Meža ugunsgrēki Grieķijā, to sekas un secinājumi, kas jāievēro novēršanas un trauksmes pasākumiem (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamā daļa ir Komisijas ziņojums par mežu ugunsgrēkiem Grieķijā, to sekām un secinājumiem, kas jāizdara novēršanas un trauksmes pasākumiem.
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs! Vispirms es vēlos atvainoties par mana kolēģa Stravros Dimas prombūtni, kurš vēlējās piedalīties šajās debatēs, bet nevarēja to darīt nesenās nopietnās acs operācijas dēļ.
Dāmas un kungi! Eiropas Komisija vēlas izteikt visdziļāko nožēlu par mežu ugunsgrēku nodarītajiem postījumiem Grieķijā. Mūsu domas ir kopā ar upuriem un viņu ģimenēm. Priekšsēdētājs Barrozo šajā nedēļas nogalē bija Grieķijā, lai pats novērtētu situāciju. Komisāre Hübner arī apmeklēja notikumu vietu, lai novērtētu, ciktāl Eiropas fondi var tur sniegt atbalstu rekonstrukcijas darbiem, un ziņos par savu vizīti rītdienas kolēģijas sapulcē. Komisārs Dimas, kurš bija Grieķijā sākotnējo ugunsgrēku laikā, bija liecinieks tam, ka Grieķijas ugunsdzēsējiem tika sniegta starptautiska palīdzība, un arī ziņoja Kolēģijai, lai informētu visu Komisiju par sniegto palīdzību un lai lūgtu mobilizēt pieejamos līdzekļus drīzai rekonstrukcijai.
Tā bija gan cilvēciska traģēdija, gan ekoloģiska katastrofa. Ugunsgrēki iznīcināja cilvēku dzīvības, mājas un visas nācijas ekonomikas tīklu. Zaudējumu apmērs ir ievērojams: ir sadeguši vismaz 180 000 hektāru zemes un izpostītas 130 pilsētas un ciemati. Vissmagāk skartajās vietās tādās kā Peloponēsa un Grieķijas centrā un austrumos ir nopietni skarta reģionālā ekonomika. Visi eiropieši bija šokēti par ugunsgrēka skatiem un Eiropu mudināja reaģēt un veikt pasākumus, kad Grieķija lūdza palīdzību.
Komisijas Uzraudzības un informācijas centrs spēja koordinēt 14 dalībvalstu piedāvāto palīdzību, un starptautiskā kopiena sniedza papildus ugunsdzēšanas palīdzību, tādējādi spēlējot ievērojamu lomu, novēršot ugunsgrēku izplatību. Ar Komisijas palīdzību Grieķijas Eiropas partneri varēja piegādāt speciālistu aviācijas palīdzību ar 13 Canadair ūdens bumbvedējiem 20 helikopterus - šī informācija tiks precizēta pirmdien - un ugunsdzēsības vienības uz zemes, transportlīdzekļus un citas iekārtas. It īpaši vērtīgu palīdzību sniedza Norvēģija, Šveice, Serbija, Krievija un Izraēla. Misija bija visu laiku lielākā Eiropas civilā aizsardzības operācija, kas veikta dalībvalstij. Palīdzība bija ātra un efektīva, atzīmējams piemērs Eiropas solidaritātei.
Grieķijai nodarīto zaudējums apmērs bija ārkārtēja lieluma, un tas radās šāda veida katastrofas attīstības vispārējā kontekstā. Šī gada jūlijā un augustā Komisija saņēma vairākus starptautiskās palīdzības lūgumus: no Grieķijas, Kipras, Itālijas, Bulgārijas, Albānijas un bijušās Dienvidslāvijas Republikas Maķedonijas. Kā likums dalībvalstu atbilde bija dāsna un tūlītēja. Tomēr palīdzības lūgumu skaita pieaugums radīja situāciju, kas visbeidzot skāra aviācijas ugunsdzēsības operāciju darba spēju ierobežojumus. Eiropas Savienībai vajadzēja dot priekšroku iespējai mobilizēt papildu kapacitāti un apbruņoties ar papildu ugunsdzēsības ierīcēm, vai nu griežoties pie trešajām valstīm vai privātā sektora.
Grieķijas valdība ir novērtējusi zaudējumus par aptuveni EUR 4 miljardiem vai aptuveni 2% no Grieķijas IKP. Valdība izstrādā saskaņotu rīcības plānu, lai labotu situāciju, un ir informējusi Komisiju, ka tā plāno lūgt palīdzību no pieejamajām ES programmām.
Grieķijā nodarītais briesmīgais vides kaitējums tagad ir papildinājies ar lietusgāžu ūdens radīto risku, kas plūst upēm, lai radītu sitienu novājinātajai ekosistēmai, un augsnes eroziju, kas rada zemes nogruvumus un ūdens piesārņojumu. Ir iznīcināts liels skaits aizsargājamo zonu, un Komisija tagad pārbauda, kā pieejamie fondi un it īpaši Life+ fonds varētu tikt mobilizēts, lai palīdzētu atjaunot iznīcinātās dzīvotnes.
Komisārs ir detalizēti apspriedis šos jautājumus un Komisija ir apņēmusies veikt visus iespējamos pasākumus, lai palīdzētu Grieķijas valdībai tikt galā ar ugunsgrēku sociālajām, vides un ekonomikas sekām. Viens iespējamais līdzeklis, kas atbilstu Grieķijas iedzīvotāju vajadzībām, ir struktūrfondu pārprogrammēšana reģioniem un tieši skartajām programmām.
Turklāt Solidaritātes fonds varētu tikt mobilizēts, balstoties uz Grieķijas iestāžu iesniegto lūgumu. Šajā kontekstā būtiska būs Parlamenta un Padomes sadarbība, lai pēc iespējas samazinātu Komisijas ierosinātā budžeta grozījumu pieņemšanas procesa ilgumu, ar mērķi mobilizēt šo fondu.
Attiecībā uz atbalstu, kas paredzēts attiecīgajās 2006. gada operatīvajās programmās, tiklīdz Grieķijas iestādes izteiks lūgumu izdarīt grozījumus, Komisija to pārbaudīs ar vislielāko elastīgumu esošo normatīvo aktu kontekstā. Visi pieejamie kredīti tiks novirzīti krīzes skarto reģionu un cilvēku tūlītējām vajadzībām. Komisija izmantos steidzamības procedūru, lai nodrošinātu steidzamu lēmumu.
2007. - 2013. gadam Komisija pieņems jaunas programmas, kā plānots oktobrī, ievērojot Grieķijas iestāžu lūgumu. Programmas var pieņemt vēlāk, atkarībā no identificētajām vajadzībām un skartajiem reģioniem un sektoriem, balstoties uz Grieķijas iestāžu iesniegto vispārējo plānu. Attiecībā uz Eiropas Sociālo fondu, mums jālūdz Grieķijas iestādēm ietvert būtisku "cilvēkresursu” sadaļu notiekošajā rīcības plānā. Plānam jāaptver visas jomas: nodarbinātību, ietveršanu un veselību, izglītību un apmācību, un valsts administrācijas reformu.
Klimata pārmaiņas var radīt sausākas ziemas un karstākas vasaras, tādējādi rados ideālus ugunsgrēku apstākļus. Tagad ir pieaugošs mežu ugunsgrēku risks un Eiropas atbildei uz šo traģēdiju arī jāņem vērā vajadzība samazināt nākamo ugunsgrēku ietekmi. Mežu apsaimniekošana ir lielā mērā dalībvalstu atbildība. Tas ir saprotams, jo valstu valdības atrodas labākā stāvoklī, lai administrētu pašas savu teritoriju, investētu ugunsgrēku novēršanas pasākumus un plānotu atbildes un ārkārtējiem pakalpojumiem.
Ir arī daudz iespēju, kāpēc ES drīkst sniegt atbalstu valsts atbildēm šajā jomā. Komisija plāno sagatavot paziņojumu par mežu ugunsgrēkiem, un pārbaudīs vairākus praktiskus pasākumus, kas varētu uzlabot ugunsgrēku novēršanu un atjaunot ekonomiku un ekosistēmas.
Lai gan ES atbilde civilās aizsardzības ziņā bija iespaidīga, Komisija uzskata, ka ir laiks paaugstināt kapacitāti šajā jomā. Tas ir aspekts, ko tā apsvēra kopš 2006. gada, un patiesībā priekšsēdētājs Barrozo jau ir lūdzis Michel Barnier par jautājumu sagatavot ziņojumu. Mēs rūpīgi pārbaudīsim Barnier ziņojuma rekomendācijas, kas priekšlikumi tiks iesniegti.
Pamudinoši ir redzēt, ka Parlaments vienmēr ir atbalstījis pretenciozu Eiropas attīstības kapacitāti civilās aizsardzības ziņā. Tomēr, lai veicinātu pieņem jaunus pasākumus, jābūt dalībvalstu vienbalsīgam atbalstam, un daudzkārt ir pierādījies, ka tas ir sarežģīti.
2006. gadā Komisija ierosināja izmantot Kopienas finansējumu no Civilās aizsardzības finanšu instrumenta, lai sniegtu papildus tādas civilās aizsardzības iekārtas kā aviācijas ugunsdzēsības vienības liela mēroga ugunsgrēkiem. Tas gandrīz vārds vārdā ir tās dienas rezolūcijas 9. punkts. Par nožēlu vairākas dalībvalstis nepievienojas šai nostājai, un sistēmu nevar īstenot. Tā rezultātā Komisija aicina dalībvalstis ieņemt pretenciozāku pieeju, kad tām šajā jomā tiks iesniegti nākamie priekšlikumi.
Ioannis Varvitsiotis
PPE-DE grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs! Komisārs Špidla detalizēti raksturoja mans valsts pārciesto milzīgo katastrofu. Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Barrozo un komisāre Hübner apmeklēja Grieķiju un citus katastrofas skartos reģionus.
Visu grieķu vārdā es gribētu izmantot šo iespēju, lai pateiktos Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un citām valstīm par to, ka tās nekavējoties nosūtīja īpaši apmācītus ugunsdzēsējus un gaisa atbalstu, tādējādi sniedzot manai valstij vitālu palīdzību cīņā ar katastrofālajiem ugunsgrēkiem.
Es arī gribētu atzīmēt, ka līdzīgi katastrofāli ugunsgrēki (lai gan ne tāda mēroga, kādus pārcieta Grieķija) skāra visas dienvideiropas valstis, kas piedzīvoja līdzīgus apstākļus.
Mūsu galvenās rūpes tagad ir lūkoties uz nākamo posmu, kas jau ir progresā. Pirmie ekonomiskie atbalsta pasākumi upuriem jau ir pierādījuši sevi kā efektīvi. Dažu dienu laikā vairāki no tiem, kuriem ir tiesības saņemt naudu, lai apmierinātu savas tūlītējās vajadzības un aizstātu savas mājsaimniecības piederumus, to saņems. Vairākiem bezpajumtniekiem ir piekļuve pagaidu mītnēm pārvietojamās mājās.
Pēc vienošanās noslēgšanas starp Grieķijas valdību un Eiropas Komisiju nelaimes skartie lauksaimnieki un lopkopji (pēdējie, es steidzot papildināt, ugunsgrēkos ir zaudējuši vairāk nekā 73 000 lopu) saņem avansa maksājumus, lai kompensētu savus labības, mājlopu kapitāla un iekārtu zaudējumus.
Es gribētu arī informēt komisāru, ka tas, ko viņš pieminēja, ir jau izdarīts: pētījums un rekonstrukcijas plāna projekts visām uguns skartajām jomām jau virzās uz priekšu. Plāna mērķis ir ātri un efektīvi aptvert tūlītējās upuru humānās un ekonomikas vajadzības, un arī pēc iespējas ātrāk izlabot videi nodarīto kaitējumu.
Īpaša plāna daļa ir par ainavas reģenerāciju Olimpijas arheoloģiskajā vietā, kas kopā ar seno stadionu, muzeju un citām ēkām tika paglābti, pateicoties ugunsdzēsēju pārcilvēciskajām pūlēm.
Mums jāatzīst, ka Kopienas civilās aizsardzības mehānisms ir piešķīris Grieķijai vienu lielāko palīdzības apjomu, ko tas izsniedzis kopš izveides brīža 2001. gadā. Šī palīdzība parādīja, ka sadarbības un solidaritātes principi ir Eiropas Savienības pašā sirdī.
