Iepazīstināšana ar Revīzijas palātas pārskatu par 2006. finanšu gadu (debates) 
Priekšsēdētājs
Pirmais jautājums ir iepazīstināšana ar Revīzijas palātas pārskatu par 2006. finanšu gadu.
Hubert Weber
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, priekšsēdētāja vietniek S. Kallas, dāmas un kungi, es priecājos, ka varu šodien piedalīties jūsu debatēs par Revīzijas palātas pārskatiem par 2006. finanšu gadu. 12. novembrī es ar šiem pārskatiem iepazīstināju Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komiteju un nākamajā dienā - Ekonomikas un finanšu padomi.
Ļaujiet man sākt ar 2006. finanšu gada pārskatu galveno jautājumu apkopojumu. Pirmais jautājums attiecas uz finanšu gada pārskatu uzticamību. Konsolidētais finanšu pārskats par 2006. gadu sniedz patiesu informāciju par Kopienu aktīviem un pasīviem kā arī šāgada laikā veikto finanšu darbību rezultātiem, izņemot paziņojuma par aktīviem un pasīviem, maksājumu saistību un avansa maksājumu pārvērtējumu. Komisija veiksmīgi turpinājusi īstenot uzkrājumu principa grāmatvedību, lai gan vēl ir manāmi daži trūkumi.
Revīzijas palāta konstatēja, ka Komisija ir ieguldījusi atzīstamas pūles, lai novērstu ES finanšu riska pārvaldības sistēmas trūkumus. Dažas pārmaiņas jau ir devušas acīmredzamu labumu tādās jomās, kā piemēram, lauksaimniecības budžets.
Tālāk es runāšu par likumību un atbilstību normām. Revīzijas palāta atkal ir sniegusi nesaistošu pozitīvu atzinumu par darījumiem, kas ir gan ieņēmumu un maksājumu saistību, gan arī administratīvo izdevumu un ar pirmspievienošanās stratēģiju saistīto izdevumu pamatā, izņemot ar Sapard programmu saistītos izdevumus. Turklāt Komisijas delegāciju tieši pārvaldītajos un uzraudzītajos maksājumos ārpolitikas jomā tika konstatēta ļoti neliela kļūdu intensitāte. Taču Revīzijas palāta atkal ir sniegusi negatīvu atzinumu par lielāko daļu ES izdevumu likumību un atbilstību normām. Galvenokārt tas attiecas uz izdevumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku, kas vēl nav iekļauta integrētajā administrācijas un kontroles sistēmā - īsumā IACS - un izdevumiem struktūrpolitiskiem pasākumiem un iekšpolitikas jomām, kā arī uz ievērojamu izdevumu daļu ārpolitikas jomās. Šajās jomās attiecībā uz maksājumiem galīgajiem saņēmējiem vēl aizvien novērojama būtiska, lai arī mainīga, kļūdu intensitāte.
Dalītajai pārvaldībai pakļautajās budžeta jomās Revīzijas palāta konstatējusi: lauksaimniecības nozarē, kurai 2006. gadā bija piešķirti budžeta līdzekļi EUR 49,8 miljardu apmērā, Revīzijas palāta konstatējusi, ka kopējā kļūdu intensitāte attiecībā pret prognozēto ir krasi samazinājusies, kaut gan tā vēl mazliet pārsniedz būtiskuma slieksni. Atbilstīgi pielietojot integrēto administrācijas un kontroles sistēmu IACS, kas attiecas uz 70% lauksaimniecības izdevumu, efektīvi var samazināt noteikumiem neatbilstīgu un neplānotu izdevumu risku. Lauksaimniecības maksājumu finanšu korekcijas, piemēram, Komisijas gada lēmumi par atbilstību saskaņā ar norēķinu procedūras pamatnostādnēm, attiecas uz milzīgām summām, ko dalībvalstīm jāmaksā Kopienas budžetā kā korekciju vai naudas sodu maksājumi, jo tās nav izveidojušas piemērotas uzraudzības sistēmas. Šīs kompensācijas Kopienas budžetam vēl aizvien finansē šo valstu nodokļu maksātāji nevis šo maksājumu saņēmēji, kas Kopienas līdzekļus ieguvuši neatbilstīgi noteikumiem.
Revīzijas palāta uzskata, ka tai ne vien ar ilustratīviem piemēriem jānorāda uz problēmām, bet tā atzīst arī, ka tās uzdevums ir pievērst uzmanību arī attīstībai, ko varētu būt svarīgi zināt tiem, kas pieņem politiskos lēmumus. Tā, piemēram, Revīzijas palāta norādīja uz to, ka vienreizējo maksājumu sistēma ne vien atvieglo pieteikumu un maksājumu procedūru, bet tā arī dod tiesības zemju īpašniekiem saņemt šos maksājumus, kaut arī viņi nenodarbojas ar lauksaimniecību. Tāpēc, ka tas ir tiesiski iespējams, nozīmīga ir ES atbalsta daļa ir nonākusi nevis lauksaimnieku, bet gan zemju īpašnieku rokās. Tagad lauksaimniecības subsīdijas saņem dzelzceļa kompānijas, zirgu staļļi, zirgaudzētavas, golfa un atpūtas klubi un vietējās pašvaldības. Bez tam tiesību akti, kas regulē vienreizējo maksājumu sistēmu, dalībvalstīm dod vairāk tiesību saņemt šos maksājumus, šī iemesla dēļ pret maksājumu saņēmējiem ir nevienlīdzīga attieksme.
Attiecībā uz struktūrpolitiskajiem pasākumiem, kam 2006. gadā bija piešķirti EUR 32,4 miljardi, situācija salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu nav mainījusies. Revīzijas palāta konstatēja ievērojamu kļūdu skaitu, kas pēc tās aprēķiniem ir vismaz 12% no saņēmējiem atmaksājamās kopējās summas. Visbiežāk kļūdas bija sastopamas saistībā ar pieprasījumiem atmaksāt izdevumus, kas nav paredzēti atmaksāšanai, un to, ka netika izsludināti konkursi paredzētajā kārtībā. Turklāt bieži vien nebija pieejami dokumenti, kas apliecinātu pamatotās pieskaitāmās izmaksas un darbinieku izmaksas.
Revīzijas palāta uzskata, ka Komisijai jārāda labs piemērs, rīkojoties ar tiem izdevumiem, ko tā pārvalda tieši - izdevumiem saistībā ar Eiropas Savienības iekšējās un ārējās politikas jomām. Kaut arī šajās jomās ir manāmi uzlabojumi, Komisijas tieši pārvaldītajās iekšpolitikas jomās, kam 2006. gadā bija piešķirti deviņi miljardi eiro, atkal tika konstatēta ievērojama kļūdu intensitāte. Galvenais iemesls tam bija atmaksājumi saņēmējiem, kas bija iesnieguši datus, kas pārsniedz projektu izmaksas. Tam pamatā esošo darījumu kļūdu cēloņi ir arī nevērība, bieži vien savstarpēji saistīto noteikumu neapmierinošā pārzināšana, un saņēmēju mēģinājumi tīši izkrāpt ES budžeta līdzekļus. Turklāt lauksaimniecības maksājumiem, ko nesedz integrētā administrācijas un kontroles sistēma IACS un izdevumiem struktūrpolitiskajiem un iekšpolitikas pasākumiem, maksājumu pieprasījumu, kas pārsvarā balstās uz saņēmēju sniegto informāciju, pārbaudes daudzos gadījumos regularitātes un nodrošinājuma ziņā ir prasībām neatbilstošas un bieži vien arī nekvalitatīvas.
Iepriekšējos gados Komisija ir veikusi pasākumus līdzekļu atgūšanas sistēmas nostiprināšanai un Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzības pilnveidošanai. Taču šīs procedūras sarežģītības dēļ Komisijai vēl aizvien nav patiesas informācijas par neatbilstīgi izmaksāto finanšu līdzekļu summām un to saņēmējiem, kā arī to finansiālo ietekmi uz ES budžetu. Patiesībā tikai sešas dalībvalstis atsaucās uz pagājušajā novembrī izteikto Komisijas aicinājumu iesniegt ziņojumu par prasībām neatbilstīgo maksājumu atmaksu. Savā vienotās revīzijas modelī Revīzijas palāta ieteica izveidot efektīvas pamatnostādnes visām ES finanšu līdzekļu iekšējās uzraudzības sistēmām. Visām šīm sistēmām jābalstās uz vienotiem principiem un normām, tām jāņem vērā izmantošanas riski, kā arī jāpanāk piemērotākais līdzsvars starp kontroles izmaksām un tām iegūstamo labumu.
Viens no pēdējā laika svarīgākajiem jaunievedumiem ir dalībvalstu pienākums iesniegt revīzijas un kontroles rezultātu ikgadējos apkopojumus. Vēl ir arī dažu dalībvalstu revīzijas iestāžu brīvprātīga iniciatīva izdot šo valstu deklarācijas un izstrādāt revīzijas ziņojumus par ES finanšu līdzekļu izlietošanu šajās valstīs. Revīzijas palāta uzskata, ka dalībvalstu deklarācijas un revīzijas darbība var palīdzēt dalībvalstīm apzināties ES finanšu līdzekļu iekšējās kontroles nepieciešamību. Revīzijas palāta savā atzinumā Nr. 6/2007 paziņoja, ka šāda dalībvalstu rīcība būtu veids, kā pastiprināt un uzskatāmi parādīt valstu atbildīgumu ES finanšu līdzekļu izmantošanā. Turklāt šīs darbības varētu kalpot novēršamo trūkumu un veiksmīgas pieredzes noskaidrošanai, kā arī pārredzamības un atbildīguma nostiprināšanai finanšu pārvaldības sfērā.
