Zinātniskie fakti klimata pārmaiņu jomā: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai (debates)
Priekšsēdētājs
Nākamais jautājums ir Florenz kunga starpposma ziņojums par zinātniskiem faktiem saistībā ar klimata pārmaiņām: slēdzieni un ieteikumi lēmumu pieņemšanai.
Karl-Heinz Florenz
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs un Padomes priekšsēdētāja kungs, esiet sveicināti Eiropas Parlamentā. Kas mudināja Eiropas Savienību izveidot Pagaidu komiteju saistībā ar klimata pārmaiņām? Tā bija pareizā pieeja iepazīstināt ar vispārējo viedokli, kā mēs, Eiropas Savienība, plānojam risināt šo jautājumu. Ja mēs starptautiskā līmenī gribam palīdzēt nodrošināt, lai šo jautājumu iekļauj darba kārtībā - kā Stavros Dimas to veiksmīgi dara Komisijā - mums kā Eiropas Savienības un Eiropas Parlamenta pārstāvjiem ir jāpaziņo, kāda ir mūsu koncepcija; citiem vārdiem sakot, mums ir jāpaziņo, kāda ir mūsu nostāja šajā jautājumā. Galu galā Eiropai ir jāparāda, kā tā risina šo jautājumu un kāda ir tās pieeja, lai mudinātu citas valstis un kontinentus iet vienā virzienā ar Eiropu. Tādēļ ir svarīgi sākt ar šo debašu zinātnisko aspektu, un tieši par to mēs šodien runājam.
Ziņojums nekad nebūs pievilcīgs, ja tiks uzsvērts šis zinātniskais aspekts, jo tādējādi vienkārši tiks aplūkots pašreizējais stāvoklis. Pašreizējā stāvokļa aplūkošana nav tirgošanās: šeit mazliet pielikt, tur mazliet atņemt. Tā ir uzmanības pievēršana faktiem. Mēs esam apkopojuši šos faktus neskaitāmās tematiskās stratēģijās, kuru sagatavošanas laikā mēs uzaicinājām divus Nobela prēmijas laureātus uz Briseli un Strasbūru. Priekšsēdētāja kungs, jūs organizējāt lielisku pasākumu un nolasījāt ļoti nozīmīgu runu par klimata pārmaiņām, kas, no mana viedokļa, deva lielu gandarījumu un mudināja mani divkāršot pūles.
Mēs esam noklausījušies daudzu pasaules starptautisku struktūru ekspertu viedokļus sanāksmē, ko vadīja labs mans draugs Guido Sacconi kungs, kurš ļoti labi tika galā ar savu uzdevumu. Mēs uzaicinājām arī dažus kritiķus, lai gan diemžēl ne visi ieradās, jo viņi negrib, ka viņu kritiskās piezīmes tiktu rūpīgi pārbaudītas starptautiskā līmenī. Kritizēšana uz papīra bez vēlēšanās nodot šo kritiku oficiālai pārbaudei diez vai ir varonīga rīcība. Es būtu atzinīgi novērtējis vismaz viena vai divu tādu kritiķu klātbūtni, kas vēlētos iesaistīsies starptautiskās debatēs.
Mēs esam izlasījuši daudz izcilu dokumentu. Tika iesaistīta Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC), un mēs arī apspriedāmies ar Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas dokumentiem, Vācijas Federatīvās Republikas klimata pārmaiņu konferences dokumentiem un daudziem citiem dokumentiem, un tagad mūsu priekšā ir fakti. Šie fakti nav kaujiniecisks dokuments, kā daži no maniem draugiem to palaikam nosaukuši; tas ir ziņojums par stāvokli, kas ir pamats, lai nolemtu, kā mums vajadzētu turpināt darboties nākotnē. Argumenti skaidri parāda, ka pastāv zinātniska vienprātība, kas ļauj mums turpināt darbu. Pastāv vienprātība par to, kā novērtēt antropogēno ietekmi; šis jautājums ir ietverts 3. pantā. Mums ir pietiekama informācija apgalvojumam, ka mērķis ierobežot pasaules vidējo temperatūras kāpumu līdz 2°C virs tā līmeņa, kāds pastāvēja pirms rūpniecības ēras, nākotnē ir svarīgs.
Kas tad mums jādara nākotnē? Eiropā mums ir jāsakopo enerģija jaunai trešajai rūpniecības revolūcijai, pamatojoties uz trim ilgtspējas pīlāriem, proti, produktu ilgtspēju, sociālo dimensiju un, protams, ekonomisko dimensiju. Tas nav slogs, tā ir milzīga iespēja, kas mums turpmāk ir jāattīsta kā mūsu redzējums.
Viena lieta ir skaidra: debates par klimatu ir tikai neliela problēmas daļa. Mums ir jāiesaistās debatēs par ilgtspēju. Realitāte ir tāda, ka tieši 500 gadu laikā mēs esam izšķērdējuši enerģiju, kuras radīšanai bija vajadzīgi miljoniem gadu, un mums nav pilnīgi nekādas atbildes uz jautājumu, kā mūsu bērni un mūsu bērnu bērni spēs attīstīt enerģijas avotus nākotnē.
Rast atbildi ir mūsu lielā iespēja. Mums ir vajadzīga drosme, lai būtu radoši. Akmens laikmets nebeidzās tādēļ, ka mums vairs nebija akmeņu. Es vēlos jums pateikt, ka akmens laikmets laimīgā kārtā beidzās tādēļ, ka mums, politiķiem, bija drosme: drosme saprast nākotni, drosme mūsu bērnu dēļ un drosme mūsu planētas dēļ.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Liels paldies, Florenz kungs, arī par jūsu laipnajiem vārdiem priekšsēdētājam. Tas drīzāk ir izņēmums nekā likumsakarība, ka tiek paustas šādas emocijas. Tā kā man šeit ir jābūt objektīvam un neitrālam, es atturēšos akcentēt, ka šeit tiek izteikts ļoti maz uzslavu, jo īpaši no politiskajiem domubiedriem. Tādēļ tas, kas notika šorīt, bija vērā ņemams notikums!
Janez Podobnik
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Priekšsēdētāja kungs, Florenz kungs, dāmas un kungi, tagad ir pieejami pierādījumi, ka arī cilvēks ir atbildīgs par klimata sistēmas lielajām pārmaiņām un ka šīm pārmaiņām jau ir bijusi negatīva ietekme uz dabu un cilvēku sabiedrību. Ir arī skaidrs, ka, ja mēs nerīkosimies nekavējoties un ievērojami nesamazināsim siltumnīcefekta gāzu emisijas, šajā gadsimtā globālā temperatūra turpinās paaugstināties, kas izraisīs vispārējus postījumus un apgrūtinājumus.
Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (ICCP) Ceturtajā novērtējuma ziņojumā, kas izdots Spānijā 2007. gada novembrī ir sniegts līdz šim vispilnīgākais un ticamākais klimata pārmaiņu zinātniskais novērtējums. Šajā ziņojumā ir apgalvots, ka nav nekādu šaubu par to, ka klimata sistēma uzsilst un ka pasaules vidējās gaisa temperatūras kāpumu pēdējo piecdesmit gadu laikā visticamāk ir izraisījusi antropogēnās siltumnīcefekta gāzu koncentrācijas.
Novērtējuma ziņojumi par stāvokli, ko IPCC ir publicējusi kopš 1990. gada, parāda, ka zinātne par klimata pārmaiņām un to sekām dažu pēdējo gadu laikā ir ievērojami progresējusi. To var izskaidrot ar virkni faktoru: aizvien vairāk liecībām par zināmajām klimata pārmaiņām, zinātnieku nopietno darbu un zinātnisko atklājumu veiksmīgāku izplatīšanu.
Kā apgalvots Florenz kunga starpposma ziņojumā, kurā, mūsuprāt, sniegti daži ļoti svarīgi jauni formulējumi attiecībā uz aprakstītajām mums zināmajām pašreizējām problēmām, stāvoklis ir pietiekami nopietns, lai garantētu tūlītēju tādas politikas izstrādi un īstenošanu, kas veicinās siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu. Kā mēs visi zinām, tas ir iemesls, kādēļ Eiropas valstu un valdību vadītāji pagājušā gada martā nolēma nosūtīt starptautiskajai kopienai apņēmīgu vēsti, kurā pausta apņēmība samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Eiropas Savienība ir nolēmusi izpildīt šo apņemšanos ar integrētu pieeju politikai klimata un enerģētikas jomā. Tā arī veltīs īpašu uzmanību energoefektivitātei, atjaunīgajiem enerģijas avotiem, biodegvielai, oglekļa dioksīda uztveršanai un uzglabāšanai un kopumā pārejai uz ekonomiku ar zema oglekļa satura emisiju.
Es gribētu arī jums atgādināt, dāmas un kungi, Eiropas Padomes jaunākos lēmumus. Kā es jau minēju, pagājušajā gadā Eiropas Savienība pieņēma apņēmīgas un plaša mēroga saistības attiecībā uz politiku klimata un enerģētikas jomā. Tagad, 2008. gadā, ir laiks rīcībai.
Klimata pārmaiņu konferencē, kas notika pagājušā gada decembrī Bali, tika panākts nozīmīgs sasniegums, proti, tika uzsākts starptautisku sarunu process gan ar attīstītām, gan jaunattīstības valstīm. Šis process ir izklāstīts Bali Rīcības plānā. Eiropas Savienība ir nolēmusi arī turpmāk īstenot savu vadošo starptautisko lomu klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā un rosināt ANO Konvencijas sarunas, jo īpaši šī gada nākamajā sesijā Poznaņā. Sarunu mērķis ir Kopenhāgenā 2009. gadā panākt vērienīgu, globālu un integrētu vienošanos attiecībā uz klimata pārmaiņām periodam pēc 2012. gada atbilstoši Eiropas Savienības mērķim, ka globālā temperatūra nedrīkst paaugstināties par vairāk nekā diviem grādiem. Arī Eiropas Savienība dos lielu ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā, ja īstenos tos uzdevumus, kas izvirzīti Eiropadomes 2007. gada pavasara sanāksmē.
Galvenais uzdevums ir nodrošināt to, lai pāreja uz drošu un ilgtspējīgu ekonomiku ar zemu oglekļa satura emisiju tiktu veikta saskaņā ar Eiropas Savienības ilgtspējīgu attīstību, tās konkurētspēju, drošu energoapgādi, pārtikas nekaitīguma nodrošināšanu un veselīgām un ilgtspējīgām valsts finansēm.
Stavros Dimas
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, paldies par mums doto iespēju šodien apspriest Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām starpposma ziņojumu, ar ko iepazīstināja Florenz kungs. Es viņu apsveicu ar viņa izcilo darbu.
Ziņojumā ir apstiprināts Eiropas Parlamenta atbalsts vērienīgajai Kopienas politikai klimata pārmaiņu ierobežošanas jomā. Ļaujiet man izmantot šo izdevību, priekšsēdētāja kungs, lai pateiktos visiem Eiropas Parlamenta deputātiem par pastāvīgo atbalstu un svarīgo ieguldījumu mūsu klimata politikas sekmēšanā, sabiedrības izpratnes veicināšanā un citu valstu parlamenta deputātu informēšanā. Priekšsēdētāja kungs, es arī vēlētos atzīmēt, ka jūs esat veicis nozīmīgu darbu ES klimata pārmaiņu politikas veicināšanā. Es esmu pārliecināts, ka jūs un Eiropas Parlamenta deputāti turpinās strādāt ar tādu pašu apņēmību, lai divos īsajos mums priekšā stāvošajos gados mēs varētu līdz 2009. gada beigām panākt vienošanos Kopenhāgenā. Tādējādi mēs varēsim efektīvi cīnīties ar šiem milzīgajiem draudiem mūsu planētai. Gan ES, kur diskusijas par klimata un enerģētikas jautājumu paketes pasākumiem kļūst intensīvākas, gan starptautiskajās sarunās mums ir jāapkopo visi resursi un jāsadarbojas pēc iespējas labāk. Mums ir jāizmanto ES iniciatora loma, paturot prātā Kopenhāgenas konferenci 2009. gada decembrī.
Divi Bali pieņemtie faktori mums ir palīdzējuši nonākt pie svarīgiem lēmumiem: Eiropas kā pasaules līdera klimata pārmaiņu ierobežošanā pozīcija un Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) zinātniskie slēdzieni. Pateicoties šiem slēdzieniem, daudzi pasaules vadītāji ir akceptējuši to, ka patiešām ir steidzami jāsāk veikt kādus pasākumus. Šie zinātniskie ziņojumi tagad ir ļāvuši pilsoņiem un politiskajiem vadītājiem, ieskaitot parlamenta deputātus dažādās valstīs, labāk saprast problēmas apjomus un nopietnās briesmas, ar kurām mēs sastapsimies, ja neiejauksimies, lai apturētu klimata pārmaiņas. Es domāju, ka gandrīz visi mēs piekrītam tam, ka zinātniski patiešām ir pierādīts, ka ir nepieciešami steidzami, drosmīgi pasākumi, lai apkarotu klimata pārmaiņas. Šie pasākumi ir apkopoti mums priekšā esošajā starpposma ziņojumā. Šajā ziņojumā skaidrāk nekā jebkad ir izteikts IPCC un citu avotu sagatavotais zinātniskais vēstījums 2007. gadā.
Zinātniskās debates par laika apstākļu un klimata pārmaiņām, ko ir izraisījusi cilvēku darbība, ir ilgusi gadiem ilgi skepticisma dēļ, kas ir aizkavējis izšķirošo pasākumu veikšanu. Tagad debates ir beigušās. Tas nenozīmē, ka visi jautājumi ir atbildēti vai ka mēs esam sapratuši katru detaļu; taču mēs tagad zinām pietiekami daudz, lai secinātu, ka strauja vērienīgu pasākumu pieņemšana ir mūsu interesēs enerģijas drošības ziņā, kā arī ekonomikas, vides un sociālajā ziņā. Mēs ne tikai nevaram atļauties gaidīt, bet vēl ļaunāk - mums atvēlētais laiks ir ļoti ierobežots. Mums ir jāierobežo globālā sasilšana līdz 2°C - tas ir slieksnis, virs kura mēs zaudējam spēju ierobežot vai mainīt sasilšanas ietekmi uz vidi; pretējā gadījumā siltumnīcefekta gāzu emisijas nākamajos 10-15 gados sasniegs visaugstāko līmeni.
Ilgtermiņā, kas būs laba izdevība 2°C nepārsniegšanai, globālās emisijas līdz 2050. gadam ir jāsamazina par 50 %, salīdzinot ar 1990. gadu. Lai to sasniegtu, ir nepieciešamas radikālas pārmaiņas enerģijas ražošanas un izmantošanas veidā. Visā pasaulē ir jānotiek pārejai uz zema CO2 satura ekonomiku, un mazas, bet svarīgas pārmaiņas ir nepieciešamas daudzos mūsu ikdienas dzīves aspektos. Mums ir vajadzīga zaļā revolūcija.
IPCC ziņojumi ir skaidri parādījuši, ka pat ar vērienīgiem emisiju samazināšanas pasākumiem dažas nopietnas klimata pārmaiņu ietekmes ir, iespējams, neizbēgamas. Tāpēc starptautiskajai kopienai ir jābūt gatavai tās risināt. Šī iemesla dēļ būs nepieciešams atbalsts, sevišķi visneaizsargātākajām jaunattīstības valstīm, kas saskarsies ar visnopietnākajām problēmām.
Tagad es pievērsīšos ANO sarunām. Mēs zinām, ka mūsu rīcībā ir maz laika, tāpēc mūsu primārā prioritāte ir panākt vienošanos Kopenhāgenā 2009. gadā. Saturīga un visaptveroša līguma parakstīšana, kas apmierinās vērienīgo zinātnisko slēdzienu izvirzītos mērķus, ir krietni liels izaicinājums. Mūsu uzdevumus, kas prasīs milzīgas pūles, ir mūsu starptautisko partneru pārliecināšana parakstīt tālejošo nolīgumu ES tāpēc ir jāpaliek uzticīgai savai līdz šim veiksmīgajai stratēģijai. Tas nozīmē, ka mums ir jāsasniedz pozitīvi rezultāti mājās un jāparāda saviem starptautiskajiem partneriem ārzemēs, ka vērienīgu pasākumu pieņemšana nav pretrunā nedz viņu interesēm, nedz arī tā kavē viņu ekonomisko attīstību.
