Indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager
Formanden
Næste punkt på dagsordenen er indlæg af et minuts varighed om politisk vigtige sager (forretningsordenens artikel 144).
Nickolay Mladenov
(BG) Hr. formand, mine damer og herrer! De naturkatastrofer, som vi har været vidne til i år i Europa, har understreget behovet for at foretage store ændringer i den måde, hvorpå vi håndterer disse problemer. Der er for det første behov for at etablere fleksible mekanismer til støtte af landene i genopbygningsprocessen efter naturkatastrofer. For det andet viser de pågældende problemer, at der også er behov for at etablere integrerede europæiske udrykningsstyrker til at supplere de foranstaltninger, der træffes af de lande, som rammes af katastrofer.
I år har Bulgarien været ramt af både ildebrande og oversvømmelser. Da de omfattende brande skulle slukkes rundt om en af de store byer, Stara Zagora, anmodede regeringen om støtte fra EU-medlemsstaterne, men kunne ikke få hjælp, da medlemsstaterne ikke havde tilstrækkelig kapacitet. Bulgarien fik i stedet hjælp fra Rusland på grundlag af en bilateral aftale. Det har i høj grad påvirket Bulgariens opfattelse af EU. Jeg opfordrer derfor alle til at appellere til Kommissionen om at foretage en gennemgribende undersøgelse af og stille forslag om oprettelse af fælles europæiske styrker til støtte af medlemsstaterne i deres håndtering af katastrofer og ulykker. Mange tak.
Ioan Mircea Paşcu
(EN) Hr. formand! Den negative side af globaliseringen er den internationale terrorisme. Terroristerne misbruger de demokratiske frihedsrettigheder, der er garanteret i vores lande, f.eks. udrejsefrihed, mediedækning og borgerrettigheder, for at nå deres mål gennem frygt og vold imod uskyldige mennesker.
For at løse dette problem skal der ydes en stor indsats. Det er vigtigt at afdække og forstå de inderste mekanismer forbundet med terror, herunder de religiøse, samfundsmæssige og kulturelle rødder. Vi, der lever i demokratiske lande, har til at starte med et handicap på dette område. Hvor vi bestræber os på at redde liv, bestræber terroristerne sig på at ramme så mange som muligt i håbet om at kunne manipulere med de følelser, der genereres af billederne af massakrer, som vises i tv.
Vi skal skelne mellem selvmordsterrorister og deres ledere. Som oftest er selvmordsterroristen ikke drevet af det had, der karakteriserer terroristlederen, men af løftet om evig lykke efter en heroisk død, der udnyttes politisk af lederen.
Forebyggende foranstaltninger er bedre end efterfølgende foranstaltninger. I denne sammenhæng skal vi finde den rette balance mellem umiddelbare og mere langsigtede krav til bekæmpelse af terrorisme. Vi skal derfor styrke landenes samarbejde inden for politiet, efterretningstjenesten og retsvæsenet og samtidig afdække de strukturelle årsager til terrorisme, især i de lande, der rekrutterer flest personer til at udføre disse handlinger.
Alexandru-Ioan Morţun
(RO) Hr. formand! Efter 10 års politisk fangenskab blev medlemmerne af Ilaşcu-gruppen i Moldova for nylig inviteret til Europa-Parlamentet for at tale for underudvalget om menneskerettigheder. Adrian Ivanţoc, Tudor Petru Popa og Alexandru Leşko holdt følelsesladede taler om den tortur, som de blev udsat for i de transnistriske fængsler, og om det misbrug og de krænkelser af menneskerettighederne, som fandt sted i fængslerne. De opfordrede EU til at træffe yderligere foranstaltninger for at løse den regionale konflikt med henblik på gennemførelse af alle internationale aftaler, især aftalerne om tilbagetrækning af de russiske styrker fra Transnistrien. Hvis disse berettigede ønsker skal opfyldes, skal Europa-Parlamentet yde en indsats og sammen med Helsingfors-udvalget om menneskerettigheder stille forslag om relevante foranstaltninger, der kan træffes til støtte af ngo'erne i Moldova. Derudover skal distributionen af aviser og tidsskrifter i dette område støttes og fremmes, og der skal oprettes et radio- og tv-netværk på højre side af Nistru for at sikre, at Moldovas nationale radio- og tv-kanaler kan modtages. Sidst, men ikke mindst, er der et ønske om radikalt at ændre den måde, hvorpå forhandlingen af det transnistriske problem foregår. EU og Rumænien - som medlem af EU - skal ændre status fra at være observatører til at være fuldgyldige deltagende medlemmer.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Hr. formand! For nogle måneder siden vedtog Europa-Parlamentet en beslutning, som fordømte fremmedhad og den nationalisme, som bliver mere og mere udbredt i Europa. Nogle lande, herunder Polen, blev i dette dokument behandlet for strengt i forhold til problemets omfang.
