Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja inaugurācijas runa
Priekšsēdētājs
Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja kungs, ministru kungi, Eiropas iestāžu priekšsēdētāju un pārstāvju kundzes un kungi, dāmas un kungi un galvenokārt - dārgie draugi!
Šodien es uzstājos jūsu priekšā kā trīspadsmitais tiešās vēlēšanās ievēlētā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs. Man ir prieks mūsu vidū šodien redzēt daudzus iepriekšējos priekšsēdētājus: Emilio Colombo kungu, Enrique Barón Crespo kungu, Egon Klepsch kungu, Klaus Hänsch kungu, José María Gil-Robles kungu, Nicole Fontaine kundzi, Pat Cox kungu un Hans-Gert Pöttering kungu.
(Aplausi)
Jūs ar savu klātbūtni izrādāt mums lielu privilēģiju.
Kā daudzi no jums ir sacījuši, manai ievēlēšanai ir arī simboliska nozīme - simboliska saistībā ar sapni par apvienotu kontinentu, ko loloja pilsoņi mūsu Eiropas daļā, sapni, kas tagad piepildīts.
Dārgie kolēģi no Igaunijas, Latvijas, Lietuvas, Slovākijas, Čehijas, Ungārijas, Slovēnijas, Rumānijas, Bulgārijas, Kipras un Maltas, es zinu un saprotu to valstu bažas, vajadzības un gaidas, kas nesen pievienojās Eiropas Savienībai. Es zinu, jo manā valstī tās ir tādas pašas. Tomēr tagad mums ir kopīga atbildība par mūsu kontinenta nākotni. Vairs nepastāv vecā un jaunā Eiropa. Šī ir mūsu Eiropa! Mēs vēlamies, lai tā būtu mūsdienīga un spēcīga. Un mēs vēlamies, lai iedzīvotāji to šādi saredzētu. Tam ir nepieciešama enerģija un smags darbs. Tas ir mērķis, par ko ir sapņojušas daudzas eiropiešu paaudzes, un ir vērts ieguldīt lielas pūles, kas nepieciešamas tā sasniegšanai. Esmu gatavs darīt šo darbu un pielikt šīs pūles, jo šie sapņi ir arī mūsu sapņi.
(Aplausi)
Dāmas un kungi, uzsākot šo jauno parlamentāro sesiju, Eiropa un mēs paši - tās pārstāvji - saskaramies ar daudziem izaicinājumiem. Mums ir jātiek galā ar šiem izaicinājumiem. Mums jāatceras, ka, cenšoties izveidot labāku Eiropu, Eiropas Parlamentam ir īpaša loma - tā ir ne tikai institucionāla, bet arī sociāla un dziļi simboliska loma. Eiropas Parlaments ir Eiropas demokrātijas sistēmas būtība. Tas ir sistēmas pastāvības un stabilitātes pamats, to ideālu un vērtību, kas ietvertas ne tikai mūsu lēmumos un to rezultātos, bet arī mūsu debatēs. Tomēr Eiropas Parlamentam ir arī cits uzdevums, kas tam jāveic - uzdevums saistībā ar jaunas Eiropas redzējuma izveidošanu, kas pārsniedz pašreizējo redzējumu, pēc kura Eiropa atrodas ceļā uz savu patieso identitāti. Lai kopīgi izveidotu šo jauno redzējumu, mums nepieciešama iztēle, zināšanas, gudrība un pāri visam - drosme.
Hannah Arendt, ebreju izcelsmes vācu filosofe, ir teikusi, ka politika ir vienīgā dzīves joma, izņemot reliģiju, kurā notiek brīnumi. Tieši pirms 20 gadiem mēs Eiropā pieredzējām šādu brīnumu, un tāpēc mēs ticam tam spēkam, kas piemīt drosmei, iztēlei un gudrībai. Es domāju, ka šāda ticība piemīt visiem šeit klātesošajiem.
(Aplausi)
Es aplūkošu izaicinājumus, ar kuriem saskaras mūsu optimisms. Es uzskatu, ka lielākie izaicinājumi ir šādi: pirmkārt, ekonomiskā krīze un Eiropas solidaritāte; otrkārt, enerģētika un vide; treškārt, ārpolitika; ceturtkārt, cilvēktiesības un mūsu vērtību sistēma un, piektkārt, mūsu Parlaments un tā reforma.
Sāpīgākais un sarežģītākais jautājums, kas mums jārisina, ir ekonomiskā krīze. Mums tā ir jāpārvar, un mēs to izdarīsim. Eiropa uzņēmās vadošo lomu, G8 un G20 augstākā līmeņa sanāksmēs piedāvājot savus risinājumus, kas var palīdzēt pasaulei atveseļot tās ekonomiku, vienlaikus saglabājot mūsu sociālo modeli. Saskaroties ar globalizāciju, Eiropai ir jāpauž vienota nostāja.
Tagad, šajā krīzes laikā, mums vairāk nekā jebkad agrāk jākoncentrē uzmanība uz ekonomisko izaugsmi un bezdarba apkarošanu. Mums ir jāienes svaigas vēsmas Lisabonas stratēģijas idejās un jāatrod veidi, kā veikt investīcijas jaunās tehnoloģijās, inovācijā, izglītībā un cilvēkresursos. Kopienas budžetam ir svarīga loma, nodrošinot, ka Eiropas pētniecības programmām ir skaidras prioritātes un procedūras.
Saskaņā ar jauno Līgumu, Parlamentam un Padomei būs līdzvērtīgas budžeta pilnvaras. Koplēmuma procedūrā būs iekļauta lauksaimniecība, zivsaimniecība, ārējā tirdzniecība un tieslietas un iekšlietas, vienlaikus piešķirot mums arī vienlīdzīgu atbildību attiecībā uz izdevumiem lauksaimniecības jomā.
Mums ir jānodrošinās pret protekcionisma vilinājumu un kopējo politiku renacionalizāciju. Ja mēs vēlamies sasniegt mūsu atkalapvienotā kontinenta pilnu integrāciju, kohēzijas politikai nākamajā Kopienas budžetā ir jāsaglabā savs prioritārais statuss. Vienotais tirgus ir mūsu lielākais sasniegums. Lai saglabātu Eiropas konkurētspēju, mums tas ir jāaizsargā un jākonsolidē. Tas nozīmē, ka Eiropas integrācija ir jāstiprina, nevis jāvājina. Lai mums pietiek drosmes aizstāvēt mūsu pārliecību!
Lai atjaunotu un saprastu Kopienu, ko veidojam, un dzīvotu tajā, ir svarīgi divi jautājumi: solidaritāte un sociālā kohēzija. Nevar pastāvēt patiesa kopība, kur netiek gādāts par visiem cilvēkiem, īpaši neaizsargātākajiem - bezdarbniekiem, ar cilvēkiem ar viszemāko izglītības līmeni un tiem, kuri dzīvo attālos reģionos. Bezdarba apkarošana ir Zviedrijas prezidentūras galvenais mērķis. Mums tai ir enerģiski jāpalīdz veikt šo uzdevumu.
Atrodoties aiz "dzelzs priekškara”, uz ielām tika vienbalsīgi saukts: "Nevar būt brīvības bez solidaritātes!” Tagad mēs varam sacīt: "Bez solidaritātes nav iespējama kopība.” Bez tās nav iespējama arī mūsdienīga, spēcīga Eiropa.
(Aplausi)
Mēs nevaram pārvarēt ekonomisko krīzi, neizmantojot sieviešu lielo intelektuālo, ekonomisko un radošo potenciālu.
Demogrāfiskā krīze nosaka nepieciešamību stiprināt ģimenes un veicināt dzimstību. Mums ir arī jānodrošina, ka sievietēm nebūtu jāziedo savas karjeras par labu ģimenēm un bērnu audzināšanai.
(Aplausi)
Lai pārvarētu demogrāfisko krīzi, tad turpinot atbalstīt savus demokrātijas principus, mums ir arī jābūt atvērtai sabiedrībai. Eiropa no imigrācijas ir vienmēr ieguvusi. Mums ir jāiesaka risinājumi, kas ļautu uzaicināt imigrantus un radīt nosacījumus viņu integrācijai, vienlaikus sagaidot arī, ka viņi būs atvērti šādai integrācijai.
Mēs saskaramies ar enerģijas krīzi. Eiropieši, iespējams, neizprot ģeopolitiku, bet viņi saprot, vai viņu mājās apkure ir ieslēgta vai nē. Mums jāturpina dažādot savus enerģijas resursus un jāpalielina ieguldījumi atjaunīgās enerģijas avotos un fosilās degvielās. Mums ir pieejama kodolenerģija, un dalībvalstīm ir jālemj par tās pielietojumu.
Mums ir jāpaplašina ārējo cauruļvadu tīkli, lai mēs nebūtu atkarīgi no kādas atsevišķas valsts. Mums ir jāpalielina starpsavienojumu skaits starp mūsu gāzes un elektrības tīkliem. Mums ir arī jāapsver iespēja iepirkt gāzi kopīgi, lai, pamatojoties uz solidaritātes principu, izveidotu īstu Eiropas enerģētikas tirgu. Esmu pārliecināts, ka Savienībai ir pienācis laiks izstrādāt reālu kopēju enerģētikas politiku, un es centīšos šo mērķi sasniegt.
(Aplausi)
Enerģētika bija arī tā joma, kas 1951. gadā pamudināja izveidot Eiropas Ogļu un tērauda kopienu, kas vēlāk pārtapa Eiropas Kopienā. Tajā laikā Robert Schuman sacīja: "Solidaritāte šādi izveidotā ražošanas sistēmā liek mums saprast, ka jebkāda veida karš ... kļūst ne tikai neiedomājams, bet arī fiziski neiespējams.” Šāda ideja sākotnēji bija Kopienas pamatā. Mūsu enerģētikas politikai ir jāņem vērā vides apdraudējumus, kas saistīti ar klimata pārmaiņām. Mums ir nepieciešama zaļā revolūcija, un mums pašiem ir jāierobežo savas pārmērības.
Eiropas Parlaments rosina debates par šo tematu. Kopā ar daudziem no jums es strādāju Klimata pārmaiņu pagaidu komitejā. Jūs zināt manu nostāju, un jūs zināt, ka es strādāšu kopā ar jums, lai Kopenhāgenā panāktu kompromisu.
Parlaments ir nozīmīgs spēlētājs uz starptautiskās skatuves. To no mums sagaida ES iedzīvotāji. Eiropai ir jābūt pārstāvētai ne tikai Eiropas Savienības robežās, bet arī visā pasaulē. Saskaņotas un efektīvas ārpolitikas izstrādāšana, kurā ir iekļauts pasaules kārtības redzējums, būs viens no lielākajiem izaicinājumiem šā Parlamenta pilnvaru termiņa laikā.
Žans Monē reiz sacīja, ka ikvienam ir mērķi. Jautājums ir par to, vai jūs izmantojat šos mērķus, lai kļūtu par kaut ko vai arī lai sasniegtu kaut ko. Šā Parlamenta pilnvaru termiņa laikā izvirzīsim mērķi sasniegt kaut ko.
Tātad, kas ir svarīgākie mērķi? Pirmkārt, aktīva politika attiecībā uz Eiropas Savienības dienvidu un austrumu kaimiņiem. Saskaņā ar šo mērķi mums ir jāturpina darbs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajai asamblejā un jāveic darbības Euronest asamblejā.
Otrkārt, mums ir jāveicina demokrātija un labas pārvaldības modeļi. Mums ir jāizmanto starpparlamentārās asamblejas un mūsu delegācijas, lai organizētu parlamentāros samitus pirms Eiropas Savienības divpusējām augstākā līmeņa sanāksmēm. Tas ir svarīgi, jo Eiropas Parlaments būs iesaistīts lēmumos par lielāku politiku skaitu. EUROLAT ir labs piemērs šāda veida sadarbībai.
Treškārt, ir laiks izveidot reālu transatlantisko parlamentāro partnerību, kopīgi veidojot jaunu pasaules kārtības struktūru. Es centīšos visos līmeņos veidot ciešākas saites ar Amerikas Savienoto Valstu kongresu.
Ceturtkārt, mums jāstrādā pie mūsu stratēģiskās partnerības veidošanas ar Krieviju, vienlaikus neaizmirstot arī, ka, tāpat kā mūsu attiecībās ar Ķīnu, ekonomiskie un politiskie apsvērumi nedrīkst gūt virsroku pār cilvēktiesībām, tiesiskumu un demokrātiju.
(Aplausi)
Kā Parlamenta priekšsēdētājam man ir pilnībā jāiesaistās dialogā ar mūsu Krievijas partneriem, sevišķi jaunās Baltijas stratēģijas kontekstā.
Piektkārt, mums ir jāstiprina attiecības ar Indiju un citām jaunajām lielvalstīm, piemēram, Brazīliju un Dienvidāfrikas Republiku. Indijai ir jābūt gan ekonomiskam, gan arī politiskam partnerim.
