Anföranden på en minut om frågor av politisk vikt
Talmannen
Nästa punkt är anföranden på en minut om frågor av politisk vikt.
Margaritis Schinas
(EL) Herr talman! Konkurrenspolitiken är Europeiska kommissionens exklusiva befogenhet. Man kan då fråga sig varför kommissionen inte utövar denna exklusiva befogenhet när oljepriset har gått upp med 50 procent sedan början av året.
Anledningen till oro är desto större eftersom kommissionen underlåtit att ta sitt ansvar på två fronter. Det gäller dels externt när det är uppenbart att en oljekartell har medverkat till att fastställa priser som är mycket betungande för de mer sårbara befolkningsskikten i EU, dels internt när en annan kartell på samma sätt upprätthåller extremt höga priser eftersom oljebolagens vinster fortsätter att vara överdrivet höga.
Jag uppmanar därför kommissionsledamoten med ansvar för konkurrensfrågor att ta sitt ansvar inom de särskilda områden där medborgarna förväntar sig detta - dvs. i frågor som rör deras dagliga liv.
(Applåder)
Gyula Hegyi
(HU) Tack herr talman! Allergier är vår tids farsot. Allergierna har spritt sig i Europa efter andra världskriget och i dag är en tredjedel av alla barn allergiska. Om vi inte gör något kommer i framtiden halva Europas befolkning att drabbas av denna sjukdom. Kemikalier i livsmedel och förorenad miljö orsakar allergier, men allergiska symptom kan också utlösas av naturliga och syntetiska livsmedelstillsatser, kryddor, pollen och andra naturliga ämnen.
I Ungern är ambrosia det största problemet. Tyvärr saknar EU för närvarande en allergistrategi, vilket kommissionen på min förfrågan bekräftat. Civila samhällsorganisationer för allergiska sjukdomar och många miljoner europeiska medborgare som lider av allergier förväntar sig att vi ska agera mot allergier även på EU-nivå och att vi ska göra något för att förebygga och stoppa spridningen av allergiutlösande ämnen samt se till att sådana sjukdomar blir symptomfria. En insats mot allergier skulle också visa att EU bryr sig om medborgarnas hälsa och problem i det dagliga livet. Tack så mycket!
Toomas Savi
(EN) Herr talman! Vid toppmötet mellan EU och Ryssland, som hölls förra veckan i Khanty-Mansiysk, gavs klartecken för förhandlingar om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal.
Förutom denna viktiga händelse höll president Toomas Hendrik Ilves och president Dmitri Medvedev det första officiella mötet på stats- och regeringschefsnivå mellan de två länderna på över 14 år.
Gränsfördraget mellan Estland och Ryska federationen var en av många frågor som diskuterades. President Ilves förklarade att den ingress som det estniska parlamentet beslutat lägga till, och som den ryska duman sedan inte ratificerat, var onödig.
Kommissionsledamot Siim Kallas erinrade om att tillägget om fredsfördraget i Dorpat (Tartu) i ingressen endast var en inrikespolitisk provokation betingad av omständigheterna.
Jag kan inte se något skäl till att denna ingress inte skulle tas bort från gränsfördraget, eftersom fredsfördraget i Dorpat fortfarande är ett giltigt internationellt fördrag och man i det nya gränsfördraget bara fastställer kontrollinjen mellan Estland och Ryssland, de två ländernas gränser och EU:s externa gräns.
Bogusław Rogalski
(PL) Herr talman! I förra veckan föreslog parlamentsledamot Silvana Koch-Mehrin, företrädare för det tyska Freie Demokratische Partei, att om Polen beslutade att inte ratificera Lissabonfördraget skulle landet uteslutas ur unionen.
Detta skandalösa yttrande var en kommentar till den polska presidentens uttalande i samband med frågan om det var någon mening med att skriva under fördraget efter fiaskot med den irländska folkomröstningen. Enligt EU-lagstiftningen krävs det nämligen enhällighet i detta sammanhang.
Detta absurda yttrande från en kollega kan ses som ett uttryck för Europaparlamentets skamliga vana att inte ta hänsyn till de europeiska folkens vilja, något som innebär ett verkligt hot mot demokratins grunder. Brist på respekt för resultatet av den irländska folkomröstningen och uppmaningen att utesluta Polen från EU är bevis för detta. Länder som baserar sina ställningstaganden på gemenskapsrätten ska straffas bara för att de följer lagen. Det är den sanna bilden av EU i dag. EU befinner sig bara en hårsmån från totalitarism.
Jag vill uppmana alla mina kolleger här i parlamentet att visa större respekt för dem som valt oss. Det är vi som förutsätts omsätta deras vilja i handling, inte tvärtom. Vi får inte glömma det!
Talmannen
Herr Rogalski! Vi är mycket glada över att höra att er president har förklarat att Polen kommer att ratificera Lissabonfördraget. Det är nämligen vad parlamenten enades om att göra.
László Tőkés
(HU) Herr talman! I maj sände ledarna för den rumänska folkgruppen i Ukraina ett öppet brev till Rumäniens president där den lät höra sin röst genom ett enskilt uttalande mot Ukrainas diskriminerande utbildningspolitik som syftar till att helt avskaffa undervisningen i rumänska och med våld assimilera den rumänska folkgruppen.
