Spørgetid (spørgsmål til Rådet)
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0475/2008).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Jeg beklager, at vi er i tidsnød, men jeg agter at hæve mødet kl. 19.00 som planlagt. Både hr. Jean-Pierre Jouyet og fru Benita Ferrero-Waldner har været her hele eftermiddagen.

Om: Fremskridt vedrørende de blå kort
Hvilke fremskridt kan Rådet halvvejs henne i det franske formandskab konstatere vedrørende de blå kort og de dertil hørende prioriteringer af faglært migration og cirkulær migration?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Jeg vil gerne sige til hr. Claude Moraes, at forslag til et direktiv om indrejse- og opholdsbetingelser for tredjelandsstatsborgere med henblik på højt kvalificeret beskæftigelse - direktivet om det "blå kort" - blev forelagt Rådet af Kommissionen i oktober 2007, som han også er bekendt med.
Formålet med dette forslag er at få højt kvalificerede tredjelandsstatsborgere til at bosætte sig i EU. For at gøre EU mere attraktivt fastlægger dette forslag fælles kriterier for deres indrejse, sikrer ligebehandling med EU-statsborgere på en række områder og giver indehavere af det blå EU-kort ret til at flytte inden for EU.
Som De ved, er dette forslag en af det franske formandskabs prioriteter inden for rammerne af pagten om indvandring og asyl. Den 25. september gav Rådet sin støtte til dette initiativ på grundlag af et kompromis foreslået af formandskabet. Dette kompromis fokuserede på den ene side på definitionen af højere faglige kvalifikationer og af kvalifikationer fra en højere uddannelsesinstitution og på den anden side på forholdet med national lovgivning. Endelig fokuserede det på minimumslønniveauet, som er omfattet af en undtagelse i tilfælde af et særligt behov inden for et erhverv.
Rådet har anmodet De Faste Repræsentanters Komité om at færdiggøre undersøgelsen af teksten med henblik på meget hurtigt at nå frem til et forslag. Den endelige vedtagelse vil kunne finde sted, når Deres udtalelse om dette forslag er blevet vedtaget. Jeg tror, dette vil være muligt i løbet af plenarmødet i november.
Claude Moraes
(EN) Hr. formand! Tak for det omfattende svar. Det blå kort vil være en stor gevinst, hvis det er omfattende, fair og afbalanceret. I den henseende vil jeg spørge Rådet, hvordan de vil undgå problemet med hjerneflugt eller håndplukning af de bedste arbejdstagere - ikke kun fra udviklingslandene, men også fra de nye økonomier? Vil der være en forbindelse mellem EU's regeringer, Kommissionen og regeringerne, navnlig arbejdsministerierne, i disse lande for at sikre, at vi ikke dræner disse nye økonomier og udviklingslandene for deres bedste arbejdstagere, mens vi får og konkurrerer om de bedste arbejdstagere? Vil vi overvåge dette problem og sikre valgfriheden, samtidig med at vi får det blå kort, fordi det kan være en særdeles positiv udvikling for dette sted?
Reinhard Rack
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne vende tilbage til et bestemt punkt. Vi har tidligere gentagne gange haft det problem, hvor vi på den ene side hævder, at vi fra europæisk side har brug for uddannede indvandrere, men at vi på den anden side stadig er meget restriktive.
Findes der en troværdig sammenligning mellem fordelene ved den amerikanske "green card-ordning" og tilsvarende systemer og det, som vi ønsker at opnå i Europa?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Jeg tror, at dette er netop, hvad vi forsøger at gøre: at forsone os med, at Europa altid har brug for indvandrere. Med hensyn til demografi og attraktivitet vil vi bestemt stå ringere sammenlignet med andre regioner i verden, og derfor skal vi opretholde en åben politik både inden for EU og over for lande i hastig udvikling. Inden for disse rammer skal vi både sikre, at vi har en retlig ramme, der understøtter økonomiske migranter, og at vi indgår afbalancerede aftaler med oprindelseslandene, som kombinerer vores optagelseskapacitet og forhindrer en hjerneflugt for dem.
Den kendsgerning, at der tages højde for det nye fænomen med økonomisk migration, og fastlæggelsen af en ramme for den er et af de mest innovative elementer i pagten om indvandring og asyl, som de 27 medlemsstater har godkendt. Som svar på det ærede medlems spørgsmål: Ja, vi vil forsøge at undersøge, hvad man gør i USA på en intelligent og effektiv måde.
Om: Virkningerne af en risikobaseret fremgangsmåde over for fødevarepriser og pesticidresistens
Forudsat at en risikobaseret fremgangsmåde nedskærer antallet af pesticider på markedet, hvad mener Rådet vil være det fremtidige resultat for pesticidresistens og den deraf følgende afgrødeproduktion i EU samt virkninger for fødevarepriser/-sikkerhed og indvirkningerne for udviklingslandene (visse eksperter mener, at EU vil indføre flere fødevarer fra udviklingslandene, hvilket vil føre til højere fødevarepriser i disse lande med deraf følgende indvirkning for folk, der lever på fattigdomsgrænsen)?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Hvad angår plantebeskyttelsesmidler, er der fremlagt en "pesticidpakke" i Rådet, som har til formål at revidere forordningerne om markedsføring af sådanne produkter og indføre et direktiv om deres bæredygtige anvendelse.
Målet er at sikre, at anvendelsen af pesticider er forenelig med miljøbeskyttelse og sundhedsbeskyttelse, og vi skal naturligvis overveje pakkens indvirkning på pesticidresistens. Det var på det grundlag, at Rådet vedtog en fælles holdning den 15. september.
I henhold til denne holdning kan aktive ingredienser, der bruges i pesticider, godkendes efter en vurdering af de farer og risici, de udgør for dyrs og menneskers sundhed og for miljøet.
Denne udfordring er vigtig. Her skal vi også beskytte vores borgere, fordi der er farlige stoffer, f.eks. kræftfremkaldende stoffer, mutagene stoffer og hormonforstyrrende stoffer, som derfor ikke må bruges. Rådet har også drøftet indvirkningen på landbrugsproduktionen, fordi Rådet ønsker at sikre, at den nye lovgivning ikke har negative følger for fødevarepriserne eller -tilgængeligheden i Europa eller i andre regioner i verden.
Tværtimod vil revisionen af lovgivningen om pesticider og plantesundhedsbeskyttelse styrke den frie omsætning af produkter med gensidig anerkendelse af produktgodkendelser inden for samme zone og mere rationelle procedurer for godkendelse af aktive ingredienser på europæisk plan - alt sammen noget, der vil medvirke til at modernisere det europæiske landbrug og forbedre beskyttelsen af vores forbrugere og borgere.
Liam Aylward
(EN) Hr. formand! Må jeg forsikre ministeren om, at vi alle ønsker at passe på borgernes sundhed og miljøet? Men er Rådet enig i opfordringen til, at Kommissionen gennemfører en konsekvensanalyse af indvirkningen af fødevareproduktionen og -forsyningen som følge af denne lovgivning i hver medlemsstat? Den kendsgerning, at Kommissionen endnu ikke har gjort dette, er fuldstændig uacceptabel.
