vedia o Európe alebo Amerike iba to, čo sa dozvedia z internetu a televízie. Keďže pochádzam zo Slovinska, chcem pripomenúť, že práve slovinské predsedníctvo iniciovalo proces liberalizácie vízového režimu začiatkom roku 2008, päť rokov po prijatí solúnskej agendy, ktorá obyvateľom západného Balkánu zaručuje jednoznačnú európsku perspektívu.
S potešením vítam návrh Komisie na zrušenie vízovej povinnosti pre Macedónsko, Srbsko a Čiernu Horu a s mimoriadnym potešením vítam slovinskú iniciatívu, ktorá získala silnú podporu členských štátov a ktorá umožní občanom týchto krajín voľne cestovať do krajín schengenského priestoru od 19. decembra. Termín 1. január 2010 by priniesol logistické problémy, keďže práve počas vianočných a novoročných sviatkov chcú mnohí občania týchto krajín cestovať na návštevu svojich príbuzných žijúcich v členských štátoch.
Zrušenie víz významne prispeje k procesu regionálnej spolupráce a k prekonávaniu etnických rozporov a pomôže aj pri budovaní kultúrnych, sociálnych, hospodárskych a politických mostov.
Dámy a páni, zrušenie víz pre uvedené tri krajiny je veľmi pozitívnym krokom správnym smerom. Chcem však zdôrazniť, že krajiny, ktoré boli vynechané z rámca zrušenia víz, by mali mať možnosť pripojiť sa čo najskôr, hneď ako budú na to pripravené. Hovorím, prirodzene, o Bosne a Hercegovine a o Albánsku. Nemôžeme ich nechať upadnúť do ešte väčšej izolácie v dobe, keď sa ich susedné krajiny tešia možnosti neobmedzeného cestovania do Európskej únie.
Samozrejme, na zrušenie víz musia byť pripravené a ja nemám v úmysle navrhovať, aby sme znižovali naše kritériá. Chceme však vyslať jasný signál občanom Bosny a Hercegoviny i Albánska: Čakáme na vás. Vy musíte naliehať na vaše vlády, aby splnili svoju časť dohody. Na druhej strane, my urobíme všetko, čo je v našich silách, aby sme zabezpečili, že v procese rozhodovania nebudú zo strany Európskej únie žiadne prieťahy. Môžem zodpovedne povedať, že tento prístup získal širokú podporu dvoch výborov, Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci, ktorý je mojím materským výborom.
Chcem ešte dodať, že zajtra po hlasovaní požiadam o slovo, aby som predniesla osobitné politické vyhlásenie, spoločné vyhlásenie Parlamentu a Rady, ktoré dôrazne podporuje zrušenie vízovej povinnosti pre všetky krajiny západného Balkánu. V tomto vyhlásení, o ktorom budeme zajtra hlasovať osobitne, privítame 19. december, keď bude zrušená vízová povinnosť pre Macedónsko, Srbsko a Čiernu Horu, a zároveň vyzveme Európsku komisiu, aby čo najskôr pripravila návrh na zrušenie vízovej povinnosti pre Bosnu a Hercegovinu a pre Albánsko, hneď ako vyhovejú príslušným kritériám. My sa na druhej strane zaviažeme, že sa budeme týmto návrhom zaoberať zrýchleným postupom. Bola by som rada, keby sme stanovili konkrétny dátum zrušenia vízovej povinnosti pre Bosnu a Hercegovinu a pre Albánsko, hoci som si vedomá náročnosti príslušných postupov. Dúfam, že reálnym termínom zrušenia vízovej povinnosti pre tieto dve krajiny bude leto 2010.
Už iba na záver: Nemali by sme zabúdať ani na Kosovo, ak nechceme, aby sa stalo čiernou dierou na mape...
(Predsedajúca prerušila rečníčku.)
Dovoľte mi už len záverečné slová: Európska únia nesie politickú zodpovednosť za dokončenie procesu liberalizácie vízového režimu a zajtra očakávam širokú podporu Parlamentu v tejto otázke.