Det er naturligvis nødvendigt at tage sager om racehad meget alvorligt. Derfor undrer det mig, at Kommissionen ikke på det kraftigste bekæmper de fascistlignende partier, som i nogle lande vokser i styrke. Nogle af partierne har endda repræsentanter valgt ind i regionale råd. Kampgrupper fra disse partier mishandler udlændinge på gaderne og kræver offentligt, at grænserne skal revideres.
Det er et alvorligt problem, ikke mindst fordi det hovedsageligt findes i nogle lande fra det såkaldte gamle EU, som for længst burde have lært at klare problemet, og på samme tid bebrejder en EF-myndighed de nye medlemsstater selv de mindste hændelser.
Willy Meyer Pleite
(ES) Hr. formand! Den 12. august stødte fragtskibet New Flame sammen med olietankeren Torm Gertrud i Gibraltarstrædet. Det er den niende ulykke, der finder sted i et af de mest trafikerede stræder i verden. Mere end 100.000 skibe sejler igennem strædet hvert år.
Ulykken understreger det presserende behov for at skabe en kontrol- og overvågningshavnemyndighed i samarbejde mellem Spanien, Det Forenede Kongerige og Gibraltar. Den manglende søfartskontrol bringer ikke alene folks liv i fare, men naturligvis også naturen i dette område.
Vi ved endnu ikke - og jeg synes, at Kommissionen bør kræve at få det at vide - hvad det sunkne fragtskib havde om bord: 27.000 t skrot, muligvis farligt og forurenende skrot.
Jeg synes, at det er meget vigtigt, at Parlamentet og Kommissionen indtrængende opfordrer forvaltningerne i Spanien, Det Forenede Kongerige og Gibraltar til at oprette denne myndighed til kontrol og overvågning af søfarten.
Ian Hudghton
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker at henlede opmærksomheden på et innovativt træk inden for den europæiske beskyttelse af havområder. I lørdags blev Skotland det første land i Europa, der har gennemført en frivillig ordning med realtidslukninger af fiskeområder med det formål at beskytte torskebestandene. Ordningen, der er et fælles initiativ, som er iværksat af den nye skotske regering og fiskeindustrien, vil forhåbentlig danne grundlag for fremtidige projekter til beskyttelse af havområder. Jeg forstår, at den skotske regering har etableret kontakt med regeringerne i Danmark og Norge med henblik på at udveksle erfaringer om dette projekt.
Indtil nu har den fælles fiskeripolitik kun været en katastrofe for Skotland, og jeg er af den faste overbevisning, at den fremtidige fiskeriforvaltning ikke skal styres fra Bruxelles, men gennem direkte samarbejde mellem fiskerilandene. Den skotske regering og industrien fortjener anerkendelse for at træffe så innovative foranstaltninger i denne sammenhæng. I mellemtiden håber jeg, at deres frivillige foranstaltninger vil blive taget med i betragtning, anerkendt og påskønnet på Det Europæiske Råds møde i december.
Urszula Krupa
(PL) Hr. formand! Nazitysklands angreb på Polen den 1. september 1939 var yderligere en voldsgerning rettet mod mit hjemland. I løbet af krigens seks år døde 6 millioner polakker, 17 % af den daværende befolkning.
Sovjetunionen angreb to uger senere, den 17. september 1939, ligeledes Polen som følge af den tysk-russiske traktat, dræbte over 22.000 personer fra den polske intelligentsia med skud i baghovedet og besatte vores land gennem mange år. Genoprettelsen af landets selvstændighed var derfor et håb for millioner af mine landsmænd. På trods af ophøjede ord og EU-slogans om ligestilling og mangel på diskrimination er der nogle tyske politikere og medier, der gang på gang angriber mit fædreland, polakkerne, den polske regering og de katolske medier, især Radio Maryja, hvilket vidner om de aggressive antipolske holdninger, som fortsat findes.
På årsdagen for angrebet appellerer jeg i de dødes og levendes navn om at indstille den vold, som til tider minder om en gennemførelse af de planer, som mislykkedes under krigen.
