Ražošana un nodarbinātība tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē dažādās ES dalībvalstīs (debates) 
Priekšsēdētāja
. - Nākamais jautājums ir debates par mutisko jautājumu Komisijai par ražošanu un nodarbinātību tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē dažādās ES dalībvalstīs.
Corien Wortmann-Kool
autore. - Priekšsēdētājas kundze, Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā es gribētu pastāstīt, kādi ir apspriežamie jautājumi.
Runa ir par ražošanu un nodarbinātību tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē dažādās Eiropas dalībvalstīs. Eiropas Savienība un Ķīna ir piekritušas kopīgai uzraudzības sistēmai saistībā ar noteiktu kategoriju tekstilizstrādājumu un apģērbu produktu eksportu no Ķīnas un Eiropas dalībvalstīm, bet šīs sistēmas darbība beidzās 2008. gada 31. decembrī.
Pagājušo divu gadu laikā ir zaudētas 350 000 darbavietas, un uzņēmumu skaits šajā pašā periodā ir samazināts par 5 %. Ņemot vērā to uzņēmumu aizvien pieaugošo skaitu, kas pārtrauc savu darbību vai pārvieto ražošanu, izraisot bezdarba pieaugumu vairākos reģionos, es Starptautiskās tirdzniecības komitejas vārdā gribētu uzdot šādus jautājumus:
Vai Komisija vai kāda dalībvalsts ir ierosinājusi vai prasījusi divkāršā uzraudzības mehānisma darbības pagarināšanu pēc 2008. gada 31. decembra vai kādu citu pasākumu īstenošanu šajā saistībā?
Kādus pasākumus Komisija gatavojas veikt, lai aizsargātu ražošanu un nodarbinātību tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē?
Vai Komisija turpinās uzraudzīt tirgus attīstību reālā laikā, importa statistiku un muitas kontroli, un nodrošinās tekstilizstrādājumu un apģērbu nozari par jaunākajiem notikumiem?
Kāda ir pašreizējā situācija attiecībā uz ierosināto regulu par marķējumiem, norādot ražotāju valsti?
Kādus pasākumus Komisija ir veikusi, lai risinātu tos priekšlikumus, ko Parlaments pieņēma savā 2007. gada 13. decembra rezolūcijā?
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, šī brīža ekonomiskajā klimatā ir saprotams, ka pastāv bažas par ražošanas panākumiem konkurences apstākļos, un, protams, tekstilizstrādājumu nozare ir ļoti svarīga. Nodarbinātība turpina kristies, un ražošanas apjoms atkal ir samazinājies - un tas notiek pāris pēc pāris relatīvas stabilitātes gadiem. Bez šaubām, šī nozare atrodas globalizācijas procesa pašā priekšgalā. Milzīga loma tajā ir mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Pēc Saprašanās memoranda darbības beigām 2005. gadā mēs noslēdzām nolīgumu par kopīgu uzraudzības sistēmu - kam mūsu uzmanību pievērsa Wortmann-Kool kundze - un tā mums ir sniegusi savlaicīgu informāciju par tirdzniecības plūsmām. Tādējādi mēs esam labāk sagatavoti, lai reaģētu tajā gadījumā, ja mūsu rūpniecība piedzīvos pēkšņu kāpumu. Vienlaikus tas ir nākamais solis pārējā uz atvērtiem tirgiem, kas izstrādāti un attīstīti - es esmu pārliecināta, ka deputāti to zina, - kopīgi ar iesaistītajiem ekonomikas dalībniekiem un diskusijās ar dalībvalstīm un Parlamentu. Veicinot pakāpenisku pārmaiņu procesu, mēs esam palīdzējuši šai nozarei pielāgoties. To ir atbalstījuši sociālie partneri. Viņi neprasīja brīvprātīgā pieauguma apjoma palielināšanu saskaņā ar Saprašanās memorandu (MOU), kad 2008. gadā beidzās tā darbība, tāpat kā viņi neprasīja uzraudzības sistēmas darbības turpināšanu 2009. gadā - lai gan es novērtēju to, ka dažas dalībvalstis būtu vēlējušās, lai mēs to darām. Kopumā importa apjoms no Ķīnas ir pieaudzis, taču pieaudzis saprātīgās robežās. Ievērojamais pieaugums dažās kategorijās - tādās kā, piemēram, kleitas, bikses un džemperi - ir līdzsvarots ar tekstilizstrādājumu importa samazinājumu no piegādātājiem citās valstīs. Līdz ar to 2008. gadā kopumā ir pieļauts tikai neliels kopējais importa pieaugums, un tirgi to ir absorbējuši samērā labi.
Pareizā politiskā reakcija nav aizvērt mūsu tirgus vai uzraudzīt importu. Mums ir jānodrošina, lai visi uzņēmumi spēj mainīties, pielāgoties, veikt tirdzniecību un jauninājumus, lai izkļūtu no pašreizējiem apstākļiem. Tieši tādēļ, lai palīdzētu uzņēmumiem šādā veidā, tika apstiprināts ekonomikas atjaunošanas plāns. Tajā, protams, ir ietverts milzīgs ES IKP pieaugums par 1,5 %, kam būtu jāpalīdz tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarei. Izaicinājumi šai nozarei ir iepriekš noteikuši pašreizējo palēlinājumu. Astoņi no piecpadsmit iesniegumiem saskaņā ar Globalizācijas pielāgošanas fondu ir paredzēti, lai atbalstītu tekstilizstrādājumu nozares strādniekus.
