Kommission: budgetramme og prioriteter for 2009 (forhandling) 
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er betænkning af Jutta Haug for Budgetudvalget om budgetramme og prioriteringer for 2009.
Jutta Haug
ordfører. - (DE) Hr. formand, kommissær Hübner, mine damer og herrer! Dette års budgetprocedure er speciel, fordi det vil være den sidste, som overholder de regler, der hidtil har været gældende. Fra og med næste år følger proceduren de retningslinjer, der er fastsat i Lissabontraktaten.
Det betyder, at vores Parlament skal koncentrere sig mere, fordi vi skal udtrykke vores politiske vilje i budgetposter og budgettal i én enkelt behandling. Vi vil ikke længere kunne rette noget, ændre indgåede kompromiser eller rette op på fejl ved en andenbehandling.
Den første og eneste behandling skal forblive og fungere som en brugbar basis for forhandlinger med Rådet indtil årets udgang. Det er derfor vigtigt for os at understrege, at vi samtidig med budgetproceduren for 2009 regner med at forberede os sammen med Rådet og Kommissionen for at sikre, at vi gennemfører budgetproceduren i overensstemmelse med Lissabontraktaten.
Vores nuværende budgetprocedure har dog allerede ændret sig lidt. På baggrund af et forslag fra Arbejdsgruppen om Reform af Parlamentet har Budgetudvalget bestemt, at det ikke længere vil forelægge vores sædvanlige retningslinjer på plenarmødet som svar på Kommissionens årlige politikstrategi i form af et indledende beslutningsforslag. Vi vil i stedet fremlægge vores forslag til budgetrammen og prioriteterne for 2009. Grupperne er ansvarlige for APS-beslutningen, som vil berøre alle politikområderne. Vi har i Budgetudvalget koncentreret os om de overordnede budgetmæssige anliggender, som vi mener er særligt vigtige, og har anført dem i 11 punkter.
Jeg vil især henlede opmærksomheden på tre forhold. For det første er det tydeligt, at vi ikke har meget at gøre godt med, dvs. vi har begrænsede midler. De forskellige områders margener er meget små. Vi kan ikke finansiere politiske prioriteringer, som kræver omgående tilførsel af midler - som f.eks. at spille en praktisk rolle i klimapolitikken uden at det går ud over tidligere prioriteter. Det gælder også for finansiering af vækst og beskæftigelse eller et bæredygtigt Europa.
Et eksempel kunne f.eks. være udgiftsområde 1A. Her kan vi se, at vi under ingen omstændigheder kan finansiere nogen nye agenturer med tilgængelige midler. Vi må holde os til vores gamle men enkle og så afgjort fornuftige princip om "nye opgaver, nye penge".
For det andet er det tydeligt, at udgiftsområde 4 er kronisk underfinansieret. Det er det samme år efter år. Vi forventer, at Kommissionen forelægger os et foreløbigt budgetforslag, som har analyseret behovene grundigt og er realistisk. Vi ønsker endelig at kunne bruge fleksibilitetsinstrumentet til det tiltænkte - nemlig uforudsete udgifter. Vi vil ikke have, at det er delvist eller helt væk ved årets afslutning.
For det tredje er vi fast besluttede på at informere Kommissionen om vores intentioner vedrørende pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, før Parlamentet går på sommerferie. Vi forventer, at Kommissionen giver os tilstrækkeligt råderum, hvad angår dette parlamentariske instrument i det foreløbige budgetforslag og på alle andre områder.
Vi lagde i højeste grad mærke til, at pilotprojekterne og de forberedende foranstaltninger ikke var medtaget i de tabeller, der var vedlagt den årlige politikstrategi for 2009.
Afslutningsvis skal det nævnes, at vi er fast besluttede på ikke at gå ud over den økonomiske ramme, men vi er meget bevidste om begrænsningerne og problemerne, og vi håber derfor på et godt samarbejde med Rådet og Kommissionen.
Danuta Hübner
medlem af Kommissionen. - (EN) Hr. formand! Jeg vil begynde med at orientere fru Haug og de andre parlamentsmedlemmer om, at Kommissionen ikke blot har behandlet denne betænkning, men Kommissionen er også enig i en lang række af punkterne - især principperne om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning.
Vi mener, det er en god idé at udveksle synspunkter tidligt i den årlige budgetprocedure for 2009. Jeg er derfor også enig i det synspunkt, der er fremsat i forslaget til beslutning, om at vi skal begynde at overveje Lissabontraktatens konsekvenser for budgetproceduren.
Kommissionen har også bemærket Parlamentets fortsatte støtte til aktivitetsbaseret budgetlægning og dets forslag om at fremlægge idéer til pilotprojekter og forberedende foranstaltninger før sommeren. Dette vil utvivlsomt forbedre muligheden for en problemfri og rettidig gennemførelse.
Kommissionen værdsætter også Parlamentets detaljerede undersøgelse af den årlige politikstrategi (APS) for 2009, som var genstand for intensiv drøftelse sidste marts. APS fungerer som en konsekvent referenceramme i forberedelsen af det foreløbige budgetforslag og Kommissionens lovgivnings- og arbejdsprogram, selv om det ikke forudbestemmer det endelige resultat, som tager Europa-Parlamentets og Rådets prioriteringer i betragtning.
