Investície do nízkouhlíkových technológií (rozprava) 
Predsedajúca
Ďalším bodom programu je otázka na ústne zodpovedanie pre Radu a Komisiu - B7-0011/2010) o investíciách do vývoja nízkouhlíkových technológií, ktorú predložil Herbert Reul.
Herbert Reul
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, pán úradujúci predseda Rady, táto otázka súvisí so skutočnosťou, že v roku 2007 Komisia pripravila plán s cieľom podpory technológií v oblasti energetiky s nízkymi emisiami CO2, aby sa mohli rýchlo začať používať. Boli navrhnuté veľmi konkrétne opatrenia: európske priemyselné iniciatívy, predovšetkým v oblastiach veternej energie, solárnej energie, bioenergie, zachytávania a ukladania uhlíka, rozvodných sietí elektrickej energie a jadrového štiepenia, založenie Európskej aliancie pre energetický výskum, udržateľná prestavba európskych sietí energetickej infraštruktúry, nepretržitá aktualizácia európskych systémov energetických technológií a vytvorenie riadiacej skupiny pre strategické energetické technológie.
Jedna kľúčová otázka zostala vtedy nezodpovedaná, konkrétne otázka financovania. Siedmy rámcový program pre výskum poskytuje ročne 886 miliónov EUR na energetický výskum. Každému je však jasné, že to nie je dosť. V roku 2009 Komisia vydala oznámenie o financovaní nízkouhlíkových energetických technológií, v ktorom písala o potrebe strojnásobiť finančné prostriedky na energetický výskum v nasledujúcich 10 rokoch. To by znamenalo, že by sa muselo investovať 50 miliárd EUR. V oznámení sa opisovalo, ako by sa mali rozdeliť peniaze na najdôležitejšie nízkouhlíkové technológie, aby sa Európa zbavila ťažkej závislosti od fosílnych palív a ešte výraznejšie znížila emisie CO2. Konečný plán ráta so 6 miliardami EUR na výskum veternej energie, ktorá by podľa Komisie mohla v roku 2020 predstavovať pätinu zdrojov energie v EÚ, so 16 miliardami na solárnu energiu s cieľom vyvinúť nové fotovoltické koncepcie a vybudovať veľké priemyselné oblasti so zariadeniami na výrobu solárnej energie a s 9 miliardami EUR na výskum bioenergie, ktorá by pokryla 14 % energetických potrieb EÚ. S cieľom integrovať obnoviteľné zdroje energie na trh s energiou by rozvodné siete elektrickej energie dostali 2 miliardy EUR, vďaka čomu by polovica týchto sietí mohla fungovať na princípe "inteligentnej siete". Okrem obnoviteľných zdrojov energie sa plánuje použiť ďalších 13 miliárd EUR na maximálne 12 projektov v oblasti zachytávania a ukladania uhlíka a jadrový výskum by mal dostať 7 miliárd EUR. Návrh financovania tiež počíta s ďalšími 11 miliardami EUR na program "inteligentných miest", aby sa aj v tejto oblasti našli primerané riešenia.
Komisia vtedy povedala, že verejno-súkromné partnerstvá predstavujú najdôveryhodnejší spôsob financovania energetického výskumu, nedokázala však presne definovať, ako by sa malo bremeno financovania pri takýchto dohodách rozdeliť medzi tieto dve strany. V súčasnosti je financovanie v oblasti energetického výskumu rozdelené na 70 % zo súkromných a 30 % z verejných zdrojov, ak nerátame jadrový výskum. EÚ tvrdí, že je tu potreba výrazného zvýšenia verejného financovania. Komisia vyhlásila, že v projektoch, v ktorých je riziko vyššie, by malo hrať hlavnú úlohu verejné financovanie. S cieľom optimalizovať úroveň zásahov Komisia vyzvala na vytvorenie programov EÚ najmä v oblastiach, v ktorých je jasná pridaná hodnota na úrovni EÚ, napríklad v prípadoch, keď sú programy príliš drahé na to, aby ich členské štáty financovali samostatne. V súčasnosti sa 80 % verejných investícií do nejadrového energetického výskumu financuje na vnútroštátnej úrovni. Toto oznámenie taktiež v podstate necháva otvorenú otázku, odkiaľ sa majú tieto peniaze získať. Komisia vypočítala, že je potrebných 75 až 80 miliárd EUR navyše.
To je dôvod, prečo sme sa v našom výbore zamerali na získanie ďalších informácií o niektorých otázkach v tejto oblasti financovania. Rád by som vám len pripomenul otázky. Po prvé, akým spôsobom stanoví Komisia svoje priority v pláne na obdobie rokov 2010 - 2020 na podporu financovania nízkouhlíkových technológií? Kedy budú v tejto súvislosti vytvorené iniciatívy priemyselných politík? Po druhé, ako plánuje Komisia získať dodatočné zdroje z rozpočtu EÚ? Ako konkrétne sa Komisia zaväzuje, že zabezpečí prísun finančných prostriedkov predtým, než budú k dispozícii prostriedky z ôsmeho rámcového programu? Zaistí Komisia, aby sa dodržiavali rozpočty určené na rôzne priemyselné iniciatívy? A v neposlednom rade, akým spôsobom získa Komisia - a, samozrejme, toto vždy bude platiť aj pre Radu - dodatočné finančné prostriedky z rozpočtu EÚ na financovanie technologických možností iných, ako sú tie, ktoré boli uvedené v oznámení, napríklad technológií ukladania, energií oceánu a podobne? Nie je potrebné, aby som prečítal všetky otázky. Položili sme otázky a žiadame Radu a Komisiu o odpovede.
Pedro Luis Marín Uribe
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, svoje vystúpenie by som rád začal zdôraznením významu strategického energetického plánu a nevyhnutného príspevku, ktorý bude mať k urýchleniu vývoja a používania technológií využívajúcich čistú, udržateľnú a účinnú energiu.
Bez tohto plánu nebude možné dosiahnuť ciele stanovené na rok 2020 ani uskutočniť prechod k nízkouhlíkovému hospodárstvu v takej miere, akú by sme chceli dosiahnuť do roku 2050.
Teší ma, že medzi Parlamentom a Radou existuje široký konsenzus v otázke významu a potrebnosti cieľov tohto plánu i zdrojov, ktoré sa musia získať.
Rada pre dopravu, telekomunikácie a energetiku plánuje prijať závery v súvislosti so strategickým plánom energetických technológií (SET) na svojom zasadnutí tento piatok 12. marca. Tieto závery budú dôležitým referenčným bodom pre jarné zasadnutie Európskej rady, ktoré sa uskutoční 25. marca, pretože na programe bude aj téma zmeny klímy.
Návrhy záverov, o ktorých sa bude rokovať na zasadnutí Rady, budú zahŕňať aj tému financovania, ale k tejto veci sa bude pristupovať s patričnou opatrnosťou. Nechceme predbiehať rokovania, ktoré sa budú musieť uskutočniť v súvislosti s touto témou v rámci nasledujúceho finančného rámca.
Teraz predstavím hlavné body návrhov záverov. Po prvé, nadišiel čas prejsť od technologických plánov k prevádzkovej realizácii európskych priemyselných iniciatív. Mali by sme to urobiť krok za krokom, ale čo najrýchlejšie.
Po druhé, náš prístup k budúcej spolupráci v oblasti energetického výskumu v rámci Európy by sa mal sústrediť na efektívne využívanie verejných zdrojov a vytváranie pružných verejno-súkromných partnerstiev s priemyslom. Preto naliehavo žiadame Komisiu, aby vytvorila platformu, ktorá bude zahŕňať všetky zainteresované finančné organizácie, ktoré si takto budú môcť vymieňať informácie a osvedčené postupy a zároveň podľa potreby koordinovať svoju činnosť.
Po tretie, vzhľadom na rozsah strednodobého verejno-súkromného financovania potrebného na podporu najmä tých najväčších demonštračných projektov môže byť potrebné zvýšiť podiel verejných investícií na úrovni EÚ. Toto budeme teda musieť vziať do úvahy pri revízii rozpočtu aj pri rokovaniach o ďalšom finančnom rámci.
Po štvrté, mali by sme podporovať vlády členských štátov a nabádať ich na poskytovanie primeraných stimulov a jednotných signálov s cieľom vykonania tejto politiky. Ak to bude potrebné, mali by tiež výrazne zvýšiť verejné financovanie vývoja nízkouhlíkových technológií.
Piaty bod, ktorý chcem spomenúť, je, že Európska komisia a Európska investičná banka už spolupracujú na zlepšení koordinácie a kontinuity financovania demonštračných projektov v energetickom sektore, ktoré predstavujú vysoké technologické riziko. Pracujú tiež na mobilizácii a sprístupnení ďalších zdrojov financovania, a to verejných aj súkromných.
Nakoniec, Komisia a Európska investičná banka hľadajú optimálne finančné balíky pre najväčšie demonštračné projekty, takže tiež naliehavo vyzývame Komisiu, aby analyzovala nové spôsoby kombinovania finančných prostriedkov z rôznych zdrojov a vytvorila nástroj ad hoc na financovanie komerčného zavádzania nízkouhlíkových technológií.
Dámy a páni, všetky tieto prvky utvárajú jasný odkaz o budúcich investíciách do vývoja nízkouhlíkových technológií. Napriek výrazným rozpočtovým obmedzeniam, ktorým v súčasnosti čelíme, signál, ktorý Rada vyšle na svojom zasadnutí v piatok, bude signálom o záväzku s pozitívnym vyjadrením dôležitosti tejto záležitosti na európskej úrovni a rozhodujúceho významu investícií do nízkouhlíkových technológií zo strany všetkých členských štátov.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, hoci som tu dnes len ako náhrada za svojho kolegu Günthera Oettingera, je mi veľkým potešením diskutovať s vami o budúcnosti nízkouhlíkových technológií.
Osobne som sa intenzívne podieľal na tvorbe európskeho strategického plánu energetických technológií (plán SET) v rámci predchádzajúcej Komisie a som pevne presvedčený, že vývoj týchto technológií je jedným zo základných kameňov energetickej politiky, ktorú musíme spoločne vytvoriť v nasledujúcich rokoch.
Správa Parlamentu o pláne SET z júna 2008 veľmi jasne navrhovala primeranú úroveň ambícií. Tieto ambície by sme nemali znižovať. Dnes ste položili tri jasné otázky a ja na ne postupne odpoviem.
