Võltsimise mõju rahvusvahelisele kaubandusele - Tarbijakaitse ja võltsimine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel Gianluca Susta koostatud raport võltsimise mõju kohta rahvusvahelisele kaubandusele ja
suuliselt vastatav küsimus, mille esitas komisjonile fraktsiooni PSE nimel Arlene McCarthy tarbijakaitse ja võltsimise kohta - B6-0486/2008).
Gianluca Susta
raportöör. - (IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Esmalt sooviksin tänada kõiki, kes minuga selle raporti koostamisel koostööd tegid, sealhulgas variraportööre, sõltumata sellest, mis seisukoha iga fraktsioon homme selle raporti hääletusel võtab.
Võltsimisvastane võitlus on ennekõike vahend Euroopa süsteemi konkurentsivõime toetamiseks ning jääb täiel määral Lissaboni strateegia aluspõhimõtete piiresse. Ma usun, et seda käsitledes tuleks arvesse võtta ka selle juriidilist ja kriminaalset ulatust meie globaliseerunud maailmas. OECD 2005. aasta raport ütleb meile, et maailmas müüakse ligikaudu 150 miljardi euro väärtuses võltsitud kaupa, võtmata arvesse puhtriigisisest võltsimist või Interneti-piraatlust. Üks kommentaator ütleb, et tegelikult on võltsimise käive umbes 500 miljardit eurot.
Kaubamärgiõigusi, patendiõigusi ja intellektuaalomandi õigusi rikkudes pärsib võltsimine seega meie tööstuse tugevaid külgi, meie uuendusvõimet ja meie loominguvõimelisust. See nõuab koordineeritumaid sihtmeetmeid, suurt tähelepanu suhetele maailma eri piirkondadega ning, ma usun, ka teistsugust lähenemist ühenduse institutsioonide ja liikmesriikide vahelistele suhetele.
Raporti koostas rahvusvahelise kaubanduse komisjon, kes tahtis oma institutsiooniliste ülesannete tõttu pikemalt peatuda võltsimise rahvusvahelistel aspektidel, kuid seos võltsimise välis- ja siseaspektide vahel Euroopas - mis on endiselt maailma suurim turg ja maailma suuruselt teine importija - on täiesti selge.
Niisiis, kokkuvõttes peame taas kinnitama teatavaid võltsimisvastase võitluse põhieeldusi: meil tuleb tugevdada oma kaitsesüsteemi võltsitud kauba sisenemise vastu, mis tähendab ka piiridel kauba kontrollimise eest vastutavate politseijõudude koordineerimist ja tolli tugevdamist. Meil tuleks siiski tõsiselt keskenduda ka meie enda õigussüsteemide tsiviil- ja kriminaalõigusnormide ühtlustamisele ning tegevusele Maailma Kaubandusorganisatsioonis, et tugevdada vahendeid, millega WTO on ennast juba varustanud.
On selge, et kui pöörduda tekkinud vaidlustega seotud teatavate probleemide lahendamiseks sagedamini Maailma Kaubandusorganisatsiooni poole, aitab see tugevdada võltsimisvastast võitlust, sest me usume, et kuidagi peaks saama karistada mõningaid Euroopa Liidu väliseid riike, kes teatavad, et on ühel või teisel viisil valmis vahendama seda kaupa Euroopasse ja ka üleilmsesse ringlusse.
Me vajame tugevamat intellektuaalomandi kaitset, suuremat suutlikkust kaitsta end maailma suurtes geopoliitilistes piirkondades, samuti suurte riikide eest, kes maailmaturule ilmuvad. Sellepärast on meil ACTA vastu suur huvi. See on suur rahvusvaheline kaubandusleping mitmepoolses raamistikus, mis ei eita siiski Ameerika Ühendriikide, Jaapani ja Euroopa vahelise kahepoolse raamistiku väärtust ning jätab ruumi ka Brasiiliale, Indiale, Hiinale ja teistele tähtsamatele maailma kaubandusregioonidele. Tähelepanu koonduks kahte punkti. Ühest küljest keskendutaks läbipaistvusele ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste ja eraelu puutumatuse kaitsele. Teisest küljest keskendutaks küll täielikult põhiõigusi austades kaubanduse huvidele, mis on meie jaoks tihedalt seotud arengu ning järelikult ka meie riikide vabadusega ELi raames ja ELi enda kui maailmaturu tähtsa poliitilise asjaosalise vabadusega.
Nõnda usun ma, et meil tuleks tegeleda tarbijakoolituse, kriminaalõiguse ühtlustamise, kontrolli tõhustamise ja survevahendite kasutamisega. Mõningate arengumaade jaoks kehtib meil üldiste tariifsete soodustuste kava ning meil tuleks seda süsteemi tugevdada, kuid samal ajal kasutada seda ka selleks, et vähendada teatud riikide huvi võltsitud kauba sissevoolu vahendamise vastu.
Raporti eesmärk on luua raamistik, mis ühendaks selliseid olulisi huve nagu vabadus, vabakaubandus, kodanikuõigused, poliitilised ja arenguõigused, püüdes anda lööki nähtusele, mis tekitab praegu Euroopa Liidu konkurentsisüsteemile väga suuri raskusi. Oleksime muidugi lootnud enamat, kuna mõned küsimused, nagu seirekeskus või jälgitavussätete kehtestamine, jäid raportis tagaplaanile. Nende puhul ei saavutatud enamuse toetust.
Me usume siiski, et meil on õnnestunud anda väärtuslikku abi komisjonile ja nõukogule, eriti komisjonile, et tulevikus oleks võimalik vaadata üle kõik normid, mis kaitsevad Euroopat selle kahjuliku nähtuse eest.
Eija-Riitta Korhola
küsimuse esitaja. - Austatud juhataja! Ma tahaksin raportöörile tema põhjaliku töö eest tänu avaldada. Võltsimine ja autoriõiguste rikkumine kurnavad Euroopa ja üleilmset majandust ning sellest ebaseaduslikust tegevusest ei jää puutumata peaaegu ükski tööstusharu. See vastutab seadusliku ettevõtluse kahjustamise eest ning tekitab IMCO arvates kahju ka tarbijatele.
Probleem on tõsine ja muutumas üha tõsisemaks, ometi on võlts- ja piraatkaup siseturul endiselt vabalt kättesaadav. Võltsimise ja piraatluse vastu võitlemiseks tuleb meil kõigepealt tõhustada nõuete järgimist, aidata tollil rikkumisi tuvastada ning sõlmida kokkuleppeid, et rünnata võltsimist ja piraatlust seal, kus rikkumine alguse saab. Samuti tuleb võtta meetmeid selleks, et Internet ei muutuks veel suuremaks võlts- ja piraattoodete turustamise kanaliks, ja muuta õiguskaitsevahendeid tõhusama kahjuhüvitamise huvides rangemaks.