Sestkārt, Tuvie Austrumi joprojām ir pasaules stabilitātes galvenais elements. Eiropai šajā reģionā ir jādarbojas aktīvi.
Septītkārt, paplašināšanās ir bijusi viena no mūsu veiksmīgākajām politiskajām stratēģijām. Vai kāds no mūsu Eiropas senčiem ir dzīvojis tik ilgā miera un labklājības laikmetā, kāds mums ir pašlaik? Pašlaik, šķiet, Horvātija un varbūt arī Īslande ir nākamās valstis, kas tiks uzņemtas ES.
Astotkārt, Eiropas Savienība ir lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē. Mums būtu jāpārskata attiecības ar pašreizējiem un potenciālajiem saņēmējiem un nav jāaizmirst mūsu saistības pret tiem saskaņā ar tūkstošgades attīstības mērķiem. Mēs varam aizvērt savas durvis pret tiem, kas šeit ierodas, bet nenoslēgsim savas sirdis un darīsim visu no mums atkarīgo, lai dzīves līmeni viņu mītnes valstīs pietuvinātu tam līmenim, kāds mums ir Eiropā.
Devītkārt, mums ir jāstiprina Eiropas Savienības misijas saskaņā ar Eiropas drošības un aizsardzības politiku. Iepriekšējos sešos gados ir bijušas 22 šādas misijas, un tām ir nepieciešams skaidrs pilnvarojums un līdzekļi, lai veiktu savus uzdevumus. Eiropas Parlaments vēlas nodrošināt rūpīgāku šo misiju kontroli un uzraudzību. Plašākas budžeta pilnvaras, kas Parlamentam būs piešķirtas saskaņā Lisabonas līgumu, var uzlabot mūsu elastīgumu attiecībā uz līdzekļu piešķiršanu svarīgām misijām, kuras mēs atbalstām.
Jaunā līguma ieviešanai tuvākajā nākotnē ir jākļūst par mūsu prioritāti. Esmu apņēmies sagatavot Parlamentu, lai tas darbotos saskaņā ar jaunajiem noteikumiem tūlīt pēc līguma stāšanās spēkā. Tomēr mēs esam izjutuši pārmaiņu nepieciešamību arī neatkarīgi no līguma. Mēs domājam, ka mūsu iestādē ir nepieciešama dinamiskāka parlamentārā dimensija.
Kā Parlamenta priekšsēdētājs es vēlos iegūt informāciju par svarīgo darbu saistībā ar parlamentāro reformu, ko iepriekšējos gados bija uzsākuši mani priekšgājēji. Bet mums ir jāturpina šis ceļš. Es darīšu visu, kas manos spēkos, lai veltītu lielāku uzmanību radošām politiskām debatēm Parlamentā.
(Aplausi)
Es noteikti atbalstu ieceri atļaut runātājiem vairāk izmantot "brīvo mikrofonu” sistēmu, lai mūsu plenārsēžu debates kļūtu rosīgākas, un šī sistēma būs sagatavota lietošanai pēc manas runas. Tas ir īpaši svarīgi, lai garantētu minoritāšu tiesību ievērošanu.
Svarīgākā saite, kas pietrūkst reformu procesā, ir attiecību uzlabošana ar citām Eiropas Savienības iestādēm - Komisiju un Padomi. Nozīmīga mana pilnvaru termiņa daļa tiks veltīta šim jautājumam.
Man kā priekšsēdētājam ir jāmeklē iespējas izstrādāt jaunu partnerības modeli ar Komisiju, lai nostiprinātu izpildvaras parlamentāro pārbaudi un izpildstruktūras kļūtu atbildīgākas Parlamentam, kā to nosaka Lisabonas līgums.
Jūlijā es uzaicināju Komisijas priekšsēdētāju piedalīties jautājumu laikā, kas Parlamentā tiks organizēts katru mēnesi un kurā deputāti varēs uzdot jautājumus no savas vietas. Es ierosinu ieviest šādu praksi pēc iespējas drīzāk.
(Aplausi)
Pirms divām nedēļām priekšsēdētājs Barroso pārsūtīja mums savas politiskās pamatnostādnes otrajam termiņam. Tas ir būtisks jauninājums, jo tā tiek atzīts fakts, ka tieši Eiropas Parlaments ievēl Komisijas priekšsēdētāju. Esmu ar to ļoti apmierināts.
Esmu arī mudinājis parlamentārās komitejas pārskatīt tos tiesību aktus, kas joprojām atrodas izstrādes stadijā, un noteikt, vai jaunā Komisija domā atsacīties no saviem tiesību aktu priekšlikumiem, grozīt vai arī saglabāt tos. Esmu arī mudinājis komitejas rīkot nopietnas diskusijas par nākotnes politisko stratēģiju, lai nodrošinātu, ka nominēto Komisijas locekļu uzklausīšanas pamatā būtu detalizēta likumdošanas programma, ne tikai viņu CV un profesionālās pieredzes izvērtējums.
Mums ir jāveido ciešākas attiecības ar Ministru Padomi. Ja šīs attiecības ir uzticamas, tām būtu jāatspoguļo fakts, ka mūsdienu Eiropas Savienībā Parlaments tiešām piedalās likumdošanas procesā.
Mums ir arī jāstrādā kopīgi, lai risinātu institucionālos jautājumus, kas izriet no Lisabonas līguma. Šie jautājumi attiecas uz koplēmuma procedūras paplašināšanu, jaunu komitoloģijas sistēmu, jauna Augstā pārstāvja un Komisijas priekšsēdētāja vietnieka iecelšanu, jaunā ārējās darbības dienesta demokrātisko kontroli un problēmu saistībā ar "dubulto Padomes prezidentūru” plenārsēžu laikā.
Mūsu attiecības ar 27 Eiropas Savienības valstu parlamentiem ir jāattīsta šajā pašā garā. Pēdējos gados sadarbība ir kļuvusi intensīvāka, un Lisabonas līgums palīdzēs padarīt šos kontaktus ciešākus arī turpmāk un palielinās to nozīmi iedzīvotājiem labvēlīgu tiesību aktu izstrādē. Lielisks šādas sadarbības piemērs starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem ir Stokholmas programma, kurā uzmanība ir koncentrēta uz tiesiskumu un sabiedrības drošību.
Es vēlos paātrināt reformas Parlamenta cilvēkresursu un izdevumu jomā, lai tie būtu tieši koncentrēti uz mūsu programmām.
Mūsu iestādes bagātība un spēks izriet arī no mūsu atšķirībām - dažādām tautībām, dažādiem domāšanas veidiem un dažādām valodām. Tāpēc deputātiem, ja viņi to vēlas, ir jādod iespēja runāt savā dzimtajā valodā, lai viņi varētu pienācīgi pārstāvēt savus vēlētājus.
Mums ir vienmēr jāatceras, ka Eiropas Savienība nerisina tikai jautājumus, kas attiecas uz nākotnes izaicinājumiem un redzējumu par vienmēr augošu labklājību un stabilitāti. Tās galvenā prioritāte ir cilvēktiesības.
Es ar bažām lūkojos uz saspīlējumu attiecībās starp Slovākiju un Ungāriju saistībā ar nacionālo minoritāšu apspiešanu. Šī joprojām ir nozīmīgākā problēma, un es vēlētos piedāvāt savu palīdzību šā strīda risināšanā saskaņā ar vērtībām, kurām es cieši ticu un kuras atspoguļo mūsu Parlamenta pārliecību.
(Skaļi aplausi)
Labs piemērs tam, kā mēs aizstāvam šīs vērtības, ir Saharova balva, kas tiek piešķirta cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri tagad veido pamatu "Saharova tīklam” - idejai, ko es esmu nolēmis turpmāk attīstīt. Es vēlētos arī virzīt uz priekšu Eiropas vēstures nama projektu (ar ko mēs esam ļoti apmierināti), ko uzsāka mans priekšgājējs, kurš šodien ir šeit klātesošs un kurš joprojām ir Eiropas Parlamenta deputāts.
Es šeit Parlamentā vēlreiz vēlētos atgādināt, ka Savienība ir ideālu un vērtību kopiena. Tas ir pamats, uz kā Savienība ir veidota.
Es esmu apņēmies veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka visām komitejām un delegācijām ir pieejama satelīttelevīzija un internets. Mums ir jāmeklē jauni Eiropas vēlēšanu organizēšanas veidi. Piemēram, lai palielinātu vēlētāju aktivitāti, mums būtu jāpieprasa vēlēšanu laikā izmantot jaunās tehnoloģijas. Šis ir arī laiks, kad vajadzētu uzsākt debates par Eiropas politiskajām partijām. Pilsoņiem ir jāzina, par ko viņi balso - ne tikai savā valstī, bet arī Eiropas līmenī.
Es lielu nozīmi piešķiru sadarbībai ar priekšsēdētāju konferenci. Kopīgi ar 14 priekšsēdētāja vietniekiem, kuriem es pateicos par pausto atbalstu, mēs uzņemamies atbildību par šā Parlamenta darbu. Es arī augstu vērtēju partnerības garu, ko izrādīja mūsu parlamentāro komiteju priekšsēdētājs. Es vēlētos, lai pastāvīgo parlamentu sadarbības delegāciju vadītājam būtu nopietna ietekme uz Savienības ārpolitiku. Jautājumi, kas attiecas uz Parlamenta budžetu, tiks risināti ar kvestoru palīdzību. Tomēr visvairāk, mani godājamie kolēģi, es ceru uz jūsu sadarbību.
Kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs es zinu, ka esmu atbildīgs par to, lai jums būtu nodrošināti labi darba apstākļi, bet es ļoti aicinu jūs visus palīdzēt man šajā jomā.
Vairumam no mums Lisabonas līgums nozīmē ilgi gaidītu risinājumu institucionālām problēmām. Tas uzlabos Eiropas Savienības spējas risināt pastāvošās problēmas, un Eiropas iestādes kļūs tuvākas mūsu pilsoņiem.
Mirušais Bronisław Geremek, kura vārdā ir nosaukts galvenais Strasbūras Parlamenta pagalms, reiz sacīja, ka Eiropas integrāciju varētu salīdzināt ar braukšanu uz divriteņa: lai noturētu līdzsvaru un brauktu pareizajā virzienā, ir jāturpina mīt pedāļus. Tas precīzi ilustrē, kāpēc mums ir tik ļoti nepieciešams ratificēt Lisabonas līgumu.
(Aplausi)
Mazāk nekā pirms nedēļas es biju Polijas parlamentā, lai atzīmētu 20. gadadienu kopš pirmās nekomunistiskās valdības izveidošanas mūsu Eiropas daļā Tadeusz Mazowiecki vadībā. Tās bija īpaši aizkustinošas svinības, jo šis notikums iezīmēja ātru totalitārās sistēmas sabrukuma sākumu citās Centrāleiropas valstīs. Tā bija pirmā plaisa, kas ļāva noārdīt Eiropu sadalošo mūri.
Es jūs šodien uzrunāju šeit, Strasbūrā - tā reģiona galvaspilsētā, kura liktenis man atgādina sava reģiona - Silēzijas - likteni, kura iedzīvotājiem bieži bija jāmaina sava tautība, nemainot savu dzīvesvietu.
Es kā Parlamenta priekšsēdētājs svinīgi apsolu, ka nākamajos gados kalpošu kā jūsu sūtnis, Eiropas pilsoņiem un visai pasaulei sūtot vēstījumu par atkalapvienoto kontinentu.
Strādāsim visi kopā, lai atrastu reālus un praktiskus risinājumus lielajiem izaicinājumiem, ar kuriem tagad saskaras Eiropa un visa pasaule. Strādāsim, lai mūsu sapņi tiktu pārvērsti īstenībā. Sāksim veikt šo uzdevumu ar entuziasmu, gudrību un drosmi.
Jo šī ir mūsu Eiropa. Mūsdienīga Eiropa. Spēcīga Eiropa.
(Parlaments pateicās runātājam, pieceļoties kājās un aplaudējot)
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, Eiropas iestāžu priekšsēdētāju kungi, Buzek kungs, mana grupa pilnībā atbalsta jūsu programmu Parlamentam un Parlamenta darbībai nākamajos piecos gados.
Pilsoņu samierināšana ar Eiropu - tas ir uzdevums, kas jāuzņemas, un misija, kas jāveic Eiropas Parlamentam nākamajos piecos gados. Un kāda varētu būt lielāka priekšrocība, veicot šo uzdevumu, ja ne tā, ka priekšsēdētāja amatā ir cilvēks, kurš simbolizē atkalapvienotu Eiropu, tāds cilvēks kā Buzek kungs!
Tāpēc es vēlētos ar lielu lepnumu sacīt, ka tieši manis pārstāvētā grupa - Eiropas Tautas partijas grupa (Kristīgie demokrāti) bija tā, kas pārliecināja absolūto Parlamenta vairākumu uzticēties jums.