Komisija ir gatava atbalstīt iniciatīvas, lai izveidotu tādas partnerattiecības tekstilizstrādājumu un apģērbu nozarē, kuru uzdevums būtu paredzēt pārstrukturēšanu, lai aizsargātu nodarbinātību, un, kopumā, lai šī nozare gūtu labumu no fakta, ka pastāv ilgstoša sociālā dialoga sistēma. Mēs atzinīgi vērtējam Parlamenta rezolūciju par tekstilizstrādājumu nozares nākotni. Mēs virzāmies uz priekšu attiecībā uz piekļuvi tirgum, attiecībā uz Vadošā tirgus iniciatīvas līdzekļiem un uz katru brīvās tirdzniecības nolīgumu, jo tas liek mums saglabāt uzticību vides un sociālajiem standartiem. Protams, mūsu darba kārtībā paliek valūtas devalvācija.
Georgios Papastamkos
Priekšsēdētājas kundze, tekstilizstrādājumu un apģērbu nozare ir globalizēta ekonomikas "par exellence” nozare, tā ir nozare, ko raksturo nemitīgas izmaiņas attiecībā uz ražošanas vietu un pastāvīga pārstrukturēšana un pielāgošana jaunām situācijām, piemēram, starptautiskā tirgus liberalizācijai.
Daudzām Eiropas Savienības dalībvalstīm, tai skaitā Grieķijai, šī nozare ir svarīgs eksporta un nodarbinātības avots. Tomēr ievērojamais pārvietoto ražošanas vienību skaits un pastāvīgā nodarbinātības samazināšana sasniedz satraucošus apjomus. Papildus strukturālām problēmām negatīva loma ir krasajai neatbilstībai starp Eiropas Savienības importa tarifiem no vienas puses un tās vissvarīgāko konkurentu piemērotajiem tarifiem no otras puses. Komisāres kundze, mēs runājam par nozari, kas rada procentuāli ārkārtīgi lielu daļu uz Eiropas Savienības robežām kopumā konfiscēto pirātisko izstrādājumu, un šis procents pastāvīgi palielinās. Šajā saistībā es uzskatu, ka priekšlikums izveidot Eiropas novērošanas centru pirātiskiem izstrādājumiem būtu laba doma, lai mēs varētu panākt labāku koordināciju starp kompetentajām iestādēm, dalībvalstīm un Komisijas dienestiem, kā arī nodrošināt apstākļus efektīvai sadarbībai ar privāto sektoru. Es domāju, ka mums ir jāpieņem noteikumi par marķējumu, kurā norādīta ražotāja valsts, kas palīdzēs aizsargāt godīgas konkurences nosacījumus un veicinās patērētāju aizsardzību. Efektīvāku noteikumu ieviešana attiecībā uz produkta izcelsmi ir svarīga no tāda aspekta, lai piemērotu tarifu kvotas saskaņā ar vispārīgiem tarifu atvieglojumiem un reģionāliem nolīgumiem. Mums ir jāizveido jauna sadarbības attiecību sistēma starp aģentūrām, kas īsteno rūpniecības un reģionālo politiku un saistības, un mums ir efektīvi jāatbalsta Eiropas uzņēmumi, lai tie spētu saglabāt un pilnveidot savu konkurētspējīgo specializāciju. Es runāju par kvalitātes un dizaina ziņā augstas pievienotās vērtības produktu ražošanu, jauninājumiem un jaunu tehnoloģiju izmantošanu.
Rovana Plumb
Mēs vēlamies jums pateikties par atbildēm uz mutiskajiem jautājumiem. Es gribētu uzsvērt, ka, kā tas ir labi zināms, tekstilizstrādājumu nozare dod īpaši svarīgu ieguldījumu IKP visās dalībvalstīs, tostarp arī Rumānijā. Mēs visi lieliski apzināmies, ka šī nozare rada jaunas darbavietas, jo īpaši sievietēm. Es piekrītu jūsu ierosinātajiem pasākumiem un atbalstu tos, jo, apzinoties tirdzniecības svarīgo lomu pašreizējās ekonomiskās krīzes apstākļos, mums ir jāsaprot, cik svarīgi ir tie pasākumi, kas mums jāveic, lai aizsargātu darbavietas.
Ņemot vērā, ka pagājušā gada beigās tika pārtraukta kopīgās uzraudzības sistēmas tekstilizstrādājumu importam no Ķīnas darbība, kas, kā es saprotu, bija svarīgs tirgus uzraudzības instruments, es vēlos ierosināt, lai Komisija piešķir lielāku nozīmi ne tikai tekstilizstrādājumu nozarei, bet arī citām jutīgām rūpniecības nozarēm, tādām kā tērauda, ķīmiskā un iekārtu ražošanas nozare. Tāpat es gribētu ierosināt, lai Eiropas Komisija regulāri iesniedz ietekmes pētījumus, statistikas datus vai citus elementus un šīm nozarēm piemērotus instrumentus. Es gribētu vēlreiz jūs apsveikt ar tiem pasākumiem, ko jūs ierosinājāt attiecībā uz piekļuvi tirgum, brīvu tirdzniecību, fondiem un vidi.
Gianluca Susta
ALDE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētājas kundze, dāmas un kungi, nav šaubu, ka mēs piedzīvojam ārkārtīgi nopietnu rūpniecības krīzi un ka Eiropas tekstilrūpniecība nevar izvairīties no šīs krīzes, kas ir arī finanšu krīzes rezultāts.
