Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse tulevik Aafrika-ELi 3. tippkohtumise eel (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse tuleviku kohta Aafrika-ELi 3. tippkohtumise eel.
Olivier Chastel
Austatud juhataja! Head kolleegid! Olen väga tänulik võimaluse eest rääkida järgmisest Aafrika-ELi tippkohtumisest, mis paljudele teist suurt huvi pakub.
Kontinentaalsele koostööle pandi algus esimesel tippkohtumisel, mis toimus 2000. aastal Kairos. Teisel tippkohtumisel, mis toimus 2007. aastal Lissabonis, määratleti Euroopa Liidu ja Aafrika suhete uus programm. Kolmandal tippkohtumisel Tripolis on meie eesmärk kinnitada meie strateegiline partnerlus ning saavutada lõpuks ka konkreetseid tulemusi.
Aafrika Liidu juhtiv roll on kõige tähtsam rahu ja julgeoleku küsimuste valdkonnas. Aafrika Liit oli esimene, kes Sudaani rahuvalvemissiooni lähetas. Tänu Thabo Mbeki juhitud rühmale võtab Aafrika Liit ka Dārfūris enda kanda juhtiva globaalse poliitilise rolli. Viimasel ajal põhja-lõuna raamkokkuleppe sõlmimise läbirääkimistes tehtud edusammud on tähtis samm rahumeelse ülemineku suunas. Ka asjaolu, et Euroopa Liit saatis oma vaatlejad valimisi jälgima, tõestab selgelt, et oleme valmis aitama kaasa rahumeelsele üleminekule Sudaanis. Somaalias on Aafrika Liidu Somaalia missioon (AMISOM) ainuke osapool, kes Muqdishos kohapeal tegutseb.
Mis riigipööretesse puutub, siis mängib Aafrika Liidu range nulltolerantsi reegel olulist rolli nende eest kaitsmise ning põhiseadusliku korra taastamise alal. Aafrika Liidust on saanud organisatsioon, mis kehtestab norme nii selles valdkonnas kui ka poliitilise juhtimise, Aafrika kontinenti puudutavate küsimuste ja majandusintegratsiooni valdkonnas. Aafrika Liit loob poliitilise raamistiku, milles selle liikmesriigid ja piirkondlikud majandusühendused saavad edendada Aafrika-üleseid suhteid ja piiriülest taristut. Kogu Aafrika uue arengupartnerluse (NEPAD) portfell, kaasa arvatud selle sotsiomajanduslik arenguprogramm on hetkel täielikult Aafrika Liitu integreeritud.
See seesmine protsess käib käsikäes rahvusvahelistes valitsemisstruktuurides Aafrika esindatuse puhul paika pandud reformidega. Aafrika Liit on heal positsioonil, et kooskõlastada küsimustes Aafrika seisukohti rahvusvahelisel areenil. Näiteks kliimamuutuse valdkonnas andis Aafrika Liit Etioopia peaministrile volituse rääkida Aafrika nimel rahvusvahelisel areenil.
Aafrika Liit on saanud Euroopa Liidu jaoks asendamatuks mitme juhtumi puhul, mis nõuavad lahendusi ja panuseid Aafrikast, olgu siis tegemist rahuvalvet, rännet, uimastikaubandust, kliimamuutust või Rahvusvahelist Kriminaalkohust puudutavate küsimustega. Aafrika pakub ka mitmeid võimalusi, millega Euroopa Liit lähemalt tutvuma peaks, nagu koostöö energiasuhete, relvakaubanduse lepingu ning erasektori pakutavate väljavaadete valdkonnas. Euroopa Liidu ja Aafrika Liidu koostöö raames on suured probleemid seotud Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga. Meie partnerid Aafrikas aitasid kaasa kohtu asutamisele ja nende koostöö on selle Euroopa Liidu jaoks väga tähtsa poliitilise eesmärgi saavutamiseks väga oluline. Sellegipoolest suhtusid nad kriitiliselt Sudaani presidendi Omar al-Bashiri juhtumi lahendamisse ning asjaolusse, et julgeolekunõukogu ei rakendanud menetluse edasilükkamist, mistõttu Aafrika Liit on Rahvusvahelisest Kriminaalkohtust eemaldunud. Euroopa Liit pooldab loomulikult Rahvusvahelise Kriminaalkohtu sõltumatust ja mis võimalikke menetluste edasilükkamisi puudutab, siis peame jätma asjad julgeolekunõukogu hooleks. Järgmisel tippkohtumisel väljendame selgelt oma seisukohta, teades väga hästi, et tippkohtumisel ei muuda Aafrika Liit kindlasti oma seisukohta, mis on juba väga kindel.
Euroopa on Aafrika tähtsaim partner. Poliitiline, majanduslik, institutsiooniline ja arengukoostöö on alati olulisem kui ükskõik mis teine piirkondlik partnerlus või suhe riiklike valitsustega. Siiski ei tohi Euroopa Liit alahinnata esilekerkivate partnerite osavõtlikkuse kiiret kasvu. Euroopa Liit peaks selle uue kontekstiga väga rahul olema, kuid kuna see mõjutab Euroopa Liidu ja Aafrika suhteid, siis on vaja pöörata ka rohkem tähelepanu teadaolevatele elementidele, mis meie trumbid moodustavad ning mis lisandväärtust toovad, et tagada parem kooskõlastamine ja anda eesõigus kõigi osapoolte jaoks kasulikele olukordadele.
Oleme Euroopa Liidu jaoks institutsioonilises olukorras, millele ei ole mujal maailmas võrdset: mõlema liidu eesmärk on piirkondlik integratsioon ning nad soovivad aidata kaasa mitmepoolse globaalse juhtimise süsteemi loomisele. Aafrika Liit jälgib suure huviga Lissaboni lepinguga sätestatud uute institutsioonide loomist. Kahtlemata soovib Aafrika, mis on vaba ja millele pakuvad mitmed partnerid esimest korda pika aja jooksul paljutõotavaid väljavaateid majanduskasvu jaoks, et teda võrdsena koheldakse.
Seepärast jätkame ettevalmistustega tippkohtumiseks. Läbirääkimised meie Liibüa võõrustajate ja meie ametikaaslastega Aafrika Liidus on olnud väga kasulikud. Paljud juhid nii Euroopast kui ka Aafrikast on kinnitanud, et kavatsevad võtta osa kõige kõrgemal tasemel. Põhiarutelud tippkohtumisel keskenduvad põhiteemadele, nagu investeeringud, majanduskasv ja töökohtade loomine, kuid ka teistele nendega seotud teemadele. Loodame, et aruteludel on konkreetsed tulemused.
Malawis toimunud ministrite tasandil peetud poliitilisest arutelust osavõtnud said koostada tippkohtumist puudutava ametliku teadaande, Tripoli deklaratsiooni ja ühise tegevuskava 2011.-2013. aastaks. Viimane annab kindla aluse meie tulevastele jõupingutustele, tagades hea tasakaalu traditsiooniliste arenguprioriteetide (taristu, aastatuhande arengueesmärgid), poliitiliste küsimuste (rahu ja julgeolek, demokraatlik juhtimine ja inimõigused, ränne, liikuvus, töökohad) ning uute paljulubavate koostöövaldkondade vahel, nagu taastuvenergia, kliimamuutus, infotehnoloogia ja kosmos.
