"Kansalaisten Eurooppa" -ohjelma (2007-2013) (keskustelu) 
Puhemies
Esityslistalla on seuraavana kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan suositus toiseen käsittelyyn neuvoston yhteisestä kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen tekemiseksi aktiivisen Euroopan kansalaisuuden edistämiseksi vuosina 2007-2013 toteutettavasta "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmasta (09575/1/2006 - C6-0316/2006 (Esittelijä: Takkula).
Hannu Takkula 
esittelijä. - (FI) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, haluan aluksi kiittää kaikkia, jotka ovat osallistuneet tämän mietinnön käsittelyyn, ennen muuta varjoesittelijöitä sekä muiden valiokuntien jäseniä, jotka ovat kommentoineet tätä. Haluan kiittää erityisesti arvostamiani kollegoja ja koordinaattoreita Doris Packia ja Christa Pretsiä, sillä minulla ei pienimmän ryhmän jäsenenä olisi ollut mahdollista saada tätä mietintöä ilman teidän tukeanne. Olen kiitollinen myös siitä hyvästä yhteishengestä ja yhteistyöstä, mitä olette valiokunnassamme osoittaneet.
Ohjelma sisältää neljä tointa. Ensimmäinen toimi on aktiivisten kansalaisten Eurooppa, joka sisältää ystävyyskuntatoiminnan ja kansalaishankkeet. Ystävyyskuntatoiminta on jo osoittanut olevansa menestystarina, ja toivon, että tämän ohjelman myötä tämä menestystarina voi jatkua ja vahvistua entisestään. Myös kansalaishankkeet ovat erittäin tärkeitä. Yksi keskeinen ajatus tätä ohjelmaa luotaessa oli juuri se, että saataisiin myös Euroopan unioniin ruohonjuuritason ohjelma, joka ei olisi elitistinen ja jonka myös niin kutsuttu tavallinen rahvas eli Euroopan unionin kansalaiset voisivat kokea omakseen.
Toinen toimi on aktiivinen kansalaisyhteiskunta Euroopassa. Sen kautta voidaan antaa rakennetukea EU-politiikan tutkimusorganisaatiolle sekä Euroopan tason kansalaisjärjestöille ja tukea näiden kansalaisjärjestöjen hankkeita. Pidän erittäin tärkeänä sitä, että myös kansalaisopistot ja työväenopistot, ei-tutkintopohjaiset organisaatiot saavat vahvemman roolin, koska ne ovat nimenomaan juuri niitä organisaatioita, jotka saavuttavat parhaiten ruohonjuuritason tavalliset ihmiset. Toivottavasti tämä ohjelma avautuu myös tätä kautta ihmisille eri puolella Euroopan unionia ja he kokevat sen läheiseksi.
Kolmantena toimena on yhteinen Eurooppa, laajan näkyvyyden tapahtumat, tutkimus, tiedotus ja tiedonvälitys. Kuten tiedämme, on tärkeää promotoida, tuoda oikealla tavalla Euroopan unionia esille ja lähelle ihmisiä, koska myös tiedotuksen alalla on puutteita. Ihmiset kokevat, että päätöksenteko on heistä hyvin kaukana, ja he kokevat tätäkin kautta Euroopan unionin ohjelmat etäisiksi. Meillä on paljon työtä ja tehtävää, jotta unioni voidaan viedä ihmisiä lähelle myös tiedotuksen ja erilaisten tapahtumien kautta.
Ohjelmaan lisättiin neljäs toimi, joka on aktiivisen muistiperinnön säilyttäminen Euroopan laajuisesti. Tästä toimesta keskusteltiin valiokunnassamme voimakkaasti. Lopulta päädyimme siihen ajatukseen, että kun tämä toimi siirrettiin Kulttuuri 2000 -ohjelmasta, juuri natsismin ja stalinismin muisto on se, jota meidän tulee vaalia niin, etteivät vastaavat hirveydet ja kauheudet pääse enää koskaan toistumaan Euroopassa. Pidämme hyvin tärkeänä, että myös tulevat sukupolvet voisivat ymmärtää, mitä on eurooppalainen identiteetti, mitä on rauha, mitä on vakaus, ja siksi on tärkeätä huolehtia myös aktiivisesta muistiperinnöstä.
Olisi ollut tietenkin toivottavaa, että myös budjetti olisi ollut ajan tasalla tätä ohjelmaa tehtäessä. Tiedämme kuitenkin sen, että jostakin syystä tällä hetkellä ei vielä Euroopan parlamentissa, tai ainakaan Euroopan komissiosta taikka neuvostosta, löydy tarpeeksi ymmärtämystä kulttuurihankkeille ja niiden tärkeydelle. Itse uskon, että kulttuuri ja kansalaisyhteiskuntamme muodostaa sen perustan, minkä päälle myös aktiivinen ja kukoistava talous voi rakentua. Meidän, jotka olemme kulttuuri-ihmisiä, jotka olemme valiokunnan jäseniä, on huolehdittava siitä, että budjetti voisi olla jatkossa toimivampi. Nyt me jouduimme sitä hieman leikkaamaan komission alkuperäisestä esityksestä neuvoston painostuksesta, mutta toivon, että tällä saadaan ohjelma alkuun, ja että ohjelmasta voi jatkossa tulla menestystarina.
Lopuksi haluan kiittää komission, neuvoston ja parlamentin välisestä yhteistyöstä ja yhteisymmärryksestä. Olen erityisen iloinen siitä, että kansalaisjärjestöt, kansalaisopistot ja amatööriurheiluseurat on sisällytetty ohjelmaan. Toivon, että kun tämä ohjelma käynnistyy vuoden 2007 alussa, siitä voisi tulla uusi menestystarina.
