Jautājumu laiks (jautājumi Komisijai)
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir jautājumu laiks (B7-0563/2010).
Komisijai ir uzdoti šādi jautājumi.
Temats: Jauniešu pagaidu nodarbinātība
Kā norādīts Komisijas oficiālajā paziņojumā "Jaunatne kustībā”, bieži vien ar jauniešiem secīgi tiek noslēgti darba līgumi uz noteiktu laiku, kas samazina viņu iespējas iekļauties stabilāku darba līgumu sistēmā un kas viņiem tādējādi pagaidu nodarbinātību padara par aizvien smagāku problēmu. Šis jautājums vēl asāks ir dalībvalstīs, kur darba likumdošana ir īpaši protekcionistiska. Vai Komisija šajā sakarībā varētu atbildēt uz turpmāk izklāstītajiem jautājumiem?
Vai tā neuzskata, ka šo problēmu vēl vairāk sarežģī bieži vien apšaubāmā prakses vietu kvalitāte un nekontrolējamais prakses ilgums? Vai Komisija tajās dalībvalstīs, kurās notikusi ekonomikas lejupslīde un it sevišķi pieaudzis jauniešu bezdarba līmenis, paredz īstenot īpašu, vēl mērķtiecīgāku politiku, lai sekmētu un palielinātu jauniešu nodarbinātību?
Vai Komisija tajās dalībvalstīs, kurās notikusi ekonomikas lejupslīde un it sevišķi pieaudzis jauniešu bezdarba līmenis, paredz īstenot īpašu, vēl mērķtiecīgāku politiku, lai sekmētu un palielinātu jauniešu nodarbinātību?
László Andor
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs! Pirms diviem mēnešiem Komisija nāca klajā ar pamatiniciatīvu "Jaunatne kustībā” saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020”. Tas ir skaidrs signāls, ka Komisijai īpaši rūp jaunieši.
Iniciatīvai "Jaunatne kustībā” ir trīs mērķi: uzlabot izglītību, palielināt nodarbinātību un veicināt jauniešu mobilitāti visā Eiropas Savienībā. Tā ietvers darbības, lai padarītu izglītību un apmācību atbilstīgāku jauniešu vajadzībām, mudinātu jauniešus izmantot ES pabalstus studijām vai mācībām citā valstī un pārvarētu šķēršļus, iesaistoties un gūstot panākumus darba tirgū.
Abas darba tirgus problēmas, ko izvirzījis godājamais deputāts, proti, stažēšanās un darba tirgus segmentācija, ir to tematu vidū, kas aplūkoti iniciatīvā "Jaunatne kustībā”. Esmu pateicīgs par iespēju paskaidrot Komisijas uzskatus un mērķus attiecībā uz šiem diviem tematiem. Pirmkārt un galvenokārt es gribu uzsvērt, ka praktiskas īstenošanas ziņā abi jautājumi ir dalībvalstu kompetencē.
Ļaujiet man sākt ar stažēšanos jeb, kā to vēl dažkārt sauc, praksi. Es zinu, ka Eiropas Parlaments to uzskata par ļoti svarīgu, kā to šā gada sākumā parādīja Turunen kundzes ziņojums. Galvenā problēma ir darba devēju nevēlēšanās pieņemt darbā jauniešus ar mazu praktisko pieredzi vai vispār bez pieredzes. Tāpēc gadu gaitā jauniešiem svarīga ir kļuvusi sākotnējās darba pieredzes iegūšana stažēšanās ceļā. Taču tai jābūt ļoti kvalitatīvai un ar skaidru mērķi mācīties. Turklāt stažēšanās nedrīkst aizstāt parastas darbavietas vai pārbaudes laiku darba līguma sākuma periodā.
Komisija gatavojas izstrādāt kvalitatīvu stažēšanās sistēmu, taču vispirms mums jāuzlabo mūsu zināšanas šajā jomā. Komisija sāks arī pētījumu, lai iegūtu pārskatu par dalībvalstīs pastāvošajām juridiskajām procedūrām un praksi. Šis pētījums ir daļa no izmēģinājuma projekta, kas ietver pasākumus nodarbinātības saglabāšanai, kura īstenošanai 2010. gadā Parlaments Komisijai piešķīra papildu budžetu.
Otrs problēmu kopums ir darba tirgus segmentācija. Darbavietu stabilitātes ziņā jauniešu stāvoklis ir sarežģīts. Pārāk daudziem jauniešiem ir īstermiņa līgumi, bieži mijoties ar bezdarbu, un daudziem jauniešiem - pat tiem, kuriem ir laba kvalifikācija, - ir niecīgas iespējas uz stabilākiem līgumiem. Mums steidzami jārisina darba tirgus segmentācijas jautājums jo īpaši tāpēc, ka segmentācija visvairāk ietekmē jauniešus un viņu nodarbinātības izredzes un tāpēc, ka tā apdraud Eiropas ekonomikas turpmāko konkurētspēju.
Ziņojumā par nodarbinātību Eiropā, ar kuru Komisija nāks klajā pēc dažām dienām, ir konstatēts, ka pagaidu darba ņēmēji saņem par 14 % mazāku atalgojumu un mazāku apmācību nekā darba ņēmēji, kuriem ir pastāvīgi darba līgumi. Tas negatīvi ietekmē produktivitāti. Jo īpaši tas attiecas uz jauniešiem. Jauniešu vidū pagaidu darba līgumu līmenis ir 40 %, savukārt visu darba spējīgā vecuma iedzīvotāju vidū šis rādītājs ir 13 %. Tas nozīmē, ka jaunieši pielāgošanos izjūt visasāk.
Turklāt jaunieši, iesaistoties darba tirgū, izjūt aizvien vairāk grūtību. To jauniešu skaits, kuri nav iesaistīti izglītības, nodarbinātības vai apmācības sistēmās, ir robežās no 4 % Dānijā un Nīderlandē līdz 16-20 % Itālijā, Kiprā un Bulgārijā. Par darba tirgus segmentācijas samazināšanu pirmkārt un galvenokārt atbildīgas ir dalībvalstis. Komisija to ir noteikusi par vienu no prioritātēm, kam dalībvalstīm jāpievērš vislielākā uzmanība saskaņā ar elastīguma un sociālās drošības kopīgajiem principiem, kuri ietverti stratēģijā "Eiropa 2020” un Eiropas Nodarbinātības stratēģijā.
Praktisku pasākumu ziņā Komisija ierosina dalībvalstīm, kuru darba tirgus ir segmentēts, apsvērt tādu beztermiņa darba līgumu ieviešanu, kuri nodrošinātu pietiekami ilgu pārbaudes laiku un pakāpeniski palielinātu aizsardzību, novēršot pašreizējās juridiskās atšķirības starp pastāvīgajiem un pagaidu darba līgumiem. Jaunatnes nodarbinātības programmā saskaņā ar iniciatīvu "Jaunatne kustībā” ir sniegtas norādes, kā politikas veidotāji, iesaistītās personas un iestādes var panākt progresu šajā jomā.
Ciešāka politikas koordinācija atbilstīgi Eiropas pusgadam, ko mēs šobrīd kopīgi ar dalībvalstīm gatavojam, radīs pareizo sistēmu politikas un reformu attīstības veicināšanai, kā rezultātā ieguvēji būs jaunieši.
Georgios Papanikolaou
(EL) Paldies par atbildi, komisār! Šodien es izlasīju Eiropas Komisijas paziņojumus par Jaunu prasmju un darbavietu programmas pieņemšanu. Cita starpā šodienas paziņojumos iekļauta atsauce uz lēmumu sekmēt beztermiņa darba līgumus, lai aizstātu dažādo veidu pagaidu un pastāvīgos darba līgumus.
Mans jautājums ir ļoti tiešs: vai Komisija atbilstīgi šai iniciatīvai spēs garantēt to, ka beztermiņa darba līgumi palielinās jauniešu drošības sajūtu darbavietā? Citiem vārdiem sakot, vai tiks uzlabota pašreizējā situācija, ciktāl to iespējams uzlabot?
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Lielākajai daļai jauniešu pastāvīgas darbavietas iegūšana un pienācīga dzīvesveida sasniegšana ir ļoti svarīgi mērķi. Jauniešus ir smagi skārusi nesenā ekonomikas krīze, un bieži viņi ir spiesti strādāt pagaidu darbus vai piekrist zemu atalgotai praksei, kas, protams, nozīmē arī to, ka viņi neveido uzkrājumus pensijai. Tas sarežģī dzīves ilgtermiņa plānošanu. Tāpēc es gribētu zināt, vai Komisija paredz īstenot pasākumus, kuri jo īpaši jauniešiem garantēs pastāvīgas darbavietas? Jeb, citiem vārdiem sakot, vai tiek plānotas direktīvas, lai ieviestu pagaidu darbavietu standartus?