Ungrare som bor i de ukrainska Subkarpaterna drabbas av samma minoritetsfientliga politik. Enligt utbildningsministeriets dekret nr 461/2008 ska skolutbildningen för nationella minoriteter hädanefter bedrivas på Ukrainas officiella språk och undervisningen fullständigt anpassas till det ukrainska systemet. Europaparlamentet och EU-medlemsstaterna, inklusive Rumänien och Ungern, fördömer Ukrainas systematiska försök att assimilera nationella minoriteter och uppmanar Ukraina att fullt ut uppfylla de internationella åtaganden landet har gjort när det gäller mänskliga rättigheter och minoriteters rättigheter samt bestämmelserna i den europeiska stadgan om regionala språk och minoritetsspråk som Ukraina också har undertecknat.
Pedro Guerreiro
(PT) Herr talman! Jag skulle vilja använda detta tillfälle till att uttrycka vår solidaritet med de anställda i företaget Fapobol mot vilka ett disciplinärt förfarande har inletts med avsikten att avskeda dem för att de krävt att deras innestående löner ska betalas ut.
Efter det disciplinära förfarandet har Fapobols ledning vidtagit den oacceptabla åtgärden att sända ut meddelanden om uppsägning till de anställda, bland vilka många har arbetat i företaget mer än 35 år. Hela företagsstrukturen berörs, inklusive arbetsgivar- och fackföreningsrepresentanter som deltagit i en demonstration där man krävde utbetalning av innestående löner. Vi uttrycker vår solidaritet med alla arbetstagare och fackföreningsmedlemmar som drabbats av denna repressiva aktion och även med fackföreningen för de anställda i kemi-, läkemedels-, olje-, och gasindustrin i norra Portugal. Vi anser att företagets åtgärd bör fördömas i starkast möjliga ordalag här i parlamentet, eftersom man försöker skrämma arbetstagare och fackföreningsmedlemmar genom ett agerande som liknar häxjakt och som går stick i stäv med principerna om demokrati och frihet.
Slavi Binev
(BG) Ärade kolleger! Jag skulle vilja informera er om hur två bulgariska barns och deras föräldrars rättigheter åsidosatts i Nederländerna. I juni 2006 omhändertog socialkontoret den bulgariska medborgaren Roumyana Ivanovas barn. Roumyana Ivanova är bosatt i Nederländerna och barnen är fyra och fjorton år gamla. Det enda tillåtna mötet med barnen avbröts eftersom modern talade bulgariska. Föräldrarna har sedan dess inte träffat sina barn på ett år trots upprepade framställningar. Barnen hålls åtskilda från varandra i strid mot lagen. Flickan befinner sig i ett ungdomsfängelse för problembarn och myndigheterna lämnar inte ut några uppgifter om var pojken befinner sig. Till och med ambassadören nekas ett sammanträffande och får ingen information.
Det bulgariska statliga organet för skydd av barn och även andra organisationer fortsätter att sända in ansökningar om att barnen ska kunna få växa upp i Bulgarien i enlighet med artiklarna 5, 9 och 20 i FN:s konvention om barnets rättigheter som föreskriver rätt till kontakt med föräldrar och rätt till uppfostran och omvårdnad i hemlandet. De nederländska myndigheterna har hittills inte uttalat sig. Jag är övertygad om att den bulgariska och europeiska allmänheten inte passivt kommer att åse hur internationella konventioner överträds och inte heller att den kommer att acceptera ett andra Libyenfall, fast denna gång i hjärtat av Europa.
Jag uppmanar er att klart och tydligt ta ställning i denna fråga och framföra detta ställningstagande till de nederländska myndigheterna.
Nickolay Mladenov
(BG) Herr talman! Bron är en symbol för förening och den finns på alla sedlar från 5 till 50 euro. Men det finns en bro i Europa som, även om den kallas vänskapens bro, fortfarande splittrar folk. Det är den enda bron mellan Bulgariens och Rumäniens 350 kilometer långa flodgräns som utgörs av Donau. Att korsa bron fram och tillbaka kostar nästan 17 euro. Avgiften är obefogad och utgör ett hinder för både handel och människors fria rörlighet. Den avspeglar inte den verkliga kostnaden för underhållet av bron. Under 2007 uppgick de insamlade avgifterna till tolv miljoner på den bulgariska sidan, medan bara 17 000 euro investerades i brons underhåll. Jag är övertygad om att om det görs en anmälan till EG-domstolen kommer domstolen att förklara avgiften olaglig. Men varför skulle invånarna i Rousse och Giurgiu vänta på det?
Jag uppmanar de bulgariska och rumänska myndigheterna att gå medborgarnas förväntningar till mötes genom att avskaffa avgiften för att passera bron mellan Rousse och Giurgiu. Jag uppmanar också kommissionen att försöka finna en lösning på detta för allmänheten så angelägna problem.
