Regionaalarengu aspektid ja turismi mõju rannikualadele (lühiettekanne)
Juhataja
- Järgmine päevakorrapunkt on regionaalarengukomisjoni nimel Jamila Madeira koostatud raporti "Turismi mõju rannikualadele regionaalarengu seisukohast” lühiettekanne.
Jamila Madeira
raportöör. - (PT) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Mul on hea meel olla siin teie ees ja rääkida kõigi asjaosaliste tööst selle algatusraportiga. Minu ja ka teiste raportit välja töötada aidanud inimeste arvates on selge, et me oleme oma tööga hakkama saanud. Ma pean tänama kõiki, eelkõige aga eri fraktsioonide variraportööre, kes püüdsid kõigest väest saavutada kompromisse, millel oleks tulevikku. Tänan alati abivalmis regionaalarengu valdkonna töötajaid ning eriti Miguel Tell Cremadest ja Elisa Daffarrat, Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni töötajaid, Lilat ja Petrust ning ka Euroopa Komisjoni. Viimane, kes oli nagu alati esindatud eri peadirektoraatide kaudu, mida niivõrd laiaulatuslik raport hõlmab, jälgis pidevalt ja põhjalikult meie tööd ning pingutas palju, et tagada edukas tulemus. Ma pean siiralt tänama ka kogu oma bürood, eriti Joana Benzinhot, kes töötas selle nimel, et Euroopa Liidu rannikualad ja turism areneksid harmoonilisemalt ja struktureeritumalt.
Euroopa Liidu 27 liikmesriigi rannikujoon on üle 89 000 kilomeetri pikk. Sellel on tohutult mitmekesiseid ja väga erilisi omadusi, mida sõltuvalt asukohast iseloomustavad kas kosmopoliitsus, näiteks sellistes linnades nagu Lissabon, Kopenhaagen või Stockholm, või äärealadele ja äärepoolseimatele aladele omased raskused, näiteks Algarves, Liguurias ja Kanaari saartel või Madeiral, kus käib võitlus selle eest, et säilitada ühendus suurlinnadega või kus kannatatakse kiireneva kõrbestumise pärast. Ühel või teisel moel määratlevad kõik end rannikujoone ja rannikualade üldise olemuse kaudu ning tunnetavad sellega seotud eeliseid ja puudusi igapäevaelus.
Olemasolevate andmete kohaselt elab 2010. aastaks 75% inimkonnast rannikualadel. Arvestades ühendusi ja seoseid nende alade vahel, määratleme neid kui rannikujoonest sisemaa poole jäävat esimest 50 kilomeetrit. Need on piirkonnad, mitte mereäärsed maaribad. Neil puudub terviklik väljavaade, mida neil tegelikult väga vaja on ja mida meie esivanemad samuti püüdsid leida. Just siia koondub kogu rahvas võimalusi ja majanduslikku sünergiat otsides ning sageli on inimeste ainuke ootus, et need võimalused ja sünergia on seotud turismiga. Seepärast haaras meie meeled kindel vajadus leida pragmaatiline ja terviklik väljavaade, mis hõlmaks turismi mõju rannikualadele, ja see sundiski meid tööle asuma.
Praeguses finantskriisis, mil järjest raskem on üle saada selle mõjust reaalmajandusele, kipub turism olema valdkond, mis võib saada otseselt või kaudselt tõsist kahju. Need piirkonnad, mis sõltuvad täielikult või enamjaolt turismi arengust, näevad, et nende ettevõtted on ohus, ja peavad oma tulevikku ebakindlaks, eriti sellepärast, et turism ei kuulu praegu Euroopa Liidu pädevusse. Siiski võib ja tuleb kasutusele võtta terviklikke meetmeid ning seda mõtet kajastab ka Lissaboni lepingust läbi kumav meelsus. Aga see, kui me ootame lepingu jõustumist, enne kui asume tegutsema, tähendab, et ootame aega, mil saame pisaraid valada korvamatute kaotuste pärast.
