Overfald på Galina Kozlova, medlem af bestyrelsen for organisationen Mari Uchem og chefredaktør for litteraturmagasinet Ontšõko (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er redegørelse fra Kommissionen -om overfaldet på Galina Kozlova, medlem af bestyrelsen for organisationen Mari Ušem og chefredaktør for litteraturmagasinet Ontšõko.
Neelie Kroes
Hr. formand, ærede medlemmer! Kommissionen beklager det voldelige overfald på Galina Kozlova, der fandt sted den 25. januar i år i hovedstaden i den russiske republik Mari-el, og jeg udtrykker min medfølelse over for hende og hendes familie og ønsker hende hurtig bedring fra kvæstelserne. Kommissionen forventer en hurtig og grundig undersøgelse af hændelsen samt retsforfølgelse af gerningsmændene. I denne forbindelse har jeg bemærket, at der er igangsat en undersøgelse, og at præsidenten for Mari-el angiveligt har krævet, at den får topprioritet.
Mere overordnet set er Kommissionen klar over situationen for de oprindelige finsk-ugriske indbyggere som f.eks. Mari-el-befolkningen i Rusland. Vi er også opmærksomme på de bekymringer, som en række medlemmer af Europa-Parlamentet har givet udtryk for med hensyn til behandlingen af Mari-el, specielt med hensyn til mari-sproget i skoleundervisningen samt chikanerierne af journalister og præsidentvalgene i december 2004. Kommissionen tog positivt imod Europa-Parlamentets beslutning fra maj 2005.
Kommissionen ser fælles værdier inklusive respekten for menneskerettighederne som en grundpille i sine forbindelser med Rusland. Kommissionen deltager aktivt i EU's og Ruslands menneskerettighedssamråd, hvor vi bestræber os på at diskutere de vigtigste emner med Rusland på en åben og konstruktiv måde. Det ville være nyttigt, hvis vi i forbindelse med sådanne emner kunne bevæge os væk fra gensidige beskyldninger og i stedet fokusere på at udveksle erfaringer og bedste praksis om, hvordan vi håndterer disse problemer, der kan opstå i mange moderne samfund. Det er grunden til, at Kommissionen har foreslået, at deltagelsen i menneskerettighedshøringer skal udvides til ikke kun at omfatte diplomater, men også eksperter fra fagministerier og agenturer med ansvar for at håndtere disse emner i marken.
Næste runde af høringer med Rusland om menneskerettigheder - inklusive minoriteters rettigheder - og grundlæggende friheder finder sted den 3. maj.
Kommissionen har taget problemet med mari-befolkningens rettigheder op bilateralt med de russiske myndigheder. Som svar har de oplyst om de aktiviteter, der er gennemført og finansieret af republikken Mari-els regering med henblik på at fremme udviklingen af kunst og kultur i republikken Mari-el, fremme flersprogethed og støtte traditionelle kunsthåndværk. Der gives støtte til udgivelse af bøger af mari-forfattere samt til deres oversættelse til russisk, til aviser på mari samt til studier på Mari-el-universitetet og andre højere læreanstalter.
Til slut vil jeg tilføje, at EU og Rusland i køreplanen for det fælles rum for forskning og uddannelse inklusive kulturelle aspekter er enedes om at samarbejde om "at styrke og forbedre den europæiske identitet på basis af fælles værdier inklusive ytringsfrihed, demokratisk funktion af medierne og respekt for menneskerettigheder inklusive personers ret til at tilhøre minoriteter samt fremme af kulturel og sproglig mangfoldighed som basis for et civilsamfund i Europa uden skillelinjer". Vi samarbejder nu med Rusland om en handlingsplan for kulturelt samarbejde, der skal omsætte disse principper i konkrete foranstaltninger. Udvekslinger på dette område skal hjælpe med at opbygge et bedre klima, hvor minoriteters kulturer og traditioner respekteres.
Tunne Kelam
Hr. formand! Jeg vil gerne takke kommissæren for hendes forståelse og hurtige reaktion. Parlamentet har allerede udtrykt bekymring over situationen i den russiske republik Mari-el. Det var for to år siden i maj 2005 efter et brutalt overfald på formanden for mari-rådet Vladimir Kozlov.
Foruroligende nok er der ikke sket forbedringer siden da. Der slås fortsat hårdt ned på forsøg på at genoplive Mari-els national kultur og sprog. Derfor kan vi ikke være tilfredse med det faktum, at en undersøgelse af overfaldet på hr. Kozlov har været resultatløs i to år, og at der nu har været en ny hændelse.