Ir skaidrs, ka aizkavētie patērētāju izdevumi ietekmē Eiropas progresīvos ražojumus, ieskaitot manas valsts Itālijas ražojumus nozarē, kas jau ir pieredzējusi, kā norādīja Starptautiskās tirdzniecības komitejas priekšsēdētājs, 350 000 darbavietu zaudējumu un uzņēmējdarbības samazināšanos par 5 %.
Tagad es tomēr uzskatu, ka šai nozarei līdzīgi kā citām rūpniecības nozarēm vairāk nekā finanšu atbalsts ir vajadzīgi noteikumi un, kā tas jau tika norādīts, patiess savstarpīgums. Lai gan mēs to varam saprast attiecībā uz jaunās ekonomikas valstīm, ir novērojama tendence uz reālu tirgus atvēršanu, lai veicinātu šo valstu un tādējādi arī jaunu tirgu attīstību; daudz mazāk saprotams ir savstarpīguma trūkums saistībā ar juridiskajiem šķēršļiem un tarifu šķēršļiem attiecībā uz visattīstītākajām valstīm - ASV, Kanādu, Austrāliju un Japānu.
Šī iemesla dēļ daži fundamentāli jautājumi - kas tiek atbalstīti vairāk uz papīra, nekā praksē - piemēram, jautājums par izcelsmes marķējumu ir atkal jāizvirza Komisijas un Padomes uzmanības centrā. Eiropai ir vajadzīgi jauni noteikumi, bet tai ir vajadzīgs arī savstarpīgums un lielākas pūles izstrādājumu viltošanas un pirātisma apkarošanā, lai veiktu reālu darbību pretdempinga pasākumu jomā un, jo īpaši, lai pieņemtu regulu par izcelsmes marķēšanu.
Redziet, komisār, ja mēs piedalāmies boksa cīņā ar vienu roku, kas piesieta mugurai, mēs nevaram uzvarēt. Es gribētu arī vēlreiz uzsvērt, ka šī problēma ir svarīga ASV tāpat kā mums, un tā neattiecas tikai uz Ķīnu vai Indiju. Tām ir noteikumi par izsekojamību, ko piemēro arī mūsu ražojumiem, taču mums šādu noteikumu nav. Tas tātad ir fundamentāls jautājums, un es uzskatu, ka par to ir jāpastiprina Komisijas iniciatīva daudz vairāk nekā pagātnē, jo mēs esam pieredzējuši, ka, ja tā vēlas, tā var pārliecināt pat tos, kas parasti iebilst, kā tas bija vides jautājuma gadījumā.
Nobeigumā, es uzskatu, ka ir daži pasākumi, kas ir dārgi, un citi, kas nav tik dārgi, bet tie dārgie ir daļa no to tiesību aktu kopuma krīzes risināšanai, kas drīz tiks pieņemta. Tie ietver Globalizācijas pielāgošanas fondu, lielākus kredītus ieguldījumu veicināšanai un mazo un vidējo uzņēmumu kapitalizācijas stiprināšanai, vairāk līdzekļu pētniecībai tekstila tehnoloģiju jomā un lielāku atbalstu mazo un vidējo uzņēmumu eksportam. Mazāk dārgie pasākumi ir īpaši regulējums par izcelsmes marķēšanu, intelektuālā īpašuma aizsardzība, antidempinga pasākumi un cīņa pret viltojumiem. Ja mēs varam virzīt uz priekšu visus šos dārgos un mazāk dārgos pasākumus, es uzskatu, ka mēs palīdzēsim Eiropas ekonomikai, nemainot konkurences noteikumus un neiekrītot neoprotekcionismā.
Pedro Guerreiro
Pēc citām iniciatīvām mēs ierosinājām Eiropas Parlamenta Starptautiskās tirdzniecības komitejai izvirzīt jautājumu, uz ko jāsniedz mutiska atbilde plenārsēdē ar debatēm, par ražošanu un nodarbinātību tekstilrūpniecības un apģērbu nozarē dažādās Eiropas Savienības dalībvalstīs, jo mēs uzskatām to par neatliekamu un neaizstājamu.
Mēs arī ierosinājām, ka šīm debatēm būtu jāietver Padomes piedalīšanās un tām būtu jānoslēdzas ar Parlamenta rezolūciju, taču šie priekšlikumi neguva citu parlamentāro grupu atbalstu.
Ir pagājis vairāk nekā gads kopš šī Parlamenta debatēm 2007. gada 12. decembrī. Šajā laikā mēs cēlām trauksmi, ka, ja netiks veikti pasākumi ražošanas un nodarbinātības aizsardzībai tekstilrūpniecības un apģērbu nozarē, mēs turpināsim novērot šīs stratēģiskās nozares lielas daļas lēnu agoniju un sabrukumu. Kopš tā laika un līdzīgi kā iepriekš ir zaudētas tūkstošiem darbavietu un slēgti neskaitāmi uzņēmumi, tikai pēdējos divos gados zaudējot 350 000 darba vietu un 5 % uzņēmumu.
Mēs varētu jautāt, vai tas ir tas, ko Eiropas Komisija sauc par konkurenci ar pārstrukturēšanu. Kopš tā laika tāpat kā agrāk darba ņēmējiem draud bezdarbs - bieži bez kompensāciju un iekavētās darba algas izmaksas - ar intensīvāku ekspluatāciju, ar lielāku nedrošību, ar algas aizkavējumiem un nenormētām darba stundām.