Er Rådet enigt i, at vi ikke kan forventes at træffe informerede valg og beslutninger uden helt opdaterede oplysninger?
Jim Allister
(EN) Hr. formand! I forlængelse af det sidste spørgsmål: Hvad er det, Rådet frygter ved en egentlig konsekvensanalyse, som kan oplyse os den reelle indvirkning af Deres forslag om fødevareproduktionen i Europa? Dette påvirker både producenter og forbrugere. Producenter og forbrugere har meget at miste, hvis pesticider, som i dag er vigtige for planteavl, fjernes uden tilgængelige erstatninger. Hvad skal kartoffelavlerne i det nordlige Europa f.eks. gøre i deres våde klima for at bekæmpe kartoffelsyge? Skal vi blot sige: "Det var ærgerligt"? Skal vi sige til forbrugerne: "Lad os importere fra lande uden pesticidregler"? Er tiden ikke inde til at genoverveje og gennemføre en egentlig konsekvensanalyse for disse forslag?
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Må jeg støtte de to forrige bemærkninger om en konsekvensanalyse? Jeg havde troet, at det ville være en fordel for både Kommissionen og Rådet, hvis De har dokumentation, der kan hjælpe Dem gennem en konsekvensanalyse. Jeg ved, at historien om den irske kartoffelsyge er blevet fortalt mange gange, men det er et meget væsentligt problem, som De efter min mening burde tage fat om - ikke kun fra producenternes synspunkt, men også fordi dette vil have indvirkninger på fødevarepriserne og -tilgængeligheden, og fordi vi vil komme til at importere produkter, der er produceret med kemikalier, som Europa forbyder.
Fortæl mig, at det giver mening, for jeg kan ikke se det.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Tak til hr. Aylward, hr. Allister og fru McGuinness for deres spørgsmål. For os er målet at nå til enighed om dette følsomme emne ved andenbehandlingen inden årets udgang med formel vedtagelse i Parlamentet under mødeperioden i december. Der er planlagt et trilogimøde mellem Kommissionen, Rådet og Parlamentet for at forene de mange forskellige synspunkter, der er givet udtryk for. Det virker helt logisk på mig, at konsekvensanalyser gennemføres inden for denne ramme for at fastlægge forordningernes indvirkning på både produktionsmetoder og forbrugerbeskyttelse. De vil uden tvivl give os en bedre idé om indvirkningen af disse direktiver.
Om: Adgang til finansiering under EU's rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling
Hvilke initiativer tager Rådet for at sikre, at europæiske virksomheder får fuldt kendskab til, hvorledes de kan ansøge om finansiering under EU's rammeprogrammer for forskning og teknologisk udvikling, hvis budget vil komme til at ligge på over 55 mia. EUR til virksomheder i EU i perioden 2007-2013?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Som svar til hr. Ó Neachtain vil jeg gerne sige, at Rådet siden vedtagelsen af det første rammeprogram for forskning har indført en række foranstaltninger med henblik på at forbedre adgangen til information for virksomheder. Via disse foranstaltninger kan virksomhederne få udførligt kendskab til, hvordan de kan opnå finansiering under de europæiske rammeprogrammer for forskning og udvikling.
Der er f.eks. Cordiswebstedet, som er et elektronisk værktøj, der er oprettet for at fremme forslag til europæiske teknologiske forsknings- og udviklingsprojekter. Virksomheder kan få adgang til alle de nødvendige informationer om europæiske programmer og om de centrale nationale og regionale aktører i de forskellige medlemsstater. Webstedet har en praktisk vejledning til kilder til finansiering af forskning og innovation.
Der er også et netværk af nationale kontaktpunkter, som er etableret for at forbedre virksomheders adgang til information, og som støttes inden for rammerne af det syvende forsknings- og udviklingsprogram og rammeprogrammet for konkurrencedygtighed og innovation. Formålet med dette netværk er derfor at fremme information, som er så tilpasset og decentraliseret som muligt, ved at etablere kontakter mellem forskellige institutioner, herunder nationale ministerier, universiteter, forskningscentre og private konsulentfirmaer.
Endelig har vi offentliggjort retningslinjer for anvendelsen af midler under det syvende rammeprogram for forskning og for anvendelsen af strukturfondene, som kan bruges i forskningssektoren. Disse retningslinjer indeholder vigtig information til virksomheder, og vi ved, at disse mange informationskilder sætter vores virksomheder i stand til at konkurrere om de instrumenter, som EU har gennemført.
Seán Ó Neachtain
- (GA) Hr. formand, hr. formand for Rådet! Tak for det omfattende svar. Jeg vil dog gerne høre, om Rådet kan fortælle, hvordan ansøgninger under udviklingsprogrammet kan behandles mere effektivt, og om det har planer om at sikre, at vi hurtigere modtager svar. Hvordan mener De, at dette bør gøres?
Teresa Riera Madurell
(ES) Hr. formand! I både det syvende rammeprogram og rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation var et af vores mål at fremme deltagelsen af små og mellemstore virksomheder.
Der er nu gået to år siden vedtagelsen af disse programmer. Kan Rådet oplyse os om, hvorvidt deltagelsen af små og mellemstore virksomheder i medlemsstaterne stiger sammenlignet med f.eks. tidligere rammeprogrammer?
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Kan Rådet bekræfte, at hele ansøgningsproceduren under det syvende rammeprogram er blevet gjort mere brugervenlig, at det faktisk er sket, og at den også er gennemskuelig, så virksomhederne generelt ved, hvordan de kan opnå finansiering, og hvordan de skal besvare indkaldelser i forbindelse med midler, der er tilgængelige under det syvende rammeprogram?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Jeg vil sige det helt klart til hr. Ó Neachtain: I betragtning af de punkter, der allerede er på dagsordenen for Rådets møde i december, tror jeg ikke, at dette spørgsmål vil blive rejst i Rådet på trods af den udfordring, det repræsenterer. Det skal rejses i Rådet for forskning og Rådet for konkurrenceevne. Min fornemmelse er, at der allerede er gjort meget for at forbedre informationssystemet.
Til fru Riera vil jeg sige, at jeg tror, der stadig er meget, som skal gøres. En politisk aftale om kommunikation vil blive vedtaget i morgen af Kommissionen, Rådet og Parlamentet med henblik på at sikre en bredere offentliggørelse af europæiske foranstaltninger.
Dette er et vigtigt skridt, men derudover er det vigtigt, og det har både fru Doyle og fru Riera ret i, at vi mangedobler de praktiske informationssteder. Parlamentet spiller efter min mening en meget vigtig tilsynsførende rolle i arbejdet med at sikre, at disse praktiske informationssteder videreudvikles med udgangspunkt i dem, de henvender sig til, og den procedure der skal benyttes.