Anna Maria Corazza Bildt
Vážená pani predsedajúca, je poľutovaniahodné, že švédske predsedníctvo tu dnes večer nemohlo byť zastúpené osobou ministra, keďže by to určite bolo veľmi privítalo.
Pokiaľ viem, predsedníctvo Rady nebolo pozvané a povedali mi, že nie je potrebné, aby tu bolo zastúpené. Chcela by som tomuto Parlamentu pripomenúť, že švédske predsedníctvo riadilo a podporovalo proces liberalizácie vízového režimu pre západný Balkán od samého začiatku.
Mali by sme dostať príležitosť - a viem, že moja kolegyňa Tanja Fajonová so mnou súhlasí - poďakovať predsedníctvu Rady, pretože mu vďačíme za spoločné vyhlásenie Parlamentu a Rady, s podporou Komisie, ktoré je jedinečné v histórii tejto inštitúcie.
Chcela by som dostať vysvetlenie, možno nie tu a teraz, prečo sa predsedníctvo Rady nemohlo zúčastniť, a prosím dať do zápisnice, že príslušný minister nemohol prísť, pretože nedostal pozvanie.
Predsedajúca
Informovali ma, že predsedníctvo Rady bolo pozvané, ale malo problémy s harmonogramom a tak tu nemôže byť zastúpené. Napriek tomu sa na túto záležitosť pozriem.
Jacques Barrot
Vážená pani predsedajúca, chcem odpovedať na otázku, ktorú položila pani Corazzová Bildtová a povedať, že švédske predsedníctvo bolo naozaj veľmi aktívne v tomto procese, ktorý umožňuje, ako nám tu práve šikovne vysvetlila pani Fajonová, poskytnúť mnohým občanom členských štátov, a najmä mladým ľuďom, príležitosť nadviazať kontakty a vzťahy s tou časťou Európy, ktorú doposiaľ veľmi nepoznajú.
Je pravda, že tento návrh predstavuje historickú etapu v rozvoji európskej vízovej politiky pre krátkodobé pobyty v kontexte našich vzťahov s krajinami západného Balkánu. Komisia navyše víta, že Európsky parlament aj Rada prijali tento legislatívny návrh. Každý si je vedomý jeho veľkého politického dosahu a citlivosti tejto otázky, ktorá sa týka všetkých občanov zainteresovaných krajín.
Chápem postoj Parlamentu. Rád by som v tejto súvislosti potvrdil pevný záväzok Komisie pozorne sledovať, ako všetky zainteresované krajiny plnia kritériá stanovené plánom. Bývalá juhoslovanská republika Macedónsko už dostala kladné hodnotenie, preto bol dialóg s touto krajinou ukončený. Srbsko a Čiernu Horu navštívili v októbri misie riadené Komisiou, spoločne s odborníkmi z členských štátov, a tieto misie potvrdili, že všetky kritériá príslušných plánov boli náležite splnené.
Rovnakú metódu použijeme pre Albánsko a pre Bosnu a Hercegovinu. Bosna a Albánsko, napriek veľmi výraznému pokroku, ktorý urobili za niekoľko uplynulých mesiacov, zatiaľ nedokázali zavŕšiť nevyhnutné reformy, ktoré vyžaduje plán tak, aby im bolo možné zrušiť vízovú povinnosť. Ako ste však práve povedali, pani Fajonová, veľmi povzbudzujúca je pre nich aj informácia, že ich susedia už majú možnosť dosiahnuť zrušenie vízovej povinnosti. Môžem vám potvrdiť, že ja osobne urobím všetko, čo je v mojich silách, aby som zabezpečil, že Albánsko i Bosna a Hercegovina dosiahnu zrušenie víz čo najrýchlejšie, ako si to želáte.
Vyzývam Parlament, ktorý po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy bude spoločným zákonodarcom v oblasti víz, aby podporil štruktúrovanú metódu dialógu o liberalizácii vízového režimu, čo je metóda, ktorú uplatňuje Komisia, pretože rozdielny prístup by bez skutočnej zmeny vízového režimu spôsobil zmätok. Vyvolalo by to falošné nádeje a mohlo by to spomaliť úsilie daných krajín o zavádzanie reforiem stanovených plánmi.