Katrin Saks
(ET) Min kollega Toomas Savi har redan nämnt Khanty-Mansiysk, en liten stad i Sibirien där toppmötet mellan EU och Ryssland ägde rum i slutet av förra månaden. Det var också platsen för en annan mycket viktig händelse, nämligen den femte finsk-ugriska världskongressen där presidenter från fyra länder deltog - Ryssland, Ungern, Finland och Estland. En femmannadelegation från Europaparlamentet var också närvarande vid kongressen. Vårt huvudsyfte var att rikta uppmärksamhet mot de små finsk-ugriska folken, varav 19 lever i Ryska federationen, och att uppmärksamma det faktum att dessa folks språk och kulturer riskerar att utplånas.
Förhoppningsvis kommer den överenskommelse som grundlades vid toppmötet mellan EU och Ryssland i Khanty-Mansiysk också att innebära att man kommer att uppmärksamma den tyvärr bedrövliga situationen för de mänskliga rättigheterna.
Milan Gaľa
(SK) Jag välkomnar att temat för rådets junimötet mellan EU:s hälso- och sjukvårdsministrar var ett initiativ med rubriken ”European Antibiotic Awareness Day”.
Syftet är att göra medborgarna medvetna om att antibiotika måste användas på ett ansvarsfullt sätt och bara i indikerade fall. Felaktig användning är på väg att bli ett allvarligt hot mot folkhälsan. Bakterier blir alltmer resistenta vilket leder till att antibiotika kommer att kunna användas i mycket begränsad utsträckning i framtiden. Kampanjen drivs av Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), EU:s institutioner och Världshälsoorganisationen. Det ska kompletteras av nationella strategier. En workshop om bakterieresistens kommer att hållas i Paris och det tjeckiska ordförandeskapet förbereder en konferens om ämnet. En logo har också framställts för kampanjen.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Herr talman, kära kolleger! Jag välkomnar Europeiska kommissionens initiativ som innebar att direktivet om gränsöverskridande vårdtjänster antogs i förra veckan.
Fördelen med det här förslaget är att det skapar en tydlig lagstiftningsram genom vilken regler fastställs för hur europeiska medborgare kan utnyttja vårdtjänster inom EU-området, i en annan medlemsstat än den där de bidrar till hälso- och sjukvårdssystemet, och även hur patienterna ska få ersättning för sina utgifter.
Förslaget, som skulle ha lagts fram för antagande i Europaparlamentet och rådet för länge sedan, är efterlängtat och lägligt, i synnerhet som hälso- och sjukvård undantogs från direktivet om avreglering av kommersiella tjänster.
Fram tills i dag var europeiska medborgare tvungna att hänvisa till EG-domstolen som i samtliga fall fastställde att medborgarna hade rätt till medicinsk behandling och som tvingade medlemsstaterna att ersätta deras utgifter.
Jag är fast övertygad om att detta direktiv kommer att få positiva effekter. Det kommer att främja hälsotillståndet för de medborgare som av olika skäl inte kan begära sådana tjänster i sitt ursprungsland och det kommer att öka de medicinska förfarandenas kvalitet i EU-området.
Ryszard Czarnecki
(PL) Herr talman! Vi polska ledamöter av Europaparlamentet har blivit mycket oroade på grund av situationen i Vitryssland, ett land som gränsar till EU. Vitrysslands parlament har nyligen antagit en mycket restriktiv rättsakt om yttrandefrihet som kan leda till ytterligare begränsningar av den redan hårt begränsade yttrandefriheten i Vitryssland. För att rättsakten ska träda i kraft behövs bara diktatorn Alexander Lukashenkos underskrift, vilket är en ren formalitet. Rättsaktens mycket repressiva karaktär kommer framför allt att påverka oberoende journalister och förläggare. Den innebär helt klart att man sätter munkavle på de fria medierna i Vitryssland, på den oberoende allmänna opinionen och på det framväxande civila samhället.
Europaparlamentet måste med tanke på denna situation framföra en erinran om de grundläggande normer som gäller på vår kontinent där Vitryssland ingår. Det faktum att parlamentet för tre år sedan gav Sacharovpriset till Vitrysslands journalistförbund är ännu en anledning till att vi bör agera.
Milan Horáček
(DE) Herr talman! Platsen för toppmötet mellan EU och Ryssland valdes inte av en slump. Khanty-Mansiysk är centrum för Rysslands oljeutvinning.
I det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet lägger Ryssland tonvikten på ekonomin. Utifrån ett EU-perspektiv borde de mänskliga rättigheterna betonas i större utsträckning. Under Dmitri Medvedevs regim befinner sig Alexander Lebedev och Michail Chodorovski fortfarande i fängelse. Förra veckan hotades de båda av nya anklagelser som kan leda till fängelsestraff på upp till 20 år. De ryska myndigheterna utnyttjar tiden tills Medvedev tydligt tar ställning. Det är mycket angeläget att Moskva gör framsteg och ger bindande löften i denna fråga. Man måste också lösa de politiska morden och klargöra situationen när det gäller inskränkningarna i press- och yttrandefriheten.
I framtiden måste EU visa fram en enad front och tala med en röst till Moskva för att öka den politiska pressen på landet. Det handlar om ingenting mindre än EU:s trovärdighet.
