Spørgetid til formanden for Kommissionen
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er Spørgetid til Formanden for Kommissionen
Joseph Daul
Hr. formand, hr. kommissionsformand Barroso! Når min gruppe og de fleste af de tilstedeværende her har arbejdet utrætteligt i årevis for Lissabontraktaten, og når den er trådt i kraft - og nu har været i kraft i over tre måneder - var det alt sammen for, at EU kan have en politik, der er sit navn værd på den internationale scene.
Er vi på rette spor i den henseende? Jeg stiller Dem det spørgsmål, hr. formand! Hvordan kan vi sikre, at 500 mio. europæeres stemmer bliver hørt højt og tydeligt? De har bedt om det i årevis, og det er på høje tid, at EU gør sig gældende på højeste niveau.
Endelig skal Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, som er indført med Lissabontraktaten, oprettes i de kommende uger og måneder, og Parlamentet har til hensigt at være tæt involveret i den oprettelse.
Som budgetmyndighed med de samme rettigheder som Rådet vil Europa-Parlamentet under alle omstændigheder have fælles beslutningskompetence vedrørende både ændringen af tjenestemandsvedtægten for de pågældende embedsmænd og finansforordningen.
Min gruppe lægger særlig vægt på kravet om, at denne EU-Udenrigstjeneste skal have fuldt politisk og budgetmæssigt ansvar. Jeg glæder mig til at høre Deres mening om denne sag.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Som hr. Daul ved, er oprettelsen af Tjenesten for EU's Optræden Udadtil en meget vigtig nyskabelse i Lissabontraktaten. Denne tjeneste kommer til at spille en væsentlig rolle med at støtte den højtstående repræsentant i hendes opgave med at sikre sammenhængen i vores fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP). Målet er at styrke EU ved at give medlemsstaterne mulighed for at blive mere involveret og i stigende grad samle deres bestræbelser i forhold til FUSP, som i øjeblikket er adskilt. Det er derfor ikke et spørgsmål om at lægge EU-beføjelser ind i en mellemstatslig ramme, tværtimod.
Som bekendt skal Kommissionen give sit samtykke til Rådets beslutning om oprettelse af tjenesten. Vi holder et særligt møde i kollegiet om dette spørgsmål på torsdag. Personligt går jeg ind for en stærk tjeneste, en virkelig EU-tjeneste, som skal være et strategisk koordinationsinstrument og en værdifuld grænseflade mellem medlemsstaterne og EU-institutionerne på det udenrigspolitiske område.
For at løse sin opgave skal tjenesten finde sin rette plads i EU's arkitektur under ledelse af den højtstående repræsentant, der som næstformand i Kommissionen er fuldt ud ansvarlig over for Parlamentet og er ansvarlig for at koordinere de øvrige aspekter af EU's optræden udadtil i Kommissionen.
Martin Schulz
Hr. formand, hr. Barroso! Eurokrisen blev udløst af ukorrekte tal fra Grækenland. Jeg vil gerne spørge, om De kan bekræfte, at hverken De selv eller Kommissionens tjenestegrene på noget tidspunkt allerede kendte de faktiske tal, før den græske regering forelagde de seneste tal vedrørende sit budgetunderskud.
Kan De for det andet bekræfte, at generaldirektøren for Eurostat, hr. Rademacher, udtrykte alvorlig tvivl om de data, der kom fra Athen tilbage i 2004-2005? Hvad har De gjort for at hjælpe Eurostat med at indsamle dataene?
For det tredje, er det sandt, at revisorer fra Eurostat informerede Dem om, at de havde alvorlige tvivl om de data, som blev forelagt af Grækenland?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det er netop, fordi vi nærede alvorlig tvivl om de græske tal - kommissær Almunia har håndteret denne sag i de sidste fem år med stor kompetence, stor uvildighed og stor objektivitet - at vi ikke kun rejste spørgsmålet flere gange over for de græske myndigheder, men faktisk fremsatte en forordning i Rådet med forslag om, at Eurostat fik revisionsbeføjelser. Desværre blev dette afvist af medlemsstaterne. De ønskede ikke at give Eurostat og Kommissionen større beføjelser til at foretage en tilbundsgående undersøgelse af de græske nationalregnskaber.
Det glæder mig meget at fortælle, at den nye Kommissions første beslutning var at genfremsætte den forordning, og jeg kan oplyse, at i det mindste nogle af de lande, der stemte imod forordningen, allerede har fortalt mig, at de vil stemme for større gennemsigtighed denne gang.
Martin Schulz
Hr. formand! Jeg forstår. Hr. Almunia var den kompetente kommissær. Men jeg spurgte om, hvad De gjorde, kan De fortælle os endnu en gang, hvad De selv gjorde?
Har jeg forstået det rigtigt, hr. Barroso, at skylden for den græske krise ligger hos medlemsstaterne, fordi de afviste at følge Deres forslag? Kunne De venligst fortælle os, hvilke regeringschefer for hvilke medlemsstater vi taler om?
José Manuel Barroso
Hr. formand! For det første, hvis De spørger mig om skyld - jeg bruger ikke det ord - ligger den først og fremmest hos de græske myndigheder, som ikke respekterede stabilitets- og vækstpagten. Det er derfor, vi har et enormt problem.
Med hensyn til Kommissionen har kommissær Almunia med min fulde støtte og med kollegiets støtte udført sit job på en særdeles kompetent måde. Problemet med de græske regnskaber blev behandlet flere gange på møder i euroområdet.
Med hensyn til en liste over medlemsstater, der stemte imod i denne sag, kan jeg ikke på stående fod fortælle præcis hvilke, men jeg ved, at f.eks. Tyskland stemte imod, og det var også Tyskland, som fortalte mig, at de vil stemme for denne gang.
Guy Verhofstadt
for ALDE-Gruppen. - (FR) Hr. formand! Der er i dag bred enighed om behovet for en stærk økonomisk styring i EU. Det er i sig selv en enorm forandring i forhold til de seneste år.
I søndags sagde hr. Schäuble, at han i den forbindelse gik ind for en europæisk valutafond og også for andre forslag og muligheder såsom oprettelsen af et europæisk gældsagentur, eurobonds og endda et europæisk kreditvurderingsbureau.
Ifølge en talsmand fra Kommissionen går tingene stærkt for tiden. Jeg har tre helt præcise spørgsmål: For det første, er det sandt, at Kommissionen i øjeblikket arbejder på et forslag om at oprette denne EU-valutafond? Er det for det andet sandt, som fru Merkel siger - og det har jeg mine tvivl om - at dette kræver en traktatændring? Er De for det tredje også enig i, at denne fond ikke kan være andet end et først skridt på vejen mod et egentligt EU-finansministerium, som vi har brug for med en økonomisk og monetær union?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Først og fremmest blev forslaget om at have en EU-valutafond (EMF) fremsat af den tyske finansminister, som ikke gav nogen nærmere oplysninger om en sådan institution. Det forekommer imidlertid som et interessant bidrag til den igangværende debat om euroområdet. EMF er dog et forslag på længere sigt, som meget vel kan kræve en traktatændring.
Det, vi arbejder på, er at forberede nogle initiativer til at styrke samordningen af den økonomiske politik og landeovervågning. Vi kan ikke på nuværende tidspunkt sige nøjagtigt, hvilken form det vil få.
Naturligvis støtter vi generelt alt, hvad der peger i retning af øget økonomisk styring, men vi er nødt til at se de nøjagtige oplysninger og fremsætte forslaget på det rette tidspunkt.