Ar rezolūciju, par kuru mēs rīt balsosim, mūsu mērķis ir, lai Eiropas Komisija varētu ātri mobilizēt ES Solidaritātes fondu un nodrošināt visus paredzētos finanšu resursus, lai cīnītos ar vidēja un ilgtermiņa sekām.
Otrkārt, jāizveido īpašs ātras reaģēšanas mehānisms lielām dabas katastrofām; patiesībā šajā jomā ir jau paveikts zināms iepriekšējs darbs. Mēs arī uzskatām - Špidlas kungs to pieminēja, bet, lūdzu, atļaujiet man izcelt šo punktu - ka Komisijai jāapsver neatkarīga papildus spēka radīšana, kas sastāvētu no privātām ugunsdzēsības lidmašīnām vai no Eiropas valstīm, kas nesaskaras ar nopietniem ugunsgrēku riskiem vasaras mēnešos. Šis atbalsta spēks varētu atrasties augsta riska valstīs un būtu gatavs darbībai no 2008. gada vasaras.
Esmu drošs, ka ES būs kopā ar manu valsti un praksē parādīs, ka solidaritāte ir mūsu attiecības regulējošais pamatprincips.
Nobeigumā es vēlreiz gribētu jums pateikties par visu jūsu sniegto atbalstu.
(Aplausi)
Martin Schulz
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi! Man pašam nedēļas nogalē bija iespēja Grieķijā redzēt katastrofu un tās sekas. Mani kolēģi un es braucām uz dažām skartajām vietām, un man jāteic, ka es nekad savā mūžā nebiju redzējis tādu traģēdiju. Ir cilvēki, kas šo ugunsgrēku rezultātā minūtes laikā ir zaudējuši visu, kas tiem piederējis, savas mājas un īpašumus. Es runāju ar cilvēkiem, kuri bēga, lai glābtu dzīvības, burtiski runājot, ar tikai to, kas tiem mugurā. Situācija ir kritiska. Vairāku cilvēku iztikas līdzekļi ir apdraudēti, un viņiem ātri vajadzīga palīdzība.
Komisāram Špidlam tāpēc ir taisnība, sakot, ka mums vajadzīga strauja palīdzība un mums vajadzīga nebirokrātiska palīdzība. Runājot savas grupas vārdā, kad es saku, ka mums vajadzība strauja un nebirokrātiska palīdzība, tas nenozīmē - kā daži Komisijas ierēdņi domā - divu vai trīs mēnešu laikā. Nē, palīdzība jāsniedz tagad, uzreiz un tieši. Cilvēkiem nevajag palīdzību divu mēnešu laikā; viņiem to vajag tagad. Tāpēc mēs lūdzam sniegt līdzekļus tieši no Solidaritātes fonda, un ja no struktūrfondiem vai cita budžeta paliek pāri kāda nauda, arī tai jābūt pieejamai cik ātri vien iespējams.
Šīs nav mūsu pirmās debates par katastrofām. Laiku pa laikam pēdējo desmit gadu laikā mēs te esam sēdējuši un diskutējuši, ko darīt. Tas neattiecas vienīgi uz Grieķiju; tas attiecas arī uz cilvēkiem applūdušajās Lielbritānijas vietās, kuri līdzīgi cieta šajā vasarā, vai cilvēkiem, kurus skāra zemestrīces, un tiešām katra katastrofu vieta.
Nākamais ir svarīgs punkts: centrālistu pieeja nav derīga, kad cenšamies mīkstināt katastrofas ietekmi vietējā līmenī. Ja ap Atēnām ir ugunsgrēki, mums vajadzīgs efektīvs vietējais ugunsdzēsības dienests, nevis katastrofu komisārs Briselē. Tas ir galvenais punkts: katastrofu vadība jāorganizē decentralizēti. Tāpēc Eiropas Savienības valdībām jāizveido pašām savas infrastruktūras savās valstīs, pamatojoties uz saviem vietējiem apstākļiem un savā jurisdikcijā. Šī infrastruktūra ir vajadzīga, lai veiktu strauju un efektīvu rīcību vietējā līmenī, kad rodas plūdi vai ugunsgrēki.
Eiropas Savienībai jāizmanto tās rīcībā esošās iespējas, lai nodrošinātu efektīvu koordināciju. Ir valdības, kas vēlas sākt, visu darot pašas - lai gan tās palaidušas garām visas iespējas, kas bijušas pēdējo desmit gadu laikā, lai attīstītu infrastruktūru - un tad lūdz citu palīdzību, kad ir par vēlu, no nevietā esoša apmulsuma vai nevietā esošas godkāres.
Tad tiksim skaidrībā par vienu jautājumu: valdībai lūdzot starptautisko palīdzību, dāmas un kungi, nav kļūdas atzīšana. Gluži pretēji, tas parāda atbildības sajūtu un demonstrē efektīvu vadības pieeju. Valdībām šādā veidā jāreaģē daudz ātrāk. Tāpēc mums jāattīsta koordinācijas mehānismi, kas ir būtiski, lai mums ļautu efektīvi rīkoties.
Kā politiķiem mums visiem jābūt skaidrībā par vienu jautājumu: cilvēkiem nepatīk valsts. Viņu pieredze ar valsti ir, tai pildot regulējošās varas vai nodokļu iestādes lomu, un mums visiem ir labi zināms, ka tā ir vienīgi pilsoņu periferiālā interese. Tomēr pilsoņus interesē viens jautājums attiecībā uz valsti un centrālo valdību, un tas ir zināt, ka valsts pastāv, lai palīdzētu cilvēkiem stundā, kad viņiem to vajadzēs. Ja valsts nepastāv, lai palīdzētu, kad to steidzami vajag, un ja tā nerīkojas, kad vajadzīga policija vai ugunsdzēsēji, pilsoņi to nekad neaizmirsīs. Tas jāpatur prātā visiem, kas atrodas atbildīgos amatos ikvienā valstī!
Ko mēs šeit patiesībā varam darīt? Mūsu uzdevums ir radīt parametrus, lai mīkstinātu pamata riskus, ar ko cilvēki saskaras savā mūžā. Tam jānotiek vietējā līmenī. Šis punkts man jāatkārto. Manis apmeklētajās vietās nebija brīvprātīgo ugunsdzēsēju. Manā valstī, pilsētā, kuras mērs es biju, mums bija brīvprātīgo ugunsdzēsēju vienība, kurā bija gan vīrieši, gan sievietes, kuri atteicās no sava brīvā laika, lai aizsargātu citus no ugunsgrēkiem. Manis apmeklētajās vietās Grieķijā tā nebija.
Tā būtu solidāra rīcība, piemēram, ja valstis, kurās ir šāda veida dienests, varētu strādāt kopā ar nelaimes skartajām kopienām, piemēram, Grieķiju, un domāt par šāda veida sistēmas izveidi, kurai Eiropas Savienība sniegtu palīdzību, finansējumu un aprīkojumu, lai ļautu izveidot šīs struktūras. Tai jābūt vienai no mācībām, ko varam mācīties no piedzīvotā.
Ļaujiet man izteikt vēl vienu noslēguma komentāru, kas, manuprāt, ir ļoti svarīgs: es uzskatu, ka tādā situācijā, ar kādu šodien saskaras cilvēki Grieķijā, viņiem ir ļoti svarīgi just, ka viņi nav vieni. Tāpēc es uzskatu, ka mums kā Eiropas Parlamenta Sociālistu grupai ir svarīgi nosūtīt paziņojumu tur esošajiem cilvēkiem. Teiksim viņiem: "Mēs visi - neraugoties uz partiju robežām - zinām, kas jums jāpārcieš”. Šajā situācijā nav ideoloģisku atšķirību. Nav tādas lietas kā kristīgo demokrātu vai sociālistu ugunsdrošība. Tā vietā ir solidaritāte, kad cilvēkiem to vajag.
Man ir vēl viens komentārs: vienmēr būs cilvēki ar vajadzībām - vai nu plūdu vai ugunsgrēka dēļ - kamēr mēs nesapratīsim, ka tas nav tikai kriminālu elementu jautājums. Jā, es domāju, ka ļaunprātīgie dedzinātāji, kas vēlējās izmantot zemes gabalu, iznīcinot dabas vidi, nav nekas cits kā primitīvi noziedznieki. Viņi pastāv. Tomēr daudz kas no tā, ko esam pieredzējuši pēdējos gados klimata pārmaiņu rezultātā, mēs piedzīvosim biežāk nekā tagad. Nepietiek novērst sekas, kad tās notiek. Mums arī jāapskata cēloņi. Tāpēc arī jaunais klimata politikas virziens arī spēlēs galveno lomu, mums palīdzot efektīvāk tikt galā ar to, ko mēs pieredzējām Grieķijā un citur.
(Aplausi)
Vittorio Prodi
ALDE grupas vārdā. - (IT) Priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi! Esmu pateicīgs Špidlas kungam par to, ka viņš šodien ir te un viņa runu. Es gribētu sākt ar savas solidaritātes izteikšanu it īpaši grieķu ļaudīm, bet arī tiem citās valstīs un reģionos, kā Sicīlijā un dienviditālijā, kas cietuši līdzīgās katastrofās. Es arī pagodinātu ugunsdzēsēju un brīvprātīgo pašaizliedzību, un, protams, izteiktu savu līdzjūtību upuriem un viņu ģimenēm.
Es gribētu pievērsties pēdējai daļai, ko Schulz kungs teica par preventīvo pasākumu nozīmi. Manuprāt, tai ir galvenā prioritāte, īpaši ņemot vērā klimata pārmaiņas, un es ceru, ka mēs visi varēsim sevi pārliecināt, ka tā ir īstenība, nevis tikai sauklis. Pamatā tā rezultātā pasliktinās ārkārtēji notikumi, kādēļ mēs pieredzam spēcīgākas lietusgāzes un garākus sausuma periodus. Mūsu valstīm tā ir pilnīgi jauna problēma.
Ir nepieciešamība zemi aizsargāt ar praktiskiem pasākumiem, lai apkarotu šādu fenomenu, it īpaši mežu ugunsgrēkus. Mežu ugunsgrēku risku vajag samazināt, veidojot koku starpcirtes, aizvācot visu, kas varētu palīdzēt izplatīties ugunsgrēkam un tādējādi samazināt uguns jaunu un ātrumu, ar kādu liesmas var izplatīties.
Tāpēc būtiska ir uzturēšana, un tajā arī jāietver ūdenstilpes plūdu gadījumiem, tā, lai palielinātu ūdens saglabāšanas laikus. Te mums vienkārši jāpārbauda priekšlikumu pārpilnība, kas izteikti Barnier ziņojumā, kas aicina Kopienas spēkus cīnīties ar dabas katastrofām.
Nobeigumā visas pazīmes liecina, ka civilās aizsardzības sektors ir tas, kur ES vajadzīga kapacitāte rīkoties, jo dažas katastrofas mēroga ziņā ir pārāk lielas, lai atsevišķas dalībvalstis tās apkarotu.
Carl Schlyter
Verts/ALE grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs! Pirmkārt, mūsu domas ir ar ģimenēm, kas zaudējušas ģimenes locekļus, mājas un īpašumus. Katastrofas palīdzība jāuzsāk ārkārtīgi ātri.
Sabiedrība ir zaudējusi vērtīgus mežus un vērtīgas dzīvotnes. Ir svarīgi, ka tiek piešķirts ilgtermiņa atbalsts ilgstspējīgas attīstības kontekstā tā, ka mēs neieguldām naudu tikai tāpēc, lai tai atkal sadegtu.
Mēs runājam par dabas katastrofām, bet aizvien biežāk notiek antropogēnas katastrofas. Mēs izmainām klimatu, kā rezultātā notiek gan ārkārtējs sausums, gan ārkārtīgas lietusgāzes. Dažos gadījumos mūsu mežu aizsardzība ir vāja. Dažos gadījumos mēs ierobežojam civilo aizsardzību, kas mūs paglābj no ugunsgrēkiem. Ja tam jābūt ilgtspējīgam ilgā termiņā, jāstrādā pie klimata izmaiņām, gan likumdošanas, gan saprātīgas dzīvotņu aizsardzības ziņā.
Es cerētu, ka viens nosacījums Eiropas atbalstam rekonstrukcijai ir apmežošana un ka nauda netiek izmantot ciniski, lai izmantotu mežu ugunsgrēkus, lai ieviestu jaunu tūristu vietu būves vai citas pārmaiņas zemes izmantošanai.