Viena no problēmām būs nodrošināt attīstīto valstu dalību centienos samazināt emisijas līdz līmenim, kas atbilst 2°C mērķim. Tas nozīmē šo valstu emisiju 25-40 % samazināšanu līdz 2020. gadam, salīdzinot ar 1990. gada līmeni. Es nerunāšu aplinkus. Mēs aicinām Amerikas Savienotās Valstis apzināties šo izaicinājumu; tām ir jāveicina, nevis jākavē progress. Kā jūs būsiet sapratis no savas nesenās vizītes Amerikas Savienotajās Valstīs, tur notiekošās diskusijas ir sākušas attīstīties pareizajā virzienā, taču acīm redzami mēs no tām joprojām ceram sagaidīt daudz ko vairāk.
Mums ir jāstrādā gan ar attīstītajām valstīm, gan arī ar jaunattīstības valstīm, īpaši ar progresīvākajām, lai panāktu to mērķtiecīgu apņemšanos samazināt emisijas. Pastāv daudz iespēju emisiju samazināšanai; tās ir saistītas ar nozīmīgiem papildu labumiem enerģijas nodrošināšanai, cilvēku veselībai un attīstībai kopumā. Šajā virzienā ir jānodrošina pasākumi, un tie ir jāatbalsta gaidāmajā 2009. gada līgumā. Arī šajā sakarībā es ticu, ka lietas virzās pareizajā gultnē. Ir paaugstināta izpratne par vajadzību spert soļus, lai ierobežotu klimata pārmaiņas. Vienlaikus kļūst saskatāmi arī papildu labumi vai nu saistībā ar enerģijas, cilvēku veselības, vai ekonomiskās attīstības nodrošināšanu, kas būs ne tikai nodrošināti, bet, iespējams, arī iegūs no šiem labumiem.
Nesenā Komisijas pārstāvju vizīte Ķīnā apstiprināja, ka mūsu ķīniešu kolēģi pilnībā apzinās savus aktuālos pienākumus iekšējo pasākumu veikšanā. Viņi to jau ir sākuši darīt un ir apņēmušies savus centienus turpināt. Mums viņi ir jāatbalsta divpusēji un daudzpusēji. Mums būs daudz iespēju turpmākajos mēnešos un nākamajā gadā paziņot savu vēstījumu. Piemēram, būs G8 konference un G8+5, kurās Japānas prezidentūra pievērsīsies klimata pārmaiņām. Turpmākās iespējas būs saistībā ar ANO aizbildnībā esošo iniciatīvu pasaules vadošajām valstīm un ES dažādajām divpusējām sadarbības programmām klimata pārmaiņu jomā. Mēs izmantosim visas šīs iespējas. Mēs pārliecināsim savus partnerus, ka ir jāveic steidzami pasākumi un ka ir jāizstrādā saprātīga, dzīvotspējīga politika attiecībā uz enerģiju un klimata pārmaiņām. Savos centienos mums ir sistemātiski jāakcentē zinātniskie slēdzieni, kas pamato mūsu rīcību; mums ir jāturpina atsaukties uz bezdarbības un neadekvātu pasākumu sekām.
Kā mēs zinām, kopējam redzējumam ir jābūt sarunu tematam Bali stratēģijas kontekstā. Ir ļoti svarīgi redzējumu pārrunāt, pamatojoties uz mūsu rīcībā esošajiem autoritatīvajiem zinātniskajiem uzskatiem. Mums ir jāuzstāj, lai sarunas risinātos, ņemot vērā zinātniskos slēdzienus. Es esmu pārliecināts, ka jums kopā ir tik pat svarīga loma kā Komisijai, lai paziņotu šo izšķirošo vēsti mūsu partneriem, pilsoņiem un viņu parlamenta pārstāvjiem.
Joseph Daul
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, es atvainojos, ka nokavēju, taču es centos braukt ar mazāku ātrumu, lai aizsargātu klimatu.
Mūsu galvenās debates šodien attiecas uz zinātniskajiem datiem par klimata pārmaiņām. Vispirms es vēlos pateikties savam kolēģim Karl-Heinz Florenz kungam par viņa izcilo darbu un viņa pastāvīgo ieguldījumu šajā jautājumā.
Dāmas un kungi, zinātniskā informācija par klimata pārmaiņām tagad ir vispāratzīta. Saskaņā ar ekspertu vairākuma viedokli šajā jautājumā mēs vairs ilgāk nevaram šaubīties par faktu, ka globālā sasilšana tagad ir realitāte un ka tā lielākoties notiek cilvēka darbību dēļ. Daži atšķirīgu uzskatu cilvēki apšauba šīs parādības realitāti, nepiedāvājot nekādus patiesus pierādījumus. Mūsu Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām starpposma ziņojums ir pirmā posms procesā, kas vedīs pie risinājumu meklējumiem.
Gandrīz visi mēs piekrītam, ka temperatūras kāpums pasaulē ir jāierobežo līdz 2°C virs tā līmeņa, kāds pastāvēja pirms rūpniecības ēras, un jāpatur prātā, ka īstenībā mums vajadzētu tiekties pēc kāpuma, kas ir mazāks par diviem grādiem. Taču debates par klimata pārmaiņām nevar uzkurināt līdz statistiskām cīņām. Kad mēs runājam par klimatu, mēs pieminam arktiskā ledus kušanu, pārtuksnešošanos, globālo sasilšanu, dzīvnieku sugu pārvietošanos un īpaši cilvēku pārvietošanos, kurai varētu būt katastrofālas sekas.
Šī ir milzīga problēma cilvēcei kopumā. Reģioni, kuri cietīs visvairāk, būs nabadzīgākās Āfrikas, Āzijas un Centrālās un Latīņamerikas valstis, kurās ir paredzama migrācija apkārtējās vides apstākļu dēļ. Sākoties ekstrēmiem klimatiskiem apstākļiem, parādīsies jauna veida bēgļi. Tie vairs nebūs politiskie bēgļi vai ekonomiskie migranti; tie būs klimata bēgļi. Pastāv arī pārtikas krīzes risks, jo būs mazāk kultivējamās zemes. Kad dzeramā ūdens krājumi kļūs aizvien nepietiekamāki, pastiprināsies spriedze, un var izcelties kari cīņā par resursu pārvaldību.
Mums šai sakarā ir milzīga atbildība. Tas vairs nav jautājums par klimata pārmaiņu parādības apspriešanu, bet gan par to, lai mēs visi kopā strādātu risinājumu meklējumos un to īstenošanā. Par dokumentu kopumu, kurā noteikti pasākumi klimata un atjaunīgās enerģijas jomā, ko Komisija iesniedza janvārī, tagad diskutē arī Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā: emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, klimata jautājumu kopīga risināšana, oglekļa uztveršana un uzglabāšana un atjaunīgās enerģijas.
Šajās diskusijās ir plaši iesaistījušies mūsu PPE-DE grupas locekļi šajās komitejās un PPE grupa kopumā. Mēs ceram, ka būs vēl daudz šādu debašu un esam apņēmušies strādāt kopā, lai atrastu kompromisu pirmajā lasījumā. Ir svarīgi, lai Eiropas Parlaments un Padome panāktu vienošanos pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām.
Dāmas un kungi, Eiropas Savienība attiecībās ar tās starptautiskajiem partneriem ir uzņēmusies vadošo lomu pasaulē cīņā pret klimata pārmaiņām, un tai šī loma ir jāsaglabā. Ja mēs savu lomu neuztversim ar atbildību un nemudināsim ASV un citas valstis, kā jūs, komisāra kungs, teicāt, piemēram, Ķīnu un Indiju mums pievienoties cīņā pret klimata pārmaiņām, tad kurš gan cits to vēl darīs?
Eiropai ir jābūt vienotai un pilnībā gatavai pasaules konferencei Poznaņā 2008. gada decembrī, kurā izstrādās līgumu, ko mēs ceram parakstīt Kopenhāgenā 2009. gada decembrī. Klimata pārmaiņas ir visas pasaules problēma, bet Eiropa ir spēks, kas var pārliecināt savus partnerus pievienoties šajā cīņā, un mums ir jāsagatavojas mūsu bērnu un mazbērnu nākotnes nodrošināšanai.
Martin Schulz
Priekšsēdētāja kungs, Sociālistu grupa ierosināja, ka ir jāizveido Pagaidu komiteja saistībā ar klimata pārmaiņām, un, iesniedzot šo priekšlikumu apspriešanai, mēs bijām vairāk nekā jebkad pārliecināti, ka ir pienācis Eiropas un arī starptautiskās politikas izšķirošais posms, jo tas, ko mēs sagaidām no šīs komitejas, ir Herkulesa cienīgs uzdevums ne tikai šeit Parlamentā.
Jautājumi, pie kuriem komiteja strādā - tas noteikti ir jāpasaka - ir milzu uzdevums: uzdevums, kā mēs Vācijā sakām, visam gadsimtam. Patiešām tie ir jautājumi, kas ir jāatrisina šajā gadsimtā, jo, ja mēs tā neizdarīsim, nākamajām paaudzēm daudz kas būs neatgriezeniski zaudēts. Tādēļ es atzinīgi vērtēju faktu, ka šīs debates ir atklājušas lielā vairākuma vienprātību Parlamenta deputātu starpā par to, ka mums ir jāpieliek milzīgas pūles, lai uzveiktu pretim stāvošos izaicinājumus.
Tāpēc es gribētu pievienoties izteiktajai pateicībai Karl-Heinz Florenz kungam, kurš, būdams citas parlamentārās grupas loceklis, bija referents ziņojumam, kura saturu mēs, Sociālistu grupa, varam droši apstiprināt. Es esmu arī priecīgs, ka Karl-Heinz Florenz kungs un mans kolēģis Guido Sacconi kungs šajā Parlamentā kopīgi vada komiteju, kas, manā skatījumā, ir laba zīme tam, ka mēs varam sasniegt rezultātu, kas pamatots uz vienprātību. Pietiks runāt par vienprātību: jautājums, kas, manuprāt, neapšaubāmi tiks izvirzīts, ir par to, vai mēs joprojām spēsim sastrādāties kopā tad, kad būs jārisina būtiski jautājumi par politikas virziena akceptēšanu un kad sāksim risināt atsevišķus punktus.
Tādēļ es gribētu uzsvērt divus vai trīs krasus pavērsienus, pie kuriem būs jāstrādā. Es negribu detalizēti iedziļināties starpposma ziņojumā, kas pēc manām domām ir izcils; es vienkārši vērsīšu jūsu uzmanību uz kādu piemēru. Pirms dažiem gadiem mēs visi bijām ļoti sajūsmināti, sakot, ka ar CO2 emisiju samazināšanu mēs vēlamies attālināties no naftas un virzīties uz atjaunīgajiem resursiem. Mēs teicām, ka biodegviela ir atbilde, bet neviens tajā laikā neaptvēra, ka masveida aramzemes izmantošana enerģijas kultūru audzēšanai varētu novest pie lauksaimniecībā izmantojamās zemes trūkuma pārtikas audzēšanai.
Kad pirms dažiem gadiem Meksikā izcēlās dumpis, jo kukurūzas milti pēkšņi vairs nebija pieejami vai cenas bija dramatiski pieaugušas, mēs - vai vismaz es - uzreiz neieraudzījām kopsakarību. Šodien mēs zinām, ka mums ir jārisina enerģijas un klimata problēmas, taču ir jācīnās arī pret badu pasaulē. Mums ir jāsaskaņo šie divi aspekti, un šī ir tikai viena maza pazīme tam, ka mēs saskaramies ar starpdisciplināru uzdevumu, kas prasīs, lai mēs uzskatāmi parādām krietni lielu apņēmību, arī apņēmību panākt kompromisus, un ne tikai šajos aspektos.
Eiropa ir rūpniecisks kontinents. Rūpnieciskās struktūras, kas tika nodibinātas 50 vai 60 gadu laikā, ir atbildīgas par mūsu klimatam nodarīto postījumu. Mums ir nepieciešamas politikas kuras izmaiņas, taču mums visiem ir jāapzinās, kas rūpnieciskās struktūras, kas tika nodibinātas 50 vai 60 gadu laikā, nevar ar parlamentāru lēmumu izmainīt divās nedēļās. Tam ir arī vajadzīgs laiks, tāpēc mums vajadzēs sabalansēt šos ļoti vērienīgos mērķus, kurus mēs paši šeit izvirzām.
Komisāram Dimas kungam ir taisnība; mēs nevaram zaudēt laiku. No vienas puses, mums ir jāsabalansē šie vērienīgie mērķi un, no otras puses, jāraugās, kas ir izpildāms politikas kursa maiņas ziņā. Abi šie aspekti ir izšķiroši svarīgi, un abiem ir vajadzīga racionāla pieeja, kas virzīs uz kompromisu. Tādēļ es atzinīgi vērtēju to, ka Francijas prezidentūra ir gatava pamēģināt iegūt rezultātu līdz gada beigām. Ja mums Padomē būs tāda pati gatavība rast kompromisus un tāda pati apņēmība, kāda ir vērojama šeit Parlamentā, tad tas man būs pamats optimismam. Taču, ja mēs Padomē redzēsim to pašu taktisko labākas pozīcijas iegūšanas politiku, ko mēs vienmēr redzam šajā iestādē, mēs zaudēsim laiku.
Man ir iespaids, ka gan Parlaments, gan arī Komisija ir gatavi rīcībai. Ja mums būs tāda pati gatavība arī Padomē un ja visas trīs Eiropas iestādes sastrādāsies kopā, tad pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām mēs varam sasniegt to, ko teica Daul kungs: proti, darīt zināmu sabiedrībai, ka valstu un valdību vadītāji piekrīt vispārējiem politikas pamatprincipiem un Eiropas Parlaments izstrādās darbu visos sīkumos. Šī ir ierasta darba dalīšana, pēc kuras rezultāts faktiski vispēdīgi top redzams.
(Aplausi)
Graham Watson
ALDE grupas vārdā. Priekšsēdētāja kungs, ja mūsu Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām starpposma ziņojumā nav izdarīts nekas vairāk, kā konstatēts acīmredzamais, tas nemaz nav slikti. Jo tajā melns uz balta ir apstiprināts tas, ko vairums no mums jau kādu laiku esam atzinuši. Zinātne par klimata pārmaiņām ir neapstrīdama. Mūžīgais sasalums un aisbergi kūst, jūru līmenis un temperatūra paaugstinās galvenokārt cilvēka darbības dēļ. Nerīkošanās šobrīd nozīmē to, ka cilvēce traucas pretim kritiskajai robežai, no kuras vairs nav atgriešanās.
Termiņus klimata politikai nav noteikusi ne Eiropas Savienība, ne arī pasaules kopiena: tos ir noteikusi daba. Un būtība ir šāda - neskatoties uz Kioto Protokolā noteiktajām saistībām - globālās siltumnīcefekta gāzu emisijas pieaug straujāk nekā jebkad iepriekš, kopš 1990. gada pieaugums ir viena ceturtdaļa. Daži zinātnieki apgalvo, ka CO2 koncentrācija jau ir pārāk liela. Visi piekrīt, ka mums dotā iespēja nostabilizēt emisijas un ierobežot temperatūras kāpumu līdz diviem grādiem virs tā līmeņa, kāds pastāvēja pirms rūpniecības ēras, septiņu gadu laikā beigsies.
Demokrātijas valstis virza krīzes vadība. Nopietnas problēmas parasti netiek risinātas, tās risina tikai tad, kad tās ir jāatrisina, un kā Karl-Heinz Florenz kungs norāda šajā lieliskajā ziņojumā, mums ir jāsamazina siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas nevis par 20 %, bet pēc iespējas tuvāk 40 % atkarībā no tā, kādu vienošanos būs iespējams panākt ar trešajām valstīm Kopenhāgenas sarunās nākamajā gadā.