Når det er sagt, kan spørgsmålet om EMF ikke løse Grækenlands presserende problem. Det er et særligt problem, der kræver mere analyse, og det vil tage længere tid.
Guy Verhofstadt
for ALDE-Gruppen. - (FR) Hr. formand! Først vil jeg gerne takke kommissionsformanden for hans svar. Jeg er enig med ham i, at fonden som sådan ikke kan løse alle problemerne med det samme. Det er derfor, jeg anmoder om, at de forskellige muligheder bliver fremlagt under Kommissionens drøftelser.
Der er den europæiske valutafond, som er et projekt på længere sigt, der er eurobonds, en anden idé, der måske naturligvis kan hjælpe med det græske problem, der er kreditvurderingsbureauet fra formanden for Eurogruppen, som er helt afgørende, hvis vi ikke i al evighed skal være afhængige af udenlandske kreditvurderingsbureauer, og så er der idéen om et EU-gældsagentur.
Min anmodning er derfor, at vi samler alle disse idéer med henblik på at nå frem til en sammenhængende idé, der kommer fra Kommissionen i stedet for fra en af medlemsstaterne.
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Når vi ikke ønsker at forhaste os, er det netop for at undgå det, der sker lige i øjeblikket - hvor alle foreslår hver sin idé, og hvor der undertiden kommer to forskellige idéer fra den samme regering. Vi ønsker at forberede os, og som kommissær Rehn allerede har erklæret offentligt, er vi i gang med at udarbejde en meddelelse om styrket samordning af den økonomiske politik og landeovervågning på euroniveau og muligvis endda generelt på EU-niveau.
Det er det, vi er i gang med at forberede, og vi kan ikke fremsætte et nyt forslag hver dag. Vi arbejder objektivt og ansvarligt med dette spørgsmål, og på den måde kan vi opnå de bedste resultater.
Rebecca Harms
Hr. formand! Eftersom der i øjeblikket ikke er noget reelt marked i EU og intet behov for at dyrke genetisk modificerede stivelseskartofler - der findes alternativer hertil - vil jeg gerne spørge, hvorfor De har presset så meget på for at få den genetisk modificerede kartoffel Amflora godkendt i løbet af en meget kort og hurtig procedure. Eftersom der ikke er noget behov for det, vil jeg gerne have en forklaring på, hvorfor De opfordrede den nye sundhedskommissær til simpelthen at se bort fra Verdenssundhedsorganisationens bekymringer om fodringsforsøg, og hvorfor De ikke ventede, til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) havde fremsendt de nye retningslinjer, som den har udarbejdet netop med det formål at vurdere de samlede risici for biodiversiteten og biosfæren ved GMO'er, og hvorfor De også en passant øgede kontamineringsgrænseværdien for foder og foderkartofler til 0,9 %. Jeg anser det for at være en risikabel strategi, som borgerne overhovedet ikke vil finde acceptabel.
Formanden
Jeg vil også gerne takke vores kolleger i Parlamentet. Vi har set Deres protest. Mange tak.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Kommissionen har enstemmigt vedtaget at gå videre med godkendelsen af denne GMO i overensstemmelse med EU-lovgivningen. Vi har nogle institutionelle rammer, som vi skal respektere, og vi var nødt til at tage stilling, "ja" eller "nej".
Der er gået lang tid, siden deres ansøgning blev indgivet, og det skyldes, at denne godkendelse blev undersøgt grundigt af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA), vores uafhængige agentur for fødevaresikkerhed. Vi ønskede, at alle bekymringer om en mulig tilstedeværelse af et antibiotikaresistensmarkørgen blev grundigt vurderet.
Efter en omfattende og fuldstændig gennemgang af disse uafsluttede sager, var det klart, at der ikke var nogen nye videnskabelige spørgsmål, som fortjente yderligere vurdering i henhold til udtalelsen fra vores kompetente agentur - der er uafhængigt er Kommissionen.
Derfor mener vi, at alle videnskabelige spørgsmål er blevet fyldestgørende behandlet.
Faktisk forventede jeg en lykønskning fra Dem ...
(Protest)
... ... fordi jeg meddelte, at Kommissionen har til hensigt at foreslå, at medlemsstaterne får lov til at vælge, om de vil dyrke GMO'er eller ej.
Det er efter min mening en rimelig stillingtagen, eftersom der er dybe forskelle blandt medlemsstaterne - nogle er stærkt for, og andre er meget stærkt imod.
Rebecca Harms
Hr. formand, hr. Barroso! For det første har jeg stadig ikke fået svar på spørgsmålet om behovet for disse genetisk modificerede kartofler, som kun er beregnet til at producere stivelse. Der findes alternativer, så hvorfor løbe risikoen?
For det andet er der kontamineringsgrænseværdien. Hvorfor pludselig ændre den til 0,9 %? Indtil nu har vi talt om påvisningsgrænsen i den sammenhæng og for foder og fødevarer i særdeleshed, og i tilfælde af en antibiotikaresistent kartoffel finder jeg det stærkt risikabelt. Det har De ikke sagt noget om.
Jeg vil også gerne vide, om De inden for en overskuelig fremtid har planer om at udstede flere godkendelser, uden at EFSA's retningslinjer og henstillinger foreligger - f.eks. for importeret ris eller majs.
(Bifald)
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg ser Deres gruppes begejstring - og jeg vil gerne ønske Dem tillykke med Deres demonstration - De har en stærk holdning imod alle GMO'er. Det er klart. Det har De ret til. Jeg er hverken for eller imod. Det afhænger af den udtalelse, jeg får af eksperterne i EFSA. Jeg er hverken for eller imod GMO'er.
Kommissionen har en holdning, som den følger i disse sager. Jeg synes ikke, at Kommissionen skal have ideologiske diskussioner om hver GMO, og om, hvad den skal gøre med hver enkelt. Kommissionen indtager en holdning baseret på den uafhængige vurdering, vi får, ikke fordi en GMO er nødvendig, men hvis der ikke er nogen dokumentation for, at den udgør en risiko for folkesundheden eller miljøet, føler vi os nødsaget til at acceptere den, også i overensstemmelse med de forpligtelser vi har i henhold til WTO, hvis der ikke - videnskabeligt set - er noget til hinder for, at vi gør det.
(Protest)
Når det er sagt, har vi stor respekt for subsidiaritetsprincippet i EU ...
(Formanden afbrød taleren)
Ivo Strejček
Hr. formand! Jeg vil gerne forsikre Dem om, at jeg vil introducere et mere enkelt emne end genetisk modificerede organismer. Efter min mening er det rigtigt og korrekt, at den aktuelle økonomiske krise bliver diskuteret i Europa-Parlamentet, og jeg er helt sikker på, at EU-borgerne og medlemsstaterne afgjort er langt mere interesserede i beskæftigelse og arbejde end i genetisk modificerede kartofler.
På den ene side er der talere her i Parlamentet, som forsvarer eksistensen af en stor, central, stærk regering og på den anden side - og her taler jeg som europæisk konservativ - mener vi, at stærke regeringer ikke skaber jobmuligheder. Det er virksomheder, der skaber jobmuligheder.
Jeg vil gerne stille Dem tre specifikke spørgsmål. For det første: Hvilken grad af uafhængighed giver Kommissionen de enkelte medlemsstater til at løse de økonomiske problemer? For det andet: Kan De love væsentlig mindre EU-lovgivning, der sænker den økonomiske vækst betragteligt? For det tredje: Er De enig med os i, at mindre lovgivning, mindre centraliseret kontrol og mindre harmonisering i øjeblikket er den bedste strategi til at løse EU's økonomiske problemer?