Šī Eiropa, kas šodien ir atkalapvienota, neatbalsta neiecietību vai izslēgšanu, bet gan atvērtību un citu personu viedokļu un izcelsmes cienīšanu. Esmu pārliecināts, ka šī koncepcija par dzīvošanu kopā kā eiropiešiem mūs visus šajā Parlamentā apvieno. Es vēlētos, lai Eiropas Parlaments jūsu vadībā pārliecinātu iedzīvotājus par nepieciešamību dalīties šajās vērtībās.
Es arī atbalstu jūsu pausto apņemšanos, priekšsēdētāja kungs, tikt galā ar šo izaicinājumu, un es ceru, ka mēs pieliksim īpašas pūles, lai atbalstītu jauniešus. Manis pārstāvētā grupa nevilcināsies ar atbalsta sniegšanu jums.
Priekšsēdētāja kungs, kā jūs teicāt, šis Parlaments dažos pēdējos gados ir ieguvis pilnvaras un palielinājis savu ietekmi. Lisabonas līguma spēkā stāšanās izredzes ievērojami palielina šo tendenci. Tas ir viens no iemesliem, kāpēc PPE grupa aicina to piemērot pēc iespējas ātrāk. Mums, protams, šim procesam ir tehniski jāsagatavojas, lai mēs varētu efektīvi strādāt ar Padomi un ciešā partnerībā ar Komisiju, bet mums ir arī vispirms jāsagatavojas tam politiski. Mūsu primārais mērķis ir skaidrs: nodrošināt, ka Parlaments ir lielākā saskaņā ar 500 miljoniem iedzīvotāju, ko tas pārstāv.
Lai to paveiktu, tam ir sevišķi jāturpina modernizēt savas darba metodes, piemēram, mūsu debašu organizācijā, uz ko jūs atsaucāties. Šajā sakarā es atbalstu jūsu priekšlikumu par rosīgām tematiskām debatēm ar Komisijas priekšsēdētāju.
Dāmas un kungi, eiropiešiem ir grūti izskaidrot Eiropas Savienības darbības principus. Tālu no tradicionālā opozīcijas un vairākuma modeļa, pie kura mēs esam pieraduši dalībvalstīs, šeit mēs strādājam, es uzsvēršu, meklējot saskaņu ārpus mūsu politiskajām saimēm.
Tā, manuprāt, ir mūsdienīga pieeja politiskai darbībai. Esmu pārliecināts, ka iedzīvotāji var pieņemt šo pieeju, bet ar vienu nosacījumu: mums ir jācenšas viņiem labāk izskaidrot tās problēmas, kas draud Eiropai. Tas ir uzdevums, ko es aicinu jūs, priekšsēdētāja kungs, uzņemties, un kura veikšanai jūs saņemsit visas manas grupas atbalstu.
Martin Schulz
Priekšsēdētāja kungs, es atbalstu Daul kunga izteiktos komentārus. Buzek kungs, mūsu grupa arī var atbalstīt daudzus, ja ne visus šās programmas punktus, ar kuriem jūs iepazīstinājāt mūs. Tas attiecas uz jūsu uzstāšanās saturu, jūsu ierosinātajiem procesuālajiem koriģējumiem un svaigu vēsmu ienešanu debatēs, kas notiek šajā Parlamentā. Pārliecinošs Parlamenta deputātu vairākums piekritīs jūsu runā izteiktajām idejām.
Es nevaru pilnībā piekrist Daul kunga viedoklim par jūsu izstrādāto programmu nākamajiem pieciem gadiem. Strādāsim, sākumā lūkojoties nākamo divarpus gadu perspektīvā, jo tas ir ilgs laiks.
Tomēr es uzskatu, Buzek kungs, ka jūs pārņemat šo amatu Eiropas Savienībai sarežģītā laikā. Jūs pārņemat šo amatu laikā, kas ir sarežģīts arī Eiropas Parlamentam. Pēc ilgāka laika pirmo reizi proeiropeiska saskaņa Parlamentā vairs nav neapstrīdama. Gluži pretēji, Parlaments pirmo reizi ir platforma - tas aizsākās iepriekšējā parlamentārajā sasaukumā un pastiprinājās pēdējās Eiropas vēlēšanās, - kur spēki darbojas, un mēs esam saņēmuši uzmanību un ietekmi, kuras mērķis ir tieši pretējs tam, ko jūs minējāt savā runā. Ievērojami ir pieaudzis tādu šās asamblejas deputātu skaits, kas vēlas izbeigt Eiropas integrāciju, tādu deputātu skaits, kas vēlas to atcelt, un tādu deputātu skaits, kas vēlas renacionalizāciju.
Iepriekšējā parlamentārajā sasaukumā mēs pieredzējām situāciju, kad Pamattiesību hartu mēģināja parakstīt trīs iestāžu priekšsēdētāji. Es nebūtu ticējis, ka šāda veida attēlojumi un ainas ir iespējami daudznacionālā, demokrātiskā parlamentā, bet mēs visi bijām liecinieki notikušajam. Ir pieaudzis to deputātu skaits, kuri tā domā.
Tāpēc man ir jāsaka, ka jums ir taisnība. Cīņa par integrācijas procesa turpināšanu un padziļināšanu, cīņa par Lisabonas līgumu, kas ir pamatprasība ES paplašināšanai, kā arī cīņa par ES paplašināšanu, pamatojoties uz dziļāku integrāciju, nozīmē pareizu pieeju. Esmu gandarīts, ka Parlamenta priekšsēdētāja - īpaši priekšsēdētāja no valsts, kas iestājās Eiropas Savienībā vienā no pēdējiem paplašināšanās posmiem, priekšsēdētāja, kurš kā savas valsts premjerministrs uzsāka iestāšanās sarunas - galvenais amata pilnvaru termiņa ziņojums ir šāds: mēs vēlamies vairāk Eiropas. Mēs vēlamies integrētu Eiropu, mēs vēlamies dziļāku Eiropu un mēs vēlamies paplašinātu Eiropu kā daļu no padziļināšanas procesa, lai sasniegtu vienu mērķi, un tas jūsu runā bija galvenais teikums: solidaritāte, kas noveda pie brīvības.
Tā ir solidaritāte, kas mums tagad iekšēji ir nepieciešama, lai šo brīvību varētu sasniegt kopīgi ar sociālo taisnīgumu. Tāpēc sociālisti un sociāldemokrāti pilnībā piekrīt jūsu runai, Buzek kungs. Tā veido ideoloģisku un garīgu pamatu cīņai, kurā mums šī parlamentārā sasaukuma laikā ir jāpiedalās.
Kad es biju nesen kā ievēlēts deputāts, man bija privilēģija šeit noklausīties Francijas prezidenta François Mitterand runu, kad viņš šeit uzstājās Padomes priekšsēdētāja statusā. Es nekad neaizmirsīšu vienu teikumu no viņa runas: "Galu galā nacionālisms vienmēr nozīmē karu.” Tas nozīmē, ka galu galā nacionālisma pretstats - nacionālisma pārvarēšana, kas ir Eiropas ideāls - nozīmē mieru. Tas ir mērķis, kuru kopīgi ar jums centīsimies sasniegt, Buzek kungs.
(Aplausi)
Guy Verhofstadt
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties jums Eiropas Liberāļu un demokrātu apvienības grupas vārdā par jūsu inaugurācijas runu. Mūsu grupa pilnībā atbalsta jūsu paziņotajai programmai. Kā jau teicu, priekšsēdētāja kungs, apsveicu jūsu ievēlēšanu par Parlamenta priekšsēdētāju ne tikai tāpēc, ka jūs simbolizējat Eiropas Savienības paplašināšanos, bet arī, un es vēlētos to uzsvērt, jūsu līdzdalības ar Solidarność dēļ. Galu galā Solidarność var lepoties ar trim lieliem sasniegumiem. Tā deva cilvēkiem Polijā balsstiesības, tā ieviesa demokrātiju agrākajā Austrumu blokā, un tā mainīja Eiropas izskatu pašos pamatos, apvienojot sadalīto Eiropu. Kā varēja noprast no jūsu runas, priekšsēdētāja kungs, jums ir arī lieliska iespēja turpmākajos gados Eiropas Parlamentā īstenot trīs mērķus. Šie mērķi ir ļaut Eiropas iedzīvotājiem vairāk izteikties, padarīt Eiropas Savienību demokrātiskāku, kā arī sekmēt Eiropas integrāciju.
Dāmas un kungi, domāju, ka būtu labi papildus priekšsēdētāja Buzek inaugurācijas runai uzsvērt to, ka saskaņā ar Eirobarometru Eiropas Parlaments ir Eiropas Savienības iestāde, kurai iedzīvotāji visvairāk uzticas. Tas uzdod mums visiem grūtu uzdevumu, jo tas nozīmē, ka mēs nedrīkstam pievilt šo uzticību un mums jāļauj iedzīvotājiem izteikties, lai vairāk ietekmētu Eiropas lēmumu pieņemšanu. Tomēr saskaņā ar jūsu runu, priekšsēdētāja kungs, es domāju, ka mums ir dubults izaicinājums. Pirmkārt, mums jāpiemēro Lisabonas līgums un tas jāievieš pēc iespējas drīzāk. Šajā sakarā, kā jūs ierosinājāt, mums jāiesaistās sarunās ar Padomes prezidējošajām dalībvalstīm, cik ātri vien iespējams, lai apstiprinātu noteiktu skaitu grozījumu.
Otrkārt, priekšsēdētāja kungs, - un šis ir izaicinājuma otrs aspekts - es domāju, ka Parlamentam jāpalīdz pašam sev ar visiem iespējamiem tā pārvaldībā esošiem ietekmes līdzekļiem turpmāk paplašināt savu varu. Mēs tā darījām Komisijas priekšsēdētāja iecelšanas procedūrā, taču mums tā ir jāturpina katrā iespējamajā punktā arī citos jautājumos. Pēc manām domām, vissvarīgākais jautājums šajā sakarā ir nepieciešamība pieņemt jauno budžetu Eiropai un Eiropas Savienībai nākamajos gados. Uzskatu, ka šī ir lieliska iespēja Eiropas Parlamentam pieprasīt, lai turpmāk šī budžeta pamatā būtu pašas Eiropas Savienības līdzekļi, jo šis Parlaments nebūs īsts parlaments, kamēr tam nebūs pilnīgas kontroles pār līdzekļiem, ko tas nākotnē varēs iegūt pats.
(Aplausi)
Jums ir svarīgs uzdevums, priekšsēdētāja kungs: apvienot visu Parlamentu šajā cīņā. Šajā sakarā jūs varat rēķināties ar visas mūsu grupas atbalstu; kā mēs visi zinām, jo īpaši šajos ekonomiskās un finanšu krīzes laikos, ne jau nacionālisms vai protekcionisms atvieglos mūsu grūtības vai garantēs mūsu nākotni; vienīgi ilgstoša Eiropas integrācija nozīmē risinājumu Eiropas tautām un Eiropas iedzīvotājiem.
Katrā ziņā es vēlu jums veiksmi, priekšsēdētāja kungs.
(Aplausi)
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, es neatkārtošu, ko teica iepriekšējais runātājs. Manai grupai bija skaidrs, ka mums jāatbalsta jūsu kandidatūra, jo mēs jutām, ka ir pēdējais laiks Eiropas Parlamenta ievērojamai personībai, kura nāk no vienas no jaunajām dalībvalstīm, uzņemties šā Parlamenta vadītāja amatu.
Turpmāk mēs vēlētos redzēt šā Parlamenta priekšsēdētāju ievēlētu tādu apsvērumu dēļ kā jūsu kvalifikācija un dotības, kas bieži tiek vērtētas atzinīgi. Mēs arī vēlētos, lai valstu delegāciju pilnvaras lielajās grupās būtu nedaudz mazākas, nekā tas ir saskaņā ar jūsu pieņemto pieeju.
Mēs uz jums liekam lielas cerības attiecībā uz nozīmīgu domstarpību starp Austrumiem un Rietumiem atrisināšanu, ko es aprakstīju pirms dažām nedēļām. Pēc vasaras brīvdienām un maniem novērojumiem par politiskajiem notikumiem es vēlētos sacīt, ka jums, iespējams, ir ļoti grūts uzdevums. Man ir tāds iespaids, ka lielā globālā finanšu krīze un tai sekojošā ekonomiskā krīze Austrumu un Rietumu satuvināšanu Eiropas Savienībā nepadara vieglāku. Gluži pretēji, izaicinājumi kļūst lielāki, jo nelīdzsvarotība ir lielākā problēma.