Lõpetuseks tahan öelda president Van Rompuy nimel, et mul on hea meel parlamendi positiivse osavõtu üle Aafrika ja Euroopa Liidu tulevasi suhteid puudutavates läbirääkimistes. Olen rahul ka Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi kohtumisega, mis toimub Tripolis 27. novembril, vahetult enne tippkohtumist. See kohtumine annab hea võimaluse, et esitada põhiettepanekuid täiskogus peetava arutelu jaoks, mis tippkohtumise ajal aset leiab. Sama rahul olen ka tänase arutelu käiguga ning ootan huviga teie arvamusi.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine ja vaesuse kaotamine on endiselt Euroopa ja Aafrika partnerluse südames. Samal ajal ulatuvad meie suhted aga sellest palju kaugemale. Mõlema kontinendi koostöövõimalused on ilmatu suured.
Selle kuu alguses tegi komisjon ettepanekud meie suhete kindlustamise kohta neid tugevdades ning kaasavale ja jätkusuutlikule majanduskasvule keskendudes. Tripoli tippkohtumine annab suurepärane põhjuse arutada võimalusi meie koostöö parandamiseks nendes valdkondades.
Komisjoni arvates on kindlasti vaja täiendada poliitilisi ja poliitikat käsitlevaid arutelusid, et need ei piirduks vaid traditsiooniliste arengut puudutavate stsenaariumidega. EL ja Aafrika peavad tegema koostööd nii omavahel kui ka rahvusvahelisel tasandil, et edendada meie ühiseid huvisid: nii kliimamuutusega tegelemine, edusammud aastatuhande arengueesmärkide saavutamise suunas kui ka rahu ja julgeoleku, demokraatlike õiguste ning inimõiguste edendamine.
Eesmärk on tagada, et mõlemad osapooled saavad käsitleda ühiselt ülemaailmseid probleeme, mis on tippkohtumise päevakorra tipus, ning sillutada teed tõhusama ja vastamisi kasuliku koostöö jaoks.
Arvestades sellega, et tippkohtumise peateemad on investeeringud, majanduskasv ja töökohtade loomine, peame leppima kokku, kuidas koos majandus- ja finantskriisi tagasilöökidest üle saada. Arvatavasti on selleks vaja edendada soodsamat keskkonda ettevõtluse ja investeeringute jaoks. Tippkohtumisel saab tutvuda paljulubavate valdkondadega, nagu taastuvenergia, info- ja andmevahetustehnoloogia, teadusuuringud jpt. Need on valdkonnad, kus Aafrikal on palju nõudmisi ja kus Euroopal on samas palju pakkuda. Saame tugineda ka seni ühiselt saavutatud headele tulemustele, nagu rahu ja julgeolek ning piirkondlik integratsioon.
See ulatuslik päevakord tähendab, et on vaja toetuda 2007. aastal Lissabonis toimunud tippkohtumise edukatele tulemustele ja ka sellest saati Aafrika ja ELi ühisstrateegia ning selle tegevuskava raames saavutatud tulemustele. Tuginedes nendele kogemustele, on teatises kutsutud mõlemaid osapooli üles suurendama pingutusi, et saada üle praegusest poliitiliste raamistike ja finantsinstrumentide killustusest. Reaalse sidususe ning parema tõhususe ja nähtavuse tagamiseks on vaja leida paremad sünergiad ELi poliitikavaldkondade vahel, ennekõike Sahara-taguse Aafrika ja Vahemere piirkonna puhul. Vajame ka paremat sisemist kooskõlastamist liikmesriikidega ning kõikide sidusrühmade - parlamendi, kodanikuühiskonna ja erasektori - aktiivset kaasamist.
Paremate tulemuste saavutamiseks peavad olema 2011.-2013. aasta tegevuskavas prioriteediks meetmed, mis loovad selget lisandväärtust piirkondlikul, kontinentaalsel või ülemaailmsel tasandil. Tippkohtumine on hea võimalus edasiste sammude kavandamiseks. Muudatusi on vaja teha ka Euroopa poolel ja see tähendab, et peame parandama seda, kuidas EL oma suhteid Aafrikaga korraldab.
Ma arvan, et peame jätkama selle aruteluga pärast tippkohtumist, kuid ootan kannatamatult ka tänase arutelu tulemusi, et saaksime olla tippkohtumiseks paremini ette valmistatud.
Filip Kaczmarek
Austatud juhataja! Rasked ülesanded, mis Aafrika ja Euroopa Liit üheskoos lahendama peavad, on selged ja vaieldamatud. Sellest rääkis nii Olivier Chastel kui ka Andris Piebalgs. Kahtlemata saame lisada siia ka vaesuse kaotamise, rahu ja julgeoleku, demokraatia ning inimõigused, globaalse juhtimise ja kliimamuutuse. Oleme seadnud endale ka rahvusvahelisel tasandil konkreetsed sihid - aastatuhande arengueesmärgid. Nõustun Andris Piebalgsiga, et aastatuhande arengueesmärkide saavutamine on väga tähtis arengukoostöö ja Aafrika tuleviku jaoks.
Samuti oleme sõnastanud teatud lisaeesmärgid, mis on väga tähtsad Euroopa Liidu ja Aafrika vastastikuste suhete seisukohalt. Need eesmärgid on poliitilise juhtimise kvaliteedi parandamine ning loodus- ja majandusvarade tõhusa, ausa ja jätkusuutliku haldamise tagamine. Loodetavasti annavad konkreetseid tulemusi nii Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus kui ka ühised strateegiad ja meetmed. Näiteks loodame, et paljudes Aafrika riikides täheldatud majanduskasv tugevdab sotsiaalset kaasatust ning vähendab vaesust ja sotsiaalset ebavõrdsust. Seepärast tahamegi luua häid tingimusi investeeringute tegemiseks ja kaubanduse jaoks ning sellega uute töökohtade loomise jaoks. Loodame ka, et see areng on jätkusuutlik, mis tähendab, et see aitab kaasa tõhusa, keskkonnasõbraliku ja konkurentsivõimelise majanduse loomisele.
Üks aspekt, millele tippkohtumisel kindlasti palju tähelepanu pööratakse, on Aafrika suur ning hetkel suuremalt jaolt kasutamata potentsiaal taastuvenergia tootmise, sealhulgas hürdo-, tuule-, geotermilise ja biomassist toodetava energia valdkonnas. Seda potentsiaali ei ole senini täies ulatuses ära kasutatud ja nagu teisigi Aafrika potentsiaali puudutavaid aspekte, ei kasutata ka seda alati nii, et see Aafrika rahvale kasu tooks. Keskendumine heale valitsemistavale ja selle potentsiaali kasutamisele toob kaasa kvalitatiivsed muudatused või vähemalt aitab neile kaasa.
Monika Flašíková Beňová
Austatud juhataja! Euroopa Liidu ainus interkontinentaalne partnerlus on strateegiline partnerlus Aafrikaga.
Olles lugenud teksti, mille komisjon eelseisva tippkohtumise eel avaldas, jäi mulle paratamatult mulje, et see kõlas isegi liiga positiivselt, nagu oleks selle kirjutanud keegi, kes vaatab elu läbi roosade prillide.
