Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu mandaat (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Annemie Neyts-Uyttebroecki esitatud väliskomisjoni raport, milles käsitletakse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi soovitus nõukogule endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu volituste kohta.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
raportöör. - (NL) Proua juhataja, härra volinik, härra nõukogu eesistuja, daamid ja härrad, endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus on alates oma asutamisest 1993. aastal esitanud süüdistuse 161 isikule. Menetlus on täielikult lõpetatud neist 116 osas, kuid paljude süüdistatavate puhul on kriminaalmenetlus alles pooleli.
Menetlust pole veel alustatud ainult kahes asjas, sest peamised süüdistatavad, Ratko Mladić ja Goran Hadžić, on veel vabaduses. Kuigi ÜRO Julgeolekunõukogu on palunud kriminaalkohtul lõpetada töö hiljemalt 2010. aasta lõpuks, on ta jätnud ka mõningast mänguruumi.
Pärast mõistetavalt rasket algust - lõppude lõpuks oldi ju täiesti uues olukorras ja kõik tuli käigu pealt välja mõelda - on kriminaalkohtust kujunenud väga usaldusväärne, tõsiseltvõetav ja võimekas õigusorgan, kes ei piirdu üksnes õigusemõistmisega - mida ta teeb muide ülima hoolega -, tänu millele on märgatavalt suurenenud tema õiguspärasus. Lisaks on kriminaalkohus algatanud korralikud teavitusprogrammid, et anda oma panus assimileerimisse ja leppimisse endise Jugoslaavia lagunemise järel tekkinud riikides.
Samuti aitab kohus koolitada riiklikke õigusorganeid, kes peavad ju tegelema lõviosaga sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude toimikutest. Kriminaalkohus ei ole kunagi kavatsenud alaliselt üle võtta endise Jugoslaavia riikide kohtute ülesandeid.
Hoopis vastupidi. Just kõnealused riigid ise peavad tagama, et sõjakuritegude ja inimsusevastaste kuritegude süüdlaste üle mõistetaks kohut ja et nad võetakse vastutusele. Sel põhjusel on kriminaalkohus saatnud mitu toimikut edasi riikide kohtutele ja keskendunud ise kõige olulisematele juhtumitele.
Kriminaalkohus on ÜRO Julgeolekunõukogu tingimuste täitmiseks töötanud välja ka sobiva kolmeetapilise kohtuasjade lõpetamise strateegia. Selles nähakse ette kõigi kohtumenetluste täielik lõpetamine 2011. aasta lõpuks, ent jäetakse võimalus pikendada tähtaega ka 2012. aastani. Et võtta arvesse kõiki asjaolusid ja eelkõige tagada Ratko Mladići ja Goran Hadžići puhul igal juhul sama menetlus, tuleb luua tõhus, kvaliteetne ja piisavate võimalustega mehhanism, mille abil suudetakse tegeleda kõigi poolelijäänud ülesannetega ka pärast kriminaalkohtu volituste lõppemist.
Kõigil neil põhjustel soovime, et nõukogu paluks tungivalt ÜRO-l, täpsemalt ÜRO Julgeolekunõukogul pikendada kriminaalkohtu volitusi vähemalt kahe aasta võrra, et saaksime olla kindlad vastuvõtumehhanismi loomises selle aja jooksul ning tagada kriminaalkohtu arhiivide säilimise ja juurdepääsu neile.
Samalaadses, kuid mõneti üldisemas kontekstis tahaksime paluda, et meie suhetes Lääne-Balkani piirkonna riikidega jääksid hindamiskriteeriumideks head töösuhted kriminaalkohtuga ja sellise tõhusa kohtuorgani väljaarendamine, mis tegeleb ka inimsusevastaste kuritegudega. Kutsume kõnealuseid riike üles jätkama koostööd kriminaalkohtuga ja andma peaprokurörile tõeseid vastuseid.
Lõpetuseks palume komisjonil pöörata jätkuvalt tähelepanu koolitusprogrammidele ja teistele algatustele, mille eesmärk on vastastikune dialoog, ühine püüdlus tõe ja leppimise poole. Ka kõige parem õigusemõistmine üksi ei saa viia leppimiseni, aga just leppimist on hädasti vaja, et Lääne-Balkani riikide mehed ja naised saaksid lõpuks ometi hakata oma tulevikku kujundama.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, leian, et praegune arutelu on õigeaegne ja proua Neyts-Uyttebroecki raport sisaldab mitmeid olulisi soovitusi. See annab mulle võimaluse tõstatada küsimuse, mis on meie Lääne-Balkani poliitikas kesksel kohal.
