Pidulik istung - Timor-Leste
President
Austatud president! Tere tulemast Euroopa Parlamenti! Tere tulemast taas, pärast 18 aastat!
José Ramos-Horta
Timor-Leste Demokraatliku Vabariigi president. - Austatud president! Head kolleegi! Ma alustan ingliskeelsete märkustega ja lähen seejärel üle portugali keelele ning lõpetan jälle inglise keeles.
Ma saaksin teie poole pöörduda viies eri Euroopa keeles, kuid et ennast mitte segadusse ajada, siis jään ma ainult kahe, inglise ja portugali keele juurde.
Ma olen tänulik au eest kõneleda sellele auväärsele asutusele - Euroopa rikkaliku kultuurilise mitmekesisuse, selle demokraatliku poliitilise kultuuri ja asutuste kehastusele. Minu imetlus Euroopa ja teie rajatud asutuste üle, teie teekonna üle killustatusest, rivaalitsemisest ja sõdadest ühtsuse, partnerluse, rahu, demokraatia, kaasatuse ja heaolu saavutamiseni, aga ka imetlus teie sügava usu üle rahvastevahelisse solidaarsusesse pani mind kui Nobeli rahupreemia laureaati esitama Euroopa Liitu ja Euroopa Komisjoni 2008. aastal Nobeli rahupreemia kandidaadiks.
Ühes maakera servas on ainsa püsiva ülivõimu ülekaalukas mõju ja vari. Teises servas on aga Aasia koos kahe esile kerkiva gigandiga, mis kõrguvad kogu ülejäänud piirkonna kohal. Selle vahele võiks jääda Euroopa sild - sild, mis võiks ühendada kõiki uues partnerluses rahu ja heaolu saavutamise nimel. Selline kaasatud Euroopa ulatub Portugali rannikut uhtuvast kaunist Atlandi ookeanist kuni vana mandri servani, kust algab Aasia.
Siin kõneldes olen ma eriti tänulik sellele auväärsele asutusele, paljudele selle austatud liikmetele, Euroopa Komisjonile ja eriti selle presidendile, meie sõber José Manuel Durão Barrosole, kes on meid meie pikal vabaduseotsingu teekonnal enam kui kolme aastakümne vältel toetanud.
Noore poliitikuna ja diplomaadina, esmalt Portugali riigisekretärina, seejärel välisministrina ning hiljem peaministrina, oli ta arukas ja kirglik Timor-Leste, aga ka Aafrika, Aasia ja Ladina-Ameerika toetaja.
Ma ei täidaks aga oma kohust, kui jätaksin tänamata paljud teised Euroopa Parlamendi liikmed, kellest mõned ei ole enam siin pöördumatu vananemisprotsessi tõttu, millest ei ole meil kellelgi pääsu.
Me leidsime kogu sellest asutusest, nii vasak- kui ka parempoolsetelt fraktsioonidelt toetust, kui te korraldasite meile foorumi, samal ajal kui keegi teine ei andnud meile hääleõigust.
Näiteks olid just kõikide Euroopa Parlamendi fraktsioonide Portugalist pärit liikmed need, kes andsid 1990ndatel osa oma enda teenistusest inimesele, kes on täna meie välisminister - dr Zacarias da Costale. Ta oli siin viis aastat Timori vastupanuliikumise esindajana ning just Euroopa Parlamendi nii vasak- kui ka parempoolsete fraktsioonide Portugalist pärit liikmed andsid meile igakuiselt rahalist abi, et saaksime Brüsselis oma kontorit töös hoida.
Just see asutus andis ka meile esmakordselt maailmas passi, isikutunnistuse, esindades Timor-Lestet parlamendis, et kaitsta Timor-Leste loomist.
Seega valdab mind siia tagasi tulles teie kõigi suhtes tohutu tänutunne.
Lubage ma lähen nüüd portugali keelele üle ning käsitlen aastatuhande arengueesmärkide teemat, räägin teile, kuidas meil minu koduriigis läheb ning mida me rahvusvaheliselt üldsuselt meie ja teiste abistamiseks ootame.
