Eiropadomes 2008. gada 13. un 14. martā Briselē notikušās sanāksmes rezultāti (debates) 
Priekšsēdētājs
Nākamais punkts ir debates par Eiropadomes ziņojumu un Komisijas paziņojumu - Eiropadomes 2008. gada 13. un 14. martā Briselē notikušās sanāksmes rezultāti.
Janez Janša
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi. Eiropadomes marta sesija sākās ar Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Hans-Gert Pöttering uzrunu, un viņa runa deva mums labu pamatu debatēm un lēmumu pieņemšanai par galvenajiem tematiem. Tika izskatīti trīs galvenie temati: ekonomiskās izaugsmes turpināšana un jaunu darbavietu radīšana, reakcija uz klimata pārmaiņām un finanšu tirgu stabilizēšana.
Trīs sesijas lēmumos ir apkopoti tās rezultāti. Mēs uzsākām ambiciozu un modernāku Lisabonas stratēģijas trīs gadu ciklu, kas piedāvā labāku līdzsvaru starp rūpēm par cilvēkiem un vidi, no vienas puses, un konkurētspējīgu, uz zināšanām pamatotu tirgus ekonomiku, no otras puses. Otrkārt, mēs apstiprinājām enerģijas un klimata pārmaiņu paketes pieņemšanas pamatprincipus un laika grafiku. Treškārt, mēs definējām turpmākos pasākumus, lai stabilizētu finanšu tirgus.
Lisabonas stratēģijas jaunajā ciklā galvenokārt ir uzvērta reformu īstenošana. Pēdējā laikā ir izplatīts kļūdains uzskats, ka mazumtirdzniecības cenu pieauguma un finanšu tirgu nestabilitātes iemesls ir Eiropas Savienības vājais ekonomiskais pamats. Patiesībā situācija ir gluži pretēja: tieši salīdzinoši stabilais Eiropas ekonomikas pamats ir izskaidrojums tam, kāpēc neskaidrībām pasaules finanšu tirgū un jēlnaftas un citu preču cenai ir bijusi mazāka ietekme uz Eiropas Savienību nekā tā būtu bijusi, ja Eiropas Savienības pamats būtu vājš.
Palūkosimies uz dažiem ekonomiskajiem rādītājiem. Eiropas Savienības valsts finanšu deficīts kopš 2005. gada ir samazinājies vairāk nekā par pusi. Valsts parāds ir samazinājies līdz mazāk nekā 60 %. Ekonomiskā izaugsme 2007. gadā sasniedza gandrīz 3 %. Darba tirgus piedāvā par 6,5 miljoniem vairāk darbavietu nekā pirms diviem gadiem. Šie rezultāti lielā mērā ir sasniegti pateicoties atjaunotajai Lisabonas stratēģijai. Tas ir pamats saprātīgam lepnumam un lielākai pašpārliecinātībai, bet ne pašapmierinātībai. Laikā, kad arvien palielinās neparedzamība pasaules ekonomikā, būtu galīgi nepareizi gulēt uz saviem lauriem un pārtraukt reformas.
Lisabonas stratēģijas otrā cikla jeb otrā Lisabonas cikla sākumā Eiropadome uzsvēra, ka laika posmā starp 2008. un 2010. gadu mums visi savi centieni galvenokārt jāvērš uz reformu saskanīgu īstenošanu. Mums palīdz joprojām spēkā esošo integrēto pamatnostādņu stabilitāte un pieņemtie īpašie ieteikumi, pamatojoties uz kuriem dalībvalstis varēs vēl ātrāk atjaunot un realizēt savas valsts reformu programmas. Prioritārās jomas paliks tās pašas: zināšanas un jauninājumi, uzņēmējdarbības potenciāla stimulēšana, darba tirgu modernizācija, kā arī klimata pārmaiņas un enerģija.
Katrai no šīm jomām mēs esam definējuši konkrētus pasākumus, pamatojoties uz atzinumu, ko pirms četrsimts gadiem lieliski apkopoja Francis Bacon, ka zināšanas ir vara. Mūsdienās Eiropas Kopienā zināšanas ir tikpat svarīgas vai pat svarīgākas par oglēm pagātnē. Tās ir ekonomiskās izaugsmes, strukturālo pielāgojumu un sociālās integrācijas katalizators.
Tādēļ Eiropadome ieviesa "piekto brīvību” zināšanu un jauninājumu jomā. "Piektā brīvība” novērsīs šķēršļus brīvai zināšanu plūsmai. Tā nodrošinās mobilitāti talantīgiem cilvēkiem un atvērs piekļuvi zināšanām un jauninājumiem, kam jāveicina vēl lielāka eiropiešu iesaistīšanās jaunrades procesos. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveide, ko pirms divām nedēļām apstiprināja Eiropas Parlaments, arī piedāvā jaunas iespējas Eiropas pētniecības un attīstības potenciāla izmantošanai.
Lai stiprinātu uzņēmumu konkurētspēju, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēju, Eiropas Savienība plāno pasākumus, lai veicinātu darbības un paātrinātu attīstību apvienotajā tirgū. Ņemot vērā to, ka mazie un vidējie uzņēmumi nodarbina visvairāk cilvēku un to, ka tie ir svarīgs spēks pētniecībā un attīstībā, tos ir jānodrošina ar piemērotiem tiesību aktiem, vieglāku piekļuvi finanšu avotiem un galvenokārt intensīvāku sadarbību jauninājumu jomā.
Šajā Eiropadomes sesijā tika ievērojami uzsvērta Lisabonas stratēģijas sociālā dimensija. Manuprāt, tai tika sniegts līdz šim lielākais atbalsts. Mēs esam atkārtoti apstiprinājuši, cik svarīgi ir ieguldīt cilvēkresursos. Ar mācību un apmācības palīdzību mēs varam novērst nevienlīdzību un nabadzību, samazināt jauniešu bezdarbu, radīt jaunas un labākas darbavietas, kā arī atvieglot pāreju uz ekonomiku, kuras pamatā ir zināšanas. Tādēļ mēs esam aicinājuši Komisiju sagatavot pārskatu par Eiropas Savienības zināšanu prasībām līdz 2020. gadam.
Vienlaicīgi dalībvalstis ir apņēmušās īstenot kopējus elastīguma principus, veicināt sociālo integrāciju un ievērojami savienot ekonomikas, nodarbinātības un sociālās politikas. Pieņemtie secinājumi atspoguļo Eiropas Parlamenta un Eiropas sociālo partneru nostāju.
Zināšanas arī ir ārkārtīgi svarīgas, risinot klimata pārmaiņu jautājumu. Tikai ar jauno tehnoloģiju palīdzību mēs sasniegsim ambiciozos mērķus, ko mēs pieņēmām Eiropadomes pagājušā gada pavasara sesijā. Stratēģiskais enerģētikas tehnoloģijas plāns veido koordinētas Eiropas politikas pamatu šajā jomā, kas sniegs atbalstu ekoloģiski nekaitīgai, "zaļai” rūpniecībai. Kā apstiprināja mūsu sociālie partneri trīspusējā samitā, kas notika Eiropadomes sesijas laikā, klimata pārmaiņas sniedz iespējas visiem, proti, gan uzņēmumiem, gan darba ņēmējiem. Izaugsme ekorūpniecībā vien ir 5 % gadā, un tajā šobrīd strādā 3,4 miljoni cilvēku.
Strādājot pie enerģijas un klimata paketes, mēs esam panākuši vienošanos par pamatprincipiem un laika grafiku. Tas, iespējams, ir vislielākais šīs Eiropadomes sesijas panākums. Tika apstiprināti mūsu mērķi klimata pārmaiņu un enerģijas jomās. Ir svarīgi, ka mazāk nekā divus mēnešus pēc paketes publicēšanas 23. janvārī mēs panācām vienošanos par diviem pamatelementiem, lai turpinātu debates par pamatprincipiem un laika grafiku”
Dalībvalstu vadītāji ir apņēmušies panākt vienošanos līdz 2008. gada beigām, tādējādi ļaujot pieņemt paketi noteiktajā termiņā, vai jebkura pasākuma laikā līdz Eiropas Parlamenta pašreizējo pilnvaru termiņa beigām. Dāmas un kungi, panākumi ir atkarīgi arī no jums. Tikai tad, ja mēs pieņemsi paketi noteiktajā termiņā, mēs attaisnosim Eiropas iedzīvotāju cerības un dosim pozitīvu signālu mūsu partneriem pasaulē, jo īpaši ņemot vērā nākamgad Kopenhāgenā notiekošās sarunas par Kioto Protokolam sekojošo vispārējo nolīgumu Es gribētu īpaši uzsvērt šo pēdējo punktu.
Eiropadome ir apstiprinājusi trīs pamatprincipus, pēc kuriem mēs vadīsimies, dalot uzdevumus un mērķus dalībvalstu starpā. Pirmkārt, ekonomiskie panākumi un izmaksu lietderība; otrkārt, solidaritāte un taisnīgums; un, treškārt, pārredzamība. Man bija prieks atzīmēt, ka dalībvalstis vairs neuzskata šo procesu par pienākumu dalīšanu, bet par jaunu attīstības iespēju.
Tāpat es apzinos Eiropadomes sasniegumus, piekrītot veidot vienotu Eiropas sistēmu, lai ierobežotu emisijas un tirgotos ar tām, tādējādi veicinot pašreizējo valstu ierobežojumu sistēmu. Eiropadome arī saskārās ar iespēju, ka valstu sarunu izgāšanās gadījumā tai būtu jāatbalsta Eiropas Savienības nozares, kas aktīvi patērē enerģiju, jo to pārvietošana uz valstīm, kurās ir zemāki vides standarti, draudētu ar darbavietu zaudēšanu Eiropas Savienībā, vienlaicīgi palielinot kopējās siltumnīcefekta gāzu emisijas.
Svarīgs punkts darba kārtībā bija jautājums par iekšējā enerģijas tirgus liberalizāciju. Pat toreiz, kad Komisija deviņdesmito gadu sākumā publicēja savu pirmo direktīvas priekšlikumu, bija skaidrs, ka nebūs viegli izveidot vienotu tirgu, bet, ka tas būs ilgs process. Septiņpadsmit gadus vēlāk, kad Eiropadome aicina līdz šī gada jūnijam pieņemt politisku nolīgumu, mēs pietuvojamies mērķim. Arī šajā sakarā panākumu pamatā būs pastiprināta sadarbība ar Eiropas Parlamentu.
Ledāju kušanai, ilgākiem sausuma periodiem un nokrišņu daudzuma izmaiņām ir tieša ietekme uz ģeogrāfiski stratēģiskām un drošības interesēm. Augstā pārstāvja J. Solana un Komisijas ziņojumā par klimata pārmaiņu drošības aspektiem ir reālistiski apskatīta situācija un draudi, ar kuriem saskaras Eiropas Savienība. Šis bija pirmais šāda veida dokuments, par kuru notikušas debates. Eiropadome atbalstīja šo ziņojumu kā pamatu turpmākai darbībai.
Enerģijas un klimata jautājumi būs galvenie temati visos turpmākajos samitos starp Eiropas Savienību un trešām valstīm vai reģioniem līdz pat 2008. gada jūnija beigām, proti, ar Japānu, Latīņameriku un Karību jūras reģionu, Krieviju un ASV. Lai mēs varētu runāt un rīkoties vienoti, nākamos dažos mēnešos mums būs jāsaskaņo savas nostājas.
Tagad mazliet par finanšu tirgiem. Reaģējot uz krīzi finanšu tirgos, Eiropadome ir vienbalsīgi apstiprinājusi vajadzību pēc četriem pasākumiem: pirmkārt, pārredzamības palielināšana; otrkārt, novērtēšanas standartu uzlabošana; treškārt, kredīta statusa stiprināšana; un, ceturtkārt, tirgus efektivitātes uzlabošana un strukturālo stimulu radīšana.
Valsts finansējumam ir pozitīva loma, nodrošinot kapitālu un likviditāti pat šajos nenoteiktības laikos. Tomēr tādu jaunu dalībnieku parādīšanās, kuru ieguldījumu stratēģijas nav pilnībā pārredzamas, rada šaubas par izšķērdīgām darbībām. Dalībvalstu vadītāji ir vienojušies par iniciatīvu, lai izstrādātu brīvprātīgu rīcības kodeksu šādiem fondiem.
Eiropadome veltīja daudz laika nolīgumam par Barselonas procesa stiprināšanu. Manuprāt, tas bija nozīmīgs sasniegums, ka mums izdevās iestāžu sistēmā iekļaut debates, kas līdz šim bijušas neoficiālas un slēgtas vai kurās ir piedalījušies ierobežotu aprindu pārstāvji un kuras ir rīkotas caur neoficiāliem kanāliem. Saskaņā ar vienošanos, kas tika panākta Eiropadomes pēdējā sesijā, visas Eiropas Savienības dalībvalstis un citas Vidusjūras reģiona valstis piedalīsies Barselonas procesā, tas ir, Vidusjūras reģiona valstu savienībā. Lai nodrošinātu standarta praksi Barselonas procesā, ir pilnībā saprotams, ka Eiropas Parlaments kā ārkārtīgi svarīgs Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārās asamblejas dalībnieks tiks atbilstīgi iesaistīts debatēs par turpmākajiem pasākumiem.
Ņemot vērā, ka Slovēnijas prezidentūra cenšas realizēt līdzsvarotu pieeju visiem Eiropas Savienības kaimiņiem, mēs gribētu norādīt uz Eiropas kaimiņattiecību politiku austrumu dimensiju, kas ir jāstiprina paralēli Vidusjūras reģiona valstu dimensijai. Mēs sagaidām, ka Eiropadomes jūnija sesijā tiks detalizēti diskutēts par šiem jautājumiem, pamatojoties uz Polijas kolēģu izvirzīto priekšlikumu.
Dāmas un kungi, trīspusējais sociālais samits un Eiropadome apzinās, ka neviens vienotais pasākums nevar būt efektīvs pats par sevi, ja tas netiek jēgpilni saskaņots ar citiem pasākumiem. Tajā pašā laikā integrētie pasākumi, vai tie būtu Lisabonas stratēģija vai enerģijas un klimata pasākumi, nav pietiekami, ja mēs pilnībā neapzināmies to nozīmīgumu un neveicinām to īstenošanu. Risinot šos tematus ilgtermiņā, ir vajadzīgs daudz vairāk par bezpersoniskiem pasākumiem; ir vajadzīgas būtiskas izmaiņas un ieradumu maiņa, tas ir, mūsu dzīvesveida maiņa.
Konfūcijs ir teicis: "Ja jūs domājat vienu gadu uz priekšu, iesējiet sēklu; ja jūs domājat desmit gadus uz priekšu, iestādiet kokus; ja jūs domājat simts gadus uz priekšu, izglītojiet cilvēkus.” Mums visiem kopā ir jāmācās dzīvot radošāku dzīvi. Mums jāmācās ātri apmainīties ar informāciju un ieviest videi nekaitīgus paradumus. Visefektīvākā mācīšanas metode ir laba piemēra izmantošana. Tādēļ dalībvalstu valdības Eiropadomē piekrita līdz 2010. gadam samazināt savu ēku un automobiļu parku enerģijas patēriņu un nodrošināt ātru interneta pieslēgumu visās skolās.
Pēc Eiropadomes marta sesijas mēs varam teikt, ka debates un secinājumi bija veltīti pašlaik visneatliekamākajām Eiropas problēmām. Tomēr plašsaziņas līdzekļi to neuzskatīja par pārāk pievilcīgu, jo mums izdevās izvairīties no zināmām debatēm, kas būtu novērsušas mūsu uzmanību no galvenajiem attīstības jautājumiem, nepanākot rezultātus, tādēļ es to uzskatu par panākumu. Tas bija viens no iemesliem, kāpēc mums izdevās spert dažus papildu soļus, bet joprojām ir daudz darāmā.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, dažos pēdējos gados mums ir bijušas daudzas iespējas kopā pārrunāt partnerattiecību nozīmīgumu. To, ka Eiropas Savienības mērķis ir iesaistīt eiropiešus visos līmeņos. To, ka mums ir vajadzīgs kopējs redzējums par mūsu turpmāko rīcību. To, ka Eiropas Savienības iestādēm ir jāstrādā kopā, lai realizētu mūsu iedzīvotāju cerības.
Pēc pavasara Eiropadomes mēs varam skaidri redzēt mūsu priekšā esošos uzdevumus turpmākajam gadam un tālākai nākotnei. Es gribētu apsveikt Slovēnijas prezidentūru un premjerministru J. Janša par ārkārtīgi prasmīgo šīs Eiropadomes vadīšanu. Es uzskatu, ka tagad mēs varam labāk redzēt, kā partnerattiecības ļaus mums sasniegt rezultātus, proti, konkrētas īstenošanas izteiksmē.
Šim jābūt patiešām izšķirošam gadam, runājot par mūsu mērķi attiecībā uz paziņojumu "Rezultātu Eiropa” - konkrēti rezultāti mūsu iedzīvotājiem. Mums jānodrošina, ka Eiropai ir spēks un mērķtiecība, lai izturētu globālo spiedienu un stātos pretim globāliem izaicinājumiem. Un mums jāparāda, ka Eiropas Savienība ir pareizais veids, lai ieviestu vajadzīgās izmaiņas.
Pavasara Eiropadomes laikā mēs noticējām saviem spēkiem. Vai mērķi, proti, attiecībā uz jauno Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, bet arī mērķi attiecībā uz mūsu politiku cīņai pret klimata pārmaiņām un enerģijas politiku, vai šie mērķi, kas tika noteikti, kad ekonomiskais klimats bija labvēlīgāks, joprojām būs spēkā, kad mēs nonāksim grūtākā situācijā? Pirms Eiropadomes daudzi par to šaubījās. Es pats runāju par to, ka Eiropai ir jāsaglabā savas apņemšanās, lai mēs varētu būt uzticības cienīgi. Pēc Eiropadomes es priecājos paziņot, ka mums bija ļoti labas, būtiskas debates, kurās Eiropadome ne tikai apstiprināja, ka tā joprojām pilnā mērā realizē mērķus, ko tā noteikusi attiecībā uz enerģiju un klimata pārmaiņām, bet arī atbalstīja tos ar nolīgumu par precīziem izpildes termiņiem. Tāpat Eiropadome apstiprināja mērķus attiecībā uz atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai.
Ļaujiet man detalizētāk izcelt dažus pārrunātos jautājumus, īpaši koncentrējoties uz to, kā Komisija plāno strādāt tālāk.
Eiropadome pārskatīja ekonomisko situāciju Eiropā, kas ir kļuvis par tradīciju pavasara sanāksmē.
Iegūtais priekšstats nav viendabīgs: lai gan ekonomikas pamatelementi Eiropā joprojām ir stabili, ASV ekonomiskās aktivitātes palēnināšanās rezultātā pasliktinās ekonomiskā situācija pasaulē. Tādēļ ir piesardzīgi jārada uzticība mūsu spējai risināt nākotnes jautājumus. Uzticība un piesardzība.