Mani zaļie kolēģi Grieķijā arī mani ir lūguši - diemžēl mums nav neviena zaļā Eiropas Parlamenta locekļa no Grieķijas - pateikt, ka mēs vēlamies apturēt grozījumu izdarīšanu Grieķijas konstitūcijas 24. pantā, kas vājina mežu aizsardzību. Tieši tagad mežiem vajadzīga it īpaša aizsardzība.
Šodien es negribu kritizēt vai aizstāvēt valdību. Notiek vēlēšanu kampaņa un daži cenšas kritizēt, bet daži - aizstāvēt valdību. Bet tieši tagad mums jāpalīdz Grieķijai un visām pārējām skartajām valstīm - mēs pieņemsim kritiku un analīzi, kad tiksim galā ar katastrofu.
Dimitrios Papadimoulis
GUE/NGL grupas vārdā. - (EL) Priekšsēdētāja kungs! Komisār! Mana valsts, Grieķija, piedzīvo traģēdiju. Šovasar dzīvības zaudēja 75 cilvēki. Nodega ap 300 000 hektāru mežu; mēs saskaramies ar milzīgu ekoloģisku un ekonomisku katastrofu.
Valdība tika pārsteigta nesagatavota. Tā mēģināja vainot šo traģēdiju, saucot par neredzamo ienaidnieku un "asimetriskajiem draudiem”, mērķējot uz iekšējām vai ārējām teroristu darbībām. Patiesībā mēs maksājam par esošo un iepriekšējo valdību grēkiem. Grieķija ir vienīgā valsts, kurai nav ne mežu, ne zemes reģistra. Grieķijā notiek centieni samazināt meža aizsardzības līmeni, grozot Konstitūcijas 24. pantu. Tā ir valsts ar 2 miljoniem nelikumīgu būvju, no kurām daudzas atrodas mežu zonās; uz nodegušas zemes var vienkārši uzcelt villas un vēlāk pieslēgt elektrībai un ūdens tankiem, pateicoties valdības īstenotajiem balsu iegūšanas grozījumiem.
Tam jāmainās. Diemžēl nav veikta adekvāta rīcība, lai nepieļautu šo traģēdiju. Lai gan sausā ziema bez lietus un tad karstuma viļņi vēstīja par nopietniem ugunsgrēkiem, tomēr netika nodrošināta pietiekama aizsardzība. Kad notika katastrofa, bija nepietiekama koordinācija, un pat tagad paliek neizmantoti desmitiem miljonu eiro, kurus piešķīris Kohēzijas fonds mežu aizsardzībai. Kopš 2000. gada ir piešķirti kopumā EUR 33 miljoni, bet līdz šai dienai neviens eiro nav izlietots.
Grieķijai, dalībvalstij, jārīkojas vairāk. Tomēr mums kā Eiropas Savienībai un Eiropas Parlamentam arī jārīkojas vairāk mūsu kopīgās Eiropas mežu mantojuma labā.
Pietiks tukšu runu, Špidlas kungs. "Pārbaudīsim Barnier priekšlikumus”: gaiss ir nokaitēts, lai jūs varētu izskatīt šos priekšlikumus daudz agrāk. Jūs tos pasūtījāt; jums tie jāīsteno un jāveicina. Jums nekavējoties un bez sarkanās lentītes Grieķijai un citām skartajām valstīm jāatvēl vairāk naudas no Solidaritātes fonda un Lauku attīstības fonda. Visbeidzot, jāizveido fonds Eiropas mežu aizsardzībai un ugunsgrēku novēršanai. Tāpat kā jūs darījāt ar plūdiem, jums jāpārbauda direktīvas iespējamība par aizsardzību pret uguns riskiem.
Turklāt ļaujiet man izteikt lūgumu manas grupas vārdā. Mums vajadzīga lielāka Eiropas līdzdalība mežu un vides aizsardzībā. Tā vietā, lai palīdzētu amerikāņiem ar ātras reaģēšanas spēkiem Irākā un Afganistānā, mums jāizveido Eiropas ātras reaģēšanas spēki, lai tiktu galā ar dabas katastrofām.
Nepietiek ar abstraktām diskusijām par klimata izmaiņu risku. Mums, Eiropas Savienībai, šajā jomā jādara vairāk, un tas nozīmē kopīgas politikas, vairāk naudas no kopējiem fondiem un stingrāku dalībvalstu kontroli, kad tās pārkāpj Eiropas vides likumdošanu.
Jens-Peter Bonde
IND/DEM Grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es uzrunāju Parlamentu manas grupas Grieķijas dalībnieka Georgios Karatzaferis vārdā. Viņš izlēma parūpēties par Grieķijā notiekošo, kur ir miruši 63 pilsoņi, ir iznīcināti 120 ciemati un mazpilsētas un ir sadeguši miljoniem koku. NKP zaudējums tiek lēsts 2 % apjomā. Tā ir katastrofa, un Grieķijai ir nepieciešams viss iespējamais atbalsts no citām dalībvalstīm un Eiropas Savienības institūcijām.
Šķiet, ka ES līdzekļi, kas paredzēti šādu katastrofu novēršanai, nav pareizi izmantoti. Tādēļ es aicinu Komisiju uzsākt pilnīgu izmeklēšanu par to, kas ir noticis ar Kopienas līdzekļiem, kas paredzēti zemes kartēšanai un ugunsgrēku novēršanai. Kas ir vainīgais? Kas par to ir atbildīgs? 63 mirušo Grieķijas pilsoņu ģimenēm ir nepieciešama atbilde; tā ir nepieciešama arī mums, jo mēs pārstāvam nodokļu maksātājus.
Gerardo Galeote
- (ES) Priekšsēdētāja kungs! Pēdējos gados mums ir ieviesta skumja tradīcija septembra sesijā Strasbūrā kā diskusija par dabas katastrofām. Nav šaubu, ka šis ir īpašs gadījums mantisko zaudējumu un zaudēto dzīvību ziņā, īpaši pēc briesmīgajiem ugunsgrēkiem Grieķijā, bet arī citos Eiropas reģionos.
Pirmkārt un galvenokārt, mums jāizsaka sava solidaritāte Grieķijas iestādēm, Grieķijas cilvēkiem kopumā, bet īpaši mirušo ģimenēm, kas ne vienmēr saņem pelnīto atbalstu.
Tomēr Eiropas pilsoņiem ir tiesības no savām iestādēm prasīt nedaudz vairāk: elastīgu Eiropas Solidaritātes fonda izmantošanu, protams, kā komisārs Špidla izskaidroja, kas nav vienmēr tā bijis, bet arī dažus īpašus lēmumus.
Tāpēc mums jāprasa Padomei, kam vēl būtu jānotiek, pirms tā saprot, ka vajadzīgs darbs, lai reformētu vecmodīgo fondu. Man šķiet, man jāatgādina Parlamentam, ka tam pirms gada tika iesniegti Eiropas Komisijas priekšlikumi un grozījumi, un tāpēc mana grupa vēlas lūgt Portugāles prezidentūrai nopietni apsvērt par šo jautājumu sasaukt Padomes ārkārtas sapulci.
No otras puses, lai gan joprojām saistībā ar Padomes pasīvo attieksmi mana grupa vēlas lūgt Eiropas Komisiju iesniegt īpašus Kopienas priekšlikumus par civilo aizsardzību, līdzās Barnier ziņojumam.
Priekšsēdētāja kungs! Mana grupa ir aktīvi darbojusies sarunās par koplēmumu, un mēs to nedalīti atbalstām. Esmu pārliecināts, ka neviens tagad neizmantos šīs debates, lai iejauktos Grieķijas vēlēšanu kampaņā, jo esmu pārliecināts, ka mēs visi piekrītam, ka nav nekā nicināmāka kā censties izvilkt politisku ieguvumu no cilvēku nelaimes.
Stavros Lambrinidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien mēs sērojam par 65 cilvēkiem, kuri nomira nekontrolēto ugunsgrēku liesmās Grieķijā. Vienas nedēļas laikā mēs pieredzējām šausmīgus postījumus vairāk nekā 12% Grieķijas kopējā mežu zonā, kas ir Eiropas mežu mantojums.
Lielās katastrofas laikā pie varas esošie ne tikai nejuta sēras, bet arī atbildības sajūtu. Protams, šis Parlaments nav atbildīgs par ugunsgrēkiem, bet kā Eiropas Parlamenta locekļi mums ir pienākums nodrošināt, ka Eiropa nekavējoties sniedz palīdzību, neraugoties uz birokrātiskiem šķēršļiem, lai atjaunotu skartās vietas. Mums ir arī pienākums izdarīt visus vajadzīgos secinājumus no problēmām, kādas bija, novēršot un kontrolējot šos ugunsgrēkus tā, lai Grieķija un pārējās ES dalībvalstis nekad vairāk nepiedzīvotu šādu traģēdiju.
Mēs, Eiropas Parlamenta PASOK locekļi, gribētu pateikties visiem mūsu kolēģiem dažādās politiskajās partijās, kas zvanīja un sūtīja ziņas, atbalstot Grieķijas pilsoņus. Mēs gribētu pateikties Martin Schulz, kurš nekavējoties apmeklēja mūsu valsi un kurš kopā ar Giorgos Papandreou rīkojās, lai sazinātos par situāciju un nodrošinātu Eiropas palīdzību. Turklāt mēs gribētu pateikties visām Eiropas valdībām, kas mums sūtīja palīdzību, un arī Komisijai par tās koordinējošo lomu.
Komisār, es pateicos par jūsu šodienas rīcību, ko lūdza gan sociālisti, gan citas politiskās grupas. Solidaritātes fonds beidzot jāreformē tā, ka tas varētu sniegt īstu un tūlītēju palīdzību. It īpaši es atzīstu par labu to, ka Komisija labvēlīgi raugās uz priekšlikumu atvēlēt līdzekļus no 3. Kopienas veicināšanas koncepcijas. Šādas traģēdijas vidū rūpīgi raudzīsimies uz upuriem piešķirto naudu: ir draudi, ka tā pazudīs, ja ar to nekompetenti apiesies.
Visbeidzot, es pilnīgi piekrītu, ka jāizveido ātras reaģēšanas vienīga, nevis, lai aizstātu valstu valdību atbildību, bet lai tām palīdzētu tikt galā ar briesmīgajām katastrofām.
No katastrofas var rasties cerība, bet, lai tas notiktu, jāievēro šādas prasības:
· pirmkārt, nodegušās vietas jātransformē par globāliem ilgtspējīgas, dinamiskas attīstības modeļiem bez vides atavismiem;
· otrkārt, jānotiek apjomīgai apmežošanai;
· treškārt, jābūt lielākām diskusijām par mežu zemes deklasifikāciju, jo tas vienkārši ir izdevīgi ikvienam, kas noskaņots veikt dedzināšanu;
· ceturtkārt, nelikumīga celtniecība uz nodegušās zemes stingri jāaizliedz;
· piektkārt, jāīsteno pašā Grieķijā ilgi gaidītā neatkarīgās Vides ministrijas izveide.
Kādus secinājumus varam izdarīt? Šī traģēdija diemžēl nebija nenovēršama. Pati Grieķijas valdība to paredzēja savā nesenajā ziņojumā Komisijai; tā atzina bīstamo koordinācijas trūkumu starp ministrijām un preventīvo plānu neesamību. Tagad Grieķija, kā uzsver pats ziņojums, pieredzēja iespaidīgu mežu aizsardzības efektivitātes uzlabojumu laikā no 2001. līdz 2004. gadam. Tāpat nebija nepieredzēta vienlaicīga ugunsgrēku uzliesmošana. 2000. gadā bija līdzīgs skaits uzliesmojumu, bet iznākums bija pilnīgi atšķirīgs.
Grieķijas 2007. gada traģēdija mums atgādina, ka vienmēr būs ugunsgrēki, tāpat kā vienmēr būs dedzinātāji. Pamata prasība tātad ir, ka jābūt arī stingrai politikai par ugunsgrēku novēršanu un dzēšanu. Mums jāpārbauda Grieķijas problēmas nevis lai nosodītu, bet lai nepieļautu līdzīgas katastrofas nākotnē. 2007. gada Eiropai 65 nāves nav pieņemamas.
