KLP nākotne pēc 2013. gada (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais darba kārtības punkts ir Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas vārdā sagatavotais Lyon kunga ziņojums par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni pēc 2013. gada.
Mēs priecājamies sveikt komisāru D. Cioloş. Komisija Strasbūrā, balstoties uz ad hoc principu, izraugās to vai citu komisāru sanāksmju apmeklēšanai, bet, manuprāt, tas, ka debates apmeklē un tajās piedalās komisārs, kurš ir atbildīgs par debatēs apspriesto jomu, ir ievērības cienīgas atbildības pazīme. Manuprāt, tā ir ļoti pozitīvi vērtējama detaļa.
George Lyon
referents. - Priekšsēdētāja kungs, ja iespējams, es vēlētos sākt, izsakot līdzjūtību maniem kolēģiem no Vācijas un sveicot kolēģus no Spānijas pēc pagājušās nakts lieliskās spēles.
Es vēlētos norādīt uz diviem, manuprāt, svarīgiem jautājumiem, uz kuriem mums ir jāatbild saistībā ar KLP reformu. Kādiem mērķiem KLP ir paredzēta? Kāpēc tā aizvien ir būtiska 21. gadsimtā? Šajos ekonomikas krīzes laikos, ar parādiem noslogoto valsts finanšu un taupības budžetu laikos, ir svarīgi, lai KLP uz šiem jautājumiem sniegtu atbildes, ja mēs vēlamies, lai nodokļu maksātāji nākotnē mūsu lauksaimniekiem sniegtu tik ļoti nepieciešamo atbalstu.
Viena no pamatproblēmām, ar ko saskaras sabiedrība, ir jautājums, kā apmierināt pieaugošo pārtikas pieprasījumu pasaulē, kas saskaņā ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas prognozēm līdz 2050. gadam dubultosies. Protams, jautājums, kā risināt šo pārtikas pieprasījuma dubultošanās problēmu, ņemot vērā klimata pārmaiņu rezultātā sarukušu zemes platību un mazākus ūdens un enerģijas resursus, ir liela problēma. Kā mums panākt neiespējamo un izvairīties no absolūtās vētras, ko prognozē Apvienotās Karalistes galvenais zinātniskais konsultants sers John Beddington, kurš 2009. gadā pauda, ka "mēs dodamies absolūtā vētrā, kas mūs piemeklēs 2030. gadā, jo visas šīs norises notiek vienā un tajā pašā laikā”? Ja mēs nerisināsim šo problēmu, mēs varam gaidīt liela mēroga destabilizāciju, nemieru pieaugumu un iespējami nozīmīgu, ar starptautisko migrāciju saistītu problēmu palielināšanos, cilvēkiem mainot dzīves vietas, lai izvairītos no pārtikas un ūdens trūkuma.
Tāds ir problēmas mērogs. Es uzskatu, ka cīņai ar klimata pārmaiņām un mūsu lauksaimnieciskās ražošanas ilgtspējas palielināšanai ir jābūt mērķiem, kam jāatrodas reformu turpmākās attīstības centrā. Ja vēlamies, lai mūsu Eiropas iedzīvotājiem arī turpmāk būtu garantēta nodrošinātība ar pārtiku, un tajā pašā laikā gribam sniegt ieguldījumu pieaugošā globālā pārtikas pieprasījuma nodrošināšanā, šie ir svarīgi soļi.
Reformām būtu jāveicina arī videi draudzīga izaugsme ar neliela mēroga atjaunojamo enerģijas avotu, piemēram, vēja, biomasas, biogāzes un otrās paaudzes biodegvielu attīstības palīdzību. Tas palīdzētu radīt darba vietas un nodrošināt lauksaimniekiem reālas dažādošanas un papildu peļņas ieguves iespējas. Mums ir jāreaģē arī uz vides labākas aizsardzības prasību, nodrošinot lauksaimniekiem iespēju piedalīties agrovides shēmās ar mērķi nākamo reformu perioda laikā šādā shēmā iekļaut lielāko daļu lauksaimniecības zemes. Jūs panāksiet lauksaimnieku piekrišanu šai politikai, izmantojot burkānu, nevis pātagu - burkāna pamudinājums, nevis liela noteikumu un regulu pātaga, ir ļoti būtisks princips.
Arī taisnīgumam ir jābūt svarīgam reformas virzītājspēkam: taisnīgumam pret vecajām un jaunajām dalībvalstīm, sadalot tiešo maksājumu paketes visā ES, un godīgai sadalei lauksaimnieku un dalībvalstu vidū, līdz 2020. gadam pabeidzot vēsturiskos maksājumus. Maksājumu turpināšana, pamatojoties uz to, kā lauksaimniecība tika praktizēta pirms aptuveni 10 gadiem, nevar būt pareiza un pamatota. Mums lauksaimniekiem ir jānodrošina arī taisnīga vieta pārtikas ķēdē, lai viņi spētu konkurēt ar lielveikalu ķēdēm. Tādējādi taisnīgumam un taisnīguma principam ir jābūt reformas turpmākās attīstības centrā.
Mums ir jārisina arī tirgus nestabilitātes jautājums, bet šajā gadījumā es mudinātu ievērot zināmu piesardzību. Jā, mums aizvien ir vajadzīga intervence un privāts atbalsts uzglabāšanai. Jā, mums ir jāizskata citi instrumenti, piemēram, risku apdrošināšana un nākotnes tirgi. Jā, mums ir vajadzīga mūsu īpašā rezervju budžeta līnija, lai finansētu pasākumus krīzes kontekstā. Tomēr mums ir jānoraida jebkura doma par atgriešanos pie tādas plaša mēroga tirgus pārvaldības, kādu mēs esam pieredzējuši pagātnē. Tas jau ir izmēģināts, nesot neveiksmīgus rezultātus. Es vēlētos aicināt nemērot šo ceļu atkārtoti.
Noslēgumā vēlos teikt, ka esmu pārliecināts, ka šis Parlaments atbalstīs mūsu reformas, KLP modernizāciju, tās pārorientāciju, lai atbildētu uz jaunajiem 21. gadsimta izaicinājumiem. Atbalstot šo ziņojumu, Parlaments noteiks debašu virzienu un rīcības plānu, un es vēlētos aicināt komisāru izmantot mūsu idejas, formulējot savus priekšlikumus par KLP reformu, kad viņš tos publicēs šā gada novembrī.
Dacian Cioloş
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, es, protams, jūtos ļoti pagodināts piedalīties šajās debatēs, kuras mani ļoti interesē, jo man ir jāsniedz ierosinājumi par kopējās lauksaimniecības politikas reformu. Kā jau es minēju iepriekš savu uzklausīšanu laikā Parlamentā, es uzskatu, ka attiecības ar Eiropas Parlamentu ir galvenais faktors kopējās lauksaimniecības politikas reformu uzsākšanai, lai tā būtu atbilstošāka iedzīvotāju vēlmēm un Eiropas iedzīvotājiem par to būtu vēl labāka izpratne.
Es vēlētos sirsnīgi pateikties Lyon kungam par ziņojumu, ko viņš šodien nodod balsojumam, kā arī visai viņa komandai un, protams, visiem Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas locekļiem, kuri iesniedza labojumus, kas ir pilnveidojuši šo tekstu.
Es atbalstu arī šajā ziņojumā pausto aicinājumu un vēlēšanos nodrošināt labāku komunikāciju attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku un nākotnes lauksaimniecību Eiropas Savienībā. Es uzskatu, ka papildus šī ziņojuma ļoti svarīgajam tehniskajam saturam tas jau tagad ir ļoti labs instruments informācijas izplatīšanai par kopējo lauksaimniecības politiku, vajadzību pēc šādas politikas nākotnē un par šīs politikas attīstības nepieciešamību.
Es pievērsu uzmanību arī jūsu aicinājumam pārstrādāt kopējo lauksaimniecības politiku ne tikai saskaņā ar Lisabonas līgumu, kurā ir noteikti skaidri KLP mērķi, bet arī atbilstoši stratēģijai "Eiropa 2020”. Es domāju, ka tā ir mūsu iespēja labāk pielāgot mūsu kopējo lauksaimniecības politiku iedzīvotāju pašreizējām vēlmēm, neaprobežojoties ar tās tradicionālo mērķi nodrošināt tirgus piegādes drošību.
Jūs arī iesakāt pasākumus, lai palīdzētu uzlabot pārtikas ķēdes darbību un līdzsvaru starp dažādiem ķēdes dalībniekiem, kā arī amatu pārredzamību un lauksaimniecisko ražotāju nozīmi pārrunās. Šie elementi tiks atspoguļoti ne tikai KLP reformās, bet arī citās Komisijas ierosinātajās iniciatīvās.
Es arī ļoti uzmanīgi izlasīju jūsu ierosinājumus par turpmākajiem tiešajiem maksājumiem kā instrumentu ne tikai lauksaimnieku ienākumu stabilitātes, bet arī minimālā sabiedrisko labumu nodrošinājuma līmeņa garantēšanai. Manuprāt, tā ir jauna tiešo maksājumu koncepcija un jauns pamatojums, kas ir saistīts ar minimālo pamatienākumu garantēšanu lauksaimniekiem, kā arī stimuls sabiedrisko labumu nodrošināšanai.
Es pievērsu uzmanību arī priekšlikumam, ka būtu jāpārskata kritēriji, kas regulē šo tiešo maksājumu sadali, sākot ar šo jauno kritēriju, - arī nolūkā nodrošināt vienmērīgāku sadalījumu starp dažādām dalībvalstīm, reģioniem un lauksaimnieku kategorijām, ņemot vērā arī lauksaimniecībai mazāk labvēlīgos un problemātiskos apgabalus.
Es ņēmu vērā arī vajadzību, kā minēja Lyon kungs, turpināt nodrošināt KLP orientāciju uz tirgu, un tas ir īstenojams pārdomātā veidā, lai novērstu lauksaimnieku konfrontāciju ar ļoti haotiskiem tirgiem. Raugoties no šā viedokļa, es uzskatu, ka orientācija uz tirgu ir pilnībā savietojama ar tirgus pārvaldības mehānismu uzlabošanu, lai, runājot precīzāk, nodrošinātu, ka šie tirgi spēj adekvāti darboties, neatstājot, kā es minēju, negatīvu iespaidu uz mērķiem, kas ir vērsti uz lauksaimniecības aizsardzību visā Eiropā un mūsu zemkopības dažādības saglabāšanu.
Man ir daži komentāri par grozījumiem, kas ir iesniegti un tiks apspriesti. Es domāju, ka pārtikas ražošana ir būtisks KLP mērķis. Šī ražošana tiešā veidā tiek atlīdzināta no tirgus ieņēmumiem, bet mums ir jāņem vērā arī sabiedriskie labumi, kuri netiek atlīdzināti no tirgus ieņēmumiem un kuru radītie izdevumi ir jāsedz, izmantojot publisko finanšu ieguldījumu. Lauksaimniecības produktu ražošanas jomā mēs varam ņemt vērā šos divus aspektus, proti, pārtikas ražošanu un sabiedrisko labumu nodrošināšanu, kopā ar aspektiem, kas tiek atlīdzināti no tirgus puses, un tādiem aspektiem, kurus tirgus neatlīdzina un kuri ir atbalstāmi no valsts kases.
Attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas struktūru - esmu vairākas reizes teicis, ka, manuprāt, kopējai lauksaimniecības politikai ir jāsastāv no diviem pīlāriem, lai ne tikai precizētu KLP mērķu sasniegšanu, bet arī nodrošinātu mūsu rīcībā esošo instrumentu labāku pārvaldi. Mums ir instrumenti, kas ir jāpiemēro ik gadu un kuru sniegtos rezultātus ir iespējams aprēķināt katru gadu, bet mūsu rīcībā ir arī atsevišķi līdzekļi, kuri ir jāpiemēro vairāku gadu garumā kā daļa no programmām, kuru ietvaros rezultātu gūšanai arī ir vajadzīgi vairāki gadi. Lai nodrošinātu labāku mūsu rīcībā esošo resursu un līdzekļu izmantojumu saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, manuprāt, mums ir vajadzīgi šie divi pīlāri, kuriem, protams, ir jābūt papildinošiem un ar daudz precīzāk formulētiem mērķiem. Tādā gadījumā, un tas ir pats galvenais, laba doma būtu precizēt, kā būtu īstenojami pasākumi, kurus šie pīlāri ietver.
Attiecībā uz savstarpējo atbilstību, manuprāt, tā ir pozitīvi ietekmējusi tiešos maksājumus. Tā ir arī skaidri definējusi sākuma punktu tiem sabiedriskajiem labumiem, kas ir tieši finansējami no valsts kases. Protams, mēs varam vienkārši savstarpēji pielāgot pasākumus. Mēs varam nodrošināt, lai to saturs būtu skaidrāk uztverams lauksaimniekiem, kā arī valsts un reģionālajām varas iestādēm, kuras tos īsteno un pārrauga. Tomēr es domāju, ka savstarpējā atbilstība vides jomā sasaistē ar minimālajiem tiešajiem maksājumiem arī ir labs sākuma punkts, lai vēlāk skaidri noteiktu citus pasākumus, kas veicina sabiedrisko labumu nodrošināšanu.
Kā es minēju attiecībā uz tirgus pasākumiem, manuprāt, ir vajadzīga orientācija uz tirgu, bet mums ir jāaizsargā arī drošības sistēmas un jāpēta jauni pasākumi, kas mums var sniegt iespēju sasniegt stabilitātes mērķi tirgus cenu un ienākumu jomā.
Attiecībā uz mazu, vidēju un lielu saimniecību struktūrām, es piekrītu, ka tām ir jādarbojas labāk - un tas attiecas arī uz mazām saimniecībām, bet mums jāspēj nodrošināt šīs pārmaiņas norise šīm saimniecībām raksturīgajā vidē, lielākā mērā izmantojot to specifiskās iespējas. Tādēļ mēs varam veikt šo saimniecību pārstrukturēšanu, kas ir cieši saistīta ar orientāciju uz tirgu, bet bez pārejas uz vienotu lauksaimniecības modeli, lai mēs spētu saglabāt lauksaimniecības dažādību.
