Styrkelse af den europæiske lovgivning om information og høring af arbejdstagere (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen om styrkelse af den europæiske lovgivning om information og høring af arbejdstagere.
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! Information og høring af arbejdstagerne er et vigtigt element i den europæiske sociale models reaktion på udfordringer som følge af globalisering, økonomisk konkurrence og teknologiske ændringer. Denne reaktion omfatter håndtering af forandringer, foregribelse af forandringer og social dialog.
Jeg behøver ikke at minde Parlamentet om den betydning, som Kommissionen tillægger de europæiske samarbejdsudvalg. De giver os mulighed for at udjævne de skævheder, der opstår som følge af utilstrækkelig repræsentation, med andre ord som følge af, at et stigende antal beslutninger træffes på overnationalt plan, mens lovgivningen om information af arbejdstagerne og problemløsning hovedsageligt gennemføres på nationalt plan.
De yder støtte til arbejdsmarkedets parter i de enkelte lande og fremmer almindelig forståelse for virksomhedernes strategiske problemer og søgningen efter løsninger. De giver især mulighed for foregribelse og håndtering af forandringer. I globaliseringens tidsalder skal Europa løse en række økonomiske og sociale problemer.
Vi er udmærket klar over, at omstrukturering af virksomheder er noget, som ikke bare arbejdstagerne, men også andre borgere frygter. Vi ved også, at der kun er en mulig tilgang til dette fænomen, og det er at være beslutsom, proaktiv og dynamisk. EU må bidrage til forberedelse af de forandringer, som omstrukturering medfører, og til ansvarlig håndtering af dem - enten gennem strukturfondene, navnlig Den Europæiske Socialfond, eller gennem politisk dialog i forbindelse med de fora for omstrukturering, som Kommissionen har indført - og til gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning om information og høring af arbejdstagerne.
De seneste begivenheder på Folkevognsfabrikkerne var navnlig et bevis på, at arbejdstagerne skal informeres og høres tidligst muligt i beslutningsprocessen, så de er klar til omstruktureringen, og denne gennemføres til alles bedste. De europæiske samarbejdsudvalg skal kunne varetage denne funktion i forbindelse med overnationale operationer. Hvordan nås det mål? For det første er det vigtigt at sikre overholdelse af fællesskabslovgivningen om information og høring af arbejdstagerne. Jeg vil imidlertid understrege, at det primært er medlemsstaternes opgave at håndhæve fællesskabslovgivningen.
Der bør også rejses spørgsmål om revisionen af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg. Jeg er godt klar over, at dette spørgsmål er meget følsomt. Som bekendt indledte Kommissionen processen med revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg i 2004. I forbindelse med meddelelsen fra 2005 om omstruktureringer og beskæftigelsen opfordrede Kommissionen de europæiske arbejdsmarkedsparter til at indlede forhandlinger om dette spørgsmål. Arbejdsmarkedets parter har indarbejdet støtte og evaluering af de fælles tekster om europæiske samarbejdsudvalg og omstrukturering i deres arbejdsprogrammer for 2006-2008. Vi afventer resultaterne af dette arbejde med stor interesse.
Jeg ved, at arbejdsmarkedets parter har forskelligt syn på spørgsmålet om europæiske samarbejdsudvalg. Alle er enige om, at der er et stigende behov for social dialog på nationalt plan, og mange er klar over, at de europæiske samarbejdsudvalgs arbejde ofte overses og undervurderes. Spørgsmålet er, om revisionen af den europæiske lovgivning vil forbedre den måde, de fungerer på, eller om det vil være nok at intensivere udvekslingen af gennemprøvede metoder mellem arbejdsmarkedets parter. Vi bifalder alle forslag, der bidrager til udviklingen af lovgivningen. Denne udvikling vil medvirke til at garantere større sammenhæng og effektivitet, hvad angår information og høring af arbejdstagerne, begrænsning af den retlige usikkerhed, når der er tale om større ændringer af virksomheders størrelse, og afklaring af omfanget af processen for information og høring af arbejdstagerne på europæisk og nationalt plan og den rolle, den skal spille.