Ir pozitīvas zīmes no lielajiem piesārņotājiem, Ķīnas un ASV.
Pekina izrādījusi jaunu vēlmi risināt sarunas ANO sammitā Bali, un visi trīs ASV prezidenta kandidāti ir uzņēmušies saistības risināt klimata pārmaiņu problēmas. Tā kā mums trūkst papildu pierādījumi, mums ir jāapstiprina Komisijas klimata pārmaiņu jautājumu pakete ar tiem resursiem, kas ir mūsu rīcībā, un es apsveicu darbu, ko mani kolēģi Lena Ek, Chris Davis un Vittorio Prodi ir paveikuši šajā jomā.
Mums ir arī jādubulto pūliņi, lai veicinātu tīras enerģijas ieguvi - un iedvesmojoši ir tas, ka: mēs zinām, kā to darīt. Ražojot enerģiju no tuksneša saules kā papildinājumu Eiropas atjaunīgās enerģijas avotiem, CO2 emisiju samazināšanu varētu paātrināt vienā mirklī. Patiešām, ar satelītu veiktie pētījumi Vācijas Kosmosa Centrā ir parādījuši, ka, izmantojot mazāk kā 0,3 % tuksneša teritorijas Vidējos Austrumos un Ziemeļāfrikā, var ražot pietiekama augstsprieguma elektrību, lai nodrošinātu pašreizējo un nākotnes pieprasījumu pēc elektrības Eiropā, Vidējos Austrumos un Ziemeļāfrikā. Tā nav raķešu zinātne. Kalifornijā to dara jau 20 gadus. Pašlaik Spānijā un Marokā tiek būvētas rūpnīcas, lai darītu to pašu.
Ja mēs spētu apvienot sparu un apņēmību, drosmi un izturību, mēs varētu pārorientēties no naftas uz sauli, vienlaikus nodrošinot darba vietas, dzeramo ūdeni un labāku infrastruktūru tiem, kas iznes klimata pārmaiņu galveno smagumu. Mēs varētu ierobežot klimata pārmaiņas, neizslēdzot gaismu.
Lai mēs sasniegtu savu mērķi, mums jāpierāda savi vārdi ar darbiem, proti, līdzekļi jāiegulda solāri termiskās augstsprieguma enerģijas ražošanā un politiskais kapitāls - cilvēku attiecībās Vidusjūras reģionā. Mēs nespējām atrast labāku bruņojumu par šo, ko izmantot sarunās ar ANO, lai panāktu laikmeta prasībām atbilstošu starptautisku vienošanos Kopenhāgenā.
(Aplausi)
Rebecca Harms
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos izteikt pateicību Karl-Heinz Florenz kungam par ļoti labu sadarbību Pagaidu komitejā saistībā ar klimata pārmaiņām. Izlasot Florenz kunga ziņojumu par "pašreizējo stāvokli Eiropas Parlamenta debatēs par klimata politiku”, mēs varētu secināt, ka šeit, Eiropas Parlamentā, valda brīnišķīgs "klimats” Parlamenta deputātu starpā, ja vien - līdzīgi kā to dara Beagle Boys slavenajās animācijas filmās, kuras mēs vāciski saucam par "tankugrāvējiem” - šajā pašā vietā un laikā netiktu īstenota pavisam atšķirīga darba kārtība.
Diemžēl paralēli Pagaidu komitejai saistībā ar klimata pārmaiņām pie klimata politikas strādā arī citās Eiropas Parlamenta komitejās: Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejā, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejā un Attīstības komitejā. Šajās komitejās mūsu kolēģi bieži vien nonāk pie ļoti atšķirīgiem rezultātiem; viņi nesecina, ka mēs esam "zaļās” revolūcijas, otrās vai trešās rūpniecības revolūcijas rītausmā.
Aplūkosim strīdīgās debates par regulu par vieglo automobiļu CO2 emisijām kā tikai vienu piemēru. Tam, ko šobrīd šajā sakarā ierosina Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas referents Langen kungs, nav nekā kopīga ar vērienīgo klimata politiku vai to, ko mēs prasām no Eiropas automobiļu rūpniecības - garantēt energodrošību, izmantojot efektīvas tehnoloģijas. Šis vērienīgais jaunais sākums, par ko cīnās Dimas kungs, pēdējā pusotra gada laikā Eiropas Parlamentā pastāvīgi ir ticis bloķēts ar dažādu balsu pārsvaru.
Es gribētu zināt, kas ir noticis ar plašo debašu par klimatu garu šajās strīdīgajās debatēs par automašīnām. Tā nav mana grupa, kas bremzē debates; debates bremzē visas pārējās Parlamenta grupas.
Ļaujiet man pateikt vēl vienu lietu: emisiju tirdzniecība būs svarīgs jautājums Poznaņā un Kopenhāgenā. Komisijai jānodrošina, lai mēs Eiropā panāktu samazinājumu par 20 %. Tas bija priekšlikums, ko izteica Angela Merkel kundze laikā, kad Vācija bija Padomes prezidentvalsts, un tomēr tiklīdz Komisija iesniedza savu priekšlikumu emisiju tirdzniecībai, deputāti atkal metās darboties kā Eiropas rūpniecības lobiju parlamentārā roka, kā rezultātā sarunas bija vērstas nevis uz vērienīgo samazināšanas mērķu sasniegšanu, bet gan uz atbrīvojumu panākšanu, pat pirms tika izstrādāti noteikumi.
Florenz kunga ziņojums ir labs ziņojums. Taču tas ir fakts, ka tam, par ko mēs šodien balsojam, nav nekā kopīga ar realitāti Eiropas Parlamenta klimata politikas jomā.
Liam Aylward
UEN grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlētos pievienoties apsveikumiem Florenz kungam un pateikt, kā mums ir paveicies, ka mums ir tik spējīgs cilvēks, kas vada šīs debates, un apsveikt viņu ar to, ko viņš ir paveicis līdz šim. Mūs šajā iestādē bieži apsūdz par to, ka mēs neesam kontaktā ar saviem cilvēkiem, bet šajā gadījumā ES strādā savu pilsoņu labā. Tā nav sakritība, ka 95 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka ir svarīgi aizsargāt mūsu vidi. Vairāk nekā divas trešdaļas uzskata, ka klimata pārmaiņu politika ir jāierosina Eiropas līmenī.
Mana valsts, kas ir maza sala, nevar atrisināt vai uzņemties klimata pārmaiņu risināšanu viena, tāpat kā viena to nevar izdarīt neviena cita valsts. Reformu līgumā, kas pašreiz ir ļoti ievērojams debašu temats manā valstī, Eiropas Savienība ir ieskicējusi pasākumus, ar kuru palīdzību visas 27 dalībvalstis kopīgi ierobežos klimata pārmaiņas. Eiropas Savienība konstruktīvi sekmēja ANO vienošanās panākšanu Bali pagājušā gada decembrī, un šobrīd visas puses atzīst steidzamas rīcības nepieciešamību.
Mums ir jāpieņem grūtības, ar kurām saskaramies; šobrīd zinātniskie pierādījumi ir ļoti pamatoti. Klimata pārmaiņas ir nopietns globāls drauds. Par tām mums nāksies dārgi maksāt. Vai mēs patiešām esam gatavi upurēt ne tikai savu klimatu un planētu, bet arī savu ekonomiku? Turpmāka bezdarbība beigu beigās mums izmaksās līdz vienai piektdaļai no gada iekšzemes kopprodukta, bet reāla darbība nozīmētu izlietot 1 %.
Vai mēs arī esam gatavi labprātīgi novest mūsu klimatu līdz punktam, no kura vairs nav atgriešanās? Jau tagad zinātnieki mūs informē, ka pēdējā desmitgade ir bijusi siltākā reģistrētā desmitgade un ka 2007. gads bija viens no 10 siltākajiem gadiem. Neaizmirsīsim savus ieguvumus un mērķus Bali. Mums ir jāturpina izstrādāt vienota risinājuma stratēģija attiecībā uz klimata pārmaiņu draudiem, nodrošinot, lai tās pamatā būtu dalībvalsts elastīgums.
Jens Holm
Šī ziņojuma saturs ir pareizs, bet es būtu vēlējies tajā redzēt vairāk konkrētu pasākumu, lai stātos pretī klimata pārmaiņām. Neraugoties uz to, GUE/NGL grupa atbalsta šo ziņojumu.
Ziņojumā ir norādīts,, ka globālās emisijas laikā no 1970. gada līdz 2004. gadam ir palielinājušās par 70 %, ka pēdējā desmitgade ir bijusi visu laiku vissiltākā desmitgade un ka mēs pašlaik saskaramies ar vairākiem kritiskiem momentiem, piemēram, Grenlandes ledāju virsmas kušanu. Tāpēc mēs prasām ES emisiju samazināšanu par 60-80 % līdz 2050. gadam. Mēs prasām klimata marķējumu plaša patēriņa produktiem un pasākumus, lai apkarotu ievērojamo emisiju līmeni, ko rada ES, importējot preces no citām valstīm. Mēs arī prasām mainīt dzīvesveida standartus.
Tas ir pilnīgi pareizi, bet mums ir arī jādara kaut kas, lai atvieglotu cilvēku dzīvi klimatam draudzīgā veidā. Piemēram, mums jāēd mazāk gaļas, un mums mazāk jāizmanto automašīnas un lidmašīnas. Diemžēl ES subsidē gaļas rūpniecību milzīgos apmēros. Tāpat ES subsidē autoceļu būvi, kas tikai izraisa automašīnu palielinātu izmantošanu. Mūsu līdzekļi, lai cīnītos pret lidošanu, arī ir tālu no vēlamajiem. Ja mēs, politiķi, neradām ilgtspējīgas sistēmas, cilvēki mums nevar uzticēties, kad mudinām viņus mainīt dzīvesveidu.
Kā jau es teicu, mums ir jāiet tālāk. Mums ir jāizstrādā konkrētāki pasākumi, lai panāktu pārmaiņas, un mums ir jāizvirza augstāki emisiju samazināšanas mērķi. Mums arī jābūt paškritiskiem un jāapšauba tā ekonomiskā kārtība, kas dominē ES. Galu galā ES ir apņēmusies veicināt iekšējā tirgus izveidošanu un pastāvīgu izaugsmi. Bet tas tikai izraisa intensīvāku transporta izmantošanu, un šāda politika nav ilgtspējīga.
Johannes Blokland
Vispirms es vēlos pateikties referentam Florenz kungam par vispusīgo starpposma ziņojumu. Tas ir labi, ka šajā ziņojumā ir apkopota atbilstīga zinātniska informācija par klimata pārmaiņām. Vēlāk tā var noderēt Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām galīgajā ziņojumā. Man nav ko piebilst ziņojuma saturam, un tāpēc es neesmu iesniedzis nekādus grozījumus.
Liela daļa informācijas par klimata pārmaiņām jau ir zināma, bet ir nepieciešama krietni dziļāka izpēte, jo daudzi no parametriem joprojām vēl nav zināmi.
Šis ziņojums, kurā ir iekļauts papildu pētījums, dod starta signālu aktīvai rīcībai.
Es cita starpā nevaru atbalstīt Bųezina kunga iesniegtos grozījumus, ja tie vispār ir pieņemami. Attiecībā uz Doyle kundzes un citu iesniegtajiem grozījumiem, es ievērošu referenta viedokli. Visbeidzot es vēlos novēlēt veiksmi Florenz kungam, sagatavojot galīgo ziņojumu.
Jana Bobošíková
(CS) Priekšsēdētāja kungs, ziņojums, par kuru mēs šodien debatējam, ir simbols Parlamenta augstprātībai un vairākuma aklumam. Tas bīstami pietuvojas brīvības, demokrātijas un solidaritātes apspiešanai attiecībā uz sabiedrības vājākajiem pārstāvjiem. Attiecībā uz domas brīvību nav nekā ļaunāka kā uzstāt, ka tikai viens zinātniskais viedoklis ir pareizs un nosodīt citas idejas. Attiecībā uz demokrātiju nav nekā ļaunāka kā dot politisko svētību šādam viedoklim un tādējādi mēģināt kontrolēt cilvēku dzīves. Attiecībā uz solidaritāti ar vājāko, nav nekā ļaunāka kā iepildīt benzīntankos pārtiku un noskatīties, kā cilvēki mirst badā. Šāda politika planētu neizglābs. Vienīgie ieguvēji būs subsidēto rapša sēklu audzētāji un vējdzirnavu sastāvdaļu ražotāji. Ņemot vērā to, ka ziņojumā tiek mēģināts apspiest viedokļu apmaiņu, tiek norādīts, kādiem vajadzētu būt zinātniskajiem rezultātiem un tajā ir ignorētas sabiedrības nabadzīgākās daļas vajadzības, es nekādā ziņā nevaru atbalstīt šo ziņojumu. Es domāju, ka Pagaidu komiteja saistībā ar klimata pārmaiņām nekavējoties ir jāatlaiž. Noslēgumā es vēlētos sacīt, ka es nāku no Čehijas Republikas un varu lepni teikt, ka pretēji citiem politiķiem, prezidenta Václav Klaus kunga domāšana nav kļuvusi siltāka un viņa smadzenes nav kļuvušas zaļas.
Priekšsēdētājs
. - Paldies, Bobošíková kundze. Nākotnē es rūpīgāk pacentīšos pareizi izrunāt jūsu vārdu. Es domāju, ka mēs visi mācāmies, ne tikai priekšsēdētājs, bet neapšaubāmi arī runātāji. Paldies, kundze.
Cristina Gutiérrez-Cortines
(ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos pateikties Karl-Heinz Florenz kungam un visai darba grupai par šāda augsta līmeņa zinātnieku iesaistīšanu darbā pie šī jautājuma. Es domāju, šī ir pirmā reizē, kad zinātnieki ir strādājuši kopā ar Parlamenta deputātiem. Tā ir sadarbība, ko nedrīkst pārtraukt, jo ir skaidrs, kā zinātnieki ir apgalvojuši, ka mēs saskaramies ar milzīgu neskaidrību, kas izpaužas kā klimata pārmaiņas. Citiem vārdiem, zinātne progresē, un šī progresa gaitā tā maina viedokļus, un tādēļ mēs nevaram pārvērst zinātni absolūtā patiesībā. Ko tas nozīmē? Tas nozīmē to, ka, ja zinātnieki savā darbā pastāvīgi pārskata savus slēdzienus un mēs tiem sekojam, tad mums ir jābūt elastīgiem un jāpielāgo savi risinājumi izmaiņām zinātniskajās atziņās.
Simetrija starp aizvien pieaugošajām zināšanām un mūsu pašu elastību ir ļoti svarīga. Līdz ar to viens no jautājumiem, kas manī rada bažas, ir Eiropas milzīgā pārliecība pašiem par sevi. Šaubas un nenoteiktība veido zinātniskā darba pamatu, un šajā gadījumā pamatu tam, lai veiktu darbu pareizi. Es domāju, ka mums ir jāapzinās fakts, ka var būt citas valstis, tās, ko mēs kritizējam, kas atsevišķās jomās rīkojas pareizi.
Es to saku, un man ir jāatkārto, ka es atbalstu šo projektu, jo es uzskatu, ka ir jāņem vērā sarežģītības un ietekmes koncepcijas, un to pierāda tas, kas ar mums ir noticis saistībā ar biodegvielu. Mūs ir arī jāvada absolūtai disciplīnai saistībā ar ietekmi uz vidi, ietekmi uz ekonomiku un risinājumu pamatojumu.
Tā kā šī dokumenta mērķis nav sniegt risinājumus, es tomēr turpināšu to atbalstīt. Neraugoties uz to, es tomēr vēlos teikt, ka mums ir jāpiemēro kombinēta politika, un šajā sakarībā dokumentam būtu jāsper viens solis uz priekšu otrajā daļā attiecībā uz lēmumiem, kas tiek pieņemti no augšas valsts līmenī, neievērojot faktu, ka klimata pārmaiņas ir jautājums, kas ir jārisina, to pielāgojot vietējā līmenī.