Po prvé, čo sa týka našich priorít na roky 2010 až 2020 a spustenia európskych priemyselných iniciatív, týchto šesť iniciatív naozaj zodpovedá našim prioritám - veterná energia, solárna energia, bioenergia, udržateľné štiepenie, inteligentné siete a zachytávanie a ukladanie uhlíka sú priority, ktoré jednoznačne podporili Parlament i Rada.
Na vašu žiadosť sme tiež medzi priority zahrnuli energetickú účinnosť, a to vytvorením novej špecializovanej iniciatívy Inteligentné mestá s cieľom uvoľniť potenciál trhu s energeticky účinnými technológiami v mestách a regiónoch. S cieľom definovať priority aktivít v rámci tejto iniciatívy Komisia spolu so zainteresovanými stranami vytvorila technologické plány na obdobie rokov 2010 - 2020. Tieto plány stanovujú konkrétne ciele, ako aj aktivity potrebné na ich dosiahnutie. Tieto iniciatívy sú už pripravené na spustenie v tomto roku, 2010. Iniciatíva Inteligentné mestá sa plánuje spustiť na budúci rok.
Vaša druhá otázka sa týka potreby predpovedateľných, stabilných a primeraných rozpočtov pre plán SET v rámci súčasného obdobia financovania a na obdobie po roku 2014. Náš odhad objemu verejných a súkromných investícií potrebných na vývoj nízkouhlíkových technológií v rámci plánu SET je 8 miliárd EUR ročne. Dnes sa v Európskej únii investujú približne 3 miliardy EUR ročne, čo znamená, že na obdobie rokov 2010 - 2020 je potrebných ďalších 50 miliárd EUR. Vyplnenie tejto medzery by malo byť jednou z kľúčových tém diskusií medzi inštitúciami v nasledujúcich rokoch. Úsilie sa musí sústrediť na oblasti, kde sú zásahy najúčinnejšie, aby sa zamedzilo duplicite a pomohlo sa čo najväčšiemu potenciálnemu dosahu na trh.
Je jasné, že investície na úrovni EÚ nebudú stačiť, či už budú pochádzať zo siedmeho rámcového programu alebo z Európskeho energetického programu pre obnovu. Nebudú stačiť ani potenciálne finančné prostriedky pochádzajúce z 300 miliónov obchodných emisných kvót vyčlenených na demonštračné projekty v oblasti zachytávania a ukladania uhlíka a inovatívnych obnoviteľných technológií. Pri súčasných cenách sú to približne 4 miliardy EUR. Je preto potrebné mimoriadne úsilie, a to zo strany súkromného i verejného sektora, pričom verejný sektor zahŕňa Európsku úniu a, samozrejme, aj členské štáty. Ak to mám povedať na rovinu, väčšina peňazí musí prísť odtiaľ, kde sa táto väčšina nachádza.
Po tretie, pýtali ste sa, či má Komisia v pláne financovať aj iné technologické smery a navrhnúť ďalšie priemyselné iniciatívy. Ďalšie technológie, ktoré si zaslúžia zásahy na európskej úrovni, sa určite časom objavia, preto musí plán SET zostať pružný, ako sme to už ukázali v prípade novej iniciatívy v oblasti energetickej účinnosti - Inteligentné mestá -, ktorú, ako som povedal, chceme spustiť v roku 2011. Prostredníctvom informačného systému v rámci plánu SET budeme podrobne monitorovať najsľubnejšie technológie. V rámci tohto systému nazývaného SETIS sa už pracuje na technológiách ukladania a oceánskych technológiách, skúma sa ich potenciál a identifikujú sa najlepšie príležitosti na európske zásahy. Podporili sme tiež vytvorenie novej technologickej platformy v oblasti obnoviteľných energií, vykurovania a chladenia, ktorá by mala pomôcť zainteresovaným odvetviam lepšie definovať prenos technológií.
Veľmi ma teší, že tento dokument dostáva podporu, ktorú si zaslúži. Je to kľúčový dokument pre dosiahnutie našich cieľov energetickej politiky, kľúčový dokument pre Európu a pre našu budúcnosť.
Jean-Pierre Audy
Vážená pani predsedajúca, pán minister, pán komisár, som rád, pán Potočnik, že vás tu opäť vidím vo funkcii komisára pre životné prostredie. Zastupujete tu nášho komisára pre priemysel - ďakujem vám za to a ďakujem vám aj za vaše vystúpenie.
Vítam otázku, ktorú položil môj kolega pán Reul, ktorý má pravdu, pán komisár, keď sa vás pýta, aký má Komisia názor na túto kľúčovú problematiku nízkouhlíkových energií a financovania nových technológií. Svetová populácia narastá. V roku 2030 budeme potrebovať o 40 % viac energie a ja by som dodal, že 80 % tohto spotrebiteľského dopytu bude pochádzať z krajín mimo OECD.
Tvárou v tvár týmto významným úlohám nie je riešením prijať ideológiu znižovania spotreby energie alebo hľadať útočisko v myšlienkach minulosti. Európska únia má preto povinnosť zasiahnuť a chcel by som povedať pár slov o probléme, ktorý nás možno rozdeľuje aj v rámci našich politických skupín, a tým je jadrová energia.
Pokiaľ ide o jadrovú energiu, máme členské štáty s dlhou tradíciou v tejto oblasti. Neznamená to, že Európska únia má nejaké privilégium, znamená to však, že máme povinnosť prispieť do diskusie a k financovaniu. Ako vieme, jadrová energia je bezuhlíková energia a potrebujeme finančné prostriedky, pán komisár, najmä tie, ktoré pochádzajú z kreditov CO2, na investície do výskumu, vývoja a vzdelávania vo všetkých týchto oblastiach.
Predkladáme určité pozmeňujúce a doplňujúce návrhy s konkrétnym cieľom zlepšiť uznesenia, ktoré boli predložené. Na záver chcem povedať pár slov o jadrových vedľajších produktoch, ktoré našich spoluobčanov veľmi znepokojujú. Vo svete sú dve možnosti: dlhodobé skladovanie, ktoré si zvolili Spojené štáty, a druhý prístup, ktorý si musíme zvoliť my, Európska únia, a to zhodnocovanie formou recyklácie. Túto možnosť si zvolili Rusko, Japonsko a Francúzsko.
Práve z tohto dôvodu musíme my, ktorí sme zodpovední za bezpečnosť, vložiť svoje nádeje v súvislosti so všetkými týmito otázkami do vedy a vedomostí.
Teresa Riera Madurell
Vážená pani predsedajúca, pán minister a úradujúci predseda Rady, pán komisár, všetci si uvedomujeme, že je tu už jasný konsenzus o myšlienke, že čím skôr vytvoríme ekologické hospodárstvo, tým skôr sa dostaneme z hospodárskej krízy.
Mnohé štúdie vypočítali, že ak dosiahneme cieľ 20 % podielu obnoviteľných zdrojov energie, bude to znamenať, že v roku 2020 bude v tomto odvetví zamestnaných 2,8 milióna európskych pracovníkov. Ďalej sa odhaduje, že dve tretiny nových pracovných miest bude vytvorených v rámci malých a stredných podnikov. Kľúčom k tomu je, dámy a páni, vývoj ekologických technológií.
S cieľom uskutočniť tento plán naša politická skupina presadzuje tri hlavné ciele. Po prvé, potrebujeme skutočný záväzok vyčleniť zdroje pre strategický plán energetických technológií (SET). Nestačí len jednoducho preskupiť a premenovať podporné programy, ktoré už máme. Zhodujeme sa na tom, že náš cieľ musíme premeniť na skutočný nárast objemu zdrojov určených na výskum obnoviteľnej energie a energetickej účinnosti. Mali by sme to urobiť okamžite pri nasledujúcej revízii finančných perspektív a, samozrejme, počas rokovaní o nových finančných perspektívach.
Po druhé, ak chceme vytvoriť pracovné miesta, ktoré naše hospodárstvo potrebuje na prekonanie krízy, je rozhodujúce, aby sme posilnili demonštračné štádium inovatívnych technológií a uľahčili ich vstup na trh.
A nakoniec, potenciálne vytváranie ekologických pracovných miest nemôže ísť správnym smerom, ak nebudeme mať vysokokvalifikovanú pracovnú silu. Musíme investovať do vzdelávania a informovanosti, aby sme posilnili väzby medzi svetom obchodu a akademickým svetom, a mali by sme podporovať kvalifikácie excelentnosti v oblasti výskumu a vývoja a v oblasti inovácií, aby sme dokázali vyplniť potenciálne medzery na trhoch práce s obnoviteľnými energiami.
Fiona Hall
v mene skupiny ALDE. - Vážená pani predsedajúca, môžeme si stanoviť všetky možné ciele, aké len existujú, na boj proti zmene klímy, ale nedosiahneme ich, a to najmä dlhodobé ciele na rok 2050, pokiaľ nebudeme výrazne a systematicky investovať do vývoja a zlepšovania udržateľných nízkouhlíkových technológií.
Spojené štáty sú oprávnene kritizované za neochotu zaviazať sa k cieľom znižovania skleníkových plynov, EÚ však ani zďaleka nedosahuje úroveň investícií, aká je v súčasnosti v USA. Bez dostatočných investícií sa program investícií EÚ do udržateľných nízkouhlíkových technológií zastaví, čo znamená, že státisíce pracovných miest, ktoré by sa mohli vytvoriť v EÚ a v regiónoch, ako je ten náš, teda severovýchodné Anglicko, ktoré už začali s touto transformáciou na nízkouhlíkové hospodárstvo, sa presunú inde, do Spojených štátov a do Číny.
Som sklamaná, že Komisia stiahla svoj predchádzajúci návrh plánu SET, v ktorom boli zdroje identifikovaných potrebných investícií jasne definované. Vyjadrí sa teraz Komisia jednoznačnejšie, najmä pokiaľ ide o chýbajúcu 1 miliardu EUR ročne, o ktorej pán komisár práve hovoril?
A nakoniec, je, samozrejme, dôležité dosiahnuť pokroky v oblasti jadrovej technológie, najmä z hľadiska bezpečnosti prevádzky a nakladania s odpadom, naša politická skupina však zastáva názor, že "udržateľné jadrové štiepenie" je protirečivý pojem. Premenuje pán komisár šiestu európsku priemyselnú iniciatívu jednoducho na "jadrovú energetickú iniciatívu"?
Claude Turmes
v mene skupiny Verts/ALE. - Vážená pani predsedajúca, myslím si, že tento plán SET je v podstate prázdnou škatuľou, pretože za ním nie sú žiadne peniaze. Musíme naozaj porozmýšľať o tom, odkiaľ získať peniaze. Ešte horšie však je, že nástroje, ktoré mala Komisia k dispozícii - NER300, plán obnovy a určité finančné prostriedky dostupné dnes z Európskej investičnej banky -, sa prioritne poskytujú na tie takzvané nízkouhlíkové technológie, ktoré sú najmenej účinné a predstavujú najväčšie riziko.