Det er på baggrund af dette, at Kommissionen vedtager det foreløbige budgetforslag for 2009. Hvad angår udvikling af politik og programgennemførelse, udgør 2009 det tredje år i den nuværende programmeringsperiode, og det bør være et konsolideringsår. Kommissionen har derfor ikke foreslået nogen større ændringer i den årlige politikstrategis finansielle programmering. Kommissionen har dog foreslået tre vigtige initiativer med en begrænset indvirkning på fordelingen af finansielle ressourcer i 2009.
For det første er Frontex, som er en del af vores politik om integreret forvaltning af de ydre grænser, blevet styrket i budgettet. For det andet foreslår Kommissionen som en opfølgning på den nye EU-strategi om Centralasien, der blev vedtaget af Rådet i juni 2007, en forfordeling af assistance til området i 2009 uden samtidig at ændre på periodens samlede beløb. For det tredje og i overensstemmelse med Balikøreplanen har Kommissionen foreslået en udbygning af støtten til miljøet og den bæredygtige forvaltning af naturressourcer i udviklingslande. Ved at fremsætte disse forslag har Kommissionen forsøgt at begrænse indvirkningen på de tilgængelige margener, og det samme vil gøre sig gældende, når dens foreløbige budgetforslag fremlægges.
Jeg vil slutte af med at understrege noget vigtigt. I løbet af budgetproceduren for 2008 blev der vedtaget et antal fælleserklæringer om både centrale agenturer og forvaltningsorganer og om de detaljerede oplysninger, som bør være tilgængelige for budgetmyndigheden. Kommissionen gennemfører disse bestemmelser i løbet af budgetproceduren for 2009, og jeg er sikker på, at dette vil give Parlamentet et bedre overblik over de tilgængelige ressourcer.
László Surján
Hr. formand! Tak for ordet. Jeg er sikker på, at Jutta Haugs betænkning får Parlamentets støtte, og jeg lykønsker hende med hendes arbejde. Nu vil jeg gerne fremføre et par synspunkter.
Jeg mener, at Parlamentet med hænderne bundet på ryggen forsøger at finde frem til et budget, der kan imødegå de nye udfordringer. Dem har vi lige hørt om. Vi støtter den udvidede rolle, hvad angår vækst og jobskabelse, da dette vil eller bør være et af nøgleelementerne i udviklingen af de underudviklede områder. Jeg glæder mig over, at Kommissionen således er sit ansvar for regional udvikling bevidst.
Et meget vigtigt punkt i denne betænkning er, at europæiske borgere skal oplyses om, hvordan deres penge bliver brugt, og om hvordan vi vil bruge deres penge, så vi kan få mest muligt ud af dem.
Vi venter på, at Lissabontraktaten bliver ratificeret, og vi kan derfor ikke gøre, som vi gerne vil i slutningen af året, når den aftale, som styrer vores arbejde, pludselig dukker op som en kanin ud af en hat, som man siger. Vi må arbejde hen imod det. Det Europæiske Folkeparti stemmer for denne betænkning og håber, at de ændrede forslag også vil blive støttet - især dem der vedrører små og mellemstore virksomheder.
Jeg er dog ikke helt enig med fru Haug om, at vi forhandler i tide. Det tidligere budget skal være på plads, og vi kan kun blive enige om det, hvis vi ved et tilfælde på forhånd har anmodet om poster, som Kommissionen også støtter. Vi er nødt til grundigt at gennemtænke, hvordan vi gør det fremover, så Parlamentet kan videregive sit eget budskab til Kommissionen på et tidligere tidspunkt.
Göran Färm
Hr. formand! Som fru Haug sagde, er dette det sidste budget, der følger den gamle model, hvis den nye traktat ratificeres, men det er også et budget, som indleder en langsigtet budgetreform. Samtidig nærmer vi os selvfølgelig midtvejsevalueringen. Det er derfor naturligt for os at se mere langsigtet på budgetmæssige spørgsmål.
Vi mener, og det er vigtigt i forslaget, at nye politiske prioriteter også skal indgå i budgettet. Vi har f.eks. for øjeblikket utilstrækkelige midler under udgiftsområde 1, bæredygtig vækst, osv. og under udgiftsområde 4. Vi forventer derfor et dristigt forslag fra Kommissionen ved midvejsevalueringen, men vi er nødt til at begynde allerede ved næste års budget.
Vi vil gerne fremføre nogle punkter, som er særligt vigtige. Jeg tænker for det første på klima- og energipolitikken. Jeg er budgetordfører for Udvalget om Industri, Forskning og Energi, og vi har f.eks. en strategisk energiteknologiplan, Set-planen, vi har foranstaltningerne til energieffektivitet osv., men de har alle utilstrækkelige budgetressourcer.
Det andet punkt, jeg vil kommentere, er udgiftsområde 4 - især alt det, som foregår på Balkan. Sidste år havde vi en stor drøftelse om investeringer i Kosovo. Denne investering skal fortsætte. Den skal være langsigtet. Det skal endvidere foregå, samtidig med at der bliver fundet ekstra midler, der kan hjælpe Serbien og Bosnien med at komme tættere på EU.