Tas pats attiecas uz ilgstošo nemieru starptautiskajos finanšu tirgos. Eiropadomes vēstījums ir skaidrs: visas Eiropas Savienības iestādes ir gatavas vajadzības gadījumā veikt regulatīvus un uzraudzības pasākumus. Tagad Ekonomikas un finanšu padomei būs ātri un enerģiski jāīsteno rīcības plāns, par kuru tika panākta vienošanās pagājušajā rudenī, stiprinot finanšu tirgu pārredzamību un darbību. Attīstoties notikumiem, Eiropas Savienībai ir jābūt piesardzīgai, un tai jārada iespaids, ka tā ir piesardzīga.
Tāpat es priecājos, ka Eiropadome apstiprināja Komisijas dokumentu par valsts ieguldījumu fondiem, piekrītot vajadzībai pēc kopējas Eiropas pieejas un mērķim vienoties starptautiskā līmenī par valsts ieguldījumu fondu brīvprātīgu rīcības kodeksu, kā arī definējot saņēmējas valsts principus starptautiskā līmenī.
Eiropadome arī atkārtoti apstiprināja savu apņemšanos censties realizēt ilgtspējīgu reformu, pilnībā īstenojot pārskatīto Lisabonas stratēģiju. Vienprātība Eiropadomē par šo prioritāti tiešām bija iespaidīga. Un mēs devām Lisabonas stratēģijai jaunu stimulu, uzsākot ambiciozu jaunu ciklu.
Es priecājos, ka Eiropadome ņēma vērā mūsu ieteikumu īpaši pievērsties ieguldījumiem cilvēkresursos un īpaši samazināt tādu jauniešu skaitu, kas nespēj pienācīgi lasīt un kas priekšlaicīgi pamet skolu.
Arī elastīgums ir svarīgs. Mums jāņem par pamatu pēdējā, ļoti pozitīvā vienošanās starp sociālajiem partneriem un jānodrošina, ka šie principi tiek realizēti visās Eiropas Savienības dalībvalstīs.
Vēl viens piemērs ir "piektās brīvības” mērķis: zināšanu aprites brīvība. Eiropadome noteica galvenos pasākumus, kas vajadzīgi, lai to padarītu par realitāti. Piemēram, līdz 2010. gadam visās skolās ir jānodrošina ātrs internets, un ambiciozi mērķi tiks noteikti arī mājsaimniecību piekļuvei internetam.
Tagad mums ir jāpaātrina sava darbība, lai nodrošinātu, ka reformu rezultāti ir jūtami visos līmeņos. Tādi mērķi kā ieguldījumi cilvēkresursos, uzņēmumu potenciāla atbrīvošana, iekšējā tirgus darbības nodrošināšana, ieguldījumi pētniecībā un jauninājumos ir jāatbalsta ar uzlabojumiem, ko reāli justu iedzīvotāji un uzņēmumi. Tāpat to daudzi no jums uzsvēra debatēs, kas notika Parlamentā pirms Eiropadomes. Es ceru uz turpmāku Parlamenta atbalstu, lai nodrošinātu, ka pasākumi Eiropas un valstu līmenī īsteno mērķus, ko mēs sev esam noteikuši.
Tāpat Eiropadome noteica skaidru rīcības plānu un deva jaunu stimulu pašreizējam likumdošanas darbam.
Tāpat kā to tikko izdarīja premjerministrs J. Janša, arī es īpaši gribu pieminēt divus galvenos Eiropadomes noteiktos izpildes termiņus attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu un klimata pārmaiņu un atjaunīgo enerģijas avotu paketi. Šie izpildes termiņi nav vienkārša "galda sakārtošana” pirms nākamā gada iestāžu izmaiņām. Tie ir saistīti ar būtisku izmaiņu ieviešanu pēc iespējas ātrāk, lai Eiropas Savienība varētu uzņemties vadošo lomu pasaulē šajā ārkārtīgi svarīgajā jautājumā.
Attiecībā uz iekšējo enerģijas tirgu mums ir jāpanāk vienošanās, lai parādītu, ka iestādes spēj realizēt iedzīvotāju, patērētāju un uzņēmumu intereses, un šajā sakarā mēs apņēmāmies mēģināt līdz 2008. gada jūnijam panākt politisku vienošanos. Komisija joprojām uzskata, ka pilnīga īpašumtiesību nošķiršana ir vislabākais risinājums, bet mēs turpinām paskaidrot, ka mēs esam gatavi izskatīt alternatīvas, kas darbotos līdzvērtīgi. Un mēs turpināsim ciešu sadarbību ar Parlamentu un Padomi, lai palīdzētu mazināt atlikušās plaisas.
Attiecībā uz klimata un atjaunīgo enerģijas avotu paketi politiska vienošanās līdz šī gada beigām būs skaidrākais iespējamais signāls mūsu starptautiskajiem partneriem, ka Eiropa ir nopietni noskaņota attiecībā uz savām saistībām. Tas ļautu pieņemt priekšlikumus Parlamenta likumdošanas termiņa laikā 2009. gada sākumā. Tas ir būtiski laikā, kad mēs tuvojamies finiša līnijai, lai nākamgad Kopenhāgenā panāktu starptautisku vienošanos par klimata pārmaiņām.
Šī starptautiskā vienošanās ir mūsu galvenā prioritāte, un tas ir vienīgais labākais veids, kā vienlaicīgi samazināt globālās emisijas un nodrošināt, ka mūsu nozarēm, kas aktīvi izmanto energoresursus, būs vajadzīgie vienlīdzīgie konkurences noteikumi.
Tikmēr mums pārskatītajā emisiju tirdzniecības sistēmā skaidri jānosaka pasākumi, ko mēs veiksim gadījumā, ja radīsies problēmas noteiktās nozarēs vai apakšnozarēs, kuras saskaras ar oglekļa dioksīda noplūdes risku, jo tās nespēj segt izdevumus. Komisija kopā ar visām ieinteresētajām pusēm un īpaši ar sociālajiem partneriem pastiprinās darbu, lai iegūtu informāciju un rastu vajadzīgo risinājumu, ko turpmāk piemērot šādos gadījumos.
Es zinu, ka Eiropas Parlaments pievērš šiem diviem jautājumiem īpašu uzmanību. Es ceru, ka jūs spēsiet pievienoties Padomei noteiktajos termiņos, lai mēs varētu piešķirt ticamību mūsu sarunu nostājai pasaules līmenī.
Vairākās jomās Eiropadome gaidīja no Komisijas konkrētus priekšlikumus turpmākajos mēnešos. Es gribētu jums dot priekšstatu par trim jomām, pie kurām mēs strādāsim, lai līdz vasarai sagatavotu priekšlikumus.
Pirmkārt, mūsu sociālās darba kārtības atjaunošana: mūsu mērķis ir pavērt ceļu vienprātībai Eiropas mērogā par 21. gadsimta sociālo redzējumu:
sociālo redzējumu, kas reaģē uz tādiem jauniem izaicinājumiem kā globalizācija un demogrāfiskās izmaiņas;
redzējumu, kura pamatā ir princips, kas paredz sniegt "dzīves izredzes” visiem ar iespēju, pieejamības un solidaritātes palīdzību;
redzējumu, kas risina sabiedrības kā kopuma sociālos izaicinājumus, izskatot tādus jautājumus kā jaunatne, izglītība, migrācija, novecošana, kā arī starpkultūru dialogs;
redzējumu, kas, protams, konkrētāk izskata nabadzības problēmu, ar ko mēs Eiropā joprojām saskaramies.
Par pamatu mēs ņemsim pašreizējās konsultācijas pēc mūsu sociālās uzskaites un sagatavosim konkrētus priekšlikumus tieši tāpat, kā pagājušajā novembrī mēs darījām ar iekšējā tirgus pārskatu. Sociālās darba kārtības forums, ko mēs organizēsim maijā, ir laba iespēja pārbaudīt šo pieeju.
Otrkārt, gaidāmais priekšlikums par Mazās uzņēmējdarbības aktu. Mūsu idejas pamatā ir vajadzība ņemt vērā visu MVU dzīves ciklu. Nav lielas jēgas palīdzēt jaunizveidotiem uzņēmumiem, ja MVU pēc tam ir liegta izaugsme.
Uzņēmējdarbības pasaule ir ļoti skaidri likusi saprast, ka maziem uzņēmumiem nav vajadzīgs kārtējais politiskais paziņojums, bet gan reāla rīcība. Tas nozīmē izaugsmes šķēršļu novēršanu, regulējuma vienkāršošanu, e-valdības veicināšanu, atbalstu piekļuvei publiskajam iepirkumam un nevajadzīgu kavējumu likvidēšanu: kopumā ņemot, birokrātijas samazināšanu. Es ceru pārrunāt ar Parlamentu to, kā šīs idejas realizēt.
Trešā joma, kurā mēs ātri izvirzīsim priekšlikumus ir Vidusjūras reģiona valstu savienība. Komisija stingri atbalsta apņemšanos dot jaunu stimulu mūsu Vidusjūras reģiona valstu politikai.
Es priecājos par panākto vienošanos, ka turpmāk projektā piedalīsies visas 27 dalībvalstis, attīstot Barselonas procesu. Un es ļoti lepojos par uzticību, ko Eiropadome parādīja Komisijā, lūdzot mums izvirzīt vajadzīgos priekšlikumus, lai definētu nosacījumus Vidusjūras reģiona valstu savienībai. Eiropadome atzina, ka Komisija ir vislabākajā pozīcijā, lai izstrādātu iestāžu struktūru, kas būtu savienojama ar Līgumu un dažādiem jau pastāvošiem pasākumiem un forumiem. Mēs ātri strādāsim, lai rastu pareizo iestāžu struktūru, lai tiektos uz jaunu ieceru līmeni, kas palīdzētu mums ātri turpināt reālus projektus ar mūsu partneriem visās Vidusjūras reģiona valstīs.
Bet nepieļausim kļūdu: iestādes un instrumenti nedarbosies vieni paši. Lai ieceres pārvērstu darbībā, visvairāk mums ir vajadzīga politiskā griba abās Vidusjūras pusēs. Mēs varam nākt klajā ar jaunas iestāžu kārtības priekšlikumiem, bet, ja nebūs politiskās gribas abās pusēs, mēs nesasniegsim konkrētus rezultātus.
Es zinu, ka šīs raizes ir kopīgas daudziem cienījamajiem deputātiem, un mēs, protams, jūs pilnībā iesaistīsim turpmākajā darbā. Patiesi, man būs izdevība uzstāties Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu parlamentārajā asamblejā, kas šonedēļ notiks Atēnās.
Es uzskatu, ka Eiropadome tiešām bija svarīgs solis uz priekšu. Tagad ES partnerattiecībām ir jādod rezultāti un jāpadara 2008. gads par Eiropas orientieri.
Joseph Daul
PPE-DE grupas vārdā. - (FR) Priekšsēdētāja kungs, Eiropadomes priekšsēdētāj, Eiropas Komisijas priekšsēdētāj, dāmas un kungi, pēdējā Eiropadome galvenokārt nodarbojās ar Lisabonas stratēģijas jaunā cikla definēšanu, kas notika ārkārtīgi grūtā starptautiskā ekonomiskā un finanšu kontekstā. Tomēr Eiropas Savienības rādītāji ir mazliet uzmundrinoši: vairāk darbavietu, 2007. gada izaugsmes rādītājs 2,9 % un arvien mazāks budžeta deficīts.
Šie rezultāti, protams, ir sasniegti galvenokārt pateicoties uzņēmumu restrukturizācijas centieniem, bet arī pateicoties reformu un pareizas administrācijas politikai, ko īstenoja vairums dalībvalstu. Komisija veicināja šos centienus, un es to apsveicu par tās apņēmību un stabilo darbu šajā virzienā. Ziņas no Atlantijas okeāna otras puses nav daudzsološas, un izaugsmes prognozes 2008. gadam ir zemākas, nekā mēs būtu varējuši cerēt.
Šādā kontekstā ir ļoti kārdinoši noslēgties sevī, pārtraukt reformas un aizsargāt savas robežas, gaidot vieglākus laikus. Ir liels kārdinājums tērēt naudu, kuras mums nav, likt Eiropas iedzīvotājiem domāt, ka viss var turpināties kā līdz šim, un mūsu politiskie oponenti tam padodas pārāk bieži. Mūsu parlamentārā grupa patiesi atbalsta atbildīgu politiku, rīcības, reformu un solidaritātes politiku.
Mēs lūgsim Komisijai iesniegt mums savas ekonomikas politikas pamatnostādnes un savas nodarbinātības pamatnostādnes, lai tās varētu tikt pieņemtas pēc iespējas ātrāk. Valsts iestādēm ir saprotamāk jāizskaidro savas valsts iedzīvotājiem Lisabonas stratēģijā paredzēto reformu priekšrocības. Šīs reformas tiek bieži parādītas nelabvēlīgā gaismā, un tās tiek nepietiekami īstenotas. Joprojām ir grūti just šo reformu rezultātus. Tomēr mūsu grupa turpinās tās aizsargāt un iestāties pret tiem, kas, cenšoties radīt iespaidu uz saviem vēlētājiem, mēģina tās kavēt vai atlikt tās uz nenoteiktu laiku.
Mēs gribam iet vēl tālāk un paātrināt Eiropas zināšanu politiku. Mēs ierosinām veicināt pētnieku, studentu un zinātnieku brīvu pārvietošanos un pieņemt vienotu režīmu par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Mēs aicinām atcelt šķēršļus kvalifikāciju savstarpējai atzīšanai un Eiropas universitāšu modernizēšanai ar ES finansējuma atbalstu.
Dāmas un kungi, Eiropadomes otrais uzdevums bija precizēt apstākļus, kādos tiks īstenoti ambiciozie klimata pārmaiņu mērķi, kas tika pieņemti 2007. gada martā. Šī informācija bija būtisks nosacījums, lai ļautu attiecīgajiem uzņēmumiem galu galā plānot turpmākās darbības. Patiesi, ievērojami centieni "dekarbonizēt” ekonomiku, nedrīkst ietekmēt tādu nozaru konkurētspēju, kas aktīvi izmanto energoresursus.
Visbeidzot, es atzinīgi vērtēju vienošanos par Vidusjūras reģiona valstu savienību, ko Padomei ierosināja Francija, pamatojoties uz to, ka Barselonas process nav sniedzis vēlamos rezultātus. Šīs iniciatīvas mērķis ir stimulēt Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu attiecības. Mēs visi apzināmies, cik lielā mērā mūs tieši ietekmē attīstības, migrācijas un politiskās stabilitātes izaicinājumi šajās valstīs. Tādēļ mēs ceram, ka šis projekts iezīmēs pagrieziena punktu mūsu attiecībās ar Vidusjūras reģiona valstīm, kam jākļūst konkrētākām, efektīvākām un galvenokārt politiskākām, lai sasniegtu reālu mieru Tuvajos Austrumos.
Martin Schulz
PSE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, ekonomiskā situācija Eiropas Savienībā ir stabila, bet tā ir apdraudēta. Tas ir secinājums, ko izdarīja šīs Eiropadome. Izaugsme joprojām ir stabila un nodarbinātība palielinās, tomēr tā ir apdraudēta. Jautājums ir šāds: kas rada šos draudus? Draudu avots ir saimnieciskās darbības palēnināšanās ASV, kas ir viens no lielāko korporatīvo banku jeb investīciju banku finanšu krīzes rezultātiem šajā valstī.
Priekšsēdētāj J. M. Barroso, jūs teicāt, ka viens no Padomes secinājumiem ir tāds, ka mums Eiropas Savienībā jābūt gataviem vajadzības gadījumā īstenot regulatīvus un uzraudzības pasākumus, reaģējot uz šiem notikumiem starptautiskajos finanšu tirgos. Ļaujiet man uzdot jums jautājumu: kad, ja ne tagad, šos pasākumus ir jāsāk? Ir pienācis laiks paskatīties uz precīzajiem mehānismiem, ar kuriem "mežonīgo rietumu” kapitālisms, kam seko starptautisko finanšu tirgu investori, apdraud Eiropas izaugsmi. Manuprāt, šai Eiropadomei kā vienu no saviem secinājumiem daudz detalizētākā veidā bija jānosaka, kurus instrumentus mums ir jāizmanto, lai realizētu šo pārbaudi.
(Aplausi)
Priekšsēdētāja kungs, mēs esam ņēmuši vērā to, ka šī Padome ir centusies nedaudz detalizētāk runāt par Eiropas sociālo dimensiju. Tomēr tā vietā, lai piedāvātu saskaņotu koncepciju, tā izvēlas to realizēt pa daļām. Premjerministr J. Janša, piektā brīvība, piemēram, ir daļa no sociālās politikas. Jums ir taisnība, zināšanas ir vara, tā ir pilnīga taisnība. Tomēr zināšanas arī rada iespējas piekļūt ekonomiskajiem notikumiem pasaulē, un zināšanas rada iespējas piedalīties arvien dažādākajā darba tirgū.
Visās profesionālajās jomās vislabāk situētais darba ņēmējs ir tas, kurš ir augstu kvalificēts, kam ir piekļuve zināšanām un kas spēj šīs zināšanas regulāri atjaunināt. Tādēļ piekļuve zināšanām arī nozīmē piekļuvi sociālajam taisnīgumam. Kad mēs runājam par Eiropas sociālo dimensiju, mums tas nozīmē to, ka mums ir jāpieņem integrēta pieeja. Tas nenozīmē tikai dažu komentāru paušanu šur un tur par sociālo politiku. Tādēļ no mūsu perspektīvas - no sociālistu grupas perspektīvas - Padome kārtējo reizi nav realizējusi mūsu cerības attiecībā uz Eiropas sociālo dimensiju.
Tādēļ mēs ar lielu interesi klausījāmies, kad jūs apgalvojāt, ka Komisija šovasar veiks iekšējā tirgus sociālās dimensijas un Eiropas Savienības sociālās dimensijas saskaņotu uzskaiti un iesniegs mums šī procesa rezultātus. Mēs to izmantosim kā mērinstrumentu, lai novērtētu jūsu darbu. Jūs plānojat sasniegt rezultātus šajā sakarā, un mēs skatīsimies, kā jums tas izdodas. Tomēr mēs vērtēsim jūsu darbu arī citā nozīmē. Tas būtu nepieņemami, ja Padome ignorētu Eiropas Parlamenta atzinumus, un es vēršos pie jums, premjerministr J. Janša, un jums, Komisijas priekšsēdētāj.
Man šeit ir saraksts ar Padomei iesniegtajiem oficiālajiem dokumentiem. Tajā ir minēti astoņi dokumenti, ko iesniegušas dažādas Padomes struktūras, EESK atzinums par prioritāro kategoriju nodarbinātību (Lisabonas stratēģija) un Reģionu komitejas rezolūcija. Šajā sarakstā nav neviena Eiropas Parlamenta dokumenta, pat ne dokuments, ko mēs sagatavojām par Lisabonas stratēģiju. Mana grupa uzskata, ka tas ir nožēlojami, jo tas parāda, ka jūs nepietiekami nopietni ņemat vērā sociālo dimensiju, pašu Eiropas Parlamentu un šīs palātas viedokli.