Už v rokoch 2008 a 2009 išlo viac ako 70 % všetkých investícií na európskom trhu do obnoviteľných energií: veternej, solárnej, do biomasy. Ako je teda možné, že navrhujeme plán SET - a vyčleňujeme peniaze na úrovni EÚ -, ktorý v podstate ráta s menším podielom obnoviteľných energií na trhu, ako je to dnes, pričom zároveň vyčleňuje peniaze na sekvestráciu CO2 a jadrovú fúziu, o ktorých sa v tomto dokumente vôbec nehovorí, ale ktoré dostávajú výrazne najväčší podiel peňazí EÚ?
Náš problém je, že vinou určitých lobistických skupín nemáme odvahu stanoviť správne priority, a myslím si, že dokonca aj Medzinárodná energetická agentúra (IEA), ktorá nie je ľudovou ekologickou organizáciou, má mimoriadne jasne stanovené priority. Päťdesiatpäť percent celkového zníženia CO2 bude pochádzať z energetickej účinnosti. Prečo sme nevyčlenili žiadne peniaze na energetickú účinnosť v rámci balíka na obnovu EÚ? Tridsať až tridsaťpäť percent zníženia skleníkového plynu CO2 bude pochádzať z obnoviteľných energií a len najviac 10 % zo sekvestrácie CO2 a 10 % z jadrovej energie. To sú čísla podľa IEA, nie podľa nejakej ľudovej ekologickej organizácie. Takže pokiaľ ide o rozdeľovanie peňazí, dokonca aj v Európe zaostávame za tým, čo IEA hovorí vládam.
Jediným východiskom je stanoviť jasné priority. Po prvé, energetická účinnosť, po druhé, obnoviteľné energie, pretože znižujú CO2 bez rizika, a až potom ostatné technológie.
Giles Chichester
v mene skupiny ECR. - Vážená pani predsedajúca, musím vyjadriť istú ľútosť nad posadnutosťou ľavicových poslancov tohto Parlamentu jadrovou energiou, v dôsledku čoho máme dnes v Parlamente dve uznesenia, ktorých väčšina obsahu je značne podobná s výnimkou otázky jadrovej energie. Tá pritom predstavuje jedinú overenú technológiu poskytujúcu obrovské objemy ultranízkouhlíkovej elektrickej energie v Európe.
Ak si chceme odvyknúť od fosílnych palív - najmä od ropy a uhlia -, budeme potrebovať všetky nízkouhlíkové energetické technológie, ktoré máme k dispozícii. Mnohé z nich stále predstavujú viac potenciál ako výrobu a musíme byť realistami, pokiaľ ide o náš úspech pri dosahovaní cieľových úrovní energie z obnoviteľných zdrojov. EÚ si v minulosti stanovovala veľmi ambiciózne ciele, pričom úspešnosť ich plnenia bola 0 %. Musíme veci robiť lepšie.
Medzitým nesmieme strácať čas a zvýšiť podiel európskej elektrickej energie dodávanej z jadrových zdrojov energie. Už dnes je jadrová energia najväčším zdrojom elektrickej energie, ale keď vyvinieme a prejdeme na alternatívne a nové technológie, budeme potrebovať základnú elektrickú energiu na svietenie a napríklad aj na poháňanie elektrických vozidiel.
Nové ekologické technológie majú obrovský potenciál, napríklad solárna tepelná energia zo Sahary a veterné farmy v Severnom mori, a to ani nehovorím o zachytávaní a ukladaní uhlíka a základnom zlepšení energetickej účinnosti - aspoň v týchto bodoch súhlasím s mojím kolegom zo skupiny Zelených z opačnej strany miestnosti. Toto všetko si však vyžaduje obrovské investície a to je dnes zásadný bod týchto otázok.
Marisa Matias
Vážená pani predsedajúca, pán komisár, pán úradujúci predseda Rady, sme tu, aby sme diskutovali o premene európskeho energetického systému prostredníctvom investícií do nízkouhlíkových technológií.
Myslím si, že je to jedna z najdôležitejších úloh, ako sa uvádza v oznámení. Je to jedna z úloh, na ktoré sa musíme zamerať, nie je tu však žiadne vysvetlenie, takže je dôležité klásť tieto otázky a žiadať vysvetlenie. Zdá sa, že nielenže chýba finančné vysvetlenie, ale aj politické vysvetlenie.
Hovoríme o energetickej účinnosti, o zachytávaní uhlíka, o jadrovej energii, biopalivách, solárnej energii, pričom ako o najlacnejšom spôsobe znižovania emisií hovoríme výlučne o energetickej účinnosti. Je zarážajúce, že existujú iné, omnoho lacnejšie spôsoby zníženia emisií CO2, ktoré v tomto oznámení ani nie sú spomenuté, ako napríklad zníženie spotreby energie, mikrovýroba, distribúcia a rôzne formy distribúcie, prístup k energii a rôzne projekty, pričom to nemusia byť len veľké štruktúry. Som presvedčená, že týmto by sme rozhodne prispeli k lepšiemu vysvetleniu s cieľom vybrať ten najlacnejší plán.
Preto v rámci tohto politického a finančného vysvetlenia musíme podľa mňa diskutovať o mimoriadne dôležitej veci, ktorou je skutočnosť, že dôraz sa vždy kladie na verejno-súkromné partnerstvá, ako keby sa nimi všetko vyriešilo.
Keď sa pýtame, odkiaľ budú peniaze, Komisia nám povie, že budú odtiaľ, kde sa nachádzajú. Priznám sa, že sa necítim o nič múdrejšia, keď viem, že peniaze budú odtiaľ, kde sa nachádzajú, keď nebolo povedané, kde presne sa nachádzajú.
Pokiaľ teda ide o verejno-súkromné partnerstvá, s ktorými sa systematicky počíta vždy, keď hovoríme o nízkouhlíkových technológiách, rozhodne máme jednu istotu: ak nevieme, odkiaľ peniaze pochádzajú, pričom zároveň vieme, že existujú verejno-súkromné partnerstvá, je nám automaticky jasné, kto bude platiť. V prvom rade budú platiť daňoví poplatníci, spotrebitelia, ktorí sú náhodou takisto daňovými poplatníkmi. Vieme tiež, že tí, ktorí budú platiť menej, sú inštitúcie a súkromné organizácie - oni sú tí, ktorí investujú, dostanú za to zaplatené, ale v konečnom dôsledku si zisky nechajú pre seba.
Bez tohto vysvetlenia sa mi zdá, že opäť raz systematicky nechávame budúce generácie platiť účty za zmenu európskeho energetického modelu.
Christian Ehler
(DE) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, v zásade všetci súhlasíme s tým, že plán SET treba privítať. Súhlasíme s veľkou časťou jeho obsahu, máme však dva problémy. Na jednej strane, ak budeme aj naďalej viesť ideologickú diskusiu, ktorej večnou témou bude jadrová energia, nebudeme schopní - a tento bod adresujem predovšetkým pánovi Turmesovi - vyvíjať spoločný tlak na členské štáty a na Komisiu. To je problémovým bodom dnešného hlasovania. Dosiahli sme kompromis v otázke plánu SET a tento kompromis spočíva v tom, že sme určili kritériá, na základe ktorých ho chceme podporiť, pričom tieto kritériá sú jasne definované: konkrétne je to udržateľnosť, konkurencieschopnosť a bezpečnosť dodávok. Povedali sme, že chceme pracovať bez obmedzenia na konkrétne technológie, a opäť tu máme ideologickú diskusiu o jadrovej energii, čo je diskusia, ktorá sa síce môže viesť, ale v konečnom dôsledku nemá žiadny zmysel v kontexte plánu SET.
Pripúšťam, že máte pravdu v otázke, čo môže plán SET reálne dosiahnuť. Bola naozaj zodpovedaná otázka, do akej miery sú členské štáty pripravené nájsť koherentný prístup v oblasti energetickej politiky? Dnes Rada predstavila iba sériu fráz. Skutočným problémom ani tak nie je to, čo stanovíme v pláne SET, ale ako vzájomne prepojíme a zosúladíme rôzne finančné prostriedky na výskum a inovácie a peniaze z plánu SET, otázku demonštračných zariadení a otázku transpozície európskych smerníc na vnútroštátnej úrovni. Momentálne sme v situácii, keď musíme naozaj jasne povedať, že môžeme vytvoriť a prijať iný plán SET, teraz však potrebujeme hmatateľné opatrenia. Preto by sme sa nemali stále len hádať o detailoch. Mali by sme zvýšiť tlak na Komisiu a na členské štáty, aby sa začalo niečo diať, pokiaľ ide o implementáciu.
Marita Ulvskog
(SV) Vážená pani predsedajúca, zbožné priania nestačia na zmenu smerom k udržateľným, obnoviteľným zdrojom energie a k spoločnosti s pozitívnym postojom ku klíme. Potrebné sú aj výrazné investície. Súkromný sektor musí do veľkej miery prevziať časť zodpovednosti za financovanie základného výskumu a členské štáty musia takisto prijať väčšie záväzky. Okrem toho sa musí viac peňazí poskytnúť z rozpočtu EÚ.
Rozpočet sa jednoducho musí prispôsobiť tak, aby bol v súlade s politickými prioritami v oblasti solárnej a veternej energie, energetickej účinnosti a tak ďalej. Musíme zmeniť priority a rozdelenie finančných prostriedkov v rámci rozpočtu EÚ. To je jediný spôsob, ako si plán SET a poslanci tohto Parlamentu môžu udržať dôveryhodnosť.
Chris Davies
Vážená pani predsedajúca, pred tromi rokmi si Rada stanovila cieľ sprevádzkovať 12 demonštračných projektov v oblasti zachytávania a ukladania uhlíka do roku 2015 a zatiaľ sa nemáme veľmi čím chváliť.
Áno, identifikovali sme zdroj financovania a teraz máme návrh rozhodnutia Komisie v súvislosti so spôsobom použitia týchto finančných prostriedkov, ktorý čaká na potvrdenie Parlamentom, ale až koncom budúceho roka budeme schopní identifikovať projekt, ktorý bude zodpovedať požiadavkám na takéto financovanie. Harmonogram je teda veľmi tesný a dodržanie termínu v roku 2015 sa stáva čoraz ťažším. Máme sklz v každom kroku tejto cesty.