(Suosionosoituksia)
Ján Figeľ
komission jäsen. (EN) Arvoisa puhemies, puhuin tässä parlamentissa samasta ohjelmasta vasta puoli vuotta sitten ja pyysin sille pikaista hyväksyntää. Tuolloin ohjelmalla oli eri nimi: "Citizens for Europe". Nyt, puolen vuoden kuluttua, ohjelma on saanut teidän aloitteestanne uuden nimen "Europe for Citizens" eli "Kansalaisten Eurooppa" ja olemme hyvin lähellä lopullisia päätöksiä. Mielestäni kyseessä on merkityksellinen muutos sekä saavutetun yksimielisyyden osalta että valmiudessa saattaa asia loppuun.
Ohjelma on erittäin tärkeä kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kannalta. Olen erittäin tyytyväinen toimielinten välisten ohjelmaneuvottelujen laatuun ja tehokkuuteen. Haluan kiittää erityisesti kulttuurivaliokuntaa sen pyrkimyksistä edistää menettelyä sekä esittelijä Takkulaa erinomaisesta työstä ja yhteistyöstä.
Toimielinten välisiä menettelyjä täydennettiin epävirallisilla kolmikantatapaamisilla. Tapaamisten tuloksena syntyivät kaikkien kolmen toimielimen hyväksymät neljä tarkistusta, joista äänestätte huomenna.
Talousarviosta mainittakoon, että suostuimme osoittamaan ohjelmaan 190 miljoonaa euroa vuoden 2004 hintatasolla, mikä vastaa nykyhintatasolla 215:tä miljoonaa euroa. Summa on komission alkuperäistä ehdotusta pienempi, mutta se mahdollistaa silti ohjelman rakenteen säilyttämisen, ja vain toteutettujen toimien määrää on vähennettävä.
Esitän vielä kerran tyytymättömyyteni neuvoston päätökseen komitologiamenettelyn täydennysvaiheesta. Tämä hidastaa valintamenettelyä tietyissä hankeluokissa. Nopean sopimuksen saavuttamiseksi komissio kuitenkin hyväksyi neuvoston kannan, jolle annoitte tukenne. Tänään odotetaan neljän tarkistuksen hyväksymistä. Kaksi tarkistuksista koskee määrärahojen jakamista eri toimien välillä. Yksi tarkistuksista on tekninen ja jouduttaisi ohjelman voimaantuloa. Viimeisellä tarkistuksella puolestaan lisättäisiin suvaitsevaisuuden korostaminen ohjelman tavoitteisiin. Tämä on täysin ohjelman toiminta-ajatuksen mukaista.
Toistettakoon vielä, että komissio tukee saavutettua kompromissia täysimääräisesti ja kehottaa siksi parlamenttia hyväksymään kyseiset neljä tarkistusta. Mikäli tarkistukset hyväksytään, neuvosto on sitoutunut hyväksymään koko sovitun tekstin nopeasti, jolloin ohjelma voitaisiin käynnistää 1. tammikuuta 2007 mennessä.
Vakuutan teille, että komissio ryhtyy ohjelman hyväksymisen jälkeen kaikkiin asianmukaisiin toimiin pannakseen sen täytäntöön mahdollisimman tehokkaasti ja toimivasti. Itse asiassa yksikköni valmistelevat täytäntöönpanoa aktiivisesti jo nyt. Teemme läheistä yhteistyötä ohjelmaa valvovan komitean kanssa ja työskentelemme tiiviissä vuorovaikutuksessa ohjelmaan osallistuvien järjestöjen kanssa.
Haluan lopuksi toistaa jäsen Takkulan sanat siitä, että kulttuuri muodostaa yhteiskuntiemme perustan. Juuri tästä syystä määrittelimme ohjelman oikeusperustan EY:n perustamissopimuksen kulttuuria koskevaan 151 artiklaan liittyen. Asia herätti laajaa keskustelua, mutta mielestäni ehdotus puolustaa paikkaansa ja ehdotettu toimintalinja on oikea. Näin kulttuuri ja kansalaisuus voisivat kehittyä jatkossa rinta rinnan kohti vastuullisuutta kaikilla julkisen ja yksityisen elämämme osa-alueilla ja myös Euroopan unionin laajenemiseen ja unionin tulevaisuuteen nähden.
Rolf Berend
Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, hyvät kollegat, haluan aluksi lausua kiitokseni esittelijä Takkulalle erittäin hyvästä "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmaa käsittelevästä mietinnöstä. Kokonaissummaa on supistettu komission ja parlamentin alun perin sopimista 235 miljoonasta eurosta 190 miljoonaan euroon, mutta tämän summan kanssa meidän on neuvoston ymmärtämättömyyden vuoksi tultava toimeen.
Kannatamme kahta esittelijän tekemää tarkistusta, joista toinen tähtää 2 prosentin supistukseen ja toinen samansuuruiseen korotukseen. Olemme erityisen tyytyväisiä neljänteen toimeen, joka liittyy uhrien muistamiseen ja pitäisi elossa natsihallinnon tekemien rikosten muiston lisäksi myös Stalinin hallinnon aikaisten rikosten muiston.
Arvoisa komission jäsen, haluan käsitellä myös toista ongelmaa, jonka ohjelmien edunsaajat ja ohjelmien toteuttajat ovat nostaneet esiin. Parlamentti haluaa huomauttaa, että sen 5. huhtikuuta 2006 antamassa päätöslauselmassa viitataan sekä konferensseihin että seminaareihin. Myös työryhmien sekä asiantuntijoiden kokouksista koostuvat kahdenväliset seminaarit ovat olennainen kumppanuustoiminnan osa määriteltäessä ohjelmia ja niissä työskenteleviä tahoja, ja siksi niille pitäisi myöntää apurahoja samalla tavalla kuin monenvälisille konferensseillekin.