Teiseks vajame avalikkuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid. Tarbijad on liigagi sageli probleemi ulatusest ja mõjudest teadmatuses. Ohtlikud tooted, eriti võltsravimid, seavad tarbijate elu ohtu. Valitsuste juhitud kampaaniad peaksid üha rohkem keskenduma võltsimise ja piraatluse sotsiaalsetele kuludele, näiteks tervishoiule ja ohutusele.
Kolmandaks vajame rohkem andmekogumist, hindamist ja uuringuid. Ammendavad ja võrreldavad andmed on nii õiguskaitsealaste pingutuste kui ka teavituskampaaniate jaoks ülimalt tähtsad. Tänavu jõudis siseturu- ja tarbijakaitsekomisjon kokkuleppele uue kaupu puudutava paketi osas, millega loodi uus turujärelevalve ja ELi õiguse jõustamise raamistik, tagamaks siseturul kättesaadava kauba ohutust. Oma ametiaja alguses võtsime vastu ajakohastatud tolliseadustiku ning õigusaktid, et aidata luua tõhusat ja paberivaba tolli. Niiviisi püüdsime suurendada tolli tegevuse tulemuslikkust ELi välispiiridel - viimasel kaitsepuhvril -, et ennetada võltsitud kauba pääsemist siseturule.
Võitlus võltsimise ja piraatluse vastu peaks jääma meie poliitilise tegevuskava tippu. Euroopa Parlamendis kutsume komisjoni üles tegema kõigis ELi liikmesriikides koostööd valitsuste, tolli, tööstuse ja tarbijatega. Kui me tahame tõhusalt võidelda, tuleb meil ühiselt tegutseda. Tänaõhtuse aruteluga kutsume komisjoni üles pakkuma võltsimise ja piraatluse vastasele võitlusele ühtset ja kooskõlastatud lähenemisviisi. Vaid nii saame tagada tarbijate usalduse siseturul müüdavate toodete vastu.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja! Ma sooviksin tänada Gianluca Sustat tema raporti eest, mis käsitleb võltsimise mõju rahvusvahelisele kaubandusele, ning muidugi ka siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni. Võltsimise ja piraatluse probleem väärib, nagu Eija-Riitta Korhola meile just väga hästi demonstreeris, kogu meie tähelepanu ja otsusekindlust.
Komisjon on võtnud endale südameasjaks tagada intellektuaalomandi kaitse kõrge tase ja edendada intellektuaalomandi austamist kolmandates riikides. Kooskõlas Euroopa rolliga maailmas ja komisjoni strateegiaga intellektuaalomandi õiguste järgimise tagamiseks teeme koostööd partneritega, kes jagavad meie muresid. Nii on see Ameerika Ühendriikide, Jaapani, G8 ja OECD riikidega. Me soovime, et kolmandad riigid ei saaks kuritarvitada või koguni paljaks riisuda Euroopa kõige tänapäevasemaid, kõige uuenduslikumaid, kvaliteedile kõige pühendunumaid tööstussektoreid, mida loetakse üheks meie üleilmse konkurentsivõime põhitrumbiks.
On teretulnud, et Euroopa Parlament selle küsimusega tegeleb. Suur tänu. Komisjon on jälginud Gianluca Susta raporti koostamist ja ma tänan teda väga ambitsioonika, konstruktiivse seisukoha võtmise eest. Me arvestame ettepanekuid, mis puudutavad Hiinaga tehtavat tööd, WTO vaidluste lahendamise mehhanismi, meie tariifsete soodustuste süsteemi ning vajadust väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid rohkem aidata.
Mitmes valdkonnas kujutab raporti lõplik versioon endast esialgse lähenemisega võrreldes siiski taandarengut. Samuti on raport võtnud reserveerituma ja ennastõigustavama tooni, eriti seoses ACTA, võltsimisvastase kaubanduslepinguga. ACTA eesmärk on võidelda laiaulatusliku ebaseadusliku tegevusega ja kaitsta Euroopa Liidu uuendajaid. Sellega ei taheta piirata kodanikuvabadusi või avaldada survet tarbijatele.
Nagu komisjon on Euroopa Parlamendile mitmel puhul korranud, ei lähe ACTA praegusest Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste rakendamise süsteemist kaugemale. Praegune süsteem austab põhiõigusi ja kodanikuvabadusi, sealhulgas isikuandmete kaitset. Kriminaalkaristuste kohaldamise üle peab liikmesriikide nimel läbi rääkima Euroopa Liidu eesistujariik.
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tõstatatud küsimustega seoses tahaksin rõhutada, et pärast koos Euroopa Parlamendi liikmetega maikuus korraldatud kõrgetasemelist konverentsi on komisjon arutlenud, millised vahendid oleksid kõige kohasemad liikmesriikide, kohtute ja politsei, ettevõtjate ja tarbijate toetamiseks võitluses nende kurjategijate vastu. On tõsi, et need keerulised probleemid on seotud mitme valdkonnaga ja langevad komisjoni eri peadirektoraatide pädevusse. Vaja on tugevamat koostööd.
Tänavuse aasta alguses - ja see on tähtis - loodi tööstus- ja intellektuaalomandi õiguste kaitsele spetsialiseerunud üksus. Ma rõhutan seda. Lisaks on meil vaja korralikku teadmistebaasi, et luua püsiv võltsimise ja piraatluse vastane strateegia. Kuid sellega on meil üks probleem: statistika kogumine. Me vajame statistikat, et saada probleemi ulatusest ja suurusest täpne ettekujutus. Seda rõhutas ka OECD oma raportis pealkirjaga "Võltsimise ja piraatluse majanduslik mõju”.
Seega tuleb meil tegutseda nii, et me saaksime täpsed, täielikud andmed. Ettevõtetel on hädavajalikud andmed olemas, kuid osa neist loetakse tundlikeks andmeteks. Tuleb öelda, et ainsad statistilised andmed, mida liikmesriigid on kohustatud esitama, puudutavad tolli konfiskeeritud kaupa.
Samuti on raske saada andmeid isikute kohta, kes on võltsitud toodete tõttu kahju kannatanud. Olgugi et sellised süsteemid nagu ühenduse kiire teabevahetuse süsteem toiduks mittekasutatavate tarbekaupade kohta (RAPEX) annavad teatud andmeid, ei ole need täielikud. Süsteem RAPEX on kavandatud selleks, et vältida ohtlike toodete tõttu tekkivaid õnnetusi. On tõsi, et võltsitud tooted võivad siia kategooriasse kuuluda. RAPEXi põhieelis on, et ta võimaldab ühes liikmesriigis ohtlike tarbekaupade kohta saadud teabe kiiresti teistele liikmesriikidele ja komisjonile edastada, et teised tarbijad neid ei ostaks.
Arvestades, et RAPEX hõlmab kõiki ohtlikke tarbekaupu, ei ole ta siiski kõige sobivam vahend võltsitud kaubast põhjustatud kahju kohta andmete kogumiseks.