Pēc šīm piezīmēm es tagad uzmanīgi uzklausīšu jūsu komentārus un novērojumus, un es varu apgalvot, Lyon kungs, ka es ļoti rūpīgi iepazīšos ar ziņojuma saturu, par ko balsos Parlaments, un noteikti uz to atsaukšos, turpmākajos mēnešos sagatavojot Komisijas likumdošanas iniciatīvas.
Giovanni La Via
Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, manuprāt, Lyon kunga ziņojuma vērtība ir fakts, ka tajā ir skaidri noteikta kopējās lauksaimniecības politikas mērķu kopa, kas ir daudz plašāka, salīdzinot ar pagātni, un kas ir atbilstoša stratēģijai "Eiropa 2020”.
Kā top skaidrs, iepazīstoties ar ziņojumu, šai lauksaimniecības politikai ir jāsaglabā Eiropas mērogs, tādējādi mums tiešām ir jāaptur visi tie, kuri plānoja šo politiku renacionalizēt un vēlējās, lai tā saņemtu valsts sniegtu atbalstu. Ir pausts pārliecinošs arguments, ka mums ir vajadzīgi daudz plašākajiem noteiktajiem mērķiem proporcionāli resursi, tostarp, lai īstenotu sabiedriskos mērķus un nodrošinātu sabiedriskos labumus bez tirgus. Ar ziņojuma palīdzību vēlreiz ir skaidri norādīts, ka jaunajai kopējai lauksaimniecības politikai asignētajiem resursiem ir jābūt saskaņā ar tiem resursiem, kuri šīs politikas ietvaros ir izmantoti līdz šim.
Michel Dantin
PPE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es vēlētos pateikties Lyon kungam, kā arī ēnu referentu grupai, kuri, manuprāt, ar viņu aktīvi sadarbojās šā ziņojuma tapšanas gaitā.
Mūsu grupa uzskata, ka šajā ziņojumā ir formulēts mērķis attiecībā uz Eiropas lauksaimniecību. Šis ziņojums tika sagatavots pēc izejmateriālu krīzēm 2007. un 2008. gadā un pēc lauksaimniecības krīzes 2009. gadā, kas mums sniedza mācību, ka liberālisms nav risinājums lauksaimniecības jomai.
Mūsu lauksaimniecības galvenais mērķis ir nodrošināt - garantēt - pārtikas drošību 450 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, bet mums arī ir jānodrošina sev vieta maksātspējīgos tirgos. Ir skaidrs, ka apstākļi, kas ir dominējuši kopš 20. gadsimta vidus, ir attīstījušies, tehnoloģijas ir pilnveidojušās un tām ir jāturpina uzlaboties, tām ir jāmainās, un ir jāattīstās arī lauksaimniecības politikas instrumentiem. Lauksaimniecībai šajā attīstībā ir jāsniedz atbalsts.
Kamēr pirmajam pīlāram, kas tiek finansēts tikai no ES budžeta, ir jāatbalsta sabiedrības vajadzību līmenis, ko mēs attiecinām uz lauksaimniecību, otrajam, līdzfinansētajam pīlāram ir jāturpina sniegt atbalsts lauksaimniecības un lauksaimniecības produktu modernizācijai, lai ņemtu vērā jaunos kontekstus. Šai politikai būs jābūt arī taisnīgākai - jā, es sacīju "taisnīgākai” - valstu un pašu lauksaimnieku vidū. Neapšaubāmi, mēs vēlamies atbalstīt 14 miljonus lauksaimnieku un viņu ģimenes, jo īpaši, lai nodrošinātu to 4,5 miljonu lauksaimnieku aizstāšanu, kuru vecums šobrīd pārsniedz 60 gadus un kuri pārtrauks savu profesionālo darbību. Paaudžu maiņas problēma būs viens no mūs interesējošajiem jautājumiem.
Wojciech Michał Olejniczak
Priekšsēdētāja kungs, debates, kurās aizvadīto mēnešu laikā esam piedalījušies Eiropas Parlamentā, nepārprotami norāda uz vajadzību pēc pārmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā. Nevienam no mums nav šaubu, ka KLP ir jāgarantē nodrošinātība ar pārtiku vairāku nākamo desmitgažu laikā, apgādājot ar labu un veselīgu pārtiku, tajā pašā laikā saglabājot bioloģisko daudzveidību un aizsargājot vidi.
Nākotnē KLP būtu vairāk jāreaģē uz sociālajām vajadzībām, piemēram, darba vietu radīšanu un sieviešu un jauniešu vietu lauksaimniecībā. Es stingri vēlētos uzsvērt, ka lauksaimniekiem būtu jāgarantē stabili un adekvāti ienākumi kā atlīdzība par smago darbu un mūsu nodrošināšanu ar augstas kvalitātes produktiem.
Ziņojums, kuru mēs šodien pieņemsim, ietver politiskās grupas un atsevišķas dalībvalstis pārstāvošu deputātu iesniegtus priekšlikumus. Mums ir jāpieņem svarīgi lēmumi, kas noteiks konkrēta ceļa izvēli, lai KLP ieguldītā nauda nākotnē sniegtu labumu gan lauksaimnieciskajiem ražotājiem, gan patērētājiem.
Visbeidzot, es vēlētos sirsnīgi pateikties Lyon kungam par sniegto iespēju tik labai sadarbībai.
Marit Paulsen
ALDE grupas vārdā. - (SV) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, Lyon kungs ir spēris dažus, iespējams, nelielus, bet tik un tā ļoti svarīgus soļus virzienā uz pārmaiņām lauksaimniecības politikā. Mums ir vajadzīga kopēja Eiropas lauksaimniecības politika. Aizmirsīsim ikvienu domu par renacionalizāciju. Mums arī ir jāapzinās, ka dzīvojam jaunā laikmetā ar ļoti sarežģītām problēmām, kuru risināšana ir mūsu pienākums. Tas, protams, ietver 9 miljardu cilvēku apgādi ar pārtiku. Tajā pašā laikā mēs sastopamies ar milzīgām problēmām saistībā ar klimatu un dabisko ciklu darbības nodrošināšanu.
Neuzskatīsim lauksaimniecību par ekoloģisku kaitnieci un vides problēmu. Lauksaimniecības un mežkopības jomā ir rodami svarīgi risinājumi mūsu milzīgajām problēmām.
Martin Häusling
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, Lyon kungs, vispirms es vēlētos jums pateikties par ziņojumu. Mēs esam veiksmīgi sadarbojušies kā referenti un, manuprāt, panākuši lielisku un pilnībā atbalstāmu kompromisu. Ir svarīgi, lai Parlaments paustu skaidru nostāju, norādot uz mūsu nodomu turpināt kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanu.
Protams, ir pašsaprotami, ka, panākot kompromisu, mēs neiegūstam visu, ko vēlamies. Tomēr aspekts, kas, manuprāt, mums ir svarīgs un ko es vēlētos uzsvērt, ir mūsu izredzes uz ekoloģiskāku KLP - "ekoloģisku” ne tikai ilgtspējīgas enerģētikas politikas izpratnē, bet arī ilgtspējīgas lauksaimniecības politikas ziņā, kā arī tas, ka mēs sākam uzskatīt konkurenci ne tikai par konkurences situāciju saistībā ar pasaules tirgu, bet pievēršam arī lielāku uzmanību situācijai Eiropas lauksaimniecībā, koncentrējoties uz konkurences apstākļiem Eiropas lauksaimniecības ietvaros, ne tikai stingri pieturoties pie PTO noteikumiem nākotnes lauksaimniecības politikai, bet galu galā izstrādājot spēcīgu mūsu pašu kopējo Eiropas lauksaimniecības politiku.
Ir svarīgi, lai nākotnē mēs noteiktu tiešos maksājumus no pirmā pīlāra saskaņā ar ilgtspējīgu lauksaimniecības politiku un lai mūsu rīcībā būtu stiprs otrais pīlārs lauksaimniecības teritoriju attīstīšanai, galveno uzmanību pievēršot darba vietām.
Tas, ko mēs neatbalstīsim - un uz to mēs skaidri norādījām arī komitejas līmenī - ir ar globālo tirgu saistīta lauksaimniecības politika, kas ir balstīta uz eksporta subsīdijām. Mēs turpinām noraidīt šo stratēģiju, un, atšķirībā no daudziem citiem, mūsu spēkā esošās lauksaimniecības politikas vēstures novērtējums ir kritiskāks. Citiem vārdiem, mēs vēlamies tādu lauksaimniecības politiku, kas novērš orientāciju no industrializācijas, lielākas koncentrācijas un tirgus, kas ir balstīts tikai uz konkurenci. Tā vietā mēs vēlamies koncentrēt uzmanību uz faktu, ka lauksaimniecības politika patiesībā ir politika nākotnei, kuras mērķis ir sniegt tādas nostādnes lauku teritorijām, kas veicina pārtikas nekaitīgumu un augsnes, ūdens un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu. Mēs arī uzskatām, ka mums būtu jāizmanto lauksaimniecības politika, lai cīnītos ar klimata pārmaiņām, un, visbeidzot, - kā svarīgs instruments darba vietu nodrošināšanai.
James Nicholson
ECR grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, šis ziņojums Parlamentam sniedz iespēju izklāstīt savus uzskatus pirms Komisija šā gada beigās izvirza savus priekšlikumus par KLP nākotni. Lai gan es un mana grupa balsosim par šā ziņojuma pieņemšanu, es vēlos skaidri norādīt, ka atsevišķām ziņojuma daļām mēs nepiekrītam. Neapšaubāmi, otrā pīlāra struktūras saglabāšana ir izšķiroša, un tā izrādīsies galvenais faktors KLP ilgtermiņa veiksmes nodrošināšanā.
Tomēr kopumā es uzskatu, ka tas ir labs sākuma punkts daudzpusīgām debatēm par šo jautājumu, un apliecina, ka komiteja var sadarboties. Mums kā Parlamentam ir atbildīgs uzdevums nodrošināt, lai visas turpmākās reformas garantētu lauksaimniecības kā nozares konkurētspēju un izdzīvošanu nākotnē. KLP ir piedzīvojusi milzīgas pārmaiņas, un mums ir jānodrošina, lai tā atbilstu savam uzdevumam 21. gadsimtā. Mums ir jāatceras, ka KLP nav paredzēta tikai lauksaimniekiem - tā mums sniedz drošu pārtikas apgādi un virkni dažādu sabiedrisko labumu un ieguldījumu vides aizsardzības jomā. Lai šos mērķus sasniegtu, manuprāt, budžets ir jāsaglabā vismaz pašreizējā līmenī, un es vēlos pateikties referentam par ļoti labo ziņojumu un viņa sadarbību.
João Ferreira
Priekšsēdētāja kungs, lūdzu, pieņemiet manus apsveikumus.
Iepriekšējo KLP reformu rezultātā notika lauksaimniecības tirgus liberalizācija. Reformas radīja lielas netaisnības atbalsta sadalē starp valstīm, produktiem un ražotājiem. Tās ir iznīcinājušas ražošanas reglamentējošos instrumentus, piemēram, kvotas un ražošanas tiesības, kā arī intervences un tirgus regulācijas instrumentus. Šīs reformas ir pakļāvušas lauksaimniecību PTO noteikumiem, līdz ar to tā ir tikusi izmantota kā "kārts” citās interesēs.
Rezultāts ir acīmredzams - miljoniem mazu un vidēju lauksaimniecības uzņēmumu nepieredzētā mērogā pārtrauca ražošanu, nedrošība par ienākumiem un pieaugoša cenu nepastāvība, kā arī pārtikas atkarības saasināšanās neskaitāmās valstīs un reģionos.
Tas viss rada vajadzību pēc dziļām pārmaiņām KLP, kas garantēs nodrošinātību ar pārtiku un suverenitāti, galveno uzmanību pievēršot valstu un reģionu nepieciešamībai attīstīt ražošanu savu vajadzību apmierināšanai, vienlaikus veicinot vides ilgtspējību un lauku attīstību, atbalstīt lielāku dažādību ražošanas jomā un novērst tās samazināšanos, tajā pašā laikā atzīstot dažādu nozaru un reģionu specifiskās iezīmes, pārvarēt pastāvošo nelīdzsvarotību starp produktiem, ražotājiem un valstīm, modelējot un ierobežojot palīdzību, un, visbeidzot - paredzēt intervences mehānismus, lai garantētu taisnīgas produktu cenas un tādu lauksaimnieku ienākumu līmeni, kas nodrošinātu ražošanas nepārtrauktību un regulāru pārtikas apgādi.
Lorenzo Fontana
Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, vispirms es vēlētos apsveikt Lyon kungu saistībā ar viņa paveikto darbu, kā arī Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas priekšsēdētāju un sekretariātu. Esmu pateicīgs arī komisāram D. Cioloş, jo viņš un Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja neapšaubāmi ir izveidojuši labas darba attiecības, un tas ir ļoti svarīgi. Es ceru, ka arī nākotnē likumdošanas procesa turpmākajos posmos Komisija turpinās pievērst īpašu uzmanību ražotājiem un patērētājiem, kuri, bez šaubām, ir smagi sodīti tirgus struktūras un nesenās krīzes dēļ.
Manā reģionā, Veneto, ir 150 000 lauku saimniecību, un to darbs nodrošina ne tikai kvalitatīvus produktus, bet arī lauku vides aizsardzību, kas, mūsuprāt, ir ne tikai aizsargājama, bet arī atbalstāma vērtība.
Tomēr, lai spētu turpināt savu darbu, mūsu lauksaimnieki mūs lūdz sniegt lielākas garantijas pret cenu nepastāvību un turpināt tiešā atbalsta sniegšanu. Svarīgi arī, lai mēs saglabātu kopējās lauksaimniecības politikas otro pīlāru. Lauku attīstības politika ir jānodrošina galvenokārt tāpēc, ka tā veicina dažādu Eiropā pastāvošo vietējo lauksaimniecību veidu attīstību, kuriem ir jāatbilst aizvien augstākiem kvalitātes standartiem.