Tādēļ mums ir jāsāk apsvērt no augšas nākusi politika, ko veido plašas zināšanas par klimata pārmaiņām, apvienojumā ar politiku, kas darbojas no apakšas, rūpniecībā, ekonomikas nozarēs, lauksaimniecībā, mūsu dažādajās teritorijās, lai ļautu katrai valstij saskaņā ar vispārējo projektu izstrādāt pašai savu projektu.
Guido Sacconi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, arī es, bez šaubām, pievienojos tiem deputātiem, kas ir izteikuši pateicību un atzinību par darbu, ko paveicis mūsu referents Karl-Heinz Florenz kungs. Es gribētu arī neformāli pateikties visiem deputātiem un politiskajām grupām, kas šogad ļoti intensīvi strādā un ir strādājušas Pagaidu komitejai saistībā ar klimata pārmaiņām, kas patiesi ir izveidojusi ļoti spēcīgu, uzticamu vienotības klimatu ārpus tām nesaskaņu jomām, kas tomēr pastāv.
Tas dod man pamatu cerībai, jo ir gaidāms visu to materiālu, ko mēs jau esam savākuši un ko mēs vēl savāksim galīgam ziņojumam, apkopojums, un tas ļaus mums, īsi sakot, nodot veselīgu mantojumu nākamajam Parlamentam, ko tas varēs izmantot, lai veiktu darbu, kas tam jāpaveic saskaņā ar patiesi visaptverošu redzējumu, kas ir tik nepieciešams šajā jautājumā.
Šodien mums ir sagatavota pirmā nodaļa - rezumējums par zinātnisko atziņu stāvokli šajā jautājumā. Mums vajadzētu saprast, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) nav zinātniska kustība, bet gan forums, kurā pēc vairāku gadu darba ir izskatīta visa zinātniskā literatūra par šo tematu un sagatavots kopsavilkums, audits, kurā dots varbūtības līmenis dažādās jomās, dažādi novērtējumi, kas ļoti strauji ir sasnieguši gandrīz 100 % ticamību, kas, manuprāt, zinātnes vēsturē ir bezprecedenta gadījums.
Es uzskatu, ka tas ir arī svarīgi, raugoties no plašāka skatījuma; to zināmā mērā varētu uzskatīt par paraugu inteliģentu attiecību veidošanai, ja es drīkstu tik pārdroši izteikties, starp zinātnes atzinumiem un politisko lēmumu pieņemšanu attiecībā uz to jautājumu ārkārtīgo sarežģītību, ar kuriem šodien saskaras pasaule.
Klimata pārmaiņas notiek, tās notiek strauji, un tādēļ mums ir jārīkojas nekavējoties, un, kā pareizi sacīja Karl-Heinz, tā ir ne tikai problēma, bet arī iespēja. Komisār Dimas kungs, pamatojoties uz šiem atzinumiem viena gada laikā ir izmainījies arī pasaules politiskais klimats, un globālā sasilšana nav vienīgā lieta, kas ir notikusi. Pasaules politiskais klimats ir mainījies, sasniedzot kulmināciju Bali, kur visi atzina IPCC pētniecības atbilstību un patiesi nozīmīgās izmaiņas vadītāju nostājā pēdējos mēnešos.
Mūsu darbs ietvēra arī vairākas vizītes uz Ķīnu, Indiju un nesen uz Vašingtonu Amerikas Savienotajās Valstīs, un mēs varējām novērtēt to, kā jūs atzīmējāt, ko ASV prezidenta kandidāti ir ļoti skaidri pateikuši, proti, ka turpmākajos mēnešos pat Amerikas Savienotās Valstis uzņemsies atšķirīgas saistības, kas patiesi dod cerības sākt starptautiskās sarunas, kuras jāpabeidz Kopenhāgenā 2009. gadā.
Es jums piekrītu šajā jautājumā, un šobrīd mēs esam sasnieguši to, kas vēl tikai pirms gada bija pilnīgi neiedomājami.
Vittorio Prodi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, paldies par jūsu pastāvīgo klātbūtni. Kā zinātnieks es varu tikai atzinīgi novērtēt faktu, ka aina zinātniskā izteiksmē beidzot ir pieņemta un atzīta pat tik augsta līmeņa politiskās struktūrās kā šī. Kā Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām priekšsēdētāja vietnieks es esmu apmierināts ar kopīgā darba sākotnējiem rezultātiem, un es apsveicu referentu Florenz kungu, savus kolēģus un priekšsēdētāju Sacconi kungu.
Tomēr es personīgi baidos, ka ar visu mūsu labo gribu nepietiks, lai atrisinātu tās nopietnās problēmas, ar ko mēs saskaramies. Jo īpaši es domāju par katastrofiskajām prognozēm, kas saistībā ar klimata pārmaiņām tiek paredzētas attiecībā uz tādām problēmām, kuras jau tagad ir ļoti nopietnas, kā nabadzība, sabiedrības veselība un piekļuve dabas resursiem, no kuriem galvenais ir ūdens, bet es ticu, ka, tā kā pirmais solis šīs parādības atklāšanas ceļojumā ir sperts, proti, ir izstrādāts šis sākotnējais ziņojums par zinātniskiem pierādījumiem, mēs visi, ļoti iespējams, izvēlēsimies pieņemt šo neiespējamo uzdevumu.
Šis uzdevums būs dot pamatu cerībai, nākt klajā ar sasniedzamiem nākotnes plāniem, kas nav radīti tikai uz konfliktu un nevienlīdzības pamata, un piedāvāt redzējumu, kurā zinātne palīdz mums izlīdzināt nelīdzsvarotību, ko cilvēce ir radījusi vai saasinājusi. Tas, kas mums būtu jāsaka saviem līdzpilsoņiem, skan šādi: mēs pieņemsim šo uzdevumu un tādējādi ļausim civilizācijai paspert soli uz priekšu.
Caroline Lucas
Priekšsēdētāja kungs, no pirmā acu uzmetiena šis ziņojums var izskatīties kā tehnisks ziņojums, kurā vienkārši ir apkopotas zinātnes atzinumi, ko mēs zinām. Taču nepieļaujiet kļūdu, šis ir arī dziļi politisks ziņojums, un tas ir aicinājums ķerties pie ieročiem, jo šis ziņojums faktiski uzskatāmi parāda steidzamas un pamatīgas revolūcijas nepieciešamību uzņēmumu vadīšanas principos.
Zināšanām līdzi nāk atbildība, un, zinot to, ko mēs zinām par klimata pārmaiņu realitāti, ja mēs atbilstīgi nerīkosimies, tad tas jau būs noziegums pret nākamajām paaudzēm.
Tātad šī ziņojuma loģika ir šāda: ES mērķis par 20 % emisiju samazināšanu ir gluži vienkārši nesavienojams ar zinātnieku prasību ierobežot pasaules vidējo temperatūras kāpumu līdz 2°C; mums ir jārīkojas vienpusēji, lai šobrīd panāktu vismaz 30 % emisiju samazināšanu iekšzemē; mums ir jāreaģē uz jauniem faktiem - vadošais klimata zinātnieks, James Hansen kungs iepriekšējā mēnesī brīdināja, ka pašreizējie mērķi ir pārāk vāji un mums ir jāpiešķir daudz vairāk resursu, lai palīdzētu jaunattīstības valstīm pielāgoties, visus ieņēmumus no ETS izsolēm novirzot darbībām klimata jomā.
Labā ziņa ir tāda, ka Eiropas Savienībai ir ārkārtīgi labas iespējas uzņemties vadības darbu klimata pārmaiņu jomā, un, ja mēs uzņemtos šo uzdevumu, tad mēs varbūt būtu liecinieki tam, ka mūsu pašu iestādes ir ieguvušas jaunu spēku un Eiropas Savienība atkal atguvusi saikni ar pilsoņiem, kurus tā pārstāv.
Bogdan Pęk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, jau kādu laiku es ar satraukumu klausos pseidozinātniskos argumentus, kas izskan pašā Eiropas sirdī. Es atsaucos uz uzstāšanos Parlamentā, no kura gudrība, kas pamatota uz dziļiem zinātniskiem pierādījumiem, varētu tikt izplatīta visā pasaulē. Tomēr faktiski ir vienāds skaits zinātnieku, kuri apgalvo, ka mēs nespējam ietekmēt klimata pārmaiņas ar tiem līdzekļiem, kas pašlaik ir pieejami, un kuri apgalvo, ka mēs spējam to izdarīt.
Dāmas un kungi, uz mirkli iztēlojieties, ka pirmajai grupai ir taisnība. Ja tas tā ir un mēs veltām milzīgus resursus iespējamām klimata pārmaiņām, tādējādi ietekmējot cilvēces labklājību galvenokārt Eiropā, mēs nolemjam Eiropas tautas krasam labklājības samazinājumam, salīdzinot ar citām tautām, kas šajā laikā attīstīsies straujāk.
Es varu apliecināt Parlamentam, ka parlamentārās komitejas priekšsēdētājs ņem vērā tikai vienas zinātnieku kopas viedokli, un, ja komisārs Dimas kungs neatsauksies uz visiem zināmajiem zinātniskajiem darbiem par šo tematu, tādējādi pieļaujot mīta rašanos, es visstingrākajā veidā iebildīšu. Es iebildīšu tādēļ, ka jāņem vērā tikai un vienīgi pārliecinoši zinātniski pierādījumi.
Roberto Musacchio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, kolēģi, vēlos izteikt lielu pateicību referentam Florenz kungam, jo viņš ir smagi strādājis un ir novērtējis vairāku mēnešu darbu, ko veica Pagaidu komiteja saistībā ar klimata izmaiņām eksperta Guido Sacconi kunga vadībā. Galvenais politiskais aspekts, kas liek man piekrist Florenz kunga ziņojumam, ir Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) kā struktūras pieņemšana un līdz ar to Apvienoto Nāciju Organizācijas un Bali konferences pamatnostādņu pieņemšana. Ievērojiet, ka tas nav tikai zinātnisks aspekts, bet arī demokrātisks aspekts; tas ir forums pasaules demokrātijai.
Jautājums, kas tagad ir izvirzīts, ir šāds: ja Eiropa cenšas būt uzticams virzītājspēks pēc Kioto Protokola darbības beigām, tad mums ir jābūt kārtībai pašiem savās mājās. Noteikto pasākumu paketei ir jābūt apstiprinātai konkrētā termiņā un saskaņā ar Bali noteiktajiem pasākumiem, citiem vārdiem, paketei jābūt tādai, kurā ievērotas saistības, kura ir pārredzama, pieejama lietošanai un pārbaudīta.
Ir svarīgi novērst izņēmumus un atkāpes, kas izraisa neuzticēšanos Eiropā un attiecībās ar citiem. Mums ir jānovērš jebkādas dalībvalstu un uzņēmēju mahinācijas, citiem vārdiem, lietai jāpieiet nopietni!
Graham Booth
Priekšsēdētāja kungs, es piekrītu Pęk kungam. Daudzi ievērojami zinātnieki no visas pasaules ir parakstījuši Manhetenas Deklarāciju šī gada 4. martā. Cita starpā tajā konstatēts, ka "nav pārliecinošu pierādījumu tam, ka modernās rūpnieciskās darbības CO2 emisijas pagātnē, tagadnē vai nākotnē izraisa katastrofālas klimata pārmaiņas”. Pagājušajā nedēļā vēl 31 000 zinātnieku apstiprināja šo viedokli Oregonas lūgumrakstā.
Tas vairs nav atsevišķi izteikts pretējs viedoklis, un Lordu palātas Komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām loceklis Nigel Lawson kungs arī piekrīt, ka diskusija nav beigusies. Pirms mēs uzņemamies saistības iemaksāt milzīgas summas klimata nodokļos, oglekļa emisiju tirdzniecībā utt. laikā, kad mēs esam brīdināti par iespējamo globālo ekonomikas lejupslīdi, mums ir jāieklausās šo debašu abās pusēs un absolūti jāpārliecinās par to, kam ir taisnība.
Roger Helmer
Priekšsēdētāja kungs, tikai šoreiz es nāku uz Parlamentu ar labām ziņām: globālā sasilšana ir apstājusies. 1998. gads bija karstākais gads dzīvojošo atmiņā. Pēdējo 10 gadu laikā globālā temperatūra ir bijusi nemainīga vai pazeminājusies. Pēdējā nelielā sasilšana ir salīdzināma ar to, kas notika viduslaiku siltajā periodā; pirms tam - Romas klimatiskā optimuma laikā un vēl pirms tam - holocēna klimatiskā optimuma laikā.
Temperatūra šodien ir zem pēdējo 2000 gadu augstākās atzīmes. Pieaugošās šaubas ir vērstas CO2 iedarbības virzienā. Kopš 1850. gada vidējās temperatūras ir cieši saistītas ar saules cikliem, taču ļoti maz saistītas ar atmosfēras CO2. Sasilšanas modeļi gan ģeogrāfiskā, gan laika ziņā ir pilnīgi atšķirīgi no datorizēti izstrādāto modeļu prognozēm.
Siltumnīcefekta gāzu modeļi paredz maksimālo sasilšanu augstākajā atmosfērā, bet novērojumi liecina, ka tur esošā nelielā sasilšana ir virspusēja un notiek lielākoties pilsētas siltuma salu ietekmes dēļ.
CO2 siltumnīcas efekts ir logaritmisks; t.i., tas ir ieguldījuma samazināšanās likums. Siltumnīcefektu izraisošo gāzu ziņā atmosfēra jau ir piesātināta ar CO2, un turpmākiem izmešiem būs neliela ietekme.
Jūras līmenis nepaaugstinās straujāk, kā tas parasti ir bijis, apmēram sešas līdz astoņas collas gadsimtā; vispārējā ledus masa ir kopumā nemainīga; daži laika apstākļu notikumi nav biežāki kā tie parasti ir bijuši; sugu izmiršanu ir izraisījusi nevis globālā sasilšana, bet dabiskās vides zudums un jo īpaši biodegvielu kampaņa. Jaunākie pētījumi liecina, ka polārlāčiem klājas labi.
Ar klimatu saistītā histērija aizvien vairāk attālinās no realitātes. Mums ir jāpārskata sava politika, pirms tā nodara mums vēl lielāku kaitējumu.
(Aplausi)
Markus Pieper
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Harms kundze, tanku graušana faktiski ir pozitīva lieta pacifistiskā nozīmē! Zinātniskie fakti ir labi zināmi: klimata pārmaiņas, kurām šodien mēs esam aculiecinieki, ir lielā mērā saistītas ar cilvēka darbību. Tādēļ šajā saistībā Pagaidu komitejas sasniegumi ir uzskatāmi par paraugu.
Tas, kas mani tomēr satrauc attiecībā šo ziņojumu, ir tā draudīgā nokrāsa. Esmu satraukts, ka nav atvēlēta pilnīgi nekāda vieta pretējiem zinātniskiem viedokļiem. Tas ir fakts, ka tad, kad politika šķiet esam nemaldīga, kaut kas notiek nepareizi. Ziņojumā tiek runāts par nepieredzēta lieluma karstuma viļņiem un par vairāk nekā 70 % sugu izmiršanu, ko izraisa klimata pārmaiņas. Tajā ir apgalvots, ka gandrīz visi pasaules reģioni tiks nelabvēlīgi ietekmēti. Šie apgalvojumi ir pamatoti ar ilgtermiņa modelēšanas projekcijām, taču tos nevar tik vienkārši attiecināt tikai uz cilvēka izraisītajām klimata pārmaiņām.
Ņemot to vērā, es domāju, ka ir skandalozi, ka Bųezina kunga iesniegtie grozījumi, kuros ir pievērsta uzmanība tieši šai situācijai, Parlamentam jāatzīst par nepieņemamiem. Priekšsēdētāja kungs, es lūdzu īpaši jūs atzīt 15. grozījumu par pieņemamu. Vides aizsardzība nedarbojas labi, ja daži viedokļi tiek apspiesti, vienkārši izmantojot administratīvās procedūras. Pārspīlēti draudi izraisīs politiskus pasākumus, kas novedīs pie izkropļota priekšstata par politiskajām prioritātēm. Viens piemērs ir apgalvojums, ka klimata pārmaiņām vajadzētu kļūt par prioritāti attīstības palīdzības jomā. Tomēr AIDS, nepietiekams uzturs, malārija un zemestrīces šodien ir daudz neatliekamākas problēmas, kuru risināšanā mums būtu jāiegulda savi politiskie resursi.
