Spørgetid (spørgsmål til Rådet) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er spørgetiden (B6-0003/2007).
Vi behandler en række spørgsmål til Rådet.
Det første spørgsmål er af hr. Guerreiro, som denne eftermiddag er repræsenteret af fru Figueiredo.
Formanden

Om: Ændring af Den Europæiske Centralbanks statutter og målsætninger
Hvilken analyse og hvilke forslag behandles i Rådet for som led i det kommende tresidede formandskab at tage den nødvendige revision af Centralbankens rolle op, bl.a. en ændring af dens målsætninger, så beskæftigelse og bæredygtig vækst prioriteres, ligesom der bør gennemføres en ændring af Bankens beslutningsprocesser og beføjelser, der ikke bør stå over de beslutninger, som de nationale regeringer og parlamenter træffer?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Fru formand! Jeg kan besvare spørgsmålet på følgende måde. Målene for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) er fastsat i EF-traktatens artikel 105. Hovedformålet med bestemmelsen er bevarelsen af prisstabilitet. Men bortset fra målet om prisstabilitet støtter ESCB Fællesskabets generelle økonomiske politik med henblik på at bidrage til opnåelsen af fællesskabsmålene i henhold til EF-traktatens artikel 2. Det Europæiske System af Centralbanker handler i overensstemmelse med markedsøkonomiske principper og fri konkurrence. Herunder hører især en effektiv allokering af ressourcer i overensstemmelse med EF-traktatens principper. Bestemmelserne i EF-traktatens artikel 107, stk. 5, kan ændres med kvalificeret flertal af Rådet, dvs. enten med kvalificeret flertal på en anbefaling fra ECB og efter høring af Kommissionen, eller enstemmigt på forslag fra Kommissionen og efter høring af ECB. I begge tilfælde er det nødvendig med Parlamentets accept heraf. Da EF-traktatens artikel 105, som jeg nævnte indledningsvis, ikke er blandt de bestemmelser, der er anført i artikel 107, stk. 5, kan denne kun ændres via den almindelige traktatændringsprocedure i henhold til EF-traktatens artikel 48. Rådet beskæftiger sig ikke i øjeblikket med forslag, der er relevante i den sammenhæng.
Ilda Figueiredo 
Fru formand, hr. formand for Rådet! Hvordan forklarer De, at Den Europæiske Centralbank bliver ved med at true med nye renteforhøjelser efter næsten at have fordoblet renten inden for det seneste år med meget alvorlige følger for økonomien, for mikrovirksomhederne og for de små og mellemstore virksomheder, især i lande med svagere økonomi som Portugal.
Er det den fællesskabssolidaritet og den økonomiske og sociale samhørighed, som De går ind for? Hvorfor så ikke ændre Den Europæiske Centralbanks mål og virksomhed?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Ved grundlæggelsen af ECB fastlagde vi et vigtigt princip i form af centralbankens uafhængighed. På grundlag af forskellige indikatorer skal den vurdere, hvordan den i sidste ende skal regulere pengemarkedet, hvilket også gælder med hensyn til renteforhøjelser. Derfor er der heller ikke nogen mulighed for, at Rådet eller en medlemsstat kan gribe ind i pengepolitikken.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Den Europæiske Centralbank har sin egen indikator for stabil inflation, som nærmer sig 2 %. Men når Maastricht-kriterierne anvendes, tages dette ikke i betragtning. I henhold til Maastricht-kriterierne beregnes inflationsindikatoren ud fra en helt anden metode, som ikke har nogen sammenhæng med Den Europæiske Centralbanks inflationsindikator. Burde disse indikatorer ikke koordineres, så det stod klart for enhver, hvad den stabile inflationsrate egentlig er?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Fru Budreikaitė! Jeg er ikke bekendt med, at der benyttes forskellige grundlag for beregningen af inflationsraten. Jeg kan kun gøre det klart og tydeligt, at det er en vigtig opgave for ECB at arbejde for prisstabilitet, for dette er også væsentligt for et andet emne, som vi senest forhandlede om her i plenarforsamlingen, nemlig spørgsmålet om den økonomiske udvikling.
Formanden

Om: Ministerkonference mellem EU og Afrika
Hvad er Rådets vurdering af resultaterne fra ministerkonferencen mellem EU og Afrika om indvandring, der for nylig blev afholdt i Tripoli?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Ministerkonferencen Europa-Afrika den 22.-23. november 2006 i Tripoli var en vigtig begivenhed, hvor alle EU-medlemsstater og - det understreger jeg på det kraftigste - samtlige afrikanske stater, dvs. medlemmerne af Den Afrikanske Union og Marokko, mødtes med henblik på at diskutere migrations- og udviklingsspørgsmål. Formålet med konferencen var at styrke samarbejdet på disse områder, som har central betydning for begge parter, i partnerskabets ånd og samtidig træffe beslutning om fælles foranstaltninger.
Ved afslutningen af ministerkonferencen blev der vedtaget en politisk erklæring med angivelse af en række områder, hvor det er nødvendigt med foranstaltninger, fra udviklingsspørgsmål over legale indvandringsmuligheder til bekæmpelse af den illegale indvandring. Derudover vedtog man en handlingsplan for bekæmpelse af menneskehandler, især handelen med kvinder og børn. Gennemførelsen af disse to instrumenter forventes at begynde i de kommende måneder.