José Manuel Barroso
Hr. formand! For det første respekterer vi fuldt ud medlemsstaternes mangfoldighed. Derfor understreger vi det meget klart i EU 2020-strategien, og derfor tager vi meget præcist fat på spørgsmålet om mangfoldighed med instrumenter som de sociale og økonomiske samhørighedspolitikker.
Det er en kendsgerning, at medlemsstaterne ikke alle er ens. Samtidig har vi - som det blev sagt tidligere - brug for stærkere økonomisk styring, fordi det ikke giver nogen mening at undlade at samordne i euroområdet og i EU som helhed. Hvis medlemsstaterne takler disse politikker på egen hånd, vil de afgjort ikke have den nødvendige pondus til at tage drøftelserne på lige fod om f.eks. de store udfordringer, vi nu har på globalt plan, med USA eller med Kina. Så vi har brug for en fælles strategi, men samtidig har vi brug for at udforme specifikke foranstaltninger til forskellige medlemsstater.
Med hensyn til at nedbringe den administrative byrde, så har det været et meget vigtigt punkt i mit program. Vi mener, at vi fortsat pragmatisk bør overveje, hvor der er behov for EU-lovgivning og undgå lovgivning, hvor der simpelthen ikke er brug for den.
Lothar Bisky
Hr. formand, hr. Barroso! I sidste uge præsenterede De Deres forslag til en økonomisk strategi. Den indeholder vigtige mål. Rådet har nu pålagt Grækenland et stramningsprogram, som efter min mening gør det umuligt at nå disse mål, når en stat har 3 % af EU's bruttonationalprodukt. Imidlertid fastholder De fortsat den mislykkede stabilitets- og vækstpagt. Samtidig ønsker flere medlemsstater en europæisk valutafond eller endog økonomisk styring.
Mit spørgsmål er følgende: Vil De revidere Deres EU 2020-forslag igen med henblik på at indarbejde idéen om valutafonden og økonomisk styring for at komme væk fra skatte- og løndumping og fra den herskende konkurrenceideologi. Vil De omgående træffe foranstaltninger til sammen med medlemsstaterne at forbyde de selvsamme banker, som netop er blevet reddet på stregen ved hjælp af skatteydernes penge, at spekulere mod euroen?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Med hensyn til Grækenlands situation mener vi, at Grækenland har truffet de nødvendige skridt til at nedbringe det offentlige underskud i år. Disse foranstaltninger viser den græske regerings vilje til at løse deres strukturelle problemer.
Samtidig gør vi, hvad der er nødvendigt for at sikre den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed. Kommissionen har arbejdet aktivt sammen med medlemsstaterne i euroområdet om at udforme en ordning, som Grækenland om nødvendigt kan benytte. En sådan ordning vil være i overensstemmelse med den gældende Lissabontraktat, især med "no bail-out"klausulen. Den omfatter strenge betingelser.
Kommissionen er klar til at foreslå en EU-ramme for koordineret bistand, som vil kræve støtte fra euroområdets medlemsstater. Det er, hvad jeg kan fortælle om Grækenland og om vores indsats for stabilitet i euroområdet.
Med hensyn til EU 2020-forslagene ser vi ikke noget behov for at ændre dem. Vi har fremsat disse forslag. De skal nu drøftes af Rådet og Parlamentet, og vi håber, at det bliver en meget frugtbar drøftelse.
Lothar Bisky
Hr. formand! Jeg er ikke helt tilfreds. Sagen er, at skatteydernes penge bliver brugt til at spekulere mod den græske stat. Nogle af disse skatteyderpenge kommer fra tyske banker og er også blevet udlånt af tyske banker. Men selv om vi gentagne gange får at vide, at der vil blive truffet en slags foranstaltninger, sker der i realiteten ingenting. Jeg er derfor ret skuffet over, at der er blevet gjort så lidt for simpelthen at forbyde visse ting i EU for at sætte en stopper for den spekulation en gang for alle og give os mulighed for virkelig at koncentrere os om vækst og beskæftigelse.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Lad os med hensyn til spekulation slå fast, at de nuværende problemer i Grækenland ikke blev skabt af spekulation. De blev primært forårsaget af overforbrug og manglende overholdelse af EU's bestemmelser i stabilitets- og vækstpagten, dvs. den urimeligt store gæld, men det kan godt være, at spekulanter efterfølgende spekulerer mod landets statsgæld.
Det viser også betydningen af en grundlæggende reform af derivatmarkedet og relevansen af den foranstaltning, Kommissionen allerede har truffet. Den 20. oktober 2009 påbegyndte Kommissionen et handlingsprogram for effektive og solide derivatmarkeder. De lovforslag, kommissær Barnier vil fremlægge inden sommeren, og også dem om markedsmisbrugsdirektivet, som kommissær Barnier fremlægger inden årets udgang, vil øge markedsgennemsigtigheden og begrænse risici.
Ud over dette systemiske svar er der brug for en ny ad hoc-overvejelse om credit default swaps i forbindelse med statsgæld, og der er i den sammenhæng brug for særlig opmærksomhed om problemet med "udækket" praksis. Det er ikke rimeligt at købe forsikring og købe ukendte risikobaserede interventioner på et rent spekulativt grundlag. På kort sigt skal vi opnå den nødvendige koordinering for at sikre, at medlemsstaterne handler samordnet, i særdeleshed med hensyn til udækket praksis. I den forbindelse vil Kommissionen nøje undersøge, om det er relevant at forbyde rent spekulativt udækket salg af credit default swaps for statsgæld.
Samtidig vil vi presse på for international samordning. Da disse markeder er uigennemsigtige, vil vi bringe sagen op på G20, og vi er også nødt til at rejse nogle af disse spørgsmål i vores bilaterale kontakter, især med USA.
Niki Tzavela
Hr. formand! Hvor heldigt, at De foregreb mit spørgsmål. Lad mig først og fremmest som græsk medlem af Parlamentet sige, at Grækenland vil klare den. De prøvelsernes tider, vi oplever i øjeblikket, og som vi er ansvarlige for, er en rigtig god prøve på modstandskraft og disciplin for Grækenland.
Jeg var begejstret over, at De vil tage spørgsmålet om swaps op med G20-gruppen. Bortset fra sine egne fejl blev Grækenland hårdt ramt af markedsspekulation.
Har De til hensigt at tage initiativer til at vedtage klare regler for åbne, udækkede salg og credit default swaps? Jeg vil gerne have, om De rejser det spørgsmål på G20.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Som sagt tidligere bunder Grækenlands grundlæggende problem - og det er vigtigt at sige det - i en urimelig stor gæld. Ganske vist var der formentlig også spekulative angreb, men det var fordi, man så en mulighed der.
Nu må vi støtte Grækenland, og Grækenland har nu bebudet meget vigtige foranstaltninger. Vi bakker fuldt op om disse foranstaltninger. Samtidig må vi se på det i et bredere perspektiv. Som jeg allerede har sagt, vil vi nøje undersøge, om det er relevant at forbyde rent spekulative "udækkede" salg af credit default swaps for statsgæld. Spørgsmålet om åbenhed mellem lovgivere - især om adgang til information om disse praksisser - bør også rejses i G20 og i andre fora samt bilateralt.
I fredags afholdt kommissær Barnier et møde i Bruxelles med de nationale lovgivere netop for at finde ud af, hvad vi ved om, hvad nogle af disse spekulanter gør mod statsgæld. Vi må gå videre med en tilbundsgående analyse af credit default swaps-markederne, så vi bedre kan fastslå, hvordan disse markeder fungerer, og om de bliver udsat for tvivlsomme praksisser. Om nødvendigt vil Kommissionen også bruge sine beføjelser på konkurrenceområdet i den sag.