Reaalsus ei ole aga üldsegi nii roosiline. Kui tahame probleemid lahendada, peame nendest avameelselt rääkima. Aafrika poolel valitseb ikka veel desintegratsioon. Aafrika Liidu poliitilised volitused on nõrgad ja Aafrika kontinent on endiselt killustatud, ka majanduslikult.
Euroopa Liidu ja Aafrika riikide vahel sõlmitud majanduspartnerluslepingud ei toimi ja kogu olukorra teevad veelgi segasemaks Aafrika piirkondlikud majandusühendused.
Lühidalt öeldes on väga raske Aafrikast kui ühtsest üksusest rääkida. Teisest küljest ei ole ka Euroopa Liidul ja selle liikmesriikidel sidusat poliitikat Aafrika jaoks ning tihti suhtuvad nad partnerlusse utilitaristlikult või isalikult. Seepärast oleks hea, kui komisjon oma raportis ka nende aspektidega arvestaks.
Charles Goerens
Austatud juhataja! Praeguse kriisi ajal ei ole eriti palju võimalusi, et kasutada äraproovitud meetodeid ja teha seda, millest juba varem räägitud on. Kui ELi-Aafrika tippkohtumine peab olema edukas, siis tuleb seal otsida lahendusi tõelistele probleemidele. Kõige tähtsam oma aga, et tippkohtumine peab andma väljavaateid Aafrika kontinendi märkimisväärse potentsiaali kasutamiseks.
Aafrikalt ootame omalt poolt selget sõnumit, et nad on valmis tegema parandusi halduse alal, et nad on suutlikud looma lisandväärtust ja et nad on valmis lõpetama oma ressursside rüüstamise. Samuti tahame, et Aafrika tooks esile takistusi, mida ta omaenda vahenditega kõrvaldada ei suuda.
Euroopalt ootame, et ta arendaks oma ärakuulamisvõimet, oma osa Aafrika arengus ning oma huvi kontinendi poliitilisest, majanduslikust ja kaubanduslikust orjandusest vabastamise vastu. Euroopal on nendes valdkondades väga suur vastutus.
Kui Euroopa Liidu ja Aafrika tippkohtumine aitab parandada Aafrika esindatust julgeolekunõukogus ja G20s ning paneb Aafrika paremasse positsiooni, et kaotada vaesus, siis ei ole see tippkohtumine asjata toimunud.
Judith Sargentini
Austatud juhataja! Euroopa ja Aafrika suhted on pingelised. Minu arvates ei ole selle põhjus ainult majanduskriis, vaid ka asjaolu, et me mõtleme pikema perspektiivi asemel hoopis päev korraga. Kas tahame näha lühemas perspektiivis vabakaubandust kogu Aafrikas ja sõlmida selleks igal juhul kõikide nende riikidega majanduspartnerluslepingu (EPA) või tahame pikemas perspektiivis stabiilset arenevat majandust Aafrikas, kellega me siis palju heldemaid ärisuhteid arendada saame? Kas tahame, et Aafrika jätab oma rändajad nüüd koju, või tunnistame, et meie oma elanikkond vananeb tulevikus ja siis vajame oma töötajaid? Kas tahame hoiduda praegu sellest, et maksame globaalse soojenemise ning selle tagajärgede eest Aafrikas ja tegeleda hiljem destabiliseeruva riigi või kontinendiga ja suure põgenike arvuga? Kas tahame alustada nüüd ühtlasi konflikti Hiinaga, et saada võimalikult kiiresti toorainet, või tahame Aafrika jõukusest ka tulevikus kasu saada? Kuidas kavatseme tagada, et Aafrika omaenda toorainest ka pikemas perspektiivis kasu saab? Kuidas tagame, et Aafrika kodanikud saavad kutsuda Aafrika juhte üles oma tegude eest vastutama? Tripolis toimunud ELi-Aafrika tippkohtumine näitas väga selgelt, et meil on tegemist juhtidega, kes on juba pikka aega ametis olnud: Bouteflika, dos Santos, Mugabe - tekib küsimus, kas keegi neist meestest on üldse oma rahva heaolust huvitatud? Peame nendele küsimustele vastused leidma.
Nirj Deva
fraktsiooni ECR nimel. - Austatud juhataja! Aafrika on maailma rikkaim kontinent, aga kui arvestada sissetulekut elaniku kohta, on selle rahvas kõige vaesem. Kuidas see võimalik on? Arvan, et volinik Piebalgs sai asjale pihta, kui ta ütles, et vajame konkreetseid meetmeid piirkondlikul ja kontinentaalsel tasandil.
Me ei vaja selle saavutamiseks rohkem toetusi, mis inimesi kõigest toimetulekupiiril vaesuses hoiavad, vaid peame tegema tööd majanduskasvu tagamise nimel. Majanduskasv tuleb vaid ettevõtlusest ja haridusest, kuid haridus ja ettevõtlus on võimalikud ainult siis, kui on olemas vahendid majanduskasvu tagamiseks. Suur osa Aafrikast on näiteks ilma elektrita, mistõttu ei ole Aafrikal head haridust või arvutitehnikat või vajalikku taristut majanduskasvu tagamiseks. Aafrika vajab rohkem elektrit, puhast vett ja toiduga kindlustatust. Mul on hea meel, et Aafrika Liit rakendab nüüd riigipöörete suhtes nulltolerantsi põhimõtet. Hurraa, nagu nõukogugi ütles!
Nüüd peame vaatama Aafrikat nüüdisaegse tärkava majandustiigrina ning võimaldama tal kiiresti rikkaks saada.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 kohaselt)
Richard Howitt
Austatud juhataja! Tänan Nirj Devat ta osaluse eest, aga tahaksin temalt küsida, et kas siis, kui ta ütleb, et Euroopa toetustega on lõpp, ei ole ta nõus, et kõik liikmesriigid, kaasa arvatud Ühendkuningriik, peaksid pidama kinni ÜRO aastatuhande eesmärkide saavutamise ajakavast, et panustada 2013. aastaks arenguabisse 0,7% rahvamajanduse kogutoodangust?
Kui ei, siis kuidas on võimalik saavutada ta püüdlus puhta vee, toiduga kindlustatuse ja vaesuse kaotamise poole, ilma et rahvusvaheline kogukond peaks kinni oma abiandmise taset puudutavatest kohustustest?
Nirj Deva
Austatud juhataja! Olen lugupeetud parlamendiliikmele sekkumise eest tänulik. Ütlesin täiskogule, et ainult toetustega vaesust ei kaota.
Loomulikult toetan aastatuhande arengueesmärke ning hindan väga asjaolu, et meie konservatiivne valitsus suutis kaitsta ja suurendada meie arenguabi 27%, pidades samal ajal kärpima meie riigieelarvet, kaasa arvatud koolide eelarvet ligikaudu 30%.
Olen tänulik Richard Howittile, et ma sain võimaluse tuua esile see Londoni koalitsioonivalitsuse erakorraliselt järjekindel ja lahke tegu.
Kuid isegi siis, kui suurendame eelarvet 27%, ja isegi siis, kui me aastatuhande arengueesmärgid saavutame, ei kaota me vaesust Aafrikas, kuni me ei aita Aafrikal jõukamaks saada.
Euroopa ei jõudnud sinna, kus ta praegu on, sellega, et kaotas vaesuse ja eksisteeris toimetulekupiiril. Euroopa sai rikkaks jõukuse loomise kaudu. Kuni me saavutame Aafrikas jõukuse, mis sinna jääb ja mida siia tagasi ei tooda, ei ole me seda saavutanud.