Manuel Medina Ortega
(ES) Som bekendt er Kommissionen på nuværende tidspunkt i gang med at udarbejde en række forslag for at regulere den ulovlige indvandring i samarbejde med oprindelseslandene, især de afrikanske lande. I forbindelse med Tripoli-konferencen vil jeg gerne høre, om Rådet kan støtte Kommissionens forslag i denne henseende.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Medina Ortega! På konferencen i Tripoli behandlede man et helt bundt af foranstaltninger, da vi har den opfattelse, at hverken et forslag eller en løsning vil føre til, at migrationsproblemet bliver løst, men at dette kræver en række foranstaltninger. Man forhandlede også om spørgsmålet om lovlig indvandring og forskellige punkter med hensyn til, om dette aspekt kan inddrages heri. Ligeledes kom man ind på spørgsmålet om, hvorvidt afrikanere, som lever i Europa - og altså ud fra deres synspunkt i diaspora - evt. også skal kunne vende tilbage til deres hjemlande i en bestemt periode for at hjælpe til med at opbygge uddannelsesvæsenet og skabe arbejdspladser. Man drøftede også, om der f.eks. kunne ske en sænkning af de omkostninger, der opstår i forbindelse med pengeoverførsler til disse lande. Det kan ske, at det ud af en overførsel på f.eks. 1.000 euro, som skal overføres til et land, kun er de 800 euro, som reelt kommer frem, fordi gebyrerne er så høje. Man forhandlede altså om et helt bundt af foranstaltninger med landene i Den Afrikanske Union, inklusive Marokko. Og endeligt drøftede man, hvilke muligheder der kan skabes mellem EU og AU-landene for eksempelvis at muliggøre en midlertidig beskæftigelse i Europa.
Hubert Pirker
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Et af formålene med denne konference var også at drøfte, hvordan de udløsende faktorer for migration kan reduceres, dvs. at fastsætte relevante præventive foranstaltninger. Der findes gode eksempler på, at dette er lykkedes særdeles effektivt, f.eks. i Den Demokratiske Republik Congo, hvor europæiske politienheder har ydet hjælp inden for retsuddannelser og på det militære område, således at der er etableret retsstatslige strukturer med henblik på at tilvejebringe større stabilitet og muliggøre økonomiske investeringer.
Er man parat til at udvide denne model til også at omfatte andre afrikanske stater, da vi godt er klar over, at migrationsstrømmene ikke udelukkende kommer fra det nordlige Afrika, men også fra det centrale og sydlige Afrika, hvor man netop kan konstatere denne ustabilitet?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Pirker! Allerede i juli afholdt vi en konference, som imidlertid ikke gik under titlen "Den Afrikanske Union og EU", men derimod en konference, som blev initieret af Marokko, Spanien og Frankrig i Rabat, hvor man beskæftigede sig med migrationsruten fra Vestafrika. På konferencen i Tripoli blev det imidlertid klart og tydeligt, at der også findes en anden afrikansk rute, nemlig ruten fra øst til vest, som vi ligeledes skal koncentrere os om.
Jeg vil dog godt vende tilbage til Deres konkrete spørgsmål. Det er rent faktisk således, at der findes eksempler på, at dette er lykkedes. Det var vigtigt at gøre det klart på denne konference, at årsagerne også kan bekæmpes med bedste regeringsførelse, hvor regeringen vælger en form, som giver befolkningen mulighed for at blive mere involveret i generering og salg af råstoffer og i uddannelsesområdet.
Der blev også lagt vægt på EU's og dermed medlemsstaternes forpligtelse til at yde hjælp på det forvaltnings- og politimæssige område samt inden for justitsvæsenet, hvor der udtrykkes ønske herom. For nogle år siden drøftede vi som et led i forskellige forhandlinger princippet om bedste praksis, dvs. at kigge på, hvad naboen gør, og hvad der udvikler sig positivt - dette koncept kan sikkert også overføres til bestemte lande. Man drøftede den slags omfattende initiativer, og det er nu op til os, hvilke foranstaltninger vi skal træffe på de forskellige områder, selv om jeg skal sige, at ikke alle foranstaltninger er nødvendige i alle tilfælde, da der er lande, som i kraft af en positiv indenlandsk udvikling allerede har gjort store fremskridt. Men EU har stillet solidarisk støtte i udsigt her.
DanutBudreikait
(LT) Fru formand! Malta er det land, der har lidt mest som følge af ulovlig migration fra Afrika. Flere lande, deriblandt Litauen, har i solidaritet med Malta inviteret ulovlige migranter til vores lande og har samtidig legaliseret deres status. Mener ministeren, at dette har en positiv virkning, eller vil det indvirke negativt på situationen med ulovlig migration?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Det væsentlige er - som hr. Pirker netop sagde - at vi taler om årsagerne til denne migration. Vi skal imidlertid finde nogle løsninger på problemet. Af forskellige årsager vil der altid finde migration sted, men i mange regioner er grunden hertil de manglende fremtidsudsigter. Derfor skal vi tage fat på det første punkt, som handler om at fjerne årsagerne til migrationen i disse lande. Der er forskellige andre områder, som netop blev nævnt, f.eks. spørgsmålet om, hvordan man kan legalisere, at mennesker, som ønsker at arbejde i Europa i en bestemt periode, også rent faktisk kan gøre dette, og hvordan de kan påbegynde arbejdet. Endelig skal det undersøges, hvordan vi kan integrere mennesker, som ønsker at arbejde og opbygge et eksistensgrundlag her. Det vigtigste punkt er imidlertid det første tiltag, nemlig at forhindre flugt, der er afledt af økonomisk nød, eller overtrædelser af menneskerettighederne.