(PT) 2000. aastal ei olnud Timor-Leste iseseisev riik ning alles 2004. aastal aastatuhande arengueesmärkide kohta oma esimese raporti esitamisega seadsime esimesed eesmärgid.
Viimased kolm aastat on Timor-Lestes valitsenud tõeline rahu, mis on võimaldanud meil saavutada tugeva majanduskasvu: üle 12% aastas; vähendada vaesusmäära kahe viimase aastaga 9%; vähendada imikusuremust ja suremust alla viieaastaste laste seas juba praegu 2015. aastaks seatud eesmärkide tasemele; koolidesse värbamine suurenes 2007. aasta 65%-lt 2009.-2010. aastal 83%-le; ning tänu Timor-Leste ja Kuuba ühisprogrammile on ka täiskasvanute kirjaoskamatus järk-järgult vähenemas.
Eeldatavasti on Timor-Lestes kirjaoskamatuse probleem kahe või kolme aasta pärast täielikult lahendatud. Umbes 30% riigieelarvest eraldatakse tervishoiule ja haridusele. Sellise muutuse taga on sotsiaalprogrammide agressiivne riiklik rahastamine, näiteks otsesed rahalised toetused vanuritele, leskedele, puuetega inimestele ja veteranidele, aga ka kindlameelsed jõupingutused haritavate alade laiendamiseks ja toiduainete tootmise suurendamiseks.
Me oleme viimistlemas oma strateegilist arengukava 2010-2030, mis võimaldab meil vabastada oma rahvas sajanditepikkusest vaesusest ja tõsta nende elatustase 2030. aastaks kõrgema keskklassi tasemele.
Meie naftavarude haldamise suhtes on mul hea meel öelda, et Extractive Industries Transparency Initiative liigitas oma 2010. aasta 1. juuli raportis Timor-Lesteri selle tugevuse, läbipaistvuse ning maagaasist ning naftast saadud tulude haldamise tõhususe poolest Aasias esimeseks ja kogu maailmas kolmandaks.
Umbes 30% meie parlamendiliikmetest on naised. Naised on meil ka mitmetel juhtivatel positsioonidel, näiteks rahandus-, justiits-, sotsiaalse solidaarsuse jt ministrite ning ka riigiprokuröri ametikohtadel. Meil on ka alaline noorteparlament, kus on 130 äsja üleriigiliselt valitud liiget. Sinna parlamenti valitud noored on vanuses 12-17 eluaastat. Me oleme alati soovinud, et noorteparlamendis oleks sooline tasakaal. Meie ootused said isegi ületatud: noorteparlament koosneb 68st naissoost ja 62st meessoost liikmest.
Timor-Leste on uhke, et on vastu võtnud ühe maailma humanistlikemast põhiseadustest, milles surmanuhtlus on keelatud ja maksimaalne vanglakaristus on 25 aastat; meil ei ole eluaegseid vanglakaristusi. Me oleme ratifitseerinud kõik peamised rahvusvahelised inimõigusi käsitlevad lepingud. Me oleme esitanud asjakohastele asutustele juba kaks raportit lepingute kohta ning teeme ka edaspidi jõupingutusi kõikide inimeste puhul inimõiguste, vabaduse ja väärikuse austamise veelgi kindlamaks tagamiseks. Meie põhiseadus tunnustab rahvusvahelise õiguse ülimuslikkust riigisiseste seaduste üle; teisisõnu peavad meie seadused olema kooskõlas rahvusvahelise õigusega.
Teie lahkel loal lähen ma nüüd tagasi inglise keelele üle.
Nüüd käsitlen kliimamuutuste teemat, kuid teen seda ajalise piirangu tõttu ilmselt vaid väga põgusalt.
Samal ajal kui on teada tõsisai, et rikkad ja mõjuvõimsad riigid andsid suurima panuse maailma majanduse allakäigule, tunnistame, et viimase 200 aasta jooksul aset leidnud edusammud teaduse, tehnoloogia ja tööstuse alal on toonud tohutut tulu kõigile, isegi kui nende tulude jaotumine on olnud ebavõrdne.