(Aplausi)
Ir sasniegti zināmi rezultāti: tā teica mani kolēģi, kad mūsu grupas debašu laikā mēs viņiem jautājām, ko viņi domā par klimata politiku. Jā, tā ir taisnība, ka klimata pārmaiņas ir mūsu galvenais izaicinājums, un šajā Padomē ir sasniegts ievērojams progress, ieviešot līdzsvaru starp klimata politikas prasībām, no vienas puses, un nozares prasībām, no otras puses. Šī līdzsvara sasniegšana ir visu iestāžu uzdevums.
Vienkārši, lai nebūtu pārpratumu: pastāv daži rūpniecības lobiji, kas to interpretēs kā pierādījumu, ka nozare netiek pietiekami pārbaudīta un ka uz to netiek izdarīts pietiekams spiediens, kad Padome izdara šāda veida paziņojumus. Patiesībā ir gluži pretēji. Mēs sasniegsim savus klimata mērķus tikai tad, ja rūpniecība pildīs savu lomu. Tomēr šī paša iemesla dēļ mēs sasniegsim savus mērķus tikai tad, ja mēs ļausim rūpniecībai pildīt tās lomu. Abi aspekti ir svarīgi. Ja mēs gribam atrisināt klimata pārmaiņu jautājumu, mums tas ir jādara Eiropā, tādēļ starptautiskie nolīgumi pamatoti dod Eiropas rūpniecībai iespēju konkurēt pie vienlīdzīgiem nosacījumiem ar rūpniecību citviet pasaulē. Šis secinājums bija pareizs, un mēs to ļoti atzinīgi novērtējam.
Ļaujiet man paust pēdējo komentāru par Vidusjūras reģiona valstu savienību, kas ir pieminēta secinājumu 19. lpp., un tas pats par sevi ir vēl viens Padomes vēstījums. Mēs priecājamies, ka tagad ir ieviesta skaidrība šajā jautājumā, un jums ir taisnība, runājot par kaimiņattiecību politiku Vidusjūras reģiona valstīs. Premjerministrs J. Janša pareizi norādīja, ka partnerattiecību politikai šeit ir jābūt saistītai ar partnerattiecību politiku citur. Mans kolēģis H. Swoboda pēc mirkļa komentēs Austrumu dimensiju īpaši mūsu grupas vārdā, jo mēs izvirzīsim paši savus ieteikumus par šo jautājumu.
Ļaujiet man nobeigt ar novērtējumu. Šī Padome strādāja tradicionālā veidā. Tai pietrūka mērķu attiecībā uz sociālo politiku: tas diemžēl ir kļuvis par normu Eiropas Savienībā, bet to var risināt. Tas bija "turpināt bez izmaiņām”, ciktāl tas attiecās uz Vidusjūras reģiona valstu savienību. Mēs redzējām, ka šajā sakarā tika izmantota "helikoptera metode”: "sacelt putekļu mākoni, un, pirms putekļi nosēžas, helikopters atkal paceļas”. Jums ir pilnīga taisnība, ka mums ir vajadzīgs kaut kas reālāks. Lai sasniegtu šos reālos rezultātus, tie ir jāsasniedz, sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, un to es saku jums, priekšsēdētāja kungs. Faktiski ir tā, ka visam, kas tiek nolemts Vidusjūras reģiona valstu savienības sistēmā, ir vajadzīgs Eiropas Parlamenta finansējums, tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi secinājumos pieminēt, ka Eiropas Parlaments tiks pilnībā iesaistīts Vidusjūras reģiona valstu savienības turpmākajās struktūrās.
Liels jums paldies par uzmanību. Tāpat es gribētu pateikties mūsu vienmēr priecīgajiem kolēģiem no CSU, kas man ir izrādījuši šādu iecietību.
(Aplausi)
Adina-Ioana Vălean
ALDE grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, viena lieta ir skaidra: bez kolektīvas rīcības un atbildības spiediena dalībvalstīm trūktu gribas rīkoties klimata pārmaiņu jomā, tomēr neērtā patiesība ES ir tāda, ka samita secinājumi bieži ir pārlieku retoriski un nepietiekami praktiski. Mēs jau varam redzēt liecības, ka dalībvalstis meklē veidus, kā apiet pagājušā gada politiskās apņemšanās un samazināt ar tām saistītos izdevumus, lai gan 2006. gada N. Stern ziņojumā tika brīdināts, ka tūlītējas rīcības izmaksas būs daudz zemākas nekā vēlākas bezdarbības izmaksas. Dažos gala secinājumos tiek ierosināts, ka vajadzība pēc reakcijas uz klimata pārmaiņām un to neatliekamība jau samazinās. Tas nozīmētu katastrofu gan mūsu klimatam, gan mūsu uzticamībai.
Kaut kādā ziņā uzmanība šajās debatēs nav pievērsta energoefektivitātei, kas ir vienkāršākais un rentablākais veids, kā samazināt mūsu kopējās emisijas. Sākotnējā Padomes secinājumu projektā dalībvalstīm tika noteikts pienākums par 10 % samazināt valdības ēku un automobiļu parku enerģijas patēriņu, lai gan šobrīd tajos ir minēts vienkārši "ievērojams progress”. Tā būtu maza mēroga, bet nozīmīga rīcība, parādot, ka valdības ir vadošais piemērs. Patiešām ir jāizmanto fiskālie instrumenti, lai stimulētu labāku rīcību attiecībā uz vidi. Emisiju tirdzniecības sistēma (ETS) ir pierādījusi savu lietderību, un tā ir pieņemta par pasaules standartu, nodrošinot ekonomiskos stimulus emisiju samazināšanai. Tādiem "zaļajiem” nodokļiem kā samazinātām PVN likmēm arī var būt līdzīga ietekme, stimulējot pieprasījumu pēc zema patēriņa transportlīdzekļiem un mājsaimniecības ierīcēm.
Pievēršoties samita ekonomiskajiem aspektiem, secinājumos uzsvērts, ka ES ekonomikas pamati joprojām ir stabili, tomēr tā nedomā daudzi mūsu iedzīvotāji, kas saskaras ar lielākiem rēķiniem un arvien lielākiem parādiem, tādēļ mums ir jāuzmanās no pārlieku liela optimisma.
Ir vērts atcerēties Lisabonas stratēģijas pamatprincipus: strukturālās reformas, fiskālā disciplīna un mērķtiecīgi ieguldījumi produktīvās jomās, kas dos izaugsmi nākotnē. ES dalībvalstis ar vienu vai diviem cienījamiem izņēmumiem joprojām nepietiekami pilda savu apņemšanos tērēt pētniecībai un attīstībai 3 % no IKP. Tagad mēs runājam par piekto brīvību zināšanām un jauninājumiem, bet mēs nedrīkstam aizmirst, ka mums vēl nav izdevies realizēt četras pamatbrīvības, jo īpaši tādā jomā kā darbaspēka brīva pārvietošanās un pakalpojumu brīva aprites visā ES.
Visbeidzot, atbalsts MVU ir pamatoti norādīts kā atbilde uz ekonomisko izaugsmi un jauninājumiem. Mums tiem jāļauj pilnībā izmantots iekšējā tirgus iespējas, tomēr Padome varētu ievērojami uzlabot Eiropas konkurētspēju, veiksmīgi noslēdzot ilgstošās debates par Eiropas patentiem un privātās uzņēmējdarbības statūtiem Padomes secinājumos piesardzīgi paziņots, ka izaicinājums drīz tiks atrisināts. Parlaments no savas puses to noteikti izdarīs.
Brian Crowley
UEN grupas vārdā. - Priekšsēdētāja kungs, es gribētu pateikties Padomes priekšsēdētājam un Komisijas priekšsēdētājam par viņu šodienas ieguldījumu. Tas ir diezgan interesanti, ka gadījumā, kad mēs runājam par draudiem izaugsmei un ekonomikai, daudzi cilvēki atkal ieņem savu noklusēto nostāju: jūs vai nu atbalstāt kapitālismu, vai esat pret kapitālismu. Viņi nekad neredz, ka ir iespējams arī vidusceļš un joma, kurā iespējams darboties. Investīciju pasaulē ir kāds vecs teiciens: "Kad uz ielām ir asinis, pastāv iespēja nopelnītu naudu.”
Reālā situācija ir tāda, ka īstos draudus jaunu darbavietu veidošanai un ekonomiskajai izaugsmei Eiropas Savienībā rada ne tik daudz augsta riska tirgus krīze Amerikā, cik mūsu nespēja vai nevēlēšanās uzņemties risku un būt novatoriskiem, rodot iespējas šajās krīzes pārņemtajās jomās.
Tas ir interesanti, ka, palūkojoties uz pēdējiem 100 gadiem, katrā rūpnieciskās revolūcijas posmā un katrā ekonomiskās attīstības posmā vai nu ASV, vai Eiropas Savienība ir bijusi jaunas nozares radīšanas pašā centrā, radot jaunu ekonomisko augšupeju tādu grūtību dēļ, kas tika uztvertas dažās jomās un atrisinātas citā jomā.
Viens no Eiropadomes panākumiem ir tāds, ka Padome ir pamanījusi riska un draudu pastāvēšanu - vai tās būtu klimata pārmaiņas, vai tas, ka tiek palielinātas jauninājumu un tehnoloģijas prasības vai regulatīvais slogs uz MVU - bet arī iespēju pastāvēšanu. Rīkojoties šobrīd, mēs varam plānot ilgtermiņā, kā teica premjerministrs, izmantojot Konfūcija analoģiju: iestādot koku, mēs plānojam 10 gadus uz priekšu.
Tas ir reāls veids, kādā mēs īsā termiņā Eiropas Savienībā varam sasniegt patiesu izaugsmi un attīstību, kā arī ielikt stabilus pamatus nākotnei, lai gan daži laikrakstu virsraksti vēsta par negatīvām izpausmēm. Šodienas virsraksts vienā no laikrakstiem ir par to, ka Jaguar un Land Rover pārņem kāds Indijas uzņēmums, ilustrējot, kā ekonomiskā vara ir pārgājusi no rietumvalstīm uz austrumvalstīm. Reālā situācija ir tāda, ka korporatīvie un valsts ieguldījumu fondi iegulda rūpniecībā un uzņēmējdarbībā. Mums jārod veids, kādā nodrošināt, ka mēs ne tikai iegūstam šos ieguldījumus un šos fondus, bet arī garantējam, ka tie nes dividendes mūsu pašu ekonomikā, radot lielāku ekonomisko izaugsmi un jaunas darbavietas.
Kad mēs runājam par jauninājumiem un tehnoloģiju, ir svarīgi atcerēties, ka 73 % Eiropas Savienības darbaspēka, kas strādās 2017. gadā, strādā jau šobrīd. Bet šobrīd pastāv tikai 10 % tehnoloģiju, ko mēs izmantosim 2017. gadā. Tādēļ ir izšķiroši svarīgi noteikt prasības papildus ieguldīt mūsu iedzīvotāju izglītošanā, viņu prasmju uzlabošanā, jaunu apmācību un jaunu zināšanu sniegšanā, lai risinātu jautājumus saistībā ar jaunajām ekonomikām.
Pēdējais, ko es gribu teikt, ir tas, ka Eiropas Savienības panākumu pamatā pēdējos divdesmit gadus ir bijusi ekonomiskās izaugsmes un sociālās attīstības un aizsardzības divējādā pieeja, un M. Schulz to pieminēja ļoti būtiskā veidā. Nav iespējams nodrošināt vienu, nenodrošinot otru. Mums visos ekonomiskās attīstības posmos jānodrošina ne tikai bagāto labklājības vairošana, kas notiks jebkurā gadījumā, bet lielāku iespēju izrādīt cēlsirdību un solidaritāti savu iedzīvotāju starpā ne tikai enerģijas tirgos un finanšu tirgos, lai garantētu, ka mēs visi varam gūt labumu no izaugsmes un jaunu darbavietu radīšanas.
Rebecca Harms
Verts/ALE grupas vārdā. - (DE) Priekšsēdētāja kungs, Padomes priekšsēdētāj, Komisijas priekšsēdētāj, mūsu debašu laikā man radās iespaids, ka mēs runājam par diviem visnotaļ atšķirīgiem notikumiem. Es biju novērotājs Padomē savas grupas vārdā, bet pasākumā man neradās priekšstats, ka tā mērķis ir izstrādāt, piemēram, jaunas, progresīvākas, ambiciozākas kopējās klimata politikas iniciatīvas.
Jūs varbūt atceraties, ka īsi pirms Padomes, Javier Solana atklāja savu klimata scenāriju no drošības viedokļa. Ja Zaļie būtu publicējuši kaut ko līdzīgu, raksturojot, kā klimata pārmaiņas saasinās konfliktus visā pasaulē, īpaši pastiprinot spiedienu uz attīstītajām valstīm, visi, iespējams, teiktu: "Zaļie ir zaudējuši prātu, izvirzot šādus apokaliptiskus scenārijus”.
Faktiski J. Solana dokumentā ir daudz patiesības, un es esmu pārsteigts, ka nevienu no tajā izvirzītajiem pamatotajiem punktiem nav pārņēmusi Padome. Patiesi, jomās, kurās bija jābūt lielākai saskanībai salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, mēs redzam lielāku nesaskanību. Īpaši mūsu federālā kanclere Angela Merkel, par kuru es tā lepojos pagājušajā gadā, bija tā pati persona, kas iestājās par atlikšanu, palēnināšanu un izņēmumiem. Neļausimies ilūzijām: ja mēs nosakām imunitātes noteikumus Eiropas rūpniecībai attiecībā uz emisiju tirdzniecību, kas šobrīd ir Padomes galvenais jautājums, tad mums jau no sākuma ir jāpieņem, ka Padome ir cietusi neveiksmi. Manuprāt, tas ir ārkārtīgi negatīvs signāls pārējai pasaulei, ja mēs runājam par izņēmumiem emisiju tirdzniecībā nākamajai desmitgadei. Kā šādos apstākļos mēs varam sasniegt ambiciozo mērķi iesaistīt pārējo pasauli Poznaņā vai Kopenhāgenā?
Manuprāt, ir realizējušās prognozes. Ļaujiet man to pateikt ļoti skaidri manas grupas vārdā. Mēs vēlamies pienācīgu emisiju tirdzniecību bez izņēmumiem. Mēs labprātāk nodrošinātu ilgtspējīgas Eiropas rūpniecības aizsardzību uz robežām, nevis pakļautos tērauda un automobiļu nozaru un tādu citu lobiju spiedienam šajos izšķirošajos apstākļos klimata procesā, kas, kā mēs redzam pēdējā ziņojumā, jau šobrīd tieši un patiešām pārmērīgi ietekmē Briselē pieņemtos lēmumus.
Manuprāt, šis nebija ambiciozs samits; tas bija mazdūšīgs samits. Tam par iemeslu bija ne tikai jaunā Angela Merkel loma, kura vairs neaizstāv klimata jautājumu. Tam par iemeslu bija arī tas, ka tik daudzas Eiropas valstis šo jautājumu risina vienas pašas. Dažas valstis atsevišķi ved sarunas par vīzu nolīgumiem. Citas ar ASV pārrunā pašas savu pieeju raķešaizsardzībai. Nav vienotības par Kosovu vai energodrošības jautājumu: Vācija veic pati savus darījumus ar Krievijas Gasprom, un arī Itālija un Ungārija veic pašas savus darījumus. Vidusjūras reģiona valstu savienība patiesībā bija tikai N. Sarkozy ideja, lai nodrošinātu urāna importu Francijā apmaiņā pret ieroču un kodoltehnoloģiju eksportu. Manuprāt, kopējā šī samita shēma bija ārkārtīgi nabadzīga un tā rezultātus ir negatīvi ietekmējis pārlieku liels individuālisms un pārlieku maz kopīgu iezīmju. Es uzskatu, ka ambicioza pieeja ir viena lieta; mazdūšība ir cita lieta, un mans kopējais priekšstats par samitu ir tā mazdūšība. Tas pilnīgi noteikti nav labi, bet vēl sliktāk ir tas, ka šodien šajā palātā ir tik maz atklātības.
Dimitrios Papadimoulis
Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, Padomes priekšsēdētāj, tas ir saprotams līdz zināmai robežai, ka jums šeit ir jānāk un jāmēģina attaisnot samita rezultāti. Tomēr es no jums sagaidīju lielāku atklātību un vienkāršību.
Tā vietā, lai vienkārši apsveiktu un uzslavētu vienam otru, es gribētu sagaidīt, ka jūs arī runājat par savas politikas trūkumiem un par neveiksmēm. Es gribētu sagaidīt, ka jūs runājat par sociālo darba kārtību un sociālo neveiksmi, kas netika pieminēta samita diskusijā: 70 miljoni nabadzīgo, no kuriem 20 miljoni ir bērni.
Tā vietā, lai teiktu "mēs esam radījuši jaunas darbavietas”, jums jāsaka, ka šīs darbavietas ir slikti apmaksātas un to pamatā ir elastīgi darba nosacījumi, un ka 20 miljoni darba ņēmēju Eiropā ir nabadzīgi. Jums jārunā par jūsu pašu Lisabonas stratēģijas mērķu starpposma pārskatu, J. M. Borroso: no Lisabonas stratēģijas trim pīlāriem (konkurētspēja, vide, kohēzija) jūs esat atmetis sociālo, reģionālo un teritoriālo kohēziju un samazinājis vides jautājumu nozīmi.
Attiecībā uz klimata pārmaiņu jautājumu pats Padomes priekšsēdētājs apstiprināja, ka vairākas dalībvalstis, tiekoties Padomē, jau no paša sākuma konkurētspējas vārdā ir mēģinājušas noraidīt jūsu priekšlikumu paketi, J. M. Barroso. Tā vietā, lai redzētu, kā tās var padarīt savus mērķus ambiciozākus un saistošākus, dodoties uz Kopenhāgenu, Komisija un Padome mēģina piemērot izņēmumus milzīgām rūpniecības un ekonomikas nozarēm.
Nobeigumā es gribētu uzsvērt, ka laikā, kad pat pasaules visfanātiskākie neoliberāļi atklāj valsts intervenču nozīmi, laikā, kad ir kritums vērtspapīru tirgos un kredītu krīze, Padome un Komisija pat šobrīd pieļauj dogmatiski vienpusēju, nekontrolētu Centrālās bankas darbību, lai nodarbotos vienīgi ar inflāciju, aizmirstot draudus, ko Eiropas ekonomikai rada depresija vai nulles izaugsme.
(Aplausi)
Johannes Blokland
IND/DEM grupas vārdā. - (NL) Pagājušā gada pavasara samitā Eiropadome pauda vēlmi pēc ambiciozas klimata politikas. 23. janvārī tas ieguva konkrētu formu ar tiesību aktu priekšlikumu palīdzību, kurus atzinīgi novērtēja Parlaments. Es esmu pārliecināts, ka, lai tā būtu efektīva, mums jānodrošina, ka pirms tikšanās Poznanā tiek panākta konstruktīva vienošanās starp Padomi un Parlamentu, tādēļ mums jāizvairās no procedūrām, kas padarītu vienošanos pirmajā lasījumā par neiespējamu. Lai panāktu šādu vienošanos, ir vajadzīgs Parlamenta elastīgums un noteikti Padomes elastīgums.
Eiropas Savienības centieni ir vērtīgi, bet tie būtu vēl vērtīgāki, ja visa starptautiskā sabiedrība pievērstos vides un klimata jautājuma risināšanai. Svarīgs solis tika sperts Bali Es priecājos, ka Padome turpinās izdarīt intensīvus centienus, lai panāktu vienošanos ar visiem Poznanas sanāksmes dalībniekiem.