(Aplausi)
Marios Matsakis
Priekšsēdētāja kungs, nesenie mežu ugunsgrēki Grieķijā radīja sabrukumu ugunsgrēku skartajās kopienās. Tika zaudētas dučiem cilvēku dzīvību, simtiem cilvēku tika ievainoti, tika nogalināti tūkstošiem dzīvnieku, līdz ar zemi nodega veseli ciemi un tika iznīcināti tūkstošiem akru meža. Izsakām savu līdzjūtību Grieķijas tautai.
Gandrīz 10 dienas mēs ar šausmām skatījāmies, kā uguns iznīcina dzīvību, īpašumus un vidi Grieķijā, un mūsu domas atgriezās pie līdzīgām, Portugālē, Itālijā, Spānijā un citur Eiropā iepriekšējos gados notikušām katastrofām.
ES ir pienākums nodrošināt, ka ātri tiek īstenoti atbilstoši kompensāciju pasākumi. Tai ir arī pienākums kritiski izvērtēt cēloņus, kādēļ šiem ugunsgrēkiem bija tādas katastrofālas sekas, analizēt, kas nogāja greizi attiecībā uz ugunsgrēku novēršanu un ugunsdzēsības efektivitāti, un izdarīt secinājumus, pēc kuriem varētu vadīties nākotnē.
Ziņojumi no Grieķijas norāda uz to, ka vairākām valdībām pēc kārtas un arī vietējām varas iestādēm nav izdevies izveidot atbilstošus pasākumus mežu ugunsgrēku novēršanai un dzēšanai. Šķiet, ka mežos nebija atbilstošu ugunsdrošības zonu, funkcionējošu ūdens ņemšanas vietu un rezervuāru, nebija arī atbilstošu ciematu ugunsdzēsības un evakuācijas plānu, tāpat nebija arī moderna ugunsdzēsības aprīkojuma, un dažos gadījumos ugunsdzēsēji nebija arī atbilstoši apmācīti.
Kas notika ar ES centrālo monitoringu attiecībā uz mežu ugunsgrēku novēršanas politikas ieviešanu? Vai Komisija nebija informēta par acīmredzami slikto situāciju Grieķijā, un kādi pasākumi, ja tādi vispār bija, tika veikti, lai labotu šo situāciju? Uz šiem jautājumiem ir jāatbild nekavējoties un skaidri.
Tomēr, pastāv vēl viens aspekts, par ko būtu jāuztraucas, un tas ir fakts, ka, saskaņā ar Grieķijas valdības teikto, ir stingri pierādījumi, ka daudzus ugunsgrēkus izraisīja organizēti ļaunprātīgi dedzinātāji.
Ugunsgrēki Grieķijā ir parādījuši aizvien pieaugošus draudus no vēl vienas terorisma formas: ļaunprātīgas dedzināšanas terorisms. Tā ir tāda terorisma forma, kuru ir daudz grūtāk apkarot, jo ļaunprātīgas dedzināšanas teroristiem nav jāiziet caur sarežģītām drošības pārbaudēm, bet pietiek vienkārši izbraukt uz laukiem. Viņiem nav jāizmanto sarežģīti spridzekļi: viņiem vajag tikai sērkociņu kastīti. Tādēļ ir pēdējais laiks sākt izlēmīgu un kolektīvu darbu, lai izstrādātu veidus, kā stāties pretī šai jaunajai, ļoti katastrofālajai terorisma formai Eiropā.
Nobeigumā, ir ļoti svarīgi vēlreiz izteikt pateicību visiem tiem, kas cīnījās pret katastrofālajiem ugunsgrēkiem un riskēja ar savu dzīvību Evia salas kalnos un Peloponesas pussalā, kamēr politiķi Atēnās tajā pašā laikā cīnījās viens ar otru TV šovos.
Elisabeth Schroedter
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Es gribētu izteikt savu visdziļāko līdzjūtību visiem tiem, kuri sēro par ģimenēm un draugiem. Manas domas ir ar tiem, kuri zaudējuši savas mājas un īpašumus. Viņiem vajadzīga mūsu solidaritāte.
Grieķijas valdība bija spiesta atzīt, ka likumdošanas robi un politiskās neveiksmes daļēji bija iemesls postošajiem ugunsgrēkiem. Klimata pārmaiņu ērā reģionālās politikas noraidījumam var būt šādas postošas sekas uz dabas vidi. Tagad šai situācijai ir jāmainās, tajā skaitā Grieķijā. Atjaunošanas darbos vienai prioritātei jābūt aizsargāt un atjaunot dabas ainavu, lai padarītu skartos reģionus apdzīvojamus un dotu tur esošajiem cilvēkiem jaunu pamatu dzīvē un tādējādi - nākotnei. Jāatsakās no visa veida spekulācijas ar zemi. Tā nevar tikt atļauta un jo sevišķi par ES naudu!
Es arī brīdinātu Komisiju par struktūrfondu noteikumu grozīšanu pārkāpjot ilgtspējas un partnerības principu, kas tajā nostiprināts. Šajā laikā tā būtu nepareiza atbilde uz postošajām mežu ugunsgrēku sekām Grieķijā.
Georgios Toussas
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šīs vasaras katastrofālie ugunsgrēki un plūdi Grieķijā, kā arī Itālijā, Portugālē, Lielbritānijā un citās ES valstīs nav zibens no skaidrām debesīm. Šādas nepieredzētas katastrofas pasvītro vajadzību atklāt patiesos iemeslus, noteikt atbildīgos un apturēt šo notiekošo noziegumu pret cilvēci.
Mēs vēlamies atzīmēt sekojošo: ar vairākiem reakcionāriem likumiem un pasākumiem dalībvalstu valdības ir atvērušas ceļu mežu un zemes, un, vispārīgi - visa, komercializācijai, ko var uzskatīt par sociālu labumu. Ugunsgrēki, kas prasīja 75 mūsu līdzcilvēkus un vairāk nekā 250 000 hektārus mežu, un radīja ārkārtīgus zaudējumus tūkstošiem parastu mājsaimniecību, ir nepieredzēs un briesmīgs politisks, ekonomisks un ekoloģisks noziegums pret mūsu valsts cilvēkiem.
Mēs laicīgi brīdinājām par bēdīgajām sekām un diemžēl mums izrādījās traģiska taisnība. Ļaujiet man vērst jūsu uzmanību uz 1993. gada Grieķijas Parlamenta partiju iekšējās komitejas secinājumiem, ko vienbalsīgi apstiprināja visu partiju balsojums. Šie secinājumi pasvītro īpašuma neskaidro statusu, kas veicina spekulāciju un mežu zemes nelikumīgu aizņemšanu, īpaši ap pilsētām un krasta zonu. Secinājumi arī norāda uz investīciju nepietiekamību mežsaimniecībā. Tika ierosināts, ka jāizveido viena iestāde, lai tiktu galā ar mežu aizsardzību un mežu reģistra izveidi.
Un kas no tā bija? Pilnīgi nekas.
Eiropas parlamentāro grupu koplēmums par Grieķijas mežu ugunsgrēkiem, to sekām un secinājumiem, ko var izdarīt preventīvo pasākumu un iepriekšēju brīdinājumu ziņā, pārskatīja patiesos iemeslus un nepopulāro Eiropas Savienības un dalībvalstu valdību politiku. Redzams pilnīgs tālredzības trūkums.
Šī ārkārtīgi bīstamā, nepopulārā politika spēcina dedzinātājus un atalgo zemes sagrābējus. Tā kaitē videi, nodarot būtiskas klimata pārmaiņas ar postošām sekām cilvēcei. Cik ilgi vien būs atļauts turpināt šo nepopulāro politiku, kuru uzlādē paaugstināta kapitāla peļņa, dedzinātāji turpinās iznīcināt mežus un zemi. Turpināsies strādājošo tiesību un vispārīgi - cilvēktiesību erozija - darbā, izglītībā, veselībā, kultūrā, sportā un vidē.
Pat tagad monopolistu grupas tūrisma jomā gatavo dzīres mēra laikā uz pārogļotajām mūsu uguns nopostītās zemes atliekām. Mēs ticam, ka visbeidzot Grieķijai jāgarantē sekojošais: nekādu izmaiņu zemes izmantošanā; tūlītēja vispārīga kompensācija lauksaimniecības produkcijai un bojātajam lauksaimniecības kapitālam; visu lauku iedzīvotāju pārvietošana uz citu dzīvesvietu par valsts līdzekļiem ar valdība aģentūru palīdzību.
Tāpat ļoti svarīga ir nekavējoša plūdu aizsardzības projektu un citi pamata aizsardzības infrastruktūru ieviešana, lai novērstu tālākās plūdu radītās traģēdijas, un pasākumu ieviešana, lai nekavējoties aizsargātu vidi un vēsturiskās vietas; mežu reģistra kompilēšana vienas iestādes radīšana, lai uzraudzītu un aizsargātu mežus; un pret mežiem vērstu likumu atcelšana.
Antonios Trakatellis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Liela skaita ugunsgrēku, kas izpostīja Grieķiju, no kuriem daudzus izraisīja dedzinātāji, saistībā ar augstu temperatūru, ilstošu sausumu un stipriem vējiem, rezultātā tika zaudētas dzīvības, iznīcinātas mājas un labība, un zaudēti tūkstošiem mājlopu. Ugunsgrēki iznīcināja plašas teritorijas ar brīnišķīgu mežu, nodarot nepieredzētu ekoloģisku katastrofu.
Viens no galvenajiem principiem, kuru radīja Eiropas Savienība, ir solidaritāte. Solidaritātei apliecināja daudzas dalībvalstis, Komisija un citas valstis, un Grieķija ir pateicīga tiem, kas operatīvi rīkojās pret dabas katastrofām, kas radās apstākļos, kas pārsniedza visu, ko mēs spējām iedomāties.
Tomēr, ja mēs vēlamies ātru un koordinētu, un efektīvu solidaritātes parādīšanu, mums jārada Kopienas mehānisms civilajai aizsardzībai pret dabas katastrofām, īpaši, kad to smagus pilnīgi pārsniedz vietējās un valsts aizsardzības iestāžu kapacitāti.
Koplēmums cita starpā ierisina pārskatīt un radīt jaunus, elastīgus noteikumus Eiropas Solidaritātes fondam, koordinācijai un preventīvai rīcībai, un arī efektīvu palīdzību, lai apkarotu dabas katastrofas. Ir spēcīgs atbalsts īpaša Eiropas civilās aizsardzības spēka izveidei, kuru šādās situācijās varētu mobilizēt, un, protams, vienmēr kā papildinājumu valsts rīcībai saskaņā ar Barnier priekšlikumu.
Es gribētu ticēt, ka drīz tiks izveidots Kopienas mehānisms un ka Solidaritātes fonds apliecinās sevi kā efektīvāks katastrofu un katastrofu upuru vadībā. Mēs nedrīkstam atkal kļūt neaktīvi un Eiropas Savienība nedrīkst gaidīt vēl vienas katastrofas nenovēršamu iestāšanos dalībvalstī pirms atgriešanās pie šī jautājuma.
Tagad ir laiks izlēmīgi rīkoties; mums jāatmet visas sīkās, maznozīmīgās politiskās pieejas dabas katastrofas un civilās aizsardzības jautājumam.
Dagmar Roth-Behrendt
(DE) Priekšsēdētāja kungs! Mēs visi jūtam līdzi tiem, kuri zaudējuši savus radiniekus vai draugus, kā arī tiem, kuri zaudējuši daudz no tā, kas ir viņiem svarīgs viņu dzīvē ļoti personīgā līmenī. Jā, mēs jūtam līdzcietību un, jā, Eiropas Savienības pienākums ir izrādīt solidaritāti. Tas ir mūsu pamatprincips un mēs vēlamies to piemērot arī šajā gadījumā, un, jā, šādi, mēs arī vēlamies izpildīt savu pienākumu, kas mums ir pret katru dalības valsti Eiropas Savienībā.
