Timpul afectat întrebărilor (întrebări adresate Consiliului) 
Preşedinta
Următorul punct este Timpul afectat întrebărilor (B6-0227/09).
Următoarele întrebări sunt adresate Consiliului.
Subiect: Retorica anti-Lisabona
Criza financiară globală ne-a arătat cât de necesar este să avem o Uniune Europeană puternică. În Irlanda am învăţat repede că miturile şi dezinformarea cu privire la Tratatul de la Lisabona vor fi o mică alinare pentru o economie aflată în recesiune şi pentru o rată a şomajului aflată în creştere. Având în vedere că preşedinţia UE este deţinută de Republica Cehă şi că însuşi preşedintele acestei ţări adoptă retorica anti-Lisabona, cum intenţionează Consiliul să împace aceste mesaje cu nevoia manifestă pentru o cooperare UE mai strânsă şi nu mai slabă?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Consiliul şi-a manifestat dintotdeauna determinarea de a consolida cooperarea în cadrul UE, mai ales pe timp de criză. Preşedinţia cehă, continuând activităţile predecesorului său, îşi dă toată silinţa să rezolve problemele cauzate de actuala criză financiară şi economică şi, în acest context, a adoptat măsuri la diferite niveluri. A stabilit un cadru comun pentru statele membre, după cum reiese, spre exemplu, din planul de salvare a băncilor, din Planul european de redresare economică, din reglementarea şi supravegherea pieţelor financiare. Parlamentul European a contribuit la aceste măsuri prin susţinerea investiţiilor în infrastructură şi, nu în ultimul rând, prin eforturile sale pe scena internaţională. În cadrul reuniunilor din 19 şi 20 martie, Consiliul s-a axat pe depăşirea crizei financiare şi pe problemele economiei reale şi a exprimat clar că Europa poate face faţă acestor probleme şi poate opri criza actuală numai printr-o acţiune comună şi coordonată în cadrul pieţei unice şi a uniunii economice şi monetare. La reuniunea din 19 martie, Consiliul a hotărât că un răspuns al UE coordonat îndeaproape în cadrul Planului european de redresare economică ar trebui să mobilizeze toate instrumentele disponibile, inclusiv resursele Comunităţii, şi că ar trebui să integreze în totalitate strategiile de creştere economică, ocuparea forţei de muncă, integrarea socială şi securitatea socială.
În ceea ce priveşte Tratatul de la Lisabona, în decembrie anul trecut, Consiliul a ajuns la un acord referitor la evoluţia ulterioară a acestuia. La cererea Irlandei, statele membre au căzut de acord să asigure garanţii juridice specifice privind problemele care au reprezentat o sursă de preocupare pe durata referendumului care a avut loc anul trecut în Irlanda. Consiliul a hotărât că, dacă Tratatul de la Lisabona intră în vigoare, atunci, conform procedurilor juridice fundamentale se va adopta o decizie privind reprezentarea naţională continuă a fiecărui stat membru în Comisie. Cu excepţia finalizării detaliilor legate de activităţile privind acest subiect până la mijlocul lui 2009 şi asigurând o punere în aplicare satisfăcătoare, guvernul irlandez s-a angajat ca, în acelaşi timp, să lucreze în favoarea ratificării Tratatului de la Lisabona până la sfârşitul actualului mandat al Comisiei. În cadrul reuniunii din 19 şi 20 martie, Consiliul European a fost informat cu privire la situaţia actuală privind această problemă şi a decis să revină asupra acesteia în cadrul reuniunii din iunie 2009.
Gay Mitchell
Dnă preşedintă, permiteţi-mi să îi mulţumesc domnului ministru pentru răspunsul său.
Consider că suntem prea defensivi în acest Parlament - şi în cadrul instituţiilor, în general - atunci când vorbim despre Lisabona şi despre Uniunea Europeană, în general. A sosit timpul să punem în defensivă o parte din persoanele care atacă Europa. Unde am fi fără Banca Centrală Europeană? Unde am fi - aceia dintre noi care suntem în zona euro - fără zona euro?
Singurul lucru pe care nu îl avem este un conducător clar al Consiliului European care să se poată pronunţa cu privire la problemele de redresare economică şi cred că este evident faptul că dispoziţia din Tratatul de la Lisabona prin care se asigură un astfel de rol este într-adevăr esenţială. Dacă am fi dispus de această persoană acum nu ar fi existat această discontinuitate care are loc între preşedinţiile cu un mandat de câte şase luni.
Poate, în răspunsul său, domnul ministru ar putea să ne spună care sunt şansele ca Tratatul de la Lisabona să fie ratificat în timpul preşedinţiei cehe.
Petr Nečas
Voi răspunde deodată la toate întrebările mai târziu.
Preşedinta
În conformitate cu procedura standard, prima dată trebuie să răspundeţi celui care v-a adresat întrebarea şi întrebărilor suplimentare ale acestuia, iar apoi, bineînţeles, - şi aceasta este decizia mea - voi lua toate celelalte întrebări suplimentare şi vi le voi înmâna.
Voi proceda astfel, dacă veţi răspunde prima dată la întrebare.