Kristian Vigenin
(BG) Herr talman! De senaste veckorna har det i pressen förekommit kommentarer om att Europeiska kommissionens inställning till de olika medlemsstaterna skulle ge uttryck för dubbelmoral. Naturligtvis kommer varje ny utvidgning att leda till en allt strängare tillämpning av kriterierna. Bulgarien och Rumänien till exempel är föremål för en hittills okänd mekanism för samarbete och kontroll när det gäller rättsliga och inrikes frågor. Det finns utan tvivel problem och de två länderna måste i hög grad reformeras, men har Europeiska kommissionen samma inställning till alla?
Det finns länder där den organiserade brottsligheten har fått grundligt fotfäste och där konsekvenserna är uppenbara: missbruk av EU-medel, underutveckling, gatuvåld och främlingsfientlighet. Men jag har inte hört en enda officiell kommentar eller något förslag till motsvarande åtgärder från kommissionens sida. När man talar om korruption i maktens korridorer kan jag föreställa mig hur kommissionen skulle reagera om en bulgarisk premiärminister införde en lag som skulle skydda honom från att ställas inför rätta. Sådana åtgärder låter man emellertid passera under tystnad när det handlar om det land som den tidigare kommissionsledamoten för rättsliga och inrikes frågor kommer ifrån. Jag skulle kunna citera flera andra exempel. För att tala i klartext: jag begär inte några kompromisser för Bulgariens och Rumäniens del, jag begär en rättvis och jämlik behandling av varje medlemsstat.
Zita Pleštinská
(SK) I mars 2003 när Castros regim orättfärdigt dömde och fängslade 75 kubanska dissidenter införde EU sanktioner mot Kuba. Mer än 50 politiska fångar, vars familjer vi under lång tid stött genom en slags ”adoption”, hålls också fängslade under inhumana villkor i kubanska fängelser. Vi är bekymrade över deras dåliga hälsotillstånd.
Har de ansvariga, innan EU:s sanktioner mot Kuba upphörde, frågat Sacharovpristagarna ”Kvinnor i vitt” om situationen för de mänskliga rättigheterna och medborgerliga friheterna på Kuba har förändrats efter Raul Castros tillträde?
Herr talman! Jag vill tacka er för ert personliga engagemang i frågan om frisläppandet av politiska fångar på Kuba, och jag vill om igen be er att på Europaparlamentets vägnar uppmana den kubanska presidenten att omedelbart släppa alla kubanska dissidenter.
Jaromír Kohlíček
(CS) Mina damer och herrar! Ett centralt gemensamt värde i EU är dess språkliga och kulturella mångfald. En hel rad stater har antagit stadgan om minoritetsspråk vid sidan av den egna lagstiftningen till stöd för denna mångfald. En av dessa stater är Tyskland. Jag vill framhålla att enligt kraven i stadgan ska minoriteternas kulturella institutioner ges finansiellt stöd. När det gäller Załožby za serbski lud (föreningen för det sorbiska folket) har anslagen gradvis skurits ned genom åren. Detta är inget gott exempel på hur stadgan efterlevs. Vi uppmanar den tyska regeringen att hålla sina löften. Vi bör inte tillåta att ännu en nation försvinner från Europas karta.
Chris Davies
(EN) Herr talman! I förra månaden kunde Mohammed Omer, en ung palestinsk journalist från Gaza som arbetar för försoning och fred med israelerna, med stöd från den nederländska regeringen resa till EU och motta ett pris för sin journalistiska gärning. På återvägen blev han anhållen, förödmjukad, slagen och torterad av den israeliska underrättelsetjänsten. Den nederländska regeringen har enligt vad jag hört uttryckt sin bestörtning, men detta uppträdande från Israels sida ingår i ett mönster.
Varför överväger vi att inleda närmare förbindelser med Israel när den israeliska regeringens agenter utför sådana våldshandlingar mot just de människor vars arbete för fred och försoning stöds av den stora majoriteten av ledamöterna här i parlamentet? Varför stöder vi sådana initiativ när vi vet att Israels regering inte kommer att göra minsta ansträngning för att kritisera eller fördöma dessa handlingar?
Jaroslav Zvěřina
(CS) Mina damer och herrar! Den fria rörligheten för människor inom Schengenområdet är förvisso ett positivt europeiskt värde. Det innebär emellertid fri rörlighet för många och olika slags samhällsfiender. Tack vare informationssystem och Europols och Interpols insatser fungerar jakten på kriminella och rymlingar ganska bra, men vi stöter regelbundet på problem när det gäller att verkställa de avhjälpande åtgärder i form av straff som domstolarna utdömer. Jag tänker på åtgärder som förbud mot att bedriva viss verksamhet, obligatorisk psykiatrisk eller sexuell behandling och alla former av övervakning av människor som villkorligt frisläppts från fängelse. Arbetet med ett europeiskt informationssystem bör utan tvivel påskyndas. Framför allt bör man se till att nationella institutioner blir skyldiga att inte bara bidra till ett sådant system utan också hämta lämpliga uppgifter från det.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Före Rumäniens anslutning till EU hördes många röster här i Europaparlamentet som hävdade att romerna diskrimineras i Rumänien. Av den anledningen har flera icke-statliga organisationer publicerat olika undersökningar på detta område.
