Intervenţii de un minut privind chestiuni politice importante
Preşedintele
Următorul punct îl reprezintă intervenţiile cu durata de un minut privind chestiuni de importanţă politică.
Ioannis Kasoulides
Dle Preşedinte, mai devreme v-aţi referit la pedeapsa cu moartea. Aici se discută frecvent despre executarea unor pedepse cu moartea în China, în Iran etc. Doresc să vă aduc în atenţie situaţia unui bărbat din Ohio, Statele Unite, care, după 30 de ani de închisoare, a executat şi pedeapsa cu moartea, pentru că a trebuit să urmeze procesul legal. Conform standardelor europene, executarea a două pedepse majore este un tratament extrem de crud.
Cred că problema pedepsei cu moartea trebuie adusă în discuţie în cadrul dialogului cu Statele Unite, principalul nostru aliat. Trebuie să avem în vedere şi un alt caz, cel al unei persoane care a stat 35 de ani în închisoare, iar apoi s-a dovedit că era nevinovată. În cazul pedepsei cu moartea, nu există indulgenţe, nu există remedieri, nu există cale de întoarcere.
Cristian Dan Preda
În ultimele săptămâni Islanda a ocupat primele pagini ale presei pentru că, la începutul anului, preşedintele acestei ţări şi-a exercitat dreptul de veto asupra legislaţiei Icesave şi a decis să o supună unui referendum. Această decizie a cauzat reacţii de dezaprobare din partea guvernelor britanic şi olandez. Cred că această dispută e una strict bilaterală şi că ea nu trebuie să influenţeze procesul de aderare al Islandei la Uniunea Europeană.
În opinia mea, Comisia ar trebui să formuleze în mod clar poziţia sa faţă de implicaţiile pe care adoptarea sau respingerea legislaţiei Icesave le vor avea asupra îndeplinirii de către Islanda a criteriilor economice formulate de Consiliul European de la Copenhaga
Ágnes Hankiss
Dle Preşedinte, susţinem frecvent că nu trebuie să ne lăsăm dominaţi de teamă. Unele persoane se întreabă dacă măsurile de securitate din aeroporturile noastre nu sunt prea stricte. Tentativa de atentat de la Detroit ne-a făcut să ne dăm seama că sistemele noastre de securitate nu sunt excesiv de stricte, ci, mai degrabă, sunt destul de nesatisfăcătoare.
După cum ştiţi cu toţii, serviciile secrete slovace au introdus explozive de plastic în valiza unui cetăţean slovac. Pasagerul, împreună cu valiza sa, s-au îmbarcat fără nicio problemă şi au aterizat în Irlanda. Desigur, testul a fost unul spectaculos, însă cu siguranţă nu i-a ajutat pe cetăţeni să creadă că autorităţile iau în serios siguranţa, pe de o parte şi dreptul la viaţa privată, pe de altă parte.
Cetăţenii sunt asaltaţi zilnic în presă de informaţii contradictorii şi de interpretări eronate. După Detroit, de exemplu, în atenţia publicului se află aparatele de scanare corporală, considerate drept cea mai bună soluţie.
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Cătălin Sorin Ivan
Strategia de la Lisabona prevede ca, în 2010, UE să devină cea mai competitivă şi dinamică economie bazată pe cunoaştere. Iată-ne în 2010: obiectivele Strategiei sunt departe de a fi atinse, iar UE se confruntă cu cea mai profundă criză economică de după 1933.
Chiar dacă obiectivele nu au fost atinse, ele trebuie să rămână o prioritate pentru agenda Uniunii Europene. Preşedinţia spaniolă, prin prim-ministrul Zapatero, ne-a asigurat că obiectivele Strategiei vor fi continuate, fixând ca termen 2020. Este inacceptabil ca după această dată, să mai aşteptăm încă o decadă pentru a ajunge la rezultatele scontate.
Unul dintre punctele-cheie ale Strategiei îl reprezintă investiţia în educaţie şi cercetare. Nicio economie din lume nu poate evolua fără o societate educată, de aceea consider că finanţarea sistemelor de educaţie trebuie să fie o prioritate europeană. Denunţ astăzi aici această politică lipsită de viziune a guvernelor care reduc bugetele pentru educaţie, pentru că nu numai că fac un rău societăţii actuale, dar creează probleme şi pe termen lung.
Pe această cale doresc să anunţ şi depunerea unei declaraţii scrise care va putea fi semnată începând cu sesiunea următoare.
(Preşedintele întrerupe vorbitorul)
Sylvie Guillaume
(FR) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, doresc să revin asupra subiectului referitor la instalarea aparatelor de scanare corporală în aeroporturi. Astăzi, acestea ne sunt prezentate ca fiind o soluţie la ameninţările teroriste, însă, în acelaşi timp, accentuează sentimentul de teamă.
Unele state membre merg înainte fără ca măcar să studieze impactul unei astfel de măsuri asupra sănătăţii publice, securităţii şi, mai presus de orice, a libertăţilor civile. Să fim realişti, nu există securitate absolută. Oricând poate apărea o lipsă temporară de concentrare, o eroare umană.
De asemenea, exemplul atacului eşuat asupra zborului Amsterdam-Detroit a demonstrat îndeosebi carenţele sistemelor informaţionale. Prin urmare, trebuie să găsim soluţii în acest domeniu, pentru a putea avansa către o cultură a schimburilor şi a încrederii între autorităţile şi părţile implicate.