Formanden
Mange tak. Forsoning er altid en vigtig opgave i Europa.
Viorica-Pompilia-Georgeta Moisuc
(RO) Hr. formand! Jeg vil gerne henlede opmærksomheden på rumænske statsborgeres rettigheder i Serbien og Bulgarien. Området på Donaus højre bred, i den nordvestlige del af Serbien og den nordvestlige del af Bulgarien, herunder området fra Ratan-bjergene til Donau-floden og fra Moravia-dalen til Timoc-dalen i Serbien samt Vidin-området til Lom i Bulgarien, er hovedsageligt befolket af rumænske statsborgere. De udgør et mindretal på over 300.000 mennesker, der er bosat i mere end 130 små og mellemstore landsbyer og 20 byer. De anerkendes ikke som et nationalt mindretal, de har ikke adgang til religiøse gudstjenester eller uddannelse på deres modersmål. Der undervises ikke i det rumænske sprog på deres skoler. Det rumænske sprog og den rumænske litteratur og historie studeres under nærmest hemmelige forhold i private hjem. Denne eneste rumænske kirke i Mălăiniţa vil snart blive revet ned. Helsingfors-komitéen for menneskerettigheder i Serbien har henledt opmærksomheden på den desperate situation for de rumænske statsborgere, der er bosat i de pågældende områder, og deres ret til at bevare deres nationale identitet. Jeg opfordrer hermed de europæiske institutioner til hurtigst muligt at undersøge sagen og gribe ind for at sikre det rumænske mindretals rettigheder i Serbien og Bulgarien.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Hr. formand! I artikel 29 i EU-traktaten defineres terrorisme som en alvorlig forbrydelse. I henhold til traktaten er handlinger, som medfører fare for menneskeliv, fremme af vold, og hvor formålet er at intimidere befolkningen, kriminelle handlinger. Det, vi har oplevet i Budapest med oprettelsen af den ungarske garde, omfattes af denne definition. Ved den pågældende lejlighed kom lederen af den ungarske garde med nogle ret chokerende bemærkninger, da han gav udtryk for sine betænkeligheder vedrørende Slovakiet og Rumænien, to lande med ungarske samfund, som evt. kunne angribe Ungarn. Efter min opfattelse fremmer disse organisationer og ekstremistiske handlinger separatistbevægelsen inden for de mindretal, der allerede har autonome tendenser, og en sådan situation er ikke i overensstemmelse med en EU-medlemsstats adfærd. Sådanne organisationer skal opløses, og synspunkter som det synspunkt, som den ungarske garde giver udtryk for, skal være forbudt og strafbart. Jeg ønsker derfor at opfordre lederne af EU-institutionerne til tydeligt at fordømme sådanne holdninger samt at anmode Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om at holde øje med situationen for de pågældende mindretal i Ungarn.
Bernard Poignant
Hr. formand! Mange dramatiske situationer i de forskellige lande er en påmindelse om vores europæiske forpligtelser. Dette var også tilfældet i Frankrig, hvor et fragtskib forårsagede en fiskers død. Opmærksomheden blev derefter rettet imod maritim sikkerhed, og nu ved alle franskmænd, hvor republikken Kiribati ligger. Jeg ønsker indtrængende at opfordre Dem til at slå op i et atlas. Kiribati er ikke kendt, men det sejler under bekvemmelighedsflag. EU skal træffe hasteforanstaltninger i forbindelse med bekvemmelighedsflag, fremskynde lovgivningen vedrørende Erika III-pakken, udarbejde en "Erika IV-pakke" om det sociale spørgsmål om sømænds uddannelse og arbejdsforhold og samtidig sørge for bedre koordinering i landene i Den Internationale Søfartsorganisation.
Det er et vedvarende spørgsmål, der dukker op med jævne mellemrum, ikke mindst på grund af de mange dramatiske hændelser. Hr. kommissær og den herre eller dame, der repræsenterer Rådet, som ikke er til stede, jeg ønsker indtrængende at opfordre Dem til at yde en større indsats på dette område.