Petr Nečas
Vă mulţumesc, dnă preşedintă. Doamnelor şi domnilor, voi răspunde la întrebare. Aş dori să subliniez că în ceea ce priveşte ratificarea Tratatului de la Lisabona, în Republica Cehă cele două camere ale parlamentului, Camera Reprezentanţilor şi Senatul, au o activitate intensă cu privire la acest tratat, iar la 18 februarie anul curent acesta a fost adoptat de Camera Reprezentanţilor. Aici ar trebui să evidenţiez faptul că, în conformitate cu normele constituţionale cehe, este fundamental să existe o majoritate constituţională pentru ca acesta să fie adoptat. Senatul parlamentului ceh va vota cu privire la acest tratat probabil la 6 mai, însă Senatul şi-a condiţionat acordul de proiectul unei legi corespunzătoare conform căreia transferul puterii de la nivelul votului cu majoritate calificată presupune acordul ambelor camere ale parlamentului. Aceasta se adaugă la aşa-numitul mandat condiţional. Legea relevantă a fost deja elaborată şi aprobată, şi ne aşteptăm ca la 6 mai Senatul să o voteze şi, odată adoptată, Tratatul de la Lisabona să fie ratificat de parlament.
Richard Corbett
Este de acord preşedinţia cehă cu privire la faptul că în cazul Tratatului de la Lisabona problema nu este într-atât lipsa informaţiilor referitoare la acesta, având în vedere că informaţia există şi este accesibilă, ci volumul considerabil de dezinformare voită difuzat de opozanţii Tratatului?
Având în vedere că tratatul nu este semnat de instituţiile europene, însă a fost negociat de statele membre, consideră preşedinţia, de asemenea, că guvernele naţionale trebuie să se străduiască mai mult pentru a contracara miturile şi dezinformarea la care s-a referit dl Mitchell şi să acţioneze împreună în cadrul acestei dezbateri vitale pentru viitorul Europei?
Christopher Heaton-Harris
Dle ministru, sunt convins că în ţara dvs., la fel ca în Irlanda, electoratul este conştient şi îngrijorat în legătură cu sentimentul orwelian din UE în momentul de faţă. Electoratul nu este naiv, şi ştie că Comisia şi-a trucat ordinea de zi juridică, astfel încât nicio ştire proastă să nu pătrundă în circuitul mediatic irlandez.
Este păcat că dl Mitchell, dl Corbett şi alţii sunt atât de orbiţi de premiile strălucitoare în calitate de eurocraţi de succes, încât scapă din vedere esenţialul: anume, faptul că populaţia irlandeză şi-a pronunţat decizia. Poate că aţi putea să convingeţi Consiliul să însărcineze Comisia să oprească creşterea masivă a departamentelor sale de comunicare şi informare - cunoscute sub denumirea de propagandă -, şi să permită rezultatelor furnizate de minunatul popor irlandez să dea dovadă că există democraţie în Uniunea Europeană.
Petr Nečas
Trebuie să subliniez că ar trebui să avem cu toţii curajul de a recunoaşte că cetăţenii UE cunosc într-o foarte mică măsură modul de funcţionare a UE. UE afectează cetăţenii UE foarte des şi într-o măsură abstractă, iar instituţiile sale sunt foarte greu de înţeles. Cu cât nivelul de conştientizare este mai scăzut, cu atât este mai uşor să apară condiţiile care duc, spre exemplu, la dezinformare, care se înrădăcinează mult mai uşor în minţile oamenilor îndeosebi pentru că aceştia nu sunt suficient de bine informaţi cu privire la modul de funcţionare a UE. După părerea mea, abordarea deficitului democratic şi abordarea faptului că cetăţenii nu se identifică întotdeauna cu UE şi cu instituţiile sale ar garanta faptul că dezinformarea şi minciunile nu au nicio şansă de succes. Consider cu tărie că guvernul fiecărui stat membru are o datorie fundamentală de a se pronunţa împotriva dezinformării şi a minciunii. În acelaşi timp, guvernele statelor membre UE ar trebui să îşi informeze cu regularitate cetăţenii cu privire la subiectele legate de procesul de integrare europeană. Consider că numai atunci vom înregistra o adevărată evoluţie democratică.
Subiect: Dubla impozitare
Având în vedere recenta jurisprudenţă a Curţii de Justiţie referitoare la dubla impozitare, ce măsuri intenţionează Consiliul să propună pentru a armoniza legislaţia fiscală europeană astfel încât cetăţenii europeni să nu fie nevoiţi să plătească de două ori aceeaşi tranzacţie impozabilă?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în ceea ce priveşte actualul mediu de afaceri din Comunitate, deocamdată nu a fost adoptată nicio măsură la nivel comunitar în vederea eliminării dublei impozitări în domeniul impozitării directe cu excepţia Directivei 90/435/CEE a Consiliului din 23 iulie 1990 privind regimul fiscal comun care se aplică societăţilor-mamă şi filialelor acestora din diferite state membre, a Convenţiei din 23 iulie 1990 privind eliminarea dublei impuneri în legătură cu adaptarea profiturilor întreprinderilor asociate şi a Directivei 2003/48/CE a Consiliului din 3 iunie 2003 privind impozitarea veniturilor din economii sub forma plăţilor de dobânzi. Aceasta rezultă din faptul că domeniul în chestiune ţine de responsabilitatea statelor membre, cu condiţia ca acestea să respecte dreptul comunitar. Acordurile bilaterale privind eliminarea dublei impozitări încheiate între statele membre în conformitate cu atribuţiile autonome menţionate mai sus şi în conformitate cu acordul cadru OCDE nu par să fie de ajuns pentru a elimina în totalitate dubla impozitare legală din UE.