V tejto etape nechávame Albánsko a Bosnu v prílohe I nariadenia, pričom potvrdzujeme záväzok Európskej únie pomôcť týmto dvom krajinám splniť kritériá v ich plánoch, aby sme mohli podľa platných postupov zrušiť ich vízovú povinnosť.
Pani Fajonová, v tomto kontexte Komisia podporuje text spoločného politického vyhlásenia, ktoré potvrdzuje pevný záväzok Únie realizovať čo najskôr druhú etapu procesu liberalizácie vízového režimu pre občanov Albánska a Bosny.
Takto sa veci majú, pani predsedajúca. Domnievam sa, že je to veľmi dôležitá skutočnosť, ktorá ukazuje balkánskym štátom, ako pozorne Európa vníma ich očakávania a túžby.
Sarah Ludford
spravodajkyňa Výboru pre zahraničné veci požiadaného o stanovisko. - Vážená pani predsedajúca, záväzok, ktorý podporuje správa pani Fajonovej a navrhované vyhlásenie Rady a Parlamentu, je prezieravý. Má umožniť bezvízový styk všetkým obyvateľom západného Balkánu. Nie je to len veľkorysý a altruistický krok. Je to aj pragmatický a obozretný krok, pretože podporí a zvýši bezpečnosť v najširšom zmysle slova. Ľudia, ktorí sú slobodní a môžu voľne cestovať, dávajú prednosť mierovým riešeniam a menej podliehajú vnútornému nacionalizmu, ktorý je bezpečnostnou hrozbou.
Koho by nedojali zábery na obrazovkách pred touto rokovacou sálou a všetky tie oslavy, ktoré sme absolvovali tento týždeň, pripomínajúce 20. výročie pádu Berlínskeho múra? Aj keď sa tieto prekážky nedajú porovnávať s múrom, stále sú bariérou slobodnej komunikácii a širším horizontom, ktoré podporujú porozumenie a toleranciu. Náš dôraz na začleňujúci prístup by mal priniesť dobrý výsledok k 15. výročiu Daytonskej mierovej dohody.
Chcem zablahoželať a poďakovať spravodajkyni pani Fajonovej za jej usilovnú prácu a spôsob, akým zachytila všetky nuansy svojich komplikovaných rokovaní za ostatné dva mesiace.
Ďakujem aj Rade a najmä švédskemu predsedníctvu za ich pomoc pri dosahovaní dohody o vyhlásení, ktoré potvrdzuje jednoznačný cieľ čo najrýchlejšej liberalizácie vízového režimu pre všetkých občanov západného Balkánu. Dúfame, že to bude počas roku 2010, pretože neexistencia primeranej zhody v cieľových termínoch na dosiahnutie voľného cestovania je deštruktívna a vytvára nestabilitu.
V správe pani Fajonovej sme prijali aj záväzok, že budeme pracovať na príprave plánu zjednodušenia a liberalizácie vízového režimu pre Kosovo, podobného ako pre ostatné krajiny západného Balkánu.
Rada by som vyjadrila aj nádej, že vláda Spojeného kráľovstva, ktoré nie je súčasťou terajšieho rozhodnutia schengenského priestoru EÚ, pretože, samozrejme, nie je jeho členom, bude čoskoro postupovať rovnako. Pri práci na tejto problematike v rámci schengenských projektov zakaždým pociťujem určitú schizofréniu, pretože som britskou poslankyňou, ale určite bude dobré pre Európsku úniu aj pre región západného Balkánu, ak Spojené kráľovstvo bude nasledovať tento príklad čo najskôr.
Na záver by som chcela poďakovať spravodajkyni pani Fajonovej.
Anna Maria Corazza Bildt
v mene skupiny PPE. - Vážená pani predsedajúca, skupina PPE sa zaviazala urýchliť liberalizáciu vízového režimu pre všetky krajiny západného Balkánu do júla 2010. Vítame a podporujeme návrh na zaručenie liberalizácie vízového režimu pre Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, Čiernu Horu a Srbsko do Vianoc tohto roku.