Euroopa õnnetuste andmebaas, mis saab andmeid kehavigastuste süstemaatilise seire teel, kogub andmeid haiglate traumapunktide teatatud õnnetuste ja kehavigastuste kohta. Kehavigastuste põhjuste kohta antud teave on sageli siiski liiga üldine ega ole küllalt üksikasjalik, et teha kindlaks, kas vigastuse põhjustasid võltsitud tooted. Lisaks teeb erinev metoodika, mida liikmesriigid kasutatavad õnnetuste põhjuste registreerimisel, statistiliste andmete võrdluse ja kogumise raskeks ülesandeks, millel jääb täpsusest vajaka.
Seetõttu on selge, et meil tuleks edendada kiire teabevahetuse võrgustike loomist, kasutades riiklikke kontaktpunkte. Selline lähenemine võimaldaks parandada koordineerimist ja teabe jagamist haldus-, kohtu- ja politseiasutuste ning asjaomaste majandussektorite vahel kogu Euroopa Liidus. Selles suhtes võiks seirekeskusest palju kasu olla. Komisjon uurib praegu kõige sobivamaid praktilisi võimalusi seirekeskuse rajamiseks.
Kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega on liikmesriigid kohustatud tagama, et kõik turustatavad tooted oleksid ohutud ning et turujärelevalve oleks tõhus, kuid minevikus ei ole kõik liikmesriigid teinud seda järelevalvet ühesuguse rangusega. Seepärast tegi komisjon ettepaneku kehtestada akrediteerimise ja turujärelevalve nõuete määrus, mille nõukogu võttis vastu 2008. aasta juunis.
Määrusega sätestati turujärelevalve ühine raamistik. See on seotud üldise tooteohutuse direktiivis kehtestatud süsteemiga, kuid täiendab seda. Raamistik seab ühised turujärelevalve nõuded, mida kõik liikmesriigid on kohustatud täitma. Määrus rajab asutustevahelise riigisisese ja piiriülese koostöö mehhanismi. See mehhanism peaks võimaldama kasuliku teabe tõhusat levitamist näiteks selleks, et anda märku ohtlike toodete saabumisest mõnda sisenemispunkti.
2008. aasta juulis võttis komisjon vastu teatise tööstusomandi õiguste kaitse kohta Euroopas. Seega tahaksime kehtestada ühtse strateegia, mis hõlmaks ka mitteseadusandlikke meetmeid, et nende sätete kohaldamist tugevdada. See strateegia võimaldab töötada tolli jaoks välja võltsimise ja piraatlusega võitlemise uue tegevuskava ning luua uued lähenemisviisid, mis võimaldaksid parandada teabe kogumist, edendada üldsuse teadlikkuse tõstmise kampaaniaid ja suurendada koostöö tõhusust kõigil tasanditel.
Nõukogu on öelnud, et toetab seda lähenemisviisi väga. 25. septembril 2008 võttis ta vastu Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava. See resolutsioon, mis kehtestab Euroopa võltsimise ja piraatluse vastase võitluse üldise kava, on tähtis poliitiline signaal. See tõendab, et liikmesriigid peavad intellektuaalomandi õiguste austamist väga tähtsaks.
Selle raames kohtus komisjon liikmesriikide tollide peadirektoritega kõrgetasemelisel seminaril, mis toimus 25. ja 26. novembril 2008 Pariisis. Seminaril visandati tolli jaoks uus võltsimisvastase võitluse kava aastateks 2009-2012.
Selle tollile mõeldud võltsimisvastase võitluse kava koostab komisjon saabuval aastal, mil eesistujariik on Tšehhi. Komisjon omistab suurt tähtsust intellektuaalomandi õiguste kaitsele ja austamisele kolmandate riikide turgudel. Ta on algatanud intellektuaalomandi õigustega seotud küsimuste üle struktureeritud dialoogi oma peamiste kaubanduspartneritega, näiteks Hiinaga. Komisjon on teinud ettepaneku kehtestada intellektuaalomandi õiguste kohta üksikasjalikud sätted, mis keskenduksid konkreetsemalt nende kohaldamise kontrollile kahepoolsetes ja piirkondlikes kaubanduslepingutes.
Mis puutub tarbijate teadlikkuse tõstmisse ja nende hoiatamisse pidevalt suurenevate ohtude eest, siis arvab komisjon, et loomulikult on see tähtis. Usaldusväärsete andmete kogumine ja analüüsimine on meie töö toetamiseks ning tõhusa poliitika ja strateegiate väljatöötamiseks otsustava tähtsusega. Kui meil on kvaliteetsed andmed, suudame tarbijaid teavitada ja harida, äratamata neis samas umbusku või rahutust selliste tundlike tooterühmade nagu farmaatsiatoodete või toiduainete suhtes. Liikmesriikidel on siin mängida tähtis roll, kontrollides, et see teabevahetus toimuks.
Austatud juhataja, ma lõpetan, ühtlasi palun vabandust, et ma nii pikale läksin. Me soovime liikmesriike toetada, nii et nad saaksid uuenduste edendamisele ning tarbijate tervise ja ohutuse kaitsmisele tõhusamalt kaasa aidata, ning meil tuleb sellele läheneda terviklikult. Seepärast koondab komisjon oma jõupingutused sellise mehhanismi rajamisele, mis võimaldab liikmesriikide, tarbijate ja ettevõtete vahel teadmisi ja koostööd arendada.
Näete, härra Susta, teie raport tuleb just parajal ajal. Nii oleme jõudnud selle küsimuse - mis on mulle isiklikult alati väga palju muret valmistanud, nimelt võltsimise - tuumani. Me ei saa kaitsta uuenduslikku Euroopat, kui me võltsimisega tõhusalt ei võitle. Seepärast tänan ma Euroopa Parlamenti tundlikkuse eest, mida ta on selle tõsise probleemi suhtes üles näidanud. Tänan tähelepanu eest. Austatud juhataja, nüüd kuulan ma tähelepanelikult ära Euroopa Parlamendi liikmete sõnavõtud.
Eva Lichtenberger
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Gianluca Susta mainis juba selgelt teema tähtsust, nii et mul ei ole vaja seda enam korrata.
Õiguskomisjon tegeles selle teemaga, eriti sellega, mis puudutab ACTAga seotud rahvusvahelisi suhteid, ning tõstatas järgmised teemad: läbipaistvuse puudumine näiteks rahvusvahelistel läbirääkimistel, ACTA vastastikune suhe rahvusvaheliste lepingute ja organisatsioonidega, näiteks TRIPSi või WIPOga, õigusliku aluse puudumine kriminaalkaristuste laadi ja astme määratlemiseks - punkt, mis on liikmesriikidele samuti väga oluline.