Revīzijas palāta arī turpina aktīvi veicināt sadarbību ar dalībvalstu augstākajām revīzijas iestādēm un vada jauno darba grupu, kas izstrādā ES apstākļiem piemērotus vienotus revīzijas standartus un salīdzinošus revīzijas kritērijus.
Es esmu izdarījis šādus secinājumus: neraugoties uz Komisijas atzīstamajām pūlēm likvidēt vājās vietas ES finanšu līdzekļu riska pārvaldības sistēmā, Revīzijas palāta vairākumā budžeta jomu atkal sniedz negatīvu vērtējumu attiecībā uz darījumu likumību un atbilstību normām. Visvairāk uzlabojumu konstatēts attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku. Augstā kļūdu intensitāte pamatā esošajos darījumos daļēji ir izskaidrojama ar apstākli, ka sarežģītās tiesiskās prasības un noteikumi, kā arī neskaidrie līdzekļu piešķiršanas kritēriji dažreiz liek saņēmējiem savos atbalsta maksājumu pieprasījumos uzrādīt pārmērīgi augstas izmaksas, taču daļēji tas ir arī pastāvīgo trūkumu iekšējās kontroles jomā dēļ.
Galvenais priekšnoteikums budžeta līdzekļu efektīvai pārvaldībai ir uzticama iekšējās kontroles sistēma katras dalībvalsts un saņēmējvalsts visos pārvaldes līmeņos. Es uzskatu, ka Eiropas pilsoņiem ir tiesības uz ES finanšu līdzekļu atbilstīgu pārvaldi un uzraudzību.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas pārskatu un Priekšsēdētāja H. Weber komentārus.
Kopumā Revīzijas palātas pārskats par 2006. finanšu gadu sniedz daudz pozitīvāku novērtējumu nekā pārskats par 2005. gadu. Pateicoties Revīzijas palātas "luksoforu” sistēmai tagad ir iespējams pamatīgi novērtēt attīstību. Revīzijas palātas pārskatā, pakāpeniski izpētot visas izdevumu jomas, izklāstīts, kurās no tām ir apmierinoši rezultāti un kurās atrastās kļūdas par 2% pārsniedz Revīzijas palātas noteikto būtiskuma slieksni.
Salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem Komisija ir apmierināta, ka kopumā Revīzijas palāta ir "devusi zaļo gaismu” vairāk nekā 40% kopējo maksājumu, pagājušajā gadā tie bija aptuveni trešdaļa šīs summas, bet pirms diviem gadiem - tikai 6%. Tas ir patiess progress virzībā uz mūsu kopējo mērķi - panākt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS).
Revīzijas palāta ziņo arī par uzlabojumiem iekšpolitikas jomās, piemēram, attiecībā uz pētniecības programmām, kā arī ārpolitikas jomās. Revīzijas palāta konstatēja, ka visi mūsu 2006. gada pārskati sniedz uzticamu un godīgu informāciju par visiem būtiskākajiem aspektiem, izņemot dažus nelielus pārspīlējumus, kas attiecas uz 0,13% darbības izdevumu. Revīzijas palāta atzina, ka Komisija ir veltījusi ievērojamas pūles, lai likvidētu ES finanšu līdzekļu risku pārvaldības vājās vietas.
Tomēr kopumā attiecībā uz darījumu likumību un atbilstību normām tā atkal ir negatīva deklarācija par pārskatu ticamību (DAS). Lai gan mēs ejam pareizajā virzienā, es tomēr gribētu pievērsties galvenajam klupšanas akmenim mūsu ceļā uz pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS). Lielākais mūsu uzdevums ir nodrošināt struktūrpolitikas pasākumu atbilstīgu īstenošanu. Attiecībā uz izdevumiem struktūrpolitikas īstenošanai - EUR 32,4 miljardiem 2006. gadā - situācija ir līdzīga kā pagājušajos gados un Revīzijas palāta atkal ir konstatējusi būtiskas kļūdas.
Visbiežāk sastopamās kļūdas ir noteikumiem neatbilstīgas maksājumu prasības un paredzētajā kārtībā neizsludināti konkursi, kā arī pierādījumu trūkums, lai attaisnotu pieskaitāmo izdevumu un darbinieku izmaksu aprēķinus.
Revīzijas palāta turpina apgalvot, ka ir pamatoti un pārliecinoši, ka tikai 12% no struktūrfondu un kohēzijas fondu 2006. gada maksājumiem nevajadzēs atmaksāt. Mēs piekrītam tam, ka šajā jomā ir milzīgas problēmas. Komisija savā apvienojošajā ziņojumā par 2006. gadu konstatē, ka tai nav pārliecības par struktūrfondu pārvaldības sistēmām Itālijā, Latvijā, Slovākijā, Slovēnijā, Spānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē. Šaubas pauda arī ģenerāldirektori savos gada darbības pārskatos.
Revīzijas palāta 2006. gadā aplūkoja 19 reģionu modeļus un nevienu neatzina par pietiekami efektīvu. Revīzijas palāta atzina, ka daudzas no Anglijas, Francijas Vācijas, Grieķijas, Itālijas, Polijas, Portugāles, Skotijas, Slovēnijas un Spānijas sistēmām, kā arī Austrijas un Ungārijas INTERREG projekta kontroles sistēma ir neefektīvas.
Es uzskatu, ka ar jaunajiem tiesību aktiem situācija uzlabosies, taču tas nesamazinās augsta riska turpmāku iespējamību maksājumiem 2000. - 2010. gada programmām, jo šajā jomā situācija saglabāsies kritiska līdz pat šo programmu darbības beigām 2009. - 2010. gadā. Šajā lietā mums jādarbojas kopā. Es esmu rakstījis Padomes priekšsēdētājam, dalībvalstīm un Eiropas Parlamentam, lai iepazīstinātu ar Komisijas plānotajām papildu darbībām.
Šā mēneša sākumā notikušajā Ekonomikas un finanšu padomes (ECOFIN) sanāksmē es arī aicināju dalībvalstis pildīt savas saistības un līdz 2008. gada 15. februārim iesniegt revīzijas gada pārskatus un deklarācijas. Tāda bija panāktā vienošanās ar Parlamentu un Padomi, pieņemot pārskatīto finanšu regulu.
Šim gada pārskatam jākļūst par kaut ko vairāk nekā vienkārši par vēl vienu ziņojumu bez jebkādas papildu vērtības. Tam jāsniedz Komisijai patiesa analītiska informācija, kas Revīzijas palātai un Parlamentam sniegtu pārliecību par situāciju kontroles jomā katrā dalībvalstī.
Uzklausīšanas sanāksmē par 2006. gada budžeta izpildes apstiprināšanu, ko galveno struktūrfondu komisāriem 2007. gada 18. decembrī rīko Budžeta kontroles komiteja, piedalīsies dalībvalstu budžeta kontroles komiteju pārstāvji. Komisija atzinīgi vērtē šo jauno ierosmi un cer, ka tā palīdzēs mobilizēt dalībvalstis, lai tās pildītu savas saistības uzlabot ES finanšu līdzekļu pārvaldību.
Mums jāturpina īstenot brīdināšanas, jautājumu risināšanas vai maksājumu pārtraukšanas politiku. Komisija ir paziņojusi savu nodomu pārtraukt struktūrfondu maksājumus tajos gadījumos, kad Komisija nevar gūt pietiekamu pārliecību par to, ka dalībvalstu sistēmas darbojas veiksmīgi. Tas var likt Komisijai pieņemt nepopulārus lēmumus, taču tā ir secinājusi, ka attīstība notiks pārāk lēnā tempā, ja mēs nerīkosimies steidzami.
Pirms es noslēdzu savu runu, ļaujiet man pateikt dažus vārdus par to, kā plašsaziņas līdzekļi ataino šo gada pārskatu. Pēdējo divu nedēļu laikā žurnālisti Komisijai lūdza komentēt divus galvenos jautājumus. Pirmkārt, komentēt Revīzijas palātas atklājumu, ka golfa klubi un citas organizācijas oficiāli nenodarbojas ar lauksaimniecību, par ko pagājušajā gadā tās saņēmušas ES subsīdijas. Kādā visnotaļ nopietnā laikrakstā parādījās virsraksti: "ES atbalsts tiek nelietderīgi tērēts nabadzīgajiem golfa klubos”. Tikai astoņos vārdos tas sniedza trīs nepatiesus faktus. Ļaujiet man paskaidrot. Pirmkārt, subsīdijas lauksaimniecībai nav domātas kā atbalsts nabadzīgajiem; otrkārt, šeit apšaubītais atbalsts netika izmaksāts golfa klubiem, bet gan kā subsīdijas, ko ir tiesības saņemt par lauksaimnieciskām darbībām - šajos gadījumos tās tika piešķirtas kopumā lauksaimniecībā izmantojamajai zemei, kas pieder vairākiem īpašniekiem. Tāpēc tas nozīmē, ka nauda netika iztērēta nelietderīgi, bet patiesībā tas bija gan likumīgi, gan atbilstīgi noteikumiem, ko Revīzijas palāta neapšauba. Revīzijas palāta šajā gadījumā pievērsa uzmanību drīzāk politiskajam jautājumam un saskaņotas politikas galarezultātam: vienreizējo maksājumu sistēmas ieviešanai.