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Komisār, paldies par jūsu atbildi, jo visas iniciatīvas ir vajadzīgas, īpaši tādēļ, lai novērtētu, kā jaunatne ir cietusi šajā sarežģītajā laika periodā. Taču es vēlos pajautāt, vai Komisija uzskata, ka mums būtu jāpieņem atsevišķa Eiropas Savienības jaunatnes uzņēmējdarbības un jauninājumu programma, kas veicinātu un atbalstītu jaunatnes radošumu un uzņēmējdarbību? Kāda būtu jūsu nostāja attiecībā uz jaunatnes iespējām izmantot mikrokredītu priekšrocības? Vai būtu juridiski jāregulē procedūra jauniešu izveidoto uzņēmumu atzīšanai?
László Andor
Komisijas loceklis. - Iepriekšējā diskusijā plaši tika aplūkots beztermiņa darba līgums, kas, manuprāt, ir viens no praktiskajiem risinājumiem. Papildus tam šogad mēs redzējām, ka Komisija apspriež jaunatnes stāvokli un krīzes ietekmi uz jauniešu nodarbinātību, un iniciatīvā "Jaunatne kustībā” šī problēma jau ir praktiski risināta. Acīmredzami iespējamas ir papildu iniciatīvas.
Mums būs jāuzrauga situācija un jāsadarbojas ar dalībvalstīm. Šajā posmā mēs esam tikai savākuši detalizētu informāciju par dalībvalstu izstrādātajām valstu programmām, un pēc šīs informācijas analīzes un dalībvalstu izstrādāto risinājumu un veikto pasākumu aplūkošanas mēs varēsim nākt klajā ar papildu ierosinājumiem. Taču vissvarīgākais ierosinājums šajā saistībā ir izveidot makroekonomisku vidi Eiropā, kas veicinātu nepārtrauktu, stabilu atveseļošanos.
Es gribētu papildus norādīt, ka jaunieši, protams, ir to vidū, kuri pēdējos pāris gados ir visvairāk cietuši no darbavietu zuduma un iespēju trūkuma. Mēs apzināmies šīs problēmas ilgtermiņa risku, kas nav tikai tūlītēja nodarbinātība vai sociāls jautājums. Ja mēs nerīkosimies, tad tas var ietekmēt demogrāfiskās tendences, kas jau tāpat ir ārkārtīgi sarežģītas, tāpēc nākamajā termiņā, sava veida savienībā vai sadarbībā ar Ungārijas prezidentūru mēs šo problēmu apspriedīsim demogrāfiskas diskusijas kontekstā, jo arī demogrāfijas un ģimenes politika ir jāaplūko tādā pašā kontekstā kā Eiropas jauniešu darbavietu drošība un ienākumu drošība.
Temats: Konkurētspējas palielināšana, izmantojot alternatīvus energoavotus
Komisija un mēs visi cenšamies garantēt saviem līdzpilsoņiem dzīves apstākļus, kas nodrošina ērtības un drošību, kā arī piedāvāt Eiropas uzņēmumu konkurētspējai labvēlīgu vidi. Alternatīvu energoavotu izmantošana ir viens no risinājumiem, kas dod iespēju uzlabot produktīvu konkurētspēju. Diemžēl nav daudz valstu, kas var lepoties ar augstiem rādītājiem šajā jomā, un tās ir galvenokārt ziemeļu valstis. Jaunajās dalībvalstīs, it īpaši austrumu daļas valstīs, lēnām ievieš tehnoloģijas, kuras izmanto alternatīvos energoavotus.
Kādus stimulēšanas un veicināšanas pasākumus dalībvalstīm, kuras maz izmanto alternatīvos energoavotus vai kurās šīs tehnoloģijas nav plaši ieviestas, Komisija ir veikusi vai plāno veikt, lai šīs valstis un visa Eiropas Savienība kļūtu par viskonkurētspējīgākajām pasaules mērogā?
Günther Oettinger
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Godājamais deputāts runā par atjaunojamās enerģijas tematu un jautā, ko mēs plānojam darīt, lai sasniegtu mūsu kopīgos mērķus. Pirms trim gadiem Eiropadome mums noteica dažus vērienīgus mērķus klimata jomā. Viens no tiem attiecas uz atjaunojamo enerģiju, kurai līdz 2020. gadam ir jābūt 20 % no kopējā enerģijas patēriņa Eiropas Savienībā. Katrai dalībvalstij jāizmanto tai pieejamās iespējas un jādod obligāts ieguldījums šā mērķa sasniegšanā.
Ja mēs sadalām šos 20 % pa dažādām nozarēm, piemēram, transportu, apkuri, elektrību, rūpniecību un lauksaimniecību, ir skaidrs, ka vissvarīgākā ir elektroenerģijas ražošana. Lai sasniegtu 20 % no kopējā enerģijas patēriņa mērķi, apmēram 35 % no mūsu elektroenerģijas jāiegūst no atjaunojamiem avotiem. Lai to izdarītu efektīvi un nodrošinātu, ka cena ir pieejama patērētājiem, mums jāizmanto labākās vietas. Katrai dalībvalstij ir dažādas priekšrocības un trūkumi, kas ir jāizmanto, un tie ir, piemēram, vējš no Ziemeļjūras, saule Eiropas Savienības dienvidu daļā un biogāze no lauku reģioniem. Acīmredzami, lai nodrošinātu mūsu piegādes drošību, mums jāpanāk ievērojami kvalitātes un jaudas uzlabojami mūsu infrastruktūrā, mūsu transporta tīklos un mūsu uzglabāšanas iekārtās. Komisija ņēma vērā šo aspektu pirms dažām dienām, kad mēs apspriedām un pieņēmām Enerģētikas infrastruktūras pasākumu kopumu, kurā daļēji uzmanība pievērsta atjaunojamās enerģijas integrēšanai un nodrošināšanai.
Mēs esam izvirzījuši saistošus atjaunojamās enerģijas mērķus katrai dalībvalstij. Pēc dažām dienām, 5. decembrī, būs sasniegts transponēšanas termiņš, un Komisija sāks uzraudzīt direktīvas īstenošanu, lai nodrošinātu, ka ir ieviesti attiecīgie stimuli un īstenoti piemēroti subsīdiju pasākumi, kas ļaus sasniegt saistošos mērķus. Dalībvalstīm ir jākoncentrējas uz to, lai radītu ideālus apstākļus atjaunojamās enerģijas izmantošanai. Cita starpā Eiropas Savienības direktīvā ietverts aicinājums dalībvalstīm izstrādāt valstu rīcības plānus, norādot vajadzīgos pasākumus un konkrētus, saistošus valstu mērķus, kas sadalīti pa nozarēm, piemēram, transporta, apkures, elektrības pārveidošanas un rūpniecības nozarēm. Nākamais solis ir administratīvo šķēršļu likvidēšana atjaunojamajai enerģijai. Trešā svarīgākā joma ir būvniecības nozare. Apmēram 40 % no mūsu enerģijas tiek izmantota ēkām, pakalpojumu nozares telpām un privātajām mājām.
Mēs gribam, lai līdz 2012. gada beigām būtu ieviestas atjaunojamo enerģijas iekārtu ierīkošanas kvalifikācijas un sertifikācijas sistēmas. Tās ietver sadales un pārvades tīklus, kuri jāsagatavo atjaunojamās enerģijas attīstībai un palielināšanai un kuriem arī jāgarantē prioritāra piekļuve atjaunojamo avotu enerģijai. Dalībvalstis var elastīgi izvēlēties tehnoloģijas. Tās var izlemt, kāda veida atjaunojamo enerģiju tās ieguldīs, lai sasniegtu saistošos mērķus. Komisija subsidēs jauninājumus un projektus, kuru mērķis ir atjaunojamās enerģijas tehnoloģiju pētniecība, attīstība un laišana tirgū, izmantojot finansējumu no septītās pamatprogrammas, kuru jūs Parlamentā esat padarījuši mums pieejamu.
Komisijai ir arī nauda no Eiropas Ekonomikas atveseļošanas plāna trim gadiem, kas ir īpaši paredzēta atjaunojamās enerģijas projektiem, šajā gadījumā jūras vēja enerģijas attīstībai. Es gribētu uzsvērt jaunajām dalībvalstīm, ka pieejamas ir arī kohēzijas programmas un finansējums, lai veicinātu atjaunojamo enerģiju. Atjaunojamajai enerģijai ir liela prioritāte mūsu enerģētikas un klimata politikā, jo īpaši attiecībā uz mūsu atkarības no importētās fosilās degvielas samazināšanu. Tikai kopīgi strādājot, mums izdosies sasniegt mūsu vērienīgos klimata mērķus un palielināt Eiropas konkurētspēju. Es paļaujos uz ciešu sadarbību ar dalībvalstīm attiecībā uz dažādu enerģijas resursu izmantošanu.