Arī Eiropā debates par klimata pārmaiņām ir sasniegušas tādu apjomu, kas pakļauj riskam sociālos sasniegumus. Jau tagad ģimene Vācijā maksā vairāk nekā 40 % no elektroenerģijas cenas valstij, un pie benzīna sūkņiem šis rādītājs svārstās starp 55 % un 78 %. Jaunā emisiju tirdzniecības shēma atkal paaugstinās elektroenerģijas cenas par vismaz 30 %.
Es aizstāvu racionālu pieeju jautājumam par klimata pārmaiņām, lai mēs varam noteikt risinājumus, kas ir sociāli un ekonomiski sakritīgi. Grozījumos, ko iesniedza Bųezina kungs, ir piedāvāta virkne starta punktu, un es lūdzu jūsu atbalstu.
(Aplausi)
Dorette Corbey
(NL) Es vēlos pateikties Florenz kungam. Viņš ir sagatavojis izcilu ziņojumu. Diskusijas par klimata pārmaiņām ir ļoti emocionālas, kas, protams, ir pamatoti. Tomēr šodien mums ir jāizvēlas saprātīga pieeja. Dažos nākamajos mēnešos mēs intensīvi strādāsim pie klimata pārmaiņām, un darba kārtībā ir daudz plaša mēroga pasākumu.
Eiropai ir ļoti svarīgi demonstrēt tās uzticamību pirms Kopenhāgenas konferences un panākt vienošanos par klimata paketi. Tas var notikt tikai tad, ja mums ir kopīgs zināšanu pamats. Florenz kungs var saņemt atzinību par to, ka viņš ir izklāstījis zinātnisko vienprātību. Sākuma punkts mūsu politikai ir Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) slēdzieni. Tūkstošiem zinātnieku strādā kopā IPCC. Tas ir fakts, ka planēta uzsilst un ka šo uzsilšanu zināmā mērā izraisa cilvēka darbība. Lai saglabātu klimata pārmaiņas noteiktās robežās, mums ir jāsamazina siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas par 60 līdz 80 % līdz 2050. gadam. Tas nav viegls uzdevums. Tas skar nozīmīgu grupu intereses. Tīra ražošana, protams, spēj nest peļņu un nodrošināt ar darbu, un ir labi, ka mēs šādā veidā pārtrauksim mūsu atkarību no naftas un ieiesim ilgtspējīgas enerģijas pasaulē. Tomēr pāreja uz zemu CO2 emisiju ekonomiku nav viegla.
Tādēļ svarīgas ir divas lietas. Pirmkārt, politikai ir jābūt pamatotai ar zināšanām, un tas nenozīmē, Pieper kungs, ka IPCC vienprātība ir iecirsta akmenī. Mēs ceram, ka IPCC būs atvērta kritikai un labi pamatotiem skeptiķu argumentiem, jo tas palīdz zināšanām, un tādēļ mūsu grupa pilnībā atbalsta 10. punktu.
Otra lieta ir tā, ka mums nepieciešams ilgtermiņa sabiedrības atbalsts. Lai sabiedrība varētu atbalstīt stingrus pasākumus, mēs lūdzam, lai galvenie zinātniskie fakti tiktu publicēti sabiedrībai pieejamā brošūrā, un tādējādi ikviens būtu informēts par izaicinājumu, ar kuru mēs saskaramies. Tādā veidā mēs kopīgi varam risināt šīs problēmas. Es ceru, ka šis Florenz kunga ziņojums būs pamats, lai mēs vairāk rīkotos kopīgi un izstrādātu labu politiku līdz 2009. gadam.
Lena Ek
(SV) Priekšsēdētāja kungs, ļaujiet arī man apsveikt Karl-Heinz Florenz kungu ar izcilu ziņojumu. Es vēlētos norādīt, ka tam ir ļoti spēcīga politiska un simboliska nozīme, ko parāda ne tikai fakts, ka trīs lielu politisko grupu vadītāji uzsāka debates.
Mēs visi piekrītam Florenz kunga ziņojuma saturam. Tas ir arī uzrakstīts tā, ka vienkāršs eiropietis var izlasīt tekstu un saprast, ko mēs ar to domājam. Tā skaidrais un pamācošais izklāsta veids ir vēl viens pozitīvs aspekts, ko es vēlos izcelt.
Tomēr joprojām ir palikušas problēmas, kas mums ir jāapspriež. Es mudinu jūs atbalstīt grozījumus attiecībā uz jūru un temperatūras palielināšanos jūras virsmā par 1,5°C. Mums ir arī jāapskata sabiedrības veselības jautājumi. Tos mēs aplūkosim nākamajā ziņojumā. Es ceru, ka tiks izteiktas kādas pamatotas idejas šajā jomā. Mums, Eiropas Parlamenta deputātiem, tagad ir iespēja parādīt, ka mēs esam apņēmīgi un nopietni savās saistībās attiecībā uz šiem jautājumiem. Avril Doyle kundze un es esam referenti par emisiju kvotu tirdzniecību. Ja mēs visi esam nopietni attiecībā uz lietām, kas tika minētas šodien pirms balsošanas, tad mēs gaidām spēcīgu atbalstu priekšlikumiem, ko mēs iesniegsim savās komitejās.
Visbeidzot, es vēlētos norādīt, ka pašlaik mēs esam gatavošanās Kopenhāgenas konferencei vidusposmā. Šī sagatavošanās ir jāturpina pilnīgi atšķirīgā veidā, sadarbojoties Parlamentam, Padomei un Komisijai un tad visām kopā ar jaunattīstības valstīm.
Ir atlikuši tikai 18 mēneši.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, arī es apsveicu Florenz kungu ar viņa ziņojumu. Cik lieliski, ka tam ir jābūt pamatotam ar Apvienoto Nāciju Organizācijas kompetento komiteju zinātniskajiem slēdzieniem un ka tam būtu jāuzsver vajadzība pēc plašākas un labākas informācijas pilsoņiem.
Tomēr, dāmas un kungi, komisāra kungs, pāriesim no slēdzieniem pie darbības. Mums ir jāpielāgo sava politika zinātnes ierosinātajiem pasākumiem. Mums vajag tīrāku degvielu un tīrākas mašīnas. Komisāra kungs, mēs zinām, kā jūs cīnāties, pat Komisijā, pret lobijiem un interesēm, kas mazina Eiropas Savienības centienus būt pasaules līderei cīņā pret klimata pārmaiņām. Lielākā Eiropas Parlamenta daļa ir jūsu sabiedrotie. Viņi atbalstīs Komisijas un valdību vērienīgākus centienus, jo cilvēka dzīvība un dabas aizsardzība ir svarīgāka nekā atsevišķu uzņēmēju aprindu intereses.
Jerzy Buzek
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es neesmu pirmais, kas apsveic referentu ar viņa izcilo ziņojumu, un esmu drošs, ka nebūšu arī pēdējais. Starptautiskā kopiena nesen saņēma Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) dokumentu, kurā ietverts plašs zinātnisks pētījums par globālo sasilšanu. Mēs uz to atsaucamies savā ziņojumā un rezolūcijā. Šo dokumentu, proti, IPCC Ceturto novērtējuma ziņojumu, pieņēma vairākums pētnieku . un arī vairākums to 110 valstu valdību, kas pārstāvētas šajā padomē. Neraugoties uz to, izskan balsis, kas apšauba šī dokumenta pamatotību. Tās ir dzirdētas arī Parlamentā. Tādēļ būtu pareizi sākt novērtēt pretējo viedokli.
Pirmkārt, gandrīz visi tagad vismaz piekrīt, ka globālā sasilšana ir fakts, pat ja šobrīd kāds mūsu planētas stūris pagaidām ir vēsāks nekā pagātnē. Citu IPCC ziņojumā minēto iemeslu dēļ šobrīd šķiet, ka globālās sasilšanas esība ir pieņemta. Līdz ar to vairs nav tik svarīgi turpināt atsaukties uz jauniem tuvojošās apokalipses rādītājiem saistībā ar pieaugošo temperatūru. No otras puses, temperatūras palielināšanās cēloņa izskaidrošana un pierādīšana noteikti ir nepieciešama.
Es lūgšu Parlamentu atcerēties, ka lielākā daļa zinātnieku, kas ir nopietni pētījuši šo problēmu, uzskata, ka par globālo sasilšanu atbildīgi ir galvenokārt, kaut arī ne pilnībā, cilvēki. Tas īpaši attiecas uz siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijām. Būtu vērts turpmāk papūlēties, dokumentējot un pierādot šo teoriju. Noteikti ir jāturpina pētniecība attiecībā uz globālās sasilšanas iemesliem, un tam vajadzētu būt galvenajam mūsu pārrunu secinājumam.
Tomēr pats svarīgākais mums ir paturēt prātā, ka ir ļoti liela varbūtība, ka cilvēka saražotās siltumnīcefektu izraisošās gāzes ir galvenais globālās sasilšanas iemesls, tādēļ ir izskanējis aicinājums sākt rīkoties. Tieši tādēļ Eiropas Savienība uzņēmās pasaules līdera lomu emisiju ierobežošanā. Tātad mums, eiropiešiem, ir īpaši svarīgi panākt globālu vienošanos šajā jautājumā Poznaņā un Kopenhāgenā. Mums ir jāatceras, ka mēs vieni paši nespēsim glābt planētu. Taču šobrīd pārtraukt mūsu darbošanos būtu nepiedodami. Mēs nevaram atcelt savu atbildību pret civilizāciju.
Riitta Myller
(FI) Priekšsēdētāja kungs, visā pasaulē ir iegūti labi pamatoti un atzīti dati par klimata pārmaiņām, un tas, ka pašreizējās globālās sasilšanas tendences izcelsme ir saistīta ar cilvēku, ir ārpus jebkādām zinātniskām šaubām. Florenz kungs to apgalvo sava ziņojuma secinājumu sākumā. Galu galā šī starpposma ziņojuma izstrādāšanas konkrētais mērķis bija izveidot kopīgu pamatu galīgajai versijai.
Komitejas un Parlamenta darbs ir jāveic, stingri balstoties uz Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes Ceturto novērtējuma ziņojumu. Šajā ziņojumā ir ļoti skaidri pausta vienprātība, ka globālā vidējā temperatūra ir jānostabilizē tā, lai tā nepārsniedz 2°C. Nostabilizējot šādu temperatūru, mēs ņemam vērā arī klimata pārmaiņu radītās ekonomiskās, ekoloģiskās un sociālās sekas.
Fakti ir uz galda, kā sacīja Florenz kungs. Tagad jautājums ir par to, kā mēs saprotam to, ko mēs lasām - kādas ir mūsu lasīšanas iemaņas. Tas būs skaidrs šogad, kad mēs apspriedīsim Komisijas iesniegto likumu paketi. Es gribētu jo īpaši uzsvērt, ka, tā kā šis ir jautājums par ekoloģijas, ekonomikas un sociālās jomas ietekmi uz klimata pārmaiņām, mums būtu vairāk jāpievēršas energoefektivitātes jautājumam. Es ceru, ka Komisija savās turpmākajās darbībās īpaši pievērsīsies jautājumam par energoefektivitātes palielināšanas potenciālu. Tā kā ietaupītā enerģija ir lētākā enerģija, tā ir arī ekoloģiski labākais veids, kā ierobežot klimata pārmaiņas, un tādēļ es ceru uz jauniem Komisijas priekšlikumiem un pamudinājumiem.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, mēs šeit apspriežam lielisku starpposma ziņojumu par klimata pārmaiņu zinātniskajiem faktiem, ko sagatavojis Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām referents Karl-Heinz Florenz kungs. Es gribētu pateikties viņam par milzīgo darbu, ko viņš ieguldījis šajā ziņojumā, tāpat arī visiem viņa Pagaidu komitejas kolēģiem Parlamentā.
Ja likumdevēji ignorētu salīdzinošā vērtējuma atzinumu, ko sniedzis pārliecinošs vairākums zinātnieku klimata pārmaiņu jomā visā pasaulē, tas būtu augstprātības, bezatbildības un pilnīgas pienākumu nepildīšanas apvienojums. Mēs esam lēmumu pieņēmēji. Mums ir demokrātiskas pilnvaras, ko piešķīruši mūsu pilsoņi, un šajā visaktuālākajā jautājumā, ar ko šodien saskaras pasaules kopiena, mēs nedrīkstam neapmierināt prasības pat tad vai jo īpaši tad, kad mums izvirzītie uzdevumi ir ārkārtīgi sarežģīti.
Es gribētu mudināt tos mūsu dārgos kolēģus, kurus brīvi varētu dēvēt par "klimata skeptiķiem”, doties kopā ar mums šajā ceļā, kaut vai pamatojoties uz bieži nozākāto, taču ļoti svarīgo piesardzības principu. Jā, zinātne ir komplicēta un dinamiska, bet, ja zinātniskā kopiena ar attiecību pieci pret viens atbalsta šo lietu, mums ir jāprasa pierādījumi, mums ir jāapšauba un, galvenokārt, mums ir jāreaģē - un jāreaģē adekvāti - uz dažu no mūsu labāko un spožāko zinātnieku klimatoloģijas un meteoroloģijas jomā salīdzinošo vērtējumu.
Vairāk nekā divas trešdaļas pasaules virsmas klāj okeāns, un trīs ceturtdaļas pasaules lielāko pilsētu atrodas pie jūras. Vairāk nekā 97 % planētas ūdens ir okeāni, un ar zivīm tiek nodrošināts lielākais proteīna daudzums, ko pasaulē patērē cilvēki; 3,5 miljardiem cilvēku proteīns ir galvenais pārtikas avots. Tā kā cilvēka izraisītās siltumnīcefekta gāzu emisijas palielinās, zinātniskās prognozes ir tādas, ka dramatiskas pārmaiņas, tādas kā augstāka ūdens temperatūra okeānos, ledāju kušana, jūras līmeņa celšanās un okeānu paskābināšanās, radīs nopietnus draudus jūras ekosistēmām un zivsaimniecības kopienai.
Tā kā es esmu Zivsaimniecības komitejas priekšsēdētāja vietniece, es gribētu mudināt, lai tās apsvērtie viedokļi tiktu šodien ietverti šajā starpposma ziņojumā. Īsi par divām lietām: nopietns trūkums ir tas, ka Zivsaimniecības komitejas locekļi nav iekļauti Pagaidu komitejā saistībā ar klimata pārmaiņām, un otrkārt, man ir žēl, ka Pagaidu komiteja nepieņēma Zivsaimniecības komitejas viedokli.
Nobeidzot, ir virkne grozījumu, kuros uzsvērts klimata pārmaiņu seku uz pasaules okeāniem zinātniskais izvērtējums. Es mudinu kolēģus atbalstīt šos grozījumus, jo Parlamenta lēmuma pieņemšanas ziņojumam jābūt tik visaptverošam un tik integrētam, cik vien iespējams.
Agnes Schierhuber
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, arī es gribētu sākt, izsakot sirsnīgu pateicību mūsu referentam par viņa darbu. Ziņojums - kā teica iepriekšējie runātāji - pilnībā attiecas uz tiem zinātniskajiem faktiem par klimata pārmaiņām, kas detalizēti tika apspriesti ar pasaulslaveniem ekspertiem tematisko sanāksmju laikā.