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu töö õiguse mõistmisel, minevikuga leppimisel ja edasi liikumisel on ülimalt tähtis. Samuti on sellel põhiroll õigusriikluse tugevdamisel piirkonnas. See võib olla aeglane ja kohati raske protsess, kuid kriminaalkohus on teinud märkimisväärseid edusamme. Nüüdseks on menetlus lõpetatud 116 süüdistatava osas, kellele määrati väga erinevad karistused. Ainult kaks süüdistatavat 161st on veel vabaduses.
Kui kriminaalkohus 1993. aastal loodi, ei olnud endise Jugoslaavia riikide kohtusüsteemid valmis sellise ulatusega kuritegusid menetlema. Ometi oli ilmselge, et nendega tuli tegeleda. Ükski leping, kokkulepe ega ühiskond ei saa olla jätkusuutlik ilma õigluseta. Meie strateegia selles piirkonnas on toetada Lääne-Balkani riike nende olukorra stabiliseerimisel ja aidata neil ellu viia Euroopa Liiduga seotud püüdlused. Selles poliitikas on keskne tähtsus koostööl endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. Toetame selle volitusi mitmel viisil.
Esiteks osalevad Lääne-Balkani riigid stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessis (SAP). See protsess sõltub sellest, mil määral austatakse demokraatlikke põhimõtteid, õigusriiklust, inimõigusi ja vähemuste õigusi, põhivabadusi, rahvusvahelise õiguse põhimõtteid ja piirkondlikku koostööd. Samuti sõltub see igakülgsest koostööst endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga. SAPi tingimuste täitmist jälgitakse komisjoni iga-aastastes eduaruannetes. Järgmised eduaruanded avaldatakse selle aasta oktoobris.
Lisaks on Euroopa Liidu ja Lääne-Balkani riikide partnerlussuhetes esmatähtsal kohal inimõigused ja õigusriigiga seotud küsimused, sh kohtusüsteemi toimimise parandamine, selle erapooletuse ja vastutuse suurendamine ning võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevusega. Neid teemasid ajakohastatakse korrapäraselt.
Samuti on nõukogu võtnud vastu kaks kriminaalkohtu volituste täideviimist toetavat ühist seisukohta, kehtestades süüdistatavate põgenike vara külmutamise, samuti reisimiskeelu isikutele, kes on aidanud kriminaalkohtu poolt süüdistatavatel isikutel õigusemõistmisest kõrvale hoida. Neid ühiseid seisukohti täiendatakse ja ajakohastatakse korrapäraselt.
Euroopa Liit toetab endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu tööd kuni selle lõpetamiseni. Olen täiesti nõus, et pikemas plaanis tuleb kriminaalkohtu pärand säilitada. Ükskõik millal kriminaalkohus oma tegevuse lõpetab - seda ei otsusta Euroopa Liit -, peavad riiklikud kohtusüsteemid olema valmis toimikuid üle võtma. See on üks põhjuseid, miks me rõhutame SAPi puhul kohtureformi ja hea halduse tähtsust.
Samuti väärib meie täielikku toetust õiglust jalule seada püüdvate üksikisikute ja valitsusvalitsuste organisatsioonide, näiteks Belgradis asuva humanitaarõiguse keskuse ning Sarajevos tegutseva teadus- ja dokumentatsioonikeskuse töö.
Lõpetuseks tahaksin tänada Euroopa Parlamenti toetuse eest kõnealuses valdkonnas ning eelkõige selle kasuliku ja edasiviiva raporti eest.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, tunnen heameelt Annemie Neyts-Uyttebroecki algatuse ja raporti üle. Need on igati teretulnud märk Euroopa Parlamendi pühendumisest endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu toetamisele.
