Situaţia financiară şi economică din Moldova (dezbatere)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi se referă la declaraţia Comisiei cu privire la situaţia economică şi financiară din Moldova.
Leonard Orban
membru al Comisiei. - Alegerile repetate de la 29 iulie din Republica Moldova, au reprezentat un test decisiv pentru capacitatea ţării de a-şi consolida dezvoltarea democratică şi de a continua să înainteze pe calea apropierii de Uniunea Europeană. Ne bucurăm că alegerile s-au desfăşurat într-un climat de linişte şi ordine şi că noul guvern nu numai că şi-a exprimat intenţia fermă de a privilegia o orientare proeuropeană, dar a şi luat deja o serie de măsuri în această direcţie.
Pe de altă parte, noile autorităţi din Republica Moldova se confruntă cu dificultăţi uriaşe. Una dintre cele mai grave crize, una dintre cele mai mari dificultăţi este necesitatea de a face faţă consecinţelor crizei economice şi financiare. Dintre vecinii răsăriteni ai Uniunii Europene, Republica Moldova se află, probabil, în situaţia economică cea mai fragilă. Comerţul şi producţia industrială s-au prăbuşit pe fondul crizei, dar şi al frământărilor politice generate de alegerile parlamentare din aprilie.
Sumele transferate de către cetăţenii moldoveni din străinătate, care reprezntau până anul trecut, peste o treime din produsul intern brut al ţării, au scăzut mult sub nivelul obişnuit. Exporturile şi importurile s-au redus drastic. La fel şi cererea internă şi producţia industrială. Pentru 2009 se prevede o scădere abruptă, chiar cu mai bine de 10 % a produsului intern brut.
Având în vedere că Republica Moldova este deja cea mai săracă ţară din Europa, acest regres este deosebit de dureros şi va accentua şi mai mult greutăţile cu care se luptă populaţia şi, în special, persoanele cele mai vulnerabile. Pentru a veni în ajutorul Republicii Moldova şi al populaţiei sale, Uniunea Europeană este dispusă să sprijine această ţară, oferindu-i o asistenţă macrofinanciară, în plus faţă de cea care poate fi acoradată de Fondul Monetar Internaţional şi în coordonare cu acesta. De asemenea, vom furniza asistenţa specializată şi vom accelera plata ajutorului nostru obişnuit pentru această ţară.
În ceea ce priveşte asistenţa macrofinanciară, aşa cum este necesar pentru acest tip de asistenţă, sprijinul nostru va depinde de încheierea unui acord asupra unui program de sprijin între Republica Moldova şi Fondul Monetar Internaţional. Reprezentanţii FMI se află în prezent la Chişinău şi aşteptăm cu interes raportul lor. Nu putem avansa cu pregătirea unui program de asistenţă macrofinanciară înainte de lansarea programului cu FMI. Ca atare, este prea devreme să putem şti ce formă va îmbrăca programul de asistenţă macrofinanciară pe care l-ar putea acorda Comisia Europeană.
Ne aşteptăm ca autorităţile să solicite sprijin, nu numai pentru consolidarea rezervelor valutare, ci şi pentru acoperirea deficitului bugetar. Trebuie menţionat că Republica Moldova este eligibilă atât pentru granturi, cât şi pentru împrumuturi. Din ce se va compune, în final, această asistenţă depinde, fireşte, de nevoile care vor fi identificate.
Între timp, Comisia Europeană, a trimis deja o misiune de experţi la Chişinău, sub conducerea Direcţiei Generale - Afaceri economice şi financiare DG ECFIN, pentru a oferi asistenţa autorităţilor din Republica Moldova la elaborarea programului lor economic. Obiectivul misiunii, cu ocazia recentei întrevederi cu autorităţile de la Chişinău, a fost de a le ajuta să evaleze reacţia ţării la actuala situaţie economică. Serviciile Comisiei s-au folosit de acest prilej pentru a culege informaţiile necesare pentru pregătirea unui program de asistenţă macrofinanciară.
Comisia îşi menţine disponibilitatea de a oferi în continuare autorităţilor de la Chişinău, consultanţă de specialitate în acest domeniu. Totodată, ne străduim să accelerăm plăţile aferente operaţiunilor de sprijin bugetar din cadrul Instrumentului european de vecinătate şi parteneriat. În luna septembrie Comisia Europeană a aprobat o majorare de la 30,5 milione de euro la 34,5 milioane de euro a plafonului plăţilor destinate sprijinului bugetar pentru acest an. Fireşte, scopul asistenţei noastre, sub forma sprijinului bugetar, este în primul rând, de a încuraja reformele în sectoarele convenite, nu doar de a umple golurile din buget.
În actuala situaţie însă nu este doar un mijloc de a completa resursele bugetare limitate. Este şi o modalitate de a ajuta la depăşirea greutăţilor reale cu care se confruntă populaţia din Republica Moldova.
Salutăm în mod deosebit faptul că membrii Parlamentului European au solicitat sprijin urgent pentru Republica Moldova. În lunile care vor urma, vom face apel la dumneavoastră pentru eforturile pe care le depunem în această privinţă. Suntem încrezători că Parlamentul va aproba cu promptitudine pachetul de asistenţă macrofinanciară pentru Republica Moldova, atunci când acesta îi va fi prezentat. Vom putea astfel să asigurăm acordarea la timp a asistenţei.