Comisia, care are dreptul exclusiv de a propune legi comunitare referitoare la impozitarea directă, în prezent preferă în mod clar o abordare pragmatică a acestei probleme având în vedere principiul subsidiarităţii care se aplică dreptului comunitar în domeniul impozitării directe şi având în vedere cerinţa de unanimitate. Această abordare pragmatică ar trebui să încurajeze statele membre să coopereze pentru a garanta că sistemele fiscale naţionale, inclusiv acordurile bilaterale privind impozitarea, funcţionează fără probleme. Acest lucru este menţionat, printre altele, în comunicarea Comisiei privind coordonarea sistemelor fiscale ale statelor membre în materie de fiscalitate directă pe piaţa internă, în special în versiunea finală a documentului COM 2006/823. Consiliul a confirmat această abordare bazată pe coordonare a Comisiei în concluziile sale din 27 martie 2007. Aici se sublinia că funcţionarea pieţei interne poate fi îmbunătăţită prin intermediul cooperării în domeniul impozitării la nivel de stat membru şi, dacă este cazul, la nivel comunitar, respectându-se în acelaşi timp competenţele statelor membre. Consiliul a declarat că pot exista mai multe forme pentru soluţiile viabile, în conformitate cu principiul subsidiarităţii.
Manuel Medina Ortega   -
(ES) Dnă preşedintă, informaţia pe care ne-o furnizaţi este corectă, însă în calitate de membri ai acestei instituţii, şi mai ales în calitate de cetăţeni ai Europei, avem impresia că există o lacună periculoasă în dreptul comunitar.
În prezent, în timp ce cererile fiscale continuă să fie tot mai mari în fiecare stat membru, mobilitatea este aproape imposibilă.
Când îi solicităm Comisiei să explice această abordare pragmatică, se pare că aceasta nu se bucură de niciun sprijin din cadrul Consiliului. Se pare că ne aflăm într-un cerc vicios, în care Comisia ne trimite la Consiliu, iar Consiliul ne trimite înapoi la Comisie, însă, între timp, realitatea este că cetăţenii acestei Europe pe care încercăm să o construim nu au posibilitatea de a locui într-o altă ţară sau de a stabili relaţii, din cauza poverii fiscale grele rezultate în urma lipsei de armonizare a sistemului fiscal.
Ar putea Consiliul să facă ceva pentru a pune capăt acestui cerc vicios?
Petr Nečas
În primul rând, aş dori să subliniez că obiectivul pe termen lung este o soluţie sub forma unei directive sau a unui tratat multilateral. Doar aşa vom putea dezvolta eficient acest sistem din perspectiva principiilor legale. Comisia propune o soluţie pentru problemele cele mai urgente care au apărut pe piaţa internă, printr-o coordonare îmbunătăţită a reglementărilor fiscale din statele membre şi printr-un proces îmbunătăţit de luare a deciziilor. În comunicarea sa numărul 823 privind coordonarea, Comisia prezintă o propunere de a crea un mecanism pentru o rezolvare eficientă a conflictelor legate de problemele dublei impozitări internaţionale din UE, însă din cauza sprijinului insuficient din partea statelor membre, după cum domnul deputat european a menţionat aici, Comisia a abandonat această solicitare în favoarea altor iniţiative. Comisia este pe deplin conştientă de impactul acordurilor privind dubla impozitare asupra pieţei interne şi va începe pregătirile pentru consultările publice din 2009. În baza acestor consultări, Comisia va elabora o comunicare privind concluziile sale, împreună cu o propunere pentru o soluţie acceptabilă la problemele existente.
Consiliul s-a confruntat în mod repetat cu această problemă în cadrul unei serii de iniţiative. Prima a fost extinderea cadrului pentru Directiva 90/435/CE privind regimul fiscal comun care se aplică societăţilor-mamă şi filialelor acestora prin Directiva 2003/123/CE de eliminare a dublei impozitări economice şi juridice în cazul fluxurilor transfrontaliere de dividende din cadrul Comunităţii. În 1990 a fost adoptat un tratat de arbitraj cu scopul de a elimina dubla impozitare care rezultă din stabilirea preţurilor de transfer dintre întreprinderile asociate. Cu toate acestea, această directivă nu a fost foarte eficientă, parţial deoarece are caracterul unui tratat internaţional încheiat între statele membre şi nu caracterul unui instrument juridic comunitar. În 2003 a fost adoptată Directiva 2003/49/CE, care elimina dubla impozitare a plăţilor de dobânzi şi de redevenţe efectuate între societăţi asociate din state membre diferite, care autorizează doar ţara beneficiarului efectiv al plăţilor să impoziteze acele plăţi. Problema extinderii cadrului acestei directive ar trebui să reprezinte subiectul unor negocieri viitoare în Consiliu. În legătură cu cele două comunicări ale Comisiei privind coordonarea sistemelor impozitării directe pe piaţa internă şi a contribuţiei pentru asigurările sociale în statele membre, ECOFIN a adoptat rezoluţia Consiliului din decembrie 2008 privind contribuţia pentru asigurările sociale. Această rezoluţie îşi propune să elimine dubla impozitare şi să coordoneze procedurile de stat în domeniul contribuţiei pentru asigurările sociale astfel încât, prin transferul activităţilor economice de la un stat la altul, atunci când activele unei persoane fizice sau juridice sunt transferate de la statul care aplică impozitul la ieşire, statul beneficiar să poată aplica valorile pieţei pentru activele care au fost schimbate în timpul transferului de active de la statul de ieşire ca pe o cheltuială atunci când se vând activele.