Mēs atzinīgi vērtējam šādas diskusijas, jo godātie Parlamenta deputāti varēs pārliecināties, ka šī Komisija ir smagi strādājusi, lai panāktu pilnīgu pārredzamību par ES finanšu līdzekļu saņēmējiem, kas, es domāju, ievadīs labāk informētas politiskās diskusijas par tādām tēmām kā kopējās lauksaimniecības politikas darbības pārbaudes, ko šajā mēnesī uzsāks mana kolēģe Marian Fischer Boel.
Līdzīga pieeja ir pamatā Komisijas ierosinājumam katras dalībvalsts augstākajām revīzijas iestādēm iesniegt pilnīgu attiecīgajā dalībvalstī saņēmējiem veikto maksājumu sarakstu.
Skumji, ka dažu plašsaziņas līdzekļu ziņojumos šis golfa klubu jautājums pavisam aizēnojis Revīzijas palātas paziņojumu, ka lauksaimniecība ir nozare, kurā Komisija un dalībvalstis ir panākušas vislielāko progresu un kam Revīzijas palāta gandrīz kopumā "devusi zaļo gaismu”. Šī iemesla dēļ es uzskatu, ka šodien to vajadzēja paskaidrot.
Otrs jautājums ir par to, ka, saskaņā ar Revīzijas palātas aprēķiniem, nevajadzēs atmaksāt 12% struktūrfondu līdzekļu. Vairākums žurnālistu, atsaucoties uz Revīzijas palātu, uzskatīja, ka tā ir problēma, jo pagājušajā gadā tika izmaksāti gandrīz EUR 4 miljardi. Šis jautājums arī ir jāpaskaidro. Nav skaidra priekšstata par to, vai šie finanšu līdzekļi ir zaudēti vai nozagti, ne arī, vai šīs kļūdas ir sistemātiskas jeb vienreizējas. Tāpēc Komisijai jāsniedz skaidrojums par šiem 12%. Šajā runā es jau sniedzu dažus paskaidrojumus un norādīju uz dažām problēmām, ar ko mēs saskaramies, kā arī uz paredzamo rīcību šo problēmu risināšanā.
Mani kolēģi, komisāri D. Hübner un V. Špidla savā Budžeta kontroles komitejā sagatavos noklausīšanās sēdes.
Nobeigumā es gribu uzsvērt, ka neskatoties uz faktu atspoguļojumu dažos plašsaziņas līdzekļos, mēs esam pārliecināti, ka Revīzijas palātas pārskats patiesībā palīdzēs mums koncentrēt uzmanību uz patiesajām problēmām. Komisija smagi strādā, lai panāktu uzlabojumus šajos galvenajos jautājumos.
José Javier Pomés Ruiz
PPE-DE grupas vārdā. - (ES) Priekšsēdētāj, Hans-Gert Pöttering kungs, es esmu gandarīts, ka jūs ievadījāt šīs debates, uzsverot, ka Parlaments piešķir lielu nozīmi tā finanšu pārskatu revīzijai, kā arī par to, ka šajās debatēs piedalās Revīzijas palātas priekšsēdētāja vietnieks S. Kallas un priekšsēdētājs H. Weber. Taču kur gan ir Padome? Kur ir referents, kas varētu mums pastāstīt, ko Padome dara ar priekšlikumiem un komentāriem, ko Revīzijas palātas priekšsēdētājs un priekšsēdētāja vietnieks S. Kallas un es esam tai iesnieguši?
Paldies jums, priekšsēdētāja kungs, ka jūs ievadījāt šīs debates!
(Aplausi dažos zāles sektoros)
Sākumā es gribētu pateikties Revīzijas palātai par tās izcilo darbu, sevišķi par šī pārskata ļoti veiksmīgi izstrādāto 2. nodaļu. Jūs šo darbu veicat aizvien labāk un jūs ne vien Parlamentam, bet arī cilvēkiem ielās palīdzat apzināties, cik izmaksā Eiropas Savienības darbība.
Ir jāapsveic lauksaimnieki, jo tagad, kad mēs samazinām tiešos maksājumus zemniekiem, viņiem ir ievērojami jāuzlabo saņemtās naudas pārvaldība.
Tomēr mēs nevaram līdzīgi slavēt struktūrfondus. Ir pagājuši jau trīs gadi kopš brīža, kad šis Parlaments teica, ka Padomei, lielākajai kavētājai, jāliek atskaitīties par to, kā tā tērē lielāko daļu budžeta, ko tā kontrolē. Viens ir skaidrs: saskaņā ar jauno finanšu regulu dalībvalstīm tagad ir obligāti jāiesniedz savas valsts pārvaldes deklarāciju apkopojumu. Tas nav lūgums, tā ir prasība. Dalībvalstīm tas ir jāizdara līdz nākamā gada februāra vidum, un, kā mēs zinām - un šeit mēs piekrītam S. Kallas - tās to nevēlas darīt: izskatās, ka tām nebūtu pieprasīts iesniegt savus pārskatus. Ja tā ir obligāta prasība, tad jums pirmajiem tām jārāda paraugs. Jūs sakāt, ka tikai sešas dalībvalstis ir iesniegušas atskaites par to, kā tās atmaksās nepareizi saņemtos finanšu līdzekļus. Tas ir apkaunojoši! Šis fakts ir pelnījis virsrakstus avīzēs: "Tikai sešas dalībvalstis mums ir pavēstījušas, kā tās atmaksās ļaunprātīgi izlietotos finanšu līdzekļus.” Tas patiešām ir negods!
Rezumējot es gribētu jums pateikt, ka Parlaments turpinās savu darbu, dariet arī jūs savējo! Mēs pilnībā atbalstām jūs un S. Kallas jūsu ceļā uz mērķi panākt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS), un mēs uzņemamies savu daļu vainas par visām šīm sevišķi apgrūtinošajām procedūrām; mēs esam vainīgi pie tā, jo dažreiz mēs pieprasījām neiespējamo. Mēs piedāvājam sadarbību, lai iespējami drīzāk vienkāršotu šīs procedūras.
Paldies jums, Weber kungs, par lielisko pārskatu!
Herbert Bösch
PSE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, situācija Eiropas Savienības finanšu pārvaldības jomā ir neviennozīmīga. Es atzinīgi vērtēju Komisijas centienus lauksaimniecības nozarē. Revīzijas palātas pārskats atzīmēja vispārēju kļūdu samazināšanos attiecībā uz lauksaimniecības izdevumiem. To vajadzētu vērtēt kā galveno panākumu.
No otras puses, gandrīz neko pozitīvu nevar pateikt par struktūrfondiem. Revīzijas palāta uzskata, ka dalībvalstu kontroles sistēmas kopumā ir neefektīvas vai mazefektīvas. Tāpēc Parlaments pieprasa dalībvalstu deklarācijas, kas, kā katras valsts atbildīguma uzlabošanas instruments, ir vēl svarīgāks nekā agrāk.
Es esmu arī ļoti vīlies, ka Komisijas iekšējās kontroles sistēma vēl aizvien nav tāda, kādai tai septiņos gados pēc reformas vajadzētu būt. Tajā ir ļoti būtiski trūkumi, un es atzinīgi vērtēju Revīzijas palātas gada pārskata otrajā nodaļā iekļauto pārliecinošo analīzi.
Ieskatīsimies nākotnē! Revīzijas palāta ir ierosinājusi starpiestāžu diskusijas par "pieļaujamā kļūdu riska” koncepciju. Es atzinīgi vērtēju šo iniciatīvu. Parlaments un Komisija jau dažādos veidos ir sekojuši šim ierosinājumam. Kad Padome - kas šodien nepiedalās sēdē - paudīs savu viedokli šajā jautājumā?
Reformu līgumā formulēts: "Regulas paredz dalībvalstu pienākumus budžeta īstenošanas kontrolē un revīzijā, kā arī attiecīgo atbildību”. Parlaments rūpīgi uzraudzīs, kā tiek īstenoti šie jaunie noteikumi.
Attiecībā uz Eiropas Savienības revīzijas pasākumiem es neatkārtošu to, ko es jau 2007. gada 18. oktobrī teicu Luksemburgā. Es tikai gribu uzsvērt, ka Parlamentam ļoti interesē šī Revīzijas palātas salīdzinošā pārskata rezultāti. Es apsveicu H. Weber un, sevišķi M. B. Engwirda, par to, ka viņi spēja iesākt šo uzdevumu.
Jan Mulder
ALDE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, iesākumā es gribētu pateikties Revīzijas palātai par tās jauno ziņošanas sistēmu Eiropas Parlamentam. Gadiem ilgi mums jautāja, vai kļūdu skaitu dažādās pārskata nodaļās nevarētu noteikt precīzāk. Gadiem ilgi Revīzijas palāta teica, ka tas nav iespējams un tagad, par laimi, mēs pirmo reizi redzam, ka arī Revīzijas palāta var mainīt savu viedokli - tagad tā ziņojumā lieto "luksoforu sistēmu”: sarkano, oranžo un zaļo gaismu. Mēs to ļoti atzinīgi vērtējam un ceram, ka turpmākajos gados šī sistēma tiks pilnveidota tā, lai mēs redzētu, kur ir panākti uzlabojumi. Attiecībā uz uzlabojumiem - S. Kallas jau uz to norādīja - Komisija protams var lepoties, jo pirms trim gadiem tikai 6% no izdevumiem tika uzskatīti par legāliem. Tagad šis skaitlis ir 40% un komisija gandrīz jau ir "devusi zaļo gaismu” lauksaimniecībai. Tas ir progress! Būtiskākais jautājums ir: vai cilvēki ielās uzskata, ka ir panākts pietiekams progress? Labi, es jums varu pateikt, kāda ir atbilde uz šo jautājumu. Tā ir - "nē”! Grūti noticēt, ka pēc tik daudziem gadiem deklarācija par pārskatu ticamību vēl aizvien nav pozitīva un tas izraisa milzīgas bažas.