Lisäksi Euroopan parlamentti pitää itsestäänselvyytenä, että komissio kohtelee paikallisviranomaisia ja kansalaisjärjestöjä yhdenvertaisesti hakemusmenettelyn kuluessa. Tavoitteenamme on estää komissiota toteuttamasta alkuperäistä suunnitelmaansa ja esittämästä liian monelle muulle yhteiskuntajärjestölle lisävaatimuksia, kuten takuita ja erityisiä pankkitakauksia, jotka olisivat hankalia tai jopa mahdottomia toteuttaa.
Emine Bozkurt
PSE-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, haluan ensiksi kiittää esittelijä Takkulaa erinomaisesta mietinnöstä ja hyvästä yhteistyöstä. Suhtaudun mietintöön varauksettoman myönteisesti, sillä siitä on hyötyä kansalaisille, meille parlamentin jäsenille ja koko Euroopan unionille. "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmallahan ilmaistaan, etteivät kansalaiset ole olemassa Eurooppaa varten vaan toisinpäin. Euroopan unioni on olemassa kansalaisiaan varten. Voimme luottaa Euroopan unionin suosioon vasta sitten, kun unioni saa aikaan kansalaisten kannalta konkreettisia tuloksia. Lienee sanomattakin selvää, että voimme yrittää edistää Euroopan unionin ja sen kansalaisten lähentymistä järjestämällä vaihto-ohjelmia ja tapahtumia mutta että toiminta on aina tehokkaampaa silloin, kun kansalaiset tekevät omia aloitteitaan. Tässä kohden kuvaan astuu käsittelemämme ohjelma.
Jäsen Takkulalle, kollegoilleni kaikissa ryhmissä sekä komissiolle ja neuvostolle kuuluu kiitos hyvästä työskentelyhengestä, jossa olemme saaneet tätä asiakirjaa työstää. Haluan kuitenkin purkaa hieman sydäntäni. Euroopan unioni on tunnustanut, että toimielinten ja kansalaisten välillä on kuilu. Asia tunnustetaan ohjelmassa, ja sen avulla tilanne pyritään myös korjaamaan. Miksi siis kitsastelemme tämän ohjelman ja muiden yhtä tärkeiden ohjelmien suhteen? Ilman rahallista panosta puheet kansalaisten sisällyttämisestä toimintaan ovat luonnollisesti silkkaa ajanhukkaa.
Aion joka tapauksessa kaikin tavoin tehdä ohjelmaa tunnetuksi Alankomaiden kansalaisille. Toivon, että muutkin jäsenet saattavat ohjelman kotimaidensa kansalaisten tietoon. Jos onnistumme saamaan ohjelmalle suuren suosion, neuvostolla ja komissiolla ei ensi kerralla kenties ole muuta vaihtoehtoa kuin nostaa "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmalle myönnettävät määrärahat hyväksyttävälle tasolle.
"Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmalla on hyvät mahdollisuudet menestyä Euroopan unionissa, sillä EU:ssa on paljon henkilöitä, jotka ovat valmiita työskentelemään aktiivisesti Euroopan yhdentymisen eteen. Ohjelman myötä he voivat osallistua hankkeeseen ja järjestäytyä. Onkin äärimmäisen tärkeää, että Euroopan unionin kansalaiset kokevat olevansa osa EU:n kehitystä, ja ohjelman myötä tämä on mahdollista. Siksi esitän Euroopan unionin kansalaisille vetoomuksen tarttua tähän tilaisuuteen.
Marian Harkin
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, kiitän esittelijää erinomaisesta työstä aktiivisen Euroopan unionin kansalaisuuden edistämistä koskevan mietinnön parissa.
Monet meistä, jotka välitämme aidosti Euroopan unionin tulevaisuudesta, kokevat, että aktiivisella kansalaisuudella on suuri merkitys eurooppalaisen hankkeen jatkumisen kannalta. EU on käynnissä oleva hanke, jossa on edetty vuosisatoja kestäneestä jakautumisesta keskinäisen yhteistyön aikaan. Tämä keskinäinen yhteistyö hyödyttää kaikkia kansalaisiamme. Muussa tapauksessa EU:n olemassaololle ei olisi perusteita.
On myös tärkeä ymmärtää, ettei tätä keskinäistä yhteistyötä tehdä pelkästään jäsenvaltioiden välillä. Jäsenvaltioiden välinen yhteistyö on toki tärkeää, mutta se ei riitä yksinään. Myös kansalaistemme on tehtävä yhteistyötä ja osallistuttava siten olennaisina tekijöinä prosessiin, ei yleisönä vaan toimijoina, ei tarkkailijoina vaan osallistujina. Kyse on osallistavasta demokratiasta edustuksellisen demokratian rinnalla. Joissakin tapauksissa tämä merkitsee molempien osapuolten kannalta epämukavaa liittoa, mutta meidän on kuitenkin edistettävä sitä, sillä muutoin lausumme kansalaisillemme vain tyhjiä korulauseita, ja he todellakin ansaitsevat huomattavasti parempaa.
Olen tyytyväinen siihen, että epäviralliset koulutusohjelmat on sisällytetty mietintöön. Kenties voisimme ulottaa soveltamisalan vapaaehtoistoiminnan tunnustamiseen perustamalla eurooppalaisen vapaaehtoistyöntekijäpassin. Vapaaehtoistyö on merkittävä osa aktiivista kansalaisuutta, sillä se liittyy suureen osaan mietinnössä nimetystä toiminnasta, myös ystävyyskuntatoimintaan, kansalaisjärjestöihin ja amatööriurheiluseuroihin. Myös kulttuurien välistä vuoropuhelua on tuettava. Meillä kaikilla on omat ennakkoluulomme ja harhakäsityksemme toisista, ja voimmekin tunnustaa toistemme inhimillisyyden vain luomalla yhteyden toisiimme. Tämä yhteys on keskinäisen yhteistyön ja kunnioituksen perusta.
