Forelæggelse af det slovenske formandskabs arbejdsprogram (forhandling) 
Formanden
Mine damer og herrer! Dagen i dag er en ganske særlig dag. Det er en særlig dag, fordi det for første gang i EU's historie er repræsentanten, premierministeren for dette land, nemlig Slovenien, der har formandskabet i EU - et land, som blev medlem af EU den 1. maj 2004 sammen med ni andre lande. Og det er første gang, at et af de tidligere kommunistiske lande, som nu lever på frihedens, demokratiets og parlamentarismens grundlag, nemlig Slovenien, har formandskabet i EU. Jeg byder derfor varmt velkommen til formanden for Det Europæiske Råd, Sloveniens premierminister, Janez Janša. Hjertelig velkommen til Europa-Parlamentet!
(Bifald)
Men der er også en anden grund til, at dagen i dag er en særlig dag, og derfor byder jeg i dag ekstra varmt velkommen til kommissionsformanden, José Manuel Dourão Barroso, for i dag er det nøjagtig 50 år siden, at den første kommissionsformand, Walter Hallstein, kaldte sin Kommission sammen. Derfor er Kommissionens 50-årsdag også en begivenhed, vi glæder os over. Og derfor siger jeg undtagelsesvis i dag i denne lidt højtidelige ramme tillykke til Kommissionen med denne særlige fødselsdag.
(Bifald)
Mine damer og herrer! Det er en glæde at høre beretningen fra formanden for Det Europæiske Råd.
Janez Janša
formand for Rådet. - (SL) Det er mig en ære og en glæde at være hos Dem i dag, og jeg er også stolt. Jeg er stolt som slovener, hvis land er det første af de nye EU-medlemslande, der bliver betroet formandskabet for Det Europæisk Råd, og også som europæer, hvis EU går ind i 2008 med en underskrevet Lissabontraktat og et udvidet euroområde og Schengenområde.
Jeg kan forsikre Dem, at jeg i månederne frem til sommeren vil blive meget glad, hvis De inviterer mig til at komme her igen, og i hvert fald efter hvert møde i Det Europæiske Råd. Jeg glæder mig til et tæt og konstruktivt samarbejde med Europa-Parlamentet gennem disse seks måneder.
Dagen i dag er en historisk dag i mange henseender. Slovenien fremlægger sine prioriteter for formandskabet i Europa-Parlamentet som den første nye medlemsstat, som den første medlemsstat fra den anden side af det tidligere jerntæppe, og også som det første slaviske land, der skal lede Det Europæiske Råd.
Det ville ikke have været muligt uden de dybtgående ændringer, der er sket på det europæiske kontinent gennem det sidste kvarte århundrede. De har gjort det muligt for Europa at blive forenet i høj grad, dvs. forenet i en union af fred, frihed, solidaritet og fremskridt. Alt dette kunne millioner af europæere slet ikke forestille sig for bare 20 år siden.
I maj i år er det nøjagtig 20 år siden, jeg havde en meget skelsættende personlig oplevelse. Jeg vil gerne fortælle Dem om den, for den er meget symbolsk for de ændringer, jeg netop henviste til.
I 1988 blev to journalister og jeg sammen med en officer arresteret, fængslet, anklaget og dømt ved en militærdomstol, fordi vi havde kritiseret det dengang kommunistiske regime i Jugoslavien og især de militaristiske aspirationer i den daværende jugoslaviske hær. Der var ingen grundlæggende rettigheder til et forsvar, ingen ret til en advokat, og offentligheden havde ikke adgang. Vi blev dømt midt i Ljubljana, Sloveniens hovedstad, som den gang stadig var en republik i Jugoslavien, og retssagen foregik på et sprog, som var et fremmedsprog for os.
Selv om retssagen blev afholdt i hemmelighed, og selv om den jugoslaviske hær truede med at gribe ind, gik titusinder af mennesker på gaderne i en fredelig protest. De krævede respekt for menneskerettighederne og demokratiet. De var med til at sætte gang i forandringerne.
Næsten præcis 20 år senere står jeg foran Dem i dag i dette høje Parlament, i Europa-Parlamentet, midt i Strasbourg, som jeg kan komme til uden at skulle gøre holdt ved en grænse. Som premierminister for Republikken Slovenien og formand for EU kan jeg tale til Dem på mit modersmål.
Hvis nogen havde sagt til mig for 20 år siden i min fængselscelle, at dette ville blive muligt, ville jeg naturligvis ikke have troet et ord af det. Men det skete, og det efter bare 20 år og inden for den samme generation.
På den tid har Slovenien indført et demokratisk parlamentarisk system og en markedsøkonomi, er blevet et uafhængigt, internationalt anerkendt land og er nu medlem af EU og NATO og en del af euroområdet og Schengenområdet. I 1988, for 20 år siden, havde vi en indkomst på omkring 4.000 euro pr. person i købekraft, mens tallet i 2007 lå på 22.000. Vi er oppe på 91 % af gennemsnittet i EU, vores økonomiske vækst sidste år var på over 6 %, og vi har den laveste arbejdsløshed nogensinde og en af de laveste i EU. Fattigdomsniveauet er det næstlaveste i euroområdet, vi er det tredjemindst gældsatte medlem af euroområdet, og vi er blandt de seks øverste medlemsstater på EU's reformbarometer.
Efter Berlinmurens fald og de demokratiske ændringer er der gjort lignende store fremskridt i de andre tidligere kommunistiske lande i Central- og Østeuropa, som nu er medlemmer af EU.
Efter ophævelsen af Schengengrænsen mellem Italien, Østrig, Ungarn og Slovenien i december sidste år fejrede titusinder af mennesker i Slovenien og på den anden side af den tidligere grænse spontant denne symbolske handling. De af Dem, som var sammen med os på det tidspunkt - kommissionsformanden var der, og der var store fester andre steder også trods det kolde vejr - kunne se, at folks reaktioner var meget følelsesladede. Situationen var den samme alle steder ved de tidligere grænser fra jerntæppets tid fra Østersøen til Adriaterhavet.
Ved den lejlighed mødte jeg et ældre slovensk par i den glade mængde ved den tidligere grænseovergang. De havde begge tårer i øjenene. De fortalte mig om de hårde betingelser, de havde levet under i årtier ved den hårde grænse, og om de ydmygelser, de senere havde måttet tåle, hver gang de krydsede grænsen. Kvinden sagde, at hun næsten ikke turde tro på, at alt dette skete, at grænsen praktisk talt ikke længere ville eksistere, og at der var ved at vokse noget frem, som hun end ikke havde turdet drømme om for 20 eller bare 15 år siden.
Jeg ville ønske, at Europa-Parlamentets medlemmer, som støttede udvidelsen af EU og Schengenområdet, havde været der den decemberaften. De ville have fundet det meget tilfredsstillende. Men da De nu ikke alle sammen kunne være der, vil jeg gerne benytte denne lejlighed her til at sige tak.
Tak på vegne af det ældre par på den forsvindende grænse ved den tidligere grænseovergang, på vegne af tusinder, titusinder og millioner, på vegne af de over 100 millioner europæere i Central- og Østeuropa, som for 20 år siden stadig var på den anden side af jerntæppet, nogle i fængsel uden nogen politiske rettigheder og uden mange menneskerettigheder, som nu er sammen i et forenet Europa med ægte muligheder for et bedre liv og muligheder af en art, som vores forfædre ikke havde adgang til.
(Bifald)
Måske ved De slet ikke, hvor enorme konsekvenserne har været af Deres beslutning om at støtte vores håb om frihed og vise solidaritet med os. Denne beslutning er formentlig uden fortilfælde i hele menneskehedens historie, en beslutning, som skulle bringe så meget godt til så mange mennesker. Jeg takker Dem på vegne af dem af os, som er her, fordi De stod ved vores side. De var på ingen måde tvunget til at træffe en så uselvisk beslutning - friheden og solidariteten sejrede, fordi De engagerede Dem.
De af os, som tilhører generationer, der ikke er født i EU, har nok et mere følelsesladet syn på alt det, der er sket i de seneste år og årtier. For os er EU ikke noget, man kan tage for givet. Vi ved, at der findes et andet og meget værre alternativ, og det er endnu en grund til, at vi er rede til at gøre alt for at sikre, at EU bliver bevaret, udviklet og styrket.
Vores primære mål er, at Europa skal gøre fremskridt på så mange områder som muligt inden for de kommende seks måneder. Vi definerede disse nøgleområder for nogen tid siden, da vi udarbejdede 18-måneders formandskabsprogrammet sammen med Tyskland og Portugal. Det var en enestående oplevelse, og det var fremragende at arbejde som en trio, og det samme var de europæiske institutioners bidrag. Parlamentet er blevet underrettet om programmet og om de betydelige fremskridt, som vores partnere i trioen opnåede sidste år med gennemførelsen af det fælles program.
Slovenien vil gøre sit yderste for at færdiggøre alt det, der mangler at blive gjort. Vores udgangspunkt er derfor det førnævnte program, eftersom vi ønsker at sikre kontinuiteten i EU's politik. Samtidig vil vi også kaste os ud i nye udfordringer. Som det sidste land i trioen vil vi sikre en god overgang til den næste trio.
Den største præstation i gennemførelsen af programmet indtil nu har været aftalen om en ny EU-traktat, som blev underskrevet i Lissabon i december sidste år. Jeg vil gerne udtrykke min påskønnelse af forbundskansler Angela Merkels og premierminister José Sócrates' personlige engagement, som har ført til dette resultat. Lad os ikke glemme de usikre og vanskelige forhold, der herskede, da det tyske formandskab tog dette projekt op for et år siden. Berlinerklæringen og den principaftale, som den indeholdt, om at EU skulle have et nyt traktatgrundlag, var det første gennembrud på vejen mod Lissabon. Efter den vellykkede aftale om mandatet for en regeringskonference på Det Europæiske Råd i juni fortsatte vores portugisiske kolleger med succes det tyske formandskabs arbejde. Under deres ledelse blev regeringskonferencen afsluttet med et positivt resultat, og vi fik den nye Lissabontraktat.
Jeg vil gerne benytte denne lejlighed til at fremhæve Europa-Parlamentets vigtige rolle og bidrag, særlig Deres repræsentanter på regeringskonferencen, i udarbejdelsen af den nye traktat. Jeg vil også gerne fremhæve Kommissionens vigtige rolle i arbejdet med at nå frem til aftalen om den nye traktat. Jeg har fulgt dette arbejde tæt. Jeg er fortrolig med det og kan derfor tale ud fra førstehåndserfaring. Parlamentets formand, Hans-Gert Pöttering, og kommissionsformanden, José Manuel Barroso, viste et stort personligt engagement ved at tilbyde strategisk assistance til begge formandslandene sidste år. Det er synergieffekten af anstrengelserne fra alle EU's tre centrale institutioner, som har skabt mulighed for opnåelsen og underskrivelsen af Lissabontraktaten.
Denne traktat vil sikre større effektivitet og demokrati i den måde, et udvidet EU fungerer på. Det vil lette beslutningsprocessen på mange nye områder og styrke Europa-Parlamentets og de nationale parlamenters rolle.
Vores opgave var imidlertid ikke slut med underskrivelsen af traktaten. Vi er gået ind i ratificeringsfasen, som - det ved vi fra erfaringerne fra 2005 - er den mest følsomme fase i forbindelse med indførelsen af en ny traktat. Jeg må understrege, at ratificeringen udelukkende er hver enkelt medlemsstats kompetence og ansvar. I denne forbindelse vil jeg gerne sige tillykke til Ungarn, som allerede har afsluttet denne proces. Vi håber, at de fleste medlemsstater vil have fulgt dette eksempel, når vores formandskab udløber. Det slovenske parlament vil træffe beslutning om ratificering i slutningen af denne måned.
Målet er at lade traktaten træde i kraft den 1. januar 2009. Det betyder bl.a., at vi får travlt med alle de nødvendige forberedelser. Vi arbejder tæt sammen med det næste formandsland, Frankrig, for at sikre, at alt er klar til at lade traktaten træde i kraft til tiden. I denne forbindelse vil vi også samarbejde tæt med Europa-Parlamentet.
Der er i de seneste år sket opmuntrende fremskridt i de økonomiske reformer i medlemsstaterne og med gennemførelsen af det indre marked. I denne periode er EU's økonomi blevet styrket, og produktiviteten og beskæftigelsen er vokset markant.
I den næste treårige gennemførelsesperiode for Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse skal vi først og fremmest følge denne linje og fokusere på investeringer i mennesker, modernisering af arbejdsmarkederne, voksende iværksætterpotentiale, på at sørge for pålidelig og overkommelig energiforsyning og på at beskytte miljøet. Med henblik på en effektiv iværksættelse af den nye treårige periode på Det Europæiske Råd til foråret er det nødvendigt i god tid at vedtage integrerede retningslinjer, hvilket EU's institutioner er ansvarlige for. Jeg vil her gerne gentage, hvor vigtigt det er med et konstruktivt samarbejde mellem institutionerne.
Det er centralt for at bevare den økonomiske vækst, at der gennemføres velplanlagte reformer i medlemsstaterne med støtte fra institutionerne på EU-niveau, hvor gennemførelsen af de fælles politikker er ensbetydende med merværdi. Der er mange problemer, som kan true en sådan vækst, og der er derfor hele tiden behov for reformer og tilpasninger. I øjeblikket står vi over for en række vanskelige udfordringer, hvoraf de vigtigste er de stigende olie- og fødevarepriser og uroen på de finansielle markeder, som er udløst af begivenhederne på realkreditmarkedet i USA. Det slovenske formandskab vil gøre alt for at afbøde konsekvenserne af dette. Til dette formål vil der blive fastlagt et omfattende program af EU-aktiviteter, som skal styrke stabiliteten på de finansielle markeder, i årets første halvdel. Der er behov for større markedsgennemsigtighed, styrkede tilsynsmekanismer og et tættere samarbejde på internationalt niveau.
Investeringer i mennesker, viden, forskning og nye teknologier er fortsat en af grundstenene i Lissabonstrategien. Et samfund, som bygger på kreativitet og viden, bliver stadig mere nødvendigt for det moderne Europa. Det er imidlertid ikke nok at investere i viden. I år får vi mulighed for en tilbundsgående debat om, hvad det er for en form for indre marked, vi ønsker at se i EU. Vi må sikre, at der ikke er nogen hindringer for strømmen af idéer og viden. På Det Europæiske Råd til foråret ønsker vi derfor at tilføje en femte frihed - fri bevægelighed for viden - til de fire friheder i EU, hvor der er gjort enorme fremskridt indtil nu. Større mobilitet for studerende, forskere og lærere vil bidrage til dette. Fordelene ved EU's indre marked skal være mere tilgængelige for forbrugere og små og mellemstore virksomheder. Det er vigtigt, at der forsat sker hurtige fremskridt med den faktiske gennemførelse af et indre marked for tjenesteydelser og innovation, hvis EU's reformstrategi skal gennemføres. Vi vil gøre vores yderste for at gøre fremskridt inden for liberaliseringen af det indre marked for energi. Ved afslutningen af vores formandskab vil det glæde mig, hvis jeg kan fortælle Dem, at der er opnået aftaler om denne sag. Vi håber, at det vil lykkes at tage de nødvendige skridt hen mod en bedre, billigere og pålidelig energiforsyning til vores borgere og virksomheder.
Hvad angår EU's fremtid, må vi se på udvidelsesprocessen, som endnu ikke er afsluttet. Udvidelse er en af EU's mest succesrige politikker. I 2006 demonstrerede Kommissionen i sin meddelelse "Udvidelsen - to år efter", at den hidtil største udvidelse, nemlig den i 2004, har gavnet såvel de gamle som de nye medlemmer af EU.
Et blik på Europakortet bekræfter vores indtryk af, at udvidelsen er et uafsluttet kapitel. Det er vigtigt, at denne proces fortsætter i overensstemmelse med de projekter, man er gået i gang med, og på grundlag af grundlæggende principper, primært princippet om, at kriterierne for medlemskab skal være opfyldt. Det slovenske formandskab vil fortsætte tiltrædelsesforhandlingerne med Kroatien og Tyrkiet på dette grundlag.
Landene på Vestbalkan er en sag for sig. Sidste gang EU-formandskabet lå hos et land, som grænser op til denne region, nemlig Grækenland, blev grundlaget for integreringen af landene på Vestbalkan fastlagt i Thessolonikidagsordenen. Vi mener, at det nu, fem år senere, er det rette tidspunkt til at bekræfte og konsolidere disse landes udsigt til at blive medlem af EU. Formandskabet vil fremme deres fremskridt i denne retning. Jeg vil gerne understrege, at vi ikke taler for at sænke kriterierne eller skabe en genvej. Overhovedet ikke. Vi ønsker, at EU skal gå mere aktivt ind i dette område og intensivere sit engagement for at hjælpe disse lande i deres reformprocesser.
Vi må ikke glemme, at en fast og håndgribelig udsigt til EU-medlemskab er en afgørende løftestang for at skabe de nødvendige forandringer og reformer i disse lande. Vi ønsker derfor at styrke denne udsigt, også ved hjælp af specifikke skridt på en række områder.
I hjertet af Vestbalkan ligger Kosovo. I 1970 opnåede Kosovo autonomi og blev en del af det tidligere Jugoslaviens føderale system. Kosovos status var den samme som de føderale republikkers. 15 år senere fjernede Miloševic ensidigt denne status og forsøgte at gennemføre en etnisk udrensning, som kun blev standset af det internationale samfund. Efter denne indgriben blev freden genoprettet, men spørgsmålet om Kosovos permanente status er fortsat uløst.
I dag er dette et af de mest krævende spørgsmål, som EU står over for. Det ville naturligvis være ønskeligt, hvis spørgsmålet om Kosovos status blev løst på en måde, som var fuldstændig acceptabel for begge de to direkte involverede parter. Den langtrukne forhandlingsproces viser desværre, at mulighederne for et sådant resultat er udtømt. Desuden er det ikke sandsynligt, at det vil være muligt at opnå enighed om spørgsmålet i FN's sikkerhedsråd inden for en overskuelig fremtid.
På den anden side ved vi alle, at det kan føre til en drastisk destabilisering af en stor del af Vestbalkan, hvis der ikke snart bliver fundet en løsning på spørgsmålet. Det ville være det værst tænkelige resultat. Kosovo er frem for alt et europæisk spørgsmål. Det slovenske formandskab vil bygge på beslutningerne fra Det Europæiske Råd i december. Vi har det grundlag, som der kan opnås konsensus på, vi har EU's politiske principbeslutning om at sende en civil mission til Kosovo, og vi er enige om, at det er uholdbart at opretholde status quo, og at spørgsmålet om Kosovo er et enestående problem, som ikke kan sammenlignes med nogen anden situation i verden. Inden for disse rammer vil formandskabet koordinere løsninger, som har bredest mulig støtte inden for EU, og som samtidig sikrer stabilitet på lang sigt i regionen.
Kosovo er imidlertid ikke en ø i denne region. Alle landene på Vestbalkan er vigtige for Europa, for EU. De er mere vigtige for Slovenien end for mange andre medlemsstater i EU, da de ligger i vores direkte naboskab, og den nuværende situation på Balkan er et uafsluttet kapitel i de geopolitiske transformationer efter afslutningen af den kolde krig. Vi vil gerne have en happy ending. Det har vi i EU et ansvar for, og det skylder vi nationerne og kulturerne i denne region. Det er meget vigtigt for EU som helhed, at der er stabilitet i regionen, og det kan kun opnås inden for et europæisk perspektiv.
Serbien har traditionelt spillet en vigtig rolle på Vestbalkan. Det er afgørende, at vi opmuntrer Serbien på vejen mod Europa gennem en passende tilnærmelse og på trods af øjeblikkets turbulenser og uro.
Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien fik kandidatstatus i 2005, men der er stadig ikke fastsat en dato for indledning af forhandlingerne. Landet har gennemført mange vellykkede reformer, men mangler stadig at gennemføre andre, og det må vi hjælpe det med. Landet må ikke blive gidsel for den bredere situation i regionen. Det er også vigtigt for dette lands indre stabilitet, at der snarest muligt kommer en løsning på spørgsmålet om Kosovos status.
Vi bør også nævne Albaniens rolle, som har haft en særlig historie efter Anden Verdenskrig, men som vi nu sætter pris på for dets bidrag til stabilitet i regionen og for dets konstruktive tilgang til at løse spørgsmålet om Kosovos fremtidige status. I samme kategori kan vi placere Montenegro, som også er gået seriøst i gang med reformer for at komme med i Thessalonikiagendaen.
Bosnien-Hercegovinas struktur efter Dayton med en international tilstedeværelse og indre politisk ustabilitet har i de seneste måneder vist, at dette land kræver særligt opmærksomhed. Der er allerede blevet gjort meget, og støtten til EU-medlemskab vokser, men der er brug for yderligere hjælp. Vi må ikke glemme flygtningene, som endnu ikke er vendt hjem til deres hjem, og de alvorlige forbrydelser, som endnu er ustraffede. Det er vigtigt for Bosnien-Hercegovinas fremtid i Europa, at forbrydelserne mod menneskeheden bliver straffet, og at der bliver opnået fred og forsoning.