Pēc pēdējā pavasara samita Lisabonas stratēģija tiek enerģētiski īstenota. Tās ir labas ziņas. Es ierosinu valstu valdību vadītājiem saskatīt vajadzību pēc sociālās dimensijas. Vai Padomes priekšsēdētājs J. Janša var mums pastāstīt kaut ko vairāk par to? Vai mēs varam sagaidīt papildu ierosinājumus?
Visbeidzot, vārda brīvība ir laba lieta. Tā liecina par nobriedušu un gudru attieksmi. Nīderlandē kāds parlamenta deputāts veido strīdīgu filmu par islāmu. Es ceru, ka Eiropa izrādīs vienotību, ja šī filma radīs negaidītus traucējumus.
Roger Helmer
Priekšsēdētāja kungs, prezidentūras secinājumos no Eiropadomes ir iekļautas visas parastās klišejas par sociālo dimensiju un MVU, un tajos pilnīgi nav izskatītas galvenās Eiropas ekonomikas problēmas, proti, tas, ka Eiropā ir pārāk daudz nodokļu un ka tā tiek pārlieku regulēta, tādēļ tā nespēj risināt globālās konkurētspējas izaicinājumus. Es atļaušos apgalvot, ka ziņojums bija ievērojams arī dēļ visa, kas tajā tika palaists garām. Mēs daudz dzirdam par Lisabonas procesu, bet tiešām ļoti maz par Lisabonas līgumu, kas, kā mēs visi labi zinām, būtībā ir tā pati noraidītā Konstitūcija.
Par spīti visiem solījumiem, kas tika doti Eiropas iedzīvotājiem, mēs esam nolēmuši bez referenduma ratificēt Līgumu vairumā dalībvalstu. Mēs esam pieņēmuši šādu lēmumu, jo mēs zinām, ka iedzīvotāji nepaustu piekrišanu. Manā reģionā pēdējā balsošana pa pastu parādīja, ka gandrīz 90 % cilvēku iebilst pret Līgumu. Tas ir demokrātijas izaicinājums.
Vēlāk šo pēcpusdien mēs diskutēsim par Tibetas jautājumu, bet, pirms paust pārāk nopietnu kritiku, varbūt mums ļoti uzmanīgi jāpaskatās pašiem uz savu demokrātiskās atbildības raksturojumu. Tikmēr mums tiešām ir jāizskata Tibetas jautājums un jānosoda Ķīna par tās vardarbīgo izturēšanos un tiesību apspiešanu. Es uzskatu, ka ir pienācis laiks, kad mums nopietni jāapsver tas, vai brīvās valstis šogad var piedalīties Pekinas olimpisko spēļu svinībās.
Giles Chichester
Priekšsēdētāja kungs, atzinīgi vērtējot Padomes secinājumus, es gribētu koncentrēties uz piezīmēm par nodaļu "Klimata pārmaiņas un enerģija”. Daudzi ir noteikuši šos jautājumus par vissvarīgākajiem, ar kādiem mēs šobrīd pasaulē saskaramies, un tas ir labi, ka ES uzņemas vadošo lomu klimata pārmaiņu jautājumā.
Tomēr mums ir zināma darba pieredze, pieņemot ļoti ambiciozus mērķus, kurus līdz šim ir bijis grūti sasniegt. Tādēļ es atzinīgi vērtēju nosacījumu brīdinājuma nolūkā, ko es pamanīju dažās teksta daļās. Es atbalstu aicinājumus pāriet uz zema oglekļa satura ekonomiku veidā, kas ir saskaņā ar ES ilgtspējīgu attīstību, konkurētspēju, piegāžu drošību, kā arī stabilām un ilgtspējīgām valsts finansēm, jo īpaši apvienojot ar oglekļa dioksīda noplūdes vai Eiropas darbavietu aizplūšanas uz citām valstīm draudu atzīšanu un saistot ar aicinājumu nodrošināt elastīgumu, sasniedzot valstu atjaunīgo enerģijas avotu mērķus. Es uzskatu, ka mēs esam pārāk lielu uzsvaru likuši uz atjaunīgajiem enerģijas avotiem kā mērķi, nevis kā līdzekli mērķa sasniegšanai, jo es esmu pilnīgi pārliecināts, ka atjaunīgie enerģijas avoti nav vienīgais risinājums. Man šķiet, ka mums drīzāk ir jādomā par mūsu īsto mērķi, kas, manuprāt, ir CO2 emisiju samazināšana par vismaz 60 % līdz 2050. gadam, un tad jāizskata dažādas tā sasniegšanas iespējas. Ar pienākumu sadales principa palīdzību mēs jau esam atzinuši, ka dažādām dalībvalstīm ir ļoti atšķirīgas enerģijas situācijas, tādēļ, kāpēc gan neierobežot sevi, nosakot mērķi un ļaujot dalībvalstīm pašām izlemt, kā to sasniegt? Šajā kontekstā es gribētu uzslavēt AK valdību par tās paziņojumiem attiecībā uz kodolenerģijas iespējām, un jāpiebilst, ka es nemētājos ar uzslavām.
Hannes Swoboda
Priekšsēdētāja kungs, pastāv labāki un daudz vairāk iemeslu atbalstīt Apvienotās Karalistes valdību, bet ļaujiet man pievērsties manai tēmai.
(DE) Es gribētu izskatīt divus punktus, kuros arī, manuprāt, samita rezultāti nav realizējuši mūsu cerības, proti, ārējā enerģijas politika un energodrošība. Komisijas priekšsēdētāj, kad tika veidota jūsu vadītā Komisija, mēs lūdzām abiem komisāriem, kas atbildīgi par ārējām attiecībām un enerģiju, uzņemties ļoti aktīvu lomu šajā jomā.
Arī no Padomes puses ieguldījums ir bijis neliels, un es šeit redzu tikai vispārināšanu. Es atceros, kad Thomas Ilves ieradās Parlamentā Strasbūrā, viņš norādīja, ka Krievijai ir kaimiņattiecību politika un ārējā enerģijas politika. Diemžēl mums tādu nav, un tas ir trūkums attiecībā uz mūsu konkurētspēju. Ir laiks atstāt pagātnē vispārināšanu un pieņemt praktiskus pasākumus. Es ceru, ka līdz nākamajam samitam jūnijā būs iesniegti reāli priekšlikumi saskaņotākai darbībai.
Otrais punkts, ko jau pieminēja Martin Schulz, attiecas uz Vidusjūras reģiona valstu savienību un Melnās jūras reģiona valstu savienību. Es esmu nobažījies, ka nav līdzsvara starp mūsu sadarbību ar Vidusjūras reģionu un sadarbību ar Melnās jūras reģionu. Vai tiešām tādas valstis kā Ukraina, Moldova, Gruzija un citas Dienvidkaukāza valstis ir mazāk svarīgas? Vai tām ir mazāk taisnības, vai tām ir mazāk tiesību uz intensīvāku sadarbību nekā Vidusjūras reģiona valstīm? Es tā nedomāju.
Līdzīgi kā Martin Schulz un pārējie manas grupas biedri es stingri atbalstu Vidusjūras reģiona valstu savienību kā "piespiedu” Barselonas savienību jeb Barselonas procesu. Tomēr es būtu gribējis, ka Komisija iesniedz dažus pabeigtus ierosinājumus un jau pašā sākumā skaidri nosaka, ka savienībai starp Eiropas Savienību un Vidusjūras reģiona valstīm ir jādarbojas un ka tā darbosies, un ka šīs savienības pamatā ir Eiropas Savienība gan administratīvā, gan politiskā nozīmē. Mēs plānojam kaut ko līdzīgu arī Melnās jūras reģionam, jo tādi jautājumi kā energodrošība, migrācija un vide ietekmē ne tikai Vidusjūras reģionu, bet tikpat lielā mērā arī Melnās jūras reģionu.
Tādēļ mūsu grupa iesniegs savus ierosinājumus jums, Padomes priekšsēdētāj, un arī jums, Komisijas priekšsēdētāj. Mēs ceram, ka jūnija samits sniegs iespēju kompensēt līdzsvaru, jo ir svarīgi arī jums kā savas valsts premjerministram un Padomes priekšsēdētājam reizi par visām reizēm paskaidrot, ka abas kopienas ir svarīgas. Es biju visai pārsteigts, Komisijas priekšsēdētāj, ka jūs runājāt tikai par Vidusjūras reģiona valstu savienību un nepieminējāt Melnās jūras reģiona valstu savienību. Mēs uzskatām, ka abi elementi ir svarīgi. Mēs atbalstām kaimiņattiecību politikas izveidi, pamatojoties uz jaunām kvalitatīvām attiecībām. Tādēļ mūsu grupa noteiktajā laikā iesniedz virkni ierosinājumu.
Lena Ek
Priekšsēdētāja kungs, es gribētu apsveikt prezidentūru par pavasara samita rezultātiem un to, ka jauno Lisabonas diskusiju informācijas pamatā ir patiešām ilgtspējīga ekonomiskā izaugsme, kas, manuprāt, ir absolūti nepieciešama.
Šobrīd mums jāsaskaras ar grūtībām finanšu tirgos. Mums jāsaskaras ar klimata pārmaiņu problēmām. Tās bieži tiek raksturotas kā "Eiropas rūpniecības problēmas”; tomēr es gribētu jums atgādināt, ka izdzīvos tieši modernā, energoefektīvā, uz informāciju pamatotā rūpniecība. Tādēļ mums ir jāiegulda vairāk līdzekļu jauninājumos un pētniecībā, un es ceru, ka jūs to paturēsiet prātā, kad mēs uzsāksim diskusijas par budžetu, un lielākā mērā ņemsiet vērā parlamentāro nostāju, finanšu jauninājumus un pētniecību.
Tāpat es gribu jums atgādināt par to, kur mēs esam: jaunā tehnoloģiju revolūcijā līdzīgi kā tad, kad mēs pārgājām no tvaika uz elektrību. Kur Eiropa būtu, ja mēs būtu palikuši malā un teikuši: "mēs neko nedarīsim, kamēr nebūs ievilkta elektrība ASV”?
Es atkārtošu, ka izdzīvos modernā, energoefektīvā rūpniecība. Tādēļ mums ir jābūt izturīgiem arī ar klimata jautājumiem, jo tie veicina ne tikai labāku vidi, bet arī jauninājumus. Tāpat arī vienotais enerģijas tirgus, protams, ir ārkārtīgi efektīvs.
Tomēr pastāv problēma gan ar enerģijas paketi, gan klimata paketi to pašreizējā veidā, ko vēl papildina MVU situācija. Tāpēc, ja jūs paskatāties no MVU viedokļa, jo īpaši uz klimata paketi, tad redzams, ka mums ir daudz jādara, lai to vienkāršotu, lai vienkāršotu noteikumus un procedūras, apvienojot klimata jautājumu, iecietību un pat MVU veicināšanu Eiropas Savienībā. Es tiešām ceru, ka mēs redzēsim šīs diskusijas rezultātus nākamajā samitā.
Cerības ir ļoti labas brokastīs, bet ļoti sliktas vakariņās, tāpēc mēs gaidām rezultātus.
Priekšsēdētājs
L. Ek, tas ir ievērojami redzēt jūsu plašās zināšanas šajā palātā.
Mario Borghezio
(IT) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, starp pasaules 500 lielākajiem uzņēmumiem Eiropas uzņēmumi izceļas ar to, ka tie ir dibināti sen atpakaļ atšķirībā no ASV un jaunattīstības valstu uzņēmumiem. Nav pieejams viegls finansējums, jo īpaši MVU, ņemot vērā, ka MVU var aizdot tikai privātbankas; tie ir jāatbalsta nevis jākavē.
Turklāt, kamēr mēs šeit runājam šajā palātā, Tibetas trimdas parlamenta priekšsēdētājs paziņo - pasvītrojums - par slaktiņiem, kas notiek tieši šobrīd, kad mēs runājam šeit savā miermīlīgajā Eiropā. Tibetā, kur cilvēki tiek slepkavoti, jūsu prātīgie vārdi par piedalīšanos olimpiskajās spēlēs tiks uztverti kā tikpat cienījami un drosmīgi, priekšsēdētāja kungs. Tomēr J. Solana mums apgalvo, ka viņš dosies uz Pekinu. Es gribētu zināt, ko viņš pārstāvēs: banku Eiropu, uzņēmumu un tirdzniecības Eiropu; viņš noteikti nepārstāvēs tautas Eiropu.
Mēs Padania atbalstām Tibetas tautu, kas cīnās par savu brīvību, par savām tiesībām uz pašnoteiksmi, kas ir sankcionētas ANO Cilvēktiesību hartā un ko ir sankcionējusi arī ES.
Ilda Figueiredo
(PT) Lai gan sociālā situācija dažādās Eiropas Savienības valstīs pasliktinās, Padome uzstāj uz Lisabonas stratēģijas neoliberālo politiku un stabilitātes un elastīguma pakta piemērošanas paplašināšanu, zinot, ka tas tikai pasliktinās sociālās un teritoriālās nevienlīdzības.
Rezultātā ekonomisko un finanšu grupu peļņa un ieguvumi noteikti saglabāsies stabili ļoti augstā līmenī, kamēr nedrošas nodarbinātības un zemas darba samaksas rādītāji turpinās pasliktināties. Nabadzība un sociālā izstumtība saglabāsies augstā līmenī, kā tas jau notiek šobrīd, ietekmējot īpaši desmitiem miljonu sieviešu, bērnu un gados vecu cilvēku. Tomēr, kā mēs esam redzējuši, Padome un Komisija par to nav pārāk noraizējušās. Tām pietiek ar nelielu devu retorikas, kurai mēs varam vienīgi aizrautīgi pretoties.
Šo politiku pārtraukšana bija tiešām vajadzīga, lai varētu atbalstīt valstis ar vājāku ekonomiku un lai varētu palielināt valsts ieguldījumus, uzlabojot un paplašinot tos sabiedriskos pakalpojumus, kas ir būtiski cīņai pret nabadzību un sociālo izstumtību. Tas arī būtu palīdzējis radīt jaunas darbavietas ar tiesībām un attīstīt mikro, mazus un vidējus uzņēmumus. Finanšu krīzei ASV, kā arī augstajai fosilo degvielu un noteiktu lauksaimniecības preču cenai būs īpaši nopietnas sekas nabadzības un sociālās izstumtības izteiksmē, un tās būs jūtamas valstīs ar vājāku ekonomiku. Tādēļ ir absolūti nepieciešams izmainīt šīs politikas, lai mēs varētu novērst to sekas Eiropas Savienībā, izvairīties no sociālās situācijas pasliktināšanās un reaģēt uz iedzīvotāju bažām.
Rezultātā mums jāatmet Lisabonas stratēģijas neoliberālās politikas, stabilitātes pakts, Eiropas Centrālās bankas augstās procentu likmes un atbalsts biodegvielu lauksaimnieciskai ražošanai laikā, kad ir pārtikas produktu trūkums. Mums ir jāpieņem alternatīvas politikas.
Jens-Peter Bonde
Priekšsēdētāja kungs, šī ir viena no manām pēdējām runām Eiropas Parlamentā. Es esmu nolēmis līdz 9. maijam aiziet no darba un nodot savu vietu ministrei Hanne Dahl, izmainot Dānijas jūnija kustības dzimumu un paaudžu sadalījumu. Es plānoju turpināt savu politisko darbību. Kā starptautiskas ES demokrātu partijas priekšsēdētājs es nevaru pārtraukt savu cīņu mūža garumā par pārredzamību, tuvināšanu un demokrātiju.
Mēs esam daudz izdarījuši. Komisijas iekšējā telefongrāmata vairs nav slepens dokuments. Komisijas sanāksmju darba kārtības un protokoli vairs nav noslēpums franču valodā. Tagad tos var atrast internetā. Informāciju par Komisijas 3000 slepenajām darba grupām ir iespējams lejuplādēt, piemēram, no manas mājaslapas pateicoties Komisijas priekšsēdētājam J. M. Barroso. No nākamā gada internetā varēs atrast arī padomdevēju vārdus. No nākamā gada mums arī būs pilns saraksts ar visiem lauksaimniecības izdevumu saņēmējiem. Panākumu saraksts pārredzamības jomā ir garš.
Padome joprojām to nav sapratusi. 85 % no visiem Eiropas tiesību aktiem joprojām tiek pieņemti aiz slēgtām durvīm 300 slepenās Padomes darba grupās. Šī Parlamenta un valstu parlamentu ievēlētie deputāti nevar sekot līdzi likumdošanas procesam Padomē. Nedaudzajās oficiālajās apspriedēs un publiskajās balsošanās netiek iesaistīta sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi. Mums ir steidzami vajadzīgs mūsu likumdošanas procesa pārskats. Nevienu ES tiesību aktu nedrīkst pieņemt bez pārskatāma balsu vairākuma Parlamentā un Padomē. Iedzīvotājiem jābūt iespējai saukt likumdevējus pie atbildības. Tiem jābūt iespējai mūs novērtēt vai nosodīt nākamajā balsošanas dienā.
Demokrātijas būtība ir spēja rīkot vēlēšanas, savākt jaunu balsu vairākumu un pēc tam pieņemt jaunu tiesību aktu. Šis demokrātijas pamatprincips mūs visus apvieno. Kāpēc to aizmirst, kad mums ir kopēja suverenitāte? Kāpēc nepieļaut pilnīgu likumdošanas procedūras pārredzamību? Kāpēc jūs Komisijā un Padomē joprojām slēpjat lielāko likumdošanas procesa daļu pat tā saucamajā "koplēmuma” procedūrā, pienācīgi neinformējot mūs par savām apspriedēm un sadalījumu dalībvalstu starpā? Es turpināšu mūsu kopējo cīņu par pārredzamību no ārpuses. Dārgie kolēģi, es ceru, ka jūs turpināsiet cīņu no Parlamenta iekšienes.
Irena Belohorská
(SK) Paldies, priekšsēdētāja kungs! Dāmas un kungi, es atzinīgi vērtēju rezultātus, kas tika sasniegti Eiropadomes pavasara samitā, kurā uzsvars tika likts uz Lisabonas stratēģijas progresu un atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai (2008.-2010. gadam) jaunā cikla uzsākšanu
Tā kā katrs deputāts zina, kurš stratēģijas punkts ir izšķirošais viņa/viņas dalībvalstij, arī es esmu izvēlējies starp iesniegtajiem secinājumiem vienu, kas, manuprāt, pašlaik ir svarīgs Slovēnijai: ieguldījumi zināšanās un jauninājumos.
Tas ir skumji, ka, lai gan mēs kopš 2004. gada esam pilntiesīga Eiropas Savienības dalībvalsts, kurā tiek garantēta brīva cilvēku pārvietošanās un kura, manuprāt, drīz būs arī Ekonomikas un monetārās savienības dalībvalsts, līdz pat šim brīdim mūsu valsts iedzīvotājiem ir jācīnās ar šķēršļiem un pārredzamības trūkumu attiecībā uz nodarbinātību un viņi bieži strādā darbu, kas neatbilst viņu kvalifikācijai par spīti viņu izglītības līmenim, vai strādā pie daudz sliktākiem finanšu nosacījumiem nekā viņu kolēģi.