Elie Hoarau
Austatud juhataja! Euroopa Liit kirjeldab majanduspartnerluslepinguid tihti võimalusena Aafrika riikidele. Kui neid lepinguid kiirelt ei allkirjastata, on Euroopa lootust kaotamas.
Meid huvitab aga küsimus, miks need riigid ei jookse tormi, et allkirjastada need lepingud, mis nende jaoks nii kasulikud on. On selge, et nende lepingute kvaliteedi suhtes on väga erinevaid arvamusi, ja seni kuni on erinevaid arvamusi, tõrguvad Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riigid nende allkirjastamise vastu.
Kas ei oleks mõistlik astuda AKV-riikidega täiendavasse dialoogi ja üritada nende muresid ja ootusi mõista? Need riigid tahavad rääkida arengustrateegiast, kuid tihti vastab Euroopa ainult turgude avamisega.
Sellist kuulamist surubki AKV-ELi parlamentaarne ühisassamblee läbi. Ma arvan, et teised Euroopa institutsioonid peavad käituma samamoodi, kui tahame Aafrika ja Euroopa Liidu vahel reaalset strateegilist partnerlust luua.
Giancarlo Scottà
Austatud juhataja! Head kolleegid! Kolmas Euroopa Liidu ja Aafrika tippkohtumine on väga hea võimalus mõlema osapoole suhete tugevdamiseks.
Tippkohtumisel räägitakse majanduskasvust, jätkusuutlikust arengust ja poliitilisest juhtimisest. Vaadeldakse mitmeid toimikuid ning uuritakse lähemalt ka põllumajandus- ja toiduohutuse sektorit aastatuhande arengueesmärkide kontekstis.
Selleks et tagada universaalne ligipääs toidule, võidelda vaesuse vastu maapiirkondades ja parandada põllumajandustootmise kvaliteeti, peavad osalema ka tootjaorganisatsioonid ja põllumajandussektori ühingud, et nad saaksid olla pühendunud, paremini teavitatud ning parandada loodusvarade jaotust ning haldamist.
Euroopa Liit peab töötama kõikide nende võimaluste võimalikult hea ärakasutamise nimel, et tugevdada dialoogi ja koostööd Aafrika piirkondliku integratsiooni toetamiseks. Ennekõike tuleb võidelda tasakaalustamatuse ja korruptsiooni vastu koostööalgatuste puhul. Valitsuste vastutused ei tohi olla tähtsamad kodanikuühiskonna omadest ning garanteerida tuleb kõikide jätkusuutliku majandus- ja sotsiaalse arenguga seotud osapoolte kaasamine.
Franz Obermayr
(DE) Austatud juhataja! ELi-Aafrika tippkohtumisel arutatakse konkreetseid ettepanekuid majanduskasvu ja tööhõive valdkonnas ning see on väga hea. Sellegipoolest ei ole hea, et selline naeruväärne projekt nagu üleaafrikaline maantee tahetakse ehitada ELi toetusel, sest 500 km pikkune maantee, mis 2012. aastaks valmima peab ning mis läbiks Tansaaniat ja Kenyat ning maailma suurimat metsloomade reservaati Serengetit, on projekt, mis tuleb tagasi lükata. Igal aastal rändavad miljonid loomad läbi Serengeti oma põhjapoolsetesse joogikohtadesse. Teadlased esitavad konkreetseid hoiatusi eelseisva ökoloogilise katastroofi kohta: kui loomad ei saa veele ligi, kukub sealne ökosüsteem kokku, bioloogiline mitmekesisus kaob ja kannatab ka kohalik turism, mis moodustab 23% Tansaania sissetulekust. Kutsun seetõttu nõukogu ja komisjoni üles olla konkreetselt vastu sellele projektile, mis on ökoloogiline ja majanduslik meeletus. Kaitskem Aafrika viimaseid ressursse, kaitskem Serengetit teist korda! Samuti soovin teada, kas kavatsete allkirjastada minu esitatud kirjaliku deklaratsiooni Serengeti maantee ehituse peatamise kohta?
Cristian Dan Preda
(RO) Austatud juhataja! Järgmisel nädalal Tripolis toimuv Euroopa Liidu ja Aafrika tippkohtumine annab meile hea võimaluse, et rääkida sellest, millises suunas tahame juhtida seda partnerlust Aafrikaga.
Minu arvates on Euroopa Komisjoni 11. novembril esitatud teatis igati teretulnud. Eriti on mul hea meel selle üle, et dokumendis on rõhutatud vajadust toetada arengukoostööd konkreetsete meetmetega, mis aitaksid tagada selles piirkonnas jätkusuutliku kaasava majanduskasvu.
Kui tahame, et Aafrika riikidest saavad Euroopa Liidu tõelised partnerid, kes oma saatuse enda kätte võtavad, siis ei ole selle saavutamiseks teist võimalust peale majanduskasvu edendamise. Tahan tuua esile kolm punkti, mis minu arvates meie tulevastes suhetes Aafrikaga eriti tähtsad on.
Esiteks, kui tahame, et Aafrika Euroopa Liitu kuulda võtab, peame veenduma, et meil on tegemist partneriga, kes meie sõnumitest ka reaalselt lähtub. Selle saavutamiseks tuleb teha Aafrika Liidu institutsioonilise korralduse ja töökorralduse tugevdamisest prioriteet.
Teiseks on minu arvates rahu ja julgeoleku tagamine hetkel kõige paremini toimiv valdkond meie koostöös Aafrikaga, kui tugineda komisjoni ja ekspertide analüüsidele. Sellegipoolest saaksime minu arvates sellest palju rohkem teha. Minu arvates peame tugevdama konfliktide ennetamise aspekti ja poliitikameetmete tugevdamise mehhanisme, sest loomulikult mõjutavad konfliktid ja mõnede sealse piirkonna riikide habras stabiilsus aastatuhande arengueesmärkide saavutamist.
Viimaseks tahan rõhutada, kui tähtis on demokraatia kehtestamine ja inimõiguste austamine. Nendes küsimustes on Euroopa Liit ja Aafrika tihti eri arvamusel. Just seepärast on vaja tugevdada poliitilist dialoogi ning demokraatia kehtestamine selles piirkonnas peab olema prioriteet, mida süstemaatiliselt meie suhetes Aafrikaga esile tuuakse.
Joanna Senyszyn
(PL) Austatud juhataja! Aastatuhande arengueesmärkide saavutamine on Aafrika-ELi ühise strateegia rakendamise uues kavas strateegilisel kohal. Põhiprobleem on vaesuse vähendamine, mis on kriisi tõttu veelgi tõsisemaks muutunud. Peaaegu 30% maailma rahvastikust elab äärmuslikus vaesuses, mis tähendab, et nad peavad tulema toime alla 1,25 USA dollariga päevas. Rohkem kui 100 miljonil inimesel puudub ligipääs ohutule veele. Iga minut sureb peaaegu 80 inimest nälja kätte, nende seas ka 60 last. Igal aastal sureb seega kokku 40 miljonit inimest, mis on samaväärne mõne suure Euroopa riigi elanikkonnaga. Olukord Aafrikas, eriti Sahara-taguses Aafrikas, on väga raske.