Om: Nødhjælp efter naturkatastrofer
Hvilke forslag har Rådets formandskab fremsat med henblik på at udvide og forbedre gennemførelsen af nødhjælp i EU som følge af naturkatastrofer, oversvømmelser, brande osv.?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand, hr. Crowley! Europa er blevet ramt af flere og flere katastrofer og alvorlige kriser i de senere år. De skovbrande og oversvømmelser, der for nylig har ramt adskillige europæiske lande, har vist, at det er afgørende, at vi forbedre effektiviteten og kapaciteten af EU's nødberedskab. Dette skal også ske for at vise solidaritet med borgerne og beskytte dem. Vi har brug for solidaritet og enhed, og vi skal beskytte borgere i og uden for EU. Derfor omfattede formandskabets prioriteter en styrkelse af EU's nødberedskab under katastrofer og kriser.
Med udgangspunkt i de eksisterende fællesskabsressourcer, navnlig Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse, skal vi fortsætte gennem forskellige faser af katastrofeberedskab. Vi har for det første brug for forebyggelse, forskning og information. Vi skal intensivere indsatsen for at indføre tidlige varslingssystemer. Dernæst skal vi forberede os på kriser. Det betyder, at vi skal styrke forvaltnings- og beredskabskapaciteterne og koordineringen mellem de agenturer, der er involveret på EU-niveau og internationalt niveau. Gennem intervention håber vi at øge kapaciteten til at levere europæisk humanitær bistand og civilbeskyttelse og derved forbedre Fællesskabets ordning for civilbeskyttelse omkring et mere operationelt centrum.
Der er derfor forskellige arbejdsgrupper, der undersøger disse områder inden for Rådet, og Rådet vil gennemgå dette arbejde inden årets udgang. Til de ærede medlemmers information afholder formandskabet en civilbeskyttelsesøvelse den 4. og 6. november, som omfatter alle generaldirektørerne for civilbeskyttelse i medlemsstaterne. Denne øvelse vil sætte os i stand til i praksis at se, hvad der skal forbedres inden for dette særdeles vigtige område.
Brian Crowley
(EN) Hr. formand! Med hensyn til koordineringen af aktiviteter er dette tydeligvis det vigtigste aspekt, hvilket vi så under de skovbrande, som sidste år spredte sig fra Grækenland til Italien og til dele af Slovenien, og i forbindelse med oversvømmelsen af Donau på forskellige tidspunkter, som ramte både Østrig og andre lande.
Er der et forslag om at oprette en koordinationsenhed, som permanent vil arbejde fra et centralt punkt for at hjælpe med at koordinere disse grænseoverskridende naturkatastrofer, som har konsekvenser for hele EU?
Reinhard Rack
- (DE) Hr. formand, hr. formand for Rådet! Koordineringen af hjælpeforanstaltninger er ét aspekt. Et andet er, om de europæiske borgere kan se, at det er EU, som er involveret, ikke kun medlemsstaterne - altså at Europa faktisk gør noget for de enkelte borgere på lokalt plan.
Jim Allister
(EN) Hr. formand, hr. minister! Må jeg henlede Deres opmærksomhed på startbeløbet under EU's Solidaritetsfond. Så vidt jeg ved, er det fastsat til 3 mia. EUR. Det er fastsat på samme niveau for et stort land som for en lille region og en stor region. Det betyder, at man kan opleve en oversvømmelseskatastrofe, som vi oplevede i Nordirland denne sommer, som var meget omfattende i den specifikke region, men hvor der ikke var adgang til EU's Solidaritetsfond, fordi den lå under grænseværdien og ikke ramte en hel nation. Er det retfærdigt? Skal det ikke undersøges, og burde De ikke undersøge de fjolletheder, som især landbrugsproducenter må ty til for at forsøge at få adgang til disse midler?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Til hr. Crowley vil jeg først sige, at jeg er overbevist om, at det er formandskabets ambition at nå til et punkt, hvor vi har et koordinationscenter, der er så operationelt som muligt. Det er, hvad vi håber på. Problemet er, at vi skal ramme en balance her mellem dem, der ønsker øget koordination, som formandskabet gør, og de medlemsstater, der er knyttet til subsidiaritetsrollen - også inden for denne sektor. I sidste ende - for at sige det helt klart - vil formandskabet arbejde inden for rammerne af Rådet hen imod forbedret koordination og - som svar til hr. Rack - mere synlig koordination, fordi, som hr. Rack korrekt siger, vi skal sikre EU's synlighed.
Hvad angår Den Europæiske Unions Solidaritetsfond, vil jeg sige til hr. Allister, at jeg er bekendt med, at vi skal være opmærksomme på Nordirland i forbindelse med en række naturkatastrofer. Jeg har ingen information om forskelsbehandling af Nordirland, men jeg vil selvfølgelig sammen med Rådets tjenestegrene sikre, at Solidaritetsfonden bruges så hurtigt og retfærdigt som muligt, afhængigt af regionerne, på både europæisk plan og på nationalt plan.
Om: Fødevareforsyning i et ulige partnerskab
EU lover at fortsætte med at indføre initiativer for at sikre levering af fødevarer til udviklingslandene, men hvad gør Rådet ved udviklingslandenes påstande om, at EU udnytter det ulige partnerskab for det første gennem handelsaftaler, der med formuleringer fra FN's Økonomiske Kommission for Afrika "ikke er tilstrækkeligt inkluderende", "mangler gennemsigtighed" og lader EU drage fordel af de afrikanske landes manglende kapacitet til at håndtere juridiske problemer, og for det andet ved at sikre europæisk fødevareforsyning på bekostning af bl.a. den vestafrikanske fiskerisektor?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet - (FR) Hr. formand! Som De ved, hr. Ryan, indførte Cotonouaftalen et nyt partnerskab mellem EU og de 78 AVS-lande den 23. juni 2000. Disse nye aftaler har til formål at fremme en global tilgang til forbindelserne mellem EU og disse lande baseret på en kommerciel tilgang til varer og tjenesteydelser, ledsageforanstaltninger og foranstaltninger til fremme af regional integration samt et krav om, at disse kommercielle foranstaltninger skal overholde WTO's regler. En række midlertidige aftaler blev oprettet ved udgangen af 2007, der - som Rådet understregede i sine konklusioner fra maj 2008 - omhandlede risikoen for forstyrrelse af samhandelen, hvilket var en alvorlig bekymring.
Det er fuldstændig klart, at processen for forhandling af fuldstændige regionale økonomiske partnerskabsaftaler er en af Rådets hovedprioriteter. Rådet har endvidere vedtaget en ny række konklusioner om økonomiske partnerskabsaftaler - den fjerde siden 2006 - som gentager, at formålet med disse WTO-kompatible aftaler er at støtte udvikling. Der er stadig enighed i Rådet om dette vigtige spørgsmål, og der er en fælles hensigt om at opnå fuldstændige regionale partnerskabsaftaler, som kan sikre bæredygtig økonomisk udvikling i AVS-landene.