Înainte de a încheia, doamnelor şi domnilor, această declaraţie, permiteţi-mi să mă refer, pe scurt, la situaţia din Transnistria. Întâi de toate, pentru a sublinia cât este de important să nu pierdem din vedere această problemă în contextul schimbărilor politice semnificative care au loc în Republica Moldova. Convorbirile pentru soluţionarea conflictului ar trebui reluate cât mai curând posibil în aşa numitul format 5+2. Suntem optimişti în acest sens deoarece noul guvern a reafirmat sprijinul pentru acest principiu în programul său. Uniunea Europeană are o influenţă din ce în ce mai importantă în acest proces.
Contăm pe noua conducere de la Chişinău că aceasta va aborda proactiv această problemă, ceea ce va ajuta la soluţionarea conflictului. În ceea ce ne priveşte, tocmai am lansat două pachete de proiecte de consolidare a încrederii, cu finanţarea Comisiei Europene în domeniile sănătăţii, protecţiei mediului, social şi economic. Această acţiune se înscrie într-un cadru mai larg al eforturilor noastre neîntrerupte în favoarea reglementării conflictului.
Doamnelor şi domnilor, sub aspect politic, ca şi din punct de vedere economic, Republica Moldova se află la o răscruce de drumuri. Suntem pe deplin angajaţi în susţinerea dezvoltării viitoare a ţării şi ne vom da toată silinţa, în continuare, pentru ca, în această conjunctură deosebit de critică, sprijinul nostru să fie substanţial şi eficace şi să parvină la momentul potrivit.
Marian-Jean Marinescu
în numele Grupului PPE. - Republica Moldova traversează o gravă criză economico-financiară şi instituţională, determinată de contextul economico-financiar internaţional, dar mai ales de 8 ani de guvernare comunistă.
Alegerile anticipate din iulie 2009 şi victoria Alianţei pentru Integrare Europeană sunt un important pas înainte către îndeplinirea aspiraţiilor europene ale cetăţenilor moldoveni. Victoria a fost obţinută prin efortul partidelor din Alianţă împotriva metodelor comuniste, a influenţei situaţiei din Transnistria şi a influenţei Federaţiei Ruse. Sunt de admirat cei care au obţinut această victorie aproape singuri, reuşind să câştige încrederea cetăţenilor.
Moldova are nevoie de ajutor. De aceasta depinde stabilitatea noii puteri de la Chişinău, precum şi viitoarea evoluţie a acestui fost stat sovietic către vest sau către est. Sunt convins că Moldova va primi ajutor din mai multe direcţii. Noi trebuie să fim una dintre aceste direcţii.
Uniunea Europeană nu are decât o singură opţiune - să răspundă pozitiv la eforturile Alianţei pentru Integrare Europeană din Moldova, şi anume: să negocieze cât mai curând un acord de asociere între Uniunea Europeană şi Moldova, să demareze foarte rapid un dialog constructiv pentru liberalizarea regimului de vize pentru cetăţenii moldoveni şi să sprijine financiar Republica Moldova pentru ca aceasta să-şi acopere deficitul bugetar. Comisia Europeană trebuie să acorde cât mai curând Moldovei asistenţa macrofinanciară de care are atâta nevoie.
Domnule comisar, am ascultat cu atenţie ceea ce spuneaţi, mă bucură că în atenţia Comisiei este Republica Moldova şi că pregătiţi acel pachet de asistenţă macrofinanciară, numai că totul depinde şi de colaborarea cu FMI. Rugămintea ar fi ca dumneavoastră, Comisia şi cu FMI să nu meargă în paralel în Moldova, ci să colaboreze astfel încât să nu se ajungă în situaţia ca FMI să aştepte Comisia şi Comisia să aştepte FMI.
Kristian Vigenin
în numele Grupului S&D. - (BG) Mi-a făcut o deosebită plăcere să îl ascult pe dl Orban vorbind despre intenţiile şi abordarea Comisiei Europene privind Moldova. Consider că trebuie să dăm Moldovei semnale foarte clare din partea instituţiilor europene şi a Uniunii Europene în întregul ei şi să îi oferim sprijinul necesar, atât financiar, cât şi economic. Cu toate acestea, trebuie să subliniez că şi sprijinul politic este necesar pentru guvernul actual şi pentru încercările acestuia de a scoate Moldova din situaţia dificilă în care se află. După două alegeri succesive, acest guvern va încerca, bineînţeles, să abordeze problemele reale ale populaţiei, aspect care a părut neglijat în ultimele luni, dacă nu chiar ani. În plus, trebuie să reţinem că, în prezent, situaţia politică din Moldova, chiar dacă pare mai stabilă şi pozitivă, se poate deplasa foarte rapid într-o direcţie diferită. Consider că rămâne complet neclar dacă Moldova va reuşi să îşi aleagă un preşedinte, iar dacă acest lucru nu se va întâmpla, în anul următor vor avea loc noi alegeri. Aceasta ar fi evoluţia cea mai nefavorabilă, nu numai pentru ţară, ci şi pentru popor.
De aceea, susţinem eforturile Comisiei. Consider că grupul nostru şi Parlamentul vor sprijini intenţiile Comisiei Europene. În plus, trebuie să avertizăm foarte clar Moldova, guvernul acesteia şi actuala opoziţie că este timpul ca Moldova să îşi asume răspunderea adevăratelor probleme ale populaţiei şi că nu trebuie să existe jocuri politice în dauna cetăţenilor. Mi se pare că o astfel de avertizare puternică va fi înţeleasă în Moldova şi de către opoziţie la ora actuală. De asemenea, sprijinim ideea semnării imediate a unui acord de asociere care, după cum a menţionat dl Marinescu, ar trebui să includă şi o exonerare de vize, o problemă gravă care a cauzat tensiuni între Moldova şi România, iar acesta ar trebui să prevadă şi crearea unei zone de liber schimb. Considerăm că, în afara măsurilor urgente propuse de Comisie, trebuie ca Parteneriatul estic, lansat la jumătatea acestui an, să înceapă să funcţioneze în mod corespunzător. De asemenea, trebuie să facem dovada unor rezultate reale, în conformitate cu această politică a Uniunii Europene.