Lisaks strateegilistele meetmetele on vaja osutada ka rohkem viivitamatut abi. Surijad ei saa oodata. Euroopa Liit on suurim arenguabi andja. Pool ametlikust toetusest tuleb meilt. Peaksime selle üle uhked olema. Peame Aafrikale rohkem abi andma ning selle tõhusamaks tegema. Seetõttu toetan komisjoni kavatsust tugevdada arengukoostööd, võttes aluseks jätkusuutliku kasvu ja meetmed sotsiaalse tõrjutuse ennetamiseks.
Louis Michel
(FR) Austatud juhataja! Olivier Chastel! 2007. aastal olid aafriklased ja eurooplased väga innukad. Meie ühise strateegia aluseks oli kaheksa väga konkreetse strateegilise partnerlusega tegevuskava.
Tripoli tippkohtumisel võetakse vastu teine tegevuskava. Soovin rõhutada omalt poolt nelja nõuet, mis tuleb täita, et see strateegiline kava edukas oleks. Esmalt nõuan Euroopa ja Aafrika riiklike parlamentide suuremat osalemist selle ühise strateegia elluviimise käigus.
Teiseks on vaja paremat haakumist selle ühise strateegia ja Cotonou lepingu vahel.
Kolmandaks, et Tripoli tippkohtumine, mille peateemad on investeeringud, majanduskasv ja töökohtade loomine, oleks edukas, tuleb seal käsitleda kindlasti ettevõtluse tingimuste parandamise küsimust - seda mainiti ka mitmes sõnavõtus, aga see on lihtsalt väga tähtis. Erasektori investeeringute õiguslik puutumatus on üks Aafrika majandusliku ja sotsiaalse arengu põhiteema. Ei ole teist arengustrateegiat peale turgude avamise, Elie Hoarau. Kõik muu on heategevus ja kahjuks ei ole see seni toiminud, vähemalt mitte piisavalt hästi.
Kokkuvõtteks veel viimane üksikasi. Lugupeetud volinik, soovin, et kaaluksite, ega ei oleks kasulik arutada selle üle kiireimas korras komisjoni tasandil ning esitada ettepanekuid tagamaks, et meie ettevõtted, mis tegutsevad arenevates riikides, eriti nende riikide loodusvarade sektoris, peavad kinni USA Kongressi kehtestatud Frank-Doddi seaduse nõuetest, sest see oleks suur samm edasi võitluses loodusvarade rüüstamise ja korruptsiooniga.
(Sõnavõtja nõustus vastama sinise kaardi küsimusele kodukorra artikli 149 lõike 8 kohaselt)
Nirj Deva
Austatud juhataja! Mul on üks küsimus Louis Michelile. Arvestades tema silmapaistvat karjääri arenguvolinikuna ja suuri kogemusi Aafrikaga, siis kas ta suudaks anda Aafrika parlamentidele - eriti Aafrika parlamentide finants- ja eelarveküsimuste puhul avalikkuse kontrolli eest vastutavatele komisjonidele - rohkem õigusi, neid tugevdada ning anda neile meie poolt rohkem toetust, et nad saaksid seada reaalselt kahtluse alla selle, mida nende ministrid ja presidendid õigusloome- ja eelarvevahendite kulutamise protsessi elluviimise, selguse ja vastutavuse tagamiseks teevad? Kas ta on nõus, et see oleks midagi väga tähtsat, mida me praktiliselt teha saame?
Louis Michel
(FR) Austatud juhataja! See oleks kindlasti võimalik. Pean lisama, et komisjon on juba aastaid rahastanud arenevate riikide riiklike parlamentide tegevusi ja pädevusi just selle eesmärgiga, et enda neile vahendid selle kontrolli iseseisvaks teostamiseks. Samuti teate, et ühes teises parlamendis ühel teisel ajal propageeris meie kaasparlamendiliige Glenys Kinnock seisukohta, et riike ja regioone puudutavate strateegiliste dokumentide üle tuleb arutleda - võiks isegi öelda, et ennetavalt arutleda - riiklikes parlamentides.
Samuti teate, et näiteks nn eelarvetoetuse puhul, millega näidatakse üles usaldust areneva riigi institutsioonide vastu, on üks eelarvetoetuse saamise tingimustest see, et riigieelarve ning sellest tulenevalt ka arendustegevuseks määratud rahaliste vahendite kasutamise üle arutletakse riiklikus parlamendis. Ma arvan igal juhul, et komisjon on sellest seisukohast lähtudes kehtestanud mitmeid tingimusi ja võtnud kasutusele palju meetmeid.
Charles Tannock
Austatud juhataja! Aafrika Liit on valmistanud vahetevahel pettumust, kui on olnud vaja lahendada Aafrika paljusid probleeme. Liiga tihti vaikib AL autokraatia, korruptsiooni, valimispettuste ja seadusevastaste riigipööretega silmitsi seistes.
Kui EL ja Aafrika tahavad oma strateegilist koostööd edaspidi süvendada ja intensiivistada, siis peame Aafrikale kindlameelselt ja otsekoheselt ütlema, mida me ootame. Reaalselt tähendab see, et Aafrika Liit peab muutuma palju vastutustundlikumaks ja osavõtlikumaks organisatsiooniks, millel on tõeline moraalne ja poliitiline võim.
Loomulikult peaksime jätkuvalt osutama abi rahaliste vahendite ja inimressursside kujul, kui Aafrika vajab abi humanitaarkriiside lahendamisel. Eriti peab EL tagama, et aastatuhande arengueesmärkidega võetud kohustused jäävad endiselt kõikumatuteks. EL peab mõtlema ka sellele, kuidas ELi kaubanduspoliitika ja vahetevahel absurdsed põllumajandustootjatele antavad toetused on kahjustanud Aafrika riikide majandust.
Kuid lõppude lõpuks suudavad vaid aafriklased Aafrika probleemid lahendada. Peame seda reaalsust tunnistama ning andma sellele keskse koha meie lähenemisviisis sellele strateegiliselt tähtsa kontinendiga ning meie suhetes sellega.
Mariya Nedelcheva
(FR) Austatud juhataja! Ei tarvitse öelda, et ühine strateegia on strateegia, mille raames seatakse ühised prioriteedid ja eesmärgid. Meil on selline strateegia juba olemas. Nüüd peame võtma kasutusele nende eesmärkide saavutamiseks vajalikud konkreetsed vahendid.
Selleks on meil vaja selgeid poliitilisi suundi, sidusaid majanduspoliitikat ja stabiilseid sotsiaalseid kriteeriume. Poliitilisel tasandil on meie juhtpõhimõtteks endiselt demokraatlike väärtuste ja inimõiguste austamine. Selles kontekstis kutsun meie partnereid üles ratifitseerima esimesel võimalusel Aafrika hartat demokraatia kohta ning kandma hoolt selle eest, et mõlemad osapooled oma kohustustest kinni peavad!
Majanduslikul tasandil on meie võetud ühiste meetmete edukuse jaoks lisagarantiideks strateegia jaoks piisava ja läbipaistva rahastamise tagamine ning korruptsioonivastane võitlus kõikidel tasanditel. Samuti on väga tähtis, et me töötame jätkuvalt piirkondlike turgude loomise nimel, kus on antud ka oma kindel koht põllumajandusele.