Olen tyytymätön vain siihen, ettei myönnetty rahoitus riitä sen suuren ja tärkeän tehtävän suorittamiseen, jonka olemme itsellemme asettaneet. Olen kuitenkin yhtä mieltä edellisen puhujan kanssa siitä, että meidän on syytä kääriä hihamme ja ryhtyä tuumasta toimeen.
Helga Trüpel
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (DE) Arvoisa puhemies, minäkin haluan aloittaa kiittämällä esittelijä Takkulaa.
Olen iloinen, että ohjelman nimeä on harkittu uudelleen. Alkuperäinen nimi "Citizens for Europe" on vaihdettu muotoon "Europe for Citizens" eli "Kansalaisten Eurooppa". Tämä tarkoittaa, että vastuu on myös Euroopan unionin harteilla ja että sen on ojennettava kätensä kansalle. Tavoitteena on lähestyä kansalaisia ja ottaa heidät mukaan toimintaan, tavata heitä paikan päällä, ottaa heidät vakavasti, kuunnella heidän huoliaan ja voittaa heidät Euroopan unionin puolelle keskustelemaan sen tulevaisuudesta.
Ystävyyskuntatoiminta on tehokas tapa edesauttaa tätä. Ohjelman yhteydessä käytävään keskusteluun liittyy kuitenkin myös kysymys Euroopan unionin globalisoitumiseen liittyvästä alakulosta, samoin kuin kysymys tasapainon saavuttamisesta yhtäältä liiallisen uusliberalismin ja toisaalta valtiojohtoisuuden ja liiallisen protektionismin välillä.
Lisäksi haluan mainita tuhoamisleirien sisällyttämisen tähän ohjelmaan, olipa kyse sitten Stalinin tai natsien leireistä. Mielestäni Euroopan kannalta tuhoisan ja maailmanlaajuista surua kylväneen eurooppalaisen totalitarismin uudelleenarviointi on poliittisesti tarkoituksenmukaista. Asianmukainen virheistä oppiminen ja aidosti avoimen ja demokraattisen Euroopan unionin rakentaminen on haasteenamme tulevaisuudessakin. Ohjelman tarkoituksena on edistää myös näiden tavoitteiden saavuttamista.
Miguel Portas
GUE/NGL-ryhmän puolesta. - (PT) Olemme samaa mieltä "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmassa esitetyistä huolenaiheista ja tavoitteista, ja äänestimmekin ohjelman puolesta. Totuus on, ettei Euroopan unionin tarvitse huolehtia puutteista "yritysten Euroopan" tai "markkinoiden Euroopan" saroilla - ei alkuunkaan. Meillä on ollut aivan liian vähän "kansalaisten Eurooppaa" emmekä ole tukeneet riittävän aktiivisesti Euroopan unionin kansalaisuutta niillä keskeisillä aihealueilla, joiden varaan yhteistä aluettamme rakennamme. Päätökset tällä alalla eivät ole riittävän rohkeita eikä lainsäädäntö riittävän syvällistä, ja toimille annettava tuki on käytännössä olematonta. Tilannetta ei voida kääntää paremmaksi yksinomaan tämän ohjelman turvin. Kannatamme ohjelmaa mutta suhtaudumme kriittisesti sen määrärahojen vähyyteen. Alkuperäisen ehdotuksen leikkaaminen 60 prosentilla on selvästi liikaa, mutta leikkaaminen noudattaa hyvinkin tarkasti sitä rajoittavaa ja vanhentunutta sääntöä, jonka mukaan kaikki koulutuksen, kulttuurin ja nuorison aloja koskevat ohjelmat ovat alirahoitettuja. Jatkuva alirahoittaminen ei johdu määrärahojen puutteesta vaan sellaisen Euroopan unionin tietoisesta poliittisesta ratkaisusta, jota jäsenvaltiot pyrkivät rakentamaan. Kulttuurin ja muiden vastaavien alojen epäonneksi tällainen lähestymistapa nousi pintaan hyväksyttäessä vuosien 2007-2013 rahoitusnäkymiä.
Tehokas toiminta ei ole mahdollista ilman asianmukaista rahoitusta. Sanat ja hyvää tarkoittavat aikeet ovat hyvä alku, mutta politiikan on oltava paljon muutakin.
Arvoisa puhemies, hyvä jäsen Takkula, yhdymme haluunne lisätä avoimuutta hankerahoituksen myöntämisessä. Rahoitus on myönnettävä selkein perustein käyttämällä avoimia hakemusmenettelyjä ja puolueettomia päätöksentekijöitä. Valitettavasti näin ei ole tapahtunut. Olemme panneet tyytyväisinä merkille, että hakemusmenettelyn ulkopuolella myönnetään yhä harvemmin pöyristyttävää rahoitusta järjestöille, jotka asettavat itsensä reilun kilpailun yläpuolelle ja saavat silti huomattavaa pitkäaikaista rahoitusta. Tällainen rahoitus vahingoittaa Euroopan unionin julkisuuskuvaa. Asiaa pahentaa entisestään se, että kyseiset järjestöt yhdistetään usein merkkihenkilöihin, jotka ovat luoneet uransa Euroopan unionin toimielimissä. Olen kotoisin eteläeurooppalaisesta valtiosta ja voin sanoa olevani erittäin tyytyväinen niihin raikkaisiin tuuliin, joita pohjoisen suunnalta on puhaltanut tällä alalla.