Det står klart, at der i Kommissionens initiativ tages hensyn til de tiltag, som arbejdsmarkedets parter har iværksat med henblik på at støtte anvendelsen af gennemprøvede metoder. Der tages også hensyn til Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs krav. Kommissionen vil støtte søgningen efter løsninger, der udspringer af partnerskabet og sammenkæder de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter. Denne tilgang støttes også i Kommissionens meddelelse fra 2005 om omstruktureringer og beskæftigelsen og meddelelsen fra 2006 om virksomhedsansvar. Kommissionen afventer med interesse Parlamentets beslutning om spørgsmålet, som vil spille en vigtig rolle for Kommissionens næste skridt. Kommissionen er rede til at drøfte spørgsmålet om information og høring af arbejdstagerne med Parlamentet.
Gabriele Stauner
Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Jeg takker hr. kommissær Špidla for redegørelsen om information og høring af arbejdstagerne. Vi ved alle, hvor vigtig arbejdstagernes ret til at deltage er for freden på arbejdsmarkedet og for et tilfreds og motiveret personale. Derfor er disse rettigheder også og især i virksomhedernes og arbejdsgivernes interesse.
Vi i Europa kan være stolte af vores tradition for at inddrage arbejdstagerne! Vores erhvervslivs succes skyldes ikke mindst disse rettigheder. Selv om høringsrettighederne er udformet forskelligt i EU's medlemsstater - i det land, jeg kommer fra, går arbejdstagernes deltagelse f.eks. så vidt som til medbestemmelse på det økonomiske område - hører informations- og høringsrettigheder utvivlsomt med til det, vi kalder den europæiske sociale model.
Kronen på lovgivningen på EU-niveau er som bekendt direktivet om det europæiske samarbejdsudvalg fra 1994.
Det er også mit indtryk, at det har fungeret godt, og at der var behov for det, kunne vi se af, at nogle af de virksomheder, der arbejder i de forskellige lande, allerede før direktivets ikrafttræden havde oprettet sådanne samarbejdsudvalg på frivillig basis.
Jeg mener også, at det nu, i 2007, er på tide at revidere dette direktiv. I direktivet fra 1994 var det faktisk fastsat, at en sådan revision skulle finde sted i 1999. Meget har ændret sig, siden direktivet blev udstedt. Virksomhedernes økonomiske strukturer har ændret sig, globaliseringen skrider frem, og arbejdstagernes og deres organisationers krav er vokset.
Som repræsentanter for Europas borgere yder vi gerne vores bidrag til en tilpasning til den ændrede virksomheds- og arbejdsverden, for vi ved alle, at kun en ansvarlig og socialt agerende virksomhed vil have succes i fremtiden, og kun en arbejdstager, der er velinformeret og inddraget i virksomhedens beslutninger vil lægge sin fulde arbejdskraft og sit fulde engagement i virksomheden.
Stephen Hughes
Hr. formand! Airbus, Alcatel, Lucent og Delphi Systems er blot de seneste i en endeløs række af store omstruktureringer, der har fået arbejdstagerdelegationer til at klage over brud på informations- og høringslove. Det drejer sig ikke kun om brud på direktivet om europæiske samarbejdsudvalg, men også om f.eks. 1970'ernes direktiver om kollektive afskedigelser og overførsler samt direktivet om indførelse af en generel ramme for information og høring af arbejdstagere.
Vi har en hel gruppe oplysninger om høringslove, men uoverensstemmelserne og modsætningerne mellem dem og smuthullerne i dem betyder, at de ofte helt undgås. Ofte gøres der ikke forsøg på at indhente vedkommende oplysninger eller gennemføre relevante høringer i god tid med henblik på at undgå eller lindre tabet af arbejdspladser.