Cristian Silviu Buşoi
în numele grupului ALDE. - Republica Moldova se află într-o situaţie foarte dificilă din punct de vedere economic. Criza financiară din Uniunea Europeană a atins şi ţările vecine nouă şi este de datoria noastră să-i ajutăm.
Criza economică din Moldova nu este doar consecinţa crizei mondiale, ci în primul rând a lipsei acţiunilor imediate ce se impuneau de la momentul declanşării acesteia în Republica Moldova. Astfel, din motive electorale, fosta guvernare comunistă a dezechilibrat bugetele locale prin alocări preferenţiale către administraţiile controlate de comunişti. În plus, a decis şi menţinerea unui curs leu-euro artificial la un nivel care trebuia să asigure populaţia că statul vecin nouă este neafectat de criză. Aşa că acum, în prag de iarnă, administraţiile locale riscă să intre în incapacitatea de plată a energiei termice, iar guvernul va avea dificultăţi să plătească salariile şi pensiile.
Salutăm lansarea negocierilor guvernului Republicii Moldova cu FMI şi Banca Mondială şi îmi exprim încrederea că acestea vor fi finalizate cu un acord ce va ţine cont de realităţile economice, politice şi sociale din Republica Moldova. Republicii Moldova nu trebuie să i se pună acum condiţii imposibil de îndeplinit, dată fiind situaţia politică şi economică delicată.
Am avut, din aprilie, mai multe momente în care am discutat despre Republica Moldova în Parlamentul European şi toţi am fost de acord că Uniunea Europeană trebuie să-şi asume un sprijin financiar. Cu atât mai mult acum când la putere sunt forţe liberale de orientare proeuropeană. De aceea, în numele grupului liberal, cer în mod clar Comisiei ca propunerea pe care o va face să conţină oferte tangibile în ceea ce priveşte asistenţa macrofinanciară, pentru că Republica Moldova are nevoie de un ajutor imediat ca să poată acoperi deficitul bugetar ce va atinge probabil la sfârşitul anului 2009, 14 % din produsul intern brut.
Pe termen mediu, un instrument important poate fi şi parteneriatul estic, care trebuie să devină funcţional în cel mai scurt timp şi trebuie să-i fie acordate fonduri suficiente. Şi noi cerem, de asemenea, ca în viitorul acord de asociere să existe propunerea de creare a unui spaţiu comun de comerţ liber, aprofundat şi cuprinzător, precum şi propunerea de liberalizare a vizelor pentru cetăţenii moldoveni.
Werner Schulz
Domnule preşedinte, domnule comisar, doamnelor şi domnilor, este posibil ca situaţia politică din Moldova să se detensioneze mâine, ca urmare a alegerii unui preşedinte sprijinit de Alianţa pentru integrare europeană. Altminteri, după cum am auzit, vor fi necesare noi alegeri anticipate şi, dacă se va ajunge la aceasta, UE ar trebui să ofere ajutor constructiv.
Bineînţeles, acesta nu se poate limita la observarea alegerilor şi aş dori să abordez acum problema modului în care poate fi intensificată participarea la vot, precum şi transparenţa rezultatului. Aproximativ un milion de moldoveni lucrează şi locuiesc în străinătate, în Occident, în special în Italia, Portugalia şi Austria. Prezenţa la vot cu ocazia ultimelor alegeri a fost foarte redusă şi există motive logice ale acestui fapt. De exemplu, în Italia se putea vota numai în Roma şi Bologna, şi numeroşi moldoveni răspândiţi în toată ţara nu s-au servit de această facilitate din cauza costurilor pe care le-ar fi implicat.
Noi, Parlamentul European, Comisia, Consiliul şi guvernul Republicii Moldova, ar trebui să ne asigurăm că, la viitoarele alegeri, vor exista mai multe urne electorale şi secţii de votare speciale, astfel încât moldovenii care locuiesc în străinătate să poată participa la aceste alegeri, întrucât ei sunt cei din partea cărora ne putem aştepta la un angajament clar faţă de Europa, motiv pentru care aş dori să vă atrag atenţia nu numai asupra sprijinului economic şi financiar, ci şi asupra necesităţii de a oferi sprijin politic conştient şi constructiv.
Charles Tannock
în numele Grupului ECR. - Domnule preşedinte, Moldova este cea mai săracă ţară din Europa şi nici nu are ieşire la mare, însă a avut parte recent de alegeri democratice reuşite. Acum, noul parlament trebuie să îşi aleagă preşedintele în mod înţelept.
Cu toate acestea, ţara ar fi, fără îndoială, mai prosperă şi mai sigură dacă nu ar fi supusă unei împărţiri teritoriale artificiale. S-au înregistrat foarte puţine progrese în direcţia soluţionării conflictului îngheţat din Transnistria - o problemă care datează de aproximativ 17 ani. Aceasta se datorează în mare parte faptului că Rusia finanţează regimul ilegal din Tiraspol şi continuă să menţină garnizoane în Transnistria.