Det tredje, som vi gerne vil fokusere på, er kvaliteten af budgettet. Vi har f.eks. af og til haft lidt for mange pilotprojekter og forberedende foranstaltninger. Vi bør nu fokusere mere på at sikre, at disse tiltag faktisk gennemføres med succes. En af de ting, jeg her tænker på, er hvad jeg selv har foreslået om bevarelsen af kulturarven i det krigshærgede Balkan. Nu er vi nødt til at sikre, at dette virkelig bliver en permanent investering.
Det fjerde område, jeg har i tankerne, er fødevarekrisen. Vi befinder os nu i en situation, hvor de stigende fødevarepriser virkelig kan have en indvirkning på EU's budget. Vi kan ikke ignorere dette.
Jeg må konkludere, at vi i et foranderligt samfund også bør være parate til at ændre EU's budget.
Anne E. Jensen
for ALDE-Gruppen. - Hr. formand! Som flere har nævnt, vil 2009 på mange måder blive et spændende år for EU. Valget til Europa-Parlamentet og nyudpegningen af Kommissionen vil sammen med den ventede ikrafttræden af Lissabontraktaten gøre det praktiske arbejde med budgettet i 2009 ganske vanskeligt. Det er derfor, at vi har valgt at lade dette års budgetproces blive en generalprøve på de nye regler, så vi kan gøre os vores erfaringer. Vi vil i fremtiden skulle starte budgetprocessen tidligere på året og inddrage fagudvalgene bedre. Og jeg vil gerne her takke ordføreren, fru Haug, for de gode initiativer, hun allerede har taget i den forbindelse.
I dag drøfter vi så de første udmeldinger om EU's budget for 2009. Det er jo vigtigt, at der er en klar sammenhæng mellem de politiske prioriteter, også som de udmøntes i Kommissionens årlige lovgivningsprogram, så EU's budget fremstår som et integreret politisk instrument. Her har vi det problem, at den flerårige finansielle ramme er for snæver på en række punkter. EU har fået en fælles energi- og klimapolitik, men der er ikke fælles bevillinger til at understøtte denne politik. Den del af budgettet, som finansierer forskning, innovation, uddannelse og transport er tydeligvis for lille. Tilsvarende er rammen for rets- og asylpolitik og for kultur- og sundhedspolitik alt for stram. Og EU's udenrigspolitik er kronisk underfinansieret - prioriteter som Kosovo og Palæstina viser udfordringen. Derfor er det vigtigt, at vi nu drøfter den kommende midtvejsevaluering af budgettet for at sikre, at EU også efter 2009 kan finansiere vigtige politiske prioriteter. Vi har brug for fleksibilitet og bedre muligheder for omprioriteringer inden for rammen.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Hr. formand, fru kommissær! På vegne af UEN-Gruppen ønsker jeg at henlede opmærksomheden på følgende områder i debatten om budgetmæssige prioriteter for 2009.
For det første, hvis Lissabontraktaten ratificeres af alle medlemsstater, overføres beføjelserne i 2009 fra medlemsstaterne til EU, og dermed får EU nye ansvarsområder. Dette vil efter min mening få en stor betydning for udgifterne i EU's budget.
For det andet bliver 2009 - i henhold til eksperternes prognoser - efter al sandsynlighed det femte år i træk med støt stigende fødevarepriser. Dette vil resultere i stigende sociale problemer i de fattigere medlemsstater og også i de lande, som EU yder fødevarehjælp til. EU's budget for 2009 burde give plads til mere støtte både til vækst i landbrugsproduktionen i Europa og til EU's eksport af landbrugsvarer.
Endelig drejer mit tredje punkt sig om forebyggelse af klimaændringen, som er en af de budgetmæssige prioriteter for 2009. Dette vil pålægge medlemsstaternes økonomier ekstra byrder - desværre uden hensyntagen til forsinkelserne i deres udvikling. Dette vil gøre det svært for de nye medlemsstater, og det kan medføre alvorlige og ødelæggende økonomiske og sociale konsekvenser i disse lande.
Esko Seppänen
Hr. formand, fru kommissær, hr. ordfører! Fru Haug udviser stor teknisk færdighed og professionalisme i sit arbejde. Vores gruppe støtter kravet i hendes betænkning om solidaritet i EU og balance i regional udvikling og ønsker at se en større gennemsigtighed og klarhed i budgettet.
Det er vigtigt at være opmærksom på midtvejsevalueringen af budgetrammen for de kommende år i 2009, selv om resultatet af disse nye forhandlinger endnu ikke vil have nogen effekt på næste års budet. Vores gruppe har altid bemærket, at EU's budget mangler værktøjerne til at opbygge EU's sociale dimension. Det er en af årsagerne til, at vi ikke kunne acceptere det endelige budgetforslag i december.