Chápeme požiadavky obyvateľov Bosny a Hercegoviny i Albánska, mladej generácie, ktorá je zavretá a odstrčená a cíti sa ako vo väzení. Im hovoríme: "Sme na vašej strane, sme pripravení, ak ste pripravení vy." Je poľutovaniahodné, že zaostávajú z dôvodu pomalého rozbehu orgánov Albánska i Bosny a Hercegoviny. Tie nesú zodpovednosť za akékoľvek oneskorenie. Nabádame ich, aby čo najskôr splnili príslušné kritériá. Vieme, že Komisia pomáha tomuto procesu.
Nanešťastie však musím vyjadriť smútok nad tým, že nám tri mesiace zabrali rokovania v mene skupiny PPE, kým sme presvedčili politickú ľavicu v tomto Parlamente, aby postupovala podľa zmlúv. Je to také komplikované? Nakoniec aj oni pochopili, že Európsky parlament nestojí nad zákonom.
Pri všetkej úcte k váženým kolegom musím odsúdiť tento nekonštruktívny prístup. Neexistujú žiadne skratky. Neexistujú žiadne čarovné slovíčka. Nehráme tu o body. Našou úlohou je dosiahnuť výsledky v prospech obyvateľov Balkánu. Dovoľte mi otvorene povedať, že žiaden dočasný, zmiešaný, prechodný stav neurýchli tento proces a nevyvinie tlak na Komisiu alebo Radu. Určite nevyšle žiaden silný politický odkaz.
Na záver by som chcela povedať, že som rok a pol prežívala obkľúčenie Sarajeva a jeho ostreľovanie. Svojim tamojším priateľom odkazujem, že som odhodlaná.
(Predsedajúca prerušila rečníčku.)
Claude Moraes
v mene skupiny S&D. - Vážená pani predsedajúca, do roku 2008 a do začiatku slovinského predsedníctva sme nedosiahli dostatočný pokrok v tom, čo pán komisár správne nazval historickým posunom k liberalizácii vízového režimu pre západný Balkán.
Ako veľmi správne povedala pani Ludfordová, existujú vážne praktické dôvody, prečo je to pre nás dôležité a prečo to nie je len vynútené opatrenie. Takže chcem v mene Skupiny socialistov a demokratov poďakovať spravodajkyni pani Fajonovej za dôkladnú a usilovnú prácu, ktorú urobila v snahe posunúť Európsku úniu ku konečnému cieľu, k zrušeniu vízového režimu pre všetky krajiny západného Balkánu. Podarilo sa to s pomocou tieňových spravodajcov a tiež Komisie a Rady, a to je potrebné pochváliť.
Je zrejmé, že mnohí vidia za liberalizáciou vízového režimu veľký prínos pre obe strany. Pravdou však je aj to, že musíme získať celý Parlament pre otázku plánu a zabezpečenia toho, aby sa vo všetkých týchto krajinách uskutočnili zásadné reformy na vybudovanie dôvery ku skutočne slušnej liberalizácii vízového režimu.
Úlohou našej pani spravodajkyne bolo urobiť prielom v otázke liberalizácie vízového režimu a zároveň získať pre to Parlament. Urobila to formou vyhlásenia, na ktorom sa dohodla s Radou. Toto vyhlásenie smeruje k liberalizácii vízového režimu pre Macedónsko, Srbsko a Čiernu Horu, k zrýchleniu procesu liberalizácie pre Albánsko a Bosnu a Hercegovinu a k citlivému kompromisu v otázke Kosova.
To všetko sú dôvody, prečo naša skupina podporuje túto správu a dúfa, že správa získa v Parlamente širokú podporu.
Ulrike Lunacek
Vážená pani predsedajúca, najskôr by som sa chcela pridať k predchádzajúcemu rečníkovi a v mene Výboru pre zahraničné veci a Výboru pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci vyjadriť svoju srdečnú vďaku obom spravodajkyniam, pani Fajonovej a pani Ludfordovej, ako aj tieňovým spravodajcom. Podarilo sa nám predložiť návrh s požiadavkou, aby Komisia a Rada prišli s celým balíkom pre všetkých obyvateľov západného Balkánu a nikoho nevynechali. Veľmi dúfam, a teraz sa obraciam na pána komisára Barrota, že dokážete presvedčiť Radu, aby cieľ liberalizácie vízového režimu platil aj pre Kosovo, aby sa dialóg začal už teraz a aby sme liberalizáciu pre Bosnu a Albánsko dosiahli najneskôr v polovici budúceho roka. Ja by som dala prednosť tomu, aby to bolo skôr.