Meie arengumaades ei peaks aga süüdistama rikkaid ja mõjuvõimsaid riike kõige halva pärast, mis meie planeedile on tehtud. Me peame tunnistama oma vastutust meie metsade, järvede, jõgede ja merede hävitamise ees. Aasial ei ole kliimaprobleemi lahendamisel USA ja Euroopaga võrreldes väiksem kohustus. Me moodustame peaaegu poole kogu planeedi elanikkonnast. Ainuüksi sellega avaldame maale, mineraalainetele, metsadele ja veele tohutut survet. Oma majanduse tänapäevastamiseks ja sadade miljonite Aasias elavate vaeste elujärje parandamiseks kasutame üha enam Maast saadud energiat. Paljud Aasia uued majandusjõud ületavad nüüd ka ookeane, otsides energiat mujalt - Aafrikast ja Ladina-Ameerikast.
Seepärast kutsub Timor-Leste koos Maldiividega - kaks väikseimat Aasia riiki - üles säästva arengu kohta Aasia ühist tegevuskava koostama, mille pidepunktid on keskkonnakaitse ja taastamine, maa- ja veemajandus, kõikidele inimestele tervishoiu ja hariduse tagamine ning vaesuse ja kirjaoskamatuse kaotamine.
Mul on üleskutse rikastele ja mõjuvõimsatele riikidele. Nad peaksid endalt küsima, kas nad on täitnud telekaamerate ees antud lubadusi ja kas hiljutised strateegiad on olnud mahajäämuse ja äärmise vaesuse vastu võitlemisel ikka tõhusad.
Liiga sageli on süüdistatud arengumaade juhte selles, et olenemata väidetavast rikastelt riikidelt saadud lahkest arenguabist ei ole suudetud rahva elujärge parandada.
Abiandjad peaksid aga ka poliitikat õiglaselt ja kriitiliselt analüüsima. Me teame, et USA, Euroopa ja Jaapani elanike seas on siiras solidaarsustunne kaasinimeste vastu maailma vaesemates piirkondades, kuid abiandjad peavad ka lihtsustama pikka, koormavat, liigset, raiskavat, ülearust ja bürokraatlikku paberimajandust, mis heidutab ning uputab meid kõiki meie riikides enda alla.
(Aplaus)
Abiandjad peavad investeerima maaelu arengusse, põllumajandusesse, toiduga kindlustatusse, vee- ja sanitaaroludesse, teedesse, tervishoidu ja haridusse lubatud rahast rohkem. Riiklike asutuste ja demokraatlikult valitud juhtide positsiooni tugevdamiseks peavad abiandjad pakkuma rohkem otsest valdkondlikku eelarvetoetust, et aidata neil rahvale teenuseid ja arenguvõimalusi pakkuda.
On heidutav, et ainult vähesed rikkad riigid on suutnud täita eesmärki anda 0,7% rahvamajanduse koguproduktist arenguabiks. Samal ajal ununevad rahvusvahelistel konverentsidel filmistaaride ja rokklauljatega kõrvuti tähelepanu keskpunktis olles antud lahked lubadused enamasti kohe kui Hollywoodi eesriie langeb ja prožektorid kustuvad.
Veelgi heidutavam on näha, kui kiiresti ja lihtsalt leitakse kümneid miljardeid dollarid hättasattunud pankade, kindlustusfirmade, petturlike kinnisvarafirmade ja iganenud autotööstuste päästmiseks, ning kuidas makstakse kümnete miljonite dollarite eest preemiaid ebakompetentsetele isikutele ja majandusliku hävingu eest vastutavatele kelmidele - ja ometi on kümnetele välise arenguabi suurendamise taotlustele vastatud suure vastuseisuga.