Niki Tzavela
Hr. formand! Er der en tidsplan for alt det, for ordningen til bekæmpelse af spekulation? Fortæl os, om der er en form for tidsplan, så jeg ved, hvornår vi kan gå ud og låne på det internationale marked, hvis vi får en vis støtte fra denne ordning.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det har jeg allerede sagt, men jeg kan godt gentage det.
Kommissær Barnier vil fremsætte nogle forslag til lovgivning angående derivatdirektivet før sommeren og vil også fremsætte et lovgivningsforslag inden årets udgang vedrørende markedsmisbrugsdirektivet. Vi mener, at disse forslag vil øge markedsgennemsigtigheden og begrænse risiciene.
Vi agter at tage spørgsmålet om credit default swaps op på G20 i juni.
Daniël van der Stoep
(NL) Hr. formand, hr. kommissionsformand! Åbenhed og gennemsigtighed er grundlæggende værdier i ethvert demokrati med respekt for sig selv. Hvis borgerne ikke har nogen midler til at overvåge forvaltningernes udgifter, kan resultatet blive en atmosfære af grådighed og selvberigelse. Vi så et eksempel på det i Det Forenede Kongerige sidste år. Ifølge rapporter i den nederlandske presse brugte kommissionsformand Barroso et beløb på 730 000 EUR for 2009. Det er ikke bare et latterligt stort beløb, men det er også en bemærkelsesværdig bedrift at overkomme at bruge 2 000 EUR hver dag. Hatten af for kommissionsformand Barroso.
I den mere seriøse ende er den demokratiske kontrol med dette forbrug naturligvis ynkelig. En intern revision og nogle få på forhånd godkendte personer kan give deres blå stempel. Jeg insisterer på, at Kommissionen, og især kommissionsformand Barroso, ophører med denne fortielse og offentliggør deres forbrug åbent og ærligt på internettet, så alle EU-borgere kan se dem. Jeg vil sætte pris på Deres svar på dette.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg er noget overrasket over den form for kommentar.
De såkaldte repræsentationsudgifter er faktisk udgifter til rejser, som jeg selv og andre medlemmer af Kommissionen foretager i EU's tjeneste.
Hvis man sammenligner disse beløb med det, der bruges af regeringer eller stats- og regeringsledere, vil man se, at disse beløb er meget små.
Kollegiets budget fastsættes årligt af budgetmyndigheden. Den er De en del af, og dette budget har været det samme i fem år, kun tilpasset inflationen.
Vi mener, at disse udgifter står i et rimeligt forhold til almenvellet, som vi forsøger at tjene. Vi praktiserer naturligvis fuld åbenhed. Vi giver budgetmyndigheden og Revisionsretten alle de oplysninger, de beder om.
Daniël van der Stoep
(NL) Hr. formand! Kommissionsformand Barroso hævder, at Parlamentet har adgang til disse oplysninger, men det er naturligvis noget sludder. Alting foregår bag lukkede døre her, alting bliver fejet ind under gulvtæppet. Hvis formand Barroso virkelig ønsker at stå til regnskab, vil han simpelthen offentliggøre disse kvitteringer, og hvis han ikke vil, bør han bare være ærlig og sige det. Hvis De simpelthen har fulgt alle regler, hr. Barroso, kan jeg ikke forstå, at De ikke offentliggør Deres kvitteringer på internettet, medmindre De er bange for, hvordan offentligheden vil reagere. Bare offentliggør dem.
José Manuel Barroso
Hr. formand! I et retssystem respekterer vi retsstatsprincippet, og det er mildt sagt uretfærdigt at analysere folks hensigter. De kan ikke tilskrive mig eller Kommissionen nogen anden hensigt end at respektere retsstatsprincippet. Endnu en gang tror jeg, vi skal skelne mellem Kommissionens - eller et hvilket som helst offentligt organs - forpligtelser i forhold til retsstatsprincippet og eftergivenhed for demagogiske angreb på EU-institutionerne.
Kommissionen, Parlamentet og EU-institutionerne generelt har de højeste standarder for gennemsigtighed. Så jeg accepterer ikke denne form for let kritik, som er populistisk og demagogisk.
Formanden
Vi har afsluttet første runde af spørgsmål, der er om valgfrie emner. Nu vil vi koncentrere os om gennemførelsen af den nye traktat og grundlæggende rettigheder.
Alf Svensson
(SV) Hr. formand! Jeg håber, at jeg ikke afviger fra de spørgsmål, der skal stilles nu. Jeg er fuldstændig overbevist om, at hr. Barroso og jeg er enige om, at respekt for borgernes rettigheder og menneskerettighederne er det vigtigste i EU og i kontakterne mellem EU og andre lande. Sagen er, at EU yder bistand til Eritrea, og der er budgetteret med i alt 122 mio. EUR til Eritrea i perioden 2009-2013.
Jeg forlanger ikke, at Kommissionens formand skal vide, hvad disse penge bliver brugt til, men det ville være værdifuldt at høre hr. Barrosos holdning til staten Eritrea. Når der er tale om lande under totalitært styre, nævnes Eritrea meget ofte ikke, mens en række andre lande bliver nævnt. Det kunne derfor være nyttigt at høre, hvad hr. Barroso mener om netop staten Eritrea.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det er dejligt, at De anerkender, at Kommissionen forsvarer grundlæggende rettigheder. Naturligvis forsvarer vi dem, ikke blot i EU, men også i vores eksterne relationer.
Det betyder ikke, at vi kun kan have relationer med lande, der respekterer de grundlæggende rettigheder. Desværre er der mange lande i verden, som ikke respekterer de grundlæggende rettigheder, men vi er nødt til at opretholde forbindelser med de lande.
Tilfældet Eritrea giver anledning til bekymring for respekten for de grundlæggende rettigheder i landet, også på grund af de særdeles vanskelige eksistensvilkår for den stat. Ifølge nogle kommentatorer kan den betragtes som en mislykket stat - en stat, hvor der ikke er noget retsstatsprincip på grund af civil konflikt og udbredt vold. Der er mange områder i landet, hvor selv ikke myndighederne kan udøve legitim demokratisk magt.
Vi følger derfor situationen meget nøje i alle lande, hvor der kan være et problem med respekt for de grundlæggende rettigheder.
Artur Zasada
(PL) Hr. formand! I forbindelse med dagens forhandling vil jeg gerne gøre opmærksom på spørgsmålet om scannere i europæiske lufthavne.
En af EU's mest indlysende opgaver er at beskytte EU-borgernes liv, sundhed og grundlæggende frihedsrettigheder. Derfor må det ikke ske, at vi til gengæld for en illusorisk følelse af sikkerhed så let giver afkald på respekten for værdighed, retten til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger om Fællesskabets indbyggere.
Jeg har indtryk af, at situationen med scannerne minder meget om den situation, vi havde under svineinfluenzaepidemien. Vi handlede under pres, da vi investerede enorme beløb i vaccine, hvilket, som vi ved nu, var irrationelt og uberettiget. Efter min mening er scannere en ret ineffektiv medicin, som man forsøger at finde en passende sygdom for.
Jeg vil gerne høre, hr. Barroso, hvad Deres klare holdning er til det spørgsmål. Er De for eller imod scannerne?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg er for dem, hvis medlemsstaterne er enige, for jeg mener, det skal være muligt at harmonisere sikkerhedsreglerne i vores lufthavne.