Turism oma praeguses seisus ja sellest sõltuvate piirkondade habras olukord sunnivad meid kiiresti ja tõhusalt tegutsema. Linnapiirkondade ja töötuse survet arvestades ei saa unustada asjaolu, et need piirkonnad sõltuvad struktuuriliselt turismist, mis loob töökohti - ehkki küll hooajalisi - ja pakub intensiivset tööd. Raport, mille me siin nüüd teile esitame, oli juba siis väga ajakohane ja kiireloomuline, kui regionaalarengukomisjon otsustas selle koostada. Nüüd on sellest saanud Euroopa Komisjoni ja Euroopa Ülemkogu jaoks prioriteet. Meil tuleb pidada esmatähtsaks raportis sisalduvaid arvukaid algatusi ja ka neid, mille on juba välja töötanud muud institutsioonid ja mida raportis sõnaselgelt toetatakse. Samuti tuleb meil oluliseks pidada komisjoni hädaolukorra lahendamise plaanis sisalduvaid meetmeid. Nende hulgast tahan ma esile tõsta Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi muudatust. Selle fondi kaudu tuleb kindlasti tegelda antud valdkonda puudutavate küsimustega ja mõjuga, mille all see praegu kannatab.
Väga oluline on tagada uute segmentide väljaarendamine rannikualade majanduses, sest sellega saab kindlustada nende sotsiaalse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse ning edendada eri valdkondade poliitika tõelist terviklikkust. Need poliitikavaldkonnad hõlmavad näiteks merendust, transporti, energiat, juba kasutusel olevaid ühtekuuluvuse vahendeid, ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisel sätestatud uut kvaliteettoodete poliitikat, nagu uues tervisekontrolli aruandes välja on kuulutatud, ja rannikualade uusi turismitooteid, pidades silmas nende piirkondade suurt osatähtsust Euroopa majanduses. Selle poliitika asjakohase tervikliku kuvandi vastuvõtmine peab Euroopa Liidus võimalikult kiiresti reaalsuseks saama.
Austatud juhataja! Lõpetuseks tahan öelda, et vaid nende vahendite kindel ühendamine ning kiire ja tõhus tegevus, mis hõlmab kõiki kohapealseid sidusrühmi, saab kindlustada selle, et meil oleks Euroopa Liidus jätkusuutlik rannikuturismi valdkond, millel on tõesti tulevikku.
Vladimír Špidla
Austatud juhataja, lugupeetud daamid ja härrad! Ma tahan tänada raportöör Madeirat raporti eest ning kiita teda kvaliteetse ja olulise töö eest. Rannikualad on ELi jaoks väga tähtsad, sest suur osa majandustegevusest on koondunud nendesse piirkondadesse.
Lisaks sisaldab raport igakülgset käsitlust rannikualade turismist, sest hõlmab selliseid küsimusi nagu mere- ja rannikukeskkond, meretransport, tööhõive rannikualadel ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ja kalapüügi toetamine. Selles kinnitatakse vajadust Euroopa Liidu tugeva ja integreeritud merenduspoliitika järele, mille kallal Euroopa Komisjon on 2005. aastast saati tööd teinud ja milles rõhutatakse regionaalpoliitika, territoriaalse ühtekuuluvuse ja merenduspoliitika vahelisi seoseid.
Et anda sellele poliitikale konkreetne vorm, võttis komisjon 2007. aasta oktoobris vastu integreeritud merenduspoliitika tegevuskava, mida kohaldatakse järk-järgult. Mõned meetmed, mida komisjon praegu rakendab, kujutavad endast otsest reaktsiooni raportis esitatud probleemidele ja nõuetele. Täpsemalt on need järgmised.
1) Võttes arvesse täieliku läbipaistvuse nõuet rannikualade rahastamisel, luuakse 2009. aasta sügisel andmebaas projektidest, mida toetatakse ühenduse eri fondidest. Ma tahan siinkohal öelda, et selle andmebaasi kvaliteet ja täielikkus sõltub piirkondade valmidusest teavet esitada.
2) Piirkondadevahelise turismialase koostöö tugevdamine rannikualadel. Programm INTERREG IV C võimaldab luua piirkondade võrgustiku 30 prioriteetse teema kohta, millest kaks on seotud merendusküsimustega, sealhulgas turismiga. Ütlen teile teadmiseks, et välja on antud teine kutse esitada programmi IV C raames ettepanekuid kuni 2009. aasta jaanuari keskpaigani. Ma kutsun rannikualasid esitama projekte selliste võrgustike loomiseks, mille eesmärk on tagada toimivate menetluste väljapakkumine ja rakendamine rannikualade raamistikus.