Es vēlētos izmantot mazliet kritiskāku pieeju un atgādināt Parlamentam, ka šodien ir "Lehman Brothers” bankrota gadadiena. Mēs sūtām lielu delegāciju uz G20 augstākā līmeņa sanāksmi, kur tiks apspriesta finanšu krīzes pārvarēšana. Tomēr Parlaments nav apspriedis jautājuma risināšanu šajā jomā un nav sniedzis mūsu sarunu dalībniekiem vienotu pamatu, pēc kura strādāt. Es uzskatu, ka tā ir drīzāk vājuma, nevis spēka izpausme.
Es pieņemu, ka tas ir tāpēc, ka mēs vēl aizvien nevaram vienoties par analīzi, kā mēs īstenībā esam iekļuvuši šajās nepatikšanās. Es ceru, ka atbildība par šo lielo krīzi nav jāuzņemas tikai dažiem neprātīgiem baņķieriem, bet tā faktiski ir radusies aiz neoliberāļu pārliecības par neregulētu finanšu tirgu priekšrocībām, kura ir dominējusi (un dominē arī pašlaik) ne tikai ASV, bet joprojām ir arī izplatīta Eiropā. Eiropas Savienības politikā mēs esam tālu no vienprātības par šīs analīzes vērtējumu, un tāpēc mēs nespējam vienoties par paņēmieniem, kā izkļūt no krīzes.
Esmu arī pārliecināta, priekšsēdētāja kungs, ka pareizi ir viss, ko jūs teicāt par otru nozīmīgāko izaicinājumu, ar ko mēs saskaramies starptautiskās sarunu kārtas kontekstā, un tas ir klimata krīzes izaicinājums. Es ceru, ka mēs - eiropieši - varam Kopenhāgenā izrādīt stingrāku nostāju, nekā tā ir bijusi līdz šim. Man ir iespaids, ka eiropieši vēl joprojām ir tālu no atbilstošas vadošās lomas uzņemšanās klimata politikas jomā.
Tam ir vairāki iemesli, bet vienu iemeslu es vēlētos izcelt. Mēs turpinām pārāk maz uzticēties koncepcijām, tādām kā Ban Ki-moon un Achim Steiner izvirzītā Jaunā zaļā vienošanās ANO vārdā. Tāpat mēs nevaram vienoties par to, ka mums jāsāk pārveidot sava vecā industriālā sabiedrība, ka mums jādomā vairāk kā vienu dienu uz priekšu un ka klimatam draudzīgas tehnoloģijas, saudzīgas tehnoloģijas un vairāki citi pasākumi slēpj sevī ne tikai Eiropas, bet arī pasaules nākotni.
Es varu tikai sacīt, priekšsēdētāja kungs, ka mūs sagaida lieli izaicinājumi. Ja jūs domājat virzīt uz priekšu mūsdienīgas, ilgtspējīgas idejas, tad mūsu grupa jūs noteikti atbalstīs. Ir patiešām nožēlojami, ka mēs neredzam nopietnas izmaiņas Eiropas Komisijas sastāva komplektēšanā, jo ir acīmredzami, ka galvenais spēlētājs ar atpalikušām vakardienas koncepcijām, Barroso kungs, turpinās vadīt Komisiju nākamajā Parlamenta pilnvaru termiņā.
Priekšsēdētāja kungs, vēlam jums veiksmi! Savas grupas vārdā es gaidu aizraujošas un, cerams, arī auglīgas debates.
(Aplausi)
Michał Kamiński
Priekšsēdētāja kungs, bija patiess prieks šodien dzirdēt jūsu runu un jūsu programmu nākamajiem divarpus darba gadiem. Paldies par jūsu uzstāšanos! Ar to jūs izrādījāt cieņu pret mums, Eiropas Parlamenta deputātiem, cieņu, kas nav atkarīga no tā, no kuras politiskās grupas vai valsts mēs esam vai kādus uzskatus mēs pārstāvam. Tā bija rosinoša runa, jo, manuprāt, mūsu Parlamentam patiešām ir nepieciešams tāds vadīšanas stils, kādu jūs izklāstījāt mums šodien savā redzējumā. Mēs nepiekrītam visam, un nav noslēpums, ka starp mums ir domstarpības, bet es vēlētos sākt ar šo, savā ziņā atbildot uz šodien Parlamentā izskanējušajiem viedokļiem.
Nav slikti, ka Parlaments ir vieta debatēm un tikšanās vieta cilvēkiem ar dažādiem uzskatiem, tajā skaitā ar dažādiem uzskatiem par Eiropas nākotni. Problēma ir tā, ka mums ir jāpūlas godprātīgi pretstatīt citiem savus uzskatus, tad vienmēr varēs rast kompromisu. Ja mēs pieņemam, un es pieņemu, ka visiem Parlamentā ir labi nolūki un vēlmes attiecībā uz mūsu kontinentu, tad mēs varēsim pārvarēt atšķirības un būsim vienmēr atvērti diskusijai. Viss, kas vajadzīgs, ir laba griba.
Protams, priekšsēdētāja kungs, mūsu grupa - Eiropas Konservatīvo un reformistu grupa - grupa, kas ir lepna par to, ka ienes Parlamentā kādu jaunu aspektu politiskajā domā par Eiropu, vēlas paust to iedzīvotāju viedokli, kuri mūs ievēlēja. Mēs nenoraidīsim nevienu Parlamenta locekļa demokrātisku mandātu, mēs patiesi cienām šo mandātu, tie ir mūsu vēlētāji, kurus mēs pārstāvam. Mūsu vēlētāji, izvēloties ECR grupā ietilpstošās partijas, zina, par ko viņi balso.
Priekšsēdētāja kungs, jūsu ievēlēšana bija vēsturisks brīdis. Atļaušos atgādināt mūsu partijas biedriem un sacīt, ka šodien šajā Parlamentā atrodas grupa jaunu poļu, kurus uzaicinājuši dažādu politisko grupu locekļi. Šie poļi ir dzimuši 4. jūnijā, dienā, kad mūsu valstī notika pirmās daļēji brīvās vēlēšanas. Tikšanās ar cilvēkiem, kas dzimuši 4. jūnijā, neļauj vairs mums justies jauniem, redzot, ka tagad tie ir pieauguši cilvēki. Turklāt es vēlētos teikt, ka, šodien tiekoties ar viņiem, es sapratu, ka viņi iekāpa autobusā Žešovā, pilsētā Polijas dienvidaustrumos, un bez apstāšanās uz robežām atbrauca šeit uz Strasbūru, uz savu Parlamentu; es domāju, ka neviens no mums, kas atceras 4. jūniju, nespēja iedomāties tik patīkamus notikumus - šodien jaunie poļi, jaunie čehi, igauņi un lietuvieši atbrauc uz savu Parlamentu.
Priekšsēdētāja kungs, esmu pārliecināts, ka jūs sargāsit šo Parlamentu kā demokrātisku iestādi, kā vietu patiesām debatēm starp cilvēkiem, kas patiesi vēlas palīdzēt Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Šodien, kad mēs atceramies, ka arī jūs, priekšsēdētāja kungs, nākat no manas valsts, no valsts, kas ir tik daudz cietusi no totalitārisma, mēs zinām vienu, un tas ir pats labākais saistībā ar ES - Eiropas Savienība nodrošināja Eiropas tautām 60 gadus bez kara. Tas ir liels šīs organizācijas sasniegums, organizācijas, kuru mēs - ECR grupa - vēlamies reformēt, kā jau mūsu nosaukums liecina, bet tā ir organizācija, kurai mēs ticam. Mēs ticam labākai Eiropai, un tā ir Eiropa, labāka Eiropa, kas ir tuvāk tās iedzīvotājiem un kurai mēs kalposim šajā Parlamenta pilnvaru termiņā.
(Aplausi)
Eva-Britt Svensson
Priekšsēdētāja kungs, vēlreiz vēlētos jūs apsveikt ar ievēlēšanu.
Pārredzamība, demokrātija un plurālisms Eiropas Savienībai un Parlamentam ir godājami vārdi, bet tie nekad nevar būt ietverti tīri simboliskā politikā. Diemžēl šie jēdzieni dažreiz nav nekas vairāk kā skaisti vārdi. Īstenībā vienošanās notiek aiz slēgtām durvīm. Tādēļ mums Parlamentā ir nepieciešama atšķirīga darba metode, viena, ar kādu mūsu darbs un mūsu lēmumi nonāk atklātībā īstas demokrātijas patiesā garā. Mums ir nepieciešams atvērts darba stils, kas attiecas uz visām politiskajām grupām un visiem Parlamenta deputātiem. Ja daži Parlamenta deputāti nejūtas iesaistīti un izvairās no darba, kā gan mēs varam likt mūsu iedzīvotājiem justies iesaistītiem, uzticēties mūsu darbam un piedalīties vēlēšanās? Ieviesīsim jaunas tehnoloģijas jebkādiem līdzekļiem, jo mums tas nepieciešams informācijas nodrošināšanai, bet mēs nevaram aizmirst vissvarīgākos līdzdalības elementus. Tie ir demokrātija un pārredzamība.
Mēs pārdzīvojam finanšu krīzi, vides un klimata krīzi. Man jāpiemin arī tas, ka mums ir tirdzniecības līgumi, kas dažreiz saasina problēmas attiecībā uz pārtikas piegādi un nabadzību pasaulē.
Kreisie uzskata, ka krīzes risinājums ir neturpināt tādu pašu politiku, jo tā dažreiz ir šo problēmu veicinošais faktors. Eiropas cilvēkiem vajadzīga citāda politika. Viņi ir pelnījuši citādu politiku - tādu politiku, kas pirmajā vietā ierindo cilvēka, nevis tirgus vajadzības, kā tas ir pašreiz. Viens veids, kā uzsākt virzīt politiku pareizajā virzienā, ir apturēt privatizāciju un sabiedrisko pakalpojumu noteikumu atcelšanu. Piemēram, tirgus faktiski neguva sekmes, kad tam vajadzēja nodrošināt cilvēku vajadzības pēc darba un sociālajām tiesībām. Mēs izjūtam šīs sekas.
Mēs runājam par demokrātiju. Demokrātija arī pieprasa, lai mūsu pilsoņu tiesības un brīvības nekad netiktu pārkāptas. Patlaban mums ir daudz priekšlikumu iedzīvotāju papildu uzraudzīšanai. Vārda brīvībai jābūt arī internetā.
Tādējādi ES un tās iedzīvotājiem vajag citu politiku, lai būtu godīgāka sabiedrība ar lielāku solidaritāti. Mēs, Eiropas Apvienotā kreiso un Ziemeļvalstu Zaļo kreiso spēku konfederatīvā grupa, esam gatavi un labprāt pieņemam mūsu atbildību, lai piedalītos godīgākas ES ar lielāku solidaritāti un godīgākas un labākas pasaules attīstīšanā.
Francesco Enrico Speroni
Priekšsēdētāja kungs, apsveicu jūs ar ievēlēšanu. Es apsveicu jūsu uzrunu, jūsu programmu un vēlētos koncentrēties uz aspektu, kas pēc manām domām ir vissvarīgākais vai varētu būt vissvarīgākais Parlamenta locekļiem, proti, mūsu likumdošanas darbu.
Dialogs starp lielākajām valstīm ir svarīgs, misijas ir svarīgas, bet galvenais Parlamenta uzdevums ir, vismaz manuprāt, izdot tiesību aktus, ieviest noteikumus, jo mēs galvenokārt esam ievēlēti, lai veiktu šo uzdevumu, īstenotu šo pilnvarojumu. Viena no problēmām ir tā, ka mums nav likumdošanas iniciatīvas tiesību, jo Eiropas Kopienas dibinātāji un viņu pēcteči tās mums nav devuši. Mēs nepārtraukti balsojam par rezolūcijām un parakstām rakstiskus paziņojumus, kas netiek izskatīti, jo Komisija neņem tos vērā.
Barroso kungs teica, ka tas ir tikai pareizi, citādi, ja Komisija akceptētu Parlamenta likumdošanas iniciatīvas ar rakstiskām deklarācijām un rezolūcijām, tad tiktu pārkāpti līgumi, kas to neatļauj. Atļaujiet man sacīt, ka šī interpretācija man liekas maldinoša: līgumi to skaidri nenosaka, bet arī neaizliedz.
Man jāatzīmē, ka tad, kad Parlaments jautā kaut ko, kad Parlaments lūdz likumdošanas iniciatīvu, tas rīkojas miljoniem Eiropas iedzīvotāju vārdā, vairākuma Eiropas iedzīvotāju vārdā, tā kā gan rakstītajām deklarācijām, gan rezolūcijām nepieciešams vairākuma atbalsts, lai tās tiktu pieņemtas.
Tāpēc esmu pārliecināts, ka jūs, priekšsēdētāja kungs, smagi strādāsit, lai Komisija pieņemtu, ka Parlamenta deputātu virzītajiem priekšlikumiem jākļūst par ES likumdošanas aktiem, saskaņā ar cilvēku, mūsu vēlētāju gribu. Tas ir apgrūtinošs uzdevums, bet es esmu pārliecināts, ka jūs pieliksit visas pūles, lai to izpildītu.