Aizvien lielākas problēmas rada struktūrfondi; 12%, protams, ir pārāk daudz. Būtu labi, ja Revīzijas palāta varētu paskaidrot, kur rodas šie 12%. Vai tāpēc, ka ir nepareizi aizpildītas pieteikumu anketas? Vai tas ir īstais kļūdu cēlonis? Kad es no cilvēkiem dzirdu, cik sarežģīti ir dabūt naudu no struktūrfondiem, manuprāt ir maz ticams, ka trūkst pietiekamas kontroles, jo aizvien vairāk es dzirdu cilvēkus sakām: "Kāds cits var saņemt manu daļu - ir tik sarežģīti piekļūt šiem fondiem.” Pēdējā laikā es to esmu dzirdējis dažās Holandes provincēs.
Tagad, kad mēs Komisijā sākam budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, vissvarīgākais, manuprāt, ir šis jautājums: ko Komisija ir darījusi, atsaucoties uz Parlamenta iepriekšējiem ieteikumiem rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu? Jo, vai tad Līgumā nav teikts, ka Komisijai jāveic visas atbilstīgās darbības, lai pēc iespējas ātrāk rīkotos saskaņā ar šīm rezolūcijām par budžeta izpildes apstiprināšanu? Es domāju, ka šeit ir divas lietas, par kurām vajag runāt daudz konkrētāk - ne vien rezolūcijās, bet arī Līgumā - sadaļā par vairākgadu budžetu attiecībā uz dalībvalstu deklarācijām. Citi cilvēki arī atsaucās uz to. Divās Parlamenta rezolūcijās formulēts, ka komisāriem jāiesniedz ģenerāldirektoriem savas jebkāda veida ikgadējās deklarācijas. Parlamentam tas nozīmē, ka atbildīga nav Komisija kā iestāde kopumā, bet gan katrs komisārs ir personiski atbildīgs par savu budžetu. Es labprāt gribētu dzirdēt vairāk par to.
Un manas runas noslēgumā - jaunajā Līgumā teikts, ka Komisija un dalībvalstis ir kopīgi atbildīgas. Sakarā ar minētajām dalībvalstu deklarācijām būtu interesanti uzzināt, kā Komisija gatavojas īstenot jauno Līgumu tagad un nākotnē.
Bart Staes
Verts/ALE grupas vārdā. - (NL) Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas locekļi, komisār, dāmas un kungi, 2006. gadā Eiropas budžets bija apmēram EUR 106 miljardi. Protams, tas ir tikai 1% no 27 dalībvalstu iekšzemes kopprodukta, bet tā vēl arvien ir prāva summa. Tā ir nauda, ko esam iemaksājuši gan jūs, gan es, gan arī visi nodokļu maksātāji un tāpēc pret tās izlietošanu jāizturas ar lielu rūpību. Tas ir viens no Eiropas Parlamenta galvenajiem pienākumiem. Tagad, jau trīspadsmito reizi pēc kārtas, mēs redzam, ka Revīzijas palāta atsakās galvot par šo izdevumu pilnīgu likumību un atbilstību noteikumiem.
Dāmas un kungi, tas nav mazsvarīgi! Tas izraisa sašutumu. Tas ir nopietns brīdinājums ne vien Komisijai, bet arī dalībvalstu valdībām, ka tām kaut kas ir jādara. Karel Pinxten, Beļģijas Revīzijas palātas loceklis, laikrakstos De Tijd un Echo de la Bourse par to rakstīja: "Ja kāda uzņēmuma ar aktīviem Eiropas Savienības budžeta apjomā iekšējā vai ārējā revīzija līdzīgā veidā atteiktos iesniegt finanšu pārskatus, tad tas izraisītu sašutuma vilni visos finanšu tirgos”. Viņš diemžēl runā patiesību, un mēs nevaram izlikties to neredzam.
Kas tad ir klupšanas akmeņi? Lauksaimniecība, vēl aizvien nozīmīgākā budžeta pozīcija, ar apmēram EUR 50 miljardiem. Uzlabojumi šajā nozarē ir neapšaubāmi, galvenokārt pateicoties integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas darbībai. Dāmas un kungi, mums jāatzīst arī tas, ka dažas dalībvalstis, piemēram, Grieķijas atsakās iesaistīties šajā sistēmā. Šo naudu pārvalda dalībvalsts valdība, un es domāju, ka šajā gadījumā mums Grieķija noteikti "jānoraida no laukuma”. Mums jāpieprasa tikai tad atsākt lauksaimniecības atbalsta līdzekļu maksājumus Grieķijai, kad tā iestāsies šajā sistēmā.
Otra problēma saistībā ar lauksaimniecību ir - H. Weber jau to pieminēja un S. Kallas savukārt atsaucās uz to - lauksaimniecībai paredzētās naudas izmaksa golfa klubiem, dzelzceļa kompānijām, zirgaudzētavām un zemju īpašniekiem, kas acīmredzami nenodarbojas ar lauksaimniecību un "iebāž kabatās” lauksaimniecības budžeta naudu. Un parasti tie ir aristokrātijas un karaļnamu pārstāvji. Šeit tiek spēlēta tāda kā spēle: "Ak jā, tā tas ir - ak, nē, tā tas nav”. Weber kungs saka, ka tā patiešām notiek, Kallas kungs saka, ka tā vis nenotiek. Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejas uzklausīšanas sēdē lauksaimniecības komisāre M. Fischer Boel apgalvoja, ka tas viss ir pārspīlējums un padarīja šo lietu par nenozīmīgu. Es tagad gribētu dzirdēt S. Kallas un H. Weber atbildes, kāda tad ir patiesība šajā lietā. Vai Revīzijas palāta var pamatot savas pretenzijas? Vai tā arī turpmāk turēsies pie sava viedokļa?
Otra milzīga budžeta pozīcija vēl aizvien ir struktūrfondi. Saskaņā ar Revīzijas palātas pārskatu patiesībā tikai divpadsmit procentus no šīs naudas nevajadzēs atmaksāt. Ar to nepietiek. Mums šajā lietā kaut kas ir jādara. Tādēļ mēs aicinām dalībvalstis, to valdības un Parlamenta priekšsēdētājs rīkoties, jo viņiem jāpilda sava pienākumu daļa. Viņi pārvalda 80% Eiropas finanšu līdzekļu. Tātad, es atkārtoti uzstāju, ka Parlamentam un plenārajai sesijai ka viņiem jāiesniedz deklarācija par Eiropas naudas atbilstīgu izlietošanu un tādējādi jāveic savi politiskie pienākumi. Dānija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste to ir izdarījušas. Kur ir citu dalībvalstu valdības? Kur ir Beļģija, Francija, Vācija? Vai tām nav jāpilda savas politiskās saistības?
Esko Seppänen
GUE/NGL grupas vārdā. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, komisār, atkal ir pienācis tas laiks gadā, kad Revīzijas palāta sniedz negatīvu vērtējumu par iepriekšēja gada izdevumu likumību un atbilstību noteikumiem. Pavasarī Parlamentam vajadzēs apstiprināt budžeta izpildi, ņemot vērā iesaistītās puses un neskatoties uz negatīvo pārskatu. Vismaz tāda ir bijusi iepriekšējo gadu prakse, izņemot gadu, kad notika vēlēšanas.
Es gribētu pievērst jūsu uzmanību V. un VI. diagrammai Revīzijas palātas pārskata pielikumā, kur aprēķināti dalībvalstu tīrie ienākumi. Dalībvalstu tarifi, arī tām precēm, ko izved uz citām dalībvalstīm, ir pieskaitīti pie tradicionālajiem pašu resursiem. Tas rada maldinošu priekšstatu par dažu dalībvalstu reālajiem tīrajiem ienākumiem, īpaši, Nīderlandes un Beļģijas, sevišķi tad, ja ņem vērā pārmērīgo - 25% - komisijas nodevu tarifiem.
Ir grūti arī pieņemt šo aprēķinu metodi, kas acīmredzot izriet no Komisijas aprēķinu metodes, kas Eiropas Savienības izdevumos šajā gadījumā neiekļauj administratīvos izdevumus. Tāpēc revīzijas aprēķini vienkārši nesniedz patiesu resursu izlietošanas ainu: tie salīdzina politiskus faktorus. Tā ir laba zīme, ka ir nosaukta vārdā tā valsts, kas nav atbilstīgi piemērojusi lauksaimniecības izdevumu uzraudzības un pārvaldības sistēmu, tā ir Grieķija. Kā Revīzijas palātas priekšsēdētājs savā ievada runā ziņoja, ir jānovērš lauksaimniecības maksājumu nelietderīgas izmantošanas gadījumi. Problēmas nebūs tikai ar golfa klubiem, komisār Kallas.