Mul on hea meel öelda, et raportis tunnistatakse selgelt ka ELi ühtekuuluvuspoliitika soodsat mõju rannikualade arengule. Programmiperiood 2007-2013 pakub nende piirkondade jaoks palju reaalseid võimalusi ning tagab nende arengukavadele Euroopa tehnilise ja rahalise toetuse. Tänu ühtekuuluvuspoliitika praegusele määratlusele saavad rannikualad investeerida oma kaldapiirkondade ja saarte arengusse, sest selles poliitikas peetakse tähtsaks investeeringuid sadamatesse, merendusuuringutesse, rannikualadel asuvatest energiaallikatest saadud energiasse, merepärandisse ja loomulikult rannikuturismi. Väljaspool põhihooaega saab just turismi abil korvata langust kalapüügis, põllumajanduses, rasketööstuses ja transpordis.
Siiski tahan ma märkida, et just rannikualad ise peavad valima endale majandusliku konkurentsivõime parandamiseks ja jätkusuutliku turismi toetamiseks kohalikul tasandil parimad projektid. Samuti tahan öelda, et komisjon astub väga konkreetseid samme, mille eesmärk on vähendada turismivaldkonnas hooajalist tegevust. Selle näide on Euroopa turismi tippsihtkohtade katseprojekt (EDEN). Üks selle algatuse eesmärk on aidata tekitada korrapärasem turistide voog ja suunata neid ebatraditsioonilistesse sihtkohtadesse, et toetada kõiki Euroopa riike ja piirkondi.
Lõpetuseks lubage mul tänada raportööri, kes tegi raportiga head tööd, ja märkida, et turismil on rannikualadele kasulik mõju, kui seda jätkusuutlikkust silmas pidades ja nõuetekohaselt juhitakse.
Mul on hea meel teile öelda, et proua Madeira raportis väljendatud huvist lähtudes saab komisjon rannikualade turismiga seotud teemadel korraldada arutelusid 19. ja 20. mail 2009 toimuva konverentsi raames, millega tähistatakse Euroopa merenduspäeva. Lubage mul kasutada võimalust ja kutsuda Euroopa Parlamendi liikmeid osalema komisjoni täielikul toetusel toimuva 2009. aasta merenduspäevaga seotud tegevuse detsentraliseerimisel.
Juhataja
- Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub teisipäeval, 16. detsembril 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
John Attard-Montalto  
kirjalikult. - Märkimisväärne osa Euroopa rahvastikust elab rannikualadel. Enamik inimesi ei teadvusta endale, et Euroopa rannikuala pikkus on peaaegu 90 000 kilomeetrit. Hooajalisele turismile vastanduva jätkusuutliku turismi arengut tuleb edendada. Seda saab saavutada vaid toodete mitmekesistamise ja turismi alternatiivsete vormide abil - need on näiteks äri-, konverentsi-, kultuuri-, tervise-, spordi-, põllumajandus-, keele- ja mereturism.
Kuid traditsioonilise rannikuturismi edendamine jääb siiski eelistatud eesmärgiks. Minu kodumaal püüame me suurendada liivarandasid ja teha neid rohkem. Kahjuks on sellele siiani lähenetud diletantlikult. Olemasolevatele randadele liiva mahalaadimine ja uute liivarandade loomine ilma vajalike infrastruktuuritöödeta on vaid vahendite raiskamine. Liivarandu on paljudes teistes riikides ja territooriumidel laiendatud ja loodud aastaid. Erinevus seisneb selles, et kõigepealt pandi paika vajalikud infrastruktuuritööd liiva looduslikuks kogumiseks ja erosiooni vältimiseks. Ning sellega seoses on veel üks oluline aspekt praegustes ettepanekutes puudu, kui rääkida Malta suurimast liivarannast l-Ghadirast - see on austus ja hoolivustunne lähiümbruse vastu.