Bruno Gollnisch
(FR) Priekšsēdētāja kungs, kā pie politiskajām grupām nepiederošs deputāts es runāju, protams, savā vārdā, un arī dažu savu kolēģu vārdā, ne savu dāņu kolēģu vārdā no PVV, bet gan savu kolēģu no Nacionālās frontes, bulgāru Ataka partijas, austriešu FPÖ partijas, Lielbritānijas Nacionālās partijas, ungāru Jobbik partijas un flāmu Vlaams Belang partijas vārdā.
Es vēlētos sacīt, priekšsēdētāja kungs, ka nešaubos par jūsu priekšlikumu patiesumu. Tomēr atļaujiet man izteikt šaubas par to atbilstību realitātei.
Jūs iesākāt ar ekonomiskās krīzes problēmu. Tā ir, ka miljoniem eiropiešu līdzekļu un nodarbošanos apdraud globalizācijas nevēlamā ietekme, atstājot viņus dažu citu labuma dēļ negodīgā sacensībā starp valstīm, kuru strādnieki tiek ciniski ekspluatēti, un nesātīgu nevalstisku finansiālu interešu varā. Eiropas Savienība, diemžēl, nepasargāja eiropiešus no šīs situācijas. Tieši otrādi, tā viņus tur iegrūda.
Otrkārt, no manas pieticīgās pozīcijas raugoties, bet tomēr norādot, ka politiskie spēki, kā Schulz kungs labprātīgi atzīst, ir draudi tradicionālajām organizācijām, un es pateicos par to viņam, es vēlētos aicināt Parlamentu un jūs, priekšsēdētāja kungs, būt atturīgākiem un noteikt mūsu valstīm dažus labprātīgus ierobežojumus. Esmu pilnīgi pārliecināts kā eiropietis un kā kristietis, ka daudzas no vērtībām, ko mēs nododam tālāk, ir universālas vērtības. Es esmu pat priecīgs apgalvot, ka tas nav mūsu uzdevums noteikt pasaules principus un likumus, vēl jo vairāk tāpēc, ka tādas organizācijas kā Apvienoto Nāciju Organizācija pastāv šā iemesla dēļ, un vēl jo vairāk tādēļ, ka tas ir labs darījums Eiropā pats par sevi, kur pretēji tiesībām uz dzīvību mēs pieļaujam mūsu pašu bērnu iznīcināšanu un kur pretēji vārda brīvībai mēs uzspiežam morālu, plašsaziņas, politisku un tiesisku diktatūru, kas ir pazīstama kā "politkorektums”. Politiskās grupas, tādas kā mūsu, kas pārstāv miljoniem eiropiešu ciešanas un cerības, tiek nostādītas sliktākā situācijā, apsūdzētas un dažreiz pat likvidētas, piemēram, Vlaams Blok partija Beļģijā ar pilnīgu skandālu, kas Parlamentā neizraisīja nevienu protestu. Ja tas būtu noticis Āfrikā vai Latīņamerikā, mēs bez šaubām dzirdētu pavisam citu notikumu versiju.
Mums, pie grupām nepiederošajiem deputātiem, nav tādu pašu tiesību kā citiem - tas nu ir skaidrs - un, kā mēs jums sacījām vakar, mums vēl aizvien nav pārstāvju Priekšsēdētāju konferencē.
Visbeidzot, attiecībā uz balsošanas metodēm, miljoniem eiropiešu ir liegta iespēja būt pārstāvētiem viņu pašu valsts likumdošanas orgānos, kam būtu jāpārstāv elektorāts visā tā dažādībā.
Nobeigumā es gribētu izteikt vēlmi, lai mēs vienmēr savā darbā atceramies, ka Eiropa visā cilvēces vēsturē ir bijusi reģions, kas ieviesa ideju par tautu brīvību, kāda nav atrodama citur; vienādu cieņu pret šīm tautām un to jurisdikcijas un arī neiejaukšanās principa ievērošanu, kas nozīmē, ka katrs pats ir atbildīgs par sevi un savu teritoriju. Tas ir viens no lielākajiem Eiropas civilizācijas ieguldījumiem cilvēces mantojumā.
Cecilia Malmström
priekšsēdētāja kungs, šī ir mana pirmā iespēja Padomes prezidentūras locekles statusā uzstāties šajā sēžu zālē, un Zviedrijas prezidentūras un visas Padomes vārdā, kā arī es personīgi vēlētos jūs sirsnīgi sveikt, priekšsēdētāja kungs. Ir brīnišķīgi jūs redzēt šajā amatā divdesmit gadus pēc Berlīnes mūra krišanas. Es zinu, ka tā jums ir personīga uzvara. Tā ir uzvara Eiropas Parlamentam, un tā ir uzvara arī mums visiem, kas aizrautīgi atbalsta Eiropas sadarbību, un visiem, kas par to iestājas.
Es vēlētos arī pateikties jums par fantastisko runu un vērienīgajiem plāniem šim Parlamentam. Esmu pārliecināta, ka Eiropas Parlaments ir drošās rokās. Savā vadīšanas laikā jūs, cerams, pieņemsit gan konkrētus lēmumus, gan paveiksit brīnumus, ko minējāt. Mēs ceram Padomē strādāt kopā ar jums un Eiropas Parlamentu. Vairāki deputāti runāja par daudzajiem izaicinājumiem, kuriem mums jāstājas pretī: klimata jautājums, ekonomiskā krīze, nodarbinātība, Eiropas loma pasaulē utt.
Šeit jums ir svarīga likumdevēja loma, gan pārstāvot pilsoņus, gan arī šeit notiekošajās debatēs. Ir ļoti svarīgi, lai Eiropas Parlaments vienmēr aizstāvētu Eiropas vērtības. Ja Lisabonas līgums stāsies spēkā - un es patiešām ceru, ka tā notiks -, tad Eiropas Parlamenta loma pieaugs un jums būs lielāka ietekme uz Eiropas dienaskārtību. Es zinu, ka jūs uztverat nopietni Eiropas Parlamenta aizstāvēšanu un iestādes lomu, bet cerams, ka jūs būsit arī tilts uz citām iestādēm, kā arī nopietns dialoga partneris. Prezidentūra ļoti cer kļūt par jūsu dialoga partneri nākamajos sešos gados un novēl jums veiksmi darbā.
Priekšsēdētājs
Es vēlētos sacīt visiem jaunajiem Eiropas Parlamenta deputātiem, ka ministre ir bijusī šā Parlamenta deputāte, tātad viena no mums.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, Komisijas vārdā un savā vārdā es vēlētos jūs vēlreiz apsveikt un novēlēt visu to labāko jūsu pilnvaru laikā. Jūsu ievēlēšana simbolizē ne tikai Eiropas apvienošanu, bet arī Eiropu, kas ir ļoti piesaistīta galvenajām brīvības un solidaritātes vērtībām.
Gan personiski, gan arī iestādes vārdā es vēlētos cieši sadarboties ar jums un Eiropas Parlamentu. Parlaments un Komisija ir divas Kopienas iestādes, kas Kopienas jautājumu centrā atrodas galvenokārt. Jūs un visus Parlamenta deputātus tieši ievēlēja mūsu pilsoņi, un Komisijai ir tiesības un pienākums eiropiešu intereses uzskatīt svarīgākas par citām konkrētām interesēm. Esmu pārliecināts, ka mums ir īpaša atbildība par Eiropas projektu, pilnībā ievērojot līgumus.
Tāpēc es vēlreiz atkārtoju savu vēlmi strādāt kopā, lai attīstītu Eiropas parlamentāro demokrātiju.
(Aplausi)
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Buzek kungs, man ļoti patika jūsu runa, it īpaši par Parlamenta lomu ne tikai institucionālajā, bet arī sociālajā sfērā, ko jūs aprakstījāt kā Eiropas demokrātijas sistēmas būtību.
Šodien mēs paužam prieku par 27 valstu Eiropas Savienību, kas vēlreiz ir sanākusi kopā, sastopoties ar šķelšanos, ko radījušas terora ideoloģijas, kas uzcēla sienas mūsu kontinentā, sienas, kuras neizturēja un tika demokrātijas un brīvības vēju nopūstas.
Šogad mēs svinam trīsdesmito gadadienu kopš pirmā Parlamenta ievēlēšanas tiešās vispārējās vēlēšanās un Berlīnes mūra krišanas divdesmito gadadienu. Es gribētu atgādināt, Buzek kungs, ka tad, kad pirmo reizi pirms 30 gadiem mani vecāki balsoja, lai ievēlētu pirmos Parlamenta deputātus no Itālijas, jūsu valstī nebija tiesību balsot.
Tikai vienu gadu pēc tam, kad Karol Wojtyla tika ievēlēts par Katoļu Baznīcas pāvestu, 1979. gadā, laikā kad Itālijā un citās valstīs notika pirmās Eiropas Parlamenta vēlēšanas, jūs aktīvi darbojāties puslegālā arodbiedrībā Solidarność, kas cīnījās par demokrātiju un brīvību jūsu valstī. Lai aizstāvētu šīs pašas tiesības - demokrātiju un brīvību - mēs gājām uz vēlēšanām, kamēr jūs katru dienu riskējāt ar savu dzīvību un represijām.
Tādēļ, priekšsēdētāj Buzek kungs, man ir gods ieguldīt savu mazo un iespējams ne izšķirošo balsi jūsu ievēlēšanā, un esmu apmierināts, ka šodien Parlamentā sastopas dažādi pagātnes notikumi, kas tiek padarīti cildenāki kopīgu vērtību un ideālu iespaidā: pagātnes notikumi, kas padara šīs jaunās Eiropas izcilo vēsturi spēcīgu.
Marek Siwiec
(PL) Priekšsēdētāja kungs, apsveicu jūs ar ievēlēšanu un ar lielisko uzrunu. Es būtu gribējis, lai jūs tajā lielāku uzmanību pievērstu Austrumeiropas valstīm. Tuvākajā nākotnē ir gaidāmas ļoti grūtas vēlēšanas Ukrainā. Eiropas Parlamentam ir īpaša atbildība parādīt demokrātisko procedūru nozīmīgumu šajā valstī. Tieši Eiropas Parlamentā, Eiropas Savienības galvenajā iestādē, pirms pieciem gadiem aizsākās atbalsts lielām pārmaiņām.
Es pieprasīšu, lai šis jautājums, kas saistīts ar prezidenta vēlēšanām Ukrainā, tiktu aplūkots īpašā un netradicionālā veidā, iesaistot tās iestādes un delegācijas, kas šim nolūkam izveidotas, jo Eiropas Parlaments ir pazīstams kā nopietna iestāde, kas ieinteresēta demokrātiskajos procesos Ukrainā.
Eva Lichtenberger
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos jūs apsveikt un kaut ko pateikt tieši jums. Parlaments tiek vērtēts pēc tā, kā tas pielieto un ievieš praksē savas tiesības, un pēc tā, vai tas neizvairās no iesaistīšanās nozīmīgākajās politiskajās debatēs.
Mēs visi esam atbildīgi par kopīgu darbu ar jums, lai nodrošinātu, ka šis Parlaments netiktu pakļauts tādu Komisijas priekšlikumu spiedienam, kas ir neizstrādāti vai pārstāv konkrētu lobiju vienpusējās intereses. Mēs tagad esam atbildīgi par skaidru izteikšanos, un mums tas būtu jāievēro. Mums jāpadomā, kā Lisabonas līgums mainīs mūsu situāciju. Es ceru, ka mēs spēsim to visu paveikt.
Mums skaidri jāparāda, un, manuprāt, tas attiecas arī uz jautājumu par Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu, ka mēs izmantojam savas tiesības, un mums Komisijai ir jāraida nepārprotams signāls. Tas nozīmē, ka Barroso kungu nevajadzētu ievēlēt tiešās vēlēšanās.
Zoltán Balczó
(HU) Priekšsēdētāj Buzek kungs, atļaujiet man jūs tieši uzrunāt, kaut gan jūs sēžat savā deputāta krēslā. Jūsu ievēlēšana šajā Parlamentā tiek uztverta kā zīme tam, ka vairs nav Austrumu bloka, bet ir vienota Eiropa. Jūs to pieminējāt savā uzrunā, kad runājāt par to, ka nav vairs vecās un jaunās Eiropas, bet ir tikai mūsu Eiropa.