Konkurētspējīgā tirgū, kurā mūsu lauksaimnieki bieži vien ir neizdevīgā stāvoklī, prioritāro pasākumu ietvaros viņi lūdz samazināt viņiem uzlikto birokrātisko slogu, jo tas neapšaubāmi veicina lauksaimnieku konkurētspējas samazināšanos.
Diane Dodds
Priekšsēdētāja kungs, es vēlētos pateikties referentam par šo ziņojumu. Patiešām labi, ka referents spēj ieklausīties, un to atspoguļo viņa braucieni pa dalībvalstīm, kā arī ziņojuma rezultāti.
Nākotnes lauksaimniecībai un KPL ir jāsniedz lauksaimniekiem konkurētspējīgi un droši ienākumi. Pirmā pīlāra maksājumu ietvaros ir jāturpina lauksaimnieku nodrošināšana ar tiešajiem maksājumiem, kas tiem sniedz minimālu ienākumu drošības līmeni. Lai to panāktu, mums būs vajadzīgs KLP budžets, kas ir saglabāts vismaz pašreizējā līmenī vai, vēl svarīgāk, palielināts, lai ņemtu vērā Eiropas Savienības paplašināšanos.
Tirgus nestabilitāte ir negatīvi ietekmējusi rūpniecību visā Eiropā, un mums ir jāsaglabā drošības sistēmas, lai uzturētu stabilitāti un nodrošinātu rentabilitāti. KLP līdzekļu sadalē ir jāņem vērā ražošanas izmaksas dalībvalstīs.
Komisijai ir sīkāk jāizskata taisnīguma definīcija, un uz reģionālo principu balstīti maksājumi, kas nozīmētu, ka lauksaimnieki Ziemeļīrijā saņemtu mazāku vienreizējo saimniecības maksājumu, postoši ietekmētu nozari, kurā daudzi lauksaimnieki atrodas uz izdzīvošanas robežas. Ziemeļīrijā ir daudz lauksaimnieku, kuriem pieder mazas zemes platības, bet kuri īsteno intensīvu lauksaimniecību, un šāds maksājums neatspoguļotu viņu darbu un finanšu slogu, ar ko viņi saskaras. Tāpēc ir jāņem vērā reģionālās tendences un jāiestrādā tās laikam pēc 2013. gada paredzētajā KLP.
Albert Deß
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Cioloş kungs, dāmas un kungi, šodien notiek svarīgas debates par George Lyon ziņojumu, un es vēlētos izmantot šo iespēju, lai no sirds pateiktos Lyon kungam par gatavību kompromisiem, ko viņš ir apliecinājis šajā dokumentā. Mēs esam spējuši panākt labu kompromisu, ko var atbalstīt daudzas grupas, un es ceru, ka balsojumā, kas notiks šodien pusdienlaikā, par tā pieņemšanu nobalsos deputātu vairākums.
Kopējā lauksaimniecības politika Eiropā bija un ir viens no svarīgākajiem Eiropas apvienošanās procesa pīlāriem. Šajā ziņojumā mēs aprakstām kopējās lauksaimniecības politikas ietekmi pēc 2013. gada. Eiropas lauksaimniecības nozarē tiek ražota augstas kvalitātes pārtika, tā aizsargā svarīgas lauku teritorijas un daudzas darba vietas, uztur un veicina mūsu kultūrvides ainavu un bioloģisko daudzveidību un var sniegt ieguldījumu fosilā kurināmā saglabāšanā ar atjaunojamo izejvielu un enerģijas ražošanas palīdzību. Lai garantētu, ka Eiropas lauksaimniecība nākotnē var turpināt šo funkciju īstenošanu, mums ir jāatrod koncepcija laikam pēc 2013. gada, kas ļaus īstenot šos daudzos uzdevumus.
Es pozitīvi vērtēju faktu, ka komisārs D. Cioloş ir skaidri norādījis, ka viņš vēlas, lai divu pīlāru sistēma turpinātu darboties. Mana grupa to atbalstīs. Pirmais pīlārs darbojas kā līdzsvars spiedienam, zem kāda darbojas Eiropas lauksaimniecība saistībā ar citiem pasaules lauksaimniecības reģioniem, savukārt otrs pīlārs ietver pasākumu kataloga sagatavošanu, lai 27 dalībvalstīm ļautu nodrošināt, ka lauksaimniecība saņem papildu atbalstu tās uzdevumu veikšanai. Eiropas Tautas partijas grupas (Kristīgo demokrātu) vairākums balsojumā to atbalstīs.
Luis Manuel Capoulas Santos
(PT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, sociālisti un demokrāti ir īpaši gandarīti, redzot, ka viņu svarīgākie ierosinājumi ir atspoguļoti Lyon kunga ziņojumā: 80-90 % no mūsu grozījumiem tika ņemti vērā, un mēs varējām atbalstīt 49 no 50 ierosinājumiem, par ko balsoja Lauksaimniecības komiteja.
Mēs jo īpaši atbalstām faktu, ka Lyon kunga ziņojumā ir iekļauta nepārprotama vēlēšanās saglabāt patiešām uz Kopienas ideju vērstu KLP raksturu, kā arī vēlme, lai tā turpinātu saņemt adekvātu budžetu. Tajā ir minēts vēsturisko kritēriju noliegums atbalsta piešķiršanai lauksaimniekiem un to aizstāšana ar jauniem kritērijiem, kas galvenokārt balstīti ar vidi saistītos apsvērumos, nodoms tuvināties taisnīgākai palīdzības sadalei lauksaimnieku un dalībvalstu vidū, kā to vairākkārt atkārtoja daži mani kolēģi, un tajā ir atzīts, ka tirgus regulēšanai un risku un krīzes pārvaldībai ir vajadzīgi atbilstoši politikas instrumenti. Ziņojumā ir ietverta arī jauna atbalsta sistēma, kas ir pamatota uz kompensāciju par tādu pakalpojumu un sabiedrisko labumu nodrošināšanu, kas sniedz ieguvumus visai sabiedrībai, bet nesaņem atlīdzību no tirgus.
Tādējādi Komisijai ir daudz iedvesmas avotu tās paziņojumam, kas jāpublicē novembrī, un es pozitīvi vērtēju faktu, ka komisārs jau ir paudis gatavību ņemt vērā mūsu ieteikumus.
Es ceru, ka pēc sešiem mēnešiem no šā brīža es spēšu sveikt komisāru D. Cioloş ar tādu pašu gandarījumu, ar kādu šobrīd sveicu savu kolēģi Lyon kungu par viņa izcilo darbu, kas dara godu Parlamentam un nostiprina tā nozīmi brīdī, kad atbilstoši Lisabonas līgumam mēs uzņemamies koplēmuma pilnvaras.
Britta Reimers
(DE) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, es vēlētos pateikties mūsu referentam par viņa konstruktīvo sadarbību un par viņa ziņojumā izceltajiem svarīgākajiem aspektiem saistībā ar KLP nākotni pēc 2013. gada. Šis ziņojums norāda uz vajadzību pēc turpmākas pastāvošās kopējās lauksaimniecības politikas attīstības, nevis jaunas politikas izstrādes. Tas ir pozitīvs aspekts.
Lauksaimniecības galvenais uzdevums ir un paliek pārtikas ražošana mūsu iedzīvotājiem. Pastāvīgi pieaugošā vajadzība pēc sabiedriskajiem labumiem, iedzīvotāju skaita pieaugums un vienlaicīgi vērojamā dabas resursu nepietiekamība apgrūtina šā uzdevuma veikšanu. No lauksaimniekiem tiek pieprasīts aizvien lielāks saražotās produkcijas apjoms, izmantojot aizvien mazāku resursu. Tas ir neiespējami, ja netiek kāpināta efektivitāte. Eiropas Parlaments, Komisija un Padome ir atbildīga par tam vajadzīgo pamatnosacījumu nodrošināšanu. Ja mēs Eiropā vēlamies saglabāt veselīgu un dažādu lauksaimniecības nozari, mums būs jāņem vērā arī lauksaimnieku vajadzības, proti, piemērojot pēc iespējas mazākas birokrātiskās prasības un ļaujot pēc iespējas lielāku uzņēmējdarbības brīvību, lai sniegtu lauksaimniekiem iespēju sev nodrošināt pienācīgus ienākumus.
Alyn Smith
Priekšsēdētāja kungs, es nebūšu izņēmums, sveicot savu Skotiju pārstāvošo kolēģi George Lyon saistībā ar ļoti pārliecinošu ziņojumu. Šajā ziņojumā ir daudz aspektu, par kuriem var just apmierinājumu, un es atkārtošu šorīt izteiktos vairāku kolēģu komentārus. Man jo īpaši patīk ziņojumā ļoti skaidri paustā norāde, ka kopējās lauksaimniecības politikas svarīgākais mērķis ir pārtikas ražošana. Visi pārējie aspekti ir ļoti cienījami, ļoti vēlami, bet otršķirīgi.
Mums pašiem ir skaidri jāsaprot, ka nodrošinātība ar pārtiku ir neatņemama mūsu Eiropas nacionālās drošības politikas sastāvdaļa un svarīgākais KLP sniegtais sabiedriskais labums, par kuru vien ir vērts maksāt. Man īpaši satrauc La Via kunga komentāri par budžetu, uz ko šorīt reaģēja visai neliels skaits kolēģu. Iespējams, tik lielas uzmanības pievēršana budžetam nedaudz atbilst stereotipam par skotiem, bet, ja šai politikai piešķirtie mūsu rīcībā esošie finanšu līdzekļi nav pietiekami, tas viss ir bezjēdzīgi. Es būtu pateicīgs dzirdēt dažus vārdus no mūsu komisāra puses par to, kā viņš piedāvā aizsargāt šo budžetu nākotnē - arī tāpēc, ka vairākas dalībvalstis, ieskaitot Lielbritāniju, vēlas pārtraukt tiešos maksājumus lauksaimniekiem.
Tomēr jūs varat būt pārliecināti par šā Parlamenta atbalstu praktiski realizējamas KLP un budžeta saglabāšanā, un tas nodrošina labu pamatu notiekošajai diskusijai.
Janusz Wojciechowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlētos paust savu cieņu Lyon kungam, kurš ir sagatavojis ziņojumu, kurā ir ietverts redzējums attiecībā uz svarīgākajām problēmām, kas sagaida Eiropas lauksaimniecību.
Dāmas un kungi, mēs saskaramies ar problēmu saistībā ar būtisku atšķirību novēršanu dažādās valstīs izmaksāto subsīdiju jomā, un tā ir ļoti nopietna problēma. Kad mēs aplūkojam šobrīd spēkā esošās subsīdijas - un ja mēs saglabātu šo sistēmu - mēs redzam milzīgas atšķirības. Atsevišķās valstīs subsīdijas pēc 2013. gada pārsniedz EUR 500 par hektāru, kamēr citās valstīs, galvenokārt jaunajās dalībvalstīs, tās ir pat mazākas nekā EUR 100. Mums ir jāstājas pretī šai problēmai un tā jāatrisina. Ilgtermiņā mēs nevaram turpināt pieļaut šādas milzīgas atšķirības. Šīs problēmas atrisināšana būs sarežģīta.
Es vēlētos pateikties Smith kungam, kurš ir pamanījis ar budžetu saistīto problēmu. Mēs šo problēmu neatrisināsim, ja mūsu rīcībā nebūs lielāks budžets, jo ir grūti atņemt līdzekļus tiem, kuriem to ir vairāk. Mums drīzāk būtu jāpiešķir līdzekļi tiem, kuriem to ir mazāk. Citējot Franču revolūcijas moto: "Brīvība, vienlīdzība, brālība.” Mums nav problēmu ar brīvību, bet attiecībā uz vienlīdzību un brālību vajadzības ir lielākas, un es vēršos pie kolēģiem no vecajām dalībvalstīm pēc palīdzības, lai atrisinātu šo problēmu saskaņā ar vienlīdzības un brālības principu.
Bairbre de Brún
(GA) Priekšsēdētāja kungs, es arī atzinīgi vērtēju šo svarīgo ziņojumu, lai gan esmu nedaudz vīlusies par to, ka tajā nav izklāstīts redzējums par kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), kas apturēs iedzīvotāju skaita samazināšanos lauku reģionos un garantēs, ka aktīvie lauksaimnieki var nodrošināt sabiedrības pieprasītās preces un pakalpojumus.
Mums ir vajadzīga KLP, kas nodrošinās augstas kvalitātes pārtiku, kas ražota atbilstoši augstiem standartiem, rūpes par augsni un tās uzturēšanu, kā arī ūdens, augsnes un bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; kopēja politika darba vietu nodrošināšanai lauku teritorijās un nostiprināta lauku ekonomika, kā arī politika, kas nostiprinās cīņu pret klimata pārmaiņām.
Ir jāuzlabo KLP, lai palīdzētu tiem, kuriem steidzami vajadzīgs atbalsts. Šobrīd lielākā atbalsta daļa nonāk pie lielajiem īpašniekiem un ražotājiem. Svarīgs ir arī adekvāts KLP budžets, un es pateicos Lyon kungam.
Giancarlo Scottà
(IT) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, dāmas un kungi, šādā kontekstā lauku saimniecībām ir vajadzīgs liels atbalsts, lai ieviestu jauninājumus un sasniegtu izaugsmi.
Lauksaimnieku nozīmei ir radikāli jāmainās: sistematizējot lauksaimniecisko ražošanu, lauksaimnieki kļūst par lauku uzņēmējiem, un tādējādi viņi veicina ekonomisko attīstību. Es uzskatu, ka tas ir ļoti svarīgi neskaitāmu pamestu lauku teritoriju atkopšanai, lai tās izmantotu nelielu, slēgtu atzaru izveidei - citiem vārdiem sakot, tādu sistēmu izveidei, kas tiešā veidā savieno lauksaimniecību ar tirdzniecību. Šīs sistēmas var darboties un izplatīties visā Eiropas Savienībā.