Chcem požiadať Komisiu, aby sa zamyslela nad nasledujúcimi vecami. Po prvé, treba preskúmať tento harmonogram. Dajú sa z neho vôbec ubrať nejaké dni, týždne? A konkrétne, môžeme vyvinúť čo najväčší tlak na Európsku investičnú banku, aby sa riadila týmto návrhom rozhodnutia, pokiaľ ide o vyčlenené finančné prostriedky?
Po druhé, keď sa skončí komitologický postup Parlamentu, Komisia by mala vydať vyhlásenie o harmonograme. Mala by ho zverejniť. To pomôže zaručiť, aby bol sklz čo najmenší. Každý sa tak bude snažiť o dodržanie série stanovených termínov.
A nakoniec, nezabúdajte, že najväčším faktorom spôsobujúcim oneskorenie bude pravdepodobne proces podávania žiadostí, ktorým budú musieť prejsť projektanti, aby získali stavebné povolenie na potrubia a podobnú infraštruktúru na odstraňovanie CO2. To môže byť veľmi zdĺhavé. Môže to úplne znemožniť dodržanie termínov.
Chcem preto požiadať Komisiu, aby vyhlásila, že trvá na tom, aby projektanti, ktorí majú záujem o európske finančné prostriedky, začali s podávaním žiadostí o stavebné povolenie už teraz. Nech prejdú od slov k činom.
Konrad Szymański
(PL) Vážená pani predsedajúca, predložené uznesenie veľmi dobre ilustruje prevahu klimatickej politiky nad energetickou bezpečnosťou v Európskej únii. Jasne tiež ukazuje predsudky časti poslancov tohto Parlamentu voči jadrovej energii. Zhodou okolností je jadrová energia jediným komerčne overeným nízkouhlíkovým zdrojom energie, napriek tomu je však v uznesení veľmi ostro kritizovaná. Obmedzené finančné zdroje Európskej únie sa budú investovať do vybraných zdrojov energie len preto, že sú udržateľné, a to predstavuje silný zásah do trhu. Táto politika určite obmedzí výdavky na veľké strategické infraštruktúrne projekty, ktoré už dnes potrebujeme, a na podporu prepojení. Jednoducho nebude dostatok peňazí na energetickú bezpečnosť. Z tohto dôvodu nemôžeme dnes podporiť toto uznesenie.
Arturs Krišjānis Kariņš
(LV) Vážená pani predsedajúca, pán minister, pán komisár, všetci veľmi dobre vieme, že drogovo závislí sú veľmi nebezpeční, pretože sa nezastavia pred ničím, aby získali ďalšiu dávku. Vlastne vieme, že akákoľvek forma závislosti je nevítaným fenoménom, ktorého sa treba zbaviť. Hospodárstvo Európskej únie je závislé a táto závislosť je podporovaná dovážanou ropou a plynom. Túto situáciu musíme zmeniť. Musíme zvýšiť investície do technológií, ktoré priamo zvýšia používanie a produkciu solárnej, veternej a vodnej energie a energie z biomasy v Európskej únii. Navyše je tu niekoľko silných argumentov, prečo by to mali byť práve tieto konkrétne technológie. Po prvé, ak neinvestujeme do týchto technológií, naša závislosť od ropy a plynu sa bude len zväčšovať a situácia sa bude zhoršovať, pretože tieto zdroje budú na celom svete čoraz vzácnejšie a ceny budú ešte vyššie. Po druhé, týmito investíciami budeme zároveň schopní podporiť najmä malé a stredné podniky, ak im poskytneme určité výhody pri uchádzaní sa o finančné prostriedky. Po tretie, investovaním do nových technológií dokážeme priamo prekonať súčasné prekážky v súvislosti s vyvažovaním rozvodných sietí elektrickej energie prostredníctvom premenlivého množstva elektrickej energie vyrábanej zo slnka a vetra. Dámy a páni, je čas na činy. Musíme znížiť svoju závislosť od dovážanej ropy a plynu a musíme podporiť investície presne do tých technológií, ktoré budú podporovať a zvyšovať používanie solárnej, veternej a vodnej energie a energie z biomasy.
Ďakujem vám za pozornosť.
Britta Thomsen
(DA) Vážená pani predsedajúca, máme dôvod byť spokojní s plánom SET. Bez 59 miliárd EUR, ktoré sa teraz investujú do rozumných energetických projektov, nedosiahneme do roku 2020 náš cieľ v oblasti obnoviteľnej energie, teda 20 %. Investície do skutočnej a udržateľnej energie predstavujú dve tretiny finančných prostriedkov v rámci plánu SET. Týka sa to napríklad fotovoltickej energie, veterných turbín a biomasy. Plán SET však nie je dôležitý a správny len preto, že nám zaručuje čistejšiu energiu. Plán SET je kľúčový aj z hľadiska našich snáh prekonať sociálnu a hospodársku krízu. S týmito obrovskými investíciami do moderných energetických technológií budeme schopní vytvoriť státisíce nových ekologických pracovných miest. Budeme tiež schopní urobiť z EÚ centrum vedomostí, pokiaľ ide o ekologické a udržateľné technológie. Nezabúdajme však, že s týmito investíciami prichádza aj zodpovednosť: zodpovednosť zaistiť, aby množstvo ľudí, ktorí sú v súčasnosti zamestnaní v energetickom sektore, dostalo príležitosť preškoliť sa a zvýšiť si úroveň zručností. Preto musia ísť investície do technológií ruka v ruke s investíciami do ľudí.
Liam Aylward
Vážená pani predsedajúca, chcel by som sa stručne vyjadriť k dvom veciam. Prvá sa týka významu investícií do nízkouhlíkových technológií a druhá zachytávania uhlíka v poľnohospodárstve.
Po prvé, ak chceme byť realistami, je rozhodujúce, aby EÚ zamerala svoju pozornosť a rozpočet na strategický plán energetických technológií. Ak chce EÚ dosiahnuť cieľové čísla v roku 2020, je nepochybne nevyhnutné zvýšiť cielené investície do nízkouhlíkových technológií.
Po druhé, musia sa zvýšiť výskum a investície do zachytávania a ukladania uhlíka, ktoré predstavujú praktický spôsob boja proti zmene klímy. Tu môže zohrať poľnohospodárstvo kľúčovú úlohu v oblasti sekvestrácie CO2 a môže prispieť k dosiahnutiu cieľov v roku 2020.
Pôdna biomasa a viazanie prírodného uhlíka - uhlík v pôde - môžu priniesť poľnohospodárom pridanú hodnotu prostredníctvom zníženia erózie a spotreby hnojív. Na plné využitie poľnohospodárstva a poľnohospodárskej pôdy na zachytávanie uhlíka sú potrebné ďalší výskum a investície, čo následne pomôže pri dosahovaní cieľov na rok 2020.
Ak chceme dosiahnuť merateľné výsledky, musíme dostatočne a účinne podporovať inovácie a výskum v oblasti nízkouhlíkových technológií.
Vicky Ford
Vážená pani predsedajúca, vítam iniciatívu hovoriť o investíciách do nízkouhlíkových technológií a konkrétnejšie o úspore energie a poskytovaní bezpečnejších a diverzifikovanejších dodávok energie. Chcela by som hovoriť najmä o využívaní finančných prostriedkov EÚ.
Región, ktorý zastupujem, už dostáva finančné prostriedky z EÚ vo výške viac ako 250 miliónov EUR na podporu hospodárskeho rastu v oblasti nízkouhlíkových technológií. Hoci ambície tohto projektu sú cenné, výsledky financovania, pokiaľ ide o skutočne zmysluplné investície, výrazne zaostávajú za očakávaniami.
Východ Anglicka, kde sídli aj Univerzita v Cambridgei, je tiež domovom popredných výskumných zariadení a v našom regióne bolo podpísaných vyše 250 zmlúv v súvislosti s grantmi 7. rámca. Videla som príklady vynikajúceho inovatívneho výskumu, sú tu však závažné otázky týkajúce sa komplikovanosti, najmä pre malé a stredné podniky, byrokracie a nepružnosti pri prispôsobovaní sa vývoju a vede. Sú známe alarmujúce príbehy o neskorých platbách zo strany samotnej EÚ.
Keď budeme uvažovať o tom, ako v budúcnosti investujeme peniaze daňových poplatníkov, mali by sme si vziať ponaučenie z toho, čo sa stalo v minulosti, a zaistiť, aby sme ich v budúcnosti použili lepšie.
Marian-Jean Marinescu
(RO) Dosiahnutie klimatických cieľov stanovených Európskou úniou závisí od vytvorenia stratégie na podporu postupného prechodu k nízkouhlíkovému priemyslu a používaniu udržateľnej energie.
Používanie nových technológií môže znížiť spotrebu energie v budovách až o 17 % a emisie CO2 v doprave až o 27 % a zavedenie inteligentného merania môže znížiť spotrebu energie až o 10 %. Na meranie spotreby energie a emisií CO2 je potrebná štandardná metodológia, aby sa dosiahla optimálna spotreba energie vo verejnom a súkromnom sektore. Na tieto účely musíme mať spoločné minimálne funkčné špecifikácie a interoperabilné inteligentné siete na európskej úrovni.
Komisia musí spolufinancovať čo najviac veľkých projektov, aby tak umožnila používanie inteligentného merania a inteligentných sietí ako štandardu, a to vrátane členských štátov, ktoré stále nemajú tieto technológie.
Chcem sa spýtať, či má Komisia v súčasnosti v úmysle poskytnúť dodatočné zdroje z rozpočtu EÚ na podporu malých a stredných podnikov pri vývoji technológií na výrobu nízkouhlíkovej udržateľnej energie.
Ďakujem.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Potrebujeme ambicióznu a rozumnú priemyselnú politiku, ktorá umožní Európskej únii udržať si globálnu konkurencieschopnosť, ako aj pracovné miesta a výrobu v rámci EÚ. Investície do vývoja nízkouhlíkových technológií pomôžu Európskej únii prekonať hospodársku krízu a môžu vytvoriť približne 2,7 milióna pracovných miest do roku 2020.
Európska únia musí investovať do európskych iniciatív na podporu obnoviteľných zdrojov energie a ich zavádzania do európskych rozvodných sietí elektrickej energie, ako aj do biopalív a ekologickej dopravy. Rýchle výsledky možno dosiahnuť investíciami do inteligentných miest a energetickej účinnosti budov, najmä obytných budov.