Formanden

Om: Den demografiske udvikling i Europa
Agter det tyske formandskab i forbindelse med de demografiske ændringer i Europa og den voksende interesse, som Den Europæiske Union har givet udtryk for med hensyn til en løsning på det demografiske problem, at udarbejde en europæisk pagt for livskvalitet i familien i lighed med den europæiske ungdomspagt (den 22.-23. marts 2005) og den europæiske pagt for ligestilling (den 23.-24. marts 2006)?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) De demografiske forandringer er noget, som vedrører alle EU's medlemsstater. Et væsentligt kendetegn er de lave eller faldende fødselstal, som går igen over hele Europa. Den ændrede befolkningssammensætning kræver omfattende strukturændringer som led i en langfristet strategi for at bevare det sociale sammenhold mellem generationerne og det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne.
Kommissionen konstaterer i sin meddelelse "Europas demografiske fremtid - fra udfordring til mulighed" af 12. oktober sidste år, at der i Europas historie aldrig før har været økonomisk vækst uden befolkningstilvækst. På denne baggrund skal overvindelsen af den demografiske udfordring ved hjælp af den fornyede Lissabon-strategi for vækst og beskæftigelse tillægges særlig betydning.
Det tyske rådsformandskab sætter fokus på spørgsmålet om, hvordan man kan hjælpe kvinder og mænd, som vil starte en familie, med at realisere dette ønske ved hjælp af en familievenlig politik. Erfaringer fra en række medlemsstater viser, at politiske foranstaltninger er mulige og nødvendige i den henseende. En europæisk alliance for familier bør tjene som platform for menings- og erfaringsudveksling mellem medlemsstaterne, der har kompetencen i centrale spørgsmål, som vedrører håndteringen af de demografiske forandringer.
Denne alliance bør også aktivt inddrage arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, repræsentanter fra forskningsverdenen og fra virksomhederne heri. Det bør være alliancens primære mål at støtte medlemsstaterne gennem denne vedvarende informationsudveksling. Intentionen er, at med afslutningen af det tyske formandskab vil der ikke alene være afgivet et startsignal, men også være truffet de første konkrete skridt hen imod en oprettelse af alliancen. Idéen er at udnytte forhåndenværende ressourcer og knytte disse til eksisterende strukturer, og her vil de demografiske fora, som Kommissionen gav anstødet til i sin meddelelse, være væsentlige referencepunkter.
Kommissionen har allerede oprettet en ekspertgruppe, som skal beskæftige sig med emnet demografi og familie. Alliancen vil komplementere de omfattende initiativer på europæisk plan til fremme af ligestillingen mellem kvinder og mænd, især med Den Europæiske Pagt for Ligestilling og Kommissionens køreplan for ligestilling mellem kvinder og mænd 2006-2010.
Kun en bedre balance mellem familie- og arbejdslivet vil gøre det muligt for kvinder og mænd at beslutte sig for at få flere børn uden at opgive deres erhvervskarriere. Medlemsstaterne skal arbejde sammen med arbejdsmarkedets parter og de enkelte virksomheder med henblik på at reducere lønuligheder og støtte forældrene i den tidlige opdragelsesfase.
Endelig er en bedre balance mellem familie- og arbejdslivet også et kernemål i den europæiske ungdomspagt med henblik på at give unge mennesker adgang til erhvervsmæssig og social integration.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Hr. formand for Rådet, jeg takker Dem for svaret.
Jeg vil imidlertid gerne vide, hvilke aktioner De agter at iværksætte i forbindelse med ungdomspagten. Da familiepolitik er en national politik, og medlemsstaterne dermed har hver deres politik, hvilke fælles foranstaltninger forestiller De Dem at træffe for at gennemføre Deres planer om at hjælpe familier?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Som et led i forhandlingerne drøftede vi for lidt siden beskæftigelsesspørgsmålet og den kendsgerning, at der er forskellige strukturer og udviklinger i de enkelte lande. Der er overlapninger, hvor vi kan konstatere de samme udviklinger i forskellige medlemsstater. Her handler det dog også primært om at gøre status og om, hvilke konkrete svar der kan findes herpå.
I mit svar kom jeg ind på forskellige områder, som vi ønsker at udvikle for at fokusere endnu mere på dette emne, hvoraf flere områder har relation til de unge. I Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle 2007 melder spørgsmålet sig: Hvordan kan unge finde en uddannelses- eller arbejdsplads? Hvor hersker der fordomme i samfundet, eksempelvis over for unge mennesker med indvandrerbaggrund? Det er altsammen emner, som vi håber at kunne drøfte på forskellige konferencer i år.
