1. Barma
Předsedající
Nasledujícím bodem je rozprava o šesti návrzích usnesení k Barmě.
Laima Liucija Andrikien 
autorka. - (LT) Touto diskusí a usnesením, o kterém za malou chvíli budeme hlasovat, upozorňuje Evropský parlament členské státy EU, další instituce EU a mezinárodní společenství na situaci v oblasti lidských práv v Barmě. Tuto zemi často nazývají rájem pro turisty, ale má daleko od ráje pro lidi, kteří tam žijí. Zatím poslední provokací vládnoucího režimu vůči občanům bylo 500% zvýšení cen paliv minulý měsíc. Není divu, že takové rozhodnutí vyvolalo nespokojnost a veřejné protesty, které byly a stále jsou brutálně potlačovány. Mnoho protestujících bylo zbito a uvězněno. Abychom si uvědomili rozsah, v jakém režim utlačuje své občany, a čeho je schopen, stačí si jen připomenout události z roku 1988, situaci nositelky Nobelovy ceny míru http://nobelprize.org/nobel_prizes/peace/laureates/1991, pokus o její zavraždění v roce 2003, jakož i fakt, že od roku 1996 režim zničil více než 300 vesnic a nuceně vystěhoval víc než milion lidí. Pro tento režim je typická mimořádná brutalita. Seznam jeho zločinů obsahuje znásilnění, mučení, nucené práce a využívání dětských vojáků. To všechno mezinárodní společenství nepochybně vidí a my bychom neměli dovolit, aby nedávné události přerostly do represí větších rozměrů.
Zločiny a porušování lidských práv vládnoucím režimem v Barmě zasluhuje náš odsudek. Vyjadřujeme svou solidaritu s barmským lidem a žádáme, aby uvěznění demonstranti byli okamžitě propuštěni a aby Aun Schan Su Ťij bylo umožněno žít hodnotný život a jednat svobodně. Velká odpovědnost dnes dopadá i na některé země v této oblasti, např. Čínu a Indii, které mají možnosti situaci ovlivnit s cílem dosáhnout urovnání konfliktu v Barmě civilizovaným způsobem.
Paulo Casaca  
autor. - (PT) Vážený pane předsedající, paní komisařko dámy a pánové, před čtyřmi lety jsem měl v tomto Parlamentu možnost kritizovat zřejmé porušování lidských práv v Barmě. Tenkrát jsem doufal, že bychom v budoucnosti mohli vidět zlepšení.
To, bohužel, nenastalo. Jakkoli se porušování lidských práv v Barmě do jisté míry změnilo, situace se ve skutečnosti výrazně zhoršila. Vypovězení Mezinárodního červeného kříže ze země je v tomto ohledu víc než symbolické. Ukazuje se, že jde o absolutně netolerantní režim. My v Evropské unii se však musíme podívat na svoji politiku vůči takovým přestupkům. Je těžké uvěřit, že jsme za sedm let neměli vrcholné setkání s Afrikou o situaci v Zimbabwe, kde vládne mimořádně násilný režim, který nerespektuje lidská práva. Pokud jde o Barmu, nemůžeme tvrdit totéž: obchodní zájmy v Asii jsou pochopitelně důležitější než ty v Africe! To se mi nezdá být přijatelné.
Marios Matsakis  
autor. - Pane předsedající, Barma je držitelem hanebného rekordu, kdy v čele státu je jedna z nejdéle trvajících stále existujících vojenských diktatur. Barma je pod totalitním vojenským režimem už 45 let. Jako bývalá britská kolonie přežila Barma utrpení traumatizujícího postkoloniálního období, které bylo živnou půdou pro pevné nastolení vojenské vlády.
Armádní generálové vládnou v zemi od roku 1962 a barmský lid trpí krutým porušováním svých lidských práv. Navíc, generálové pro svou nekompetentnost učinili z Barmy jednu z nejchudších zemí Asie, změnili ji na společnost, ve které korupce dosáhla obrovských rozměrů. Krom toho se Barma pro zbytek světa stala rakovinovým nádorem. Země je totiž intenzivně zapojená do obchodu s heroinem ve velkém rozsahu; je hlavním exportérem této smrtící drogy.