Par šo situāciju ir atbildīgi vairāki iemesli un cilvēki, piemēram, tie, kas veicina tekstilizstrādājumu un apģērbu tirdzniecības liberalizāciju un ražošanas pārcelšanu ar nolūku gūt vislielāko peļņu, tādējādi nostādot nozares lielu daļu pret konkurenci, kas no paša sākuma pamatota uz dubultstandartiem.
Saskaroties ar šo situāciju, Eiropas Savienība ir vai nu ignorējusi to vai veikusi nepilnīgus pasākumus, kas ne tuvu nesniedz risinājumu nozares problēmām un vajadzībām. Eiropas Komisija neuzskata tekstilrūpniecību un apģērbu nozari par īpašu, kā to apgalvo, ne tā kā citas nozares. Kopā ar citiem steidzamiem pasākumiem, kas jāīsteno katrā dalībvalstī, Eiropas Savienībai arī ir pienākums sniegt atbildi uz smagajām problēmām, ar kurām cīnās nozare.
Komisār, kad tiks piemēroti saistoši noteikumi par izcelsmes etiķešu pievienošanu, pieņemot, piemēram, regulu par "izgatavots .....”? Kad importa produktiem tiks piemērotas tādas pašas patērētāju drošības un aizsardzības prasības kā Eiropas Savienībā ražotajiem produktiem? Kā Eiropas Savienība turpinās uzraudzīt reālā laikā importa tendences un muitas inspekciju un kontroli, nodrošinot nozares pilnīgu informētību un iedarbinot drošības klauzulas, kad tas vajadzīgs? Kā tā izmantos 2007.-2013. gada finanšu plānu, ieskaitot tā saukto Globalizācijas pielāgošanas fondu, lai atbalstītu ražošanu un nodarbinātību tekstilrūpniecības un apģērbu nozarē, it īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, ko ietekmējusi liberalizācija? Kad būs monetārā un ārvalstu valūtas maiņas politika, kas nesodīs dažu dalībvalstu eksportu? Kad tiks izveidota šī Parlamenta ierosinātā Kopienas programma un rasts finansējums nozares modernizācijai un veicināšanai un atbloķēta rūpnieciskās aktivitātes diversifikācija, jo sevišķi vismazāk attīstītajos reģionos, kas ir no tās atkarīgi?
Tokia Saïfi
(FR) Priekšsēdētājas kundze, Eiropas tekstilrūpniecības un apģērbu nozare ir nozare, kas dažos pēdējos gados ir smagi cietusi no globalizācijas postošās ietekmes.
Tagad par spīti dažām vēl joprojām sāpīgām brūcēm dažos Eiropas reģionos, šī nozare ir spējusi mainīt virzienu, galvenokārt attīstot tehniskus un novatoriskus tekstilizstrādājumus.
Tomēr neapdraudēsim šīs nozares atveseļošanās spēju, rīkojoties pavirši un nevērīgi. Patiesi, Eiropas Savienībai ir jāsaglabā politiskā griba radīt konsekventu konkurences sistēmu saviem uzņēmumiem, paliekot modrai un veicot praktiskas un efektīvas darbības, kad tas ir nepieciešams.
Lai Eiropas Savienība to darītu, jums, komisār, ir jāturpina uzraudzīt muitas statistika par importu no Ķīnas un jums ir jāinformē šī nozare par jaunākajiem notikumiem. Mums ir rūpīgi jānovēro lietas, un mums ir jāreaģē. Eiropas Savienībai ir līdzekļi, lai to veiktu - tirdzniecības aizsardzības instrumenti ir lielisks šādu līdzekļu piemērs. Tādēļ es turpināšu uzsvērt to, ka Eiropa, kas aizsargā, nav protekcionistiska Eiropa.
Tomēr manas bažas šodien, komisār, ir pamatotas uz nepieredzētu viltotu tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu konfiscējumiem, tādu izstrādājumu, kas ir impregnēti ar azo krāsām vai niķeli, kas pakļauj Eiropas patērētāju drošību un veselību arvien lielākam riskam. Jūs labi saprotat, ka šī parādība neizzudīs kopā ar ekonomikas krīzi, kuru mēs piedzīvojam.
Tādēļ es aicinu jūs sadarboties ar dalībvalstīm, lai pēc iespējas drīz īstenotu četru gadu rīcības plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu, izveidojot Eiropas viltošanas novērošanas centru un nostiprinot Eiropas muitu sistēmu.
Padarot par obligātu no trešām valstīm ievesto preču izcelsmes marķēšanu, saskaņojot muitu kontroles procedūras un sodot intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus ar kriminālvajāšanu, mēs cīnāmies par labu mūsu uzņēmumiem, mūsu darbavietām un Eiropas pilsoņiem.
Francisco Assis
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, šis jautājums ir ļoti konkrēts piemērs, kurā labi izpaužas nesen iepriekšējās debatēs noteiktās atšķirības starp aizsardzību un protekcionismu.
Mums ir jāpasaka "nē” protekcionismam, kas noplicina, bet eiropiešu pamattiesību garantiju aizsardzība ir absolūti nepieciešama. Šī ir ļoti svarīga nozare dažādos Eiropas reģionos un valstīs, arī reģionā, no kura es nāku - Ziemeļu Portugālē. Tai ir izšķiroša nozīme reģiona ekonomikā. Tā ir nozare, kas ir bijusi īpaši pakļauta globalizācijas procesam. Nopietnas finanšu krīzes apstākļos, kurus mēs piedzīvojam, šī nozare pieredz absolūti traģisku laiku.
Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ir jāvelta lielāka uzmanība tekstilrūpniecībai, izvēloties aizsardzības pasākumus un uzbrūkošus pasākumiem. Aizsardzības pasākumi ietver visu to komerciālās aizsardzības mehānismu un instrumentu izmantošanu, kas ir pieejami. Tie arī ietver politiskā dialoga uzturēšanu ar mūsu galvenajiem partneriem, lai apkarotu reāla monetārā protekcionisma situācijas un situācijas, kas apdraud Eiropas ražotāju likumīgās intereses. Aizsargāt Eiropas ražotājus, darba devējus un darba ņēmējus nozīmē aizsargāt Eiropas pilsoņus un arī aizsargāt Eiropas patērētājus. Tas mums ir jāsaprot vienreiz un uz visiem laikiem.
Vienlaikus mums ir jāizmanto šie aizsardzības pasākumi saskaņā ar principiem, kas ir tikpat vienkārši, kā tie, kas jau ir izklāstīti šeit: savstarpīguma princips un pastāvīgas cīņas pret negodīgu konkurenci princips. Mēs neprasām nekādu īpašu attieksmi pret Eiropas Savienību vai tās visvairāk cietušajiem reģioniem. Mēs vienkārši prasām, lai būtu noteikumi, un lai šie noteikumi būtu pamatoti uz savstarpīguma fundamentālajiem principiem. Tomēr, lai gan Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm nav jāšaubās, cīnoties par komerciālās aizsardzības instrumentiem, kas ir vispiemērotākie konkrētajam gadījumam, mums arī ir jāattīsta uzbrūkoša politika un pasākumi. Tas faktiski jau notiek nozares modernizācijas veidā un arī cilvēkresursu attīstības, ieguldījumu profesionālajā apmācībā, tehnoloģijas modernizācijas un reģionu attīstības jomās.
Ir reģioni, un viens no tiem ir Ziemeļportugāles reģions, ko es labi pazīstu, kuriem draud patiesi traģiska situācija, tādēļ tā ir jārisina nekavējoties.
DanutBudreikait
(LT) Šogad Lietuvas tekstilrūpniecības un apģērbu nozarē var tikt zaudētas pat līdz 50 % darbavietu. Gandrīz 20 000 darba ņēmēju var kļūt par bezdarbniekiem. Tās nebūtu vienkārši ekonomikas un finanšu krīzes sekas. Tekstilrūpniecībai ir jāiztur nevienlīdzīgas konkurences noteikumi un jāpiemēro augstāki ražošanas, darba, higiēnas un ekoloģiskie standarti. Ir ļoti grūti konkurēt ar Ķīnas subsidēto ražošanu nelīdzsvarotā valūtas maiņas kursa dēļ, banku kreditēšanas politikas dēļ, amortizācijas atskaitījumu trūkuma un nodokļu politikas dēļ. Turklāt Ķīna un citas valstis pastāvīgi paaugstina tirgus piekļuves šķēršļus, kas ietekmē ES produktus. Ko Komisija domā par situāciju, kurā Ķīnas produktu cena ir mazāka nekā to izgatavošanai izmantoto izejvielu cena? Ko Komisija plāno darīt, lai atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tā sauktos "vienādos spēles noteikumus”? Turklāt es vēlētos lūgt uzrādīt konkrētus faktus, kas parādītu, kā Helpdesk departaments, ko Komisija nodibināja, lai palīdzētu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, palīdz tekstilrūpniecības nozarei uzsākt izmeklēšanas par tirgus aizsardzības pasākumu piemērošanu acīmredzami negodīgas konkurences gadījumos? Jūsu informācijai - linu tekstilizstrādājumu ražotāji jau divus gadus cenšas uzsākt pretdempinga lietu pret Ķīnas izcelsmes linu audumiem, taču līdz šim nav spējuši to izdarīt, jo Komisija nesniedz nekādu palīdzību. Ko Komisija iesaka darīt tekstilizstrādājumu ražotājiem?
Ivo Belet
(NL) Komisār, jūs tikko sacījāt, ka vispārējos vilcienos situācija ar tekstilizstrādājumu importu no Ķīnas 2008. gadā ir izrādījusies labāka, nekā gaidīts. Es jūtu pienākumu stingri iebilst pret jūsu apgalvojumu, jo skaitļi rāda pavisam citādu ainu.
Īstenībā tekstilizstrādājumu imports no Ķīnas pagājušajā gadā sasniedza maksimumu. Nav šaubu, ka, ja mēs skatāmies uz T-krekliem, biksēm, kleitām un puloveriem, citiem vārdiem, neaizsargātām produktu kategorijām, imports ir pieaudzis gandrīz divkārt viena gada laikā, un tas noteikti rada nopietnas bažas. Tas nozīmē, ka pārraudzības sistēma, kas tajā laikā bija ierīkota, nedarbojās. Kā mēs visi zinām, dubulto pārbaužu sistēma vairs nedarbojas. Šī situācija, lēdija Ashton, ir nepārliecinoša, jo nav reālu sankciju, ko mēs varam piemērot; mums nav nekādas ietekmes.