Rumänien har hela tiden hävdat att romerna är en angelägen fråga för myndigheterna, men man kan inte säga att diskriminering sker. Rumänien har genomfört program för integrering av romerna i samhället, huvudsakligen i form av utbildning och till och med positiv särbehandling.
Efter 2007 har romerna, och inte bara romer från Rumänien utan även från andra östländer, spritts runt om i Europa av ekonomiska skäl, men främst på grund av sina nomadtraditioner. Detta har inneburit ett tillfälle för dem som gav råd att tillämpa detta själva.
Tyvärr har EU inte lärt sig något av det som har hänt i Italien. Det är oacceptabelt att ta fingeravtryck på EU-medborgare, särskilt barn, och det är inte normalt att sätta eld på läger, med myndigheternas tysta medgivande.
Jag anser att romernas situation är ett ämne för gemenskapen, och jag uppmanar alla ansvariga - EU:s institutioner, regeringar och icke-statliga organisationer - att vara med och utforma en gemensam, sammanhållen politik för romernas integrering som helt grundas på EU:s principer.
Neena Gill
(EN) Herr talman! Jag vill demonstrera vår solidaritet med arbetarna på Fujitsu i Birmingham som hotas av friställning. Det finns planer på att utlokalisera delar av Fujitsus verksamhet till Förenta staterna, och det kan innebära att upp till 140 personer förlorar sina jobb. Den fackförening som är inblandad i fallet är kommunikationsarbetarnas fackförening, och den har varit beundransvärt flexibel i kontakterna med Fujitsus ledning. Det enskiftssystem som de föreslog Fujitsu skulle ha räddat 60 jobb. Men i styrelsens slutliga beslut den 30 juni, som inte föregicks av något tecken från styrelsen på att ett beslut skulle fattas så snabbt, avvisades alternativa förslag utan vidare. Jag vill be Fujitsu att överväga utlokaliseringen på nytt eller åtminstone se till att bara de som går frivilligt behöver sluta och att de som vill fortsätta jobba kan göra det.
I EU:s lagstiftning stadgas klart och tydligt att ett företag måste ha samråd med sin anställda, och ändå fortsätter arbetsgivarna att göra för lite och för sent för att följa denna lagstiftning.
Erna Hennicot-Schoepges
(FR) Herr talman! Jag skulle vilja ställa en administrativ fråga som rör parlamentet. I mer än två år har tjänsten som direktör för Europaparlamentets kontor i Luxemburg varit vakant. Tjänsten har utannonserats en gång, för ett halvår sedan. Kandidater valdes ut men inget beslut fattades sedan jag ställt frågor till förvaltningen. Ert sekretariat, herr talman, har inte heller kunnat ge mig något svar. Jag vill veta om det finns några särskilda skäl till varför denna tjänst inte har besatts och varför de utvalda kandidaterna inte har förordnats.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Kommissionens arbetsprogram för 2008 omfattar, bland de strategiska initiativen, antagandet av ett paket för utvecklingen av miljövänligare transporter.
Under hösten kommer kommissionen att lägga fram ett lagförslag om översyn av Eurovinjettdirektivet 2006/38. Syftet med översynen är att se till att transportinfrastrukturen används på ett mer effektivt sätt samt att minska de negativa effekterna för miljön av transporter, grundat på principen ”förorenaren betalar”.
Detta direktiv får allt större betydelse, med ökande bränslepriser. En hållbar ekonomisk utveckling av unionen är också beroende av att man utvecklar mer miljövänliga och effektiva transporter i energihänseende.
Jag hemställer hos Europeiska kommissionen att internalisering av externa kostnader som uppkommit genom transporter ses i ett större sammanhang, genom att man också ser över de låga mervärdesskattesatser som tillämpas i unionen samt direktiv 2001/14 om beskattning och uttag av avgifter för utnyttjande av järnvägsinfrastruktur och direktiv 2003/96 om energibeskattning.
Jules Maaten
(NL) Herr talman! För tio dagar sedan inledde vi vår kampanj mot barnsexturism på www.sayno.eu. Varje år reser tusentals män från Europa, Förenta staterna, Australien och Korea till fattiga länder i Sydostasien, Afrika och Latinamerika inom denna motbjudande form av turism, och de kommer nästan alltid undan utan straff. Det budskap vi vill föra fram med detta medborgarinitiativ är att detta inte längre är acceptabelt. EU kan heller inte längre blunda för detta, och vi måste bland annat stärka Europols roll.
Det gläder mig att kunna berätta att vi, på denna mycket korta tid, redan har samlat in 14 000 underskrifter. Kampanjen fortsätter naturligtvis. Jag vill också framföra ett tack för det breda stöd kampanjen har fått, också från ledamöter av Europaparlamentet. Inte bara ledamöter från min egen grupp, gruppen Alliansen liberaler och demokrater för Europa, har skrivit på. Jag har också sett namn på ledamöter från gruppen för Europeiska folkpartiet (kristdemokraterna) och Europademokrater, den socialdemokratiska gruppen i Europaparlamentet, gruppen Europeiska enade vänstern/Nordisk grön vänster och andra på listan - vilket självfallet är högst välkommet.