Syed Kamall
Înţelegem cu toţii că aceste probleme privind impozitarea pot fi foarte tehnice, dar, general vorbind, este domnul ministru de acord că oricine le înţelege îşi va da seama cu siguranţă că armonizarea fiscală nu este fundamentală pentru a evita dubla impozitare? Tot ceea ce avem nevoie - ştiu că este destul de tehnic - este voinţa pentru o mai bună cooperare între statele membre. Având în vedere sumele de bani pe care guvernele le iau în prezent de la plătitorii de taxe care fac cu greu acest lucru, a sosit cu siguranţă timpul să încurajăm o mai mare competiţie fiscală pentru a reduce povara familiilor lucrătoare din întreaga Uniune Europeană.
Paul Rübig   -
(DE) Dle Preşedinte în exerciţiu, consider că preşedinţia cehă are o abordare foarte pozitivă şi proactivă faţă de acest subiect. Aş dori să vă felicit în acest sens, deoarece în mod normal este important să protejăm cetăţenii şi întreprinderile mici şi mijlocii astfel încât, atunci când acestea furnizează servicii, să îşi poată recupera venitul în mod corespunzător. Dubla impozitare este ceva pentru care nu există deloc o justificare socială. Aşadar, întrebarea mea este următoarea: credeţi că Curtea Europeană de Justiţie ar putea să stabilească unele standarde în acest caz?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, Curtea Europeană de Justiţie a statuat că aplicarea directă a dreptului comunitar, a libertăţii de mişcare şi a principiului nondiscriminării nu obligă statele membre să elimine dubla impozitare care rezultă în urma suprapunerii diferitelor sisteme de impozitare în tranzacţiile transfrontaliere din cadrul Comunităţii. Această poziţie rezultă din decizia Curţii Europene de Justiţie în cauza C-513/04 Kerckhaert Morres. Curtea a mai statuat o dată cu privire la acest subiect şi consider că foarte puţine lucruri au mai rămas de zis în acest sens. Conform jurisprudenţei Curţii de Justiţie, tratatele care elimină dubla impozitare trebuie să îndeplinească cerinţele pieţei interne, şi, în special, nu trebuie să introducă discriminare sau discrepanţe în legătură cu libertăţile fundamentale consacrate în Tratatul privind Comunitatea Europeană. Pe de altă parte, cred că riscul unei duble impozitări complică foarte mult sistemele fiscale şi, mai ales, complică situaţia întreprinderilor mici şi mijlocii, pentru care uneori este foarte greu să pătrundă în sistemele complicate ale legislaţiilor naţionale. Tocmai IMM-urile sunt cele mai expuse la risc, din cauză că acestea au costuri mai ridicate deoarece nu îşi permit să angajeze firme de consultanţă sau firme de avocatură foarte scumpe, aşa cum îşi permit marile întreprinderi - şi mai ales întreprinderile multinaţionale. Prin urmare, IMM-urile sunt mult mai împovărate de aceste sisteme fiscale complicate. Sunt convins că soluţia cea mai corectă este ca toate statele membre să aibă un sistem fiscal cât mai simplu, cât mai transparent, şi după părerea mea, să practice cele mai mici impozite posibile.
Subiect: Carnea de pasăre
În lumina propunerii Comisiei pentru propunerea de regulament a Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a pieţelor agricole, în ceea ce priveşte standardele de comercializare a cărnii de pasăre, este de acord preşedinţia cehă că în interesul siguranţei alimentare şi a consumatorului, a trasabilităţii şi a calităţii produsului, totalitatea cărnii de pasăre comercializată ca fiind "proaspătă” trebuie să asigure consumatorilor o garanţie a prospeţimii? Este de acord preşedinţia că există o problemă serioasă în ceea ce priveşte carnea de pasăre sacrificată şi congelată într-o ţară terţă, transportată şi decongelată - iar în unele cazuri prelucrată - într-un stat UE, iar apoi scoasă pe piaţă şi comercializată ca fiind un produs UE "proaspăt”? Este de acord că acest lucru este inacceptabil şi duce consumatorul în eroare şi este nedrept faţă de producătorii UE care urmează indicaţiile comunitare stricte? Care sunt paşii pe care îi întreprinde în prezent preşedinţia cehă pentru a asigura adoptarea fără probleme a acestui regulament?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, preşedinţia ar dori să îi asigure pe onorabilii deputaţi europeni că acordă o importanţă deosebită pentru un nivel ridicat de siguranţă alimentară şi protecţie a consumatorilor în cadrul Comunităţii, indiferent dacă mâncarea este produsă local sau este importată din ţări terţe. În acest context, preşedinţia ar dori să facă referire la concluziile reuniunii Consiliului din 18 şi 19 decembrie 2008 privind siguranţa importării produselor agricole şi a produselor alimentare. În conformitate cu normele comunitare, în concluziile sale, Consiliul a invitat Comisia să prezinte un raport Consiliului şi Parlamentului European până la sfârşitul lui 2010 referitor la eficienţa şi punerea în aplicare a controalelor igienice şi fitosanitare a alimentelor importate. Ca rezultat al obligaţiei sale de a asigura un nivel ridicat de protecţie a sănătăţii umane în punerea în aplicare a politicilor comunitare, în decembrie 2008, Consiliul a respins o propunere a Comisiei de regulament al Consiliului de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 853/2004 al Consiliului în ceea ce priveşte utilizarea substanţelor antimicrobiene pentru a elimina contaminarea suprafeţelor carcaselor de păsări de curte. Consiliul a considerat că folosirea acestor substanţe ar putea masca practicile de igienă necorespunzătoare. Parlamentul European şi-a exprimat opoziţia faţă de propunere printr-o rezoluţie din 19 iunie 2008 şi a solicitat Consiliului să respingă propunerea. În ceea ce priveşte propunerea Comisiei referitoare la standardele comerciale pentru carnea de pasăre, preşedinţia ar dori să confirme faptul că propunerea se află în prezent în negocieri în cadrul Consiliului cu scopul de a asigura un nivel ridicat de protecţie a consumatorilor şi de a preveni ca nu cumva carnea de pasăre să fie comercializată ca fiind proaspătă când în prealabil aceasta a fost îngheţată. Preşedinţia îi poate asigura pe onorabilii deputaţi europeni că ia toate măsurile pentru a permite adoptarea rapidă a acestui regulament de îndată ce Parlamentul European şi-a dat avizul.