În final, dacă sunt avute în vedere doar aeroporturile, înseamnă că ignorăm complet posibilitatea ca grupurile cu intenţii răufăcătoare să acţioneze în staţiile de cale ferată, în metrouri sau în alte locuri unde există o mare aglomerare de persoane.
Prin urmare, înainte să luăm decizii pripite şi costisitoare, trebuie să ne redobândim iniţiativa, cu ajutorul unei dezbateri ample şi transparente, care să fie obiectivă şi raţională.
Gianni Vattimo
(IT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, în calitate de deputat în Parlamentul European pentru zona de nord-vest a Italiei, doresc să aduc în atenţia Parlamentului şi a Comisiei o serie de suspiciuni de încălcare a tratatelor existente şi a drepturilor democratice, comise de guvernul italian şi de autorităţile locale din Piemont, în legătură cu planul privind construcţia unei noi linii de cale ferată între Lyon şi Torino.
Finanţarea substanţială acordată de Europa pentru această linie a fost condiţionată de susţinerea proiectului de către populaţia locală şi de existenţa unei finanţări prin investiţii private italiene. Aceste două condiţii nu au fost îndeplinite pentru că, pe de o parte, fondurile private italiene nu există, iar, pe de altă parte, comunităţile locale au fost reduse la tăcere printr-un decret guvernamental care le permite să-şi exprime opinia doar dacă sunt de acord cu existenţa liniei de cale ferată.
Întrucât aceste două condiţii nu au fost îndeplinite, există bănuiala că, într-un fel, Italia înşeală Europa.
Sandrine Bélier
(FR) Îmi pare rău, dle Preşedinte. Este prima dată când iau cuvântul, am verificat dacă procedura este corectă şi între timp... vă rog să-mi acceptaţi scuzele.
Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, la începutul acestui an, pe care ONU l-a declarat Anul internaţional al biodiversităţii, doresc să vă atrag atenţia asupra eşecului strategiei europene pentru oprirea pierderii biodiversităţii, pentru perioada 2004-2010.
40 % din patrimoniul nostru natural este ameninţat. Starea biodiversităţii indică starea de sănătate a planetei, starea de sănătate a sistemului nostru de dezvoltare, iar fenomenul crizei se accelerează.
Prin urmare, sper că astăzi şi mâine Uniunea Europeană şi Parlamentul European se vor putea ridica la înălţimea aşteptărilor şi vor putea prezenta obiective ample şi ambiţioase de oprire a pierderii biodiversităţii pentru toate politicile sectoriale în 2010.
Trebuie să acţionăm, încă mai avem timp, iar 2010 este un an în care totul este posibil. Sper că ne vom descurca mai bine decât la Copenhaga.
Søren Bo Søndergaard
(DA) Dle Preşedinte, de când Turcia a interzis partidul kurd DTP, mulţi membri ai acestuia au fost arestaţi, inclusiv primari aleşi în mod democratic şi foşti membri ai parlamentului. Eu însumi am vizitat Turcia între Crăciun şi Anul Nou, pentru a putea asista la procedurile judiciare împotriva preşedintelui DTP, Ahmet Türk. Deşi nu-i fusese ridicată imunitatea parlamentară, s-a trimis poliţia după el. Săptămâna trecută, primarului din Diyarbakir, Osman Baydemir, i s-a interzis să părăsească ţara. Prin urmare, acesta nu poate asista la conferinţa privind problemele comunităţii kurde, care va avea loc în acest Parlament, la 24 februarie.
Din acest motiv, îi solicit dlui Preşedinte şi sper că dumnealui va avea timp să-mi asculte rugămintea, să transmită un protest autorităţilor turce şi să ceară să i se permită primarului din Diyarbakir, ales în mod democratic, să viziteze Parlamentul European săptămâna viitoare.
Preşedintele
Vă mulţumesc pentru observaţiile dvs. Vă rog să-mi trimiteţi un mesaj în acest sens pe adresa mea de e-mail, astfel încât să ştiu exact la ce anume vă referiţi.
Barry Madlener
(NL) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, libertatea de exprimare este supusă unor mari presiuni în Ţările de Jos. Liderul partidului nostru, Geert Wilders, trebuie să se înfăţişeze înaintea unei instanţe olandeze săptămâna viitoare. Nu fiindcă ar fi comis vreo infracţiune, ci din cauza opiniilor sale politice. Partidul pentru libertate avertizează asupra consecinţelor islamizării. Islamul nu este o religie, ci o ideologie care vrea să ne cucerească. Islamul nu iubeşte libertatea şi democraţia occidentală. Politicienii şi liderii de opinie riscă atunci când se exprimă în termeni critici în legătură cu islamul, din cauza ameninţărilor fundamentaliştilor. Faptul că politicienii din Ţările de Jos vor fi urmăriţi de Serviciul public de urmărire şi de instanţe şi, poate, vor fi arestaţi, pentru că au criticat islamul, este o catastrofă pentru libertatea şi democraţia noastră. Nu putem lăsa să se întâmple acest lucru şi, din acest motiv, tragem un semnal de alarmă pentru Ţările de Jos şi lumea occidentală liberă. Trebuie să oprim islamizarea şi să oprim urmărirea penală a politicienilor din raţiuni legate de exprimarea opiniilor lor politice! Miercuri mă voi afla în Ţările de Jos şi voi demonstra pentru libertatea noastră. Susţineţi-l pe Geert Wilders şi asistaţi la scandalosul proces politic al unui politician curajos, Geert Wilders!