Labs piemērs revidentu priekšlikumu pozitīvajai ietekmei ir deputātu asistentu atlīdzības jautājuma risinājums. Pārstrādātie noteikumi nepārprotami ir pārāk stingri, taču labāk tādi, nekā apzināta nevērība.
(Aplausi)
Nils Lundgren
IND/DEM grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, tātad visus šos trīspadsmit gadus Revīzijas palāta ir izbrāķējusi ES budžeta izpildi. Kāpēc tā ir noticis? Vai ES politiķi, birokrāti un pilsoņi ir nelabojami krāpnieki? Protams, nē! Problēma ir tā, ka ES līdz pat sīkumiem grib regulēt to, kas notiek reģionā, kurā ir 23 valstis un pusmiljarda iedzīvotāju. Šis iemesls atver durvis krāpšanai, ļaunprātīgai līdzekļu izlietošanai un kļūdām. Visa organizācija prasa reformas - sākot jau ar vadību. Ir divas iespējas, kā to atrisināt.
Pirmkārt, mums no aplamas detalizētas reglamentēšanas jāpāriet uz tādu sistēmu, kurā nabadzīgās dalībvalstis saņems palīdzību bez pārāk detalizētiem noteikumiem, kas nosaka, kā to izlietot. Otrkārt, mums jānodrošina, ka vainīgie tiks atklāti. No tā izriet prasība pēc maksimālas pārredzamības, pret ziņotājiem jāizturas kā pret varoņiem, un žurnālistus jāaicina rūpīgi pārbaudīt ES vadību. Neviena no šīm trim prasībām patiesībā nav izpildīta. Viens piemērs, kas attiecas uz šo jautājumu, ir žurnālista Hans-Martin Tillack cīņa. Viņš atklāja blēdības Eiropas Statistikas pārvaldē (EUROSTAT), taču Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) viņu pašu apsūdzēja pārkāpumos. Viņš šo lietu zaudēja Beļģijas tiesu sistēmā un Eiropas Tiesā, taču tagad viņu attaisnoja Eiropas Cilvēktiesību tiesa. ES loma šajā skumjajā notikumā parāda, cik tāls ceļš mums vēl ejams, ja mēs gribam mainīt tās birokrātisko būtību. Vai mēs to gribam darīt? Es šaubos.
Hans-Peter Martin
(DE) Despotiskais priekšsēdētāja kungs, tiesiskums, demokrātija un kontrole, kas balstīta uz vienlīdzības principu varētu būt nocietinājums pret despotismu, taču tieši šīs lietas pašlaik pietrūkst.
Tomēr šis Eiropas Revīzijas palātas gada pārskats var nedaudz palīdzēt un var arī dažas lietas uzlabot. Es vēlreiz īpaši norādīšu uz tiem apstākļiem, kuri uz jūsu atbildību, Weber kungs, par laimi beidzot ir iekļauti šajā dokumentā no 10.9. līdz 10.12. punktam ieskaitot. Tā ir pļauka Eiropas Parlamentam. Šajā pārskata daļā Revīzijas palāta konstatē, ka Parlamenta kontrole pār dalībvalstu izdevumiem ir ārkārtīgi nepietiekama un norāda uz vairākiem gadījumiem, kad notikusi nolaidība. Ko tas praktiski nozīmē? Tas, priekšsēdētāja kungs, šī Parlamenta ģenerālsekretāra kungs, nozīmē to, ka nevēlamas personas tiek atstumtas, Herbert Bösch kungs, tiek nosūtīta gļēva sūdzība Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un tad, pēc gadiem ieilgušas izmeklēšanas, tiek konstatēts, ka tur jau nekā nebija, nekādas krāpšanas, vispār nekā. Bet šeit, kur patiešām varētu kaut ko atrast - un jūs pats, Weber kungs, sakāt, ka tikai 22% lietu par izdevumiem ir atbilstīgi izmeklētas - neviens pat nemeklē. Un tā ir despotiska rīcība!
Visi šajā ēkā, arī Priekšsēdētājs un ģenerālsekretārs H. Rømer, zina, ka deputātu izdevumi vismaz EUR 80 miljonu apmērā nav pierādāmi ar attiecīgiem dokumentiem. Kāpēc netiek veikta izmeklēšana šajā lietā? Kāpēc netiek veiktas atbilstīgas darbības? Kāpēc dažādi termiņi aizvien tiek pagarināti? Tas, kas šeit notiek - un ļaujiet man vēlreiz pateikties Revīzijas palātai, ka tā arī šeit ir pielikusi savu roku - noved pie despotiskas sistēmas un pie tā, ka šo iestādi nevar nopietni dēvēt par Parlamentu. Un tad atbildīgie "laižas lapās”. Tā tas nevar turpināties!
Es aicinu Parlamentu un arī jūs - Revīzijas palātā: Lūdzu, detalizēti izmeklējiet šos gadījumus un atrodiet risinājumu! Patiesībā šeit slēpjas milzīga apjoma krāpšana.
Herbert Bösch
(DE) Priekšsēdētāja kungs, šajā namā es ļoti daudz esmu mācījies no H. P. Martin, taču es protestēju pret apzīmējumu ”gļēvi ziņojumi”. Es ļoti priecātos, ja to varētu precizēt, jo es uzskatu, ka H. P. Martin ir pēdējais, kam ir tiesības izteikt šādus apvainojumus.
Alexander Stubb
Priekšsēdētāja kungs, es biju nolēmis savu runu beigt ar apgalvojumu, ka šis pārskats par budžeta izpildi ir ideāls avots propagandai pret Eiropu, bet pēc tā, ko tikko teica Hans-Peter Martin es ar to sākšu, un es esmu apmierināts, ka H. Bösch iejaucās.
Es gribētu runāt par trim jautājumiem. Pirmais jautājums ir arī galvenais: ir jāapsveic Revīzijas palāta par šo pārskatu. Tā kā tas ir labāks pārskats nekā pagājušajā gadā, tad mums jāapsveic arī Komisija. Man patīk "luksoforu sistēma”. Tādiem vienkāršiem Eiropas Parlamenta deputātiem kā es šī sistēma sniedz diezgan labu priekšstatu par to, kas notiek labi un kas - ne. Tomēr mums Eiropas Parlamentā kā vienmēr ir trīs iespējas. Pirmā ir pieņemt un Komisijai apstiprināt budžeta izpildi, otrā ir to atlikt un trešā - noraidīt. Tas mums jāpatur prātā, uzsākot jebkuras debates.
Mans otrs jautājums ietver politikas jomas un, pirmkārt, kopējo lauksaimniecības politiku (KLP). Apsveicu ar to! Izskatās, ka šeit vienīgā problēma, kā jau daudzi no jums atzīmēja, būs attiecībā uz Grieķiju. Golfa klubu problēma, kā jau tika teikts, patiesībā nav nekāda problēma. Plašsaziņas līdzekļi to ir milzīgi pārspīlējuši. Es to nesaku tikai tāpēc, ka es esmu spēlējis Somijas valsts golfa izlasē, es neesmu tieši ieinteresēts šajā lietā.
Otra joma ir struktūrpolitika, kur ir aprēķināts 12% kļūdu. Šo rādītāju var uzlabot. Šajā jomā ir arī tā sauktais RAL vai nesamaksātās saistības EUR 130 miljardu apjomā. Komisijai ļoti nopietni pie tā jāstrādā.
Mans trešais un beidzamais jautājums ir tas, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra, kā mēs tikko redzējām, sagādā vieglu mērķi propagandai pret Eiropu un, ka šajā pārskatā ir arī sliktas ziņas, ne viss ir kārtībā un daudz kas ir jāuzlabo. Tomēr labās ziņas ir tās, ka šeit jau ir panākti uzlabojumi. Mums ir uzticami pārskati un mēs esam pilnveidojuši KLP. Arī Komisiju jāapsveic par to, ka tā devusi "zaļo gaismu” šīs politikas vadīšanai.
Tāpēc es aicinu uz vērtējošām un arī konstruktīvām debatēm par budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, cerot, ka šajā jomā 2009. gadā būs pozitīva deklarācija par pārskatu ticamību (DAS).
Dan Jørgensen   -
(DA) Priekšsēdētāja kungs, es arī gribētu sākt ar pateicību Revīzijas palātai par teicamo pārskatu un tā veiksmīgo prezentāciju šodien. Ir skaidrs, ka tas ir ārkārtīgi noderīgs mūsu darba instruments, lai nodrošinātu ES pilsoņu naudas labu pārvaldību likumīgā un atbilstīgā veidā. Diemžēl galvenais no šī pārskata izrietošais secinājums ir neapmierinošs. Ir skaidrs, ka fakts, ka 13 gadus pēc kārtas nav bijis iespējams nodrošināt pozitīvu revīzijas pārskatu, ir iemesls ļoti nopietnai kritikai. Diemžēl tas parāda, ka nav nodrošināta nodokļu maksātāju naudas kontrole, un diemžēl tas norāda arī uz to, ka Parlamentā kopā ar Komisiju un dalībvalstīm mums būs jāveic nozīmīgs uzdevums. Mums šis darbs jādara labāk. Šim darbam jābūt paveiktam labāk.