Marian Harkin
Îi mulţumesc preşedinţiei pentru acest răspuns deoarece aceasta a fost într-adevăr şi convingerea mea că preşedinţia cehă doreşte să ia măsuri în această privinţă. Sunt mulţumit să aud că s-a discutat în cadrul Consiliului şi că veţi lua măsuri pentru a preveni ca nu cumva carnea de pasăre să fie îngheţată, iar apoi să fie comercializată ca fiind proaspătă, deoarece, bineînţeles, acest lucru înseamnă că o serie de producători UE - într-adevăr toţi producătorii UE - nu operează la acelaşi nivel.
Prin urmare, cred că întrebarea mea pentru preşedinţie este: în cât timp putem să ne aşteptăm la un răspuns din partea Consiliului privind acest subiect, şi puteţi să ne oferiţi indicaţii referitoare la ce măsuri specifice veţi lua în această privinţă?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, această problemă a fost rezolvată de organismele de lucru ale Consiliului în cadrul negocierilor cu privire la propunerea de Regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 de instituire a unei organizări comune a pieţelor agricole şi privind standarde comerciale pentru carnea de pasăre. Preşedinţia cehă a propus un text de compromis pentru care Comisia pentru agricultură a Consiliului şi-a exprimat susţinerea majoritară. Textul va fi prezentat în vederea evaluării OMC în cadrul consultărilor cu partenerii comerciali. Dacă evaluarea este pozitivă şi în acelaşi timp Parlamentul European aprobă raportul în sesiunea plenară, aşa cum ar trebui să se întâmple, atunci preşedinţia cehă va prezenta Consiliului textul de compromis. Consiliul are o obligaţie formală de a aştepta depunerea avizului Parlamentului European, deşi nu trebuie să facă referire la acesta în decizia sa. Textul de compromis prevede că pentru produsele fabricate din carne proaspătă de pasăre în conformitate cu acest regulament, statele membre pot stipula mici variaţii ale cerinţelor de temperatură care se aplică pentru un timp absolut minim şi doar pe durata necesară pentru operaţiunile de manipulare şi de tăiere ale instalaţiilor de prelucrare în timpul fabricării produselor din carne de pasăre proaspătă. Aşteptăm ca Consiliul să abordeze această propunere în luna mai şi, având în vedere negocierile de până în prezent, aşteptăm rezultate pozitive.
Avril Doyle
În urma crizei EBS din sectorul bovin în urmă cu câţiva ani, am asigurat o identificare şi o trasabilitate completă a produselor din carne de vită din Europa. Consideră Consiliul că trebuie să ne mişcăm repede, nu doar în ceea ce priveşte carnea de pasăre, dar şi în ceea ce priveşte carnea de oaie sau de porc, pentru a oferi consumatorilor aceeaşi informaţie şi, într-adevăr, să asigurăm aceeaşi trasabilitate în cazul în care apar probleme?
Raportul Sommer privind informarea consumatorilor îşi face drum în prezent prin Parlament şi, poate printr-o etichetare suplimentară - care s-ar adăuga la trasabilitate - Consiliul ar putea fi de acord cu mine că aceasta ar fi o modalitate de a obţine acest lucru.
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, indicarea originii pentru carnea de pasăre nu face parte din anexa 14 la Regulamentul (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului, şi prin urmare nu face parte din propunerea pe care o dezbatem în prezent. Indicarea originii este reglementată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 543/2008 al Comisiei şi, prin urmare, ţine de responsabilitatea Comisiei şi este dezbătută în comisie. De asemenea, aş dori să spun că înţeleg foarte bine această întrebare deoarece dacă vă uitaţi la ameninţarea cauzată de aşa-numita boală a vacii nebune în cazul bovinelor infectate, având în vedere impactul real asupra sănătăţii populaţiei din statele membre UE, atunci unele dintre bolile care provin de la carnea de pasăre, de exemplu salmonella, cauzează un număr cu mult mai mare de probleme de sănătate şi chiar decese decât a cauzat boala vacii nebune la vremea ei. Pe de altă parte, aş dori să subliniez din nou că indicarea originii intră în competenţa Comisiei şi nu ar trebui să uităm că monitorizarea locului de origine este, de asemenea, mult mai dificilă în cazul cărnii de pasăre decât în cazul bovinelor. Ar trebui să evităm să ajungem într-o situaţie în care încercarea de a proteja consumatorul într-o asemenea măsură încât se elimină absolut orice dubiu sau potenţial risc, conduce la un sistem care este atât de complex din punct de vedere administrativ încât duce la preţuri semnificativ mai mari la produsele alimentare. Aş dori să repet că responsabilitatea cheie în domeniul indicaţiilor obligatorii a originii pentru carnea de pasăre îi revine Comisiei şi nu Consiliului.