Komisjoni jaoks on selge, et rahvusvaheline üldsus peab ka edaspidi pakkuma kriminaalkohtule täielikku toetust, et see saaks oma ülesanded lõpule viia. Sõjakuritegude eest ei saa kedagi karistamata jätta, ja nagu te kõik teate, on täielik koostöö kriminaalkohtuga Euroopa lõimumise edenemise eeltingimus. See nõutav tingimus mõjutab praegu Serbia püüdlusi Euroopa Liitu astumisel ja see on mõjutanud ka Horvaatiat. Loodan, et see ei hakka Horvaatiat uuesti mõjutama - selleks peab Horvaatia jätkama täielikku koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga.
Nimetatud koostööpõhimõte hõlmab ka nende sõjakuritegude menetlemist, mille kriminaalkohus saadab tagasi riiklikule kohtule. Oleme pakkunud rahalist abi ning suurendame oma toetust ja jõupingutusi, et arendada võimekust selles olulises valdkonnas, eriti Bosnias ja Hertsegoviinas, kus on kindlasti kõige rohkem selliseid kohtuasju.
Komisjon nõustus hiljuti eraldama raha peaprokurör Serge Brammertzi algatatud praktikaprojekti jaoks, mille raames peaprokurör juhendab enda juures sõjakuritegude juhtumitega tegelevaid prokuröre ja noori juriste Kagu-Euroopast.
Samuti teeme peaprokurör Brammertziga koostööd seoses teiste projektidega, sh sõjakuritegude juhtumeid käsitlevate Lääne-Balkani prokuröride piirkondliku konverentsiga. See toimub Brüsselis järgmisel kuul, aprilli alguses.
Kokkuvõttes suhtub komisjon väga tõsiselt oma kohustustesse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu ees ning toetab jätkuvalt Serge Brammertzit ja tema pühendunud kolleege nende pingutustes tuua kohtu ette inimesed, kes vastutavad paljude rahvusvahelise humanitaarõiguse rikkumiste eest, seepärast soovime toetada seda olulist tööd, mille abil võib jõuda leppimiseni ja hoida rahu Lääne-Balkani riikides.
Ootan väga selles küsimuses töö jätkamist käsikäes Euroopa Parlamendiga.
Ria Oomen-Ruijten
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (NL) Proua juhataja, tahaksin tänada Annemie Neytsi südamest nii kõikehõlmava raporti eest. Ta märkis õigesti, et Euroopa Parlament peaks tõesti oma esmatähtsad valdkonnad väga selgelt kindlaks määrama. Sõjakurjategijad ei tohiks karistusest pääseda. Kõik selle piirkonna riigid peavad tegema täielikku koostööd ja kriminaalkohtule tuleks anda võimalus oma töö hoolikalt lõpule viia.
Proua juhataja, kahtlemata saavutab Haagis asuv kriminaalkohus väga häid tulemusi, kui arvestada 116 lõpetatud kohtuasja ja aktiivset tegutsemist kõnealuses valdkonnas. Keegi ei saa enam väita, et süüdlased pääsevad terve nahaga. Samuti on mul hea meel, et rõhk on asetatud valmidusele täielikuks koostööks kriminaalkohtuga. See käib kõigi riikide kohta, kust kahtlusalused pärinevad. Jätkuvalt vabaduses viibivate isikute üle tuleb kohut mõista ja kõik selle piirkonna riigid on andnud Euroopa Liidule lubaduse seda ka teha. Me ei oleks usaldusväärsed, kui me ei peaks sellest põhimõttest kindlalt kinni. Raportööri nõusolekul esitangi homme selle kohta suulise muudatusettepaneku.
Proua juhataja, kriminaalkohtu väärtus on märkimisväärne muu hulgas ka seetõttu, et Balkani piirkonna kohtusüsteemis on endiselt vaja palju ära teha. Seepärast ongi hea, et raportis rõhutatakse sõltumatu ja erapooletu kohtusüsteemi korraliku toimimise tähtsust. Lõppude lõpuks on see ju üks Kopenhaageni kriteeriumidest.
Soovin teha kaks tähelepanekut. Mis puudutab tähtaega - aastat 2010 või 2011 -, siis leian, et me ei peaks olema nii jäigad. Märksa olulisem on ju ikkagi see, et kriminaalkohus saaks vajaduse korral tegutseda ka pärast tähtaja saabumist, et viia lõpule veel pooleli olevad menetlused.