Nejmocnější postavou v Barmě je dnes generál Than Šwe, osoba s pochybnou psychickou stabilitou, který je údajně chorobně introvertní a pověrčivý a často přijímá závažná státní rozhodnutí po konzultacích s astrology. Barma je přitom země obdařená jedinečnými přírodními krásami, mimořádně úrodnou půdou a bohatými zásobami nerostů a také významnými ložisky ropy a plynu. Toto všechno bylo zdrojem přitažlivosti pro zahraniční investory. Bohužel, zisk z těchto investic se nedostal k obyvatelům Barmy a většinou skončil v kapsách diktátorů a jejich kolaborantů.
Naděje na návrat k demokratickému vládnutí se objevila v roce 1990, když Národní liga pro demokracii (NLD) vyhrála celostátní volby. Ale generál potlačil všechny pokusy o demokratizaci a vůdkyně NDL, paní Aun Schan Su Ťij nejenže nedostala možnost převzít moc, ale ocitla se v domácím vězení, a to navzdory mezinárodním protestům.
Barma byla v minulosti při mnoha příležitostech předmětem usnesení tohoto Parlamentu o lidských právech. Některé sankce se uplatňují už mnoho let. To všechno bylo zbytečné hlavně proto, že se barmský vládnoucí režim teší podpoře Číny. Pravda je, že pokud skutečně chceme ovlivnit demokratické změny v Barmě, musíme svá obvinění a svou pozornost nasměrovat na čínskou vládu. Můžeme vyvíjet tlak na Číňany například hrozbou obchodních sankcí a embarga na investice v Číně. Když budeme mít dostatek odvahy udělat to, budeme mít příležitost změnit věci v Barmě k lepšímu. Pokud ne, obávám se, že toto usnesení, jako i všechna předešlá, skončí v odpadkovém koši generála Than Šwea.
Marcin Libicki  
autor. - (PL) Vážený pane předsedající, jako obvykle nás čtvrteční odpoledne zastihlo u diskuse o případech porušování lidských práv ve světě. Pokud bychom sestavili seznam všech zemí, společností a národů, které porušují lidská práva a následně jsou předmětem našich rozprav, pokryl by podstatnou část naší planety. Měli bychom si uvědomit, že se lidská práva neporušují jen v chudých zemích. Často se to děje i v zemích, které možná nejsou nijak bohaté, ale rozvíjejí se, jako Rusko. Některé z těchto zemí se dokonce vykazují demokratickými volbami. K porušování lidských práv může docházet i v zemích, jako je Čína, která rychle postupuje po žebříčku světového bohatství.Zároveň máme co do činění i s nejchudšími zeměmi.
Pane předsedo, domnívám se, že bychom měli zvážit, zda bychom se jednou neměli vzdát naší rozpravy a požádat Evropskou komisi, aby nám předložila svoje představy o řešení případů porušování lidských práv ve světě. Tento návrh předkládám proto, že o porušování diskutujeme čtvrtek co čtvrtek, neustále kritizujeme, ale co z toho? Porušování lidských práv zjevně vede k nepřehledné síti souvislostí. Je třeba říci, že jedna z těchto souvislostí se týká spolupráce mezi různými velkými finančními a hospodářskými institucemi, které jsou ve všeobecnosti zcela legální, a kriminálními režimy, které jsou u moci v příslušných zemích.
Ukázalo se, že existuje skupina velkých finančních společností, které spolupracují s některými pohlaváry a místními diktátory při utlačování jejich vlastních lidí. Je smutné, že je to často případ těch zemí, které se měly dobře v koloniálním období. Je pravda, že je řídily koloniální mocnosti, ale kriminální propojení mezi velkými zahraničními finančními subjekty a místními režimy bylo méně běžné. Jak správně poukázal pan Matsakis, propojení tohoto druhu jsou i v Barmě, abychom uvedli alespoň jeden příklad. Dá se s tím něco dělat?
