Rádioaktivita v potravinách (rozprava) 
Predsedajúci
Ďalším bodom programu je správa pána Beleta v mene Výboru pre priemysel, výskum a energetiku o návrhu nariadenia Rady (Euratom) stanovujúceho najvyššie povolené hodnoty rádioaktivity v potravinách a krmivách, spôsobenej jadrovou haváriou alebo iným prípadom rádiologického núdzového stavu.
- C7-0137/2010 -.
Ivo Belet
Hovoríme tu o bezpečnosti potravín pre ľudí a krmív pre zvieratá. Zjavne sú to najvyššie priority Európskej únie. Pochopiteľne, ide o dôležitý právny predpis, ktorý, dúfajme, nikdy - alebo nikdy viac - nebudeme musieť použiť, pretože v ňom ide o rádioaktívnu kontamináciu. Preto sa vyžadujú najvyššie normy bezpečnosti.
Súčasné normy a nariadenia platia už najmenej dvadsať rokov. Ústavné a spoločenské pomery sa medzitým zásadne zmenili. Musíme preto urobiť niekoľko úprav. Veríme, že tento Parlament zajtra prijme práve tieto zlepšenia, a dúfajme, že ich zohľadnia aj ďalšie inštitúcie.
Predovšetkým je nevyhnutné - a dúfam, že pán komisár bude môcť čoskoro počúvať, čo hovorím -, aby v prípade takýchto núdzových stavov zohrávala kľúčovú úlohu Komisia a nie Rada. Je v záujme všetkých občanov, pán komisár, aby situáciu po jadrovej havárii riadila Komisia, pretože to celkom jasne presahuje záujmy jednotlivých národných vlád.
Súčasné nariadenie, ktoré som práve spomenul, bolo stanovené bezprostredne po kríze v Černobyli. Bolo to v roku 1986. Musíme ho preto aktualizovať a prispôsobiť novému inštitucionálnemu prostrediu v Európskej únii.
Po druhé, dámy a páni, nie je potrebné zdôrazňovať, že Komisia by mala aktualizovať stanovené normy a zohľadniť tak technologický pokrok, a to na základe konzultácií s odborníkmi: odborníkmi v oblasti verejného zdravia a odborníkmi v oblasti bezpečnosti potravín. Je to samozrejmé, no v súčasnom nariadení to ako také nebolo objasnené. Z tohto dôvodu navrhujeme ustanovenie, ktorým sa to vyslovene určí.
V tejto súvislosti vyslovene žiadame Komisiu, aby na budúci rok zverejnila správu o primeranosti noriem v súčasnej podobe a o tom, či je vôbec potrebné naďalej pracovať na zozname známom ako zoznam menej významných potravín a či je stále vhodné naďalej viesť tento zoznam.
Moja tretia poznámka, pán komisár, pán predsedajúci, sa týka definície potravín pre dojčatá, čo je očividne veľmi chúlostivá záležitosť, na ktorej treba pracovať. Súčasný text nebol celkom upravený tak, aby zodpovedal najnovším európskym nariadeniam o potravinách, a je nevyhnutné, aby sme do tohto textu zasiahli. Takýto návrh ideme zajtra predložiť plénu.
Po štvrté Parlament navrhol poskytnúť kompenzácie poľnohospodárom v prípade, že ich zasiahne takáto havária. To nie je výslovne stanovené. Žiadame Komisiu - a zajtra tak urobíme prostredníctvom ústneho pozmeňujúceho a doplňujúceho návrhu -, aby to zvážila, a ak si to bude želať, aby predložila svoj návrh.
V neposlednom rade ide o otázku právneho základu. Pán komisár, Výbor Európskeho parlamentu pre právne veci sa jednohlasne zhodol na tom, že táto otázka by mala podliehať článku 168 ods. 4 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Napokon, ide o - tu citujem zo zmluvy - "[opatrenia] [...], ktorých priamym cieľom je ochrana verejného zdravia", koniec citátu. Ide, samozrejme, o zásadnú zmenu, pretože to znamená, že skôr budeme musieť upraviť spolurozhodovací postup ako siahnuť po konzultácii na základe zmluvy o Euratome.
Nazdávame sa, že Rada a Komisia to v záujme všetkých Európanov vážne vezmú do úvahy a že sa s nami vydajú týmto smerom.
Michel Barnier
V prvom rade prijmite, prosím, ospravedlnenie pána Šefčoviča a pána Oettingera, ktorí sú zaneprázdnení inými povinnosťami a ktorí ma požiadali, aby som ich zastúpil. V ich mene by som teda chcel poďakovať pánovi Beletovi, vášmu spravodajcovi, za to, že poukázal na dôležité aspekty, ktoré vyplývajú z potreby posilniť opatrenia v oblasti ochrany zdravia v prípade rádioaktívnej kontaminácie potravín a krmív.
Tiež by som chcel poukázať na to, že návrh Komisie na prepracovanie znenia nariadenia Rady č. 3954/87 obsahuje len jedno ustanovenie, ktoré je predmetom preskúmania. Je to odôvodnenie v preambule doplnené na zdôvodnenie existujúceho ustanovenia v nariadení, konkrétne zaistenie vykonávacích právomocí Rady. Dámy a páni, všetky ďalšie ustanovenia boli predložené na kodifikáciu, a preto ostávajú v návrhu nezmenené.