Teiseks, mis puutub kriminaalkohtu töö lõpetamisse, siis ei juhtu see isegi Ratko Mladići ja Goran Hadžići vahistamisega ja õiguse mõistmisega nende üle. Järelmehhanism ja Rahvusvaheline Kriminaalkohus võivad selle ülesanded üle võtta, kuid häid ja ka vähem häid kogemusi ei tohiks minu arvates kunagi lasta kaduma minna.
Richard Howitt
fraktsiooni PSE nimel. - Proua juhataja, alates oma asutamisest 1993. aastal on endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus andnud rahvusvahelisele humanitaarõigusele täiesti uue tähenduse ja on pakkunud Balkani piirkonna traagiliste konfliktide ohvritele, kes muidu oleks jäänud tähelepanuta, võimaluse rääkida õudustest, mida nemad ja nende pered on pidanud läbi elama, ning püüda õiglus jalule seada.
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus on näidanud, et kõigile kehtib sama õigus sõltumata nende konfliktiaegsest positsioonist või staatusest - see pretsedent näitab, kuidas Rahvusvaheline Kriminaalkohus edendab inimõiguste austamist kogu maailmas.
Täna kordame taas, et endises Jugoslaavias ei saa jätta karistamata süüdistatavaid, kes on veel tagaotsitavad. Ratko Mladić ja Goran Hadžić hoiavad endiselt kohtumõistmise eest kõrvale ja nad tuleb välja anda.
Peaksime ka igati toetama peaprokurör Brammertzi nõuet anda kriminaalkohtu käsutusse vajalikud dokumendid, mis on ülimalt olulised endise kindrali Ante Gotovina ja ka teiste kohtuasjades - see küsimus, nagu meie Horvaatia kolleegid teavad, on Euroopa Liiduga ühinemise protsessis tähtis.
Sotsiaaldemokraatide fraktsioon on täiskogule esitanud kaks muudatusettepanekut. Esiteks tuleb teha selgeks, et ükski tähtaja võimalikku pikendamist taotlev ettepanek ei tohiks juhtida tähelepanu kõrvale peamisest ülesandest, milleks on kohtuprotsesside lõpuleviimine ja kriminaalkohtu tegevuse lõpetamine niipea kui võimalik. Teiseks taotleme, et prokurörid ja advokaadid ning edaspidi ka ajaloolased ja teadlased pääseksid endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu arhiividele vabalt ligi.
Tänan raportööri ja esitan need muudatusettepanekud parlamendile.
Sarah Ludford
fraktsiooni ALDE nimel. - Proua juhataja, me peame kuni Haagi kriminaalkohtu muljetavaldava tegevuse lõpetamiseni toetama selle tööd kohutavate kuritegude toimepanijate kohtu ette toomisel ning hoiduma kunstlike ajapiiride seadmisest, sest tähtaja surve mõjutaks õiglast kohtupidamist ning lihtsustatud menetlemine ohustaks tunnistajate turvalisust. Paljud vähem olulised juhtumid on edukalt üle antud riiklikele kohtutele, kellest mõned aga ei suuda või ei soovi kriminaalmenetlust läbi viia kooskõlas rahvusvaheliste normidega, mistõttu kannatanud ja tunnistajad on mõnikord selliste üleandmiste vastu.
Et võimaldada endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu volituste pikendamist, palume nõukogul innustada ÜRO Julgeolekunõukogu eraldama selleks oma üldeelarvest piisavad vahendid muu hulgas selleks, et jätta tööle põhispetsialistid ja parima kutseoskusega personal. Kriminaalkohtust peab jääma korralik pärand, mis oleks eeskujuks teistele võimalikele samalaadsetele kohtutele ja aitaks tugevdada õiglust Balkani riikides.
Euroopa Liit peaks rohkem toetama sõjakuritegude uurimist ja kohtuprotsesside pidamist riikides kohapeal ning Kopenhaageni kriteeriumidega tuleks pakkuda veelgi suuremat toetust hea väljaõppega ja tulemuslikult töötavatele kohtunikele; kõige selle tulemusena peab kriminaalkohus edendama leppimist ja rahvustevahelist mõistmist; samuti vajab rohkem vahendeid valitsusväliste organisatsioonide töö.