Naliehavo vyzývam Komisiu a členské štáty, aby zvýšili rozpočty vyčlenené na energetickú účinnosť obytných budov a aby v rámci strednodobej revízie využívania štrukturálnych fondov prijali opatrenia potrebné na zaistenie lepšieho čerpania 4 % sadzby z finančných prostriedkov Európskeho fondu regionálneho rozvoja (EFRR) na energetickú účinnosť obytných budov. To umožní zvýšenie tejto sadzby v období rokov 2014 - 2020.
Ďakujem.
Zbigniew Ziobro
(PL) Diskusia o investíciách do nízkouhlíkových technológií je diskusiou o metódach prispôsobenia hospodárstiev členských štátov požiadavkám na zníženie emisií skleníkových plynov. Bez ohľadu na to, že klíma a počasie na našom kontinente v posledných niekoľkých mesiacoch poskytli argumenty tým vedcom, ktorí spochybňujú vplyv človeka na zmenu klímy prostredníctvom emisií CO2, mali by sme si v každom prípade, keď v tejto súvislosti hovoríme o technológiách s nízkymi emisiami, položiť nasledujúcu otázku: ako možno zaistiť prostriedky potrebné na vývoj čistých technológií, aby sme dosiahli maximálny účinok v čo najkratšom čase?
Myslím si, že systém, ktorý sa vytvára na podporu výskumu a vývoja, by mal byť čo najpružnejší, aby bolo možné riadiť zdroje spôsobom, ktorý je primeraný z hľadiska dynamiky vedeckého výskumu. Vynára sa otázka, či a akým spôsobom plánujeme vytvoriť vhodné mechanizmy na podporu investícií do nízkouhlíkových technológií.
Nakoniec by som chcel ešte dodať, že bez ohľadu na to, aké závažné argumenty sa nájdu na podporu investícií do vývoja technológií s nízkymi emisiami, nemalo by to byť na úkor politiky súdržnosti.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
(PL) Vážená pani predsedajúca, v oznámení Komisie z 23. januára 2008 s názvom "Podpora včasnej demonštrácie udržateľnej výroby energie z fosílnych palív", ktoré je súčasťou klimatického a energetického balíka, bolo uvedené, že Európska únia podporí výstavbu 10 až 12 demonštračných zariadení na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého. Na konci roka 2008 sa tejto záležitosti ujal aj Európsky parlament vo forme uznesenia. V bode 11 tohto dokumentu sa píše, že opatrenia, ktoré predstavila Komisia, boli nedostatočné z hľadiska poskytovania požadovaných stimulov na výstavbu aspoň 12 demonštračných zariadení do roku 2015, zatiaľ čo v bode 18 sa hovorí, že je nevyhnutné, aby aspoň 12 demonštračných zariadení, ktorým sa vyčlení pomoc, využívalo všetky možné kombinácie troch technológií zachytávania a ukladania oxidu uhličitého.
Finančné prostriedky sa však majú získať z predaja 300 miliónov emisných kvót CO2 z rezerv pre nových účastníkov, teda z NER300. Suma určená na podporu výstavby demonštračných zariadení bude teda závisieť od trhovej ceny týchto kvót. Odhaduje sa, že to bude niečo medzi 7 až 12 miliardami EUR. Z navrhovaných rozhodnutí Komisie obsiahnutých v návrhu sa dá vyvodiť, že podpora v rámci NER300 pokryje šesť projektov na zachytávanie a ukladanie oxidu uhličitého v oblasti výroby elektrickej energie a dva projekty v oblasti priemyslu.
Chce Rada v spolupráci s Komisiou podporiť výstavbu ďalších dvoch až štyroch zariadení, a ak áno, ako?
Roger Helmer
Vážená pani predsedajúca, dnes sme počuli veľa nezmyslov o ekologických pracovných miestach. Faktom je, že naša posadnutosť obnoviteľnou energiou už teraz spôsobuje nárast cien elektrickej energie a palivovú chudobu európskych občanov. Vyššie ceny energie znamenajú, že podniky s vysokou energetickou náročnosťou to v Európe jednoducho vzdajú a odídu do výhodnejších jurisdikcií. Vyššie ceny energie znamenajú pomalší rast, vyššiu nezamestnanosť a úbytok pracovných miest. Videl som len jednu oficiálnu štúdiu o tejto problematike ekologických pracovných miest. Bolo to v Španielsku a táto štúdia dokázala, že na každé jedno pracovné miesto vytvorené v ekologickom sektore zaniklo 2,2 pracovných miest inde.
Ak to s nízkouhlíkovou elektrickou energiou myslíme naozaj vážne, potom existuje len jedno riešenie, a to je jadrová energia. V celej Európe sa začína hovoriť o nových jadrových kapacitách a to je dobre. Ak chceme, aby naše svetlá zostali rozsvietené, potrebujeme jadrovú renesanciu a potrebujeme ju rýchlo.
Maria Da Graça Carvalho
(PT) Výskum a technológie zohrávajú zásadnú úlohu v rozvoji nízkouhlíkovej spoločnosti. Kľúčové je investovať do radikálnej sociálnej zmeny založenej na udržateľnosti miest, decentralizovanej výrobe energie a konkurencieschopnosti priemyslu. To je rozhodujúca politika pre prosperujúcu a udržateľnú spoločnosť, ktorá je pripravená na úlohy spojené so zmenou klímy, s energetickou bezpečnosťou a globalizáciou a ktorá je svetovým lídrom v oblasti čistých technológií.
Strategický plán energetických technológií má za cieľ prispieť k dosiahnutiu práve tohto cieľa. Vítam základné usmernenia predstavené v oznámení, ktoré sa týkajú spôsobu definovania logického podkladu zásahov medzi verejným a súkromným sektorom, medzi financovaním na vnútroštátnej a regionálnej úrovni a na úrovni Spoločenstva.
Je však nevyhnutné zvýšiť verejné financovanie vedeckého výskumu v oblasti čistých technológií. Európa tiež musí vytvoriť podmienky na podporu väčších súkromných investícií v tejto oblasti. Naliehavo musíme prejsť od slov k činom.
Priority budúcich finančných perspektív EÚ a ôsmeho rámcového programu pre výskum a technologický rozvoj budú musieť byť energetická bezpečnosť, boj proti zmene klímy a životné prostredie. To je jediný spôsob, ako budeme môcť udržať konkurencieschopnosť nášho priemyslu, podporovať hospodársky rast a vytvárať pracovné miesta.
Patrizia Toia
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, toto nie je len bežná rozprava, ale mala by byť veľmi konkrétna a mali by sme klásť jasné a presné otázky - aké zdroje sú k dispozícii a kde ich získať - a dúfam, že tento Parlament očakáva dnes a na blížiacich sa zasadnutiach Rady 12. a 25 marca rovnako jasné a presné odpovede.
Chceme Komisii a Rade jasne povedať, že Európska únia, ktorá vždy stála v čele celosvetového boja proti emisiám do ovzdušia a zmene klímy, musí byť teraz zásadová, ak nechce stratiť dôveryhodnosť. Na dosiahnutie týchto cieľov musí urobiť všetko, čo je v jej silách. Musíme si veľmi dobre uvedomiť, že hovoriť o hospodárstve s nízkymi emisiami znamená niečo ako kopernikovskú revolúciu výrobného systému, znamená to zmenu mnohých vecí, stanovenie jasných priorít a existenciu politickej vôle, ale predovšetkým dostatočné zdroje a nástroje.
Vieme tiež, že táto kopernikovská revolúcia je rozhodujúca pre náš výrobný systém, pre európsky priemysel, ak chce zostať konkurencieschopný. V mnohých krajinách, v mnohých výskumných strediskách a na mnohých univerzitách sú intelektuálne zdroje pripravené, sú tam schopnosti a je tam vôľa: teraz je čas dať veci do pohybu. Musí to urobiť každý, ako povedali pán komisár a Rada: musia to urobiť členské štáty, podnikatelia a súkromný sektor. Som však presvedčená, že kľúčová úloha dať toto komplexné partnerstvo dohromady náleží Európskej únii.
Mairead McGuinness
Vážená pani predsedajúca, všetci sa zhodneme, že vyššia energetická účinnosť je prvým krokom v rade, chcem však vo svojom príspevku upriamiť vašu pozornosť na politický zmätok a nervozitu v súvislosti s bioenergiou.
Myslím si, že konkrétne tento Parlament a tiež Komisia a Európa vo všeobecnosti čiastočne utiekli od bioenergie, keď došlo k nárastu cien potravín v rokoch 2007 a 2008. Málo z nás hovorí o dnešnej realite väčšiny poľnohospodárov v celej Európe, teda o kríze dôvery z dôvodu kolapsu cien. Neexistuje však žiaden koherentný politický signál smerom k nim v súvislosti s využívaním pôdy a konkrétne s jej využitím na pestovanie energetických plodín.
Hlavne v Írsku sa vláda odkláňa od tejto oblasti. Pozrite sa, priemysel potrebuje politickú istotu, a práve v tejto oblasti politici zlyhali a my teraz žneme, čo sme zasiali.
Ak hovoríme o investíciách do výskumu, ale tento výskum nebude mať žiadne využitie, pretože neurobíme správne politické rozhodnutia, bude to strata času.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, financovanie prechodu k ekologickým nízkouhlíkovým technológiám bude v prípade nových členských štátov mimoriadne náročné. Jedným z potenciálnych a veľmi dôležitých zdrojov pre stredoeurópske a pobaltské štáty by bolo použitie emisných kreditov nazhromaždených v rámci systému obchodovania s emisiami na základe Kjótskeho protokolu, vďaka čomu by tieto krajiny mohli profitovať zo svojich klimatických zdrojov. Podmienkou by, samozrejme, bolo vytvorenie systému, ktorý by nahradil Kjótsky protokol, alebo podpora zo strany Európskej rady a Komisie pri našom úsilí získať náležitú hodnotu za naše zostávajúce klimatické zdroje. Ako spravodajca pre bioplyn som si dobre vedomý výdavkov na nové technológie, preto by bol veľmi dôležitý technologický vývoj. Je veľmi dôležité presadzovať tento bod v rámci spoločnej poľnohospodárskej politiky, napríklad zmenou zloženia krmiva pre hospodárske zvieratá, zavedením metód orby, ktoré by sa odlišovali od hĺbkového obrábania pôdy, a zavedením nových inovatívnych technológií.
Bogusław Sonik
(PL) Jednou z najdôležitejších priorít stanovených v dlhodobej stratégií Európskej únie by malo byť vytvorenie inovatívneho hospodárstva, napríklad transformáciou súčasných energetických systémov s použitím modelu s nízkymi emisiami, najmä takého, ktorý je založený na čistých uhlíkových technológiách. Približne 80 % primárnej energie používanej v Európskej únii pochádza z fosílnych palív. V priebehu posledných desaťročí sa zdokonalili siete a dodávateľské reťazce, ktoré zásobujú spoločnosť energiou práve z týchto zdrojov. Hospodársky rast a prosperita boli postavené na rope, uhlí a plyne a je ťažké zmeniť to zo dňa na deň.