Ja no mums, tomēr, sagaida atbildības uzņemšanos, tad mēs varam cerēt atbildē zināmu atbildību, Mums sev jāuzdod jautājums: vai to varēja novērst? Es lūkojos savu kolēģu virzienā, kuri runāja, ilggadēju šī Parlamentu locekļu virzienā, kuri jau pieņēmuši vairākus likumus un rīcības programmas. Ir labs pamats, lai teiktu "jā”, to varēja novērst. Pagājuši deviņi gadi kopš Eiropas Parlaments pieņēma Civilās aizsardzības rīcības plānu, un par ko ir programma, Trakatellis kungs? Jūs bijām iesaistīts tās izstrādē tāpat kā daudzi citi. Programma sastāv no pienācīgas palīdzības sniegšanas, bet tā ir arī par apmācību veikšanu un informatīvu pasākumu veikšanu tā, ka vietējā līmeņa cilvēki tiktu apmācīti kā reaģēt un saņemt ātru palīdzību. Iespējams, tas bija iespējams arī šajā gadījumā, bet, iespējams, ne visi joprojām ir lietpratēji.
Kā ar "Forest Focus” [Mežu fokusa] sistēmu? Vai mežu vadību tiešām ņem nopietni? Vai tajās Eiropas Savienības valstīs, kurās vienmēr ir karstas vasaras - citiem vārdiem, visā dienvideiropā - vispār ir paredzētas uguns stigas? Vai arī tas nav pietiekami ienesīgi? Tās visas ir lietas, par kurām mums jādomā. Ja mēs vēlamies uzņemties atbildību, kāda mums ir, tad mums ir tiesības arī prasīt atbildību.
Kā ar atkritumu politiku? Mums bieži ir teikts, ka ir dalībvalstis, kuras to neuztver ļoti nopietni. Mums atkal un atkal Eiropas Komisija saka, ka ir valstis, kas neievēro esošos normatīvos aktus. Protams, tas nozīmē, ka bez nevērīgi nomests cigaretes gals var pēkšņi radīt ugunsgrēku. Jā, mēs vēlamies parādīt solidaritāti un sniegt palīdzību. Tomēr, kas ir šī reaģēšanas vienība? Man šodien visiem klātesošajiem, kuri prasa Eiropas reaģēšanas vienīgu un, iespējams, Eiropas ugunsdzēsības dienestu, ir jautājums. Ļaujiem man tiem vaicāt sekojošo: cik miljoniem cilvēku 27 valstīm ir jābūt dienestā? Vismaz 500 miljoniem? Šie locekļi ir vai nu apburoši naivi, vai arī tic pasakām, vai arī viņi ir populisti: viens vai otrs.
Mēs nevaram maldināt cilvēkus, kuri tic, ka Eiropas Savienība Briselē - Komisijā vai šeit šajā Parlamentā - var iespējams sniegt pietiekami ugunsdzēsēju vai glābēju, lai iejauktos, kad notiek katastrofa. Mums vajadzīgas komunikāciju struktūras, un mums jāizsauc helikopteri no Vācijas, Somijas un Čehijas, kad tie vajadzīgi, tai pat dienā. Visbeidzot, ir ātrā brīdinājumu sistēma atsevišķiem gadījumiem pārtikas jomā. Tur galīgais termiņš ir 12 stundas. Es domāju, ka mēs gribam panākt ātrāku atbildi nekā arī 12 stundas. Es domāju, ka mums jābūt godīgiem pret cilvēkiem un jāsaka: "jā”, mēs varam dot naudu un, "jā”, mēs varam izveidot komunikāciju struktūras. Mēs varam censties palīdzēt, bet jums jāuzņemas atbildība vietējā līmenī, kā arī, lai kur arī jūs būtu, - Vācijā, Ziemeļeiropā, dienvideiropā vai jebkur citur.
Cik briesmīga šī situācija ir šobrīd, un cik daudz mēs jūtam līdzjūtību un izrādām solidaritāti, līdz parītdienai mums jānosaka, kas jāmaina.
Kyriacos Triantaphyllidis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Dienvideiropas pilsoņiem, kuri cieta no katastrofālajiem ugunsgrēkiem, bija ļoti grūts laiks. Jums bija labi zināms par Grieķijā notiekošo drāmu, kur tika zaudēts daudz dzīvību un nodega plašas mežu teritorijas.
Tāpat kā ekonomiskās sekas, šai katastrofai bija ietekme uz cilvēkiem un vidi. Mums jāuzdod sev jautājums, kas notiks ar visiem tiem, kuri zaudējuši savas mājas, darbu un zemi. Solidaritātes fonds sniedz finansiālu palīdzību, bet kas tiks darīts sociālā ziņā, lai reintegrētu upurus?
Turklāt kas notiks ar vidi? Tā kā drīzumā būs pirmais lietus, tad nākamās katastrofas draud iestāties ziemas vidū.
Šie ir jautājumi, kuru mēs uzdodam Komisijai, un mums jāuzstāj, kā mēs darījām līdzīgā lēmumā pagājušajā gadā, izveidot Eiropas civilās aizsardzības iestādi.
Nikolaos Vakalis
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Grieķijas valdība izmanto visus savus resursus, lai cīnītos ar Grieķiju piemeklējušo katastrofu Bībeliskos mērogos. Tomēr katastrofas apmērs ievērojami pārsniedz valsts iespējas, kā bija iespējams konstatēt Barrozo un Schultz kungam.
Tādās reizēs kā šī Eiropas solidaritāte kļūst tiešām nozīmīga. Starptautiskais sabiedriskais viedoklis vēro un vērtē, kā Eiropas ģimene tiek galā ar nozīmīgu nelaimi, ko cieš viens no tās dalībniekiem.
Es aicinu Barrozo kungu viņa prombūtnē pilnīgi izmantot visus resursus, kas viņam pieejami viņa konstitucionālajā stāvoklī. Šie ir soļi, kas nekavējoties jāsper, un es domāju - "nekavējoties”:
· Eiropas Solidaritātes fonda elastīga aktivizēšana;
· Līguma 100. panta 2. punkts īstenošana, kas nosaka papildus Kopienas finansējumu dabas katastrofu gadījumā;
· Komisijas un Eiropas Vides aģentūras līdzdalību, sagatavojot stratēģisko plānu reģenerācijai uguns skartajās zonās;
· 3. un 4. Kopienas veicināšanas koncepcijas pieņemšana, lai labotu zaudējumus;
· atkāpšanās no Kopienas noteikumiem par lauksaimniecības un mājlopu audzēšanas kvotām, valsts atbalstu un nodokļu atbrīvojumiem.
Nobeigumā mēs esam pateicīgi par no dalībvalstīm saņemto palīdzību šajās dienās. Tā tiešām ir nenovērtējama. Tomēr es nedomāju, ka tā likvidē vajadzību izveidot Eiropas civilās aizsardzības spēkus, ko ierosināja Sarkozī un Karamanlis kungs.
Edite Estrela
(PT) Priekšsēdētāja kungs! Mums visiem ir žēl tā, kas notika Grieķijā un Apvienotajā Karalistē. Mēs esam visi kā viens kopā ar upuriem un ceram, ka neatkārtosies tāda situācija kā šī. Diemžēl kā pasvītroja manas grupas vadītājs, tad katru gadu šajā laikā Eiropas Parlaments pieņem rezolūciju, nožēlojot dabas katastrofas, kas notikušas parlamentāro brīvdienu laikā, un ierosinot pasākumus, kuru pieņemšana notiek lēni.
Mums jāvirzās no vārdiem pie darbiem, lai šī situācija neatkārtotos katru gadu, kā tas pašreiz notiek ar aizvien lielāku vardarbību un pieaugošu upuru skaitu. Visi šie gadījumi liek mums domāt, ka riski palielinās klimata pārmaiņu un globālās sasilšanas dēļ. Ir vairāki dokumenti, kas piedāvā risinājumus - jau šodien ir veikta atsauce uz Barnier ziņojumu un citiem Parlamentam un Komisijai prezentētiem dokumentiem - ne tikai, lai uzlabotu civilās aizsardzības mehānisma efektivitāti Eiropas līmenī, bet arī, lai uzlabotu resursus valsts līmenī.
Jautājumā par bieži pieminētajām izmaksām jāuzsver, ka tad, kad notiek traģēdija, tā jāuzveic un jāatjauno nopostītie īpašumi, kas viss maksā naudu. Protams, ka dārgāk ir novērst nekā nepieļaut. Neviena no Parlamenta pieņemtajām rezolūcijām neparedz radīt plānu, kas noteiktu uguns riska zonas, kas jāņem vērā plānošanas un attīstības ziņā.
Jāievieš arī dažādi sodi, kā, piemēram, būvniecības aizliegums nodegušajās vietās uz 10 vai 15 gadiem. Dalībvalstīm ir vajadzīgās spējas. Es jums atgādināšu, ka 2003. un 2005. gadā arī Portugālei vajadzēja uzveikt postošos ugunsgrēkus un par laimi šajā gadā bija iespējams palīdzēt Grieķijai, nosūtot lidmašīnas, lai tur apkarotu ugunsgrēku. Tāpēc mums jāpaaugstina koordinācija Eiropas līmenī un jāuzlabo mehānismi valsts līmenī.
Komisijai būtu vēlams izstrādāt direktīvu par ugunsgrēkiem, kā tika darīts par plūdiem.
Es beigšu, vēlot komisāram Dimas drīzu atveseļošanos.
Antonis Samaras
(EL) Priekšsēdētāja kungs! Šodien esmu atgriezies no katastrofas skartās Peloponēsas. Es devos apmeklēt savu dzimšanas vietu - Mesīnu, kuru smagi skāra gadsimta ļaunākie mežu ugunsgrēki. Tas nebija tikai ugunsgrēks vai viena fronte. Vienlaikus izcēlās simtiem ugunsgrēku, visur, dienu un nakti, un visos virzienos.
Es redzēju degošus ciemus, to, kā liesmas aprij mežus un labības laukus: vecākie izvēlējās sadegt savās mājās nekā tās pamest, un ugunsdzēsēji varonīgi ziedojas savas dzīvības ierindā. Kopumā 65 cilvēki nomira kā mocekļi, vairums no tiem - pūloties paglābt savas mājas un ciemus. Nodega vairāk nekā 250 000 hektāru zemes. Desmitiem tūkstošu iedzīvotāju palika bez pajumtes un visi iedzīvotāji ir šokēti. Šo cilvēku vārdā es lūdzu jūsu palīdzību un solidaritāti. Sniedziet viņiem cerības, kas atkal viņiem ļaus nostāties uz savām kājām.
Es gribētu pateikties Eiropas Parlamentam un Komisijai, kas pieņēma vairākus nozīmīgus Grieķijas valdības priekšlikumus. Es gribētu personīgi un grupas vārdā pateikties Budžeta komitejai, kuras loceklis esmu. Rīt iesniegšu nākamos attiecīgos priekšlikumus un grozījumus.
Eiropa, kuru mēs ceļam, nozīmē gan solidaritāti, gan pašapziņu. Mūsu nelaimes skartajiem līdzcilvēkiem tagad vajadzīga solidaritāte un pašapziņa, ko Eiropas Savienība var tiem dot.
Tā mēs stiprinām pašu Eiropu, tās kohēziju un Eiropas cilvēku ticību viņu pašu savienībai.
Richard Corbett
Priekšsēdētāja kungs, saprotams, ka lielākā daļa runātāju šajā diskusijā ir runājuši par ugunsgrēkiem Grieķijā, kuru lielums, ņemot vērā to, cik svaigi tas ir iespiedies mūsu atmiņā, bija tāds, ka pat tagad mums ir grūti to aptvert. Taču neaizmirsīsim, ka šī diskusija un noteikti arī rezolūcija, ko pieņemsim rīt, skar arī citas dabas katastrofas, kas ir notikušas vasaras laikā. Mēs visi zinām, ka to iemesli galu galā daļēji ir saistīti.
Īpaši vēršu uzmanību uz plūdiem, kas ietekmēja daudzas Eiropas daļas, tajā skaitā manu vēlēšanu apgabalu Jorkšīrā un Hamberā. Es mudinu Komisiju un visas tās puses, kas iesaistītas to prasību apstrādē, kas tagad iesniegtas, lai saņemtu palīdzību no Eiropas Savienības budžeta un solidaritāti, ko mūsu Savienība var sniegt, pārliecinātos, ka visos šajos gadījumos līdzekļi tiek nodrošināti cik ātri vien iespējams, bez pārmērīgiem birokrātiskiem šķēršļiem. Ja lēmums tiek pieņemts ātri un cilvēki zina, ka nauda ir ceļā, plānošanas darbus ir iespējams veikt pat pirms naudas faktiskās saņemšanas. Tāpat ļoti svarīgi gan simboliskā, gan politiskā nozīmē ir izrādīt šo solidaritātes žestu visiem šovasar cietušajiem reģioniem. Tā kā mūsu darba kārtībā ienāk arvien jauni notikumi, un šie notikumi to cilvēku prātos, kas nav tieši cietuši, sāk izbalēt, ir ļoti svarīgi šos jautājumus saglabāt kā darba kārtības prioritātes un pēc iespējas ātrāk darīt visu, kas darāms.