Volinik Rehn tuletas meile meelde, et Euroopa Liiduga ühinemise tingimuseks on täielik koostöö endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, kuid volinik Orban tunnistas mulle avameelselt eile, kui härra Rehni kohal ei olnud, et nõukogus puudub üksmeel selles, mida täielik koostöö täpselt tähendab. See on tekitanud segadust ja tähtaegade sagedast pikendamist. Kuigi me soovime väga Serbia ja Horvaatia ühinemist Euroopa Liiduga, peavad nõukogu, komisjon ja Euroopa Parlament ühiselt ja kindlalt nõudma süüdistatavate Ratko Mladići ja Goran Hadžići kohtu ette toomist ning Horvaatia puhul tõendite ja tunnistuste kogumise kiirendamist. Me ei saa lubada nende tingimuste leevendamist.
Jan Marinus Wiersma
(NL) Proua juhataja, tahaksin tuua meie lühikeses arutelus välja paar tahku. Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu töö on silmapaistva tähtsusega ja mitte üksnes seepärast, et sellega võetakse Balkani piirkonna sõjakuritegudes süüdi olevad isikud vastutusele, vaid ka seepärast, et see teenib üldsuse õiglustunde huve. Pealegi on kriminaalkohtul Lääne-Balkani piirkonnale suunatud Euroopa poliitikas oluline roll. Seda rõhutatakse ka proua Neytsi raportis.
Nüüd, mil kriminaalkohtu volituste aeg hakkab lõppema, peame mõtlema otsade kokkutõmbamisele. Meie fraktsiooni jaoks on kõige olulisem see, et praegu pooleli olevad menetlused suudetaks lõpetada sama hoolikalt kui varasemad ning kohtu ette toodaks kaks veel vabaduses viibivat süüdistatavat, Ratko Mladić ja Goran Hadžić.
Me tõesti ei sooviks kuidagi jätta muljet, et kriminaalkohtu volituste kestus ja lõppemine tähendavad, et nimetatud isikud võivad vabadusse jääda. See, kas me pikendame volitusi või kasutame järelmehhanismi, ei ole meie jaoks põhimõtte küsimus ning me loodame, et ehk leiame ka võimaluse hoida kohtunikud, juristid ja sekretariaadi kuidagi ootevalmis.
Véronique De Keyser
(FR) Proua juhataja, Euroopa Liit lähtub kõigi Balkani piirkonna riikide puhul võrdse kohtlemise põhimõttest.
Ühest küljest, kui me nõuame Belgradilt Ratko Mladići väljaandmist stabiliseerimis- ja assotsieerimislepingu raamesse jääva kaubandust käsitleva vahelepingu elluviimise tingimusena, siis ilmselgelt nõuame täielikku koostööd kriminaalkohtuga ka Horvaatialt.
Ent praegu jätab see koostöö pehmelt öeldes paljuski soovida. Oma viimasel veebruarikuisel Zagrebi-külaskäigul, kus peaprokurör Brammertz küsis puuduvaid dokumente suurtükiväerelvade kasutamise kohta operatsioonis Torm, mille tagajärjel, olgu öeldud, pidi kodudest lahkuma 200 000 serblast ja hukkus 350 tsiviilisikut, nõudis ta Horvaatia täielikku koostööd, ja kuigi Euroopa Komisjon andis just rohelise tule läbirääkimiste alustamiseks kohtuid ja põhiõigusi käsitleva 23. peatüki üle, ei taha mõnede Euroopa riikide valitsused ega ka Euroopa Parlament sellest kuuldagi.
Balkani piirkonnast ei ole meil ilma rahutagatisi pakkumata mingit toetust loota, aga parim tagatis ongi möödaniku kuritegude kohta käiva tõe väljaselgitamine ja õigluse jaluleseadmine.
Õnnitlen proua Neyts-Uyttebroecki tema raporti puhul, mida väliskomisjon üksmeelselt toetab.
Alexandru Nazare
. Tänan raportöör Annemie Neytsi ja avaldan heameelt endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu volitusi käsitleva raporti üle, millesse ka mina paari muudatusettepanekuga oma panuse andsin ja milles tõstatatakse rida tõsiseid küsimusi, mida me oleme kohustatud arutama.