Ma sooviksin selle kõik lühidalt kokku võtta: olenemata liikmesriikide või meie arvamusest kriminaalkaristuste ühtlustamise kohta või sellest, kuidas see aset leiab, peaks meil olema võimalus selle üle ise otsustada. Ei tohi lasta juhtuda, et asjakohase läbipaistvuseta peetavad rahvusvahelised läbirääkimised piiraksid juba eos Euroopa Liidu ja institutsioonide tegevusvabadust sellisel määral, et Euroopa Parlamendil ei oleks otsustamiseks enam vajalikku mänguruumi. Niisiis ei tohi me otsusega kiirustada. Euroopa Parlament paneb oma õigused maksma. Lõppude lõpuks puudutab see - ja võib juhtuda, et koguni ohustab - eraelu puutumatust, andmekaitset ja kodanikuõigusi.
Meil võiks olla võimalus hääletada homme kahe otsuse üle, kui seda ei takista Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon, püüdes üht neist otsustest suulise muudatusettepanekuga muuta. Ma loodan, et seda arvamust saab veel muuta. Suur tänu.
Corien Wortmann-Kool
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (NL) Härra Barrot, te rääkisite sellel hilisel kellaajal tõesti pikalt. Kui te tahtsite sellega rõhutada, et komisjon kavatseb anda võltsimisvastasele võitlusele prioriteedi, siis saate andeks. Veelgi enam - meil oleks hea meel, kui te selle ülla ambitsiooni juurde jääksite, sest see on endiselt suur ja tõepoolest suurenev probleem. Asi pole enam kenades Gucci kottides, vaid Euroopa kodaniku, Euroopa tarbija tervises ja ohutuses.
Ma tahaksin raportööri südamest tänada tema suurepärase raporti eest, mille me rahvusvahelise kaubanduse komisjonis ühehäälselt, kui kaht meist mitte arvestada, heaks kiitsime. Eelmisel nädalal olime haaratud keerulistest läbirääkimistest uute resolutsioonide üle, kuid mul on hea meel, et me kõik tõmbusime veidi tagasi. Seetõttu loodan, et homme õnnestub meil see rahvusvahelise kaubanduse komisjoni resolutsiooni ettepanek suure häälteenamusega vastu võtta. Me hindame seda, et Euroopa demokraatide ja liberaalide liidu fraktsioon oma alternatiivse resolutsiooni tagasi võttis.
Me vajame paremat koostööd, kui me tahame võltsimisvastast võitlust võita. Toll mängib siin tähtsat rolli, nagu näitab viie Euroopa riigi koordineeritud jõupingutus, mille raames on toll ja tööstus tihedat koostööd teinud ja hävitanud märkimisväärse koguse võltskaupa. Suurepärane!
Meil on vaja ka paremat koordineerimist, kuid me ei tee oma resolutsioonis ettepanekut luua uus Euroopa agentuur, kuigi me seda mõtet arutasime. Seoses sellega tahaksin juhtida teie tähelepanu David Martini soovitusele luua Euroopa tulemustabel. See on suurepärane mõte.
Ma tahaksin mainida ka karistusi, eriti teile, õigusvolinik. Ma loodan, et te võtate meie ettepanekuid tõsiselt ja et need lähevad tegelikult käiku.
David Martin
fraktsiooni PSE nimel. - Austatud juhataja, kõigepealt ma tänaksin Gianluca Sustat hea koostöö eest selle raporti loomisel. Me ei olnud kõiges ühel meelel, kuid ta oli alati väga koostööaldis ja nii paindlik kui võimalik.
Esiteks andis hr Susta meile mõned üldised andmed võltsimise ulatuse kohta. Just sel nädalal tõmbas minu valimisringkonnas kaks eraldi sündmust tähelepanu võltsimise ulatusele piirkondlikul tasandil. Esiteks tegi Ühendkuningriigi piirivalveagentuur (UK Border Agency) haarangu ühele laevale Šotimaal Grangemouthis, minu valimisringkonnas, ning konfiskeeris 3,6 miljoni Inglise naela väärtuses võltsitud firmatooteid. Laev oli Šotimaale tulnud Hollandi kaudu Hiinast.
Sel nädalal selgus Šotimaal ka see, et hetkeseisuga on Šoti politsei tänavu konfiskeerinud pool miljonit CDd ja DVDd, mille väärtus mustal turul on ligi 5 miljonit Inglise naela. Politsei ütles ka oma pressiteates, et võltsitud DVDde ja albumite turustamist kontrollib peaaegu täielikult organiseeritud kuritegevus. Nii on selge, et see on kogu Euroopa Ühenduses kaalukas probleem.
Nagu teised juba ütlesid, peetakse võltsimist sageli ohvriteta kuriteoks, kuid asi on sellest praegu kaugel, nagu me ka rääkinud oleme. Võltsitud kaupade tõttu jääb kaotajaks vähemalt kolm rühma.
Esimene rühm on muidugi ettevõtjad: kaubitsemine mõjutab seaduslikke jaemüüjaid ja teisi ettevõtjaid, kes maksavad makse, annavad inimestele tööd ja tekitavad tulu; võltsimine jätab ka autorid, artistid ja teadlased ilma ausast tasust nende annete ja investeeringute eest. On ka Corien Wortmann-Kooli mainitud tarbijad, kes saavad võltstoodete tõttu surma, viga või kannatavad ebamugavusi. Kolmas rühm on inimesed, kes langevad sellise kuritegevuse ja antisotsiaalse käitumise ohvriks, mida tihti rahastatakse võltskaubast saadud tuluga.
Fraktsioon PSE nõustub üldiselt komisjoni poolt esile tõstetud kolme valdkonnaga, kus on vaja selle probleemi lahendamiseks meetmeid võtta. Esiteks tuleb meil karmimalt tegutseda nende kolmandate riikide suhtes, kes julgustavad võltsimist või vaatavad sellele läbi sõrmede ning jätavad teiste intellektuaalomandi õigused kaitseta. Me ei usu, et ACTA suudaks selle probleemi täielikult lahendada, kuid kindlasti me usume, et kui ACTA peaks jõustuma, on meil vaja, et ta oleks läbipaistvam, demokraatlikum ja üldse mitmepoolsem. Nagu Corien Wortmann-Kool ütleb, näeme osalt lahendust rahvusvahelises tulemustabelis, mis nimetaks ja häbistaks neid riike, kes ei suuda teiste õigusi austada, kui tegemist on võltsitud kaubaga.
Teine valdkond, kus meil on meetmeid vaja, on õiguskaitseorganite, nagu näiteks politsei, kaubandusstandardiametnike ja tolli jätkuv töö. Me ootame tuleval aastal Tšehhi ettepanekut selle kohta, kuidas parandada selles valdkonnas Euroopa koostööd.
Kolmas ja viimane valdkond on vajadus avalikkust võltsimise tekitatud kahjuga seoses harida ning selgitada noortele, et inimestel, kes loovad filme, TV-saateid ja muusikat, on õigus sellega elatist teenida.
Me ei usu seda, et meil tuleks kriminaliseerida üksikisikuid, kes laadivad alla mõne piraatlaulu või piraatmuusikat või ostavad võltsitud CD või jalgpallisärgi. Me ei taha neid inimesi kriminaliseerida; me tahame neid harida ja saada nad oma poolele, et võidelda selle käigus tegelike kurjategijatega.