Európsky strategický plán energetických technológií, ktorý je pilierom politiky Európskej únie v oblasti energetiky a klímy, je dobrým krokom smerom k prechodu Európskej únie k inovatívnemu hospodárstvu, samozrejme za predpokladu, že bude brať do úvahy financovanie čistých uhlíkových technológií. Ak chce Európa dosiahnuť ambiciózne hospodárske ciele v oblasti znižovania emisií, je kľúčové, aby zvýšila výdavky na výskum v oblasti čistých, udržateľných a účinných energetických technológií a koordináciu spájania síl, potenciálu a zdrojov vo verejnom aj súkromnom sektore.
Priemyselné revolúcie v minulosti ukázali, že technológia môže trvalo zmeniť náš spôsob života. V súčasnosti máme neopakovateľnú a uskutočniteľnú príležitosť zmeniť model výroby energie. Investície do vývoja a propagácie zdrojov čistej, obnoviteľnej energie však bude možné zrealizovať len vtedy, ak Spoločenstvo zaistí dostatočnú úroveň finančných prostriedkov a zahrnie tieto investície na zoznam strategických cieľov Európskej únie.
Fiorello Provera
Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, v diskusii o energetických možnostiach Európskej únie je istá jedna vec: najvýznamnejším, najlacnejším a najudržateľnejším zdrojom energie, ktorý máme k dispozícii, je ušetrená energia. Z prírodných, historických, kultúrnych a hospodárskych dôvodov sú modelom znižovania spotreby energie v súlade s požiadavkami moderného života horské oblasti, ktoré sa podujali na rozsiahle experimenty s používaním obnoviteľných zdrojov energie s nízkouhlíkovými emisiami.
Horské oblasti vyrábajú takmer všetku vodnú energiu Európy. Ako príklad uvediem provinciu v Taliansku, z ktorej pochádzam a ktorá sama vyrába 12 % vodnej energie v celej krajine. Horské oblasti majú tiež historické skúsenosti s výstavbou budov, ktoré sú účinnejšie z hľadiska úspory energie. Podarilo sa nám postaviť obytné domy, ktoré sú úplne sebestačné, čo sa týka elektriny aj vykurovania, a ktoré dokonca dodávajú viac energie, ako využijú, a to všetko, samozrejme, s použitím pokročilých technológií. Hory sú často testovacím miestom, sú preto ideálnym prostredím na experimentovanie s lepším využitím biomasy, solárnej energie, geotermálnej energie, tepelných čerpadiel a predovšetkým na zmenu systémov distribúcie energie.
Pán komisár, hory sú plné energie, čistej energie, len si ju musíme zobrať. Z tohto dôvodu žiadame Komisiu, aby do svojej stratégie zahrnula aj horské oblasti, aby sa pozorne pozrela na ich skúsenosti a uznala ich nárok na získanie spravodlivej kompenzácie za všetku obnoviteľnú energiu, ktorú už dodali. Článok 174 Lisabonskej zmluvy uznáva úlohu hôr, preto netrpezlivo čakáme na iniciatívu zo strany Komisie v súvislosti s uplatnením tohto článku a na európsku horskú politiku aj v oblasti energetiky.
Vyzývam preto Komisiu, aby sa riadila odporúčaniami zo správy pána Durnwaldera z Výboru regiónov a do hodnotenia európskych území zahrnula aj energetické otázky a výrobnú kapacitu horských oblastí, pokiaľ ide o obnoviteľnú energiu a pasívnu výstavbu.
Hory, ktoré pokrývajú 40 % územia Európy a sú domovom 90 miliónov ľudí, boli doteraz považované za znevýhodnené oblasti. Realizovaním inovatívnych a dôsledných energetických politík môžu tieto oblasti prekonať tento hendikep a poskytnúť dôležitý stimul z hľadiska dosiahnutia cieľov stanovených v stratégii 20-20-20, a to tak, že ukážu, že energetická sebestačnosť je možná za prijateľnú cenu, ak existuje pevná politická vôľa.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Európske poľnohospodárstvo je často označované za hlavný zdroj globálneho otepľovania. Tento pohľad, samozrejme, nie je celkom správny. Na druhej strane však nemôžeme ignorovať potenciálny príspevok poľnohospodárstva k znižovaniu emisií oxidu uhličitého.
Tejto téme sa už určite venovali aj iní rečníci. Ukladanie uhlíka, biomasa, ako aj investície do znižovania množstva používaných hnojív predstavujú len niekoľko príkladov toho, ako je poľnohospodárstvo ovplyvnené týmto problémom. Práve preto si v súvislosti s diskusiami o investíciách do nízkouhlíkových technológií myslím, že poľnohospodárstvo musí patriť medzi priority a nesmie byť úplne prehliadané, ako sa to napríklad stalo v prípade inej európskej stratégie. Hovorím o stratégii EÚ 2020.
Ďakujem.
Karin Kadenbach
(DE) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, pán úradujúci predseda Rady, hovorím len za seba a chcem povedať svojim náprotivkom: jadrová technológia podľa mňa nie je žiadnym riešením a pokiaľ viem, nie je ani obnoviteľným zdrojom energie.
Našou úlohou tu je zaviesť opatrenia, z ktorých budú mať prospech naše deti a naša dlhodobá budúcnosť. Je preto mimoriadne dôležité, aby sme znížili emisie CO2, ale toto zníženie nesmie byť na úkor životného prostredia - inými slovami, musíme dávať veľký pozor, aké opatrenia budeme financovať a do akých opatrení budeme investovať. Nesmieme znižovať CO2 a zároveň ničiť naše životné prostredie.
Rok 2010 je Rokom biodiverzity a je veľmi dôležité, aby sme aj v týchto dokumentoch zaznamenali, že na všetky investície, na všetky opatrenia sa musíme pozerať aj z hľadiska zachovania životného prostredia pre naše deti, pre našu budúcnosť a pre biodiverzitu.
João Ferreira
(PT) Vážená pani predsedajúca, pán komisár, pri diskusii o prechode k nízkouhlíkovému hospodárstvu nesmieme zabúdať na nasledujúcu skutočnosť. Prechod určite nebude hladkým procesom. O niekoľko rokov budeme konfrontovaní s realitou nedostatku a postupného vyčerpávania primárneho zdroja energie, od ktorého sme závislí: fosílnych palív. Tieto palivá sa tiež využívajú ako suroviny v mnohých mimoriadne dôležitých priemyselných odvetviach, napríklad v chemickom a farmaceutickom priemysle.
Pre ľudstvo je absolútne nevyhnutné, aby sa so zostávajúcimi svetovými zásobami ropy zaobchádzalo veľmi rozumne, čo v prvom rade znamená veľmi šetrne.
Práve z tohto dôvodu je kľúčové prijať plán nazývaný Protokol o vyčerpaní ropy, ktorý bol predstavený v Uppsale v roku 2002 a v Lisabone v roku 2005 skupinou vedcov a odborníkov z rôznych krajín, ktorí sú členmi Združenia pre výskum ropného a plynového vrcholu. Tento plán stanovuje priority, ako sú dobré a spravodlivé riadenie týchto zdrojov, zmiernenie vplyvu ich nedostatku a kontrolovaný prechod k iným primárnym zdrojom energie.
Alajos Mészáros
(HU) Jadrová energia podľa môjho názoru nemá v tejto správe také miesto, aké si zaslúži. Riešenia zamerané na vývoj alternatívnej veternej a solárnej energie a bioenergie sú všetky zdĺhavé a vôbec nie je isté, či nakoniec prinesú výsledky. V našej energetickej stratégii však musíme postupovať rýchlo, stačí si len spomenúť na dôsledky minuloročnej plynovej krízy a hrozbu zmeny klímy. Jadrová energia je najväčším zdrojom bezuhlíkovej energie v Európskej únii a v súčasnosti pokrýva tretinu našich potrieb, pokiaľ ide o elektrickú energiu. Jej ďalší bezpečný vývoj je jednoducho nevyhnutný. Pomohlo by, keby sme si to všetci uvedomili.
Seán Kelly
(GA) Vážená pani predsedajúca, počúval som túto rozpravu a bola veľmi zaujímavá. O tejto téme som si prečítal všetko, čo som mohol.
Chcem povedať len dve veci. Po prvé, bola položená otázka, odkiaľ sa zoberú finančné prostriedky. Po druhé, ako sa bude koordinovať výskum a vývoj?
Zdá sa mi, že je tu príležitosť, aby sa tri inštitúcie Európskej únie - odborníci z Parlamentu, Rady a Komisie - spojili a vytvorili riadiacu skupinu. Po prvé, aby našli zdroje finančných prostriedkov, ktoré sú potrebné na verejno-súkromné partnerstvá, spolu s možnými cieľmi pre jednotlivé krajiny a po druhé, aby dohliadali a koordinovali výskum. Malo by ísť o metódu "výskum, demonštrácia a výsledky", pričom časť finančných prostriedkov by určite závisela od úspešných výsledkov, v opačnom prípade by sa totiž každý profesor v Európe pokúšal robiť výskum, čo by v konečnom dôsledku viedlo k nekoordinovanému postupu.
Zoltán Balczó
(HU) Od predstaviteľov Rady a Komisie sme počuli krásne slová o nízkouhlíkových technológiách, nedokázali však odpovedať na kľúčovú otázku: odkiaľ sa zoberú peniaze? Jedna skupina členských štátov má pripravený zdroj: bývalé socialistické krajiny výrazne prekročili svoje záväzky Kjótskeho protokolu. Práve vďaka tomu mohla mať Európska únia vztýčenú hlavu na konferencii v Kodani. Tieto krajiny majú nárok speňažiť svoje kvóty oxidu uhličitého. Avšak Komisia a 15 pôvodných členských štátov im v tom chcú zabrániť. V prípade Maďarska ide o sumu niekoľko stoviek miliárd forintov. V Kodani Maďarsko a Poľsko súhlasili, že tieto peniaze použijú na ekologickú infraštruktúru. Takže toto sú teda tie zdroje. Tento návrh však doteraz zostal nevypočutý, čo svedčí o tom, že predsa len platí, že nové členské štáty sú naozaj považované za druhoradých členov Európskej únie.