Vores gruppe mener også, at EU's tendens til militarisering forsætter, hvis Lissabontraktaten vedtages. Det vil føje nye elementer til EU's arbejde: en sikkerheds- og forsvarspolitik og et permanent struktureret samarbejde. Vi kan se, hvordan Rådet konstant foreslår nye bevillinger til EU's budget, og hvordan Parlamentet er parat til at acceptere dem. At det er et forsøg på at inkludere Athenamekanismen i det fælles budget er den slutning, man må drage ud fra den beslutsomhed, hvormed Rådet bevæger sig mod en militarisering af EU og ud fra dets vedvarende krav om flere bevillinger til militæret.
Vi noterer os også, at næste års budget ikke indeholder nogen tydelig budgetpolitik om de udgifter, som EU vil få på grund af Kosovo, eller om hvordan de skal betales. Det er uforudsete udgifter, der venter forude for nogle medlemsstater. Dette er til fremme af et etnisk baseret samfund, som er unikt i europæisk sammenhæng.
Margaritis Schinas
(EL) Hr. formand! Vi begynder i dag arbejdet med 2009-budgettet med dets forskellige særlige egenskaber. Det er den indeværende valgperiodes og Barroso-Kommissionens sidste budget. Efter al sandsynlighed bliver det det første budget, som kommer til at befinde sig mellem de nuværende og de nye lovgivningsmæssige rammer. Lissabontraktaten har medført dette budget, og som De ved, påvirker det Europa-Parlamentet på mange kompetenceområder.
Når der er mange kompetenceområder, er der oftest også mange ansvarsområder. Jeg ønsker i denne forbindelse at nævne fire punkter vedrørende 2009-budgettet. Det første punkt er, at budgettet skal give Fællesskabet en merværdi og ikke kun markere slutningen på en epoke. Jeg hilser kommissærens kommentar velkommen. Styrkelsen af Frontex er f.eks. et kvalitativt element, som viser, at vi selv i det sidste år af Kommissionens og Parlamentets femårige cyklus kan håndtere nye udfordringer.
For det andet mener jeg, at det bør være et udviklingsbudget og ikke et budget, som finansierer mikroprogrammer og beskedne prioriteter. I den herskende atmosfære af økonomisk krise, som omgiver os, skal vi især fokusere på problemer, der kræver udviklingsmæssige løsninger.
For det tredje bør vi have nye finansieringsmuligheder for hver ny politisk prioritet. Kort sagt - nye mål, nye penge.
Slutteligt, da 2009 bliver et år med mange valg, må jeg appellere til Kommissionen. Når det foreløbige budgetforslag forelægges for os, så gør det på en simpel og forståelig måde. Det er på tide, at EU's borgere med lethed kan forstå budgettet, som jo handler om dem.
Costas Botopoulos
(EL) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg tror, at dagens drøftelse om Haug-betænkningen repræsenterer det første og vigtigste skridt mod politiseringen af budgetproceduren. 2009 bliver alt andet lige et meget travlt politisk år for Europa og Parlamentet. Der skal afholdes parlamentsvalg, jeg håber, at den nye Lissabontraktat bliver gennemført, og der vil blive indført en hel del ændringer i vores eget Parlament. Oven i alt dette vil budgettet undergå fundamentale ændringer. Det er det, som forberedelserne i denne betænkning politisk set går ud på.
Lad mig fokusere på fire vigtige punkter i proceduren og betænkningen. For det første er det vigtigt at forberede sig i tide på den nye situation. Det næste budget bliver, som vi alle har nævnt, det første under den nye procedure, og det skal være baseret på et allerede fastlagt grundlag, så det kan fungere korrekt.
Jeg vil gerne fremhæve det andet punkt, fordi De Europæiske Socialdemokraters Gruppe i Europa-Parlamentet har talt for det i mange år: en åbning af proceduren for de andre udvalg. Her er ordførerens initiativ meget vigtigt. Vi har ikke kun haft drøftelser med Budgetudvalget, men også med de andre udvalg om politiske prioriteter.
For det tredje bør vi nu og hvert år sigte efter at afspejle dette Parlaments politiske prioriteter i overensstemmelse med budgettet. Her mener jeg, at hovedemnerne er de store emner nemlig fattigdom, landbrug, udvikling og teknologi.
Det fjerde og sidste punkt, og jeg er lige ved at være færdig, er vigtigheden af pilotprogrammerne. De giver os et vigtigt indblik i, hvad der kommer til at ske de kommende år i EU.
Pedro Guerreiro
- (PT) Hr. formand! Noget af det vigtigste, som påvirker 2009-budgettet, er den planlagte gennemgang af Fællesskabets budget. Det er endnu ikke klarlagt, præcis hvordan dette kommer til at foregå, men vi er bekymrede over nogle af de mål, som allerede er nævnt i forbindelse med gennemgangen.
Med hensyn til de retningslinjer, der er vedtaget af Kommissionen og Rådet, er det tilmed tydeligt, at der vil ske en gentagelse af det, som skete i 2007 og 2008 - nemlig at udgifterne igen overstiger de grænser, der er udmøntet i den flerårige finansielle ramme, der allerede er utilstrækkelig til at imødekomme behovene for rigtig social samhørighed i EU. Der er ydermere stadig flere tegn på, at tildelingen af "udgifter" til social samhørighed ikke vil blive brugt. Der er samtidig en stigning i tildelingen til EU's eksterne aktiviteter nemlig intervention i krigsskuepladser, som vi er imod.