Der er talrige grunde til at styrke vores samarbejde med vores naboer, strategiske partnere og andre yderligere. Jeg har allerede været inde på EU's ydre grænse i dag. På den anden side af den grænse har vi vigtige og værdifulde partnere, som vi skal inddrage mere i vores forskellige aktiviteter.
Den europæiske naboskabspolitik er et godt instrument til at styrke området med stabilitet og velstand på den anden side af vores grænser. Østdimensionen og Middelhavsdimensionen er lige vigtige. Vi må ikke glemme Ukraine, Moldova, Sydkaukasus og Nordafrika. Vi har brug for intensiv dialog, og nye omstændigheder kræver hele tiden nye former for specifikt samarbejde. De er meget velkomne.
Vi vil gerne se en styrkelse af institutioner og processer som Barcelonaprocessen og Euro-Med. Hvad vi ikke har brug for, er dobbeltstrukturer eller institutioner, som konkurrerer med EU-institutioner, som dækker en del af EU og en del af naboområdet samtidig. EU er en helhed, og kun som en helhed kan det være tilstrækkeligt effektivt til at skabe fred, stabilitet og fremskridt i naboområderne og længere borte.
Vi vil også styrke samarbejdet med vores strategiske partnere i verden. Under vores formandskab skal vi organisere fire topmøder - med USA, med Den Russiske Føderation, Japan og landene i Latinamerika og Det Caribiske Hav. Vi vil etablere et samarbejde med landene i Latinamerika og Det Caribiske Hav med henblik på at opnå bæredygtig udvikling og bekæmpe klimaændringen og fattigdommen. Under det slovenske formandskab vil vi gerne konsolidere og om muligt formalisere vores partnerskab og samarbejde med Den Russiske Føderation.
Under det slovenske formandskab vil EU yde pålidelig støtte til fredsprocessen i Mellemøsten. EU vil samarbejde om at opfylde de forpligtelser, der blev indgået i Annapolis og Paris. Vi ønsker, at både israelere og palæstinensere skal leve sikre, fire og succesrige liv, og vi vil engagere os i sameksistensen mellem to fredelige lande.
Mine damer og herrer! Tiden er inde for EU til at indtage en ny og styrket rolle i verden. Europa går ind i 2008 med en underskrevet Lissabontraktat, et udvidet euroområde og Schengenområde, solid økonomisk vækst, en stabil euro og over tre en halv million flere job end ved starten af sidste år. Derfor har vi mange grunde til at lede Det Europæiske Råd med ambitioner, optimisme og - det håber jeg ikke, min franske venner vil tage ilde op - med visioner. Sådanne visioner er altid nødvendige. For hvis man ikke kender kursen, er enhver vind en dårlig vind. Der er masser af vind, især forandringens vind. De sidste to årtiers forandringer har ikke kun berørt Europa, hele verden har forandret sig. Og det er sket hurtigere i de seneste år end nogensinde før.
Nogle forandringer er allerede indtruffet, men vi har ikke helt taget dem til os endnu. Vi taler meget om den økonomiske vækst i Indien og Kina. I 2005, ved begyndelsen af det britiske formandskab, lyttede jeg til en tale, som den britiske premierminister Tony Blair holdt i Parlamentet. Han påpegede disse forandringer og den voksende styrke hos to nye økonomiske supermagter, Indien og Kina. Tilfældigvis har disse to lande i denne uge underskrevet en række bilaterale økonomiske aftaler og handelsaftaler. Disse nye aktører investerer i hastigt tempo i viden, forskning og udvikling og forbedrer deres konkurrenceevne. Man har korrekt konkluderet, at EU er nødt til at genoverveje situationen og tage skridt til at sikre, at konkurrencesituationen ikke bliver forværret. I de seneste år har vi oplistet alle vores mangler og talt om måder at afhjælpe dem på. Mange af disse foranstaltninger er blevet gennemført, men andre er desværre ikke. Jeg vil imidlertid ikke igen tale om målene og forpligtelserne i Lissabonstrategien.
Endelig vil jeg gerne sige, at det ikke er nok at møde de forandringer, som EU møder i en globaliseret verden, kun i form af konkurrenceevne og kampen mod terror. Begge disse svar er korrekte, men de er ikke tilstrækkelige.
På et globalt niveau står EU over for følgende centrale udfordringer, som det før eller senere må komme med nogle svar på, ud over dem, vi allerede har hørt.
Den første udfordring er spørgsmålet om FN-reformen og etableringen af en ny verdensorden. EU kan spille en central rolle i denne reform.
Den anden udfordring er at bekæmpe fattigdommen. Det er en af de ting, der prioriteres allerhøjest. Den internationale udviklingshjælp, som EU giver, er stor, men den bliver ikke altid brugt effektivt. Hvis den skal være mere effektiv, er der primært to ting, vi skal gøre. Vi skal for det første fokusere på uddannelse, dvs. løfte uddannelsesniveauet i fattige lande, og for det andet indkøbe mad og andre varer, som skal gives som udviklingshjælp, i de lande og regioner, som hjælpen er rettet mod. Det er den eneste måde, hvorpå vi effektivt kan bidrage til at styrke deres landbrug og økonomier og fjerne årsagerne til fattigdom på lang sigt. Når det gælder den internationale udviklingshjælp, skal ordet konkurrenceevne erstattes af ordet samarbejde. Det bør opmuntre os, at de mindre udviklede lande bliver mere udviklede, og at de fattige bliver rigere. Jo mere lande bliver udviklet, jo mere vil de kunne hjælpe med til at bekæmpe fattigdommen.
Den tredje udfordring er at bekæmpe klimaændringen. Med konklusionerne fra Det Europæiske Råd sidste år blev EU en global leder med øget troværdighed og meget større indflydelse. Denne rolle skal vi bevare. Det vil vi opnå ved at sikre, at når vi forhandler med vores globale partnere, så er det de samme kriterier, som vi anvender internt, der også bliver anvendt eksternt med hensyn til byrdefordelingen i kampen mod klimaændringen.
Den fjerde udfordring er naturligvis den interkulturelle dialog. Den er der større behov for end nogensinde før. På lang sigt kan forudsætningerne for fred i verden og et svar på den største sikkerhedstrussel mod den moderne verden ikke skabes uden denne interkulturelle dialog. Derfor glæder det os, at 2008 også er et år, hvor EU skænker den interkulturelle dialog stor opmærksomhed. Det glæder os også, at formanden for Europa-Parlamentet kunne deltage i åbningsceremonien i Ljubljana i starten af denne måned, og at Europa-Parlamentet vil organisere en lang række vigtige arrangementer i denne forbindelse. De yder et meget markant bidrag, for det første til at styrke bevidstheden om behovet for en sådan dialog og for det andet til at føre os et stort skridt fremad.
Fra tid til anden hører vi, at disse emner egentlig ikke er EU's anliggende, og at vi bør tage os af hjemlige problemer, men jeg er overbevist om, at det er en for snæver vinkel at anlægge, for skabelse af fred og sikkerhed for vores borgere, stabile og sikre energiforsyninger til EU og forvaltningen af migrationspresset på EU afhænger i høj grad af, hvordan vi løser disse fire centrale spørgsmål i fremtiden, og hvordan EU udøver sin øgede rolle og indflydelse i en global verden.
Jo bedre EU kan agere som en global aktør på disse områder, jo større garanti vil EU's borgere have for et fredeligt og sikkert liv og stabil økonomisk og social udvikling.
Jeg vil gerne slutte med at forsikre Dem om, at Slovenien vil påtage sig, eller har påtaget sig, denne opgave med fuldt ansvar og efter tre års intense forberedelser. Vores formandskab er måske ikke i så stor målestok som det franske og så højt profileret som det tyske, og måske har vores embedsmænd ikke så lange og fine traditioner som de britiske. Vi kommer måske til at begå fejl, sige noget for direkte eller helt naivt. Men vi lover at arbejde ansvarligt og arbejde for de vigtige spørgsmål. Vi vil ikke konkurrere om rampelyset. Det er ikke vigtigt for os. Vi ved, hvad vores udgangspunkt var for 20 år siden, hvor mange undervurderede Slovenien. Vi ved, hvad vi har måttet gøre for at lykkes og være her i dag.
Vores største ønske er, at vores bidrag hver måned vil skabe flere tilfredse europæere, så man en dag kan spørge en hvilken som helst person på en hvilken som helst gade i Europa, om han interesserer sig for Europas fremtid, og så vil han svare: "Jeg interesserer mig for Europas fremtid, fordi jeg ved, at Europa interesserer sig for mig."
Der er vi måske ikke nået til endnu, men vi er ikke langt fra målet, og vi er helt klart på rette spor. Tak.
(Bifald)
Formanden
Hjertelig tak til formanden for Det Europæiske Råd, premierminister Janša. Det er fantastisk, at Slovenien har formandskabet. Gruppeformændene vil fremlægge deres holdninger lige om lidt, men jeg kan nok allerede sige på hele Parlamentets vegne, at Europa-Parlamentet står ved Sloveniens side, så EU kan få succes, og derfor er vi sikre på, at det slovenske formandskab vil blive en succes.
Nu vil jeg bede kommissionsformanden om at tale til os.
José Manuel Barroso
Hr. formand, hr. premierminister, mine damer og herrer! Mine første ord er henvendt til det slovenske formandskab. Det er jo første gang, at en medlemsstat fra den seneste udvidelse har påtaget sig dette meget store ansvar. Slovenien er et glimrende eksempel på, at udvidelsen er vellykket. Det indførte som det første land euroen.
Sloveniens eksempel viser, at de medlemsstater, der tiltrådte EU i 2004 og 2007, nu er kernen i den europæiske integration. Det er også et bevis på Sloveniens meget gode europæiske ry. Jeg vil sige til premierminister Janša, at han i de næste seks måneder har min fulde støtte til den meget vigtige opgave, som det er at være formand for Det Europæiske Råd. Hr. premierminister, De og Deres land er symboler på kampen for frihed, som er en grundlæggende værdi for Europa. Jeg takker for Deres påmindelse om disse store festligheder i anledning af Schengen. Jeg var meget bevæget over at være sammen med Dem og andre på grænsen mellem Slovenien og Italien, og jeg skal aldrig glemme de ord, som De udtalte på det tidspunkt, hvor De mindede os om, at folk for ca. 20 år siden blev mejet ned af den jugoslaviske hær på det sted, da de forsøgte at nå friheden, at nå Italien, at nå EU.
Det var en meget imponerende rejse, jeg foretog med premierminister Sócrates og formanden for Det Europæiske Råd, og i slutningen af december besøgte vi Tyskland, Polen og Tjekkiet. Vi var også på grænsen mellem Estland og Finland, Slovakiet, Ungarn og Østrig, og vi så sindsbevægelsen i mange menneskers ansigter.
Jeg mener, at det er vigtigt, at vi husker dette nu. Da jeg lyttede til Dem i dag, premierminister Janša, blev jeg blot bestyrket i min faste overbevisning om, at udvidelsen 2004-2007, som forenede Europa i fred og demokrati, er et af de vigtigste resultater, der er opnået i Europas historie, og det kan vi være stolte af.
Kommissionen vil arbejde meget tæt sammen med det slovenske formandskab om centrale spørgsmål i dets program, navnlig stabilitet på det vestlige Balkan, i Kosovo og i Bosnien, men også udvidelse, den europæiske naboskabspolitik, asyl og indvandring, samarbejde med strategiske partnere og interkulturel dialog.
Jeg vil fokusere på tre spørgsmål, som er knyttet tæt sammen med vores ansvar. Jeg vil sætte fokus på tre prioriterede områder, nemlig Lissabontraktaten, pakken om energi og klimaændringer og den fornyede Lissabonstrategi.
2007 efterlader EU i god stand. Fremskridtet hen imod vedtagelsen af en ny traktat levede op til vores forventninger. EU fulgte den køreplan, som Kommissionen forelagde i maj 2006: først Berlinerklæringen i anledning af 50-årsdagen for undertegnelsen af Romtraktaten med en vision for EU's fremtid, så Det Europæiske Råd i juni, hvor vi - under det tyske formandskab - blev enige om et præcist mandat for regeringskonferencen, og endelig underskrivelsen af Lissabontraktaten i december.
Forløbet med at nå til enighed viste en bemærkelsesværdig konsensus mellem medlemsstaterne og de europæiske institutioner om vejen frem.
Vi har en troværdig og afbalanceret traktat, og den skaber efter min opfattelse et solidt grundlag for fremtiden. Vi har undgået mange af uenighederne fra tidligere institutionelle debatter. Det giver EU mulighed for at sikre, at vi lever op til vores politiske prioritering for i år, som er en vellykket ratificering af Lissabontraktaten. Jeg opfordrer samtlige medlemsstater til at handle hurtigt og beslutsomt for at sikre ratificeringen af denne europæiske traktat.
I næste uge vedtager Kommissionen pakken om klimaændringer og vedvarende energi. Vores forslag lever op til de ambitioner, som stats- og regeringscheferne fastsatte på Det Europæiske Råds forårstopmøde sidste år, da de opfordrede til præcise og juridisk bindende mål.
Nu handler Kommissionen på baggrund af det mandat. Det glæder mig meget, at det slovenske formandskab, Rådet og Parlamentet også prioriterer dette højt. Vi vil gøre en stor indsats for, at pakken er vedtaget inden udgangen af 2008. Vores pakke vil supplere de forslag om det indre marked for energi, der blev stillet sidste år. Et europæisk energimarked vil give de europæiske borgere flere valgmuligheder og bedre priser, og det er vigtigt at klare de tre centrale udfordringer, som EU står over for på energiområdet, nemlig konkurrenceevne, bæredygtighed og forsyningssikkerhed.
Vi var lige fra begyndelsen klar over, at det ikke er nogen nem opgave at omdanne Europa til en kulstoffattig økonomi. Men det er på tide, at vi optræder seriøst, ansvarligt og sammenhængende på baggrund af vores forpligtelser. Kommissionen vil have en afbalanceret tilgang til den indsats, som medlemsstaterne bliver anmodet om at gøre. De har forskellige udgangspunkter, de har forskellige betingelser, og nogle har bedre råd til investeringer end andre. Vi må også minimere tilpasningsomkostningerne for den europæiske industri og klare de udfordringer, som energiintensive industrier står over for. Kommissionen er, som vores forslag vil vise, udmærket klar over disse forhold.
Men forvent ikke, at vi går på kompromis med den europæiske interesse, som består i at føre an i de globale bestræbelser på at bekæmpe klimaændringerne, at sikre energiforsyningen og at give vores økonomier en konkurrencefordel. Både vores internationale troværdighed og vores troværdighed over for de europæiske borgere afhænger af fuldførelsen af de mål, der blev fastsat i marts 2007.
Bali var en stor succes med hensyn til fastsættelse af en køreplan for en aftale, men vores pakke i næste uge er et klart bevis på vores vilje til at sætte handling bag ordene.
Energi- og klimaændringspakken skal også ses som en økonomisk mulighed for Europa. Den vil tilskynde til innovation og øge konkurrenceevnen. Det er en fejltagelse at stille bekæmpelse af klimaændringer op mod de europæiske industriers konkurrenceevne. EU bør gå i forreste linje i kampen mod klimaændringerne, og de europæiske industrier bør vedblive med at være førende på verdensplan. Samtidig vil vi også skabe nye markeder og nye job, og i mange af de sektorer vil vi klare os godt, fordi vi har handlet hurtigt.
Det er rigtigt, at vores pakke tager sigte på et mere miljøvenligt Europa, men den vil også bidrage til et mere industrivenligt, mere jobvenligt og mere forbrugervenligt Europa. Den bliver et initiativ til alles bedste.
Tre år efter det nye afsæt i 2005 fungerer Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. Den har bidraget til, at den europæiske økonomi klarer sig bedre, og navnlig til, at der er skabt 6,5 millioner nye job i løbet af de sidste to år.
Vi forventer, at der bliver skabt 5 millioner job frem til 2009. Strukturreformerne bidrager også til økonomisk vækst og forbedring af mulighederne for langsigtet velfærd i Europa. Disse resultater er meget opmuntrende.
Når vi igangsætter den næste Lissaboncyklus, må vi på Det Europæiske Råds forårstopmøde træffe ambitiøse beslutninger inden for forskning, innovation, erhvervsklimaet, faglige kvalifikationer og arbejdsstyrkens kvalifikationer.
Kommissionen stiller forslag om at gøre den femte frihed - fri bevægelighed for viden - til en europæisk realitet for at fremskynde innovation og gøre den tilgængelig for flere europæiske borgere.
Vi har også brug for en europæisk lov om små virksomheder til at fremme små og mellemstore virksomheders vækst. Disse små og mellemstore virksomheder skaber ni ud af 10 job. Det er et prioriteret område for Kommissionen i 2008.
Sidst, men ikke mindst, må Europa have aktive arbejdsmarkedspolitikker, dvs. politikker, der giver borgerne mulighed for at udnytte deres potentiale, og politikker, der giver dem mulighed for at sikre deres beskæftigelsesegnethed. Investeringer i mennesker er den sikreste metode til at garantere borgerne, at de vil forblive i beskæftigelse, selv om de skifter job. Vi må tilbyde velstand, ikke kun for nogle, ikke engang kun for flertallet, men for alle. Det er årsagen til, at investeringer i mennesker og modernisering af arbejdsmarkederne stadig er et af de fire prioriterede områder for den nye Lissaboncyklus.
Vi må fremme europæernes iværksætterånd, for jobskabelse, innovation og konkurrence er nøglen til europæisk succes. De økonomiske prognoser for 2008 og 2009 er allerede en smule mindre optimistiske, og vi bør tage disse signaler alvorligt. Vi ved, at årsagen til det er en vis finansiel uro, der har sit udspring på den anden side af Atlanterhavet.
Men vi må bekæmpe negative profetier. Vores økonomiske grundlag er sundt og solidt. Vi ved også, at økonomisk afmatning kunne svække viljen til at gennemføre økonomiske og sociale reformer. Det er nok en naturlig reaktion, men det ville være den forkerte konklusion at drage af tidligere erfaringer.
Den globale konkurrence og borgernes velstand kræver, at Europa fortsætter reformprocessen for at blive en mere konkurrencedygtig økonomi. Det er den eneste måde, hvorpå vi kan fastholde vores model, vores europæiske model for social samhørighed.
En af nøglerne til succes i 2007 var Kommissionens evne til at samarbejde godt med Parlamentet og Rådet. Vi ville aldrig være nået til enighed om Lissabontraktaten eller have løst vanskelige problemer som Det Europæiske Teknologiske Institut og Galileo uden denne partnerskabstilgang.
Det institutionelle trekantspartnerskab mellem Parlamentet, det slovenske rådsformandskab og Kommissionen vil være afgørende for vores succes i 2008. Med en ratificeret traktat, en vedtaget energi- og klimaændringspakke og positive resultater af Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse vil Europa i 2009 utvivlsomt være mere selvsikkert og bedre forberedt på fremtidens udfordringer.
Til sidst vil jeg takke parlamentsformand Pöttering for hans lykønskninger i anledning af 50-års-dagen for Kommissionens første møde. Det har sandelig været en lang rejse siden 1958 for denne institution. Kommissionen har været central for den europæiske integrationsproces som kilde til dynamik og ambitioner, som reference for alle dem, der tror på det europæiske projekt. I dag er jeg stolt over at stå i spidsen for denne institution ved begyndelsen af det 21. århundrede, hvor vi står over for nye udfordringer og kræver nye løsninger.
Kommissionen vil være tro mod Walter Hallstein og alle de andre grundlæggere, som for 50 år siden skabte denne fine institution som en central aktør i vores fælles projekt. I tæt samarbejde med Parlamentet og Rådet vil vi vedblive med at fremme vores fælles mål, som er et stærkt Europa, et åbent Europa, et Europa med frihed, velstand og solidaritet. Og vi er helt sikre på, at vi i samarbejde med det slovenske formandskab og med premierminister Janša vil opnå konkrete resultater for borgerne.
Formanden
Mange tak, hr. formand for Kommissionen. Walter Hallstein sagde den 16. januar 1958 - jeg citerer, det er en kort bemærkning, som var henvendt til Kommissionens medlemmer: "Deres arbejde vil imidlertid kun kunne bære frugt, hvis De samarbejder godt med de øvrige organer, især Ministerrådet og Den Parlamentariske Forsamling." Så vidt citatet.
I dag er vi Europa-Parlamentet, og hvad der gjaldt den gang i 1958, gælder også i 2008, og jeg er ikke i tvivl om, at de europæiske institutioner vil få succes i fællesskab, hvis de samarbejder.
Joseph Daul
for PPE-DE-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. formand for Kommissionen, mine damer og herrer! Det er godt, at Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokraters ønske om et effektivt 2008, et Europa, som er i stand til at imødegå borgernes bekymringer, falder sammen med det slovenske EU-formandskab.
Slovenien, Deres elskede land, premierminister Janša, er i sandhed et effektivt land. Det beviser de makroøkonomiske indikatorer og den politiske debat. Slovenerne er med i forreste række blandt dem, der giver folk en følelse af at høre til i Unionen.
Slovenerne er nogle af de mest effektive med hensyn til opnåelsen af Lissabonmålsætningerne. I årene frem til tiltrædelsen og siden 2004 har Slovenien oplevet den ene succes efter den anden.