Silvia Ciornei
(RO) Hr. formand! Den 18. oktober 2007 lancerer Kommissionen en EU-dag mod menneskehandel. Jeg bifalder initiativet, som vil henlede de europæiske borgeres opmærksomhed på dette følsomme og i høj grad ukendte spørgsmål - med ca. 2,5 millioner ofre om året. Jeg ønsker derfor endnu en gang at understrege, at medlemsstaterne skal koordinere deres indsats mere effektivt, hvis vi skal opnå tilfredsstillende resultater i bekæmpelsen af dette fænomen. I henhold til de nationale lovgivninger er det ikke muligt på nuværende tidspunkt. Ikke desto mindre har medlemsstaterne Europarådets konvention om bekæmpelse af menneskehandel til rådighed, der er det mest omfattende retlige instrument til bekæmpelse af dette fænomen. Indtil nu er det imidlertid kun 18 ud af de 27 medlemsstater, der har undertegnet konventionen, og kun tre medlemsstater, som har ratificeret konventionen. Derfor ønsker jeg at benytte lejligheden til at bede Kommissionen om at anmode om bemyndigelse fra Rådet til at undertegne konventionen om bekæmpelse af menneskehandel på EU's vegne. Hr. formand, handel med mennesker er en alvorlig krænkelse af menneskerettighederne. Vi skal handle i stedet for blot at tale. Det er på tide at handle for at gøre det lettere at straffe menneskehandlere og beskytte ofrenes rettigheder. Ofrene sælges og gensælges og behandles som slaver i et moderne Europa, et Europa, som vi med stolthed hævder er grundlagt på respekten for menneskerettighederne.
Stanisław Jałowiecki
(PL) Hr. formand! Jeg vil først og fremmest gerne give udtryk for min dybfølte medfølelse med familierne til alle ofrene fra naturkatastrofen i Grækenland og andre lande. Jeg føler disse menneskers smerte. For 10 år siden var jeg selv udsat for en oversvømmelse og kender altså smerten.
Naturkatastrofer vil altid finde sted. Desto vigtigere er det at oprette nogle europæiske styrker, som hurtigt kan rykke ud. Jeg er stor tilhænger af, at sådan en enhed oprettes så hurtigt som muligt. Det er bemærkningsværdigt, at vi uden modstand accepterer at oprette det ene europæiske kontor efter det andet, selv om vi har masser af denne slags bureaukratiske institutioner, men når det handler om menneskeliv, er vi altid betænkelige. Det må vi holde op med at være og skal i stedet med FN's "blå hjelme" som forbillede danne nogle "røde" eller "hvide hjelme", som ikke skal anvendes til at beskytte mod mennesker, men mod naturen, som stadig er meget farlig.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Det har hurtigt vist sig, at de ekspertbaserede argumenter, som jeg samt mine kolleger i Europa-Parlamentet har benyttet over for Kommissionen for at kæmpe imod beslutningen om at afslutte interventionen i forbindelse med majs, er sande.
Kommissionen mente ikke, at interventionsordningen kunne opretholdes på grund af majsoverskuddet, selv om der ikke var nogen indikation på dette i henhold til markedstendenserne. Kommissionen købte til 101 euro og sælger nu for mere end det dobbelte og profiterer således betydeligt på majsinterventionen, samtidig med at Europa har været ramt af tørke, og kvægavlerne har haft mangel på korn. Med dette forhold sættes der spørgsmålstegn ved EU's troværdighed. Der er stadig tilstrækkeligt overskud, men multinationale spekulanter opkøber forsyninger, hvorimod de ærlige kvægavlere ikke har tilstrækkeligt foder til deres dyr. Det underminerer tilliden til Kommissionen og EU.
Cristian Silviu Buşoi
(RO) Hr. formand, ærede kolleger! Den rumænske regering har besluttet, at den 25. november 2007 skal være datoen for valget til Europa-Parlamentet. Vi vil på den pågældende dato støtte det, der næsten kan kaldes for en historisk begivenhed. De rumænske borgere vil kunne stemme direkte på de forskellige parlamentsmedlemmer. Den pågældende dato vil være en prøve på vores engagement over for det at være en EU-medlemsstat. I Rumænien vil valgkampagnen give mulighed for drøftelser om interessante spørgsmål om EU: EU's fremtid, forfatningstraktaten, den næste udvidelse, den interne reform, de europæiske institutioners effektivitet, den frie adgang til arbejdsmarkedet. Det er disse spørgsmål, som skal drøftes under valgkampagnen, og ikke politiske spørgsmål, der ikke ligger den almindelige borger på sinde, som f.eks. valgforudsigelser, mistillidsvotum, ubegrundede politiske angreb. For at forbedre kvaliteten af drøftelserne i perioden inden valget og valgkampagnen ønsker jeg hermed at opfordre de erfarne parlamentsmedlemmer - uanset politik overbevisning - til at besøge Rumænien inden valget for at inkludere de europæiske spørgsmål på dagsordenen for Europa-Parlamentets kampagne, der skal drøftes på en sammenhængende og seriøs måde, både i Rumænien og de andre europæiske lande.