Es uzskatu, ka saskaņā ar jauno kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) Komisijai būtu jāatbalsta lauksaimniecības kooperatīvu izveide un jānodrošina lielāka lauksaimnieku konkurētspēja. Komisijai ir jācenšas noteikt budžets, kas ir pietiekams šo mērķu īstenošanai. Jaunās KLP finansējumam ir jābūt saistītam ar rezultātiem, lai novērstu līdzekļu izšķiešanu un dažāda veida spekulācijas.
Turklāt šajā krīzes laikā daudzi jaunieši vēlas atgriezties lauksaimniecībā. Tomēr viņi sastopas ar dažādiem šķēršļiem - zeme ir pārāk dārga un lauku attīstības politika ir grūti pārvaldāma. Fakts, ka uz zemes piešķiršanu ir ilgi jāgaida un tā tiek piešķirta, pamatojoties uz ienākumiem, nevis uz jauno uzņēmēju paustajām idejām, attur šo grupu no tās iespēju īstenošanas. Es uzskatu, ka attiecībā uz atbalstu jaunajiem lauksaimniekiem Komisijai ir jāīsteno elastīga un atbalstoša pieeja. Ir jāsāk īstenot arī informēšanas politika, kas sāktos skolās un universitātēs, lai veicinātu...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Es piekrītu manu kolēģu deputātu viedoklim, kuri vērsa uzmanību uz šā ziņojuma kvalitāti un plašo vienprātību, kādu tas guva Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejā.
No vienas puses, tas ir drosmīgs ziņojums, jo ietver centienus atrast risinājumus šā brīža galvenajām problēmām. No otras puses, tas ir līdzsvarots ziņojums, kas cenšas atbildēt uz pamatotajām jauno dalībvalstu bažām par taisnīgu kopējās lauksaimniecības politikas sniegto ieguvumu izmantošanu.
Es jo īpaši vēlos uzsvērt pantus, kas attiecas uz kopējās lauksaimniecības politikas struktūru. KLP jāturpina balstīties uz tās diviem pīlāriem. To atcelšana nozīmētu KLP iznīcināšanu vai tās pārveidošanu par politiku, kurai nav nekādu iespēju sniegt atbalstu lauksaimniecības modernizēšanā un tās konkurētspējas palielināšanā. Lauku attīstības pīlāra atcelšana būtu kļūda, un tā palēninātu lauksaimniecības modernizāciju visā Eiropā, bet jo īpaši jaunajās dalībvalstīs.
Vēl viens svarīgs aspekts ir KLP budžeta saglabāšana vismaz tā pašreizējā līmenī. Eiropas lauksaimniekiem ir jānodrošina atbilstība augstākajiem kvalitātes standartiem, kas atspoguļojas pārtikas kvalitātē, kuru patērē Eiropas iedzīvotāji, un mūsu globālajā konkurētspējā. Tomēr lauksaimniekiem ir vajadzīgs atbalsts, lai spētu nodrošināt atbilstību šiem standartiem. Labi strukturēta, pienācīgi finansēta kopējā lauksaimniecības politika nozīmē drošu labas kvalitātes pārtiku Eiropas iedzīvotājiem.
Es uzskatu, ka balsojums par šo ziņojumu ļaus Parlamentam sniegt Padomei un Komisijai skaidru un nepārprotamu signālu par mūsu kā Eiropas iedzīvotāju pārstāvju nostāju.
Paolo De Castro
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, dažu nākamo gadu laikā problēmas, kas pavada Eiropas lauksaimniecības sistēmas attīstību, ievērojami palielināsies - pieaugošais pārtikas pieprasījums būs jārisina, ilgtspējīgā veidā izmantojot dabas resursus, paralēli uzlabojot situāciju vides aizsardzības jomā.
Šī perspektīva, kas nostiprina saikni starp lauksaimniecības nozari un sabiedrisko labumu sniegšanu, piešķir lauksaimniecībai jaunu stratēģisku nozīmi - nākotnes kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) izstrāde šobrīd ir risinājums šīm lielajām problēmām, ar ko saskaras mūsu sabiedrība, un šai politikai būs izšķiroša nozīme, risinot jau šobrīd pastāvošo pārtikas krīzi. Tāpēc šis ir jautājums par ražošanas apjoma palielināšanu, radot mazāku piesārņojumu - tas ir ļoti sarežģīts mērķis, kas Eiropas lauksaimniecībai būs jāsasniedz dažu nākamo gadu laikā.
Pamatojoties uz šiem pieņēmumiem, Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja, kuru man ir tas gods vadīt priekšsēdētāja amatā, ir veikusi nopietnu un koncentrētu darbu, par ko Lyon kungs, piedaloties visām grupām, ir sniedzis ļoti teicamu pārskatu ziņojuma veidā, ar ko šodien tika iepazīstināts Parlaments. Mēs esam pārliecināti, ka tas ir ziņojums, kas palīdzēs likt pamatus nākotnes KLP un sniegs Eiropas Komisijai atsevišķus skaidrus ieteikumus, lai tā varētu sagatavot gada beigu paziņojumu par KLP nākotni pēc 2013. gada.
Liam Aylward
Priekšsēdētāja kungs, arī es vēlos pateikties manam kolēģim George Lyon par viņa teicamo darbu šā ziņojuma sagatavošanā. KLP saskaras ar daudzām problēmām, un paplašinātā Eiropā ir svarīgi, lai ES saglabātu spēcīgu un pienācīgi finansētu lauksaimniecības politiku, kas sniegs labumu lauksaimniekiem, lauku iedzīvotājiem un sabiedrībai un garantēs nodrošinātību ar pārtiku. Svarīgi ir arī tas, lai līdzfinansēšanā nenotiktu KLP renacionalizācija. Kopējai lauksaimniecības politikai ir jāsaglabā tās kopējās Eiropas politikas raksturs.
Aizvadītajos 50 gados KLP ir kāpinājusi produktivitāti, veicinājusi pienācīga dzīves līmeņa nodrošināšanu lauksaimniekiem, garantējusi produktu pieejamību un nodrošinājusi patērētājiem kvalitatīvu pārtiku par samērīgām cenām. Eiropas iedzīvotāji no lauksaimniecības saņem svarīgus ieguvumus pārtikas drošības, vides aizsardzības, cīņas ar klimata pārmaiņām, lauku iedzīvotāju un lauksaimniecībā nodarbināto ģimeņu atbalsta veidā.
Lai KLP turpinātu sniegt labumu Eiropas iedzīvotājiem un apmierinātu viņu prasības, tai ir jāsniedz stabils atbalsts, un tas, protams, nozīmē stabilu budžetu. Otrkārt, KLP nākotnē centrāla vieta ir jāieņem pārredzamībai un proporcionalitātei. Eiropas lauksaimniecības politikai ir jāatbalsta lauksaimnieki, kuru galvenais mērķis ir augstas kvalitātes pārtikas ražošana, nevis viņi jākavē vai jāapgrūtina ar pārmērīgām administratīvajām prasībām un birokrātiju.
Visbeidzot, Eiropas lauksaimnieki ražo augstākajiem kvalitātes standartiem atbilstošu pārtiku. Jāgarantē, lai visi ES importētie pārtikas produkti būtu ražoti atbilstoši tādām pašām kvalitātes prasībām un standartiem kā ES ražotie produkti. Mums arī ir jānodrošina vienādi nosacījumi, godīga konkurence un Eiropas lauksaimniecības dzīvotspēja nākotnē.
Hynek Fajmon
- (CS) Lielākā pašreizējās kopējās lauksaimniecības politikas netaisnība slēpjas faktā, ka subsīdijas starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm tiek sadalītas nevienlīdzīgā un netaisnīgā veidā. Šogad lauksaimnieki jaunajās dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā, saņems tikai 70 % no tā subsīdiju apjoma, kas tiks piešķirts lauksaimniekiem vecajās Eiropas Savienības dalībvalstīs - tā sauktajās piecpadsmitnieka valstīs. Bulgāri un rumāņi saņems tikai 40 %. Tajā pašā laikā visi minētie darbojas vienotajā Eiropas Savienības tirgū. Esmu pilnīgi pārliecināts, ka šī netaisnība pēc iespējas ātrāk ir jānovērš. Visiem lauksaimniekiem Eiropas Savienībā subsīdiju jomā ir jābūt vienlīdzīgā stāvoklī, un viņiem ir jāpiemēro vienādi nosacījumi. Tādēļ es atbalstu 6. grozījumu, kurā ir pausta prasība sasniegt šo mērķi pēc iespējas ātrāk, un es ceru, ka mani kolēģi deputāti Parlamentā to atbalstīs.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Priekšsēdētāja kungs, kopējā lauksaimniecības politika tika izstrādāta, lai nodrošinātu Eiropas neatkarību pārtikas ražošanas jomā. Divdesmitā septiņdesmitajos gados gandrīz 70 % ES budžeta tika tērēti lauksaimniecības vajadzībām. Tomēr pēc reformu sērijas konkurētspējas jomā lauksaimniecībai paredzētie tēriņi finanšu periodam no 2007. līdz 2013. gadam budžetā samazinājās līdz 35 %.
Diemžēl šodien pārskatītā KLP tiek izstrādāta atbilstoši tiem pašiem konkurētspējas apstākļiem, kādi tie bija iepriekšējās politikas izstrādes laikā. Ir aizvainojoši, ka ekonomikas krīze tiek izmantota par ieganstu lauksaimniekiem izmaksājamo pabalstu samazināšanai. Turklāt tieši minētā pabalstu samazināšana ir vainojama šā brīža krīzes apstākļos.
Jaunās KLP pamatmērķim būtu jābūt globāla modeļa veicināšanai, kas ir savienojams ar veselīgu pārtiku, vides aizsardzību un cīņu ar oglekļa dioksīda emisijām. Mēs nedrīkstam aizmirst, ka tradicionālās lauksaimniecības agroķīmiskais modelis ir lielā mērā vainojams pie siltumnīcas efekta un klimata pārmaiņām un tam ir jāmainās tieši tāpēc, ka tas darbojas pretēji lauksaimnieku, iedzīvotāju un planētas bioloģiskās daudzveidības interesēm.
John Stuart Agnew
Priekšsēdētāja kungs, es esmu ieinteresēts šajā jautājumā kā aktīvs lauksaimnieks. Plāniem saistībā ar nākotnes KLP ir jābūt praktiski īstenojamiem un finansiāli pieejamiem. Militāristiem ir izteiciens: "Nav pārkāpēja - nav soda”, tomēr PPE grupas loceklis komitejā balsoja pret šo ziņojumu. Tā iemesls varētu būt apstāklis, ka šā brīža finanšu vidē izdevumi rada bažas un ziņojumā paustais entuziasms par mērķiem, kas nav saistīti ar lauksaimniecību, otrā pīlāra ietvaros novirza finansējumu no lauksaimniekiem.
Ziņojumā vērojamā apsēstība ar klimata pārmaiņām varētu novest pie ieteikuma pieņemšanas, kas lauksaimniekiem nosaka prasību sūknēt traktoru radītās izplūdes gāzes zem zemes, kas rezultātā palielinātu degvielas patēriņu un nodarītu kaitējumu jūru gultnēm. Mana personīgā pieredze, redzot darbuzņēmēju centienus novadīt netīro ūdeni zem zemes, lai nodrošinātu atbilstību ES noteikumiem, ļauj paredzēt, kādas problēmas ir gaidāmas. Lopkopjiem, kas audzē atgremotājus, var tik noteikta prasība samazināt metāna emisijas, aizstājot sienu un skābbarību ar daudz dārgāku graudaugu barību. Ja KLP ir jāpastāv, tad lai tā palīdz lauksaimniekiem, nevis rada tiem šķēršļus.
Esther Herranz García
(ES) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, dažu turpmāko mēnešu laikā mēs sāksim plašas debates par jauno kopējo lauksaimniecības politiku (KLP). Ir svarīgi panākt apmierinošu vienošanos, tāpēc es ceru, ka Beļģijas prezidentūra spēs panākt to, ko nespēja Spānijas prezidentūra. Es ceru, ka Beļģijas prezidentūra varēs ievirzīt diskusijas tā, ka dalībvalstis apņemsies nākotnē uzturēt tiešām spēcīgu KLP ar pietiekamu budžetu, lai apmierinātu 27 dalībvalstu - gan jauno, gan veco - vajadzības. Es arī ceru, ka neatkārtosies 2005. gada situācija, kad trūka līdzekļu un uz ātru roku bija jāveic izmaiņas.
Gaidāmajās KLP reformās mēs liekam uz spēles tādas nozares dzīvotspēju, kas ne tikai nodrošina netaustāmus produktus un pakalpojumus, piemēram, rūpes par vidi, bet kurai ir jānodrošina arī Eiropas sabiedrības apgāde ar pārtiku. Pagātnē mēs esam piedzīvojuši satraucošas pārtikas nepietiekamības situācijas, un šā iemesla dēļ Eiropas Parlamentam uz ES produkciju balstītas apgādes drošība ir jānosaka par nākamās reformas galveno mērķi, neatstājot novārtā arī citus ieguldījumus, piemēram, cīņu pret klimata pārmaiņām.
Stéphane Le Foll
(FR) Priekšsēdētāja kungs, es saprotu, ka jums bija īsa un laimīga nakts. Es pateicos komisāram par to, ka viņš mūs uzklausīja visu šo debašu laikā, un es vēlētos apsveikt Lyon kungu ar darbu, ko viņš ir paveicis saistībā ar ziņojumu, ar ko viņš šorīt iepazīstina.
Kāds ir mērķis? Likt cilvēkiem aptvert, ka mūsdienu pasaulē lauksaimniecība, pārtika un vide ir problēma visai Eiropai. Tas ir mērķis. Ko mēs ar to domājam? Pirmais aspekts ir KLP renacionalizācijas noliegums un palielināts līdzfinansējums. Otrais aspekts ir šīm problēmām un šai svarīgajai pārtikas drošības problēmai atbilstoša lauksamniecības budžeta saglabāšana. Trešais elements ir garantija, ka lauksaimniecība var sniegt sabiedrības pieprasītos sabiedriskos labumus. Ceturtais elements ir tirgus nestabilitātes regulēšana un novēršana, kas, manuprāt, ir svarīgākais. Mums pie šī temata ir jāatgriežas, un tomēr mums ir jādodas nedaudz tālāk.