Chcela by som si vyjasniť jednu vec. Iste, je to vec implementácie, ale počula som, že v Srbsku ešte nebolo všetko vykonané. Chcela by som vedieť, čo si o tom myslíte. Je dôležité realizovať všetko. Chcela by som poďakovať všetkým zainteresovaným a dúfam, že všetci ľudia...
(Predsedajúca prerušila rečníčku.)
Doris Pack
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, pred dvadsiatimi rokmi získali moji spoluobčania z Východného Nemecka slobodu cestovania. O niekoľko rokov neskôr Slobodan Milošević svojvoľne obmedzil a potom odňal slobodu cestovania Srbom a potom aj všetkým ostatným krajinám v regióne. Ako často od roku 2000 sme v tomto Parlamente vo vyhláseniach a verejných rozpravách požadovali slobodu cestovania, bezvízový styk pre krajiny juhovýchodnej Európy. Vieme, že EÚ to nemôže dosiahnuť sama, pretože súhlasiť s tým musia národné vlády. Musíme prekonať obavy nášho obyvateľstva. Zločinci sú všade, tí nepotrebujú víza. Oni prekračujú hranice bez víz. Táto otázka by nás preto nemala znepokojovať.
Ide o príslušníkov mladej generácie, ktorí vďaka bezvízovému styku budú konečne môcť ísť, kam sa im bude chcieť. Preto nás veľmi teší, že občania Macedónska, Čiernej Hory a Srbska budú teraz môcť konečne znovu slobodne cestovať. Aké úžasné! Je trochu smutné, že sa k nim zatiaľ nemôžu pridať Albánsko, Bosna a Hercegovina a Kosovo, ale očakávame, že v decembri Komisia uzná obrovský pokrok, ktorý urobilo Albánsko, a zistí, že Bosna a Hercegovina tiež dosiahla určité zlepšenie. Nanešťastie, v Bosne a Hercegovine sú politici, ktorí menej dbajú o záujmy občanov, keďže sú si vedomí, že oni sami majú, pochopiteľne, istotu bezvízového styku. Preto sa domnievam, že musíme zabezpečiť, aby to bolo možné do budúceho leta. Dúfam, že nám v tom pán Barrot pomôže. Nesmieme však zabúdať na Kosovo. Nesmie zostať poslednou čiernou škvrnou. Musíme pomôcť Kosovu splniť dané kritériá. Samo to nedokáže. Umožniť bezvízový styk je vysoko humánny čin. Teší ma, že my všetci sme mali možnosť to urobiť. Ďakujem vám za túto príležitosť, pán Barrot.
Kinga Göncz
(HU) Európa a Európska únia sa začali ako mierový projekt a teraz prechádzame najdlhším obdobím mieru v histórii. Preto si uvedomujeme, akým silným nástrojom môže byť z tejto perspektívy integrácia. Teraz to musíme využiť vo vzťahu k západnému Balkánu.
Západný Balkán len nedávno prešiel mimoriadne traumatizujúcim obdobím vojny, ktorá spôsobila utrpenie obrovskému množstvu ľudí. Aby sme prekonali tieto udalosti, je potrebný pokrok v procese európskej integrácie. Bezvízový styk je v tom dôležitým krokom. Viacerí rečníci spomenuli, že to poskytne možnosť mladým ľuďom nadväzovať priame kontakty a získavať skúsenosti z prvej ruky, ako aj príležitosť na posilnenie demokratických síl. Nejde len o vyslanie posolstva o dôvere a bezvízovom styku. Európa môže mať tiež úžitok z približovania sa západného Balkánu k Európskej únii z pohľadu bezpečnostnej a hospodárskej politiky. Dôležité však je, aby sme nevytvárali nové rozdiely v tomto regióne, ale aby sme zabezpečili, aby sa každá krajina mohla čo najskôr podieľať na systéme bezvízového styku.