Justas Vincas Paleckis
(DE) Liels paldies jums, Oettinger kungs, par jūsu skaidro un pārliecinošo atbildi! Es uzskatu, ka Komisija ir darījusi ļoti daudz, lai sasniegtu šos mērķus. Taču, manuprāt, vajadzētu būt iespējai nodrošināt sabiedrībai plašāku informāciju un gūt pārsvaru pār plašsaziņas līdzekļiem, lai iegūtu lielāku atbalstu šajā jomā. Manā valstī, Lietuvā, piemēram, tas nenotiek. Protams, tā ir valstu valdību atbildība, taču Komisija varētu tām sniegt palīdzību.
Mans pēdējais jautājums ir šāds: jūsuprāt, kuras valstis ir salīdzinoši veiksmīgas 2020. gada mērķu sasniegšanā, un kuras tādas nav?
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Ņemot vērā, ka pasākumu kopumi enerģētikas un klimata pārmaiņu jomā jau izvirza dalībvalstīm konkrētus mērķus attiecībā uz piesārņojošo emisiju samazināšanu un energoefektivitātes palielināšanu, es gribētu pajautāt, kādus pasākumus jūs veicat, lai atbalstītu uzņēmumus tajās ražošanas nozarēs, kuras ir lielākās enerģijas patērētājas, modernizējot to iekārtas, lai tās kļūtu energoefektīvākas un radītu mazāku piesārņojumu.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu pateikties komisāram par viņa ļoti vispusīgo atbildi uz jautājumu.
Man ir divi jautājumi, pirmkārt, attiecībā uz stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam. Vai viņš ir pārliecināts, ka mēs šajā stratēģijā sasniegsim 20 % mērķi atjaunojamajai enerģijai? Otrkārt, viņš pieminēja energosistēmas. Cik reāla, vēlama un cenas ziņā pieejama būtu Eiropas mēroga energosistēma, un vai tā ir sasniedzama?
Günther Oettinger
Komisijas loceklis. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Pēc dažām nedēļām mēs jums, Eiropas Parlamentam, Padomei un dalībvalstīm, iesniegsim mūsu priekšlikumu par to, kā mēs plānojam panākt efektivitātes palielināšanu par 20 %. Aplūkojot tos trīs mērķus, kurus jūs mums esat izvirzījuši attiecībā uz CO2 emisiju samazināšanu par 20 %, mūsu panākumi šā mērķa sasniegšanā ir labi. Esmu pārliecināts, ka mēs 10 gados sasniegsim vai pat pārsniegsim 20 % mērķi - ja mēs turpināsim pielikt mūsu pašreizējās pūles.
Mūsu panākumi ir labi arī attiecībā uz 20 % atjaunojamās enerģijas tematu, kaut arī dažādās dalībvalstīs panāktais progress ir atšķirīgs. Dažas dalībvalstis jau bija tālu priekšā salīdzinājumā ar pārskata gadu. Piemēram, Austrijā 23 % atjaunojamās enerģijas daļa bija pirms pieciem gadiem, un tiek lēsts, ka tā līdz 2020. gadam sasniegs 34 % līmeni. Turpretim Apvienotās Karalistes rādītājs bija tikai 1,3 %, un Maltas rādītājs bija 0 %, kas nozīmē, ka šīm valstīm jāsāk faktiski no nulles. Vadībā ir Zviedrija, kuras mērķis ir 49 %, un Somija un Portugāle, kuru mērķis ir 38 %. Ļoti veiksmīgas ir arī Baltijas valstis, kuru mērķi ir 25 %, 40 % un 23 %, un to rādītāji šajā svarīgajā jomā pārsniedz Eiropas vidējo rādītāju.
Mērķis palielināt energoefektivitāti par 20 % man rada vislielākās bažas. Tas ietver inteliģentus enerģijas ietaupījumus un mērķtiecīgu enerģijas izmantošanu. Es priecāšos runāt par to ar Parlamentu nākamā gada pirmajā ceturksnī, kad es varēšu jums iesniegt mūsu priekšlikumu energoefektivitātes palielināšanai par 20 %.
Jūs minējāt plašsaziņas līdzekļus. Faktiski jautājumā par atjaunojamo enerģiju un patērētājiem vairāk var darīt nozares un ieguldītāji - gan ieguldītāji tehnoloģijās, gan arī finanšu ieguldītāji. Man jums ir priekšlikums. Esmu iecerējis nākamajā pavasarī apmeklēt visas trīs Baltijas valstis. Ja jūs varat ieteikt piemērotus kandidātus, es ar lielāko prieku piedalīšos plašsaziņas līdzekļu, banku un uzņēmēju pārstāvju konferencē, lai palielinātu izpratni jūsu valstī, izmantojot pieticīgos manā rīcībā esošos līdzekļus, un lai radītu jaunu programmu un līdzfinansējuma iespējas.
Nākamais jautājums bija šāds: ko es domāju par Eiropas enerģētikas tīklu? Es uz to gribu atbildēt ļoti atklāti. Ja palūkojamies uz transporta infrastruktūru Eiropā, mums ir ceļi, autoceļi, dzelzceļi, Eiropas gaisa telpa ar tās lielajām un mazajām reģionālajām lidostām un nozīmīgas ostas, piemēram, Dženova, Marseļa, Hamburga un Roterdama. Vidusjūras reģionā, Melnajā jūrā, Baltijā, Ziemeļjūrā un Atlantijas okeānā ir arī termināļi šķidrajai dabas gāzei un naftai. Turklāt mums ir digitālā informācijas, saziņas un navigācijas infrastruktūra, tostarp mūsu mobilo tālruņu tīkls. Salīdzinājumā ar šīm jomām mūsu enerģētikas tīkli tālu atpaliek. Mēs varam transportēt televizorus, cūku ķermeņus, konservētus pārtikas produktus un citas preces no Portugāles uz Latviju un no Holandes uz Grieķiju, mēs varam pārvadāt strādniekus un tūristus un mēs varam pārsūtīt informāciju un finanšu pakalpojumus, bet mūsu gāzes un elektroenerģijas tīkli joprojām ir sadalīti atbilstīgi 19. gadsimta reģioniem. Pirms Serbijas un Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai mums jāintegrē tirgi Baltijas valstīs, Somijā, Centrāleiropā un Grieķijā. Mums vajadzīgi arī tilti un starpsavienojumi, lai transportētu elektroenerģiju abos virzienos starp Spāniju, Franciju un Vāciju. Nākamajos 20 gados mums jārod finansējums un jāievieš tiesību akti, lai mūsu elektroenerģijas un gāzes transporta tīkliem nodrošinātu tikpat augstu kvalitāti un tikpat lielu jaudu kā mūsu ceļu un dzelzceļu tīkliem un mūsu gaisa telpai, ko var izmantot preču pārvadāšanai iedzīvotāju pārvietošanās brīvības garantēšanai. Pretējā gadījumā mums nebūs piegādes drošības un mēs nevarēsim izrādīt solidaritāti ārkārtas situācijās. Mēs nespēsim apmainīties ar uzglabāšanas iespējām vai izveidot atjaunojamās enerģijas iekārtas labākajās vietās un piegādāt elektroenerģiju iedzīvotāju centriem. Turklāt mums nebūs konkurences, ko vēlas patērētāji, un mēs nespēsim izveidot iekšējo tirgu, kas vienmēr ir bijis viens no Eiropas Savienības pamatprincipiem un kam jākļūst par realitāti attiecībā uz gāzi un elektrību.
Tāpēc es stingri atbalstu svarīgo iniciatīvu attīstīt elektrības, gāzes un naftas transporta tīklus.
Temats: Struktūrfondi un invaliditāte
Daudzi ziņojumi par struktūrfondu izmantošanu apliecina, ka pat tad, ja līdzekļi sasniedz tos, kuriem tie visvairāk vajadzīgi, tas netiek darīts ne veidā, kāds šiem saņēmējiem sniegtu vislielāko labumu, nedz arī veidā, ar kuru varētu panākt viņu dzīves kvalitātes patiesu uzlabošanos.
Kā Komisija paredzējusi novērst to, ka struktūrfondus izmanto, lai finansētu cilvēku ar invaliditāti ievietošanu aprūpes iestādēs? Kā tā plāno veicināt līdzekļu izmantošanu, lai finansētu uz kopienām balstītas alternatīvas institucionālai aprūpei un veicinātu cilvēku ar invaliditāti sociālo integrāciju?
László Andor
Komisijas loceklis. - Kā jūs zināt, sociālā politika, arī politika attiecībā uz personām ar invaliditāti, galvenokārt ir valsts atbildība. Taču atbalsta pastiprināšana vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām un jo īpaši personām ar invaliditāti, tostarp cilvēkiem, kas dzīvo iestādēs, ir galvenais rīcības virziens saskaņā ar Eiropas Sociālo fondu.