Mans pēdējais aspekts attiecas uz pirmo un otro pīlāru. Es brīdinu visus tos, kuri aizstāv šo struktūru - un viņiem, iespējams, ir taisnība -, ka galu galā pastāv draudi, ka budžeta apspriešanā pirmais pīlārs tiks ievērojami samazināts, visus līdzekļus novirzot uz otro pīlāru, kam ir piemērots līdzfinansējums, un šāda situācija būtu pretrunā mūsu izvirzītajam mērķim izvairīties no kopējās lauksaimniecības politikas renacionalizācijas. Es to šorīt atzīmēju, jo mēs šobrīd piedalāmies debatēs.
Komisāra kungs, es vēlētos noslēgt runu ar vienkāršu ideju. KLP tika izveidota vienā laikā ar Eiropas Ekonomikas kopienu. Tagad mēs esam Eiropas Savienībā. Es tiešām domāju, ka mums ir jābūt nozīmīgai politikai...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Richard Ashworth
Priekšsēdētāja kungs, šajā nepastāvīgajā pasaulē ir ārkārtīgi svarīgi, lai kopējā lauksaimniecības politika turpinātu mainīties, lai tā būtu atbilstoša nākotnes problēmām, nevis kavētos pagātnē.
Reformētajai kopējai lauksaimniecības politikai būs izšķiroša nozīme, saskaroties ar tādām problēmām kā nodrošinātība ar pārtiku, tirgus nestabilitāte un klimata pārmaiņas, bet es vēlos minēt trīs citus principus, kas, manuprāt, ir ne mazāk svarīgi.
Pirmkārt, mums ir jāaptver, ka labākais veids kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai ir dzīvotspējīgas un dinamiskas lauksaimniecības nozares izveide, un es nedomāju, ka mums šo mērķi vajadzētu aizmirst.
Otrkārt, ja gatavojaties to sasniegt, kopējai lauksaimniecības politikai ir jābūt vienkāršākai, taisnīgākai un pārredzamākai īstenošanas brīdī.
Visbeidzot, tai ir jānodrošina izmaksu lietderība. Visas tautas un nozares šobrīd piedzīvo smagu ekonomisko situāciju, un es aicinu šo komiteju būt pilnībā reālistiskai tās gaidās attiecībā uz Eiropas budžetu. Manuprāt, tas nozīmē, ka mums ir jānodrošina līdzekļu efektīvs izmantojums. Referents ir sagatavojis teicamu ziņojumu. Es viņu sveicu saistībā ar šo darbu un ar gandarījumu to atbalstu.
John Bufton
Priekšsēdētāja kungs, kopējās lauksaimniecības politikas nākotnē pastiprināta uzmanība tiks veltīta tās sasaistei ar klimata pārmaiņu politiku. Manā vēlēšanu apgabalā Velsā pastāvošās shēmas un otro pīlāru aizstās ar Glastir shēmu, kurā galvenā uzmanība ir vērsta uz mērķiem attiecībā uz klimata pārmaiņām un oglekļa piesaisti. Lauksaimniekiem tiks maksāts par katru hektāru, kurā veikta ūdens saglabāšana, mežu atjaunošana utt. Reformējot laikam pēc 2013. gada paredzēto KLP, ir svarīgi neupurēt pirmo pīlāru tādēļ, lai atbalstītu jaunus otrā pīlāra mērķus.
Vienreizējais saimniecības maksājums ir svarīgs daudziem lauksaimniekiem, kuri paļaujas uz subsīdijām un kuri vienā mirklī var zaudēt visu, kas tiem pieder. Ja Velsas lauksaimnieki nav apmierināti ar Glastir nosacījumiem, vai viņiem tiks piedāvātas saprātīgas alternatīvas vai arī viņi jebkurā gadījumā tiks sodīti par shēmas noraidīšanu? Izvēle bez alternatīvām vispār nav izvēle.
Velsai ir vērā ņemama lauksaimniecības vēsture, un daudzas kopienas ir ļoti atkarīgas no lauksaimniecības. Šā brīža lauksaimniecības politikas reformas, kas ir balstītas tikai uz klimata pārmaiņu ideoloģiju, varētu pakļaut briesmām velsiešu lauksaimniecības tradīciju un Velsas ekonomikas nākotni.
Iratxe García Pérez
(ES) Priekšsēdētāja kungs, vairāku gadu gaitā ir veikti mēģinājumi pielāgot kopējās lauksaimniecības politiku (KLP), un šobrīd mēs sākam jaunu posmu šajā nepārtrauktajā reformu procesā.
Komisāra kungs, Lyon kunga ziņojumā ir atzīta nozīme, kāda lauksaimniecībai kā stratēģiski svarīgam sektoram var būt, atbalstot jaunās stratēģijas "Eiropa 2020” prioritātes. Pēc 2013. gada mēs vēlamies spēcīgu KLP, kas saglabātu savu kopējo raksturu, nekaitējot dažu reģionu vai nozaru specifikācijām. Šīs politikas orientācija uz tirgu turpināsies tāpat kā šobrīd. Tomēr pieaugošā tirgus nestabilitāte kopā ar prasībām, kas izriet no Eiropas Savienības starptautiskajām saistībām, var negatīvi ietekmēt lauksaimnieku ienākumus.
Mums ir vajadzīga atbilstoša drošības sistēma. Tiešais atbalsts ir pilnībā jāfinansē no Eiropas Savienības budžeta, un KLP ir jāsaņem budžeta piešķīrums, kas ir adekvāts jaunajām problēmām un mērķiem, kas to sagaida, un ir tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar 2013. gada līmeni, jo turpmāki samazinājumi varētu apdraudēt politikas efektivitāti.
Komisāra kungs, mūsu lauksaimniekiem atkal būs jācenšas pielāgoties. Visas pārmaiņas, kas tiek īstenotas, ir jāpavada reālistiskiem pārejas periodiem.
Es vēlētos pateikties Lyon kungam un visiem "ēnu” referentiem par viņu darbu. Viņi ir sagatavojuši ziņojumu, ko mēs Parlamentā varam atbalstīt un kas būs pozitīvs signāls Eiropas lauksaimnieku neskaidrību izbeigšanai.
Priekšsēdētājs
Šobrīd mums ir problēma: 23 deputāti ir lūguši iespēju uzstāties brīvā mikrofona sesijā. Kā jums ir zināms, Reglaments atļauj piecu runātāju uzstāšanos. Turklāt debatēm kopumā bija paredzētas 57 minūtes, un līdz šim brīdim mēs esam izmantojuši 59 minūtes, turklāt vēl nav uzstājies ne komisārs, ne referents, lai slēgtu šīs debates.
Tā kā jautājums man šķiet ļoti svarīgs, ko apliecina ārkārtīgi lielais to cilvēku skaits, kuri ir lūguši iespēju uzstāties, mēs ļausim runāt 10 cilvēkiem, dubultojot skaitu, kas ir paredzēts noteikumos.
Jarosław Kalinowski
(PL) Priekšsēdētāja kungs, Cioloş kungs, viens no galvenajiem izaicinājumiem kopējai lauksaimniecības politikai pēc 2013. gada ir atkāpšanās no vēsturiskās metodes atbalsta līmeņa noteikšanai un jaunas un taisnīgas kopējās lauksaimniecības politikas resursu sadales ieviešana starp lauksaimniekiem visā Eiropas Savienībā, neizšķirot "jaunās” un "vecās” dalībvalstis.
Es atbalstu divu pīlāru atbalsta modeli, kur maksājumi tiek veikti lauksaimniekiem un ir paredzēti lauksaimniecību attīstībai un modernizācijai, nevis īpašniekiem, kuri saņem naudu, bet neiegulda to lauksaimniecībā, kavējot svarīgas pārmaiņas. Pieņemot jaunas problēmas, kopējai lauksaimniecības politikai ir jāsaglabā tās rūpes par vides aizsardzības vērtībām un nodrošinātību ar pārtiku. Papildus tam es aicinu atstāt izmēģinātos un pārbaudītos tirgus regulēšanas instrumentus neskartus. Piemērs ir piena kvotas. Ja to piemērošana tiks pārtraukta, ar ko tās tiks aizstātas? Protams, ir atsevišķas idejas, bet mums nav nekādas drošības...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Es vēlos sveikt referentu, "ēnu” referentus un visus šajā projektā iesaistītos, kas ir īpaši svarīgi nākotnes KLP.
Globalizētajā vidē Eiropas Savienībai ar tās Kopienas tirgu ir jārīkojas vienoti, lai garantētu pārtikas nodrošinājumu un veicinātu atjaunojamo resursu izmantošanu. Tai arī ir jācīnās ar klimata pārmaiņām un jāpalielina savs pētnieciskais darbs, lai pēc iespējas labāk izmantotu iespējas, ko var sniegt šī izpēte.
KLP ir jāpiedāvā perspektīvas un stabils ietvars, kas veicinās lauksaimnieciskās ražošanas attīstību ar pieaugošas produktivitātes un konkurētspējas palīdzību, kā arī nodrošinās pienācīgu tirgus darbību, tādējādi garantējot stratēģiski svarīgo apgāžu neatkarību visās galvenajās ražošanas nozarēs.
Es uzskatu, ka mums ir izšķiroši svarīgi saglabāt kopējās lauksaimniecības politikas divus pīlārus, skaidri nodalot, kurš ir I pīlārs, kas ir pietiekami spēcīgs, lai nodrošinātu atbilstošu lauksaimnieku dzīves līmeni visās dalībvalstīs...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
José Bové
(FR) Priekšsēdētāja kungs, vispirms es, protams, vēlos pateikties mūsu referentam Lyon kungam, ar kuru mēs visi, manuprāt, sadarbojāmies savstarpējā saskaņā, lai censtos virzīties uz priekšu, un es īsumā, tikai dažos vārdos, vēlētos pastāstīt par to, ka mēs tam varam gūt apliecinājumu.
Apliecinājums ir tāds, ka mūsdienās Eiropa ir lauksaimniecības izejvielu neto importētāja. Mums ir jābūt mērķtiecīgai lauksaimniecības un pārtikas politikai, lai mēs varētu nodrošināt mūsu iedzīvotāju vajadzības pārtikas jomā.
Turklāt mūsu pašreizējā KLP ir jāreformē trīs iemeslu dēļ. Šī KLP ir netaisnīga no ekonomiskā, sociālā un vides aizsardzības viedokļa. Ekonomiskā ziņā - ražotājiem izmaksātās summas ir mazākas par viņu ražošanas izdevumiem, un KLP ir jānodrošina šīs problēmas risinājums. Sociālā ziņā - atbalsta sadale starp valstīm, reģioniem un lauksaimniekiem ir netaisnīga. Astoņdesmit procenti atbalsta tiek piešķirti 20 % lauksaimnieku. Vides aizsardzības ziņā - mums ir vajadzīga KLP, kurā tiek ņemts vērā augsnes jautājums...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Peter van Dalen
(NL) Priekšsēdētāja kungs, īsumā - uz kopējo lauksaimniecības politiku attiecas šāds fakts: tagad ES ir vairāk valstu, vairāk prioritāšu un mazāk naudas. Tādējādi tas nozīmē, ka KLP ir nepieciešamas vispusīgas reformas, un šādām reformām ir jāsākas no nulles. Tā kā pārtika ir svarīgākais lauksaimniecības nozares sniegtais sabiedriskais labums, ir jāgarantē pārtikas ražošana, īpaši ņemot vērā nodrošinātību ar pārtiku turpmāko desmitgažu laikā.
Turklāt mēs Eiropā vēlamies labas kvalitātes pārtiku, un mēs augstu vērtējam dzīvnieku labturību un vidi. Tomēr ne vienmēr mūsu lauksaimnieki par šiem ieguldījumiem kopējā labumā saņem atlīdzību no tirgus. Viņu globālā līmeņa konkurentiem nav jārēķinās ar šādām prasībām vai arī, ja viņiem tas ir jādara, tad prasības, kuras tiem ir jāapmierina, ir daudz mazākas. Tādēļ mums ir jānodrošina atbalsts jautājumos, kuros tirgus to nesniedz. Fakts, ka ziņojumā ir aicināts piešķirt atbalstu par hektāru, ir pozitīvs aspekts. Tas neitralizēs turpmāku lauksaimniecības intensifikāciju un padarīs vides aizsardzības mērķu sasniegšanu reālāku. Tas ir veids, kā mēs varam atalgot savus lauksaimniekus.
Jaroslav Paška
(SK) Mēs visi zinām, ka Eiropas Savienības kopējā lauksaimniecības politika ir ļoti sarežģīts un jutīgs jautājums. Tā sauktā vēsturiskā principa piemērošanas turpināšana attiecībā uz atbalstu lauksaimniecībai - pat pēc ES paplašināšanās - Eiropas ekonomikas politikā ir radījusi nopietnu disproporciju.
Tāpēc pēc iespējas drīzāk finanšu atbalsta sadales sistēmā lauksaimniekiem ir jāievieš objektīvi taisnīgi kritēriji, jo tas radīs pareizus apstākļus adekvātai ekonomiskajai konkurencei lauksaimnieku vidū vienotajā Eiropas tirgū.
Finansējums ir jāsadala pareizi un līdzsvarotā veidā, lai lauksaimniekiem visās ES valstīs būtu tiesības uz vienādiem atbalsta līmeņiem un tie varētu viens ar otru konkurēt taisnīgā veidā.
Tāpēc, manuprāt, mums ir jāatbalsta iesniegtā ziņojuma 6. grozījums, kas palīdzēs nodrošināt taisnīgu atbalsta mehānismu Eiropas lauksaimnieciskajai ražošanai.