Lauksaimniecības un mežsaimniecības nozare ir viena no tām rūpniecības nozarēm, ko visvairāk ir skārušas klimata pārmaiņas, un tādēļ tās ir nopietni ieinteresētas, lai pasaules līmenī tiktu pieņemti efektīvi klimata aizsardzības pasākumi. Būtiska ir visu valstu, jo īpaši jaunattīstības valstu, iesaistīšana procesā pēc Kioto Protokola darbības beigām. Svarīgi ir arī uzsvērt, ka lauksaimniecība nekādā ziņā nav pārtikas cenu virzītājspēks: piemēram, attiecībā uz apaļmaizītes cenu, kvieši, kas vajadzīgi tās izcepšanai, veido mazāk nekā 2 % no izmaksām.
Ir arī labi zināms, ka no lauksaimniecības kultūraugiem ražotas biodegvielas vairs neizraisa CO2 emisijas, izņemot tās, kuras uzkrātas šo kultūraugu audzēšanas laikā, kas nozīmē to, ka tās patiešām ir CO2 neitrālas. Ir arī atzīts, pamatojoties uz drošiem pētījumu slēdzieniem, ka cilvēks ir daļēji atbildīgs par klimata pārmaiņām. Šī iemesla dēļ ir svarīgi veikt intensīvāku pētniecību, kā arī taupīt enerģiju, nodrošinot tās efektīvāku izmantošanu. Iedvesmosimies no fakta, ka bija vajadzīgi 3000 gadi, lai pieņemtu to, ka zeme ir apaļa un nevis plakana.
Es vēlos lūgt Parlamentu iesaistīties nopietnās debatēs, kas atzīst, ka klimata pārmaiņas ir globāla problēma; tā ir makrosociāla problēma, ko nevar atrisināt ar nozaru politikas palīdzību atsevišķās ES dalībvalstīs. Risinājumu var rast tikai pasaules mērogā, un Eiropas Savienībai noteikti būtu jāuzņemas vadošā un vidutājas loma klimata pārmaiņu ierobežošanā.
Valdis Dombrovskis
(LV) Priekšsēdētāja kungs, godātie kolēģi! Vispirms es gribētu apsveikt ziņotāju ar skaidro un nepārprotamo pozīciju, kas, balstoties uz zinātnisko pētījumu rezultātiem, atzīst, ka globālā sasilšana tiešām notiek un tā ir cilvēku izraisīta. Jāatceras, ka vēl pirms dažiem gadiem daudzi ietekmīgi politiķi, ieskaitot atsevišķu lielvaru vadītājus, mēģināja to noliegt. Ziņojums iet pa soli tālāk un noraida kā zinātniski nepamatotus apgalvojumus, ka globālā sasilšana it kā nenotiekot un tās esot tikai dabīgas temperatūras svārstības. Ar šo ziņojumu ES atkal parāda, ka ir pasaules līderis cīņā ar globālo sasilšanu. Tomēr eiforijai nav pamata. Lai noturētu globālo sasilšanu 2 C robežās, pēc pašreizējā novērtējuma CO2 emisiju apjoms līdz 2050. gadam ir jāsamazina vismaz uz pusi. Šajā kontekstā nepamatoti optimistisks ir ziņojumā ietvertais apgalvojums, ka gandrīz visas ES dalībvalstis esot sasniegušas labu progresu Kioto mērķu izpildē. Laika posmā no 1990. līdz 2005. gadam ES 15 vecās dalībvalstis ir samazinājušas savu emisiju apjomu tikai par 2 %, un maz ticams, ka atlikušajos 5 gados tās samazinās savu emisiju apjomu par vēl 6 %, lai sasniegtu savu kolektīvo Kioto mērķi. Tikai fakts, ka jaunās ES dalībvalstis ir ievērojami straujāk samazinājušas emisijas, ļauj ES kopumā pretendēt uz globālā līdera statusu šajā jomā. Paredzams, ka ES jaunās dalībvalstis CO2 emisiju apjomu laikā līdz 2010. gadam samazinās par 21 %. Tikai šis fakts ļauj ES līderiem runāt par it kā ambiciozo 20 % emisijas samazinājuma mērķi līdz 2020. gadam. Šis mērķis, protams, ir apsveicams, tomēr svarīgi, lai lielāko šo samazinājuma daļu nodrošinātu lielākie piesārņotāji. Nedrīkst pieļaut mēģinājumus ES klimata izmaiņu politiku balstīt tikai uz jauno un arī atsevišķu veco dalībvalstu jau sasniegto, uzliekot tām papildu slogu, vienlaicīgi dodot atlaides lielākajiem piesārņotājiem. Tomēr neatkarīgi no emisiju samazinājuma sadalījuma starp ES dalībvalstīm mēs neko nepanāksim, ja netiks panākta globāla vienošanās un problēmas risināšanā iesaistītas tādas valstis kā ASV, Ķīna, Indija, Krievija un citas. Šim jautājumam ir jābūt prioritāram ES ārpolitikā un klimata izmaiņu politikā. Paldies par uzmanību!
Romana Jordan Cizelj
(SL) Mēs parasti izvēlamies pārmaiņas un pasākumus tikai tad, ja tie ir pamatoti uz stabiliem faktiem. Klimata pārmaiņu komitejā mēs esam uzkrājuši milzīgu daudzumu datu, kas iegūti no daudziem zinātniekiem. Vairums šo datu norāda, ka pārmaiņas ekosistēmās ir antropogēno emisiju sekas, kā arī norāda iespējamās tendences nākotnē.
Kamēr daži ir noraizējušies un izmanto šos datus kā draudus, mums ir jāredz arī to gaišā puse, kas ir tāda, ka mēs joprojām varam rīkoties. Tomēr mums ir jārīkojas ātri, atbildīgi, nopietni un saskaņoti: vispirms Eiropas Savienībā un pēc tam arī pasaules līmenī. Mums izdosies noslēgt starptautiskus nolīgumus tikai tad, ja mēs būsim pietiekami jutīgi arī attiecībā uz trešo valstu problēmām, kuras risina ilgtspējīgas attīstības jautājumus un daudzas pat nabadzības likvidēšanas jautājumu.
Integrēta pieeja prasa pārmaiņas mūsu, eiropiešu, galvās, jo līdz šim mēs esam bijuši nodarbināti tikai ar attīstību vai, galvenokārt, ar zema oglekļa satura emisiju sabiedrības attīstību. Tomēr mēs varam panākt starptautisku vienošanos tikai tad, ja mēs līdzvērtīgi izskatām gan pasākumus emisiju samazināšanai, gan arī tos pasākumus, kas paredzēti emisiju pārveidošanai, lai pielāgotu tās klimata pārmaiņām.
Liels paldies referentam par lielisko ziņojumu, un es ceru, ka šajos jautājumos mūsu darbs turpināsies nākamajā gadā.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, es apsveicu Florenz kungu ar viņa izcilo ziņojumu. Debates par klimata pārmaiņu zinātnisko pamatu ir ārkārtīgi svarīgas, jo diemžēl mēs, politiķi, bieži neņemam vērā faktus, lai gan fakti ir ļoti neatlaidīgi. Es piekrītu Martin Schulz kungam, ka mums būtu jāaptur debates, kas balstītas uz ticējumiem, un jāņem vērā fakti.
Ungārijā, piemēram, gruntsūdeņu līmenis Ungārijas līdzenumā starp Donavu un Tišu pēdējo 30-40 gadu laikā ir nokrities par 3-4 metriem; ir notikusi pārtuksnešošanās, zinātnieki ir veikuši mērījumus un konstatējuši, ka 50 % pārtuksnešošanos izraisa klimata pārmaiņas un 50 % izraisa cilvēku postošā darbība.
Īsumā, apsvērsim pienācīgi to, ko saka zinātnieki. Es arī piekrītu tam, ka Eiropas Savienība viena pati nevar atrisināt šo problēmu; ASV, Japānai, Ķīnai, Brazīlijai un jaunattīstības pasaulei ir jābūt partneriem šajā jautājumā. Paldies jums par uzmanību.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs, cilvēce ir vainojama klimata pārmaiņās, un tādēļ cilvēks var arī palīdzēt mainīt to virzienu.
ES mērķis ir palielināt biodegvielu apjomu transportam izmantotās degvielas daudzumā līdz 10 %. Turklāt tas ir mērķis, kas ir jāsasniedz. Mums jādara viss, kas ir mūsu spēkos, lai to sasniegtu, iekļaujot arī kūdru kā biodīzeļdegvielas izejvielu.
Pētniecībai ir nepieciešams vairāk naudas, lai varētu izmantot visefektīvākās metodes. Piemēram, daži pētījumi liecina, ka enerģijas ieguvums no hektāra aļģu ir līdz pat 15 reižu lielāks nekā enerģijas ieguvums no vīnogām, palmu eļļas un sojas, tādējādi ir vajadzīga plašāka pētniecība šajā jomā. Tādēļ tas ir viens veids, kā mēs varam samazināt palmu eļļas izmantošanu un, cerams, to arī pilnībā pārtraukt, jo tā nekādā ziņā nav videi draudzīga darbība. Tādēļ mums ir jāsadarbojas ar Amerikas Savienotajām Valstīm, Ķīnu, Indiju un Krieviju.
Péter Olajos
(HU) Paldies, priekšsēdētāja kungs. Ja mēs gribam gūt panākumus Kopenhāgenā 2009. gada beigās, es uzskatu, ka mums ir noteikti jāņem vērā divas lietas, ko es pats esmu pieredzējis dažos pēdējos mēnešos, dodoties vizītēs uz Indiju, Bangladešu, Ķīnu un Kaliforniju.
Pirmkārt, mums patiesi jācenšas. Citiem vārdiem, nepietiek ar uzsišanu pašiem sev uz pleca; nepietiek ar runāšanu par 10 % vai 20 %, vai 30 %, vai 40 %. Saskaņā ar Eiropas Vides aģentūras rādītājiem, oglekļa dioksīda emisijas ne tikai nav samazinājušās kopš 2000. gada, faktiski tās ir palielinājušās par 1 %. Emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) ir liels sasniegums, un pašlaik tā tiek pārveidota, bet es uzskatu, ka būtu vērts uzsākt līdzīgas reformas sistēmā ārpus ETS; iespējams, abas sistēmas būtu pat jāapvieno. Es stingri atbalstu Padomes priekšlikumu par bāzes gadu noteikt 1990. gadu nevis 2005. gadu.
Otra ļoti svarīga lieta ir Pielāgošanās fonds. Ja mēs gribam gūt panākumus Kopenhāgenā, mums ir jāizveido Pielāgošanās fonds. Stern kunga ziņojumā ir parādīts, ka bez Pielāgošanās fonda pasaules pārējiem reģioniem ir ļoti maz iespēju izvairīties no nepatīkamajām klimata pārmaiņu sekām. Paldies.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Klimata pārmaiņas jau tagad ietekmē Eiropas Savienību. Pēdējos gados Rumānija, piemēram, ir piedzīvojusi sausumu, plūdus un karstumu. Dažas teritorijas Rumānijas dienvidu un dienvidaustrumu daļā ir sākušās pārvērsties par tuksnesi. Eiropas Savienība ir uzņēmusies svarīgu lomu cīņā pret klimata pārmaiņām gan attiecībā uz cēloņu samazināšanu, gan arī pielāgošanos klimata pārmaiņām.
Lisabonas līgumā ir ietverti nosacījumi par klimata pārmaiņām, un es atzinīgi vērtēju arī solidaritātes klauzulu dabas katastrofu gadījumā.
Diemžēl globālā pārvaldība vides aizsardzības jomā ir decentralizēta un dažkārt trūkst vispārējo lēmumu saskaņotības; 18 daudzpusējas iestādes ir atbildīgas par aptuveni 500 starptautisku nolīgumu uzraudzību, no kuriem 300 ir reģionāli nolīgumi.
Eiropas Savienībai ir jābūt vadītājai šajā jomā.
Risinājumi pastāv. Mums ir vajadzīgas saskaņotas darbības klimata pārmaiņu jomā, ekoloģiskākas transporta, pētniecības un attīstības programmas, lai pielāgotu lauksaimniecību adekvātam ūdens patēriņam, mežu atjaunošanai un jo īpaši labākai atkritumu pārvaldībai. Es apsveicu referentu.
Miroslav Mikolášik
(SK) Klimata pārmaiņas ir atstājušas nopietnas sekas ne tikai uz ekosistēmām, bet arī uz ekonomiku, sabiedrības veselību, ūdens un pārtikas drošību, kā arī uz migrāciju. Jaunākie zinātniskie pētījumi rada pārliecību, ka arī cilvēku darbība ir veicinājusi globālās sasilšanas tendenci, un tādēļ mūsu sabiedrības pienākums ir ieviest efektīvus politiskus pasākumus.
Es atzinīgi vērtēju Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām starpposma ziņojumu un tā ieteikumus ES nākamajai integrētajai politikai klimata pārmaiņu jomā, un es stingri atbalstu ideju, ka globālās vidējās temperatūras pieaugums ir jāierobežo tā, lai tas nepārsniegtu 2°C. Papildus tam Eiropas Savienībai būtu jāvelta pūles, lai samazinātu emisijas tā, ka temperatūra saglabātos zem šiem diviem grādiem. Svarīgs instruments klimata pārmaiņu seku mazināšanas politikā ir zinātniski pierādītas informācijas publiskošana, kas veicina lielāku sabiedrības informētību šajā jautājumā.
Anni Podimata
(EL) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, vispirms es vēlos apsveikt šo starpposma ziņojumu par klimata pārmaiņu zinātniskajiem faktiem. Es jo īpaši priecājos par to, ka tajā ir uzsvērts fakts, ka zinātnieki ir vienisprātis par šīs problēmas nopietnību. Ziņojumā ir arī norādīta cilvēka faktora, jo īpaši enerģijas, lielā ietekme uz klimata pārmaiņām.
IPCC Ceturtajā novērtējuma ziņojumā ir apgalvots, ka laikā no 1970. līdz 2004. gadam pasaules CO2 emisijas ir palielinājušās par aptuveni 80 % un ka šo pieaugumu ir izraisījusi galvenokārt fosilās degvielas izmantošana. Ņemot vērā, ka pastāv nenoliedzami cieša saikne starp klimatu un enerģijas plānošanu, es gribētu norādīt to, cik nepieciešami ir izstrādāt integrētu plānu Eiropas līmenī, lai mēs zinātu, kāda varētu būt visvēlamākā un efektīvākā izvēle enerģētikas jomā.
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, klausoties šī rīta debatēs, es uzskatu par vajadzīgu izteikt pāris komentāru.
Pirmkārt, zinātniskie pierādījumi. Nav nekādu šaubu, ka globālās sasilšanas esības atzīšana un tās cēloņsakarības ir ļoti sarežģīts darbs. Tā nav situācija ar mēģeni, kur laboratorijā var veikt eksperimentu, lai kaut ko pierādītu tā vai citādi. Pierādījumi ir pamatoti ar ilgtermiņa novērojumiem un ļoti sarežģītām procedūrām, un, protams, ir daži apšaubītāji, daži zinātnieki, kam ir atšķirīgs viedoklis. Tas nav nekas jauns. Ir labi zināms, ka zinātnieku viedokļi atšķiras: neaizmirsīsim to, ka daudzi zinātnieki ir plaši apšaubījuši pat smēķēšanas un vēža cēloņsakarības, un viņi šodien joprojām tās apšauba. Mēs visi, protams, zinām, kāda ir patiesība. Tas pats, protams, ir noticis ar talidomīda un fokomelijas cēloņsakarībām cilvēka embrijos.
Otrkārt, pieejai ir jābūt globālai, jo mēs visi zinām, ka tās valstis, kas rada vislielāko piesārņojumu, t.i., ASV, Ķīna un Indija, dara vismazāk globālās sasilšanas ierobežošanā.
Janez Podobnik
priekšsēdētāja vietnieks. - (SL) Es ar lielu interesi sekoju jūsu ļoti dzīvajai diskusijai, kas bija ļoti labs pamats starpposma ziņojumam, ko sagatavoja referents Karl-Heinz Florenz kungs, par ko es viņam saku paldies un ar ko es viņu apsveicu.
Jūsu diskusija ir ieguvums jebkuram parlamentam. Tā bija ļoti komplicēta; es to uztvēru kā pozitīvu kritiku, jo ikviens viedoklis ir vērtīgs, tai skaitā arī kritisks viedoklis.
