Vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem
Priekšsēdētājs
Nākamais ir vienas minūtes runas par politiski svarīgiem jautājumiem atbilstoši Reglamenta 144. pantam.
Nickolay Mladenov
(BG) Priekšsēdētāja kungs! Kolēģi! Dabas katastrofas, kuras mēs šogad Eiropā piedzīvojām, notika, lai pierādītu divu būtisku pārmaiņu nepieciešamību tajā, kur mēs saskaramies ar šīm problēmām. Pirmkārt, nepieciešams radīt elastīgākus mehānismus, lai palīdzētu valstīm atveseļošanās procesā pēc dabas katastrofām. Otrkārt, šīs problēmas atklāj nepieciešamību izveidot integrētu Eiropas operatīvus reaģēšanas spēkus, lai papildinātu šādu katastrofu piemeklētu valstu kapacitāti.
Šogad mana valsts - Bulgārija cieta gan no ugunsgrēkiem, gan plūdiem. Kad ap vienu no lielajām pilsētām, Stara Zagora, vajadzēja apdzēst ugunsgrēkus, valdība lūdza palīdzību no Eiropas Savienības dalībvalstīm, bet nevarēja to saņemt, jo viņu kapacitāte bija aizņemta. Tā vietā tā saņēma atbalstu no Krievijas, balstoties uz divpusēju vienošanos. Tas manā valstī slikti ietekmēja Eiropas Savienības tēlu. Tāpēc es lūdzu jūs visus aicināt Eiropas Komisiju izdarīt rūpīgu analīzi un sagatavot priekšlikumus kopīgu Eiropas spēku radīšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm, reaģējot uz katastrofām un nelaimes gadījumiem. Paldies.
Ioan Mircea Paşcu
Priekšsēdētāja kungs, starptautiskais terorisms ir globalizācijas ēnas puse. Teroristi ļaunprātīgi izmanto tādas mūsu valstu sniegtās demokrātiskās brīvības kā brīva pārvietošanās, plašsaziņas līdzekļu klāsts un pilsoņu tiesības, lai iedvešot bailes un vēršot vardarbību pret nevainīgiem cilvēkiem, sasniegtu savus mērķus.
Šīs problēmas risināšanai ir nepieciešams pilnībā atklāt un izprast terorisma apslēptos mehānismus, tostarp tā reliģiskās, sabiedriskās un pat civilizācijas saknes. Mums demokrātiskajās valstīs šajā jomā ir handikaps. Kamēr mēs cenšamies glābt dzīvības, teroristi vēlas radīt pēc iespējas lielākus zaudējumus, cerot, ka spēs manipulēt ar emocijām, kas rodas, redzot televizoros rādītos asinspirts skatus.
Mums jāspēj atšķirt terorists-pašnāvnieks no viņa vai viņas vervētāja. Ļoti bieži teroristu-pašnāvnieku nevada naids, kas raksturīgs viņa vai viņas savervētājam, bet gan mūžīgas laimes apsolījums pēc varonīgās nāves, ko politiskiem mērķiem izmanto vervētājs.
Profilakse ir labāka nekā nepieciešamība reaģēt uz notikušo. Šajā sakarībā mums ir jāpanāk pareizais līdzsvars starp tūlītēju un ilgtermiņa nepieciešamību cīnīties pret terorismu. Tādēļ mums ir jāstiprina mūsu valstu izlūkdienestu, policijas un tiesu sadarbība, vienlaicīgi risinot terorisma strukturālos cēloņus, it īpaši tajās valstīs, no kurām nāk visvairāk cilvēku, kas piedalās šādos noziegumos.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Desmit gadus pēc politieslodzījuma Moldovas Republikas Ilaşcu grupas dalībnieki nesen tika uzaicināti Eiropas Parlamentā un tika uzklausīti Cilvēktiesību apakškomisijā. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa un Alexandru Leşko ar asarām acīm runāja par Transnistrian cietumos pārciestajām mocībām, un par tur notikušajiem atkārtotajiem aizskārumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem. Viņi aicināja Eiropas Kopienu vairāk darboties, lai atrisinātu reģionālo konfliktu ar mērķi iedzīvināt visus starptautiskos līgumus, it īpaši tos, kas paredz atsaukt Krievijas armiju no Transnistria. Lai šīs leģitīmās cerības pārvērstu realitātē, Eiropas Parlamentam jāapvienojas un arī jāpaļaujas uz Helsinku Cilvēktiesību komiteju, ierosinot faktiskos pasākumus, lai atbalstītu Moldovas NVO, arī jāveicina un jāatbalsta avīžu un žurnālu izdošana šajā reģionā un Nistru labajā krastā jāizveido raidtīkls, lai nodrošinātu, ka Moldovas nacionālie radio un TV kanāli varētu tikt uztverti. Un beidzot, bet ne mazāk svarīgi, ir vēlme radikāli mainīt to, kā apspriest Transnistrian problēmu. Eiropas Savienībai un arī Rumānijai kā Savienības dalībniecei jāmaina novērotāja statuss pret pilnvērtīga dalībnieka statusu.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pirms dažiem mēnešiem Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju, nosodot ksenofobiju un nacionālisma veicināšanu Eiropā. Šajā dokumentā noteiktie pasākumi dažām valstīm, ieskaitot Poliju, bija nepamatoti bargi un nesamērīgi ar problēmu.