Me usume, et üheks mõistlikuks ja ausaks viisiks finantskrahhi tagajärjel kannatavaid riike abistada oleks vähimarenenud riikide ja arengumaade hulka kuuluvate väikeste saareriikide võlgade kustutamine ning võlgade restruktureerimine võlglasriikide puhul, mis seisavad silmitsi tohutute sise- ja välisprobleemidega - nagu ebastabiilsus, kliimamuutused ja ekstremism - paljudes kohtades maailmas, eriti Lõuna-Aasias ja Ida-Aafrika järvede piirkonnas.
Timor-Leste on selles mõttes heas olukorras, et meil ei ole ühtegi senti välisvõlga, mispärast ei ole ka meie pöördumise ajend omakasupüüdlikkus. Tegelikult võib 2010. aasta majanduse aastaraamatut - taskuformaadis variandi - avades sealt päris huvitavaid andmeid leida. Timor-Lestel on täna oma SKP suhtes kõige suurem eelarveülejääk maailmas ning mitte ühtegi senti välisvõlga. Sellest olenemata tunneme solidaarsust nende riikide suhtes, kes on aastakümnete vältel sattunud sellistesse võlgadesse, mida nad nüüd tagasi maksta ei suuda ja mille lõksu on sattunud sajad miljoni inimesed üle maailma. Kui on olnud võimalik peaaegu üleöö saada kokku miljardeid dollareid hättasattunud pankade ja kindlustusfirmade päästmiseks, siis peab olema ka moraalne kohustus ja poliitiline tarkus palju väiksema summa leidmiseks, et täita arenenud maade kohustusi vaeste, kolmanda maailma riikide ees, et tasakaalustada mõni ebavõrdsus, mida on tänapäevases maailmas kõikjal.
Kõneledes täna siin suure tänutundega teie - Euroopa Parlamendi, Euroopa liidrite ja kõigi meie arengupartnerite - vastu, soovin alandlikult tunnistada ka meie ebaõnnestumisi ja puudusi. Timor-Lestes ja paljudes teistes arenguriikides ei tohiks me vahetada ära rolle, manitsedes läänemaailma kättemaksuks aastakümnete jooksul meie kohta kõlanud manitsuste eest, vaid peaksime ka peeglisse vaatama ja oma küsimustele ise ausalt vastama. Mida oleme ise ette võtnud, et oma sadu miljoneid inimesi äärmisest vaesusest välja aidata? Me saame seda teha. Me kõik saame tegutseda paremini, nii Timor-Lestes kui ka kõikjal mujal.
Me oleme viimase kolme aasta jooksul tohutuid edusamme teinud. Meie riik on olnud iseseisev ainult kaheksa aastat. Ma avaldasin teile mõned arvud, kuid on ka paljud teised saavutuste valdkonnad, mis ei ole arvuliselt väljendatavad. Need ei ole küll mõõdetavad, kuid on täpselt sama olulised. Meil on õnnestunud ravida oma ühiskonna haavu, eri kogukondi lepitada ning ravida haavu, mis on tekkinud meil Indoneesiaga, kellega meil on 24 aasta pikkune traagiline ajalugu. Täna valitseb Timor-Leste ja Indoneesia vahel parim suhe, mis naaberriikide vahel võib olla. Meil on õnnestunud luua häid suhteid kogu piirkonnaga. Me oleme loonud diplomaatilised suhtes üle 100 riigiga. Need on arvuliselt väljendamatud ja mõõdetamatud saavutused. Vaatamata 24 aasta pikkusele okupatsioonile ei pea meie rahvas kellegi vastu vimma.
Sellised on meie uskumused ja veendumused. Me oleme otsustanud kindlameelselt oma rahva ootuste järgi tegutseda ning neid rahuliku ja eduka tuleviku poole juhtida.
Õnnistagu kõikvõimas ja armuline Jumal meid kõiki!
(Aplaus)
President
Austatud president, tänan teid väga!
18 aasta eest näitasite Ida-Timori opositsiooni juhina välja suurt julgust ja visionaarsust. Nüüd olete te vaba, demokraatliku ja iseseisva riigi president.
Palju õnne teile, austatud president, ning kõike paremat teie riigile ja rahvale! Tänan teid teie kõne eest!
(Aplaus)