Subiect: Gestionarea crizelor şi întreprinderile mici şi mijlocii
Programul european de gestionare a crizelor include asistenţă pentru întreprinderile mici în conformitate cu Small Business Act. Ce măsuri s-au luat în această privinţă până la momentul actual şi care sunt măsurile prevăzute în viitor?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în decembrie anul trecut, Consiliul European a convenit asupra unui plan european de redresare economică. Acest plan conţine măsuri concrete de sprijinire a întreprinderilor mici şi mijlocii, cele mai importante fiind măsurile care îşi propun să îmbunătăţească accesul la finanţare şi să reducă povara administrativă pentru întreprindere. În acelaşi timp, Consiliul European şi-a manifestat sprijinul pentru creşterea intervenţiilor Băncii Europene de Investiţii între anii 2008 şi 2011, în special prin împrumuturi pentru întreprinderile mici şi mijlocii, ceea ce reprezintă o creştere de 10 miliarde de euro în comparaţie cu creditele actuale din acest sector. În plus, Consiliul European a susţinut depăşirea temporară a pragului de valori pentru cel puţin doi ani în legătură cu ajutorul de stat care presupune sume de până la 500 000 de euro şi schimbări în cadrul sprijinului de stat care sunt esenţiale pentru impulsionarea sprijinului oferit întreprinderilor, în special celor mici şi mijlocii. Consiliul European a solicitat să se apeleze la accelerarea procedurilor permisă în conformitate cu legislaţia comunitară pentru acordarea contractelor publice şi pentru o reducere a poverii administrative a întreprinderilor. De asemenea, Consiliul European susţine punerea deplină în aplicare a planului de acţiune al Comisiei privind iniţiativa Small Business Act care a fost adoptată de Consiliu la 1 decembrie 2008. Planul de acţiune pentru iniţiativa Small Business Act ar trebui să sprijine întreprinderile mici şi mijlocii în perioada de turbulenţe economice prin facilitarea accesului la credite, reducerea poverii administrative, ajutorarea întreprinderilor mici şi mijlocii să exploateze beneficiile pieţei interne şi creşterea concurenţei pe pieţele străine. La 5 martie, Consiliul a decis că planul de acţiune ar trebui pus în aplicare în totalitate cât de repede posibil, la nivel comunitar şi naţional, respectând în acelaşi timp principiul subsidiarităţii.
În plus, Consiliul a menţionat din nou importanţa unor îmbunătăţiri viitoare în accesul la finanţare - mă refer la credite, garanţii, finanţarea de tip mezanin etc. - şi bineînţeles la capitalul de risc pentru întreprinderile inovatoare nou-înfiinţate şi pentru întreprinderile mici şi mijlocii, în cazul în care este necesar să se ţină seama de efectele actualei crize financiare. Trebuie să consolidăm accesul pe piaţă pentru întreprinderile mici şi mijlocii mai ales prin monitorizarea pieţei şi a sectoarelor individuale pentru a identifica şi pentru a aborda barierele în calea pieţei interne. Cerinţele de contabilitate şi procedurile pentru înfiinţarea de noi întreprinderi ar trebui simplificate şi accelerate în totalitate. La reuniunea din 19 şi 20 martie, Consiliul European a convenit asupra următoarelor măsuri: eliminarea barierelor existente şi prevenirea apariţiei altora, realizarea unei pieţe interne pe deplin funcţionale, continuarea reducerii poverii administrative, îmbunătăţirea condiţiilor cadru din industrie în vederea menţinerii unei baze industriale solide pentru întreprinderi, acordându-se o atenţie sporită întreprinderilor mici şi mijlocii şi inovaţiei, susţinerea parteneriatului între diferitele domenii de afaceri, cercetare, educaţie şi formare profesională, şi creşterea calităţii investiţiilor în cercetare, cunoaştere şi educaţie.