În general, putem să judecăm sinceritatea Rusiei în funcţie de gradul său de angajament faţă de soluţionarea conflictelor de acest gen, însă realitatea este că Rusia nu se poate abţine să nu intervină în Transnistria, la fel ca în Georgia şi Ucraina. Rusia susţine că Moldova, în calitate de fostă Republică Sovietică, se află în sfera sa de influenţă. Astfel de concepţii sunt învechite. Moldova, în calitate de ţară vădit suverană şi europeană, va putea într-o zi să adere la NATO şi chiar la UE.
UE trebuie să îşi dubleze eforturile pentru a soluţiona problemele nerezolvate din Moldova şi să îi acorde sprijinul financiar corespunzător de care are nevoie, însă acest lucru nu se va întâmpla prin restabilirea naivă a relaţiilor cu Kremlinul.
Jiří Maštálka
Aş dori să abordez ambele probleme, precum şi raportul următor privind Georgia. Dispunem de prea puţin timp pentru a evalua probleme atât de complexe. Simt că este de datoria mea să afirm că preşedintele ceh Václav Klaus nu s-a înşelat în declaraţiile sale, nici cu privire la situaţia din Moldova, nici cu privire la conflictul de la graniţa dintre Georgia şi Rusia. Acestea aparţin, desigur, trecutului, în timp ce, în prezent, ne confruntăm cu o nouă serie de probleme, în pofida faptului că avem un preşedinte al Comisiei, dar nu avem o nouă Comisie.
Aş dori să aplaud cel puţin raportul privind conflictul dintre Georgia şi Rusia, precum şi eforturile de a evalua în mod obiectiv întreaga situaţie. Am anunţat ambiţiosul program al Parteneriatului estic şi aş dori să fac câteva propuneri concise privind Moldova şi Georgia. În primul rând, proiectul Parteneriatului estic nu trebuie considerat un instrument politic împotriva Rusiei, ci un instrument de soluţionare a problemelor împreună cu Rusia. În al doilea rând, problema integrităţii teritoriale a Moldovei şi a Georgiei trebuie soluţionată în conformitate cu dreptul internaţional, şi nu prin intermediul aşa-numitei variante Salonic-Kosovo. În al treilea rând, ambele ţări şi-au exprimat interesul faţă de o cooperare mai strânsă cu Uniunea Europeană şi aceasta trebuie să presupună sprijin financiar corespunzător, precum şi sprijin politic real, de exemplu prin relaxarea regimului vizelor. În al patrulea rând, ambele ţări au nevoie de mult ajutor în domeniul consultanţei, în special privind conducerea instituţiilor publice precum preşedinţia, parlamentul, procurorul general etc. În al cincilea rând, ambele ţări necesită urgent asistenţă, în special în ceea ce priveşte instituirea unui cadru juridic în domeniul libertăţii de exprimare şi al libertăţii presei, prin care le pot oferi propriilor cetăţeni un sentiment de încredere mai puternic.
Pentru ca toate acestea să fie îndeplinite, Uniunea Europeană trebuie să fie pregătită şi capabilă să finalizeze sarcina integrării acestor ţări în noua Europă, prin sprijin politic şi financiar, dar şi prin alte mecanisme. În caz contrar, Parteneriatul estic va fi privit ca un simplu element de manipulare geopolitică şi va rămâne o idee lipsită de conţinut. În caz contrar, riscăm ca rezultatul să nu conducă decât la decepţie şi, la finalul perioadei noastre electorale, să se spună şi mai multe despre nevoia unei revoluţii portocalii, roz sau de altă culoare. Într-adevăr, le-am putea finanţa, însă ele nu conduc la o adevărată soluţionare a situaţiei sau la o ameliorare a vieţilor locuitorilor.
Bastiaan Belder
Domnule preşedinte, situaţia financiară şi economică din Moldova poate fi sintetizată în câteva cuvinte. Este un dezastru total, aşa cum m-a informat ieri dr. Aneli Gabani, unul din principalii experţi privind Moldova. Este adevărat că la 25 septembrie, la Chişinău, şi-a început activitatea o nouă echipă guvernamentală, având un nume şi un program promiţătoare - Alianţa pentru integrare europeană -, însă Partidul Comunist este în continuare puternic şi se pregăteşte deja să revină la putere prin forţarea noilor alegeri, după cum ne aşteptam.
Dacă Uniunea Europeană doreşte să sprijine direcţia europeană a guvernului actual din Moldova, atunci Bruxelles trebuie să acţioneze imediat în acest sens. Prin urmare, Consiliul şi Comisia trebuie să solicite FMI-ului să ofere asistenţă Moldovei cât mai rapid, fără a solicita imediat austeritate socială. Să îi oferim cabinetului reformator un moment de respiro politic. Se înţelege de la sine că Uniunea Europeană însăşi trebuie să acorde, de asemenea, finanţare generoasă în acest caz. La urma urmei, viitorul politic al Moldovei se află acum pe ordinea de zi europeană.
Cristian Dan Preda
Vreau să salut şi eu intenţia Comisiei de a sprijini Republica Moldova. Republica Moldova are nevoie de un sprijin şi este vorba de un sprijin care trebuie să ţintească populaţia; numai astfel, cetăţenii Republicii Moldova vor căpăta încrederea de care au nevoie pentru a găsi o cale de stabilizare şi de creştere.
Asistenţa macrofinanciară care a fost convenită aici trebuie, evident, construită cât mai urgent; lucrurile nu trebuie amânate pentru că, dacă se amână, în locul încrederii vom avea dezamăgire în Moldova şi, dincolo de aceasta, cred că trebuie sprijinit politic guvernul de la Chişinău, pentru că, după o lungă perioadă de timp, există în fine o deschidere sinceră către Uniunea Europeană. Numele pe care l-a ales coaliţia guvernamentală nu este întâmplător: sunt partide care au într-adevăr o opţiune diferită de ceea ce a însemnat Moldova până acum.