Fødevareforsyningssikkerhed er i henhold til information fra det udvalg, der er ansvarligt for forhandlingerne, kernen i de fælles drøftelser. Der er gjort stabilt fremskridt på regionalt plan, og det er stadig vores mål at indgå fuldstændige regionale aftaler så hurtigt som muligt.
Hvad angår partnerskabsaftaler i fiskerisektoren, vil jeg minde Parlamentet om, at Fællesskabet i overensstemmelse med Rådets konklusioner fra juni 2004 har indført en ny type bilateral aftale. Jeg ønsker først og fremmest, at fiskerimuligheder tildeles Fællesskabets fartøjer - og det håber vi - på grundlag af gennemsigtige videnskabelige udtalelser, og dernæst at en del af det finansielle bidrag, som Fællesskabet fastlagde i de såkaldte sektorspecifikke referenceaftaler vil blive anvendt til at udvikle fiskerisektoren i partnerkyststaterne, så der sikres ansvarligt og bæredygtigt fiskeri.
Endelig skal vi huske, at vi har brug for foreløbige aftaler, men vi skal så hurtigt som muligt bevæge os videre til fuldstændige økonomiske partnerskabsaftaler, som er det, alle medlemmerne af Rådet arbejder på.
Eoin Ryan
(EN) Hr. formand! Hvilke gennemsigtighedsforanstaltninger kan Rådet iværksættes for at sikre maksimal effektivitet ikke kun for handelsaftaler, men også for bistand til og for udviklingslandene?
I betragtning af, at De hører én ting fra Kommissionen om de økonomiske partnerskabsaftaler og derefter omfattende kritik fra ngo'erne af aftalerne, så må det være meget vanskeligt at finde ud af, hvem der har ret, og hvem der egentlig har fordele af dem. Men er bestemt konsekvent kritik og manglende gennemsigtighed i forbindelse med disse økonomiske partnerskabsaftaler. Jeg vil bede Dem kommentere dette.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Hvad angår den vestafrikanske fiskerisektor, kan jeg oplyse formandskabet, at disse fiskeriaftaler, om end de er bilaterale, kræver langt mere overvågning og revision af EU og Kommissionen, hvis det skal sikres, at alvorlig fattigdom og gæld i disse tredjelande ikke medfører et ikkebæredygtigt og uimodståeligt pres til at underskrive disse lukrative aftaler, som ofte generelt resulterer i alvorlig ikkebæredygtig og uansvarlig udnyttelse af ressourcerne? Det er efter min mening i høj grad tvivlsomt, hvad Europa gør her. Vil formandskabet kommentere dette?
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Jeg vil gerne gentage fru Doyles spørgsmål, men jeg vil formulere det lidt anderledes.
Administrationen af fiskeriet i Vestsahara blev overdraget til Marokko for omkring 20 år siden. Der har ikke været noget pres her. EU's fiskeri i dette område har været minimalt, men der har været problemer med dårlig forvaltning af fiskeriet.
Mit spørgsmål er følgende: Hvilke foranstaltninger kan vi træffe for at hjælpe de lande, der står for fiskeriet med at sikre en effektiv overvågning? Det er ikke nok blot at underskrive fiskeriaftaler. Hvis der ikke sker en effektiv overvågning af fiskeriet, vil der altid være problemer.
Kan EU gøre noget for at hjælpe disse lande med en effektiv overvågning af deres fiskeri og undgå at udtømme deres ressourcer, hvilket sker i øjeblikket?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Jeg mener, at disse aftaler bør være særdeles gennemsigtige. Jeg har personligt ingen bemærkninger til manglende gennemsigtighed. Vi skal huske på, at vi befinder os i en overgangsfase med disse interimsaftaler. De er ikke fuldt tilfredsstillende, men vi kan ikke gøre andet i lyset af WTO-reglerne.
For det andet har det ærede medlem ret: De lande, der har indgået dem, er kritiske over for sådanne aftaler. Der fremføres altid kritik af udviklingsbistandens effektivitet. Vi samarbejder med Kommissionen om at sikre, at disse bistandsmekanismer og disse støttemekanismer er mere gennemsigtige, det er klart.
For det tredje ønsker vi at bevæge os i retning af globale aftaler, der omfatter alle interessenter og repræsentanter for civilsamfundet i partnerlandene.
Med hensyn til fiskeriet langs Vestafrikas kyst mener jeg for det fjerde, at fru Doyle har ret. Vi skal naturligvis sikre os, at der altid vil foregå en bæredygtig udvikling, og at man uanset hvad ikke må udøve uforholdsmæssigt pres gennem bilaterale aftaler. Som det ærede medlem påpegede, skal vi opretholde effektive foranstaltninger for at kontrollere fiskeriressourcerne. Det er ikke let. Vi skal naturligvis tage hensyn til den økonomiske udvikling og hjælpe disse lande med at blive bedre integreret i de internationale handelszoner.
Formanden
Spørgsmål nr. 6 er blevet erklæret uantageligt, da emnet var genstand for et spørgsmål, der blev besvaret under september II-mødeperioden.

Om: Luftfartssikkerhed
Der har i løbet af de seneste måneder været et stigende antal flyulykker i forskellige dele af verden. Anser Rådet på denne baggrund de eksisterende internationale standarder og fremgangsmåder vedrørende luftfartssikkerhed for at være fyldestgørende, eller er der behov for at tage nye initiativer for at garantere borgernes sikkerhed i forbindelse med transporten mellem de europæiske lande i EU's luftrum?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Som svar til hr. Medina Ortega kan jeg sige, at flyvning stadig er en af de sikreste transportformer, men det er korrekt - og jeg forstår folks følelser - at nogle ulykker, navnlig den, der fandt sted i Spanien i sommer, minder os om de fantastisk tragiske konsekvenser af sådanne ulykker.
Forbedring af sikkerheden for flypassagerer er fortsat en af Rådets hovedprioriteringer. Jeg vil gerne erindre Parlamentet om, at der foreligger en forordning, som Parlamentet og Rådet har vedtaget, hvorved der indføres en sort liste over risikoflyselskaber. Denne forordning giver mulighed for at hindre luftfartøjer, der anses for usikre, i at benytte Fællesskabets luftrum, og den udgør et effektivt middel til at forbedre anvendelsen af internationale sikkerhedsstandarder i lande, hvor Kommissionen ikke mener, at minimumssikkerhedsbestemmelserne respekteres. Denne liste ajourføres regelmæssigt.
Inden for denne grundlæggende sektor for luftfartssikkerhed er et andet vigtigt element oprettelsen af Det Europæiske Agentur for Luftfartssikkerhed, der har til opgave at fremme det højst mulige sikkerheds- og miljøbeskyttelsesniveau inden for den civile luftfart. Fællesskabets institutioner har også beskæftiget sig med tilfælde, hvor luftfartøjer anvendes inden for Fællesskabet af operatører fra tredjelande, dvs. operatører uden for Fællesskabet, og der er fastsat fællesskabsregler for udstedelse af licenser til besætninger, til drift og til sikkerhedsstandarder.