Pēc dažām aplēsēm vismaz 16 % ES darba spējīgo iedzīvotāju ir personas ar invaliditāti, taču nodarbināti ir tikai 40 % personu ar invaliditāti. Komisija mudina pāriet no institucionālās aprūpes uz sabiedrisko aprūpi, un šajā jomā tā cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar ESF un ERAF vadošajām iestādēm un NVO.
2009. gadā Komisija publicēja ad hoc ekspertu grupas ziņojumu par pāreju no institucionālās uz sabiedrisko aprūpi. Atbilstīgi dalītās pārvaldības principam dalībvalstis ir atbildīgas par darbību izvēli finansējumam, izmantojot struktūrfondus.
Pašreizējā plānošanas periodā Eiropas Sociālais fonds un Reģionālās attīstības fonds atbalsta dažas deinstitucionalizācijas shēmas un pāreju no iestāžu aprūpes uz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tas īpaši attiecas uz dažām dalībvalstīm, kas pievienojās ES pēc 2004. gada. Tādējādi tiek finansēti projekti Bulgārijā un Slovākijā.
Kā zināms, šobrīd Komisija izstrādā jaunus noteikumus struktūrfondiem laikposmam pēc 2013. gada, un tā izvirzīs priekšlikumus 2011. gadā. Lai pastiprinātu cīņu pret diskrimināciju un veicinātu personu ar invaliditāti sociālo integrāciju, iespējams, turpmākajās darbības programmās vajadzēs noteikt, piemēram, tās sabiedrības grupas, kuras ir pakļautas diskriminācijas un atstumtības riskam. Komisija izpētīs, kāda loma varētu būt valstu līdztiesības iestādēm, un tā var apsvērt stingrākas prasības attiecībā uz dalībvalstu ziņošanu par pasākumiem diskriminācijas apkarošanai, kas īstenoti ar struktūrfondu atbalstu.
Turklāt viens no mērķiem Eiropas invaliditātes stratēģijā laikposmam no 2010. gada līdz 2020. gadam, ko Komisija pieņēma 15. novembrī, ir stimulēt dalībvalstu centienus, lai atvieglotu pāreju no institucionālās aprūpes uz sabiedrisko aprūpi. Stratēģija tiecas to izdarīt, nosakot labāko praksi struktūrfondu izmantošanā, lai mudinātu cilvēkus dzīvot neatkarīgi un kopienā, un tās mērķis ir izstrādāt izpratnes veidošanas iniciatīvas struktūrfondu pārvaldības iestādēm ES un valstu līmenī. Piemēram, pārvaldības iestādēm tiks izstrādāts instrumentu kopums, kā izmantot struktūrfondus, lai atbalstītu sabiedrisko pakalpojumu attīstību.
Kinga Göncz
(HU) Priekšsēdētāja kungs! Šī patiešām bija tā problēma, par kuru es vēlējos uzdot papildu jautājumus un izteikt komentārus. Mani iepriecināja komisāra atbilde. Faktiski mans papildu jautājums ir šāds: vai Komisija, pamatojoties uz šiem principiem, plāno ieviest tādu sava veida jaunu nosacītību nākamajā budžeta periodā, kura novērstu segregācijas pastiprināšanos, taču ļautu, teiksim, izlietot šos līdzekļus, lai īpaši risinātu sociālās integrācijas jautājumu. Problemātiski bija tas, ka šie līdzekļi bieži tika izlietoti, lai izveidotu un pārveidotu lielas iestādes, nevis integrētai izmitināšanai. Es domāju, ka ir daudz labu ekspertu, kuri šajā jautājumā labprāt palīdzēs Komisijai, kā arī dalībvalstīm.
Vilija Blinkevičiūt
(LT) Paldies par atbildi, komisār! Es vēlos apsveikt Eiropas Komisiju, kas šomēnes nāca klajā ar jauno Eiropas invaliditātes stratēģiju 2010.-2020. gadam. Taču man ir šāds jautājums: kādas konkrētas programmas Komisija plāno sagatavot, pamatojoties uz šo stratēģiju, un kad, lai personām ar invaliditāti būti labvēlīgāki nosacījumi iekļūšanai darba tirgū vai lai viņu vide un infrastruktūra būtu viņiem pielāgota?
László Andor
Komisijas loceklis. - Beļģijas prezidentūra Lježā organizēja konferenci par kohēzijas politikas nākotni, pamatojoties uz piekto kohēzijas ziņojumu, kuru mēs publicējām kopīgi ar komisāru Hahn. Viens no galvenajiem diskusijas jautājumiem bija nosacītība, un attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu ir ietverta tā situācija, ko aprakstījusi Göncz kundze, un mēs gribētu, lai attīstītu nosacītību šajā izpratnē.
Nosacītībai ir daudzas nozīmes un, diemžēl, dažas no tām tiek uzskatītas par negodīgām vai nelietderīgām. Mēs uzskatām, ka attiecībā uz struktūrfondiem īstā nosacītības būtība ir tāda, ka izpratne un atbildība jāpalielina ne tikai saistībā ar projektu un darbības programmu saturu, bet arī ar to kontekstu. Mums patiešām jāņem vērā sociālā realitāte, finansējot programmas dažādos reģionos un mikroreģionos, un mēs pret to izturēsimies ļoti nopietni.
Mēs nesen sadarbojāmies ar dažām dalībvalstīm attiecībā uz sabiedriskajiem pakalpojumiem. Piemēram, Bulgārijā Eiropas Sociālais fonds un Reģionālās attīstības fonds finansēja kopīgu projektu, lai slēgtu iestādes bērniem ar invaliditāti, kas bija pirmais solis vērienīga rīcības plāna īstenošanā, kura mērķis ir slēgt visas pašreizējās bērnu iestādes un nodrošināt ģimenes aprūpi un jaunus pakalpojumus ģimeņu atbalstam. Šīs konkrētās programmas izmaksas bija EUR 39 miljonu robežās, taču ir arī līdzīgas programmas ne tikai Bulgārijā, bet arī Slovākijā.
Temats: "Anglo Irish Bank”
Komisārs J. Almunia, sniedzot paziņojumu par Īrijas finanšu nozari, pauda, ka ar "Anglo Irish Bank” ir saistīti vairāki svarīgi aspekti, kas vēl jāprecizē Vai Komisija paskaidros, kuri ir šie svarīgie jautājumi?
Joaquín Almunia
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Priekšsēdētāja kungs! Kad Mitchell kungs 7. oktobrī iesniedza šos jautājumus, situācija Īrijā un Īrijas banku nozarē nebija tāda, kā tā ir šodien. Manā atbildē būs ņemts vērā tas, kas noticis laikā kopš šā jautājuma uzdošanas.
Septiņas dienas pirms tam, kad tika iesniegts jūsu jautājums, 30. septembrī, Īrijas finanšu ministrs Lenihan kungs, apsprieda kopējās "Anglo Irish bank” restrukturizācijas izmaksas, norādot divus iespējamus rādītājus: vidējo prognozi EUR 29 miljardu apmērā un lielāku aplēsi EUR 34 miljardu apmērā. Toreiz kopējie valsts līdzekļu kapitāla ieguldījumi "Anglo Irish bank” bija aptuveni EUR 23 miljardi.
Kā vienmēr kopš šīs krīzes sākuma, atbilstīgi mūsu banku un restrukturizācijas informācijai, finanšu iestādēm, saņemot valsts kapitāla ieguldījumus, ir jāiesniedz Komisijai restrukturizācijas plāns. Pēc plašām diskusijām par "Anglo Irish bank” Īrijas valdība 26. oktobrī iesniedza šo restrukturizācijas plānu. Šajā restrukturizācijas plāna projektā Īrijas valdība apsvēra "Anglo Irish bank” pakāpeniskas slēgšanas scenāriju, ierosinot "Anglo Irish bank” sadalīšanu divās bankās - līdzekļu atgūšanas bankā, lai pakāpeniski likvidētu bankas līdzekļus, un finansējuma bankā, lai iegūtu vajadzīgos līdzekļus tās darbībai līdzekļu pakāpeniskas likvidācijas laikā.
Gan valsts palīdzības noteikumu, gan konkurences ziņā scenārijs, kurā līdzekļi tiek samazināti, ir mazāk problemātisks nekā scenārijs, kurā banka turpina darboties. Tāpēc es sniedzu dažus publiskus paziņojumus, apgalvojot, ka līdz ar to, mūsuprāt, uzdevums nav tik sarežģīts kā sarunas par konkrētiem restrukturizācijas plāniem citām finanšu iestādēm daudzās dalībvalstīs.