Vi har et presserende behov for en klar definition på begreberne information og høring i EU-lovgivningen. Vi har forskellige definitioner i adskillige forskellige direktiver. Direktivet om europæiske samarbejdsudvalg indeholder ikke nogen klar definition på de to begreber, mens senere direktiver om henholdsvis selskabsvedtægter og overordnede rammer har forskellige definitioner. Det er en åben dør for misbrug og undgåelse. Der er nu et helt indlysende behov for en revision af direktivet om europæiske samarbejdsudvalg. Det skulle have været revideret for otte år siden.
Manglerne og smuthullerne er velkendte: mangel på aktuel information og høring, på fuld anerkendelse af fagforeningernes rolle og på ekspertstøtte; utilstrækkelige sanktioner, misbrug af fortrolighedsregler til tilbageholdelse af oplysninger med videre. Problemerne med disse mangler skal løses for at give arbejdstagerne de effektive redskaber, de har brug for.
Jeg ved, at nogle mener, at en revision ikke skal gennemføres, fordi vi risikerer at ende med et svagere og ikke et stærkere instrument. Min gruppe mener, at undgåelsen og misbruget af denne lov nu antager et sådant omfang, at vi ikke har noget at miste ved at insistere på en revision. Jeg opfordrer kommissæren til hurtigst muligt at forelægge denne bestemmelse.
Ilda Figueiredo
Hr. formand! I dag, hvor vi fejrer 33-årsdagen for Nellikerevolutionen i mit land, Portugal, er det med særlig glæde, at jeg befinder mig her for at diskutere bedre lovgivning om information og høring af arbejdstagere.
Som bekendt fastsætter direktiverne om information og høring af arbejdstagere og de europæiske samarbejdsudvalg, at der særlig skal gives information om virksomhedens økonomiske og sociale udvikling og ændringer, der kan betyde væsentlige ændringer, hvad angår arbejdets organisering og ansættelseskontrakter. Praksis viser imidlertid, at disse bestemmelser ikke blot er utilstrækkelige, men heller ikke imødegår de stadig mere alvorlige problemer, som virksomhedsomstruktureringer og -udflytninger medfører, og som har alvorlige økonomiske og sociale følger.
Ansatte i mange forskellige virksomheder lige fra avanceret teknologi som Alcatel-Lucent, Delphi og Yasak til skofabrikker som Rodhe, i automobil- og tekstilindustrien og flere andre beretter hele tiden om sådanne situationer og forlanger, at fællesskabslovgivningen skal blive langt mere vidtgående.
Arbejdstagernes organisationer skal holdes fuldt informerede og må kunne gribe afgørende ind i hele processen, især i de europæiske samarbejdsudvalg, herunder have ret til at nedlægge veto.
Der må sættes ind imod flexi-insecurity, der betyder liberalisering af afskedigelser og uacceptable angreb på de rettigheder, som arbejderne har tilkæmpet sig.
Jeg håber, at kommissæren vil besvare de stillede spørgsmål.
Formanden
Hvis det betyder at fejre Nellikerevolutionen, er jeg sikker på, fru Figueiredo, at han vil svare Dem.
Ieke van den Burg
(NL) Hr. formand! Jeg vil forsøge at fremsætte min erklæring på ét minut. Den vedrører navnlig de finansielle markeder og det, som i øjeblikket sker der, hvad angår private equity og hedgefonde, som gennem aktionærrettigheder får indflydelse på virksomheder. Jeg synes, det er meget skuffende, at den nuværende Kommission ikke stiller forslag om arbejdstagerrettigheder, navnlig i disse store tværnationale virksomheder, mens der gøres alt for at forbedre aktionærrettighederne. Dem vedtog vi for nylig så sent som i februar en betænkning om. Det er tydeligt, at der er en enorm ubalance mellem det, der gøres, for at aktionærer får større indflydelse på virksomheder - og den kan de øve udelukkende ud fra deres eget finansielle perspektiv - mens der ikke tages hensyn til konsekvenserne for beskæftigelsen og for arbejds- og arbejdstagerrettighedernes kvalitet. På dette punkt synes jeg derfor, at ligevægten meget hurtigt skal genoprettes. Det kan være en idé at hente det femte selskabsdirektiv frem igen og sørge for, at der skabes en meget bedre balance mellem aktionærers og arbejdstageres interesser, når der føres tilsyn med virksomhederne.