Hélène Flautre
(FR) Hr. formand! Jeg ønsker at informere Dem om retssagen for nylig i Agrigente på Sicilien, hvor syv tunesiske fiskere var anklaget for at deltage i ulovlig indvandring, selv om de den 8. august reddede 44 mennesker, herunder 11 kvinder, hvoraf to var gravide, og to børn. De anklages nu for at støtte den ulovlige indvandring, og det er i Europa, det foregår. Jeg mener, at Parlamentet bør fordømme den krænkelse af solidariteten, der finder sted i denne retssag. En delegation rejser til Agrigente på fredag, og jeg kan kun opfordre Parlamentets medlemmer og Dem, hr. formand, til at støtte disse syv tunesiske fiskere.
Kathy Sinnott
(EN) Hr. formand! I denne uge vender Freedom Drivers tilbage til Parlamentet. Freedom Drivers er en gruppe mennesker med handicap og stort behov for hjælp, der ønsker samme bevægelsesfrihed, som alle andre nyder godt af, og som Europa repræsenterer. Gruppen opfordrer til, at der indføres en lovgivning, som vil medføre denne bevægelsesfrihed.
Gruppen ønsker at gøre opmærksom på de forhindringer, som de står over for. Mange af disse forhindringer har vi selv skabt, og derfor bør Parlamentet, medlemsstaterne og de mennesker, som vi repræsenterer, påtage sig den udfordring det er at fjerne disse forhindringer. Min udfordring til Dem, hr. kommissær, er den omstændighed, at dette er deres tredje besøg, og der er ikke sket de store ændringer. Vi har godt nok forbedret forholdene for flypassagerer, men vi har ikke så meget andet at prale med. Hvornår kan vi forvente det længe ventede handicapdirektiv, som vil skabe et relevant lovgivningsgrundlag for personer med handicap?
Anna Záborská
(SK) Visse mennesker i Centraleuropa mente inden EU-tiltrædelsen, at et medlemskab ville løse alle vores problemer. Det er ikke sket. Selv om EU blev oprettet for at sikre freden i Europa, ønsker jeg at fremhæve radikaliseringen af situationen i Ungarn. Medlemmer af den såkaldte ungarske garde blev svoret i ed for et par dage siden. Lederne af den ungarske garde taler om en fælles grænse for alle ungarer, og gardens stiftelsesvedtægter indeholder bestemmelser om obligatorisk våbentræning. De bærer uniformer og modtager støtte fra en tidligere regeringsminister. Derudover er forbindelserne mellem Slovakiet og Ungarn forværret i den senere tid.
For et par måneder siden nægtede den ungarske premierminister at mødes med sin slovakiske modpart, og der er igen tale om at revidere resultatet af Anden Verdenskrig. Jeg har opfordret den ungarske regering til at træffe foranstaltninger til opløsning af den paramilitære garde. I Slovakiet har vi forbudt en lignende radikal organisation. Der er ikke plads til organisationer af denne type i Europa i den 21. århundrede. Forlig og gensidige undskyldninger er i vores fælles interesse, som de slovakiske og ungarske katolske biskopper demonstrerede i Ostrihom sidste år. Det er sådan, at det at sige nej til ekstremisme ser ud i praksis.
Evgeni Kirilov
(EN) Hr. formand! Mine kolleger og jeg var for nylig vidner til et meget mærkeligt fænomen i terminal 1B i lufthavnen i Frankfurt. Passagerer, der skulle flyve til Sofia med et bulgarsk flyselskab, måtte igennem to helt identiske sikkerhedskontroller.
Efter at have spurgt ansatte i terminalen, hvorfor passagerne skulle stå i kø to gange for at gennemgå samme sikkerhedsprocedurer, fik jeg den absurde forklaring, at lufthavnen i Frankfurt var overfyldt, og at det var påkrævet med endnu en sikkerhedskontrol på grund af ekstra passager, der ankom andre steder fra.
En pålidelig kilde orienterede mig senere om, at disse dobbelte sikkerhedskontroller udføres på bestemte dage i ugen i terminal 1B for fly med destination til følgende EU-lande: Bulgarien, Polen og Rumænien.