Kā sacīja iepriekšējais runātājs, kaut kas ir pamatos nepareizs ar Ķīnas tekstilizstrādājumu milzīgo importu cenām. Cenas ir samazinājušās aptuveni par trešdaļu, un šo kritumu nevar attiecināt tikai uz valūtas maiņas kursu atšķirībām. Turklāt, komisār, ražošanas izmaksas Ķīnā ir krasi pieaugušas atkal pagājušajā gadā, kas norāda, ka šīs cenas ir praktiski dempinga cenas. Mēs paļaujamies uz jums, ka jūs neļausiet tam paiet nepamanītam. Kā Wortmann-Kool kundze iepriekš paziņoja, pēdējos divos gados ir zaudētas 350 000 darbavietu. Lielā mērā tas ir negodīgas konkurences rezultāts, un mums ir jāreaģē uz šo situāciju.
Tas nav vienīgais iemesls bažām, komisār. Kā jūs zināt, pašreizējos apstākļos ir daudz grūtāk iegūt kredīta apdrošinājumu, un tieši tas negatīvi ietekmē eksportu. Francijas valdība jau ir izveidojusi papildu kredīta apdrošināšanas sistēmu apģērbu un tekstilrūpniecības nozarei. Būtu jāapsver, vai mēs varētu ieteikt šo sistēmu un to tālāk pilnveidot Eiropas līmenī. Es neiesaku saskaņošanu, bet mēģinājumu ieviest Eiropas līmenī iniciatīvas, lai kaut kādā mērā veicinātu Francijas sistēmu. Vai jūs varētu uzņemties saistību, ka, izmantojot jūsu pilnvaras, jūs īstenosiet iniciatīvas šajā sakarā? Šīs iniciatīvas neko nemaksā. Tas ir tikai politiskas gribas un koordinācijas jautājums.
Martí Grau i Segú
(ES) Priekšsēdētājas kundze, komisār, kā mēs esam nesen pārliecinājušies, tekstilrūpniecības nozare piedzīvo nopietnu krīzi, kas ir izraisījusi daudzu uzņēmumu slēgšanu, pārvietošanu un darbinieku atlaišanu jo īpaši reģionos, kas specializējas šajā nozarē.
Ņemot vērā pašreizējo ekonomikas krīzi, Eiropas Komisijai kopā ar dalībvalstīm vajadzētu rīkoties cik iespējams ātri, lai atvieglotu šīs pārstrukturēšanās sociālekonomiskās sekas. Šīs pārmaiņas ir bijušas īpaši dramatiskas reģioniem un ģimenēm, kuras tā skārusi.
Es domāju, ka ir jāsniedz palīdzība darba ņēmējiem tekstilrūpniecības un apģērbu nozarē un jāveic sociāli pasākumi, veidojot plānus, lai palīdzētu uzņēmumiem, kuros notiek pārstrukturēšanās un kuri tagad atrodas ļoti grūtos apstākļos. Būtu vēlams novirzīt būtisku Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda līdzekļu daļu tekstilrūpniecības nozares pārstrukturēšanai un darbinieku apmācībai, jo sevišķi mazajos un vidējos uzņēmumos, kas veido vairākumu šajā nozarē Eiropas Savienībā. MVU ir ievērojami cietuši no tirgus liberalizācijas ietekmes.
Turklāt ir par jaunu jānodibina importa kontroles sistēma jo sevišķi attiecībā uz importu no Ķīnas tā lielā apjoma dēļ. Tas nebūt nav tirdzniecības šķēršļu veicināšanas jautājums. Tas vairāk ir šo ievērojamo pārmaiņu negatīvo seku kompensācijas jautājums. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka Eiropas Savienība ir pasaulē otrā lielākā tekstilizstrādājumu un apģērbu eksportētāja, kas prasa garantēt optimālu piekļuvi trešo valstu tirgiem. Tas ir būtiski tekstilrūpniecības un apģērbu nozares nākotnei Eiropas Savienībā un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.
Tas viss, protams, ir jāveic, garantējot godīgu konkurenci uz sociālo un vides standartu veicināšanas pamata šajās valstīs. Šajā sakarā precīzas informācijas sniegšana patērētājiem, piemēram, par regulu, ar ko ievieš marķējumu "izgatavots ...”, kas, kā mēs zinām, vēl nav īstenota, būtu ļoti noderīga, jo tas nozīmētu, ka importa produkti būtu pakļauti tādām pašām patērētāju drošības un aizsardzības prasībām, kā Eiropas Savienībā ražotie produkti. <BRK>
Elisa Ferreira
(PT) Priekšsēdētājas kundze, komisār, es mēģināšu uzdot jautājumus ļoti kodolīgi. Mans pirmais jautājums ir par Eiropas Savienības speciālo pārraudzības mehānismu tekstilizstrādājumiem, kas beidzās, kā jau tika teikts, 2008. gada 31. decembrī. Komisār, mums trūkst precīzas un regulāras statistisko datu par importu, eksportu un cenām publicēšanas, kā tas tiek darīts ASV. Bez šiem datiem Eiropas Savienība nevar reaģēt uz jebkādu negodīgu praksi, un Komisija pati nespēj definēt tās stratēģiju. Arī es, tāpat kā citi deputāti, lūgtu jūs pievērst tam uzmanību.
Otrkārt, ražošana Eiropas Savienībā arvien vairāk ir saistīta ar pakļaušanos drošības noteikumiem, sociālajiem noteikumiem un vides standartiem. REACH, piemēram, ir jauna iniciatīva, kas mums rada pat vēl vairāk prasību.