Emine Bozkurt
(NL) Zajtra bude Európsky parlament hlasovať o zrušení vízovej povinnosti pre krátkodobé pobyty pre balkánske krajiny. Nie všetky krajiny, pre ktoré boli vypracované plány, sú spôsobilé na to, aby dosiahli zrušenie víz od 1. januára.
Je veľmi nešťastné, že v jednej krajine, Bosne a Hercegovine, návrh Komisie umožňuje nerovnosť medzi jednotlivými skupinami obyvateľstva: tými, ktorí môžu využívať výhody bezvízového styku s Európou na chorvátske alebo srbské pasy, a tými, ktorí takéto pasy nevlastnia, teda bosnianskymi moslimami. S ohľadom na nedávnu históriu krajiny je to nepríjemné rozdeľovanie.
Je na Európskom parlamente, aby zajtra vyslal signál Bosne a Hercegovine i Albánsku. Kritériá sú kritériá a tieto požiadavky sa musia plniť, aby krajina dosiahla zrušenie víz. Hneď ako však budú kritériá splnené, víza sa musia zrušiť čo najskôr.
Vidíme, že pre splnenie kritérií urobili krajiny veľa, a vyzývame Komisiu, aby pomohla Bosne a Hercegovine i Albánsku splniť všetky požiadavky čo najskôr.
Zoran Thaler
(SL) Pre obyvateľov západného Balkánu nemá zrušenie vízovej povinnosti pre cestovanie do Európskej únie iba technický rozmer, ale aj mimoriadny politický náboj a význam. Dnes sme si právom v Parlamente pripomenuli 20. výročie pádu Berlínskeho múru a reálneho socializmu. Skopje, Podgorica a Belehrad budú môcť počas tohtoročných Vianoc a Nového roka konečne oslavovať pád vízového múru, ktorý ich oddeľoval od nás v Európskej únii takmer 12 rokov.
Na takmer 20 rokov bola väčšina obyvateľstva bývalej Juhoslávie zbavená možnosti slobodného cestovania po Európe, na aké boli v minulosti zvyknutí ešte ako občania dnes už rozpadnutej socialistickej federácie. Začíname badať nepríjemné dôsledky takejto izolácie, ktorá trvala počas celej jednej generácie, a je najvyšší čas to ukončiť.
Macedóncov, Čiernohorcov a Srbov by však mali nasledovať občania Bosny a Hercegoviny, Albánska a Kosova čo najskôr v roku 2010. Umožní to novým generáciám v týchto krajinách konečne vidieť a zažiť vonkajší svet, nadviazať kontakty s ostatnými Európanmi, doma prispievať k rozvoju európskych hodnôt a pripravovať ich národy na plnohodnotné členstvo v našom spoločnom európskom príbehu, v Európskej únii.
Ako spravodajca Parlamentu pre Macedónsko som mal v uplynulých dňoch viacero telefonátov od občanov rôznych balkánskych krajín. Chcem ich opätovne ubezpečiť, nahlas a zreteľne, že bezvízový styk s EÚ nie je náhradou za ich vstup do EÚ. Ich bezvízový styk s EÚ je krokom k plnohodnotnému členstvu v EÚ.
Kinga Gál
(HU) Chcela by som privítať túto správu a zablahoželať spravodajkyniam a tieňovým spravodajcom. Chcem tiež povedať, že podľa môjho názoru zaručenie otvorenia hraníc pre krajiny západného Balkánu sa v súvislosti s 20. výročím pádu Berlínskeho múru stáva súčasťou série udalostí, ktoré sa začali pred 20 rokmi, niečo ako nový pád múru.