Jörg Leichtfried
(DE) Fru formand, hr. formand for Rådet! Hvis vi ønsker en fornuftig demografisk udvikling i Europa, skal vi under alle omstændigheder lade vores ideologisk forkerte og skinhellige skyklapper falde og holde op med at drømme om en livsmodel, som måske fandtes for 200 år siden. Børn kommer ikke udelukkende til verden i traditionelle familier, men også inden for andre livsmodeller. I EU har vi i Frankrig et eksempel på en gunstig demografisk udvikling, fordi der er tilstrækkelige og billige børnepasningsmuligheder dér. Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke planer De har i den forbindelse.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Leichtfried! Mange tak for Deres tillægsspørgsmål. Også her kan vi tage tråden op fra tidligere forhandlinger på forårstopmøder, hvor vi drøftede spørgsmålet om at generere investeringer i medlemsstaterne med henblik på at muliggøre en bedre balance mellem familie- og arbejdslivet. Her er der med sikkerhed en række aspekter, som skal tages i betragtning. Et væsentligt punkt var det dog, at man fremhævede Frankrig og andre medlemsstater, som har succes på nogle områder. Jeg kommer fra et land, hvor situationen er utilfredsstillende, men hvor man forsøger at finde en løsning. Det er vigtigt ikke at tilbyde en løsning fra centralt hold, men at lade sig lede af princippet om at kigge på naboer, som har succes, for derefter at se på, hvordan vi kan gennemføre dette på tilsvarende vis i vores medlemsstater? Herigennem vil vi endelig kunne nå frem til et andet resultat end det nuværende.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Mit spørgsmål vedrører de fælles foranstaltninger, son vil kunne hjælpe os. Hvordan vil De vurdere forslaget om at finde og anbefale de bedste eksempler i Europa under det tyske formandskab, hvilket naturligvis skal ske sammen med Kommissionen. De nævnte Frankrig, men der er også andre gode eksempler. Dette ville være specielt vigtigt for de nye medlemsstater.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Jeg tager gerne forslaget op til fornyet forhandling. Der ligger en vigtig ansporing i ikke at lade de positive ting, som udvikles i EU, og som medført positive resultater, hvile i stilhed, men derimod finde ud af, om de ikke ville passe på ens eget land, fordi der findes lignende strukturer her. Denne ansporing tager jeg også gerne med hjem til fru von der Leyen, der i øjeblikket er minister for områderne familie, kvinder, unge og ældre.
Formanden
Tak, hr. minister. Jeg har fået anmodninger om flere tillægsspørgsmål om dette emne, men desværre er vi nødt til at tage hensyn til tiden, politisk balance og hvem, der allerede har talt, så jeg må desværre skuffe Dem.
Formanden

Om: Romaernes rettigheder
Hvor højt prioriterer Rådet - i dette europæiske år for lige muligheder for alle - at der øjeblikkelig tages hånd om EU's største menneskerettighedskrise, der vedrører diskrimination, chikane og krænkelse af Unionens 8 millioner Roma-borgere (og det dobbelte i hele Europa), herunder en bekymrende stigning i tilfælde af tvangsudsættelser, udbredelse af fordomme og brug af ukvemsord?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Beslutningen om at udpege 2007 til at være Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle blev vedtaget af Parlamentet og Rådet i 2006. Rådet var enig i, at alle de diskrimineringsårsager, der nævnes i EU-traktatens artikel 13, bør behandles og være omfattet af de forskellige foranstaltninger, der skal gennemføres på europæisk og nationalt plan, og at dette skal ske på en afbalanceret måde under inddragelse af alle berørte grupper. I forhandlingerne med Parlamentet erklærede Rådet sig indforstået med, at romanibefolkningen udtrykkeligt bliver nævnt i beslutningen om at udpege 2007 til Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle. Teksten indeholder et punkt, hvor der gives en detaljeret beskrivelse af romabefolkningens situation i Europa, og hvor Parlamentet omtaler den vide udbredelse af romanifjendtlighed og dens diskriminerende virkning for mulighederne med hensyn til beskæftigelse, uddannelse og sociale tjenesteydelser for de mest forfordelte etniske minoriteter i EU.
Vi skal have in mente, at arbejdet inden for rammerne af Det Europæiske År for Lige Muligheder for Alle 2007 er baseret på principperne om egenansvar og subsidiaritet. Enhver medlemsstat er derfor selv ansvarlig for de foranstaltninger, som den gennemfører i de kommende måneder.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand, hr. minister! Et problem er, at lokale eller regionale regeringer ofte tolererer eller ligefrem tilskynder til udsættelser og adskillelse, og at centrale regeringer ikke har været i stand til at standse dem. Vil formandskabet tilskynde alle medlemsstaterne til at gøre det?
For det andet er jeg ikke helt tilfreds med Deres henvisning til subsidiaritet. Lovgivning til bekæmpelse af forskelsbehandling er ikke nok til at tackle systematisk forskelsbehandling. Der skal træffes positive og proaktive foranstaltninger. I nogle medlemsstater har de offentlige myndigheder en positiv pligt til at fremme lighed. De kan bestemt tilskynde alle medlemsstaterne til at gøre det gennem en peer review-proces.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Fru Ludford! I forbindelse med subsidiaritet forholder det sig rent faktisk således, at medlemsstaterne er ansvarlige. Det store antal fremskridtsrapporter, som blev udarbejdet i forbindelse med tiltrædelsen af østeuropæiske lande, inkluderede en undersøgelse af mindretalsspørgsmål, som blev anskuet fra mange vinkler, især alle aspekter af romanibefolkningens situation. Det er altid vigtigt at holde sig dette for øje. Der er imidlertid også muligheder for at fremme integrationen af romanibefolkningen inden for rammerne af programmer, som Verdensbanken også skal inddrages i. Jeg mener, at det er et spørgsmål, som ikke kan løses af den pågældende medlemsstat alene, og at integrationen af disse befolkningsgrupper kræver hjælp fra andre medlemsstater.
