Pidulik istung - ÜRO esindaja Tsivilisatsioonide Liidus
President
Härra Sampaio, ÜRO Tsivilisatsioonide Liidu kõrge esindaja, daamid ja härrad. Härra Sampaio, mul on suur au ning rõõm tervitada teid Euroopa Parlamendis.
Külastasite Euroopa Parlamenti 1998. aastal Portugali presidendina. Alates sellest on muutunud nii Euroopa Liidu liikmesriikide arv kui ka selle pürgimused ja vastutus.
Tervitan teid täna siin ÜRO algatuse, Tsivilisatsioonide Liidu esindajana. Teie kohalolek on meie jaoks väga oluline, kuna praegu on Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta.
Oma töös ÜRO Tsivilisatsioonide Liidus aitate palju kaasa vastastikuse lugupidamise ja mõistmise arengule erinevate rahvaste hulgas. Olen veendunud, et teie entusiasm ning pikaajaline kogemus on kasuks paljudele teie organisatsiooni algatustele noorte, hariduse, meedia ja migratsiooni alal. Haridus, samuti meedia ning meelelahutus on kultuuridevahelises dialoogis väga tähtsal kohal.
Tsivilisatsioonide liidu kõrgetasemelise töörühma lõppraportis on detailseid ja kasulikke ettepanekuid mõlema teema kohta. Näiteks tehakse seal ettepanek uute lisaõppematerjalide koostamiseks, nagu näiteks kooliõpikud, mis oleksid sobivamad vastastikuse arusaamise edendamiseks.
Kultuuridevahelise dialoogi edukaks arendamiseks ei piisa ju vaid kõrgetasemelistest üksikmeetmetest nagu sümpoosionid, ühisdeklaratsioonid või sümboolsed žestid. Euroopa kultuuridevahelise aasta osana on Euroopa Liit ja Euroopa Parlament üritanud minna kaugemale kui lihtsalt hea tahte avaldused ning kaasa aidata eriliste algatustega erinevate kultuuride vahelise parema mõistmise arendamiseks.
Täiskogusse on kutsutud paljud juhtivad isiksused ning üks neist olete ka teie.
Oluline on, et me ei piira kultuuridevahelist dialoogi aastaga 2008, vaid jätkame ka järgmisel aastal ning edaspidigi.
Härra Sampaio, oleme tänulikud, et saite tulla täna parlamenti, mis esindab 27 riiki ja peaaegu 500 miljonit kodanikku. On rõõm paluda teid sõna võtma. Daamid ja härrad, härra Sampaio.
Jorge Sampaio
Härra president, härra peasekretär, parlamendiliikmed, daamid ja härrad, tahtsin esialgu rääkida oma emakeeles, Portugali keeles, kuid te kõik mõistate, et mu praeguse ameti juures pean kasutama teist keelt.
Lugupeetavad, lubage mul avaldada palavat tänu Hans-Gert Pötteringile tema lahkete tervitussõnade eest. Lubage mul samuti lisada, et see on au ning suur rõõm võtta sõna nii auväärse kuulajaskonna ees nii tema ekstsellentsi ÜRO peasekretäri kui ka minu kui Tsivilisatsioonide Liidu kõrge esindaja poolt.
Sellele istungjärgule kutsuti sõna võtma peasekretär, kuid ta ei saa täna siin meiega olla. Ta palus minul edastada Euroopa Parlamendile Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta puhul järgmine sõnum. Tsiteerin:
'Mul on rõõm saata kõigile kultuuridevahelisele dialoogile pühendatud Euroopa Parlamendi istungjärgust osavõtjatele tervitused.
'Kogu oma ajaloo vältel on Euroopa kogenud relvastatud konfliktide puhkemisi, mis on sageli saanud alguse eelarvamusest ja vihast. Siiski on meie kontinent olnud ka viljakaks pinnaseks maailma kõige märkimisväärsematele uuendustele, kunstiloomingule ja teadusarengule. Euroopa tohutu mitmekesisus ning selle strateegiline geograafiline asupaik vanade ja uute liikumisteede keskmes on muutnud kontinendi oluliseks kohaks kultuuride- ja religioonidevahelises dialoogis. Eriti Euroopa suhted oma naabritega, kes asuvad teiselpool Vahemerd, muudavad nimetatud kontinendi tsivilisatsioonidevaheliseks oluliseks sillaks.