Carl Schlyter
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (SV) Austatud juhataja! Aitäh, Gianluca Susta. Meil oleks muidugi võinud olla siin kerge kokkuleppele jõuda. Kuid Euroopa Parlamendi eeskirjad sunnivad meid esitama eraldi resolutsioone, nii et meil ei ole võimalust hääletada üksikute muudatusettepanekute üle. Nii on raske saavutada kompromissi, kus oleks mingi võimalus, et Euroopa Parlamendi enamuse soovid oleksid korralikult esindatud. Sellest on äärmiselt kahju, sest see tähendab, et kui näiteks roheliste resolutsioon homme toetust ei saa, tuleb meil hääletada ettepaneku üle, mis sisaldab Interneti ja Interneti sisu kontrollimist, ning see tähendab, et vastutavaks tehakse levitajad. Sellest oleks väga kahju, sest see ei ole isegi mitte Euroopa Parlamendi tahe.
Piraatlus ja võltsimine ohustavad tarbijaid ja üldse inimesi kahel viisil. Nad võivad kokku puutuda keskkonnaohtliku kauba või tervisele kahjulike võltsravimitega, mis kahjustavad neid otseselt. Kuid neid võivad ähvardada ka kaubamärkide ja eriti autoriõiguse kaitseks võetud liialdatud meetmed. Asi on paraja tasakaalu leidmises. Ma arvan, et Euroopa Parlamendil on komisjonile ja nõukogule selge sõnum, kui nad oma läbirääkimisi jätkavad: olenemata sellest, kuidas läheb homme hääletamisel, me ütleme selgelt välja, et mittetulunduslikku oma tarbeks kasutamist ei tohi käsitada kuriteona. ACTA ei tohi anda juurdepääsu eraarvutitele, muusikamängijatele ja muule seesugusele. Selline on Euroopa Parlamendi selge sõnum.
Mis puutub kriminaalõigusesse, tuleb meil hääletada roheliste alternatiivse ettepaneku poolt, kui me ei taha, et meist jääks mulje, et oleme hakanud äkitselt Euroopa tasandil kriminaalõigust kehtestama. Millekski selliseks ei ole meil muidugi mingeid volitusi. Küsimus on selles, kas see toimiks ning kuidas on võimalik leida tasakaalu ühe riigi karistusmäärades, kui teise riigi karistusmäärad kujunevad tegelikult täiesti valeks. Kui seda teha veel rahvusvahelisel tasandil, ei näe asi välja selline, et see saaks üldse toimida. Seetõttu on roheliste ettepanekud paremad.
Algne ettepanek ütleb, et reisijatele ei tehta mingeid erandeid. Ei ole mõistlik võrdsustada reisijat, kes toob endaga kaasa kõige rohkem 400 euro väärtuses kaupa, ärimehega, kes saab kaasa tuua 50 konteinerit. Ja ennekõike ei ole mõistlik hääletada selle poolt, et kõrvaldada eeskirjad, mis käsitlevad Interneti kvalitatiivset sisu, kvalitatiivset statistikat, mis reguleerib sisu, ning ühtlasi ka teisest vastutust ja vahendajate vastutust.
Selleks, et roheliste resolutsiooni poolt saaks hääletada rohkem liikmeid, esitame suulise muudatusettepaneku, et kõrvaldada artikkel 15, mis oli silmanähtavalt veidi vastuoluline, ning ma loodan, et paljud teist saavad meie ettepanekut toetada. Suur tänu.
Pedro Guerreiro
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (PT) Austatud juhataja! Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2007. aasta resolutsioon tekstiilisektori kohta osutas, et pool võltsinguid käsitlevatest Euroopa tollimenetlustest on seotud tekstiil- ja rõivatoodetega. Sama resolutsioon rõhutas vajadust rakendada siduvaid eeskirju, mis käsitlevad päritolumaa märkimist kolmandatest riikidest imporditavatele tekstiiltoodetele, ning kutsus nõukogu üles võtma vastu menetluses olev määruse ettepanek päritolumaa märkimise kohta, et tarbijaid paremini kaitsta ning toetada Euroopa tööstust.
Tegelik olukord on selline, et alates 2005. aastast on komisjoni vastav ettepanek muutumatuks jäänud, kuigi see on ebapiisav. Sellepärast on meie küsimus järgmine: millal kehtestab Euroopa Liit eeskirjad päritolumaa märkimise kohta imporditud või eri liikmesriikides valmistatud toodetele?
Bastiaan Belder
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Austatud juhataja! Ma sooviksin raportööri selle väärtusliku raporti eest tänada. Võltsimine pole mitte ainult majanduslik häda, vaid ohustab ka tarbijate ohutust ja inimeste tervist. Prioriteet ei tuleks anda mitte üksnes võltsitud kauba tootmise, vaid ka sellega kauplemise ja selle vedamise küsimustele.
Eelmise kuu lõpus tegin äärmiselt kasuliku töövisiidi Kosovosse, kus olukord on muret tekitav. Kaootiline, kohati kattuv rahvusvaheliste jõudude kohalolek kombineerituna nõrga valitsusega Prištinas pakub salakaubavedajatele Kosovos suurepärast tegutsemisbaasi. On vastik vaadata, kuidas Albaania ja Serbia kurjategijad nii hästi multietnilist koostööd teevad.
Ma nõuaksin tungivalt, et Euroopa Liit suunaks Eulexi missiooni Kosovos ümber, keskendudes salakaubaveo vastu võitlemisele. On vastuvõetamatu, et Euroopa Liit vaatab tegevusetult pealt, kuidas tema piirile ilmub must auk. Võltsitud kauba vastu ei tuleks võidelda mitte ainult läbirääkimiste laua taga, vaid ka maa peal. Ma loodan, et komisjon pöörab sellele küsimusele vajalikku tähelepanu; tegelikult rääkisin ma Prištinas komisjoniga samast asjast. See on oluline punkt meie võitluses intellektuaalomandi kaitsmise eest, seda ka Lääne-Balkanil.
Christofer Fjellner
(SV) Austatud juhataja! See on muidugi äärmiselt lai teema. Nagu ma enne mainisin, hõlmab see kõike alates ravimitest, autoosadest ja firmatoodetest kuni ebaseadusliku allalaadimiseni. Selles valdkonnas on täiesti selge, et võltsimine on väga suur probleem ja et võltsitud kaup seab ohtu suured summad ning isegi turvalisuse. On siiski ebaselge, kui suurte summadega on tegelikult tegemist ja kui palju neid tooteid Euroopa turul on. Seetõttu usun ma, et uuring, mis komisjonil tuleb teha, on äärmiselt hea asi.