Jag vill passa på när det franska ordförandeskapet är närvarande och tacka den franska regeringen för dess tidigare initiativ på detta område, oftast i opposition mot andra medlemsstater. Jag hoppas att ni inte har blivit avskräckta av det utan kommer att utarbeta ytterligare initiativ under detta halvår också.
Ewa Tomaszewska
(PL) Herr talman! För flera månader sedan hade vi en debatt här i kammaren om situationen vid varvet i Gdansk. Företrädare för alla grupper pekade på behovet av verklig konkurrens mellan europeiska varv och andra varv på världsmarknaden, särskilt den koreanska varvsindustrin. De betonade att avvecklingen av två av tre stapelbäddar skulle omöjliggöra för varvet i Gdansk att konkurrera och innebära att dess chans att överleva försvann.
Vi sammanträder i Strasbourg, en stad som symboliserar den europeiska integrationen. Att bibehålla denna symbol som Europaparlamentets säte kostar hundratals miljoner euro varje år, men vi har respekt för denna symbol. Varvet i Gdansk är en symbol för kommunismens fall och integrationen mellan Västeuropa och Central- och Östeuropa. Det skulle vara värdefullt att låta denna symbol förbli en levande ekonomisk verksamhet, en arbetsplats för tusentals anställda. Detta var den vädjan som de demonstrerande varvsarbetarna i Bryssel nyligen riktade till Europeiska kommissionen.
Hélène Flautre
(FR) Herr talman! Jag vill fästa er uppmärksamhet på de nyligen inträffade händelserna i Tunisien, i gruvområdet i Gafsa.
Under flera veckor har möten organiserats mot fattigdomen i detta område, som är rikt på fosfater. Lokalbefolkningen får ingen del i vinsterna, och vi kan nu se ett mycket allvarligt förtryck av polis och militär, med trakasserier, fängslanden, arresteringar och städer som stängs - jag talar här om Redeyef.
Jag ber chefen för EU:s delegation - och jag framför min begäran genom er, för jag menar att det krävs att Europaparlamentet ingriper - att denna fråga tas upp till diskussion med de tunisiska myndigheterna. Riktlinjerna för människorättsförsvarare ska följas, men här har fackföreningsföreträdare fängslats och det finns flera berättelser om tortyr. Jag uppmanar också delegationens ledning att närvara vid rättegångar, träffa familjer och be de tunisiska myndigheterna om en förklaring till det förtryck som äger rum.
Mihaela Popa
(RO) Yttrandefriheten är en grundläggande princip i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Varje land måste garantera yttrandefriheten och se till att det finns förutsättningar för oberoende medier.
Journalistförbundet i republiken Moldavien påtalar emellertid de mediefientliga åtgärder som skett 2001-2008 från regeringen Chisinau. De ingrepp som journalisterna nämner, som regeringen använt sig av för att försöka få politisk kontroll över offentliga medier är följande: Censur av information, polisutredningar riktade mot journalister för spridande av åsikter som går emot statens politik, olika falska anklagelser, snedvridning av konkurrensen i pressen, maximala begränsningar av utrymmet för debatt i offentlig radio och tv. I slutändan drabbar detta den politiska mångfalden och, indirekt, demokratin.
Mot bakgrund av dessa åtgärder anser jag att EU borde övervaka respekten för yttrandefriheten i detta land mera noga.
Viktória Mohácsi
(HU) Jag skulle vilja återge vad András Léderer, ordförande för det ungerska liberala partiet Ny generation, har sagt. I lördags inleddes den ungerska demonstrationen för värdighet i Budapest. Liksom tidigare år uppmärksammades kampen för att minska fördomar mot homosexuella, om så bara för en dag. Efter angreppen med molotovcocktails de senaste veckorna deltog många hundra medborgare som sympatiserar med homosexuella i tåget.
Demonstrationståget möttes av ett våld utan motstycke. Många civila, poliser och demonstranter skadades, även kanslichefen vid det ungerska liberala partiet, Gábor Horn, och en socialdemokratisk ledamot av Europaparlamentet, Katalin Lévai. Sedan högerrörelsen Magyar Gárda bildades har flera nynazistiska extremhögerportaler fortlöpande organiserat aggressiva angrepp, dels mot ett judiskt biljettkontor, dels mot romska bosättningar. Nu senast drabbades homosexuella. Regeringen är uppenbarligen svag och de rättsliga myndigheterna oförmögna att åstadkomma resultat. Tack så mycket.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Herr talman! Jag vill uppmärksamma er och det franska ordförandeskapet på frågan om Europaskolorna. De tjänar som riktmärke och modell för utbildningen i Europa men ändå tar man där ingen hänsyn till inlärningssvårigheter (dyslexi, stamning) som gör att många barn hindras från att nå framgång i skolan och efterföljande yrkesliv.
Vi har sett misslyckanden och elever som hoppar av skolan, vilket leder till stora problem för deras föräldrar - våra kolleger i parlamentet och EU-tjänstemän. De tvingas flytta så att deras barn kan gå i vanliga skolor i medlemsstaterna där man är lyhörd för särskilda behov hos barn med inlärningssvårigheter, såsom lagen och mänsklig värdighet kräver, särskilt mot bakgrund av barns skyddsbehov.