Preto treba tento návrh privítať. Nesmieme však zabúdať, že umožniť bezvízový styk je iba sčasti technická otázka. Zároveň je to veľmi jasná politická záležitosť. Preto je taká dôležitá. Podporujem aj prijatie spoločného vyhlásenia, pretože to signalizuje, že európske inštitúcie pochopili svoju zodpovednosť. Táto zodpovednosť zároveň znamená aj aktivitu. V prvom rade to znamená aktivitu príslušných štátov, ktoré zatiaľ neboli schopné splniť podmienky bezvízového styku, aby čo najskôr splnili tieto požiadavky. Nehovoriac o aktivite Európskej komisie, bez pomoci ktorej by sa tento proces naťahoval.
Axel Voss
(DE) Vážená pani predsedajúca, domnievam sa, že pokiaľ ide o balkánske štáty, sme na správnej ceste. Zjednodušením vízového režimu sme sa zblížili a to pomôže vytvárať stabilitu, hoci je to aj znak, že oceňujeme vynaložené úsilie. Myslím si však tiež, že je pre nás dobré zachovávať prehľadný súbor pravidiel a príslušných požiadaviek, ktoré treba plniť. V tejto súvislosti by som sa rád osobitne poďakoval pani Corazzovej Bildtovej za vynaložené úsilie.
Čokoľvek iné by bolo podľa môjho názoru čistým bruselským rozhodnutím, ktoré by zrušilo prehľadný systém a nepreukázalo by žiadnu poctivosť voči ľuďom, ktorých sa to týka v balkánskych štátoch, rovnako, ako ju málo preukazujeme našim vlastným ľuďom. Politické signály by sa nemali umiestňovať do poznámky pod čiarou alebo prílohy európskej smernice alebo nariadenia. Treba ich náležite sformulovať.
Elżbieta Katarzyna Łukacijewska
(PL) Vážená pani predsedajúca, som rada, že občania krajín západného Balkánu sa budú môcť slobodne pohybovať v Európskej únii. To zjednoduší osobné kontakty, rozšíri obchodné možnosti a vytvorí podmienky na to, aby obyvatelia tohto regiónu lepšie spoznali Európsku úniu.
Nemôžeme však nechať našich východných susedov v izolácii. Nemôžeme im upierať možnosti, ktoré poskytujeme iným európskym krajinám. Musíme aj pre nich stanoviť jasné kritériá a akčný plán väčšej liberalizácie vízového režimu. Musíme mať na pamäti, že cena víz je pre obyvateľov týchto krajín značným výdavkom a že vybavovanie žiadostí trvá dlhú dobu, čo obmedzuje možnosti rozvoja celej škály foriem spolupráce.
Mali by sme si tiež pamätať, že v roku 2012 sa budú majstrovstvá Európy vo futbale konať v Poľsku a na Ukrajine, takže možnosť voľného pohybu bude mimoriadne dôležitá.
Cristian Dan Preda
(RO) Aj ja chcem zdôrazniť význam slobody pohybu ako základného práva a potvrdiť, že mnohí občania krajín západného Balkánu uplatnia toto právo. Samozrejme, vítam túto otvorenosť.
Zároveň však chcem vyjadriť poľutovanie nad skutočnosťou, že táto správa neobsahuje vôbec žiadnu zmienku o krajine zapojenej do Východného partnerstva. Domnievam sa, že sa tam malo zapojiť Moldavsko, aj keď len symbolicky. Hovoríme o Moldavsku, krajine, ktorá dosiahla výrazný pokrok v politickej oblasti. Myslím si, že najpevnejší múr, aký v Európe poznáme, je na východnej hranici medzi Rumunskom a Moldavskom. Domnievam sa, že musíme túto skutočnosť odsúdiť.
Jacques Barrot
Vážená pani predsedajúca, ďakujem všetkým rečníkom, ktorí vo veľkej miere podporili proces zrušenia víz pre tri balkánske štáty. Dali ste jasne najavo, že sloboda pohybu je veľmi potrebná. Ako povedal pán Moraes, je výhodná pre obe strany, pre Európu aj balkánske štáty.
Zároveň s poďakovaním všetkým rečníkom, a najmä spravodajkyni pani Fajonovej, by som rád uviedol, pani predsedajúca, že odkedy sme prijali čiastkové rozhodnutia o Bývalej juhoslovanskej republike Macedónsko, Čiernej Hore a Srbsku, sústavne sme poskytovali pomoc Albánsku, ktoré som navštívil osobne, ako aj Bosne a Hercegovine, práve preto, aby sme im pomohli dosiahnuť pokrok, a budeme v tom pokračovať.
