Lietišķie pētījumi kopējās zivsaimniecības politikas jomā (īss izklāsts) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts darba kārtībā ir Miguélez Ramos kundzes, kura pārstāv Zivsaimniecības komiteju, ziņojuma par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā īss izklāsts.
Rosa Miguélez Ramos
Priekšsēdētāja kungs, komisār, dāmas un kungi! Līdzsvarot pareizu ekosistēmu uzturēšanu un ilgtspējīgu jūras resursu izmantošanu, novērst un kontrolēt cilvēka darbības ietekmi uz vidi, uzlabot zināšanas un tehnoloģisko attīstību, un jaunu tehnoloģiju ieviešanu - tie ir uzdevumi, kurus var paveikt tikai tad, ja mums ir Eiropas zinātnes aprindu atbalsts.
Pētījumi zivsaimniecības jomā ir arī nepieciešami, sagatavojot ieteikumus un sniedzot zinātniskās konsultācijas likumdevējiem. Lielāks ieguldījums pētniecībā un attīstībā, kā arī ticamu datu vākšanā un apstrādē rezultātā radītu daudz stabilāku un ilgtspējīgāku kopējās zivsaimniecības politiku.
Tomēr, lai gan tā frāze, kuru es dzirdēju sakām kādu zinātnieku, ("Problēma nav nauda, bet cilvēkresursi”) labi raksturo situāciju, es nebūšu tā, kura teiks, ka pētījumiem zivsaimniecības jomā ir ļoti daudz finanšu resursu. Tā vietā es teikšu, ka mums ir divkārša problēma.
Pirmkārt, komisār, tās summas, kuras noteiktas Septītajā pamatprogrammā jūras izpētei, kam bija jābūt jautājumam, kas aptver daudzas jomas, liekas nepietiekamas tai integrētajai pieejai, kas pašlaik ir vēlama attiecībā uz šo jautājumu.
Turklāt, komisār, zinātniekiem - un es apliecinu jums, ka es esmu runājusi ar daudziem no viņiem, lai sagatavotu šo ziņojumu, gan pirms, gan šā procesa laikā - ir problēmas, iesniedzot projektus Septītajai pamatprogrammai. Šīs problēmas daļēji var saistīt, no vienas puses, ar atšķirīgo ievirzi, kas ir nepieciešama attiecībā uz akvakultūru, kas būtībā ir rūpnieciska rakstura, un, no otras puses, ar zivsaimniecības un jūras zinātnes pētījumiem, kuri ir daudzdisciplināra rakstura un vairāk vērsti uz ilgtermiņu.
Līdz Septītajai pamatprogrammai abas šīs jomas aptvēra vieni un tie paši fondi un par tām ziņoja Zivsaimniecības ģenerāldirektorātam, kas tām ļāva vienai otru papildināt. Pašlaik tas ir Pētniecības ģenerāldirektorāts, kurš ir atbildīgs, un rezultāts ir, ka zinātnes aprindām kļūst grūti darīt zināmas šīs nozares problēmas un vajadzības tiem, kuri sagatavo pamatnostādnes uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus.
Turklāt zinātnes aprindās pastāv uzskats, ka ģenerāldirektorāts, šķiet, ir izvēlējies prioritāti piešķirt fundamentālajiem pētījumiem, neradot iespējas tiem pētījumiem, kuri ir vērsti uz sabiedrisko politiku. Es jums sniegšu kādu piemēru: bagātināt no zinātniskā viedokļa Kopienas jūrniecības stratēģiju vai izpētīt saistību starp zivsaimniecību un klimata pārmaiņām.
Apkopojot iepriekš minēto, Eiropas Savienības jūrniecības politikas mērķim panākt produktīvu zivsaimniecību tīrā jūras vidē ir nepieciešams, ka tiem zinātniekiem, kuri strādā šajā jomā, ir piekļuve horizontālajiem finansēšanas mehānismiem Septītajā pamatprogrammā.
Noslēgumā es vēlētos minēt otru problēmu: satraucošais jauno zinātnieku trūkums pētniecībā zivsaimniecības jomā, kas, šķiet, ir profesionālo kursu rezultāts, kuri nav īpaši saistoši salīdzinājumā ar citām pamatzinātnēm.