Harald Ettl
(DE) Hr. formand, hr. kommissær! De seneste sager i EU har vist, at information og høring i forbindelse med det europæiske samarbejdsudvalg kun fungerer meget mangelfuldt. Vi er kommet så vidt, at medarbejderrepræsentanterne i forskellige lande bliver spillet ud mod hinanden - Frankrig, Tyskland osv. Det er imidlertid ikke nogen landskamp! Høring og information inden for rammerne af det europæiske samarbejdsudvalg, det er noget mere. Derfor er der behov for ændringer. Jeg minder om, at den første revision skulle have fundet sted allerede i 1999. I 2004 blev spørgsmålet taget op igen, og nu er vi så langt, at vi erkender, at der er behov for en revision.
Det glæder mig meget, at det netop er fru Stauner fra PPE, der har forberedt dette emne for os, for den første fødselshjælper for direktivet om det europæiske samarbejdsudvalg var den tyske regeringschef Kohl. Den gang havde vi endnu en helt anden industriel situation. Meget har ændret sig. Virksomhedsstrukturerne er blevet mindre, kommunikationsmekanismerne er anderledes. Meget i denne sektor skal ændres. Jeg kan kun opfordre til at man rettidigt benytter muligheden for at foretage revisionen. Lad os forny det europæiske samarbejdsudvalg! Lad os forny reglerne og tilpasse dem til virkeligheden! Det er demokratipolitisk uhyre vigtigt, at dette fungerer ude i virksomhederne, for hvis det ikke fungerer, har vi et kæmpe konfliktpotentiale, som må forebygges.
Derfor kan jeg kun bede Dem, hr. kommissær, om at sætte det i gang hurtigt og give Rådet det nødvendigt input i denne forbindelse.
Kader Arif
(FR) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! 13 år efter vedtagelsen af direktivet om de europæiske samarbejdsudvalg er der stadig meget, der skal gøres, før denne lov indfrir sine mål fuldt ud.
I løbet af de seneste år har mange virksomheder gennemført store omstruktureringer uden høring og uden hensyn til dette direktiv samt til anden europæisk lovgivning, og uden at disse virksomheder på noget tidspunkt er blevet straffet. De kriser, som Airbus i dag oplever, som Alcatel og Volkswagen netop har været igennem, og som kan ramme Peugeot i morgen, er smertelige eksempler på hullerne i den europæiske sociale dialog.
For Airbus' vedkommende beklagede de fagforeningsfolk og arbejdere, som vi mødte i Parlamentet eller på vores respektive territorier, med rette manglen på en reel forudgående høring og samråd om omstruktureringsplanen Power 8. Så selv om vi ved, at det er ledelsesfejl, som ligger til grund for de vanskeligheder, som Airbus befinder sig i i dag, og samtidig at det er lønmodtagernes kompetencer, som har sikret virksomheden succes, er de de sidste til at blive informeret, men de første, der bliver ramt, og dem, der bliver hårdest ramt, af denne plan. Hvad virksomhedslederne angår, sidder de lunt og godt, for de har fået millioner af euro i deres gyldne faldskærme. Vi kan ikke længere tolerere en situation, hvor lønmodtagerne må høre om deres afskedigelser i pressen. Det haster med at få skabt større gennemsigtighed.