Det mest alarmerende i dagens Rusland er det faktum, at politisk motiverede drab, dødsfald og fysiske angreb fortsætter med uformindsket styrke, og at ikke én eneste gerningsmand er blevet fanget eller retsforfulgt.
Det seneste tilfælde er Ivan Safronov, der faldt ud af et vindue, lige inden han skulle offentliggøre en artikel om ulovlige russiske våbensalg til Syrien og Iran.
Desværre er den stærke genopblomstring af udbredt fremmedhad samt militante neofascistiske og stalinistiske bevægelser blevet en del af Ruslands virkelighed.
Hvis en regering i adskillige år ikke har formået eller været villig til at sikre alle sine borgere den grundlæggende ret til liv og sikkerhed, og hvis ikke lejemordere drages til ansvar, så underminerer en sådan regering nødvendigvis sin egen position som en troværdig international partner.
Vi skal sende følgende budskab i dag: Der kan ikke ske en yderligere udvikling i forholdet mellem EU og Rusland, før Kreml beslutter at gribe ind og standse denne onde cirkel af drab og menneskerettighedskrænkelser. Hvis de russiske borgere ikke kan have tillid til retssystemet i deres egen stat, hvordan skal russiske partnere i udlandet så kunne have tillid til fremtidige gasleverancer og til, at Rusland vil overholde den internationale adfærdskodeks?
Csaba Sándor Tabajdi
Hr. formand! På vegne af De Europæiske Socialdemokraters Gruppe er jeg Kommissionen meget taknemmelig for den hurtige reaktion, da vi står over for en meget alvorlig situation, der giver anledning til stor bekymring. Som et andet medlem, Tunne Kelam, allerede har gjort opmærksom på, kom der resultater ud af beslutningen fra 2005, og situationen i Republikken Mari-el blev midlertidigt forbedret. Nu to år senere oplever vi endnu en gang et brutalt overfald på en fredelig kvindelig aktivist, Galina Kozlova, i en episode, som med rette tiltrækker sig Kommissionens og Parlamentets opmærksomhed. Vi ved, at man stadig ikke har fundet gerningsmændene til overfaldet på hr. Kozlov i 2005, og det er faktisk også grunden til, at vi har udarbejdet denne beslutning. Som formand for Den Tværpolitiske Gruppe om Mindretalssprog og -kulturer i Parlamentet og for det finsk-ugriske forum, som er et tværpolitisk initiativ, kunne jeg i september 2006 invitere hr. Kozlov her til Strasbourg. Jeg kunne på første hånd konstatere, at han ikke er en radikal, genstridig person, men en bemærkelsesværdig moderat mand. Formålet med den pågældende beslutning er at notere sig og understrege, at Kommissionen og Parlamentet er opmærksom på, hvad der sker i Republikken Mari-el. Vi opfordrer de russiske føderale myndigheder til at lægge pres på de lokale myndigheder i Republikken Mari-el, da denne undersøgelse langtfra er beroligende. Sagen behandles som en sag med lettere kvæstelser, selv om Galina Kozlova rent faktisk pådrog sig kraniebrud, hvilket er en alvorlig kvæstelse. Den nuværende beslutning er vigtig også af denne grund, og det er ligeledes vigtigt, at situationen tages op på det næste topmøde mellem EU og Rusland sammen med andre finsk-ugriske befolkningers situation, og at den også diskuteres som led i dialogen mellem EU og Rusland. Jeg takker fru Neelie Kroes og Kommissionen for deres samarbejde.
István Szent-Iványi
Hr. formand! Den 25. januar i år blev Galina Kozlova hårdt kvæstet af en ukendt overfaldsmand i Yoshkar-Ola. Galina Kozlova pådrog sig kraniebrud, hjernerystelse og øjenskader. Hun blev behandlet på hospitalet i flere uger og er stadig ved at komme sig hjemme hos sig selv. Man har endnu ikke fundet gerningsmanden eller gerningsmændene. Det er selvfølgelig ikke overraskende, da vi ved, at der løbende fra 2001-2005 er sket overfald på aktivister, der kæmper for mari-mindretallets rettigheder, og at ikke en eneste gerningsmand er blevet retsforfulgt siden dengang. Denne situation giver anledning til frygt for, at disse alvorlige episoder sker på befaling af de lokale myndigheder eller i det mindste med deres stiltiende støtte.
Parlamentets beslutning fra 2005 fik konkrete resultater, som hr. Tabajdi har nævnt, da der i halvandet år ikke forekom sådanne episoder. Det er rigtigt, at mari-mindretallets situation ikke blev væsentligt bedre, men der sker små fremskridt, og derfor er jeg glad for, at Kommissionen nu tager fat på disse spørgsmål og opfører dem på dagsordenen. Men jeg anmoder også både Kommissionen og Parlamentet om at lægge meget mere vægt på at løse de finsk-ugriske mindretals problemer, som mindretal generelt har i Rusland.