Mēs strādājam pie šā restrukturizācijas plāna projekta no brīža, kad valdība mums iesniedza dokumentu, līdz pagājušajai svētdienai, kad Īrijas valdība nolēma lūgt programmu, izmantojot dažādos mehānismus, kas paredzēti, lai atbalstītu finansiālās grūtībās nokļuvušas eirozonas dalībvalstis. Tagad sarunās par šo programmu pienācīga uzmanība jāpievērš "Anglo Irish bank” restrukturizācijas plānam. Cerams, ka tuvākajās dienās tiks panākta vienošanās par Īrijas programmu un ka tā tiks pieņemta. Es ļoti ceru, ka tas notiks.
Šajā sakarā es varu jums sniegt dažas precīzākas atbildes par Īrijas valdības iesniegto "Anglo Irish bank” restrukturizācijas plānu, ko laikā līdz lēmuma pieņemšanai izskatīs mani dienesti. Es ceru, ka tas notiks iespējami drīz pēc programmas pieņemšanas.
Jebkurā gadījumā man jāsaka, ka es ļoti ceru, ka programmas pieņemšana un īstenošana radīs labvēlīgākus apstākļus Īrijas finanšu un ekonomikas problēmu risināšanai. Cerams, ka attieksme pret pareiziem un stipriem Īrijas ekonomikas pamatiem būs ļoti laba, ņemot vērā nepieciešamību pārstrukturēt finanšu nozari, kas ir problēmu cēlonis jūsu valstī.
Gay Mitchell
Es pateicos komisāram par šo atbildi. Vārds "restrukturizācija” plaši tiek lietots ārpus Parlamenta. Vai komisārs varētu Parlamentam pateikt, vai viņš redz jebkādu iespēju pārņemt daļu "Anglo Irish bank” vai apvienot to ar kādu citu struktūru kā iespējamu ieguldījumu tajā, vai arī viņš paredz, ka banka nenovēršami tiks slēgta? Vai šajā gadījumā Īrijas nodokļu maksātāji atgūs daļu savas naudas vai visu savu naudu? Kāds ir komisāra viedoklis par to?
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es gribu pateikties komisāram par šo informāciju. Taču mans jautājums attiecas uz mazliet atšķirīgu lietu. Jūs, komisār, runājāt par ļoti lielu banku - par "Anglo Irish bank” -, taču līdz mums nonākusī informācija norāda, ka arī citām lielām bankām Īrijā ir problēmas. Vai jūs varētu mums pateikt, vai notiek arī līdzīgas sarunas par citām bankām Īrijā?
Brian Crowley
Es arī gribētu pateikties komisāram par viņa atbildi.
Vai attiecībā uz konkrēto "Anglo Irish bank” problēmu Komisija uzskata, ka šī banka atšķiras no pastāvošajām klīringa bankām, kā mēs tās Īrijā saucam, piemēram, "Allied Irish Banks”, "Bank of Ireland”, "Ulster Bank” un tā tālāk?
Otrkārt, attiecībā uz paskaidrojumu, par kuru komisārs runāja, vai tas ir saistīts arī ar priekšlikumu, ko Īrijas valdība rīt izvirzīs par banku finanšu mehānismu, kas tiek apspriests ar SVF un ar Eiropas Centrālo banku?
Joaquín Almunia
Komisijas priekšsēdētāja vietnieks. - Diemžēl, ņemot vērā, ka sarunas par pieprasīto programmu notiek šajās dienās un stundās, es nevaru sniegt sīkāku informāciju. Es Mitchell kungam varu pateikt to, ka šiem Īrijas finanšu iestāžu restrukturizācijas plāniem un Īrijas finanšu vajadzību finansēšanas programmai šajos grūtajos laikos kopumā, cerams, būs pozitīvs iznākums, atrisinot šo ļoti sarežģīto un problemātisko situāciju, lai atgrieztu Īrijas ekonomiku atpakaļ uz atveseļošanās un ilgtspējīgas izaugsmes ceļa, kā tas bija līdz šim. Īrija bija viens no labākajiem ekonomikas panākumu piemēriem eirozonā un Eiropas Savienībā.
Šis ir veids, kā pateikt Īrijas nodokļu maksātājiem, ka viņu nauda, kas šobrīd tiek izmantota šai restrukturizācijai kopā ar finansējumu, kurš, cerams, tiks piešķirts no abiem Eiropas mehānismiem pēc programmas pieņemšanas, kā arī SVF sadarbību šajā programmā, tiks viņiem atdota pašreizējās Īrijas problēmas veiksmīga atrisinājuma rezultātā.
Es nevaru sniegt sīkāku informāciju. Es lūdzu jūs to saprast. Varu pateikt, ka ir citas finanšu iestādes, citas Īrijas finanšu iestādes, attiecībā uz kurām tiek apspriesti restrukturizācijas plāni vai kuras Komisija ir analizējusi. Jūs esat redzējuši mūsu valsts atbalsta noteikumu kompetences. "Bank of Ireland” gadījumā mēs pieņēmām pozitīvu lēmumu par restrukturizācijas plānu. Arī "Allied Irish Bank” gadījumā mēs apspriežam restrukturizācijas plāna nosacījumus. Arī attiecībā uz divām būvniecības sabiedrībām, EBS un INBS, mēs apsveram šo finanšu iestāžu restrukturizāciju.
Man jāsaka, ka divos gadījumos - "Anglo Irish bank” un INBS būvniecības sabiedrības gadījumā - mēs strādājam pie pakāpeniskas likvidēšanas scenārija. Pārējos gadījumos restrukturizācija, cerams, šīm finanšu iestādēm radīs labākus apstākļus, dzīvotspējīgus apstākļus tirgū pēc tam, kad būs pieņemts un īstenots lēmums par to restrukturizāciju.
Temats: Kopīgas Eiropas apziņas veidošana
Kopīgas Eiropas apziņas veidošana Eiropas Savienības pilsoņiem ir būtisks priekšnosacījums, lai vienotības ideja būtu dzīvotspējīga. Ņemot vērā, ka kultūras un mākslas nozarē darbojošos aktīvo Eiropas pilsoņu mobilitāti ir iespējams padarīt efektīvāku, tādējādi nostiprinot kopīgo Eiropas identitāti, - kādas konkrētas iniciatīvas plāno Komisija veikt Eiropas mākslinieku pieredzes un zināšanu apmaiņas jomā, lai nodrošinātu, ka tiek izveidota finansēšanas programma, kura paredzēta tikai mākslas pasākumiem Eiropas Savienības iekšienē, un ka Eiropas mēroga mākslinieciskās sadarbības programmas tiek administratīvi vienkāršotas un finansiāli atbalstītas?
Androulla Vassiliou
Priekšsēdētāja kungs! Komisija pilnīgi piekrīt godājamajam deputātam attiecībā uz to darbinieku pārrobežu mobilitātes milzīgo nozīmi, kuri strādā kultūras un mākslas nozarēs. Arī mēs cenšamies likvidēt šķēršļus viņu mobilitātei.
Šie centieni ietver sociālā nodrošinājuma koordinēšanu, pases vīzu noteikumus māksliniekiem no trešām valstīm, nodokļu politiku un, protams, labāku informāciju par mobilitātes jautājumiem. Kultūras nozares eksperti apspriež, kā veicināt mobilitāti darba grupās, kurās ir pārstāvētas dalībvalstis un kultūras nozare, lai īstenotu mērķus, kas noteikti Eiropas darba kārtībā kultūras jomā.
Saskaņā ar kultūras programmu 2007.-2013. gadam Komisija atbalsta projektus un pasākumus, kas veicina kultūras jomā strādājošo pārrobežu mobilitāti, sekmē mākslas un kultūras darbu starpvalstu apriti un veicina starpkultūru dialogu. 2009. gadā aptuveni 80 % Komisijas finansēto projektu bija orientēti uz kultūras darbu apriti un kultūras nozarē strādājošo mobilitāti.
Protams, Komisija joprojām pieliek pūles, kā es jau teicu, lai atvieglotu piekļuvi šai programmai. Programmas ceļvedis, kalendārs, kas izstrādāts 2008.-2013. gadam, labi projektu piemēri un kultūras kontaktpunkti katrā valstī - tas viss palīdz vienkāršot piekļuvi. Līdz šim gūtā pieredze būs noderīga, izstrādājot turpmāko kultūras programmu procedūras.
Saskaņā ar Parlamenta iesniegto iniciatīvu Komisija gan 2008. gadā, gan 2009. gadā īstenoja arī izmēģinājuma projektus mākslinieku mobilitātes veicināšanai. Šo projektu mērķis ir dot Eiropas māksliniekiem iespēju paplašināt savu darbības jomu, kā arī apmainīties ar pieredzi un mācīties vienam no otra, lai veicinātu savu karjeru.