Sotsiaalsel tasandil tuleb anda eelisõigus läbirääkimistele kohalike valitsuseväliste organisatsioonide ja kõikide kodanikuühiskonna osapooltega. Peame pidevalt suunama sotsiaalpoliitikat kõrgemal tasandil. Selles suhtes arvan, et peame omistama erilist tähtsust haridusele, koolitamisele ja noorte liikuvusele, et panna uus alus uuele globaalsele dünaamikale. Meie parlamendid, üleaafrikaline Parlament ja Euroopa Parlament, peavad ühiste ekspertide abiga püüdlema selle poole, et panna alus korrapärastele järelmeetmetele aruannete ja iga-aastaste tegevuskavade kohta. Seega on meie ees mitu probleemi. Nende probleemide lahendamiseks peame jätma kõrvale meie riikide seas ja meie kahe riigi vahel esinevad erinevused. ELi-Aafrika tippkohtumine on õige sündmus, kus pakkuda välja tõhusaid ühiseid lahendusi, ning peame seda võimalust kasutama.
Norbert Neuser
(DE) Austatud juhataja! Head kolleegid! Märgid on head, et ELi-Aafrika tippkohtumine tuleb paljutõotav. Tippkohtumise läbiv teema on võrdne partnerlus parema ühise tuleviku nimel. Kaks kuud pärast New Yorgis toimunud aastatuhande arengueesmärkide tippkohtumist on meil ainulaadne võimalus astuda täiendavaid konkreetseid siduvaid samme vaesusevastases võitluses Aafrikas.
Loomulikult jälgime väga tähelepanelikult Hiina ulatuslikke tegevusi Aafrika kontinendil, et tagada riigi toorainega varustatus. See meenutab väga koloniaalriikide käitumist. Seetõttu peab Euroopa Liit nõudma määruse kehtestamist, mis edendab Aafrika riikide ühist heaolu ja sotsiaalset arengut. Sellega on võimalik luua jätkusuutlikke töökohti. Seetõttu toetan väga komisjoni ettepanekut võtta toorainete haldamise valdkonnas kasutusele tõhusad kontrollmeetmed. Koos meie Aafrika partneritega peame toetama struktuuripoliitikat, mis edendab majanduskasvu ja kliimakaitset, et Aafrika rahvas pääseks vaesusest. Toetame komisjoni sotsiaalset ühtekuuluvust puudutavaid ettepanekuid, sest need aitavad töökohti luua. Peame looma Aafrika rahva jaoks tingimused, milles nad saavad oma tööga endale elatist teenida.
Lõpetuseks tahan esitada kokkuvõtte järgmistest prioriteetidest. Esiteks peame tugevdama Aafrika Liitu ja selle esindusi kõikides rahvusvahelistes organites - ÜRO Julgeolekunõukogus, G20-s ja Üleaafrikalises Parlamendis. Aafrikas tuleb aastatuhande arengueesmärgid saavutada edasiste algatuste abil 2015. aastaks. Peame kandma hoolt selle eest, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) määratletud sotsiaalsed standardid sätestatakse ning tehakse siduvaks kõikides ELi ja Aafrika majandus- ja kaubanduslepingutes.
Geoffrey Van Orden
Austatud juhataja! ELi-Aafrika strateegilise partnerluse tegevuskava sisaldab ka lõiget demokraatlike õiguste ning inimõiguste kohta, mis on selle dokumendi kohaselt jätkusuutliku arengu jaoks määrava tähtsusega. Selliste eesmärkide elluviimine on meil aga väga kehvasti välja kukkunud.
Hea näide sellest on asjaolu, et Zimbabwes ei ole mingeid muutusi toimunud. Enne esimest ELi-Aafrika tippkohtumist 2007. aastal kurtsime kibestunult, et EL käitub silmakirjalikult, kuna keelab ühest küljest Mugabel ja teistel temasarnastel reisimise ja külmutab nende varad, kuid teisest küljest kutsub EL Mugabe tippkohtumisele Euroopa pealinna Lissaboni. Nüüd leiame, et Mugabe on taas kutsutud ELi-Aafrika tippkohtumisele, mis küll seekord Liibüas aset leiab ja lepime sellega alandlikult, nagu ei oleks sellel mingit tähtsust. See, et EL Mugabega seltsib, solvab meie põhimõtteid ning on vastuolus ELi oma ametliku seisukohaga. Asjaolu, et ükski Aafrika valitsus Mugabest veel lugu peab, on meie Aafrika diplomaatia läbikukkumine.
Austatud juhataja, kui lubate, siis ma esitaksin kaks küsimust nõukogule ja komisjonile. Kas ELi esindajad väljendavad Liibüas pahameelt Mugabe kohalolu kohta? Teiseks, mida teeb EL heade valitsemistavade aktiivseks edendamiseks? Ilma selleta ei ole Aafrikal lootust jõukale ja demokraatlikule tulevikule.
Enrique Guerrero Salom
(ES) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kõigest paari nädala jooksul on Euroopa Liit osalenud juhirollis mitmel tippkohtumisel, kõigepealt Hiinas, siis Aasias, Ameerika Ühendriikides ning seejärel G20 tippkohtumisel. Peagi läheme Cancúni ja järgmisel nädalal osaleme ELi-Aafrika tippkohtumisel.
Võiksime vaadata seda ju lihtsalt meie ajakava omapärana, korrapäraste üksteisele järgnevate tippkohtumistena, mis igal aastal või aeg-ajalt aset leiavad. Võiksime seda aga ka vaadata kui tippkohtumissarja, kus peame leidma lahendused probleemidele, mille puhul peame tegema vajalikud ümberkorraldused, et tulla toime uute probleemide, lahenduste ja osapooltega muutuvas maailmas.
Sellisena peame vaatama ka eelseisvat ELi-Aafrika tippkohtumist. Tippkohtumisel saavad kokku 80 riiki, mis esindavad kolmandikku ÜRO riikidest ning 1,5 miljardit inimest ehk siis neljandikku maailma rahvast. Kahjuks ei saa öelda, et meie sisemajanduse kogutoodang oleks proportsionaalselt sama, sest 53 Aafrika riigi hulka kuuluvad ka mitmed maailma vaeseimad riigid.
Mida peame tegema oma meetmete paremaks muutmiseks? Esiteks peame fookustama oma prioriteedid taristu arendamisele, toiduga kindlustatuse suurendamisele ja valitsemise toetamisele.
Teiseks peame fookustama oma abiosutamise vahendid, toetama kodanikuühiskonda ja eraalgatusi ning tugevdama Euroopa Parlamendi ja Üleaafrikalise Parlamendi rolli. Viimaseks peame looma Aafrikaga mitmed ühiseid strateegilised suhted, näiteks rahvusvaheliste finantsasutuste alal.
Maailmapanga ümberkorraldamine andis tärkava majandusega riikidele rohkem volitusi, kuid Aafrikalt võeti sellega volitusi vähemaks. Maailmapanga president ütles aprillis, et kolmanda maailma mõiste kuulub nüüdsest ajalooraamatutesse. Kahjuks ei ole see veel nii, aga saame aidata kaasa sellele, et see lähitulevikus reaalsuseks saaks.