Der sker det nu, at nogle af medlemsstaterne indfører kropsscannere i deres lufthavne. Andre gør ikke. Som bekendt fremlagde Kommissionen et forslag om kropsscannere for nogen tid siden, der blev afvist.
Det giver naturligvis anledning til en vis bekymring, men vi bør prøve at komme frem til en harmoniseret holdning til brugen af alle sikkerhedsanordninger i europæiske lufthavne, hvis det er muligt.
Hvis ikke, vil der være en form for forskelsbehandling i sikkerhedsvurderingen i vores lufthavne.
Derek Vaughan
(EN) Hr. formand! I henhold til traktaten respekteres lokale myndigheders og regioners rettigheder i hele Europa, og det bliver en vigtig faktor, når drøftelserne indledes om f.eks. samhørighedspolitikkens fremtid. Jeg gad vide, om De kan forsikre os, at De, når De indleder drøftelserne - f.eks. om den femte samhørighedsrapport - vil tage de drøftelser med lokale myndigheder og regioner om samhørighedspolitikkens fremtid - og naturligvis med Parlamentet?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Det er ikke et spørgsmål om grundlæggende rettigheder, men naturligvis vil vi drøfte disse spørgsmål med lokale og regionale myndigheder.
De ved, hvor vigtig social og økonomisk og territorial samhørighed er for os. Det anerkendes nu også i Lissabontraktaten som et af EU's mål. I den nye 2020-strategi, som jeg præsenterede for nogen tid siden, gjorde vi det klart, at samhørighed fortsat vil være et centralt element i vores forslag, og vi ønsker, at samhørighed hele tiden inddrages i fremtidige politikker. Det er en del af vores dialog med de regionale og politiske myndigheder.
Jeg nævnte også behovet for at høre Regionsudvalget, f.eks. i det dokument, jeg lige henviste til.
Catherine Stihler
(EN) Hr. formand! Jeg vil gerne tage en sag op om grundlæggende rettigheder. Jeg besøgte for nylig Cairneyhill Primary School i nærheden af Dunfermline i Skotland, og en dreng ved navn Douglas henvendte sig til mig for at rejse en sag om en eritreisk pige ved navn Rima Andmariam. Det knytter an til det, den første taler sagde om Eritrea.
Rimas familie blev forfulgt og myrdet i Eritrea, fordi de var kristne. Forfølgelsen af kristne i Eritrea er et emne, jeg ved, De kender til. Det lykkedes Rima at flygte til Italien og herefter til Glasgow i Skotland, hvor Alison og Robert Swinfin tog hende til sig og passede og plejede hende som deres egen datter.
Rima er nu 17 år. Hun står over for udvisning til Italien, hvor hun først søgte asyl, og vi gør alt, hvad vi kan for at tage Rimas sag op og appellere til alle, der kan hjælpe hende. Hun har brug for Alison og Roberts kærlige pleje.
Hendes sag bliver rejst af civilsamfundet, menneskerettighedsorganisationer og kirker over hele Skotland. Den blev endda nævnt i "Thought for the Day" i Radio Skotland i går. Hvad kan Kommissionen gøre for at beskytte Rimas grundlæggende rettigheder?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg beklager, men jeg kender ikke noget til denne specifikke sag i Skotland.
Jeg vil gerne komme med en generel bemærkning. I disse politiske forhandlinger kan De ikke forvente, at Kommissionens formand, selv om han er en relativt hårdtarbejdende person, kender alle de ekstremt følsomme og ekstremt alvorlige sager, der opstår i Europa.
Selvfølgelig kan jeg forsikre Dem om vores bekymring og udtrykke vores solidaritet med alle, hvis menneskerettigheder krænkes, men med hensyn til den specifikke sag har jeg ikke tilstrækkelig information her. Jeg vil imidlertid hellere end gerne besvare det spørgsmål, De netop har stillet, skriftligt.
Sonia Alfano
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg taler for min politiske gruppe, Gruppen Alliancen af Liberale og Demokrater for Europa. Den 5. marts undertegnede præsidenten for den italienske republik Giorgio Napolitano et fortolkende lovdekret, også kendt som "save list"lovdekretet.
I henhold til dette dekret kan spillereglerne ændres, efter at valgkampen er startet. På Palazzo del Quirinales websted erklærer Giorgio Napolitano selv, at i modsætning til det udkast til dekret, regeringen foreslog ham på et spændt møde torsdag aften, var den tekst, indenrigsministeriet og premierministeren efterfølgende udarbejdede, ikke behæftet med nogen indlysende mangler af forfatningsstridig art.
I artikel 87, stk. 5, i den italienske forfatning fastsættes det, at præsidenten for den italienske republik skal stadfæste love og udstede retskraftige dekreter og forskrifter. Republikkens præsident kan absolut ikke deltage i udfærdigelsen af procedurer og lovdekreter. Republikkens præsidents forgænger, Carlo Azeglio Ciampi, anser det for at være en uhyrlig forvrængning af vores demokratiske system. Det er klart, at regeringen gør noget, der er forbudt ifølge forfatningen. Det dekret har ændret spillereglerne for en valgkamp, der allerede er begyndt, og giver dem, som har brudt loven, mulighed for at opstille, da de er blevet lukket ind i valgkampen igen.
Jeg gad vide, hvorfor Parlamentet altid er parat til at tage stilling mod lande, som bryder lovene, men ikke erkender, at der er et land blandt de 27 medlemsstater, der bryder lovene ...
(Formanden afbrød taleren)
José Manuel Barroso
formand for Kommissionen. - (FR) Hr. formand! Jeg vil endnu en gang anmode Dem om ikke at bede mig om at drøfte indenrigspolitiske spørgsmål, fru Alfano. Kommissionen har ansvaret for grundlæggende rettigheder, når enten EU-institutionerne eller medlemsstaterne gennemfører EU-lovgivning.
Det ser ud til, at det i den sag, De nævner, ikke drejer sig om anvendelsen af EU-lovgivningen. Ud fra det, jeg forstod på Deres tale, drejer det sig typisk om et problem i en intern politisk debat, måske med en dimension vedrørende lovgivningen eller retsstatsprincippet, men Kommissionen har ikke ret til at blande sig i konflikter mellem forskellige politiske kræfter eller politikere i nogen af vores medlemsstater.
Ulrike Lunacek
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Chartret om grundlæggende rettigheder er indtil videre det eneste internationale dokument, der forbyder diskrimination på grund af seksuel orientering. Der er endda megen stolthed i andre dele af verden over, at Europa har opnået det, og de vil gerne have det samme selv.
I EU har vi det problem, at tre stater, nemlig Det Forenede Kongerige, Polen og Den Tjekkiske Republik ikke opfatter chartret om grundlæggende rettigheder som en del af deres EU-lovgivningssystem. Jeg er meget interesseret i at høre, hvad Kommissionen gør - hvad De har til hensigt at gøre - for at håndhæve lesbiske, bøsser, biseksuelle og transseksuelles grundlæggende rettigheder i alle dele af EU for at gøre det klart, at homofobi og forskelsbehandling på grund af seksuel orientering ikke længere er acceptabelt, ikke kun på beskæftigelsesområdet, hvor vi naturligvis allerede har et direktiv, men på alle områder, så mennesker kan leve og vælge deres seksuelle forhold uden frygt.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Der er to spørgsmål i det her. Jeg ved ikke, om jeg kan besvare dem på et minut.