Sepp Kusstatscher  
autor. - (DE) Pane předsedající, dnes odpoledne diskutujeme o třech státech, Barmě, Sieře Leone a Bangladéši, které se řadí mezi nejchudší na světě, i když se to týká jen jejich obyvatelstva, ale nikoli států samotných. Důvodem je samozřejmě nedostatek demokracie, i když situace v těchto třech zemích se v tomto směru výrazně liší, dále vykořisťování obyvatelstva a především porušování lidských práv všemožnými způsoby. Obsah jejich výčtu v tomto prvním usnesení o Barmě je obzvlášť šokující. Je to doopravdy hrozné a pro nás, privilegované Evropany, by to měl být budíček. Z případů krutého zacházení vojenského režimu s jednotlivci, a hlavně s různými menšinami, bych zde rád připomněl hlavně příslušníky etnické skupiny Karen, vstávají hrůzou vlasy na hlavě. Nemůžeme stát stranou a jen přihlížet.
Rád bych řekl něco, co není v tomto návrhu zdůrazněné. Zelení velmi rádi podpoří obsah tohoto návrhu, protože je z hlediska sociální politiky i z pohledu lidských práv úplně oprávněný. Domnívám se však, že environmentální katastrofu, způsobenou tímto vojenským režimem, je nutné důrazněji připomenout. Rád bych vám uvedl příklad. Existují plány na výstavbu obrovské přehrady, která povede k nucenému stěhování 10 milionů lidí - jen si to na okamžik představte. Aktivitám tohoto vojenského režimu se dá čelit jen nejtvrdšími společnými opatřeními EU, OSN a národů celého světa.
Colm Burke
jménem skupiny PPE-DE. - (GA) Vážený pane předsedající, jsem šťastný, že budu poprvé mluvit v Parlamentu o tak důležitém tématu, jakým jsou lidská práva.
Dnes musíme znovu ostře reagovat na nepřijatelné akce vojenské vlády v Barmě. Poslední naléhavé usnesení k Barmě jsme přijímali teprve v červnu. Nedávný tvrdý zákrok proti pokojným protestům občanů, kteří demonstrovali za svoje právo sdružovat se, si vysloužil opět další odsouzení Evropským parlamentem. Vládnoucí Státní rada pro mír a rozvoj (SPDC) projevila neúctu k svým vlastním občanům ještě výrazněji, když nedávno zavedla zvýšení cen pohonných látek o 500 %. SPDC chce zjevně svůj lid ještě víc ožebračit. Ale barmští občané projevili nezlomné hrdinství, když vyšli demonstrovat do ulic. Policie demonstranty nejen brutálně bila, ale mnohé i pozatýkala. Znovu byli uvěznění členové studentské skupiny Generace 88. Vyzývám k okamžitému a bezpodmínečnému propuštění všech, kteří byli zadržení od začátku protestů, a zrovna tak i paní Aun Schan Su Ťij , pravděpodobně nejznámější uvězněné demokratické vůdkyně na světě. Navíc nová ústava, kterou nedávno vypracoval Národní shromáždění v Barmě, je podvod z jednoduchého důvodu, protože do procesu její přípravy nebyl zapojený žádný z demokraticky zvolených příslušníků opozice. Tento Parlament nyní iniciuje výzvu na svolání krizového zasedání Rady bezpečnosti OSN, aby posoudila nedávné události v Barmě. Potřebujeme silnou a závaznou rezoluci o Barmě na této úrovni, neboť krize má nyní dopad na celkovou bezpečnost této oblasti. Země jako Čína a Rusko, které zabránily přijetí poslední rezoluce Rady bezpečnosti OSN o Barmě a Číně, musí hrát zodpovědnější úlohu ve vztahu k této zemi. Měly by poskytnout podporu jakékoli budoucí rezoluci OSN.
Jediné, co zlo potřebuje ke svému vítězství, je pasivita dobrých lidí. Zatímco barmská vláda páchá zvěrstva na svých vlastních lidech, je mezinárodní společenství aktivní jen málo. Jak dlouho můžeme ospravedlňovat to, že necháváme vládnout zlo?
Glyn Ford
jménem skupiny PSE. - Pane předsedající, před téměř deseti lety jsem měl tu čest navštívit paní Aun Schan Su Ťij v domácím vězení v Rangúnu. Tehdy absolutně jasně řekla, že cestu vpřed vidí pro Barmu v uvalení přísných sankcí vůči tamějšímu režimu ze strany EU. V průběhu deseti let se změnilo jen málo. Naše sankce jsou neefektivní. Ona je stále uvězněná. A jak vidíme, úpadek hospodářství pokračuje.