Det, vi har gjort, eller som vi ikke helt har gjort, på 50 år, har De gjort på 10 år. Det er endda lykkedes Dem at gennemføre den vanskelige overgang fra socialisme til markedsøkonomi uden at bringe samfundet i opløsning.
En stærk privatiseret økonomi, en stabil inflation, stigende lønninger, relativt lav arbejdsløshed og især en stærk valuta, som gjorde det muligt for Dem at indføre euroen i 2007. De er kommet med i Schengenområdet og er nu den første af de nye medlemsstater, der tager tøjlerne i Unionen.
Det slovenske formandskab er et ubestrideligt tegn på de nye medlemsstaters integration i EU. Ved at tage ansvaret for at følge Lissabontraktatens ratificeringsproces, ved at lede de 27's arbejde med henblik på at tage de udfordringer op, som Europa står over for med hensyn til energi, klima, vækst og beskæftigelse, ved at fortsætte integrationen af de vestlige Balkanlande, ved med Deres initiativer at bidrage til det europæiske år for interkulturel dialog, som er en lejlighed til igen at bekræfte værdierne åbenhed, tolerance og dialog, som er i centrum for det europæiske projekt, viser det slovenske formandskab, at de lande, der er kommet med i EU siden 2004, er fortrolige ikke blot med Unionens institutionelle anliggender, men også med Unionens interne drift og den måde, hvorpå Europa gør sine interesser gældende på internationalt plan.
Hr. formand for Rådet! Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater vil stå Dem bi og støtte Dem i opnåelsen af deres prioriterede mål. Europas fremtid står og falder med Lissabontraktatens ikrafttrædelse. Det kræver derfor effektivitet at få ratificeringen gennemført, så vi kan få adgang til nye instrumenter inden valget til Europa-Parlamentet i 2009. Vores gruppe støtter ligeledes Deres indsats for at få indledt Lissabonstrategiens nye cyklus effektivt, for at sikre Europa en blomstrende, retfærdig og miljøvenlig fremtid samt for at sørge for, at vores økonomi finder et godt holdepunkt, hvorfra den kan nyde godt af alle de muligheder, globaliseringen tilbyder.
For at skabe gunstige vilkår for den sociale vækst, gøre viden og innovation til vækstboostere, tage de demografiske udfordringer op og løse energiforsynings- og klimaændringsproblemerne skal Europa spille en afgørende rolle under forhandlingerne med dets internationale partnere om en post Kyoto-ordning.
Med hensyn til Balkanlandene og de europæiske fremtidsudsigter i de vestlige Balkanlande støtter vi Deres indsats for at fremme stabilitet og samarbejde i området, for det er hele Unionens sikkerhed og fremgang, der står på spil.
Unionen og Deres formandskab skal spille deres rolle fuldt ud med hensyn til at løse problemet omkring Kosovos status. Denne rolle som bro mellem øst og vest, som Slovenien ofte har indtaget i europæisk historie og geografi, er et aktiv for Unionen og dens medlemmer. Ved skillevejen mellem alle de påvirkninger, der har mærket vores kontinents historie, er Slovenien et permanent overgangssted for personer, varer og alle former for kulturelle strømninger. Slovenien bliver den ideelle drivkraft bag dialogen mellem de forskellige kulturer, religiøse og spirituelle overbevisninger og traditioner i forbindelse med det europæiske år for interkulturel og pluralistisk dialog.
Da jeg fik ordet for Gruppen for Det Europæiske Folkeparti (Kristelige Demokrater) og De Europæiske Demokrater sagde jeg, at jeg ønsker et effektivt Europa i 2008, et effektivt Europa, og unionsformandskabet er ubestrideligt en stor udfordring for et land som Slovenien, især i lyset af dets menneskelige ressourcer og størrelsen af dets regeringsadministration, som De allerede har gjort opmærksom på. Men andre unionsmedlemmer - Luxembourg, Østrig - har flere gange bevist, at den europæiske overbevisning, tradition og effektivitet ikke måles på landenes størrelse.
Jeg ønsker det slovenske formandskab held og lykke!
(Bifald)
Martin Schulz
for PSE-Gruppen. - (DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Hr. premierminister Janša, jeg vil gerne på min gruppes vegne understrege det, som jeg allerede har sagt til Dem ved to forskellige lejligheder i Ljubljana: Vi i Den Socialdemokratiske Gruppe i Europa-Parlamentet er rede til at støtte Deres formandskab med alle de midler, vi har til rådighed. Det er - som De med rette sagde - et historisk formandskab. Et formandskab for et land, der - og det skal man ikke undervurdere - er opstået af de kommunistiske partiers diktatur, med en premierminister, som selv var offer for dette diktatur, det er virkelig et formandskab, som ikke kun fortjener fuld støtte fra alle demokrater, men som også har den store chance for atter at vinde menneskenes hjerter, fordi det igen giver os her i Parlamentet, men også alle i Europa chancen for at vise, at ændringen er mulig, og at friheden og demokratiet altid vinder i sidste ende!
Deres land er også et bevis på, at intet diktatur i verden vil overleve på lang sigt, om det så varer 10 år, 30 eller 100 år. I sidste ende er det altid demokratiet, der sejrer, og det er et positivt tegn.
Deres meget saglige indledning bør være stildannende for hele 2008. Jeg ved ikke, hvad der venter os i årets anden halvdel, men i det mindste har vi talt om politik i dag, og det er noget, som glæder os meget.
Det er måske den første forskel i forhold til anden halvdel af dette år, at vi i dag har talt om politik og ikke om private ting. Men det var påfaldende, at vi kunne konstatere et par forskelle. En forskel, som jeg gerne vil kommentere, er denne: Det er rigtigt, at udvidelsen af EU ikke er afsluttet. Det er rigtigt, at udvidelsen af EU stadig er til forhandling. Det er rigtigt, at den er til forhandling med Makedonien, med Kroatien og med Tyrkiet.
De erklærede, at De vil arbejde for forhandlinger med Tyrkiet med medlemskab som mål. Det vil rådsformandskabet i andet halvår af 2008 ikke. Det, vi ønsker, er imidlertid klare linjer i Rådet. Er der forhandlinger i gang med Tyrkiet med medlemskab som mål, eller er der ikke? Det er et af de afgørende punkter, som De først må få styr på under Deres formandskab inden for trojkaens rammer.
Den anden forskel er - og det lyttede vi meget opmærksomt til - at De anser EU's institutioner for stærke nok til selv at organisere naboskabspolitikken. Bravo! Det er et klart nej til særskilte institutioner i Middelhavsunionen, som Deres forventede efterfølger i embedet som formand for Rådet foreslår. Det er godt, det støtter vi Dem også i!
(Bifald)
Vi ser altså, at der lurer et par opgør i Rådet, men De kan stole på, at i hvert fald Den Socialdemokratiske Gruppe står ved Deres side, hr. Janša.
Rådsformanden talte om åbningen af Schengengrænserne. Det er også et vigtigt punkt, og jeg vil gerne takke Dem, fordi De går ind for den store chance, som den medfølgende rejsefrihed for vores borgere indebærer. Jeg takker Dem også for den klare udtalelse om - netop fra en stat som Slovenien, netop fra en stat med Deres lands historie - at De opfatter det som en chance for Deres borgeres frihed. Dermed sender De også et signal mod den yderste højrefløj i Europa, som med deres angstskabende retorik misbruger enhver af disse frihedsrettigheder mod Europa, skaber angst i befolkningen for nogle uklare udviklingstendenser, i stedet for at give dem mod på de chancer, som friheden giver menneskene.
(Bifald)
Jeg har en bøn til Dem, hr. kommissionsformand. I Tyskland kører der i øjeblikket en stor debat om virksomheden Nokias flytning af en virksomhed. De sagde netop, at styrken i Europas økonomi kommer fra de små og mellemstore virksomheder. Det er rigtigt, men vi har stadig en enorm andel af industrielle arbejdspladser. Nu hævdes det i Tyskland af ingen ringere end delstaten Nordrhein-Westfalens økonomiminister, at denne virksomhedsflytning af Nokia fra Bochum i Tyskland til Rumænien er blevet finansieret med midler fra EU. Jeg tror ikke på det, men jeg vil bede Dem undersøge det og få slået fast, at det ikke er tilfældet, for også den slags retorik er, selv om det er bittert og smertefuldt, hvis det ikke er sandt, kun vand på de folks møller, som er modstandere af det europæiske integrationsprojekt. Derfor er det meget vigtigt at få dette spørgsmål afklaret.
(Bifald)
Jeg har en afsluttende bemærkning til formanden for Europa-Parlamentet og kommissionsformanden. Det er rigtigt, at Walter Hallstein var en stor mand. Som en af EU's grundlæggere og som en af Kommissionens formænd ydede han et stort bidrag til det, men De, hr. formand, er et eksempel på, hvor langt Hallsteins eftersnakkere har fjernet sig fra hans oprindelige værk her 50 år senere. Hr. Hallstein var en glødende fortaler for Tyrkiets medlemskab af EU. De er jo snarere skeptisk, og det er alle Deres kolleger også. Set i det lys er det rigtigt, at Walter Hallstein var en stor europæer!
(Bifald)
Formanden
Mange tak, Martin Schulz! Skik og brug i Parlamentet tillader ikke - eller det er i hvert fald ikke sædvane - at man giver et passende svar på indlæg fra gruppeformænd til formanden, heller ikke selv om de var humoristisk ment. Hvis jeg havde været i en anden funktion, ville det have været mig et fornøjelse at svare Dem, men jeg takker for den venlige kommentar om Walter Hallstein.
Graham Watson
Hr. formand! Jeg har nogle bemærkninger til premierminister Janša. Hr. premierminister, min gruppe har et enkelt budskab til Dem: "Europa forventer". Den forventer, at 2008 bliver et fremskridtets år. Vi forventer, at fremskridtet begynder nu. Og vi forventer, at Deres formandskab tager udfordringen op.
Det er jeg ikke i tvivl om, at De vil. Var det ikke en krakilsk slovener, der, mens han hævede knytnæven mod et mægtigt imperium, først sagde: "Alle veje fører ikke til Rom!"? De fører nu heller ikke til Paris, og dette er ikke begyndelsen på det franske formandskab. Det er en historisk begyndelse for de lande, der tiltrådte EU i 2004.
Deres land er muligvis lille i størrelse, men vi ved, at det er mægtigt i ånden, og vi ved også, at Europas davider ofte fører bedre formandskaber end dets goliatter. Traditionen tro kombinerer formandskabets program stille ambitioner med en konsensuel stil, der har mulighed for at forene vores kontinent. En sådan enhed vil være afgørende for, at Lissabontraktaten kan ratificeres hurtigt, og for at opnå støtte til en interinstitutionel aftale om, hvordan Europa skal styres under den nye traktat.
Med hensyn til interinstitutionelt samarbejde ønsker vi en stærk dialog med Dem og større tilstedeværelse af Deres regering her i salen. Vi beklager, at Deres plads stod tom i går, da vi hørte den første gæst tale i vores år for interkulturel dialog.
I Deres program nævnes betydningen af intern dynamik - og det er netop intern dynamik, der giver mulighed for at skabe job og fastholde job på dette kontinent, hr. Schulz. Hr. premierminister! Vi sætter vores lid til, at De fremmer det indre marked for energi, telekommunikation og sundhedstjenester. EU har vanskeligheder nok med at overbevise borgerne om, at det tilfører deres hverdag merværdi, så i forbindelse med et klart forsøg på at opnå hurtigere medicinsk behandling, lavere udgifter og større forbrugervalg ville vi være godt dumme, hvis vi tog forslag om patienters rettigheder af bordet, bare fordi de er kontroversielle.
På andre områder må De spille noget mere med musklerne - navnlig over for Deres kolleger, som har vist interesse for at fremme kernekraft som universalmidlet mod klimaændringerne. Solidaritet og byrdefordeling er nøglen til at begrænse emissionerne og nå målene for vedvarende energi. I 2008 må EU, som kommissionsformand Barroso sagde, vise, at det kan omsætte de fine ord om bekæmpelse af klimaændringer til handling.
Fremskridt på det vestlige Balkan er med rette en af Deres prioriteringer, og Deres erfaringer og indsigt i området vil være til fordel for EU. Dog mener jeg ikke, at Deres påstand om, at situationen i Bosnien-Hercegovina er værre end i Kosovo, er et udtryk for flertallets holdning i EU. Jeg er heller ikke sikker på, at det er en god måde at motivere Bosnien-Hercegovinas befolkning på. Hvis meningen er at stille Serbien tilfreds, vil det ikke virke efter hensigten. Det kan være en mulighed at kompensere for Kosovos uafhængighed med en stabiliserings- og associeringsaftale. Men mens hr. Đelić gør sig klar til at komme til Bruxelles, gentager og understreger min gruppe, at der ikke bliver tale om nogen stabiliserings- og associeringsaftale uden Serbiens fulde samarbejde med ICTY.
(Bifald)
Serge Brammertz, den nye chefanklager, har endnu ikke fået nye beviser for samarbejde. Ingen af os ønsker, at Serbien forbliver på Europas sidelinje, hr. rådsformand, og Deres formandskabs forekommende og konstruktive holdning kan meget vel hente Serbien ind fra kulden og føre til Ratko Mladićs pågribelse.
Men i mellemtiden må vi "bede for en god høst, men fortsætte lugningen", som man siger i Serbien.
(Bifald)
Brian Crowley
Hr. formand! Den slovenske regering overtager EU-formandskabet på et tidspunkt med mange udfordringer. De europæiske lande skal sørge for traktatens ratificering, Balkanområdet kommer i fokus, der skal indgås en aftale på EU-plan om energipakken, og der skal gøres en ny indsats for at løse konflikten mellem Palæstina og Israel.
(EN) Hr. formand! Som mine kolleger allerede har sagt, er listen over det, som Europa skal gøre, endeløs. Antallet af emner og beslutninger og af interesse- og konfliktområder, der skal håndteres, er enormt.
I stedet for at belære Dem om, hvad De ikke gør, eller om, hvad andre måske ikke gør i fremtiden, vil jeg kort tale om tre ting.
For det første er ratificeringen af reformtraktaten, Lissabontraktaten, afgørende for videreudviklingen af EU.
For det andet må vi med henblik på fremtidige udvidelser sørge for, at kandidatlandene føler, at de har mulighed og chance for at blive medlemmer af EU inden for en overskuelig fremtid.
For det tredje, som efter min opfattelse er det vigtigste, er der Kosovo og det, der foregår der, samt fredelig overgang fra dets nuværende status til den fremtidige status, hvad den så end måtte blive. Der er allerede sket store fremskridt i Kosovo, hvor fælles politistyrker fra begge etniske grupper patruljerer sammen på hinandens områder, hvor man ikke længere holder fast ved idéen om en enkelt politistyrke til et enkelt folk, men har en fælles politistyrke til hele Kosovos befolkning.
Deres erfaringer, hr. premierminister, som i en forstand oprører, som intellektuel, men - hvad der er allervigtigst - som demokrat og som fornuftens talerør, der kunne føre Deres land fra kommunismens mørke middelalder til det klare lys - til tider dæmpet på grund af energikriser - og EU's fremtid, den form for idealbillede og den form for billedsprog er det, der vejer mest for befolkningerne i Bosnien, Serbien, Kosovo og bestemt også Tyrkiet.
Jeg glæder mig til at samarbejde med Dem og Deres regering. Selv om De måske er lille som land, er De ikke bare stor i ånden, der er også tale om høj kvalitet. Som det allerede fremgår af Deres egen indledning af denne proces, er De ikke bange for at gøre front mod de "store drenge", når de forsøger at trække Dem rundt i manegen. Men det vigtigste er, at De giver den moralske sikkerhed for, hvor De kommer fra.
Det, EU har brug for i dag, er nye helte - helte, der ved, hvad det vil sige ikke at have frihed, helte, der ved, hvad det vil sige ikke at have ytringsfrihed, frihed og demokrati. Det er det bedste lys, vi kan kaste over nutidens europæiske kontinents mørke kroge.
Monica Frassoni
for Verts/ALE-Gruppen. - (IT) Hr. formand, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Vi er meget følelsesladede omkring Europa og hvad det har opnået som model for fred og demokrati, og hvad det kan opnå med hensyn til at fremme folks frihed og velfærd og repræsentere et center for innovation og konsistens med hensyn til at håndtere globale miljømæssige udfordringer.
Det glæder os derfor meget at byde Dem velkommen her i dag, men vi er lidt kede af, at det måske bliver en enestående oplevelse, for som De ved, er en af reformerne i Lissabontraktaten valget af formanden for Det Europæiske Råd. Det er noget, der bekymrer os, til dels fordi ingen af de kandidater, der er blevet nævnt, efter min mening ville kunne fremme Europas sag særlig godt.
Men når det er sagt, vil jeg gerne nævne nogle specifikke punkter, som er særlig relevante for Gruppen De Grønne/Den Europæiske Fri Alliance. Som kommissionsformanden nævnte, skal energipakken præsenteres under Deres formandskab. Den er et resultat af alles arbejde sidste år, og vi ved, at der er udbredt uro omkring den, og at man allerede er i gang med manøvrer og pres for at mindske dens værdi og effekt. Vi mener, at et grundlæggende aspekt af Deres formandskab vil være at modstå dette pres fra såvel større som mindre aktører for at begrænse og svække virkningen af disse bestemmelser.
Vi vil også fortsætte vores principielle kamp, som vi nok er uenige om. Efter vores mening kan en kulstoffattig økonomi - her henvender jeg mig også til kommissionsformanden - ikke være atomenergi. At finansiere og spilde tid på en ny nuklear fremtid, som ikke findes endnu, eller på dyre teknologier med uvis anvendelighed som kulstofopsamling og lagring er faktisk i direkte konkurrence med de ægte vedvarende energier, som vi bør opmuntre og støtte, nemlig sol- og vindenergi, og energibesparelser, hvor sidstnævnte er det mest lovende for innovation og beskæftigelse.
Et andet vigtigt spørgsmål under vores formandskab vil være at koordinere den territoriale og bymæssige udvikling, som vil være yderst vigtig i lyset af forårstopmødet, og som vil relatere til opfølgningen på Leipzigchartret. Det handler om at sikre vores byers kvalitet og forbedre den territoriale samhørighed - det er måske mindre moderne end andre spørgsmål, men vi mener, at de er helt afgørende i kampen mod klimaændringen.
Affaldslovgivningen vil formentlig også blive afsluttet under Deres formandskab. Vi er yderst bekymrede, ikke kun over det der sker i mit hjemland, i Napoli, men også fordi det ser ud til, at bekendelserne til affaldshierarkistrategien, som prioriterer forebyggelse og genbrug, faktisk bliver modarbejdet af teksten i denne lovgivning, som endnu en gang prioriterer forbrænding, som efter vores opfattelse bestemt ikke den eneste måde at løse affaldsproblemet på.
Der er to vigtige spørgsmål i forbindelse med handel og databeskyttelse, hvor vi virkelig gerne vil se, om Deres formandskab virkelig vil være en ven for denne institution eller ej. De kommer til at kæmpe hårdt med nogle af Parlamentets medlemmer om spørgsmålet om Parlamentets godkendelse af de økonomiske partnerskabsaftaler med AVS-landene, som vi efter de stærke uoverensstemmelser med de afrikanske lande i Lissabon betragter som vigtigere end nogensinde. Så er der aktindsigten i forhandlingsdokumenter om partnerskabs- og samarbejdsaftaler med lande som Kina. Tænk en gang - Europa-Parlamentet har endnu ikke fået noget som helst at vide om, hvordan det går med disse forhandlinger. Alt bliver gjort i total hemmelighed! Vi mener, at der bør være en åben debat om dette spørgsmål, og at Parlamentet i det mindste skal orienteres om, hvad der foregår.
Endelig vil jeg gerne nævne spørgsmålet om databeskyttelse. Vi ved, at Rådet planlægger at træffe en beslutning om dette under Deres formandskab, men vi vil gerne bede Dem om at være modig og kræve, at gennemførelsen af denne rammeafgørelse bliver udsat, til Lissabontraktaten er trådt i kraft, for det vil give Parlamentet mulighed for at spille en direkte rolle i reformen. Min kollega vil tale til Dem om dette senere, jeg beder Dem om at holde den første nationale konference om romaerne under Deres formandskab. Det ville være et vigtigt bidrag til den interkulturelle dialog.
Francis Wurtz
for GUE/NGL-Gruppen. - (FR) Hr. formand, hr. formand for Det Europæiske Råd, hr. formand for Kommissionen! Med dette første formandskab til en ny medlemsstat får Slovenien overdraget en række ganske utaknemmelige sager fra landets forgængere. Med hensyn til ratificeringen af Lissabontraktaten skal De således sørge for, at ingen medlemsstater ud over Irland foregår med et dårligt eksempel og afholder en folkeafstemning, heller ikke de lande, der klart har forpligtet sig hertil. Det er lidt at komme baglæns ind i æraen for tilnærmelse mellem borgerne og Unionens institutioner. De fortjener helt ærligt at skulle arbejde for mere hæderlige ambitioner.