For det første ved De med hensyn til forskelsbehandling på grund af seksuel orientering, at den tidligere Kommission har foreslået et direktiv mod alle former for forskelsbehandling, også på grund af seksuel orientering, på andre områder end beskæftigelse. Vi ønsker at sikre, at EU-lovgivningen og medlemsstaternes gennemførelsesforanstaltninger sikrer fuld respekt om forbuddet mod forskelsbehandling på grund af seksuel orientering. Disse principper om ikkeforskelsbehandling er, som De sagde, fastlagt i EU's charter om grundlæggende rettigheder.
Med hensyn til Polen og Det Forenede Kongerige præciseres anvendelsen af chartret i forbindelse med love og initiativer i Polen og Det Forenede Kongerige og håndhævelsen heraf i disse medlemsstater.
Det fastslås navnlig, at Chartret ikke giver øget kompetence til Den Europæiske Unions Domstol eller til nogen domstol i Polen eller i Det Forenede Kongerige til at træffe kendelse om, at Polens eller Det Forenede Kongeriges love og administrative bestemmelser, praksis eller foranstaltninger er i modstrid med de grundlæggende rettigheder, friheder og principper, som chartret bekræfter.
Så vi mangler stadig at se, hvordan EU-Domstolen vil fortolke disse to medlemsstaters protokoller.
Ashley Fox
(EN) Hr. formand, hr. Barroso! Mange lande i verden har fine chartre over rettigheder i deres forfatninger. Noget færre yder deres borgere ægte beskyttelse. Er De enig i, at det vigtige ikke er strukturen for beskyttelse af rettighederne, men snarere, hvordan beskyttelsen praktiseres?
I Det Forenede Kongerige har vi parlamentsvalg om tre måneder. Hvis det konservative parti bliver valgt, vil det ophæve menneskerettighedsloven og erstatte det med vores egen "bill of rights". Det vil betyde, at Den Europæiske Menneskerettighedskonvention ikke længere gælder umiddelbart i Det Forenede Kongeriges nationale lov.
(Tilråb fra salen: "Det kan De ikke gøre!")
Vil De forklare mig, hr. Barroso, i hvilken udstrækning der i planerne om, at EU skal undertegne Den Europæiske Menneskerettighedskonvention, vil blive taget hensyn til medlemsstaternes forskellige holdninger?
Mit parti vil også arbejde på en traktatændring for at sikre, at chartret om grundlæggende rettigheder ikke gælder for Det Forenede Kongerige. Hvordan vil De sikre, at EU ikke blander sig i Det Forenede Kongeriges ret til at fravælge de strukturer, vi ikke ønsker at deltage i?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg besvarede allerede delvis det spørgsmål i mit svar på det foregående spørgsmål.
Det Forenede Kongerige og andre lande har en protokol vedrørende chartret om grundlæggende rettigheder. Det har det ret til. Det blev forhandlet og anerkendt i en tværstatslig traktat.
Når det er sagt, vil jeg naturligvis foretrække, at alle medlemsstater accepterer chartret om grundlæggende rettigheder, fordi jeg mener, at dette charter er et grundlæggende kompas for alle EU-politikker.
Vi er også nu rede til at tiltræde Den Europæiske Menneskerettighedskonvention. Det vil fuldende EU's beskyttelse af grundlæggende rettigheder.
Jeg respekterer bestemt Det Forenede Kongerige som et demokrati og en retsstat. Det er faktisk et af de lande, som i løbet af århundrederne har ydet et særdeles vigtigt bidrag til demokratiet. Derfor beklager jeg virkelig, at Det Forenede Kongerige ikke ønsker at være fremme i forreste linje sammen med alle sine partnere og have menneskerettigheder ikke kun på nationalt plan, men også som et europæisk projekt.
Ilda Figueiredo
(PT) Hr. formand, hr. kommissionsformand! Kvinders rettigheder og retten til at værdigt liv er grundlæggende menneskerettigheder, som EU skal fremme.
På baggrund af de åbenbare uligheder, som varer ved og endda bliver værre, bl.a. lønforskellen mellem mænd og kvinder, fattigdom og usikker beskæftigelse, alt sammen problemer, som i overvejende grad rammer kvinder - er det derfor ikke nok at offentliggøre et charter for kvinders rettigheder, som er alt for vagt og upræcist og ikke er resultatet af drøftelser med kvindeorganisationer eller Parlamentet selv.
Derfor spørger jeg, om Kommissionen er parat til at prioritere sådanne spørgsmål om beskyttelse af kvinders rettigheder ved hjælp af konkrete foranstaltninger, især gennem udvikling af den nye ligestillingsstrategi, som Parlamentet selv er ved at forberede i en betænkning, som der forhåbentlig vil blive taget hensyn til.
José Manuel Barroso
Hr. formand! I fredags fremlagde jeg sammen med kommissær Reding et charter for kvinders rettigheder, der bekræfter Kommissionens ønske om ligestilling og også bekræfter vores vilje til at arbejde og gøre fremskridt på dette område.
I september vil det charter, vi nu har bebudet, blive efterfulgt af en ny ligestillingsstrategi. Det vil give os en generel og ret omfattende ramme for Kommissionens indsats for fremskridt med ligestillingen mellem mænd og kvinder på de områder, min kollega lige har nævnt, fra beskæftigelse til andre måder, hvorpå det er vigtigt at sikre og garantere denne ligestilling.
Chartret er ikke kommet ud af den blå luft. Chartret er også kommet til minde om 15-årsdagen for Beijinghandlingsprogrammet, og det er blevet til efter mange høringer, som jeg har haft, især med gruppen af parlamentsmedlemmer, der arbejder specielt med kvindesagen. Faktisk skal jeg have endnu et møde med dem i morgen tidlig. Jeg har hvert år holdt mindst ét møde de medlemmer, som har gjort det til en af deres vigtigste indsatsområder.
John Bufton
(EN) Hr. formand! Det spørgsmål, jeg gerne vil stille hr. Barroso i dag, vedrører den finansielle situation i Grækenland. Artikel 121 i Lissabontraktaten bliver for første gang brugt til at gennemtrumfe strukturreformer i det land. De gode grækere befinder sig nu i en klemme mellem Skylla og Charybdis, efterhånden som det bliver meget klart, at De kører showet i landet og ikke deres valgte regering.
Eftersom De har sendt Deres embedsmænd for at udrede den finansielle situation i Grækenland, betyder det så, at De nu kan tiltales, ikke kun som formand for Kommissionen, men også som guvernør af Grækenland? Hvis de foranstaltninger, Deres embedsmænd træffer i Grækenland, ikke virker, har De så en plan B? Er det i bekræftende fald, at Grækenland skal forlade euroområdet? Har De endelig til hensigt at sende Deres embedsmænd ud til andre lande med økonomiske problemer, f.eks. Portugal, Spanien og Italien?
Formanden
Hr. Bufton! Vores emne er gennemførelse af den nye traktat og respekt for grundlæggende rettigheder, så vær venlig at holde Dem til emnet.
Vil De give et svar, hr. Barroso?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg prøver altid at være parat til at besvare forespørgsler fra medlemmerne af Parlamentet.
Spørgsmålet udspringer af en formodning, som ikke er korrekt, nemlig at Grækenland har problemer, fordi det er med i euroområdet. Vi har faktisk lande uden for euroområdet, som har lignende problemer - i nogle tilfælde endda endnu alvorligere - både i og uden for EU. Må jeg f.eks. minde om den alvorlige situation i Island, som nu anmoder om at komme med i EU, netop fordi Island håber på en dag også at tilslutte sig euroen.