Grūtības piekļūt veselības aprūpei ir vēl viena problēma, kas līdz šim ir tikusi ignorēta: tas ir nozīmīgs fakts, kam ir ietekme uz vienlīdzību darba ņēmēju, studentu un zinātnieku starpā. Tādēļ es atbalstu "piektās brīvības” izveidi, pamatojoties uz pētnieku, studentu, zinātnieku un universitāšu mācību spēku pārrobežu mobilitātes stiprināšanu. Es uzskatu, ka tas stiprinās mūsu universitāšu kvalitāti un uzticamību un ka arī Slovākija palīdzēs globalizācijas procesā, lai stiprinātu Eiropas Savienības prestižu.
Novēršot nevienlīdzību starp vecajām un jaunajām dalībvalstīm, mēs sasniegsim to, ko paredzēja Eiropas Savienības dibinātāji. Atcerēsimies, ka ķēde ir tikai tik stipra, cik stiprs ir tās vājākais posms.
Othmar Karas
(DE) Priekšsēdētāja kungs, dāmas un kungi, man ir sajūta, ka daži no mums vienmēr sagaida kaut kāda veida sensāciju. Ņemot vērā sākuma pozīciju un izskatāmos jautājumus, šis nebija parasts samits; tas bija daudz labāks, nekā būtu varējis būt. Tas bija labs samits, un es atzinīgi vērtēju tā rezultātus, bet tā ir taisnība, ka iedzīvotāji vēlas redzēt rīcību, un ir jāizskata arī uzticamības jautājums.
Dienā, kad tika paziņoti samita rezultāti, kāda skolniece man jautāja, kāpēc es vispār ticu šiem rezultātiem, ņemot vērā, ka tos sagatavoja un pieņēma tie paši cilvēki, kas nespēj realizēt Kioto mērķus un pilnībā realizēt Lisabonas stratēģijas uzdevumus. Tādēļ es tagad esmu apņēmies uzsvērt vienu īpašu jautājumu: Eiropas Savienības uzticamību, kad iedzīvotāji šaubās par to, vai mēs reāli īstenojam to, ko mēs pieņemam dokumentu veidā. Šobrīd mums ir vajadzīga kopēja un reāla darbība noteiktajā laika grafikā nevis valstu kašķēšanās.
Lai īstenotu šos lēmumus, būs smagi jāstrādā. Ja mēs to izdarīsim pareizi, samits būs stiprinājis jauninājumus un konkurētspēju, kā arī veicinājis izaugsmi un nodarbinātību, un tas ir vislabākais sociālās politikas veids. Mēs uzskatām sociālo dimensiju par mūsu politikas neatņemamu sastāvdaļu. Tā tiek vērtēta ne tikai pēc tā, cik reizes vārds "sociāls” parādās dokumentos, M. Schulz, bet pēc tā, cik daudz tajā ir atbildības un sociālās apņemšanās.
Linda McAvan
Priekšsēdētāja kungs, es izdarīšu piezīmes par klimata pārmaiņu paketi.
PES grupa plaši atbalsta secinājumus par klimata pārmaiņām. Mēs ļoti atzinīgi vērtējam pašreizējo atzinumu, ka šogad ir jāsasniedz rezultāti. Saistības tika noteiktas pagājušo gadu, bet tagad visa pasaule skatās, lai redzētu, vai Eiropa realizēs pagājušā gada marta apņemšanos, un Komisijas priekšsēdētājs to jau pieminēja. Mēs to vērtējam atzinīgi. Līdzīgi jums arī mēs ceram, ka mēs varam sasniegt ievērojamu progresu līdz šī parlamentārā termiņa beigām, protams, ja mums izdosies pieņemt pareizo paketi. Mēs tam sekosim līdzi.
Es gribu sīkāk pievērsties trim īpašiem punktiem. Pirmkārt, par oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu. Jums ir taisnība, izceļot šo jautājumu kā ārkārtīgi svarīgu. Bet jūs nekur nerunājat par to, kā mēs finansēsim izmēģinājuma projektus, kurus Eiropai ir jāsagatavo turpmākajos piecos gados. Es ceru, ka jūs un Komisija patiešām ļoti steidzami pievērsīsiet savu uzmanību šim jautājumam. Bez finansējuma mēs neattīstīsim un nerealizēsim šo tehnoloģiju.
Otrais punkts ir par biodegvielām. Manuprāt, šobrīd tas ir plaši atzīts, ka mums ir vajadzīga ilgtspējīga biodegvielu stratēģija, un, ja mēs to nesagatavosim, tad mums atkal būs jāraugās uz jau noteiktajiem mērķiem.
Trešais punkts ir par emisiju tirdzniecības sistēmu. Jūs esam apņēmušies realizēt divus ārkārtīgi svarīgus principus: nodrošināt, ka pastāv vienota Eiropas lauksaimniecības politika un ka tiek samazinātas emisijas. Bez šīm divām sastāvdaļām dzīvotspējīga emisiju tirdzniecības sistēma nav iespējama. Visas pirmā perioda problēmas radās dēļ tā, ka mums nebija šo sastāvdaļu, tādēļ tās ir ārkārtīgi vēlams šobrīd.
Tāpat jūs esat atzinuši oglekļa dioksīda noplūdes problēmu. Mēs zinām, ka tas rada patiesas bažas iedzīvotājiem, arodbiedrību biedriem, darba ņēmējiem, un mums ir jāizskata šis jautājums. Mana grupa piešķir lielu nozīmi tam, lai nodrošinātu, ka mēs saglabājam konkurētspēju un darbavietas Eiropā.
20. punktā jūs plaši runājat arī par elastīgumu. Jūs to pieminat trīs reizes. Bet es ceru, ka mums visiem ir skaidrs, par ko mēs runājam, kad mēs runājam par elastīgumu, jo mēs nedrīkstam jaukt elastīgumu ar reālu darbību. Šajā procesā ir iesaistīts milzīgs skaits lobiju, kas visi cenšas panākt savai nozarei labvēlīgus nosacījumus. Ir tikai viens labvēlīgs nosacījums, un tā ir mūsu planēta. Mums visiem tas jāatceras. Visiem uzņēmumiem, visām valstīm un visiem iedzīvotājiem būs jāpieliek pūles. Mums ir jādiskutē par to, kā mēs sadalām šos centienus, nevis par to, vai mēs vispār cenšamies.
Diana Wallis
Priekšsēdētāja kungs, mūsu iedzīvotāji ir noraizējušies, nervozi, nedroši par klimata pārmaiņām un energodrošību, bet arī par savu finanšu drošību, un, protams, citi ir risinājuši šo jautājumu. Un kādu atbildi mēs viņiem dodam? Gaidīsim un redzēsim.
Šajos secinājumos nav daudz minēts par mūsu iedzīvotāju tiesībām būt par ieguldītājiem, pensionāriem, patērētājiem. Patērētāju un MVU uzticība varētu krietni palīdzēt. Tā varētu veicināt labākus ekonomiskos rezultātus. "Jā” jaunām idejām, kas lielā skaitā ir pieminētas secinājumos, bet, kā būs ar ievērojamajiem projektiem, kuri varētu veicināt uzticību patērētāju un MVU starpā? Kā būs ar Eiropas patentiem, kas ir iestrēguši Padomē? Kā būs ar līgumtiesību projektu, kas ir iestrēdzis Padomē? Kā būs ar pacientu mobilitāti, kas ir iestrēgusi Padomē? Ideja par Eiropas privāto uzņēmumu statūtiem - vai Padome pievienosies mūsu centieniem tos pieņemt līdz pilnvaru termiņa beigām? Tas būtu liels panākums.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu izmantot iespēju, ko šīs debates sniedz, lai pievērstu uzmanību tikai diviem jautājumiem, kuri saistīti ar tā saukto klimata paketi.
Pirmkārt, pienākums cīnīties pret klimata pārmaiņām Eiropas Savienībā ir ticis sadalīts ļoti negodīgi. CO2 emisiju kvotas tika sadalītas starp atsevišķām dalībvalstīm, pienācīgi neņemot vērā to, cik daudz dažas dalībvalstis atpalika attīstības ziņā. Šī pieeja nozīmēja to, ka tādām valstīm kā Polijai tika piešķirtas zemākas kvotas. Tas arī nozīmēja, ka Polijas spēkstacijām bija pienākums iegādāties daļu no savām kvotām izsolēs vairāksolīšanā, kā rezultātā elektrības cena palielinājās no 10-20%. Ja Polijas spēkstacijām no 2013. gada būs jāiegādājas visas kvotas izsolē, elektrības cena palielināsies par vairākiem desmitiem procentu punktu, tādējādi daudzas Polijas ekonomikas nozares vairs nebūs konkurētspējīgas.
Otrkārt, saskaņā ar Eiropas Komisijas prognozēm klimata paketes īstenošana izmaksās apmēram EUR 50 miljardus gadā, lai gan šobrīd vairums pasaules valstu, jo īpaši ASV, neveic nekādus pasākumus, lai cīnītos pret globālo sasilšanu. Tikpat labi var gadīties, ka Eiropas rūpniecība vairs nebūs konkurētspējīga pasaules tirgū. Tādēļ ir jāievieš noteikumi, lai aizsargātu Eiropas ražotājus, ko apgrūtina šādas augstas papildu izmaksas.
Philip Claeys
(NL) Ļaujiet man vēlreiz paust savu pārsteigumu, ka pašā pēdējā Eiropas samitā nekas netika teikts par problēmām Turcijā. Galvas lakatu valkāšana Turcijas universitātēs ir radījusi plašu konstitucionālu krīzi, un šī krīze bija pilnīgi paredzama. Šobrīd ir izveidojusies situācija, kad pastāv risks, ka valdošajai islāma partijai AKP draud aizliegšana, un gan Turcijas premjerministram, gan prezidentam draud politisko tiesību zaudēšana. Mēs vēl nekad neesam kandidātvalstīs pieredzējuši neko līdzīgu.
Komisārs O. Rehn saka, ka krīze neietekmēs pievienošanās procesu, kas, izsakoties maigi, ir neapdomāts paziņojums. Kā viņš tā var teikt, ja viņš pat nezina, ar ko viņam drīz var būt jārisina sarunas? Kāda ir Padomes nostāja šajā jautājumā? Izskatās, ka nevienu vairs neinteresē Turcijas problēmas. Tomēr, kamēr mēs domājam, ka problēmas atrisināsies pašas par sevi, ja vien mēs neko neteiksim, tad es baidos, ka mūs sagaida daudzi nepatīkami pārsteigumi.
Elmar Brok
(DE) Priekšsēdētāja kungs, Komisijas priekšsēdētāj, Padomes priekšsēdētāj, dažkārt temati, kas šķiet visnotaļ nesaistīti, patiesībā ir cieši saistīti. Kad mēs runājam par klimata pārmaiņām, mēs runājam par migrāciju, un, kad mēs runājam par migrāciju, mēs arī runājam par Vidusjūras reģiona valstu savienību. Kļūst skaidrs, ka jautājumi bieži ir cieši saistīti, tādēļ ir jārod pareizie risinājumi. Tomēr, R. Harms, tas nozīmē, ka mums jācenšas rast pienācīgs līdzsvars katrā attiecīgajā jomā, jo, piemēram, klimata pārmaiņu jautājumā mūsu veiktie pasākumi nedrīkst radīt nekādu negatīvu ietekmi, kurai varētu būt sociālas sekas. Tādēļ ir jārod līdzsvars arī rūpniecībā, lai attīstību varētu turpināt saprātīgā veidā.
Es uzskatu Vidusjūras reģiona valstu savienību par pamatjautājumu un, manuprāt, ir svarīgi šajā sakarā izdarīt lielāku spiedienu, lai stiprinātu drošību un ekonomisko attīstību šajos reģionos. Tas ir mūsu pašu interesēs īstenot efektīvāku un intensīvāku politiku attiecībā uz Vidusjūras reģionu. Tomēr līdzīgi mums ir jāstiprina tāda mūsu kaimiņattiecību politika attiecībā uz Eiropas austrumu kaimiņiem, kas galu galā ir visu šo politiku pamatā. Mums jārod veidi, kā dot šīm valstīm Vidusjūras reģionā un Austrumeiropā iespēju pabeigt vietējos pasākumus, kas ir svarīgi šīm valstīm, jo īpaši gadījumā, ja tām līdzīgi kā Ukrainai ir izredzes pievienoties Eiropas Savienībai. Es gribētu piebilst, ka tas ir arī mūsu drošības interesēs, ja šīs valstis gūs labumu no labākiem sociālajiem apstākļiem, lielākas demokrātijas un tiesiskuma.
Tomēr šī politika ir visas Eiropas Savienības atbildība. Tāpat kā Vācijai jāuzņemas atbildība par Maroku Vidusjūras reģionā, tāpat arī Spānijai ir jāuzņemas atbildība par Ukrainu. Tādēļ mēs nevaram atļauties situāciju, kad dažas valsti piedalās, kā tas bija sākotnēji paredzēts, bet citas valstis nepiedalās. Šī politika ir jāīsteno visai Eiropas Savienībai kopumā. Komisijas priekšsēdētāj, par laimi jums tika lūgts izskatīt jūnija samita detaļas. Komisijai ir kopumā jāuzņemas atbildība šajā sakarā. Arī Eiropas Parlamentam ir jāuzņemas pilna atbildība; pretējā gadījumā jums būs budžeta problēmas.
Mums ir jāsūta pārējai pasaulei skaidra vēsts, ka Eiropas Savienība īsteno vienotu ārlietu un drošības politiku, un es jūs vēlreiz lūgšu pārbaudīt, vai Padomes prezidentūra patiešām vienmēr rīkojas kā Padomes prezidentūra, nevis vienkārši kā atsevišķa kādas dalībvalsts rotējošā struktūra. Tā ir viena no nepilnībām, kas joprojām manā uztverē asociējas ar attiecīgo jēdzienu, un, manuprāt, tas ir jāpārskata, lai rastu saskaņotu risinājumu.
Udo Bullmann
(DE) Priekšsēdētāja kungs, es gribētu vērsties pie O. Karas un lūgt viņam nodot Eiropas Parlamenta sveicienus viņa pieminētajai skolniecei. Pamatojoties uz jūsu teikto par viņas kritisko domāšanu, man šķiet, ka viņa varētu veidot veiksmīgu politisko karjeru, jo acīmredzami viņas prātu vēl nav aptumšojusi nebeidzama mums iesniegto nemainīgo tekstu izskatīšana, kam neseko vispār nekāda praktiska politiska īstenošana.
Attiecībā uz Eiropadomes rezolūciju par Lisabonas stratēģijas galvenajiem tematiem un par ekonomikas un sociālo politiku es sev uzdodu jautājumu, ko šis teksts mums var dot, kā tā saturs veicinās izmaiņas nākotnē salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem un vai tas pienācīgi atbilst mūsu noteiktajai ekonomiskajai situācijai. Atbilde ir noliedzoša! Ja mēs paraugāmies uz situāciju no vienkāršas ekonomiskas perspektīvas, ASV mēs redzam lejupslīdi vai vismaz stagnāciju. Mēs redzam arvien vājāku izaugsmi Āzijā, un nav neviena reāla dalībnieka, kas varētu pārņemt dzinējspēka lomu. Drīz mēs jutīsim smagus satricinājumus Eiropas Savienībā: vairs nebūs 3 % izaugsme, ko mēs centāmies sasniegt, pat ne 2,9 % izaugsme, bet 1,3 % vai 1,6 %, veiksmes gadījumā varbūt 1,8 %. Tas nozīmē, ka pie iespējamām ražīguma tendencēm vairumā valstu atkal palielināsies bezdarbs.
Ja es skatos uz šo tekstu, ko sagatavoja Komisijas dienesti, J. M. Barroso, tādā veidā, ka Padomes rezolūcijās nav nekā jauna, es gribu zināt, kāda ir alternatīva. Kur ir mūsu ekonomikas dzinējspēks? Vai mēs varam to realizēt Eiropā? Vai mēs varam sev piedāvāt kaut kāda veida perspektīvu? Atbilde ir, jā, mēs varētu, jo Eiropas darba ņēmēji to var, jo uzņēmumi to var, jo MVU gaida no politiķiem kaut kāda veida sākuma impulsa mehānismu. Tomēr nav politiskās vadības, kas to varētu realizēt. Nav pielāgošanas mehānismu. Pienācīgam transportlīdzeklim ir dzinējs, kas to virza uz priekšu, bet jūs mums piedāvājat tukšu vietu, kur būtu jābūt dzinējam, tikvien kā tukšu vietu. Jūs neveidojat saikni ar valsts ieguldījumiem un privāto ieguldījumu līmeņa celšanu, un šķiet, ka jums trūkst saiknes ar darba ņēmējiem un viņu prasībām, darba ņēmējiem, kas cieš no jebkādu sadales robežu trūkuma; tas notiek vismaz vairumā Eiropas valstu, kas ir bijušas ekonomiskās izaugsmes pamatā. Nekas nav teikts par minimālo algu un par to, ka sociālās tiesības tiktu integrētas kādā no tirgus ekonomikas darbībām, lai mēs varētu sākt nodrošināt pārticību visiem. Es to uzskatu par Lisabonas stratēģijas zaudētu iespēju, un es ceru, ka kopīgiem spēkiem mēs varam labot šo situāciju. Tā noteikti nav sagadīšanās, kā M. Schulz jau ir norādījis, ka Eiropadomei netika iesniegts neviens Parlamenta dokuments.
Mojca Drčar Murko
(SL) Es piekrītu Eiropadomes secinājumam, ka cīņas pret bīstamo klimata pārmaiņu realitāti rezultāti ir atkarīgi no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi izmantot katru iespēju atturēties no dabas resursu izmantošanas un ierobežot gāzu emisijas saskaņā ar Kioto protokolu.
Viena no neizmantotajām iespējām ir tādu gāzu emisiju samazināšana, ko rada mājsaimniecību atkritumi. 2005. gadā tās veidoja 2 % no kopējām emisijām. Viena no tām, metāns, rodas pārsvarā atkritumu izgāztuvēs, kas ir sliktākais iespējamais veids, kā apsaimniekot atkritumus. Eiropas Vides aģentūra nesen ir aprēķinājusi, ka emisijas varētu ievērojami samazināt, ja atkritumu apsaimniekošana būtu ciešāk saistīta ar politikām klimata pārmaiņu ietekmes mazināšanai.
Tagad mums ir iespēja to izdarīt, jo pašlaik mēs atjauninām 20 gadus veco Atkritumu direktīvu. Šo iespēju ir jāizmanto, lai ražotu elektrību un siltumu, palielinot pārpalikumu pārstrādi un sadedzināšanu. Abas šīs darbības ir jāsaskaņo ar striktākajiem vides standartiem.
Lambert van Nistelrooij
(NL) Jūs noteikti esat sasnieguši stabilu progresu attiecībā uz lielo likumdošanas paketi par enerģiju un klimatu. Es to visu atbalstu. Es priecājos par šo skaidro progresu, tādēļ es arī atbalstu jūs kā Nīderlandes delegācijas locekli, runājot par nošķiršanu, kā arī par politikas un īstenošanas nodalīšanu starp enerģijas tīkliem un ražotājiem.