Det er kort fortalt utilstrækkelige midler til prioriteter, vi er enige i, og flere midler til prioriteter, vi er imod.
Reimer Böge
(DE) Hr. formand, mine damer og herrer! Jeg vil indlede med at tilslutte mig ordføreren og også med at appellere til Parlamentets fagudvalg om virkelig at koncentrere sig om projekter med europæisk merværdi med hensyn til, håber jeg, omgående behandling af pilotprojekter og forberedende foranstaltninger.
Til Kommissionen og Rådet vil jeg tilføje, at vi i løbet af forhandlingen virkelig gerne vil have et svar på spørgsmålet om, hvordan vi kan endelig kan puste liv i vores udenrigs- og sikkerhedspolitik, som lider under flere års kronisk underfinansiering, for at sætte en stopper for dette områdes årlige tvister, som ikke gavner nogen, og som også skader Kommissionen og Rådet.
Kommissæren sagde, at hun ville reagere på resultatet af Bali i det foreløbige budgetforslag ved at formulere en ny Asien-strategi. Men jeg vil gerne vide, hvornår Kommissionen har tænkt sig at fremlægge forslag til reformtraktatens budgetmæssige konsekvenser i perioden op til 2013. Eller er det meningen, at vi skal vente til den næste finansielle programmeringsperiode? Vi er trods alt bekymret over nye aspekter i immigrationspolitikken, klimaændringerne, energipolitikken, retligt samarbejde samt udenrigs- og sikkerhedspolitik. Vi har intet hørt om disse emner.
Lad mig tilføje, at vi som en del af denne budgetprocedure skal skabe rammen for gennemførelsen af den nye traktat, når den er blevet ratificeret, og det betyder, at vi - stille og roligt - skal tage højde for behovet for at tilpasse aftalerne i relation til både ratifikationsprocessen og til retsgrundlaget. Det er det vigtigste. Der er tre aspekter her. Hvor har vi brug for foreløbige aftaler for at sikre en passende overgang fra den gamle til den nye traktat? Hvor har vi brug for overgangsbestemmelser for at sikre retssikkerheden? Og hvor har vi brug for lidt mere tid for at få efterfølgende aftaler i stand på baggrund af de nødvendige lovgivningsprocedurer?
Jeg vil gøre det helt klart - også for det kommende franske formandskab - at de aftaler, vi måtte indgå vedrørende disse tre aspekter, afhænger af resultaterne, og vi må bibeholde en vis grad af fleksibilitet, så vi ikke lægger alt fast fra starten og derefter med store besværligheder til følge bliver nødt til at ændre det igen.
Jan Mulder
- (NL) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest ønske Jutta Haug bon courage (held og lykke) med denne vigtige opgave, som hun går i gang med for anden gang. 2008 bliver alt andet lige et meget vigtigt år. Det er ikke kun, fordi vi skal lægge det sædvanlige budget for 2009 - som mange talere har sagt - men fordi vi skal have fastlagt en procedure, så vi kan blive enige om 2010-budgettet under den nye traktat. Dette år bliver det år, hvor Parlamentet skal vise, hvad det kan og ikke kan gøre.
Der er stadig en væsentlig mangel på klarhed, hvad angår landbruget. Hvis traktaten læses grundigt igennem, ser det ud til, at Rådet denne gang ensidigt kan fastsætte priserne og kvoterne. Hvordan fungerer det sammen med vores nye budgetbeføjelser for kategori II? Vi skal forestille at have de samme beføjelser. Det må være en prioritet at rede det ud. Fødevare- og energipolitik er stadig vigtigt, og måske kan vi løse dette inden for den margen på 5 %, som vi fik gennem den interinstitutionelle aftale. Jeg opfordrer kraftigt Kommissionen til at tænke over dette.
Ville Itälä
(FI) Hr. formand, fru kommissær! Jeg vil gerne takke ordføreren, fru Haug, for hendes udmærkede arbejde og samarbejde. Hun er meget professionel, og som det ser ud på dette afgørende tidspunkt, får vi et godt resultat, hvad budgettet angår, hvis dette gode samarbejde fortsætter.
Er vores budget tilstrækkeligt transparent, så vi kan få offentlighedens tillid, når valgene finder sted i 2009? Samtidig forbereder vi os imidlertid også på tiden efter ratificeringen af Lissabontraktaten, og dette er f.eks. særligt vigtigt med hensyn til udenrigspolitik, og vi er nødt til at forberede os på det tidspunkt, hvor Parlamentet også vil vise, at det har viljen til at deltage i denne nye måde at gribe udenrigspolitik an på.
Jeg vil gerne sige noget vigtigt, mens budgettet stadig er under udarbejdelse. Jeg håber, at Kommissionen vil udarbejde et initiativ, som ordføreren derefter kan arbejde videre med. Det drejer sig om Østersøstrategien. Jeg har hørt, at Kommissionen arbejder på en sådan strategi, og jeg har også hørt, at Sverige, når det engang får formandskabet, vil gøre Østersøstrategien til en hovedprioritet.