Diemžēl daudzi cilvēki tā nejūtas. Jūs savā runā arī atsaucāties uz lielajām bailēm, kas bija pārņēmušas valstis, kas iestājās Eiropas Savienībā tikai 2004. gadā. Šodien jūs apzināties to vilšanās sajūtu, kas jūtama šajās valstīs. Iemesls tam ir tiesību vienlīdzības trūkums. Vienlīdzīgas tiesības ir galvenā problēma. Valsts sekretārs Lindblad kungs pieminēja, ka tiesību vienlīdzība ir budžeta pamatprincips. Ja tas tā patiešām ir, tad kāpēc tiesību vienlīdzības princips netiek attiecināts uz lauksaimniecības subsīdijām? Ungārija ir apliecinājusi, ka tās institucionālā sistēma ļauj saņemt šīs subsīdijas, tomēr tā šajā jomā joprojām tiek diskriminēta.
Priekšsēdētāja kungs, jūs esat iedrošinājis visus lietot savu dzimto valodu. Es kā ungārs esmu apmierināts, ka šajā Parlamentā varu baudīt vienlīdzīgas tiesības, bet Slovākijā es par savas dzimtās valodas lietošanu tiktu sodīts. Priekšsēdētāja kungs, jūs aicinājāt uzņemties vidutāja lomu. Mēs no sirds pateicamies jums par šo piedāvājumu. Tomēr īsti panākumi šādi tiks gūti, ja ungāru minoritāte varēs brīvi lietot savu dzimto valodu savā dzimtajā zemē. Es novēlu jums veiksmi arī šajā ziņā.
Zuzana Roithová
(CS) Priekšsēdētāja kungs, esmu patiesi iepriecināta, ka jūs, pilsonis ar augstu morālo stāju un turklāt silēzietis, pārņemat stafetes nūjiņu no Hans-Gert Pöttering rokām un ka jūs, tāpat kā viņš, uzsverat apvienotas Eiropas Savienības potenciālu cilvēktiesību un solidaritātes starp tautām vērtību nozīmē. Šis vēlēšanu periods ekonomiskās krīzes ēnā pārbaudīs šo solidaritāti. Man nav šaubu attiecībā uz vēlēšanām, bet es zinu, ka atsevišķi pilsoņi un reģionālie politiķi arvien biežāk rūpīgi pārbauda mūsu balsojumus, izmantojot lozungu "labdarība sākas mājās”. Tādēļ es vēlētos aicināt jūs, priekšsēdētāja kungs, kad ziņosit par mūsu darbu šeit Eiropas Parlamentā, veltīt lielāku uzmanību, nekā līdz šim tas notika, jautājumiem par eiropiešu stāvokļa uzlabošanu globālā mērogā.
Charles Tannock
Priekšsēdētāja kungs, es vienmēr esmu apbrīnojis Barroso kungu kā mūsu Komisijas priekšsēdētāju, kurš ir Eiropas un Atlantijas brīvā tirgus atbalstītājs un kuru mana partija stingri atbalsta un ļoti ciena. Es esmu arī liels Portugāles draugs, tādēļ ļoti priecājos, ka varu atbalstīt José Manuel.
Tomēr man bažas izraisa vakar laikrakstā "Daily Telegraph” izlasītā ziņa, ka viņš ir vienojies ar ALDE grupu par ietekmīga jauna un uzmācīga komisāra amata izveidošanu šajā Komisijā, kura pārziņā būtu gan ārējie, gan arī iekšējie cilvēktiesību jautājumi. Tas, šķiet, ir atklāts izaicinājums centriski labējo partiju vadībā pieņemtajam Parlamenta lēmumam noraidīt jauno apvienoto Cilvēktiesību komiteju, un tādējādi tiek dublēts Eiropas Padomes un tās cilvēktiesību komisāra darbs. Vai priekšsēdētājs Barroso nevarētu paskaidrot savu politiku un nodomus šajā jautājumā?
Priekšsēdētājs
Manuprāt, šo jautājumu vajadzētu uzdot šodien citā laikā, proti, apspriežot Barroso kunga paziņojumu, bet nevis pašlaik.
Csaba Sógor
(HU) Priekšsēdētāj Buzek kungs, jūs runājāt par Slovākijas un Ungārijas strīdu. Bet tas nav Slovākijas un Ungārijas strīds. Patiesībā tas ir Slovākijas un Eiropas Savienības strīds, jo tajā ir iesaistīta valsts, kas neievēro Eiropas pamatvērtības. Jūsu uzdevums ir palīdzēt panākt vienošanos nevis starp Slovākiju un Ungāriju, bet gan starp Eiropas Savienības Parlamentu un Slovākiju, jo šī valsts ir pārkāpusi dokumentus un nolīgumus, ko tā ir parakstījusi un ratificējusi.
Otrkārt, pastāv problēma saistībā ar Silēziju. Esmu apmierināts, ka jūs to pieminējāt. Eiropas Savienībā ir tik daudz tādu teritoriju kā šī, kas pagājušajā gadsimtā ir piederējušas vairākām valstīm. Ungāri pēc Pirmā pasaules kara bija sadalīti starp 10 valstīm, no kurām septiņas pašlaik ir ES dalībvalstis. Mēs esam ļoti pateicīgi, ka tagad mēs varam būt kopā, neķeroties pie ieročiem un nemainot robežas. Pagājušajā gadsimtā Mazo Karpatu reģionā pastāvēja piecas oficiālās valodas. Kāpēc es to pieminu? Es to pieminu tāpēc, ka arī manā valstī, kurā es dzīvoju - Székely zemē, kas atrodas Transilvānijā, pašreizējā Rumānijas valdība mūsu dzimto valodu un simbolus joprojām uzskata par apkaunojumu.
Tomēr problēma saistībā ar Eiropas cilvēktiesību vērtībām nav aktuāla tikai Austrumu bloka valstīs, tā pastāv arī Rietumeiropā. Tāpēc mēs uzskatām, ka Eiropai ir nepieciešams ne tikai komisārs minoritāšu jautājumos, bet arī vispārējs likums par minoritātēm, kas būtu saistošs visām Eiropas valstīm.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs, paldies par jūsu uzrunu! Tomēr es esmu pārliecināta, ka mūsu ceļi ievērojami atšķiras. Esmu viena no tiem, kas tic tādai Eiropai, kura apvieno partnervalstis, nevis Eiropai, kas saistīta ar Lisabonas līgumā ietverto federālisma pieeju.
Īrijas vēlētājiem 2. oktobrī otro reizi būs jābalso par Lisabonas līgumu - līgumu, kas tika sagatavots uz ātru roku, lai varētu ignorēt faktu, ka cilvēki bija noraidījuši Eiropas Konstitūciju. Es slavēju Īrijas Republikas vēlētājus par pirmajā referendumā izrādīto veselo saprātu, un es ticu, ka viņi to atkārtoti izrādīs arī otrajā referendumā. Es aicinu viņus palikt nelokāmiem, pieņemot lēmumu noraidīt šo līgumu. Vēlāk izteiktie solījumi un draudi nemaina līguma būtību. Tas Eiropai un Eiropas tautām ir un paliek nepareizs ceļš.
Tomēr esmu pārliecināta, ka šāda izvēle ir jāizdara arī manas valsts cilvēkiem - Lielbritānijas iedzīvotājiem. Leiboristu valdība bija apsolījusi viņiem referendumu, un tai ir jāpilda šis solījums. Pretējā gadījumā viņu iespējamiem pēctečiem, konservatīvajiem, būtu jādara tas pats.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, kā ungārs un Polijas draugs, un arī kā austrumeiropietis un jaunās dalībvalsts pilsonis es ļoti priecājos par jūsu darbu priekšsēdētāja amatā, un esmu apmierināts ar to, jo tas var veicināt pilnīgu 12 jauno dalībvalstu atbrīvošanos. Līdz šim mēs esam bijuši vienkārši vienlīdzīgi, bet mēs vēlētos būt vēl vienlīdzīgāki.
Jūs izteicāt vēsturisku apņemšanos, priekšsēdētāja kungs, jo jūs gatavojaties risināt tādu sarežģītu problēmu, kāda ir Silēzijas gadījumā, kas iepriekš nav bijusi risināta. Citiem vārdiem sakot, jūs nacionālo minoritāšu jautājumos uzņematies vidutāja lomu. Minoritātes ir 15 % no Eiropas iedzīvotājiem, no kuriem 6,5 % ir migrantu vai imigrantu minoritātes, galvenokārt Rietumeiropā, un 8,5 % - vēsturiskās minoritātes.
Tas, ka jūs vēlaties uzņemties vidutāja lomu Ungārijas un Slovākijas konfliktā un starp slovāku vairākumu un ungāru etnisko kopienu Slovākijā, ir vēsturisks solis. Es ceru, ka Komisija arī sekos šim piemēram. Mēs nevaram izlikties neredzam Eiropas minoritāšu problēmas. Paldies par uzmanību, un vēlu jums veiksmi!
Antonello Antinoro
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es vēlējos pateikt, Buzek kungs, cik es esmu lepns, ka varu piedalīties tik nozīmīgas iestādes darbā, kāda ir Eiropas Parlaments, kuru vadāt jūs. Tie upuri, ko jūs savā valstī ziedojāt pirms 20 gadiem un kas šodien ļauj šīm 12 iepriekš minētajām valstīm būt pārstāvētām šajā plenārsēžu zālē, Eiropu padara stiprāku.
Tomēr es vēlētos izteikt savus apsvērumus saistībā ar to programmu, ko jūs izklāstījāt savas uzrunas laikā, kurai būtu jāstiprina Parlaments, un es ceru, ka tas tā arī notiks. Es ceru, ka jūsu paustās idejas nesīs augļus.
Es ceru, ka nākamais Eiropas Komisijas priekšsēdētājs, kurš, es esmu pārliecināts, būs Barroso kungs, ieklausīsies jūsos attiecībā uz iedarbīgajiem vārdiem, kurus jūs lietojāt, lai garantētu, ka Parlaments nodrošina vairāk nekā 550 miljonu Eiropas pilsoņu vajadzības, kuri balsoja par mums, kuri izvēlējās mūs un kuri vēlas un pieprasa, lai Parlaments un mēs visi sniegtu atbildes, kuras Eiropa varbūt ir jau mēģinājusi sniegt, bet bez lieliem panākumiem.
Attiecībā uz šo jūsu darba aspektu es ceru un esmu pārliecināts, ka ar jūsu starpniecību mēs iegūsim to pārliecību, ko jūs pats minējāt.
Miloslav Ransdorf
(CS) John Stuart Mill reiz sacīja, ka parlamentam ir jābūt valsts dzīves spogulim. Tas nav varoņdarbs, un, manuprāt, tas ir svarīgi mūsu nākamajam pilnvaru termiņam, īpaši tāpēc, ka Eiropa ir pārāk nozīmīga problēma, lai tās likteni uzticētu tikai t.s. "politisko elišu” lēmumu pieņemšanas procesam.
Michael Theurer
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos jūs sirsnīgi apsveikt sakarā ar jūsu uzrunu. Eiropas sadalīšanas process tika izbeigts, no vienas puses, pateicoties Centrālās un Austrumeiropas valstu ilgām pēc brīvības, bet no otras puses, protams, ne mazāku ietekmi atstāja Eiropas ekonomikas modeļa pievilcība.
Man šķiet, ka mēs pārāk maz uzticamies, pārāk maz uzticamies nākotnei. Ja mēs to Eiropā nespējam sasniegt, tad kurš to var? Mums ir jāskaidro ar lielāku pārliecību, ka mēs varam strādāt ar paļāvību, lai atrisinātu savas problēmas. Mums ir ļoti liels potenciāls, un visā pasaulē joprojām ir izaugsmes iespējas. Kamēr vien pasaulē būs cilvēki, kuriem ir nepieciešamas preces un pakalpojumi, tik ilgi būs arī izaugsmes iespējas. Mēs varam būt pārliecināti, ka Eiropai pienākas gabals no šā pīrāga un ka visi iesaistītie gūs savu labumu.
Es vēlētos iedrošināt mūs visus vairāk uzticēties Eiropai kā veiksmīgam modelim un lūdzu jūs visus savās runās paust šo ideju.
Krisztina Morvai
(HU) Ungārija pieminēja 1956. gada revolūcijas un cīņas par brīvību, kas notika 2006. gada 23. oktobrī, gadadienu. Šajā dienā liels skaits policistu, kurus komandēja valdība, uzbruka mierīgiem demonstrantiem, gājējiem un pat lielām tūristu grupām restorānos, kur viņi mierīgi ieturēja maltīti.
Valstī dominēja absolūts terors. Vairāki simti cilvēku tika nopietni ievainoti, tostarp 14 cilvēki, kuriem tika iešauts acīs, no kuriem daudzi zaudēja redzi. Vairāki simti cilvēku tika ieslodzīti cietumā, un pret viņiem uzsāka safabricētus kriminālprocesus. Tas beidzās pavisam nesen, kad visi šie cilvēki, faktiski bez izņēmuma, tika atbrīvoti.