Acest sprijin politic este esenţial, cu atât mai mult cu cât există riscul, şi o spun aici foarte apăsat, ca problema Moldovei să fie privită ca o problemă locală, la limită ca o problemă a românilor din Uniunea Europeană. Nu-i deloc aşa, este o problemă europeană şi mă bucur că astăzi sunt voci foarte diverse care intervin pe această temă, pentru că Moldova este aproape de Europa şi ea trebuie sprijinită în momentul în care există acolo această deschidere; dacă nu, riscăm să cădem din nou într-o logică a amânărilor şi a tergiversărilor care au fost caracteristice guvernării Voronin.
Evoluţiile democratice şi sprijinul venit din partea Uniunii pot conduce, de altfel, şi la o soluţionare a situaţiei din Transnistria, pentru că Transnistria a fost blocată, pentru că guvernul de la Chişinău a fost un guvern care nu vroia să deblocheze şi care a avut o poziţie ambiguă şi neconstructivă.
Un ultim cuvânt, este nevoie de vize pentru cetăţenii din Moldova. Situaţia de acolo nu este deloc mai rea decât situaţia din Balcanii de Vest şi cetăţenii din Republica Moldova trebuie să beneficieze de libertatea călătoriei.
Cătălin Sorin Ivan
Am spus-o şi luni, aici în Parlamentul European, Moldova are nevoie de gesturi concrete şi nu de promisiuni. Situaţia economică în care se află azi Moldova este cea mai dificilă dintre toate statele de pe continentul nostru. Tocmai de aceea instituţiile Uniunii Europene trebuie să identifice soluţii pentru acordarea unui suport macrofinanciar imediat Republicii Moldova.
Acest ajutor este menit să acopere deficitul bugetar de 14 % din PIB. Lansarea negocierilor pentru noul acord cu Moldova era o necesitate de foarte multă vreme. Astăzi ele au devenit posibile şi să sperăm că se vor derula într-un ritm cât mai accelerat. Parlamentul de la Chişinău este însă într-o poziţie dificilă. Riscul de noi alegeri este încă prezent. Alegerea noului preşedinte, programată iniţial pentru mâine, a trebuit amânată pentru încă 10 zile.
Mă încântă entuziasmul cu care Comisia anunţă lansarea acestor negocieri şi sper ca acest entuziasm să continue. Nu ne putem permite să dezamăgim poporul moldovean. Acesta are nevoie de noi, de Europa.
Ryszard Czarnecki
(PL) Domnule preşedinte, în discuţiile din plen privind Moldova, s-a acordat foarte multă atenţie situaţiei economice defavorabile a ţării, dar, sincer vorbind, situaţia actuală este mult mai bună decât cea de acum un an. Observăm că Moldova face progrese evidente în direcţia unei economii capabile de a asigura bunăstarea cetăţenilor săi. În mod paradoxal, Moldova se află acum într-o situaţie mai bună decât anul trecut, în timp ce Ucraina, care constituia un exemplu de urmat, a suferit o deteriorare a situaţiei.
Putem observa progrese în activităţile întreprinse de Moldova şi de guvernul acesteia. Uniunea Europeană trebuie să ofere acestei ţări o perspectivă europeană clară şi să acorde sprijin ferm autorităţilor actuale pentru a preveni reinstalarea vechiului coşmar politic. Situaţia actuală din Moldova este rezultatul a opt ani de guvernare comunistă şi, dacă nu dorim să favorizăm revenirea la putere a acestei echipe incompetente, atunci trebuie să ajutăm actualul guvern şi populaţia din Moldova.
Lena Barbara Kolarska-Bobińska
Doamnă preşedintă, aş dori să mulţumesc şi eu domnului comisar şi Comisiei pentru toate declaraţiile privind Moldova şi pentru măsurile pe care Comisia doreşte să le ia în viitor. Fiind din Polonia, ştiu cât de importante sunt aceste măsuri şi declaraţiile privind consolidarea unei democraţii slabe şi în tranziţie în anumite ţări. Evoluţiile din Moldova sunt importante pentru populaţia din această ţară, însă sunt foarte importante şi pentru întreaga regiune. Acesta este lucrul pe care doresc să-l subliniez.
Pe durata procesului de tranziţie, reformele sunt foarte fragile în multe ţări post-sovietice, iar succesele din Moldova vor fi un exemplu şi un semnal important pentru alte grupuri pro-reformiste din regiunea post-sovietică.
Deoarece am vorbit despre fragilitatea guvernului în prezent şi despre situaţia din Moldova, trebuie să ne amintim de experienţele de la începutul anilor '90 din această ţară, atunci când situaţia economică dificilă a dus la neplata pensiilor şi a salariilor şi la o stopare a reformelor. Chiar acum, vorbim despre sprijinirea situaţiei economice, însă nu trebuie să uităm nici de nevoia de consolidare a instituţiilor. În centrul tuturor democraţiilor se află instituţiile: instituţiile politice, instituţiile privind statul de drept, sistemul judiciar şi libertatea presei.
În ultimul timp, Polonia a făcut multe pentru a ajuta Moldova pe durata alegerilor dar şi înainte de acestea, însă cred că, în special, trebuie să folosim Parteneriatul estic ca măsură adecvată, deoarece oferă multe posibilităţi. Consider că nu numai Comisia trebuie să ia măsuri importante, dar şi noi, în Parlament, - când primim toate documentele - trebuie să grăbim procesul şi luarea deciziilor pentru a contribui la rezolvarea situaţiei.