Det er klart, som det ærede medlem med rette giver udtryk for, at disse regler skal suppleres og styrkes, og jeg håber, at Kommissionen vil fremsætte nogle forslag så hurtigt som mulig. Disse forslag vil blive behandlet af Rådet og Parlamentet inden for rammerne af den reguleringsprocedure, som De er fortrolige med.
Vi skal også samarbejde med International Civil Aviation Organization, der naturligvis er en central partner inden for denne sektor, og det franske formandskab er fast besluttet på at arbejde videre med lufttransportsikkerhed. Det er allerede gået i gang med at behandle Kommissionens nye forslag, der blev vedtaget i juni, om udformning af nye sikkerhedsregler i EU for lufthavne, flytrafikkontrol og tjenesteydelser til luftfarten.
Manuel Medina Ortega
(ES) Hr. formand! Mange tak for Deres udførlige svar, hr. rådsformand. Det var meget omfattende.
Mit tillægsspørgsmål er ganske enkelt, at nogen har været inde på, at det stigende antal ulykker hænger sammen med flyselskabernes bestræbelser på at konkurrere indbyrdes om at tilbyde billigere flyrejser. Forbrugerne er meget glade for at betale mindre for at flyve, men jeg ved ikke, om Kommissionen har nogle undersøgelser, hvori man fastslår en sammenhæng mellem lavprisflyrejser og det stigende antal flyulykker.
Robert Evans
(EN) Hr. formand! Mit indlæg drejer sig om hele spørgsmålet om flysikkerhed. Der er blevet indberettet en række hændelser, hvor passagerer, undertiden britiske, undertiden fra andre lande, har indtaget for meget alkohol under flyvningen og udgjort en fare for andre passagerer og for hele flyet.
Mener De, at der er belæg for at nægte passagerer adgang til flyet, hvis de medbringer alkohol?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Jeg mener, at Kommissionen bør undersøge alle kilder til fare inden for rammerne af sit forslag. Hvis det viser sig - for at svare på det sidste spørgsmål fra hr. Evans - at dette er en kilde, hvilket udmærket kan være tilfældet, er jeg enig. Vi skal også se på passagerernes adfærd inden for disse rammer, hvilket giver mig mulighed for at svare hr. Ortega, for det er ikke på lavprisflyvninger, at denne type hændelser forekommer, fordi salget uden tvivl er mere begrænset.
Men som svar til hr. Ortega vil jeg sige, at jeg ikke kender til nogen direkte sammenhæng mellem lavprisflyrejser og antallet af ulykker. Det er korrekt, at der findes en sammenhæng mellem selskaber, der søger at nedbringe udgifterne, navnlig til vedligeholdelse, sikkerhed og fartøjets levetid og antallet af ulykker. Det er her, vi skal kæmpe, og her, at vi gennem de eksisterende udvalg og vigtigere endnu CESAR-projektet skal sørge for, at der er bedre kontrol med disse selskabers aktiviteter, navnlig vedligeholdelsen, der, som undersøgelsen vil vise, i visse tilfælde er årsagen til disse katastrofer, som De desværre var ofre for. Jeg mener, at vi virkelig skal være særligt opmærksomme på dette fænomen.
Avril Doyle
(EN) Tak, hr. formand! Selv om jeg afbryder. Det eneste, vi vil, er at få nogle forsikringer - det er lidt ved siden af emnet, idet jeg udnytter formandens velvilje. Vil De ikke nok gøre noget ved rejsemulighederne til Strasbourg, så vi kan flyve til Strasbourgs lufthavn og komme hertil? Strasbourg er en smuk by, men vi kan ikke komme hertil, og derfor klager vi alle over møderne her.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Jeg vil med glæde svare fru Doyle, som jeg er meget glad for, og som jeg sætter meget stor pris på. Jeg vil gerne påpege, at vi arbejder seriøst på at forbedre transportmulighederne til Strasbourg, og at vi jo yder tilskud til fem flyselskaber. Den franske regering, for nu at skifte kasket et øjeblik, bruger mere end 22 mio. EUR på at sikre, at disse selskaber flyver til Strasbourg. Vi har også forsøgt at forbedre togforbindelserne mellem Bruxelles og Strasbourg med omkørslen via Roissy og en forbindelse mellem Thalys og TGV'en. Vi skal helt klart gøre mere. Vi skal prøve at fortsætte. I øjeblikket diskuterer vi, hvordan vi kan blive ved med at forbedre betjeningen af det, som De betegnede - og jeg deler Deres opfattelse her - som en smuk by.
Om: Elektroniske pas
Når der ikke foretages en visuel kontrol af en ansvarlig kontrollør, hvilke garantier kan Rådet da give for, at brugen af elektroniske pas i visse lufthavne ikke vil forringe sikkerheden eller øge muligheden for, at en person udgiver sig for at være en anden?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Som svar til hr. Evans lægger Rådet rent faktisk stor vægt på at styrke kontrollen med EU's ydre grænser, noget, der igen blev fremhævet her til formiddag.
Vi ønsker ikke at bygge et Fort Europa, men vi skal huske på, at Schengenområdet er blevet udvidet, og at Schengen skal fungere helt effektivt, og at vi har et fælles ansvar for at bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og sikre, at man afskrækkes fra at begå ulovligheder.
Rådet har derfor sørget for, at vi gør bedre brug af ny teknologi til forvaltningen af vores ydre grænser. Kommissionen har udsendt en særdeles velkommen meddelelse med titlen "Forberedelse af de kommende faser af grænseforvaltningen i EU", som efter vores mening er et fremragende forslag.
Det er også vigtigt, at lempelsen af kontrollen ved grænseposterne, her kan jeg berolige hr. Evans, ikke rejser tvivl om Schengenområdets integritet og sikkerhed. Automatisk kontrol af de rejsendes identitet må ikke føre til en svækkelse af sikkerheden ved grænserne.
Som De ved, indeholder forordning 2252/04 visse garantier. I dette dokument indføres der præcise standarder for biometriske identifikatorer, der skal integreres i pas og rejsedokumenter, der udstedes af medlemsstaterne. Disse bestemmelser giver mulighed for at gøre passene mere sikre og for at kæmpe effektivt mod dokumentforfalskning ved at oprette en mere troværdig kobling mellem dokumentet og dets ejer. Garantierne i denne forordning skal styrkes, og vi skal videreføre dette initiativ - det er hele tanken bag pagten om indvandring og asyl, som præsident Sarkozy kom med en grundig beskrivelse af på formiddagens møde.
Det, der tæller, er, at vi har den juridiske ramme på plads til at handle. Noget andet, der tæller, hr. Evans, er, at vi nu samtidig takket være pagten har en fælles politisk vilje til at garantere den sikkerhed, der er vigtig inden for et udvidet område med frihed.