Ma otsustasin keskenduda peamiselt ACTA-le ehk võltsimisvastasele kaubanduslepingule, mille üle käivad praegu läbirääkimised USAs, Jaapanis, ELis ja teistes riikides. Siin on küsimus muidugi liiga suures saladuskattes. Kõik me reageerime kuulujuttudele selle kohta, mis toimub. Ollakse õigustatult mures - mures, et piirivalvetöötajad hakkavad läbi otsima kõike alates arvutitest kuni MP3-mängijateni. Oleme kuulnud jutte multiregionaalsete DVD-mängijate keelustamise kohta. Ma ütleksin, et see ebakindlus ja need kuulujutud kahjustavad iseenesest piraatluse ja võltsimise vastast võitlust. Seepärast usun, et me kõik siin soovime suuremat avatust. Meil on vaja saada selgem ettekujutus, mis volitustel see tegelikult põhineb, mida komisjon tahab saavutada, ja mida loetakse vastuvõetamatuks.
Muudatusettepanekus, mille ma selle raporti kohta esitasin ja mida õnneks ka istungil arutati, keskendusin sellele, mida me ACTAs näha ei taha. Muudatusettepanekus juhtisin tähelepanu eelkõige sellele, et meil ei tohi olla meetmeid, mis piiravad eraelu puutumatust, samuti ei tohiks me minna kaugemale kui selle valdkonna olemasolevad õigusaktid ning viimaks, kuid mitte vähem tähtsana, ei tohiks see takistada uuendusi ja konkurentsi.
Siiski on kurb, et nii tähtsas valdkonnas tuleb meil määrata, mida me ei tohi teha, kui on nii palju tähtsaid asju, mida just tuleks teha. Selle põhjuseks on aga just salatsemine ja sellest tulenev ebakindlus. Me ei tohi sattuda olukorda, kus piraatluse vastu võitlemine ja vahendid, millega me end abistame, muutuvad suuremaks probleemiks kui piraatlus ise. Just selle pärast olen ma mures. Tänan tähelepanu eest!
Christel Schaldemose
(DA) Austatud juhataja! Ka mina sooviksin komisjoni tema konstruktiivse probleemiesituse eest tänada. Ma kuulun siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning osalesin selle küsimuse sõnastamises, mille me komisjonile esitasime selle kohta, mida tuleks võltsimisega tarbijakaitse seisukohast ette võtta. Ma sooviksin alustuseks öelda, et minu arvates on väga tähtis, et me kõik pingutaksime võltsimise ulatuse vähendamise nimel. Selles ei tohiks olla mingit kahtlust. Kuid ma arvan ka, et on äärmiselt tähtis saada rohkem teada, mis tagajärgi see tarbijatele kaasa toob. Pole mingit kahtlust, et see on ettevõtjatele äärmiselt tähtis. Oleme aga hakanud ka nägema, et leidub probleeme, mis võivad kahjustada tarbijate tervist ja ohutust. Seega arvan ma tegelikult, et kuigi on raske saada õigeid ja häid statistilisi andmeid, tuleb meil pingutada selle nimel, et saada teada, kui ohtlikud võivad võltsravimid või mis tahes muud tooted olla. Ma olen külastanud Taani asutusi, kes sellega tegelevad, ning näinud närimiskummi, vee, pesupulbri ja muude igapäevaste toodete konfiskeerimist. On ütlematagi selge, et kui me kasutame võltsitud närimiskummi, mis arvatavasti ei vasta ühelegi eeskirjale selle kohta, mida närimiskumm - või mis tahes muu toode - tohib sisaldada, võivad sellel olla tarbijatele füüsilised tagajärjed. Ma arvan lihtsalt, et me vajame teavet, sest kui me ei saa teavet vigastuste või tervisemõjude kohta, usun ma, et on raske tarbijaid sellesse võitlusse mobiliseerida ja toodete võltsimise vastu midagi ette võtta. Tarbijad peaksid teadma, et sellel on tagajärjed, nii et nad toetaksid ettevõtmist ka sel viisil, et ei osta odavat ja võltsitud kaupa. Seepärast on hädavajalik saada selle valdkonna kohta teadmisi ja andmeid. Seega ootan ma, et komisjon esitaks konkreetse ettepaneku, kuidas me saaksime selle probleemiga tegeleda.
Georgios Papastamkos
(EL) Austatud juhataja, head kolleegid! Võltsimine, järeletegemine on nähtus, mis kujutab endast ilmsete rahaliste mõjudega õiguslikku probleemi. Mainitud õiguslik mõõde on seotud intellektuaalomandi õiguste rikkumisega; rahaline mõõde on seotud kaotatud tolli- ja käibemaksuga, mis on Euroopa eelarve, Euroopa Liidu omavahendite oluline osa.
Probleemi majanduslik mõõde on ilmne. Võltsitud kaup kahjustab Euroopa äriühingute konkurentsivõimet ja selle tulemusel ka tööhõivet. Probleemi kõige muret tekitavam aspekt on oht tarbijate tervisele ja koguni elule. Lugupeetud volinik, loomulikult on üheks mõõduks töö intensiivistamine meie kaubanduspartneritega. Ma ütleksin, et Euroopa võltsimis- ja piraatlusalase seirekeskuse rajamine ja tootjariigi märkimine oleks samuti samm õiges suunas.
Lugupeetud volinik, kuigi teil ei ole vastavat portfelli, tahaksin teile siiski öelda ja austatud liikmetele meenutada, et rõivatoodete impordi koguselised piirangud on kaotatud. Kui ma olin Kreeka parlamendi liige, suleti minu valimisringkonnas vabrikuid ja tuhanded töötajad jäid töötuks. Enne seda ei olnud mingit tollikoostööd importijariikidega; komisjon on seda ise möönnud. Tollikoostöö tuli alles pärast seda ja Euroopa Liit maksab tollikoostöö kehtestamise eest. See oli teie möödalask. See oli komisjoni möödalask. Me muutsime suhkruturu korraldust ja ametliku statistika kohaselt rikastusid sellest rahvusvahelised suhkruekspordiettevõtjad, mitte vaeste arengumaade tootjad.
Lugupeetud volinik, ma ei toeta maailmale suletud Euroopat. Me pooldame maailmale avatud, kuid eeskirjade, põhimõtete, läbipaistvuse ja ühesuguste mängureeglitega Euroopat. Euroopa Liitu imporditakse kaupa sotsiaalse dumpingu, ökoloogilise dumpingu teel ja Euroopa Komisjon ei reageeri. Komisjonil on ühises väliskaubanduspoliitikas suveräänne roll. Teie peate läbirääkimisi kolmandatest riikidest partneritega; teie seate koostöötingimused. Õnneks muudab Lissaboni leping meie institutsioonide vahelisi suhteid, Euroopa Parlament hakkab koos teiega õigusloomega tegelema ning muutub ka komisjoni ja Euroopa Parlamendi koostöökultuur. Me ootame selle aja saabumist.