Doamnelor şi domnilor, aş dori de asemenea să spun că la 10 martie 2009 Consiliul a ajuns la un acord politic conform căruia toate statele membre ar avea opţiunea, bazându-se pe o modificare a Directivei 2006/112/CE, de a aplica permanent o cotă redusă a TVA anumitor servicii care folosesc intensiv forţa de muncă, aceste servicii fiind furnizate de obicei, bineînţeles, de întreprinderile mici. Pe lângă cealaltă propunere legislativă care rezultă în urma iniţiativelor Small Business Act, Consiliul ar trebui să adopte un regulament privind Statutul societăţii private europene care ar facilita desfăşurarea unor activităţi comerciale transfrontaliere de către întreprinderile mici şi mijlocii. Consiliul va analiza şi revizuirea directivei privind întârzierea la plată, cu scopul de a garanta că întreprinderile mici şi mijlocii sunt plătite la timp pentru toate tranzacţiile comerciale. În ceea ce priveşte ordinea de zi pentru o mai bună reglementare, Comisia a prezentat anul trecut 11 noi măsuri accelerate pentru reducerea poverii administrative a întreprinderii cu scopul de a realiza o reducere de 25% a poverii administrative actuale cauzate de regulamentele UE până în 2012. Potrivit estimărilor, s-ar putea economisi astfel aproximativ 30 de miliarde de euro, iar beneficiul cel mai mare ar ajunge la întreprinderile mici şi mijlocii. La 10 martie, anul curent, Consiliul a solicitat Comisiei să propună măsuri specifice noi pentru reducerea poverii în ceea ce priveşte fiecare dintre cele 13 domenii cheie prioritare din planul de acţiune. Etapele practice în acest sens includ adoptarea unor propuneri în prima lectură în Parlamentul European de simplificare a celei de-a treia şi a celei de-a şasea directive care se aplică fuziunilor şi sciziunilor întreprinderilor comerciale, dar şi aprobarea unei revizuiri a celei de-a patra şi a celei de-a şasea directive. În orice caz, această activitate importantă ar trebui să continue cu scopul de a obţine reducerea cu 25% a poverii administrative, iar Comisia ar trebui să îşi încheie revizuirea tuturor regulamentelor juridice existente cât mai repede posibil.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou   -
(EL) Dnă preşedintă, îi mulţumesc domnului ministru pentru răspunsul său, în care a enumerat toate măsurile planificate. Bineînţeles, punerea în aplicare a acestora trebuie să aducă rezultate reale pentru toţi cei din Uniunea Europeană care, în prezent, deţin întreprinderi mici şi mijlocii şi care resimt consecinţele crizei şi pentru toţi cei care doresc să înfiinţeze noi întreprinderi mici şi mijlocii. Referitor la acest subiect, aş dori ca domnul ministru să îmi spună dacă avem statistici privind înfiinţarea de noi întreprinderi, alături de statisticile privind întreprinderile care se dizolvă. M-ar interesa să avem aceste cifre comparative, dacă nu azi, atunci într-un răspuns viitor.
Petr Nečas
În primul rând aş dori să subliniez că cifrele privind companiile care se dizolvă şi cele nou-înfiinţate, precum şi condiţiile specifice pentru înfiinţarea unei noi companii variază considerabil la nivel naţional în statele membre UE. Dacă în unele state e nevoie de câteva zile pentru a înfiinţa o întreprindere mică sau mijlocie, din păcate în altele poate dura chiar şi câteva luni. Bineînţeles, este posibil să întocmim un rezumat detaliat care să conţină informaţiile pe care le-aţi cerut, dnă Panayotopoulos-Cassiotou, şi îl vom furniza în scris.
Subiect: Rezultatul Consiliului de primăvară privind finanţarea unui acord global referitor la climă
În lumina reuniunii de primăvară la nivel înalt de săptămâna trecută, este mulţumită preşedinţia de rezultatul negocierilor care au avut loc cu privire la furnizarea de asistenţă financiară pentru ţările în curs de dezvoltare în vederea ajungerii la un acord global privind schimbările climatice în cadrul COP 15, la Copenhaga în decembrie?
Petr Nečas
Dnă preşedintă, doamnelor şi domnilor, în concluziile reuniunii din 19 şi 20 martie 2009, Consiliul a declarat că măsurile de atenuare şi de adaptare vor necesita resurse naţionale şi financiare considerabile, atât publice cât şi private, în special în ţările în curs de dezvoltare cel mai ameninţate, şi că UE va oferi o cotă echitabilă de finanţare acestor măsuri în ţările în curs de dezvoltare. Estimările Comisiei bazate pe studii recente arată că până în 2020 investiţiile publice şi private suplimentare vor trebui să crească la aproape 175 de miliarde de euro, dacă emisiile trebuie reduse la un nivel compatibil cu obiectivele UE.
Studiile actuale mai arată că mai bine de jumătate din aceste investiţii vor trebui realizate în ţările în curs de dezvoltare. În plus, Secretariatul Convenţiei cadru a ONU privind schimbările climatice estimează că în 2030 costurile de adaptare în ţările în curs de dezvoltare vor fi cuprinse între 23 şi 54 de miliarde de euro pe an. În ceea ce priveşte finanţarea măsurilor de atenuare în ţările în curs de dezvoltare, Consiliul a adoptat o poziţie clară. Cu ajutorul primit din partea ţărilor dezvoltate, ţările în curs de dezvoltare ar trebui să elaboreze strategii şi planuri pentru a construi o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Aceste strategii şi planuri ar trebui să facă o distincţie între măsurile care pot fi adoptate independent întrucât fie nu presupun nicio cheltuială, fie presupun cheltuieli foarte mici, sau presupun chiar un beneficiu net pe termen mediu, şi măsurile care vor duce la costuri suplimentare pozitive pe care ţările nu şi le pot permite la nivel individual.
În vederea punerii în aplicare a acordului de la Copenhaga este fundamental să beneficiem de un ajutor financiar suficient, previzibil oportun. Structura financiară internaţională care asigură acest ajutor trebuie să se bazeze pe principii de eficienţă, adecvare, egalitate, transparenţă, responsabilitate, coeziune, previzibilitate şi o bună gestiune financiară. În legătură cu sursele de finanţare, Consiliul a confirmat unele opţiuni care pot fi ulterior analizate în cadrul negocierilor internaţionale şi care presupun o abordare în baza unor contribuţii bazate pe un domeniu de aplicare stabilit, o abordare a pieţei bazate pe contracte de licitaţii sau o îmbinare a acestora cu altor opţiuni. În plus, pe durata trecerii la o piaţă globală a carbonului, la mecanisme flexibile, mecanismul de dezvoltare curată şi punerea comună în aplicare vor continua să joace un rol important în finanţarea reducerilor de emisii în cadrul economiilor ţărilor în curs de dezvoltare şi a economiilor în tranziţie. În această privinţă, va fi importantă consolidarea integrităţii din perspectiva mediului, contribuţia la dezvoltarea durabilă şi repartizarea geografică echitabilă. De asemenea, este necesar să se extindă piaţa dioxidului de carbon pentru a trimite semnale clare în legătură cu preţul carbonului. Aceasta presupune una dintre modalităţile cele mai eficiente în ceea ce priveşte costurile de reducere a emisiilor, şi în acelaşi timp de asigurare a unor stimulente clare pentru trecerea la o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. În ceea ce priveşte acordul UE privind pachetul climă-energie, Consiliul a mai subliniat contribuţia acestuia la eforturile UE pentru a asigura finanţarea măsurilor destinate să diminueze schimbările climatice şi adaptarea la acestea. Este clar că trebuie să facem mai mult în domeniul finanţării. Consiliul a decis să revină asupra acestui subiect în reuniunea din iunie, în vederea definirii poziţiei sale referitoare la negocierile internaţionale aflate în curs de desfăşurare.