'Nagu paljud teisedki maailmaregioonid, seisab Euroopal ees palju väljakutseid kultuuridevahelise dialoogi edendamisel. Migratsioon, majanduslik ebakindlus ning poliitilised pinged avaldavad survet ka erinevate kultuuriliste, etniliste ja religioossete rühmade suhetele. Siiski eksisteerivad võimalused lepituseks ja koostööks just Euroopas koos tema sajanditepikkuste konstruktiivsete kontaktidega, mis on lubanud inimkonnal tohutult edasi areneda.
'Tänane eriistung tõotab palju. Palun, et võtaksite sellest võimalusest viimase, järgiksite ühiseid majanduslikke projekte, haridusvahetust ning teisi algatusi, mis parendavad inimeste elu ning looksite kaitsevalli leppimatuse, religioosse fundamentalismi ja ekstremismi vastu.
'ÜRO annab oma osa, et teie pingutusi toetada ja täiendada nii Euroopas kui ka mujal.
'Tsivilisatsioonide Liit on üks meie peamisi vahendeid selleks tööks. Selle tegevus on suunatud ühiskondade vahele tekkivatele lõhedele edendades rahvastevahelise vastastikuse lugupidamise põhimõtet. Selleks otstarbeks on vaja ühendatud tegevust. Liidu peamiste algatuste hulgas on noorte solidaarsusfond dialoogi edendamiseks ja ülemaailmne ekspertide otsingusüsteem (Global Expert Finder) pakkumaks kommentaatoreid, kes võiksid heita valgust lahknevusi tekitada võivatele probleemidele.
'"Kui ma peaksin kõik uuesti tegema, alustaksin ma kultuurist.” Need kuulsad sõnad, mida omistatakse sageli Jean Monnet'le, kes töötas väsimatult Euroopa ühtsuse nimel, on rabavalt asjakohased ka täna.
'Kultuuridevaheline sallivus, dialoog, lugupidamine ja mõistmine peavad olema selle parema maailma alustaladeks, mida me praegu ehitame. On julgustav teada, et olete sellele üritusele tugevalt pühendunud.
'Et kultuuridevaheline dialoog saaks vilja kanda, töötagem koos nende loendamatute inimeste nimel, kes elavad äärmuste vahel ning igatsevad väärikust ja rahu. Selles vaimus saadan oma parimad soovid, et teie diskussioonid edeneksid.'.
See on tema ekstsellentsi sõnumi lõpp.
(Aplaus)
Endise parlamendiliikmena tean, et parlament on ja jääb alatiseks demokraatia koduks. Selle liikmetel on mõnikord tänamatuks osutuv ülesanne tagada jätkusuutlik kujutlus nende inimeste tulevikust, keda nad esindavad.
Nii palju, kui Euroopa asjasse puutub, teame kõik, kui aeglane on olnud parlamentaarse institutsiooni areng ning kui suured on väljakutsed Euroopa jaoks omase demokraatia mudeli kehtestamiseks.
Saan vaid kiita tööd, mis on juba tehtud, et ehitada üles enam osalev, pluralistlik Euroopa, mis on oma kodanikele lähemal. Teie raskel tööl on tulemused. Soovin seetõttu edastada oma soojad tervitussõnad kõigile täiskogu liikmetele, kes on õiguslikud esindajad rahvuste kogukonnale, mis on pühendunud erilisele ja unikaalsele projektile, millele eelmisel sajandil nii palju lootusi pandi ning millelt käesoleval sajandil nii palju loodetakse.
Täna räägin teile Tsivilisatsioonide Liidust, mis võib tunduda meie igapäevaelust kaugelolevana, kuid mis on tegelikult sellega tugevalt seotud. Tegelikult sai liit alguse akadeemilisest vaidlusest õpetlaste vahel, kes ennustasid ajaloo lõppu ning tsivilisatsioonide kokkupõrget. Need aga muutusid peamiseks sotsiaalseks kõneaineseks, väljakutseks demokraatiale ning rahvusvahelise poliitika peamiseks küsimuseks globaliseerumise, suureneva migratsiooni ning 11. septembri sündmuste tõttu. Need probleemid õnnestus ÜRO-l asetada maailma tähelepanu keskpunkti.
Millest ma räägin? Ma viitan meie ühiskondade tohutule etnilisele, kultuursele ja religioossele mitmekesisusele ning kasvavatele raskustele, mida me koos elades kogeme. Ma räägin aina raskemateks muutuvatest erinevat liiki ebakõladest, sotsiaalse sidususe lõdvenemisest ning ühiskondade vaheliste lõhede laienemisest. Ma räägin ka laialtlevinud hädast, mis väljendub kasvavates kogukondade vahelistes ja sisestes pingetes, vastastikuses usaldamatuses, äärmuslikes kontseptsioonides ja maailmavaadetes, kontrollimatutes identiteedil põhinevates konfliktides ning loomulikult ekstremismi tõusus.