Protams, ka ar rasu naidu saistītie jautājumi jārisina tiešām ļoti nopietni. Tāpēc esmu pārsteigts, ka Eiropas Komisija neveic noteiktas darbības pret fašistiskām partijām, kas dažās valstīs ir noteicošas. Ir arī valstis, kur šādu partiju pārstāvji atrodas vēlētos amatos pašvaldību līmenī. Šo partiju uzbrukuma vienības uz ielām aizskar ārvalstniekus un izsaka publiskas sūdzības par robežu labošanu.
Šī ir nopietna problēma, kas galvenokārt skar tā sauktās vecās Savienības valstis. Attiecīgajām valstīm sen vajadzēja tikt galā ar problēmu, ja jau Kopienas līderi ar pirkstu norāda uz jaunajām dalībvalstīm par nenozīmīgos starpgadījumos.
Willy Meyer Pleite
- (ES) Priekšsēdētāja kungs! 12. augustā Gibraltāra jūras šaurumā notika sadursme starp New Flame kravas kuģi un Torm Gertrud naftas tankeri. Šis ir devītais negadījumus vienā no pasaules noslogotākajām kuģu līnijām, kuru izmanto vairāk nekā 100 000 kuģu gadā.
Negadījums norāda uz aizvien lielāku nepieciešamību radīt ostu dienestu uzraudzību un kontroli starp Spānijas Karalisti, Apvienoto Karalisti un Gibraltāru. Tas, ka nav šāda veida kuģošanas kontroles, apdraud dzīvības un loģiski rada draudus vietējai videi.
Šobrīd mēs vēl nezinām, un es uzskatu, ka Eiropas Komisijai vajadzētu prasīt zināt, ko veda nogrimušais kravas kuģis: 27 000 tonnas metāllūžņu, iespējams - kaitīgu, saindētu metāllūžņu.
Es uzskatu, ka svarīgākais ir, lai Parlaments un Eiropas Komisija mudinātu Spānijas, Apvienotās Karalistes un Gibraltāra valsts iestādes izveidot šo kuģošanas uzraudzības un kontroles iestādi.
Ian Hudghton
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērst uzmanību uz inovācijām Eiropas jūras aizsardzībā. Sestdien Skotija kļuva par pirmo zemi Eiropā, kas īstenoja brīvprātīgu zvejas vietu slēgšanas shēmu ar mērķi aizsargāt mencu krājumus. Cerams, ka šī shēma, kas tika izstrādāta pēc jaunās Skotijas valdības un zvejniecības nozares kopējas iniciatīvas, būs par paraugu nākotnes jūras aizsardzības projektiem. Saprotu, ka Skotijas valdība ir iesaistījusies kopīgā darbā ar saviem Dānijas un Norvēģijas kolēģiem, kas vēlas mācīties no šī projekta pieredzes.
Kopējā zivsaimniecības politika līdz šim Skotijai nav bijusi nekas cits kā tikai un vienīgi katastrofa, un es esmu stingri pārliecināts, ka zivsaimniecības nākotne nav centralizētā kontrolē no Briseles, bet gan tiešā sadarbībā starp zivsaimniecībā iesaistītām nācijām. Skotijas valdība un zivsaimniecības nozare ir jāslavē par šādu inovatīvu pieeju šim jautājumam. Ceru, ka laikā līdz decembra Padomes sēdei to brīvprātīgie centieni būs ņemti vērā, atzīti un atalgoti.
Urszula Krupa
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Nacistu invāzija Polijā 1939. gada 1. septembrī bija vēl viens pret manu dzimteni izdarīts vardarbības akts. Vairāk nekā seši miljoni poļu sešos gados gāja bojā notiekošā kara laikā. Tie bija 17% no Polijas iedzīvotājiem, kas tajā laikā bija 35 miljoni cilvēku.
Pēc divām nedēļām, 1939. gada 17. septembrī arī Padomju Savienība uzbruka Polijai atbilstoši Molotova - Ribentropa Paktam. Vairāk nekā 22 000 poļu intelektuālās elites zaudēja savas dzīvības, ar šāvieniem pakausī, ko izdarīja padomju spēki, kas tad okupēja manu dzimteni uz daudziem gariem gadiem. Tas izskaidro, kāpēc miljoniem manu tautiešu bija tik cerību pilni, kad mēs atguvām savu neatkarību. Neraugoties uz daudziem jaukiem vārdiem un Savienības lozungiem par vienlīdzīgām tiesībām un pat nediskrimināciju, tomēr atsevišķi vācu politiķi un Vācijas mediju nodaļas pastāvīgi uzbrūk manai dzimtenei, Polijas iedzīvotājiem, Polijas valdībai, katoļu medijiem, īpaši Radio Maryja. Tas pierāda, ka joprojām pastāv agresīvi anti-Polijas uzskati.