Diktatuurien uhrien muistamiseen liittyvän uuden rahoitusaloitteen osalta toistan lopuksi, että vastustamme jyrkästi kriteerejä, joita asiassa on noudatettu. Useiden Etelä-Euroopan kansoja vuosikymmenten ajan alistaneiden diktatuurien muiston sulkeminen ohjelman ulkopuolelle on osoitus kyseisten hallintojen uhrien täydellisestä halveksunnasta. Jos eteläisen Euroopan fasistihallintoja ei olisi kukistettu, EU:n rajat olisivat tänä päivänä hyvin erilaiset, ja sen pinta-ala pienempi. Kyseisten diktatuurien ja niiden muiston huomiotta jättäminen antaa kansalaisille väärän viestin. Näin annamme ymmärtää, ettei joidenkin diktatuurien muistoa saa unohtaa mutta että toiset diktatuurit eivät olleet yhtä pahoja vaan jopa hyväksyttäviä. Lähetämme väärän viestin myös muulle maailmalle. Käytäntövaltainen asenne diktatuureihin kielii kahdenlaisista vaatimuksista, myrkyttää EU:n ulkopolitiikan ja saattaa sen huonoon valoon. Yksiselitteisesti demokraattisiin periaatteisiin perustuva kriteeri olisi ollut parempi kuin keskinkertainen, pahansuopa vaatimus, jonka yhteydessä ei nähty määrärahojen leikkaamista pidemmälle.
Zdzisław Zbigniew Podkański
UEN-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, osallistumme kaikki tavallamme Euroopan unionin rakentamiseen ja tuomme mukanamme omat erityiset näkemyksemme ja kokemuksemme ja omat havaintomme. Tämän vuoksi on selvää, että vaikka yhteistä on paljon, moni seikka myös jakaa mielipiteemme.
Lukuisat Euroopan unionin kansalaiset suhtautuvat epäilevästi unioniin ja kyseenalaistavat Euroopan yhdentymisen. Tästä seuraa, että yhtäällä etsitään keinoja toteuttaa yhdentyminen nopeasti ja toisaalla ollaan sitä mieltä, että hankkeen on edettävä hitaasti ja huolellisesti harkiten, jos ollenkaan. Jälkimmäisessä tapauksessa hanke halutaan nähdä pitkäaikaisena prosessina, jossa kunnioitetaan kansallisia perinteitä ja otetaan nykyiset kokemukset huomioon.
Olen tyytyväinen, että "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmaan on sisällytetty useita Euroopan parlamentin jäsenten ehdotuksia, erityisesti diktatuurien uhrien muistamisen osalta. Taloudellista tukea myönnetään natsihallintoon liittyville kohteille ja Stalinin rikosten uhreille. Keskustelussa sai paljon huomiota se, kuinka vähän kansalaiset samastuvat Euroopan yhdentymisprosessiin. Vanhojen, uusien ja tulevien jäsenvaltioiden kansalaisten välille tehtiin perusteltu ero. Sen sijaan riittävästi huomiota ei kiinnitetty siihen tärkeään seikkaan, että siinä, missä yksi ryhmä pyrkii luomaan mahdollisimman pian yhden ainoan eurooppalaisen kansallisidentiteetin mallin, toinen ryhmä kannattaa kansallisen identiteetin kunnioittamista puoltavaa kansojen Eurooppaa. Jälkimmäinen ryhmä määrittäisi yhteiset kulttuuriarvot kulttuurisen monimuotoisuuden ja vuoropuhelun perusteella.
Witold Tomczak
IND/DEM-ryhmän puolesta. - (PL) Arvoisa puhemies, "Kansalaisten Eurooppa" -asiakirjaluonnos on esimerkki yksityiskohtaisesta toiveajattelusta. Joku on kehitellyt ajatuksen, että entistä suurempien rahasummien sijoittaminen Euroopan unionin kansalaisten tietoisuuden lisäämiseen ja ajankohtaisista unionin tapahtumista tiedottamiseen tuo kansalaiset lähemmäksi unionia ja tekee heistä Euroopan yhdentymisprosessin toimijoita.
Samankaltainen väite esitettiin myös Neuvostoliiton vaikutuspiirissä, jossa elämäämme ohjattiin yhteisen puhdasoppisen sosialistisen ideologian perusteella. Tuolloin uskottiin, että rahan syytäminen erilaisiin tapahtumiin takaisi niin kutsutun sosialistisen tietoisuuden kehittymisen. Neuvostojärjestelmässä ponnisteltiin kovasti yhteisen puhdasoppisen neuvostoidentiteetin luomiseksi venäläisten, ukrainalaisten, georgialaisten ja muiden keskuuteen. Kansoilta riistettiin oikeus omaan yksilölliseen identiteettiin.
Joku on nyt päättänyt, että eurooppalaisten yhdentäminen on helpompaa, kun asiaankuuluvan asiakirjan otsikko on "Europe for Citizens" eikä enää "Citizens for Europe". Tämä on meille jo entuudestaan tuttua. Neuvostokansalaisten ei ollut määrä olla olemassa Neuvostoliittoa varten vaan Neuvostoliiton kansalaisiaan varten. Todellisuudessa tilanne oli se, että Lenin, Stalin ja muut näkivät venäläisinä, puolalaisina tai unkarilaisina ajattelevat ja toimivat ihmiset riesana. Neuvostojärjestelmän monikulttuurisuudessa kasvaneet olivat sen sijaan mukautuvampia ja suostuvaisempia toimimaan suurvaltaa palvelevina orjina.
Meidän on syytä muistaa, että yksilöiden ja kansojen todellinen vapaus juontuu niiden pohjana olevista kansallisista kulttuureista. Tästä syystä käsittelemämme asiakirja on heitettävä roskakoriin yhdessä Neuvostoliiton jättämän perinnön kanssa.
Roger Helmer
(EN) Arvoisa puhemies, käsityksemme kansalaisuudesta ja identiteetistä muodostuu historiamme, kulttuurimme, kielemme ja elämänkokemuksemme pohjalta. Se rakentuu juuresta latvaan päin. Käsittelemämme kansalaisuusohjelma puolestaan etenee latvasta juureen päin. Ohjelman tavoitteena on luoda tunne kansalaisuudesta sinne, missä sellaista ei ole lainkaan. Tällainen hanke on tuhoon tuomittu ja siksi täysin epäasianmukainen.