Hr. formand, jeg forventer, at Kommissionen undersøger forholdene omkring denne praksis, da det ikke blot drejer sig om flypassagerernes rettigheder, men også om EU-borgernes menneskerettigheder.
Maria Petre
(RO) Rumænien forpligtede sig i EU-tiltrædelsesaftalen til at afholde valget til Europa-Parlamentet inden udgangen af 2007. Den rumænske regering udsatte desværre den første dato for valget til Europa-Parlamentet, som var den 13. maj, til den 25. november. Eksperter mener, at den vigtigste grund til udsættelsen er frygt for visse politiske partier, herunder regeringspartierne, vedrørende resultatet af valget. Ifølge et gammelt rumænsk ordsprog kan man flygte, men ikke gemme sig. Den rumænske regering er ikke blot bange for resultatet af valget, men desværre også for kvinder. Der er ingen kvinder i regeringen, og det er karakteristisk for mange EU-medlemsstater. Blandt de nuværende 35 rumænske parlamentsmedlemmer, er der kun 12 kvinder. Efter valget i november bør de politiske partier kunne ændre denne kønsfordeling, og de bør udpege mindst 18 kvinder til Europa-Parlamentet. Jeg ønsker at forsikre Dem om, at det demokratiske parti - som medlem af Det Europæiske Folkeparti - vil arbejde for dette resultat. Jeg ønsker derfor at minde den rumænske premierminister om, at Rumænien er en del af EU fra 1. januar, og at 2007 er det europæiske år for lige muligheder for alle.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Hr. formand! Sidste fredag protesterede polske fagforeningsfolk fra skibsværftet i Gdansk foran Kommissionens hovedkontor i Bruxelles.
Kommissionen stillede i juli et ultimatum, hvormed Polen fik en måned til at fremlægge planer for reduktion af skibsværftets produktionsmidler. Kommissionen kræver, at to ud af tre beddinger lukkes, ellers skal anlægget i Gdansk tilbagebetale den offentlige støtte, som det har modtaget fra den polske regering efter 1. maj 2004. Ifølge kommissærerne er det ganske vist ikke Kommissionens hensigt at lukke skibsværftet, men blot at modernisere det. Imidlertid vil en reduktion af produktionsmidlerne i den foreslåede størrelsesorden, nemlig lukning af hele to beddinger, betyde, at anlægget ophører med at være rentabelt, at mange arbejdspladser i praksis nedlægges, samt at skibsværftet må bukke under som en konsekvens heraf.
Skibsværftet i Gdansk er imidlertid ikke blot et almindeligt anlæg, der laver skibe og ansætter mange mennesker, men også et af de vigtigste symboler i Polens og det forenede Europas moderne historie. Det var stedet, hvor Solidaritetsbevægelsen blev født.
Vi, Europa-Parlamentet, bør henvende os til Kommissionen med en appel om at finde en god løsning på denne situation, som især tager hensyn til de ansatte og anlægget. Som det europæiske samfunds stemme bør vi udtrykke vores solidaritet med skibsværftets ansatte og kræve, at der findes en løsning, som sikrer både skibsværftets stabilitet og respekterer et symbol i det forenede Europas moderne historie.
Marios Matsakis
(EN) Hr. formand! Amnesty International er en organisation med et upåklageligt ry, der gennem mange års hårdt arbejde har bidraget til at bekæmpe krænkelser af menneskerettighederne globalt, og som har opnået respekt fra alle, der lægger vægt på retfærdighed, frihed og demokrati. Men Amnesty International har - ikke overraskende - også fået mange fjender. En af disse fjender findes i Tyrkiet. Mange af rapporterne fra Amnesty International omhandler Tyrkiet, og det har sat sindene i kog i landets militærstyrede "deep state".
Regeringen har endnu en gang truffet aggressive foranstaltninger. Som alle formentlig er klar over, har regeringen gennem de lokale myndigheder i Konstantinopel truffet en afgørelse om det, de kalder "ulovlige kampagner", og efterfølgende fastfrosset Amnesty International's bankkonti i Tyrkiet. Det er tydeligvis et forsøg på at hindre Amnesty International's arbejde i Tyrkiet.
Jeg opfordrer indtrængende til, at man kraftig understreger over for den tyrkiske regering, at Parlamentet ikke vil acceptere førnævnte angreb på Amnesty International, og at sådanne angreb er ødelæggende for Tyrkiets mulighed for at tiltræde EU.