Francisco Assis
(PT) Austatud juhataja, lugupeetud komisjoni asepresident, head kolleegid! Võltsimine ähvardab tõsiselt Euroopa Liidu kõige õigustatumaid sotsiaalmajanduslikke huve, seab ohtu ettevõtete konkurentsivõime, on kahjulik keskkonnale, ohustab tarbijate tervist ja turvalisust ning kahjustab tõsiselt liikmesriike ja Euroopa Liitu ennast. Seepärast tuleb sellega jõuliselt võidelda.
Euroopa Liit on oma turu avatuse ja läbipaistvuse, maailmas suuruselt teise kauba- ja teenuseimportija staatuse ning kõrge lisandväärtusega toodetele spetsialiseerunud majanduse tõttu võltsimise ohtude suhtes eriti haavatav. Võltsimise negatiivne mõju levib üle kogu majanduse struktuuri, kuid eriti raske löögi annab see väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, mis on oma iseloomu tõttu nii tõsise ohuga võitlemiseks halvemini ette valmistatud.
Selle eriti ohtliku kuriteoga võitlemine nõuab koostöö tugevdamist nii Euroopa Liidu sees kui ka meie välissuhetes teiste riikide või piirkondlike blokkidega, mis samuti selle probleemiga silmitsi seisavad.
ELi sees tuleb võtta kahesuguseid meetmeid: liikmesriikide õiguse, eriti kriminaalõiguse järkjärguline ühtlustamine ja tollikoostöö tugevdamine. Võttes arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete juba enne mainitud eripärast olukorda, on nende ettevõtete jaoks tingimata vaja luua tehnilise abi teenistus, sest nad on niisuguse probleemiga tegelemiseks halvemini ette valmistatud. Ainult niiviisi saavad nad oma õigusi kaitsta.
Laiemal rahvusvahelisel tasandil tuleb praegusi algatusi jätkata nii kahepoolsete kokkulepetega kui ka rahvusvahelise kaubanduse mitmepoolse reguleerimise laiemas kontekstis. See aitab tugevdada rolli, mida Maailma Kaubandusorganisatsioon suudab selles valdkonnas oma vaidluste lahendamise organiga täita ja peab täitma.
Võltsimine ähvardab osa meie majandusliku ja sotsiaalse korralduse mudeli alustest. See seab ohtu investeeringud teadusuuringutesse ja uuendustesse, devalveerib intelligentsust ja kvalifikatsiooni saamiseks tehtud jõupingutust ning nõrgendab selgelt õigusriiklust. Seepärast peab võitlus võltsimise vastu olema kõigi ELi liikmesriikide absoluutne kohustus.
Jacques Toubon
- (FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Võltsimine on majandus-, sotsiaal- ja tervishoiuprobleem, mille ulatust minu arvates sageli alahinnatakse. Mõne hinnangul on kolmandik Antwerpenis või Rotterdamis konteinerites lossitavast kaubast võltsitud. Ma ütlesin "kolmandik”, ja tegemist on ametiasutuste hinnanguga.
Ma ütlen otse välja ega hakka käima nagu kass ümber palava pudru, et ma olen Euroopa Parlamendi ettepanekutes ja tänaõhtuses arutelus tõsiselt pettunud. Kordki olen ma Euroopa Parlamendis rohkem pettunud kui komisjonis või nõukogus, kuna selles valdkonnas on nemad oma töö ära teinud.
25. septembri tegevuskava, 25. novembril toimunud seminar ja ettepanekud, mille Jacques Barrot just komisjoni nimel esitas, on päris teod, mitte ilusad sõnad. Austatud volinik, ma soovin tõesti, et te paneksite näiteks seirekeskuse tööle 2009. aasta esimese poole jooksul ning et Euroopa Parlament võtaks vastu turujärelevalve määruse, mille nõukogu on juba vastu võtnud.
Oma kolleegile Gianluca Sustale olgu öeldud, et ma ei kõnele siinkohal tema alternatiivsest resolutsiooni ettepanekust, mida me kahjuks arutama ei hakka. Ma kõnelen tema raportist. See on liiga nõrk, liiga tagasihoidlik ega ütle midagi päritolu märkimise kohta, ei ütle midagi seirekeskuse kohta ning on intellektuaal- ja tööstusomandi kaitse osas tagasihoidlik ja vaoshoitud. Te räägite ACTAst ja ütlete, et meil tuleb see vastu võtta, kuid ütlete samas, et me ei tohiks kasutada selle jõustamiseks tõhusaid vahendeid. Lisaks tuleb mul öelda, et ma olin rabatud kahe Rootsi kolleegi sõnavõtust, kellest jääb mulje, et oht ei tulene mitte võltsimisest, vaid võltsimisvastasest võitlusest.
Kallid kolleegid, kui me siin otsustavamalt ei tegutse, teeme suure vea. Me käsitleme seda teemat, nagu oleks tegemist marginaalse majandustegevuse, mitte enamaga, samas kui see võib tähendada meie tööstuse lõppu, töötajate laialt levinud ekspluateerimist areneva majandusega riikides, ärge seda unustage, ning lõpuks võib see tähendada tarbijate ohutuse üldist kadu. Meil tuleb midagi ette võtta!
Małgorzata Handzlik
(PL) Austatud juhataja! Mul ei ole vaja siia kogunenutele ja selles arutelus osalejatele võltsitud kaubast tulenevaid ohte meenutada. Paljudel juhtudel kujutavad võltsitud tooted endast ohtu tarbijate tervisele või koguni elule ning selle üle ei ole vaja siin pikemalt arutleda. Piisab sellest, kui osutada, et võltsitud kaup ei hõlma ainult luksuskauba ja CDde koopiaid, vaid ka ravimeid, nii lastele kui ka täiskasvanutele mõeldud tarbekaupu ning autoosi. Need põhjustavad tihti turvariske ning nendest tulenev kahju ei puuduta mitte ainult VKEsid.
Võltsimisega seotud inimesed on kuritegelike rühmituste liikmed. Nende tegevus on osa ülimalt tulusast ärist, millega meil tuleb püüda võidelda. Seepärast vajame ühismeetmeid, mitte ainult tolli- ja aktsiisiasutuste valdkonnas, vaid ka tihedas liikmesriikidevahelises halduskoostöös, mis jätab minu arvates praegu soovida.
Positiivseks näiteks sellise koostöö kohta on komisjoni tegevus võltsitud sigarettide salakaubaveo tõkestamisel. Ma tahaksin, et meie kogemusi selles valdkonnas rakendataks muu võltsitud kauba vastu võitlemiseks. Võltsimise probleem langeb mitme komisjoni peadirektoraadi pädevusse. Oleks hea mõte rajada üksainus peadirektoraat, mis vastutaks selle valdkonna eest, ning määrata kindlaks tema pädevus.