Polijā notikušās invāzijas gadadienā un dzīvo un mirušo grupas vārdā, es aicinu izbeigt šo vardarbību, kuru var izskaidrot kā mēģinājumu sasniegt mērķus, kurus nebija izspējams sasniegt kara laikā.
Priekšsēdētājs
Paldies! Samierināšanai vienmēr ir nozīmīga loma Eiropā.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Mana uzstāšanās attiecas uz rumāņu tiesībām Serbijā un Bulgārijā. Danubes upes labā krasta teritoriju Serbijas ziemeļrietumos un Bulgārijas ziemeļrietumos, ieskaitot apgabalu no Ratan kalniem līdz Danubei, un no Morāvijas ielejas līdz Timoka ielejai Serbijā, un Vidin [Vidin] reģionu līdz Lomai [Lom] Bulgārijā galvenokārt apdzīvo rumāņi. Viņi ir mazākumā, ap 300 000 cilvēku, kas dzīvo vairāk nekā 130 mazos un vidējos ciemos un 20 mazpilsētās. Viņi nav atzīti par nacionālo minoritāti, viņi negūst labumu no baznīcas dievkalpojumiem un izglītības dzimtajā valodā. Rumāņu valodu nemāca viņu skolās. Rumāņu valoda, literatūra un vēsture tiek mācīta daļēji slepenos apstākļos, privātmājās. Vienīgā rumāņu baznīca Mălăiniţa drīz tiks nojaukta. Helsinku Komiteja par cilvēktiesībām Serbijā ir pievērsusi uzmanību tur dzīvojošo rumāņu iedzīvotāju bezcerīgajai, un viņu tiesībām saglabāt savu nacionālo identitāti. Tāpēc es aicinu Eiropas institūcijas steidzami izmeklēt šo situāciju un iejaukties, lai Serbijā un Bulgārijā tiktu cienītas rumāņu mazākuma tiesības.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs! Eiropas Savienības Līguma 29. pants sauc terorismu par smagu noziegumu. Eiropas Savienības Līgumā darbības, kas apdraud cilvēku dzīvības, kas veicina vardarbību un kuru mērķis ir iebiedēt iedzīvotājus, tiek kvalificētas par teroristiskiem nodarījumiem. Tas, ko mēs redzējām Budapeštā, izveidojot Ungāru sargus, var tikt ietverts šajā definīcijā. Tajā gadījumā Ungārijas sargu līderis izteica dažus patiešām šokējošus paziņojumus, izsakot savas bažas par Slovākiju un Rumāniju, divām valstīm ar ungāru kopienu, kas varētu uzbrukt Ungārijai. Es domāju, ka šādas organizācijas un ekstrēmistu darbības veicina separātistu kustību minoritāšu vidū, kuras jau ir autonomi tendētas un šāda situācija neatbilst pienācīgai ES dalībvalsts rīcībai. Šādas organizācijas ir jālikvidē un tādai izturēšanās, kādu pauda Ungārijas sargi, līdzīga izturēšanās būtu jāaizliedz un likumā noteiktā kārtībā jāsoda. Es uzdrošinos aicināt ES institūciju vadītājus skaidri nosodīt šādu izturēšanos un lūgt Pamattiesību aģentūru sagatavot ziņojumu par faktiem un uzraudzīt situāciju, ar kuru saskārās Ungārijā dzīvojošās minoritātes.
Bernard Poignant
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Mūsu dažādajās valstīs vairākas dramatiskas situācijas liek mums atgriezties pie mūsu Eiropas pienākumiem. Tā ir manas valsts gadījumā, kad kravas kuģis ir bija zvejnieka nāves cēlonis. Tas ved mūs pie kuģošanas drošības un tagad franči zina, kur atrodas Kiribati Salu Republika. Es aicinātu jūs paskatīties atlantā: tā nav ļoti labi zināma, bet tas ir ērtības karogs. Eiropas Savienībai steidzami vajadzētu stingrāk izturēties pret ērtības karogiem, paātrināt Erika III likumdošanas paketi, radīt "Erika IV” paketi par jūrnieku apmācības un darba apstākļu sociālajiem jautājumiem, un vienlaicīgi veidot labāku koordinācijas darbu mūsu valstu rīcībai Starptautiskajā jūrniecības organizācijā.
Šis ir vecs jautājums, kas ik pa brīdim paceļ galvu, tomēr vairākas drāmas mums liek pie tā atgriezties. Es jūs aicinu, komisār, un kungu vai dāmu, kas nepiedaloties pārstāv Padomi, spert soli šajā virzienā.