Me peame veenduma, et tulemusi, mida kriminaalkohus on seni saavutanud sõjakurjategijate karistamisel ja Lääne-Balkani piirkonnas leppimise edendamisel, kasutatakse tõhusalt ära. Kriminaalkohtu töö tuleb täielikult lõpule viia. Samuti on vaja hinnata saavutatud tulemusi, eriti eesmärke, milleni ei ole veel jõutud. Selle hindamise põhjal peaks nõukogu kaaluma kriminaalkohtu volituste pikendamist nii kauaks kui tarvis.
Loomulikult ei saa kriminaalkohus oma tegevust lõputult jätkata. Seepärast peamegi tagama, et pooleliolevate ülesannetega tegelemiseks on vajaliku aja jooksul olemas spetsiaalne mehhanism. Sellega seoses kiidan heaks ÜRO Julgeolekunõukogu ettepaneku luua selline institutsioon.
Teine minu meelest ülioluline meede Lääne-Balkani piirkonna jätkusuutlike institutsioonide arendamisel on sealsete riikide kohtusüsteemide eeskirjade ja hindamiskriteeriumide väljatöötamine, mis aitaks pakkuda tuge riiklikele kohtutele.
Bogusław Rogalski
(PL) Proua juhataja, endise Jugoslaavia asjade rahvusvaheline kriminaalkohus on andnud suure panuse Lääne-Balkani riikide leppimisprotsessi ning aidanud piirkonnas rahu taastada ja säilitada. Samuti on kriminaalkohus aidanud luua aluspõhja uutele konfliktide sõjajärgse lahendamise normidele kogu maailmas. Siiski tuleks rõhutada, et keskse tähtsusega on Balkani piirkonna riiklike kohtusüsteemide potentsiaali arendamise toetamine, sest kohalikud kohtud peaksid olema suutelised jätkama kriminaalkohtu alustatud tööd. Teine suur proovikivi on Lääne-Balkani piirkonna kohtute ja prokuröride korrektne koostöö eriti väljaandmist ja vastastikust õigusabi hõlmavates juhtumites. Samuti tuleb kindlasti luua mehhanismid, mis tagavad ka pärast kriminaalkohtu likvideerimist, et kohtu täidetud ülesanded ja koostatud materjalid tugevdavad õigusriigi põhimõtteid.
Lõpetuseks tahaksin kutsuda Lääne-Balkani ja Euroopa Liidu riike üles toetama nende valitsusväliste organisatsioonide ja ka teiste institutsioonide tööd, kes aitavad ohvreid, edendavad rahvustevahelist dialoogi ja mõistmist ning toetavad Balkani piirkonnas tehtavaid leppimispüüdlusi.
Alexandr Vondra
nõukogu eesistuja. - Proua juhataja, kokkuvõtteks tahaksin lühidalt korrata, et toetame igati kriminaalkohtu tehtavat tööd, sest see on oluline osa taastamis- ja leppimisprotsessist Lääne-Balkani piirkonnas nii praegu kui ka edaspidi.
Olgu märgitud, et homme kohtume me Prahas peaprokurör Serge Brammertziga. Jagan seisukohta, et kriminaalkohtul peaks olema võimalik rakendada oma volitusi, viia lõpule pooleliolevad kohtuprotsessid ja algatada uued menetlused kahe seni veel vabaduses viibiva süüdistatava osas. Samuti olen nõus, et kriminaalkohtu pärand tuleb säilitada ja selleks tuleb tugevdada kohalike kohtuorganite võimekust tulla toime lõpetamata kohtuasjadega. Lõppude lõpuks puudutavad need juhtumid Lääne-Balkani piirkonda ja ühel hetkel peavad sealsed kohtud need ise üle võtma.
Olli Rehn
komisjoni liige. - Proua juhataja, soovin teid tänada selle väga lühikese, kuid olulise arutelu eest ning avaldada proua Neyts-Uyttebroeckile kiitust raporti ja algatuse eest.
Endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu tegevus peegeldab kahtlemata Euroopa väärtusi õigusemõistmise ja õigusriikluse vallas, mis teebki selle arutelu sedavõrd oluliseks. Samuti on see tähtis element Lääne-Balkani piirkonda puudutavas Euroopa Liidu laienemispoliitikas.
Kuupäevade poolest võin nõustuda üksnes kriminaalkohtu endaga - kohtuasjade lõpetamise strateegias seatud päevad on üksnes orientiiriks, mitte absoluutseteks tähtpäevadeks, nagu on proua Neyts-Uyttebroecki raportis õigesti märgitud.