Vítám prohlášení pana Gordona Browna z minulého týdne, že bude iniciovat postup vůči Barmě, a vítám v našem usnesení odstavec 10, uznávající důležitou úlohu, kterou ve vztahu k Barmě nyní sehrává Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN), odstavec 14, požadující, aby Čína, Rusko a Indie vyvinuly co největší nátlak na současný režim, a odstavec 20, požadující novou rezoluci Rady bezpečnosti OSN. To je jediný způsob, jak můžeme posílit globální reakci a vyvinout tlak na režim, aby se nakonec poddal a zlomil.
Urszula Krupa
jménem skupiny IND/DEM. - (PL) Vážený pane předsedající, toto je během tohoto volebního období již třetí příležitost, kdy se zapojuji do rozpravy o lidských právech, abych promluvila o sociální a politické situaci v Barmě. Lidská práva se v této zemi porušují mnoho let. Rozšířené je pronásledování, nejen prodemokratických aktivistů, ale i ostatních obyvatel, z nichž 30 % žije na pokraji chudoby. Lidé musí vykonávat nucené práce a násilně je stěhují.
Protesty a pronásledování tentokrát zesílily po 500% zvýšení cen paliv, které vláda přestala dotovat. Organizace ochránců lidských práv vysílají alarmující informace o uvěznění okolo 100 aktivistů a o nelegálním zadržování paní Aun Schan Su Ťij , nositelky Nobelovy ceny míru, již další rok.
Podporujeme toto usnesení. Nebude mít však žádný vliv na situaci v Barmě. Režim, který je nyní u moci, nereaguje na žádný tlak, a proto jsou nutná radikálnější opatření.
Filip Kaczmarek
(PL) Vážený pane předsedající, toto není první rozprava o případech porušování lidských práv, demokracie a právního státu v Barmě. A určite nebude poslední. Když jsme včera diskutovali o usnesení k Barmě ve skupině PPE-DE, dospěli jsme k závěru, že návrh usnesení je velmi dobrý, ale situace v Barmě je kritická. Jsem si jist, že mnozí z nás by chtěli, aby se věci vyvíjely jiným směrem a aby situace v Barmě byla taková, že by nebylo nutné přijímat žádné usnesení.
V Barmě armáda pacifikuje regiony obývané etnickými menšinami. Armáda pravidelně vězní opoziční aktivisty a pronásleduje obyčejné občany, kteří protestují proti zvyšování cen a proti dalšímu snižování životní úrovně, která je už nyní katastrofálně nízká. Co s tím můžeme udělat? Evropská rada by měla připravit podrobnou studii slabých stránek systému sankcí a učinit z nich skutečně užitečnou a účinnou zbraň v boji proti politickému režimu v Barmě.
Je nutné i nadále vyvíjet tlak na Čínu a Rusko tak, aby se situace v Barmě dala projednat v Radě bezpečnosti OSN. Navíc bychom měli vyvinout veškeré úsilí k zabezpečení toho, že pomoc EU, která během následujících pěti let dosáhne výšky 65 milionů EUR, směřovala přímo k občanům Barmy a nesloužila k podpoře režimu.
Karin Scheele
(DE) Vážený pane předsedající, vojenská diktatura v Barmě pravidelně figuruje v programu Evropského parlamentu pro závažné nejbrutálnější porušování lidských práv. Jako všichni předřečníci, i my s lítostí sledujeme tvrdé zákroky proti pokojným demonstracím, které byly namířené proti masivnímu zvýšení cen paliv o 500 %. Toto zvýšení cen paliv vedlo k zdvojnásobení cen dopravy a k velkému růstu cen základního zboží a služeb, a to vše na pozadí katastrofální sociální situace v Barmě, kde 90 % obyvatelstva žije pod hranicí chudoby, z méně než jednoho dolaru na den, přičemž každé třetí dítě ve věku pod pět let trpí vážnou podvýživou.