Silvia Ciornei
(RO) Priekšsēdētāja kungs! 2007. gada 18. oktobrī Eiropas Komisija atzīmēs ES Dienu pret cilvēku tirdzniecību. Es gribētu apsveikt šo iniciatīvu, kas pievērsīs Eiropas pilsoņu uzmanību šim sensitīvajam un lielākajai daļai - nezināmajam jautājumam, kurā katru gadu ir ap divarpus miljonu upuru. Tāpēc es atkal gribētu pievērst uzmanību tam, ka, lai iegūtu labus rezultātus cīņā pret šo fenomenu, dalībvalstīm efektīvāk vajadzētu koordinēt savus centienus. Šobrīd to neatļauj valstu likumi. Tagad dalībvalstīm ir pieejama 2005. gada Eiropas Padomes Konvencija par rīcību pret cilvēku tirdzniecību, kas ir plašākais tiesiskais līdzeklis šī fenomena apkarošanā. Tomēr līdz šim brīdim tikai 18 no 27 dalībvalstīm ir parakstījušas šo Konvenciju un tikai 3 dalībvalstis ir to ratificējušas. Tāpēc es uzdrošinos lūgt Eiropas Komisiju pieprasīt Padomei tiesības Eiropas Kopienu grupas vārdā parakstīt Konvenciju par rīcību pret cilvēku tirdzniecību. Priekšsēdētāja kungs! Cilvēku tirdzniecība ir smags cilvēktiesību pārkāpums. Tagad mums jāpāriet no vārdiem pie darbiem. Ir pienācis laiks rīkoties, lai būtu vieglāk sodīt tirgotājus, un aizsargāt upuru tiesības. Šie upuri mūsdienu Eiropā tiek pārdoti un tālākpārdoti, pret viņiem izturas kā pret vergiem; Eiropā, par kuru mēs lepni sakām, ka tā pamatojas uz cilvēktiesību ievērošanu.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu sākt ar patiesas līdzjūtības izteikšanu visu Grieķijas un citās valstīs notikušo dabas katastrofu upuru radiniekiem. Mana sirds asiņo par šiem cilvēkiem. Mani pašu pirms 10 gadiem skāra postoši plūdi, tāpēc labi saprotu, kas tajā ietverts.
Diemžēl dabas katastrofas turpinās notikt. Tāpēc it īpaši nepieciešams izveidot Eiropas Ātrās reaģēšanas spēkus. Es noteikti atbalstu šādu spēku radīšanu pēc iespējas ātrāk. Savādi, ka mēs praktiski neiebilstam pret virkni Eiropas aģentūru izveidi, lai gan tagad pastāv milzums daudz šāda veida iestāžu. Toties, kad uz spēles ir cilvēku dzīvības, mēs vienmēr izsakām neskaitāmas atrunas. Pienācis laiks to izbeigt un izveidot Eiropas vienības, kas līdzinātos tā sauktajām ANO zilajām beretēm, bet valkātu sarkanas vai baltas. Šīm vienībām būtu uzdevums mūs aizsargāt no esošajiem dabas, nevis cilvēku uzbrukumu apdraudējumiem.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Dzīve ātri ir pierādījusi profesionāli pamatotu argumentu patiesību, pret kuriem es kopā ar saviem kolēģiem Eiropas Parlamentā esmu cīnījusies ar Eiropas Komisiju un tās lēmumu izbeigt kukurūzas iejaukšanos.
Komisija bija nobažījusies, ka iejaukšanās sistēma nevarēs tikt uzturēta kukurūzas pārpalikuma dēļ, lai gan tirgus tendences par to neliecināja. Komisija par EUR 101 to nopirka un tagad par dubultu cenu pārdod, un tādējādi gūst ievērojamu peļņu no pilnīgas kukurūzas iejaukšanās, kamēr Eiropu ir skāris sausums un lopkopjiem trūkst labības. Tas paceļ jautājumu par Savienības uzticamību: joprojām ir pieejami krājumi, bet daudznacionāli spekulanti iepērk piegādes, kamēr godīgi lopkopji nevar dabūt pietiekami daudz lopbarības saviem lopiem. Tas vājina uzticību Eiropas Komisijai un Eiropas Savienībai.
Cristian Silviu Buşoi
Priekšsēdētāja kungs! Dārgie kolēģi! Rumānijas valdība nolēma, ka 2007. gada 25. novembris būs Eiropas Parlamenta vēlēšanu diena. Kāds varētu teikt, ka šajā dienā mēs atbalstīsim vēsturisku brīdi. Rumānijas pilsoņiem būs iespējams tieši balsot par Eiropas Parlamenta locekļiem. Šī diena būs pārbaudījums mūsu nopietnībai un mūsu kā ES dalībvalsts rīcībai. Rumānijā vēlēšanu kampaņa būs iespēja īstenot diskusijas par interesantiem jautājumiem par Eiropas Savienību: ES nākotni, Līgumu par konstitūciju, nākamo paplašināšanos, iekšējo reformu, Eiropas iestāšu efektivitāti, brīvu piekļuvi darba tirgum. Par šiem jautājumiem notiks debates vēlēšanu kampaņā, nevis par politizētiem jautājumiem, kas nav ietverti pilsoņu ikdienas darba kārtībā: gaidāmās vēlēšanas, neuzticības kustība, nepamatoti politiski uzbrukumi. Lai uzlabotu priekšvēlēšanu laika debašu kvalitāti un vēlēšanu kampaņu, es aicinu pieredzējušos Eiropas Parlamenta locekļus, neatkarīgi no jūsu politiskās pārliecības, apmeklēt Rumāniju priekšvēlēšanu laikā, lai ietvertu Eiropas Parlamenta kampaņas darba kārtības jautājumos tos Eiropas jautājumus, par kuriem jādebatē konsekventā un nopietnā veidā gan Rumānijā, gan citās Eiropas valstīs.