Robert Evans
(EN) Hr. formand! I lighed med ministeren nærer jeg ikke noget ønske om at gøre Europa til et fort, og jeg ønsker fornuftige sikkerhedskontroller og brug af ny teknologi. Men jeg har været vidne til brugen af disse pas, og jeg vil gerne høre, om han kan fortælle mig, hvor jeg tager fejl, for det, der sker, er, at en person med et elektronisk pas går hen til en maskine, anbringer sit pas på læseren og går derefter igennem, hvis passet er i orden. Jeg kan ikke se, hvordan dette er andet end at kontrollere, hvorvidt den pågældende er i besiddelse af et gyldigt pas.
Der sker ikke nogen kontrol af, hvorvidt den pågældende har et pas, der er udstedt i den pågældendes navn. Som jeg forstår der, er der intet til hinder for, at jeg bruger Deres pas, hr. minister - hvis De altså vil låne mig det - til at gå igennem en kontrol, for der er ingen, der kigger på, om billedet og personen er den samme, eller jeg kunne bruge en fornem person som hr. McMillan-Scotts pas.
Kan De forsikre mig om, at der rent faktisk foretages en kontrol af ejerskabet og personens faktiske identitet.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Det er et let spørgsmål, som jeg er Dem taknemmelig for, hr. Evans. Nej, jeg mener virkelig, at hvis der findes et hul i identitetskontroller, og det er noget, jeg skal have tjekket, skal vi virkelig sørge for, at vi har bevis for identiteten. Det er indlysende for mig. Vi kan ikke acceptere, at man bytter pas.
Derfor vil jeg huske på Deres bemærkninger. Vi vil tjekke det, De har sagt, og De kan være forvisset om, at vi inden for de foranstaltninger, som Rådet kan anvende, og arbejdet med gennemførelsen af pagten om immigration og asyl endnu en gang vil kigge på, om det er tilrådeligt at styrke dette punkt inden for rammerne af Schengenområdet.
Om: Frivilligt arbejde
Vil det franske rådsformandskab støtte en opfordring til Eurostat til om henstille til medlemsstaterne, at de gennemfører FN's håndbog om organisationer med almennyttigt formål i de nationale statistiske systemer i betragtning af, at dette er et af de områder af det statistiske system, der direkte berører borgerne i Europa, idet det værdsætter borgernes frivillige aktiviteter ved for første gang at gøre disse synlige i det statistiske system?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Som svar til fru Harkin kan jeg sige, at Kommissionen jo gennemførte diskussioner inden for Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik. Jeg går ud fra, at det er Eurostat. Efter disse diskussioner fandt udvalget, at der skulle gennemføres yderligere forskning på akademisk niveau for at få defineret harmoniserede identifikationskriterier for ikkeudbyttegivende institutioner, således at der kan foretages pålidelige sammenligninger i tid og rum mellem disse institutioner. Derfor er spørgsmålet om statistik vigtigt, fordi det er korrekt, at strukturerne inden for den frivillige sektor er meget varierede, og vi skal opnå en bedre forståelse af disse strukturer. Men det vigtige er, og det vil jeg gerne forsikre det ærede medlem om, at vi i Rådet lægger fantastisk stor vægt på udviklingen inden for den frivillige sektor. Det er et anliggende for borgerne at gøre den europæiske ambition til deres egen, navnlig for unge mennesker. For nylig har vi i de seneste undersøgelser set, at de ikke er født som de største EU-elskere til trods for de muligheder, de har fået.
I november skal der inden for Rådets program "Uddannelse, Ungdom og Kultur" vedtages en henstilling om mobilitet for de unge frivillige i Europa for at tilskynde til frivilligt arbejde på europæisk plan og dermed levere et klarere billede af Europa, navnlig for vores unge medborgere.
Marian Harkin
(EN) Hr. formand! Først og fremmest vil jeg gerne takke formandskabet for dets svar og rose det franske formandskab for dets initiativ vedrørende mobilitet. Men Deres svar er et citat fra Kommissionen, som ikke er andet end et vildspor, fordi der står, at hovedvægten blev lagt på forskelligheden med hensyn til juridisk status og manglen på harmoniserede kriterier til identifikation af ikkeudbyttegivende aktiviteter i de forskellige lande. Hr. minister, De er udmærket klar over, at 32 lande allerede udarbejder disse statistikker over ikkeudbyttegivende organisationer, herunder, glæder det mig at kunne sige, Frankrig og Den Tjekkiske Republik, der overtager rådsformandskabet fra januar. Så jeg mener, at Kommissionen som sagt vildleder og er fodslæbende her, og eftersom Frankrig udarbejder disse regnskaber, ville det glæde mig, hvis De i det mindste vil anbefale Eurostat, at de anbefaler alle EU-landene at udarbejde disse regnskaber.
Zita Pleštinská
(SK) Hr. formand! Mere end 100 mio. europæere i forskellige aldre og af forskellige religiøse overbevisninger og nationaliteter udfører frivilligt arbejde, og den sociale kapital, som det aktive frivillige arbejde udgør, spiller en vigtig rolle i det lokale demokrati gennem et partnerskab i flere lag. Derfor støtter jeg planen om at erklære 2011 for det europæiske år for frivilligt arbejde. Mener Rådet ikke, at vi kan og bør gøre langt mere på dette område frem til 2011, end vi har gjort hidtil?
Paul Rübig
(DE) Hr. formand! Mit spørgsmål drejer sig om, hvordan disse statistikker sammensættes. Igen og igen ser vi, at statistikker i Europa omfatter de forskellige lande som Tyskland, Spanien, Polen osv., men sjældent dækker Europa som helhed, Europa med 27 lande. Og alligevel sammenligner man så disse statistikker med USA, Indien eller Kina. Vi bør bestræbe os på at sikre, at EU-27 er synlige i disse statistikker, netop fordi frivilligt arbejde er særlig vigtigt for os.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Efter min mening er det virkelig vigtigt, og jeg vil først svare fru Pleštinská og derefter vende tilbage til fru Harkin og hr. Rübig, at sørge for, at den frivillige sektor har et symbol, og at 2011 gøres til den frivillige sektors år. Derfor ønsker det franske formandskab at forberede dette og virkelig tilskynde til ungdomsmobilitet og sørge for, at der gøres fremskridt med udviklingen af frivillige tjenester over hele Europa.
Som svar på spørgsmålet om statistik vil jeg gerne vende tilbage til en samtale med fru Doyle. Som hr. Rübig sagde, er jeg virkelig tilhænger af, at vi sikrer et bedre kendskab til, hvad Europa gør for samfundet og for velgørenhed og ligeledes mere gennemsigtighed. Men vi kan også nemt forstå, at dette er en videreførelse af den europæiske humanistiske tradition i forhold til andre regioner i verden, navnlig USA, men også andre steder, og her tænker jeg på, hvad man har i Asien.