Jörg Leichtfried
(DE) Hr. formand for Rådet! Jeg har et spørgsmål til dette emne. Vi er enige om, at ikkediskriminering er et spørgsmål om tid. I mit hjemland pågår der f.eks. bestræbelser fra myndigheder, som ikke agerer på statsligt, men på lavere niveau, på at udstede forbud mod tiggeri. De mener dermed at kunne tilbyde løsninger, således at der i det mindste er visse fænomener, som ikke vil forekomme. Efter min mening er dette ikke den rigtige vej. Hvilke tanker gør Rådet sig i den forbindelse?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Leichtfried! Alle de foranstaltninger, som træffes på stedet, falder ind under den pågældende medlemsstats kompetenceområde. Rådet har ikke mulighed for at udstikke nogen retningslinjer her. På bestemte områder, eksempelvis hvad angår antidiskrimineringsdirektivet, vil man sikkert kunne træffe visse foranstaltninger, men dette er i sidste instans den enkelte medlemsstats afgørelse, og det er ikke nogen opgave, som kan vurderes fra europæisk side.
Formanden

Om: Ordningen for handel med emissionsrettigheder
Hvad er Rådets syn på den nuværende situation med hensyn til opfyldelsen af målsætningerne for EU's ordning for handel med emissionsrettigheder? Gør medlemsstaterne reelle fremskridt i bestræbelserne for at nedskære CO2-emissionerne?
Hvilke foranstaltninger vil det nuværende formandskab træffe for at opmuntre medlemsstaterne til at gøre en indsats?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) EU's emissionshandelssystem er et af de vigtigste politiske instrumenter, som Fællesskabet og dets medlemsstater har til rådighed i bestræbelserne på at nå Kyoto-målene på den mest omkostningseffektive måde. Som det vil være det ærede parlamentsmedlem bekendt, er medlemsstaterne forpligtet til at offentliggøre deres allokeringsplaner i medfør af direktiv 2003/87. De skal give meddelelse herom til Kommissionen og de øvrige medlemsstater senest 18 måneder før begyndelsen af Kyoto-protokollens første forpligtelsesperiode, nemlig perioden 2008-2012. Kommissionen har evalueret medlemsstaternes nationale allokeringsplaner. Formandskabet vil fortsat kontrollere EU's emissionshandelssystem på basis af Kommissionens meddelelse, hvori der er fastlagt en prioritering af de spørgsmål, der skal behandles. Formandskabet vil ligeledes følge op på forslaget om inkorporering af lufttrafikken i dette system. Formandskabet arbejder hen imod, at emissionshandelssystemet skal yde det forventede bidrag til gennemførelsen af Kyoto-målene, og man arbejder desuden på at forbedre og udvide dette EU-system med henblik på opbygning af et globalt kulstofmarked, som vil føre til de emissionsreduktioner, der er nødvendige for at kunne tackle klimaforandringerne.
Claude Moraes
(EN) Fru formand! Der er ingen, som tvivler på Rådets fasthed i spørgsmålet om ordningen for handel med emissionsrettigheder. Ingen tvivler på de gode nyheder, som vi for nylig har hørt. Det spørgsmål, som EU's borgere stiller, er imidlertid, hvilket incitament der er til virkelig at få dette til at fungere. Dette er et enormt projekt, og hvad vil under det tyske formandskab være rammerne for yderligere incitamenter, der kan tilskynde og også forpligte medlemsstaterne til at nå målene, nu hvor EU's borgere virkelig tror på, at der sker noget meget positivt her?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Moraes! Dette instrument anvendes så at sige allerede i praksis, og jeg giver Dem ret i, at der naturligvis stadigvæk er plads til forbedringer af systemets effektivitet, og at dette måske også kan styres via tilskyndelser. Det vil formandskabet også sørge for. Men De ved, at det altid er en længerevarende proces, og at dette ikke er løst med et fingerknips. Formandskabet vil imidlertid beskæftige sig med dette emne.
Alexander Stubb
(EN) Fru formand! Jeg har et kort spørgsmål. Kommissionen forelagde sit forslag om energi og klimaændringer for nogle få uger siden. I det forslag var niveauet for CO2-emissioner for biler hævet fra 120g/km til 130g/km. Mener formandskabet, at dette øger eller mindsker emissionerne?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Som De ved, stillede Kommissionen et forslag herom, som nu bliver undersøgt og drøftet tilsvarende i medlemsstaterne, og der vil også blive givet svar herpå. Jeg er overbevist om, at når det til foråret kommer til at handle om handlingsplanen for energi, vil der blive fundet en forsvarlig løsning, som involverer de forskellige transportformer og emissionskilder.
David Martin
(EN) Fru formand! Ordningen for handel med emissionsrettigheder er for så vidt god, og det glædede mig at høre rådsformandens tilsagn om at forsøge at udvide den til at omfatte luftfart. Men accepterer han, at klimaet - misforstå mig ikke - nu er det rette til at forhandle uden for EU med lande som USA for at gøre dette til en ægte global handelsordning, som naturligvis ville have langt større indflydelse på miljøet?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Martin! I virkeligheden ville det ikke være tilstrækkeligt, hvis vi udelukkende begrænsede os til EU. Tyskland har nemlig også G8-formandskabet, og her bliver det tydeligt, at områderne energi, klima- og miljøbeskyttelse også er vigtige samtaleemner, f.eks. i relationerne til de store forbrugerlande Kina og USA.
Dette betyder imidlertid ikke, at vi forventer, at der vil være opnået en forståelse inden da. Vi skal foregå tærskellandene med et godt eksempel, men parallelt hermed skal vi føre forhandlinger med forbrugerlandene.