Monica Luisa Macovei
Doamnă preşedintă, guvernul proeuropean din Republica Moldova nu poate fi lăsat să devină victima situaţiei economice grave. Solicit o asistenţă mai substanţială decât pachetul convenit deja de Comisie şi insist asupra acestui lucru.
Asistenţa financiară trebuie să sprijine populaţia şi trebuie să sprijine reformele pe care ţara trebuie să le pună în aplicare, la încurajarea Uniunii. Aceste reforme trebuie să fie susţinute printr-un sprijin financiar consolidat şi prompt din partea Uniunii, însoţit de un mecanism de monitorizare pentru a asigura şi sprijini o administrare adecvată a fondurilor sale. În sfârşit, noul acord cu Republica Moldova ar trebui să fie un acord de asociere ca în cazul celorlalte state din cadrul politicii europene de vecinătate. Procesul de liberalizare a vizelor ar trebui negociat şi ar trebui să se ajute la punerea sa în practică.
Elena Băsescu
Criza economică este puternic resimţită şi în Republica Moldova. Relaţia României şi a Republicii Moldova este deosebit de strânsă din punct de vedere economic. Ţara mea este prima destinaţie a exporturilor din Moldova şi a doua sursă de importuri. Aceste schimburi economice au fost însă serios afectate prin introducerea abuzivă a regimului vizelor de către fostul regim comunist. Prin eliminarea lor însă, aceste schimburi au fost relansate.
Este necesar ca creditul de 100 de milioane de euro promis de Comisie să fie urgentat. În acest sens, este posibil ca o misiune a FMI să se afle la Chişinău într-un viitor apropiat. De asemenea, şi Polonia a promis un ajutor substanţial. Uniunea Europeană trebuie să ţină cont de faptul că prin votul din iulie, cetăţenii Republicii Moldova şi-au arătat deschiderea faţă de Europa.
Este necesară o intervenţie substanţială, acum, din partea Uniunii Europene, înainte de venirea iernii, pentru a nu lăsa astfel posibilitatea forţelor antieuropene să profite de situaţia grea în care se află Republica Moldova acum. Până în prezent, niciun euro nu a ajuns în Republica Moldova.
Victor Boştinaru
Prin voinţa cetăţenilor moldoveni s-a produs o schimbare radicală la Chişinău cu un guvern proeuropean care doreşte, sincer, să se angajeze pentru un proiect autentic pentru Republica Moldova, un proiect european.
Astăzi, Moldova se confruntă cu grave probleme economice şi sociale, iar Uniunea Europeană trebuie să arate că acest cuvânt simbolic - solidaritate - este bun nu doar în campaniile electorale. Trebuie să arătăm că noi, Uniunea Europeană, putem fi la înălţimea aşteptărilor cetăţenilor acestei ţări. În faţa dezastrului lăsat de regimul Voronin, în faţa efectelor crizei economice, în faţa iernii, da, a iernii, Republica Moldova are nevoie de ajutor acum şi nu trebuie să uităm, vorbim de FMI, multe state membre ale Uniunii Europene sunt actori majori în cadrul Fondului Monetar Internaţional şi decizia trebuie să fie luată acum.
Zigmantas Balčytis
(LT) Am fost, într-adevăr, un observator în timpul alegerilor din Moldova, iar această situaţie îmi este familiară. Este un stat cu un trecut istoric mai degrabă complicat - Transnistria, Găgăuzia, Moldova şi multe alte subiecte. Aproape toate sistemele post-sovietice necesită la început un anumit sprijin financiar. Prin urmare, vă solicit insistent să începeţi cât de repede posibil discuţii şi să iniţiaţi negocieri cu Fondul Monetar Internaţional, aşa cum noi toţi ar fi cazul să susţinem acest stat şi acest guvern care s-a format de la ultimele alegeri şi care urmează calea spre democraţie. Cred că au avut dreptate colegii mei în ceea ce priveşte măsurile specifice pentru viitor, şi anume profitarea de această oportunitate pentru deschiderea unei zone de liber schimb, privind regimul vizelor. Sunt aspecte zilnice pe care, de asemenea, va trebui să le rezolvăm în viitor.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Doamnă preşedintă, aş dori să explic motivele votului meu.
Sunt în favoarea faptului ca Uniunea Europeană să ofere sprijin Moldovei pentru a rezolva această situaţie critică. Sunt în favoarea sprijinului financiar oferit de Fondul Monetar Internaţional şi de Uniunea Europeană, şi anume sprijinul urgent şi ajutorul financiar pentru populaţia din Moldova. Sunt în favoarea asigurării sprijinului politic pentru guvernul de coaliţie de la Chişinău, întrucât această mişcare va deschide porţile speranţei. Aceste porţi trebuie să fie ţinute deschise prin intermediul ajutorului financiar.
Populaţia din Moldova trebuie să îşi poată părăsi ţara şi să poată călători, drept care sunt în favoarea unei politici adecvate privind vizele. Susţin, de asemenea, cu tărie şi convingere ca acordul să fie unul de asociere. Doamnă preşedintă, 100 de milioane de euro nu pare să fie o sumă suficientă. Este absolut necesar să oferim asistenţă imediată şi urgentă.
Ioan Enciu
Mesajele din ce în ce mai încurajatoare pe care Uniunea Europeană le transmite în ultimul timp Chişinăului sunt recepţionate acolo cu mare entuziasm şi aceasta pentru că majoritatea cetăţenilor acestei ţări îşi pun mari speranţe în integrarea lor europeană. Aceste aspiraţii sunt uşor de înţeles.