Ioannis Kasoulides
(EL) Priekšsēdētāja kungs, zinātnieki paredz, ka dažu desmitgažu laikā Vidusjūras reģions pārvērtīsies par tuksnesi. Ar dabas katastrofām, ko meža ugunsgrēki ir izraisījuši Grieķijā, un ugunsgrēkiem citās Vidusjūras reģiona valstīs pietiek, lai mani pārliecinātu, ka šis paredzējums piepildīsies, ja globālā sasilšana un postošie laika apstākļi turpināsies.
Šie draudi Eiropas Savienībai ir jāuztver tikpat nopietni kā terorisms, nelegālā migrācija, organizētā noziedzība u. c. Tādēļ mums Eiropas Savienībā ir kopīgi jārīkojas, lai tiem stātos pretī.
Es atzinīgi vērtēju Špidla kunga teikto, ka tiek gatavots Komisijas paziņojums. Es ceru, ka Komisija iesaistīs viskompetentākos darbiniekus, kas specializējušies mežu aizsardzības un meža ugunsgrēku novēršanas jomā, lai uzlabotu mežu ugunsdzēsības paņēmienus.
Taču es uzskatu, ka Eiropas Savienībai ir arī jāveicina pētījumi par tādu gaisa ugunsdzēsības resursu attīstību, kas var strādāt tumsā. Tas ir absurdi, ka militārajām lidmašīnām jāspēj darboties naktīs, bet gaisa ugunsdzēsības resursiem, ko izmanto, lai cīnītos pret šādu nopietnu un tiešu apdraudējumu visai Eiropai, ne.
Nākamais jautājums ir programma Natura 2000, kura attiecas arī uz mūsu mežiem. Mums ir racionāli jāpārskata šī programma, kas aizliedz veidot ugunsaizsardzības joslas un piekļuves ceļus ugunsdzēsības transportlīdzekļiem. Lieta ir tāda, ka mēs, vēlēdamies glābt kokus, zaudējam mežus. Šis jautājums mums ir jāpārskata.
Visbeidzot, es uzskatu, ka šajos pētījumos, kas jāveic visā Eiropā, vēl lielāka uzmanība jāpievērš mežu un vides atjaunošanai pēc šādām ekoloģiskajām katastrofām.
Donata Gottardi
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, meža ugunsgrēki diemžēl ir skāruši vairākas Eiropas Savienības valstis un pat prasījuši cilvēku dzīvības. Arī Itālija šogad ir smagi cietusi. Diemžēl tas nav nekas jauns - šī ir arvien biežāk sastopama parādība un, pats galvenais, pret to nedrīkst gadu pēc gada izturēties kā pret kaut ko negaidītu.
Atklāti sakot, lai mūsu priekšlikumiem un prasībām būtu jēga un lai tie būtu efektīvi, mums ir jāsāk norādīt, ka lielā daļā gadījumu tie nav traģiski negadījumi, bet ir uzskatāmi par pilnīgi acīmredzamiem krimināliem nodarījumiem: noziegumi pret vidi, cilvēkiem, sabiedrību kopumā un tās nākotni, kuri pastrādāti spekulatīvu iemeslu dēļ. Pret šiem noziegumiem jācīnās ātri, efektīvi un bargi, atturošā un labi izplānotā veidā.
Kāda loma Eiropas Savienībai paralēli dalībvalstīm var būt, reaģējot uz šīm katastrofām un noziegumiem? Kādus līdzekļus tā var nodrošināt? Būtu vietā izveidot ES reaģēšanas grupu, kas, veicot glābšanas operācijas un nosūtot resursus un atbalstu, sniegtu ātru palīdzību, taču mums ir nepieciešama plašāka pieeja un jāpievēršas pašai problēmas saknei.
Mums ir jāapkaro noziedzība un tās aplamā spekulatīvās peļņas sistēma un starp dalībvalstīm jāievieš tiesību aktu koordinācija attiecībā uz zemes apsaimniekošanu un to teritoriju paredzēto lietojuma veidu, kuras tiek pakļautas ugunsgrēkiem un iznīcībai. Ir jāievieš laika ierobežojumi, kas kļūtu pat barjeru nelikumīgai būvniecībai lauksaimniecības un lopkopības teritorijās. Ir jāiegulda līdzekļi, lai sniegtu palīdzību vietējām kopienām, izveidojot kopīgu pārskatu iesniegšanas tīklu. Šādā veidā prioritāte tiktu piešķirta novēršanai, nevis piespiedu līdzekļu piemērošanai.
Rolf Berend
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, šodienas debatēs tika vairākkārt skaidri norādīts, ka nesenās dabas katastrofas ES dalībvalstīs un ne tikai Grieķijā ir pierādījušas, ka papildus pasākumiem, kas jāveic valstu līmenī, ir steidzami nepieciešami krīzes reaģēšanas mehānismi visai Eiropas Savienībai kopumā.
Kā Solidaritātes fonda referents es nesaprotu, kāpēc Padome līdz šim nav vēlējusies apspriest 2002. gada solidaritātes instrumenta pārskatīto versiju, ko Komisija un Eiropas Parlaments pieņēma pirms pusotra gada. Šī jaunā pārskatītā versija ir elastīgāks un tiešāks instruments palīdzības sniegšanai: ja to nemobilizēs tagad, Portugāles prezidentūras laikā, kad notikušas nesenās dabas katastrofas, kad tad to mobilizēs? Eiropas pilsoņi pilnīgi pamatoti sev vaicā: kāpēc ES nespēj rīkoties ātrāk? Cik vērta ir izdaudzinātā solidaritāte starp dalībvalstīm? Manuprāt, atbildi uz šo jautājumu nosaka tādas krīzes situācijas kā šī.
Solidaritātes fonda versija, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2006. gadā, ir spēcīgs un elastīgs instruments, kas kalpo ES interesēm, un tā izvēršana ļaus tiem, kas dzīvo kritērijiem atbilstošajās teritorijās, saņemt efektīvu palīdzību un atbalstu, pamatojoties uz solidaritāti. Šis fonds nav vienīgais līdzeklis normālu apstākļu un funkcionalitātes, infrastruktūras un ekonomiskās un sociālās dzīves atjaunošanai, tas arī - un tas ir svarīgi Eiropas Savienībai - no ES sūta skaidru politisko signālu pilsoņiem, kuri nonākuši akūtas krīzes situācijā.
Runa nav par lielāku līdzekļu piešķiršanu fondam. Par šo jautājumu nav nekādu strīdu - ir jāsaglabā nomināla budžeta pozīcija viena miljarda eiro apmērā. Taču, ņemot vērā nesenos notikumus, es aicinu Padomi un jo īpaši Portugāles prezidentūru noteikt šī pārskatītā solidaritātes instrumenta stāšanos spēkā par prioritāti.
Manuel Medina Ortega
- (ES) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos apliecināt solidaritāti ar Grieķijas tautu pēc šīs vasaras dabas katastrofas un jo īpaši izteikt līdzjūtību bojāgājušo ģimenēm.
Kā jau vairākkārt teikts, dabas katastrofas nav raksturīgas tikai Grieķijai vien. Spānijā šovasar mēs piedzīvojām vairākus plašus ugunsgrēkus Valensijā un Kanāriju salās. Laimīgā kārtā valsts mehānismi darbojās labi, ugunsgrēki tika savlaicīgi nodzēsti, un valsts iestādes tagad nodarbojas ar jautājumiem, kas saistīti ar kompensācijām tiem, kurus šie ugunsgrēki skāruši.
Es piekrītu savam kolēģim G. Galeote, un mani iepriecina viņa samērā novēlotā atklāsme, ka šāda veida debates nevar izmantot, lai uzbruktu kādai konkrētai valdībai. Sociālistu deputātu izteiktās piezīmes vienmēr ir bijušas vietā, un to mērķis ir bijis paust solidaritāti ar Grieķiju, nevis izmantot situāciju, lai gūtu kādu politisko labumu. Es ceru, ka Tautas partija šādu attieksmi spēs saglabāt arī turpmākajās debatēs.
Es jebkurā gadījumā uzskatu, ka Dagmar Roth-Behrendt visu ir pateikusi ļoti labi: galvenā jurisdikcija joprojām ir dalībvalstu ziņā, bet rīcību ES līmenī var īstenot ar Solidaritātes fondu. Komisārs, Roth-Behrendt kundze un citi runātāji ir norādījuši uz kavēšanos Eiropas Solidaritātes fonda attīstībā.
Es ceru, ka Portugāle - valsts, ko īpaši skar šāda veida dabas katastrofa - savu prezidentūru izmantos Solidaritātes fonda attīstības veicināšanai, lai mēs visi varētu nākotnē strādāt kopīgi, ja šādas katastrofas atkārtotos.
Manolis Mavrommatis
(EL) Priekšsēdētāja kungs, šovasar Grieķijā mēs piedzīvojām vēl nepieredzētus apstākļus, un šī lielā katastrofa diemžēl skāra arī cilvēkus. Taču šodien es vēlētos īpašu uzmanību pievērst draudiem, ko dabas katastrofas rada arheoloģiskiem objektiem. Dabas katastrofas, jo īpaši šīs vasaras meža ugunsgrēki Grieķijā, ir radījušas draudus ievērojamiem Eiropas kultūras mantojuma pieminekļiem.
Bija mokoši noskatīties uz Senās Olimpijas muzeja un pirmo Olimpisko spēļu arheoloģisko izrakumu vietas glābšanu. Laika apstākļu dēļ uguni nebija iespējams apvaldīt, pirms tas sasniedza šos arheoloģiskos izrakumus. Neraugoties uz visām pūlēm, tika pilnībā iznīcināta Krona kalna senā meža augu valsts.
Senā Olimpija ir daļa no pasaules kultūras mantojuma. Šajā vietā dzima Olimpiskās spēles - vissvarīgākās spēles Senajā Grieķijā. Kā institūcija par godu Zevam spēles apmirdzēja visu antīko pasauli, un arī šodien to gaisma sasniedz visas pasaules daļas. Bez pašām sporta sacensībām arī kultūras aktivitātes bija un joprojām ir viena no galvenajām šī notikuma sastāvdaļām.
Senā Olimpija ir civilizācijas šūpulis. Tāpēc rezolūcijā es tai pievēršu īpašu uzmanību. Visbeidzot, šajā kontekstā es vēlētos pieprasīt šādiem gadījumiem paredzēt īpašus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka Eiropas kultūras mantojuma pieminekļi un vietas nākotnē tiek aizsargātas pret dabas katastrofām un tiek atjaunotas, ja tās cietušas no uguns.
Evangelia Tzampazi
(EL) Priekšsēdētāja kungs, mēs runājam par vēl nepieredzētu katastrofu, zaudētām cilvēku dzīvībām un ekonomisku un vides katastrofu. To ir izraisījušas klimata pārmaiņas, sausums un augstas temperatūras, kā arī novēršanas un plānošanas pasākumu trūkums un jo īpaši koordinētas rīcības trūkums.
Mums ir jāīsteno tūlītēja un saskaņota rīcība, lai sniegtu atbalstu cietušajiem. Nekavējoties jāsāk mežu atjaunošana un aizsargāto teritoriju atjaunošana. Mēs arī nedrīkstam pieļaut zemes statusa nelikumīgu maiņu, pārvēršot to par būvniecības teritoriju.
To var sasniegt ar "Eiropas reakciju”, ja mēs bez birokrātiskas kavēšanās mobilizējam Kopienas līdzekļus, pieņemam un piemērojam stingrus vides tiesību aktus, lai aizsargātu mežus un ekosistēmas, izveidojam neatkarīgu Eiropas ātrās reaģēšanas komandu un ieviešam Eiropas stratēģiju klimata pārmaiņu ietekmes apkarošanai.
Taču mums ir jāuzsver arī mazāk aizsargāto iedzīvotāju grupu vajadzības, piemēram, bērnu, gados vecāku cilvēku un personu ar invaliditāti vajadzības.