Men, og jeg er ikke specialist i dette spørgsmål, vi skal også sikre, at der er en god balance mellem statistiske krav og større enkelhed og forsøge at forenkle og lette byrderne på strukturer, der undertiden har få ressourcer. Personligt går jeg ind for et godt statistisk videngrundlag, at vi skal gå i den retning, som De anbefaler. Jeg er modstander af ensartethed på dette område: Jeg mener, at det ligeledes er vigtigt at opretholde en vis forskellighed, og jeg kan ikke se, at dette på nogen måde skulle hindre anvendelsen af denne fornuftige statistiske metode. På den anden side lægger jeg vægt på at sikre, at de nødvendige krav, og jeg kan udmærket forstå deres nytteværdi, er hensigtsmæssige ud fra det, vi forsøger at opnå, at forenkle byrderne, navnlig for de strukturer, hvor der mangler mest rent administrativt.
Formanden
Spørgsmål 10 og 11 er blevet slået sammen, fordi de minder meget om hinanden, men begge spørgerne får mulighed for at stille supplerende spørgsmål til ministeren.

Om: EU's politik vedrørende genmodificerede produkter
Er formandskabet og Rådet enige i, at EU's nuværende nultolerance politik, som forbyder import af ikke-EU-godkendte produkter, der indeholder en tilfældigt forekommende eller lav mængde GMO'er, forårsager et ret stort forsyningsproblem for EU's landbrugsbedrifter, der er afhængige af korn- og foderstofimport?
Disse produkter indeholder ofte tidligere EU-godkendte genmodificerede sorter, men hvis det mindste spor af ikke-godkendte GM produkter konstateres, bliver de forbudt og destrueret. Denne procedure mangler videnskabelig strenghed og integritet.
En rapport for nylig fra Det Fælles Forskningscenter i Kommissionen har konkluderet, at "der ikke er påvist nogen sundhedsindvirkninger af genetisk modificerede levnedsmidler, som omfattes af reglerne".
På grundlag af konklusionerne i Det Fælles Forskningscenters rapport og den uacceptable lange varighed af vurderingsproceduren vedrørende genmodificerede sorter, hvilke foranstaltninger vil formandskabet da træffe for at sikre hurtige sikkerhedsevalueringer af genmodificerede produkter i Den Europæiske Union?
Om: Drøftelser om de strategiske aspekter af gmo'er
For nylig blev medlemsstaterne opfordret af Kommissionens formand til at udpege højtstående embedsmænd til at deltage i drøftelser om de strategiske aspekter af gmo'er. Blandt de spørgsmål, der blev drøftet i gruppen, var godkendelsesprocedurernes funktionsmåde, indvirkningen af asynkrone godkendelser af gmo'er og den offentlige debat om gmo'er. Gruppen på højt plan afholdt sit første møde den 17. juli. Der er planlagt endnu et møde i denne måned.
Kan Rådet oplyse, hvilke fremskridt der er gjort i drøftelserne, og hvornår gruppen på højt plan forventer at kunne aflægge beretning?
Kan Rådet oplyse om, hvorledes gruppens mål og anbefalinger kan afvige fra den af Rådet (miljø) nedsatte gmo-arbejdsgruppes?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Her griber jeg med glæde muligheden for at give samme svar til fru Doyle og fru McGuinness. Det franske formandskab besluttede at videreføre den komplicerede og politisk meget følsomme debat om gmo'er - diskussioner, der blev indledt af det foregående formandskab med henblik på at nå frem til en konklusion om dette emne inden årets udgang.
Fru Doyle, fru McGuinness, i går havde Rådet (miljø) en drøftelse om gmo'er efter et uformelt møde for miljøministrene i juli måned i Celle Saint-Cloud. Disse diskussioner vil blive videreført med henblik på at nå frem til operationelle konklusioner til Rådets møde i december ved slutningen af det franske formandskab.
Hvilken retning går diskussionerne i på nuværende tidspunkt? Man ønsker for det første at styrke mulighederne for miljøinspektioner og -vurderinger ved at harmonisere dem på europæisk plan, og i denne forbindelse vil jeg naturligvis melde tilbage med resultaterne af disse overvejelser til december.
Inden for rammerne af disse overvejelser skal vi også tage højde for de socioøkonomiske kriterier for forvaltning af gmo-relaterede risici og se på, hvordan vi kan forbedre anvendelsen af videnskabelig ekspertise, udforme harmoniserede mærkningstærskler og endelig tage hensyn til skrøbeligheden af visse følsomme eller fredede områder.
Derfor har hr. Barroso, som De ved, nedsat en gruppe på højt plan, der skal beskæftige sig med dette spørgsmål, og jeg mener, at De bør spørge Kommissionen, hvor langt man er nået med arbejdet i denne gruppe. Der er endnu ikke aflagt rapport. Gruppen undersøger de lovgivningsmæssige rammer, de relaterede spørgsmål mellem handel og miljø og de stigende priser på landbrugsprodukter og deres indvirkning på gmo-spørgsmålet.
Det vigtige er det, der er blevet forelagt for Rådet, og behovet for at sikre, at der hurtigt vedtages nye retningslinjer for miljøvurderinger for at tage højde for gmo'ernes miljørisiko på længere sigt. Det vil jeg gerne påpege.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Jeg takker formandskabet for svaret, men uanset den ventede rapport fra gruppen på højt niveau, hvis Verdenshandelsorganisationen betyder noget, bør den så ikke som minimum omfatte en ensartet proces for sikkerhedsvurdering og godkendelse af gmo-produkter, der handles på globalt plan? For vi siger vel ikke, at forbrugerne i USA, Australien og Japan udsættes for større risiko som følge af deres vurderings- og godkendelsesprocedurer for gmo'er, som er fantastisk effektive? Endelig vil jeg spørge, om rådsformanden ikke er enig i, at alt andet end ekspertisebaserede og videnskabeligt baserede procedurer for sikkerhed og godkendelse for gmo'er vil savne integritet og stille vores lovgivning her i Parlamentet i et dårligt lys?
Mairead McGuinness
(EN) Hr. formand! Jeg synes, at De ved at slå de to spørgsmål sammen, forbigik mig lidt, fordi mit spørgsmål er meget specifikt. Først og fremmest er jeg ikke sikker på, at der var tale om et fuldstændigt samarbejde med denne gruppe på højt niveau, men jeg vil gerne vide, hvilke fremskridt man har gjort, og hvornår de vil aflægge rapport, for for mig at se beskæftiger Europa sig mere med aktiviteter vedrørende gmo end med handling, og det, vi har brug for, er handling, fordi vi står i en situation, hvor et meget stort land som USA og andre er meget tilfredse med deres metoder for vurdering af gmo'er, og Europa ønsker andre kriterier. Af Deres svar kan jeg forstå, at De ønsker langt "strengere" kriterier - hvad det så end betyder - og derfor står vi med det samme problem.
Formanden
Det var faktisk Rådet, der bad om at få de to spørgsmål behandlet under ét.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Jeg påtager mig mit ansvar. Jeg kan forsikre Dem for, at De ikke er her forgæves. Jeg påtager mig hele mit ansvar i denne forbindelse, og jeg undskylder over for fru McGuinness.