Elena Băsescu
(RO) Jedným z hlavných cieľov Európskej únie je vytvorenie nízkouhlíkového hospodárstva. Zámerom je, aby do roku 2020 pochádzalo 20 % z celkového množstva vyrobenej energie z obnoviteľných zdrojov.
Rumunsko má ešte ambicióznejší cieľ - 24 %. Podľa štúdií je oblasť Dobrogea v juhovýchodnom Rumunsku na druhom mieste v Európe za severným Nemeckom, pokiaľ ide o potenciál pre veternú energiu. V súčasnosti sa tam buduje najväčší veterný park na pevnine v Európe, ktorý bude mať 240 veterných turbín a vyrobí 600 MW obnoviteľnej energie. Prvá fáza tohto projektu sa dokončí v priebehu tohto roka a do prevádzky sa uvedenie 139 zariadení. Celý projekt bude dokončený v roku 2011 v oblastiach Fântânele a Cogealac v okrese Konstanca.
Realizácia tohto projektu je dôležitá pre energetickú bezpečnosť Rumunska, pretože pomôže znížiť dovoz zdrojov energie.
Ďakujem.
Antonio Cancian
(IT) Vážená pani predsedajúca, dámy a páni, na základe toho, čo som počul dnes ráno, verím, že sa úplne zhodujeme v niekoľkých bodoch: účinnosť, úspora, obnoviteľná energia a nové technológie. To však, dámy a páni, nestačí, ak definitívne nevyriešime ďalšie dva problémy.
Prvým je jadro: už len to slovo, len náznak toho, o čo ide, nás desí. Uskutočnime výskum a pokúsme sa byť v tomto výskume zodpovední. Druhým je financovanie: bojíme sa hovoriť o verejno-súkromných partnerstvách, ako som počul dnes ráno. Už len samotná myšlienka, že súkromný sektor by mohol hrať úlohu v akejkoľvek iniciatíve spolu s verejným sektorom, sa považuje za niečo takmer cudzie, zahanbujúce a podozrivé.
Je to však nevyhnutné, dámy a páni, vzhľadom na finančné prostriedky, ktoré máme k dispozícii. Navyše je pre verejný sektor dôležité komunikovať so súkromným sektorom, pretože verejný sektor sa musí naučiť konať podnikateľským spôsobom a v súlade s politikou udržateľnosti.
Christian Ehler
(DE) Vážená pani predsedajúca, moja otázka bude stručná. V politických skupinách vedieme obohrané - ale oprávnené - diskusie o ideologických otázkach v súvislosti s technológiami. Položme však aspoň raz spoločne otázku, na ktorú budú musieť Rada a Komisia odpovedať. Dlho sme diskutovali o pláne SET. Aké sú nástroje na jeho realizáciu? Aké sú časové rámce? Aké záväzky prevezmú členské štáty?
Claude Turmes
(DE) Vážená pani predsedajúca, nebudem sa teraz zaoberať otázkou ideológie - to môžeme urobiť inokedy -, ale naozaj si myslím, že ideológovia sú na opačnej strane tohto Parlamentu.
Komisia bude mať v priebehu nasledujúcich niekoľkých týždňov v rukách dva hmatateľné nástroje. Prvým je nástroj na financovanie rozdelenia rizík, ktorý má stále k dispozícii nejaké peniaze. Tieto peniaze by sa teraz mohli použiť na obnovený tlak na obnoviteľné energie a energetickú účinnosť. Bolo mi povedané, že Generálne riaditeľstvo Komisie pre výskum blokuje peniaze - nechce tieto peniaze použiť na energetiku, ale radšej na informačné a komunikačné technológie a iné oblasti. Má k tomu pán komisár čo povedať?
Druhý nástroj pozostáva minimálne z 15 % z finančných prostriedkov, ktoré zjavne ešte zostali v pláne hospodárskej obnovy, a my, Parlament, sme rozhodli, že tieto peniaze sa musia použiť na energetickú účinnosť, najmä na inteligentné mestá. Pán komisár, môžete mi niečo povedať aj k tejto veci?
Iosif Matula
(RO) Skutočnosť, že dnes máme v Európskom parlamente túto rozpravu o investíciách do nízkouhlíkových technológií, poukazuje na to, že Európska únia chce potvrdiť svoje vedúce postavenie nielen v oblasti znižovania a zefektívňovania spotreby energie, ale aj v oblasti zaistenia zdravého životného prostredia. Domnievam sa, že našou úlohou je teraz podporovať oblasti ako výskum a inovácie s cieľom identifikovať riešenia, ktoré poskytnú základy pre udržateľný európsky energetický systém. Preto musíme v tejto oblasti stanoviť požiadavky financovania, aby sa zvýšila globálna konkurencieschopnosť Európskej únie.
Myslím si, že je dôležité, aby sme sústredili pozornosť na osobitný potenciál ekologickej energie na regionálnej a miestnej úrovni. Región v Rumunsku, odkiaľ pochádzam, ponúka významný potenciál pre geotermálnu energiu, ktorý sa v súčasnosti dostatočne nevyužíva. Má to rôzne príčiny, myslím si však, že musíme dať v tejto súvislosti významné právomoci miestnym orgánom, aby sme ich podporili pri rozvíjaní verejno-súkromných partnerstiev.
Ďakujem.
Pedro Luis Marín Uribe
Vážená pani predsedajúca, pozorne som sledoval dnešnú rozpravu a teší ma, že môžem potvrdiť, že mnohé obavy, ktoré vyjadril Parlament, má aj Rada. Verím, že závery, ktoré prijmeme zajtra, nám umožnia vytvoriť pevný základ, ktorý upokojí vyjadrené obavy a umožní nám dosiahnuť okamžitý pokrok pri spúšťaní priemyselných iniciatív.
Myslím si, že sme dosiahli jasnú zhodu v súvislosti s faktom, že tieto iniciatívy sú kľúčové, ak chceme znížiť našu energetickú závislosť, zlepšiť účinnosť, pokračovať v technologickom pokroku - čím ešte viac podporíme európske technológie - a, samozrejme, splniť úlohy súvisiace so zmenou klímy.
Tieto iniciatívy sú tiež nevyhnutné z hľadiska udržania európskej konkurencieschopnosti a vytvárania pracovných miest. Myslím si, že môžem ubezpečiť pána Helmera, že sú aj iné štúdie okrem tej, ktorú čítal, z ktorých niektoré uskutočnila samotná Komisia a ktoré ukazujú pozitívny vplyv na zamestnanosť, pričom tento účinok bude z dlhodobého hľadiska ešte väčší.
Navrhujeme preto, aby sa uplatňovali spoločné zásady a postupy, ktoré by usmerňovali existujúce priemyselné iniciatívy. To bude, samozrejme, okrem iného vyžadovať vytvorenie finančných nástrojov a kritérií verejných zásahov, ktoré sú potrebné na podporu vývoja týchto technológií.
Veľký dôraz sa kládol na finančné aspekty a tieto obavy má aj Rada. Rada sa však nemôže zaviazať zmeniť rozdelenie finančných prostriedkov bez toho, aby rešpektovala právo Komisie na iniciatívu a právomoci, ktoré v tejto oblasti náležia aj Parlamentu. Preto sa zatiaľ budú musieť uplatňovať súčasné dohody o financovaní.
V každom prípade musíme trvať na význame zvyšovania našich rozpočtov s cieľom vývoja týchto nových technológií a na tom, že základným cieľom budúcich diskusií v rámci európskych inštitúcií a najmä v tomto Parlamente musí byť to, aby sa toto zvyšovanie rozpočtov stalo našou prioritou.
Môžem vás tiež uistiť, že Rada robí a bude aj naďalej robiť všetko, čo je v jej silách, aby zaručila riadne financovanie strategického plánu energetických technológií (SET), a to pokiaľ ide o súčasný finančný rámec i budúce rámce.
Ako už povedal pán komisár, chcem pripomenúť, že vo všeobecnosti budú dôležitú úlohu zohrávať aj súkromné iniciatívy - súkromné zdroje financovania. Toto je totiž oblasť, v ktorej musíme spolupracovať s cieľom maximalizácie účinku verejných finančných zdrojov. Musíme dosiahnuť výrazný multiplikačný účinok, ktorý nám umožní úspešne realizovať tieto iniciatívy, ktoré sú pre budúcnosť Európy kľúčové.
Janez Potočnik
člen Komisie. - Vážená pani predsedajúca, v prvom rade vám chcem poďakovať za túto diskusiu. Veľmi pozorne som ju sledoval a určite veľa vecí zoberieme do úvahy pri príprave našej budúcej práce.
Dovoľte mi začať krátkym príbehom. Po ropnej kríze v 70. rokoch sme boli svedkami entuziazmu nebývalých rozmerov, pokiaľ ide o inovácie poskytujúce konkurenčnú výhodu, ktoré dokonca rešpektovali životné prostredie, trvalo to však len krátko. Po stabilnom a dostatočne dlhom poklese cien ropy sa investície do výskumu a vývoja a zavádzania ich výsledkov znížili, dopyt trhu po nových technológiách sa vytratil, zmenili sa modely spotreby a boli sme dotlačení do obdobia falošného pohodlia, v ktorom sme boli závislí od lacnej zahraničnej energie. Bolo to obdobie ilúzie udržateľnosti.
Mimochodom, investície do výskumu a vývoja v oblasti energetiky bezprostredne po ropnej kríze boli približne štyrikrát vyššie ako dnes alebo pred niekoľkými rokmi.
A kde sme dnes po tomto období ľahostajného a nezodpovedného vývoja bez aktívneho prístupu? Reagujeme na riziká zmeny klímy a snažíme sa vyriešiť bezpečnosť z hľadiska energetickej závislosti. Preto som presvedčený, že aktívna vízia je realistickým a nevyhnutným prístupom a nie ilúziou.
Práve preto nevidíme žiadnu alternatívu k ekologickému rastu a s tým súvisia aj veci obsiahnuté v dokumente, ktorý sme prijali pred niekoľkými dňami, čiže v stratégii Európskej únie do roku 2020. Potrebujeme viac čistých priemyselných odvetví, nie viac odvetví, ktoré sú zamerané na čistenie. Potrebujeme stimuly, ceny, náklady a správne signály. Musíme sa sústrediť na energetickú účinnosť alebo, ak chcete, na účinnosť zdrojov, ktorá je jednou z hlavných súčastí stratégie EÚ 2020.