Rumiana Jeleva  
kirjalikult. - On üldteada tõsiasi, et majandus sõltub paljudel ELi rannikualadel vägagi turismist. Et tagada ka tulevastele põlvedele võimalus nautida meie ilusate randade ja rannikul asuvate maapiirkondade hüvesid, peame hakkama aktiivselt tegutsema. Meie rannikualade jätkusuutlikkus ja tulevik ei ole enesestmõistetav, sest keskkonnaseisundi halvenemine ja vale kavandamine põhjustavad rannikualadele tõsist kahju. Meil tuleb vältida eluasemete ja hotellide liigset ehitamist ning tagada, et ehitus käiks käsikäes infrastruktuuri ning eelkõige kanalisatsiooni- ja jäätmekäitlussüsteemide parandamisega. Lühidalt öeldes peame andma endast parima, et säilitada ja kaitsta rannikualasid. Üks võimalus on edendada programme, mille tähelepanu keskmes on ökoturism, ja teha rannikualadel algust parimate tavade tulemuslikuma süsteemiga. Üks ilmseks saav asjaolu on see, et me peame vältima igasugust keskkonnareostust. Eelkõige olen ma tohutult mures naftarafineerimistehaste ja muude sarnaste rajatiste pärast, mis põhjustavad meie rannikualadele tõsist ohtu. Seepärast kutsun ma kõiki liikmesriike üles tagama, et sellistes rajatistes kasutatakse kõige uuemat tehnoloogiat ja et need ei põhjusta keskkonnaohtu meie rannikualade habrastele ökosüsteemidele.
Maria Petre  
Turismi mõju rannikualadele on oluline nii territoriaalse, majandusliku kui ka sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast. See on asjaolu, mida 2007.-2013. aasta eelarve vahekokkuvõttes tuleb kindlasti arvesse võtta.
Rumeenial, nagu ka Bulgaarial, Ukrainal ja Türgil, on märkimisväärne rannikuala Musta mere ääres.
Lähtudes sellest tõsiasjast ja sidudes seda asjaoluga, et arvesse tuleb võtta ka merre suubuvaid jõgesid, on meil vaja terviklikke riiklikke turismikavasid, mis oleks koostatud just selle piirkonna jaoks, et seada eesmärgiks nii jätkusuutlik turism kui ka kohalike inimeste parem elukvaliteet.
Rumeenia riigiasutused koos piirkondlike ja kohalike ametiasutustega peavad esmatähtsaks struktuurifondide kasutamist jätkusuutliku turismi arendamiseks Musta mere rannikualal. Selle saavutamiseks on väga oluline piirkondliku tasandi koostöö ja sünergia ning see koostöö peab hõlmama ka Euroopa poliitikavahendite kohaldamist.
Et luua sünergia ja vältida vastuolulisi meetmeid, on vaja terviklikku lähenemisviisi, mis on osa ühenduse ühtekuuluvus-, transpordi-, energia-, sotsiaalhoolekande, tervise-, põllumajandus-, merendus- ja kalanduspoliitikast, kuid eelkõige keskkonnapoliitikast.
Silvia-Adriana Ţicău  
Turism pakub märkimisväärselt võimalusi sotsiaalseks ja majanduslikuks arenguks, aga ka sotsiaalseks ja territoriaalseks ühtekuuluvuseks. Me peame silmas pidama rannikualade erilisi geograafilisi omadusi. Nende areng sõltub suuresti sissetulekutest, mida saadakse mere, rannikuvete või suudmealade lähedusega seotud tegevusaladest ning turismist, kalapüügist ja transpordist.
Üldiselt on rannikualad ligipääsetavad ainult siis, kui on olemas tõhus ja nüüdisaegne transpordiinfrastruktuur. Minu arvates peaksid liikmesriigid rannikualade turismi arendamiseks koostama konkreetse strateegia ja lükkama käima konkreetse tegevuse, võttes arvesse ümbritseva keskkonna eriomadusi ja seades eesmärgiks nende kaitsmise.
Liikmesriigid peavad iga piirkonna eritunnustega arvestades (kultuur, sport, merekuurort, ajalugu) oma turismiteenuseid mitmekesistama, et vähendada hooajalise turismi negatiivset mõju.
Ma soovitaksin liikmesriikidel kasutada struktuurifonde turismi arendamiseks peale regionaalarengu ka majandusliku konkurentsivõime ja uuendamise eesmärgil.