Kā reģionālās politikas koordinators es priecājos, ka Lisabonas darba kārtības tekstā tagad ir ļoti skaidri noteikts reģionu un pilsētu stāvoklis. Jauninājumu process noris un mūsu finansējums, piemēram, struktūrfondi un Kohēzijas fonds, bet arī pētniecības fondi tiek izmantots, ņemot vērā iedzīvotāju intereses. Šīs prioritātes, ko šis Parlaments noteica savā rezolūcijā un par kurām runāja arī Reģionu komiteja, šobrīd ir veiksmīgi formulētas.
Man ir tikai viens komentārs. Pirmo reizi Lisabonas līgumā ir iekļauta teritoriālā kohēzija. Viena lieta, kas pietrūka un kas ir minēta tikai vienā vietā, bija Padomes un Komisijas redzējums šajā sakarā. Sākotnēji tika paredzēts, ka arī Padome sasniegs rezultātus šajā jautājumā; tagad tā gaida Balto grāmatu, kas tiks sagatavota septembrī.
Es gribu izdarīt vēl vienu komentāru šajā sakarā. Kohēzija, jo īpaši kā reakcija uz globalizāciju, nozīmē to, ka, no vienas puses, jūs sakāt "jā” pētniecības un attīstības koncentrēšanai un nozīmīgiem pasākumiem noteiktās mūsu teritorijas daļās, piemēram, aviācijas nozare vai nanotehnoloģija, bet, no otras puses, jums ir redzējums arī par pārējo. Tas viss kļūst vēl svarīgāks, ja globalizācija turpinās, un mēs paredzam, ka tā turpināsies. Tādēļ es ceru, ka līdz nākamajai Padomei tiks formulēts redzējums un ka pieņemtie lēmumi šajā sakarā, tostarp Komisijā pieņemtie, būs pozitīvi.
Genowefa Grabowska
(PL) Kopumā Slovēnijas prezidentūra ir pierādījusi savu spēju koncentrēties uz jautājumiem, kas ir svarīgi valstīm un to iedzīvotājiem. Es gribu Slovēnijas prezidentūru par to apsveikt. Pēdējā Padome, kas strādāja ar tādiem svarīgiem jautājumiem kā Lisabonas stratēģija, ekonomiskā izaugsme, nodarbinātība, valsts finanšu stāvoklis un cīņa pret klimata pārmaiņām, apstiprināja šo spēju.
Tomēr tagad es gribētu uzdot jautājumu par to, ko šī Padome ir reāli sasniegusi Eiropas Savienības vidējā iedzīvotāja interesēs. Vai, diskutējot par manis tikko pieminētajiem svarīgajiem jautājumiem, tika ņemtas vērā milzīgās sociālās un ekonomiskās atšķirības visā Eiropā? Vai tika ņemta vērā arī pašreizējā diskriminācija un tas, ka, sākoties 21. gadsimtam, ļoti lielas Eiropas teritorijas joprojām ir dziļā nabadzībā? Diemžēl Padome nesniedza atbildes uz šiem jautājumiem. Prezidentūras secinājumos ir trūcīga atsauce uz sociālo politiku. Faktiski labākajā gadījumā minētā politika tiek izskatīta kā šīs nozīmīgās diskusijas blakusprodukts.
Man ir aizdomas, ka Eiropas iedzīvotāji nebūs apmierināti ar šādu pieeju, jo tas nozīmē, ka gadu pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām mēs viņiem varam piedāvāt tikai trīs punktus šajos secinājumos. Šie punkti ir: Nr. 14, kurā Eiropadome pauž cerības par sociālo darba kārtību, Nr. 15, kurā tā mudina dalībvalstis veikt konkrētus pasākumus, un Nr. 16, kas ir ļoti garš un kurā tiek ierosināti noteikti risinājumi, kā arī atbalstīti veci un labi zināmi mehānismi. Eiropas Savienības iedzīvotāji nesapratīs šos ieteikumus. Ir jāpārskata tajos lietotā valoda. Ar ieteikumiem vien nepietiek: Ir vajadzīga rīcība, un šo rīcību ir jāsāk tagad.
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Priekšsēdētāja kungs, cilvēki ir noraizējušies par klimata pārmaiņām un to ietekmi. Tomēr cīņa pret klimata pārmaiņām būs daudz lētāka nekā bija paredzēts.
Pētījumi parāda, ka siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana līdz līmenim, kāds ir vajadzīgs, lai novērstu sliktākos scenārijus, samazinās pasaules ekonomisko izaugsmi par apmēram 1 %. Ja nekas netiks darīts, ekonomiskā izaugsme var samazināties līdz pat 10 %.
Cīņa pret klimata pārmaiņām radīs milzīgu tirgu tīrai vides tehnoloģijai un šīs tehnoloģijas dažāda veida izmantošanai. Šobrīd Eiropas Savienībā mums ir steidzami vajadzīgi papildu ieguldījumi produktu izstrādē un tirdzniecībā, lai Eiropas uzņēmumi varētu ieņemt skaidru vadošo pozīciju pasaules vides tehnoloģijas tirgū. Tas mums šobrīd nepalīdzēs, ja mēs būsim kūtri un ieguldīsim niecīgas naudas summas produktu izstrādē, jo tehnoloģiskā attīstība nepārtraukti virzās uz priekšu nevaldāmā tempā, un tā notiks arī citās valstīs, ja ES nerīkosies.
Avril Doyle
Priekšsēdētāja kungs, tāpat kā citi arī es atzinīgi vērtēju iespēju atbalstīt samita secinājumus, jo īpaši par klimata pārmaiņu paketi. Es atzīmēju ambiciozo laika grafiku un garantēju jums, ka mēs no Parlamenta puses darīsim visu iespējamo, lai iekļautos šajā laika grafikā, jo mēs skaidri apzināmies vajadzību, kas mums ir noteikta no ārpuses, bet kuru mēs tomēr ļoti atzinīgi vērtējam, līdz Poznaņas un īpaši līdz Kopenhāgenas sanāksmei sagatavot ļoti skaidru ES nostāju par emisiju tirdzniecības sistēmu, kā mēs visi to tagad saucam. Mans pienākums ir pildīt Eiropas Parlamenta referenta pienākumus attiecībā uz šo ārkārtīgi svarīgo paketes daļu. Es atzinīgi vērtēju šo pienākumu, un esmu gatavs tā pildīšanai. Es ceru, ka attaisnošu uz mani liktās cerības, un es ceru strādāt ar visu politisko grupu referentiem, lai pēc iespējas ātrāk sagatavotu kopēju nostāju.
Šodien es gribētu runāt par divām interesēm. Pirmkārt to, ka tiek nepietiekami atzīta oglekļa atdalīšana, jo īpaši apmežošana (atšķirībā no novērstās mežu izciršanas): mežsaimniecība un oglekļa kredīti - akreditācijas trūkums šajā jomā. Milzīga nolaidība. Es gribētu dzirdēt no Komisijas priekšsēdētāja, vai mēs varam labot šo situāciju. Es zinu, ka kaut kur Komisijā notiek dažas diskusijas, bet uzzināt, kas ko un kur dara, ir tāpat kā atrast adatu siena kaudzē. Viņi mēģina bēgt prom, kad kāds runā par oglekļa atdalīšanu, jo īpaši par apmežošanu un novērsto mežu izciršanu. Es zinu, ka tas ir grūti, bet mēs nedrīkstam izlaist šo jautājumu.
Otrais punkts, ko es gribētu pieminēt, ir tāds, ka Komisija ir izraisījusi skaļu tādu nozaru protestu, kas, iespējams, aktīvi patērē enerģiju, par lielāku un savlaicīgāku tiesisko noteiktību; tas notika pēc Komisijas paziņojuma, ka tā lems par to, kuras enerģiju aktīvi patērējošas nozares saņems brīvus atvieglojumus vismaz sākotnēji un bez starptautiska nolīguma, un ka līdz 2010. gada vidum Komisija nolemtu, kuras nozares tam atbildīs, un vēl pēc gada sniegtu atbildes uz oglekļa dioksīda noplūdes problēmu. Mēs nevēlamies nekādu kavēšanos ar šī lēmuma pieņemšanu, jo tas radīs ieguldījumu trūkumu šajās jomās vai ieguldījumu apturēšanu, un visdrīzāk tas pāries arī uz citiem reģioniem. Lūdzu iespēju robežās nekavējoties pievērst politisko uzmanību šai ārkārtīgi sarežģītajai jomai.
Péter Olajos
(HU) Liels jum paldies, priekšsēdētāja kungs! Es gribētu runāt par diviem tematiem: klimata pārmaiņas, kā arī pētniecība un attīstība. J. M. Borroso sāka, sakot, ka pavasara Padomes laikā mēs noticējām saviem spēkiem. Es ierosinu turpināt tādā pašā garā.
Es uzskatu, ka uzdevumi, rīcības plāni un dažādās politikas, ko Eiropas Savienības iestādes noteikušas šajā sakarā, ir labas un atbilstīgas un mērķi ir pietiekami ambiciozi. Manis paredzētā problēma visdrīzāk ir saistīta ar to īstenošanu. Atšķiras dalībvalstu vēlēšanās īstenot šos mērķus, un daudzos gadījumos šī vēlme ir neapmierinoša.
Es gribētu vērst jūsu uzmanību uz Eiropas Vides aģentūras pēdējo ziņojumu, kurā minēts, ka oglekļa dioksīda emisijas Eiropā kopš 2000. gada nav samazinājušās, bet gan palielinājušās. Es ierosinu būt atklātiem šajā sakarā. Diemžēl dalībvalstu attieksme un rīcība nebūt nav vienota, nemaz nerunājot par to, ka tā būtu apmierinoša.
Praktiski Eiropas austrumu daļa nedara neko. Tā darbojas, pamatojoties uz to, ka tās rūpniecība sabruka pēc 1990. gada un ka tādējādi tai joprojām ir ievērojamas rezerves. Eiropas rietumu daļa tā vietā, lai samazinātu emisijas, tās ir palielinājusi par spīti Kioto saistībām. Tikai dažas valstis - Vācija, Apvienotā Karaliste un Zviedrija - ir izpildījušas savas Kioto saistības attiecībā uz oglekļa dioksīda emisiju samazināšanu. Mums ir jāņem vērā: elastīgums nav sinonīms bezdarbībai.
Tāpat arī Eiropas Vides aģentūras ziņojumā minēts, ka Eiropas Savienības dalībvalstīm no šī gada būs jāmaksā EUR 2,9 miljardi, lai izmantotu tīrās attīstības mehānismu, kas ir Kioto protokola instruments.
Eiropa arvien vairāk atpaliek arī attiecībā uz pētniecību un attīstību. Mērķis tērēt 3 % no IKP pētniecībai un attīstībai vairs nav nekas vairāk kā fantāzija. ASV un Japāna neatlaidīgi virzās uz priekšu, kamēr daudzas dalībvalstis, tostarp manis pārstāvētā valsts, tērēt tikko 1 % no IKP. Laiks mosties! Ambiciozie plāni ir ieviesti; tagad mums tie ir ambiciozi jāīsteno.
Jerzy Buzek
Priekšsēdētāja kungs, otrais samita temats - klimata/enerģijas pakete joprojām zināmā mērā ir pretrunā pirmajam - Lisabonas stratēģija vai ES konkurētspēja. Emisiju kvotas mazāk attīstītajām ES valstīm ir ārkārtīgi zemas, neņemot vērā turpmāko IKP pieaugumu šajās valstīs.
Tomēr es ļoti stingri atbalstu paketi. Es to atbalstu, pat zinot, ka tas ir nozīmīgākais solis mūsu ekonomikai un ka tas izmaksās EUR 60 miljardus gadā. Kā gan savādāk mēs varam palīdzēt savai ekonomikai? Es redzu tikai vienu veidu, kas, iespējams, ir vienkāršākais: lētas, efektīvas un jaunas zema oglekļa dioksīda satura tehnoloģijas. Mēs to nevaram sasniegt īstermiņā bez finanšu atbalsta ES līmenī. Kopējais Eiropas finansējums jaunām tehnoloģijām, pirmkārt, paredz partnerattiecības. Jūs to pieminējāt savā runā, priekšsēdētāja kungs. Otrkārt, jūs arī runājāt par piekto brīvību un zināšanu plūsmu. Treškārt, Eiropas pievienotā vērtība jauninājumiem nozīmē novatoriskāku Eiropu. Ceturtkārt, dod spēcīgu politisku signālu Eiropas rūpniecībai sākt līdzfinansēt šīs tehnoloģijas, lai uzņemtos par tām atbildību. Mums ir vajadzīgas šādas jaunas tehnoloģijas energoefektivitātes, atjaunīgu enerģijas avotu, nulles emisijas līmeņa, ogļu izmantošanas un kodolenerģijas nodrošināšanai. Mums vajag vismaz EUR 2 miljardus gadā. Tas nozīmē EUR 10 miljardus no šī brīža līdz 2013. gadam, turklāt mums šo summu vajag avansā. Šādā veidā mēs varam samazināt klimata/enerģijas paketes izmaksas mūsu ekonomikai. Turklāt nākotnē mēs varēsim piedāvāt savas tehnoloģijas arī trešām valstīm, lai attīstītu jaunās ekonomikas valstis un glābtu mūsu planētu ne tikai teorētiski, bet arī praktiski.
Visbeidzot, es gribētu piebilst, ka es ticu mūsu prioritātēm - enerģijai, cīņai pret klimata pārmaiņām, Lisabonas stratēģijai - bet mums ir vajadzīgs ES finansējums mūsu prioritātēm.
Zita Pleštinská
(SK) Priekšsēdētāja kungs, paldies jums, ka ļāvāt man runāt šajās debatēs. Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas darba vizīte Ķīnā, kas notika no 16.-21. marta un kurā es piedalījos, apstiprināja manu pārliecību, ka Eiropai ir īstais laiks dot sākotnējo impulsu savai uz zināšanām pamatotajai ekonomikai un veicināt mazo un vidējo uzņēmumu radošumu un novatoriskas spējas Eiropas ekonomikas turpmākajai attīstībai.
Es personīgi pārliecinājos, cik labi Ķīnas eksporta ekonomika šobrīd darbojas pateicoties tās ieguldījumiem pētniecībā, jauninājumos un izglītībā, stiprinot darbaspēka tehnoloģiskās pamatprasmes un transporta infrastruktūru. Ķīnas valdība sniedz milzīgu atbalstu Ķīnas uzņēmumiem.
Tādēļ es priecājos redzēt, ka šī gada ES pavasara samitā ir plānots radīt "piekto brīvību”, pamatojoties uz zināšanu pārrobežu mobilitāti, koncentrējoties uz vajadzību padarīt zināšanas pieejamākas un atzīt kvalifikāciju un diplomus. Tas ir vienīgais veids, kā uzlabot mūsu iedzīvotāju dzīves kvalitāti, un vienīgā mūsu iespēja kļūt par konkurētspējīgu uz zināšanām pamatotu ekonomiku. Paldies!
Evelyne Gebhardt
(DE) Padomes priekšsēdētāj, Komisijas priekšsēdētāj, Parlamenta priekšsēdētāj, es piekrītu O. Karas vienā punktā, proti, tajā, ka runa nav par to, cik reizes vārds "sociāls” ir pieminēts, bet par paša teksta būtība. Tomēr man viņam ir jāiebilst. Tieši šī būtība tekstā trūkst, lai gan vārds "sociāls” parādās visai bieži. Mēs kā Eiropas Parlamenta Sociālistu grupa vēlamies, lai sociālā dimensija būtu noteikta ne tikai tekstā, bet arī politikās, ko mēs palīdzam veidot. Mēs nevaram vairs atļauties situāciju, kad sociālā dimensija ir kā piektais ritenis, kā tas ir noticis līdz šim, un tieši tā tas parādās Padomes tekstā; sociālajai savienībai ir jābūt Eiropas politiku dzinējspēkam. Tikai tad mēs spēsim pārliecināt savus iedzīvotājus, ka mēs darām kaut ko lietderīgu viņu labā. Tas ir vēstījums, ko mēs vēlamies izplatīt.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Priekšsēdētāja kungs, tas ir ļoti svarīgi, ka mēs esam izvairījušies no vāja kompromisa šajā klimata pārmaiņu jautājumā. Es gribētu pievērst J. M. Barroso uzmanību tam, ka direktīva par atjaunīgiem enerģijas avotiem, kas šobrīd tiek sagatavota un ko plānots pabeigt 2008. gada rudenī, sniegs rezultātus tikai tad, ja tajā tiks pienācīgi ņemta vērā Eiropas vajadzība kopīgi rīkoties, lai izstrādātu metodes un tehnoloģijas, jo šobrīd atjaunīgie enerģijas avoti joprojām ir pārāk dārgi un pretējā gadījumā 20 % mērķis būs ilūzija.
Otrs jautājums attiecas uz sadarbspēju un elastību. Lūdzu ņemt vērā, ka jaunās dalībvalstis savu rūpniecību pēc 1990. gada veidoja no jauna, un mēs gribētu, lai emisiju samazinājums tiktu iekļauts laika periodam no 1990.-2020. gadam, jo tas būtu godīgi. Mēs nevēlamies samazināt savas emisijas par mazāku apjomu nekā vecās dalībvalstis; mēs vēlamies veikt tādu pašu samazinājumu, bet konkrētā situācija mūsu gadījumā bija atšķirīga. Paldies jums par uzmanību!
Marie Anne Isler Béguin
(FR) Padomes priekšsēdētāj, Komisijas priekšsēdētāj, Parlamenta priekšsēdētāj, ledāji kūst, un šorīt Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) vadītājs un Nobela prēmijas laureāts mums pastāstīja par savām bažām. Viņš runāja par iespējamu pēkšņu jūras līmeņa celšanos, un mēs apzināmies tā sekas. Protams, mums ir jārīkojas ātri un efektīvi, un 10 % biodeglvielas mērķim būs negatīva ietekme, lai gan mēs ceram uz labāko iznākumu. Dāmas un kungi, mums ir jānovērš šis vājais lēmums un tā vietā jāpieņem pozitīva pieeja: noraidīsim 10 % mērķi.
Visbeidzot, J. M. Barroso, es gribētu jums uzdot vienu jautājumu: Es gribētu zināt, kāpēc jūs neteicāt prezidentam N. Sarkozy, ka Eiropas Savienībai jau ir Eiropas kaimiņattiecību politika un ka bija pilnīgi nevajadzīgi izgudrot jaunu struktūru: struktūru, kas beigās būtu birojs ar 20 cilvēkiem, kuru darbs būtu bez konsultācijām atrisināt Vidusjūras reģiona problēmas. Es personīgi uzskatu, ka tas patiesībā ir apvainojums mūsu Vidusjūras reģiona partneriem, ka ar viņiem nenotika apspriede par šī ES projekta izveidi Vidusjūras reģionam - simbolisks termins tiem, kas ir daļa no Eiropas Savienības.