Ir ļoti svarīgi, ka mēs izveidojam interesantus un gandarījumu sniedzošus universitātes kursus, kuri piedāvā labas profesionālās iespējas. Šķiet arī, ka mums ir jāsaskaņo atšķirīgie pētniecības modeļi, kurus izmanto dažādās dalībvalstīs, lai varētu labāk salīdzināt rezultātus un veicināt datu apkopošanu, kā arī palielināt sadarbību starp dalībvalstu pētniecības iestādēm. Protams, es arī domāju, ka ļoti svarīga ir zvejnieku pieredzes un specializēto zināšanu labāka iestrādāšana zinātnisko atzinumu sagatavošanas procesā, uz kuriem ir jāpamato politiskie lēmumi kā daļa no kopējās zivsaimniecības politikas (KZP).
Janez Potočnik
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Es novērtēju to, ka varu runāt par savu atbildības jomu. Komisija atzinīgi vērē Parlamenta ziņojumu par lietišķiem pētījumiem kopējās zivsaimniecības politikas jomā un arī vēlētos pateikties referentei Rosa Miguélez Ramos kundzei un Zivsaimniecības komitejai par viņu izcilo darbu.
Šis ziņojums parādās īstajā brīdī saistībā ar kopīgā uzaicinājuma par jūras zinātnisko un tehnisko pētniecību sagatavošanu. Tas arī sakrīt ar 2010. gada KZP darba programmu un Zaļās grāmatas par kopējās zivsaimniecības politikas reformu, kura ietver sadaļu par pētniecību, publiskošanu. Komisija principā piekrīt galvenajiem šā ziņojuma punktiem.
Mēs atzinīgi novērtējam pausto atbalstu Eiropas stratēģijai jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai, kurā prioritātes ir piešķirtas potenciāla attīstīšanai, jaunai infrastruktūrai, jaunām prasmēm un izglītības iniciatīvām, izveidoto jūras zinātniskās un tehniskās pētniecības jomu integrēšanai, sinerģijas veicināšanai starp dalībvalstīm un Komisiju, un jaunai pētniecības pārvaldībai.
Komisija atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt to, ka zivsaimniecības un akvakultūras pētījumiem tiek piešķirts pietiekami liels budžets Septītajā pamatprogrammā, saglabājot labu līdzsvaru ar citām pētniecības nozarēm, jo īpaši lauksaimniecības, mežsaimniecības un biotehnoloģiju jomā: 2. tēma - uz zināšanām balstīta bioekonomika (KBBE), un 6. tēma - vide. Septītās pamatprogrammas gada budžets pakāpeniski palielināsies pēdējos trīs programmas gados un gan zivsaimniecības, gan akvakultūras nozare noteikti gūs labumu no šā palielinājuma.
Komisija centīsies atbalstīt pētniecību saskaņā ar šo ziņojumu, piešķirot vairāk redzamības zivsaimniecības un akvakultūras pētniecībai Septītajā pamatprogrammā, nodrošinot labu līdzsvaru starp pētījumiem politikas atbalstam un vairāk fundamentālajiem pētījumiem, nostiprinot sociālo zinātni darba programmās, veicinot informēšanu par rezultātiem un lielāku koordināciju starp dalībvalstu pētniecības programmām.
Visbeidzot, Komisija veicinās pētniecības zivsaimniecības un akvakultūras jomā integrāciju tās stratēģiskās pētniecības programmas plašākā kontekstā, Eiropas pētniecības telpā un jaunajā Eiropas Savienības stratēģijā jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai.
Ņemot vērā tās iniciatīvas, kuras es nupat aprakstīju, es uzskatu, ka tagad ir stabils pamats, uz kuru pamatojoties mēs varam uzlabot mūsu zivsaimniecības un akvakultūras nozares ar inovatīvu pētījumu palīdzību pamatprogrammā. Tās savukārt arī gūs labumu no uzlabotas sadarbības un koordinācijas dalībvalstu pētniecībā ar dažādu Eiropas pētniecības telpas iniciatīvu palīdzību un kopējās zivsaimniecības politikas ietvaros.
Ja es varu piebilst kādu savu atziņu, es varu jums garantēt, ka tas nav sarežģītāk par to, kā tas bija iepriekš, tikai tāpēc, ka ar to nodarbojas tie paši cilvēki un sadarbība, kas mums ir ar maniem kolēģiem, Borg kungs, ir patiešām izcila. Es domāju, ka tas ir veids, kā pētījumi ir jāveic nākotnē. Mēs sadarbojamies starp nozarēm un tas patiešām dod labākus rezultātus, kas diez vai tā varētu būt bijis, ja tas būtu darīts, izmantojot sektorālāku pieeju. Es patiešām pateicos jums par lielo darbu, kuru jūs esat paveikusi.
Priekšsēdētājs
Darba kārtības punkta apspriešana ir pabeigta.
Balsojums notiks ceturtdien, 2009. gada 19. februārī.