Hélène Flautre
(FR) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos Jūs informēt par Agrigentē, Sicīlijā, šobrīd notiekošo tiesas prāvu pār septiņiem Tunisijas zvejniekiem, kurus apsūdz nelikumības imigrācijas atbalstīšanā, lai gan 8. augustā viņi izglāba 44 cilvēkus, tajā skaitā 11 sievietes, no kurām divas bija grūtniecības stāvoklī, un divus bērnus. Tagad viņus apsūdz nelikumības imigrācijas atbalstīšanā, un tas notiek uz Eiropas zemes. Es uzskatu, ka šobrīd notiekošo solidaritātes noziegumu, ko parāda šī tiesas prāva, Parlamentam vajadzētu nosodīt. Šo piektdien uz Agrigenti vajadzētu arī aizbraukt delegācijai, un es varu vienīgi mudināt deputātus un viņu vadītāju, priekšsēdētāja kungu, izteikt savu atbalstu šiem septiņiem Tunisijas zvejniekiem.
Kathy Sinnott
Priekšsēdētāja kungs, Freedom Drivers šonedēļ atgriežas Parlamentā. Freedom Drivers ir cilvēki ar invaliditāti, kas lielā mērā atkarīgi no citiem un kas, tāpat kā visi citi cilvēki, vēlas baudīt pārvietošanās brīvību, ko simbolizē Eiropa. Viņi ir ieradušies pieprasīt tādus tiesību aktus, kas viņiem ļautu izmantot šo pārvietošanās brīvību.
Viņi izskaidros šķēršļus, ar ko nākas saskarties. Daudzus no šiem šķēršļiem esam radījuši mēs, un to novēršanai ir jābūt šī Parlamenta uzdevumam to tautu un cilvēku labā, kurus mēs pārstāvam. Es Jums, komisār, atgādinu, ka šis ir jau trešais gads, kad viņi šeit ierodas, un nekas daudz nav mainījies. Jā, mēs esam uzlabojuši gaisa satiksmes pasažieru tiesības, taču nekā vairāk mums nav, ko viņiem teikt. Kad mēs varētu sagaidīt ilgi gaidīto direktīvu par cilvēkiem ar invaliditāti, kas reāli regulētu vienlīdzības nodrošināšanu cilvēkiem ar invaliditāti?
Anna Záborská
(SK) Pirms pievienošanās Savienībai daži Centrāleiropas iedzīvotāji domāja, ka dalība Savienībā atrisinās visas mūsu problēmas. Tas nenotika. Lai gan Savienība tika radīta, lai nodrošinātu mieru Eiropā, man jāpasvītro situācijas radikalizācija Ungārijā. Tā sauktās "Ungārijas gvardes” dalībnieki nodeva zvērestu. Tās līderi runā par visiem ungāriem kopīgām robežām un tās Dibināšanas līgumā noteikta obligāta apmācība rīkoties ar ieročiem. Viņi nēsā uniformas un bauda iepriekšējās valdības ministra atbalstu. Slovāku - ungāru attiecības nesen ir pasliktinājušās.
Pirms dažiem mēnešiem Ungārijas premjerministrs atteicās tikties ar savu slovaku kolēģi, un ir atjaunojušās sarunas par Otrā Pasaules Kara iznākumu pārskatīšanu. Es aicinu Ungārijas valdību spert soļus pret paramilitāro gvardi un to likvidēt. Mēs, slovaki, savā valstī esam atzinuši par nelikumīgu līdzīgu radikālo organizāciju. Kaut kam tādam nav vietas 21. gadsimta Eiropā. Mūsu kopējās interesēs ir samierināšana un savstarpēja atvainošanās: tādu, piemēram, pirms gada Ostrihomā īstenoja slovaku un ungāru bīskapi. Tā praksē izskatās pateikt "nē” ekstrēmismam.
Evgeni Kirilov
Priekšsēdētāja kungs, mani kolēģi un es nesen bijām liecinieki ļoti dīvainam gadījumam Frankfurtes Lidostas 1.B terminālī. Pasažieriem, kas ar aviokompānijas Bulgaria Air reisu devās uz Sofiju, bija jāiziet divas pilnīgi vienādas drošības pārbaudes pēc kārtas.
Jautājot termināļa darbiniekiem, kādēļ pasažieriem bija divas reizes jāstāv garā rindā, lai izietu vienas uz tās pašas drošības pārbaudes procedūras, es saņēmu absurdu skaidrojumu, ka Frankfurtes Lidosta ir pārslogota un atkārtotās pārbaudes bijušas nepieciešamas tādēļ, ka no citurienes ieradušies papildu pasažieri.
Uzticams ziņu avots vēlāk mani informēja, ka šīs dubultās pārbaudes 1.B terminālī tiek veiktas noteiktās nedēļas dienās lidojumiem uz šādām ES dalībvalstīm: Bulgāriju, Poliju un Rumāniju.