Denne strategi kommer ikke til at betyde noget, hvis der ikke også er penge til rådighed. På nuværende tidspunkt har vi mange forskellige pilotprojekter her og der. Hele denne Østersøpolitik er både politisk og økonomisk som et kludetæppe. Af denne grund har vi brug for et separat udgiftsområde, der hedder Østersøstrategien, så vi kan gennemføre den rigtige miljøpolitik, den rigtige transportpolitik og også den rigtige energipolitik, da vi ved, at en gasrørledning vil komme til at gå gennem Østersøen fra Rusland til Tyskland. Det er derfor, vi har brug for dette initiativ, og jeg håber, at Kommissionen er parat til at gøre noget.
Valdis Dombrovskis
- (LV) Hr. formand, mine damer og herrer! Ud fra et proceduremæssigt synspunkt kan EU's budget for 2009 ses som en forberedelse af to vigtige ting. For det første er EU's budgetprocedure væsentligt ændret med ratificeringen af Lissabontraktaten, og vi er nødt til at udføre de nødvendige forberedelser for at sikre klarhed og succes for EU's 2010-budget. For det andet skal vi fremskynde gennemgangen af EU-budgettet, herunder også spørgsmål, der vedrører den fælles landbrugspolitik og den britiske rabatordning, for at sikre en vellykket midtvejsrapport om det finansielle overslag. De politikprioriteter, der er fastsat af Kommissionen for 2009 - fremme af økonomisk vækst og beskæftigelse, bekæmpelse af klimaændringer og fremme af bæredygtig udvikling - skal støttes, men de skal gennemføres med den nødvendige støtte fra EU-budgettet. Desværre betyder det begrænsede budgetbeløb, som er inden for det loft, der er fastsat i den finansielle ramme, at de ressourcer, der er nødvendige til at finansiere de nye prioriteter, skal findes inden for rammerne af det eksisterende budget, og vi er nødt til at omfordele ressourcerne. Det er muligt, at vi bliver nødt til at ændre begrænsningerne i relation til opnåelse af individuelle EU-budgetmidler. Den begrænsning, der f.eks. lige nu gælder for strukturfondene, er, at kun 3 % af midlerne fra det relevante operationelle program kan kanaliseres til energieffektive foranstaltninger. Det forhindrer nye medlemsstater i at revidere deres prioriteter for at opnå strukturfonde i henhold til de nye prioriteter for Europas energistrategi og klimaændringerne.
Ingeborg Gräßle
- (DE) Hr. formand, kommissær, mine damer og herrer! Jeg vil give min mening til kende om to af hovedpunkterne, nemlig vores ordførers kritik om at EU's budgettering mangler gennemsigtighed og Kommissionens personalepolitik.
Som ordfører for budgettet beder jeg Kommissionen om at behandle budgettransparens og om at fremsætte forslag til den næste planlagte reform af budgetsystemet. Oplysningerne i det faktiske budget er absolut utilstrækkelige, og disse lister med numre kan vi slet ikke bruge til noget. Indtil videre har Kommissionen produceret en masse ledsagedokumenter, som kun forringer budgettet. Hvorfor ikke indføre flere oplysninger direkte i selve budgettet fra begyndelsen. Det ville overflødiggøre nogle af de rapporter, som der er blevet bedt om, og det ville glæde både Kommissionen og Parlamentet. Jeg vil arbejde på det til den næste budgetreform og beder mine kolleger, selv på dette tidspunkt, om at støtte de indledende aktiviteter, da jeg vil iværksætte flere undersøgelser herom.
Det andet emne, jeg vil berøre, er dette: I dets beslutning fra december om 2007-budgettet bad Parlamentet om en statusrapport om medarbejderscreening, som skulle være færdig den 30. april 2008. Jeg antager, at vi modtager den rapport om et par dage. Denne screening, som Parlamentet bad om, er nu blevet til en af Barroso-Kommissionens helt store succeshistorier. Formanden for Kommissionen giver den som reformpolitiker, men han kan kun fortsat opfattes som en sådan, såfremt han drager konklusioner fra screeningen, før denne Kommissions mandatperiode udløber. Det betyder, at han bør foretage en kritisk gennemgang af decentraliseringen og tage de første skridt i den retning.
Det skylder han ikke blot skatteyderne og Parlamentet, men også hans personale, som for tiden spilder både tid og evner på alt for meget intern administration og bureaukrati. Kommissionen skylder også sig selv det, da med de udfordringer, som EU står over for og de vigtige forvaltningsopgaver, den påtager sig, så tror vi - også i lyset af 2009-budgettet, der, som I ved, ikke tager højde for noget af dette - at Kommissionen kun kan klare disse opgaver, hvis den også går i gang med passende foranstaltninger og ændringer i administrationen.