Marian-Jean Marinescu
Apreciez faptul că preşedinţia spaniolă îşi asumă, prin programul propus, proiecte care să întărească şi să transforme Uniunea Europeană prin inovare şi legitimizare. Cu toate acestea, îmi exprim regretul că programul preşedinţiei spaniole nu conţine nicio referire concretă la căile navigabile interioare, în special la axa Rin - Main - Dunăre, cu toate că, în decursul anului precedent, Comisia Europeană s-a angajat să elaboreze în 2010 o strategie pentru Dunăre.
Sunt conştient că există numeroase alte priorităţi cărora preşedinţia spaniolă trebuie să le facă faţă: intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona şi schimbările în jurisprudenţă, transformările instituţionale, gestionarea atenuării crizei şi reluarea creşterii durabile.
Cu toate acestea, consider că infrastructura de transport şi, în primul rând, cea pe căile navigabile interioare, implicit pe Dunăre, precum şi multimodalitatea, sunt modalităţi concrete şi viabile de asigurare a unei dezvoltări durabile şi de noi locuri de muncă şi, din acest motiv, cred că lipsa unui astfel de element în programul preşedinţiei spaniole este un minus care trebuie de urgenţă remediat
Maria do Céu Patrão Neves
(PT) Dle Preşedinte, stimaţi colegi, câteva state membre au fost grav afectate de condiţiile climatice nefavorabile, care au avut consecinţe catastrofale pentru agricultură, mai ales în luna decembrie. Portugalia este una dintre aceste ţări, aceasta fiind lovită de ploi torenţiale la 23 decembrie, de rafale şi de grindini care au devastat zona vestică şi regiunea Algarve. Pagubele s-au ridicat la 80 de milioane de euro şi au fost afectaţi aproximativ o mie de agricultori, care şi-au pierdut recoltele şi au rămas lipsiţi de orice modalitate de a-şi relua producţia în următoarele luni. De exemplu, culturile de seră au fost distruse iremediabil pentru anul 2010, iar 90 % din infrastructură nu poate fi reparată.
Având în vedere această catastrofă şi ţinând cont, în primul rând, de ciclicitatea dezastrelor naturale, care ne aşteptăm că vor creşte ca număr şi intensitate din cauza modificărilor climatice; în al doilea rând, de insuficienţa ajutorului care este în permanenţă necesar, din cauza pierderilor; şi, în al treilea rând, de faptul că aceste catastrofe nu sunt acoperite de Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, considerăm că este indispensabilă şi urgentă înfiinţarea unui sistem european de securitate, pentru ca...
(Preşedintele a întrerupt-o pe vorbitoare)
Ricardo Cortés Lastra
(ES) Dle Preşedinte, în primul rând doresc să-mi exprim condoleanţele şi solidaritatea faţă de victimele cutremurului din Haiti.
Acest cutremur devastator, care a venit după cele patru uragane de anul trecut, nu trebuie să ne facă să uităm situaţia în care se afla înainte acest stat, în care 80 % din populaţie trăia în sărăcie. Având cea mai mare rată a mortalităţii infantile din America, sărăcia, violenţa şi exodul reprezentau deja o parte a vieţii cotidiene pentru mare parte din populaţia acestui stat.
În aceste circumstanţe, trebuie nu doar să trimitem ajutor umanitar, ci şi să ne asigurăm că eforturile vor continua şi atunci când situaţia din Haiti nu va mai fi pe prima pagină a ziarelor şi că statul se va dezvolta într-un mod sustenabil, coordonat şi echilibrat.
Corina Creţu
La trei ani de la aderarea la Uniunea Europeană românii şi bulgarii nu se bucură de drepturi depline în calitate de cetăţeni europeni. Deşi libera circulaţie a forţei de muncă este un principiu fundamental al construcţiei europene, zece ţări membre menţin încă barierele pentru cetăţenii români şi bulgari.
Prelungirea restricţiilor privind accesul pe pieţele interne ale muncii a fost decisă în ciuda recomandării adresate de Comisia Europeană, care arăta că mobilitatea lucrătorilor est-europeni nu a bulversat pieţele muncii şi a determinat creşterea economică. Din păcate, criza economică este folosită acum ca argument pentru păstrarea acestor restricţii, invocându-se şomajul intern şi presiunea exercitată de imigranţi asupra pieţelor muncii.
Realitatea demonstrează însă că se exagerează eventualele consecinţe ale afluxului de forţă de muncă din noile state membre şi, de asemenea, menţinerea barierelor împiedică utilizarea întregului potenţial de forţă de muncă pentru ieşirea din actuala criză şi pentru relansarea economiei europene. De aceea, îmi exprim speranţa că noua Comisie Europeană va acţiona mai convingător împotriva acestor măsuri cu caracter protecţionist, care îngrădesc într-un mod discriminatoriu libera circulaţie a forţei de muncă în Uniunea Europeană
Izaskun Bilbao Barandica
(ES) Doamnelor şi domnilor, ce părere aţi avea dacă principalele canale de televiziune naţionale ar transmite în direct arestarea dvs., însoţite fiind de forţele de poliţie?