Priekšsēdētāja kungs, es sagaidu, ka Komisija reaģēs uz šo praksi, jo tā ir saistīta ne tikai ar gaisa satiksmes pasažieru tiesībām, bet arī ar Eiropas pilsoņu cilvēktiesībām.
Maria Petre
(RO) Līgumā par pievienošanos Eiropas Savienībai Rumānija apņēmās līdz šī gada beigām organizēt Eiropas Parlamenta vēlēšanas. Diemžēl Rumānijas valdība atlika sākotnējo Eiropas Parlamenta vēlēšanu datumu, tas ir - 13. maiju līdz 25. novembrim. Analītiķi teic, ka galvenais iemesls šai atlikšanai bija atsevišķu politisko partiju, tai skaitā - valdošo partiju, bailes par šo vēlēšanu iznākumu. Sens rumāņu sakāmvārds vēsta: "tu vari skriet, bet nevari noslēpties”. Rumānijas valdība ne tikai baidās no šīm vēlēšanām, bet diemžēl arī no sievietēm. Valdībā nav sieviešu un tas ES dalībvalstīm ir kaut kas īpašs. No pašreizējiem 35 Rumānijas deputātiem Eiropas Parlamentā 12 ir sievietes. Pēc novembra vēlēšanām politiskajām partijām jāspēj pārmainīt dzimumu īpatsvaru un tām jāieceļ Eiropas Parlamentā vismaz 18 sievietes. Es gribētu jūs pārliecināt, ka Demokrātu partija - kā Eiropas Tautas pārtikas dalībniece - rīkosies šādā veidā. Tāpēc es gribētu atgādināt Rumānijas premjerministram, ka no 2007. gada 1. janvāra Rumānija ir Eiropas Savienības daļa, un ka 2007. gads ir Eiropas gads par iespēju vienlīdzību.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Pagājušo piektdien Polijas arodbiedrības biedriem no Gdaņskas kuģu būvētavas notika demonstrācija Eiropas Komisijas galvenās ēkas Briselē priekšā.
Jūlijā Eiropas Komisija izdeva ultimātu, dodot Polijai vienu mēnesi laika, kurā iesniegt plānus, kā samazināt kuģu būvētavas ražošanas kapacitāti. Komisija aicināja slēgt divus no trim Gdaņskas eliņiem, ja kuģu būvētava negrib atmaksāt valsts atbalstu, kuru tā saņēma no Polijas valdības kopš 2004. gada 1. maija. ES komisārs apgalvoja, ka Komisijas nodoms ir modernizēt kuģu būvētavu, nevis to slēgt. Patiesībā šāda drastiska ražošanas kapacitātes samazināšana ar divu no trim eliņu slēgšanu padarītu uzņēmumu par nerentablu. Praktiski tā rezultātā tiktu zaudētas vairākas darba vietas un visbeidzot - notiktu kuģu būvētavas sabrukums.
Gdaņskas kuģu būvētava tomēr nav vienkārši parasts kuģu būvētavas uzņēmums, kas nodarbina vairākus darbiniekus. Tas ir arī viens no nozīmīgākajiem mūsdienu Polijas un mūsu savienotās Eiropas vēstures simboliem, proti, Solidarity kustības rašanās vieta.
Eiropas Parlamentam vajadzētu aicināt Eiropas Komisiju meklēt šai situācijai piemērotu risinājumu, tādu, kas dotu priekšroku uzņēmumam un tās strādniekiem. Savā lomā kā Eiropas sabiedrības balsij mums jāizsaka sava solidaritāte ar kuģu būvētavas strādniekiem un jāuzstāj uz risinājumu, kas nodrošinātu gan kuģu būvētavas stabilitāti, gan cieņu šim mūsdienu Eiropas vēstures simbolam.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, Amnesty International ir organizācija ar nevainojamu reputāciju, kas daudzos smaga darba gados ir daudz palīdzējusi cīņā pret cilvēktiesību pārkāpumiem visā pasaulē un ir iemantojusi cieņu no visām tām pusēm, kas rūpējas par taisnīgumu, brīvību un demokrātiju. Taču Amnesty International, kā tas jau bija sagaidāms, ir radījusi arī daudz ienaidnieku. Viens šāds ienaidnieks ir Turcijā. Daudzi no Amnesty International ziņojumiem attiecas uz Turciju, un tas ir aizskāris armijas kontrolēto "deep state” grupējumu šajā valstī.
Šis grupējums nesen atkal reaģēja agresīvi. Kā jūs, iespējams, zināt, tas ar Konstantinopoles vietējo varas iestāžu palīdzību ir izdevis lēmumu par tā saukto "nelegālo līdzekļu piesaistīšanu” un vēlāk iesaldējis Amnesty International bankas kontus Turcijā. Tas acīmredzami ir mēģinājums vājināt Amnesty International šajā valstī.
Es jūs aicinu izteikt stingru protestu Turcijas valdībai, lai norādītu, ka Parlaments nepieņems iepriekš minēto uzbrukumu Amnesty International, un ka šādi uzbrukumi būtiski kavē Turcijas progresu virzībā uz iestāšanos ES.