Es vēlētos pateikties komisāram V. Špidla par atgādinājumu, ka Grieķijas rīcības plānā mums vajadzētu iekļaut pasākumus atstumšanas nepieļaušanai.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Priekšsēdētāja kungs, ar šīs vasaras dabas katastrofām Grieķijā Eiropa ir piedzīvojusi traģēdiju: zaudētas cilvēku dzīvības un iznīcināti tūkstošiem hektāru mežu. Tam, protams, būs ārkārtīgi negatīva ietekme uz vidi un ekonomiku. Eiropas Savienība bija iesaistīta humānās un materiālās/operatīvās palīdzības sniegšanā, un es ceru, ka gūtā pieredze sniegs ieguldījumu Eiropas civilās aizsardzības nākotnē. Realitāte liecina, ka ir nepieciešams izveidot pastāvīgus Eiropas ātrās reaģēšanas spēkus. Tiem būtu jāietver reaģēšanas grupas atkarībā no dažādajiem dabas katastrofu viediem, kuras tiktu izveidotas ap reģionālajiem centriem, lai samazinātu reaģēšanas laiku. Mums arī jābūt drošiem, ka ir izveidots mehānisms, kas nodrošina līdzekļus no Solidaritātes fonda. Papildus iznīcinošajiem ugunsgrēkiem šajā vasarā Austrumeiropa un jo īpaši Rumānija saskārās ar ārkārtīgi lielu sausumu, un pēdējo gadu laikā vairākas valstis ietekmēja arī šausmīgi plūdi. 2005. gadā Rumānija piedzīvoja vislielākos plūdus pēdējo 20 gadu laikā, un tie skāra visas valsts daļas. Rumānija no Eiropas Savienības saņēma finansiālu palīdzību projektiem skartajos reģionos, bet naudas summas tika izmaksātas par vēlu, salīdzinot ar brīdi, kad tās būtu visefektīvākās. Šajā vasarā neparasti augstās temperatūras Rumānijā izraisīja nāves gadījumus, simtiem cilvēku noģība, Donava bija pa pusei sausa, lai gan pagājušajā gadā tā appludināja desmitiem hektāru zemes, 10 rajonos tika izsludināts ārkārtas stāvoklis, un pirmo reizi tika izsludināts sarkanais trauksmes līmenis. Ir skaidrs, ka dalībvalstīm jāieņem kopīga nostāja attiecībā pret klimata pārmaiņu problēmu. Klimata pārmaiņu komitejai pēc iespējas ātrāk būtu jāizdara daži precīzi secinājumi par cēloņiem un par pasākumiem, ko nepieciešams veikt, lai šos cēloņus novērstu.
Paulo Casaca
(PT) Priekšsēdētāja kungs, es vēlos sākt, sakot no savas puses dažus vārdus tiem, kas cietuši no šīm katastrofām - no Kanāriju salām rietumos no Grieķijas līdz Bulgārijai austrumos. Tāpat kā citi arī es vēlos izteikt atzinību par darbu, ko civilās aizsardzības dienesti un jo īpaši ugunsdzēsēji veica, cīnoties pret šīm dabas katastrofām. Es vēlos īpaši atzīmēt komisāra S. Dimas 31. jūlija paziņojumu, kurā viņš uzsvēra bijušā komisāra M. Barnier svarīgo ziņojumu un tā īstenošanas svarīgumu, lai Eiropai nodrošinātu tādu civilās aizsardzības mehānismu, kas ļaus tai reaģēt gadījumos, kad tā vēl to nespēj.
Lai gan koordinācija pastāv, mēs nedrīkstam aizmirst par tās trūkumiem: piemēram, par to, ka daudzie Bulgārijas lūgumi jūlijā palika bez atbildes.
Tālākais ceļš man šķiet ļoti skaidrs: Komisijai šī ziņojuma saturs jāizmanto, lai izstrādātu savu priekšlikumu, un mums Parlamentā un, protams, arī Padomē šie priekšlikumi, kas ir tik svarīgi Eiropas civilās aizsardzības nākotnei, ir pienācīgi jāapsver un jāpilda.
James Elles
Priekšsēdētāja kungs, rezolūcijas priekšlikumā ir skaidri pateikts, ka Eiropā ir bijuši ārkārtēji laika apstākļi - vai nu runājot par karstumu, vai arī par plūdiem. Mēs esam dzirdējuši daudz. Skaidrs, ka es, tāpat kā mani kolēģi, izsaku visdziļāko līdzjūtību Grieķijas ugunsgrēkos cietušajiem. Kā minēja Richard Corbett, tāpat ir arī cilvēki, kas ir cietuši no plūdiem, kā tas ir mana vēlēšanu apgabala gadījumā. Esmu pārsteigts, ka komisārs neierosināja šo jautājumu. Galu galā, mēs runājam par dabas katastrofām, kas ietver arī plūdus.
Manā valstī ir bijuši vieni no slapjākajiem jūnija un jūlija mēnešiem meteoroloģisko mērījumu vēsturē. Tā rezultātā Lielbritānijas Apdrošinātāju asociācija lēš, ka zaudējumu apjoms varētu sasniegt 5 miljardus eiro. Ir zaudētas desmit dzīvības, sagrautas neskaitāmas mājas, traucēta neskaitāmu uzņēmumu darbība un sagrauta infrastruktūra. Tādēļ ir ļoti svarīgi arī plūdus iekļaut jebkurās darbībās, ko Komisija vēlas ierosināt.
Komisār, vietējie iedzīvotāji uzdod tādus jautājumus, kā, piemēram: vai ES var piešķirt grantus, ko varētu apvienot ar valsts finansējumu, lai, uzbūvējot pretplūdu aizsardzības dambjus, turpmāk plūdus novērstu? Otrkārt, vai ES nevajadzētu pārskatīt direktīvu, kas novērš kaitējumu, ko rada bagarētās upes un ūdens, kas pēc plūdiem paliek šo upju krastos? Kad paskatāmies uz nākotnes prognozēm, neviens nevar apšaubīt, ka šie apstākļi iespējams kļūs vēl sliktāki. Klimata pētnieki paredz, ka nokrišņu daudzums valstī palielināsies vidēji par apmēram 20 %, kas var izvērsties par ekstrēmām lietusgāzēm, ja mēneša lietus norma nolīst vienā dienā.
Šajos apstākļos, tie, kas šīs debates varbūt klausās manā vēlēšanu apgabalā, Richard Corbett vēlēšanu apgabalā vai visā Apvienotajā Karalistē, vēlētos dzirdēt apliecinājumu, ka plūdi tiks iekļauti rezolūcijā, kā mēs norādījām mūsu grupas rezolūcijas priekšlikuma 2. punktā, un ka palīdzība tiks sniegta cik ātri un cik efektīvi vien iespējams. Kā 2007. gada budžeta galvenais referents, varu jums apliecināt, ka cītīgi sekošu līdzi, lai pārliecinātos, ka līdzekļi tiek tērēti pareizi un efektīvi.
Fernand Le Rachinel
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, pirmkārt, ļaujat man ITS grupas vārdā izteikt līdzjūtību un paust atbalstu upuru ģimenēm un Grieķijas tautai kopumā.
Sešdesmit trīs cilvēki miruši, citi pazuduši, ciemati iznīcināti, 200 000 hektāri izdeguši, kā mani kolēģi jau teica, desmitiem tūkstoši mājlopu nodeguši un visas pārējās sekas, ko tas rada valsts ekonomikai un jo īpaši vietējām saimniecībām un kas vēl nav izvērtētas: tas ir bēdīgais rezultāts meža ugunsgrēkiem, kas Grieķijā plosījušies kopš augusta beigām.
Kā parasti Eiropas Savienība izvilks savu čeku grāmatiņu, lai sniegtu atbalstu atjaunošanas darbam, un kā parasti tā izmanto traģisku negadījumu, lai ierosinātu paplašināt tās pilnvaras, izveidojot pastāvīgu Eiropas civilās aizsardzības struktūru. Taču tas nedotu nekādu ieguldījumu Eiropas valstu solidaritātē, kuras nosūtīja helikopterus, ugunsdzēsības lidmašīnas un ugunsdzēsējus, lai palīdzētu saviem Grieķijas kolēģiem, kā tās pirms vairākiem gadiem darīja Portugālē un kā tās darīs turpmākajos gados ikreiz, kad kādai dalībvalstij būs nepieciešama to palīdzība.
Kā vienmēr Eiropas Savienība slēpj savu atbildību. Meža ugunsgrēku novēršanas politikai nav autonoma finansējuma, un tā tāpēc ir izkaisīta pa Life programmu, kurā galvenā uzmanība pievērsta apmācībai, saziņai un ugunsgrēku statistiskajai pārraudzībai, kas ir šīs problēmas mazsvarīgs aspekts.
Grieķi ir dusmīgi, un viņiem ir tiesības tādiem būt, jo ir acīmredzams, ka šīs katastrofas apmērs ir rezultāts daudzām kļūdām, kas saistītas ar cilvēku rīcību: novārtā atstāsti krūmāji, slikti apmācīti ugunsdzēsēji, nepietiekams aprīkojums, operāciju koordinācijas trūkums, neatbilstoša pilsētplānošanas politika, pārāk vēla ierašanās pēc saucieniem pēc palīdzības un jo īpaši - novēršanas mehānismu trūkums. Tas ir vēl jo pārsteidzošāk Vidusjūras reģiona valstī, kur ugunsgrēki un sausums ir parastas parādības un kurā kopš gada sākuma bija iestājies jau trešais karstuma vilnis. Neviens nebija iedomājies, ka, pienācīgi apsverot raksturīgo klimatu, ir nepieciešami īsti ugunsdzēsības lidmašīnu gaisa spēki.
Taču par to nevar vainot tikai C. Karamanlis valdību vien, pat ja tās nogaidošā attieksme pirmajās dienās bija sevišķi skandaloza: tikai 1 000 ugunsdzēsēju, tikai 440 karavīru. Vainojamas ir noteiktas partijas, kā arī to sociālistu priekšteči - PASOK. Jaunā Demokrātija un tās sabiedrotie ir kopīgi atbildīgi par nepietiekamajiem cilvēku un materiālajiem ugunsdzēsības resursiem, kā arī par to, ka nav nekā tāda, ko varētu saukt par ugunsgrēku novēršanas politiku.
Nesenā šausmīgā katastrofa Grieķijā diemžēl tikai parāda trūkumus sistēmā, un pēc dažām dienām Grieķijas tautai būs iespēja sodīt sevi kompromitējušo politisko klasi un izvēlēties citus, kuri pieņems politiskus lēmumus. Cerēsim, ka viņi izdarīs pareizo izvēli!
Vladimír Špidla
Komisijas loceklis. - (CS) Dāmas un kungi, debatēs par šādu svarīgu jautājumu neizbēgami tiek skarti arī citi svarīgi temati, kas ar to ir tieši vai netieši saistīti.
Ļaujiet man izteikt dažas vispārējas piezīmes par Eiropas solidaritāti, Solidaritātes fondu un dažiem notikumiem, kas varētu kalpot par mācību nākotnei.
2002. gadā es piedzīvoju to, ka man bija jāvada valsts, kuru bija skāruši šausmīgi plūdi, tāpat kā Vācijas Federatīvo Republiku un Austriju. Tieši šīs dabas katastrofas apmēri bija tas, kas kalpoja par stimulu Solidaritātes fonda izveidei. Nelaime notika augustā, un pirmos maksājumus Čehijas Republika saņēma nākamā gada janvārī. Bez svārstīšanās varu teikt, ka tas bija neticami ātri: sākt no nulles, izstrādāt politisko koncepciju, izveidot struktūru un sākt praktiski sniegt palīdzību. Šī palīdzība bija būtiska, un mūsu valstī to ļoti augstu vērtēja.
Kopš tā laika es apzinos solidaritātes svarīgumu - ne vien finansiālajā ziņā, bet vispār. Es nekad neaizmirsīšu tos Dānijas un Francijas ugunsdzēsējus un daudzos cilvēkus no citām Eiropas daļām, kas sniedza savu ieguldījumu, palīdzot mums tikt galā ar šo dabas katastrofu.