Så det er faktisk helt forkert at tro, at problemerne i Grækenland skyldes, at Grækenland er med i euroen. Det er netop, fordi Grækenland ikke har overholdt reglerne i stabilitets- og vækstpagten, at landet nu har problemer. Det vil naturligvis skulle betale en pris for den vanskelige tilpasning, det skal foretage.
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand, hr. Barroso! Jeg vil gerne stille et spørgsmål om problemet med datalagring, da den tyske forbundsforfatningsdomstol erklærede den generelle lagring af alle telekommunikationsdata for ugyldig i begyndelsen af denne måned. Det er fortsat kontroversielt, i hvilken grad ubegrænset og ukontrolleret lagring af data eller adgangen til data er forenelig med de grundlæggende rettigheder. Her i Parlamentet sagde vi klart "nej" til SWIFT-aftalen. Efter min mening skal EU's direktiv om lagring af data formentlig også vurderes i lyset af listen over grundlæggende rettigheder i Lissabontraktaten. Har De eller Kommissionen til hensigt at gennemføre nogen form for revision i den forbindelse for at se, hvordan listen over grundlæggende rettigheder vedrører datalagring?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Beskyttelse af personoplysninger er en grundlæggende rettighed, der udtrykkelig anerkendes i artikel 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Takket være Lissabontraktaten kan vi nu få fastlagt nogle helhedsorienterede og sammenhængende rammer for beskyttelse af personoplysninger. Det er af afgørende betydning at beskytte borgernes privatliv for at sikre en fælles tilgang til alle former for databehandling internt i EU, og Parlamentet bliver selvfølgelig fuldt ud inddraget i reformen af det nuværende lovgrundlag, da den fælles beslutningsprocedure også finder anvendelse for de områder, der tidligere var omfattet af den tredje søjle.
Vi skal desuden sikre, at de europæiske borgeres grundlæggende rettigheder fortsat er beskyttet, når der sendes personoplysninger ud af EU. En aftale mellem EU og USA om beskyttelse af personoplysninger kan i den forbindelse være af stor betydning, og vi arbejder videre i den retning.
Vi afholder i øjeblikket høringer for at sikre gennemsigtighed og indsamle oplysninger om de berørte parters og borgernes synspunkter.
Kommissionen har planer om at fremlægge et udkast til henstilling om, at der gives grønt lys for at indlede forhandlinger med USA.
Sarah Ludford
(EN) Hr. formand! I de sidste ti år er det internationale samarbejde om terrorbekæmpelse blevet vanskeligere på grund af bekymringer vedrørende menneskerettighederne, herunder den amerikanske regerings praksis.
Vi havde håbet, at den tid var forbi efter præsident Obamas tiltræden. Men vi hører desværre, at der fortsat vil findes militærkommissioner, hvor retfærdigheden ikke sker fyldest, og ske frihedsberøvelse på ubestemt tid og uden rettergang - også selv om Guantánamo bliver lukket.
Disse afvigelser fra de internationale og nationale juridiske standarder gør transatlantiske dataudvekslingsprojekter endnu mere problematiske, end de ellers ville være.
Hvilke initiativer tager Kommissionen over for den amerikanske regering med henblik på at sikre en retfærdig rettergang og advare om, at manglende retfærdig rettergang vil påvirke samarbejdet negativt? Der er forhåbentlig nu om stunder - i modsætning til tidligere - ingen fare for, at EU eller medlemsstaterne i forbindelse med terrorbekæmpelsen er involveret i hemmelige operationer, der indebærer grove krænkelser af de grundlæggende rettigheder.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg er stolt over, at EU var den første part, så vidt jeg husker, der over for en amerikansk præsident - en tidligere præsident - gjorde opmærksom på nødvendigheden af at overholde de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet, også når der er tale om terrorisme, dvs. vedrørende situationen i Guantánamo. Det var mig selv og den daværende formand for Det Europæiske Råd, hr. Schüssel - den daværende kansler i Østrig - der tog spørgsmålet op. Dette punkt har altid været taget med i dialogen med vores amerikanske partnere. Man kan være forvisset om, at det vil stå meget højt på dagsordenen.
Hvad angår databeskyttelse, mener vi, at vi også skal arbejde sammen med USA om at nå frem til nogle rammer. Jeg var inde på dette i et tidligere svar. Vi er samtidig nødt til at have nogle rammer, for at vi sammen kan bekæmpe terrorismen. Så problemet er at finde den rigtige måde at forholde sig på med hensyn til to vigtige behov, nemlig behovet for frihed og respekt for databeskyttelse, men også behovet for sikkerhed - for uden sikkerhed kan man ikke skabe frihed.
Lena Kolarska-Bobińska
(EN) Hr. formand! Et af nøglepunkterne i Lissabontraktaten er EU's større rolle på den verdenspolitiske scene.
Med den nye styrkede udenrigspolitik skal vi i EU være mere aktive med hensyn til at fremme og forsvare menneskerettighederne og de grundlæggende rettigheder i tredjelande.
Hvad agter De og fru Ashton at gøre for at styrke EU's politik med hensyn til at fremme demokratiet? Vil De for det andet gå ind for, at der på næste budget afsættes flere midler til Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder?
Menneskerettighederne havner tilsyneladende altid på anden- og tredjepladsen i vores dialoger. Jeg mener, vi er nødt til at bruge mere tid og flere penge på at fremme demokratiet og opbygge en reel europæisk demokratifond. Jeg vil gerne høre Deres mening om disse spørgsmål.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Bestemmelserne i traktaten går ud på at fremme menneskerettighederne i hele verden. EU har vedtaget nogle retningslinjer vedrørende menneskerettighedsspørgsmål lige fra dødsstraf til forebyggelse af tortur og støtte til menneskerettighedsforkæmpere.
Ifølge disse retningslinjer gennemfører EU en lang række tiltag lige fra offentlige udtalelser eller diplomatiske demarcher til bemærkninger om retssager. Jeg har personlig taget spørgsmålet om menneskerettigheder op på topmøder med stats- og regeringschefer fra tredjelande. For ganske nylig tog vi på det topmøde, vi i sidste uge havde med Marokko, spørgsmålet om grundlæggende rettigheder op.
EU har indledt en menneskerettighedsdialog med omkring 40 partnerlande i hele verden, og denne form for dialog fungerer som et formålstjenligt forum til detaljerede drøftelser om disse spørgsmål. Ifølge Det Europæiske Instrument for Demokrati og Menneskerettigheder afsættes der i Kommissionens programmer ca. 150 mio. EUR om året til støtte i hele verden til ngo'er, der gør noget for menneskerettighederne. Vi forsøger at få indføjet bestemmelser om menneskerettigheder i hver enkelt rammeaftale, som vi indgår med et tredjeland.
Simon Busuttil
(MT) Hr. formand! Et af de grundlæggende principper er retten til at færdes frit. Set i lyset af de vedvarende problemer mellem Libyen og Schweiz bliver hundredvis af borgere og arbejdstagere i EU hindret i at rejse ind i Libyen for at arbejde. Mit spørgsmål er: Hvad gør Kommissionen for hurtigst muligt at finde en løsning på dette spørgsmål? Og anser formanden for Kommissionen det for acceptabelt, at ét land, dvs. Schweiz, træffer en ensidig afgørelse, der påvirker alle borgere i Schengenområdet, især arbejdstagere, der skal rejse ind i Libyen for at tjene deres dagløn?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Vi er meget foruroliget over denne sag. Kommissær Malmström har allerede nævnt, at Libyens suspension af visumudstedelse til borgere fra Schengenområdet er en uforholdsmæssig streng foranstaltning. Denne situation er desuden i modstrid med den positive tendens, der har været i relationerne mellem Libyen og EU.