Péter Olajos
(HU) Hr. formand! Tak for ordet. Som en af dem, der udarbejdede 2009-budgettet, vil jeg gerne sige tak til fru Haug og hr. Surján for deres grundige forberedende arbejde. Før vi kunne få et godt resultat, blev vi nødt til at være disciplinerede og harmoniske i vores arbejde, da vi ofte måtte finde nye måder at gøre tingene på. Og vi kan være tilfredse med miljøkravene i den kendte del af APS'en (årlig politikstrategi). Jeg hilser alle Kommissionens tre initiativer velkomne. Som medlem af delegationen fra Centralasien glæder jeg mig navnlig over EU-strategien for Centralasien og den stigende støtte. Jeg glæder mig også over, at den har til hensigt at fremme en bæredygtig praksis for udvikling i udviklingslandene, navnlig hvad angår biodiversitet og energi. Dette er ikke kun vores moralske pligt. Det er i vores egen interesse. Sammen med mine kolleger tror jeg på, at vi kan igangsætte mange forskningsprojekter om støtte, da dette er, hvad vores borgere forventer.
Danuta Hübner
Hr. formand! Jeg vil gerne endnu en gang takke fru Haug for betænkningen og også alle talerne for deres kommentarer. Ikke kun dem, som er direkte involveret i 2009-budgettet, men også de kommentarer, som vedrører noget efter 2009. De er meget nyttige i forbindelse med vores overvejelser omkring den politiske dagsorden og om den fremtidige reform af budgettet.
Med hensyn til Østersøstrategien vil jeg gerne kommentere to meget konkrete udtalelser. For det første om Østersøstrategien: Kommissionen arbejder på denne strategi, og jeg har den glæde at være formand for fællesudvalgets arbejde på denne strategi. Det er planen, at den vil være på det svenske formandskabs dagsorden, hvilket vil sige. i den anden halvdel af 2009. Vi er imidlertid ved at forhøre os og vurdere situationen i regionen og også ved at overveje nye idéer til denne strategi. Det er endnu for tidligt at tale om eventuelle budgetmæssige konsekvenser.
Hvad angår den nye traktat og konsekvenserne for den politiske dagsorden, så er et af spørgsmålene Lissabontraktatens konsekvenser for den institutionelle ændring og de nye retlige rammer.
Den andet er den politiske dagsorden, og som I ved, er både Rådet og Kommissionen nu involveret i overvejelserne og i meget konkret arbejde, mest omhandlende de retlige rammer og nye institutionelle udfordringer. Men der er også overvejelser om den politiske dagsorden, som I ved, på baggrund af kravet om en budgetrevision. Jeg tror, at Kommissionen hen mod slutningen af dette år - eller meget tidligt i 2009 - vil fremlægge den nye politiske dagsorden, og først da kan de budgetmæssige konsekvenser overvejes og behandles på fornuftig vis og med en rimelig grad af ansvarlighed.
Hvad gennemsigtigheden angår, så har jeg noteret alle jeres kommentarer om screeningresultater og sender dem videre, især til kommissær Grybauskaitė, men jeg tror til hele kollegiet, og jeg vil gerne bekræfte, hvad I lige har sagt.
Med hensyn til 2009 har jeg forstået det sådan, at vi er klar over retningslinjerne, som blev fremsat af begge budgetmyndighedens to parter. Det foreløbige budgetforslag bliver baseret på forsvarlige vurderinger af behovet for at opnå alle disse prioriteter, som allerede er aftalt, og som ligger foran os. Der er ingen tvivl om, at Kommissionen vil få brug for et fortsat godt samarbejde med jer for at opnå disse resultater. Jeg vil også gerne sige, at det er vigtigt med et godt samarbejde i forbindelse med langsigtede udfordringer, både de institutionelle og dem med en politisk dagsorden. Tak for forhandlingen.
Jutta Haug
ordfører. - (DE) Hr. formand! Jeg takker alle talerne i denne forhandling. Jeg er selvfølgelig glad for velviljen og den ros, jeg har fået. Jeg vil også gerne takke kommissæren.
Hvis jeg har forstået det korrekt, så vil Kommissionen støtte os hele vejen og lover et foreløbigt budgetforslag, som vil tage højde for alt det, vi gerne vil have taget højde for. Vi har endnu en gang gjort os vores prioriteter klart. Der er ikke få, og de er heller ikke ligefrem små: klimaændringerne skal tackles, der skal skabes vækst og beskæftigelse og et socialt Europa, almen og erhvervsfaglig uddannelse, hjælp til verdens fattigste lande - vi skal gøre vort her i verden. Det er ikke let at finansiere alt det.
Jeg ville ønske, at Rådet havde lyttet, for så ville det have forstået, at - heldigvis! - alle eller i det mindste næsten alle parlamentariske grupper er enige om dette. Det takker jeg jer alle for.
Reimer Böge
(DE) Hr. formand! Kommissær Hübner har lige sagt, at Kommissionen og Rådet begge arbejder på anliggender vedrørende Lissabontraktatens gennemførelse. Det er fantastisk! Som formand for Budgetudvalget vil jeg dog gerne, på vegne af alle kolleger, tror jeg, insistere på, at Parlamentet behandles som ligeværdigt også med hensyn til fremsendelse af dokumenter og uofficielle dokumenter vedrørende alt, som i løbet af de kommende måneder skal diskuteres og forhandles i fællesskab i stedet for som en andenrangs institution. Medmindre vi kan være sikre på det, så får vi store problemer i slutningen af proceduren ved årets udgang.