Mana pieredze ļāva man saprast, ka neatkarīgi no tā, cik labi kāda valsts ir organizēta, vienmēr būs katastrofas, kas pārsniegs tās robežas. Neviena valsts nespēj pastāvīgi uzturēt tādu resursu līmeni, kas ir nepieciešams, lai tiktu galā ar šādām ārkārtas situācijām. Es tāpēc uzskatu, ka ir pareizi censties rast veidus un līdzekļus, kas šādās situācijās mums ļautu koordinētā veidā rīkoties ES līmenī. Tas ir ārkārtīgi svarīgi. Konkrēto veidu, kādā tas izpaudīsies, var turpināt apspriest. Taču ir skaidrs, ka spēja reaģēt un mobilizēt visus iespējamos resursus ES līmenī vai visā ES ir ārkārtīgi svarīga un pašlaik nav pietiekama. Gandrīz nav pieminēts tas, ka Bulgārija nesaņēma nekādu palīdzību. Resursi vienkārši bija izsmelti. Nebija nekādu slēptu apsvērumu: vienkārši nebija lidmašīnu, nebija pietiekami daudz apmācītu darbinieku.
Runājot tieši par palīdzību Grieķijai, tagad ir skaidrs, ka palīdzība ir sagatavota. Tā tiks sniegta pēc Grieķijas valdības pieprasījuma. Jebkurā gadījumā visas Komisijas struktūras veiks visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka palīdzība tiek sniegta pēc iespējas ātrāk un efektīvāk.
Ļaujiet man tagad nedaudz atkārtot, ko es teicu savā uzrunā. Mums ir jāapsver Solidaritātes fonds, kas kopš tā izveides jau ir izmantots vismaz 20 vai 30 reizes. To izveidoja pēc minētajiem plūdiem. To izmantoja un tas ir palīdzējis tādu iznīcinošu viesuļvētru gadījumos kā viesuļvētras Gudruna un Kirils. Tagad to izmantos, lai sniegtu palīdzību saistībā ar šiem iznīcinošajiem meža ugunsgrēkiem. Struktūrfondiem ir šādas iespējas, ko var pārstrukturēt atkarībā no jaunas pieredzes un jaunām vajadzībām, un mēs esam gatavi darīt tieši to, kam par stimulu cita starpā kalpoja komisāres D. Hübner brauciens uz Grieķiju. Vēl viena svarīga mācība, ko esmu apguvis, ir tā, ka personīgā pieredze saistībā ar šādām katastrofām ir vērta daudz vairāk nekā neskaitāmi televīzijas dokumentālie raidījumi.
Dāmas un kungi, šajās debatēs mēs esam aplūkojuši tādas problēmas kā klimata pārmaiņas, novēršana, plūdu novēršana, vides aizsardzības stratēģija, pilsētplānošana un pilsētattīstība un daudzas citas. Nav šaubu, ka visi šie jautājumi ir savstarpēji saistīti. Tādēļ ir tik svarīgi risinājumus meklēt Eiropas līmenī, kas galu galā ir tieši tas, ar ko mēs šeit nodarbojamies.
Dāmas un kungi, ļaujiet man runu pabeigt ar dažiem vienkāršiem vārdiem. Solidaritāte ir nepieciešama, un tad, kad jūs to piedzīvojat, jūs pat visgrūtākajās situācijās jūtat, ka esat daudz spēcīgāki, nekā bijāt jebkad iedomājušies. Paldies.
Priekšsēdētājs
Pirms debašu slēgšanas es vēlos pateikties visiem deputātiem, kuri runāja, no visām politiskajām grupām par to vērtīgo devumu. Es esmu dzimis Peschici, vienā no Itālijas dienvidu ciemiem, ko šīs vasaras ugunsgrēki skāra vissmagāk. Trīs no tiem, kas šajos ugunsgrēkos gāja bojā, bija no turienes. Es saprotu sāpes un bažas, ko pauduši tik daudzi deputāti, un esmu pateicīgs, ka jūs bijāt tik apņēmīgi un konkrēti. Es ceru, ka arī Padome tikpat nopietni pievērsīsies uzdevumam, kas saistīts ar Parlamenta un Komisijas bažām.
Esmu saņēmis piecus rezolūcijas priekšlikumus saskaņā ar Reglamenta 103. panta 2. punktu.
Debates ir slēgtas.
Balsojums notiks otrdien.
Rakstiskie paziņojumi (142. pants)
Jorgo Chatzimarkakis  
iesniegts rakstveidā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, attēli ar nopietnajiem ugunsgrēkiem Grieķijā mūs vajāja visu vasaru. Grieķija neaizmirsīs ātro palīdzību, ko sniedza citas ES valstis, lai apvaldītu ugunsgrēkus, un ES pašreizējo palīdzības maksājumu piedāvājumu.
Taču ir kaut kas, kas Grieķijā ir bijis aizmirsts gadiem ilgi, un tas man liek domāt par nesenās katastrofas cēloni: proti, nepieciešamību izveidot zemes reģistru. ES šādu pienākumu Grieķijai jau bija noteikusi pirms kāda laika, taču līdz šim vēl nekas nav ticis darīts. Tādējādi plašas Grieķijas mežu teritorijas joprojām ir koplietojuma zeme, faktiski nevienam nepiederoša zeme. Ikviens, kas nodedzināja kādu meža daļu un šajā vietā novietoja būdiņu, varēja būt drošs, ka par to nekas nebūs - viņa rīcību pēc notikušā varētu legalizēt. Šāda situācija ļaunprātīgu dedzināšanu ir padarījusi par nacionālo sporta veidu. ES tagad vēlas palīdzēt Grieķijas tautai, taču Grieķijai ir kārtīgi jāizvērtē tajā esošā situācija un, ja vajadzīgs, jābūt pietiekami paškritiskai. Konkrētāk, tas nozīmē, ka tad, ja Grieķija savu zemes reģistru neizveidos līdz 2008. gada 31. augustam, ne vien beidzot būs jāsamaksā uzkrātā soda nauda - kas jau mērāma miljonos -, bet būs jāapsver arī citi maksājumi. Es kā referents par ES lauksaimniecības izdevumu pārredzamību tam ļoti cieši sekošu līdz.
Neena Gill  
rakstiski. - Saprotot Grieķijas mežu ugunsgrēku radīto postījumu apmēru un izsakot nožēlu par šajā notikumā zaudētajām dzīvībām, es vēlētos uzsvērt, ka šī patiesi ir rezolūcija par dabas katastrofām. Tādēļ esmu vīlusies, ka komisārs nav pieminējis Apvienotajā Karalistē notikušos plūdus. Tie radīja plašus postījumus visā valstī, tostarp arī manā reģionā, West Midlands. Vorčesteršīrā plūdi skāra vairāk nekā 5000 mājas un uzņēmumus, un uz laiku tika pārvietoti vairāk nekā 2000 cilvēku.
Infrastruktūrai nodarītās negatīvās sekas ir ļoti lielas, daudzi ceļi bija klāti ar ūdeni vairākas nedēļas un daži ir pazuduši pavisam. Arī lauksaimniecība tika smagi skarta un sekas neaprobežojas tikai ar produkcijas zaudējumiem, ir radīti zaudējumi arī graudaugiem, ganībām un nākamā gada ražai.
Tādēļ es aicinu Komisiju nodrošināt, ka Apvienotās Karalistes iesniegums finansējuma saņemšanai no Solidaritātes fonda tiek virzīts uz priekšu, lai palīdzētu novērst daļu plūdu tiešo seku. Ir svarīgi uzlabot sistēmas, kas ļauj piekļūt līdzekļiem, un arī ekstrēmus plūdus iekļaut to ierosināto ES ātrās reaģēšanas dienestu kompetencē, kas paredzēti palīdzībai dalībvalstīm.
Péter Olajos  
rakstiski. - (HU) Dabas katastrofas vasarā.
Klimata pārmaiņas ir šo vasaru pārvērsušas par katastrofu katalogu. Rekordlieli plūdi, sausums un meža ugunsgrēki ir sējuši iznīcību visā Eiropā. Ungārijā sausuma dēļ gāja bojā ievērojama daļa kukurūzas sējumu, un vairāk nekā 400 hektārus iznīcināja meža ugunsgrēku liesmas, lai gan mūsu ugunsdzēsēji Ungārijā - un arī Grieķijā - drosmīgi cīnījās. Tagad Eiropas Savienībai ir no šiem notikumiem jāizdara pareizi secinājumi.
Vēlos atgādināt, ka pastāv aizdomas par ļaunprātīgu dedzināšanu, apzinātu aizdedzināšanu, saistībā ar lielajiem ugunsgrēkiem gan Grieķijā, gan Sicīlijā. Ir ļoti svarīgi, lai pēc kaitējuma, kas radies jebkāda ļaunprātīgas dedzināšanas incidenta dēļ, kad tiek bojātas vai iznīcinātas aizsargātas dabas vērtības, nevarētu mainīt šādu teritoriju oficiālo statusu. Ja iestādes ir iespējams apiet, apzināti nometot izsmēķi, un ja šādā veidā var iegūt atļaujas, piemēram, būvatļaujas, kas atteiktas vides aizsardzības iemeslu dēļ, tad drīz vien visa Eiropa būs liesmās. Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāpievērš īpaša uzmanība šādu iznīcināto teritoriju pienācīgai atjaunošanai un pārstrukturēšanai.
Visbeidzot, es vēlētos vērst uzmanību uz kādu mazu trūkumu, kas diemžēl radies administratīvu iemeslu dēļ. Lai gan pirms agrīnās palīdzības sniegšanas katastrofu seku novēršanas līdzekļus no Savienības bija iespējams saņemt ātri, pat divu mēnešu laikā, tagad tam ir nepieciešams gandrīz gads. Es ceru, ka Savienība šo praksi izmainīs un palīdzību atkal būs iespējams piešķirt ātri. Jāatceras, ka dot ātri nozīmē dot divtik.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Dabas katastrofu biežums, apmēri, sarežģītums un ietekme pēdējo gadu laikā Eiropā ir būtiski pieaugusi. 2007. gada vasaru sabojāja plaši meža ugunsgrēki un nopietni plūdi, kas radīja ievērojamu materiālo un vides kaitējumu. Šīs dabas katastrofas vēlreiz skaidri parādīja, ka pastāvošie valstu resursi drīz tiks izsmelti - gan finansiālā, gan tehniskā ziņā. Tādēļ ir steidzami nepieciešams efektīvs ātrās reaģēšanas Eiropas civilās aizsardzības mehānisms, kas spēj labi darboties. Šī iemesla dēļ es aicinu Eiropu efektīvi iesaistīties un lūdzu Komisiju veikt atbilstošus pasākumus.
Visi atceras plūdu katastrofas Centrāleiropā 1999., 2001. un 2005. gadā un postījumus, ko tie nodarīja Austrijā un tās kaimiņvalstīs. Reaģējot uz tiem, tika izveidots ES dabas katastrofu seku novēršanas fonds. Ir pienācis laiks šo fondu padarīt pēc iespējas elastīgāku un to pēc iespējas ātrāk mobilizēt. Krīzes reaģēšanas mehānisma izveide palīdzēs ātri reaģēt arī plaša mēroga ārkārtas situācijās.
Margie Sudre  
rakstiski. - (FR) Es atbalstu rezolūcijas priekšlikumā pausto viedokli un vēlos arī apliecināt savu solidaritāti ar Grieķijas tautu, ko skārusi šī katastrofa.
Eiropas Savienībai būtu Grieķijai pēc iespējas ātrāk jāsniedz atbilstoša palīdzība un nopietni jāuzlabo savas spējas un līdzekļi civilās aizsardzības un ārkārtas situāciju jomā.
Diemžēl laika apstākļi arī citās Eiropas valstīs šajā vasarā ir bijuši nežēlīgi. Ciklons Dīns ar vēja ātrumu vairāk nekā 200 km/h bija viena no visspēcīgākajām viesuļvētrām, kas pēdējo 20 gadu laikā skāra Antiļu arku: tā radīja ievērojamu kaitējumu lauksaimniecības nozarei un elektrības un telekomunikāciju tīkliem Martinikā un Gvadelupā - divos no ES visattālākajiem reģioniem.
Es mudinu Eiropas Komisiju veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai sniegtu atbalstu lauksaimniecības nozarei Martinikā un Gvadelupā, jo īpaši banānu un cukurniedru nozarē, pēc tam, kad to augļu plantācijas tika gandrīz pilnībā iznīcinātas, radot negatīvas sociālās, ekonomiskās un humānās sekas.
Ir svarīgi, lai jaunais Solidaritātes fonds un pastiprinātā EuropeAid programma stātos spēkā pēc iespējas ātrāk.