Synnyin Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiseksi. En milloinkaan pyytänyt päästä Euroopan unionin kansalaiseksi. En halua Euroopan unionin kansalaisuutta: vastustan sitä ja kieltäydyn siitä kokonaan. Perustuslaki, johon Euroopan unionin kansalaisuuden käsite sisältyy, on hylätty painokkaasti Ranskassa ja Alankomaissa, ja samoin se hylättäisiin myös Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jos asiasta järjestettäisiin äänestys. Tämän epäonnistuneen käsitteen mainostaminen on siksi erittäin kiistanalaista. Tuemme kiivasta väittelyä herättäneen keskustelun toista leiriä verovaroilla. Tämä on väärin, häpeällistä ja sotii demokratian periaatteita vastaan. Kehotan kollegojani torjumaan mietinnön suoralta kädeltä.
Christopher Beazley
(EN) Arvoisa puhemies, "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelmaa koskevan neuvoston yhteisen kannan saavuttaminen on erittäin merkittävä saavutus. Kiitän esittelijä Takkulaa hänen tekemästään työstä ja omistautumisestaan asiaan ja lisäksi eritoten ohjelman soveltamisalan kehittämisestä.
Haluan keskittyä kahteen näkökohtaan: ystävyyskuntatoimintaan sekä Hitlerin ja Stalinin kaksoisdiktatuurin uhrien muiston kunnioittamiseen. Kehotan komission jäsentä Figel'iä koordinoimaan työtään viestinnästä ja suhdetoiminnasta vastaavan kollegansa Wallströmin kanssa. Näin tämän erittäin tärkeän mietinnön ja ohjelman vaikutus voitaisiin ulottaa mahdollisimman laajalle.
Käsittelen ensiksi ystävyyskuntatoimintaa, josta en voisi olla painokkaammin eri mieltä edellisen puhujan kanssa. Kotimaassani ystävyyskuntayhdistyksiä on ollut 50 vuoden ajan ja uusia on perustettu pitkin matkaa. Toivoisin, että komission jäsenet antaisivat tasapuolista, ilmaista ja avointa julkisuutta näiden järjestöjen omistautuneisuudelle ja vapaaehtoistyölle, sillä he ovat ainoita, jotka voivat näin tehdä. Kuulin kotimaakunnassani sijaitsevassa Hertfordin kaupungissa Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Euroopan unionin kansallislaulut paikallisten asukkaiden ja koululaisten laulamana, ja tämä teki minuun huomattavasti suuremman vaikutuksen kuin se järjetön Euroopan vastainen propaganda, jota populaarilehdistö meille suoltaa. Taistelemme yleisestä mielipiteestä niin järjen kuin tunteenkin tasolla, emmekä voi antaa skeptikoiden äänen kuulua yli muiden. Meidän äänemme on kuuluvin, mutta meidän on käytettävä sitä.
Toiseksi sanottakoon uhrien muistamisesta, että olen todella tyytyväinen jäsen Takkulan päätökseen sisällyttää stalinismin rikosten uhrit mietintöön, sillä puolet Euroopan unionista joutui aikoinaan alistumaan kyseiseen diktatuuriin. Voimme vain kuvitella, millainen epäusko valtaisi Euroopan unionin uudet kansalaiset, jos heidän kärsimyksensä olisi unohdettava siinä, missä Hitlerin kolmannen valtakunnan alaisuudessa kärsineiden muistoa kunnioitetaan.
Suosittelenkin tätä mietintöä ja ohjelmaa parlamentille ja koko Euroopan unionille. Toivokaamme, että vedämme tällä kertaa pidemmän korren.
Gyula Hegyi
(EN) Arvoisa puhemies, Unkarissa on vietetty vuoden 1956 kansannousun 50-vuotisjuhlaa. Iäkkäät miehet ja naiset muistavat todistamansa vallankumoukselliset tapahtumat, ja nuoremmat yrittävät kuvitella 50 vuoden takaisia tapahtumia, kun Stalinin vastainen vallankumous yhdisti unkarilaiset, uuskommunistit ja demokratian kannattajat. Eilisiltana tuhatkunta äärioikeistolaista mellakoitsijaa muutti kuitenkin kaiken. Mellakoitsijat hyökkäsivät poliisin kimppuun ja polttivat kauppoja, ja osa heitti kiviä ja pulloja synagogaan ja huusi juutalaisvastaisia iskulauseita Unkarin natsiliikkeen lipun alla.
Nämä surulliset tapahtumat osoittavat, kuinka tärkeää 1900-luvun murhenäytelmien ja rikosten muistaminen ja muistamisen salliminen on. Jäsen Takkulan mietinnössä kehotetaan perustellusti muistamaan natsi- ja stalinistihallintojen uhrien muistoa. Pelkkä muistaminen ei kuitenkaan riitä. Meidän on myös torjuttava nykypäivän ääri-ideologioita. Luojan kiitos, stalinismi on historiaa, mutta uusnatsien ääriliikkeiden uhka on edelleen olemassa. Jokaisen demokraattisen puolueen on tuomittava äärioikeistolaiset ideologiat ja väkivalta. Meidän on otettava oppia Weimarin tasavallan tapauksesta, sillä vähäisenkin jalansijan antaminen äärioikeistolle saattaa johtaa hyvin murheellisiin seurauksiin.
Maria da Assunção Esteves
(PT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, Eurobarometrin tulokset ovat erittäin huolestuttavia. EU:n toimielinjärjestelmä on vieras valtaosalle kansalaisista. Komission rooli nähdään joko epämääräisenä tai erittäin epämääräisenä. Neuvostoa ei tunneta käytännössä katsoen lainkaan. Kansalaisten käsitykset ovat hyvin sekavia, ja useat heistä eivät kykene esittämään järkevää mielipidettä Euroopan unionista. Tuloksia yhdistää yksi silmiinpistävä seikka: kansalaiset haluavat enemmän tietoa, ja he ovat valinneet television parhaaksi tavaksi saada sitä.