Cum v-aţi simţi dacă aţi fi acuzaţi că aparţineţi unui grup armat, dacă aţi fi arestaţi şi ţinuţi izolaţi timp de cinci zile, iar apoi vi s-ar pune sechestru pe proprietăţi şi aţi fi ţinut în închisoare timp de un an şi jumătate, pentru că sunteţi directorii singurului ziar publicat la momentul respectiv în limba bască, ziar închis fără nicio audiere?
De asemenea, majoritatea prizonierilor au declarat că au fost torturaţi. Ce aţi crede dacă, după şapte ani, cu toate că procurorul a solicitat închiderea cazului, din cauza lipsei de probe, încă aţi aştepta să fiţi judecat? Ce părere aţi avea dacă şi un alt aspect al cazului, aspectul financiar, încă urmează să fie judecat?
Aceasta a fost situaţia unui număr de zece persoane, dintre care majoritatea jurnalişti, începând cu februarie 2003, când Înalta Curte Naţională din Spania a decis închiderea ziarului Egunkaria, fără nicio audiere. După toate acestea, în prezent se desfăşoară un proces care, având în vedere timpul care a trecut şi circumstanţele descrise, nu este nici pe departe echitabil pentru inculpaţi şi pentru drepturile acestora.
Margrete Auken
(DA) Dle Preşedinte, acum aproape un an acest Parlament a adoptat raportul meu privind consecinţele politicii violente şi brutale de urbanizare din Spania. Raportul, adoptat cu o majoritate foarte largă, exprima preocupări grave privind numeroasele încălcări ale legislaţiei UE care avuseseră loc în această privinţă, precum şi ale principiilor fundamentale pe care este întemeiată UE. De exemplu, numeroşi cetăţeni care locuiesc în Spania, inclusiv un număr ridicat de cetăţeni UE care provin din alte state membre, au aflat că trebuie să plătească pentru corupţia şi abuzurile comise de companiile imobiliare, de antreprenori, de autorităţi şi chiar şi de reprezentanţii aleşi. Stau şi privesc cum li se demolează casele. Este vorba de case pe care le-au cumpărat cu bună credinţă, însă nici nu sunt măcar despăgubiţi pentru ele.
Încă nu am primit niciun răspuns din partea guvernului spaniol la toate criticile prezentate în raport. Prin urmare, doresc să vă rog să-i solicitaţi în mod oficial guvernului spaniol să-şi exprime poziţia cu privire la concluziile raportului Auken către Parlamentul European.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Dle Preşedinte, doresc să vă atrag atenţia asupra evenimentelor îngrozitoare care se desfăşoară în Italia, unde imigranţii care lucrează ilegal în sectorul agricol sunt victimele unui val nemaiîntâlnit de xenofobie şi violenţă rasistă.
Mai exact, peste 1 500 de imigranţi din oraşul Rozzano şi-au abandonat locuinţele sau au fost evacuaţi cu forţa de către autorităţi. Recenta criminalizare a imigraţiei legale în Italia conduce la o exploatare sporită a imigranţilor ilegali şi restricţionează accesul acestora la locurile de muncă, la locuinţe şi la serviciile de bază.
Solicit, prin urmare, Comisiei şi Consiliului să investigheze posibilitatea transpunerii prevederilor Convenţiei ONU privind protecţia drepturilor tuturor lucrătorilor migranţi şi a membrilor familiilor acestora în legislaţia Uniunii Europene. Obiectivul nostru trebuie să fie prevenirea unor astfel de situaţii în Uniunea Europeană.
Preşedintele
Dnă Auken, v-aş ruga să-mi trimiteţi câteva informaţii în această privinţă, ca să pot face aceste demersuri cât mai curând.
Janusz Wojciechowski
(PL) Dle Preşedinte, acum câteva săptămâni, Comisia Europeană a respins o solicitare din partea guvernului polonez referitoare la furnizarea de asistenţă pentru restructurarea exploataţiilor agricole care produc tutun. Această decizie înseamnă falimentul a aproximativ 15 000 de mici exploataţii familiale care produc tutun, mai ales în zona de sud-est a Poloniei. Această regiune este una dintre cele mai sărace din Uniunea Europeană.
Nu cunosc motivele care au condus la această decizie a Comisiei, însă, chiar dacă ea s-a datorat erorilor formale comise de guvernul polonez, procedurile birocratice nu trebuie să conducă populaţia spre colaps. Prin urmare, doresc să solicit Comisiei Europene să analizeze din nou situaţia şi să aibă în vedere acceptarea solicitării guvernului polonez, în beneficiul agricultorilor.
Rui Tavares
(PT) Doamnelor şi domnilor, colegul meu, dl Triantaphyllides, a descris deja modul în care forţa de muncă străină este exploatată în Calabria, în sudul Italiei. Trebuie să adaug faptul că această problemă prezintă şi un aspect rasist îngrijorător: imigranţii de culoare muncesc separat, locuiesc separat şi au fost evacuaţi separat de către poliţie, după ce s-a tras asupra lor şi au fost somaţi să plece din jurul oraşului Rozzano, Calabria.