Teraz prejdem k druhej otázke, ktorou je plán SET, o ktorom diskutujeme. Všetky odhady potrebného financovania uvedené v pláne SET vychádzajú z technologických plánov. Bola to veľmi seriózna práca. Keď sa pozriete na návrhy, čo plánujeme, aké sú odhady potrebného financovania v budúcnosti, nájdete nasledujúce čísla: veterná energia: 6, solárna energia: 16, biomasa: 19, zachytávanie a ukladanie uhlíka: 13, jadrová energia: 7, inteligentné siete: 2, palivové články a vodík: 5, inteligentné mestá: 11, Európska aliancia pre energetický výskum: 5 a základný výskum: 1. Ak to všetko spočítate, dostanete číslo 75.
Chcem vám pripomenúť, že pre jadrovú energiu je tam číslo 7. Budem úprimný. Fúzia tam nie je a opakujem, fúzia predstavuje podstatné číslo, ktoré by sa malo objaviť, ale ak sa pozrieme na tento obraz, myslím si, že náš odkaz zo strany Komisie v súvislosti s tým, kam by mala ísť väčšina investícií, je úplne jasný.
Ďalším problémom sú zdroje financovania a plány. Hlavné zdroje, ako som povedal v úvode, budú musieť prísť odtiaľ, kde sa nachádzajú, a to z priemyslu a členských štátov. To znamená, že v tejto súvislosti by sme mali uvažovať o rozpočte Európskej únie, súčasnej a budúcej finančnej perspektíve, Európskom energetickom programe pre obnovu, systéme EÚ na obchodovanie s emisnými kvótami a, samozrejme, o využití ďalších existujúcich nástrojov a najmä Európskej investičnej banky.
Je tu závažná otázka štruktúry investícií do rôznych navrhovaných iniciatív. Myslím si, že je evidentné, že vnútorná štruktúra verejných a súkromných investícií nebude rovnaká z dôvodu blízkosti trhu, z dôvodu zlyhania trhu v prípade rôznych typov technológií - tieto otázky budeme musieť riešiť. Som však presvedčený, že to, čo máte pred sebou, je seriózna záležitosť, najmä keď začneme hovoriť o nasledujúcej finančnej perspektíve a o tom, že musíme prehodnotiť naše priority a spôsob investovania v budúcnosti.
Ďalšou vecou, ktorú chcem spomenúť, je, že všetky iniciatívy okrem jednej - inteligentných miest, čo je vaša iniciatíva, ktorá príde na rad neskôr a týka sa predovšetkým účinnosti zdrojov - začneme realizovať v roku 2010. Nemyslite si však, že na veciach, o ktorých tu hovoríme, sa už nezačalo pracovať. Začalo, a to najmä vo výskume. Aliancia pre výskum už na tom pracuje niekoľko rokov.
Posledná vec, ktorú chcem povedať, je, že s plánom SET naozaj začíname niečo veľmi špecifické na úrovni Európskej únie. Viete, že počas svojho predchádzajúceho mandátu som tvrdo bojoval za Európsku výskumnú oblasť. Na európskej úrovni narábame s približne piatimi percentami peňazí na výskum, takže pokiaľ nespojíme sily na úrovni EÚ - čím myslím európsku úroveň - a nevyhneme sa duplicitnému úsiliu, nemôžeme počítať so skutočným úspechom. Nepozerajte sa len na európsky rozpočet. Mali by sme spojiť peniaze, aby sme dostali naše výskumné kapacity na vyššiu úroveň.
Plán SET je najlepším príkladom spoločného programovania na úrovni EÚ, aký v súčasnosti máme. Prídu aj ďalšie aktivity, a oprávnene, myslím si však, že by sme nemali podceňovať to, čo sa tu deje. Hovoríme tu o verejno-verejno-súkromných partnerstvách, ktoré sú veľmi potrebné a predstavujú jednu z vecí, na ktoré by som chcel upriamiť vašu pozornosť v budúcnosti. O tejto veci budete diskutovať aj v súvislosti s rozpočtovými pravidlami. Musia umožniť preberanie rizika, ak chceme naozaj seriózne riešiť tieto otázky.
Myslím si, že keď hovoríme o pláne SET, o spoločnom programovaní, ktoré je jeho základom, stojíme pred jedným z najdôležitejších nových smerov v Európe. Máme tu Európsku alianciu pre energetický výskum - najlepšie výskumné organizácie, ktoré sa otvorili smerom von -, ktorá už dnes pracuje spoločne na všetkých týchto najzávažnejších otázkach.
Môj záverečný odkaz je, že si myslím, že je našou prvoradou povinnosťou postaviť sa svojím politickým vplyvom za tento program.
Predsedajúca
V súlade s článkom 115 ods. 5 rokovacieho poriadku som dostala dva návrhy uznesení na ukončenie rozpravy.
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční vo štvrtok 11. marca 2010 o 12.00 hod.
Písomné vyhlásenia (článok 149)
Luís Paulo Alves  
Hoci oceňujem, že cieľom tohto oznámenia Komisie je urýchliť vývoj nových technológií s vyšším potenciálom pre nízkouhlíkové emisie prostredníctvom vyššej energetickej účinnosti a využívania obnoviteľnej energie, ľutujem, že v tejto stratégii stále nemajú lepšie definovanú úlohu európske regióny.
Je potrebné zabezpečiť regionálnym orgánom primerané financovanie, napríklad zaistiť financovanie počas testovacej fázy pilotných projektov alebo investície počas výskumu a testovacej fázy projektov zameraných na obnoviteľnú energiu.
Myslím si, že je dôležité zahrnúť napríklad aj geotermálnu energiu. Je to obnoviteľný zdroj energie s veľkým potenciálom na rozvoj v sopečných oblastiach, a teda má osobitný význam pre vzdialené a ostrovné oblasti Únie, pričom preň neboli stanovené žiadne ciele.
V tejto súvislosti sa musia zvýšiť verejné a súkromné investície prostredníctvom vývoja energetických technológií, aby sme dosiahli želané ciele nízkouhlíkového hospodárstva a tiež pomohli prekonať zlyhania trhu, o ktorých sa hovorí v klimatickom a energetickom balíku.
András Gyürk  
písomne. - (HU) Myslím si, že je dôležité, že Európska komisia pri príprave svojho strategického plánu energetických technológií zobrala do úvahy množstvo potrebnej podpory pre výskum a vývoj ekologických technológií. Platí to o to viac, že v súčasnosti vo väčšine prípadov zatiaľ nie sú solárna energia, bioenergia a vodíková technológia ziskové. Ako správne upozornil Steven Chu, americký minister pre energetiku, na to, aby mohli ekologické technológie konkurovať tradičným technológiám na báze fosílnych palív, sú potrebné vedecké objavy na úrovni Nobelovej ceny. Vážnym nedostatkom plánu ekologických technológií je však skutočnosť, že netušíme, aké finančné prostriedky EÚ sa použijú na jeho realizáciu. Vzhľadom na odhadované náklady vo výške 16 miliárd EUR potrebné na výskum solárnej energie alebo na odhadované náklady 5 miliárd EUR na vodíkové technológie to nemôže byť druhoradá otázka. V súčasnosti nič nenasvedčuje tomu, že nasledujúci sedemročný finančný rámec poskytne viac zdrojov na výskum ekologických technológií. Sme si dobre vedomí toho, že podpora z verejných finančných prostriedkov nie je náhradou aktivít súkromných investorov. Každopádne, Európska únia a členské štáty musia zvýšiť finančné prostriedky určené na výskum ekologických technológií. Prípadné zisky zo systému obchodovania s emisiami môžu slúžiť ako dobrý základ. Nejde tu o málo. Nemôžeme dopustiť, aby mali plány energetickej politiky a ochrany klímy rovnaký osud ako lisabonská stratégia s jej rozporuplnými výsledkami.
Jim Higgins  
písomne. - Ak chceme, aby sa z uhlíkovej technológie stala realita, musíme vyriešiť problém nedostatku inžinierov a iných vysokokvalifikovaných pracovníkov, ktorí navrhujú a vyrábajú pokročilé technológie. Môžeme to dosiahnuť vytvorením alebo posilnením systémov školení alebo štipendií, ktoré zaistia, aby boli schopnosti pracovníkov na dostatočnej úrovni, keď príde čas hospodárskej obnovy. Musíme zaistiť prísun vysokokvalifikovaných a kvalitne vzdelaných pracovníkov so správnou kombináciou teoretických a praktických zručností. Musíme tiež odstrániť pretrvávajúce prekážky mobility v rámci EÚ, najmä čo sa týka výskumníkov a vysokokvalifikovaných ľudí, a vyriešiť problém uznávania kvalifikácií inžinierov v rámci celej EÚ. Finančné trhy a inštitúcie majú tendenciu byť pri investíciách opatrné, najmä pokiaľ ide o malé a stredné podniky. Existuje množstvo systémov EÚ na podporu inovácií, musia však byť lepšie synchronizované a koordinované z hľadiska ponuky i dopytu. Musíme umožniť spoluprácu medzi malými a strednými podnikmi a výskumnými ústavmi, presadzovať práva duševného vlastníctva a prenos technológií. Aj samotné podniky pôsobiace v oblasti elektrotechnického priemyslu musia byť pri podpore iniciatív klastrov a pripájaní sa ku klastrom aktívnejšie. Musíme tiež stimulovať výskum a inovácie prostredníctvom daňových stimulov alebo inovačných poukazov a zlepšením podmienok pre investície do rizikového kapitálu, napríklad pre podnikateľských anjelov alebo prostredníctvom cezhraničného rizikového kapitálu.
Wojciech Michał Olejniczak  
Globálne otepľovanie spôsobené ľudskou činnosťou je fakt. Boj proti tomuto procesu a jeho negatívnym dosahom je naliehavou potrebou súčasnosti. Jedným zo spôsobov riešenia týchto problémov je používanie čistých a obnoviteľných zdrojov energie. Ak však majú tieto zdroje energie hrať významnú úlohu v rámci európskeho energetického systému, musia byť splnené dve podmienky. Po prvé, potrebujeme viac finančných prostriedkov dostupných na ich výskum a vývoj. Po druhé, potrebujeme viac finančných prostriedkov na investície v oblasti zavádzania najnovších technológií s nízkymi emisiami. Investície do vývoja technológií s nízkymi emisiami, ktoré sú súčasťou európskeho strategického plánu energetických technológií, sú dôležité pre celú EÚ. Predovšetkým sú však dôležité pre krajiny, ktorých energetický priemysel z historických dôvodov produkuje veľké množstvá CO2. Jednou z takýchto krajín je Poľsko. Zlepšovanie a vývoj technológií zachytávania a ukladania oxidu uhličitého (CCS) je vecou rozhodujúceho významu pre celé poľské hospodárstvo.