Vi socialdemokrater har i flere år krævet en revidering af bestemmelserne for på forhånd, med regelmæssige intervaller og på alle beslutningsniveauer at sikre, at information og høring af lønmodtagerne giver dem muligheden for reelt at få indflydelse på beslutningsprocessen. Således burde personalerepræsentanterne kunne være med i virksomhedernes bestyrelser. Det er et centralt element for, at arbejderne skal få information om og kontrol over de strategiske beslutninger. Det ville også give mulighed for at sikre sig, at disse omstruktureringer reelt er uundgåelige for virksomheden og ikke blot knyttet til ledelsesfejl eller jagten på øjeblikkelig profit.
Vi mener også, det er afgørende at sikre sig, at virksomhederne i Unionen påtager sig deres sociale og økonomiske ansvar og handler ledelsesmæssigt ansvarligt og loyalt over for alle involverede parter, dvs. arbejdere, fagforeninger, lokale og regionale myndigheder og befolkningerne på de steder, hvor virksomheden er etableret. Kommissionen skal engagere sig for at få virksomhederne til at handle ansvarligt, også ved at udarbejde bestemmelser om deres sociale ansvar.
Det forekommer mig, at det i en globaliseret sammenhæng og en økonomisk situation i evig udvikling er vores pligt, i dag som for 13 år siden, at sikre en fuld og hel gennemførelse af de eksisterende direktiver inklusive sanktioner imod de uansvarlige virksomheder, men endnu mere at sikre, at der sker en revidering af de eksisterende direktiver for at udvide informationen til og høringen af arbejderne samt udvikle samarbejdsudvalgene. På den måde ville vi fastslå vores stærke tilknytning til et socialt ansvarligt Europa.
Inés Ayala Sender
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hans smukke ord, selv om vi godt kunne tænke os flere facts i forbindelse med tidsplanen og foranstaltningerne til at øge gennemsigtigheden og god selskabsledelse.
Inddragelse af arbejdstagerne er en betingelse for at bevare den europæiske industris konkurrenceevne og kvalitet i flagskibsprojekter som Airbus og i andre mindre kendte, men væsentlige projekter, så EU kan få den konkurrencedygtige økonomi, vi ønsker. Delphi er i denne forbindelse et dybt sår i mit land.
Men det er ikke i orden, hvis vi udelukkende skyder skylden for de problemer, vi står med, over på globaliseringen, for hvis vi ser på den, ser vi, at såvel Airbus' som Boeings ordrebøger er fulde, således at de har brug for flere arbejdstagere og ikke færre, såvel her i Europa som andre steder.
Jeg vil gerne anmode Kommissionen om, at den som et supplement til den inddragelse af arbejdstagerne, som vi kræver, nu foreslår nye foranstaltninger, som gør ledelsernes aktiviteter og beslutninger mere gennemsigtige, for med deres pansrede kontrakter og eksorbitante lønninger tillader de manglende gennemsigtighed, skødesløshed og kriminelle fejl, som Det Europæiske Fællesskab for øjeblikket ikke råder over et tilstrækkeligt instrument til at håndtere.
Hr. kommissær, har Kommissionen til hensigt at udvikle instrumenter for at begrænse denne uansvarlige magt inden for rammerne af virksomhedernes såkaldte sociale ansvar og deres adfærdskodekser, som hidtil ikke har været obligatoriske? Kan der fastsættes foranstaltninger, som tvinger lederne til at handle mere åbent, i første omgang over for arbejdstagerne og dernæst over for samfundet? Hvis vi taler om god selskabsledelse i de europæiske virksomheder, kan vi ikke blive ved med at slå os til tåls med denne situation.
Matthias Groote
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Der skal tilsyneladende altid først ske noget slemt, før Kommissionen udtaler sig om et så vigtigt spørgsmål som styrkelse af arbejdstagernes ret til information og høring.