Parlamentet kommer att få ytterligare tillfällen att fundera över de problem som dessa barn ställs inför.
Marios Matsakis
(EN) Herr talman! Det som händer i Zimbabwe är fruktansvärt sorgligt och avskyvärt. Robert Mugabe, som fordom kämpade för frihet från kolonialväldets slaveri, har nu blivit en hänsynslös diktator och en barbarisk förtryckare av rättvisa och mänskliga rättigheter för miljoner landsmän.
Det internationella samfundet - inklusive EU - har uttömt sina krafter med retoriska uttalanden, fördömanden och i stort sett verkningslösa sanktioner.
Det har blivit dags för omval. Robert Mugabe borde därför ställas inför en internationell brottmålsdomstol för brott mot mänskligheten. Jag är övertygad om att en sådan åtgärd är helt och hållet motiverad och realistisk, och det kommer att ge den angelägna efterlängtade effekten, nämligen att hjälpa folket i Zimbabwe att bli av med det totalitära styre som för landet mot dess ruin. Jag menar att EU måste gå före för att Robert Mugabe ska ställas inför rätta i den internationella domstolen.
Ioannis Gklavakis
(EL) Herr talman! Jag vill återigen här i Europaparlamentet ta upp en fråga som gäller fiskarna i mitt land, Medelhavsfiskarna och alla som bryr sig om miljön.
Grekerna, och europeiska fiskare i allmänhet, är föremål för strikta begränsningar - med rätta - när det gäller fiskemetoder, redskap, fiskeperioder etc.
Tredjeländer - de turkiska fiskarna är ett typiskt exempel - fiskar dock hur och när de vill, med de redskap de själva väljer, vilket leder till en minskning av fiskbestånden och att haven och miljön fördärvas.
Jag menar att vi bör ta initiativ i fråga om Turkiet, så att landet använder riktiga fiskemetoder. Miljön är viktigast, och när jag talar om Turkiet syftar jag självfallet på alla tredjeländer som använder sig av icke standardiserade fiskemetoder.
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Herr talman! Också jag gläds åt att välkomna det franska ordförandeskapet, med den franske ministern Jean-Pierre Jouyet här hos oss. Det stämmer att det är ovanligt att ordförandeskapet är här på en måndag, även om det gäller dessa frågor.
Jag vill ta upp utposteringen av poliser, kravallpoliser, utanför parlamentet i dag. När jag kom hit tidigare gick jag igenom två poliskedjor. Jag undrade vad som kunde utgöra ett sådant hot mot parlamentet att en sådan ansamling av kravallpoliser skulle posteras ut. Två gånger blev jag tvungen att intyga min identitet - jag blev tillfrågad vad jag gjorde på Europaparlamentets område. Jag blev verkligen överraskad, herr Jouyet, för jag känner mig inte hotad här utan tvärtom känner jag mig ganska betryckt av alla dessa avspärrningar. Jag vill påminna er om att det är ett märkligt sätt att inleda det franska ordförandeskapet, att omringa EU-folkets hus med kravallpoliser, och jag vill gärna framhålla att vi vill att detta ska fortsätta vara ett folkets hus, som är öppet för medborgarna.
Anna Záborská
(SK) Eftersom vi inte kommer att träffas på nytt förrän efter den 21 augusti, 40-årsdagen av Warszawapaktstruppernas ockupation av Tjeckoslovakien, känner jag att det är min plikt att uppmärksamma dessa dramatiska händelser.
Då framgick det tydligt att kommunistregimen innebar ett brott mot mänskligheten, precis som alla totalitära styren. Efter augusti 1968 upplevde vi i mitt hemland ytterligare 20 år av olika former av kommunistiskt våld och terror från detta organiserade ondskans maskineri. Vi bör visa respekt för dem som inte gav sig och som uppträdde med värdighet. Tillåt mig parafrasera några ord av den slovakiske prästen Anton Srholec, ordförande i den slovakiska organisationen för politiska fångar: ”Vi får aldrig upphöra att vittna om att det finns hundratusentals hedervärda människor i Slovakien som gjorde insatser för att bevara friheten och de mänskliga rättigheterna. Det är tack vare dem som vi återigen är på demokratins, frihetens och rättigheternas sida.”
Csaba Sógor
(HU) Tack så mycket. Det ryska toppmötet kommer att äga rum i staden Khanty-Mansiysk i den sibiriska provinsen Yugra, och om två dagar kommer den femte världskongressen för de finsk-ugriska folken att äga rum där. EU ger också ekonomiskt stöd till de finsk-ugriska folken för deras kamp att bibehålla sin identitet. I talen från den närvarande EU-delegationen och de fyra statsöverhuvudena, särskilt det ungerska statsöverhuvudet, har betonats hur viktigt det är att hotade folk inte bara har dansgrupper och körer utan också får utbildning i sitt modersmål och självbestämmande.