Som svar til fru Doyle vedrørende muligheden for vurderinger navnlig ekspertvurderinger, har Rådet indledt en meget frugtbar meningsudveksling med eksperter fra EFSA, navnlig vedrørende miljørisikovurdering. Disse diskussioner har ydet et positivt bidrag, navnlig i forbindelse med styrkelsen af vurderinger på miljøområdet, en bedre anvendelse af teknologisk ekspertise, som jeg var inde på, og hensyntagen til visse følsomme områder.
Ekspertvurderinger forekommer mig at være et skridt i den rigtige retning. Jeg mener, at det vil være en sund udvikling. Hvad angår fru McGuinness' bekymringer mener jeg, at vi er nødt til at gennemføre en nøje vurdering af de langsigtede virkninger på miljøet ved at bruge gmo'er. Jeg er opmærksom på udviklingen i USA på dette område. Med hensyn til europæernes bekymringer skal vi også tage hensyn til problemerne på længere sigt, og derfor skal vi være meget strenge i den vurdering, vi foretager.
Om: Situationen i Zimbabwe
Rådet bedes oplyse, om det har taget sin holdning til situationen i Zimbabwe op til fornyet vurdering som følge af, at Thabo Mbekis indsats for at formidle en aftale mellem parterne på tidspunktet for udarbejdelsen af dette spørgsmål ikke er lykkedes, og at befolkningen i Zimbabwe fortsat lider nød samtidig med, at Den Europæiske Union fortsætter med at være passiv tilskuer til de mislykkede forhandlinger?
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Som svar til hr. Higgins vil vi fortsat være meget opmærksomme på situationen i Zimbabwe og være meget bekymrede over den. Derfor har vi fordømt volden i begyndelsen af april. Vi har fordømt afviklingen af valget, men det vil jeg ikke komme nærmere ind på. Fra EU's side har vi forsøgt at få Sikkerhedsrådet til at vedtage en meget skarp resolution om Zimbabwe.
Efter aftalen om en enhedsregering, der blev underskrevet under overvågning af SADC den 15. september, har EU henvendt sig til sine partnere med henblik på dannelse af en troværdig enhedsregering hurtigst mulig, med andre ord at omsætte Zimbabwes befolknings ønsker, der kom til udtryk den 29. marts, til handling.
Forhandlingerne fortsætter, men efter præsident Mugabes plan om at forbeholde de vigtige porteføljer til sit eget parti (jeg minder om, at det tabte valget, og at der foregik valgsvindel ved anden runde), er disse forsøg på at mægle slået fejl. Rådet har givet udtryk for, at det fortsat vil overvåge situationen meget nøje.
Det har desuden bakket op om SADC's mæglingsforsøg under ledelse af præsident Mbeki med henblik på at nå frem til et mere tilfredsstillende resultat i forhold til det valg, Zimbabwes befolkning traf den 29. marts. Hvis disse bestræbelser fortsat blokeres, er vi klar til at indføre supplerende foranstaltninger i form af sanktioner rettet mod Zimbabwes myndigheder.
I lyset af den meget alvorlige humanitære situation ønsker vi ikke, at befolkningen bliver ofre i denne situation, og derfor har Kommissionen netop frigivet yderligere 10 mio. EUR for at løse op for den situation, som Zimbabwes befolkning befinder sig i.
Med hensyn til de økonomiske og sociale aspekter vil jeg minde Parlamentet om, at Unionen, når en troværdig enhedsregering er på plads, er parat til at indføre foranstaltninger til støtte for en konsolidering af demokrati og økonomisk genopretning i landet.
Derfor vil jeg erindre Dem om, at vi fortsat vil være på vagt, og erindre Dem om, at EU fortsat er aktiv på alle fronter - den politiske, den diplomatiske, den økonomiske og den humanitære - for at sikre retfærdighed for Zimbabwes befolkning.
Formanden
Jeg har to tillægsspørgsmål til dette spørgsmål, men jeg er bange for, at dette bliver det sidste spørgsmål, for jeg er nødt til at afslutte dette punkt nu. Jeg vil gerne takke ministeren for hans meget omfattende svar. Alle, der er til stede i salen og har indgivet et spørgsmål, vil få et skriftligt svar.
(Tilråb fra Gay Mitchell)
Jeg er klar over Deres problem, hr. Mitchell. Jeg holder tiden. Hvis andre ikke gør det, er det deres problem, men jeg kan svare for mig selv. Ved begyndelsen spørgetiden sagde jeg, at vi ville slutte kl. 19.00.
(Tilråb fra Gay Mitchell)
Vi forsøger at bevare en vis orden her, og jeg har noteret mig Deres ønske.
(Tilråb fra Gay Mitchell)
Jeg har noteret Deres bemærkning, men jeg mener ikke, at skylden er min.
Jim Higgins
(GA) Hr. formand, hr. rådsformand! Rådet er klar over, at NDC (the National Democratic Conference) ønsker nyvalg, og at planerne om samtaler om en magtdeling i Swaziland er blevet udsat i en uge.
Denne udsættelse skyldes afvisningen af at give oppositionslederen Morgan Tsvangirai et pas. Hr. minister, mener De, at dette er rigtigt eller nyttigt? Og har De nu tillid til, at der kan etableres en bæredygtig ordning på længere sigt?
Colm Burke
(EN) Hr. formand! Jeg spørger mig selv, om EU har direkte forbindelser med interessenterne i den politiske proces i Zimbabwe. Selv om det løser sine politiske problemer om formiddagen, kræver det omfattende opbakning, økonomisk og ligeledes med hensyn til opbygningen af nye handelsrelationer. Jeg vil også gerne spørge, om EU har været i kontakt med interessenterne.
Jean-Pierre Jouyet
formand for Rådet. - (FR) Hr. formand! Først og fremmest er situationen, som hr. Higgins har været inde på, fortsat meget bekymrende, og vi forstår, hvad der gør de foreslåede løsninger uacceptable for oppositionslederne på nuværende tidspunkt, men jeg mener, at der skal afholdes et trepartsmøde i de politiske organer i SADC, dvs. Swaziland, Angola og Mozambique, i Harare den 27. oktober.
Som svar til hr. Burke vil jeg sige, at det naturligvis er vanskeligt at opretholde kontakten på grund af hr. Tsvangirais skæbne. Hans pas er blevet konfiskeret, og han har ikke fået det tilbage. Han kom ikke til Swaziland. Kommissionen og formanden for Ministerrådet, Bernard Kouchner, holder sig naturligvis underrettet og er i meget tæt kontakt med repræsentanter for SADC og hr. Mbeki. For vores del kan vi kun sikre, at forbindelserne med Zimbabwe genoprettes, men kun, når retsstatsprincippet er sikret, og når der fremkommer en tilfredsstillende løsning. Men vi har alle de kontakter, som er mulige i den nuværende situation, enten med Louis Michel eller Bernard Kouchner.
Formanden
Spørgetiden er afsluttet.
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)