Acum, când o parte dintre aceştia se află în centre de deportare, aşteptând să fie deportaţi, trebuie să întrebăm dacă autorităţile italiene au acţionat cu bună credinţă atunci când au declarat că îi vor proteja, având în vedere faptul că acum deportează o parte dintre ei. Putem deporta, fără procese de conştiinţă, persoane care au fost victime ale rasismului? Republica Italia, stat membru al Uniunii Europene, poate pune capăt epurării etnice care a fost începută de infractorii ce fac parte din mafia calabreză, N'Drangheta? De asemenea, este acceptabil faptul că victimele nu au fost nici măcar informate în legătură cu drepturile lor?
Trebuie să desfăşurăm o investigaţie riguroasă în această privinţă şi, pentru ca acest lucru să se întâmple, nu trebuie să fie deportată niciuna dintre victimele evenimentelor din Rozzano.
John Bufton
Dle Preşedinte, principalul punct de interes al politicii globale actuale este viitorul planetei. Cu toate acestea, în cadrul discuţiilor privind creşterea populaţiei de pe glob, Uniunea Europeană nu şi-a exprimat în mod clar preocupările referitoare la migraţie. În schimb, se promovează măsurile de stimulare a circulaţiei persoanelor, cu justificările obişnuite, de compensare a exodurilor de creiere şi de creştere economică.
Conform cifrelor UE, anul trecut au sosit în Regatul Unit 1,7 milioane de imigranţi europeni, aproape dublu faţă de acum cinci ani. Chiar înainte de Crăciun, Serbia a solicitat aderarea la UE, iar Croaţia ni s-ar putea alătura în 2012. Încă nu am resimţit impactul deplin al libertăţii de circulaţie a lucrătorilor, instituită prin Tratatul de la Roma. În cazul celor 10 ţări care s-au alăturat Uniunii în 2004, precum Polonia, Republica Cehă şi Letonia, porţile nu sunt complet deschise până anul viitor. În cazul Bulgariei şi României, până în 2014. Având în vedere că nivelul de trai din ambele ţări este unul foarte scăzut, îmi pot închipui că această situaţie va avea un impact semnificativ asupra statelor membre mai dezvoltate.
Poate că restul Europei ne priveşte cu un ochi critic atunci când solicităm exprimarea unor vetouri asupra politicii privind imigraţia. Tratatul de la Lisabona oferă UE aproape la fel de multă autoritate cu privire la aceste aspecte precum oferă PAC politicii agricole şi ar fi un lucru complet iresponsabil să ignorăm impactul tuturor...
(Preşedintele l-a întrerupt pe vorbitor)
Csanád Szegedi
(HU) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, teoretic, Uniunea Europeană se bazează pe principiile libertăţii, democraţiei, respectului pentru drepturile omului şi al libertăţilor fundamentale, precum şi pe principiul statului de drept. Aceste principii sunt comune tuturor statelor membre. Din păcate, acest lucru se întâmplă doar în teorie, pentru că Slovacia încalcă în fiecare zi principiile UE. Propun, prin urmare, ca UE să ia măsurile legale necesare pentru a suspenda apartenenţa Slovaciei la UE, până ce acest stat va revoca limbajul juridic extremist, rasist care-i umileşte în fiecare zi pe maghiari. Din păcate, Slovacia nu este singura ţară din bazinul carpatic care excelează în încălcarea principiilor UE. Şi în România are loc o campanie politică pentru oprimarea minorităţilor maghiare. Din cauza deposedării totale a peste 300 000 de maghiari din regiunea Partium (vestul României), a sosit momentul să aducem în discuţie autoguvernarea maghiară locală în aceste regiuni, precum şi autonomia Ţinutului Secuiesc (din Transilvania).
José Manuel Fernandes
(PT) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, la 22 octombrie 2008, Preşedintele Parlamentului European şi Consiliul au declarat anul 2010 ca fiind Anul european de luptă împotriva sărăciei şi excluziunii sociale. În prezent, 78 de milioane de persoane din Uniunea Europeană sunt afectate de sărăcie, dintre care 19 milioane sunt copii. Astăzi, având în vedere efectele crizei economice, inclusiv creşterea ratei şomajului, lupta împotriva sărăciei trebuie să devină o prioritate mai stringentă.
Prioritatea activităţii noastre politice trebuie să fie oamenii şi demnitatea umană şi nu putem ignora faptul că în Europa există persoane care suferă de foamete. Din acest motiv, consider că Uniunea Europeană trebuie să evalueze situaţia socială actuală şi, dacă este cazul, să mărească fondurile pentru implementarea iniţiativelor necesare pentru combaterea sărăciei. Pentru a putea realiza acest lucru, avem nevoie de un buget.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Dle Preşedinte, ne-aţi felicitat pentru adoptarea Tratatului de la Lisabona. Acest lucru este foarte important. Astăzi, când populaţia din Haiti are atât de mare nevoie de ajutorul nostru, ne dăm seama cât de important este ca Uniunea Europeană să funcţioneze eficient.