På det sociale område får formandskabet først og fremmest den vanskelige opgave at løsne op for to emblematiske direktivforslag - på den ene side om arbejdstid og den desværre så berømte opt-out, og på den anden side om vikararbejde og lige behandling af arbejdstagerne. Det slipper heller ikke for en tilbundsgående debat om opfølgningen på Domstolens domme i sagerne Laval/Vaxholm og Viking Line, som lovliggør social dumping. Min gruppe har i øvrigt anmodet om, at der bliver optaget en drøftelse af dette spørgsmål på dagsordenen for Parlamentets kommende mødeperiode. Hele problematikken omkring Bolkestein-direktivet og de traktatbestemmelser, det er baseret på, er således blevet genoptaget. Det er forholdsvis kaotisk på et tidspunkt, hvor vi er i fuld gang med at ratificere en ny tekst, som gentager disse bestemmelser i deres helhed.
Endelig står Europa, fortsat på det sociale område, over for det voksende krav om lønstigninger. Lønningernes andel af merværdien er faldet i årtier. Den har aldrig været så lav, understreger den økonomiske presse. Den Europæiske Centralbank har imidlertid netop truet med at lade renten stige, hvis dette ellers fuldt ud legitime krav tilgodeses, og dette, erkender eksperterne, til trods for at udbyttet aldrig har været så højt som nu. Hvis ikke vi får sat dette spørgsmål på dagsordenen, vil det om kort tid selv tiltvinge sig en plads der. Jeg skal minde om, at det i punkt 68 i det fælles dokument for det tyske, portugisiske og slovenske formandskab hedder, at de tre formandskabers overordnede mål, og jeg citerer, "vil være at styrke den europæiske sociale model som en integrerende del af Lissabonstrategien". Som det gamle engelske ordsprog siger: beviset på, at budding eksisterer, er, at vi spiser den!
Også et par ord om et andet følsomt emne, nemlig de illegale indvandrere. I sin nuværende udformning fortjener forslaget til direktiv om tilbagesendelse adjektivet skammens direktiv, som menneskerettighedsorganisationerne har givet det. Hvis det vedtages uden ændringer, vil Unionens ædle hensigter i forbindelse med den interkulturelle dialog blive blotlagt på det skammeligste.
Endelig vil jeg gerne nævne Kosovo-problemet. Ville det ikke være berettiget at få besvaret følgende tre spørgsmål, inden der træffes en beslutning? Hvordan kan det for det første forklares, at 2 milliarder euro i støtte fra det internationale samfund på syv år er endt i nul økonomisk udvikling, endemisk fattigdom, arbejdsløshed for hver anden indbygger og tiltagende korruption og mafianetværker? Hvordan kan det dernæst forklares, at 17.000 NATO-soldater ikke har været i stand til at forhindre ødelæggelsen af dusinvis af ortodokse bygningsværker, bortførelsen af eller drabet på flere hundrede Kosovoborgere fra mindretalssamfund og tvungen eksil for flere tusinde andre? Og hvordan skal den ensidige proklamering af Kosovos uafhængighed og udskiftningen af MINUK med EU løse de vitale problemer og samtidig sikre stabilitet i Balkanlandene? Jeg kunne godt tænke mig at høre Deres svar på disse tre spørgsmål.
Jens-Peter Bonde
Hr. formand! Jeg takker rådsformanden for vores fine besøg i Slovenien før jul. Hr. rådsformand, jeg håber, at De vil lede Det Europæiske Råd bedre, end De ledte det møde, som gruppelederne havde med Dem. De brugte det meste af taletiden selv, og De sagde ikke noget, vi ikke vidste i forvejen. De gav ikke Deres ministre, som jeg formoder kender sagerne, lov til at besvare de fleste af vores spørgsmål. De sendte os ikke skriftlige svar efterfølgende. Et parlament har også en opposition med visse rettigheder.
I går modtog jeg et andragende fra 571 slovenske journalister, der kritiserede Dem for ikke at respektere pressefriheden. Vil De give tilladelse til en uafhængig undersøgelse?
Ifølge forlydender skal De i sidste uge have bedt Portugal om at aflyse en evt. folkeafstemning, som støttes af et flertal af de portugisiske vælgere. Jeg tillader mig at minde Dem om, at De ifølge den gældende Nicetraktat skal træffe samtlige beslutninger så tæt på borgerne som muligt. En aflysning af en folkeafstemning er en overtrædelse af denne artikel. Medlemsstater kan kritiseres, men de kan ikke straffes, for ratificering er stadig et nationalt anliggende. Formandskabets og Kommissionens adfærd er et fællesskabsanliggende. De er nødt til at respektere de nationale ratifikationsprocedurer. Hvis De føler trang til at sige noget, bør De minde medlemsstaterne om, at de har et fælles ansvar for at lovgive så tæt på borgerne som muligt.
De overtræder traktaten, og det gør Kommissionen også, når den ikke optræder som vogter af denne artikel i traktaten. De er en del af en politisk studehandel mellem premierministrene om at undgå en folkeafstemning. Denne aftale er en krænkelse af traktaten. Kommissionen skulle protestere i stedet for at støtte forsøget på at undgå at høre befolkningen i Europa. Læs artikel 1 i EU-traktaten en gang til: "Beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt." Det ville være en glimrende sætning, hvis den blev efterlevet!
Lissabontraktaten blev vedtaget så lukket som muligt og så langt fra vælgerne som muligt. Nu ser det ud til, at det kun er Irland, der kan redde demokratiet i Europa. Men Rådet kunne i det mindste udgive en konsolideret udgave af Lissabontraktaten, så De kan læse, hvad det er, De har undertegnet. Den 17. december 2007 undertegnede Ungarn en tekst, som det ikke engang havde modtaget. Sådan træffer man ikke beslutninger tæt på borgerne og medlemmerne af Europa-Parlamentet.
Formanden
Hr. Bonde! Vi forventer af Dem som formand for Deres gruppe, at Deres gruppemedlemmer opfører sig parlamentarisk i Parlamentet. Stil også nogle krav til Dem selv i stedet for altid kun at stille dem til andre!
(Bifald)
Andreas Mölzer
(DE) Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. formand for Kommissionen! Som medlem fra et direkte naboland til Slovenien, nemlig fra Kärnten, gør det stort indtryk på mig, og er det mig en stor glæde, at et land, som endnu for 20 år siden stønnede under kommunismens åg, nu skal tegne EU i et halvt år. For mig er det et bevis på, at den europæiske integrations vej fra det 20. århundredes katastrofer frem mod frihed og enhed er en rigtig vej.
Når jeg hører, at Sloveniens mål under dette rådsformandskab primært er at føre alle det tidligere Jugoslaviens stater hen mod EU, så tror jeg, det er et rigtigt mål, og at det er vigtigt for så at sige at afrunde denne europæiske integrationsproces territorialt. Jeg tror også, at dette er meget vigtigere end f.eks. tiltrædelsesforhandlingerne med et land som Tyrkiet, hvis primære territorium befinder sig i Asien, i Anatolien.
Jeg tror, at denne proces med at føre de tidligere stater i Jugoslavien hen mod EU først og fremmest skal ske på en måde, som giver europæerne mulighed for at agere uden indflydelse fra ikkeeuropæiske magter, f.eks. USA og Rusland. Jeg håber, at Slovenien vil være i stand til allerførst at tage højde for de kroatiske ønsker om EU-medlemskab, og at konflikter som f.eks. den om fiskerizonen mellem kroater og slovenere ikke må stå i vejen for dette. Af de tidligere jugoslaviske områder er Kroatien foruden Slovenien uden tvivl det land, som er mest klar til EU, og det er et demokratisk modent, centraleuropæisk land.
Med hensyn til Kosovo, som utvivlsomt vil være den største belastning for Sloveniens formandskab, er det jo sådan, at vi på den ene side må tage hensyn til folkenes selvbestemmelsesret, flertallet af albanske kosovoeres rettigheder, men på den anden side også må se serbernes historiske rettigheder i øjnene. Det må ikke være sådan, at Kosovo bliver en form for amerikansk satellitstat, og Serbien må på den anden side ikke blive drevet i armene på Moskva og Kreml. Kosovos selvstændighed bør ikke skabe præcedens for det tyrkiske Nordcypern. Målet bør være stabilitet på Balkan og territorial afrunding af den europæiske integration.
Lad mig kort kommentere et bilateralt problem mellem Slovenien og Østrig. Det gælder spørgsmålet om skiltning af stednavne i Kärnten. Jeg håber, at den østrigske regering snart vil finde en retfærdig løsning, som er tilfredsstillende for det slovenske mindretal i Østrig, som i og for sig nyder en fremragende beskyttelse. Omvendt håber jeg, at også Slovenien vil finde en fornuftig løsning med hensyn til det tysktalende østrigske restmindretal i Slovenien og anerkende dette som et indfødt mindretal, og at kulturaftalen mellem Østrig og Slovenien på denne måde kan få et reelt indhold.
Mihael Brejc
(SL) Hr. formand, mine damer og herrer! Det slovenske formandskabs program indeholder alle vores tids vigtige emner og er et godt arbejdsgrundlag for disse seks måneder. Jeg har kun to minutter, så jeg vil begrænse mig til et enkelt område, nemlig borgernes frihed, retsvæsenet og indre anliggender. Jeg forventer, at det slovenske formandskab vil være tilstrækkeligt opmærksomt på effekterne af SIS 1 for all-informationssystemet og fremskynde gennemførelsen af SIS 2.
Den fælles asyl- og indvandringspolitik skal bygge på et tæt samarbejde med transit- og oprindelseslandene. Der er i øjeblikket 27 forskellige ordninger og modeller til at løse dette problem, og vi nærer naturligvis ingen illusioner om, at et så kompliceret spørgsmål kan løses på så kort tid. Men vi må tage fat på denne vanskelige opgave.
Det tredje område er samarbejde med Frontex, hvor det slovenske formandskab på grundlag af en analyse af Kommissionens rapport vil udarbejde retningslinjer for dette agenturs fremtidige aktiviteter. Det fjerde område vedrører en snarlig harmonisering af den europæiske visumpolitik og udarbejdelse af det lovgivningsmæssige grundlag for at sætte det europæiske visuminformationssystem i gang.
Der løber en rød tråd gennem alle hidtidige formandskaber, nemlig kampen mod organiseret kriminalitet og terror. Jeg støtter de foranstaltninger, man foreslår, og jeg mener, at vi i det mindste bør begynde at tage fat på terrorismens årsager også.
Slovenien er et af de mest succesrige medlemmer af EU inden for forvaltning og fjernelse af forvaltningsmæssige hindringer. Jeg forventer derfor, at Slovenien under sit formandskab vil tilbyde sin gode praksis på alle områder til de andre medlesstater. Jeg håber også på et godt samarbejde mellem det slovenske formandskab og Parlamentet og Kommissionen, og jeg er overbevist om, at det efter det slovenske formandskab vil være muligt at sige, at EU har taget endnu et skridt fremad.
Borut Pahor
(SL) Hr. formand! Jeg er stolt af, at Sloveniens premierminister i dag taler til Europa-Parlamentet i sin egenskab af formand for Det Europæiske Råd. Som premierministeren sagde, vidner dette ikke bare om de dramatiske ændringer, der er sket i Slovenien i de seneste 20 år, men også om de store forandringer, som man næsten ikke kunne forestille sig, og som vi har været vidner til i Europa i denne meget korte periode i historien.
Næstformanden for Kommissionen sagde i Ljubljana, at starten på det slovenske rådsformandskab markerer afslutningen på opdelingen i nye og gamle medlemmer af EU.
Jeg vil gerne bygge videre på den smukke tanke ved at sige, at indtil for nylig kunne vi kun lytte til, hvad kandidaterne og de senere nye medlemmer af EU forventede af EU. I dag har Europa ret til at spørge premierministeren af Slovenien, og Slovenien som formandsland, hvad Europa kan forvente af Slovenien. Jeg mener, at vi står over for en enestående historisk begivenhed, som har både symbolske og reelle konsekvenser.
Jeg er personligt overbevist om, at EU kan forvente alt, hvad Slovenien kan give. Efter min opfattelse er Slovenien velforberedt og totalt fokuseret på sin internationale rolle og rollen som formand for Det Europæiske Råd.
Jeg vil gerne takke hr. Schulz for den støtte, som vores gruppe gav det slovenske formandskab, og som formand for det største oppositionsparti i Slovenien - Socialdemokraterne - vil jeg også gerne forsikre Parlamentet om, at jeg i lyset af de parlamentsvalg, der kommer efter det slovenske formandskab for EU, ikke vil bruge det slovenske EU-formandskabs EU-politik som et mål eller et offer for vores fælles bestræbelser for slovensk succes i denne vigtige internationale opgave. Premierministerens succes vil være den slovenske premierministers succes, hele Sloveniens succes og min egen succes.
Jeg er overbevist om, at vi efter det slovenske formandskab vil kunne konstatere, som nogen sagde, at der ikke findes mindre eller større medlemmer af EU, der er kun nogle, som har lidt mere eller mindre succes med deres formandskab for EU. Min håb er, at det med lidt held vil lykkes for premierministeren og den slovenske regering at blive regnet blandt dem med lidt mere succes.
Jelko Kacin
(SL) Hr. premierminister! Deres tilstedeværelse og tale i dag repræsenterer begyndelsen på den sidste fase af Sloveniens fulde integration i EU. Slovenien er det første land blandt de 11 nye lande, som har overtaget formandskabet. Det er et stort privilegium for Slovenien og for Europa, og jeg ønsker Dem stor succes med formandskabet.
Formandskabets opgave er imidlertid vanskelig, og derfor vil jeg stille nogle spørgsmål om de uretfærdigheder, der sker inden for EU. Dette spørgsmål er ikke kun rettet til Dem, men også til Parlamentets formand og Kommissionens formand. I 2004 blev 10 lande medlem af EU. Faktisk var det kun ni et halvt, for kun halvdelen af Cypern blev medlem. To år senere annoncerede vi Rumæniens og Bulgariens tiltrædelse, og igen glemte vi den nordlige del af Cypern. Og selv efter at Rumænien og Bulgarien var blevet medlem, sagde vi igen ikke noget om Cypern.
Hr. premierminister, De talte i dag om Vestbalkan, Ukraine, Moldova, Kaukasus og Nordafrika uden at ofre et eneste ord på spørgsmålet om Nordcypern-. Det er, som om de er blevet overset, slettet, og det er ikke godt. Det er rigtigt, at De i Ljubljana indledte en dialog mellem kulturer og religioner. Og det område, hvor vi virkelig kunne opnå stor succes, er netop Cypern. Cypern har brug for en dialog mellem kulturer og religioner, så disse 200.000 uskyldige mennesker kan få mulighed for at blive medlem af EU. Desuden har Cypern netop accepteret euroen som deres nye valuta. I nord bruger de stadig liraen.
Endelig, hr. premierminister, da De talte om Deres retssag, at den foregik på et fremmed sprog, ville jeg ønske, at De havde sagt serbokroatisk, eller serbisk. Nogle mennesker her i salen tror måske, at det foregik på russisk. Endnu en gang ønsker jeg Dem fuld succes med Deres formandskab.
Adam Bielan
(PL) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest gerne ønske premierminister Janša tillykke med overtagelsen af formandskabet i Fællesskabet. Det er et historisk øjeblik for den europæiske integration. For første gang overtages formandskabet nemlig af en ny medlemsstat.
Slovenien er en stat, der mange gange har erfaret de skiftende grænseforhold på vores kontinent. Staten er således et godt eksempel på Europas forening, ikke blot hvad angår økonomiske forhold, men også geopolitiske.
Derfor tror jeg, at det næste halvår vil være gunstig for stabiliseringen af situationen på Vestbalkan. Jeg håber, at EU's naboskabspolitik og udvidelse vil blive prioriteret i denne periode. Jeg regner med, at vores vestlige nabos, Ukraines, forhåbninger ligeledes nu vil møde større forståelse.
Jeg er glad for, at energipolitikken også vil være en prioritet for Slovenien. Vi ved udmærket godt, at det ikke bliver sikkert i Europa, hvis vi ikke sørger for energisikkerheden. EU må ikke blive afpresset af nogen som helst i fremtiden, og jeg er overbevist om, at Slovenien, en stat, der i over 40 år bar den kommunistiske byrde, til fulde forstår dette.
Elly de Groen-Kouwenhoven
(EN) Hr. formand! Jeg lykønsker Slovenien og byder premierminister Janša velkommen. Kun fire år som medlem af EU og allerede formandskab. Det er ensbetydende med arbejde og ansvar, men det er også et bevis på tillid til Deres unge stat.
Det, der bekymrer og skuffer mig - eller rettere os - er, at et imponerende antal medlemmer af Europa-Parlamentet fra mange forskellige lande og grupper stadig ikke har fået noget klart svar på deres gentagne spørgsmål om, hvorvidt Slovenien vil være vært for den første årlige romakonference. En stor begivenhed, men også en enorm udfordring - og De er ikke alene. Kommissionen har tilbudt finansiel støtte. Den moralske støtte kommer fra Det Europæiske Råd, som i konklusionerne under punkt 50 understreger, at EU bør tage konkrete skridt i forbindelse med romaspørgsmål.
Den logistiske støtte kommer fra det europæiske romasamfund, som har udtrykt vilje til at samarbejde tæt på alle områder. Politisk støtte kommer fra mange medlemmer af Europa-Parlamentet fra forskellige grupper, som er opmærksomme på Europas glemte nation, romaerne, hvoraf mange stadig er ofre for de seneste balkankrige og lever som flygtninge spredt over hele Europa.
Slovenien undslap med nød og næppe, men det var selv i høj grad offer for manglende frihed og sikkerhed. Jeg håber, at Slovenien ser en ære i at være vært for den første årlige romakonference. Det ved, at det har mange tilhængere, måske ligefrem fans.
Mary Lou McDonald
(EN) Hr. formand! Jeg vil også ønske det slovenske formandskab alt godt. I dag er så sandelig en historisk dag. Jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at Slovenien som en lille medlemsstat er i stand til at gennemføre et vellykket formandskab.
Jeg håber, hr. rådsformand, at De mener det alvorligt, når De siger, at De ønsker et Europa, der virkelig bekymrer sig, og et Europa, der sætter borgerne i centrum. Jeg må sige til Dem, at hvis vi mente det alvorligt med at gøre det til mere end retorik - gøre det til virkelighed - ville det faktisk kræve en radikal ændring af vores tilgang og af indholdet af vores politik i denne institution og i alle EU's institutioner.
Jeg er ligesom den foregående taler bekymret over, at der ikke bliver afholdt folkeafstemninger i medlemsstaterne om Lissabontraktaten. Jeg kommer fra en valgkreds, hvor der bliver afholdt folkeafstemning, og befolkningen vil få mulighed for virkelig at vurdere, hvordan dette projekt gør fremskridt og udvikler sig.
De vækkede stor opsigt i Irland, hr. rådsformand, da De ifølge medierne skulle have sagt, at det er vigtigt ikke at indlede nogen debatter, der kunne forårsage problemer i Irland. For os betyder det, at De foreslår at udsætte kontroversielle eller vanskelige spørgsmål. Vi kunne godt lide at vide, hvilke spørgsmål det drejer sig om.
Hvis vi mener det alvorligt med demokrati i EU, hvis vi mener det alvorligt med et EU, der bekymrer sig, må vi sandelig sørge for, at befolkningen får alle oplysninger om politiske initiativer og retninger.
Bernard Wojciechowski
(PL) Hr. premierminister! For nylig sagde De, at EU ikke blot er forenet af en fælles økonomi og politik, men også af værdier for en fælles hukommelse, kultur og skaberkraft. Jeg er enig.
Jeg hilser Dem fra Adam Mickiewiczs land, fra Polen. Denne profet, som franskmændene kalder ham, spurgte engang: Slavere, hvad nyt bringer I? Hvad bringer I med til verdens skueplads? Han forklarede, at den kristne ånd trænger særligt ind i visse europæiske folkeslag, og at det store kristne fremskridt også indebærer nationernes fremskridt. Europa - denne nationernes moder - er forenet af den kristne kultur i vest og øst. Den tidligere franske præsident Valéry Giscard d'Estaing sagde for nylig til mig her i Parlamentet, at han altid har været tilhænger af en henvisning til den kristne Gud i Europas forfatning.
De har ret i, at Det Europæiske År for Tværkulturel Dialog byder en lejlighed for Europa til at blive styrket gennem kulturen. Jean Monnet, der hviler i det verdslige Pantheon i Paris, har sagt, at hvis han havde mulighed for at begynde forfra, ville han begynde med kulturen. Den kristne kultur og religion kommer til udtryk i menneskets længsel, som professor Tadeusz Zieliński, der er begravet i Schöndorf ved München, har sagt. Gid Slovenien, denne lille stat i EU, således giver udtryk for længslen via sit arbejde for den kristne kultur i Europa. Heri består Deres stats storhed i EU, heri består alle vores slaviske staters storhed i EU.