Vi opfordrer EU til at tage sagen op inden for rammerne af menneskerettighedsdialogen mellem EU og Rusland. Det drejer sig ikke blot om en enkeltstående begivenhed, men om mari-mindretallets rettigheder og bestemt også om de finsk-ugriske mindretals rettigheder generelt. Samtidig opfordrer jeg også indtrængende til, at der som led i det kulturelle samarbejde mellem EU og Rusland endelig iværksættes støttede programmer til fremme af uddannelse, sprogkurser og bevarelse af mindretals kulturelle institutioner, og særlig de finsk-ugriske mindretals institutioner.
Hvis det ikke lykkes at komme videre, skal denne sag opføres på dagsordenen for topmødet mellem EU og Rusland, da det er uacceptabelt, at der trods Parlamentets, Kommissionens og Rådets ønske sker konstante overtrædelser af borgerrettigheder i Rusland.
Leopold Józef Rutowicz
for UEN-Gruppen. - (PL) Hr. formand! Vi protesterer her fra Parlamentet mod dem, der krænker menneskerettighederne og retsstatsprincippet. Vi bør imidlertid spørge os selv om virkningen af vores aktiviteter, hvor drivkraften er solidaritet med mennesker med god vilje. Jeg tror ikke, at det er den ønskede virkning. Dette er imidlertid en måde at forhindre sociale processer, der påvirker os alle negativt såsom foragt for mennesker, vold og kampen for at kunne sige sin mening, hvilket enhver borger i et demokratisk land burde kunne gøre.
Galina Kozlova, som er medlem af bestyrelsen for organisationen Mari Uchem og redaktør på det litterære tidsskrift Ontšõko, er et eksempel på det. Hun er gift med Vladimir Kozlov, som er formand for mari-rådet i Republikken Mari El. Hun har tjent republikken på fremragende vis, men i modsætning til mange journalister deler hun ikke sine modstanderes politiske holdning.
Som europæere er det vores pligt at overvåge, gøre opmærksom på og fordømme forskelsbehandlingen af mari-borgere og overfald på deres repræsentanter og journalister. Vi støtter Galina Kozlova i hendes kamp for mari-borgernes interesser og demokrati.
Erik Meijer
Hr. formand! I 1920'erne forsøgte Sovjetunionen at løse nationalitetsproblemet retfærdigt. Det store russiske rige med de mange mindretal banede vejen for regionalt selvstyre for de andre befolkninger, med undervisning og forvaltning på befolkningens eget sprog. Takket være dette er 11 lande, herunder Ukraine, Georgien og Usbekistan, nu uafhængige.
De mange mindre befolkningsgrupper såsom tjetjenere, tatarer, ossetere, karelere eller marier får derimod kun et autonomt område inden for Rusland eller en af de andre delstater. Med disse folkeslag går det dårligt efter Sovjetunionens sammenbrud. Ingen anerkender deres ret til uafhængighed, og alle håber, at de alligevel kan beholde de rettigheder, som de fik tilkendt for 85 år siden.
Desværre er der både i Georgien og i Rusland opstået en nationalisme, som vil bringe disse rettigheder til ophør. Det dårlige politiske klima i Rusland er prisen for at holde fast ved Tjetjenien, imod indbyggernes ønske, med yderst voldelige metoder. Der opmuntres også til intimidering og mord inden for hæren, hvor unge soldater systematisk mishandles alvorligt af ældre militærpersoner og derefter skal overholde deres tavshedspligt.
I Putins Rusland er der stadig mindre mulighed for modsigelse, kritisk undersøgelse og magtskifte. Det nuværende regimes stabilitet og den stadig større koncentration af kontrollen over de forskellige regioner i Moskva får absolut prioritet. Modstandere fængsles, mishandles eller udelukkes fra valg. Endnu mere gennemgribende er kritikeres pludselige død, især mennesker, som mistænkes for at ville afsløre vigtige oplysninger. Europa skal hjælpe Rusland med ikke længere at synke ned i en sådan situation, der bliver utålelig for stadig flere mennesker. Beskyttelse af mennesker, som forsvarer Mari-el-republikkens rettigheder, er medvirkende hertil.
Laima Liucija Andrikien
(LT) Hr. formand! Først vil jeg takke Tunne Kelam, Vytautas Landsbergis og Charles Tannock, fordi de har taget initiativ til, at vi kan høre Kommissionens redegørelse for Galina Kozlova i dag og vedtage en beslutning.