Ewa Tomaszewska
(PL) Priekšsēdētāja kungs, es priecājos, ka viens no J. M. Barroso pieminētajiem īpašajiem pasākumiem, lai ar zināšanu palīdzību nodrošinātu attīstību, bija nosacījums ieviest interneta pieslēgumu visās skolās. Tas ir ļoti svarīgi, jo tas nodrošina vienlīdzīgas iespējas visiem bērniem un jauniešiem. Tomēr rodas jautājums par to, kā nabadzīgākās dalībvalstis tiks galā ar šo izaicinājumu un kādu palīdzību ES piedāvās. Vēl viens jautājums, ko es gribētu izvirzīt, ir Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveide. Es uzskatu, ka būtu vērts apstiprināt Vroklavas ierosinājumu. Vroklava tiešām būtu piemērota pilsēta, kurā izveidot šī institūta galveno mītni.
Janez Janša
Padomes priekšsēdētājs. - (SL) Es gribētu pateikties visiem Parlamenta deputātiem, kas sniedza savus komentārus par Eiropadomes pēdējās sesijas secinājumiem. Man jāsaka, ka daži no tiem bija ļoti būtiski. Es esmu īpaši pateicīgs J. Daul un pārējiem, kas atbalstīja Lisabonas reformu turpināšanu. Es uzskatu, ka būtu nepareizi reaģēt uz pašreizējiem izaicinājumiem finanšu tirgos un pasaules ekonomikā kopumā, sakot, ka mums ir jāatceļ vai uz laiku jāpārtrauc reformas. Es esmu ļoti apmierināts ar šo atbalstu Lisabonas stratēģijas otrajam ciklam.
Attiecībā uz Eiropadomes secinājumos minēto sociālo politiku man jāsaka, ka es personīgi biju četrus gadus iesaistīts Eiropadomes darbā, un mēs nekad iepriekš nebijām tik daudz runājuši par Lisabonas politikas sociālo dimensiju. Tas attiecas uz visiem secinājumiem nevis tikai uz 14. punktu. Sociālā politika tika iekļauta visos punktos, kur tas bija vajadzīgs.
Tomēr, lai Eiropā nodrošinātu pārticību, mums joprojām ir vajadzīga reāla ekonomiskā izaugsme. Piemērotu sociālo politiku var veidot, pamatojoties tikai uz reālu ekonomisko izaugsmi, ko mēs sasniegsim ar Lisabonas reformu palīdzību. Visas apņemšanās attiecībā uz labklājību ir veltīgas, ja nav izaugsmes un ja nav resursu sociālās politikas vajadzībām, tādēļ es uzskatu, ka šie jautājumi ir sakārtoti pareizā secībā.
Tāpat es gribētu piebilst, ka sociālā politika ir tikusi iekļauta vairākos citos projektos. Slovēnijas prezidentūras laikā mēs esam ļoti tuvu pietuvojušies risinājumiem dažos jautājumos. Piemēram, es ceru, ka mēs drīz pabeigsim direktīvu par papildu pensiju apdrošināšanas tiesību nodošanu. Vienprātība šajā jautājumā ir gandrīz panākta. Es ceru, ka šis projekts tiks drīz pabeigts.
Kopā ar Eiropas Parlamentu mēs strādājam pie tā, lai pasludinātu 2010. gadu par cīņas pret nabadzību un sociālo izstumtību gadu. Tas piešķirtu lielāku nozīmi dažiem tādiem secinājumiem attiecībā uz sociālo politiku, kas tika izdarīti šajā Eiropadomes sesijā.
Attiecībā uz klimata pārmaiņām un dažiem skeptiskajiem komentāriem par secinājumiem šajā sakarā man jāsaka, ka šī Eiropadomes sesija neizmainīja nevienu apņemšanos, kas tika veiktas pagājušo gadu, tādēļ nevar teikt, ka tā bija mazāk ambicioza. Mēs pavirzījāmies soli tuvāk, kad mēs vienojāmies par šīs vides un enerģijas paketes pieņemšanas laika grafiku un, protams, kad mēs vienojāmies par pamatprincipiem. Bez šīs vienošanās nav iespējami konkrēti pasākumi.
Es gribētu pievērst jūsu uzmanību tam, ka vienīgais veids, kā veiksmīgi cīnīties pret klimata pārmaiņām, ir darīt to pasaules mērogā. Skaitļi to ļoti skaidri parāda: ASV izlaiž atmosfērā 5817 miljardus tonnu CO2, Eiropas Savienība - 5177 miljardus tonnu, Ķīna - 5059 miljardus tonnu, Krievija - 1543 miljardus tonnu un Indija - 1147 miljardus tonnu. Pat gadījumā, ja Eiropas Savienība apturētu visas siltumnīcefekta gāzu emisijas, pasaulei joprojām draudētu klimata pārmaiņu radītās briesmas. Tādējādi šīs proporcijas ir skaidras, un pamatmērķis nav vienkārši samazināt Eiropas Savienības emisijas, bet panākt vienošanos pasaules mērogā, bez kuras mēs neko nesasniegsim.
Paskatoties uz CO2 emisiju rādītāju uz vienu iedzīvotāju, redzams, ka ASV rada 20 miljonus tonnu uz iedzīvotāju, Eiropas Savienība - 10 miljonus tonnu, Krievija - 10 miljonus tonnu, Ķīna - 3,2 miljonus tonnu un Indija - 1,2 miljonus tonnu. Šie skaitļi parāda, ka tiem, kas ievērojamu laiku ir radījuši lielāku daudzumu CO2 uz vienu iedzīvotāju, ir jāizdara lielākas izmaiņas. Eiropas Savienība pagājušo gadu apņēmās veikt šīs lielākās izmaiņas, un šogad mēs esam sastādījuši plānu, kā to realizēt.
Manuprāt, nepamatotas ir bailes, ka mēs varētu būt spēruši soli atpakaļ, kad mēs paudām bažas par to, ka uzņēmumi, kas aktīvi izmanto enerģiju, pārvācas no Eiropas uz valstīm ar zemākiem standartiem. Uzņēmu, kas aktīvi izmanto enerģiju, pārvākšanās uz reģioniem ar zemākiem ekoloģijas standartiem nozīmē vairāk nekā vienkāršu darbavietu zaudējumu Eiropā. Tas nozīmē arī to, ka mēs neko neesam izdarījuši, lai samazinātu emisijas, jo šie uzņēmumi radīs siltumnīcefekta gāzes kaut kur citur.
Tādēļ jebkurā gadījumā mēs redzam, ka mēs varam sasniegt rezultātus tikai tad, ja mēs strādājam vienoti pasaules mērogā. Tā ir joma, kurā Eiropas Savienība spēra lielu soli uz priekšu ar apņemšanos, ko tā izdarīja pagājušajā gadā, kad pasaulē notika lielas izmaiņas. Piemēram, Austrālija pievienojās Kioto nolīgumam. Tāpat mēs varam novērot pozitīvus notikumus ASV. Ķīna, kas visnotaļ drīz apsteigs Eiropu siltumnīcefekta gāzu emisiju ziņā, arī ir pēdējā laikā izrādījusi dažas pozitīvas pazīmes. Tas viss lielā mērā ir pateicoties Eiropas iniciatīvai, un Eiropas Savienībai ir jāturpina uzņemties vadošā loma.
Attiecībā uz Eiropadomes lēmumiem un secinājumiem un to ietekmi uz Eiropas iedzīvotājiem es uzskatu, ka nav daudz tādu secinājumu, kuriem būs tik liela un ilgtermiņa ietekme uz indivīdiem, kāda ir šiem secinājumiem. Ja mēs gribam būt veiksmīgi, mums jāmaina savi paradumi un jāpiemēro savs dzīvesveids. Tas ir ļoti daudz prasīts, bet apstākļi spiež to darīt. Tādēļ šiem secinājumiem būs ilgtermiņa ietekme uz katru indivīdu. Pamatojoties uz dažu pēdējo gadu diskusijām par to, cik nozīmīga ir cīņa pret klimata pārmaiņām, es uzskatu, ka Eiropas Savienība pašreizējā situācijā var īstenot šo plānu.
Visbeidzot, es gribētu komentēt piezīmes par Vidusjūras reģiona valstu savienību. Tas bija Eiropadomes pieņemts paziņojums, nevis secinājums. Es gribētu atgādināt tiem, kas janvārī klausījās paziņojumu par Slovēnijas prezidentūras prioritātēm, ka paziņojumā, kurā Padome bija vienota, bija iekļauts viss, ko mēs uzskatījām par laba projekta kritērijiem.
Visas Eiropas Savienības dalībvalstis ir iekļautas; nav nekādas pašreizējo iestāžu dublēšanās. Tādēļ runa vairs nav par Eiropas Savienību, bet par Barselonas procesu jeb Vidusjūras reģiona valstu savienību. Tās pamatā ir jau pastāvoša struktūra, kas nozīmē to, ka mums nebūs jādubulto administrācija, un tai nevajadzēs papildu izmaksas. Treškārt, Eiropas Komisija ir iesaistīta turpmākos sagatavošanas darbos, kas, protams, nodrošina visas Eiropas Savienības praktisku un operatīvu iesaistīšanos. Eiropadomes sesijā bija uzsvērts arī tas, ko daži no jums norādīja kā problēmu.
Eiropas kaimiņattiecību politikas austrumu dimensijai jeb Melnās jūras dimensijai arī tika veltīta atbilstīga uzmanība. Mūsu Polijas kolēģi izskatīja šo projektu jeb, runājot precīzāk, šo ieteikuma daļu, un mēs viņiem uzdevām sagatavot konkrētāku ierosinājumu. Pamatojoties uz sagatavošanas darbiem, kas tikmēr tiks veikti, Eiropas Savienība diskutēs par šo tematu jūnijā. Es uzskatu, ka Eiropadome pievērsa visu uzmanību bažām un nostājām, ko Eiropas Parlaments pauda attiecībā uz Vidusjūras reģiona valstu savienību.
José Manuel Barroso
Komisijas priekšsēdētājs. - Priekšsēdētāja kungs, es uzskatu, ka kopumā debatēs Eiropadomes secinājumi tika atbalstīti. Brīžiem bija dažas nepārprotamas atšķirības attiecībā uz ambīciju līmeni. Ļaujiet man pateikt pavisam atklāti, ka, manuprāt, mēs nedrīkstam par zemu novērtēt mērķi, kas tikko tika vairākkārt atkārtots attiecībā uz klimata pārmaiņām un atjaunīgiem enerģijas avotiem, kā arī, vispārīgi runājot, attiecībā uz mūsu enerģijas politiku. Neaizmirsīsim, ka mēs runājam par kopēju politiku 27 dažādām dalībvalstīm ar dažādiem enerģijas kopumiem, dažādām prioritātēm, dažkārt dažādām interesēm attiecībā uz piegāžu drošību, kā arī, runājot vēl atklātāk, ļoti bieži ar dažādiem sapratnes līmeņiem par klimata pārmaiņu un vides saistību problēmām.
Tādēļ tas nav viegls uzdevums panākt kopēju pieeju kopējai enerģijas politikai un ambiciozus Eiropas mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņām. Mēs neizdarām sev pakalpojumu, nepietiekami novērtējot rezultātus, ko pirms gada sasniedza Eiropadomes Vācijas prezidentūra un ko tagad ar precīzākiem mērķiem ir apstiprinājusi Eiropadomes Slovēnijas prezidentūra.
Tāpat es saprotu raizes par īstenošanu; faktiski es tās pats esmu paudis Eiropadomē. Vai mēs realizēsim šīs saistības? Šīs ir tiešām nopietnas bažas. Tomēr es ieteikšu godājamajiem šīs palātas deputātiem nebūt pesimistiem, jo daudz kas būs atkarīgs no jums. Daudz kas būs atkarīgs no Eiropas Parlamenta lomas, jo tagad priekšlikumi ir iesniegti, un kopā ar Eiropadomi jūs esat likumdevēji. Tādēļ tā vietā lai būtu skeptiskiem par to, cik tālu mēs grasāmies iet, turpināsim ievērot savas saistības un parādīsim savas ambīcijas konkrētā likumdošanas darbā. Es atzinīgi vērtēju visu to dalībnieku piezīmes, kas pieminēja saistības un vēlmi strādā šī mērķa sasniegšanai noteiktajā laikā, kā to izdarīja A. Doyle un citi.
Atbildot uz dažiem no konkrētajiem jautājumiem, es sākšu ar A. Doyle jautājumu par nozarēm, kas aktīvi izmanto enerģiju: precizēsim, ka mērķis ir un paliek starptautisks nolīgums visiem labi zināmu iemeslu dēļ. Tā nav tikai Eiropas sasilšana, tā ir globāla sasilšana. Lai risinātu globālu izaicinājumu, mums ir vajadzīgs globāls nolīgums. Strādājot pie globālā nolīguma, direktīvā ir skaidri jānosaka, ka mehānismi tādu nozaru atbalstam, kas aktīvi izmanto enerģiju, ir pilnībā vai daļēji jāaktivizē, ja starptautiskās sarunas neattaisnos mūsu cerības. Ņemot vērā, kas tieši ir jāaktivizē un no kā būs atkarīgs starptautisko sarunu rezultāts. Tādēļ mēs šobrīd nevaram precīzi un detalizēti uzskaitīt konkrētos mehānismus šīm mūsu rūpniecības īpašajām nozarēm.
Bet mēs vēlamies sniegt tiesisko noteiktību, un mēs to tūlīt darīsim. Es saprotu jautājumu: mēs varam sniegt tiesisko noteiktību attiecīgajām pusēm, un mēs to jau darām. Tādēļ direktīvai, ko mēs ierosināsim, ir jāsniedz pilnīga tiesiskā drošība nozarēm, kas aktīvi izmanto enerģiju, jo tās jau zinās, ka uz tām attieksies direktīva vai līdzvērtīgs starptautisks nolīgums. Tas vienmēr ir bijis Komisijas nolūks.
Es pats kopā ar saviem Komisijas kolēģiem esmu konsultējies ar dažiem Eiropas rūpniecības vadītājiem, un viņi kopumā piekrīt šim jautājumam. Viņi vēlas būt droši, ka gadījumā, ja netiks panākta vienošanās, būs kaut kāda veida mehānismi, lai nodrošinātu viņu konkurētspēju. Es uzskatu, ka tā ir godīga nostāja ne tikai attiecībā uz uzņēmējdarbības aprindām, ar kurām es esmu runājis, bet arī attiecībā uz sociālajiem partneriem. Tika pieminēta arī Eiropas Arodbiedrību konfederācija.
Mēs esam ļoti norūpējušies par šo jautājumu, un mēs uzskatām, ka tas ir iespējams, bet nevis šobrīd samazinot ambīciju līmeni. Ja mēs šobrīd samazināsim ambīciju līmeni, mēs nebūsim uzticības cienīgi, kad mēs diskutēsim ar saviem ārējiem partneriem, ar saviem ASV partneriem vai Ķīnu, Indiju un citiem. Viņi ir aktīvi iesaistīti, un, starp citu, panāk zināmu progresu no savas puses, nepietiekamu, bet tomēr progresu.
Konkrētais jautājums par apmežošanu ir ļoti svarīgs. Kā jūs zināt, Bali mēs paziņojām savu apņemšanos veicināt apmežošanu. Runājot par kredītiem apmežošanai, mēs neesam pret kredītiem. Gluži pretēji mēs tos principā atbalstām. Tie vēl nav iekļauti secinājumos, jo ir dažas metodoloģiskas grūtības. Tādēļ mēs sagatavojam šo punktu, un, protams, mēs esam gatavi pārrunāt jūsu ieguldījumu. Arī citu dalībnieku ieguldījums tiks atzinīgi vērtēts. Mēs šobrīd konsultējamies ar ieinteresētajām pusēm.
Vēl viens jautājums, ko daži no jums, proti, J. Buzek un citi uzsvēra, ir vajadzība vairāk ieguldīt tehnoloģijā un inovācijā. Tā ir taisnība. Tādēļ, piemēram, mēs esam ierosinājuši jaunā Eiropas Tehnoloģiju institūta pirmo zinību un jaunrades apvienību veltīt klimata pārmaiņām, enerģijai un videi nekaitīgām nozarēm, jo tas rada milzīgas bažas, un šobrīd mums ir jāpilnveido dažas Eiropas Savienības programmas mūsu budžetā un atbilstīgi pieejamajiem resursiem, lai noteiktu šai jomai lielāku prioritāti un to uzsvērtu.
Tam noteikti būs vajadzīgas lielas pūles. Mēs nekad neesam teikuši, ka tas būs viegls uzdevums. Tas būs ļoti grūts uzdevums. Mūsu priekšā ir ļoti darbietilpīgs un rosinošs uzdevums, bet es uzskatu, ka ar patiesu apņēmību, ko šis Parlaments ir parādījis līdz šim, mēs varam to realizēt, ar jauninājumiem, ar lielākiem ieguldījumiem tehnoloģijās un, protams, strādājot kopā ar mūsu galvenajiem partneriem.
Attiecībā uz otru jautājumu par Lisabonas stratēģiju, kā jau premjerministrs J. Janša teica, manuprāt, šobrīd sociālā dimensija tiek daudz vairāk apzināta. Tāpat es atzīmēju M. Schulz šodien un iepriekš teikto. Tādēļ mēs līdz vasarai sagatavosim ļoti svarīgu paketi attiecībā uz piekļuvi, iespējām un solidaritāti. Mēs gribētu sadarboties šajā sakarā ar visiem Parlamenta politiskajiem spēkiem.
Bet es gribētu jūs brīdināt. Lūdzu, neprasiet Eiropas iestādēm to, ko tās nevar sniegt. Pastāv jomas, kurās mums ir jāuzņemas atbildība, bet ir citas jomas, kas galvenokārt ir dalībvalstu atbildība. Neviens neprasa, lai tādas jomas kā sociālais nodrošinājums, nodarbinātība un valstu veselības aprūpes pakalpojumi būtu Eiropas mēroga atbildība. Mēs varam uzlabot dažus Eiropas instrumentus un tiešām tajos vairāk ieguldīt, lai veicinātu sociālos mērķus, kā arī jaunu darbavietu izveidi, kā mēs esam darījuši visas Lisabonas stratēģijas laikā. Kad mēs runājam par ekonomisko izaugsmi Eiropā, es, protams, domāju par ilgtspējīgu izaugsmi. Tas nozīmē izaugsmi, kas ir ilgtspējīga no sociālā un vides viedokļa. Manuprāt, tas ir gluži acīmredzami.
Mums jāapzinās, ka Eiropas līmenī pieejamie instrumenti ir ierobežoti. Jūs atcerēsieties, ka tad, kad šī Komisija ierosināja jaunu instrumentu "globalizācijas piemērošanas fondu”, bija daži iebildumi pret šo instrumentu attiecībā uz subsidiaritāti un jautājumi, kāpēc kaut kas tāds, kas ir jāizdara, tika izdarīts tikai Eiropas Savienības līmenī. Beigās mēs panācām vienošanos, un es priecājos redzēt, ka instruments, pat ja tas ir vienkāršs, šobrīd pastāv, un tā ir konkrēta mūsu apņemšanās zīme rūpēties par tiem, kas nav ieguvēji globalizācijas rezultātā.