Salvatore Iacolino
(IT) Austatud juhataja! Head kolleegid! Kõigepealt peame meeles pidama, et Aafrika on kümnes maailmajõud, isegi aastal, mil meenutame sellist tähtsat probleemi nagu vaesus, mis mõjutab paljude teiste riikide seas kindlasti ka Aafrikat.
Peame tugevdama assotsiatsioonilepinguid ja töötama majandusliku jätkusuutlikkuse tagamise nimel, eriti taristu, hariduse, tervishoiu ja veevarude abil, sätestades reaalsed kontrollmeetmed Aafrika riikide jaoks võetavate finantsmeetmete kohasuse tagamiseks, pidades meeles, et Aafrika on piirkonniti väga erinev. On konkreetsete vajadustega piirkondi, mis põhjustavad tihti näiteks ebaseaduslikku rännet. Peame kohandama rändevoogusid nii, et need vastaksid tööturu tegelikele vajadustele. Asjalik dialoog aitaks kindlasti kaitsta põhiõigusi ja toetaks valitsemist sellel väga tähtsal kontinendil.
Ana Gomes
Austatud juhataja! Eelseisval ELi-Aafrika tippkohtumisel Liibüas kohtuvad ELi juhid Etioopia peaministri Meles Zenawiga. Etioopia ei ole ainult rahvaarvult teine riik Aafrikas ja Aafrika Liidu peakorteri asupaik, vaid ka Cotonou lepingu partner, kes on takistanud Addis Abeba 2005. aasta ja samuti viimaste 2010. aasta valimisi puudutava ELi aruande esitamist, et varjata valimistel esinenud ebakorrapärasusi ja valimiste manipuleerimist.
Mis kasu on sellest, kui EL räägib Aafrika esindajatega demokraatiast, inimõigustest ja heast valitsemistavast, kui Aafrikat esindab tippkohtumisel Etioopia diktaator Meles Zenawi?
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Me kõik teame, et paljude Aafrika riikide elanikud sõltuvad arenenud riikide humanitaarabist. Tulevikus peaksime suunama oma abi rahvarohkemate piirkondade majandusarengu stimuleerimisele, et Aafrika riikide kodanikud saaksid järk-järgult omaenda jõupingutustega oma riikide palet muuta.
Maavarad ja inimressursid annavad Aafrika riikidele potentsiaali mahajäämusest ja vaesusest pääsemiseks, kui tööstusriigid neid arukalt abistavad. Kui Aafrika riigid tahavad töökohti, teadmisi ja suuri investeeringuid ligi meelitada, on kindlasti vaja rohkem poliitilist stabiilsust, normidele vastavat õiguskeskkonda ja vastuvõetavaid eeskirju ettevõtjatele, kes on siis valmis oma tegevust Aafrika riikides ausalt arendama.
Sellise keskkonna loomisele on suureks takistuseks brutaalsed autoritaarsed režiimid, mille käitumise tõttu ei ole ausad inimesed valmis nendega suhteid looma. Minu arvates teeb see probleem Aafrika kontinendi arenguväljavaadetele kõige rohkem kahju. See probleem tuleb lahendada.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Kõik on kuulnud Aafrika vanasõna, et vaesus on nagu lõvi: kui sa ei võitle, siis sööb ta su ära. Kui vaadata praegust arenguabi ning Aafrika ja Euroopa Liidu koostööd, siis jääb vältimatult mulje, et hetkel visatakse miljardeid lõvile ette söödaks, selle asemel et selle rahaga inimesi aidata.
Loomulikult on Aafrika kontinendil palju probleeme. Esiteks toimub seal arvutuid relvastatud konflikte, millele me rahumeelset lahendust ei leia ja mida toetame korduvalt abiks ette nähtud rahaga, mis tihti valedesse kätesse satub. Teiseks probleemiks on asjaolu, et majanduskasv ei käi enamasti käsikäes edusammudega vaesusevastases võitluses. Mis sellesse puutub, siis peame suhtuma tõsiselt kriitikasse, et EL sunnib Aafrika riike oma turgusid avama, mis vaesuse ja nälja probleemi veelgi halvemaks muuta võib. SELi-Aafrika tippkohtumisel toimuvatel vabakaubanduslepingu läbirääkimistel tuleb käsitleda seda teemat ning samuti kriitikat, et odavate toiduainete eksportimine ohustab tervete rahvastikurühmade elatusvahendeid.
Elena Băsescu
(RO) Austatud juhataja! Eelseisev ELi-Aafrika tippkohtumine annab hea võimaluse realistliku koostööstrateegia koostamiseks.
Ma arvan, et Euroopa Komisjoni ettepanekud võimaldavad tänu meie kontinentide suhete tugevdamisele võtta tippkohtumisel vastu konkreetse tegevuskava. Tippkohtumisest osavõtvate riigi- või valitsusjuhtide tehtud otsused mõjutavad 1,5 miljardi inimese elu 80 riigis.
Vaesuse kaotamine, inimõigused ja majandusjuhtimine on ühised probleemid, mis nõuavad ühiseid lahendusi. Seepärast on tähtis, et ELi-Aafrika partnerlus ei jääks vaid abiandja ja abisaaja suhteks, vaid muutuks partnerluseks võrdsete vahel.
Nagu ma tegin vaesusevastast võitlust käsitlevas arutelus, nii soovin rõhutada ka nüüd aastatuhande arengueesmärkide saavutamise tähtsust. Minu arvates on vaja eriti paremat kooskõlastamist nelja prioriteetse tegevusvaldkonna vahel: rahastamine, toiduga kindlustatus, tervishoid ja haridus.
Alf Svensson
(SV) Austatud juhataja! Minu arvates tuleks rõhutada, et Aafrika on teinud viimasel ajal mõned edusammud. Sellegipoolest teame, et suur töö on alles ees.
Majanduskriis paiskas Euroopa segi ja see protsess ei ole veel lõppenud. Analüüsime argielu, aga pöörame väga vähe tähelepanu sellele, milline on olnud ülemaailmse majanduskriisi mõju arengumaadele. Minu arvates oleks vaja analüüsida seda, kuidas majanduskriis arengumaid mõjutanud on.
Samuti tahan rõhutada, kui tähtis on, et looksime või pigem parandaksime arengumaades tingimusi investeeringute tegemiseks, kaasa arvatud Euroopa investeeringute jaoks. Arengumaadel endal ei ole puudust ideedest ja investeeringutest, kuid neil on puudu stabiilsusest. Oleks väga hea, kui abi - või kuidas iganes me seda nüüd nimetada tahame - aitaks luua stabiilsuse omaenda ideede, projektide ja investeeringute elluviimiseks, mida arengumaad ise ellu viia saaksid.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Arutelu oli väga mitmekülgne ja soovin rõhutada vaid paari punkti, et vastata mõnele küsimusele.
Minu arvates oleks vale mitte tunnistada, et Aafrika on oluliselt muutunud. Aafrika on palju enesekindlam ja tal on selleks ka põhjust. Aafrikas on majanduskasv ja mõnes mõttes on Aafrika majandus- ja finantskriisiga Euroopaga võrreldes palju paremini toime tulnud.
Aafrika on palju paremini organiseeritud ja palju tugevam - isegi Euroopa Komisjon jääb sel puhul talle alla - ning tänu Aafrika Liidule on Aafrikal palju rohkem volitusi. Samal ajal oleks aga vale võrrelda Aafrika Liitu Euroopa Liiduga, sest need liidud on eri tüüpi ning neid ei tohiks üksteisega võrrelda. Siiski on väga selge, et Aafrika Liit on olemas.