Budžeta kontroles komitejā pašlaik tiek sagatavota ikgadējā procedūra -- mēs apspriežamies ar atbildīgajiem komisāriem un pamatīgi pārskatām mums pašlaik pieejamos dokumentus. Tikai pēc šī procesa pabeigšanas mēs spēsim pateikt, kādā apjomā mēs varēsim paveikt to, ko tehniski apzīmē par budžeta izpildes apstiprināšanu, vārdu sakot, kādā apjomā mēs apstiprināsim 2006. gada budžeta pārskatus un tā īstenošanu. Lai to izdarītu, ir daži pozitīvi argumenti: dažās jomās ir manāms progress. Taču diemžēl ir arī dažas ļoti, ļoti kritiskas piezīmes un, tātad, daži ļoti nopietni argumenti pret 2006. gada pārskatu apstiprināšanu.
Ļaujiet man sākt ar pozitīvajiem aspektiem. Par laimi lauksaimniecības joma ir ļoti veiksmīga, kā jau minēja citi deputāti, un kā savos ziņojumos minēja gan Revīzijas palāta, gan S. Kallas. Sistēma, ko mēs saņēmām kā integrēto finanšu kontroles sistēmu, ir izrādījusies efektīva. Ir jāsaka, ka tajās jomās, kurās to bija ieviesa, bija nodrošināta veiksmīga finanšu kontrole. Mēs varam skatīties acīs saviem pilsoņiem un teikt, ka viņu nodokļos samaksātā nauda ir pārvaldīta veiksmīgi un pienācīgi. Grieķijas gadījumā, kur šī sistēma netika pareizi ieviesta, es uzskatu, ka Komisija rīkojās atbildīgi, sacīdama, ka tā pārtrauks maksājumus. Tas ir pareizi un labi. Pētniecības jomā arī ir labs iemesls pozitīvam rezultātam. Šis piemērs ir gandrīz vai kā no mācību grāmatas. Pagājušā gada laikā mēs neapšaubāmi paudām diezgan daudz kritikas, ko komisārs J. Potočnik pēc tam ņēma vērā, un, protams, tā mēs arī gribam strādāt. Tā noteikti ir ļoti laba lieta, mēs šeit neesam populisti, kādi daži deputāti gribētu būt. Mēs neesam šeit, lai būtu par izsūtāmajiem ES oponentiem; mēs šeit esam, lai izvirzītu jautājumus, kas ir kritikas vērti un nāktu klajā ar labiem un konstruktīviem risinājumu priekšlikumiem.
Kā tika teikts, saistībā ar struktūrfondiem ir milzīgas problēmas. Mums netika sniegti paskaidrojumi par tiem 12%, ko jūs, Kallas kungs, minējāt. Iespējams, ka tos var izskaidrot. Mēs ceram, ka tā ir. Taču mēs neesam saņēmuši šādu paskaidrojumu. Diemžēl mēs arī varam redzēt, ka, protams, ir neapmierinoši, ka kontroles sistēmas tiek nosauktas par neefektīvām visos gadījumos, ko izmeklējusi Revīzijas palāta. Papildus tam mums jāsaka, ka trūkst arī kontroles attiecībā uz ārpolitiku par EUR 1 miljardu, kas ir izlietoti kopā ar citām iestādēm starptautiskajos trasta fondos. Noslēgumā es sacīšu, ka ir jābūt ļoti skaidrām atbildēm. Ja mēs ieteiksim apstiprināt budžeta izpildi, mums jāsaņem daži ļoti labi paskaidrojumi.
Helga Trüpel
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisār Kallas, dāmas un kungi, mēs, Zaļie, apsveicam Revīzijas palātu par paveikto darbu. Mums ir nepieciešama šajā pārskatā ietvertā informācija, bet mēs nožēlojam, ka daudzās darbības jomās vairāku gadu laikā nav novēroti uzlabojumi, jo šādi rezultāti diskreditē Eiropas Savienību. Mēs ilgāk vairs nevēlamies, lai mūs māna; mēs beidzot gribam efektīvu rīcību.
S. Kallas šodien uzstājās diezgan samiernieciski, taču, pēc tam, kad Revīzijas palātas pārskata saturs nonāca atklātībā, viņš nosauca to par pārāk skarbu un arī uzbruka dalībvalstīm. No Komisijas puses tā nebija gudra rīcība, jo tā ir politiski atbildīga un mēs sagaidām no Komisijas, ka tā arī uzņemsies šo atbildību, lai beidzot notiktu reāli uzlabojumi.
Mums, Zaļajiem, ir nopietnas šaubas par to, vai mēs varam apstiprināt 2006. gada budžeta izpildi, un tas ko mēs tikko dzirdējām var radīt politiskas sekas arī dažiem komisāriem. Tāpēc mēs mudinām Komisiju mainīt savus budžeta paradumus un sākt būtiskus uzlabojumus.
Jeffrey Titford
priekšsēdētāja kungs, mums tagad ir velna ducis! Šogad, trīspadsmito gadu pēc kārtas, mums ir neapstiprināts budžeta pārskats. To nav izdarījuši jaunie revidenti, bet gan jaunā maksājumu sistēma. Mani nebeidz pārsteigt, cik daudz politiķu šajā ēkā, un viens arī Vestminsterā, ir gatavi pēc labākās sirdsapziņas ne vien turpināt paciest ES kontu riskanto stāvokli, bet arī turpināt palielināt nodokļu maksātāju naudas apjomu ES. Kā parasti mēs sniedzam tos pašus atvainošanās vārdus par savu nekompetenci un ignoranci, principā uzliekot vainu dalībvalstīm, ko tās nevarēs atspēkot.
Kā gan Eiropas komisija var izsniegt dalībvalstīm naudu, neredzot dokumentus, kas apstiprina, kur un kā šī nauda ir izlietota? Es nevaru iedomāties, ka kāda cita profesionāla organizācija kaut ko tādu un tik ilgi pieļautu. Ja dalībvalstis nav gatavas iesniegt nepieciešamos dokumentus - kvītis un čekus - tad finanšu krāns ir jāaizgriež abos galos. Ja ES nav gatava sakārtot savu māju, lai tad Vestminsteras politiķi pārtrauc nodokļu maksātāju naudas plūsmu ES spainī, kurā, liekas, ir vairāk caurumu nekā sietā!
Jana Bobošíková
(CS) Dāmas un kungi, mēs jau 13 gadus esam pieļāvuši ārkārtīgi bīstamu un nepieņemamu situāciju. Komisija un dalībvalstis slikti un nelikumīgi ir pārvaldījušas nodokļu maksātāju naudu. Eiropas Revīzijas palātas pārskats skaidri parāda, ka Komisija un dalībvalstis ir rīkojušās nolaidīgi un nav pamatīgi iepazinušās ar budžeta izdevumu noteikumiem.
Ir arī aizdomas par mēģinājumiem izkrāpt Eiropas Savienības budžeta līdzekļus. Pilnīgi pretēji Komisijas regulām un katras valsts tiesību aktiem, netika rīkoti publiski konkursi finansējuma saņemšanai, ir iesniegti maksājumu pieprasījumi par noteikumiem neatbilstīgiem izdevumiem, saņēmēji nav spējīgi pamatot pieskaitāmo izdevumu likumību vai darbinieku izmaksas, kamēr arī kontroles vilcinās.
Dāmas un kungi, ja pilsoņi, kuru naudu mēs tik bezkaunīgi izšķērdējam, līdzīgi pārvaldītu savus uzņēmumus un mājsaimniecības, ES dzīvotu vienīgi no sabiedrības izraidīti bezpajumtnieki. Es tagad lūdzu Komisijai un Padomei apvienoties un sākt rūpīgāk apieties ar nodokļu maksātāju naudu tā, it kā tā būtu viņu personīgā nauda. Tas ir vienīgais veids, kā mēs varam nostiprināt uzticību Eiropas integrācijas procesam.
Gabriele Stauner
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Weber kungs, dāmas un kungi, Revīzijas iestāžu pārskati vienmēr ir interesanti un svarīgi. Īpaši tas attiecas uz Eiropu, pārdomāta un efektīva Eiropas finanšu līdzekļu izlietošana vienmēr ir sabiedrības īpašas uzmanības lokā.
Pārskatā galvenā uzmanība taisnīgi asi vērsta uz finanšu līdzekļu izlietojumu dalībvalstīs. Sevišķi attiecībā uz struktūrfondiem vēl ir atlicis daudz ko darīt. Tomēr nevar novērst uzmanību arī no mūsu pašu iestāžu izdevumu prakses, sevišķi, Komisijas un Padomes. Tieši pārvaldīto izdevumu jomā Komisijai ir daudz iespēju uzlabot savu darbu. Komisija ir ne vien līgumu sargātāja, bet tai arī jārāda paraugs finanšu pārvaldības jomā. Kad es raugos uz pārmaiņām lauksaimniecības politikā, sākot ar subsīdijām līdz pat ainavas saglabāšanas veicināšanai, man rodas jautājums, vai tikai šīs rīcības mērķis nav atbalstīt jāšanas sporta un golfa klubus? Šāds nolūks galīgi neatbilst patiesajiem lauksaimniecības atbalsta mērķiem.
Vēl aizvien ēku politika izraisa vielu pārdomām Revīzijas palātai, vai nu tā būtu Eiropas Tiesu palātas ēkas Luksemburgā, vai Padomes un Parlamenta ēku Briselē paplašināšana. Revīzijas palāta taisnīgi nodarbojas ar nepatīkamu patiesību atklāšanu, sevišķi gadījumos, kad ir bijuši izsludināti noteikumiem neatbilstīgi konkursi vai arī to nav bijis vispār. Protams, nevar būt godīgi, ka Tiesu palātai ir jāmaksā rēķini, bet tā nav bijusi iesaistīta līgumu sagatavošanā un konkursu izsludināšanā.