Ir svarīgi, lai Komisijai būtu skaidra stratēģija, kuru var redzēt un pārraudzīt, par importa produktiem, kas jāpakļauj tādām pašām prasībām. Kādā veidā šie aspekti ir pienācīgi garantēti pašreizējos brīvās tirdzniecības nolīgumos? Attiecība uz "izgatavots ...” marķēšanu - vai tā var reāli palīdzēt risināt šo problēmu?
Treškārt, Eiropas Savienība ir sākusi ekonomikas atveseļošanas plānu cīņai pret pašreizējo krīzi. Kāda nozīme šajā kontekstā ir tirdzniecības politikai? Ko Komisija gatavojas darīt tagad, kad daudzas citas valstis, arī Ķīna, sāk veidot arvien vairāk netarifa šķēršļu, lai mūsu Eiropas imports nevarētu piekļūt Ķīnas tirgiem? Kāds priekšlikums tai ir attiecībā uz Globalizācijas pielāgošanas fonda atjaunināšanu vai pielāgošanu, kā arī par atbalstu, kas pieejams struktūrfondu ietvaros, lai uzlabotu pašreizējo situāciju Eiropas tekstilrūpniecībā?
Visbeidzot, vai varētu būt, ka krīze, ko mēs piedzīvojam, beidzot atvērtu acis Komisijai par pārvērtētā eiro postošo ietekmi uz Eiropas ekonomiku? Kā komisāre var veicināt izpratni - es tūlīt beigšu - citos komisāros un citās struktūrās, kas veido Eiropas monetāro politiku, attiecībā uz pārlīdzsvarošanu ...
(Priekšsēdētāja pārtrauca runātāju)
Paul Rübig
(DE) Priekšsēdētājas kundze, komisāre, dāmas un kungi, ko jūs, komisāre, darītu, lai paātrinātu Ķīnas un Indijas tirgu atvēršanu? Galvenais, protams, ir tas, lai mums būtu iespēja eksportēt mūsu produktus uz šīm valstīm. Ļoti daudzi Eiropas uzņēmumi ir izdarījuši ieguldījumus Ķīnā, būvējot vai nopērkot tur fabrikas. Tādēļ atvērtāks tirgus ir tiešām augstākā prioritāte. Kāda iespēja tur ir jums - sadarbībā ar komisāru L. Kovács vajadzības gadījumā - nodrošināt tekstilrūpniecībai nodokļu stimulus, piemēram, īsākus amortizācijas periodus, ar nolūku paaugstināt uzņēmumu kredītspēju? Tas, protams, palīdzētu arī saglabāt darbavietas. Kad nākotnē tiks īstenota Bāzeles II vienošanās, būs vajadzīgas struktūras, kas palīdzētu padarīt uzņēmumus kredītspējīgākus.
Zbigniew Zaleski
(PL) Komisāre, es, protams, vēlos izteikt stingru atbalstu mūsu kolēģu uzskatiem, kuros pausta vajadzība aizsargāt mūsu mazos uzņēmumus no zemas kvalitātes preču tirdzniecības, kā arī no viltotu preču un pirātpreču tirdzniecības. Es atceros, ka Toskānas ražotāju apvienības pārstāvji viņu vizītes laikā lūdza mūs atzīt faktu, ka viņiem nav vajadzīga aizsardzība, bet skaidrs apstiprinājums, ka zīme "Izgatavots Itālijā” būs redzama tikai uz viņu izgatavotajām precēm.
Tagad es vēlos piebilst un informēt komisāri, ka īstenībā viņai ir visai grūts uzdevums - atrisināt vienu dilemmu. No vienas puses, patērētāji, protams, vēlas pirkt lētākus produktus jeb par zemāku cenu neatkarīgi no tā, vai produkti nāk no Ķīnas vai kādas citas valsts, un, no otras puses, viņiem ir jāzina, ka tā var būt maksa par to, ka viņu pašu valsts pilsoņi zaudē darbu. Varbūt cilvēku informēšanas kampaņa par šo jautājumu palīdzētu jums, meklējot risinājumu šai dilemmai, uzdodot jautājumus un izsakot priekšlikumus, kas gūs sabiedrības atbalstu. Jo šis ir patērētāju un ne tikai Komisijas jautājums.
Miloslav Ransdorf
(CS) Paldies, priekšsēdētājas kundze, man ir tikai viena īsa piezīme par visu sarežģīto tekstilrūpniecības jautājumu un globalizācijas ietekmi uz to. Es uzskatu, ka varbūt ir nepareizi tikai piemērot aizsardzības pasākumus. Vissvarīgākais aspekts ir tehnoloģijas līmeņa un ražojumu kvalitātes paaugstināšana Eiropā un Eiropas tekstilrūpniecības virzība uz priekšu, pārslēdzot tās sistēmu uz speciālo produktu jomu un virzoties uz kvalitātes līmeni, ko nevar sasniegt Āzijas konkurenti. Tā ir īstenojama izvēle, un daži uzņēmumi Eiropā jau iet pa šo ceļu un rada jaunus tirgus segmentus, kur tie jūtas kopumā komfortabli. Es uzskatu, ka šādi pasākumi ir jāveic visā Eiropā, un tiem vajadzīga labi izstrādāta koncepcija.
Priekšsēdētāja
Komisāre, es vispirms vēlos sacīt, ka man ir prieks redzēt jūs atkal šajā Parlamentā.