Der pågår en intens diplomatisk indsats for at finde en løsning på krisen. En af de to schweiziske statsborgerne har nu forladt Libyen. Det er en positiv udvikling.
EU's udenrigs- og justitsministre drøftede spørgsmålet den 22. februar og 25. februar og bakkede op om den fortsatte diplomatiske indsats.
Jeg mener, det er absolut nødvendigt at holde dialogen i gang og forsøge at forstå hver enkelt parts holdning med henblik på hurtigst muligt at finde en løsning.
Olle Ludvigsson
(SV) Hr. formand! Ratifikationen af Lissabontraktaten har styrket respekten for de grundlæggende menneskerettigheder og de faglige rettigheder. EF-Domstolens afgørelser i de senere år viser imidlertid, at der er behov for at styrke beskyttelsen af de grundlæggende faglige rettigheder yderligere. I sagerne med Laval, Rüffert, Viking og Luxembourg har EF-Domstolen konsekvent tillagt de faglige rettigheder en underordnet værdi.
Disse domme har gjort det umuligt at sikre ligestilling mellem arbejdstagere uanset nationalitet. Det er ikke længere muligt for fagforeninger at garantere de samme løn- og arbejdsvilkår for udstationerede arbejdstagere som for indenlandske arbejdstagere. Jeg glæder mig derfor også over det løfte, hr. Barroso gav her i Parlamentet, inden han blev genvalgt som kommissionsformand.
Mit spørgsmål til hr. Barroso nu er som følger: Hvornår kan vi forvente, at Kommissionen fremlægger et forslag til retsakt for at råde bod på de problemer, der er opstået efter EF-Domstolens domme? Kan kommissionsformanden allerede nu oplyse os om dette?
José Manuel Barroso
Hr. formand! Da disse domme blev offentliggjort, udtrykte vi vores holdning meget tydeligt. Jeg selv og kommissær Špidla, der var ansvarlig for beskæftigelse og sociale anliggender, gjorde det klart, at disse domme efter vores opfattelse ikke kunne rokke ved de grundlæggende rettigheder som f.eks. strejkeretten, retten til fagforeninger og de specifikke forhold vedrørende nogle af arbejdsmarkedsmekanismerne i EU-landene.
Vi arbejder på nogle forslag med henblik på at tage hånd om denne problemstilling. Jeg er bange for, at jeg ikke kan give Dem nogen konkret dato lige nu, da jeg ikke havde forventet dette spørgsmål. Men jeg kan fortælle, som jeg også har nævnt før, at det med Kommissionen, der nu er udpeget - og den kommissær, der har ansvaret, har også nævnt dette - er et spørgsmål, som vi inden længe tager fat på.
Bogusław Liberadzki
(PL) Hr. formand! Jeg vil gerne spørge hr. Barroso om de grundlæggende rettigheder og den nye traktat, herunder EU's optræden udadtil. Ifølge Budgetkontroludvalgets undersøgelser var 43 % af de finansielle transaktioner ukorrekte. Vil den nye traktat og de nye løsninger i forbindelse med vores arbejde med at opnå respekt for de grundlæggende rettigheder rundt om i verden gøre det nemmere at få antallet af fejl ved udarbejdelse, gennemførelse og indberetning af budgettet bragt markant ned? Jeg vil gerne understrege, at tallet 43 % er et skøn over de finansielle fejl.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Vi har som bekendt gennem årene arbejdet på at reducere de finansielle fejl i EU's regnskaber. Ansvaret for mange af fejlene ligger jo hos medlemsstaterne, når de gennemfører af mange af EU's programmer.
Jeg synes, at den seneste udtalelse fra Revisionsretten, hvor man anerkender de hidtil skete fremskridt, er opløftende, men vi skal ikke begynde at læne os tilbage og slappe af. Vi er parate til at arbejde for at reducere alle former for fejl i forbindelse med gennemførelsen af EU's budget.
David Casa
(MT) Hr. formand! I traktaten er der fastlagt nogen principper for beskyttelse af de grundlæggende menneskerettigheder, og de lande, der gerne vil med i EU, skal sørge for at overholde EU's krav, sådan som Malta gjorde, og alle de andre lande, der blev medlem samtidig, gjorde. Mener formanden ikke, at der for Tyrkiets vedkommende stadig er meget, som landet skal gøre med hensyn til menneskerettighederne? Og hvad gør Kommissionen for at sikre, at man, inden de økonomiske forhold kommer på plads i Tyrkiet, og inden der stilles nogen som helst andre krav, først og fremmest ofrer opmærksomhed på de grundlæggende menneskerettigheder? Jeg mener, at disse rettigheder stadig skal prioriteres højt, og jeg må beklageligvis sige, at de er ikkeeksisterende i Tyrkiet.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg vil ærlig talt ikke sige, at de er ikkeeksisterende. Tyrkiet har gjort fremskridt med hensyn til retsstatsprincippet. Vi mener dog ikke, at landet endnu - for så vidt angår respekten for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet - lever op til de europæiske standarder. Det er præcis en del af det arbejde, vi i årenes løb har udviklet sammen med Tyrkiet.
Da Tyrkiet er et ansøgerland, bedømmer Kommissionen hvert år meget objektivt de reformer, der sker i Tyrkiet med hensyn til retsstatsprincippet, og alle spørgsmål i forbindelse med de grundlæggende rettigheder.
Ret skal være ret - og der er sket fremskridt på visse områder. Men der er andre områder, hvor vi beder de tyrkiske myndigheder om at yde en større indsats.
Jeg mener faktisk, at vi ved at holde gang i dialogen - og faktisk disse forhandlinger - vedrørende Tyrkiets optagelse følger den rette kurs med henblik på at opnå fremskridt vedrørende respekten for de grundlæggende rettigheder og overordnet set retsstatsprincippet og de demokratiske reformer i Tyrkiet.
Formanden
Jeg vil gerne takke Kommissionens formand, hr. Barroso, meget for en yderst interessant drøftelse. Det var den fjerde spørgetid i mødesalen. Den næste bliver om en måneds tid i den næste mødeperiode i Strasbourg.
Forhandlingen er afsluttet.
David-Maria Sassoli
(IT) Fru formand, mine damer og herrer! For lidt siden hørte vi her i Parlamentet i besnærende toner et beskæmmende indlæg rettet mod præsidenten for Den Italienske Republik. Jeg mener ikke, at Europa-Parlamentets Præsidium bør tillade, at parlamentsmedlemmer bringer indenlandske politiske spørgsmål op her i Parlamentet, især når der er tale om institutionelle og politiske spørgsmål af stor betydning.
Jeg vil minde formanden - og alle mine kolleger i Parlamentet - om, at Den Italienske Republik ikke er til salg, og at republikkens præsident, Giorgio Napolitano, er den italienske forfatnings vogter. På vegne af den italienske delegation i Gruppen for Det Progressive Forbund af Socialdemokrater i Europa-Parlamentet opfordrer jeg Europa-Parlamentets Præsidium til at være mere oppe på mærkerne, for så vidt angår de emner, der drøftes, og de indlæg der holdes.
Jeg beklager, at formanden, hr. Buzek, ikke afbrød et indlæg, som var et angreb på republikkens præsident, der for blot en uge siden besøgte Parlamentet.
(Bifald)
Formanden
Både den bemærkning, som De henviste til, og Deres udtalelser vil fremgå af protokollen, og jeg vil forsøge at tage hensyn til Deres ønsker under de punkter på dagsordenen, hvor jeg nu sidder i formandsstolen. Jeg håber, det vil lykkes mig.