Olemme nähneet, että teoreettinen tai mitäänsanomaton kansalaisuus, epämääräinen kuuluvuudentunne, heikentää Euroopan unionia. EU nähdään pikemminkin käsitteenä kuin elämäämme merkittävästi vaikuttavana voimana.
Emme suinkaan tarvitse teoreettista tai mitäänsanomatonta kansalaisuutta vaan vahvan, käytännönläheisen kansalaisuuden, uskollisuudentunteen, Euroopan unionin kansalaisten tunteen siitä, että he voivat samastua yhteisöön, jonka kohtalo kiteytyy sen yleisiin arvoihin. Yksikään poliittinen hanke ei voi onnistua ilman tällaista uskollisuuden ja samastumisen tunnetta.
Kansalaisuus on Euroopan unionin kaltaisten nationalismin jälkeisten yhteiskuntien merkittävin haaste. Euroopan unionin kansalaisuus on järjen, ei perinteen, tuote. Sitä on rakennettava, sillä se ei synny itsestään. Elämme uutta poliittista aikakautta, jolle ovat ominaisia asioiden jakaminen ja uudet hallintomuodot. Kyseessä on todellakin vaihe, jossa valtioiden itsemääräämisoikeus on muuttunut kansan itsemääräämisoikeudeksi.
Olipa asia kuinka hyvänsä, on ironista, ettei politiikalla rohkaista kansalaisia samastumaan hankkeeseen, jossa he olisivat ratkaisevassa asemassa.
"Kansalaisten Eurooppa" -ohjelman määrärahat eivät ole riittävät, eikä siihen sisälly tarpeeksi nasevaa tiedotusstrategiaa. PR-toimintaa, jonka kautta toimielimet ja eurooppalainen hanke pääsevät esille, ei saada enää viivyttää, ja tämä pätee erityisesti televisioon.
Euroopan unionin selittäminen on keskeinen tekijä rakennettaessa eurooppalaisuuden tunnetta.
Ljudmila Novak
- (SL) Euroopan unionin suurin saavutus on ollut tähän mennessä Euroopan kansojen rauhan ja yhteiselon turvaaminen. Euroopan unionin arvostelijat valittavat kuitenkin jatkuvasti, että toimielinten työ on liian kallista ja tapahtuu liian etäällä kansalaisista.
"Kansalaisten Eurooppa" -ohjelma tarjoaa uusia aloitteita, joiden avulla Euroopan unionin kansalaiset voidaan saattaa lähemmäksi toisiaan. Tämä pätee myös niihin, jotka eivät kuulu minkään virallisen opetusjärjestelmän piiriin mutta haluavat lisätä tietämystään, saada uusia kokemuksia sekä luoda suhteita toisiin Euroopan unionin kansalaisiin. Osallistuminen ohjelmaan on avointa ystävyyskunnille, joten siitä voivat hyötyä myös ne, jotka eivät osallistu päivittäin Euroopan unionin suuriin hankkeisiin. Epäsuorat yhteydet ja henkilökohtaiset kokemukset voivat kuitenkin edistää tuntuvasti unionia koskevaa ymmärrystä. Olen itse havainnut tämän tavatessani Euroopan parlamentissa vierailevia slovenialaisryhmiä.
Myös urheilulla on merkittävä yhdistävä voima, ja se mahdollistaa kielimuurit ylittävän viestinnän. Huipputason urheilutoimintaan osallistumisesta on nopeasti tulossa yhä suppeamman ihmisryhmän suojelualue. Ohjelmassa tuetaan laajemman yleisön kansainvälistä osallistumista. Suurten hankkeiden hyödyt ovat suuria, mutta pienemmillä hankkeilla voidaan ilahduttaa monia ihmisiä.
Ohjelmat voivat onnistua vieläkin paremmin, jos ne ovat helposti kansalaisten ulottuvilla eivätkä edellytä lomakevuoren täyttämistä jokaisella hakukerralla. Kansalaiset pettyvät Euroopan unioniin usein juuri siksi, että he törmäävät liian moniin hallinnollisiin esteisiin pyrkiessään turvaamaan toiminnan rahoituksen. Hyödyllisiä ohjelmia tarjotessamme meidän on tämän vuoksi pyrittävä yksinkertaistamaan menettelyjä, varmistettava aiempaa parempi tietoisuus kyseisten määrärahojen olemassaolosta ja parannettava niiden saatavuutta niin unionin kuin jäsenvaltioidenkin tasolla.
Ján Figeľ
komission jäsen. (SK) Haluan kiittää kaikkia osallistumisesta keskusteluun ja erityisesti sitoutumisestanne siihen, miten tärkeää meidän EU:n kansalaisina on tehdä yhdessä työtä käsitellessämme tiettyjä kysymyksiä ja ajatuksia.
Itse ohjelma muodostaa täytäntöönpanon oikeusperustan, ja siinä määritetään ne ehdot, jotka myös komission on täytettävä. On tärkeää, että nämä ehdot tuodaan julki ja pannaan täytäntöön mahdollisimman pian. Parlamentti osallistuu työskentelyyn ohjauskomitean ja ohjelman arvioinnin kautta.
Vapaaehtoistyöstä ja epävirallisen opetuksen paremmasta tunnustamisesta on sanottava, että olemme kiinnostuneet ja pyrimme saamaan aikaan parannuksia näillä aloilla eritoten nuorten näkökulmasta. Tavoitteisiin pyritään hyödyntämällä nuorisopassia, jonka odotetaan lisäävän vapaaehtoistyön avoimuutta ja arvostusta.