Premjerministrs pateicās policijai par izcili veikto darbu. Šodien, priekšsēdētāja kungs, šeit Eiropas Parlamentā atrodas Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas priekšsēdētāja vietnieks Kinga Göncz, kurš bija tās valdības loceklis, kas deva atļauju šaut uz cilvēkiem. Es vēlētos dzirdēt jūsu viedokli šajā jautājumā, priekšsēdētāja kungs. Es vēlētos jūs Ungārijas vārdā arī aicināt patiesi ievērot solidaritātes garu, lai cīnītos Eiropas Savienībā par cilvēktiesībām un cīnītos par to, lai izbeigtu cilvēktiesību krīzi, kas Ungāriju ir piemeklējusi kopš 2006. gada rudens. Es vēlētos arī aicināt personu šajā Parlamentā, kura cilvēkiem atgādina par šo situāciju un apkauno Parlamentu, atkāpties no LIBE komitejas priekšsēdētāja vietnieka amata.
László Tőkés
(HU) Tā kā Rumānijā dzīvo arī ungāri, tad ievērojot solidaritātes principu, es vēlētos apsveikt priekšsēdētāju Jerzy Buzek, kurš ir cienīgs mūsu iepriekšējā priekšsēdētāja Hans-Gert Pöttering pēctecis. Ievērojot solidaritātes principu, ļaujiet man atgādināt, ka pirms 70 gadiem Ungārija uzņēma bēgļus no Polijas.
Ievērojot solidaritātes principu, es vēlos izteikt mūsu gandarījumu par to, ka viena no galvenajām Solidarność personām ir iecelta par Parlamenta vadītāju. Atcerēsimies arī pāvestu Jāni Pāvilu II un ticības aspektu. Solidarność un Ungārijas 1956. gada revolūcija vēstīja brīvību, kamēr notikumi, kas risinājās Timišoarā (Timişoara), kopā ar pāvesta Jāņa Pāvila personību un garīgumu simbolizēja ticības spēku. Mēs arī gaidām, ka līdz ar iestāšanos Eiropas Savienībā Polijas tauta un Austrumeiropa veiks tādu pašu ieguldījumu un ienesīs lielāku ticību. Tāpēc es ar pārliecību gaidu priekšsēdētāja Buzek prezidentūru.
Wojciech Michał Olejniczak
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos jūs arī ļoti sirsnīgi apsveikt ne tikai ar jūsu ievēlēšanu, bet arī sakarā ar jūsu šodienas uzrunu, jo jūs esat apliecinājis, ka mums ir viena Eiropa, un vairs nepastāv dalījums vecajās un jaunajās valstīs. Eiropa arī turpmāk saglabās savu dažādību, un jūsu solījums, ka Eiropas Parlaments savā darbā atspoguļos šo dažādību, ir milzīga vērtība.
Tomēr tas nenozīmē, ka Eiropā pastāv vienlīdzība. Tiešām, pastāv daudz atšķirību, kurām mums Eiropas Parlamentā būtu jāpievēršas. Eiropas Savienības pilsoņi ļoti bieži par vienu un to pašu darbu saņem pilnīgi atšķirīgu atalgojumu. Šodien daudz Eiropas Savienības pilsoņu ir bez darba (šis skaits vienmēr ir bijis pārāk augsts), un šis ir cits jautājums, kas mums jārisina. Pastāv pārāk liela dažādība un nevienlīdzība attiecībā uz piekļuves iespējām izglītībai, kultūrai un veselības aprūpei. Šis ir milzīgs izaicinājums, kuram arī Eiropas Parlamentam jūsu vadībā ir jāpievēršas.
Es vēlētos uzzināt, kas, jūsuprāt, būtu jādara kontekstā ar to, kas tika sacīts par kopīgo enerģētikas politiku, ņemot vērā, ka tas pašlaik ir vairāk Vācijas un Krievijas, nevis Eiropas pasākums? Es ar to domāju gāzes cauruļvadu, jo jūs runājāt par enerģētikas politiku. Vēl ir arī aktuāls jautājums par Eiropas Savienības paplašināšanos - ko darīt ar Ukrainu? Kādu termiņu mēs nosakām attiecībā uz Ukrainas iestāšanos Eiropas Savienībā?
Jerzy Buzek
Vispirms es vēlētos pateikties visiem, kas piedalījās diskusijā par ārkārtas atbalstu. Es saprotu, ka dažos īpašos gadījumos mūsu viedokļi var atšķirties. Tas ir ļoti labi, jo tādējādi vienmēr var atklāt kaut ko jaunu. Tikai viedokļu apmaiņa, tikai viedokļu dažādība un diskusijas var sniegt mums atbildes uz sarežģītākajiem jautājumiem. Tomēr milzīgais atbalsts, kas Parlamentā tika izteikts šo runu laikā, nosaka man papildu saistības, jo es apzinos, ka mēs atrodamies lielu izaicinājumu priekšā, un mums tie visi ir jāpārvar. Jūs esat man devuši pilnvarojumu, unikālu un spēcīgu pilnvarojumu, un tas notiek unikālā laikā. Es vēlētos ļoti īpaši uzsvērt, ka es to saprotu un ka es apzinos savus pienākumus nākamajos divarpus darba gados, ne tikai tos, kas attiecas uz Eiropas Parlamentu, bet arī uz visu Eiropas Savienību un arī attiecībā uz iespaidu, kāds ES pilsoņiem veidojas par mūsu darbu, iespaidu, kas ir neiedomājami svarīgs.
Es vēlētos ļoti sirsnīgi pateikties Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgie demokrāti) priekšsēdētājam Joseph Daul kungam. Es ļoti augstu novērtēju uzsvaru uz to, ka šī ir mūsu Eiropa. Es sevi uzskatu par vienu no tiem, kas ir nākuši no Centrāleiropas un Austrumeiropas, bet šodien mūsu kopīgā Eiropa pieprasa korporatīvu rīcību. Es neaizmirstu, no kurienes es esmu nācis, bet laiks paiet tik ātri. Integrācija nosaka apziņas par savstarpēju atbildību nepieciešamību un to, ka šī atbildība ir jāuzņemas arī jaunajām dalībvalstīm - tā dēvētajām "jaunajām” dalībvalstīm, - lai gan, kā es minēju, vairs nepastāv iedalījums jaunajās un vecajās dalībvalstīs.
Schulz kungs uzsvēra, ka šī ir divarpus gadu programma. Iespējams, ka tā arī ir. Es tiešām domāju, ka mums ir nepieciešama nepārtrauktība. Patiesībā es runāju par to, kādai Eiropai būtu jābūt pēc pieciem vai desmit gadiem un kādā virzienā mums būtu jādodas. Divarpus gadu laikā jaunais priekšsēdētājs pievienos jaunas prioritātes vai arī nedaudz pārveidos jau esošās, tomēr es aicinu mūs vienmēr lūkoties tālākā perspektīvā, varbūt pat desmit vai piecpadsmit gadus uz priekšu, lai mēs varētu paredzēt notikumus, kas dažreiz mūs var pārsteigt. Protams, es piekrītu, ka vislabākā ir tāda paplašināšanās, kas izriet no mūsu iekšējās integrācijas.
Verhofstadt kungs uzsvēra iedzīvotāju viedokļa nozīmi. Es domāju tieši tāpat. Iedzīvotāju viedoklim šeit ir milzīga nozīme. Parlaments pārstāv iedzīvotājus, tāpēc mums ir liela atbildība. Viņš arī uzsvēra, ka, reaģējot uz krīzi, mums būtu jāapvienojas, tostarp ekonomikas jautājumos, un lēmumus jāpieņem kopīgi, kas ir tieši pretēji protekcionismam, un es arī uzsvēru šo aspektu savā uzrunā.
Harms kundze runāja par attiecībām ar valstu parlamentiem. Mēs izstrādājam vairāk nekā 50 % no Eiropas tiesību aktiem, kurus pēc tam apstiprina valstu parlamenti, tāpēc ir ļoti svarīgi ar mūsu valstu parlamentiem uzturēt labas attiecības. Kāpēc? Tāpēc, ka mums ir nepieciešams ciešāks kontakts ar iedzīvotājiem. Nav šaubu par to, ka šiem parlamentiem, mūsu pašu valstu parlamentiem, ir ievērojami labāks kontakts ar iedzīvotājiem. Tie, atšķirībā no Eiropas Parlamenta, katru dienu tiek rādīti televīzijā. Dosim iespēju iedzīvotājiem uzzināt par tā darba nozīmi, kas tiek veikts Eiropas Parlamentā, kā arī Eiropas Komisijā un Eiropadomē. Dosim viņiem iespēju uzzināt, ka Parlaments ir atbildīgs par vairāk nekā pusi no lēmumiem, kas attiecas uz mūsu valstīm. Pateicoties tam, ka turpmāk mēs ļoti cieši sadarbosimies ar valstu parlamentiem, mums būs vieglāk sniegt šo informāciju.
Krīze, protams, atklāj milzīgu uzticības trūkumu. Tieši šajā apstāklī slēpjas problēma. Harms kundzei un man ir kopīgs viedoklis par klimata problēmu. Mēs abi apmeklējām Bali, Poznaņu, un mēs abi būsim Kopenhāgenā. Mēs izstrādāsim vienošanos.
Kamiński kungs uzsvēra, ka mums ir atšķirīgi uzskati par Eiropas nākotni. Es tam piekrītu, un mums ir patiesi citam citu jāuzklausa. Ja jūs šodien pārstāvat diezgan lielas iedzīvotāju grupas, kurām ir mazliet atšķirīgi uzskati par Eiropas nākotni, tas mūs par kaut ko brīdina, par kaut ko informē, un es vai mēs, kas ticam Eiropas nākotnei un Eiropas integrācijai, zinām ievērojami vairāk par eiropiešiem, jo jūs izvirzāt dažādus iebildumus. Runājot par šo jautājumu, jūs varat būt pārliecināti, ka debates būs izsmeļošas.
Svensson kungs runāja par Parlamenta darba pārredzamību, jo mums jāzina, kādus lēmumus mēs pieņemam, un arī mūsu vēlētājiem tas ir jāzina. Es tam pilnībā piekrītu. Man nav šaubu, ka sociālā taisnīguma problēma ir svarīga. Es pats daudzus gadus esmu bijis arodbiedrības biedrs, un tā bija parasta arodbiedrība. Tomēr mēs ļoti labi zinām, ka pareizo līdzekļu atrašanai, lai palīdzētu trūcīgākajiem, mums ir nepieciešama veselīga ekonomika, un mums vienmēr ir jācenšas atrast līdzsvaru starp dažādiem apsvērumiem.
Speroni kungs runāja par adekvātu un noderīgu sadarbību ar Eiropas Komisiju un Eiropadomi. Lūdzu, atcerieties, ka Parlamenta loma kļūst arvien nozīmīgāka. Lisabonas līgums nodrošina mums ievērojami vairāk pilnvaru, nekā to Parlamentam ir pašlaik. Tā ir laba ziņa, jo mēs faktiski esam pārstāvji, kurus tiešās vēlēšanās ir ievēlējuši ES pilsoņi.
Gollnisch kungs nešaubās par manu nodomu patiesumu, bet viņš vēlas zināt, vai tos var reāli īstenot. Es vēlētos sacīt, ka pirms 30 vai 40 gadiem būtu bijis pilnīgi nereāli padomāt, ka es kādreiz varētu uzstāties šādā visaptverošā iestādē un atbildēt uz jūsu jautājumiem. Tas bija tik tālu no īstenības, ka es pat neuzdrīkstējos par to sapņot. Tādā veidā mēs redzam, ka, turpinot ar dziļu ticību un pārliecību ievērot noteiktu kursu, šīs neiespējamās lietas kļūst iespējamas. Pieliksim pūles, lai šīs neiespējamās lietas kļūtu iespējamas.
(Aplausi)
Malmström kundze, jā, mēs strādājam ar Zviedrijas prezidentūru. Es jau apmeklēju Zviedriju. Mēs runājām par klimata pārmaiņām, par klimatu Eiropā vispār, par krīzi un bezdarbu. Jāpiemin arī vienu ļoti svarīgu programmu - Stokholmas programmu. Atcerēsimies to. Parlamentam saskaņā ar Stokholmas programmu ir daudz kas jāpaveic, tostarp organizētās noziedzības jomā, un ne tikai Eiropas Savienībā.
Nav šaubu par to, ka mēs strādāsim kopā ar Barroso kungu. Man viņa piedāvājums ļoti patīk. Silvestris kungs izklāstīja Eiropas liberalizācijas procesa īso vēstures kursu, un es pilnībā piekrītu viņa viedoklim.