(Formanden fratog taleren ordet)
Jana Bobošíková
(CS) Hr. formand, mine damer og herrer! Det glæder mig, at det slovenske formandskab vil behandle spørgsmålet om truslen fra klimaændringen og en sikker og vedvarende energipolitik. Jeg mener, det er på tide, at vi tager de grønne populistiske briller af og frigør os fra den ubegrundede frygt for atomreaktorer. Vi har muligheden for at holde op med at tage penge op af borgernes lommer med umoralsk handel med emissionskvoter, som ikke er andet end aflad for de største forurenere. Vi har muligheden for at fjerne latterlige afgifter på brændstofpartikler og tekniske pseudoløsninger, udgifter som langt overstiger nytten.
I henhold til dokumenterede videnskabelige konklusioner er atomkraft en energiform, som ikke producerer CO2, og som minimerer forværrelsen af klimaændringen. Det er også den billigste kulstoffattige energi, den er pålidelig og sikker. Desuden reducerer atomkraft et lands afhængighed af brændstofleverancer fra ustabile områder. Jeg er overbevist om, at hvis vi vil handle i EU-borgernes interesse og gøre noget ved klimaændringen, bør vi investere i forskning, udvikling og uddannelse inden for atomkraft.
Werner Langen
(DE) Hr. formand! Jeg vil gerne ønske det slovenske rådsformandskab tillykke med dets omfattende program, med slutfasen for de tre formandskabers program og med den positive udvikling i selve Slovenien.
De er med i Schengen, De er med i euroområdet, og det er virkelig et historisk rådsformandskab, hvor jeg vil bede om, at De ikke gør som alle de andre før Dem og præsenterer et program, som man selv som stort land ikke ville kunne føre ud i livet på et halvt år. De har som et mindre land de stores solidaritet, også Europa-Parlamentets solidaritet, men jeg vil bede Dem om ikke at sætte Dem for meget for! Det vil nok ikke kunne lade sig gøre at reformere FN på dette halve år under slovensk formandskab.
Der er nogle meget presserende problemer, som trænger sig på, og De nævnte nogle af dem. Det vanskeligste bliver spørgsmålet om Kosovo. Også her befinder De Dem i en meget vanskelig situation. En anden ting er arbejdet med at udvikle det indre marked for energi, aftalen med Rusland - det er prioriteringer, som De virkelig kan lægge Deres energi i. Og hvis det lykkes at fremme ratificeringen af Lissabontraktaten, så kan De ved afslutningen af dette halvårlige formandskab sige: Ja, det lykkedes os som det første land fra det tidligere kommunistiske område at gøre dette formandskab til et positivt forbillede for velstand, frihed og fred.
Til slut en lille bemærkning til hr. Schulz, som ikke er her længere. Han talte om Den Socialdemokratiske Gruppe - det taler han ikke så højt om i Tyskland - men vi ved, at han gjorde det. Til slut advarede han mod højreradikalismen, som om kommunismen havde været et højreradikalt system! Hvis jeg citerer ham korrekt, så pålagde han Dem også at bringe Tyrkiet videre. Kommissionen har jo allerede bekræftet, at den behandler Kroatien og Tyrkiet ligeværdigt. Indlad Dem ikke på det! Overlad det til de store stater, som hidtil ikke har kunnet løse det. Hvis De koncentrerer Dem om det vestlige Balkan, så gør De meget godt for Europa, og De vil muligvis have større succes med det end med at løse Tyrkiets problemer.
Hannes Swoboda
(DE) Hr. formand! Hr. premierminister! De skal ikke lade Dem reducere til Deres rolle på Balkan! De skal fortsætte med at være et europæisk formandskab! Alligevel vil jeg begynde med de små ting, og jeg håber, at også mit land Østrig vil yde et godt bidrag til Deres formandskab ved at løse de tilbageværende problemer med hensyn til det slovenske mindretal i Østrig, og at det slovenske mindretal nu langt om længe vil få indfriet sine rettigheder.
Som ordfører for Kroatien håber jeg, at Kroatien vil kunne gøre store fremskridt under Deres formandskab. Det kræver et bidrag fra Deres side, og det kræver et bidrag fra Kroatiens side. Af Dem forventer jeg, at De også under Deres formandskab vil gennemføre den aftale, som De har indgået med premierminister Sanader, og at der vil blive fundet en løsning på de udestående grænsespørgsmål gennem en bedømmelse fra en udenforstående. Fra Kroatiens side forventer jeg større anstrengelser, og med hensyn til den økologiske fiskerizone forventer jeg, at man overholder aftalen om ikke at udvide og anvende denne zone på Kroatien og Italien.
Det største problem er sikkert Kosovoproblemet, og her mener jeg, at De går den rigtige vej. De går betænksomt og roligt frem, men målrettet. Det er den løsning, vi skal stræbe efter i Kosovo, for hvis vi skal være ærlige, er det ikke muligt for Kosovo at sameksistere inden for Serbien, og det er heller ikke hensigtsmæssigt, hverken for Kosovo eller for Serbien. Det betyder imidlertid ikke, at vi ikke deler Serbiens betænkeligheder og ikke kan forstå, at dette spørgsmål er meget vanskeligt for Serbien. Men man må også sige helt klart til Serbien, især til premierminister Koštunica, at vi tror, at Serbiens fremtid - et demokratisk Serbien, et Serbien, som samarbejder med krigsforbryderdomstolen for det tidligere Jugoslavien - ligger i Europa! Hvis hr. Koštunica tror, at Serbiens fremtid ligger i Rusland, er det Serbiens problem, men jeg tror ikke, at Serbiens befolkning er enig.
Derfor bør der også under Deres formandskab udgå et klart signal til Serbien: I må vælge mellem Rusland og EU, hvad dette spørgsmål angår. Vi kommer med et ærligt tilbud til hele regionen, især også til Serbien, om at fortsætte ad vejen til EU inden for en rimelig tid. Det er en stor opgave, som De skal løse, og jeg er sikker på, at De vil løse den godt!
(Bifald)
Lena Ek
(EN) Hr. formand! Jeg vil kombinere to af emnerne for forårstopmødet. For det første klimaændringerne og klima- og energipakken. Det er naturligvis meget vanskeligt at gå fra mål til midler. Det lægger en byrde på alle medlemsstater. Men det er nødvendigt, at vi gør det. Jeg vil nævne to områder, hvor vi må være meget forsigtige, når vi indleder forhandlinger om denne grønne pakke.
Det første er de sociale spørgsmål. I Parlamentet har vi haft meget debat om Lissabonstrategien og om at kombinere bæredygtig social udvikling og miljøspørgsmål med økonomisk udvikling. Det er meget vigtigt, at bæredygtig økonomisk udvikling er afspejlet i den grønne pakke, når den bliver forelagt i næste uge.
Det andet er teknologisk neutralitet. Slovenien er et skovbrugsland ligesom Sverige, og jeg mener, at det er meget vigtigt, at alle de forskellige alternative brændstoffer kommer med, så man kan vælge ud og lade innovationen blomstre. Glem ikke methanol og cellulose!
Endelig skal Lissabonstrategien være en kombination af klima og økonomisk udvikling. Se på transportsektoren, som er et glimrende eksempel på, hvordan toge og biler ikke bare kan skabe økonomisk udvikling og et bedre indre marked, men også kan nå energipakkens mål. Det er kun ved at sætte i gang, at det uopnåelige bliver opnåeligt. Held og lykke, hr. rådsformand.
Mirosław Mariusz Piotrowski
(PL) Hr. formand! Slovenien er det første af de nye medlemsstater, der overtager formandskabet i EU. Formandskabet afvikles i 2008, der er udnævnt til Europæisk År for Tværkulturel Dialog, hvorfor dialogen er et af de vigtigste punkter i programmet. Man skal dog huske på, at sådan en dialog kun er mulig, når parterne besidder en stærk kulturel identitet, samt når de ønsker at dele denne rigdom med andre.
Europas kulturelle fundament er kristendommen, og derfor skal man også promovere og styrke de kristne værdier frem for at grave dem ned. Det er svært at finde sådan en positiv tilgang i de vigtigste vedtagne EU-dokumenter, bl.a. chartret om grundlæggende rettigheder eller reformtraktaten. Der findes ingen henvisninger til Europas kristne rødder. Det er heller ikke blevet seriøst debatteret her i Europa-Parlamentet.
Det er derfor tvivlsomt, om et EU, der forsømmer, eller decideret udvasker sine egne rødder, er tilpas forberedt til at føre en tværkulturel dialog med stærke parter fra andre regioner i verden.
Roberto Musacchio
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! Som hr. Barroso sagde, repræsenterer det slovenske formandskab i sig selv en historisk sejr, og det giver os anledning til at reflektere over forholdet mellem Europa og Balkanregionen. Det har været genstand for kritik, til dels på grund af de aspekter af disintegration, som har været knyttet til det, og Europa bør nu imødegå dette ved at fremme fred og tilnærmelse, tilskyndet af netop forholdet til Europa.
Derfor bør vi undgå ensidig handling i forbindelse med Kosovo, som der bør være en fælles EU-politik for, som der også står i den nye traktat. Vi må gøre noget ved problemerne med de nye eksterne grænser, som er opstået som følge af visse landes optagelse i EU. Vi har behov for en aktiv politik for social, økonomisk og miljømæssig integration, som omfatter hele området, og jeg synes helt ærligt ikke, at atomkraft er en løsning på energiproblemerne.
Endelig vil jeg gerne minde det slovenske formandskab om problemet med de "slettede", dvs. tidligere jugoslaviske borgere, som stadig har problemer med deres statsborgerskab i Slovenien, så dette problem kan blive endeligt løst.
Hans-Peter Martin
(DE) Hr. formand, ærede rådsformandskab! Som børn fik vi fortalt meget malende, hvordan generalmarskal Tito jog gennem Beograds gader, så folk måtte springe til side, hvordan der blev spærret af og ingen færdselsregler gjaldt længere. For vores barnlige og unge forståelse var det indbegrebet af et bestemt systems vilkårlighed og hensynsløshed.
Senere hørte vi om, hvordan der blev anlagt vilkårlige sager mod anderledestænkende, mod kritikere i det land, som det er lykkedes Dem at frigøre Dem fra. Nu er De her, og vi forstår Deres glæde, men vær på vagt! Tito her, i sin opførsel, er eksempelvis vores generalsekretær Rømer, som jager gennem denne by, Strasbourg, uden at skulle frygte for konsekvenserne, når det går af sted med 100 km i timen, og folk må springe til side. Og vilkårlige sagsanlæg findes der desværre også i EU mod besværlige kritikere.
Formanden
Jeg afviser på det bestemteste angrebene mod Europa-Parlamentets generalsekretær.
Giles Chichester
(EN) Hr. formand! Jeg byder premierministeren hjertelig velkommen i Parlamentet og ønsker ham held og lykke som rådsformand. Jeg er sikker på, at Slovenien vil udføre den opgave, der venter, meget kompetent.
Jeg glæder mig over den vægt, der lægges på næste fase af Lissabonstrategien. Der skal stadig gøres en stor indsats for at få medlemsstaterne til at reformere deres økonomier, og jeg håber, at formandskabet vil argumentere for øget liberalisering og reformer af arbejdsmarkederne og sikre, at det europæiske erhvervsliv drager fordel af globaliseringen. Europa skal være mere konkurrencedygtigt, mere fokuseret på at skabe nye job og mindre optaget af at beskytte en social model, der hæmmer øget beskæftigelse.
Jeg ser gerne, at der bliver gjort en indsats for at gennemføre det indre marked, navnlig inden for telekommunikationssektoren. Jeg glædede mig over kommissærens bekendtgørelse sidste år om yderligere liberalisering af telekommunikationsmarkedet. Nu har vi mulighed for at revurdere de eksisterende rammer med henblik på at slippe af med flaskehalse og planlægge en mere konkurrencepræget fremtid for denne vigtige sektor.
Jeg ser frem til i Udvalget om Industri, Forskning og Energi, hvor jeg også er PPE-DE-Gruppens talsmand, at høre, hvordan formandskabet vil gribe sagen an. Jeg bifalder også tilsagnet om at følge energisk op på dagsordenen om energi og klimaændringer. EU har fastsat strenge mål for CO2-emissioner, og nu påhviler det medlemsstaterne at følge op med konkrete handlinger, ikke bare ord, for at sikre, at byrdefordeling ikke ender med ansvarsforflygtigelse.
Jeg læste med bekymring i medierne i denne uge, at nogle medlemsstater forsøger at undergrave EU's aftale fra sidste år om klimaændringer, og vi vil især holde øje med, om den britiske regering overholder de forpligtelser, den har påtaget sig.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Hr. formand! Jeg vil gerne komme tilbage til situationen vedrørende Serbien. Jeg synes, det er et godt forslag fra det slovenske formandskab om at oprette en arbejdsgruppe, ligesom det blev gjort for Kroatien, for at hjælpe Serbien med at samarbejde fuldt ud og effektivt med Den Internationale Krigsforbryderdomstol i Haag. Det kunne efter min mening også bane vejen for undertegnelsen af en stabiliserings- og associeringsaftale. Jeg opfordrer også min egen, den nederlandske, regering til at samarbejde og støtte det slovenske formandskabs forslag og ligeledes se på, hvor godt dette hidtil har virket, hvad angår Kroatien.
Min anden bemærkning vedrører naboskabspolitikken. Vi har nu en ny regering i Ukraine, og der vil blive indledt forhandlinger om en opfølgning af partnerskabs- og samarbejdsaftalen med Ukraine. Vi vil gerne vide, hvilke forslag og idéer den slovenske regering har, hvilken slags forhandlinger det skal være, og hvad disse bør munde ud i. Vi går ikke ind for at tilbyde Ukraine medlemskab på nuværende tidspunkt; det kan der overhovedet ikke være tale om. Men det er vigtigt, at Ukraine tilbydes noget mere konkret, når det gælder forbindelsen med EU.
Nu vil jeg gerne sige noget om situationen vedrørende Georgien, et andet land, som er optaget i EU's naboskabspolitik. Jeg synes selv, at EU's reaktion på valgresultatet og selve valget var lidt for hurtig og lidt for positiv. Bagefter var der store demonstrationer. Der er stadig en diskussion i gang om de uregelmæssigheder, som har fundet sted under dette valg. Jeg synes, det er vigtigt, at både EU og formandskabet tager initiativer til i hvert fald at slå bro mellem landets opposition og præsident Saakashvili.
Til sidst vil jeg kommentere situationen vedrørende Rusland. Der er snart præsidentvalg. Tilsyneladende er vejen banet for indledning af forhandlinger om en ny partnerskabsaftale med Rusland. Vi synes, at navnlig hele spørgsmålet om gennemsigtighed på energiområdet er meget vigtigt i de indledende forhandlinger om den nye aftale.
Vi vil imidlertid også indlede en dialog med Rusland om kvaliteten af demokratiet i landet, især om de problemer, som vi for nylig havde med valgobservation, og om vores holdning og russernes holdning til denne. Jeg håber, at også dette vil være et tema under Sloveniens formandskab.
Bronisław Geremek
(PL) Hr. formand! Efter min opfattelse forventer vi, at det slovenske formandskab vil løse sagen med forfatningstraktaten i EU og forberede traktatens ratificering samt ligeledes løse et af de svære problemer i Europa - Kosovoproblemet. Jeg mener dog, at det er vigtigt at sige, at der er visse opgaver, der gavner disse prioriteter. Jeg synes, at man skal opfatte den tværkulturelle dialog som sådan en opgave. Efter min opfattelse findes dialogen blandt de værdier, som den europæiske enhed udgøres af, og dialogen udgør en vis geopolitisk værdi, som EU's politik kan besidde.
Det forekommer mig, at Europa netop i denne sammenhæng kan opfylde rollen som fredsbærer i en situation, hvor verden synes at befinde sig i en international uorden. Jeg vil også gerne tilføje, at det er utrolig vigtigt, at den tværkulturelle dialog ses i sammenhæng med Kosovospørgsmålet. Det udgør problemet for Kosovos fremtid.
Hr. premierminister! Jeg ønsker det slovenske formandskab al mulig succes.
Jan Tadeusz Masiel
(PL) Hr. formand, hr. formand for Rådet! Jeg vil gerne ønske Slovenien tillykke med formandskabet i EU og ønske Dem al mulig succes, især med hensyn til ratificeringen af den nye traktat.
Det lille Slovenien har overhalet det store Polen, og jeg håber, at dette eksempel giver os, polakker, stof til eftertanke. Måske vil vi følge Sloveniens eksempel og frygte EU mindre og tro mere på dens mening. De er formodentlig den anden slaver efter Johannes Paul 2., der skal lede kulturen i hele Europa, herunder i den vestlige del. EU forventede efter udvidelsen i 2004 at få tilført frisk blod, nye hjerner og en ny måde at tænke på, og det opfylder De ved at foreslå EU's femte frihed - den fri bevægelighed for viden.
Til sidst vil jeg gerne sige, at Deres stat, et tidligere medlem af Jugoslavien, kender problemerne i den kristne og muslimske verden, og at det helt sikkert vil medvirke til en retfærdig løsning for Kosovo med respekt for serbernes rettigheder.
Alojz Peterle
(SL) Hr. formand! Jeg deler med glæde og stolthed Deres højtidelige følelser, men det er naturligvis ledsaget af en stærk følelse af ansvar og store muligheder. Jeg er overbevist om, at Slovenien gennem formandskabet vil vise, at dets indsættelse for år tilbage ikke bare var en geopolitisk beslutning, men også en anerkendelse af, at vi var villige til at samarbejde ansvarligt om at skabe et frit, demokratisk og forenet Europa.
Jeg støtter varmt ønsket om at gennemføre Lissabonstrategien, som er afgørende for vores fremtid. I denne forbindelse forventer jeg, at Slovenien vil gøre sit yderste for at fremme en fælles politik inden for telekommunikation og informationsteknologi. Det er afgørende for gennemførelsen af Lissabonstrategien, ikke kun fordi det bidrager til en markant forbedret konkurrenceevne, men også for at komme tættere på borgerne. Europas borgere kan godt lide at mærke den fælles politik i deres lommer, og vi havde succes med direktivet om roaming, som gør, at vi kan ringe billigere inden for Europa; den fælles politik på dette område vil gøre det muligt at mærke effekten af sådanne politikker oftere.
Det andet punkt, jeg vil understrege, er sundhedsområdet. Det glæder mig meget, og jeg er ikke den eneste i Parlamentet, at det slovenske formandskabs prioriteter også omfatter kampen mod kræft. Den bør være et permanent emne på Det Europæiske Råds dagsorden.
Kræft er ikke kun et anliggende for sundhedsministre. Hver tredje EU-borger kan forvente at blive ramt af denne sygdom, og tendensen ser ikke lovende ud. Det er et bredt socialt og politisk spørgsmål, som også hænger sammen med gennemførelsen af Lissabonstrategien. Hvis et stigende antal mennesker bliver syge, vil vi ikke kunne opnå højere produktivitet og bedre konkurrenceevne. Sundhed er en vision, en dimension, ikke blot en aktivitetssektor. Det vil glæde mig, hvis vi kan opnå to ting under det slovenske formandskab. For det første bør der fokuseres mere på forebyggelse i kampen mod kræft, og for det andet bør der oprettes interinstitutionelle arbejdsgrupper for kampen mod kræft. Denne kamp kræver en god koordinering mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen.
Hr. formand for Rådet, jeg ønsker Dem held og lykke med formandskabet.
Magda Kósáné Kovács
(HU) Tak, hr. formand! Hr. premierminister! Med Deres formandskab har de nye medlemsstater taget endnu et skridt på vejen mod at blive voksne. Det er sandsynligt, at Deres formandskab vil bidrage til at fjerne de forbehold, som aldrig har eksisteret i de europæiske institutioner, men som har eksisteret i dagligdagen i EU.
De har det første formandskab i det europæiske år for interkulturel dialog. Vores region ved, at ved siden af den store røde plet på globussen blev Central- og Østeuropa en plet, som var farvet lyserød, men denne region har aldrig været ensfarvet. Denne region har altid bevaret sin historiske flerfarvethed og diversitet. Det er særlig velkendt på Vestbalkan, hvor Jugoslavien dækkede over skillelinjerne, men ikke formåede at slå bro over dem.
Derfor er det ikke tilfældigt, at vi kæmper med at gentænke og styrke vores nationale, sproglige og kulturelle identitet, og vi forventer, at De vil hjælpe os med det, eftersom Deres formandskab kan hjælpe med at genopbygge en identitet, som i dag er uadskillelig fra europæiske borgeres bevidsthed.
Det er det slovenske formandskabs mulighed og pligt at tage yderligere skridt for at føre regionens europæiske mission og udvidelsen ind i en ny fase. Slovenien er porten til Vestbalkan, og Europas vej går gennem denne port. Udvidelsestrætheden i medlemsstaterne må ikke blive til reformtræthed i denne region, for det ville true stabiliteten i vores region.
Hvad angår reformtraktaten, er jeg stolt over, at Ungarn var det første land, som ratificerede reformtraktaten. Selv om der kun er få ting, der kan opnås politisk enighed om i Ungarn i dag, så er Europa en af dem. Vores region har brug for et EU, der fungerer, og fungerer bedre, og vi er sikre på det slovenske formandskabs samarbejde og hjælp.
(HU) Jeg ønsker Dem held og lykke med Deres formandskab
Alexander Lambsdorff
Hr. formand! Alperne er vigtige for Europa i år. Slovenien har formandskabet i EU, Schweiz og Østrig har europamesterskabet i fodbold - alles blikke er rettet mod bjergene. Jeg ønsker formandskabet tillykke med overtagelsen af forretningerne.