Olen samaa mieltä siitä, että tietoisuutta tähän mennessä saavutetuista tuloksista ja yhteistyön menestystarinoista ja luonteesta on kasvatettava, mikä pätee erityisesti kunta- ja kaupunkiyhteistyöhön. Yli 10 000 Euroopan unionin kuntaa tekee yhteistyötä tämän kansalaisohjelman yhteydessä. Myönsimme kolme viikkoa sitten 11 kultaista tähteä parhaille hankkeille - niille, jotka ovat innostavia ja joilla edistetään todellisten ihmisten todellisten ongelmien ratkaisua kunnissa ja kaupungeissa kaikkialla Euroopan unionissa. Tällaisia hankkeita voitaisiin toistaa laajemmin, jos niistä tiedettäisiin laajemmin. Tästä olen samaa mieltä jäsen Beazleyn kanssa.
Ohjelma tarjoaa myös tilaisuuden järjestää erikoistapahtumia. Haluan nostaa esimerkiksi viime vuonna järjestetyn Puolan solidaarisuusliikkeen 25-vuotisjuhlan, johon myönnettiin rahoitusta erityisestä budjettikohdasta ja otsakkeesta. Tätä lähestymistapaa on mahdollista soveltaa seuraavien seitsemän vuoden ajan kansalaisuusohjelman yhteydessä.
Päätän puheenvuoroni toteamalla, että tarvitsemme yritysystävällisen ja markkinaystävällisen Euroopan unionin lisäksi kipeästi kansalaisystävällistä, kansalaisyhteiskuntaan ja tietynasteiseen kypsyyteen perustuvaa unionia, joka suhtautuu kansalaisiin myötämielisesti ja avuliaasti. Haluan myös korostaa, että ohjelman nimi on vain kolikon toinen puoli, sillä ilmaisujen "Citizens for Europe" ja "Europe for Citizens" välinen suhde on erittäin merkittävä. Kyse on meidän alueestamme, jonka on samalla tarkoitus palvella meitä. Meidän on muokattava ja kehitettävä tätä aluetta ja otettava siitä vastuu.
Kiitän vielä kerran esittelijää ja koko parlamenttia erittäin rakentavasta tavasta lähestyä ohjelmaa.
Puhemies
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan keskiviikkona klo 12.30.
Kirjallinen lausuma (työjärjestyksen 142 artikla)
Katalin Lévai
(HU) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, sallinette minun esittää onnitteluni "Kansalaisten Eurooppa" -ohjelman (2007-2013) perustamisesta ja kiittää esittelijä Takkulaa viimeisimmästä mietintöversiosta.
Euroopan unionin toimielimiä koskevat, yhteiskunnalliset ja poliittiset suhteet muodostavat nykypäivänä hyvin tiiviin verkoston, jonka säikeet ovat nivoutuneet laajenemisen jälkeen toisiinsa entistäkin tiiviimmin. Aktiivisten Euroopan unionin kansalaisten luominen on keskeinen tekijä tässä prosessissa: tällaisten kansalaisten olemassaolo on välttämätöntä, jos haluamme varmistaa Euroopan unionin demokraattisen ja tasapainoisen kehityksen jatkuvuuden.
Jos tavoitteenamme on itsestään ja yhteiskunnastaan vastuun ottava Euroopan unionin kansalainen, meidän on korostettava nykyisin "kadotettuina" pidettyjä vapauden, tasapuolisuuden, suvaitsevaisuuden ja solidaarisuuden perusarvoja, jotka muodostavat eurooppalaista yhteiskuntaa koossa pitävän siteen. Pidän tärkeänä myös kansalaisten tasapuolista integrointia, mutta ennen kaikkea meidän on mielestäni edistettävä kulttuurien ja maailmankatsomusten välistä vuoropuhelua. Vain näin voimme yhteistoimin pyrkiä kohti yhteistä päämääräämme ja muokata omia näkemyksiämme, samalla kun opimme hyväksymään erilaisuuden ja kunnioittamaan monimuotoisuuttamme. Vain keskinäinen yhteisymmärrys, solidaarisuus ja yhteenkuuluvuuden tunne voivat taata Euroopan unionin kansalaisille tunteen identiteetistä. Kannatan Euroopan kansalaisuuden rakentamista yhteisten arvojen, historian ja kulttuurin pohjalta.
Nykypäivän kansalaisten arvojen ja saavutusten tukeminen ja juhlistaminen on tärkeää, mutta emme saa antaa myöskään muistojen vaipua unholaan. Pitämällä yhteisen kulttuuriperintömme keskeisellä sijalla vahvistamme yhteisen tulevaisuutemme kivijalkaa.
Mielestäni Euroopan unionin kansalaisuus tarkoittaa nimenomaan vastuun ottamista itsestämme, maastamme ja Euroopan unionista. Siihen kuuluu myös vapauksien käyttäminen mutta toisten vastaavien vapauksien kunnioittaminen. Myös demokraattisten oikeuksien ja velvoitteiden välille on löydettävä asianmukainen tasapaino.
Kyse on yhteisestä Euroopan unionin kansalaisuudesta, johon osallistuisin mielelläni.
Liite - Komission lausuma
Komissio toivoo lainsäädäntövallan käyttäjän kiinnittävän huomiota siihen, että perussäädöksessä mainittu rahoituskehys on tarpeen ilmoittaa käypinä hintoina viimeistään siinä vaiheessa, kun päätös julkaistaan lopullisesti Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Tämä on varainhoidon tavanomaisten käytäntöjen mukaista, ja sillä voidaan varmistaa tarvittavaa avoimuutta noudattaen, että lainsäädäntövallan käyttäjän päätöstä noudatetaan. Kyseessä olevan ohjelman osalta määräraha on 215 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