Veelgi enam - ma räägin religioonist, mida kasutatakse ja kuritarvitatakse erinevatel eesmärkidel igaühe poolt. Samuti räägin ma poliitiliste võimude teatud orientatsioonikaotusest, kui nad puutuvad kokku ainult turvalisusel põhineva ja/või represseeriva lähenemise puudustega, ning sobivate poliitikate ja vahendite puudumisest, mille abil sobivalt valitseda kultuurilist mitmekesisust.
Kõik eelnev rõhutab seda, mis on minu jaoks ümberlükkamatud tõendid. Kultuuriline mitmekesisus on saanud peamiseks poliitiliseks küsimuseks, mis esitab väljakutseid kaasaegsetele demokraatiatele, pluralismile, kodanikuõigustele, sotsiaalsele sidususele, rahule ja stabiilsusele rahvaste vahel.
Minu jaoks on see kristallselge. Kuigi praegused raskused finants- ja majanduskriisi näol nõuavad kogu meie tähelepanu, siis minu arvates me lihtsalt ei tohi lasta end praegustel hädaolukordadel kõrvale kallutada tänapäeva sügavatest probleemidest ja tuleviku kriiside vastu kindlustamisest.
Et mitte asju ilustada, mida tähendab see põhimõtteliselt meie, Euroopa Liidu jaoks? See tähendab järgnevat. Kuidas integreerida kõiki vähemusi, kuid eelkõige Euroopa moslemeid? Kuidas arendada suhteid Vahemere piirkonnaga? Kuhu tõmmata Euroopa-projekti piirid? Kuidas parendada Euroopa välispoliitikat nii, et see demonstreeriks maailmale neid väärtusi, mida meie universaalseteks peame?
Minu arvates oleneb kõik tõeliselt tähtsatest küsimustest väärtuste, uskumuste, hoiakute ja käitumise kohta. See oleneb demokraatiast, õigusriigist, inimõigustest ja lugupidamisest kultuurilise mitmekesisuse vastu. See oleneb õiglusest, sotsiaalsest sidususest ning kõiki kaasahaaravastest ühiskondadest, riikidest, sekulariseerumisest ja sekularismist või laicité'st, avalikust sfäärist, üksikisikute tegudest ja usulisest ärkamisest. See kõik oleneb Euroopa identiteedist ja väärtustest. Nii näen asja mina.
(Aplaus)
Kuna mulle eraldatud aeg on ilmselgelt üsna lühike, ei saa ma siin kõiki neid aspekte valgustada. Seega keskendun ma Euroopa moslemite vähemusele.
Miks ollakse Euroopas moslemite integratsiooni pärast nii ärevil? Kas seetõttu, et see on demograafiline küsimus? Muidugi! Kas seetõttu, et see on integratsiooniküsimus? Selles pole mingit kahtlust! Minu arvates ei ole moslemite kohalolu Euroopas islami ja läänemaailma küsimus, vaid terav integratsiooniküsimus.
Ma leian, et sellele liitub veel üks aspekt - identiteediküsimus. Tõepoolest tekitab immigrantide saabumine igasse ühiskonda küsimuse vastuvõtjariigi enesetunnetusest. Probleem on siin siiski selline, nagu keegi on öelnud, et 'kristlikku Euroopat ja moslemite ida lahutav tamm on lekkima hakanud ning see muudab Euroopa kultuuri'.
Miks näiteks lõppesid möödunud arutelud endise Euroopa põhiseaduse preambuli üle nõnda suure kibestumusega? Miks põhjustab Türgi liitumine Euroopa Liiduga nõnda kirglikke ja võitlushimulisi debatte? Kõik need küsimused on omavahel seotud ning need kõik osutavad nõndanimetatud Euroopa väärtustele ja identiteedile.
Enese tugevdamiseks peaks Euroopa identiteet endasse haarama kõik erinevad lojaalsused ning võtma omaks kultuuripärandid.
(Aplaus)
Euroopa, kus saame koos elada võrdsetena, vajab aina enam ja enam avatud kodakondsust ning paremat kultuurilise mitmekesisuse valitsemistava.
Et toime tulla moslemite integratsiooniga Euroopasse ja meie Euroopa ühiskondadesse, vajame uusi poliitikaid kõigil tasemetel. Vajame, et Euroopa tegutseks, kuid vajame ka riikide valitsuste algatusi ning kohalikke meetmeid. Vajame kultuurilise mitmekesisuse demokraatlikku valitsemist. Vajame integreeritud perspektiive ja poliitikaid hariduse, noorte ning immigrantide integreerimise alal.