Det er et vigtigt formandskab. Ratificeringsprocessen for Lissabontraktaten er helt med rette det punkt, De prioriterer højest. I Kosovo bliver den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik sat på en prøve. Vi i Parlamentet forventer, at De forklarer os - hvis det ikke lykkes at få en resolution i Sikkerhedsrådet - at resolution 1244 er et vandtæt retsgrundlag for alle tiltag under den europæiske sikkerheds- og forsvarpolitik. Som min gruppeformand sagde, er vi modstandere af at fremskynde stabiliserings- og associeringsaftalen med Serbien uden samarbejde med krigsforbryderdomstolen.
Vi glæder os over, at Slovenien er den første medlemsstat fra tiltrædelseslandene, som overtager formandskabet. Vi Liberale har altid kæmpet intenst for denne udvidelse. Vi har også forsvaret den i tider, hvor vi havde modvind hjemme.
Vi er imidlertid ikke lige i festhumør i øjeblikket. Jeg kommer fra Nordrhein-Westfalen, og i Bochum fik 2.300 mennesker i går at vide, at Nokia vil lukke sin fabrik og flytte den til Rumænien. Der er opstået det indtryk, at det sker med EU-støtte. For FDP's vedkommende vil jeg gerne sige helt klart, at der ikke må gives EU-støtte til flytning af arbejdspladser inden for EU! Vi vil gøre alt for at sikre, at der ikke bliver givet EU-støtte til dette projekt. Jeg kan se, at Kommissionens formand nikker. Jeg håber, at vi kan få en klar udtalelse fra Kommissionen om dette punkt. Det er et meget vigtigt emne, som gør folk bange, bange for EU. Det må ikke ske! Vi vil også sørge for, at det bliver undersøgt støtteretligt, hvis der bliver givet statsstøtte i Rumænien. Det er et problem, og vi håber, at de kvalificerede og motiverede folk i Bochum hurtigt vil finde et nyt job.
Ryszard Czarnecki
(PL) Hr. premierminister! Jeg vil gerne udtrykke både sympati og medfølelse med Dem. Efter tiltrædelsen af euroområdet har Deres land haft en inflation, der er 100 % højere end for et år siden. Hr. kommissionsformand! På trods af det, som Deres kommissær Almunia, sagde for to måneder siden, har premierministeren indrømmet, at væksten i inflationen også er en konsekvens af tiltrædelsen af euroområdet.
De medregner Kosovo blandt prioriteterne. Husk venligst på, at dets selvstændighed vil være den første ensidige ændring af grænseforholdene i Europa efter anden verdenskrig. Ossetien og Abkhasien i Georgien venter blot på dette, og ligeledes Moskva har interesse i, at situationen i Sydkaukasus bliver destabiliseret. Der er sågar fare for, at der bryder en krig løs i denne region, samt fare for, at den største militære konflikt i Europa siden smeltediglen på Balkan i begyndelse af 1990'erne opstår. Selvfølgelig skal vi respektere kosovoernes ret til selvbestemmelse.
Francisco José Millán Mon
- (ES) Hr. formand! Jeg ønsker det slovenske formandskab, der er et fremragende symbol på omdannelse af Europa, held og lykke. Det drejer sig om seks måneder, hvor det skal behandle nogle meget vigtige sager. Lad mig nævne nogle af dem.
For det første er der Det Europæiske Råds forårsmøde, der vil koncentrere sig om Lissabonstrategien. Sagen er, at vi befinder os i en meget vanskelig økonomisk situation: Vækstprognoserne falder som følge af finanskrisen, en stigende inflation, den stærke euro og den meget svage dollar samt en meget høj oliepris. Fødevarerne bliver også dyrere.
Borgerne forventer effektive beslutninger, der medvirker til at genoprette tilliden på et tidspunkt med usikkerhed.
På det udenrigspolitiske plan har vi Kosovospørgsmålet, som berører et meget vigtigt princip, nemlig stabile grænser i forbindelse med den territoriale integritet. De skal ikke forhaste sig. Efter min mening handlede man noget overilet på Det Europæiske Råd i december. Der blev truffet beslutninger om at sende en civil mission, uden at der tilsyneladende var enighed om retsgrundlaget. Det er paradoksalt, at der kan ske noget sådant i EU, som er et retssamfund.
Kosovospørgsmålet er følsomt og kræver, at vi træder varsomt. Det bør tilstræbes, at der kan opnås en ny resolution i Sikkerhedsrådet.
Til maj afholdes som nævnt et vigtigt topmøde i Lima med de latinamerikanske lande, der ligger meget tæt på de europæiske, når det drejer sig om principper og værdier. Topmødet i Lima bør også bruges til at bringe forhandlingerne med Mercosur ud af dødvandet og tilskynde til forhandlinger med de andinske og mellemamerikanske lande om deres respektive associeringsaftaler.
Derudover bliver Schengenområdet en realitet til marts, hvad angår lufthavnene. Det er nogle vigtige tidspunkter for EU's ydre grænser, og det får mig til at nævne bekæmpelsen af den ulovlige indvandring. Der er planlagt et møde for de ministre, der er ansvarlige for grænsekontrollen. Det er efter min mening meget belejligt. Det er nødvendigt at øge samarbejdet mellem disse, ligesom det er nødvendigt, at de betjente, der overvåger de ydre grænser, er helt bevidst om, at de ikke kun har en vigtig national rolle, men også en europæisk rolle at spille, og at de er medansvarlige for det, der sker i hele Schengenområdet.
Endelig beder jeg Dem om også at arbejde på at bekæmpe terrorismen. Borgerne forventer, at EU også udviser resultater på dette område, der er så essentielt og vigtigt for deres dagligdag.
Kristian Vigenin
(BG) Hr. formand, hr. Barroso, hr. Janša! Det slovenske formandskab er et meget vigtigt signal til Europas borgere og især til borgerne i Central- og Østeuropa.
Slovenien har muligheden for at give dem alle selvtilliden ved at være virkelig ligeværdige partnere i den europæiske proces. Vi kender Slovenien som et land, som uden de store falbelader vedholdende har taget fat på de store spørgsmål i forbindelse med forandringerne, og som i dag med god grund nævnes som det land, der har gjort det bedst i Østeuropa. Det kunne lade sig gøre på grund af den politiske konsensus i landet. Det er netop dette, vi forventer af det slovenske formandskab - at skubbe på, uden de store fanfarer eller løfter, at gå i gang med de spørgsmål, som er vigtige for EU's fremtid, og som er nævnt i det forelagte program. De har alle chancer for at opnå dette i dag, for diskussionen i dag har vist, at der er både politisk og institutionel konsensus, som støtter Dem.
Jeg tror, at det slovenske formandskab kommer på det rigtige tidspunkt, især i lyset af udfordringerne i forbindelse med Vestbalkan. Sloveniens historiske og politiske erfaring vil betyde, at EU kan være mere effektiv i sin politik over for disse lande. De har behov for ny drivkraft til at fortsætte reformerne og fremskynde deres fremskridt frem mod EU. Slovenien, en tidligere jugoslavisk republik, har vist, at det er et mål, der absolut er inden for rækkevidde.
Jeg tror, at EU gennem Slovenien vil tale med en stemme, som er mere forståelig for mange af landene på Vestbalkan. Både i ordets bogstavelige forstand og mere overført. Jeg synes, det skal nævnes, at Rådet for første gang taler et slavisk sprog. Jeg tror ikke, der er nogen, der kunne være bedre til at behandle spørgsmålet om Kosovo end Slovenien. Risikoen er stor for hele regionen, og derfor er vores forventninger til Dem så store, hr. Janša. Vi forventer, at det vil lykkes Dem at bevare EU's enhed, både med hensyn til beslutningen om provinsens status og med hensyn til EU's engagement i den vanskelige periode, der følger efter.
Hr. Janša, for os Socialdemokrater er det vigtigt, at det slovenske formandskab bliver en succes, og vi vil ikke bare sidde og kigge på, vi vil åbent støtte Deres bestræbelser, så godt vi kan, og så langt vi har kompetence til, så De kan gennemføre Deres program. Jeg ønsker Dem held og lykke, så De kan bevise, at et lille land kan være stort i Europa.
Marco Pannella
(IT) Hr. formand, hr. premierminister Janša, mine damer og herrer! Velkommen, hr. premierminister, på vegne af det radikale parti og de kammerater, som kæmpede for Deres løsladelse sammen med kammeraterne og vennerne fra tidsskriftet Mladina, sidst på året i 1988. De sad fængslet for demokratiets og Europas skyld. I dag er De formand for et EU, som er i færd med at fjerne og opgive hymnen og flaget, og som med eurolandene endda forvrænger - læg mærke til det, hr. premierminister - de traditionelle geopolitiske grænser på vores europæiske mønter. De går ind for udvidelsen, men det er det samme EU, som vendte det døve øre til tragedien i Jugoslavien, og som i dag er døvt over for Tyrkiet og alle de udvidelser, vi håber på.
Vi - også jeg - var også i Ljubljana, da de serbiske luftangreb fandt sted. Den gang mødtes vi med hr. Skolk, med de unge mennesker fra AZMSS, med præsident Kuèan og sågar med vores ven hr. Kacin. Den gang kæmpede De for et andet Europa end det Europa, som bedrog Dem, som ønskede at se et neutralt Jugoslavien, fordi det var belejligt for Europa.
Velkommen. Hvis De, på vegne af vores land, Slovenien, vil være den, De var en gang, så vil De stå for Altiero Spinelles Europa, ikke vi, som repræsenterer Europa, ikke vi, som ofte repræsenterer dets disintegration.
(Formand fratog taleren ordet)
Othmar Karas
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Natten mellem den 20. og den 21. december 2007 udvidede vi Schengengrænsen. Vi vandt endnu en bid frihed og kom endnu et skridt nærmere til hinanden. Pigtråden er endeligt overvundet, og den 1. januar overtog Slovenien formandskabet i det genforenede Europa. Det glæder jeg mig meget over som europæer, men især som østriger, som ven, som nabo, som allieret.
Hr. formand for Rådet! Efter min opfattelse er der seks vigtige punkter i denne debat. For det første har det ikke kun symbolsk værdi, at De nu har formandskabet. Det gør os bevidste om nogle historiske udviklinger, som for mange enten er blevet en selvfølgelighed eller desværre bliver opfattet som en trussel.
For det andet er ratificeringsprocessen begyndt i Ungarn. De må strukturere og dynamisere processen og sørge for koordineret og tilstrækkelig information til Europas borgere.
For det tredje beder jeg Dem udnytte klimamålene og styrkelsen af den europæiske energimæssige uafhængighed til på ny at sætte skub i gennemførelsen af Lissabonstrategien for vækst, beskæftigelse og social samhørighed.
For det fjerde giver Deres geografiske placering, historiske erfaring og tidspunktet for Deres formandskab Dem et særligt ansvar i forbindelse med Kroatiens optagelse, Kosovos frihed og aftalen med Serbien.
For det femte indleder vi med Dem det europæiske år for interkulturel dialog og interreligiøs dialog. Lad dette formandskab blive et formandskab, der står for samarbejde, respekt for hinanden, hensyntagen til hinanden og forståelse for hinanden.
Det sjette og sidste punkt er, at De ikke må forveksle Deres europæiske ansvar med de bilaterale spørgsmål, der skal løses, eller med Østrigs forpligtelser over for det slovenske mindretal i Østrig. Bilaterale folkeretlige aftaler mellem to medlemsstater hører ikke under EU's kompetence.
Bernard Poignant
- (FR) Hr. formand! De har præsenteret Dem med beskedenhed for os. De har endda nævnt eventuelle fejl og tilstået en mulig naivitet. Jeg foreslår, at De i forbindelse med trojkaen lærer den franske præsident, som følger i Deres fodspor, om denne ydmyghed.
Jeg har blot en besked til Dem. Giv Europa de bedste erfaringer fra Deres historie. De er keltere, det er jeg også! De har været undertrykt af Bayern, opslugt af Republikken Venedig, indlemmet i det østrig-ungarske kejserrige, besat af Napoleon - det beder jeg Dem undskylde os - delt mellem Tyskland, Italien og Ungarn, indlemmet i den jugoslaviske føderation, og De har nu været uafhængig siden folkeafstemningen i 1990.
Sikken historie! Hvem er bedre rustet til at tale om interkulturel dialog end De? Hvem er mere troværdig til at gøre det end De? Så sæt denne prioritet højere på listen. De har sat den i fjerde position, men jeg foreslår, at De sætter den et eller to trin højere!
Men undgå at begrænse den interkulturelle dialog til en interreligiøs dialog. Tænk også på det bidrag, som dem, der mener, at religion og politik ikke skal blandes sammen, yder Europa, for historien har vist, at når de to ting blandes sammen, giver det altid dårlige resultater.
Hvis De tillader, vil jeg gerne til slut, og stadig i forlængelse af det, jeg netop sagde, læse et lille uddrag op af Deres nationalsang, for den er så smuk! "Længe leve alle folkeslag, der higer efter at se lyset. Der, hvor solen skinner, er verdens fejder bandlyst. Der er alle borgere endelig fri og ikke fjender, og grænsen, grænsen er deres nabo". Dét er Deres formandskabs ånd, og det er Europas ånd. Ja, jeg er jo franskmand, og jeg skal nok lade være med at synge min "Marseillaise", men jeg vil gerne være slovener i seks måneder!
(Bifald)
Formanden
Hr. Poignant! Det ville sikkert være selv om at lytte til Dem, når De synger Marseillaisen og Europahymnen.
Zbigniew Zaleski
(PL) Hr. premierminister! Blandt de mål, som de har opstillet, findes traktaten, klimaet, energien, Vestbalkan, og hvis vi desuden inkluderer den tværkulturelle dialog er det ret meget for denne lille stat, der har opnået en enorm succes, hvilket jeg gerne vil ønske Dem og hele den slovenske nation tillykke med.
Udenrigsminister Amado nævnte slet ikke den østlige dimension på det sidste møde i Udenrigsudvalget, og De har omtalt den meget generelt. Jeg synes, at den bør høre blandt opgaverne, specielt eftersom De som repræsentant for de slaviske lande bør forstå de slaviske staters østlige dimension bedre end portugiserne, som jeg dog ikke bebrejder af den grund. Spørgsmålet er, om udvidelsen hovedsageligt skal omhandle Vestbalkan, som franskmændene allerede har varslet, vil være tilfældet under deres formandskab, eller om udvidelsen skal omfatte flere. Jeg vil gerne have, at De præciserer en mening herom.
For det andet falder Deres stats formandskab sammen med optakten til valget til Europa-Parlamentet, og som vi ved, er en deltagelse på et par og 20 % af Europas beboere ikke meget, og der findes en faldende tendens. Har Deres land noget at tilbyde i denne forbindelse? Hvordan vil Slovenien overbevise europæerne om, at dette skabte valg er godt, samt at det er værd at deltage i det?
Det sidste forhold er forbundet med det første: Deres stats ukrainske ambassadør har sagt, at Ukraine bør eller vil tiltræde frihandelsområdet under dette formandskab. Det vil selvfølgelig være godt, men det er nødvendigt at opfylde nogle betingelser i Ukraine. Dumaen skal godkende det, og grænserne skal være velfungerede. Hvordan vil formandskabet hjælpe Ukraine i denne proces?
Hr. formand! Til sidst vil jeg gerne sige, at ...
(DE) Hr. formand! De har magten til og ansvaret for at kontrollere taletiden, det beder jeg om i fremtiden.
Véronique De Keyser
(FR) Hr. formand! Under et formandskab er der emner, man kan vælge, men også emner, der selv trænger sig på, som f.eks. sikkerheden i Mellemøsten og Iran. I denne forbindelse er sagen om det iranske atomprogram en del af en kompliceret proces, som berører sikkerheden i Mellemøsten og den muslimske verden. For at genskabe tilliden skal der tales om Irak, Palæstina, Libanon, ekstremister, menneskerettigheder og fattigdom.
Mange indbyggere i området lever for under 2 dollars om dagen. Er det acceptabelt? Jeg taler ikke ud fra et moralsk, men et sikkerhedsmæssigt synspunkt. Disse mennesker ender med at blive ekstremister, fordi de ikke har noget at miste og føler sig ydmyget. Man bliver ikke født kamikaze, man bliver ikke født terrorist. Vi skal skabe et miljø, hvor alle kan leve værdigt, i fred og frihed. Dette er ikke mine egne ord. De stammer fra Mohamed El Baradei, formand for Den Internationale Atomenergiorganisation og modtager af Nobels fredspris. De indebærer, at der skabes et begyndende tillidsforhold til den arabiske verden, især Iran, at ingen omstridte emner udelukkes fra forholdet - hverken landets chokerende benægtelse af holocaust eller sikkerheden i Israel - og at forholdet etableres i gensidig respekt og værdighed.
Vil det slovenske formandskab gentage disse ord? Og mener det virkelig, at det er muligt en dag at afskaffe atomvåben i dette område uden at tale om tabuemnet det israelske atomprogram?
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Hr. formand, hr. premierminister! Jeg vil gerne ønske Dem tillykke, fordi De i dag taler til os som formand for Rådet.
Slovenien bliver beundret af andre europæiske lande for sin bemærkelsesværdige udvikling siden 1990 og for at opfylde tiltrædelseskravene - om det nu er forhandlingskapitlerne, vedtagelsen af den fælles valuta eller formandskabet for Rådet.
Jeg vil også gerne ønske tillykke, fordi De har defineret EU's prioriteter for de næste seks måneder i samarbejde med den tyske og den portugisiske regering.
Der er ikke tvivl om, at det er ønskeligt, at Lissabontraktaten, som sætter et punktum for den lange identitetskrise i EU, bliver ratificeret så hurtigt som muligt og godkendt som en demokratisk traktat af alle europæiske borgere.
Samtidig er det også ønskeligt, at Lissabonstrategiens mål bliver ført ud i praksis så hurtigt som muligt, for vi står over for en bølge af pessimisme blandt borgerne med hensyn til denne politik. Kommissionens seneste Eurobarometer fra december 2007 viser et relativt fald i borgernes tillid til begge strategiens komponenter, økonomisk vækst og beskæftigelse.
Arbejdsløsheden er fortsat en stor bekymring for de europæiske borgere, selv om der er sket en markant forbedring i sammenligning med 2006. Når den nye fase af Lissabonstrategien begynder i 2008, vil Europa-Parlamentet vedtage en handlingsplan om arbejdskraftens mobilitet for at styrke beskæftigelsen på europæisk plan.
Vi har imidlertid stadig problemet med begrænset adgang til det europæiske arbejdsmarked, som berører over 100 millioner europæiske borgere.
Derfor opfordrer jeg Dem indtrængende til at støtte Parlamentets og Kommissionens initiativer med hensyn til fri adgang til arbejdsmarkedet.
Jeg er overbevist om, at Europa på denne måde kan sikre sin økonomiske fremtid ved at garantere de grundlæggende friheder, som er fastsat i traktaten.
Claudio Fava
(IT) Hr. formand, hr. formand for Rådet, mine damer og herrer! Som italiener er jeg særlig glad for, at Slovenien har formandskabet for Rådet, at Slovenien er det første af de nye lande i EU, som har formandskabet, og at Slovenien nu er med i Schengenområdet sammen med andre europæiske lande.
Som indehaver af formandskabet er Deres grundlæggende opgave at intensivere processen med at ratificere Lissabontraktaten. Det er en traktat, som giver Parlamentet større medbestemmelse, som tillader beslutninger med kvalificeret flertal i nogle meget strategiske spørgsmål, alle inden for sektorer, hvor borgernes grundlæggende rettigheder vil få større opmærksomhed og beskyttelse. Jeg tænker på retsligt samarbejde og lovlig indvandring.
Det er hensigten med vores forslag, og vi må i de kommende måneder forsøge at finde plads til en interinstitutionel aftale, som kan regulere overgangsperioden i forskellige spørgsmål. Jeg tænker f.eks. på Europolpakken, som vi skal stemme om i morgen, og i morgen vil Parlamentet bede Dem og Rådet om at konsultere Europa-Parlamentet igen senest seks måneder efter traktatens ikrafttræden i lyset af de nye lovgivningsmæssige bestemmelser, som denne traktat vil give os.
Med hensyn til den fælles immigrationspolitik vil jeg bede Dem engagere Dem i arbejdet for en sikker ramme, for den illegale indvandring kan kun bekæmpes under målbevidst, overbevist og nøje overholdelse af de grundlæggende rettigheder, til dels for at undgå en gentagelse af det, der skete for nogle måneder siden, hvor hundredvis af mennesker klyngede sig til tunfiskenet i et forgæves forsøg på at krydse Middelhavet for at nå frem til Europa.
Valdis Dombrovskis
(LV) Hr. formand, mine damer og herrer! Først vil jeg gerne ønske Slovenien tillykke som den første nye medlemsstat, der indtager EU-formandskabet. Jeg tror, at andre nye medlemsstater vil kunne lære meget af Sloveniens erfaringer, når de skal forberede deres formandskaber.