Angelika Werthmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, lauksaimniecības politikai ir vajadzīga saskaņota sistēma. Tai ir jāstiprina ES kopumā, tajā pašā laikā ņemot vērā reģionālās atšķirības. Otrais faktors ir īpaši svarīgs manai mītnes valstij -Austrijai, ņemot vērā konkrētas vides un investīciju programmas.
Lauksaimniecības politika saskaras ar vairākām milzīgām problēmām. Prognozes norāda, ka pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs līdz 9 miljardiem cilvēku, tajā pašā laikā mēs saskaramies ar klimata pārmaiņu sekām, piemēram, ūdens trūkumu un sausumu. Lai atrisinātu šīs problēmas, ir svarīgi ne tikai tas, ka ES būtu jāīsteno efektīvāka iekšējā sadarbība, bet arī fakts, ka pasaules līmenī tai ir jārīkojas saskaņotā veidā.
Seán Kelly
Priekšsēdētāja kungs, no lauksaimniecības viedokļa šodienas diskusija ir bijusi ļoti uzmundrinoša no visām Parlamenta grupu pusēm. Es jo īpaši pozitīvi vērtēju uzsvaru uz jauniešu dalības veicināšanu lauksaimniecībā, kas ir izšķiroši svarīga; uzsvaru uz to, ka nebūtu veicama KLP renacionalizācija; atzinīgi vērtēju komisāra pausto, ka būtu jāsaglabā abi pīlāri, jo bez pirmā pīlāra nebūs vajadzīgs otrais pīlārs, jo tas būtu nerentabli saimniecībām un tādēļ netiktu garantēti sabiedriskie labumi, un Dodd kundzes norādījumu, ka mums ir jāpievērš uzmanība tam, ko mēs domājam ar jēdzienu "taisnīgs”, īpaši ņemot vērā atšķirīgās cenas un pirktspēju visā Eiropas Savienībā.
Lyon kungs arī vienīgais atsaucās uz vēsturisko pamatu. Es uzskatu, ka šobrīd ir ļoti svarīgi lauksaimniekiem sniegt nepārprotamu signālu par to, kas, iespējams, notiks, lai viņi netiktu atstāti neierobežotu spekulāciju ziņā, nesaprotot, vai iegādāties vai pārdot lopus atbilstoši vēsturiskajam modelim. Tādēļ es atbalstītu nepārprotamu signālu par šo jautājumu no komisāra puses pēc iespējas drīzāk.
Marc Tarabella
(FR) Priekšsēdētāja kungs, komisāra kungs, arī es vēlētos pateikties un apsveikt mūsu kolēģi deputātu Lyon kungu saistībā ar viņa teicamo ziņojumu, kas ir pirmais pozitīvi vērtējamais solis KLP pārstrādāšanas virzienā.
Jaunās KLP mērķis ir vērienīga Eiropas lauksaimniecības, pārtikas, sociālā un vides politika, nevis tāda Eiropa, kuras būtība ir neierobežots brīvais tirgus. Mēs vēlamais, lai attiecībā uz piešķirtajiem resursiem KLP būtu leģitīmāka un lai to pieņemtu nodokļu maksātāji, lai tā būtu taisnīgāka attiecībā uz ES līdzekļu sadali starp 27 dalībvalstīm un lauksaimniekiem, kā arī efektīvāka valsts līdzekļu adekvātā izmantojumā.
Būs jāievieš jauni publiskie mehānismi lauksaimnieciskās ražošanas regulēšanai, lai garantētu patērētāju nodrošinātību ar pārtiku. Mēs atbalstām spēcīgu KLP, kuras rīcībā ir nepieciešamais budžets tās mērķu sasniegšanai. Saistībā ar to Lyon kunga ziņojumā visai pamatoti ir uzsvērta jaunu problēmu rašanās, ar ko saskarsies KLP - jo īpaši klimata pārmaiņas, ūdens resursu pārvaldība, atjaunojamās enerģijas resursi, bioloģiskā daudzveidība un augsnes erozija.
Šajā ziņojumā ir pausts aicinājums nodrošināt vienkāršāku, atbildīgāku KLP, kas efektīvāk apmierina Eiropas lauksaimnieku vajadzības, lai nodrošinātu konsekvenci un saglabāšanu...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Sergio Paolo Francesco Silvestris
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir svarīga, un tā būs svarīga vēl ilgu laiku, arī attiecībā uz nodarbinātību. Eiropā lauksaimniecībā nodarbināto skaits mazāk nekā 10 gadu laikā ir samazinājies par 25 %, zaudējot gandrīz 4 miljonus darba vietu. Ja mēs vēlamies atrisināt šo neatliekamo bezdarba problēmu, mēs nevaram atstāt KLP pašplūsmā, un mums tajā ir jāveic ieguldījumi, garantējot atbilstošus resursus, kas radītu ilgstošu izaugsmi. Tāpēc jaunajai KLP būs jāgarantē vismaz tāds pats finansējuma līmenis kā iepriekš.
Tomēr, komisāra kungs, Parlamenta prasība jums šodien nav garantēt tāda paša līmeņa finansējumu, bet to palielināt. Galīgais un neapspriežamais nosacījums ir nodrošināt finansējumu, kas atbilstu šā brīža resursiem, bet prasība ir ievērojami palielināt finansējumu lauksaimniecībai. Lyon kunga ziņojumā ir ietverti atsevišķi ļoti pozitīvi aspekti, pasākumi cenu nestabilitātes ierobežošanai, nozares atbalstam, pienācīgu ienākumu nodrošināšanai lauksaimniekiem un garantijām esošajam...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Luís Paulo Alves
(PT) Priekšsēdētāja kungs, mēs arī atbalstām spēcīgu kopējo lauksaimniecības politiku, kura ir vērsta ne tikai uz lauksaimniekiem, bet arī uz vairāk nekā 500 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, kura ir nodrošināta ar vērā ņemamu budžetu, kas ļauj risināt pieaugošās problēmas, ar kurām saskaramies, un - galvenais - kura darbojas visos Eiropas reģionos. Tā nodrošināšana ir izšķiroša Azoru salām, kur lauksaimniecība ir neaizstājams balsts ilgtspējīgas attīstības modelim.
Šajā jaunajā KLP ir jāatsakās no vēsturiskajiem kritērijiem līdzekļu piešķiršanai, jo tie jau ir radījuši kaitējumu Portugālei un Portugāles lauksaimniekiem. Jaunajā KLP ir jāņem vērā lauksaimniecības specifiskais raksturs, nodrošinot instrumentu kopu tirgus regulēšanai un risku pārvaldībai, ar kuras palīdzību būtu iespējams garantēt adekvātu tirgus darbību un lauksaimnieciskās ražošanas stabilitāti.
KLP pēc 2013. gada būtu jāpalielina Eiropas lauksaimniecības modeļa konkurētspēja, nodrošinot atbilstošu tās vērtības sadalījumu iekšējā tirgū, ko radījušas pārtikas ķēdē izveidotās attiecības, un ārējo tirgu atvēršana...
(Priekšsēdētājs pārtrauca runātāju)
Priekšsēdētājs
Esmu saņēmis divus uzstāšanās pieprasījumus saistībā ar Reglamenta ievērošanu. McGuinness kundze uzstāsies pirmā.
Mairead McGuinness
Priekšsēdētāja kungs, tikai piezīme attiecībā uz procedūru. Es zinu, ka pārējie kolēģi piekritīs manām bažām par brīvo mikrofonu, un šajā ziņā jūs esat visspēcīgs, tomēr deputāti, kuri strādā Lauksaimniecības komitejā, kuri patiesībā ir strādājuši pie šīs lietas ilgu laiku un kuri piedalījās šajās debatēs no to sākuma, manuprāt, ir pelnījuši, lai viņu pārdomātie viedokļi tiktu uzklausīti. Es nevarēju notvert jūsu skatienu, lai paustu vēlēšanos uzstāties, jo jūs uz mani neskatījāties, lai gan es notvēru sešus citus skatienus ap jums, priekšsēdētāja kungs. Kamēr man ir iespēja, vai es varētu lūgt Komisiju sniegt komentāru par iespēju mazāk labvēlīgus apgabalus pārvietot uz pirmo pīlāru? Es iesniegšu rakstisku deklarāciju par šo jautājumu. Kolēģi, es ceru, ka jūs atbalstīsiet manu viedokli.
Priekšsēdētājs
McGuinness kundze, es jums varu apgalvot, ka es uz jums skatījos gandrīz visu laiku un redzēju, ka jūs lūdzat iespēju uzstāties.
Tomēr problēma ir tāda, ka šis dienas kārtības punkts ir strukturēts citādi: citiem vārdiem sakot, tas nav strukturēts tā, lai dotu priekšroku atbilstošās komitejas locekļiem, bet gan tā, lai dotu priekšroku tiem deputātiem, kuri pirmie priekšsēdētājam pauž vēlmi uzstāties. Tādi ir Reglamenta noteikumi. Turklāt ir noteikts, ka uzstājas pieci deputāti, bet mēs esam devuši vārdu desmit runātājiem.
Šis ir ļoti svarīgs jautājums. Grupām atvēlētais laiks tika sadalīts deputātu vidū tā, lai katram būtu viena minūte, bet gandrīz visi runāja vairāk par pusotru minūti, tāpēc nevienam deputātam, kurš vēlas uzstāties ārpus viņa attiecīgajai grupai atvēlētā laika, nav iespējams sniegt šādu iespēju, ko mēs visi vēlētos.
Tagad vārds tiek dots Obermayr kungam, kurš arī uzstāsies saistībā ar Reglamenta ievērošanu.
Franz Obermayr
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es pieņemu, ka jūs domājāt mani. Es vēlētos pievērst uzmanību tam, ko minēja iepriekšējā runātāja. Protams, es vēlētos jums pateikties par augstsirdību, piecu runātāju vietā ļaujot uzstāties desmit deputātiem. Mēs, protams, izprotam jūsu laika ierobežojumus, bet es ceru, ka arī jūs saprotat mūs. Šis ir ļoti svarīgs jautājums. Atsevišķas Eiropas daļas darbojas zem ievērojama sloga un ir ārkārtīgi apdraudētas. Tas neapšaubāmi attiecas ne tikai uz komiteju darbu.
Otrkārt, jūs norādījāt, ka problēma saistībā ar brīvā mikrofona procedūru nav atrisināta. Mēs aicinātu šo jautājumu atrisināt pēc iespējas drīzāk, jo es nezinu, vai mums vajadzētu sākt veidot rindu dienu iepriekš vai pieteikties trīs dienas iepriekš un pēc tam pavadīt nakti šeit, lai mums beidzot būtu iespēja uzstāties. Ja uzstājas tikai 10 runātāji, svarīgi arī, lai mēs būtu informēti, kas ir šie desmit cilvēki.
Būtu noderīgi un taisnīgi, ja pēc iespējas drīzāk tiktu ieviestas atbilstošas struktūras. Tādā veidā jūs piedzīvosiet mazāk stresa un būsiet vēl iecienītāks, ļaujot uzstāties lielākam skaitam cilvēku. Arī mēs būsim apmierināti ar risinājumu, kas ir mums taisnīgs. Es lūdzu jūs būt iecietīgam un vēlreiz pateicos par jūsu sapratni.
Priekšsēdētājs
Jums ir pilnīga taisnība. Šī priekšsēdētāja skatiena notveršana, lai iegūtu iespēju uzstāties brīvā mikrofona sesijā, neapšaubāmi ir pilnīgi subjektīva, jo priekšsēdētājs redz, tomēr viņa redze nav tik plaša un daudzšķautņaina kā rāpulim, respektīvi, priekšsēdētājs pamana tos, kurus viņš pamana. Sekretariāta darbinieki šajā jautājumā var ļoti palīdzēt. Tomēr jums ir taisnība: šo problēmu Parlamenta birojs nav atrisinājis pienācīgā veidā, es to saprotu.
Piemēram, McGuinness kundzes teiktais, ka attiecīgās komitejas locekļiem būtu dodama priekšroka, man šķiet pilnībā pamatots viedoklis, bet nav izstrādāti noteikumi, kas to atļautu. Vienīgais noteikums ir tāds, ka priekšsēdētājs vada debates atbilstoši saviem ieskatiem, kas nepārprotami priekšsēdētāju nostāda ļoti sarežģītās situācijās.
Turklāt paši deputāti neievēro Reglamenta noteikumus, jo zilā kartīte nav jāizmanto, lai lūgtu vārdu brīvā mikrofona sesijā. Zilā kartīte ir izmantojama, lai pārtrauktu runātāju, kurš attiecīgajā brīdī uzstājas, lai viņam vai viņai 30 sekunžu laikā uzdotu jautājumu. Tomēr šeit ir deputāti, kuri nepārtraukti izmanto zilo kartīti.
Mums būs jāorganizē īss kurss, lai deputāti apgūtu, ka zilā kartīte ir paredzēta īpašam mērķim un, lai lūgtu vārdu brīvā mikrofona sesijā, deputātam ir jāpaceļ roka, baltā kartīte vai jālieto kāds cits paņēmiens, nevis zilā kartīte.
Tomēr es nevēlos paildzināt debates. Mēs esam diezgan daudz iekavējuši, un laiks, ko mēs izmantojām šā jautājuma apspriešanai, varēja būt izmantots divām vai trim runām.
Dacian Cioloş
Komisijas loceklis. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, es neesmu pārliecināts, vai tika uzdoti daudzi jautājumi. Es, bez šaubām, pamanīju, ka tika apstiprināti atsevišķi principi, kuri, kā mēs redzējām, bija labi atspoguļoti ziņojumā.
Jebkurā gadījumā galvenā atziņa, ko esmu guvis no šīm debatēm, ir fakts, ka mums ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika, kurai ir jābūt Kopienas politikai, un ka mums ir vajadzīgs budžets, kas ir atbilstošs lauksaimniecībai noteiktajiem mērķiem. Tāpēc es uzskatu, ka mums ir vajadzīgs reālistisks budžets. Manuprāt, reālistisks budžets ir budžets, kas atbilst kopējai lauksaimniecības politikai noteiktajiem mērķiem.