Nu trebuie să ne prefacem că nu vedem în ce fel a fost afectată dezbaterea publică privind tratatul, în multe state membre. Se cunosc foarte puţine despre tratat, iar acuzaţiile demagogice ale celor care se opun tratatului şi unei Uniuni Europene puternice rămân deseori fără răspuns. În rândul opiniei publice circulă încă mituri în legătură cu tratatul. Astăzi, când Tratatul de la Lisabona a intrat în vigoare, avem minunata şansă de a desfăşura o campanie de informare privind tratatul şi Uniunea Europeană. Această şansă nu trebuie ratată niciunde în Uniunea Europeană. Nu trebuie să pierdem această şansă. Prin urmare, doresc să le solicit organismelor responsabile pentru comunicarea socială în Uniunea Europeană să folosească acest moment de transformare pentru a desfăşura o campanie de informare eficientă, pentru a creşte nivelul cunoştinţelor privind Uniunea şi pentru a crea o nouă identitate europeană.
Ramón Jáuregui Atondo
(ES) Dle Preşedinte, în urmă cu numai câteva zile, poliţiile franceză, portugheză şi spaniolă au arestat două unităţi de comando ale ETA. Acestea urmau să lanseze atacuri teroriste în Spania, folosind explozive.
Doresc să adresez în mod public mulţumiri, din partea tuturor victimelor terorismului din Spania, pentru cooperarea poliţiilor portugheză şi franceză la acest eveniment important. Iată ce înseamnă să facem parte din Europa. Doamnelor şi domnilor, doresc să vă spun că în Spania au murit aproape o mie de persoane din cauza activităţilor teroriste ale ETA şi că nu există nicio raţiune politică sau morală care să justifice terorismul.
Doresc să mulţumesc Franţei şi Portugaliei pentru cooperarea în lupta împotriva ETA.
Zigmantas Balčytis
Dle Preşedinte, doresc să vă atrag atenţia asupra situaţiei de la graniţa de est a statelor baltice. De mulţi ani, înainte de Crăciun există un blocaj continuu al camioanelor care sosesc din întreaga Europă, la graniţele estice ale Uniunii Europene.
Această situaţie provoacă neajunsuri grave atât pentru transportatori, cât şi pentru companiile din UE. Tensionează şi mai mult relaţiile dintre UE şi terţele ţări vecine. Consider că Serviciul european pentru acţiune externă, nou înfiinţat, trebuie să reacţioneze la această situaţie şi să coopereze în mod mai activ cu ţările terţe implicate, pentru a soluţiona problema.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Dle Preşedinte, doamnelor şi domnilor, Fâşia Gaza este în pericol de a fi ştrangulată. Populaţia din această regiune a fost supusă unei blocade israeliene stricte începând cu anul 2007, iar în 2009 a suferit atacul sângeros care a inspirat raportul Goldstone, prin care erau condamnate autorităţile militare israeliene, acuzate de crime de război.
În prezent, autorităţile egiptene au hotărât construirea unei bariere metalice subterane, pentru a preveni orice fel de aprovizionare prin intermediul tunelurilor. Când va înceta această pedeapsă colectivă impusă bărbaţilor, femeilor şi copiilor, ale căror suferinţe sunt manipulate pe o scenă politică ce aparţine unei alte epoci?
Uniunea Europeană trebuie să acţioneze. Fiind cel mai important partener economic al Israelului şi în calitate de principal susţinător al teritoriilor palestiniene, Uniunea Europeană este cea mai în măsură să facă acest lucru. Guvernul israelian va accepta o modificare a politicii doar la presiunile comunităţii internaţionale.
UE poate juca un rol decisiv în reluarea procesului de pace şi în crearea unui stat palestinian independent, suveran, cu graniţele stabilite în 1967 şi care să aibă capitala în Ierusalimul de Est.
Jaroslav Paška
(SK) Dle Preşedinte, la finalul anului trecut, Republica Slovacă a fost condamnată gratuit, fără ruşine şi în mod repetat de către deputaţi în Parlamentul European, reprezentanţi ai Republicii Ungaria, pentru că a adoptat o lege care, spun dumnealor, privează de drepturi maghiarii care locuiesc în Slovacia.
Atunci când Ungaria a răspândit zvonuri nefondate privind instituirea în Slovacia a unei legi fabricate, Republica Slovacă a apelat la Înaltul Comisar pentru minorităţile naţionale, Knut Vollebæk, şi l-a rugat să efectueze o evaluare obiectivă a legislaţiei adoptate în prezent în Slovacia. La începutul acestui an, la 4 ianuarie 2010, Înaltul Comisar pentru minorităţile naţionale al OSCE, dl Vollebæk, a emis o declaraţie majoră referitoare la legea privind limba oficială. Declaraţia dumnealui confirmă faptul că legea privind limba oficială respectă angajamentele internaţionale ale Republicii Slovace. Totodată, afirmă că această lege respectă standardele internaţionale şi are un obiectiv legitim. Este responsabilitatea statului ca măsurile luate pentru promovarea limbii oficiale să nu submineze drepturile lingvistice ale persoanelor care aparţin minorităţilor naţionale. Înaltul Comisar pentru minorităţile naţionale din partea OSCE, Knut Vollebæk, a lăudat Republica Slovacă.
Hans-Peter Martin
(DE) Dle Preşedinte, şi majoritatea statelor membre ale Uniunii Europene suferă de pe urma unui cutremur devastator, care, însă, nu poate fi recunoscut la suprafaţă. Mă refer la modificările continue ale pieţelor financiare. Aflăm acum că într-o bancă din Carintia care a dat faliment sau a fost preluată de către stat, circulau şi fonduri UE. Solicit ca OLAF să declanşeze o investigaţie corespunzătoare. Poate că există şanse ca, sub noua Preşedinţie, investigaţia să fie puţin mai independentă decât ar fi fost înainte.