Euroopa Komisjoni jaoks on otsustava tähtsusega see, et rahvusvaheline üldsus jätkaks kriminaalkohtu praeguste volituste täitmise toetamist, sest selle tulemusena ei jää ükski sõjakurjategija tulevikus karistamata.
Annemie Neyts-Uyttebroeck
raportöör. - Proua juhataja, soovin tänada kõiki meie arutelus osalenuid.
Tahan öelda ka seda, et olen märganud kõigis endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelises kriminaalkohtus töötavates või töötanud inimestes sellist pühendumust, mida ma ei kohta mujal kuigi tihti. Seda on väga meeldiv tõdeda.
Seda enam oli põhjust neid muudatusettepanekuid esitada.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, neljapäeval, 12. märtsil 2009.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Marek Aleksander Czarnecki
kirjalikult. - (PL) Proua juhataja, Haagi kriminaalkohtu töö väärib Euroopa Liidu püsivat toetust eelkõige seepärast, et konfliktide lahendamiseks on loodud uute normide aluspõhi, kuid ka seepärast, et kriminaalkohus on andnud märkimisväärse panuse leppimisprotsessi Lääne-Balkani piirkonnas.
Pidades silmas ÜRO resolutsiooni, milles taotletakse endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtu töö lõpetamist, nõustun raportööriga, et analüüsida tuleks võimalust pikendada kõnealuse institutsiooni volitusi. Kriminaalkohtu tegevuse jätkamine on vajalik kasvõi üksnes seetõttu, et paljud kurjategijad on ikka veel vabaduses ja märkimisväärne arv juhtumeid vajab veel usaldusväärset uurimist.
Samuti olen veendunud, et otsustavalt tähtis on luua Balkani piirkonna kohtusüsteemi jaoks selge toimimismehhanism, mis võtab pärast kriminaalkohtu likvideerimist üle selle algsed ülesanded. Lisaks kutsun liikmesriike üles toetama nende valitsusväliste organisatsioonide ja ka teiste institutsioonide tööd, kes aitavad ohvreid, edendavad rahvustevahelist dialoogi ja mõistmist ning soosivad Balkani piirkonnas tehtavaid leppimispüüdlusi.
Athanasios Pafilis  
Kümme aastat pärast seda, kui USA, NATO ja Euroopa Liit päästsid Jugoslaavia vastu valla räpase sõja, heietavad needsamad Jugoslaavia inimeste vastu suunatud kuritegude süüdlased tuhandetest mõrvatutest, kelle hulgas oli nii naisi kui ka lapsi, ning tohutust kahjust, mille nad ise Balkani piirkonnas põhjustasid. Kõnealuses raportis ülistatakse Haagi kriminaalkohut, mille nad lõid selleks, et mõista kohut enda ohvrite üle ning pesta Ameerika ja Euroopa imperialistid puhtaks nende süüst; ülistatakse kohut, mida iseloomustavad fabritseeritud süüdistused ja kohtuprotsesside paroodiad, mille tulemusena mõrvati Jugoslaavia endine president Slobodan Milošević. Uskumatu jultumusega taotletakse kriminaalkohtu tegutsemisaja pikendamist, et saaks järjekordseid inimesi süüdi lavastada ja avaldada Jugoslaavia inimestele terroristlikku survet, kutsudes neid üles allkirjastama avaldust, milles nad väljendavad kahetsust oma maa kaitsmise pärast ja nõustuvad alluma Euroopa mõrvaritele.
Üksnes hääletamisest sellise jälestusväärse raporti vastu jääb väheks. Kreeka kommunistlik partei loobub hääletamisest. Partei keeldub isegi kohale tulemast, et mitte osaleda Euroopa Parlamendis imperialistlike kuritegude legitimeerimisel. Nii saame väljendada pisutki austust neile, kes maksid USA, NATO ja Euroopa Liidu imperialistliku barbaarsuse eest oma verega.
Tulevikus luuakse tõelised rahvaste kohtud, tegelikud süüdlased ja mõrvarid USAst, NATOst, Euroopa Liidust ning vasak- ja paremtsentristlikest valitsustest tuuakse kohtu ette ja neile määratakse nende kuritegude eest karistus.