Airbus' Power8-saneringsprogram og de tilhørende trusler om afskedigelser og salg af fabrikker ramte Airbus-medarbejderne i Europa helt ind i marven. I diskussionen med samarbejdsudvalgene for de berørte afdelinger i Varel og Nordenham og på et møde med fagforeningsrepræsentanter fra hele Europa, som fandt sted i Bruxelles for nylig, blev det fra arbejdstagerside gentagne gange fremført, at informationen og høringen af Airbus-medarbejderne havde været mangelfuld. Derfor skal de europæiske samarbejdsudvalgs rettigheder for det første langt om længe gennemføres fuldt ud, og for det andet skal de udvides og uddybes.
Det er en uholdbar tilstand, at arbejdstagerne ikke blive informeret tilbundsgående og hørt, når deres virksomhed bliver omstruktureret eller der muligvis skal foretages afskedigelser. Denne uholdbare tilstand kan kun afhjælpes ved at sætte revisionen af direktivet om det europæiske samarbejdsudvalg i gang, som det skulle være sket for længe siden. Jeg kender ikke til nogen virksomhed i Europa, som har haft vanskeligheder på grund af sit samarbejdsudvalg. Tværtimod, gennem høring og tidlig information af medarbejderne kunne der sikkert reddes mange virksomheder og arbejdspladser i Europa, og ledelsesfejl kunne glattes ud.
Efter 13 år er det på tide, at hele denne lovgivning bliver gennemført for at sikre den sociale fred i Europa!
Alejandro Cercas
. - (ES) Hr. formand! Hr. kommissær, det er korrekt, at vi allerede for tretten år siden, da vi læste teksterne, aftalte, at vi skulle medtage den sociale dialog i vores primære ret som et kendetegn for vores europæiske sociale model. Det var derfor, at direktivet blev lavet.
Det er allerede 13 år siden, at det blev aftalt, at det indre marked skulle have en transnational dimension, og at det kunne medføre problemer blandt arbejdstagerne i transnationale virksomheder, eftersom de skulle træffe beslutninger efter høring af alle parterne uden at skade nogle af disse eller dem alle. I lyset af begivenhederne i forbindelse med Delphi, Renault og Airbus er vi kort sagt meget mere bevidste om, at vi har brug for at forbedre de mekanismer, vi råder over.
Europa mangler i dag legitimitet hos arbejdstagerne, for de ser, hr. kommissær, på samme tid to meget farlige ting. De ser for det første, at vi ikke har nogle instrumenter, og samtidig hører de os i Europa sige, at vi bakker dem op, og at vi ikke vil svigte dem i forbindelse med globaliseringen og omstruktureringerne.
Derfor er revisionen af direktivet, selv om det ikke er tilstrækkeligt, nødvendig, for det er et instrument, der viser, at det ikke bliver anvendt til og ikke er egnet til at håndtere de meget alvorlige problemer, som vi ser på området, og som får en meget betydelig del af den europæiske befolkning til at være imod hinanden og imod Bruxelles.
Hr. kommissær, det haster, det er nødvendigt at komme videre, og De vil få al vores opbakning, hvis De kan tackle denne vanskelige og risikable situation.
Karin Jöns
(DE) Hr. formand, hr. kommissær, mine damer og herrer! Uvished er altid skidt, især hvis det handler om arbejdspladsernes fremtid. Afskedigelsens damoklessværd har siden januar hængt over hovedet på tusinder af Airbus-medarbejdere. Det er en uholdbar situation! Sådan kan man ikke behandle mennesker! I min valgkreds var der, da Power8 kom frem, først tale om 1.200 afskedigelser, så om 700, så om at der kun skulle ske afskedigelser af de løstansatte medarbejdere, og nu hører man, at Airbus sågar vil ansætte nye medarbejdere. Det er da til at blive helt rundtosset af!