Gerard Batten
(EN) Hr. formand! Hvor meget koster EU-medlemskabet Storbritannien? I sidste uge offentliggjorde jeg min anden årsberetning om netop dette emne. Ved at beregne de direkte og indirekte omkostninger fandt jeg frem til, at EU-medlemskabet koster Storbritannien mindst 60,1 milliarder engelske pund om året brutto eller 50,6 milliarder engelske pund om året netto. Det svarer til over 1.000 engelske pund brutto eller 843 engelske pund netto pr. person - for hver mand, kvinde og hvert barn i Det Forenede Kongerige. Sagt på en anden måde er det 114.000 engelske pund i minuttet brutto eller 96.000 engelske pund i minuttet netto. Størstedelen af den britiske befolkning mener, at det er et kolossalt spild af penge.
Det er ikke så mærkeligt, at den britiske premierminister, Gordon Brown, nægter at afholde en folkeafstemning for den britiske befolkning om den nye reformtraktat. Hvis han mener, at man med EU får noget for pengene, bør han acceptere min udfordring og få udarbejdet en uafhængig cost benefit-analyse for at dokumentere det. Det vil være det rette at gøre.
Milan Gaľa
(SK) En stor del af de præfabrikerede boligblokke i V4-landene og Bulgarien og Rumænien blev bygget for 40 år siden og har brug for at blive renoveret. Det er ikke muligt at få tildelt støtte fra strukturfondene på grund af de minimis-reglen. I henhold til denne regel er det ikke muligt at modtage statsstøtte på over 200.000 euro (ca. 6,8 millioner slovakiske kroner) i en treårig periode uden Kommissionens godkendelse. De pågældende præfabrikerede bygninger forvaltes af nogle få grupper, boligforeninger og -administratorer. De gennemsnitlige omkostninger for renovering er 580.000 slovakiske kroner for en præfabrikeret boligblok og ca. 17.000 euro for en enkelt lejlighed. Det ville være godt for de nye medlemsstater, hvis Kommissionen ikke anvendte de minimis-reglen i visse tilfælde.
I slutningen af juni aftalte ministrene for disse lande at oprette en ekspertgruppe, som vil være involveret i drøftelser med Kommissionen. Ekspertgruppens opgave vil være at harmonisere lovgivningen med betingelserne for modtagelse af EU-støtte fra strukturfondene til renovering af de pågældende præfabrikerede boliger. Præfabrikerede boliger udgør det største renoveringsproblem i byerne i de nye EU-medlemsstater. Da boligerne er i meget dårlig stand, ønsker jeg at opfordre Kommissionen og Dem, mine damer og herrer, til at støtte dette initiativ.
Glyn Ford
(EN) Hr. formand! Jeg ønsker at henlede Parlamentets opmærksomhed på den tragiske ildebrand på Penhallow Hotel ved kysten i Newquay, Cornwall, i min valgkreds.
Tre personer mistede livet i branden, én, der sprang ud fra et vindue højt oppe, og to, hvoraf den ene efter sigende var handicappet, der døde på værelset. De ville formentlig ikke være omkommet, hvis branden havde fundet sted et andet sted i EU. I Ungarn, f.eks., ville det have været et krav for et hotel med så mange etager at have installeret sprinklere. I de sidste fire år er 60 personer omkommet i Europa i hotelbrande, hvor der ikke har været sprinklere. Ingen personer er omkommet i Europa i en hotelbrand, hvor der har været installeret sprinklere.
Jeg håber, at Kommissionen vil tage spørgsmålet op til behandling og stille forslag om sikkerhedslovgivning for hoteller i EU.
Marco Cappato
(IT) Hr. formand, mine damer og herrer! I sidste valgperiode stillede min radikale kollega Maurizio Turco nogle forespørgsler til Kommissionen om de skattefordele, som den katolske kirke og de virksomheder, der har forbindelse til kirken, har i Italien og Spanien.
Netop i disse uger har også Italien modtaget Kommissionens svar på anmodningerne om oplysninger. I Spanien har forespørgslerne haft den effekt, at loven om merværdiafgift er blevet ændret, og den er netop blevet ændret for at undgå sådanne fordele og privilegier.
I Italien har der tværtimod været nogle fuldstændigt upassende reaktioner. Man gik så vidt som til at tale om bin Laden-agtige handlinger, sådan som den tidligere minister Maurizio Gasparri sagde. Andre talte om antiklerikal racisme, og også Europa-Parlamentets næstformand, Mario Mauro, talte om den radikale minister Boninos antikatolske og antisociale fløj.