Avril Doyle   -
Doresc să mulţumesc preşedinţiei cehe pentru acest răspuns măgulitor. L-am primit de fapt în scris în această dimineaţă deoarece nu credeau că vom ajunge şi la întrebarea nr. 10.
Pot să presupun că aceasta este într-adevăr opinia guvernului ceh, aşa cum aţi spus dvs., deoarece ar fi foarte încurajator să fie aşa? Vă mulţumesc, pentru că aceasta înseamnă că guvernul ceh a înregistrat multe progrese în domeniul schimbărilor climatice de la începutul mandatului său.
Pe lângă reuniunea Consiliului din iunie, aţi putea să ne spuneţi care este calendarul pentru a se ajunge la un acord în legătură cu aşa-numita "cotă-parte echitabilă” a UE pentru finanţarea atenuării şi adaptării ţărilor terţe? Aş dori să adaug că sunt pe deplin de acord cu ce aţi afirmat cu privire la piaţa dioxidului de carbon şi la contribuţia acesteia.
Preşedinta
Vă mulţumesc dnă Doyle. Mă intrigă să aflu că aţi avut răspunsul dinainte. Este o practică pe care am dorit să o încurajez atât din partea Consiliului cât şi din partea Comisiei de foarte mult timp, aşa că felicitări amândurora pentru acest lucru.
(Exclamaţie din partea dnei Avril Doyle: "Deoarece nu credeau că vom ajunge la întrebarea nr. 10!”)
Petr Nečas
Doamnelor şi domnilor, timpul care a mai rămas din mandatul guvernului ceh la preşedinţie se pare că trece din ce în ce mai repede, şi poate de aceea încercăm să ne grăbim şi să rezolvăm la timp toate problemele administrative. Aş dori să spun ca răspuns la întrebarea onorabilei deputat că Consiliul va dezbate din nou acest subiect în luna iunie a acestui an. După părerea Consiliului, este important să ne concentrăm mai mult pe mecanismele financiare în lupta împotriva schimbării climatice. Înainte de reuniunea de la Copenhaga, Consiliul va publica abordarea UE privind diferitele modalităţi de finanţare a măsurilor de atenuare şi de adaptare, de susţinere a noilor tehnologii şi de creare a mediului adecvat pentru punerea în aplicare a acestor planuri. De asemenea, Consiliul va arăta felul în care UE va avea o contribuţie concretă la aceste planuri şi va explica modul de repartizare costurile între statele membre, precum şi eforturile în vederea punerii în practică a acestor obiective. Toate acestea vor avea ca bază propuneri actuale ale Comisiei.
În ceea ce priveşte alte probleme legate de finanţarea acordului global privind combaterea schimbărilor climatice, UE şi-a afirmat clar intenţia de a-şi asuma o cotă proporţională de responsabilitate în acest sens. În plus, UE a stabilit principii de bază legate de finanţare şi şi-a exprimat clar intenţia de a discuta aceste opţiuni cu partenerii săi globali. Cu toate acestea, este evident că este prea curând să punem cărţile pe masă prin publicarea unor cifre. Nu ar fi un lucru raţional, nu ar fi prudent, nu ar fi tactic. Avem o idee despre finanţarea totală de care ar fi nevoie pentru a pune în aplicare planul global. Cu toate acestea, trebuie să ştim măcar aproximativ ce fel de măsuri de atenuare intenţionează să pună în aplicare ţările terţe. În acest context, aş dori să spun că în 2007 UE a stabilit un angajament voluntar de reducere a emisiilor cu 20% -, şi cu 30% - în cazul unui acord global de succes, iar acest eveniment a avut loc cu mult timp înainte ca oricare altă ţară din lume să fi publicat orice fel de informaţie privind propunerile de atenuare.
Preşedinta
Cât timp mai am posibilitatea, voi insista asupra acestui lucru, deoarece consider că dacă răspunsurile la întrebările la care nu credem că vom ajunge pot fi furnizate în avans, atunci nu există niciun motiv ca întrebările la care vom ajunge să primească răspunsul în avans, ca să putem avea - aşa cum tocmai am avut - un schimb mai bun şi mai util. Vă mulţumesc amândurora pentru că ne-aţi demonstrat acest lucru, ceea ce ne-a dovedit că mulţi dintre noi mai au multe de învăţat.
Întrebările care nu au primit răspuns din lipsă de timp vor primi răspuns în scris (a se vedea anexa).
Timpul afectat întrebărilor s-a încheiat.
(Şedinţa a fost suspendată la ora 20.10 şi reluată la ora 21.00.)