Tas, ko mēs esam pamanījuši, ir apstāklis, ka mēs no saviem lauksaimniekiem pieprasām aizvien vairāk un vairāk. Protams, mēs arī pieprasām, lai sniegtie resursi tiktu izmantoti efektīvāk un par to izlietojumu tiktu sniegtas precīzākas atskaites. Starp citu, es redzu, ka mans kolēģis Lewandowski kungs, finanšu plānošanas un budžeta komisārs, ir šeit. Iespējams, viņš ir ieradies īpaši tādēļ, lai mums apstiprinātu, ka KLP tiks nodrošināts budžets, kas ir atbilstošs mūsu noteiktajiem mērķiem.
Es arī uztvēru faktu, ka, ja mēs vēlamies, lai lauksaimniecība - kopējā lauksaimniecības politika - sasniegtu mūsu noteiktos mērķus, mums ir jāņem vērā visas atšķirības, kas pastāv starp visiem Eiropas Savienībā pastāvošajiem lauksaimniecības veidiem. Mums ir jāņem vērā šī dažādība, lai reģionos, kuros tā izpaužas, šie dažādie lauksaimniecības veidi palīdzētu īstenot mērķus ne tikai attiecībā uz tirgus apgādi, ražošanu un tirgus apgādes drošību, bet arī virzību uz labāku izpratni par vidi, dabas resursu pārvaldību un ekonomiskās attīstības iespējām lauku apvidos. Mums ir jāpārdomā, kā to var veicināt lauksaimniecība un lauksaimniecības produktu nozare.
Es ņēmu vērā arī faktu, ka visām šīm pārdomām par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni ir arī jāpalīdz iedrošināt jauniešus, jāsniedz izredzes jauniešiem, kuri vēlas iekārtot savu dzīvi, sniegt ieguldījumu lauksaimniecībā, lai lauksaimnieciskā darbība būtu arī darbība nākotnē un lai mēs varētu sasniegt savus mērķus.
Es arī vēlos sniegt skaidru vēstījumu un atbildēt uz Kelly kunga jautājumu par tiešo atbalstu. Es nedomāju, ka pastāv kādas šaubas, ka, ja mēs vēlamies nodrošināt taisnīgāku lauksaimniecību un efektīvāku kopējo lauksaimniecības politiku, mums ir jāparedz precīzāki kritēriji šī tiešā atbalsta sadalei saskaņā ar mērķiem, ko mēs gatavojamies noteikt. Tāpēc, manuprāt, vēsturiskās atsauces nenodrošina taisnīgus, pārredzamus un objektīvus kritērijus. Mums ir jāaizstāj šīs vēsturiskās atsauces ar daudz precīzākiem mērķiem, kas nodrošinās zināmu taisnīguma līmeni un ļaus labāk ņemt vērā Eiropas Savienībā pastāvošo lauksaimniecības dažādību. Tas dalībvalstīm un reģioniem sniegs iespēju gūt labāku peļņu no to rīcībā esošajiem resursiem.
Noslēgumā es vēlētos atkārtoti apgalvot, ka mums Eiropā ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika. Mums ir vajadzīga kopējā lauksaimniecības politika visai Eiropas Savienībai un, protams, kopējā lauksaimniecības politika, kas netraucē citiem pasaules reģioniem attīstīt tajos veikto lauksaimniecību.
George Lyon
referents. - Priekšsēdētāja kungs, sākumā es vēlētos tikai pieminēt dažus no galvenajiem tematiem, ko šajās debatēs aktualizēja kolēģi. Jauna stratēģiska KLP un pārtikas ražošanas nozīme - pilnīgi noteikti. Divi pīlāri - pilnīgi noteikti, es tam piekrītu. Pārtikas ražošana KLP centrā - jā, tieši tā ir KLP jēga. Viss pārējais ir tikai papildinājumi, lai nodrošinātu, ka mums ir rentabla lauksaimniecības nozare, lai spētu sniegt ieguvumus apkārtējai videi, risinātu ar klimata pārmaiņām saistītās problēmas un visus pārējos aspektus, ko mēs esam minējuši ziņojumā.
Stabils budžets - jā, pilnīgi noteikti. Budžets, kas ir taisnīgs gan attiecībā uz vecajām, gan jaunajām dalībvalstīm - tik daudzi deputāti to minēja kā problēmu, un tas ir jautājums, kas mums ir jārisina. Veidam, kā notiek naudas sadale dalībvalstu vidū, ir jābūt objektīvam un pārredzamam. Dalībvalstīm ir jāizpilda stratēģijas "Eiropa 2020” prasības. Ir absolūti nepieciešams, lai lauksaimniecība un KLP tiktu uzskatīta par daļu no risinājuma šo mērķu īstenošanai, nevis par daļu no problēmas.
Es vēlētos pateikties Michel Dantin, Häusling kungam, Olejniczak kungam un Jim Nicholson, maniem ēnu referentiem. Mums bija lieliska sadarbība, sagatavojot šo ziņojumu, kas, manuprāt, ir ļoti veiksmīgs un sniedz skaidru ieskatu par virzienu, kurā šis Parlaments vēlas redzēt attīstāmies KLP pēc 2013. gada. Es gribētu minēt, ka attiecībā uz sadarbību un sarunām ar Komisiju un Lauksaimniecības padomi ziņojums Parlamentam sniedz ļoti izdevīgu pozīciju. Es jūs, komisāra kungs, aicinātu mums pievienoties, un mēs varam garantēt, ka kopīgi īstenosim šo redzējumu.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates tiek slēgtas.
Balsošana notiks šodien, 2010. gada 8. jūlijā, plkst. 12.00.
Es vēlreiz vēlētos atvainoties tiem deputātiem, kuriem mēs nevarējām sniegt iespēju uzstāties. Kā minēja McGuinness kundze, šie deputāti var iesniegt savu ziņojumu rakstiskā veidā.
Es ar šo jautājumu vērsīšos Prezidijā, jo tas ir jāprecizē. Prezidijā arī ierosināšu - un es ceru, ka jūs visi to atbalstīsiet -, ka atļauja runāt brīvā mikrofona sesijas laikā nav sniedzama tiem deputātiem, kuri nav klāt debašu sākumā, kad referents iepazīstina klātesošos ar savu ziņojumu vai uzstājas komisārs. Mēs esam saskārušies ar situāciju, kad deputāti ir sašutuši par to, ka viņiem nav sniegta iespēja uzstāties, bet nav palikuši, lai noklausītos komisāra runu vai referenta skaidrojumu vai secinājumus. Ir jācenšas nodrošināt stingrība, bet tas ir jādara mums visiem.
Rakstiskas deklarācijas (Reglamenta 149. pants)
Sergio Berlato  
Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) ir viena no svarīgākajām Eiropas Savienības politikas jomām, ņemot vērā, ka izdevumi lauksaimniecības jomā veido ap 43 % no ES budžeta. Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 33. pantu KLP mērķi ir nodrošināt Eiropas patērētājiem pieņemamas cenas un atbilstošu dzīves līmeni lauksaimniekiem.
Nesenās ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā laikā no 2008. gada līdz 2009. gadam lauksaimnieku ienākumi samazinājās vidēji par 12,2 %, nosacījumi kredīta saņemšanai kļuva stingrāki un palielinājās bezdarba rādītājs lauku apvidos. Produktu cenu nestabilitāte lauksaimniecības tirgū ir krasi palielinājusies un paredzams, ka šis nestabilitātes pieaugums turpināsies. Tāpēc es uzskatu, ka nākotnes KLP ir jānosaka prasība nodrošināt minimālu drošības sistēmu, lai būtu iespējams kontrolēt tirgus cenu mainīgumu un nozares ietvaros nodrošināt ātrus un efektīvus risinājumus ekonomikas krīžu gadījumā.
Pārtikas un lauksaimniecības organizācija prognozē, ka līdz 2050. gadam pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs no 6 miljardiem cilvēku, kāds tas ir šobrīd, līdz 9 miljardiem iedzīvotāju, un pārtikas pieprasījuma dubultošanās nozīmēs attiecīgu vajadzību palielināt pārtikas ražošanu pasaulē. Tādēļ nodrošinātība ar pārtiku būs galvenā nākotnes lauksaimniecības problēma, un Eiropas Savienība būs atbildīga par tās turpmāku garantēšanu Eiropas iedzīvotāju interesēs.
Cristian Silviu Buşoi  
KLP pielāgošana jaunajai sociālajai un ekonomikas realitātei ir vajadzīgs solis. Lai to veiktu, mums faktiski ir jāatbild uz dažiem svarīgiem jautājumiem. Es pilnībā piekrītu vajadzībai garantēt nodrošinātību ar pārtiku. Tomēr, cik lielu neatkarību mēs vēlamies un cik gatavi mēs esam par to maksāt vairāk?
Līdz šim brīdim KLP cenas par pārtikas produktiem, kas citās valstīs ir lētāki, ir uzturētas augstas. ES nevar atbalstīt brīvo tirdzniecību, vienlaikus aizsargājot savu lauksaimniecības tirgu. Ir jārod risinājumi, kas Eiropas Savienībai globālā līmenī ļaus ieviest atbilstošus kvalitātes standartus, kas ļaus samazināt starp dažādām valstīm pastāvošās lauksaimniecības produktu cenu atšķirības.
Tomēr lielāko satraukumu manī raisa KLP reformu ietekme uz lauksaimniekiem. Maksājumu atdalīšanas vienīgās sekas ir tiešo maksājumu novirzīšana lielajiem zemes īpašniekiem, kuri noteikti nav lauksaimnieki. Atdalīšana ir vajadzīga, lai novērstu pārprodukciju. Tomēr es aicinu Komisiju ierosināt kādus taisnīgākus kritērijus, lai lauksaimnieki varētu būt faktiskie ieguvēji no KLP. Mums ir vajadzīgi lauksaimniekiem paredzēti stimuli, jo īpaši, lai mudinātu jauniešus pārcelties uz dzīvi lauku reģionos. Tomēr tas nenotiks, kamēr tiks saglabāta pastāvošā tiešo maksājumu sistēma, kas ir smieklīga.
Nessa Childers  
rakstiski. - Kopējā lauksaimniecības politika (KLP) spēj piedāvāt risinājumus daudzām no problēmām, kas pašlaik skar Eiropas lauku saimniecības, un nevienā citā ES dalībvalstī tas nav redzams tik labi kā Īrijā, kurā vienādā mērā tiek atbalstīta gan droša un izsmeļoša vienošanās par KLP, gan virzība pretī to izmaiņu īstenošanai, kas ir nepieciešamas 21. gadsimta lauksaimniecībā. Tomēr, lai nodrošinātu Eiropas lauku iedzīvotāju uzticēšanos un atbalstu, jaunajai KLP lauksaimniekiem ir jāpiedāvā stabilitāte un pienācīga cena par viņu ražotajiem produktiem, kā tas tiek darīts pašlaik. Par to pretī Eiropas iedzīvotāji saņems ne tikai drošas un kvalitatīvas preces, kuru ražošana tiek garantēta atbilstoši augstajiem ES standartiem, bet gūs labumu arī no KLP radītās ietekmes - piemēram, II pīlārā - sociālajā un kultūras jomā. Svarīgākais - ES ir jāsaglabā Eiropas lauksaimnieku uzticība. Lauku iedzīvotāji zina, ka līdz ar šo jauno vienošanos tuvojas pārmaiņas, un šobrīd viņi ir gatavi tās pieņemt. Lai izmantotu šīs pozitīvo attiecību sniegtās priekšrocības, ES iestādēm ir jānodrošina vienošanās, kas ir moderna un tajā pašā laikā izsmeļoša un taisnīga pret visiem.
Béla Glattfelder  
Eiropai pēc 2013. gada vēl joprojām būs vajadzīga efektīva un kopēja lauksaimniecības politika. Šā iemesla dēļ ES lauksaimniecības budžets ir jāsaglabā vismaz pašreizējā līmenī.
Eiropai ir īpašs pienākums garantēt nodrošinātību ar pārtiku pasaulē. Tā iemesls ir fakts, ka tieši Eiropā ir iespējams ražot drošāko pārtiku atbilstoši stingrākajiem vides aizsardzības standartiem. Tāpēc svarīgākais KLP uzdevums ir saglabāt Eiropas Savienības lauksaimnieciskās ražošanas iespējas.
Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, lai tiešie maksājumi netiktu samazināti.
Attiecībā uz lauku attīstības atbalstu otrajā pīlārā ir jānodrošina, lai tas galvenokārt tiktu izmantots mērķiem, kas saistīti ar lauksaimniecību.
Lauksaimnieki ir jāaizsargā no izteiktām intervences cenu svārstībām, kas dažu aizvadīto gadu laikā ir bijušas bieži sastopamas. Mums ir vajadzīgi tirgus intervences mehānismi, un zināmās nozarēs, piemēram, vīna un piena ražošanā, ir vajadzīgi instrumenti piegādes ierobežošanai. Tas mazinātu lauksaimnieku piedzīvotos zaudējumus, ko rada cenu svārstības.
Eiropas pārtikas tirdzniecība ir daudz koncentrētāka nekā pārtikas pārstrādes nozare vai lauksaimnieciskā ražošana. Ļoti bieži simtiem lauksaimnieku konkurē ar plašu lielveikalu tīklu, un viņu stāvoklis tirgū ir daudz sliktāks. Tādēļ mums ir jāpalīdz uzlabot lauksaimnieku sadarbība. Tomēr tam ir nepieciešama ES stingro konkurences noteikumu atcelšana lauksaimniecībā.
Importam no trešajām valstīm būtu jāpiemēro tādi paši stingri noteikumi attiecībā uz vides aizsardzību, pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku labturību un citiem jautājumiem, kādi tiek piemēroti Eiropas lauksaimniekiem.
Elisabeth Jeggle  
rakstiski. - (DE) Lyon kunga patstāvīgais ziņojums iesaista Parlamentu agrīnā debašu posmā par KLP nākotni. Es vēlētos pateikties visām iesaistītajām personām par viņu paveikto darbu. Ir formulēti tālredzīgi mērķi visai Kopienai.