No jūsu diskusijas es varu apkopot divus galvenos secinājumus. Eiropas Savienība ir un paliks spēks, kas spēj stāties pretī temperatūras kāpumam, protams, sadarbībā ar visiem tās globālajiem partneriem, lai turpinātu skubināt uz nopietnu cīņu pret klimata pārmaiņām. Otrs secinājums ir tāds, ka klimata pārmaiņas ir ne tikai problēma, bet tās var būt arī iespēja. Taču mēs varam tās efektīvi risināt, pirmkārt, rīkojoties globālā līmenī.
Es gribētu pateikt arī to, ka saistībā ar klimata un enerģētikas paketi Eiropas Savienība sekmīgi un vispusīgi gatavo visus tos pasākumus, ar kuriem mēs varam efektīvi darboties pretī klimata pārmaiņu sekām.
Pāreja uz drošu un ilgtspējīgu zema oglekļa satura emisiju ekonomiku ietekmēs virkni politikas jomu, starp tām arī ekonomiku un cilvēku ikdienas dzīvi. Daudzās Eiropas Savienības darbības jomās ir vajadzīgi saskaņoti politiski pasākumi. Šajā aspektā es atbalstu jūsu uzskatu, ka mums ir jāturas kopā ne tikai attiecībā uz globāliem lēmumiem, bet arī jābūt vienprātīgiem attiecībā uz tām detaļām, kas saistītas ar šiem politiskajiem pasākumiem.
Jo īpaši es gribētu uzsvērt sinerģijas starp klimata pārmaiņām un enerģētiku. Šajā sakarībā ir jāizstrādā saskaņota Eiropas un valstu politika pētniecības, attīstības un jauninājumu jomā; mums ir jāveicina ilgtspējīga transporta sistēma, ļaujot dalībvalstīm pieņemt vajadzīgos pasākumus klimata pārmaiņu ierobežošanā; mums ir jāuzlabo energoefektivitāte, jo īpaši ēkās, kā arī jāpilnveido citi enerģijas ieguves avoti visās nozarēs; ir jāinformē patērētāji par enerģijas efektīvu izmantošanu, lai samazinātu neefektīvas izmantošanas sociālās sekas, kā arī vislabāk izmantotu jaunas iespējas.
Kā jau minēts Florenz kunga ziņojumā, zinātne par klimata pārmaiņām ir labi pamatota un atzīta, un fakts, ka pašreizējā globālā sasilšana ir cilvēku darbības sekas, ir zinātniski neapstrīdams.
Ļaujiet man izteikt īsu komentāru par jūsu atšķirīgajiem viedokļiem attiecībā uz IPCC zinātnisko sistēmu. Šajā jautājumā es atbalstu politikas jomas respektēšanu. Eiropas Parlaments ir ievērojama politiska arēna. Protams, mums būtu arī jāņem vērā zinātnes joma, kas tomēr ir pakļauta pētniecības ētiskajiem principiem un zinātniskai precizitātei.
Vienlaikus mums nevajadzētu aizmirst par pilsoņu, vienkāršo cilvēku, telpu, jo atsevišķi pasākumi ietekmēs cilvēku dzīves kvalitāti, arī tad, kad viņš veidos savu ģimenes budžetu un plānos savu nākotni.
Es vēlos jo īpaši pateikt to, ka Pagaidu komiteja saistībā ar klimata pārmaiņām, pēc Sacconi kunga teiktā, strādā labi un savās sesijās pozitīvā atmosfērā ir apspriedusi klimata pārmaiņas; tā ir arī ar lielu balsu vairākumu pieņēmusi starpposma ziņojumu par zinātniskiem faktiem attiecībā uz klimata pārmaiņām.
Mēs jo īpaši atzinīgi vērtējam Eiropas Parlamenta lēmumu pagarināt Pagaidu komitejas saistībā ar klimata pārmaiņām mandātu līdz 2009. gada februārim. Priekšsēdētāja kungs, mēs to redzam kā īpašu papildu pierādījumu, ka klimata pārmaiņu jomā Eiropas Parlaments ar savu darbību atbalsta Eiropas Savienības vērienīgo politiku starptautiskā līmenī, rūpējoties, lai tās politiskie lēmumi ir pamatoti ar jaunākajiem zinātniskajiem secinājumiem.
Mēs arī priecājamies par paziņojumu šodienas debatēs, ka drīz sāksies debates par klimata pārmaiņu paketi, kam būtu jānozīmē nopietna to saistību izpilde, ko Eiropas Padome uzņēmās 2008. gada martā.
Stavros Dimas
Komisijas loceklis. - Priekšsēdētāja kungs, es pateicos visiem runātājiem šodienas debatēs par viņu ļoti interesantajiem komentāriem.
Jo īpaši es vēlos norādīt, ka ES vai nu kā ES-15 vai ES-27, sasniegs Kioto mērķi, un nav nekādu šaubu par to. Tā kā es būšu vai ceru būt komisārs vēl nākamos 18 mēnešus, es apgalvoju, ka nav iespējams, ka mēs varētu nesasniegt Kioto mērķi. Es saku to tādēļ, ka tie pasākumi, ko mēs jau esam veikuši un veicam patlaban, nodrošina Kioto mērķa sasniegšanu. Kioto mērķa sasniegšana ir mazākais, kas mums būtu jāpaveic nākamajos gados. Skaitļi protokolam, kurus jūs iepriekš minējāt, ir pareizi. Jāsaka, ka ES samazina savas siltumnīcefekta gāzu emisijas, savukārt citas valstis, piemēram, Amerikas Savienotās Valstis, tās palielina, turklāt ievērojami lielākā ātrumā nekā 1990. gadā. 2005. gadā, kā jūs sacījāt, mūsu emisiju līmenis bija par 2 % mazāks nekā 1990. gada līmenis, un 2006. gadā tas bija nedaudz mazāks par 3 % tām 15 ES valstīm, kurām bija kolektīvs mērķis. Taču ES-27 panākumi ir vēl lielāki, jo mūsu emisiju līmenis ir aptuveni par 8 % mazāks nekā noteiktais 1990. gada līmenis. Līdz tā perioda beigām, kas saskaņā ar Kioto Protokolu noteikts mūsu saistību izpildei, ES-15 emisiju līmenis būs vismaz par 8 % mazāks, un ES-27 līmenis būs vismaz par 11 % mazāks nekā noteiktais 1990. gada līmenis. Atzīmēsim, ka mūsu samazinājums par tikai vairāk nekā 8 % ir ļoti pozitīvs rādītājs, jo tas ļaus mums sasniegt 2020. gada un vēl tālāku mērķi.
Saskaņā ar starpposma ziņojumu, zinātniskajiem slēdzieniem būs svarīga nozīme starptautiskajās sarunās, jo tie ļaus mums veikt drosmīgus pasākumus. Tie būs pamats tam, lai novērtētu to priekšlikumu piemērotību, ko paredzēts iesniegt apspriešanai gatavošanās laikā Kopenhāgenas konferencei.
Rezolūcija mums atgādina par briesmām, kas saistītas ar nekontrolētām klimata pārmaiņām, kas ietekmēs cilvēku sabiedrību visdažādākajos veidos un kas nopietni skars mūsu ekonomiku un kultūras tradīcijas.
Rezolūcijā ir diezgan pareizi uzsvērts, cik svarīgi ir novērst lielākās problēmas saistībā ar klimatu, tādas kā Amazones pieteku izžūšana un lielu ledus masu lūšana abos polos.
Es domāju, ka vienlīdz svarīgi ir uzsvērt klimata pārmaiņu iespējamās sekas saistībā ar starptautisko drošību, pārtikas un ūdens trūkumu, kā arī diskusijas par resursu kontroli un migrantu kustību. Pastāvīgi pieaug spiediens uz starptautisko kopienu saistībā ar ārkārtas situācijām vides jomā, ko rada ekstremāli dabas apstākļi un vardarbīgi konflikti klimata pārmaiņu rezultātā. Nesenā pārtikas cenu krīze ir līdz šim visuzskatāmākais piemērs tam, kas var notikt: ražas samazināšanos daudzās pasaules daļās ir izraisījuši ekstremālie laika apstākļi. Diemžēl nešķiet, ka šī situācija varētu būt pārejoša vai tai būtu izņēmuma raksturs; tā kļūst pastāvīga un atkārtojas, un to nevar kontrolēt bez radikālām izmaiņām lauksaimniecības politikā un lauksaimniecības praksē.
Ļaujiet man šajā sakarībā minēt dažus jautājumus, kas aplūkoti šajā ziņojumā. Es sākšu ar siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, veicot piemērotu darbību valsts līmenī jaunattīstības valstīs. Ir nepieciešams tehnoloģiju atbalsts un to piedāvātās iespējas. Ir jābūt finansējumam, lai veiktu tehnoloģiju nodošanu un uzlabotu jaunattīstības valstu administratīvo kapacitāti, kas savukārt dos iespēju izmērīt, reģistrēt un pārbaudīt emisiju samazinājumu. Šī ir Bali rīcības plāna sarunu galvenā doma. Kā tika atzīmēts Bali, jebkura jaunattīstības valstu darbība būs atkarīga ne tikai no nopietnas attīstīto valstu apņemšanās samazināt emisijas, bet arī no šo valstu būtiskiem pūliņiem nodrošināt finansējumu, jo īpaši tehnoloģiju nodošanai un vajadzīgās administratīvās kapacitātes radīšanai.
ES ir svarīgi izmantot katru iespēju, lai risinātu dialogu ar galvenajām jaunattīstības valstīm un vienotos par to, ko tas tieši nozīmē un kā ES varētu atbalstīt šādas darbības, vai nu sadarbojoties tādās jomās kā politikas izstrāde, tehniskā palīdzība, zinātības nodošana un stimulu nodrošināšana attiecībā uz CO2 tirgu, vai arī sniedzot finansiālu palīdzību. Visās nozarēs ir jāveic pasākumi, starp tiem arī pasākumi attiecībā uz emisijām, kas rodas no enerģijas izmantošanas un no mežu noplicināšanas.
Tagad es pievērsīšos šīs diskusijas zinātniskajam aspektam. Komisija pilnībā piekrīt, ka zinātniskie slēdzieni ir jādara zināmi plašākai sabiedrībai. Patērētājiem ir jābūt sagatavotiem un vairāk informētiem par to, cik daudz siltumnīcefekta gāzes rada viņu dzīvesveids un patērētāju ieradumi. Taču šai sabiedrības pastiprinātajai brīdināšanai ir jābūt apvienotai ar spēcīgiem finanšu stimuliem uzņēmumiem, lai tie samazinātu savu produktu un pakalpojumu radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Pāreja uz zema CO2 satura ekonomiku ir nepieciešama globālā mērogā. To var panākt tikai ar sistemātiskiem un saskaņotiem pasākumiem emisiju samazināšanai visās nozarēs.
Pasākumu pakete klimata pārmaiņu un enerģētikas jomā, kas pašlaik ir koplēmuma stadijā, ļauj mums būt iniciatoram šajā pārejā. Tā arī ļauj mums parādīt, ka vērienīgā politika klimata jomā ir gan iespējama, gan arī dod lielu labumu mūsu valstīm un sabiedrībām.
Mēs turpināsim mūsu ļoti konstruktīvo sadarbību pie šo politikas pasākumu svarīgās paketes un cerams, ka panāksim vienošanos šogad cik ātri vien iespējams.
Noslēgumā ļaujiet man apsveikt Eiropas Parlamentu ar tā svarīgo ieguldījumu centienos ierobežot klimata pārmaiņas, kā arī apsveikt Florenz kungu ar viņa izcilo darbu.
Es ceru, ka Eiropas Parlaments turpinās strādāt šajā konstruktīvajā veidā. Lai mūsu sadarbība un viedokļu apmaiņa turpinās gan attiecībā uz pasākumu paketi klimata un enerģētikas jomā, gan arī attiecībā uz sagatavošanās posma sarunām Poznaņas un Kopenhāgenas konferencēm.
Karl-Heinz Florenz
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, priekšsēdētāja vietnieka kungs, liels paldies par noslēguma vārdiem, kas ir ļoti uzmundrinoši. Es domāju, ka mēs esam spējuši atrast kopēju viedokli šeit Parlamentā, un šis kopējais viedoklis dabiski mums liek turpināt zinātniskus pētījumus un novērst pēdējās šaubas, jo, galu galā, kurā cilvēku zināšanu jomā gan nav vietas šaubām? Tas ir kaut kas tāds, ko es kā referents noteikti gribu pieredzēt.
Es esmu pateicīgs par atzinību, kas šodien laipni tika izteikta, un es gribētu pateikt par to palīgiem, kas ārkārtīgi smagi strādāja, lai sagatavotu šo ziņojumu. Ļaujiet man izmantot šo iespēju un vēlreiz izteikt viņiem savu lielo pateicību.
Klausoties šodienas debatēs, varēja rasties iespaids, ka mēs strīdamies par CO2. Es gribu pateikt, ka mums būs ļoti daudz citu jautājumu, par ko strīdēties, jo CO2 emisijas ir tikai aisberga redzamā daļa. Jā, tas ir nopietns jautājums, par to nav nekādu šaubu, bet galvenais izaicinājums būs darbs pie mūsu ilgtspējas stratēģijām. Kā mums vajadzētu rūpēties par savu planētu Zemi, kuru mēs gribam saglabāt saviem bērniem? Bija vajadzīgi miljoniem gadu, lai radītu tos enerģijas avotus, kurus mēs šodien iztukšojam, un mēs tos esam izšķērdējuši aptuveni tūkstoš gadu laikā. Tagad uzdevums ir panākt, lai ar litru degvielas varētu nobraukt divreiz lielāku attālumu nekā patlaban. Kad mēs to būsim panākuši, mēs būsim izpildījuši savu uzdevumu. Tas ir galvenais uzdevums, kas mums jāpaveic: palielināt efektivitāti Eiropā, izstrādāt modernas tehnoloģijas, izmantot šīs tehnoloģijas savās valstīs -kas ir pats par sevi saprotams - un arī ar peļņu pārdot tās visā pasaulē, tā radot jaunas darbavietas. Tā ir mūsu iespēja, kā es to redzu, un es vēlos lūgt jūs visus palīdzēt mums ar abām rokām satvert šo iespēju.
Ļaujiet man vēlreiz izteikt pateicību visiem, tomēr, domājot arī par mūsu Reglamentu, es gribētu pievērst jūsu uzmanību vēl vienam - pēdējam - jautājumam. Jau no paša šo debašu sākuma es pamanīju rupju kļūda 10. panta tulkojumā, kurā teikts, ka es kaut ko nosodu. Tas galīgi nav manā dabā. Es varu nepiekrist tam vai citam jautājumam, bet es nekad neko nenosodu. Es runāšu bez aplinkiem: Es domāju, ka ir noteikti jāpasaka, ka Parlamentā pastāv problēma ar sliktiem tulkojumiem, kas ir redzama viscaur šajā ziņojumā, un es gribētu vērst jūsu uzmanību uz Parlamentā iesniegtajiem pareizi iztulkotajiem grozījumiem šajā jomā.
Es vēlos pateikties visām iesaistītajām personām un uzaicināt jūs strādāt kopā ar mums nākamajā un grūtākajā šī procesa posmā, proti, risinot jautājumu par to, kā mums tagad būtu jāreaģē uz šiem zinātniskajiem faktiem.
Priekšsēdētājs
. - Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks plkst. 12.00.
Rakstiski paziņojumi (142. pants)
Neena Gill
, rakstiski. Lai efektīvi apkarotu klimata pārmaiņas, tirgiem ir jāpielāgojas un jāatspoguļo izmaksas par vides piesārņošanu ar oglekļa dioksīdu. Piesārņotājiem ir jāmaksā. Mums ir jāizmanto visu veidu politiskie instrumenti, arī PVN likmju samazināšana, emisiju tirdzniecība un subsīdijas, lai mainītu patērētāju un uzņēmumu attieksmi un ļautu viņiem izvēlēties no vairākiem ierosinājumiem sev piemērotās videi draudzīgās alternatīvas. Kā norādīja Nicholas Stern kungs, klimata pārmaiņu sekas ekonomiskajā un sociālajā jomā būs katastrofālas.