En af de vigtigste opgaver for det slovenske formandskab bliver at fremme en vellykket ratificeringsproces for Lissabontraktaten. Jeg kan oplyse, at Letland vil ratificere Lissabontraktaten i maj, altså under det slovenske formandskab. Det slovenske formandskabs plan om at styrke EU's rolle som en global leder i kampen mod klimaændringen og brugen af vedvarende energi må hilses velkommen. Klimaændringen og energiproblemerne har været i centrum for offentlighedens og politikernes opmærksomhed i flere år. Det er imidlertid vigtigt, at denne prioritet ikke blot er et smukt projekt, men også afspejles som en prioritet på EU's budget. I betragtning af at arbejdet med midtvejsevalueringen af de finansielle overslag skal begynde i år, vil det være vigtigt at høre det slovenske formandskabs tanker om mulige budgetprioriteringer i forbindelse med midtvejsevalueringen. Jeg mener, at klimaændringen og energispørgsmålet bør være blandt disse prioriteringer, herunder at afsætte en større del af EU's strukturfonde og Samhørighedsfonden til at øge energieffektiviteten og fremme brugen af vedvarende energi.
Det er forståeligt, at det slovenske formandskab vil fokusere mere på Vestbalkan, herunder spørgsmålet om Kosovo. Imidlertid har den slovenske premierministers udtalelse om, at sikkerhedssituationen i Bosnien-Hercegovina kunne være værre end i Kosovo, fremkaldt en entydig reaktion. Det er derfor vigtigt, at det slovenske formandskab giver klart udtryk for sin holdning med hensyn til situationen på Balkan og sine forslag til stabilisering af situationen. Jeg ønsker det slovenske formandskab held og lykke med arbejdet.
Anne Van Lancker
(NL) Hr. formand! Rådsformanden har det vigtige ansvar for at lancere en ny cyklus for Lissabonprocessen på det kommende forårstopmøde. Ærligt talt, hr. formand for Kommissionen, mener vi i Den Socialdemokratiske Gruppe, at de forslag, som De stillede i december, mangler ambitioner.
Det er selvfølgelig rigtigt, at Lissabonstrategiens forrige cyklus sørgede for vækst og job, men det er også rigtigt, at Europa nu skal fungere i en kontekst med en hurtigere globalisering med nye aktører af verdensformat. Den Socialdemokratiske Gruppe er derfor overbevist om, at Europa kun kan fortsætte med at spille en rolle, hvis vi fokuserer maksimalt på en bæredygtig udvikling, forskning, innovation og investering i mennesker. Altså kort sagt, på kvalitet og ikke på lave omkostninger eller lave standarder.
Det er for os tydeligt, at dette kræver, at alle i Europa involveres. Lissabon har ikke forhindret, at 78 millioner mennesker risikerer at leve i fattigdom, og at en stor del af de skabte job ofte er usikre job, som ikke resulterer i en værdig indkomst. Derfor kan Lissabon kun lykkes, hvis den sociale dimension virkelig forstærkes.
Dette kræver mere end kommentarer, hr. kommissionsformand. Det skal indtage en synlig og fremtrædende plads i retningslinjerne og i en ambitiøs social dagsorden. Hr. rådsformand! Vi stoler på, at det slovenske formandskab vil gøre dette klart på forårstopmødet.
Elmar Brok
(DE) Hr. formand, hr. formand for Rådet, hr. formand for Kommissionen! Også jeg glæder mig over, at Slovenien overtager formandskabet. Jeg var generalordfører for Parlamentet for udvidelsesrunden med de 12 lande, og det er mig personligt en stor glæde nu at se et af disse lande overtage formandskabet.
Slovenien er også den mest succesrige af de nye medlemsstater - både Schengenmedlem og euroland - og har bevist, at disse nye lande klarer sig rigtig godt i EU. Og man må sige, at små lande ofte har størst succes med hensyn til formandskabet for Rådet, fordi de går til opgaven med fuld styrke. Jeg ønsker Dem held og lykke.
De har mange forskellige opgaver. De skal koordinere og fremme ratificeringen af den vigtige Lissabontraktat og forberede gennemførelsen af denne traktat, hvilket er mindst lige så vigtigt. De har et vanskeligt problem foran Dem med Kosovo, hvor De, fordi De kender regionen, har særlige forudsætninger for at klare det for os. Det viser imidlertid også, at EU i udenrigspolitiske spørgsmål ofte er jaget vildt, at vi bliver spillet ud mellem amerikanere og russere.
Når jeg ser, at Gazprom indgår aftaler med Kasakhstan om gas, samtidig med at vi taler om strategier for Centralasien, så må jeg konstatere, at vi ikke går særlig strategisk til værks i spørgsmål, som er vigtige for vores fremtid, og det synes jeg nok, vi skulle gøre bedre.
Jeg har en sidste bemærkning. Også jeg - jeg kommer også fra Nordrhein-Westfalen - ville være taknemmelig, hvis Kommissionens formand ville komme med en præcisering i spørgsmålet om Nokia. Selvfølgelig kan der ske virksomhedsflytninger. Tyskland har - som næppe noget andet land - stor gavn af det indre marked eller det udvidede indre marked, lad det være sagt med det samme. Men det er meget vanskeligt at forklare for de berørte, hvis tabet af deres arbejdsplads er blevet støttet med EU-midler, eller hvis man har benyttet ulovlige nationale subsidier til det. Her beder vi om en udredning, for hvis disse rygter breder sig, vil det være meget skadeligt for den europæiske idé.
Ioannis Varvitsiotis
(EL) Hr. formand! Det slovenske formandskab har fået den skæbne at skulle efterfølge to vellykkede formandskaber. Desuden er det det første af de 12 nye lande, der overtager formandskabet, og dette lægger et endnu større ansvar på dets skuldre.
Det slovenske formandskabs program indeholder utvivlsomt nogle værdifulde elementer. Min personlige vurdering er imidlertid, at der burde være lagt mere vægt på indsatsen for at fremme offentlighedens forståelse og accept af både reformtraktaten og chartret om grundlæggende rettigheder.
Det slovenske formandskab støtter de vestlige Balkanlandes fremtidige optagelse. Dette er også min egen delegations synspunkt, men som erfaringen har lært os, bør der tages højde for, at det kan ende i en blindgyde, hvis man for tidligt sætter dato for indledningen af optagelsesforhandlinger. Det bør også tages alvorligt i betragtning, at et stort flertal af den europæiske offentlighed har alvorlige forbehold over for yderligere udvidelser, noget vi ikke kan ignorere.
Især bør vi alle være opmærksomme på Kosovo-spørgsmålet. Vi bør være klar over, at der foregår et magtspil i regionen. På den ene side forsøger den amerikanske politik at få kontrol over hele området, mens Rusland forsøger at bevare kontakten med et område, som landet traditionelt har opretholdt særlige forbindelser til i flere århundreder. Og Kosovo er blevet kastebold i dette spil.
På det seneste topmøde undlod de europæiske ledere at træffe beslutning om, hvorvidt de skulle anerkende Kosovos ensidige uafhængighedserklæring. Lad os håbe, at vi alle vil være klar over de farer, der ligger i en ensidig anerkendelse, og udvise særlig besindighed, da forfejlede manøvrer kan sætte en kædereaktion af spændinger i gang i hele området med uoverskuelige konsekvenser.
John Bowis
(EN) Hr. formand! Jeg har hørt, at da Slovenien for nylig åbnede sine grænser, udvekslede menneskemængden på stedet erfaringer om, hvor meget de havde smuglet over under kommunismen, og de havde oven i købet en model af en skriftestol, hvor alle kunne bekende deres synder, hvorefter de blev trakteret med kaffe og brandy, så jeg forstår godt, hvorfor kommissionsformand Barroso for af sted for at deltage i festlighederne!
Men hr. premierminister, De gav også indledningsvis en bevægende skildring af Deres land og af Deres egen historie. De talte med stolthed om Slovenien, og De talte med en vis sindsbevægelse om Deres erfaringer i fængslet. Jeg håber, at De vil medbringe de følelser i formandskabet - troen på menneskerettighederne og indstillingen om, at Europa også skal være i besiddelse af den stolthed.
Der er to områder, som jeg vil påpege over for Dem, når De gør det. Det ene er miljøet, for menneskerettighederne og Lissabondagsordenen går hånd i hånd med et rent miljø, et sundt miljø og naturligvis også en sund befolkning. Miljøet skal bringes længere end Bali, som var en stor snakkeklub. Nu kræves der handling. Der kræves konkret og realistisk handling, og den skal begynde i næste uge med pakken om klimaændringer.
På sundhedsområdet må vi have retssikkerhed for grænseoverskridende sundhedstjenester. Det bliver en stor, ny mulighed for Europas borgere - dets patienter - hvis vi bringer det i orden. Vi ventede og fik det udsat. Det kan ikke vente længere. Nu må vi sørge for, at der sker noget. Hvis vi ikke gør det, er det ikke muligt at lade stå til. Alternativet er, at det bliver advokaterne, der fører politik for os.
For det tredje anmoder jeg Dem i den forbindelse om at være særlig opmærksom på mental sundhed. Hvis jeg skal kritisere noget ved Slovenien, er det den langsomme vedtagelse af love om mental sundhed. Nu får De mulighed for at føre an inden for mental sundhed efter grønbogen, og det vil De forhåbentlig gøre.
De er et lille land, et stolt land, og Europas små lande er sædvanligvis de bedste formænd for EU. Det ønsker jeg Dem held og lykke med. Jeg har tiltro til, at Slovenien, under Deres lederskab, vil have fulgt den stolthed op med succes og resultater, når De slutter af om seks måneder.
Formanden
Vi har nu 10 minutter catch the eye - et minut til hver højst.
Romana Jordan Cizelj
(SL) Hr. formand! De mange gode ønsker til Slovenien som den første af de nye medlemsstater, der overtager formandskabet for Rådet, viser, at Sloveniens aktiviteter vil få særlig opmærksomhed. Forventningerne er store, og det er ansvaret også.
Folk uden for de politiske institutioner i de nye medlemsstater tror ofte, at EU bliver ledet af nogle få af de gamle lande. Her har Slovenien en enestående chance for at bevise, at EU består af 27 stater, som i fællesskab har ansvaret for at skabe den fælles politik. Jeg forventer, at Slovenien under gennemførelsen af prioriteterne og den arvede dagsorden vil være meget opmærksom på samhørigheden og på at mindske forskellene i Europa.
På dette korte minut vil jeg også nævne klimaændringen og energipolitikken, for Europa har sat sig nogle meget ambitiøse mål om at blive et samfund med lave kulstofemissioner. Og det er det, der er vigtigt - et samfund med lave kulstofemissioner. Jeg håber, Slovenien vil fremsætte nogle konkrete forslag og projekter og opnå resultater på dette område.
Genowefa Grabowska
(PL) Hr. formand, hr. premierminister! Der venter det slovenske formandskab mange ambitiøse opgaver. Det vigtigste er først og fremmest ratificeringen af traktaten. De vil vogte over opgaven, De vil kontrollere hele proceduren. Derfor vil jeg gerne anmode om, at De har de stater in mente, der har ikke vedtaget chartret om grundlæggende rettigheder, de stater, der har nedlagt opt-out.
Det er en kendsgerning, at opt-out blev anvendt af Polen og Storbritannien, men jeg er sikker på, at de to stater finder ud af, at de har begået en fejl, og at de vil ønske chartret vedtaget. De vil ønske at give chartret til deres borgere. Man skal hjælpe staterne med dette, hvorfor jeg appellerer til Dem om at indføre en forenklet omgørelsesprocedure, en procedure, der vil være nem og hurtig, der vil være opt-in og ikke kræve efterfølgende ratificering.
Et formandskabs succes er generelt omvendt proportionelt med statens størrelse. Jeg er sikker på, at De vil anvende dette princip.
Mojca Drčar Murko
(SL) Hr. formand, hr. premierminister! Det glæder mig, at De nævnte menneskerettighederne i dag. Som liberalt parlamentsmedlem fra Slovenien og som tidligere journalist mener jeg, at ytringsfrihed og pressefrihed er de to vigtigste menneskerettigheder. Derfor vil jeg gerne benytte denne højtidelige lejlighed til at fremhæve alvoren bag det andragende, hvor en gruppe slovenske journalister protesterer mod det åbne og skjulte pres, de oplever.
Den offentlige miskreditering af underskriverne, hvor man tager deres udtalelser ud af deres sammenhæng for at fremstille dem som upålidelige mennesker, er en uheldig handling. Efter min mening er det formandskabets opgave at sikre, at dets repræsentanter behandler indholdet i udtalelserne og beviserne i andragendet.
Adamos Adamou
(EL) Hr. formand! Vores største bekymring med hensyn til løsningsmodellen for Kosovo drejer sig om forsøget på at legitimere en ensidig uafhængighedserklæring, hvilket vil få store folkeretlige konsekvenser.
En anerkendelse af Kosovos uafhængighed uden for FN-rammerne, med en ensidig erklæring, vil være en farlig udvikling, som kunne føre til yderligere blodsudgydelser og nye grænser. Det er en klar tilsidesættelse af folkeretten, som vi tror også ville blive brugt i andre konfliktsituationer som en måde at løse uoverensstemmelser på. Måske også i tilfælde, der involverer EU-medlemmer, f.eks. Cypern.
Situationen i Kosovo er en fortsættelse og følge af interventionspolitikken og et problem, der kun kan løses inden for FN og gældende folkeret, uden ekstern intervention og krænkelse af selveste FN-statuttens principper.
Konsekvenserne af foranstaltninger, der træffes ensidigt, er dem, vi oplever nu i Irak. Freden kan kun sikres med lovlige politiske løsninger, som der er enighed om.
Avril Doyle
(EN) Hr. formand! Jeg byder ligesom mine kolleger premierministeren velkommen i Parlamentet i dag. Hr. premierminister! Hvilken rejse i løbet af 20 år: fra hensygnende i et fængsel til premierminister for Republikken Slovenien, til formand for Det Europæiske Råd og nu, som De siger, medlem af EU, NATO, euroområdet og Schengenområdet.
Det er rigtigt, at den aktuelle situation på Balkan repræsenterer noget uafsluttet, for det er meget vigtigt for os, at der er fred i området. Jeg takker Dem navnlig for Deres taktfulde håndtering af den kommende irske folkeafstemning, som er påkrævet for, at Lissabontraktaten kan ratificeres.
Måske kunne jeg lade ordene i Deres afsluttende bemærkninger indgå i vores afstemningsslogan. De sagde: "Jeg bekymrer mig for Europa, fordi Europa bekymrer sig for mig". Det er et glimrende slogan for den irske folkeafstemning! Vi kan ikke tage noget for givet - det bliver en vanskelig opgave - men tro mig, Fine Gael-Partiet, som jeg er medlem af, vores leder og samtlige medlemmer af Europa-Parlamentet vil gøre alt for at sikre, at der bliver flertal for Lissabontraktaten ved folkeafstemningen i Irland. Vi glæder os til at give Dem det resultat under Deres formandskab.
Alexander Stubb
(EN) Hr. formand! Som finne er jeg en stor fan af skihop, og for at bruge en allegori vil jeg sige til premierministeren, at det slovenske formandskabs opgave er som hopbakken i Planica, de instrumenter, De råder over, er som Elan ski, og jeg håber, at De har Primož Peterkas viljestyrke.
Jeg tror, at dette bliver et vellykket formandskab af tre grunde: For det første har De forberedt Dem meget grundigt, for det andet - og det hørte vi i Deres tale i dag - er De overordentligt beskeden, og for det tredje er De meget forretningsmæssig. Det er opskriften på succes.
De har tre store opgaver. Hvis De har udført dem, når formandskabet er ved vejs ende, har De efter min mening klaret det til ug. For det første traktaten: Hvis De har fået en lang række medlemsstater til at ratificere den uden problemer, har De klaret det godt. For det andet energipakken: Hvis De har fået gennemført noget af den, har De klaret det godt. Og for det tredje har De, hvis De har løst Kosovoproblemet, klaret det til ug.
Jeg tror, at det slovenske formandskab bliver et af de bedste, vi har set længe. Held og lykke!
Tunne Kelam
(EN) Hr. formand! Slovenien er den første medlemsstat, der efter at have lidt under totalitær kommunisme nu kan stå i spidsen for Europa som helhed. Derfor er det også Deres historiske udfordring og chance, hr. premierminister, at stå i spidsen for også at fremme integration af forskellige historiske erfaringer, at skabe en samlet og afbalanceret opfattelse af vores historie som en fælles europæisk historie.
Jeg tror, at De og vi alle sammen må kunne være forvissede om, at de massemord, der fandt sted under kommunismen, aldrig vil gentage sig. Det kan kun ske, hvis vi i hele Europa afsiger den samme moralske og politiske dom over totalitær kommunisme, som blev afsagt over nazisme.
Formanden
Endnu to talere har bedt om ordet, begge fra PPE-DE-Gruppen, som var de største modstandere af catch the eye-systemet. Derfor er det interessant, hvem der har gjort mest brug af det.
Anna Ibrisagic
(SV) Hr. formand! Først vil jeg inderligt lykønske Slovenien og ønske alt godt for formandskabet. Janez Janša! En af mine kolleger har allerede stillet et spørgsmål til Deres udtalelse om, at sikkerhedssituationen i Bosnien er værre end den i Kosovo. Jeg vil være sikker på, at De virkelig svarer på dette spørgsmål. Derfor stiller jeg det en gang til: Hvad baserer De denne påstand på? Det stemmer nemlig simpelthen ikke.
Gennem denne udtalelse viste De ikke bare mangel på information, men også mangel på diplomati. Hvis situationen havde været så kompliceret i Bosnien og værre end i Kosovo, så ville Deres udtalelse nemlig have været direkte farlig. Jeg forventer derfor et svar.
Paul Rübig
(DE) Hr. formand, hr. premierminister Janez Janša! Vi har forskellige spørgsmål, som er meget vigtige for os, bl.a. spørgsmålet om forskning for små og mellemstore virksomheder. Jeg vil gerne bede om, at man i Rådets konklusioner presser på for at vi kan få det afsluttet under andenbehandlingen, for jeg tror, at det er en presserende sag for vores små og mellemstore virksomheder.
Det andet punkt er, at energieffektiviteten i forbindelse med produktion og forbrug efter vores mening bør være centralt i debatterne. Her er der gode muligheder for at skabe beskæftigelse. Lissabonstrategien for nye job og beskæftigelse er meget vigtig for os alle.
Janez Janša
formand for Rådet. - (SL) Mine damer og herrer! Tak for debatten, spørgsmålene og forslagene med det levende og interessante indhold. Meget af det, der er blevet sagt, vil vi med glæde tage op i de kommende seks måneder. Jeg glæder mig over Deres støtte til vores prioriteter, og det rørte mig dybt at høre den slovenske nationalsang citeret, ikke af et af de slovenske medlemmer, men af et medlem fra Frankrig, og ligeledes, at man nævnte slovenske produkter som Elan-ski etc. Det var kort sagt en fornøjelse at lytte til debatten, og jeg vil med glæde besvare nogle af spørgsmålene. Der er desværre ikke tid til at besvare dem alle.
Ratificeringen af Lissabontraktaten er helt sikkert en af EU's centrale politiske opgaver i 2008. Vi var især opmærksomme på traktatens vigtighed i perioden, før den blev underskrevet. Den gang talte alle om en krise. Nu, hvor traktaten er blevet underskrevet, er den stadig lige så vigtig, men den er endnu ikke blevet ratificeret, og det er her, vores ansvar ligger. Mere præcist er det hver enkelt medlemsstats konkrete ansvar at sørge for ratificeringen i overensstemmelse med de procedurer, der er fastlagt i den nationale forfatning eller lovgivning. Dette bør om muligt ske inden for en aftalt frist. Vi vil ikke blande os i noget lands indre anliggender, hverken som medlemsstat eller som indehaver af formandskabet i disse seks måneder. Nogle lande har især misforstået nogle af udtalelserne. Vi har aldrig sagt andet, og vi har altid appelleret for solidaritet, når man diskuterer følsomme spørgsmål, som kan påvirke ratificeringsprocessen i de medlemsstater, hvor dette spørgsmål nogle gange kan være kontroversielt.
EU's fremskridt begynder ikke med det slovenske formandskab, og vi er overbevist om, at det vil fortsætte på alle områder. Vores prioriteter blev ikke nævnt i nogen bestemt rækkefølge således forstået, at vi ville tage fat på en ny, når vi havde afsluttet den foregående. Vi vil forsøge at nå så meget som muligt på alle de områder, der er opført som prioriteter, og også på de andre områder.
Det glæder mig, at formanden for Kommissionen kom lidt nærmere ind på punkter, hvor jeg var løbet tør for tid. Miljøet og energipakken vil helt sikkert være en af de centrale udfordringer i de kommende seks måneder og frem til udgangen af 2008. Vi skal vise i praksis, at vores mål, som vi satte i marts sidste år, er alvorligt ment.
Jeg vil gerne endnu en gang understrege, at jeg ikke er i tvivl om, at en sund økonomisk vækst er det eneste grundlag for velstand. Det skal prioriteres højt. Det er formuleret helt klart i Lissabonstrategien, og jeg vil gerne understrege, at historien ikke slutter der. Det er her, historien om social retfærdighed begynder, og begge historier er vigtige. Vi må imidlertid se i øjnene, at vi må skabe, før vi kan dele retfærdigt.