Ļaujiet man izmantot iespēju un atgādināt Komisijai tās atbildi uz manu 2. augustā iesniegto rakstisko jautājumu par šo tēmu. Kopumā tas rada vienkārši sliktu iespaidu, ja ES katrai nelielai vietējai pašvaldībai ir jāizsludina konkursi pirms pasūtījumu piešķiršanas vairāk nekā EUR 200 000 apjomā, kamēr pašas Eiropas iestādes var brīvi atteikties no konkursu procedūrām miljoniem vērtu līgumu dēļ. Mūsu pilsoņi to nevar saprast.
Es gribētu uzrunāt arī Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju, katrai no tām arī ir jāiesniedz pieprasītais pārskats. Es arī gribētu lūgt Padomi nodrošināt, lai pieaugošie kopējās ārpolitikas un drošības politikas darbības izdevumi netiktu maskēti zem administratīvo izdevumu nosaukuma.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs, sākumā es gribētu apsveikt Revīzijas palātu, īpaši tās priekšsēdētāju Hubert Weber, kura amata pilnvaru laiks tuvojas nobeigumam, un ar kuru mums, Eiropas Sociālistu partijas grupai, Budžeta kontroles komitejā bija lieliska sadarbība. Es viņam ļoti vēlos patiekties par viņa darbu un īpaši es vēlos izcelt to darbu, ko Revīzijas palāta ir paveikusi daudzos īpašos gadījumos, piemēram, palīdzot noskaidrot Eiropas Savienības politiku attiecībā uz eksporta kompensācijām.
Es gribētu teikt, ka es esmu ļoti noraizējies par Eiropas Savienības ārējās palīdzības budžetu. Šim nolūkam mēs izlietojām lielu daļu no 2006. gadā iztērētajiem EUR 5 miljardiem - aptuveni EUR 1 miljards tika iztērēts daudzpusējiem fondiem. Papildus tam liels daudzums finanšu līdzekļu tika izlietots dažādām starptautiskajām organizācijām, ko finansē Eiropas Komisija - es gribētu zināt, uz kāda pamata tas notika un vai tas notika saskaņā ar pilnvarām, likumīgi un pārredzami. Lai gan mēs pagājušajā gadā lūdzām precīzus skaitļus un paskaidrojumus, Komisija turpina neievērot Finanšu regulu un vēl aizvien nav iesniegusi mums pārskatu par Eiropas naudas izlietošanu Tuvo Austrumu valstīs.
Tajā pašā laikā Eiropas Komisija atsakās mūs uzklausīt, kad mēs sakām, ka Eiropas Rekonstrukcijas aģentūra bija nozīmīgs mehānisms uzskatāmai Eiropas klātesības nodrošināšanai Rietumbalkānos, kas garantēja Eiropas politisko vadību un nodrošināja saprātīgu un efektīvu finanšu pārvaldību. Tagad Komisija vēlas šo aģentūru slēgt, kaut gan tas ir vienīgais pieejamais instruments šī darba veikšanai, kas mūsuprāt ir efektīvs pavisam nepārredzamās situācijās. Tas ir nepieņemami un es gribētu teikt, īpaši priekšsēdētāja vietniekam S. Kallas, ka viņš nevar tā vienkārši pagriezt tam muguru un, ka budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā mēs rūpīgi pārbaudīsim visu šajā budžetā, arī visas organizācijas, kas finanšu līdzekļus izmanto nepārredzami.
Sylwester Chruszcz
(PL) Priekšsēdētāja kungs, ES finanšu līdzekļu revīzija un kontrole dalībvalstīs ir visnepieciešamākais Kopienas budžeta resursu efektīvas un pārredzamas pārvaldības līdzeklis. Tomēr Komisijas jaunākie priekšlikumi rada satraukumu, jo tie var nopietni ietekmēt ES finanšu līdzekļu saņēmējus. Komisija vēlas līdzekļu saņemšanas procedūras paradīt stingrākas un bieži vien bez pamatota iemesla uzlikt sodus konkursu kārtības neievērošanas gadījumos.
Es atsaucos uz dokumentu ar nosaukumu "Struktūrfondi: principu, kritēriju un vērtējumu skalas piemērošanas pamatnostādnes, Komisijas departamentiem nosakot finanšu korekcijas”. ES priekšlikums ieviest sodus sevišķi apdraud vietējās un reģionālās iestādes. Nevar būt tāda situācija, kad, kā jau deputāti norādīja, ES finansē golfa klubus 15 vecajās dalībvalstīs, tajā pašā laikā izstrādājot sankciju un sodu sistēmu, kas smagi skars mazāk attīstītās Eiropas valstis, arī Poliju.
Ingeborg Gräßle
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Revīzijas palātas locekļi, komisār, dāmas un kungi, mēs gribam izteikt savu atzinību Revīzijas palātai pa šo labāk sagatavoto pārskatu un mēs lūdzam jūs turpināt tādā pašā garā. Mēs vēl neesam izdarījuši visu iespējamo. Jo saprotamāki ir jūsu pārskati, jo vairāk tie palīdz Komisijai rīkoties saskaņā ar jūsu iegūtajiem datiem. Tāpēc, lūdzu, turpiniet darboties tādā pašā veidā! Mēs esam ļoti apmierināti ar līdz šim sasniegto.
Mēs apsveicam arī Komisiju. Sasniegumi lauksaimniecības nozarē patiešām ir pavērsiens, un tas pierāda, ka, gadu no gada intensīvi strādājot patiesi var panākt labus rezultātus.
Tagad pievērsīsimies struktūrfondiem. Patiesībā arī šajā jomā mums jāuzlabo situācija, lai panāktu lauksaimniecības nozarē sasniegtos rezultātus. Mēs esam gatavi iesaistīties nepieciešamajās diskusijās. Mēs neprasām neiespējamo. Tāpēc mēs runājam par pieļaujamo risku. Mēs apzināmies Komisijas problēmas, taču mēs arī apzināmies, ka vienīgais ceļš uz panākumiem ir atbalstot Komisiju. Un tāpēc jūs, komisār Kallas, atbalsta šī Parlamenta un Budžeta kontroles Komiteja, lai izstrādātu struktūrfondu pamatnostādnes. Mēs jūs sirsnīgi iedrošinām šajā jautājumā panākt reālus rezultātus. Mums jāvirzās uz priekšu!
Diemžēl mūsu sarunās nepiedalās neviens Padomes pārstāvis. Taču mums pie pirmās izdevības ir jāuzrunā Padome. Tas tālāk vairs tā nevar turpināties. Mēs nevaram sanākt kopā šajā vietā nākamajā gadā un konstatēt tos pašus faktus. Mēs jau pietiekami ilgi esam sevi padarījuši par izsmiekla objektu.
Noslēgumā vēl daži vārdi par Parlamenta budžetu: to, ko Parlamenta locekļi sagaida no citiem, viņi, protams, pieprasa arī paši no sevis. Es vēlos pateikties Revīzijas palātai par to, ka jūs 2006. gada budžetā iekļāvāt deputātu sekretariāta piemaksas. Šajā laikā ir nokārtots un atrisināts 2006. gada jautājums par sekretariāta piemaksu apliecinošiem dokumentiem, izņemot sešus deputātus. Priekšsēdētāja kungs šī ziņa mums jānodod arī Eiropas nodokļu maksātājiem. Mēs esam ieinteresēti izmeklēt aizkavētās lietas, un tas mums jādara kopā ar Parlamenta vadību. Mēs atradīsim risinājumu, un šis risinājums neatšķirsies no tā, ko mēs gaidām no citiem.
Francesco Musotto
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es gribētu uzsvērt Revīzijas palātas ļoti pozitīvo attieksmi un vērtīgo darbu, un īpaši es gribētu pievērst uzmanību skaitļiem, ko mēs esam saņēmuši 2006. gada pārskatā.
Ir panākti uzlabojumi Kopienas finanšu līdzekļu izlietojumā. Šogad Revīzijas palāta pozitīvi novērtēja, kā ir izlietoti 40% finanšu līdzekļu, pagājušajā gadā tie bija 30%. Šī pārliecinošā pozitīvā attīstība, kaut arī finanšu līdzekļu izlietojums ir diezgan tālu no pilnības, ir progress, kas turpinās gadu no gada. Pirms vairākiem gadiem Revīzijas palāta deva "zaļo gaismu” tikai 6% no visa izdevumu kopējā apjoma.
Tāpēc ir interesanti atzīmēt, ka lielākā daļa problēmu, ar ko mēs saskaramies, vairāk ir saistītas ar neatbilstībām noteikumiem nekā ar krāpšanas gadījumiem. Visbiežāk sastopamās kļūdas ir dokumentu neesība, atbilstības kritēriju neievērošana, neprecīzas deklarācijas un procedūru neievērošana. Acīmredzot formalitāšu ievērošana sagādā problēmas.
Jaunā Finanšu regula ir solis vienkāršākas un pārredzamākas pārvaldības virzienā. Īpaši svarīgs jautājums ir obligātais pienākums atskaitīties par valstu un reģionu iestāžu tieši pārvaldīto finanšu līdzekļu izlietojumu, kas ir gandrīz 80% no Kopienas budžeta.
Vēl daudz ir jāpaveic, lai pilnveidotu formalitātes, vienkāršojot finanšu līdzekļu piešķiršanas pārvaldības nosacījumus. Tā būs iespējams būtiski samazināt neatbilstības, sevišķi attiecībā uz mazajiem saņēmējiem, daudziem no kuriem nav iespējas izpildīt visas nepieciešamās procedūras.