Tähtis on ka see, et Aafrika mõistaks oma volitusi rahvusvahelisel areenil. Aafrika riigid tahavad esindatust, mis vastaks nende poliitilistele tavadele. See tähendab, et eelseisev tippkohtumine on väga eriline. Kindlasti ei ole tegemist abiandja ja abisaaja tippkohtumisega. See tippkohtumine ei pruugi isegi nii kõrge profiiliga olla, aga peame igal juhul seda suhet edendama.
Minu arvates peame leidma lahenduse kahele kriitilisele probleemile. Üks probleem on väga lihtne: aastatuhande arengueesmärkide saavutamine peab toimuma jätkusuutlikult kaasava majanduskasvu kaudu. Sellel põhjusel pööramegi nii palju tähelepanu energia küsimusele. Sellel põhjusel on pandud suurt rõhku jätkusuutlikule põllumajandusele, sest ilma selleta on väga raske saavutada aastatuhande arengueesmärke ning tulemusi võitluses vaesuse vastu ja tagada stabiilsust.
Teine probleem hõlmab väga tõsist poliitilist arutelu. Jah, hea valitsemistava ja inimõigused on päevakorras. Siiski ei ole enam nii, et üks osapool kuulab ja teine väljendab oma seisukohta. See on kahesuunaline protsess. Ühest küljest on see katsumus ja teisest küljest on see võimalus. Inimõigused ja hea valitsemistava on meie ühiskonna stabiilsuse alustalad. Me ei taha seda propageerida, kuid oleme seisukohal, et ilma neid probleeme lahendamata ei ole võimalik aastatuhande arengueesmärke saavutada ja vaesust kaotada.
See tähendab, et heal valitsemistaval on põhitähtsus kõikides programmides, mida me käsitleme. Eelmenetluse käigus ei suhtle me valitustega, mille puhul ei ole märke hea valitsemistava kasutuselevõtmisest. Seejärel suhtleme valitsuseväliste organisatsioonidega ja üritame toetada kõikide vahenditega rahvastikku. Iga projekti juures paneme aga üha suuremat rõhku hea valitsemistava ja inimõiguste tähtsusele.
Ka jätkusuutlikkus on meie poliitikas tähtsal kohal. Me ei rahasta näiteks Serengeti projekte. ELi rahalised vahendid ei ole seotud ühegi keskkonda kahjustava projektiga. Igat projekti hinnatakse keskkonnamõju hinnangu alusel. Me läheneme projektidele väga jätkusuutlikult, kuid siiski on väga selge, et me ei saa eeldada, et kontinent, mis oma rahvaarvu väga lühikese ajaga kahekordistab, ei avalda mingit mõju keskkonnale.
Ja ka selles olukorras seisneb meie roll taas selles, et peame aitama tagada jätkusuutlikku majanduskasvu ning selle aluseks on taastuvenergia.
Ma usun, et see on väga eriline tippkohtumine. Sellel tippkohtumisel ei mängi enam suurt rolli poliitilised hüüdlaused, vaid usaldus, mis meie vahel juba olemas on. See usaldus on aga väga habras. Nendest suhetest võib meile palju kasu olla, aga neid on ka lihtne kahjustada.
Minu arvates on sellel tippkohtumisel kestev mõju, sest ma leian, et rõhku on pandud õigetele valdkondadele. Vaatame Aafrika poliitilisele rollile läbi Aafrika silmade. Oleme toetanud Aafrikat palju, et ta jõuaks sinna, kus ta praegu on, ja kavatseme Aafrikat ka edaspidises arengus toetada ning kindlasti julgustame Aafrikat võtma enda kätte kontrolli seal toimuvate protsesside üle.
Olivier Chastel
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja! Head kolleegid! Mõnes mõttes täienduseks sellele, mida komisjon meile just rääkis, ja kokkuvõtteks tahaksin teile öelda, et Aafrika-ELi kolmas tippkohtumine Tripolis peab saatma olulise poliitilise märguande, mille eesmärk on süvendada tulevastel aastatel koostööd Aafrikaga.
Kohtumisel arutatakse, kuidas teha paremat koostööd, et lahendada ülesanded, millega kaks mandrit silmitsi seisavad; kasutada paremini ära nende tohutust potentsiaalist tulenevaid võimalusi ning parandada meie positsioonide koordineerimist rahvusvahelisel areenil. Aafrika ja Euroopa juhid leiavad teeviidad, mis näitavad kätte õige raja. Oleme siin arutelul kuulnud mitmeid konkreetseid juhiseid, mida me ilmselgelt järgime. Kõikide, eriti parlamendiliikmete kaastöö on teretulnud.
Tahaksin ka vastata ühele konkreetsele küsimusele. Mitmed teie seast on spetsiaalselt maininud majanduspartnerluslepinguid, mis on tõepoolest tundlik küsimus ning mis põhjustas juba 2007. aasta Lissaboni tippkohtumisel olulisi lahkarvamusi. Arvestades Aafrika tugevat vastumeelsust sõlmida majanduspartnerluslepinguid, on tõsi, et mõned osalejad on nõudnud poliitilist märguannet selle kohta, et võtame Aafrika seisukohta arvesse; teised pooldavad, et suhtuksime ettepanekutesse palju ennetavamalt ja positiivsemalt.
Tunneme tippkohtumisel siiralt, et selle küsimuse puhul on igal juhul parim leida kokkulepe nende läbirääkimiste taasavamise kohta.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub järgmisel osaistungjärgul detsembris.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Nuno Teixeira
kirjalikult. - (PT) Aafrika ja ELi strateegiline partnerlus, mis kehtestati 2007. aastal Lissaboni tippkohtumisel, võimaldas kahel mandril määratleda ühised huvid ja strateegilised eesmärgid, mis ületasid traditsioonilise ELi arengupoliitika. Kavandatud eesmärgid rakendati ELi ja Aafrika strateegiline partnerluse ja 2008-2010 tegevuskava vastuvõtmisega, milles sätestatakse kaheksa esmatähtsat valdkonda: rahu ja julgeolek; demokraatlik valitsemistava ja inimõigused; kaubandus, piirkondlik integratsioon ja taristu; aastatuhande arengueesmärgid; energeetika; kliimamuutus; ränne, liikuvus ja tööhõive ning teadus, infoühiskond ja kosmos. Liibüa pealinnas Tripolis toimuva kolmanda Aafrika-ELi tippkohtumise teema on "Investeerimine, majanduskasv ja töökohtade loomine” eesmärgiga sätestada nendes valdkondades pikaajalised ühised suunised, tagades seejuures ELi 2020. aasta strateegias sätestatud prioriteedid. Usun, et see on võimalus Portugali kauplejatele sõlmida tihedamaid sidemeid Aafrika turul osana nende ärivõrgustikest, kuid ebakindluse ja Portugali kogukonna - eriti Madeira kogukonna elaniku Lõuna-Aafrikas - toime pandud kõrge kuritegevuse taseme küsimusi tuleb siiski käsitleda. Seetõttu on ülioluline arendada konkreetset ja kooskõlastatud koostööd ning samaaegselt kohandada seda uutele katsumustele rahvusvahelistes suhetes.