Šo izmēģinājuma projektu rezultāti tiks iekļauti turpmākajās kultūras programmās, un, protams, tie ir noderīgi dalībvalstu ekspertu darba grupām saskaņā ar atklāto koordinācijas metodi. Ilgtermiņā viss, ko es tikko minēju, palīdzēs Eiropas Savienības iedzīvotājiem izveidot kopīgu Eiropas apziņu.
Georgios Papastamkos
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Es pateicos komisāram par detalizēto atbildi! Kā mēs visi zinām, virs Eiropas kultūras laikapstākļu kartes savelkas deunifikācijas mākoņi. Ir rādītāju Eiropa, tehniskā Eiropa, taču esam arī mēs, kas vēlas redzēt kultūras, izglītības un mākslas Eiropu, mākslinieku mobilitāti, kultūras radīšanas veicināšanu visā Eiropā.
Es esmu viens no tiem, kuri uzskata, ka šie ir pamati, Eiropas kultūras pamati, un tie var būt drošs, stabilizējošs faktors, lai turpmāk dinamiski atbalstītu Eiropas unifikācijas procesu. Dodiet stimulu kultūras un mākslas radīšanai, un mēs procentuāli - uz brīdi atsakoties pats no sava likuma un runājot skaitļu valodā - ar kultūras un mākslas radīšanas starpniecību palielināsim ieguldījumu Eiropas IKP.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Priekšsēdētāja kungs! Es vēlos pateikties komisāram par šo interesanto informāciju, taču mans jautājums un manas bažas attiecas uz budžeta situāciju. Mēs labi apzināmies, ka šobrīd ir nenoteikta situācija attiecībā uz nākamajā gadā pieejamo budžetu. Šajā sakarībā es gribētu jums, komisār, pajautāt, vai šīs problēmas varētu konkrēti ietekmēt tos ļoti interesantos plānus, ar kuriem jūs mūs iepazīstinājāt?
Androulla Vassiliou
Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu sākt, pasakot Papastamkos kungam, ka es viņam pilnīgi piekrītu. Pirms dažām dienām es Berlīnē apmeklēju milzīgu forumu "Eiropas dvēsele”, kurā piedalījās arī visu kultūras aģentūru pārstāvji. Mēs apspriedām šos jautājumus un teicām, ka Eiropa nav tikai ekonomiska savienība - tā sākas ar kultūru.
Kā Jean Monnet raksta savos memuāros: "Ja es varētu sākt vēlreiz, es sāktu ar kultūru.” Es tam absolūti piekrītu, un mūsu centieni ir vērsti šajā virzienā.
Es jums piekrītu, taču baidos, tāpat kā visi pārējie, ka valdības, sākot budžetu samazināšanu stingra taupības režīma laikā, sāk ar acīmredzamo: kultūru, kā mēs zināmos gadījumos jau esam redzējuši, izglītību un veselību. Es piekrītu, ka tā ir ļoti tuvredzīga politika, un mums būtu jāiebilst pret to, jo galu galā mēs visi izjutīsim šādu budžeta samazinājumu sekas.
Temats: Eiropas Savienības un sporta federāciju strukturētais dialogs par kopīgo interešu jautājumiem un iespējamu konkrētu rīcību
Lisabonas līguma ratificēšana, atzīstot sporta nozares īpatnības, ir pavēris ceļu uz īsteni eiropeisku dimensiju sportā. Jaunās normas Eiropas Savienībai dod iespēju atbalstīt, koordinēt un papildināt dalībvalstu rīcību, sporta sacensībās veicinot taisnīgumu un atklātību un sadarbību starp struktūrām, kas ir atbildīgas par sportu. Turklāt ir atzīts, cik svarīgi ir sargāt sportistu, jo īpaši jaunāko sportistu, fizisko un morālo integritāti.
Ņemot vērā līguma noteikumus, kādu devumu dialogā par kopīgu interešu jautājumiem (tas vienmēr ir konstruktīvāk) Komisija gaida no starptautiskajām sporta federācijām? Kā konkrēti Komisija ir paredzējusi rīkoties, lai atbalstītu šo dialogu un pilnībā izmantotu līgumā paredzētās kompetences sporta jomā?
Androulla Vassiliou
Komisijas loceklis. - 2007. gadā Komisija, pamatojoties uz 2007. gada Balto grāmatu par sportu, izveidoja strukturētu dialogu ar sporta ieinteresētajām personām.
Saskaņā ar ES sporta ministru un Eiropadomes aicinājumiem 2008. gadā Komisija apņēmās vēl vairāk stiprināt šo dialogu un atvēlēt starptautiskajām sporta organizācijām nozīmīgāku vietu dialogā ar Eiropas Savienību. Tas izraisīja regulāru apmaiņu starp Komisiju un Starptautisko Olimpisko komiteju un starptautiskajām sporta federācijām.
2008. gadā Komisija izveidoja ES sporta forumu. Tas ir uzskatāms par centrālo šā strukturētā dialoga elementu, reizi gadā pulcējot kopā visas galvenās sporta ieinteresētās personas starptautiskā, Eiropas un valstu līmenī, ieskaitot vadošās iestādes, kā arī nevalstiskās sporta organizācijas. Nākamais forums notiks 2011. gada februārī Budapeštā, kur Komisija plāno sporta ieinteresētajām personām iesniegt savu paziņojumu par jaunu ES sporta programmu.
Komisija ir pievērsusi lielu uzmanību vajadzībai nodrošināt līdzsvarotu un iekļaujošu sporta kustību pārstāvību, organizējot sanāksmes un pasākumus. Tā ir apņēmības pilna īstenot šo dialogu, ņemot vērā sporta specifisko organizāciju, risināmo jautājumu sarežģītību un, protams, sporta dalībnieku dažādību. Šā strukturētā dialoga ar sporta kustību stiprināšana būs būtiska, lai sekmīgi īstenotu ES sporta programmu, ko Komisija gatavojas ierosināt, pamatojoties uz Lisabonas līgumu. Šajā pastiprinātajā dialogā visiem - dalībvalstīm, Parlamentam un Komisijai - jābūt savai vietai.
Iva Zanicchi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Tagad, pēc Lisabonas līguma ratifikācijas un sporta īpašā rakstura atzīšanas, ir atvērts ceļš, lai sportam piešķirtu patiesi eiropeisku dimensiju.
Jaunie noteikumi ļauj Eiropas Savienībai atbalstīt, koordinēt un integrēt dalībvalstu darbības, veicinot taisnīgumu un atklātību sporta sacensībās un sadarbību starp struktūrām, kas atbild par sportu. Līgumā arī atzīta sportistu, īpaši jauniešu, fiziskās un morālās integritātes aizsardzības svarīgā nozīme.
Ņemot vērā Līguma nosacījumus, kādi pasākumi pēc Komisijas domām starptautiskajām sporta federācijām būtu jāveic, lai sāktu aizvien auglīgāku dialogu par kopīgo interešu jautājumiem? Kādus konkrētus pasākumus veiks Komisija, lai atbalstītu šo dialogu un pilnībā izmantotu Līgumā noteiktās pilnvaras attiecībā uz sportu?
Salvatore Iacolino
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi! Es ļoti uzmanīgi noklausījos Komisijas atbildi. Es vēlos pajautāt Komisijai, kāda ir tās attieksme pret nelikumīgām derībām, tām nelegālajām derībām, kuras ir tik raksturīga futbola un citu sporta sacensību iezīme, un vai tā saistībā ar tikko aprakstīto programmu plāno pievērst īpašu uzmanību šim aspektam, kurš pakļauj kaitīgas ietekmes riskam visas sacensības un apdraud godīgumu, kam vajadzētu būt sporta sacensību raksturīgai iezīmei.
Androulla Vassiliou
Komisijas loceklis. - Ļaujiet man sākt ar pēdējo jautājumu. Komisārs Barnier risina šo jautājumu. Protams, es ļoti uzmanīgi sekošu tam, ko viņš dara. Es saprotu, ka viņš gatavojas 2011. gadā iesniegt Zaļo grāmatu, lai sāktu apspriešanos par šo ļoti svarīgo jautājumu. Būdams ieinteresēts savā amatā, varu jums apliecināt, ka es ļoti uzmanīgi sekošu notiekošajam.
Kā jau teicu savā ievadrunā, es gatavojos iesniegt paziņojumu par sportu. Tas būs pats pirmais paziņojums par politisku programmu sportam - cerams, janvāra sākumā -, un šajā paziņojumā būs aplūkoti visi godājamā deputāta minētie jautājumi. Kā es jau teicu, pirmā iepazīstināšana ar šo paziņojumu un tā apspriešana notiks strukturētā dialoga laikā sporta foruma kontekstā, kurš notiks Budapeštā nākamā gada februārī.