Siwiec kungs pieminēja Ukrainu. Patiesībā, ciktāl tas attiecas uz mani, es to uzskatu par saprotamu jautājumu, jo es biju iekļauts Eiropas Savienības delegācijas sastāvā, kas apmeklēja Ukrainu. Kā jūs atceraties, es devos uz Ukrainu trīs reizes un nevēlējos pārāk iedziļināties šajā jautājumā. Lūdzu, atcerieties, ka eiropiešiem ir svarīgs katrs Eiropas sadarbības aspekts: Vidusjūras reģionā, ar Dienvidameriku un Amerikas Savienotajām Valstīm, bet vissvarīgākais - ar mūsu kaimiņiem. Mūsu kaimiņi atrodas Vidusjūras reģionā un Austrumeiropā. Austrumeiropa un Dienvideiropa ir galvenie reģioni, tomēr nestrīdēsimies par to, kurš no tiem ir svarīgāks. Ukrainā tuvojas vēlēšanas, un tāpēc nākamos sešus mēnešus Ukrainai noteikti tiks pievērsta lielāka uzmanība. Tomēr necentīsimies citiem pierādīt savu taisnību šādā veidā. Ir ļoti svarīgi saglabāt līdzsvaru. Es pilnībā atbalstu jūsu viedokli šajā jautājumā.
Lichtenberger kundze runāja par Parlamenta lomu tiesību aktu sagatavošanas procesā. Es piekrītu, es piekrītu tam, ka mums tiesību akti ir jāsagatavo pārredzamā veidā, mums ir nepieciešams pašiem savs viedoklis, bet tas jau tika de facto paziņots Lisabonā. Ja Lisabonas līgums stāsies spēkā, tas notiks automātiski.
Balczó kungs jautā, vai apvienotā Eiropa tiešām pastāv tādā apmērā, kā es minēju savā runā. Jā, tiešām, tā pastāv, un tā ir apvienota, bet tā joprojām, izmantojot partnerattiecības, risina problēmas, kas saistītas ar lauksaimniecību. Esmu stingri pārliecināts, ka Eiropas Savienībai ir līdzekļi kohēzijas veicināšanai. Tā kā mēs esam apvienoti, neveicināsim šķelšanos citādā veidā, t.i., savstarpīguma trūkuma dēļ attiecībā uz pilsoņu attīstības iespējām. Mēs centīsimies sasniegt šo mērķi. Dažas valstis iestājās Eiropas Savienībā pirms 20 vai 30 gadiem un joprojām piedalās šajās programmās, un mums visiem ir tādas pašas tiesības. Šī tiešām ir apvienota Eiropa, kurā pastāv dažādi dzīves līmeņi. Mēs izlīdzināsim šīs atšķirības, tā ir mūsu cerība, un tā ir mūsu izdevība, bet parunāsim tagad par Kopienu un arī mūsu atbildību. Es to vēlētos ļoti spēcīgi uzsvērt.
Roithová kundze runāja par kopīgo atbildību par krīzes situāciju, un es pilnībā viņai piekrītu. Bez tam, mēs cits citam dzīvojam tik tuvu, ka nepastāv gandrīz nekādu šķēršļu tam, lai mēs saprastu cits citu. Tas mums ir ļoti svarīgs apstāklis. Tannock kungs pieminēja cilvēktiesību komisāru. Šis jautājums, protams, ir jāizlemj Komisijas priekšsēdētājam un Komisijai. Tomēr es esmu pārliecināts, ka mēs ar Tannock kungu pēc dažiem mēnešiem tiksimies Ukrainā, kad tur notiks prezidenta vēlēšanas.
Sógor kungs runāja par divpusējām Eiropas diskusijām, un es vēlētos sacīt, ka minoritāšu problēmas tiešām vislabāk ir mēģināt risināt divpusēju sarunu ceļā. Tomēr ir arī labāk atvērt robežas, nevis pārvietot tās. Eiropā mēs esam iemācījušies nestrīdēties par robežām, un mūsu Eiropas daļā šādu problēmu nav. Mums ir vienkārši atvērtas robežas, un tas ir mūsu mērķis, tas ir mūsu lielākais sasniegums.
Dodds kundze sacīja, ka Eiropas Savienībai ir jābūt partnervalstu Eiropai, nevis federālai savienībai. Jūs runājāt ļoti gudri. Mēs tiešām runājam par sadarbību starp valstīm. Mēs runājam par nepieciešamību saglabāt identitāti un arī par savstarpējas atvērtības un sadarbības nepieciešamību. Man ļoti patīk jūsu idejas, un Eiropas Savienība tās pašreizējā veidolā, kā arī Lisabonas līguma veidolā, dara tieši to, ko jūs iesakāt.
Tabajdi kungs runāja par reģioniem, un arī par manu reģionu - Silēziju -, un sacīja, ka tas savā ziņā ir kā starpnieks. Es tam piekrītu. Ja tie ir pārrobežu reģioni, tad tie sniedz iespēju veidot labāku savstarpējo sapratni. Antinoro kungs pēc tam runāja par sasniegumiem manā valstī. Paldies par jūsu piezīmēm! Vai es stiprināšu Eiropas Parlamentu? Man noteikti ir enerģija, lai to darītu, bet noteikti ir nepieciešama arī vairāk nekā 700 deputātu enerģija. Es uz to pilnībā paļaujos, un es apzinos, ka mēs visi esam enerģiski.
Ransdorf kungs reāli pārstāv savas valsts pilsoņus un viņu dzīvi. Es piekrītu, un tas ir iemesls, kāpēc Eiropas Parlamenta atbildība un pilnvaras pieaug. Dosim iespēju arī valstu parlamentiem palielināt to ietekmi uz notikumiem Eiropā. Theurer kungs runāja par tiekšanos pēc brīvības, no vienas puses, un pievilcību - no otras puses. Jā, šeit tas bija pievilcīgi, bet tur mēs tiecāmies pēc brīvības. Tā ir patiesība. Gribētu atzīmēt, ka mēs esam normalizējuši situāciju Balkānu reģionā, un šodien Balkānu valstis dzīvo mierā. Lai slavēts Dievs! Šā reģiona valstis gaida, kad varēs pievienoties Eiropas Savienībai, un šeit slēpjas liela ES pievilcība.
Morvai kundze atgādināja par dažiem dramatiskiem notikumiem. Ja vēlaties man sniegt par tiem informāciju, lūdzu, sniedziet man to rakstiski. Esmu gatavs arī tikties ar jums, lai apspriestu šo jautājumu un gūtu par to labāku priekšstatu. Tőkés kungs runāja par 1956. gadu un Ungāriju. Mēs visi ļoti labi atceramies šos notikumus un kopjam savu dziļo ticību Eiropas Savienībai. Jā, es arī dziļi ticu tam spēkam, kas piemīt Eiropas Savienībai.
Savukārt Olejniczak kungs uzdeva vairākus jautājumus par nevienlīdzību Eiropā. Mums noteikti ir jārunā par vienotību, bet no otras puses, visi tie naudas līdzekļi, par kuriem es runāju iepriekš, joprojām tiek lietoti, kā arī visi tie pasākumi, kas paredzēti nevienlīdzības mazināšanai. Tie paliek spēkā; šeit nekas nav mainījies. Situācija saglabājas tikpat atvērta un skaidra, kāda tā ir bijusi vienmēr, un tāpēc ir ļoti labi, ka mums ir apvienota Eiropa. Attiecībā uz atbildi par naftas, gāzes un enerģijas resursu piegādi kopumā, mums ir jārunā par kopīgu enerģētikas politiku. Tad mūsu starpā neveidosies nevajadzīga spriedze. Tā starp mums izveido nevajadzīgas sienas, kuras mēs taču esam mēģinājuši nojaukt vairākas desmitgades un no kā ir atkarīga mūsu nākotne. Tāpēc es visaktīvāk aicinu veidot kopīgu enerģētikas politiku.
Protams, lai iestātos Eiropas Savienībā, ir jāizpilda noteikti kritēriji. Tika arī izteikta ideja, ka pirms citu valstu pievienošanās Eiropas Savienībai mums pašiem Eiropas Savienībā ir jābūt labi integrētiem, jo tikai šādā gadījumā jauno dalībvalstu uzņemšana būs efektīva. Mums ir nepieciešams laiks integrācijai, bet tāda valsts kā Horvātija lielā mērā ir gatava integrācijai. Es saprotu, ka Horvātijai ir lielas izredzes iestāties Eiropas Savienībā jau netālā nākotnē, lai gan tai ir noteiktas problēmas. To pašu varētu sacīt par Īslandi, bet ir ļoti grūti noteikt termiņus citām valstīm, kuras nav tik labi sagatavotas. Atcerieties, ka Centrāleiropas un Austrumeiropas valstis, kas pašlaik ir ES dalībvalstis, sāka gatavoties integrācijai 1991. un 1992. gadā, tādējādi sagatavošanās notika 12 gadu garumā. Mēs gatavojāmies integrācijai 12 gadus, un mums īstenībā bija labāki nosacījumi, nekā šīm valstīm ir pašlaik, jo toreiz situācija pasaulē bija labāka - nebija krīzes, un vēl daudzu citu faktoru kopums ļāva mums atrasties labākā situācijā. Tas prasīja ilgu laiku, un es neriskēšu nosaukt termiņus, tomēr atcerēsimies, ka paplašināšanās ir pozitīva Eiropas Savienības politika, lai arī tā ir ilgtermiņa politika.
Es vēlreiz vēlētos jums visiem pateikties par diskusiju. Es ļoti rūpīgi atzīmēju visus komentārus, un tie tiks izmantoti kā sākumpunkts, domājot par konkrētiem pārveidojumiem. Turklāt mēs rīkosim tikšanās regulāri. Es palikšu savā vietā, kur atrodos pašlaik, jo vēlos jums visiem atrasties pēc iespējas tuvāk.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Pateicos, Buzek kungs, tostarp par ļoti rūpīgo precizitāti, ar kādu jūs atbildējāt uz visām runām bez izņēmuma.
Debates tiek slēgtas.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg  
Es apsveicu jūs ar ievēlēšanu Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja amatā. Kopā ar visiem mūsu tautiešiem es esmu lepna par to, ka pirmo reizi vēsturē šo godājamo amatu ieņem polis. Mēs uzskatām, ka tas ir apliecinājums mūsu nozīmei un vietai Eiropā.
Tajā pašā laikā Polija ir viena no tām nedaudzajām valstīm, kurā nav pabeigta Lisabonas līguma ratifikācijas procedūra, līguma, kas Eiropas integrāciju varētu padarīt efektīvāku. Es uzskatu, ka tas ir paradoksāli. Es vēlētos atgādināt, ka Polijas parlaments Lisabonas līguma ratifikāciju apstiprināja šā gada aprīlī, tomēr ratifikācijas dokumentus prezidents vēl nav parakstījis.
Es domāju, ka jūs varētu sniegt vērtīgu ieguldījumu Polijas publiskajās debatēs un palīdzēt palielināt sabiedrības atbalstu šim līgumam, kas varētu paātrināt ratifikācijas procedūras pabeigšanu. Es vēlētos arī pateikties jums par personīgo iesaistīšanos šā jautājuma risināšanā Īrijā. Es ļoti ceru, ka īru tauta 2. oktobrī balsos par līgumu un ka Čehijā un Polijā tiks veiktas nepieciešamās formalitātes.
Viens no šā Parlamenta svarīgākajiem uzdevumiem ir palīdzēt pielikt punktu "Lisabonas līguma ratifikācijas stāstam”, un es ceru, ka tas šo uzdevumu veiksmīgi izpildīs.
Filip Kaczmarek  
Eiropas integrācijas vēsturē šis ir nozīmīgs brīdis. Pateicos par programmu, ar kuru jūs iepazīstinājāt mūs. Es ceru, ka jūs varēsit realizēt šos augstos mērķus. Es vēlu jums veiksmi, vadot Eiropas Parlamenta darbu saskaņā ar vērtībām, kas ir svarīgas visiem eiropiešiem.
Tāpat kā Polijas solidaritātes kustība spēja mainīt Polijas un citu Centrāleiropas valstu tēlu, tā arī Eiropas solidaritāte ļaus mums būt gataviem tiem izaicinājumiem, kuru priekšā mēs šodien stāvam. Tas būs iespējams, ievērojot noteiktus nosacījumus, proti, mūsu solidaritātei ir jābūt pastāvīgai, patiesai un ar apņēmību veikt izmaiņas. Tāpat kā Polijā, kur totalitārisms sabruka, nevis pateicoties vārdiem, bet gan darbiem, tā arī Eiropas solidaritāte būs efektīva, ja tā tiks pārvērsta konkrētā rīcībā. Es ticu, ka tas tiešām notiks.
Šāds Eiropas nākotnes redzējums šķiet pievilcīgs ļoti daudziem eiropiešiem. Es paļaujos uz Eiropas Parlamentu, ka tas jūsu, priekšsēdētāja kungs, vadībā rīkosies atzīstami un aktīvi, lai šo redzējumu pārvērstu īstenībā. Es jums ļoti pateicos.
(Sēdi pārtrauca plkst. 13.25 un atsāka plkst. 15.00) <BRK>