Domnievam sa, že veľmi rýchle prijatie tohto uznesenia je dobrým ukazovateľom spôsobu, akým budeme schopní rýchlo sa priblížiť k ďalším štátom, najmä k Bosne a Hercegovine a k Albánsku, pričom, samozrejme, nezabúdame ani na Kosovo.
Tanja Fajon
spravodajkyňa. - Vážený pán predsedajúci, ešte raz ďakujem všetkým, ktorí predniesli príspevky dokazujúce, že Európska únia pevne podporuje liberalizáciu vízového režimu pre všetky krajiny západného Balkánu.
Ľutujem, že tu nebol švédsky minister, pretože sa nám veľmi dobre spolupracovalo. Vítam záväzok Komisie urobiť všetko, čo sa dá, na urýchlenie tohto procesu pre Bosnu a Hercegovinu a pre Albánsko. Dúfam, že pre obe krajiny sa zavedie bezvízový režim hneď po splnení príslušných kritérií, čo najskôr, možno v lete budúceho roku.
Chcem povedať, že som do toho zapojila každého a som si plne vedomá toho, čo stanovujú zmluvy. Ale toto je politický Parlament a my všetci robíme vážnu politiku najlepšie, ako vieme.
Ešte raz vítam zrušenie vízovej povinnosti pre Macedónsko, Srbsko a Čiernu Horu od 19. decembra a skutočne dúfam, že Bosna a Hercegovina i Albánsko budú nasledovať čo najskôr. Hovoríme o osude mladej generácie. Nesieme politickú zodpovednosť za dokončenie procesu liberalizácie vízového režimu a musíme nájsť aj riešenie pre všetkých ľudí v Kosove.
Ďakujem vám veľmi pekne za vašu spoluprácu.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra o 11.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Kinga Gál
písomne. - (HU) Vážený pán predsedajúci, pán komisár, dovoľte mi začať blahoželaním pani spravodajkyni a tieňovému spravodajcovi k vypracovaniu prijateľného kompromisu v tejto otázke. Umožniť bezvízový styk je iba sčasti technická otázka. Je to zároveň veľmi jednoznačná politická záležitosť. Bezvízový styk je založený na vzájomnej dôvere a záväzkoch. Preto podporujem aj prijatie spoločného vyhlásenia popri správe, pretože to signalizuje, že európske inštitúcie pochopili svoju zodpovednosť.
Zodpovednosť, samozrejme, tiež zároveň znamená aktivitu. V prvom rade to znamená aktivitu príslušných štátov, ktoré zatiaľ neboli schopné splniť podmienky bezvízového styku. Tie musia urobiť všetko pre to, aby tieto podmienky čo najskôr splnili. Znamená to aj aktivitu Európskej komisie, bez účinnej pomoci ktorej by sa tento proces iba naťahoval, čo nemôže byť v našom záujme. Týka sa to aj Bosny a Hercegoviny, Albánska a Kosova.
Ako maďarská poslankyňa by som sa ešte raz chcela zmieniť o tom, že vďaka štatútu bezvízového styku pre Srbsko vznikajú priamejšie kontakty medzi Maďarmi žijúcimi v srbskej Vojvodine a materskou krajinou, nehovoriac o celej Európe. Občania, ktorí žijú na oboch stranách týchto hraníc, hovoria tým istým jazykom a podporujú úzke rodinné a kultúrne väzby, pričom ani nedokážu nájsť dostatočne silné slová na vyjadrenie toho, aké je dôležité mať možnosť prechádzať cez hranice bez akejkoľvek prekážky alebo víz. Dnes si pripomíname 20. výročie pádu Berlínskeho múru a prestrihnutia ostnatého drôtu. Zaručenie otvorenia hraníc pre krajiny západného Balkánu sa stáva súčasťou série udalostí, ktoré sa začali pred 20 rokmi, niečo ako nový pád múru.