Euroopa Parlamendi käes on praegu kirjalik deklaratsioon niinimetatud sarnase välimusega toodete kohta, millesse ka mina olen andnud oma panuse. Paljusid originaaltooteid kopeeritakse sarnase välimusega toodetega. Sageli pole selge, mis õigusaktide alusel sarnase välimusega toodete valmistajaid võiks vastutusele võtta: kas see langeb ebaausat konkurentsi või intellektuaalomandit puudutavate õigusaktide kohaldamisalasse. Lisaks jääb tarbijatele, kes sarnase välimusega tooteid ostavad, tihti eksitav mulje, et tegemist on firmakaubaga. Probleemi ulatust Euroopa turul on raske määrata.
Seepärast tahaksin küsida komisjonilt, kas ta kavatseb meie palve täita ja korraldada uuringu sarnase välimusega toodete sissevoolu ja staatuse kohta siseturul.
Emmanouil Angelakas
(EL) Austatud juhataja! Eriti suure osa Interneti või seadusliku tootmisahela kaudu turustatavast võltsitud kaubast moodustavad võltsitud ravimid. On ilmne, millist ohtu need kujutavad nende patsientide tervisele, kes neid pahaaimamatult võtavad. Neid tooteid valmistatakse vabrikutes või töökodades, mis ei järgi häid tootmistavasid ning paljudel juhtudel ei sisalda need farmatseutilisest toimeainest jälgegi. Hiljutises teadaandes tõi volinik Kovács välja, et viimase kahe kuu jooksul Euroopa Liidu riikide tolliasutuste tehtud kontrollimise käigus avastati rohkem kui 34 miljonit antibiootikumi, vähi- ja muud võltsitud ravimit. Ehk on tulnud aeg, austatud volinik, et Euroopa Liit avaks ravimiekspordi seireasutused näiteks Hiinas ja Indias, toimides samamoodi nagu FDA, kes avas sellised keskused läinud kuul. Te peaksite teadma, et ilma nende riikide ravimiametite kohustusliku koostööta on võimatu kontrollida 3 000 India ja 12 000 Hiina farmaatsiatehast.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Pole mingit kahtlust, et viimasel ajal on võltsitud kauba ja piraatluse probleem saanud rahvusvahelise kaubanduse põhiküsimuseks.
Euroopa Liit on maailma suuruselt teise importijana eriti suures ohus, et teda tabab võltsitud firmatoodete, mänguasjade või ravimite vool, peamiselt Aasia riikidest. Tuleks rõhutada, et selle nähtuse ulatus on palju suurem ja tagajärjed palju tõsisemad, kui me ette kujutame. Euroopa turule jõudvad intellektuaalomandi õigusi rikkuvad tooted on üldiselt madalama kvaliteediga ning seetõttu ka sageli märkimisväärselt odavamad kui originaaltooted. Rahalistel põhjustel eelistabki tarbija osta võltskaupa.
Võltsitud kauba tootmine ja piraatlus on varguse vormid ja seega toetan ma kõiki nende vastu võitlemise algatusi. Eriti mures olen ma selle nähtuse suurenemise pärast viimasel ajal. Seetõttu tuleb meil võtta otsustavad meetmed, mitte ainult Euroopa tasandil, vaid ka WTO raames. Me ei saa neil lasta end karistamatult röövida.
Jacques Barrot
komisjoni asepresident. - (FR) Austatud juhataja! Esiteks kuulasin ma väga tähelepanelikult kõik sõnavõtud ära. Loomulikult annan ma sellest aru oma kolleegile Charlie McCreevyle, kes vastutab siseturu eest.
Ma arvan, et Euroopa Parlamendil on hea ettekujutus selle nähtuse tõsidusest ja mõjust, millega seoses Jacques Toubon meenutas, et see on majandus-, sotsiaal- ja tervishoiuprobleem. On selge, et Euroopa Liit, mis on kaubavahetusele nii avatud, ei saa lubada, et see kaubavahetus toimuks, kui ei austata põhireegleid ja kahjustatakse tarbijaid. Seetõttu tuleb meil kindlasti tegutseda ja ma tahaksin teile mõnda asja meenutada.
Esiteks, ning peamiselt vastuseks härra Toubonile, laseb komisjon Euroopa võltsingu- ja piraatlusalase seirekeskuse käiku 2009. aasta kevadel. See seirekeskus peaks andma statistilist teavet võltsimise ja piraatluse kohta siseturul.
Seirekeskus peaks tuvastama haavatavad geograafilised piirkonnad ja võltsitud kaupa müüvatel veebilehtedel toimuva ebaseadusliku kaubanduse. See peaks ka organiseerima halduskoostööd liikmesriikide vahel, korraldama teabevahetust ja, nagu ütles David Martin, tõstma tarbijate teadlikkust. See on seirekeskuse jaoks tõesti suur ülesanne.
Muus osas on tõsi, et kriminaalõigusnormide kohta tegi komisjon ettepaneku 2006. aastal ning meil on Euroopa Parlamendi toetus, kuid praegu ei ole nõukogu veel nende õigusnormide vastuvõtmisega tegelema asunud.
Mis puutub sellesse, siis ei tohiks koostöö haarata mitte ainult tolli, vaid ka politseid, kohtuid ja üldse kõiki neid, kes saavad võltsimise ja piraatluse järelevalve ja kontrolliga tegeleda.
Ma tahaksin öelda neile, kes rõhutasid vajadust toodete päritolu märkimise järele, et me tegime ettepaneku toote päritolu märgistuse kohta, kuid nõukogu ei ole seda veel vastu võtnud. Euroopa Liit ei tohiks tõesti karta sellist märgistamist, mis võimaldab tarbijatel otsuseid teha ja hoiduda langemast kõiki reegleid rikkuva tegevuse ohvriks.
Lisan, et ACTA-le ei saa ette heita, nagu ta läheks kaugemale kui praegune Euroopa Liidu intellektuaalomandi õiguste kaitsmise süsteem, ning eriti seda, nagu rikuks ta põhivabadusi või isikuandmete kaitse norme. ACTA jääb Euroopa Liidu olemasoleva süsteemi raamesse.
Igal juhul tänan ma Euroopa Parlamenti, et ta toetab komisjoni, püüdes võltsimise vastu tõhusamalt võidelda. Me võtame selle raporti teatavaks ja võtame teadmiseks ka Euroopa Parlamendi soovi selle süsteemiga edukalt võidelda.
Kindlasti ei ole ma kõigile küsimustele vastanud. On ka tooteid, mida võib kirjeldada sarnasena, ning ka selle punktiga seoses peab meil olema eeskirju, mis võimaldaksid ennetada tarbija kuritarvitamist, mis on igati taunitav. Seda ma tahtsingi kokkuvõtteks öelda, kuid võite olla kindlad, et kõik täna õhtul tehtud märkused saavad volinike tähelepanu osaliseks, kuna - olgu veel kord öeldud - tegemist on keerulise valdkonnaga, mis nõuab komisjonilt mitut tegevussuunda ning eeldab vankumatut pühendumust ka nõukogult ja Euroopa Parlamendilt.
Juhataja
Ühendatud arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub homme, 18. detsembril 2008.