Visbeidzot, Eiropas finanšu kontroles sistēmas galvenais jautājums vēl aizvien paliek līdzekļu atgūšana. Lai šo atgūšanas procesu vienkāršotu, Revīzijas palātai, Parlamentam un Komisijai ir nepieciešama daudz detalizētāka informācija, kā arī ir nepieciešami daudz saistošāki tiesiskie instrumenti, piemēram, jāievieš garantijas un jārealizē saistību sistēma.
Kaut gan Revīzijas palātas gada pārskata rezultāti uzrāda zināmus uzlabojumus, es noslēgumā gribētu secināt, ka procedūru vienkāršošana un sadarbība valstu kontroles mehānismu uzlabošanā arī turpmāk būs mūsu galvenais uzdevums.
Richard James Ashworth
Priekšsēdētāja kungs, vispirms es gribu pateikties Weber kungam un Revīzijas palātai par šā gada pārskatu, ko es izlasīju ar milzīgu interesi. Es bieži esmu uzsvēris, ka ir nožēlojami, ka revidenti nesauc īstajā vārdā un nekaunina tās jomas, kurās steidzami nepieciešami uzlabojumi. Ja viņi to darītu, tas sniegtu šā Parlamenta locekļiem nepieciešamo informāciju, lai varētu rūpīgāk izvēlēties rīcību mērķa - pozitīvas deklarācijas par pārskatu ticamību jeb DAS - sasniegšanai.
Neraugoties uz to, ir pilnīgi skaidrs, ka gandrīz lielākā risināmā problēma ir tas apstāklis, ka 80% vai pat vairāk Eiropas Savienības darījumu tiek veikti, balstoties uz kopējiem nolīgumiem dalībvalstu robežās, un parasti tos veic aģentūras. Šeit es nedomāju to apstākli, ka aģentūras veic 80% darījumu, bet gan to apstākli, ka šīm aģentūrām trūkst konkrētas atbildības par naudu, ko tās izsniedz Eiropas Savienības vārdā. Tas ir milzīgs Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas nopelns, kā tās atzina šo trūkumu un veicināja 44. panta iekļaušanu Starpiestāžu nolīgumā 2006. gadā. Šis pants, es jums gribētu atgādināt, pieprasa dalībvalstīm iesniegt apliecinājumu par veiktajiem darījumiem ar izsniegto naudu.
Tas bija pozitīvs solis, taču pārāk mazs, lai atzīmētu, ka šā mērķa sasniegšanā ir noticis reāls progress. Tāpēc ir saprātīgi pieņemt, ka, pat tad, ja progress ir panākts jau tagad, tikai apmēram ap 2012. gadu - pēc 18 gadu ilgiem mēģinājumiem panākt pozitīvu DAS - mums būs iespējams sasniegt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS).
Padomei un Komisijai jāsaprot, ka tas nav pieņemami. Tām jāsaprot, ka ikgadējās neveiksmes sasniegt pozitīvu deklarāciju par pārskatu ticamību (DAS) rada ārkārtīgus zaudējumus šim Parlamentam. Ir pienācis laiks ievēlētajiem deputātiem izdarīt lielāku spiedienu gan uz Padomi, gan uz Komisiju, lai ātrāk atrisinātu šo būtisko uzdevumu. Es, piemēram, nekad neesmu balsojis par budžeta izpildes apstiprināšanu. Es to turpināšu noraidīt, līdz es redzēšu, ka Padome un Komisija uzskata, ka šis jautājums ir neatliekams.
Hubert Weber
Revīzijas palātas priekšsēdētājs. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, vispirms ļaujiet man paust visdziļāko pateicību par tiem daudzajiem vārdiem, kas tika veltīti Revīzijas palātai, mūsu pārskatam un iepazīstināšanai ar to. Man šie komentāri ir ļoti svarīgi un es tos labprāt nodošu tālāk Luksemburgā. Es uzskatu, ka tie ļoti lielā mērā veicina arī mūsu darbinieku motivāciju. Es priecājos arī, ka ļoti bieži tika pieminēti kopējās lauksaimniecības politikas līdzekļu saņēmēji. Tomēr es domāju, ka man ir iespēja šeit paskaidrot dažus apstākļus, mani tieši lūdza to darīt arī Staes kungs.
Man jāsāk ar situācijas skaidrojumu. Vienreizējo maksājumu sistēmu būtībā jau no paša sākuma Revīzijas palāta vērtēja atzinīgi. Tā ievērojami vienkāršo šo procesu, un mēs redzam arī šīs sistēmas rezultātus. Savienojumā ar integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) ir panākta krasa kļūdu intensitātes samazināšanās. Taču vienmēr, kad tiek izstrādāti jauni noteikumi, pastāv iespēja, ka tie netiks ievēroti. Mums ne tikai jākoncentrē uzmanība uz vienu konkrētu apstākli, piemēram, desmit mēnešu termiņa nosacījuma neievērošanu un no tā izrietošajiem finansiālajiem zaudējumiem, bet gan jāņem vērā arī viss šo apstākļu kopums.
Mums, protams, arī jāpatur prātā, ka noteikumi ir formulēti ļoti plaši un dalībvalstīm ir milzīga rīcības brīvība. Šis apstāklis arī ir izraisījis zināmas parādības. Protams, šeit pastāv tā sauktie blakusefekti, kam gan nav nozīmīgas finansiālas sekas, bet kas varbūt pievērš lielāku sabiedrības uzmanību. Ir arī jāatzīmē, ka lauksaimniecības darbību pamatnostādnes ir formulētas ļoti plaši. Šodien pietiek ar to, ka lauksaimniecības zemes tiek pārvaldītas, izmantojot labu lauksaimniecības un vides pieredzi. Vienkārši pietiek nopļaut zāli un par to pieprasīt subsīdijas. Mēs šo jautājumu mēģinām saasināt, lai par to diskutētu. Kopumā mums ir 700 lietu, un tāpēc es pašlaik nevaru pateikt, vai visi šie gadījumi atbilst noteikumiem, jo es izmeklēšu katru no tiem atsevišķi. Taču droši vien, ja golfa kluba saņemtais atbalsta maksājums tiek izlietots spēles laukumam, tad šāda situācija noteikti nav likumīga. Tomēr kā jau es teicu, mums šie gadījumi jāizpēta katrs atsevišķi, un es aicinu Komisiju rīkoties tāpat.
Es uzsvēru arī, ka ir jāņem vērā citi apstākļi. Dinamiska modeļa ieviešana nozīmē, ka līdzekļus saņems zemju apstrādātāji - zemnieki, nevis zemju īpašnieki. Es ļoti priecājos, ka mums arī prasīja komentēt politikas jomu īstenošanas rezultātus.
Siim Kallas
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties godājamajiem deputātiem par viņu izteiktajiem komentāriem. Par galveno jautājumu - struktūrfondu veiksmīgāku pārvaldību - notiks konkrētas diskusijas Budžeta kontroles komitejas uzklausīšanas sanāksmē 18. decembrī. Janvārī notiks plašas uzklausīšanas sanāksmes par vispārējo pārvaldību un iekšējās kontroles sistēmu.
Vēlreiz paldies jums par jūsu komentāriem. Komisija būs gatava sniegt detalizētas atbildes uz visiem jūsu jautājumiem šo sanāksmju laikā.
Priekšsēdētājs
Ar to arī šī tēma ir slēgta.
Rakstiskas deklarācijas (142. pants)
Mairead McGuinness  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju Eiropas Revīzijas palātas pārskatu par 2006. finanšu gadu, jo tajā ir atklāti daudzi uzlabojumi, sevišķi jau lauksaimniecības izdevumu jomā. Atklātās kļūdas galvenokārt saistītas ar trūkumiem gan dalībvalstu, gan arī Komisijas iekšējās kontroles sistēmās.
Pozitīvā attīstība lauksaimniecības izdevumu jomā uzsver integrētās administrācijas un kontroles sistēmas (IAKS) efektivitāti un nepieciešamību vienkāršot nesen ieviestās vienreizējo maksājumu sistēmas pieprasījumu un maksājumu procedūru.
Lauksaimniecības nozarē kopumā, kam 2006. gadā bija piešķirti EUR49,8 miljardi, Revīzijas palāta konstatēja, ka būtiski ir samazinājusies prognozētā vispārējā kļūdu intensitāte.
Revīzijas palāta atzīmē, ka vienreizējo maksājumu sistēmai ir blakusefekti, piemēram, zemju īpašniekiem, kas nekad nav nodarbojušies ar lauksaimniecību, ir tiesības saņemt maksājumus, kas veicina nozīmīgu ES atbalsta līdzekļu daļas nonākšanu no lauksaimnieku rokām zemju īpašnieku rokās.
Es nepiekrītu šim vispārējam paziņojumam, jo katrā zemnieku saimniecībā šos maksājumus saņem aktīvi lauksaimnieki nevis zemes īpašnieki.
No Revīzijas palātas puses ir kļūdaini apgalvot, ka golfa klubi saņem zemnieku saimniecībām pienākošos maksājumus. Ja tā notiek, tad tam tā nav jābūt, jo maksājumus jāsaņem tikai aktīviem lauksaimniekiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecību un uztur zemes labā lauksaimnieciskā stāvoklī. Uz golfa spēli tas neattiecas.