Gerard Batten
Priekšsēdētāja kungs, cik daudz Lielbritānijai maksā dalība Eiropas Savienībā? Pagājušā nedēļā es publicēju savu otro gada ziņojumu par šo tematu. Aprēķinot tiešās un netiešās izmaksas, es konstatēju, ka dalība ES Lielbritānijai maksā vismaz 60,1 miljardu Lielbritānijas mārciņu gadā bruto jeb 50,6 miljardus Lielbritānijas mārciņu gadā neto. Tas sastāda vairāk nekā 1000 GBP bruto vai 843 GBP neto uz katru Apvienotās Karalistes vīrieti, sievieti un bērnu. Izsakot to vēl citādi, tas ir 114 000 GBP minūtē bruto jeb 96 000 GBP minūtē neto. Vairākums Lielbritānijas cilvēku saprot, ka tā ir milzīga naudas šķērdēšana.
Nav brīnums, ka Apvienotās Karalistes premjerministrs Gordon Brown atsakās britiem dot iespēju piedalīties referendumā par jauno reformu līgumu. Ja viņš uzskata, ka ES ir tās naudas vērta, viņam būtu jāpieņem mans izaicinājums un jāliek veikt neatkarīgu izmaksu un labumu analīzi, lai to pierādītu. Tas būtu apdomīgs solis.
Milan Gaľa
(SK) Daudzdzīvokļu blokmājas V4 valstīs un Bulgārijā un Rumānijā tika uzceltas pirms 40 gadiem un tām vajadzīgs kapitālremonts. No struktūrfondiem nav iespējams saņemt naudu de minimis noteikuma dēļ. Saskaņā ar šo nosacījumu bez Eiropas Komisijas apstiprinājuma vienam labuma guvējam nav atļauts saņemt no valsts pabalstu, kas pārsniedz EUR 200 000 (aptuveni 6,8 miljonus Slovākijas kronu) trīs gadu laikā. Blokmājas apsaimnieko tikai dažas grupas, māju kooperatīvi vai administratori. Vidējā maksa par kapitālremontu ir 580 000 Slovākijas kronu par vienu blokmāju un aptuveni EUR 17 000 par vienu dzīvokli. Jaunās dalībvalstis gūtu labumu, ja Komisija atsevišķos gadījumos nepiemērotu de minimis noteikumu.
Jūnija beigās šo valstu ministri vienojās izveidot ekspertu grupu, kas piedalītos sarunās ar Komisiju. Tās uzdevums būtu vienādot likumdošanu ar ES finansējuma saņemšanas nosacījumiem blokmāju kapitālremontam saskaņā ar struktūrfondiem. Blokmājas ir galvenā pilsētu renovācijas problēma jaunajās dalībvalstīs. Tā kā tās ir valstī ar ļoti nolaistu stāvokli, es lūdzu Eiropas Komisiju un jūs, mani kolēģi, atbalstīt šo iniciatīvu.
Glyn Ford
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos vērst Parlamenta uzmanību uz traģisko ugunsgrēku Penhallow viesnīcā Newquay krastmalā, Kornvelā, manā vēlēšanu apgabalā.
Ugunsgrēkā gāja bojā trīs cilvēki: viens tādēļ, ka izlēca pa augstu logu, un divi nomira savās istabās - klīst baumas, ka viens no viņiem bijis invalīds. Šie cilvēki varbūt nebūtu miruši, ja būtu dzīvojuši kaut kur citur Eiropas Savienībā. Piemēram, Ungārijā šāda augstuma viesnīcai būtu jābūt aprīkotai ar ugunsdzēšanas ūdens smidzinātājiem. Pēdējos četros gados Eiropā viesnīcās, kas nav aprīkotas ar ūdens smidzinātājiem, ir miruši 60 cilvēki; neviens Eiropā nav miris ugunsgrēkos viesnīcās, kuras ir aprīkotas ar ūdens smidzinātājiem.
Es aicinu Komisiju ņemt šo faktu vērā un iesniegt priekšlikumus attiecībā uz tiesību aktiem par ugunsdrošību viesnīcās visā Eiropas Savienībā.
Marco Cappato
(IT) Priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi! Pēdējā parlamentārā termiņa laikā mūsu Radikālās partijas kolēģis Maurizio Turco uzdeva Eiropas Komisijai dažus jautājumus par Katoļu baznīcas un tai pietuvināto uzņēmumu nodokļu privilēģijām Itālijā un Spānijā.
Komisijas atbildes uz lūgumiem sniegt informāciju nonāca Itālijā tikai pirms dažām nedēļām. Spānijā jautājumi noveda pie PVN likumdošanas grozījumiem tā, ka šīs priekšrocības un privilēģijas tika likvidētas.
Itālijā, no otras puses, notika virkne pilnīgi nepieņemamu reakciju: daži cilvēki, ieskaitot bijušo ministru Maurizio Gasparri, gāja tiktāl, lai runātu par Bin-Ladena veida rīcību, kamēr citi runāja par antiklerikālu rasismu. Pat Eiropas Parlamenta viceprezidents Mauro atsaucās uz Radikālās partijas ministra Bonino antikatolismo un antisociālo varu.