Efter min mening bør Europa-Parlamentet glæde sig over, at forespørgslerne til Kommissionen for en gangs skyld har haft en så konkret effekt, og jeg mener, at vi bør fastholde vores støtte til dette initiativ.
Philip Claeys
(NL) Hr. formand! De ved måske, at der den 11. september i Bruxelles normalt skulle have fundet en fredelig demonstration sted mod islamiseringen af Europa. En række borgere fra forskellige europæiske medlemsstater vil arrangere denne demonstration, som først og fremmest er rettet mod de europæiske institutioner i al almindelighed og Europa-Parlamentet i særdeleshed. Det aftalte sted var derfor Luxembourgpladsen tæt ved Europa-Parlamentets indgang.
Nu har Bruxelles' socialdemokratiske borgmester imidlertid simpelthen forbudt denne demonstration. Han lader således hånt om retten til ytringsfrihed og forsamlingsfrihed. Det er ikke bare et indre anliggende for Bruxelles eller Belgien, men et anliggende, som vedkommer os i Europa-Parlamentet, og det ville derfor være på sin plads, at De protesterer mod dette forbud mod en demonstration i Bruxelles. Det er uacceptabelt, at vi i Europa med de europæiske institutioner fører kampagne for de demokratiske grundlæggende rettigheder overalt i verden, mens vi i Bruxelles, i EU's hjerte, groft krænker disse grundlæggende rettigheder.
David Sumberg
(EN) Hr. formand! Jeg rejser spørgsmålet med stor beklagelse, for jeg har stor respekt og beundring for Dem. Jeg ønsker imidlertid at protestere over den konference, der fandt sted i parlamentsbygningen i Bruxelles. Konferencen handlede angiveligt om fred i Mellemøsten, men viste sig at være et ensidigt, fordomsfuldt og ikkerepræsentativt angreb på Israel. Det står efter min opfattelse i skarp kontrast til det, der rent faktisk sker i området, hvor der er meget tålmodige forhandlinger i gang mellem Israels premierminister og formanden for Den Palæstinensiske Myndighed under USA's auspicier.
Konferencen var, som alle ved, ikke en konference i Europa-Parlamentet. Konferencen fandt sted i parlamentsbygningen, således at organisatorerne nød godt af vores anseelse. Man takkede Dem personligt for at gøre det muligt at afholde konferencen. Jeg mener, at vi skal overveje det meget nøje, inden vi gør det igen. Parlamentsbygningen er ikke et konferencecenter for en hvilken som helst gruppe, der ønsker at protestere over et eller andet problem i verden. Parlamentsbygningen bør i hvert fald ikke benyttes af ekstremister, der aldrig vil anerkende, at fred i Mellemøsten og andre steder kun kan opnås gennem forhandling og ikke med våben og bomber.
Formanden
Hr. Sumberg, når De har henvendt Dem til formanden for Parlamentet, vil jeg starte med at takke Dem for de positive kommentarer. Jeg må dog fastslå, at der er forhold, som ikke hører under formandens kompetence. Den pågældende beslutning blev truffet af Formandskonferencen, og jeg måtte derfor føre beslutningen ud i livet.
Konferencen blev organiseret af en FN-institution. Det var derfor ikke en "hvilken som helst" institution, men en FN-institution. Jeg forklarede dette i en formel skrivelse til formanden for Knesset, og jeg har endvidere klarlagt situationen for ambassadøren. Hvad angår formanden for Europa-Parlamentet deltog jeg ikke i konferencen, og jeg tog ikke imod talerne. Konferencen fandt sted i Europa-Parlamentet, men Europa-Parlamentet var ikke ansvarlig for den. Dette bør tages med i betragtning.
(DE) Jeg bliver nu nødt til at minde Dem om, at formanden, som altid forsøger at være imødekommende over for parlamentsmedlemmerne, nu henviser til artikel 144. Heri hedder det, at formanden højst kan give ordet i 30 minutter. Jeg er altid gået ud fra, at det var mindst, hvorfor jeg altid har været generøs i min fortolkning af den bestemmelse. Hr. Sumberg var derfor til min beklagelse den sidste, der fik ordet. Men jeg håber, at mit svar har været informativt og forklaret situationen vedrørende denne konference lidt mere udførligt.
Dermed er dette punkt på dagsordenen afsluttet.