Sobivate kultuuripoliitikate arendamiseks peame koguma kultuuristatistikat ja -näitajaid, et teavitada otsustajaid otsustetegemise protsessis ning jälgida ja hinnata nimetatud poliitikate rakendamist. Peame arendama demokraatlikku kodakondsust ning osalust.
Vajame haridust inimõiguste, kodakondsuse, teiste austamise, kultuuridevahelise mõistmise ja dialoogi, meediapädevuse, religioonide ja uskumuste ning religioonide sisese ja vahelise dialoogi alal. Peame ise õppima ning kodanikele õpetama kultuuridevahelisi kompetentse.
Meil on vaja luua strateegiad ja poliitikad linnadele kultuuridevahelise dialoogi tarbeks. Meil on vaja noortele suunatud poliitikaid, mis põhinevad võrdsetel võimalustel. Meil on vaja hõlmata kogu tsiviilühiskond, noored, religioossed juhid ning meedia. Samuti peame laiendama ja arendama kultuuridevahelise dialoogi küsimust rahvusvahelistes suhetes ning loomulikult andma sellele eelise.
Kuidas saame elada koos üleilmastuvas maailmas, kus üks kokkupõrge tähendab kokkupõrget kõikjal ning kus kultuurilised ja religioossed murrangujooned lõhestavad meie ühiskonda? Sellise üleilmset väljakutset pakkuva olukorraga seisab Tsivilisatsioonide Liit praegu silmitsi ning peab sellele selgelt reageerima.
Selle üleilmse väljakutse muutmine üleilmseks ja kohalikuks eeliseks on liidu peamine ülesanne. Üleilmse ja kohalikuga pean silmas seda, et need eelised peavad olema kergesti põhjendatavad üleilmse lähenemisega, kuid peavad samal ajal rakenduma ka kohalikul tasemel.
See tähendab, et liit loodab väga Euroopa Liidule kultuurilise mitmekesisuse kava rakendamisel Euroopa regioonis ja seda mitte ainult Euroopa Liidu liikmete, vaid ka naaberriikide, eriti Vahemere piirkonna riikide puhul.
Seetõttu olen väga rõõmus, et kokku on lepitud Euroopa Liidu ja Tsivilisatsioonide Liidu vahelise tegevuskava osas, mis annab tugeva aluse konkreetsete eesmärkide saavutamiseks ning praktilise loomuga projektide rakendamiseks.
Seoses sellega lubage mul rõhutada, kui oluline on, et Euroopa kultuuridevahelise dialoogi aasta laieneks pikaajaliseks ja jätkusuutlikuks raamistikuks kultuuridevahelise mitmekesisuse hea valitsemistava edendamiseks. Selles osas kiidan lugupeetud presidendi sõnu.
Olen kindel, et sellel oleks suurepärane mõju kultuuridevahelise dialoogi edendamise riiklikele strateegiatele, mis koosnevad hariduse, meedia-, migratsiooni- ja noorteprogrammidest, mida olen palunud riikidel kujundada ja rakendada. Selline oli ettepanek, mille tegin möödunud aprillis ning millele ma sooviksin teie tähelepanu pöörata ja mida paluksin parlamendiliikmetel toetada.
Teine ala, milles Tsivilisatsioonide Liit soovib innukalt koostööd teha, on Vahemere Liit. See on vajalik, et aidata parandada ja toime tulla kultuuridevahelise mitmekesisuse ja dialoogiga, samuti ka uskudevaheliste küsimustega Euroopa ja moslemite ühiskondades ja kogukondades.
Lühidalt öeldes - praegused rahvusvahelised raskused ning kasvav ärevus, mida me kõik vastastikuses lugupidamises elades tunneme, on julgustanud valearusaama, et kultuurid on määratud liikuma vältimatu kokkupõrke kursil.
Seisame vastamisi polarisatsiooniga, mis on tekkinud kasvavate pingete taustal, mida põhjustavad paljud poliitilised probleemid ja tugevnevad kultuurilised stereotüübid. Pole vaja mainidagi, et poliitilisi konflikte saab lahendada vaid poliitiliste läbirääkimiste abil. Näiteks ei saa pakkuda moslemi ja lääne ühiskondade vahelistele pingetele pikaajalisi lahendusi seni, kuni mõningate hästituntud vaenuallikatega tegeldud pole.
Sama tõene on, et rahulepingud ei pea ilma asjasse segatud kogukondade toetuseta kaua vastu. Paljud rahulepped on kiratsema jäänud, sest tugevad kahtlused ning vaenulikkus on säilinud, lahutades inimesed mööda kultuurilisi ja religioosseid piire.