Catherine Ashton
Komisijas locekle. - Priekšsēdētājas kundze, ļaujiet man vispirms atbildēt uz dažiem izteiktajiem jautājumiem. Vairāki godājamie deputāti - G. Papastamkos, G. Susta, E. Ferreira, M. Grau i Segú un Z. Zaleski - runāja par "Izgatavots ...” priekšlikumu Es domāju, ka Komisijas ieteiktais priekšlikums ir rūpīgi pārdomāts un tas ir jāpieņem uzņēmējdarbības interesēs. Tomēr, kā godājamajiem deputātiem ir zināms, man vēl nav vairākuma Padomē, tādēļ es atzinīgi vērtēšu jebkādu godājamo deputātu atbalstu vairākuma panākšanā.
Vairāki deputāti - G. Susta, T. Saïfi, F. Assis it īpaši - un D. Budreikaitė runāja par tirdzniecības aizsardzības instrumentiem un to, cik svarīgi ir nodrošināt, ka mēs efektīvi izmantojam mūsu rīcībā esošos mehānismus. Es savā uzklausīšanā uzņēmos nodrošināt, ka es to darīšu, un es turpinu to darīt.
Attiecībā uz intelektuālo īpašumu ir svarīgi, lai mums būtu rīcības plāns, un es gatavojos ar to nodarboties. Es arī vēlos pievērsties īpašajam jautājumam par palīdzības dienestu un mazajiem uzņēmumiem. Tas ir speciāli izveidots, lai palīdzētu mazajiem uzņēmumiem risināt aizsardzības jautājumus. Es esmu ļoti pateicīga. Ja godājamie deputāti vēlētos saņemt papildu informāciju vai ir nobažījušies par to, viņi ir silti aicināti sazināties ar mani.
"Aizsardzība nevis protekcionisms” ir ļoti plašs temats diskusijām. Es tikai gribētu sacīt - varbūt īpaši R. Plumb un M. Ransdorf - ka starp tiem ir būtiska atšķirība. Ir ļoti svarīgi apkarot protekcionismu; un ir arī svarīgi nodrošināt atbalstu mūsu rūpniecības nozarēm, lai tās varētu sekmīgi konkurēt un tirgoties nākotnē.
Tika izvirzītas vairākas interesantas idejas, piemēram, ietekmes novērtējums rūpniecībai, un es tās nodošu tālāk manam kolēģim Günter Verheugen. Viņš labi izprot datu apkopošanas un statistikas nozīmi, bet es parūpēšos, lai viņš sadzirdētu arī jūsu paustās bažas. Mums ir jāizskata visas iesniegtās iniciatīvas un arī tas, kā mēs risinām piekļuvi tirgiem, par ko tika runāts. Es teiktu Guerreiro kungam, ka es absolūti pieņemu tekstilizstrādājumu un apģērbu stratēģisko nozīmi un tās vērtību diskusijai, kas notika par tirgu paātrināšanu.
Mans pēdējais komentārs ir Rübig kungam: es nevaru jums vienā sekundē pamatot, cik ļoti mums ir vajadzīga tirgu paātrināta atvēršana Indijā un Ķīnā, bet es noteikti esmu gatava apspriest to jums izdevīgā laikā.
Priekšsēdētāja
Debates ir slēgtas.
Rakstiski paziņojumi (Reglamenta 142. pants)
Czesław Adam Siekierski  
rakstiski. - (PL) Lētu tekstilpreču imports Eiropā no Ķīnas ir problēma, kas pēdējā laikā ir pieaugusi pasaules tirdzniecības pakāpeniskas liberalizācijas rezultātā. Ķīnas tekstilrūpniecībai, kuras rīcībā ir daudzmiljonu lēts darbaspēks, ir acīmredzama priekšrocība pret Eiropas ražotājiem, kuri specializējas galvenokārt zīmolproduktu ražošanā. Attiecībā uz pašmāju produkcijas pakāpenisku aizvietošanu ar cenu ziņā konkurētspējīgāku importu no Ķīnas mēs redzam negatīvus sociālos efektus, kas īpaši skar tos reģionus, kas gadsimtiem ilgi ir specializējušies apģērbu ražošanā. Tā kā mēs pašlaik cīnāmies ar vienu no visnopietnākajām ekonomikas krīzēm vēsturē, lielu teritoriju noplicināšanās draudi Kopienā ir pat lielāki.
Lētu apģērbu nekontrolēta ieplūde no Āzijas arī nozīmē viltotu zīmolproduktu problēmu, kas tālāk pavājina Eiropas ražotāju pozīciju un pakļauj patērētājus nopietniem riskiem, kas saitīti ar importēto preču zemo kvalitāti.
Nav šaubu, ka pēc nolīguma par divpusējo uzraudzību darbības izbeigšanās 2008. gada beigās, ir nepieciešama tūlītēja rīcība sistēmas darbības laika pagarināšanai. Ir arī ieteicams Eiropas Savienībā izveidot augsta līmeņa grupu, kuras uzdevums būtu uzraudzīt Ķīnas tekstilizstrādājumu ieplūdi un pārbaudīt to kvalitāti. Atceroties, ka ekonomikas lejupslīdes apstākļos darbavietu aizsardzībai ir jāpievērš dalībvalstu valdību un Komisijas īpaša uzmanība, es pieprasu Eiropas tekstilizstrādājumu tirgus aizsardzībai piešķirt prioritātes statusu.