Formanden

Om: Transmission af Rådets forhandlinger på internettet
Hvilken vurdering er der foretaget af virkningerne af transmissionen af Rådets lovgivningsmæssige drøftelser på internettet i overensstemmelse med ønsket om at gøre EU's arbejde mere åbent og gennemsigtigt?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Formandskabet vil gerne besvare hr. Davis' spørgsmål ved at referere til formandskabets rapport om gennemførelsen af den generelle politik om gennemsigtighed og vurderingen af dens indvirkning på effektiviteten i Rådets arbejde - så lang er denne titel desværre - som formandskabet fremlagde for Rådet den 11. december 2006. Foruden en foreløbig vurdering af virkningen af det stigende antal offentlige forhandlinger og høringer på effektiviteten af Rådets arbejde omfatter rapporten også angivelser af, hvor ofte der har været besøgende på Rådets nye Video Streaming Website og på den hjemmeside, som giver adgang til Rådets dokumenter i forbindelse med offentlige forhandlinger og høringer. Allerede i løbet af de første fireenhalv måneder efter indførelsen af de nye gennemsigtighedsfremmende foranstaltninger blev der registreret over 28.000 besøg i forbindelse med disse nye tilbud på Rådets hjemmeside. Disse tal dokumenterer offentlighedens og mediernes positive reaktion på de nye gennemsigtighedsfremmende foranstaltninger. Direkte webcast og dokumenternes onlinetilgængelighed i forbindelse med offentlige møder har således forbedret mulighederne for at følge med i forhandlingerne og i beslutningsprocesserne i Rådet betydeligt. Rådet arbejder til stadighed på at forbedre disse funktioner. Hvad angår virkningen af disse gennemsigtighedsfremmende foranstaltninger på effektiviteten af Rådets arbejde, skal man huske på, at de nye regler havde været i kraft i mindre end seks måneder på tidspunktet for den første evaluering, som Rådet krævede i juni 2006, inklusive august måned. Det var og er derfor fortsat alt for tidligt at komme med en endelig vurdering heraf.
Marian Harkin 
Fru formand! Det glæder også mig at kunne titulere Dem formand.
Jeg er meget tilfreds med at høre, at der blev registreret 28.000 besøg, og at folk kan følge debatterne på nettet. Vi taler meget om demokrati og plan D for dialog, og dette giver borgerne mulighed for at se det i praksis. Jeg mener, at dette er et reelt skridt hen imod større gennemsigtighed. Men De sagde, at Rådet arbejder hårdt for at forbedre det, og jeg vil gerne vide, om De mener, at det fungerer tilfredsstillende. Har De nogen planer om at promovere det eller gøre et større publikum opmærksom på det? Og har De nogen specifikke idéer til, hvilke forbedringer De kan foretage, selv om det kun har fungeret i kort tid?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Som jeg allerede gjorde rede for, har dette kun været i brug i nogle få måneder, hvilket ikke er nok til at kunne lave en endelig analyse heraf. Men jeg tror, at tallene afspejler interessen. Vi har i dag talt meget om gennemsigtighed og om formidlingen af den europæiske politik, men også om borgernære beslutninger. Det er fortsat en stående opgave for mange aktører i EU at søge efter muligheder med henblik på at gøre denne politik mere gennemsigtig. Efter et stykke tid, når vi råder over pålidelige data, vil vi overveje, hvor der kan laves forbedringer, og hvordan man muligvis vil kunne udvide kredsen af brugere endnu mere. Jeg beder Dem have en smule tålmodighed, indtil vi har et pålideligt talmateriale.
Alexander Stubb
(EN) Fru formand, hr. formand for Rådet! Som tidligere tjenestemand, der har taget mange notater ved rådsmøder, ved jeg, at disse møder ikke nødvendigvis er verdens mest spændende begivenheder, og derfor forstår jeg sådan set godt, at det kun er blevet til 28.000 seere.
Jeg vil gerne stille et praktisk forslag og høre, hvad De mener om det. I stedet for at sidde i en cirkel i Rådet med den permanente repræsentant ved siden af Dem, hvorfor ikke sidde i en halvcirkel uden nogen bistand? Måske ville det gøre debatten mere interessant, og De ville få lidt flere besøg på webstedet. Hvad mener De om det?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Jeg ved ikke præcis, hvilket indtryk De generelt har fået i Deres arbejde som embedsmand i EU, men jeg vil blot sige, at man forsøgte at skabe større gennemsigtighed. Det afhænger ofte også af de emner, der skal behandles, og som måske udadtil virker meget teknokratiske. Jeg vil godt gentage, at det handler om at forbedre gennemsigtigheden. Jeg er fuldstændig bevidst om, at der allerede er taget et skridt fremad, som ikke er tilstrækkeligt. Jeg er dog sikker på, at der er andre muligheder, men hvad angår de assistenter, som De nævnte, er der rent faktisk ikke så mange.
Formanden

Om: Kosovos status
Hvordan vurderer det tyske formandskab chancerne for de forestående beslutninger vedrørende Kosovos status, og forbereder det EU på et stærkere engagement med hensyn til dette lands forvaltning og sikkerhed?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Posselt! Mit svar på Deres spørgsmål er, at EU støtter hr. Ahtisaaris bestræbelser uforbeholdent. I den forbindelse er det strategiske mål stadigvæk at nå frem til en varig løsning i Kosovo, uden at dette udgør en trussel mod demokratiet i Serbien og stabiliteten i hele regionen. EU arbejder i øjeblikket med planer for tre projekter. Det drejer sig om den internationale civile mission, om en retsstatsmission og om programmer til fortsat fremme af den økonomiske udvikling og af det europæiske perspektiv for Kosovo. I alle tre tilfælde sker planlægningen i tæt samarbejde med de lokale myndigheder og med de andre internationale aktører, især USA og NATO.