Det er i Kommissionens og Rådets interesse at sikre, at der også er fuldstændig ligelig behandling i informationspolitikken, hvad angår dokumenter og anliggender, der er under overvejelse.
Danuta Hübner
Hr. formand! Jeg vil gerne slå fast, at jeg ikke kan forestille mig, at disse tre institutioner ikke kan arbejde sammen. Jeg antager, at det samme gør sig gældende for Parlamentets samarbejde med Kommissionen og Rådet.
Dette er vores fælles traktat, vores fælles resultat og vores fælles opgave. Jeg kan kun underrette formand Barroso om jeres udtalelser, men jeg er sikker på, at alle er helt klar over dette ansvar.
Formanden
Forhandlingen er afsluttet.
Afstemningen finder sted on tirsdag den 22. april 2008.
Skriftlige erklæringer (artikel 142)
Nathalie Griesbeck  
skriftlig. - (FR) Lissabontraktaten, som skal træde i kraft den kommende 1. januar, vil medføre en hidtil uset styrkelse af Parlamentets prærogativer. Før dette år slutter, skal vi underskrive en interinstitutionel aftale, der tager højde for udvidelsen af den fælles beslutningsprocedure og slutningen på forskellen mellem obligatoriske og ikkeobligatoriske budgetudgifter.
I den sammenhæng bør vi understrege, at vi er fast besluttede på at tale stærkt for vores sag ved midtvejsgenforhandlingen af den finansielle ramme for perioden 2007-2013 og gennem en omlægning af politikken, som vi vil opnå, og som er baseret på et budget, der står helt i forhold til vores ambitioner og ikke underminerer de principper om solidaritet, vi værner om. Mens vi til enhver tid skal fokusere på at gøre vores politikker mere effektive, skal vi være på vagt over for ethvert muligt forsøg på en renationalisering af den fælles landbrugspolitik og regionale politikker.
Det er også vigtigt, at vi kan lette udviklingen af nye og nyttige politikker via de budgetværktøjer, som Parlamentet har til rådighed i form af fleksibilitetsinstrumentet, pilotprojekter og forberedende foranstaltninger.
Kommissionen har i tilgift brug for at forbedre budgetgennemsigtigheden, så vi kan overvåge anvendelsen af offentlige midler ordentligt.
Gábor Harangozó  
skriftlig. - (EN) Vi bør forberede os på de ændringer, der i 2009 skal ske med ikrafttrædelsen af Lissabontraktaten og de europæiske valg, da de vil have en enorm indflydelse på budgettet. Det nyligt valgte Parlament og den udpegede Kommission skal i højeste grad arbejde med de nye budgetprocedurer.
Det er derfor vigtigt at præsentere en gennemsigtig og bæredygtig budgetramme og gennemsigtige og bæredygtige budgetprioriteter for 2009. Det er bl.a. væsentligt at sikre, at budgettet matcher med tilstrækkelige ressourcer. I denne forbindelse er jeg glad for at se, at vores ordfører, fru Haug, lægger vægt på vigtigheden af princippet om solidaritet som en af hjørnestenene i europæisk politik - især hvad angår samhørighed og strukturpolitikker.
Med nye udfordringer forude og den nye interinstitutionelle balance i den institutionelle trekant, er det endnu mere vigtigt at sikre samhørighed mellem eksisterende politiske politikker og de tilgængelige finansielle ressourcer. Der er stigende bekymring om, at omprioriteringen, hvad angår konkurrencedygtighed, klimaændring eller bæredygtig udvikling, vil ske på bekostning af andre prioriteters budgetter. Tilføjelse af nye prioriteter i fremtiden bør under ingen omstændigheder hindre gennemførelsen af andre politiske prioriteter som f.eks. solidaritet.
Monica Maria Iacob-Ridzi  
skriftlig. - (RO) Jeg vil gerne understrege visse aspekter, der vedrører den artikel, som bekræfter vigtigheden af princippet om solidaritet i denne betænkning.
Samhørighedspolitikken udgør fortsat en tredjedel af EU's årlige budget. Vi kan alligevel ikke ignorere, at dette område er blevet mindre og mindre vigtigt sammenlignet med stigningerne i konkurrencepolitikken for økonomisk vækst og beskæftigelse. Sammenlignet med 2007 har budgetpost 1a - konkurrencedygtighed - f.eks. set en stigning på 18,4 %, mens 1b, som dækker samhørighedsområdet, kun er steget med 3,1 %.
Vi bør endvidere overveje indvirkningen af Lissabontraktatens gennemførelse på samhørighedspolitikken. Strukturfonde - som nu er ikkeobligatoriske udgifter, og som Parlamentet har det sidste ord at skulle have sagt om i budgetproceduren - bliver noget, Ministerrådet og Parlamentet skal tage en fælles beslutning om. Det er ikke desto mindre velkendt, at Rådet hvert år skærer ned på vigtige europæiske beløb, der er beregnet til samhørighedspolitikken.
Jeg mener derfor, at det er meget vigtigt at opfylde målene i Lissabonstrategien, men også at gøre det uden at se bort fra de skævheder, der fortsat eksisterer mellem de europæiske områder.