Tādēļ es pilnīgi nepiekrītu tiem Parlamenta deputātiem, kas noliedz klimata pārmaiņas. Viņiem ir tikai jāpaskatās uz aizvien pieaugošo dabas katastrofu skaitu un biežumu visā pasaulē, lai redzētu to ietekmi. Šīs dabas katastrofas nepārprotami ir trauksmes signāls, lai mēs aktīvāk rīkotos.
ES ir pamatota vadošā loma klimata pārmaiņu ierobežošanā, un tai ir jārāda piemērs un jānodrošina ieteikumi pārējām valstīm. Mums ir vajadzīgs plašāks dialogs ar jaunattīstības valstīm - Indiju un Ķīnu, lai nodrošinātu, ka to izaugsme neradīs vairāk globālo emisiju, nekā ES un ASV radīja pēdējā gadsimtā. Tehnoloģiju nodošana no ES uz jaunattīstības valstīm ir ļoti svarīga, jo tādējādi tās varēs izvairīties no tādas rūpnieciskās attīstības, kas intensīvi emitē oglekļa dioksīdu, un virzīties tieši uz zema oglekļa dioksīda satura ekonomiku.
András Gyürk
rakstiski. - (HU) Pieņemot lēmumus šajā sakarībā, ir ļoti būtiski ņemt vērā klimata pārmaiņu faktus, kas ir pamatoti uz zinātniskiem pierādījumiem. Galu galā risks, pieņemot nepareizus lēmumus, kas pamatoti uz nepareiziem secinājumiem, ir vismaz tikpat liels kā risks, nedarot neko. Viena lieta ir tā vērta, lai to šeit atzīmētu: klimata pārmaiņas ir fakts, ko var zinātniski pamatot, un steidzami ir vajadzīgi ātri un efektīvi pasākumi, lai tās mazinātu.
Zinātnisko faktu mierīga izskatīšana var mums arī palīdzēt novērtēt, kā uz tirgu pamatoti vides aizsardzības instrumenti var veicināt vides kvalitātes uzlabošanu. Pēc mūsu domām, no dalībvalstu puses ir vajadzīgi lielāki pūliņi, lai popularizētu tirgum draudzīgus stimulus. Emisiju tirdzniecības sistēma, kas aplūko emisiju samazināšanas jautājumu, pamatojoties uz tirgus mehānismiem, ir atzinīgi vērtējams sasniegums. Fakts, ka šī sistēma darbojas, ir pierādījums tam, ka tirgus, konkurence un vides aizsardzība nav savstarpēji izslēdzošas lietas.
Ungārijā ir daudz piemēru, kas parāda, kā nepareizi izdarīti secinājumi izraisa nepareizu lēmumu pieņemšanu. Biomasas ražošana faktiski nozīmē kokmateriālu sadedzināšanu; piespiedu atbalsta biodegvielām kaitīgās sekas kļūst arvien vairāk acīmredzamas. Pasākumi, kas ieviesti šajās divās jomās, neatbilst ilgtspējas prasībām, un turklāt tie nesniedz tirgum draudzīgu atbildi uz šo problēmu.
Es gribētu uzsvērt, ka klimata pārmaiņas prasa, lai tiktu uzsākti tādi pasākumi, kas ne tikai ņem vērā zinātniskos pierādījumus, bet ļauj savu lomu spēlēt arī tirgus mehānismiem.
Eija-Riitta Korhola
, rakstiski. - (FI) Priekšsēdētāja kungs, mūsu rezolūcijā par zinātniskajiem faktiem par klimata pārmaiņām ir ietverti daži svarīgi novērojumi, kuriem ir grūti nepiekrist. Tomēr ir jāsaka, ka tajā ir arī dažas kaitinošas piezīmes. Tādu piezīmju piemēri ir atrodami zinātnes vēsturē, un tiem vajadzētu būt kā brīdinājumam. Kā filozofe es uzskatu, ka politiķim nebūtu jāinterpretē zinātniski rezultāti, jāizdara no tiem steidzīgi secinājumi, jāizmēģina un jākontrolē tie, nerunājot nemaz par dažu citu interpretāciju "nosodīšanu”. Kāda tam ir jēga un kāpēc šādas lietas būtu jānosaka par vispārēju likumu? Runa ir par mūsu uzticēšanos, kas mums būs ļoti vajadzīga mūsu cīņā pret klimata pārmaiņām.
5. punktā ir teikts, ka ir zinātniski "pierādīts”, ka cilvēks ir galvenais klimata pārmaiņu izraisītājs. Klimata pārmaiņu starpvaldību padome nevienā brīdī to neapgalvo. Ziņojumā tiek runāts par iespējamībām. Ļoti iespējams, ka cilvēki pēdējā desmitgadē ir veicinājuši globālo sasilšanu.
7. punktā ir uzsvērts, ka zinātnisko pētījumu rezultāti "uzskatāmi parāda, kā notiks klimata pārmaiņas tuvākajā nākotnē, ievērojot dažādus reģionālus modeļus”.
Tas ir tieši tas, ko mēs nezinām. Pagājušajā nedēļā Redingā izdotajā deklarācijā lūgti klimata simulatoriem nepieciešamie lieljaudas datori. Daļēji datoru nepietiekamas jaudas dēļ meteorologi šobrīd nevar atbildēt uz jautājumu, kāda būs klimata pārmaiņu ietekme reģionos.
8. punktā ir minēts, ka ledāju kušana Grenlandē un Antarktikas rietumos liecina par klimata pārmaiņu kritiskās robežas pietuvināšanos. Tomēr dati par ledāju kušanu pašlaik ir ļoti pretrunīgi, jo ledus biezums Grenlandes lielākajās teritorijās un Antarktikā faktiski palielinās.
Tāpat es neapsūdzu vai nenosodu klimata pārmaiņu skeptiķus un kritiķus, kā tas tiek darīts 10. punktā. Jo īpaši tas nebūtu jādara arī politiķiem: viņiem vajadzētu atstāt šo jautājumu zinātniekiem apspriešanai.
Marian-Jean Marinescu
, rakstiski. - (RO) CLIM komiteja var izteikt ieteikumus un risinājumus Eiropas Savienības turpmākajai politikai šajā jomā, ieteikumus un risinājumus, kas pamatoti uz skaidriem zinātniskiem pierādījumiem un jo īpaši uz Eiropas pilsoņu stingra atbalsta.
Zinātniskie pierādījumi ir neapšaubāmi. Karl-Heinz Florenz kunga ziņojums ir izsmeļošs un pierāda, ka zinātniskie dati ir pietiekami, lai pieņemtu stingrus politiskus lēmumus un uzsāktu konkrētas darbības ne tikai Eiropas līmenī, bet arī globālā līmenī, lai krasi samazinātu cilvēka darbības izraisītās parādības, kuru dēļ notiek klimata pārmaiņas, un mazinātu to sekas.
Ir jāturpina pētniecība, jo īpaši jaunu tehnoloģiju, atjaunīgās enerģijas un biodegvielu jomā, lai panāktu vajadzīgo līdzsvaru ekonomiskās konkurētspējas un sociālās attīstības saglabāšanai un nodrošinātu pārtiku un elektroenerģiju, kas ir nepieciešama Eiropas pilsoņu labklājībai.
Zinātniskajai kopienai un politiskajiem pārstāvjiem būtu jāapvieno spēki un jāatbalsta darbības, kuru mērķis ir palielināt sabiedrības informētību un veicināt pilsoņu līdzdalību konkrētās darbībās, jo labas prakses apmaiņa, starptautiska, reģionāla un jo īpaši pārrobežu sadarbība un dialogs, kā arī pilsoņu tieša iesaistīšana ir visefektīvākais līdzeklis cīņā pret klimata pārmaiņām.
Sirpa Pietikäinen
, rakstiski. - Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pēdējos gados Eiropas Savienība ir bijusi viena no starptautiskajām dalībniecēm, kas ir rādījusi ceļu ilgtspējīgai globālās klimata politikas attīstībai. Šī ir nostāja, kas ES ir jāsaglabā arī nākotnē.
Es vēlos pateikties referentam un komitejai par veiksmīgu ziņojumu. Tas stiprinās uzskatu, ka klimata pārmaiņu kontroles darbam ir jābalstās uz zinātniska pamata. Jāatzīmē, ka zinātne un zināšanas, ko tā sniedz, jaunu tehnoloģiju un slēdzienu rezultātā nepārtraukti mainās. Līdz ar to mums ir jābūt atvērtiem visai informācijai par šo parādību un tādēļ jāņem vērā atšķirīgi viedokļi.
Ir ārkārtīgi svarīgi stingri reaģēt uz klimata pārmaiņām. Līdz šim katrai no četrām starpvaldību padomēm bija jāpārskata tās priekšgājēju aplēses par ātrumu, kādā notiek klimata pārmaiņas. Šī parādība ir progresējusi ātrāk par Kopienas agrākajām aplēsēm. Šķiet, arī tagad ir vajadzība pārskatīt iepriekšējās IPCC aplēses. Pētījumi, ko veikusi ASV kosmosa aģentūra NASA, liecina, ka klimata pārmaiņu kontrole prasīs radikālāku rīcību: gāzes saturs atmosfērā, ko izraisījušas klimata pārmaiņas, ir daudz stingrāk jāierobežo, lai varētu izvairīties no šīm radikālajām pārmaiņām.
ES ir jāņem vērā pieaugošā zinātniskā vienprātība par to, ka krasi ir jāsamazina oglekļa dioksīda emisijas, lai palēninātu globālo sasilšanu, kā to ir ierosinājusi IPCC. Uzmanīgi paskatoties uz šo attīstību, es bažījos, ka ES klimata paketes mērķi nav pietiekami vērienīgi. Tagad Eiropas Savienībai ir jāstrādā daudz apņēmīgāk, lai izveidotu ekoloģiski efektīvu sabiedrību Eiropas Savienībā. Modernizācijai ekoloģijas jomā ir jābūt vadošajam principam visās ES politikas jomās. Spēja mainīties, ņemot vērā šo revolūciju, būs arī galvenais faktors, kas ietekmēs ES starptautisko konkurētspēju.
Daciana Octavia Sârbu
, rakstiski. - (RO) Cīņa pret klimata pārmaiņām ir kļuvusi par tematu, kas arvien biežāk ir iekļauts starptautisku organizāciju darba kārtībā. Kopš 2007. gada sammita, kad tika pieņemta vienošanās par 20 % mērķi siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanai un atjaunīgās enerģijas resursu izmantošanai līdz 2020. gadam, globālā sasilšana ir kļuvusi par prioritāti visām pasaules valstīm.
Šim lēmumam sekoja citi svarīgi starptautiski notikumi, tādi kā Heiligendammas G8 sammits, Apvienoto Nāciju Padomes debates par klimata pārmaiņām vai Bali Rīcības plāns. Pēc šiem starptautiskajiem notikumiem tika panākta zinātniska vienošanās, kurā pateikts, ka globālās sasilšanas tendenču pamatā ir cilvēka darbības un pētniecības un datu vākšanas rezultāti ir pietiekami, lai uzsāktu steidzamu rīcību un pieņemtu politiskus lēmumus gāzu emisiju samazināšanai. Ir būtiski izveidot Pielāgošanās fondu un iekļaut mežus jaunā klimata aizsardzības nolīgumā, kura mērķis būtu izvairīties no turpmākas mežu izciršanas un oglekļa dioksīda emisijām, ko izraisa mežu ugunsgrēki.
Sabiedrības informētības palielināšana, izplatot zinātniskus pierādījumus par cilvēka darbību ietekmi uz globālo klimatu, būs noteicošais faktors, lai iegūtu ES pilsoņu atbalstu politiskām darbībām saistībā ar oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu.
Andres Tarand
, rakstiski. - (ET) Klimats mainās, un tas notiek cilvēka darbības dēļ. Pirms četrdesmit gadiem, kad es ņēmu ledus paraugus Antarktikas pētniecības stacijā, mēs vēl neapzinājāmies šo faktu. Šodien IPCC, kas salīdzina tūkstošiem zinātnieku darbu, ir sniegusi pietiekamus pierādījumus, ka klimata pārmaiņas notiek, un mūsu pienākums ir drīzāk rīkoties nekā turpināt sniegt pierādījumus. Šajā aspektā es pilnīgi piekrītu referenta Florenz kunga nostājai.
Eiropas Savienībai ir jābūt mērķtiecīgākai un jāizvirza mērķis, kas noteiktu siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisiju samazināšanu tuvu 30 % līdz 2020. gadam. Pretējā gadījumā būs grūti cerēt uz citu valstu patiesu ieguldījumu. Dīvaini, ka augsta līmeņa forums vienprātīgi nobalso par vispārējiem mērķiem, taču, kad runa ir par mērķiem attiecībā uz CO2 emisiju saturu automašīnu izplūdes gāzēs vai vairākiem citiem konkrētiem pasākumiem, tas vairs nav tik vērienīgs. Tādā veidā nevar efektīvi risināt klimata pārmaiņu problēmas.
Es atbalstu priekšlikumus grozījumiem, kuros uzmanība vērsta uz vajadzību veikt detalizētākus pētījumus un izstrādāt okeānu un jūru stāvokļa, kā arī klimata pārmaiņu ietekmes uz zivju faunu modeļus. Tomēr es nespēju piekrist vairākiem grozījumu priekšlikumiem, kuros ir izteiktas šaubas par to, vai klimata pārmaiņas patiešām notiek, ir uzsvērta fosilo degvielu un kodolenerģijas nozīme un ir izsmieta atjaunīgās enerģijas attīstība.
Es uzskatu, ka Parlamenta Pagaidu komiteja saistībā ar klimata pārmaiņām ir palīdzējusi palielināt informētības līmeni dažādu sociālo grupu pārstāvju vidū un izvirzīt kopīgu nostāju. Šīs komitejas mandāta pagarināšana par deviņiem mēnešiem līdz Poznaņas sanāksmei ir saprātīga, jo tas ir kompromiss. Ilgāks termiņš varētu nozīmēt, ka mēs darām svarīgu darbu un pārāk daudz domājam par vēlēšanām.
Gabriele Zimmer
rakstiski. - (DE) Es balsoju par šo ziņojumu. Debatēm par klimata pārmaiņām, kas ir steidzami nepieciešamas, ir jābalstās uz pamatotiem zinātniskiem faktiem. Tie ir sniegti Florenz kunga starpposma ziņojumā. Šim ziņojumam jābūt nozīmīgam gan sabiedrībā, gan arī Komisijā un Padomē. Zinātniski slēdzieni par "siltumnīcas efektu” ir bijuši pieejami vairāk nekā 180 gadus.
Īpašu sociālo apstākļu dēļ šīs zināšanas par draudiem mūsu dzīves dabiskajam un klimatiskajam pamatam tika ignorētas, aizkavējot savlaicīgu rīcību un turpinot to darīt arī šodien. Vai nu mēs sāksim rīkoties tagad uz starptautiskas sadarbības pamata, lai ierobežotu turpmāku kaitējumu un novērstu katastrofas, kas jau iepriekš ir noteiktas un kas pirmām kārtām smagi ietekmēs pasaules nabadzīgākos cilvēkus, vai arī mēs turpināsim iet pa iznīcības ceļu. Fakti pārliecinoši parāda, ka ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un ka mums ir jāierobežo sasilšana līdz 2°C temperatūrai, izmainot savu dzīvesveidu un patērētāju attieksmi, kā arī pieņemot politiskus un sociālus noteikumus un pamatnostādnes. Es atbalstu referenta apgalvojumu, ka runa nav par emisiju robežlielumu apspriešanu, debatēm ir jābūt par ilgtspēju.
ES Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā ir jāņem vērā šīs problēmas un beidzot jāizstrādā ilgtspējīga politika. Tam ir vajadzīgas izmaiņas politiskajās prioritātēs. Katra zaudētā diena var atnest postu, un tai nav attaisnojuma.