Det hold, der skal forberede den internationale civile mission begyndte sit arbejde den 9. oktober 2006 i Pristina. Holdet har en dobbelt funktion, idet det skal planlægge opbygningen og bemandingen af missionen og bestemme dens infrastrukturelle behov. Samtidig hermed skal man sammen med UNMIK og de kompetente myndigheder for Kosovo forberede en eventuel overdragelse af kompetenceområder til de lokale myndigheder på den ene side og til ICM på den anden side.
Et planlægningshold til forberedelse af en eventuel retsstatsmission inden for rammerne af den europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik har opholdt sig Kosovo siden maj 2006. Det er hensigten, at den planlagte mission skal spille en generel rolle med hensyn til undervisning, observation og rådgivning i spørgsmål, som vedrører retsstatslighed. Derudover har den udøvende magt inden for nogle områder af politiet samt inden for justits- og toldvæsenet. Mandatets nøjagtige omfang skal fastlægges, når der er fundet en løsning på statusspørgsmålet. Den mission, som indledes efter afslutningen på statusprocessen og en overgangsfase i tæt samarbejde med UNMIK, vil være den største civile ESVP-mission til dato.
En vellykket afslutning på statusprocessen, som ledes af hr. Ahtisaari, er en afgørende forudsætning for, at befolkningen i Kosovo ikke alene kan gives klare fremtidsudsigter, men også for stabiliteten i hele regionen. Med afslutningen på denne proces sættes det sidste punktum i opløsningen af det tidligere Jugoslavien.
Bernd Posselt
(DE) Hr. formand for Rådet! Mange tak for det rigtig gode og præcise svar. Jo længere afklaringen af statusspørgsmålet trækker ud, desto større er risikoen for instabilitet i Kosovo, og dette vil igen kunne udnyttes til alligevel at tilvejebringe en deling af Kosovo, omend det ville være ad bagdøren. Mit spørgsmål går helt konkret på, om man ikke f.eks. kunne fastsætte end mere intensiv international tilstedeværelse og EU-tilstedeværelse i potentielle kriseregioner som Mitrovica - både med hensyn til den civile og den militære indsats - som altså ville ligge ud over den nuværende dimension, og som ville kunne sammenlignes med den daværende status for Vukovar.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Hr. Posselt, De talte om forsinkelser og om de potentielle risici, som kan være forbundet hermed. Vores udtalelse om, at vi har brug for en løsning, er ekstrem vigtig - og Rådet (almindelige anliggender og eksterne forbindelser) forhandlede meget indgående om dette i mandags.
Der er intet i Rådets konklusioner, som kunne tyde på en udsættelse på ubestemt tid. Tværtimod brugte vi de ytrede meninger - inklusive EU-trojkaens møde i Beograd - som en anledning til at sige, at et nyt parlament dannes af demokratiske kræfter, og at der også vil blive dannet en ny regering på det grundlag. Vi skal blot give disse kræfter lidt længere tid til at udpege et nyt forhandlingsteam, som kan deltage i forhandlingerne. Men Rådet var bevidst om, at vi ikke kunne lade hele processen starte forfra, men at tidsaspektet i virkeligheden spiller en vigtig rolle med henblik på at undgå den instabilitet, som De nævnte. På nuværende tidspunkt ønsker jeg ikke at spekulere på eventuelle andre ting i den forbindelse.
Sarah Ludford
(EN) Fru formand! Hr. minister, De siger, at EU's udenrigsministre vil undgå udsættelse i det uendelige, men der er forlydender om, at Ahtisaari-statusprocessen risikerer at blive trukket noget ud. Rejser sidste lørdags beklagelige dødsfald ved en demonstration med deltagelse af, så vidt vi ved, 3.000 mennesker - og jeg ville sige "kun" 3.000 mennesker - ikke tvivl om evnen og kompetencen til at kontrollere demonstrationer og gør det temmelig påkrævet, at denne situation håndteres bedre, så der ikke opstår kaos?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Jeg vil gerne gentage, at dette er en overordentlig vigtig fase i statusprocessen. Der skal imidlertid fortsat tages hensyn til udviklingen i Serbien. Den korte frist, som man nu har stillet i udsigt, er vigtig for at kunne videreføre processen. Vi ved, at vi ikke kan beslutte det alene her i Parlamentet, men at generalsekretærens særlige repræsentant naturligvis skal stille forslag i FN, således at der vil kunne tages de nødvendige skridt.
Bart Staes
(NL) Fru formand, hr. minister! Jeg tror, at det bliver en af det internationale samfunds største udfordringer i de kommende måneder de facto at gøre Kosovo uafhængigt. Her skal EU spille en vigtig rolle. De talte selv om den internationale civile mission, den civile gren af den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik. Jeg har hørt, at der til den internationale civile mission skal knyttes omkring 71 tjenestemænd og til den europæiske forsvars- og sikkerhedspolitik omkring tusind EU-tjenestemænd. Kan De udtrykke dette i budgettal? Har Rådet allerede truffet foranstaltninger for at forberede en eventuel ændring af budgettet?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Under alle omstændigheder vil indsatsstyrken antalsmæssigt ikke være på det niveau, som De senest nævnte, men der vil blive tale om den største civile mission inden for justits- og politivæsenet. Jeg vil dog med glæde oplyse det specifikke antal, som blev foreslået med henblik på denne mission, og jeg også gerne forklare, hvad dette kommer til at betyde i sidste ende. De midler, som er nødvendige i forbindelse med denne mission, er anseelige, og de lægger beslag på en væsentlig del af vores budget.