În acest context, doresc să aduc în atenţia dumneavoastră un studiu realizat de Observatorul european al întreprinderilor asupra "Comisiei captive”, adică în ceea ce priveşte această problemă permanentă: faptul că marile întreprinderi sunt mult prea bine reprezentate în cadrul grupurilor de experţi care, de fapt, ar trebui să caute modalităţi de a ne proteja împotriva unor astfel de modificări. Întreprinderile mici şi mijlocii, fără a mai vorbi de asociaţiile pentru protecţia consumatorilor şi de sindicate, nu au aproape niciun cuvânt de spus. De regulă, proporţia în cadrul acestor grupuri de experţi este de 80 la 20. Această situaţie trebuie să se schimbe imediat.
Gay Mitchell
Dle Preşedinte, doresc să mă alătur colegilor care au ridicat problema situaţiei din Haiti. Ştiu că în timpul perioadei de sesiune vom purta o dezbatere pe acest subiect, însă există un aspect pe care doresc să-l ridic în acest moment, şi anume faptul că Statele Unite sunt mult mai bine organizate. Da, sunt mai aproape de regiune decât Uniunea Europeană. Statele membre individuale au reacţionat foarte bine. Iată, de exemplu, forţa aeriană din Belgia, care operează în apropiere.
Suntem cel mai mare furnizor de asistenţă din lume, iar când este vorba de ajutoare umanitare ar trebui ca această furnizare să fie eficientă. Consider că este timpul ca, în temeiul noului Tratat de la Lisabona, să creăm, prin rotaţie, o echipă de intervenţie, pentru o perioadă de şase luni, care să cuprindă state membre ale UE, mari şi mici şi care să poată acorda ajutor umanitar atunci când este nevoie, conform unui acord între instituţii. Nu trebuie să fie acelaşi grup de intervenţie pentru fiecare perioadă de şase luni, el se poate schimba o dată cu Preşedinţia, însă ar trebui să existe un astfel de grup, ca să putem acorda asistenţă sub egida umanitară a UE.
Proinsias De Rossa
Dle Preşedinte, noi, adică Parlamentul, Consiliul şi Comisia, trebuie să îi solicităm din nou Israelului să înceteze asedierea ilegală a Fâşiei Gaza.
Acum un an, în timpul războiului din această regiune au murit peste 1 400 de persoane, în majoritate civili, dintre care peste 300 de copii. Cu toate acestea, Israelul împiedică reconstruirea caselor, întreprinderilor, a unităţilor medicale şi aprovizionarea cu apă curată, asistenţă sanitară şi electricitate. Totodată, blochează sosirea alimentelor corespunzătoare.
Europa trebuie să intervină pentru a preveni expulzarea jurnalistului Jared Malsin, cetăţean al Statelor Unite ale Americii, şi să insiste ca acestuia să-i fie permis să-şi continue activitatea la Ma'an, agenţia de ştiri non-profit din Cisiordania.
Comisia a blocat acordul de parteneriat în domeniul pescuitului încheiat cu Guineea pentru că acţiunile guvernului de acolo au condus la decesul a 150 de demonstranţi. De ce tratăm Israelul în mod diferit? A sosit momentul ca Europa să-i spună Israelului că răbdarea noastră a luat sfârşit şi că acest stat trebuie să respecte dreptul internaţional privind drepturile omului, inclusiv dreptul presei libere de a nu fi supusă imixtiunilor guvernamentale.
Ilda Figueiredo
(PT) Dle Preşedinte, în luna noiembrie a anului trecut Comisia Europeană a lansat o campanie publică privind Strategia Uniunii Europene 2020, care va urma aşa-zisa Strategie de la Lisabona, ale cărei obiective, după cum ştim, au fost mult lăudate la vremea respectivă, însă nu au fost atinse, după cum arată accentuarea şomajului şi a sărăciei.
Consultarea publică s-a desfăşurat până la finalul săptămânii trecute, adică până la 15 ianuarie, şi încă au loc audieri pentru noua Comisie, care îşi va lua în primire atribuţiile în luna februarie.
Care este, atunci, sensul închiderii consultării publice privind un document atât de important, dacă noua Comisie Europeană nu funcţionează încă? Trebuie să revenim asupra acestui aspect, astfel încât, dle Preşedinte, vă rog să acordaţi o atenţie deosebită propunerii ca, având în vedere toate acestea, Comisia Europeană să-şi reconsidere poziţia.
György Schöpflin
Dle Preşedinte, Preşedinţia spaniolă lansează, de fapt, o nouă instituţie în cadrul Uniunii Europene: trioul preşedinţiilor. Desigur, au mai existat şi înainte astfel de triouri, însă acesta este primul care a elaborat un program coordonat şi, de asemenea, primul după adoptarea Tratatului de la Lisabona. Celelalte două state membre care constituie trioul preşedinţiilor sunt Belgia şi Ungaria.