S lítostí sledujeme násilné útoky na civilisty, především brutální útoky na ženy, a zadržování více než 100 osob. Vyzýváme k jejich okamžitému a bezpodmínečnému propuštění, včetně propuštění vůdců studentského hnutí Generace 88. Ráda bych zdůraznila, že bychom měli zvýšit tlak na Čínu, Indii a Rusko, aby tyto země využily svého vlivu a přitlačily na barmský režim a aby ho přestaly zásobovat zbraněmi. To by mohlo vést k výraznějšímu zlepšení situace.
Kathy Sinnott
Pane předsedající, máme další usnesení o příšerném porušovaní lidských práv, které v Barmě stále pokračuje. To se v poslední době ještě rozšířilo. Nelegální domácí vězení je pro nevinnou ženu nepřijatelné. Barma je fakticky vězeňský stát, který funguje pod represivním systémem vojenské vlády.
Spojené státy americké považují Barmu za zemi zvláštního zájmu kvůli porušování náboženské svobody. Barmský vojenský režim důsledně monitoruje a omezuje organizace, aktivity a projevy všech náboženství, protože je považuje za hrozbu pro takzvanou "národní jednotu". Rozšířené a systematické je hlavně pronásledování křesťanů. Ti jsou vystaveni promyšlené kampani diskriminace v práci, zákazu bohoslužeb, shromažďování i literatury, jejich kněží a církevní zaměstnanci jsou zatýkáni, mučeni a vězněni. Vojenský režim Barmy nemá žádné morální nebo právní ospravedlnění pro svoje aktivity jakéhokoli druhu.
Takové porušovaní lidských práv nemůže pokračovat. My v Evropě se musíme postavit vojenským režimům, jako je ten v Barmě, bez ohledu na výhody obchodování s Barmou nebo jejími patrony, jako je Čína; jinak naše usnesení zůstanou neúčinná.
Viviane Reding
členka komise. - Pane předsedající, tvrdý zákrok proti pokojným protestům občanů poslední srpnový den opět dostal do centra pozornosti skandál okolo lidských práv v Barmě. Komise je stále velmi znepokojena touto situací. Domníváme se, že vojenský režim je hrozba celého regionu, především zemi a lidu Barmy.
Velká část z 52milionové populace žije v utrpení a bídě, které jsou výsledkem špatného politického a hospodářského řízení.
V prostředí politické, sociální a hospodářské nejistoty problematika lidských práv povážlivě ustupuje do pozadí. Nedávné zadržení politických aktivistů je toho důkazem.
Základní úlohy vlády - národní smíření a hospodářský rozvoj - jsou zřejmé. Ale pro mezinárodní společenství musí zůstat prvořadým cílem pomoci Barmě stát se otevřenou a rozvinutou společností, ve které bude vládnout legitimní a civilní vláda.
Proces v Národním shromáždění, který právě skončil, byl velmi formální procedurou na posílení moci současného režimu. Rozhodně nebyl skutečnou snahou připravit novou ústavu a měl daleko k otevřenosti. Komise proto plně sdílí názor generálního tajemníka OSN, pana Pan Ki-muna, který požádal vládu, aby zahájila otevřený, participativní a transparentní proces s úmyslem povolit všem stranám, relevantním pro myanmarský proces národního smíření, aby se plně podíleli na definování budoucnosti země.
Vítáme též práci pana Ibrahima Gambariho, mimořádného zplnomocněného velvyslance generálního tajemníka OSN pro Myanmar. Doufáme, že dobrá práce OSN bude pokračovat. Profesor Gambari má navštívit Myanmar v nejbližší době.
Kritizujeme hlavně pracovní podmínky pro Červený kříž v zemi. Vláda by, ve svém vlastním zájmu a s ohledem na mezinárodní humanitární právo, měla umožnit mezinárodnímu výboru Červeného kříže pokračovat v misi.
Zároveň bychom měli zaznamenat několik povzbudivých signálů. Komise doufá, že nedávná dohoda mezi vládou Barmy a Mezinárodní organizací práce (ILO), která se týká stížností na nucenou práci, obětem pomůže. Bereme na vědomí, že se vláda začátkem srpna dohodla se svými partnery ze Sdružení národů jihovýchodní Asie (ASEAN) na zahrnutí komise pro lidská práva do plánované charty ASEAN, do dokumentu ústavní povahy.