Formanden

Om: 50. rapport fra det britiske Overhus "Økonomisk forvaltning og bedrageri i Den Europæiske Union: Opfattelser, Fakta og Forslag" (offentliggjort den 13. november 2006)
På side 47 (nr. 172) i ovennævnte rapport konstaterer Overhuset følgende: Vi mener, at Rådet (budget) bør være mindst lige så optaget af Unionens regnskaber som af at udarbejde budgettet. Vi mener derfor, at Rådet (budget) bør udarbejde en rapport om Revisionsrettens årlige revision og revisionserklæring. Denne rapport vil blive drøftet i Parlamentet samtidig med drøftelsen af Revisionsrettens beretning.
Hvordan forholder Rådet sig til Overhusets forslag om en sådan rapport?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Rådet tillægger den årlige revision og revisionsrettens revisionserklæring meget stor betydning og har gentagne gange bekræftet sin urokkelige støtte til en økonomisk forvaltning i EU.
Efter en indgående undersøgelse af Revisionsrettens årsrapport i de kompetente rådsorganer sender Rådet en anbefaling om decharge til Parlamentet i henhold til traktatens artikel 276, stk. 1, for hvert budgetår. Denne anbefaling om decharge indeholder Rådets omfattende konklusioner på basis af årsrapporten fra Revisionsretten, hvori Rådet udførligt behandler Revisionsrettens observationer og Kommissionens stillingtagen hertil.
Konklusionerne indeholder også anbefalinger til Kommissionen og medlemsstaterne, f.eks. fastslåede mangler og svage sider. Parlamentet forhandler om disse konklusioner fra Rådet samtidig med årsrapporten fra Revisionsretten som et led i dechargeproceduren. Det skønnes ikke at være hensigtsmæssigt at udarbejde endnu en rapport fra Rådet som supplement til disse detaljerede konklusioner, der i det væsentlige ville have samme indhold.
Ingeborg Gräßle
(DE) Jeg vil godt benytte lejligheden til at stille et spørgsmål. Problemet med revisionserklæringen ligger i den delte forvaltning. En sådan rapport kunne være en udvej med henblik på alligevel at opnå en positiv revisionserklæring for den delte ledelse. Hvorfor er Rådet ikke parat til dette?
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Det spørgsmål kan jeg besvare relativt kortfattet, idet der ganske enkelt ikke er et flertal blandt medlemsstaterne for en sådan ændring.
Richard Corbett
(EN) Fru formand! Hr. rådsformand, er De enig i, at medlemsstaterne bør påtage sig et ansvar? 80 % af EU's udgifter forvaltes på EU's vegne af de nationale regeringer, og de fleste af de fejl, som Revisionsretten finder hvert år, hidrører derfra - gudskelov hverken fra svig eller mangelfuld forvaltning - men de hidrører derfra, og indtil medlemsstaterne påtager sig deres ansvar, vil vi sandsynligvis år efter år støde på det samme problem, som skader EU's image enormt.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) Dette emne er ikke nyt, og det er noget, som mange eksperter beskæftiger sig med. Men jeg vil godt understrege endnu en gang, at det ved budgetkontroller ikke nødvendigvis handler om en henstilling fra Revisionsretten, men derimod mere om spørgsmålet om, hvordan vi kan gøre bestemmelserne, hvilket også gælder budgetbestemmelserne, mere effektive, gennemsigtige og mere ensartede, således at den påkrævede kontrol kan opnås? Der mangler dog det nødvendige flertal for at kunne tilvejebringe en ændring.
Bart Staes
(NL) Fru formand, hr. minister! De har to gange sagt, at der ikke er flertal i Rådet for at indføre denne ordning. Kan De åbent fortælle, hvilke medlemsstater der er rede til at indføre en sådan ordning, og hvilke der ikke er det? Jeg tror, det kunne bidrage til et betydeligt demokratisk pres på de medlemsstater, som ikke er rede til at indføre ordningen, og som ikke ønsker at stå til ansvar for de midler, de anvender.
Günter Gloser
formand for Rådet. - (DE) I øjeblikket ved jeg reelt ikke, hvilke medlemsstater det drejer sig om. Ikke desto mindre kan jeg forsikre Dem om, at det er det overvejende flertal. Der er heller ikke nogen mening med at plukke kirsebær på nuværende tidspunkt. Men der er også andre forslag fremme, også fra Kommissionen, f.eks. om skabelsen af en integreret kontrolramme. Herfra er den nationale revisionserklæring imidlertid undtaget. Der findes mange andre aspekter heraf, som til syvende og sidst kan bidrage til en korrekt gennemførelse af budgetkontrollen, og det gælder også inden for rammerne af egne ansvarsområder. Uafhængigt af spørgsmålet om, hvorvidt den politiske vilje er til stede, er det område, som De omtalte, ikke indeholdt i EU-traktaten, Jeg mener dog, at de andre muligheder, som jeg nævnte før med henblik på en forenkling af procedurerne, udgør nøgleelementer.
Formanden
Tak, hr. formand for Rådet.
Spørgsmål, der på grund af tidnød ikke var blevet besvaret, ville blive besvaret skriftligt (se bilag).
Spørgetiden er afsluttet.
(Mødet udsat kl. 19.00 og genoptaget kl. 21.00)