Din perspectiva Ungariei, cel mai valoros element al noii instituţii este şansa de a ne aduce propria noastră contribuţie distinctivă la acest proces. Printre celelalte aspecte care trebuie abordate de trioul preşedinţiilor şi care sunt deosebit de îngrijorătoare se numără şi problema tot mai acută a lipsei apei în Europa. Pentru prima dată în istoria sa, Europa se confruntă cu o potenţială lipsă a apei. Având în vedere poziţia sa strategică, Ungaria este singurul stat care poate introduce acest subiect pe agenda europeană.
Nick Griffin
Dle Preşedinte, în urmă cu două luni, circumscripţia mea a fost lovită de inundaţii dezastruoase. S-a dat vina în mod eronat pe schimbările climatice, însă motivul real al devastării oraşului Cockermouth a fost privatizarea impusă de UE, furtul serviciilor publice. Gestionarea corespunzătoare a rezervoarelor a fost înlocuită de neglijenţa companiei United Utilities, al cărei unic scop era acela de a reduce costurile, ignorând marjele de siguranţă şi luând, în panică, decizia de a deschide porţile de ecluze şi de a îneca oraşul într-un potop artificial.
Faptul că în această inundaţie a murit un singur om curajos a fost un miracol, însă astfel de dezastre se vor înmulţi pe măsură ce serviciile publice vor fi acaparate de întreprinderi lacome.
În final, cetăţenii din circumscripţia mea sunt şocaţi de faptul că nu vor primi niciun ban din Fondul de solidaritate al UE, pentru că Regatul Unit nu poate solicita acest lucru decât dacă pagubele depăşesc 3 miliarde de euro. Având în vedere că Marea Britanie nu este o zonă seismică, un dezastru care să antreneze o astfel de plată este aproape imposibil, motiv pentru care contribuabilii britanici, a căror participare la fonduri este excesivă, nu au nicio şansă de a beneficia de astfel de ajutoare. Iată ce înseamnă solidaritatea. Ne vrem banii înapoi!
Preşedintele
Doresc să explic că am în vedere şi dacă deputaţii au luat cuvântul în timpul perioadei alocate discursurilor de un minut din ultima perioadă de sesiune sau de acum două perioade: şi acest lucru a fost luat în considerare. Cu toate acestea, pentru că Grupul ALDE probabil că nu a avut destule discursuri, ultimul vorbitor este dl Gallagher.
Pat the Cope Gallagher
Dle Preşedinte, Haiti are nevoie disperată de ajutor, indiferent că este vorba de medicamente, alimente, apă sau adăpost.
(GA) Multe persoane aflate în zona afectată de cutremur aşteaptă ajutoare care încă nu au sosit. Uniunea Europeană trebuie să se afle în fruntea reacţiilor internaţionale al căror scop este acela de a furniza asistenţă şi ajutor populaţiei haitiene.
Pentru a face faţă problemei tot mai presante a lipsei alimentelor, solicit Comisiei Europene ca reacţia UE faţă de poporul din Haiti să includă acordarea de ajutoare alimentare, precum conserve de peşte. Ştiu că aceste conserve de peşte au un conţinut ridicat de proteine, o durată de valabilitate ridicată şi pot fi furnizate rapid, ca şi în trecut.
(GA) Prin urmare, solicit Comisiei Europene şi domnilor comisari, în special celor responsabili pentru ajutoarele de dezvoltare şi pescuit, să aibă în vedere această propunere în mod urgent.
Dle Preşedinte, vă mulţumesc foarte mult pentru indulgenţă.
Preşedintele
Vă mulţumesc pentru discurs. Doamnelor şi domnilor, audierile sunt pe punctul de a începe. Sunteţi invitaţi să participaţi. Am dat cuvântul astăzi unui număr de 32 de vorbitori. Reţineţi că trebuie să vă treceţi numele pe listă în prealabil. Am primit o listă de 72 de persoane şi v-am rugat să luaţi cuvântul exact în ordinea de pe listă. Vă rog să vă treceţi numele cât mai repede pentru discursurile care vor avea loc peste o lună.
Georgios Toussas
(EL) Dle Preşedinte, consider că modul în care selectaţi vorbitorii în baza procedurii standard prevăzute în Regulamentul de procedură al Parlamentului European nu este imparţial. Susţineţi că vorbitorii sunt selectaţi în ordine şi pe baza următorului criteriu: dacă au luat sau nu cuvântul în timpul şedinţei anterioare a Parlamentului European, în aceeaşi problemă şi în baza aceleiaşi proceduri. Dacă vă verificaţi documentele veţi vedea, în primul rând, că astăzi aţi acordat cuvântul fără a respecta ordinea şi, în al doilea rând, că aţi acordat cuvântul unor persoane care au ţinut un discurs în ultima perioadă de sesiune a Parlamentului European; prin urmare, argumentele dvs. nu sunt reale.
În final, este inacceptabil ca Preşedintele Parlamentului European să cenzureze deputaţii. Nu vom accepta sub nicio formă acest lucru.
Preşedintele
Dle Toussas, permiteţi-mi să explic. Nu am dat cuvântul persoanelor care au vorbit acum o lună. Vă rog să verificaţi lista. Vă voi ruga să verificaţi lista. Deputaţii care au luat cuvântul acum o lună nu au fost luaţi în considerare. De asemenea, cei care au luat cuvântul acum două luni au avut şanse mai mici. Vă rog să verificaţi acest lucru. Puteţi veni la biroul meu şi vom verifica împreună. Nu îmi este teamă de o astfel de inspecţie.