Hvad angår de hyppigste spørgsmål om situationen på Vestbalkan, vil jeg gerne besvare nogle meget specifikke spørgsmål, og først dem, der har at gøre med det lovgivningsmæssige grundlag for løsningen på dette problem. Vi ønsker ikke, at EU skal starte en lang diskussion om de lovgivningsmæssige grundlag, hvilket af dem der er stærkest og svagest, når først vi er nået til afslutningen af en lang søgen efter overensstemmende løsninger.
Der er absolut ingen grund til, at Europa skulle blive delt på dette spørgsmål, bare fordi andre organer er delt. Vi prioriterer det højt, at EU løser dette problem i fællesskab.
Jeg vil gerne minde om, at et lignende spørgsmål og diskussioner om det juridiske grundlag i midten af 1990'erne førte til over 100.000 døde i Bosnien-Hercegovina og fordrivelsen af en million mennesker. Vi kan ikke ændre på det forgangne, men vi kan lære af det.
Det er aldrig blevet hævdet, at Bosnien-Hercegovina var et større sikkerhedsproblem end Kosovo. Men det er blevet hævdet, at det på nogle områder var et meget alvorligt problem, f.eks. flygtningenes hjemvenden. I Bosnien-Hercegovina er der stadig mange flygtninge, som ikke har kunnet vende tilbage til deres hjem. Mange ting, som må gøres i dette land, er blevet planlangt, men de kan ikke gennemføres, før flygtningene er vendt tilbage til deres hjem. Det er en af de udfordringer, der venter os, og jeg er bange for, at nogle af de ting, der er blevet sagt om det, er blevet fejlfortolket.
Derfor er de prioriterer, vi har fremlagt, vores fælles udfordring. Jeg glæder mig over Deres støtte til at gennemføre dem sammen. Jeg vil gerne endnu en gang understrege vigtigheden af at samarbejde og den synergi, vi kan opnå med fælles deltagelse af alle de tre centrale institutioner i EU - Parlamentet, Kommissionen og naturligvis Rådet.
Vi vil gøre alt, hvad der står i vores magt, for at maksimere denne synergi. Jeg glæder mig til at være sammen med Dem her ved mange lejligheder under det slovenske formandskab og til frugtbare og, som vi allerede har set, meget livlige diskussioner med Dem.
(Bifald)
Formanden
Hr. formand for Det Europæiske Råd! Jeg takker Dem hjerteligt for den overbevisende præsentation af Deres program for det slovenske formandskab. Alle debatindlæggene fra de ansvarlige gruppeformænd og også fra de øvrige medlemmer af Europa-Parlamentet har givet udtryk for, at De kan regne med stor og uforbeholden støtte fra Europa-Parlamentet. Jeg ønsker Dem på vegne af os alle held og lykke med arbejdet.
José Manuel Barroso
Hr. formand! Jeg takker for denne meget interessante debat, hvor der efter min opfattelse var meget stor enighed om at støtte de prioriteringer, som det slovenske formandskab forelagde. I mit indledende indlæg fremhævede jeg nogle - for jeg kunne ikke gå i enkeltheder om det hele - af prioriteringerne for vores arbejde i løbet af de kommende seks måneder, nemlig ratificeringen af Lissabontraktaten, Lissabonstrategiens nye cyklus og vores klima- og energipakke. På netop det punkt blev jeg meget opmuntret over den støtte til vores arbejde, som mange af Dem gav udtryk for. Det er meget vigtigt, at vi nu opfylder vores forpligtelser.
Stats- og regeringscheferne blev enige om ambitiøse mål - en reduktion af drivhusgasemissionerne på 20 % og 20 % af energien fra vedvarende energikilder. Vi kan ikke have målene uden at tilvejebringe de midler, der skal til for at nå de mål. Det er et spørgsmål om sammenhæng og troværdighed, og jeg er meget glad for den støtte til dette, der kom til udtryk under debatten i dag.
Jeg vil gerne besvare et spørgsmål, som hr. Schulz, hr. Lambsdorff og hr. Brok rejste under debatten, om et særligt problem, der nu bliver diskuteret i Tyskland, nemlig spørgsmålet om eventuelle midler til flytning af en virksomhed i Europa. Jeg kan fortælle Dem, at det operationelle program om konkurrenceevne for Rumænien har en særlig bestemmelse, der forbyder anvendelse af strukturfondene til medfinansiering af flytning. Kommissionen har ikke modtaget noget projekt, som er relevant for dette, så den kan bekræfte, at ingen europæisk regional udviklingsbistand anvendes til denne flytning. Vi mener naturligvis, at det ville være uacceptabelt at anvende midler fra EU-fonde til flytning inden for EU.
(Bifald)
Samtidig er det rigtigt, at EU gennem Phareprogrammet har finansieret en industripark i Rumænien, hvor flere selskaber nu investerer. Dette er vigtigt, og jeg vil gøre alle mine kolleger her, og navnlig vores tyske venner, opmærksom på denne debat og på, hvor vigtigt det er at optræde ansvarsbevidst i denne debat.
Vi må skelne mellem flytning uden for EU og flytning inden for Europa. Hvis investeringer går fra Finland til Tyskland, kan de også gå fra Tyskland til Rumænien. Lad os sige det ærligt. Vi må gøre det klart, at dette ikke er flytning uden for EU. Som bekendt har Kommissionen og jeg foreslået en globaliseringstilpasningsfond, der allerede fungerer netop i tilfælde, hvor arbejdspladser kunne blive berørt af flytninger uden for EU. Det er meget vigtigt, at de europæiske ledere på alle niveauer i EU - i Kommissionen, i Europa-Parlamentet, men også på nationalt plan - også tør forklare fordelene ved udvidelse.
(Bifald)
Tyskland er nu det land, der eksporterer mest til de nye medlemsstater. Udvidelsen af EU skaber også job i Tyskland. Tyske selskaber investerer også meget i de nye medlemsstater. Derfor er det meget vigtigt set i et europæisk perspektiv, at vi alle sammen forklarer, at udvidelsen af EU ikke bare er til fordel for de nye medlemsstater, men også er en mulighed for EU som helhed.
(Bifald)
Samtidig er jeg enig i, at vi skal kontrollere, at ingen strukturfondsmidler anvendes til finansiering af en specifik virksomhedsflytning. Det ville være illoyal konkurrence. Men jeg opfordrer alle proeuropæere til at forsvare dette forenede, udvidede Europa og ligeledes til at udnytte de fordele, som vi alle sammen, i alle de nye medlemsstater, drager af dette mere dynamiske Europa, som vi kan opbygge i dag.
(Bifald)
Formanden
Mange tak for denne præcisering. Vi ønsker det slovenske formandskab al mulig succes. Vi går nu sammen til pressekonferencen. Her finder der nu afstemninger sted. Tak for den meget intensive og gode debat.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Jean-Pierre Audy  
skriftlig. - (FR) Tillykke, premierminister Janša, med Deres tale for Europa-Parlamentet. De er den første formand for Det Europæiske Råd, der leder en af de nationer, der er blevet befriet for kommunismens trældom, og som blev medlem af EU i 2004.
Det er en udfordring for Dem, for Deres folk og Deres administration. Der er ingen store og små lande, der er gode og dårlige lande. Deres økonomiske resultater, Deres nylige egnethed til optagelse i euroområdet, Deres folks velstand gør Dem til et eksempel, som mange af de lande, der belærer andre lande, burde lade sig inspirere af.
De skal afslutte den "trojka", der blev indledt af Tyskland og videreført af Portugal, og give formandskaberne i den kommende "trojka", Frankrig, Tjekkiet og Sverige, mulighed for at opnå vellykkede resultater. Mens jeg skriver disse linjer, tænker jeg på Kosovo, Deres brødre på det vestlige Balkan, og deres europæiske fremtid.
Alessandro Battilocchio  
skriftlig. - (IT) Tak, hr. formand! Det slovenske formandskab begynder på et tidspunkt, hvor man i Europa kan begynde at mærke en moderat optimisme med hensyn til EU's fremtid. Efter nogle år med forvirring og usikkerhed er tiden nu virkelig inde til at få EU-27-projektet til at tage fart. Jeg vil endnu en gang bede rådsformanden om at overveje et bestemt emne, nemlig Europa-Parlamentets to mødesteder.
Nu, hvor vi hele tiden beder borgerne i vores forskellige lande om at bringe ofre, vil vi sende et virkelig stærkt signal, hvis vi beslutter at samle alt vores arbejde i Bruxelles. De omkostninger, både med hensyn til finansielle ressourcer og organisatorisk besvær, som opstår for Europa på grund af denne månedlige flytning, er ved at blive helt uacceptable i borgerne øjne, som ikke forstår årsagerne til denne absurde situation. Bygningen i Strasbourg, som naturligvis er en fantastisk by, kunne anvendes til andre prestigeformål inden for EU's aktiviteter. Lad os sætte et godt eksempel og gøre ordene til handling i denne sag.
Ilda Figueiredo  
Som debatten tydeligt har vist, og som det udtrykkeligt fremgår af det slovenske formandskabs program, agter det nøje at følge det tyske formandskabs dagsorden, der har ratificeringen af Lissabontraktatens som højeste prioritet. Som bekendt vil EU's politiske eliter have traktaten ratificeret af alle medlemsstater før valget til Europa-Parlamentet i 2009. De udøver stærk pression for, at der ikke afholdes folkeafstemninger - undtagen i Irland, hvor det kræves ifølge grundloven - og viser dermed klart, hvad de forstår ved demokrati og nærhed til borgerne. Det skal kun findes, når der ikke er fare for, at borgerne udtaler sig imod eliternes holdninger og interesser.
En anden vigtig prioritet er det, som man kalder "Lissabonstrategiens anden cyklus", hvilket vil sige flere liberaliseringer og angreb på de offentlige tjenesteydelser og de sociale og arbejdstagernes rettigheder. Vi frygter også, at situationen i Kosovo kan betyde en trussel for fred og udvikling i Europa, hvis der kommer en ensidig uafhængighedserklæring.
Til forskel herfra gives der stadig ikke noget svar på de alvorlige sociale problemer med arbejdsløshed, usikker beskæftigelse, fattigdom og øget social og regional ulighed.

Vi vil fortsat kæmpe for, at der brydes med den neoliberale politik, og for et andet Europa, præget af social retfærdighed, fred og socialt fremskridt.
Pedro Guerreiro  
Med det slovenske formandskab for Rådet indledes tredje akt i den farce, som de kræfter har sat i gang, der står for føderalistisk, neoliberal og militaristisk integration i Europa, dvs. et EU under tysk ledelse, for at gennemtvinge en traktat, der er blevet forkastet, og for at undgå folkeafstemninger i medlemsstaterne.
De siger, at der ikke er grund til at afholde folkeafstemninger:
Det er, fordi der er "bred enighed" i alle lande om traktatforslaget, især i de nationale parlamenter. Men var en af de vigtigste erfaringer af folkeafstemningerne i Frankrig og Holland ikke netop, at de viste en dyb modsætning mellem folkeviljen og "parlamentsflertallet"?
Det er, fordi en ratifikation i parlamenterne er lige så legitim og demokratisk som en ratifikation ved en folkeafstemning. Hvordan skal man så forstå den påstand, at en folkeafstemning i Portugal vil øge faren for, at traktaten ikke træder i kraft? Det, som eliterne frygter, er, at folkeafstemningerne får et andet resultat end det, de ønsker, og derfor afholder de ikke nogen.
Det er, fordi traktatforslaget adskiller sig fra det tidligere forslag, der blev forkastet, eftersom det er "afgørende ændret". Jamen, siger forfatterne til det ikke selv, at substansen er den samme? Læs, hvad Giscard D'Estaing har sagt.
Eliterne er bange...
Małgorzata Handzlik  
Det slovenske formandskabs arbejdsprogram opfylder alle de krav, som en person, der er interesseret i økonomi, kan stille, en person, der er overbevist om, at god økonomisk konjunktur er en af nøglerne til EU's succes. I formandskabets arbejdsprogram har jeg fundet mange vigtige henvisninger til Lissabonstrategien og det indre markeds rolle med henblik på at styrke EU på den internationale arena.
EU bør i det 21. århundrede have fokus på uddannelse, erhvervsuddannelse. Et veluddannet samfund er det største potentiale, som senere skal finde anvendelse inden for den økonomiske sektor, der hovedsageligt udgøres af energiske små og mellemstore virksomheder, som let kan oprettes uden unødvendige formaliteter og omkostninger. Disse firmaer skal have adgang til veluddannede arbejdstagere samt forskningsressourcer, nye teknologier osv. Formandskabet skal lægge stor vægt på dette.
Formandskabets erklæring om, at det vil fjerne barrierer og have fokus på en bedre lovgivning, er et vigtigt signal for virksomhederne. Vi ved nemlig, at der ikke findes noget værre end dårlig lovgivning.
Sammenkoblingen af initiativet til fjernelse af administrative barrierer for virksomheder med åbningen af nye veje til nye teknologier forekommer mig særlig vigtig.
Formandskabet har heller ikke glemt forbrugerne: Forbrugernes interesser er lige så vigtige som erhvervslivets, og de skal repræsenteres samt beskyttes på den samme måde.
Formandskabets arbejdsprogram er meget ambitiøst, men prioriteterne udtrykkes klart, og jeg er enig i dem.
Jeg kan blot ønske tillykke og al mulig succes.
Gábor Harangozó  
skriftlig. - (HU) Før jeg begynder, vil jeg gerne rose det slovenske formandskabs ambitiøse program, som behandler det vigtige spørgsmål om Vestbalkan som et fremtrædende spørgsmål for hele EU.
I henhold til Kommissionens årsberetning for 2006 var tiltrædelsen i 2004 et stort resultat for de gamle og nye medlemsstater, men en central faktor for denne succes var den gnidningsløse håndtering af processen.
EU står i dag over for nye udfordringer, som kræver en større indsats. Støtte fra det slovenske formandskab til at opfylde alle prioriteterne i dets program er afgørende for en ordentlig afvikling af disse sager, herunder at skabe forudsætningerne for Kroatiens og Tyrkiets tiltrædelse.
Det er i EU's grundlæggende interesse at støtte reformprocesserne på Vestbalkan og at løse situationen i Kosovo med et europæisk perspektiv på en måde, som er acceptabel for alle. Udvidelsen er strategisk og sikkerhedspolitisk en fordel for EU og kræver en effektiv udviklingspolitik og samarbejde i partnerskab.
Vægten skal fortsat ligge på programmer for Vestbalkan, som er med til at mindske forskellene i udviklingsniveau og styrke den sociale, økonomiske og regionale samhørighed. Det er imidlertid afgørende at stimulere investeringer i menneskelige ressourcer og støtte udviklingen af et videnbaseret, kreativt samfund, hvis man skal sikre balancen mellem voksende konkurrenceevne og samhørighed og fremme udviklingen på Vestbalkan. I overensstemmelse med princippet om europæisk solidaritet skal der gøres en indsats for at fjerne fattigdommen og garantere direkte støtte også til landene på Vestbalkan. Det er vores fælles ansvar at støtte det slovenske formandskabs program, så EU's centrale mål kan nås.
Janusz Lewandowski  
skriftlig. - (PL) Alle stater, der er tiltrådt EU efter 2004 er stolte over, at en af dem, Slovenien, overtager formandskabet. Vi er venligt stemte over for formandskabets meddelelser og første skridt. Prioriteterne for det første halvår af 2008 er i vid udstrækning udtryk for en fortsættelse af forgængernes arbejde, især hvad angår tiltagene til at sætte gang i Lissabonstrategien, ratificeringen af den nye traktat samt foranstaltningerne mod klimaets opvarmning. Kontinuitet i arbejdet er en ønskværdig egenskab i EU, når man tager formandskabets halvårlige cyklus i betragtning.
Uanset de erklærede prioriteter opfattes Slovenien på grund af dets geografiske placering og historie som et bindeled med Balkan. Her findes der både chancer for en videre udvidelse af EU samt alvorlige problemer forbundet med Kosovos uafhængighed. Det er selvfølgelig et plus for formandskabet, at det forstår problematikken.
Vi håber også, at en stat, der har været igennem mange strabadser i forbindelse med transformationerne og tilpasningen til EU's standarder, viser forståelse for de problemer, som de urimelige forpligtelser om vedvarende energi og emission af drivhusgasser skaber for de nye medlemsstater. Man skal finde en balance mellem ønsket om at beskytte det naturlige miljø og behovet for at støtte den europæiske økonomis konkurrencedygtighed i et globalt perspektiv. Jeg vil gerne ønske formandskabet al mulig held og lykke.
Zita Pleštinská  
skriftlig. - (SK) Begyndelsen af 2008, af "Forenet i mangfoldighed: det europæiske år for interkulturel dialog" er en vigtig periode for EU, bl.a. fordi EU's formandskab i det første halve år bliver varetaget af en ny medlemsstat, nemlig Slovenien.
Fire prioriterede områder, som understreger gennemførelsen af den nye Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse, energi, klimaændring og forholdet til Vestbalkan, kan bidrage til synergi i Europa. Slovenien har chancen for at blive arkitekten for EU's globale lederskab i kampen mod den globale opvarmning.
Accepten af euroen er i øjeblikket et varmt emne i Slovakiet. Der bliver truffet afgørelse om Slovakiets optagelse i euroområdet under det slovenske formandskab for EU. Slovenien er et eksempel for Slovakiet. Det var det første af EU-10-landene og det 13. af alle EU-medlemsstater, som indførte euroen, og det skete i 2007. Slovakiet kan tage ved lære af mange af Sloveniens erfaringer og bruge dem i sin egen forberedelse af indførelsen af euroen. Jeg forventer, at Slovenien vil gøre, hvad der er muligt for at sikre, at beslutningen om at indføre euroen i Slovakiet til den planlagte frist den 1. januar 2009 får et positivt resultat.
Jeg håber, at det slovenske formandskab gennem sine handlinger kan overbevise 500 millioner europæiske borgere om, at også et lille land med 2 millioner indbyggere kan varetage formandskabet for EU med succes. Jeg er overbevist om, at det vil lykkes for Slovenien.
Margie Sudre  
skriftlig. - (FR) Jeg vil gerne sende mine bedste ønsker om succes til det slovenske formandskab, som på en måde besegler genforeningen af Europa, som var blevet opdelt på grund af den kolde krig.
Slovenien, som har arbejdet sammen med Tyskland og Portugal om at forberede et 18-måneders program, udgør afslutningen på en række succesfulde formandskaber med relanceringen af institutionerne, og har nu det tunge ansvar at følge ratificeringen af Lissabontraktaten.
Det er en stor udfordring, som vi alle skal bidrage til at løfte, hver især i vores respektive medlemsstater, så det kommende franske formandskab definitivt kan gennemføre dette nye fælles fundament inden valget til Europa-Parlamentet i 2009.
Det slovenske formandskab skal ligeledes fortsætte og færdiggøre Lissabonstrategien, så vi kan tage de udfordringer op, som Europa står over for med hensyn til energi og klima, vækst og beskæftigelse.
Jeg håber inderligt, at det lykkes det slovenske formandskab at sikre freden og stabiliteten i de vestlige Balkanlande og at skabe en fælles EU-tilgang til spørgsmålet om Kosovos endelige status, så 2008, det europæiske år for interkulturel dialog, virkelig bliver det år, hvor alle europæere kan bekræfte deres værdier med hensyn til tolerance og gensidig forståelse.
Csaba Sándor Tabajdi  
skriftlig. - (HU) Det er af historisk betydning, at en ny medlemsstat, som blev medlem af EU i 2004, leder EU i første halvdel af 2008. Det er et stort skridt fremad i de nye medlemsstater proces med at indtage deres rette plads ved EU's bord.
Der står rigtig meget på spil for det første formandskab for en af de nye medlemsstater, og Slovenien leder EU i en afgørende periode. De vigtigste opgaver for det slovenske formandskab bliver at hjælpe med ratificeringsprocessen for Lissabontraktaten, at sætte skub i den nye treårige fase af Lissabonstrategien og at fortsætte med at udvikle den integrerede energi- og klimabeskyttelsespolitik.
Det slovenske formandskab behandler integrationen af Vestbalkan som en prioritet, især spørgsmålet om Kosovos fremtidige status. Sloveniens lydhørhed og viden om regionen kan være med til at gøre den komplicerede organisationsproces lidt lettere og fremme bevarelsen af den enighed, der blev opnået på Det Europæiske Råd i december 2007 med hensyn til de missioner, der skal sendes til Kosovo.
I marts, under det slovenske formandskab, vil Kommissionen stille forslag om et sundhedstjek for den fælles landbrugspolitik, som vil blive indledningen til omfattende konceptuelle og finansielle reformer af den fælles landbrugspolitik. Formandskabet vil også fremhæve programmer for det europæiske år for interkulturel dialog i 2008.
Vi hepper på vores slovenske venner og ønsker dem succes med formandskabet. Jeg er sikker på, at det vil lykkes for den slovenske politik og det slovenske diplomati at løse de vanskelige opgaver, og at vi som ny medlemsstat kan være stolte af vores nabo.