Priekšsēdētājs

Temats: Nodokļu sloga smagums Grieķijā
Pēc saprašanās memoranda parakstīšanas Grieķija ir nonākusi vienā no pirmajām vietām Eiropā pamatnodokļu jomā - tā ieņem trešo augstāko vietu, vērtējot pēc PVN likmes, degvielas nodokļa, kā arī pēc apdrošināšanas iemaksām, un ir arī viena no prasīgākajām pret uzņēmumu nodokļiem un nominālajiem nodokļiem. Šāds īpaši smags nodokļu slogs Grieķijā kopā ar algu un pensiju daļējiem ierobežojumiem nav radījis gaidīto ieņēmumu pieaugumu. Tieši pretēji - tā rezultātā palielinās recesija un tirgus turpina slāpt, palielinās nabadzības līmenis īpaši pamata vajadzību dēļ, darba ņēmējiem un pensionāriem iztika sagādā arvien vairāk grūtību, un darbu pārtrauc simtiem uzņēmumu.
Tā kā Savienības mērķis ir gan koriģēt budžetu, gan apmierināt sociālās vajadzības, kā Komisija, būdama viena no saprašanās memoranda pusēm, vērtē šos nodokļu pasākumus?
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Kā godājamais deputāts zina, Grieķija ir ieviesusi daudzus nodokļu politikas pasākumus, lai samazinātu valsts budžeta deficītu. Šī ekonomikas korekcijas programma tika saskaņota ar Komisiju, SVF un ECB. Tika noteikts finansējums EUR 110 miljardu apmērā, ko nodrošina eirozonas dalībvalstis un SVF.
2010. gada 6. augustā Grieķijas valdība Padomei un Komisijai iesniedza ziņojumu, apspriežot šo nodokļu pasākumu īstenošanu, kā arī plašas strukturālās reformas. Ar to pasākumu detalizētu un vispusīgu novērtējumu, kurus Grieķija pieņēma 2010. gada pirmajā pusē, lai ievērotu atbilstību Padomes 2010. gada 10. maija lēmumam 2010/320/EK, godājamais deputāts var iepazīties Komisijas 2010. gada 19. augusta paziņojumā Padomei.
Šajā novērtējumā galvenokārt ir secināts, ka budžeta izpilde 2010. gada pirmajā pusē liecina par pozitīvām tendencēm, deficītam samazinoties ātrāk, nekā bija plānots, galvenokārt pateicoties tam, ka izdevumi bija mazāki par plānotajiem. Turklāt saskaņā ar plānoto finanšu korekciju Grieķijas valdība savā izdevumu un ieņēmumu pasākumu kopuma izvēlē ir ņēmusi vērā svarīgus sociālos un ekonomiskos aspektus, jo īpaši attiecībā uz iespējamo papildināmību ar strukturālo reformu kopumu un pasākumiem mikroekonomikas vides un valsts sektora darbības uzlabošanai.
Konstantinos Poupakis
(EL) Komisār, es vēlos Eiropas Komisijai uzdot šādu papildu jautājumu: kādus ieteikumus Komisija, būdama memoranda dalībniece, plāno sniegt Grieķijai, paturot prātā, ka pašreizējais augstais nodokļu līmenis jau ir izraisījis uzņēmumu slēgšanu vai pārvietošanu uz kaimiņvalstīm ar saudzīgāku nodokļu režīmu un vienlaikus samazinājis ienākošo ieguldījumu kapitālu, kapitāla peļņu un uzņēmējdarbību kopumā?
Nikolaos Chountis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisār! Es gribētu atgriezties pie problēmas, kas izvirzīta mana godājamā drauga jautājumā. Ar šo pieaugumu un nodokļu politiku, ko valdība īsteno, pamatojoties uz memorandu, Grieķijā ir strauji palielinājusies inflācija, un tagad tā ir vairāk nekā 6 %; tas ir lielākais rādītājs Eiropā. Atbildē uz jautājumu Rehn kungs piekrita, ka augstais inflācijas līmenis ir saistīts ar PVN likmes palielināšanu, citiem vārdiem sakot, ar fiskālo politiku.
Es gribētu jums pajautāt, vai Komisija uzskata, ka šie nodokļu pasākumi reāli ir izraisījuši spirālveida inflāciju, kas apdraud Grieķijas ekonomikas konkurētspēju, un kādus pasākumus jūs ierosināt Grieķijas valdībai, lai risinātu šo jautājumu?
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Faktiski jautājumi ir diezgan līdzīgi, un šajā sakarībā man jāuzsver, ka Grieķijas gadījumā bija milzīga budžeta deficīta problēma, kas mums bija jārisina. Mēs visi zinām, ka nav brīnumlīdzekļu budžeta deficīta problēmas risināšanai. Lai konsolidētu savu fiskālo situāciju, dalībvalstij ir vai nu jāsamazina izdevumi vai jāpalielina nodokļi, vai arī jāveic abi šie pasākumi. Komisijas attieksme pret to ir ļoti skaidra: pasākumi iztrūkuma novēršanai ir jāizvēlas dalībvalstij. Grieķija izvēlējās pasākumu kopumu, kas ietver gan izdevumus, gan ieņēmumus.
Komisija nevar norādīt dalībvalstīm, kurus konkrētos nodokļus tās var palielināt vai samazināt. Lēmumu šajā jautājumā pieņem dalībvalsts.
Līdz šim Grieķijas programma ir darbojusies labi, un es ticu, ka Grieķijas iestādes veiks visus vajadzīgos pasākumus savas fiskālās situācijas sakārtošanai.
Temats: Krāpšana un muitas zaudējumi cigarešu kontrabandas dēļ
Vai Komisija ir nobažījusies par to, ka atsevišķās valstīs, piemēram, Īrijā, milzīgos apmēros notiek kontrabandas cigarešu ievešana no trešām valstīm? Šīs kontrabandas dēļ ES zaudē muitas ieņēmumus, kas ir nozīmīgs finanšu avots, ņemot vērā, ka tas veido ap 15 % no ES budžeta. Arī dalībvalstis zaudē akcīzes nodokļa ieņēmumus. Vai Komisijai ir kādi plāni, kas dalībvalstīm dotu iespēju vai arī piespiestu tās pastiprināt kontroli pie ES ārējām robežām nolūkā risināt šo muitas pārkāpumu problēmu?
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Attiecībā uz robežkontroli muitas kontrolēs jābūt līdzsvaram starp dažādu ES finanšu, drošības un drošuma interešu aizsardzību un likumīgo tirgotāju interešu aizsardzību.
Tāpēc tika izstrādāta Kopienas riska pārvaldības sistēma, kas ļauj veikt muitas drošības un drošuma kontroli, pamatojoties uz kopējiem riska kritērijiem un standartiem.
Eiropas Savienībā katru gadu tiek pārbaudīti 1,5 miljoni tonnu jūras kravu un 12 miljoni tonnu gaisa kravu. Atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 209. panta 1. punktam dalībvalstu muitas dienesti ir atbildīgi par attiecīgo ES tiesību aktu piemērošanu.
Tādējādi tie atbild par muitas kontroles organizēšanu uz fiziskajām robežām un citviet, pamatojoties uz riska pārvaldības metodēm, kas noteiktas ES Muitas kodeksā.
Attiecībā uz cigarešu kontrabandu Komisija aktīvi rīkojas, lai palīdzētu dalībvalstīm risināt starptautiskās cigarešu kontrabandas problēmu un likvidēt par šo tirdzniecību atbildīgās kriminālās bandas.
Jo īpaši Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai palīdz tiesībaizsardzības iestādēm visā Eiropas Savienībā to operatīvajās lietās, kā arī koordinē nozīmīgākās muitas un kriminālizmeklēšanas ar dalībvalstīm un trešām valstīm.
Izmantojot Eiropas savstarpējās palīdzības nosacījumus muitas jautājumos un daudzus nolīgumus, kas noslēgti starp ES un trešām valstīm, OLAF organizē kopīgas muitas operācijas starp ES dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuru mērķis ir risināt specifiskas problēmas, kā, piemēram, operācija Matthew II, kas paredzēta ceļu satiksmei uz austrumu robežas, vai operācijas Sirocco, kas orientēta uz dziļjūras konteineru transportu no Ķīnas uz Eiropas Savienību.
Visbeidzot, OLAF saskaņā ar programmu Hercule II sniedz finansiālu atbalstu tiem dalībvalstu pasākumiem, kuru mērķis ir tieši cigarešu kontrabanda, piemēram, īpaša rentgena skenēšanas aprīkojuma iegādei izmantošanai robežkontroles punktos un reģionālo darbību organizēšanai.
Turklāt 2010. gadā ir noslēgti sadarbības nolīgumi ar British American Tobacco and Imperial Tobacco Limited, un attiecīgi 2004. gadā un 2007. gadā ir parakstīti nolīgumi ar Philip Morris International un Japan Tobacco International. Šie juridiski saistošie nolīgumi nodrošina vispusīgu pasākumu kopumu, kas paredzēti, lai ierobežotu šo uzņēmumu produkcijas nonākšanu nelegālās tabakas tirgū.