Uniunea Europeană a demonstrat, nu o dată, capacitatea de a-şi scoate asociaţii săi din situaţii economice dificile şi că dispune de mecanismele necesare în acest sens. Există motive care trezesc totuşi o anumită îngrijorare legată de pericolul scăderii entuziasmului moldovenilor. Mai întâi de toate pentru că modelul de acord propus Moldovei nu oferă aceleaşi garanţii de integrare ca şi cel de asociere şi stabilizare oferit statelor din Balcanii de Vest. Pe de altă parte, negocierile acordului vor necesita mai mult timp, fapt declarat din start.
În opinia mea, este necesar ca Uniunea Europeană să propună rapid şi o variantă de alternativă, cum ar fi un plan de ajutor economic masiv, poate chiar un mini plan Marshall pentru Moldova.
Leonard Orban
membru al Comisiei. - Am remarcat un lucru extrem de important: sprijinul politic care există la nivelul Parlamentului în ceea ce priveşte consolidarea relaţiilor cu Republica Moldova, apropierea acestei ţări de Uniunea Europeană.
Am să răspund punctual la câteva din chestiunile care au fost menţionate în momentul de faţă. Una dintre cele mai importante a fost legată de coordonarea dintre Comisia Europeană şi Fondul Monetar Internaţional în ceea ce priveşte acordarea unei asistenţe macrofinanciare. Aşa cum am spus înainte, colaborăm îndeaproape cu FMI în ceea ce priveşte coordonarea modalităţilor de asistenţă. Este încă devreme să ne pronunţăm cum vor arăta aceste acorduri, dar considerăm că este posibil ca Uniunea Europeană să vrea să se asigure că programul de ajustare cuprinde şi o serie de reforme pe care le considerăm esenţiale pentru asigurarea unei bunei guvernări şi a unei creşteri sustenabile în viitor.
Raportându-ne la experienţa programelor de asistenţă macrofinanciară destinate altor ţări, este posibil ca în cadrul negocierilor asupra modalităţilor precise ale acestei asistenţe să survină unele condiţii specifice legate, de exemplu, de buna guvernare, care a fost menţionată de câţiva vorbitori, şi de armonizarea în cadrul politicii europene de vecinătate. Vreau să subliniez încă o dată următorul fapt: prin regulile pe care trebuie să le urmăm nu putem să acordăm o asistenţă macroeconomică singuri. Deci, este nevoie de încheierea unui acord între autorităţile din Republica Moldova şi Fondul Monetar. Fără acest acord nu este posibilă acordarea asistenţei macrofinanciare despre care am vorbit mai precis.
Pe de altă parte, vreau să vă asigur că ne coordonăm acţiunile cu Fondul Monetar Internaţional. O delegaţie a FMI se află în prezent la Chişinău şi, de asemenea, aşa cum v-am spus, colegii noştri de la DG FIN sunt la Chişinău şi îşi coordenează dialogul cu Fondul Monetar, dar şi cu autorităţile din Republica Moldova.
O altă chestiune care s-a menţionat este: ce alt ajutor poate acorda Uniunea Europeană Republicii Moldova, ajutor care să meargă orientat către populaţie, prin care să arătăm că, de fapt, vrem să sprijinim nu numai autorităţile din Republica Moldova, dar şi populaţia. O să vă dau doar câteva exemple. Această asistenţă comunitară a adus şi va continua să aducă avantaje concrete populaţiei.
Cofinanţăm proiecte de infrastructură rutieră, modernizarea aeroportului din Chişinău, extinderea spitalului republican din Chişinău, care este cel mai mare din ţară, şi consolidarea asistenţei medicale primare. În primăvara acestui an am furnizat echipamente medicale în valoare de 4,5 milioane de euro pentru 60 de clinici din Republica Moldova.
Această ţară este cel mai mare beneficiar de asistenţă comunitară pe cap de locuitor după teritoriile palestiniene. În cadrul politicii europene de vecinătate, bugetul pentru asistenţă, care se ridica la 40 de milioane de euro în 2007, a crescut anul acesta la 62 de milioane de euro şi este prevăzut să crească în continuare.
Dimensiunea asistenţei financiare, atât a celei macroeconomice, cât şi a celorlalte programe şi sprijinului pe care îl acordăm nu poate fi în momentul de faţă clar cuantificat. El va fi cuantificat în momentul în care vom ajunge în faza încheierii unui acord cu autorităţile din Republica Moldova, acord care să răspundă concret la nevoile pe care această ţară le are.
Au mai fost două chestiuni care au fost ridicate. Cea privitoare la calendarul negocierilor în vederea încheierii unui nou acord de asociere cu Republica Moldova. Vreau să vă spun că săptămâna trecută Comisia Europeană a trimis o delegaţie la Chişinău pentru consultaţii tehnice cu autorităţile privind negocierea unui nou acord.
Pe agenda acestor convorbiri se află formatul, obiectivele şi calendarul negocierilor, precum şi elementele viitorului acord. Deci, suntem în negocieri pentru această chestiune.
O ultimă chestiune la care vreau să mă refer este cea privind problematica liberalizării regimului de vize. În concordanţă cu declaraţia comună din 7 mai 2009 care a marcat lansarea parteneriatului estic, Uniunea Europeană va lua măsuri graduale în direcţia liberalizării vizelor, cu obiectiv pe termen lung în relaţia cu fiecare ţară parteneră a acestui parteneriat. Condiţiile sunt: îndeplinirea cerinţelor legate de buna gestionare şi securitate, şi asigurarea securităţii mobilităţii.