Denna kongress har två budskap till EU. Det första är att Europeiska året för interkulturell dialog inte bara ska vara ett år för dialog mellan de stora folkens kulturer. Det andra är att vi står inför obegripliga företeelser när ett parlament i ett europeiskt land vill rösta om att landet ska vara enspråkigt, när det i det landet finns 75 regionala språk. Om EU och Ryssland anser att det är viktigt att bevara kulturer och modersmål för de folk som bor på deras territorier borde detta också vara ett exempel för EU-medlemsstaterna att följa. Tack.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Fru talman! Några veckor före de olympiska spelen i Peking slutade den enda oberoende nyhetskanalen New Tang Dynasty Television att sända till Kina.
Denna situation har nu varat i flera veckor, och vi vet fortfarande inte vad som orsakade stoppet, som rapporterades av satellitoperatören Eutel Communications. Vi vet inte heller när det kommer att rättas till. Men vi vet vem som tjänar på detta stopp, och vem som förlorar. Miljoner kunder till oberoende tv-utsändningar utan vinstsyfte på kinesiska och engelska tvingas genomlida censur av information från de kinesiska myndigheterna, information om hur effektivt de kinesiska styrkorna handskas med tibetanska terrorister. De vill inte höra om strejker, oroligheter och problem under anordnandet av spelen.
Vi medborgare och företrädare för EU behandlar Kina med den respekt som landet obestridligen förtjänar, som en stor nation som har gjort en stor insats för hela mänsklighetens kulturarv. Det är synd att vi i gengäld behandlas så oerhört nonchalant av myndigheterna i Peking. Efterlevnad av överenskommelser och respekt för samma principer är något vi måste kräva, både av oss själva och våra kinesiska partner.
Emmanouil Angelakas
(EL) Fru talman! Enligt en artikel i New York Times för några dagar sedan emotses en överenskommelse mellan den amerikanska regeringen och Europeiska kommissionen som kommer att möjliggöra för europeiska regeringar, banker och företag med säte i EU att lämna över information om EU-medborgare till amerikanska organ, såsom kreditkortstransaktioner, uppgifter om gjorda resor, e-postmeddelanden och besök på webbplatser - allt för att försöka bekämpa terrorismen.
Förhandlingar pågår om EU-medborgares möjligheter att väcka talan mot den amerikanska regeringen om de anser att deras personliga rättigheter kränks till följd av behandlingen av deras personuppgifter.
Jag uppmanar talmannen och ledamöterna i Europaparlamentet att titta närmare på frågan, och jag uppmanar Europeiska kommissionen att komma med klargöranden, så att parlamentet får information om innehållet i och arten av dessa samtal. Det är Europaparlamentets plikt att skydda individens rättigheter och den personliga integriteten för EU-medborgare, om dessa kränks.
Eoin Ryan
(EN) Fru talman! Jag vill ta upp frågan om de stigande oljepriserna, särskilt terminsmarknaden för olja. Det finns många skäl till prisstegringen på oljemarknaderna. En är efterfrågan, den andra är tillgången och de låga investeringarna i infrastrukturen för olja under många år. Fackmän inom oljeindustrin och oljemarknaden tar hela tiden upp den löjligt låga initialsäkerheten för råoljeterminer, som ligger på mellan 5 och 7 procent. Med andra ord, om man vill köpa oljeterminer till ett värde av 10 miljoner euro behöver man bara investera en halv miljon euro.
Trimtabs Investment Research, en ledande oberoende amerikansk forskningstjänst, har sagt att om initialsäkerheten höjdes med mellan 25 och 50 procent, vilket är vad de flesta som investerar på aktiemarknaden betalar, så skulle det få en avgörande inverkan för sjunkande oljepriser. Den låga initialsäkerheten på marknaden innebär att marknaden går att manipulera - det råder inget tvivel om det. För mig är det inget problem att folk investerar i terminer och råvaror, men detta är en löjligt låg initialsäkerhet.
Vi måste gå vidare i denna fråga. Initialsäkerheten måste höjas, för konsekvenserna på världsnivå är enorma och vi måste göra allt som är möjligt för att få till stånd ett lägre världsoljepris.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Fru talman! Den polske presidenten har beslutat att inte skriva under ratificeringen av Lissabonfördraget, efter att ha förklarat fördraget för dött, i ett läge där irländarna har avvisat fördraget i en folkomröstning. Den polske presidenten erinrade om den grundläggande principen för EU:s funktion, nämligen att fördrag träder i kraft först när alla EU- medlemsstater har ratificerat dem. Hittills har tillämpningen av denna princip varit självklar, och den tillämpades efter att fransmännen och nederländarna hade avvisat konstitutionsfördraget. När så skedde förklarades konstitutionsfördraget för dött, men ratificeringsprocessen för det fortsatte ändå i många länder. Tyvärr hördes röster i EU, både efter folkomröstningsbeslutet på Irland och efter den polske presidentens beslut, även från framstående politiker, med krav på att Polen skulle ratificera fördraget, vilket är ett förnekande av den europeiska demokratins själva väsen. Jag vill protestera å det starkaste mot dessa röster, de påtryckningar och den speciella typ av utpressning som de utövar.
Talmannen
Därmed är anförandena på en minut om frågor av politisk vikt avslutade.