Manuprāt, šim Parlamentam vajadzētu būt apmierinātam ja Eiropas Komisijai uzdotajiem jautājumiem ir tik jūtams efekts, un es ticu, ka mums jāturpina mūsu atbalsts šai iniciatīvai.
Philip Claeys
- (NL) Priekšsēdētāja kungs! Jūs noteikti ziniet, ka 11. septembrī Briselē vajadzēja notikt mierīgai demonstrācijai pret Eiropas islamizāciju. Vairāku dalībvalstu pilsoņi gribēja organizēt šo pasākumu un demonstrācijas mērķis pirmkārt un galvenokārt bija vērsties vispārīgi pie Eiropas institūcijām un it īpaši pie Parlamenta. Tāpēc noteiktā vieta bija Luxemburgplein tieši blakus ieejai Parlamentā.
Tomēr tagad sociālists, Briseles mērs vispār aizliedza šo demonstrāciju. Tā ir ņirgāšanās par vārda brīvību un biedrošanās brīvību. Tas nav tik daudz Briseles vai Beļģijas iekšējais jautājums, cik jautājums, kas skar mūs - Parlamentu un tāpēc jums vajadzētu iesniegt protestu pret šīs demonstrācijas aizliegumu Briselē. Nevar būt tā, ka mēs Eiropā ar Eiropas institūcijām veicinām demokrātiskās pamattiesības visā pasaulē, bet Briselē - Eiropas Savienības sirdī - šīs pašas pamattiesības tiek iemītas zemē.
David Sumberg
Priekšsēdētāja kungs, es esmu šeit ar dziļu nožēlu, jo ļoti jūs apbrīnoju un cienu. Tomēr vēlos protestēt pret faktu, ka pagājušā nedēļā Parlamenta ēkā Briselē tika pieļauta konference, kas šķietami bija veltīta mieram Tuvajos Austrumos, taču faktiski izvērtās par vienpusīgu, aizspriedumainu, neobjektīvu un nereprezentatīvu uzbrukumu Izraēlas valstij. Baidos, ka tas bija pilnīgs pretstats tam, kas faktiski notiek šajā reģionā, kur amerikāņu aizbildniecībā risinās ļoti pacietīgas sarunas starp Izraēlas premjerministru un Palestīnas Pašpārvaldes prezidentu.
Šī konference, kā jums zināms, nebija Eiropas Parlamenta konference. Tā notika Parlamenta ēkā, un tas organizētājiem ļāva iegūt uzticību un viņu teiktā akceptu no mūsu puses. Jūs personīgi saņēmāt pateicību par šīs konferences atbalstīšanu. Es domāju, ka mums vajadzētu kārtīgi visu pārdomāt pirms ko tādu atkārtojam. Eiropas Parlamenta ēka nav satikšanās vieta jebkurai grupai, kas vēlas protestēt pret to vai citu problēmu visā pasaulē. To noteikti nedrīkst atļaut "nolaupīt” tiem ekstrēmistiem, kas nekad neatzīs, ka mieru Tuvajos Austrumos, tāpat kā citur, var panākt tikai sarunās, nevis ar lodēm un bumbām.
Priekšsēdētājs
Godājamais David Sumberg, tā kā jūs vērsāties pie Parlamenta priekšsēdētāja, es vispirms vēlētos jums pateikties par jūsu atzinīgajām atsauksmēm. Tomēr, man ir jāpaskaidro, ka pastāv tādas lietas, kas ir ārpus priekšsēdētāja kompetences. Tas bija Priekšsēdētāju konferences lēmums, un man tas bija jāpilda.
Konferenci organizēja kāda Apvienoto Nāciju Organizācijas institūcija. Tādēļ, tā nebija šāda tāda institūcija, bet gan ANO institūcija. Es to paskaidroju formālā vēstulē Kneseta priekšsēdētājam, un esmu paskaidrojis arī Vēstniekam. Es kā Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs tajā nepiedalījos un neuzņēmu nevienu no runātājiem. Konference notika Eiropas Parlamentā, taču Eiropas Parlaments nebija par to atbildīgs. Domāju, ka jums vajadzētu to ņemt vērā.
(DE) Tagad man jums tomēr jāatgādina, ka priekšsēdētājs, kurš vienmēr cenšas sakārtot šī parlamenta locekļus, tagad piemēro 144. pantu. Tas noteic, ka priekšsēdētājs var izsaukt locekļus uz laiku, kas nepārsniedz 30 minūtes. Es vienmēr esmu uzskatījis, ka tas ir minimums, kādēļ arī es vienmēr esmu bijis dāsns, interpretējot šo normu. Tas nozīmē, ka diemžēl Sumberg kungs tagad būs pēdējais izsauktais loceklis. Tomēr es ceru, ka mana atbilde viņam bija informatīva un ir pilnīgāk izskaidrojusi situāciju par šo gadījumu.
Tas noslēdz šo daļu.