Starp tiem, kas tiešām ir proeiropeiski un atbalsta Eiropas projektu, manuprāt, mums jābūt uzmanīgiem, lai nenostādītu Eiropas Savienību situācijā, kurā tā nepilda dažus savus pienākumus, kurus Eiropas Savienība kā tāda nevar izpildīt, ja tai nav dalībvalstu un mūsu valdību atbalsta. Daudz kas ir jāizdara valstu līmenī. Tādēļ, kamēr mēs varam uzsvērt šīs bažas, un jūs noteikti varat maijā izvirzīt priekšlikumus un tiesību aktu priekšlikumus mūsu paketei, ir svarīgi to darīt, apzinoties Eiropas Savienības iestāžu pienākumus un mūsu valstu valdību pienākumus.
Visbeidzot, attiecībā uz Vidusjūras reģiona valstu savienību es uzskatu, ka mēs varētu padarīt šo projektu par labu Eiropas projektu, kas īstenotu atjaunoto apņemšanos attiecībā uz Vidusjūras reģionu. Tā ir taisnība, ka mums ir jādara vairāk, vienlaicīgi cerot saglabāt Eiropas Savienību vienotu nevis sašķeltu. Protams, runājot par Eiropas Savienību, es nerunāju tikai par dalībvalstīm, bet arī par Eiropas iestādēm. Mēs noteikti sagaidām, ka Eiropas Parlaments saglabās ļoti svarīgu lomu šajā Vidusjūras reģiona valstu savienībā. Tas ir veids, kā padarīt Barselonas procesu un mūsu kaimiņattiecību politiku ambiciozāku.
(Aplausi)
Priekšsēdētājs
Debates ir slēgtas.
Rakstiskie paziņojumi (142. pants)
Jean-Pierre Audy  
rakstiski. - (FR) Es gribētu sākt ar pateicību Eiropas Savienības Padomes priekšsēdētājam, izcilajam Slovēnijas premjerministram Janez Janša, viņa valdībai un viņa administrācijai par viņu brīnišķīgo un ļoti grūto darbu. Runājot par 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes rezultātiem, es atzinīgi vērtēju politisko vienprātību par Eiropas un Vidusjūras reģiona jautājumu. Tāpat es priecājos par virzību pretim tam, lai noteiktu zināšanas par piekto Kopienas brīvību. Ņemot vērā pašreizējos traucējumus finanšu tirgos, man ir žēl, ka Eiropadomei, kas ir ES augsta līmeņa politiska struktūra, nebija spēka, gudrības vai domas skaidrības ierosināt politiku, kas varētu palīdzēt regulēt finanšu tirgus vismaz Eiropā, piemēram, izveidojot Eiropas regulatīvās struktūras galvenajās iekšējā tirgus nozarēs (enerģija, pasta pakalpojumi, telekomunikācija, revīzija, bankas, apdrošināšana u.c.). Visbeidzot, ņemot vērā pašreizējo haosu naudas tirgos, es nesaprotu, kāpēc šīs problēmas nav pārbaudītas vispār vai pārbaudītas ļoti minimāli: arvien steidzamāk ir jāinterpretē cenu stabilitātes jēdziens, kas minēts Eiropas Centrālās bankas mandātā, kurš noteikts Līguma 105. pantā, un jāaicina Starptautiskais Valūtas fonds (SVF) iesaistīties globālajā monetārajā dialogā.
Titus Corlăţean  
rakstiski. - (RO) 2008. gada 13. un 14. marta Eiropadomes secinājumi un Eiropas Parlamenta 2008. gada 26. marta debates norāda uz ES kaimiņattiecību politikas nozīmīgumu un apstiprina Vidusjūras reģiona valstu principu, kas ir būtiskāks sadarbības mehānisms starp ES dalībvalstīm un valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, ES dienvidu reģionā.
Es uzskatu, ka ES prioritātes jākoncentrē arī uz kaimiņattiecību politikas austrumu jautājumu: šajā sakarā es norādu uz vajadzību pēc ciešākas sadarbības ar Moldovu. Tādējādi es atbalstu jaunā sadarbības nolīguma noslēgšanu starp ES un Moldovu, skaidri un strikti atsaucoties uz tik ļoti vajadzīgo progresu Kišiņevā demokrātijas, federālas valsts un cilvēktiesību īstenošanas jomā.
ES gaidas ir jākoncentrē uz patiesas preses brīvības nodrošināšanu Kišiņevā. Pēdējā laikā tiek bieži oficiāli ziņots par kliedzošiem preses brīvības pārkāpumiem Rumānijā, piemēram, gadījums ar radiostacijas "Basarabia balss” žurnālistiem vai noteiktiem televīzijas kanāliem vai laikrakstiem, kas darbojas vai kas tiek publicēti Kišiņevā. Eiropadome un Komisija nedrīkst vienaldzīgi izturēties pret šādiem ziņojumiem.
Es tiešām ceru, ka saskanīgāka ES politika austrumu kaimiņvalstīs kļūs par Eiropadomes un Komisijas politiskās darbības prioritāti.
Bairbre de Brún  
rakstiski. - Ir vajadzīga koordinēta ilgtermiņa politika, kurā būtu noteikts veids, kādā cīnīties pret klimata pārmaiņām katrā nozarē. Pakete, ko priekšsēdētājs J. M. Barroso iesniedza Parlamentam, ir solis uz priekšu, un tas ir uzmundrinoši, ka Padome apzinās, ka ES līdz 2008. gada beigām ir jāvienojas par virkni politiku.
Es atzinīgi vērtēju mērķi palielināt atjaunīgu un ilgtspējīgu enerģijas avotu izmantošanu par 20 %, un tāpat ir jānosaka mērķis uzlabot energoefektivitāti.
Paketē ir jāiekļauj mērķis līdz 2020. gadam samazināt oglekļa emisijas par 30 %, un ir vajadzīgi arī mērķi samazināt oglekļa emisijas katru gadu dalībvalstu līmenī. Šos mērķus ir jāuzsver likumdošanā. Šķiet, ka šāda likumdošana ir vienīgais veids, kā garantēt, ka mēs pienācīgi samazinām oglekļa emisijas visos politikas veidošanas un politisku lēmumu pieņemšanas aspektos.
Mums jābūt uzmanīgiem, lai tādas dzinēja degvielas mērķis, kuras sastāvā ir biodegviela, nerada kaitējumu.
Ja klimata pārmaiņu jautājums netiks risināts pasaules līmenī, notiks katastrofas. Tās radīs kaitējumu mūsu videi, mūsu ekonomikai un mūsu sabiedrībai.
Pedro Guerreiro  
Pēc Eiropadomes lēmumiem man ir tikai viens neliels komentārs par dažādu dalībvalstu nodarbinātības politiku pamatnostādnēm.
Eiropadome ir apstiprinājusi (kas nav pārsteigums) pašreizējās ES pamatnostādnes, lai pabeigtu vēl vienu posmu darba tirgu liberalizācijā un darba ņēmēju izmantošanas pastiprināšanā, lai palielinātu kapitāla ieņēmumus.
Tas ir veids, kādā ir jāinterpretē šīs pamatnostādnes, kurām zem maldinošās elastīguma maskas ir mērķis palielināt darba tirgu, darba organizācijas un darba attiecību elastīgumu, turklāt tās aizstāv darba tiesību aktu grozīšanu, vajadzības gadījumā pārskatot dažādus līguma noteikumus un darbalaika nosacījumus. Rezultātā palielināsies darba laiks un darba temps, samazināsies alga un būs mazāk tiesību un mazāka darba drošība darba ņēmējiem; tas viss tikai darba devēju interesēs.
Izmantojot šo darba tirgu, darba aizsardzības mehānismu, valsts administrācijas un sociālā nodrošinājuma sistēmu aizdomīgo modernizēšanu kā Trojas zirgu, ES apstiprina savus mērķus izjaukt un likvidēt darba ņēmēju ekonomiskos un sociālos ieguvumus.
Ņemot vērā šos mērķus, kā gan var izvairīties no valstu referendumiem par ierosināto Līgumu?
Monica Maria Iacob-Ridzi  
rakstiski. - (RO) Lisabonas stratēģijas jaunā trīs gadu cikla sākšana bija Eiropas samita centrālā daļa. No Padomes ierosinājumiem es gribētu norādīt uz zināšanu brīvas aprites Eiropas Savienībā principa nozīmīgumu.
Šīs brīvības ieviešana ir jāpapildina ar Komisijas tiesību aktu priekšlikumiem, kas jāiesniedz šī gada laikā. Es jums atgādinu, ka paralēli Lisabonas stratēģijai pēc iespējas ātrāk ir jāīsteno arī Boloņas process par kopējās izglītības telpas izveidi līdz 2010. gadam. Tādējādi universitāšu diplomu un citu oficiālu un neoficiālu kvalifikāciju savstarpējā atzīšana, tādu Eiropas mobilitātes programmu paplašināšana un atbilstīga finansēšana kā Erasmus, Comenius vai Leonardo, kā arī dalībvalstu kopīgi izstrādātu jaunas paaudzes izglītības mācību programmu un iestāžu ieviešana varētu veicināt brīvas zināšanu aprites īstenošanu.
Lai stiprinātu šī jaunā Kopienas tiesību aktu principa atbilstību, mums arī jāizstrādā programma ar precīzi noteiktiem izpildes termiņiem, lai novērstu visus pašreizējos šķēršļus brīvai zināšanu apritei. Es uzskatu, ka apņemšanās pieņemt Intelektuālā īpašuma tiesību hartu līdz 2008. gada beigām ir labs solis šajā virzienā.
Magda Kósáné Kovács  
rakstiski. - (HU) No marta samita ir jāizdara skaidri secinājumi, ka pasaules finanšu tirgi un preču un kapitāla plūsmas pasaules līmenī balansē starp Scillu un Haribdu, un tikai atbildīga stratēģiska domāšana, pamatojoties uz Kopienas politiku, var palīdzēt novērst arvien lielāko Eiropas Savienības ekonomikas nenoteiktību un šoku.
Šie kļūdainie ceļi, kā mēs zinām, ne tikai kaitē globālajai ekonomikai. Padomes sanāksmes prezidentūras secinājumos ievērojams uzsvars ir likts uz kohēzijas daudzpusīgu interpretāciju, kas zināmā mērā varēs paļauties uz Kopienas resursiem, bet aicinājumam valstu politikās paātrināt deficīta un parāda samazināšanu un jebkurus neplānotus papildu ienākumus tērēt šim mērķim ir brīdinājuma raksturs. Citiem vārdiem sakot, budžeta deficīts nav tikai dalībvalstu jautājums; tas arī traucē īstenot Eiropas Savienības kohēzijas politiku.
Pēc visiem jaukajiem paziņojumiem ir pienācis laiks pieņemt lēmumus un saistošus noteikumus pat tad, ja tie dažkārt nozīmē sāpīgu rezultātu paziņošanu. Gandrīz droši varu teikt, ka pirmā prioritāte neapšaubāmi palielinās jauniešu zināšanu kapitālu. Palielinot tāda veida zināšanas, kas pieejamas arī nabadzīgiem cilvēkiem, čigāniem (romu kopienai) un imigrantiem. Palielinot tāda veida zināšanas, kas ir eiropeiskas un plaša mēroga, tāda veida kohēzijas politiku, kura neatņem nabadzīgākajām dalībvalstīm to intelektuālo kapitālu ar "intelektuālā darbaspēka aizplūšanu”, bet kura arī rod veidu, kā ar solidaritātes palīdzību atjaunot arvien globālāko un pastāvīgāko zināšanu kapitāla plūsmu. Šādā veidā ieguldījumi cilvēkresursos sniegs īpašu salīdzinošo priekšrocību pasaules tirgū, un zināšanu kapitāla aprite neradīs kaut kāda jauna veida delokalizācijas draudus, bet gan bagātības avotu Eiropas mērogā.
Rareş-Lucian Niculescu  
rakstiski. - (RO) No Padomes secinājumiem es gribētu norādīt uz pieciem tematiem, par kuriem tūkstošiem rumāņu un, iespējams, daudzi eiropieši šorīt domāja pirms iešanas uz darbu.
1. ES likumdošanā paredzētā administratīvā sloga samazināšana. Visām dalībvalstīm ir jāizdara secinājumi, piemēram, Rumānijai, kurā birokrātijas izmaksu samazināšana par 1 % radītu ietaupījumus EUR 1 miljarda vērtībā.
2. Mazās uzņēmējdarbības akta, kas ir MVU iniciatīva, un spēkā stāšanās principa pieņemšana, ņemot vērā mazos uzņēmumus. Tā ir laba ideja Rumānijai, kurā MVU veido 70 % no IKP un nodrošina darbavietas 60 % nodarbināto iedzīvotāju.
3. Jauniešu bezdarba līmenis: Rumānija ierindojas otrajā vietā ES ar 21 % lielu jauniešu bezdarbu.
4. Kvalitatīvu, cenas ziņā pieejamu bērnu aprūpes struktūru nodrošināšana. Vairumā Rumānijas pilsētu bērnudārzi apmierina mazāk par 70 % vecāku prasību.
5. Energoefektivitātes uzlabošana. Vienkāršs veids, kā sasniegt šo mērķi, ir ēku termiskās siltināšanas atjaunošana. Rumānijā ir vairāk nekā 80000 dzīvokļu nami, kas ārkārtīgi neekonomiski izmanto enerģiju. Pēdējo sešu gadu laikā Rumānijas galvaspilsētā divos šādos dzīvokļu namos tika sākti siltumizolācijas darbi.
Daciana Octavia Sârbu  
rakstiski. - (RO) Padome pauda savu nodomu pabeigt klimata pārmaiņu un enerģijas paketi līdz mandāta termiņa beigām 2009. gadā, tādēļ Eiropas Savienībai ir jācenšas ievērot šo apņemšanos un jāsaglabā vadošā loma cīņā pret globālo sasilšanu. Mērķis ir 2009. gadā Kopenhāgenā noslēgt ambiciozu nolīgumu par klimata pārmaiņām laika periodam pēc 2012. gada, lai ES saglabātu savu uzticamību starptautiskā līmenī.
Vēl viens svarīgs elements, par kuru tika diskutēts Padomē, bija tādu CO2 emisiju pārvietošana, ko rada uzņēmumi, kuri aktīvi izmanto enerģiju un kuri ir pakļauti starptautiskai konkurencei, un kuri pārcelsies uz mazāk regulētiem tirgiem ar lētāku darbaspēku. Eiropas Savienība ir apņēmusies aizsargāt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju un netieši tādā veidā radītās darbavietas, un šis jautājums tiks iekļauts starptautiskā nolīgumā par šīs problēmas atrisināšanu.
Ierosinātā ambiciozā pakete, ko iesniedza Komisija, ir patiess izaicinājums Eiropas Savienībai, un Eiropas Parlamentam būs jācenšas nodrošināt, ka šī pakete tiek pabeigta 2009. gadā.
Richard Seeber  
rakstiski. - (DE) Pagājušo gadu mēs apņēmāmies realizēt grūtus un ambiciozus vides mērķus, un šobrīd ir pienācis laiks risināt ar tiem saistītos izaicinājumu. Tomēr ES obligāta prasība ir sasniegt tās vides mērķus, neizdarot ekonomisku pašnāvību. Mēs nedrīkstam ekoloģiju pretnostatīt ekonomikai. Tādēļ es atzinīgi vērtēju kompromisu, kas tika noteikts pēdējā samitā.
Cīņai pret klimata pārmaiņām, protams, ir sava cena. Tomēr bezdarbības cena ievērojami pārsniegs vajadzīgo ietekmes mazināšanas pasākumu izmaksas. Tomēr ir būtiski nodrošināt, ka CO2 emisiju samazināšanas pienākums tiek vienlīdzīgi sadalīts starp dalībvalstīm un rūpniecības nozarēm, un, manuprāt, ir būtiski arī nodrošināt, ka dalībvalstis, kas jau ir izdarījušas vairāk nekā citas, cīnoties pret klimata pārmaiņām, netiktu nostādītas neizdevīgākā situācijā.
Arī nozarēm, kas aktīvi izmanto enerģiju, ir jāpiedalās CO2 emisiju samazināšanā. Mums jāpieprasa, lai arī tās savos ražošanas procesos izmantotu jaunākās videi nekaitīgās tehnoloģijas. Tomēr Eiropas ekonomikas konkurētspējas interesēs mums jādara viss iespējamais, lai novērstu nozaru, kas aktīvi rada CO2 emisijas, jebkāda veida pārvietošanu ārpus ES. Ja Eiropas klimata kustība varētu motivēt tādas jaunattīstības valstis kā Ķīnu un Indiju piedalīties šajā procesā, tas būtu atzinīgi vērtējams solis.
Esko Seppänen  
rakstiski. - (FI) Prezidējošās valsts pārstāvja ierosinājums, ka pastāv saikne starp ES labvēlīgo ekonomisko izaugsmi un Lisabonas stratēģiju, nav ticams. Lisabonas stratēģijā nav neviena pieminētā kritērija, kas izskaidrotu budžeta deficīta un valsts parāda samazinājumu vai 6,5 miljonu jaunu darbavietu radīšanu. Par to jāpateicas dalībvalstīm. Tieši dalībvalstu ekonomikā ir skaidri redzams jebkādas sociālās dimensijas trūkums Lisabonas stratēģijā.
Pašlaik visbiežāk izmantotais vārds ir "elastīgums”. Tas nozīmē, ka darba apstākļu elastīguma palielināšanai ir jāuzlabo darba drošība. Tomēr mūsdienu garu labāk raksturotu jēdziens "nedrošs elastīgums”. ES iedzīvotājiem tiek draudēts ar štatu samazināšanu, ja viņi nepiekritīs piespiedu elastīgumam.
Silvia-Adriana Ţicău  
rakstiski. - (RO) Eiropas Savienībai ir jākļūst par līderi cīņā pret klimata pārmaiņām. Tādas politikas pieņemšana, kas nodrošinātu mazāku piesārņojumu, uzlabotu dzīves kvalitāti 490 miljoniem Eiropas iedzīvotāju.
Dalībvalstīm ir jāizstrādā politikas un pasākumi energodrošībai un cīņai pret klimata pārmaiņām, nodrošinot ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un darbavietu radīšanu.
Eiropadome ieviesa vairākas pamatnostādnes: ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā, ekoloģiska transporta veicināšanai, direktīvas par enerģijas nodokli pārskatīšanai, energoefektivitātes palielināšanai un galvenokārt informācijas sniegšanai Eiropas iedzīvotājiem un viņu iesaistīšanai cīņā pret klimata pārmaiņām.
2008. gada marta Eiropadome norādīja uz ES energodrošības stiprināšanas nozīmīgumu. 2007. gada Eiropadome paziņoja, ka Nabuko projekts ir Eiropas interesēs, dažādojot enerģijas avotus un energodrošību ES. Mēs paužam cerību attiecībā uz tādas pārskatītās stratēģiskās enerģijas politikas iesniegšanu 2008. gada novembrī, kurā uzsvars tiks likts uz enerģijas piegādes drošību, starpsavienojumiem un ES ārpolitiku enerģijas jomā.
Es apsveicu Eiropadomi par piektās brīvības "zināšanu brīva aprite” ieviešanu. "the free movement of knowledge”. Šis ir milzīgs izaicinājums, uz kuru ES ir jāreaģē, ieguldot cilvēkresursos, MVU un sociālā Eiropas modelī.