În stadiul actual, Comisia Europeană aşteaptă cu deosebit interes să se discute în Consiliu problematica lansării unui dialog structurat privind liberalizarea vizelor cu Republica Moldova. Până atunci, am adresat şi adresăm un îndemn energic autorităţilor din Republica Moldova să continue reformele în domeniul justiţiei, libertăţii şi securităţii care, fără îndoială, vor facilita discuţiile cu privire la facilitarea regimului de vize.
Preşedinta
Dezbaterea a fost închisă.
Declaraţii scrise (articolul 149 din Regulamentul de procedură)
Sebastian Valentin Bodu  
în scris. - Raportul Comisiei Europene asupra situaţiei economice şi financiare a Republicii Moldova nu lasă loc la interpretări: Guvernul de la Chişinău trece prin momente grele provocate nu numai de recesiunea economică globală, ci şi de decizii economice greşite sau prea mult amânate de fosta putere. Dincolo de acest lucru, certitudinile cu care lucrăm în acest moment sunt că Republica Moldova şi-a afirmat clar opţiunea europeană şi doreşte să fie mult mai mult decât un simplu stat de la graniţa Uniunii.
În acest moment, Moldova caută sprijin pentru a ieşi din picaj economic, îşi caută aliaţi. Moldova face, indisolubil, parte din Europa şi sprijinul blocului comunitar ar putea să devină concret, dincolo de încurajări şi declaraţii de susţinere şi apropiere. Trăim într-o Europă globală, interconectată şi niciun guvern nu poate face miracole de unul singur, mai ales când ele sunt aşteptate peste noapte de un popor uitat, pentru prea mult timp, de propriii conducători.
O mână întinsă de Europa Moldovei, o mai mare apropiere a Chişinăului de Bruxelles înseamnă o mai mare încredere a investitorilor în această ţară. Iar pe termen lung acest lucru se traduce prin stabilitate şi evoluţie.
George Sabin Cutaş  
în scris. - Republica Moldova a traversat un drum dificil spre democraţie şi s-a întors cu faţa către Europa. Noua majoritate guvernamentală de la Chişinău deţine, însă, poziţii fragile, după cum reiese şi din amânarea votului din parlament pentru desemnarea preşedintelui Republicii.
Totodată, situaţia economică dificilă cu care se confruntă noul guvern poate avea grave repercusiuni sociale şi politice. În aceste condiţii, se simte nevoia unui suport urgent şi masiv al Uniunii Europene pe mai multe planuri, inclusiv pentru cele trei componente ale viitorului Acord de Asociere: acordul politic, cel de liber schimb şi liberalizarea regimului vizelor.
Sprijinul financiar este decisiv pentru a asigura stabilitatea acestui stat şi pentru a încuraja reformele democratice şi economice, iar UE şi FMI trebuie să canalizeze un ajutor macroeconomic substanţial pentru acoperirea deficitului bugetar şi a costurilor sociale ale perioadei următoare.
Ţin să-mi exprim speranţa că scrutinul prezidenţial din Moldova şi schimbările ce vor surveni la nivelul Comisiei Europene şi al preşedinţiei UE nu vor afecta caracterul prioritar al asistenţei europene pentru acest stat din imediata noastră vecinătate, pe teritoriul căruia se află conflictul îngheţat cel mai apropiat de frontierele UE. Acest aspect nu trebuie neglijat pentru că priveşte direct stabilitatea estului Europei şi securitatea graniţelor europene.
Rafał Kazimierz Trzaskowski  
Republica Moldova este un partener foarte important pentru Uniunea Europeană, iar situaţia din această ţară se reflectă asupra stabilităţii din întreaga regiune. Noul guvern ar dori să adere la Uniunea Europeană în viitor, motiv pentru care ar trebui să îl susţinem în a menţine schimbările pe care ţara le întreprinde pe drumul cel bun. În acest context, este foarte important să se folosească oportunităţile pe care le permite cooperarea în cadrul Parteneriatului estic, care presupune semnarea unui acord de asociere şi de liberalizare a politicii vizelor. Uniunea Europeană trebuie să îşi amintească în ce măsură este importantă sprijinirea statelor post-sovietice care încearcă să îşi democratizeze viaţa politică.
Iuliu Winkler  
în scris. - Anunţul preşedinţiei suedeze de a începe cât mai curând negocierile pentru un nou acord cu Republica Moldova, menit să înlocuiască actualul Acord de parteneriat şi cooperare este mai mult decât binevenit în noua conjunctură politică din acest stat. Vocaţia europeană a Republicii Moldova a fost consolidată de majoritatea proeuropeană formată în parlamentul de la Chişinău.
Cred că mai ales acum, într-o perioadă în care criza economică se resimte profund, Republica Moldova trebuie să fie sprijinită de Uniunea Europeană inclusiv din punct de vedere financiar, identificându-se mecanisme care să încurajeze accelerarea reformelor în Republica Moldova, reforme care să aducă acest stat mai aproape de dezideratul său de aderare. Mecanismele cooperării economice şi acordurile comerciale reprezintă instrumente puternice pentru materializarea vocaţiei europene a Republicii Moldova.
Preferinţele comerciale acordate de către Uniunea Europeană, cu începere din 2006, precum şi participarea Moldovei la CEFTA, din 2007, alături de toate statele din Balcanii de Vest, unele dintre ele candidate la aderare, conectează economia acestei ţări la piaţa unică europeană şi reprezintă o anticameră la perspectiva integrării sale în UE. Consider că instituţiile europene trebuie să acorde o importanţă deosebită atât relaţiilor politice, cât şi celor economice şi comerciale cu Republica Moldova.