Jim Higgins
Es gribu pateikties komisāram par ļoti vispusīgo atbildi. Kā viņš norādīja, tabakas kontrabanda ir ļoti ienesīgs bizness. Tajā ir daudz izdomas, tabakas izstrādājumi ir nevainojami iepakoti, to izskats un marķējums ir nevainojams.
Nesen es tikos ar muitas iestāžu vadītāju Īrijā, Dublinas pilī, un viņa man pastāstīja, ka katra piektā cigarete -20 % Īrijā, mazā valstī, izsmēķēto cigarešu - faktiski nāk no Ķīnas, un ka, konfiscējot un analizējot šīs cigaretes, tika atklāts tabakas un suņu ekskrementu maisījums. Mums patiešām ir jāpastiprina mūsu noteikumi.
Es atzinīgi vērtēju starptautisko sadarbību, taču mums joprojām vēl ir ārkārtīgi daudz darba. Būtībā es gribētu lūgt, lai OLAF, ES krāpšanas apkarošanas aģentūrai, tiktu piešķirti lielāki līdzekļi.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Es centīšos izteikties ļoti īsi. Atbilde šajā gadījumā, iespējams, nav vajadzīga, taču es vēlos pievienoties jūsu paustajām bažām.
Nākamajā mēnesī es došos uz Ķīnu, lai cita starpā apspriestu ar muitas jautājumiem saistītās problēmas un cigarešu kontrabandas problēmu. Mēs īstenojam daudzus pasākumus, sadarbojoties ar Ķīnas iestādēm, lai risinātu šo jautājumu. Ir taisnība, kā jūs pareizi norādījāt, ka Ķīna joprojām ir galvenais viltoto cigarešu avots, tādēļ mums šīs problēmas risināšanā jāstrādā ciešā sadarbībā ar tās iestādēm. Man jāuzsver, ka Ķīnas dienesti ir gatavi šai sadarbībai..
Temats: Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze
Vai Komisija var izklāstīt, kādi ir tās pašreizējie priekšlikumi par kopējās konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes pieņemšanu, norādīt ierosināto termiņu un minēt apsvērumus, kas ir šādas politikas pamatā?
Temats: Īrijas uzņēmumu ienākumu nodokļu likme
Starptautiskajos plašsaziņas līdzekļos notiek ievērojama spekulācija par to, ka krīzes periodā pozitīvs signāls starptautiskajos tirgos būtu tas, ja neviens Komisijas priekšlikums nekādā veidā neietekmētu šo Īrijas ekonomiskā modeļa pamatelementu.
Vai Komisija var skaidri un nepārprotami norādīt, ka ES neizvirzīs nekādus pasākumus, kas kaut kādā veidā ietekmētu Īrijas uzņēmumu ienākumu nodokļa likmi?
Temats: Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (CCCTB)
Vai Komisija varētu sniegt paziņojumu, apliecinot, ka ierosinātā kopējās konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes iniciatīva nekavēs dalībvalstis noteikt savu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi?
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Vai jūs domājat šos trīs jautājumus par CCCTB?
Komisija neplāno iesniegt priekšlikumus par uzņēmumu nodokļa likmēm. Atšķirības likmēs nodrošina zināmas nodokļu konkurences pakāpes saglabāšanu iekšējā tirgū. Turklāt godīga nodokļu konkurence uz likmju pamata nodrošina lielāku pārredzamību un ļauj dalībvalstīm, nosakot savas nodokļu likmes, apsvērt gan savu tirgus konkurētspēju, gan arī budžeta vajadzības.
Saistībā ar uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzes jautājumu Komisija jau kādu laiku strādā pie priekšlikuma par kopējo konsolidētā uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi. Šī iniciatīva kā stratēģiska iniciatīva ir iekļauta Komisijas 2011. gada darba programmā, lai atraisītu izaugsmei vajadzīgo vienotā tirgus potenciālu. Kā svarīgs priekšlikums tā ir citēta arī Vienotā tirgus aktā, kas tika pieņemts 2010. gada 27. oktobrī.
Pašlaik Komisija plāno pieņemt priekšlikumu līdz 2011. gada pirmā ceturkšņa beigām. CCCTB ir kopēju noteikumu sistēma uzņēmumu nodokļu bāzes aprēķināšanai: tā nav saistīta ar nodokļu likmēm. Dalībvalstis arī turpmāk pašas lems par savu uzņēmumu nodokļu likmēm. Komisija uzskata, ka CCCTB izstrādāšana ir piemērots risinājums, lai visaptveroši cīnītos pret pārrobežu fiskālajiem izaugsmes šķēršļiem.
Šobrīd 27 ļoti atšķirīgu uzņēmumu nodokļa sistēmu pastāvēšana Eiropas Savienībā nozīmē, ka uzņēmumi saskaras ar ievērojamiem nodokļu šķēršļiem un administratīvo slogu, kas mazina vai pat kavē to darbības vienotajā tirgū un negatīvi ietekmē to konkurētspēju, īpaši attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem. Šāda ārkārtīgi sadrumstalota aina izraisa būtiskus tirgus traucējumus un rada šķēršļus, kā arī rada ievērojamas atbilstības izmaksas.
Marian Harkin
Es vēlos pateikties komisāram par atbildi. Es ļoti labi saprotu to, ko viņš saka par atšķirību starp nodokļu likmēm un nodokļu bāzi, taču viens no uzņēmumiem ļoti svarīgiem jautājumiem - īpaši saistībā ar ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem Eiropā - ir tas, lai šie uzņēmumi jau iepriekš skaidri zinātu darījuma nodokļu izmaksas. Ja daļa šā aprēķina ir tirdzniecība atbilstīgi galamērķim, tad to nevar iepriekš noteikt, tāpēc šiem uzņēmumiem pastāv reāla nenoteiktība. Manuprāt, tas darbojas kā ārvalstu tiešos ieguldījumus bremzējošs faktors. Man ir daudz citu jautājumu, taču es zinu, ka mūsu darba grafiks ir saspringts, tāpēc es būtu laimīga, ja komisārs varētu atbildēt uz šo vienu jautājumu.
Pat the Cope Gallagher
Es gribu pateikties komisāram par visaptverošo atbildi, tomēr gribētu arī pajautāt, vai viņš varētu apliecināt, ka Lisabonas līgumā ir ietverts detalizēts nodokļu politikas protokols un dalībvalsts veto tiesības attiecībā uz nodokļu priekšlikumiem.
Algirdas Šemeta
Komisijas loceklis. - Mēs varam nepiekrist dažiem nodokļu piemērošanas principiem, kas vienmēr ir diezgan jutīgs jautājums. Visvairāk CCCTB atbalsta uzņēmumi; mūsu rīcībā ir skaidri pierādījumi tam. Es to saprotu, jo jautājumu risināšana ar 27 dažādām dalībvalstīm, kurās pastāv 27 dažādas uzņēmumu nodokļu sistēmas, uzņēmumiem patiešām rada pilnīgu jucekli.
Attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem - ja mēs varētu vienoties par šo priekšlikumu, tad mums tas jādara vienprātīgi. Ja mums izdosies vienoties, tas veicinās ārvalstu tiešos ieguldījumus, jo ārvalstu ieguldītāji, kas vēlas investēt nevis vienā dalībvalstī, bet vairākās, vairāku atsevišķu uzņēmumu nodokļu sistēmu vietā varēs izmantot vienu kopēju nodokļu sistēmu, un tas ārvalstu ieguldītājiem būs liels ieguvums. Visās divpusējās sarunās ar potenciālajiem ieguldītājiem viņi patiešām uzsver, ka 27 uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas ir šķērslis ārvalstu tiešo ieguldījumu veicināšanai.
Visbeidzot, runājot par kopējo konsolidētā uzņēmuma ienākuma nodokļa bāzi, mēs nerunājam par nodokļu likmēm. Ir skaidrs, ka tas neattiecas uz dalībvalstu suverenitāti pieņemt lēmumus nodokļu jautājumos, pat CCCTB apstākļos; dalībvalstis varēs lemt par uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm, pamatojoties uz savām vajadzībām, savām sociālajām sistēmām, sabiedriskajiem pakalpojumiem un tā tālāk. Tādējādi šis priekšlikums pats par sevi nemazina dalībvalstu suverenitāti nodokļu jautājumos.
Priekšsēdētājs
Uz jautājumiem, kas laika trūkuma dēļ netika atbildēti, tiks iesniegtas rakstveida atbildes (skat. pielikumu).
Ar to jautājumu laiks ir slēgts.
(Sēdi pārtrauca plkst. 20.35 un atsāka plkst. 21.00)