Denne beslutning er endnu et dokument fra Parlamentet vedrørende krænkelser af menneskerettigheder i Rusland, som er forbundet med EU gennem den gældende partnerskabs- og samarbejdsaftale og gennem et strategisk partnerskab, som det nu ser ud til ikke er baseret på fælles værdier, men på pragmatisme, i et forsøg på at opnå økonomiske og andre fordele.
For mig som medlem af Parlamentets Underudvalg om Menneskerettigheder er en af vejene i samarbejdet mellem EU og Rusland særlig vigtig, nemlig de igangværende høringer mellem EU og Rusland om menneskerettigheder, mindretalsrettigheder og grundlæggende rettigheder. I den forbindelse er det brutale overfald på Galina Kozlova, som er redaktør på det litterære tidsskrift Ontšõko og gift med formanden for mari-rådet, Vladimir Kozlov, uden fortilfælde i Republikken Mari-el, og det fortjener vores opmærksomhed, samt at vi gør os overvejelselser, men det tvinger os til igen at vende tilbage til den almene menneskerettighedssituation i Rusland.
Ifølge de seneste oplysninger er Rusland nu det næstfarligste sted i verden for journalister (efter Irak). Derfor støtter jeg fuldt ud ånden i beslutningen, i hvilken Parlamentet indtrængende opfordrer Den Russiske Føderation og de lokale myndigheder til at opfylde deres folkeretlige forpligtelser, ikke blot for at sikre pressefriheden, men også for at indføre lovbestemmelser om beskyttelse og udvikling af mindretalssprog og -kulturer.
Jeg tror, at Kommissionen kunne tage de problemer, de finsk-ugriske mindretal i Rusland har, op i forbindelse med den løbende dialog mellem EU og Rusland om menneskerettigheder og på topmødet mellem ledere fra EU og Rusland.
Józef Pinior
(PL) Hr. formand! Parlamentet udtrykker bekymring i forbindelse med overfaldet på Galina Kozlova, som er medlem af bestyrelsen for den nationale mari-organisation Mari Uchem og redaktør på det litterære tidsskrift Ontšõko i Republikken Mari-el i Den Russiske Føderation. Galina Kozlova er gift med Vladimir Kozlov, der er formand for mari-rådet i Republikken Mari-el, og som også blev indstillet til Sakharov-prisen i 2006. Vi må ikke glemme, at denne pris blev overrakt af den nuværende præsident i Estland, Toomas Ilves, som tidligere var medlem af Parlamentet.
Man kan spørge sig selv, hvad Ruslands mål er. Der sker flere og flere overfald på uafhængige aktivister og journalister. Flere og flere episoder bliver ikke opklaret. Undertrykkelse, krænkelse af menneskerettighederne og nationale mindretalsgruppers rettigheder i Den Russiske Føderation tages stadig oftere op. Det, der sker er måske, at præsident Putins styre er ved at blive stadig mere autoritært. Denne sag burde mane til eftertanke, og vi skal forlange, at de russiske myndigheder undersøger sagen grundigt for at finde gerningsmændene til overfaldet.
Neelie Kroes
Hr. formand! Det har været en imponerende forhandling, og jeg har noteret mig alle de gode sager, der er taget op. Det er godt fra tid til anden at fokusere vores opmærksomhed på emner, der ikke nødvendigvis er forsidestof i EU. Angrebet på fru Galina Kozlova var en sådan begivenhed, og jeg håber meget, at hun hurtigt kommer sig fuldstændigt og fortsætter med sine ansvarsområder.
Som sagt vil Kommissionen gerne have en konstruktiv dialog med Rusland om sådanne sager. Vi er opmærksomme både på kritikken af den aktuelle situation vedrørende mari-befolkningen samt på indsatsen på officielt plan i Rusland for at sikre deres rettigheder og kultur. Moderne samfund skal finde metoder til at se nærmere på situationen for minoriteter for at fremme en fredelig og harmonisk socialøkonomisk udvikling. Vi skal alle fortsætte indsatsen i denne henseende. Vi skal derfor stræbe efter at bruge vores kontakter med Rusland og specielt menneskerettighedshøringerne til at finde måder, hvorpå vi kan samarbejde om at forbedre situationen. Jeg har allerede nævnt, at 3. maj er en af disse mødedage.
Kommissionen vil fortsat tage bekymringer vedrørende menneskerettigheder op på alle planer fra topmødet og nedefter. Hvis der skal gennemføres en mere detaljeret diskussion, er menneskerettighedshøringer det bedste forum for udveksling af synspunkter med Rusland.
Formanden
Jeg har modtaget tre beslutningsforslag, jf. forretningsordenens artikel 103, stk. 2.
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted i dag kl. 17.00.