Co může EU dělat? Efektivní politika by měla mít za cíl přivést zemi zpět do mezinárodního společenství, což by umožnilo její politický, sociální a hospodářský rozvoj. Společný postoj EU odráží tuto potřebu. Jde o vyvážený dokument podrobně uvádějící naši kritiku, který zároveň zavazuje vládu k zodpovědnosti a nabízí pomoc lidem.
Pokud jde o zaangažování režimu, panuje shoda v tom, že je třeba udělat víc, nikoli méně. Izolace povede jen k tomu, že obyvatelstvo zaplatí vyšší cenu. Komise zastává názor, že kanály ke komunikaci s vládou musí zůstat otevřené hlavně pro zprostředkování našeho znepokojení nad lidskými právy. V této souvislosti využívá Komise každou vhodnou příležitost, například setkání ministrů zahraničních věcí EU a Asie (ASEM) a setkání EU ASEAN, na vznesení požadavku otevřeného dialogu mezi všemi zúčastněnými stranami. Pravidelně vyvíjíme tlak na národní smíření a osvobození politických vězňů.
S cílem pomoci lidu Myanmaru, a hlavně nejohroženějším částem populace, rozšiřuje Komise kvantitativní i kvalitativní programy pomoci. Nová strategie země předpokládá podporu zdraví a základního vzdělání, například Fond tří chorob, který podporuje EU i její partneři, už dobře funguje v boji proti AIDS, malárii a tuberkulóze. To se stává vrcholem naší důležité humanitární pomoci.
Jak se předpokládá ve společném postoji EU, Evropská unie si přeje především zapojení vlády do kritického dialogu o její zodpovědnosti za dosažení rozvojových cílů tisíciletí. Komise doufá, že je vláda připravena urychlit existující dialog, kromě jiného v oblasti zdraví a vzdělání. Naneštěstí se nedomníváme, že dodatečná restriktivní opatření posunou vládu vpřed kýženým směrem nebo že zmírní utrpení lidí.
Předsedající
Rozprava byla ukončena.
Hlasování proběhne na konci odpolední rozpravy.
Písemná prohlášení (pravidlo 142)
Eija-Riitta Korhola  
písemně. - (FI) Vážený pane předsedající, v roce 1990 vyhrála demokratické volby v Barmě Národní liga pro demokracii. Vojenská junta uvrhla šéfku strany, paní Aun Schan Su Ťij , do domácího vězení. V roce 2007 myanmarská Státní rada pro mír a rozvoj pokračuje v útlaku. Paní Aun Schan Su , která byla zvolená za vůdce v barmských volbách, zůstává v domácím vězení.
Barma je příkladem toho, jak společnost trpí, když je vůle lidu utlačována domácím vězněním a zatýkáním. Lidská práva a právní stát nevítězí. 90 procent lidí žije pod hranicí chudoby. Upadající hospodářství země a špatná humanitární situace se tento rok opět zhoršily poté, co myanmarská vojenská vláda v srpnu zvýšila ceny paliv.
Nejdůležitější úlohu EU při hledání řešení má Rada bezpečnosti OSN a Výbor OSN pro lidská práva. Evropské členské státy musí ukázat svou sílu a převzít zodpovědnost za situaci barmského lidu.
Klíče k řešení mají však v rukou především Čína, Rusko a Indie. Čína již využila svoje právo veta v Radě bezpečnosti a zablokovala rezoluci o Barmě. Vysoko respektovaná pozice v mezinárodním společenství nepřijde zadarmo. Je třeba si ji zasloužit.
Pokusy západu prosadit rychlou demokratizaci despotických režimů ve světě selhaly. Již bylo řečeno, že demokracie není produkt, který lze vyvážet. Někdo to považuje za iluzi bílého muže. Lidé se ptají, zda vláda lidu je tou správnou cestou vedení země. Je tato alternativa vhodná všude?
Problémem světa však není to, že by demokracie měla zvítězit ohněm a mečem. Problém je, že ji ohněm a mečem potlačují.