Den måde, som koncernledelsen i EADS gik frem på, er - som vi alle ved - ikke noget enkeltstående tilfælde længere. Det har vi hørt flere gange i dag. At der forekommer den slags på trods af direktivet om det europæiske samarbejdsudvalg, det er ganske enkelt skandaløst og demonstrerer tydeligt, at der er behov for handling! Derfor er det på høje tid at forpligte arbejdsgiversiden mere med konkrete forskrifter for information og høring af medarbejderne. Frem for alt må vi sørge for, at overtrædelser af denne pligt over alt i EU udløser strenge sanktioner, og at arbejdstagersiden også er repræsenteret i bestyrelserne.
Jeg forventer virkelig, hr. kommissær Špidla, at Kommissionen nu langt om længe tager fat på den højst tiltrængte ændring af direktivet. EU's konkurrenceevne og produktivitet står og falder som bekendt med sikre og gode arbejdspladser!
Vladimír Špidla
Hr. formand, mine damer og herrer! For det første blev der nævnt en række tilfælde, hvor direktivet om information og høring af arbejdstagerne ikke er blevet anvendt korrekt. Det er rigtigt. Kommissionen skred ind i de enkelte tilfælde, og i nogle tilfælde blev situationen væsentligt bedre.
Jeg vil imidlertid gerne understrege, at direktivet ikke er så svagt, som nogle har givet udtryk for. Hvordan det anvendes, er i den sidste ende op til medlemsstaterne. Jeg vil gerne påpege, at en række virksomheder for nylig er blevet stillet for franske og belgiske domstole for ikke at overholde direktivet, og at omstruktureringsprocessen i visse tilfælde, det gælder f.eks. British Airways, er blevet suspenderet, indtil lovgivningen om information og høring er blevet overholdt fuldt ud. Der er altså mulighed for en forholdsvis effektiv tilgang, og det bør vi efter min opfattelse huske på.
Det andet spørgsmål drejede sig om den eventuelle revision af direktivet. Jeg vil påpege, at Kommissionen har iværksat en revision af dette direktiv, og at vores mål under alle omstændigheder er at bidrage til en løsning, der fører til stabil, effektiv social dialog og høring og ret til høring af arbejdstagerne og deres ret til at blive informeret. Det er Kommissionens mål, og jeg er sikker på, at vi når det i denne valgperiode.
Formanden
Tak, hr. kommissær.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen om de beslutningsforslag, som blev fremsat sidst i forhandlingen, finder sted ved næste mødeperiode i Bruxelles torsdag d. 10. maj.
Skriftlig erklæring (artikel 142)
Glyn Ford 
Årsagen til denne erklæring og næste måneds beslutning er den rystende situation vedrørende Airbus i Europa. En kombination af dårlig forvaltning, illoyal konkurrence og fejlskøn har truet denne mest vitale af de europæiske industrier. Jeg finder det ubegribeligt, at USA med Boeing helt skal dominere verdensmarkedet for mellemstore og store luftfartøjer. Boeings civile salg samt forskning og udvikling er blevet understøttet af militære kontrakter samt militær forskning og udvikling. Et trist eksempel på følgerne af Europas manglende fælles forsvars- og sikkerhedspolitik.
Ikke desto mindre er det centrale problem her, at Airbus trods massive EU-lån og lån fra nationale regeringer blev kørt som en gammeldags butik med minimal høring af arbejdsstyrken. Arbejdstagerne besidder en af de vigtigste ressourcer for enhver industrivirksomhed, nemlig håndværksmæssig viden og erfaring. Det er ikke utænkeligt, at ledelsen ved at fokusere på det kunne have undgået nogle af sine værste fejl. Nu har mindst 10.000 familier udsigt til at lide under afskedigelser.
Hvis denne virksomhed i den europæiske industris fortrop tager så lidt hensyn til sit vigtigste aktiv - arbejdsstyrken - er det på høje tid, at Kommissionen styrker en lovgivning, der helt klart ikke er stærk nok.