Manuprāt, ja mēs vēlamies turpināt nodrošināt visaptverošu un ilgtspējīgu lauksaimniecības attīstību visā Eiropā, ir jāņem vērā trīs pamataspekti. 1. Ir ļoti svarīgi nodrošināt, lai KLP saņemtu adekvātu finansējumu pēc 2013. gada un lai mēs izstrādātu atbilstošu budžetu.
2. Praktiski pārbaudītā divu pīlāru struktūra ir jāsaglabā, nodrošinot spēcīgu pirmo pīlāru un vienlīdz spēcīgu otro pīlāru. Vienīgais veids, kā mēs varam saglabāt Eiropas lauksaimniecības modeli, ir nodrošināt mūsu pārtikas produktu ražošanu atbilstoši augstākajiem standartiem pirmajā pīlārā un otrajā pīlārā garantēt labas izredzes lauku reģionu attīstībai, darba vietu radīšanu un infrastruktūru lauksaimniekiem un citās nozarēs nodarbinātajiem, sievietēm un vīriešiem un jo īpaši jauniešiem.
3. Ievērojamas svārstības liberalizētos tirgos un klimata pārmaiņu sekas turpina noteikt vajadzību pēc drošības sistēmas. Mums ir radušies jauni mērķi attiecībā uz tirgus orientāciju, produktu nekaitīgumu, dzīvnieku aizsardzību, vajadzību pēc klimata aizsardzības un bioloģiskās daudzveidības, kas ir radusies klimata pārmaiņu rezultātā. Ņemot vērā šīs problēmas, laba lauksaimniecības politika ir labākā politika nākotnei un ir visu mūsu iedzīvotāju interesēs.
Sandra Kalniete  
rakstiski. - (LV) Šī rezolūcija prasa pāriet no vēsturiskajām atsaucēm uz platību kā pamatu tiešā atbalsta maksājumu noteikšanai nākamā finanšu plānošanas perioda laikā. Tādējādi mēs paredzam iespēju pielāgošanās periodam. Tas ir nepieciešams, bet pilni septiņi gadi būtu pārlieku garš pārejas laiks. Vilcināšanās ar jaunās kārtības ieviešanu var negatīvi ietekmēt svarīga KLP reformas mērķa - mērķtiecīga, taisnīga, līdzsvarota, vienkārša un pārskatāma atbalsta - sasniegšanu. Viens no argumentiem KLP budžeta saglabāšanai 2013. gada līmenī ir "jauno dalībvalstu pamatotās gaidas, ka KLP atbalsts tajās būs salīdzināms ar atbalstu vecajām dalībvalstīm”. Es esmu pārliecināta, ka KLP var būt spēcīga un patiesi kopēja tikai tad, ja tā būs vērsta uz godīgas konkurences nodrošināšanu visu Eiropas zemnieku starpā. Neizkropļota konkurence Eiropā ir priekšnoteikums arī Eiropas zemnieku konkurētspējai pasaules tirgos. Es vēlos uzsvērt rezolūcijā pausto politisko gribu stiprināt primāro ražotāju stāvokli pārtikas piegādes ķēdē, lai primāro ražotāju organizācijas varētu kļūt efektīvākas un lai tās varētu kā līdzīgi partneri runāt ar lieliem mazumtirdzniecības un pārstrādes uzņēmumiem. Es ceru, ka KLP nostiprināsies lauku attīstības elements un lauku attīstības stratēģijā galvenā uzmanība būs pievērsta lauku kopienām, vides uzlabošanai, lauksaimniecības modernizēšanai un pārstrukturēšanai, kohēzijas stiprināšanai, produktu pārdošanas un konkurētspējas uzlabošanai, darbvietu saglabāšanai un radīšanai laukos apvidos, kā arī klimata pārmaiņām, atjaunojamajai enerģijai un bioloģiskajai daudzveidībai.
Filip Kaczmarek  
Kopējās lauksaimniecības politikas nākotne pēc 2013. gada mums ir ļoti svarīga. No KLP ir atkarīgi daudzi nozīmīgi aspekti - Eiropas Savienības budžeta struktūra un lauksaimniecības, lauksaimnieku un lauku reģionu nākotne. KLP nozīme ES nākotnes kontekstā ir jāapzinās visam Eiropas Parlamentam. Protams, izšķirošs ir jautājums par tiešajiem maksājumiem un par to atšķirību novēršanu dažādās valstīs. Šobrīd atšķirības starp maksājumu līmeņiem dažādās dalībvalstīs ir pārāk lielas. Tas negatīvi ietekmē solidaritātes, vienlīdzības un kopības izpratni. Lauksaimnieku lielākā vajadzība gan pašlaik, gan ilgtermiņā ir stabili ienākumi. Bez šādiem ienākumiem saimniecību modernizācija ir ļoti problemātiska, un būs grūti saglabāt lauksaimniecības pozitīvo ietekmi dabiskajā un kultūras vidē. Tādēļ centīsimies palīdzēt, lai turpmākās pārmaiņas kopējā lauksaimniecības politikā nodrošinātu stabilus Eiropas lauksaimnieku ienākumus. Liels paldies.
Mairead McGuinness  
rakstiski. - Es atzinīgi vērtēju šo ziņojumu, kas ir pirmais solis laikam pēc 2013. gada paredzētās kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) formas un satura izvērtējumā. Šis ziņojums atkārtoti apstiprina, ka pēc 2013. gada pastāvēs KLP, ka tai ir jāsaglabā tās kopējās politikas raksturs un tās budžets ir jāuztur vismaz šā brīža līmeni. Ziņojumā ir pausta stingra nostāja, ka ir jāsaglabā politikas ES mērogs, noraidot tās renacionalizācijas mēģinājumus. Lauksaimniekiem ir jāsaņem uzmundrinājums, ka šis Parlaments saprot viņu rūpes. KLP pēc 2013. gada ir jāatbalsta aktīvie ražotāji un jāatalgo viņi par saražoto pārtiku un daudzajiem sabiedrībai sniegtajiem sabiedriskajiem labumiem, ieskaitot dzīvnieku labturības un vides aizsardzības augstus standartus. Tirgus atbalsta pasākumi būs svarīgi atbilstošu drošības sistēmu nodrošināšanā pret lielu tirgus nepastāvību, kas, iespējams, nākotnē būs raksturīga tirgus iezīme. Tikai 7 % ES lauksaimnieku ir jaunāki par 35 gadiem. Tas ir tiešs atgādinājums, ka mums ir jānodrošina apstākļi, lai jaunieši iesaistītos lauksaimniecībā. Ir svarīgi, lai KLP pēc 2013. gada būtiska uzmanība tiktu pievērsta jaunajām paaudzēm, lai nodrošinātu lauksaimniecības attīstību novatoriskā un efektīvā veidā.
Ivari Padar  
Sākumā es vēlētos pateikties manam kolēģim Lyon kungam par ļoti pārdomāta ziņojuma izstrādi. Es uzskatu, ka tas vien jau mums ir ļāvis radīt ļoti labu pamatu diskusijām tuvākajā nākotnē. Pārmaiņu veikšana lauksaimniecības politikā, iespējams, ir lielākais šīs plenārsēdes uzdevums. Taisnība, ka šo tiesību aktu rezultātus mēs sāksim izjust tikai daudz vēlāk, iespējams, pēc desmit gadiem. Lai gan lauksaimniecības svarīgākais uzdevums ir pārtikas nodrošināšana, lauksaimniecības nozīme sabiedrības interesēs tiek atzīta arvien plašāk, izpaužoties sociālajā politikā, vides jomā vai kultūrā. Salīdzinoši neliela iedzīvotāju daļa nodrošina ar pārtiku 100 % iedzīvotāju, ekonomiski izmanto zemi un rūpējas par lauku teritoriju sociālo līdzsvaru visā Eiropas Savienībā. Ziņojums ir labs pamats turpmākajām diskusijām. Pateicos par uzmanību.
Ulrike Rodust  
rakstiski. - (DE) Es pateicos referentam. Daudzas manas grupas paustās idejas ir iestrādātas mūsu rīcībā nodotajā ziņojumā, un tagad mums ir ļoti labs rezultāts.
Mūsu galvenajam mērķim ir jābūt augstas kvalitātes pārtikas ražošanai Eiropā.
Diskusijās par agrārās reformas organizāciju bieži tika runāts par sabiedrisko labumu kompensāciju. Manuprāt, debates attīstās pareizajā virzienā.
Kopējā lauksaimniecības politika iegūs pelnīto atzinību tikai tad, ja ES iedzīvotāji būs pārliecināti, ka patiešām tiek ieguldīts darbs un nauda netiek vienkārši izmaksāta visiem.
Lauku teritoriju attīstības nozīme turpina palielināties. Lai novērstu mūsu lauksaimniecības iznīcību un pamešanu novārtā, mums ir jāizstrādā papildu instrumenti, kas apturēs migrāciju no laukiem.
Aktīvas lauku teritorijas ir pievilcīga dzīves vide ne tikai lauksaimniekiem, bet arī cilvēkiem, kuri nevēlas dzīvot pilsētās.
Mums plenārsēdē vajadzētu apstiprināt ziņojumu bez izmaiņām un ar lielu balsu vairākumu, lai ārpus Parlamenta sniegtu skaidru signālu.
Csaba Sógor  
Sākoties Eiropas integrācijas procesam, kopējā lauksaimniecības politika ne tikai nodrošināja iedzīvotāju apgādi ar pārtiku, bet arī lika pamatus modernai Eiropas lauksaimniecībai un citām specifiskām politikas jomām. Tomēr Eiropas Savienībai nesen pievienojās 12 jaunas dalībvalstis. Tas nozīmē, ka papildu 6 miljoniem lauku iedzīvotāju, kas ES dzīvoja pirms 2004. gada, ES ieguva jaunu lauku iedzīvotāju grupu, ko veido 7 miljoni cilvēku. Turklāt pēc jauno dalībvalstu pievienošanās ES lauksaimniecības zemes platība no 130 miljoniem hektāru palielinājās par 40 %, sasniedzot 185 miljonus hektāru. Pievienošanās laikā jaunās dalībvalstis cerēja, ka ar laiku to lauksaimnieki no KLP saņems tāda paša līmeņa atbalstu kā lauksaimnieki vecajās dalībvalstīs. Tomēr to iespējams panākt tikai tad, ja lauksaimniecības politikai atvēlētie līdzekļi pēc 2013. gada netiks samazināti. ES ir jāņem vērā dalībvalstu atšķirīgās situācijas un vajadzības, jo Eiropas lauksaimniecība vienādā veidā atbalstīs dalībvalstu, lauksaimnieku un iedzīvotāju intereses, ja resursu sadale nebūs netaisnīga modernizācijas līmeņu atšķirību dēļ.
Csaba Sándor Tabajdi  
Kopējai lauksaimniecības politikai ir vajadzīga fundamentāla un drosmīga reforma, kurā ņemta vērā jauno dalībvalstu īpašā situācija. KLP saglabāšana nodokļu maksātāju skatījumā ir jēgpilna un aizstāvama sarunās ar finanšu ministrijām tikai tad, ja mēs varam parādīt, ka papildus Eiropas pārtikas nekaitīgumam lauksaimniecība sabiedrībai var sniegt arī sabiedrisko labumu sociālajā un vides jomā. Es uzskatu, ka tikai vērienīgas reformas var glābt kopējo lauksaimniecības politiku. Jauno dalībvalstu ieguldījumi lauksaimniecībā ir jāatbalsta ar subsidētiem pabalstiem, pretējā gadījumā Eiropas lauksaimniecība darbosies divos vai, ņemot vērā situāciju Rumānijā un Bulgārijā, trīs dažādos attīstības līmeņos. Tas vēl vairāk palielinās plaisu starp ES 15 vecajām un 12 jaunajām dalībvalstīm. "Zaļas” lauksaimniecības nodrošināšanai Eiropā un sabiedriskā labuma sniegšanai vides jomā ir vajadzīgi jauni ieguldījumi, īpaši jaunajās dalībvalstīs. Lauksaimnieki nav jāsoda, bet gan jāsniedz tiem finansiāli stimuli, lai palīdzētu iegādāties tehniku, kas ļauj veikt videi un augsnei nekaitīgu apstrādi, genofonda aizstāšanu kultivētajām sugām un ieguldījumus vides un ūdens tīrības aizsardzībā.
Artur Zasada  
Reformējot KLP, mums ir jāatceras integrācijas, solidaritātes un kopības principi. Tiešie maksājumi nopietni ietekmē pārtikas nodrošinājumu. Tie ne tikai ļauj stabilizēt lauksaimnieku ienākumus, bet arī kompensē izmaksas, kas rodas no nepieciešamības nodrošināt atbilstību aizvien augstākajām prasībām, kas tiek piemērotas lauksaimniecībai. Ja mēs nenovērsīsim atšķirības tiešā atbalsta līmeņos, šis instruments, kas ir galvenais KLP finanšu instruments, turpinās dalīt Eiropas Savienību jaunajās un vecajās dalībvalstīs. Atkāpšanās no vēsturiskajiem kritērijiem atbalsta sadalījumam būtu ne tikai simbolisks pilnīgākas integrācijas žests, bet sniegtu ieguldījumu arī vienādu konkurences apstākļu nodrošināšanā Kopienas vienotajā tirgū. Turklāt ir svarīgi, lai lauku attīstības stratēģija turpinātu būt KLP galvenais elements, kas atbalsta ekonomisko un sociālo attīstību plašā nozīmē. Šajā jomā ir svarīga saimniecību pastāvīga restrukturizācija un modernizācija, kā arī daudzi jaunievedumi, kas paredzēti efektivitātes un konkurētspējas uzlabošanai paplašinātā Eiropas Savienībā. Spēcīgs otrais pīlārs ir iespēja atbalstīt jaunos lauksaimniekus, uzsākot darbu lauksaimniecībā, kā arī pilnveidot dzīves kvalitāti, aktivizēt sabiedrību un uzlabot sieviešu stāvokli lauku teritorijās.