Oluline on, et kõik otsused on ühehäälsed ja näitavad suurt lõhet viisis, kuidas läänemaailm ja moslemid teineteist näevad. Moslemid näevad läänemaailma üleoleva ja domineerivana ning läänemaailm näeb moslemeid fanaatiliste ja leppimatutena. Veelgi enam - sotsioökonoomiline marginalisatsioon ja diskrimineerimine loovad rahulolematust ja leppimatust ning suurendavad veelgi lõhet moslemite ja läänemaailma vahel.
See niinimetatud lõhe, mis seab vastamisi kaks väljamõeldud monoliitset blokki - islami ja läänemaailma - annab põhjust edasiste stereotüüpide ja äärmuste tekkeks ning põhjustab ekstremismi. Lubage mul siiski rõhutada, et suurem osa rahvastest ei tunnusta ekstremismi ükskõik millises ühiskonnas ning toetavad lugupidamist religioosse ja kultuurilise mitmekesisuse vastu. Nii moslemid kui ka mitte-moslemid muretsevad turvalisuse ja sotsiaalse polarisatsiooni pärast. Miljonid moslemid muretsevad oma laste pärast, kartes nad kaotada religioossele ja poliitilisele ekstremismile.
Selle probleemiga tegelemiseks peaksime universaalsetele inimõigustele toetudes edendama ja korraldama uskudevahelist dialoogi kultuurilise mitmekesisuse osana. Teisisõnu nõuab jätkusuutliku rahu jaoks vajalike tingimuste loomine teistsugust jõupingutust. Jõupingutust, mis on suunatud lõhenenud kogukondade maailmavaate muutmisele. See on mu esimene mõte.
Mu teine mõte puudutab vajadust anda kultuurilise mitmekesisuse demokraatlikule valitsemistavale poliitiline eelisõigus.
Euroopa Liidule tähendab see kodanike jaoks - vaatamata nende päritolule, rahvusele, keelele, filosoofilistele uskumustele ning poliitilisele või religioossele kuuluvusele - kollektiivse identiteedi loomist, et nad jagaksid väärtusi, hoiakuid ja projekte, et ehitada koos ühine tulevik. See on põhjus, miks kultuuriline mitmekesisus peaks käima käsikäes inim- ja põhiõiguste kaitse, võrdsete õiguste, majandusliku solidaarsuse ja sotsiaalse sidususega.
Neid probleeme ei lahendata kahjuks lühikese ajaga ning vajalikud on pikaajalised jõupingutused. Tõepoolest võib meid pidevalt saata kiusatus alla anda, kuid me ei tohi sellele järele anda, sest vaatamata kõigele võivad väikesed muutused asjaoludes tekitada suuri muutusi käitumises. Täpselt selline olukord on meil vaja tekitada, et elada koos vastastikuses lugupidamises ning hinnata meie etnilisi, keelelisi, kultuurilisi ja religioosseid erinevusi.
Selle ülesande erakorralisust ei saa alahinnata. Siiski olen kindel, et teie töö ja pühendumise abil õnnestub meil integreeritud ühiskondades koos elada. Tänan teid väga tähelepanu eest.
(Täiskogu vastas sõnavõtjale kestvate ovatsioonidega.)
President
President Sampaio, tänan teid Euroopa Parlamendi nimel selle suurepärase kõne eest. Tänan teid ka suure pühendumuse eest Tsivilisatsioonide Liidule ja kultuuridevahelisele dialoogile, mida näitate üles ÜRO Tsivilisatsioonide Liidu kõrge esindajana.
Kuna mainisite Vahemere Liitu, siis kasutan võimalust ja teavitan teid, et oma 12. ja 13. oktoobri erakorralisel täiskogu istungil Jordaanias võttis Euroopa-Vahemere piirkonna parlamentaarne assamblee vastu deklaratsiooni Lähis-Ida rahuprotsessi kohta. Istungil olid kohal esindajad Iisraelist, Palestiinast, araabia maadest, Euroopa Parlamendist ja liikmesriikide parlamentidest.
Novembris koguneb siia Strasbourgi, Euroopa Parlamendi kotta mitusada noort kõigist neist riikidest, kes ehitavad Vahemere Liitu, ning nad peavad tsivilisatsioonide dialoogi, kultuuride dialoogi. Härra president, oleme teie eesmärkidele pühendunud ning soovime teile Tsivilisatsioonide Liidus edu. Euroopa Parlament toetab teid. Teie püüdlused on ka meie püüdlused.
President Sampaio, tänan teid teie külaskäigu eest Euroopa Parlamenti Obrigado.
(Aplaus)