Preto Komisia - poviem to veľmi úprimne - nemôže prijať pozmeňujúce a doplňujúce návrhy uvedené v správe pána Beleta, a to z dvoch príčin. Prvá je inštitucionálneho charakteru a druhá súvisí s ich podstatou. Prvá príčina sa týka potreby prísneho dodržiavania dohody o používaní postupu prepracovania uzavretej medzi Parlamentom, Komisiou a Radou.
Vzhľadom na medziinštitucionálnu dohodu a samotnú logiku postupu prepracovania nemôžu byť kodifikované časti prepracovaného návrhu predmetom zmeny a doplnenia, až na skutočne výnimočné okolnosti.
Zámerom je poskytnúť nástroj, ktorý okrem iného zabezpečí jednotnosť v prípade, že sa budú musieť urobiť zmeny. Prísne dodržiavanie tohto dohodnutého pravidla je dôležitou podmienkou zabezpečenia medziinštitucionálnej rovnováhy a práva Komisie na iniciatívu.
Nedodržanie medziinštitucionálnej dohody zo strany niektorej z inštitúcií by prakticky znemožnilo použitie tejto legislatívnej techniky a inštitúcie by pripravilo o dôležitý nástroj na dosiahnutie cieľa "lepšej právnej regulácie", ktorý bol stanovený ako súčasť zámeru zvyšovania transparentnosti v záujme občanov.
Druhá príčina súvisí s podstatou. Prvý pozmeňujúci a doplňujúci návrh prijatý Výborom pre priemysel, výskum a energetiku sa týka právneho základu. Článok 31 zmluvy o Euratome by bol nahradený článkom 168 Zmluvy o fungovaní Európskej únie. Väčšina ďalších pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov súvisí s touto zmenou právneho základu.
Komisia sa domnieva, že táto zmena a doplnenie právneho základu je neodôvodnená. Dokonca by bola v rozpore so zásadou obsiahnutou v článku 106a zmluvy o Euratome, že pokiaľ táto zmluva obsahuje konkrétne ustanovenia, ktoré upravujú konkrétny predmet, je nadradená Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie.
Ako viete, platnosť článku 31 zmluvy o Euratome bola potvrdená súdom v rozhodnutí C-70/88. Kapitola 3 zmluvy o Euratome a konkrétnejšie články 31 a 32 tejto zmluvy takisto upravujú otázky, ktoré sa týkajú ochrany zdravia pracovníkov a širokej verejnosti pred nebezpečenstvami vznikajúcimi v dôsledku ionizačného žiarenia.
Napokon musím v tejto chvíli spomenúť platnú judikatúru súdu, v ktorej je stanovené, že pravidlá rozhodovacieho procesu inštitúcií Spoločenstva sú stanovené zmluvou a členské štáty ani samotné inštitúcie nimi nemôžu disponovať. Článok 31 zmluvy o Euratome je jediným objektívne odôvodneným právnym základom tohto návrhu.
Takéto sú, pán predsedajúci, dámy a páni, právne obmedzenia a na ich základe Komisia dospela k záveru, že bude musieť odmietnuť pozmeňujúce a doplňujúce návrhy, ktoré vo svojej správe navrhol pán Belet.
Toľko som chcel povedať v mene pána Šefčoviča a pána Oettingera.
Romana Jordan Cizelj
Rádioaktivita je pomerne záhadná téma, ku ktorej majú ľudia vo všeobecnosti výhrady. Obávajú sa predovšetkým toho, že hoci radiáciu nemožno vidieť ani cítiť, môže živým organizmom veľmi ublížiť.
Radiácia má však aj mnoho pozitívnych vlastností, a preto sa využíva v medicíne aj vo výskume: na výskum materiálov, na sterilizáciu a na výrobu energie.
Ak chceme z týchto pozitív vyťažiť, zjavne musíme správne reagovať na obavy ľudí a musíme zaistiť ich bezpečnosť. Náš spravodajca pán Belet vykonal v tejto súvislosti skvelú prácu, keď navrhol pozmeňujúce a doplňujúce návrhy k nariadeniu, ktoré sa zaoberá kontamináciou potravín a krmív v prípade jadrových havárií.
Blahoželám mu k týmto pozmeňujúcim a doplňujúcim návrhom a úprimne dúfam, že Komisia zmení svoje stanovisko a bude venovať väčšiu pozornosť tomu, čo povedal náš pán spravodajca. Takisto dúfam, že Rada bude brať snahy Parlamentu v tejto súvislosti vážnejšie, hoci ma veľmi sklamala a znepokojila skutočnosť, že zástupca Rady tu už nie je prítomný. Zaujímalo by ma, či je to znakom neznalosti stanoviska Európskeho parlamentu, ktoré sa týka oblasti jadrovej energie.
Domnievam sa, že Rada a Komisia budú musieť zohľadniť demokratický vývoj, ktorý je zreteľný od prijatia zmluvy o Euratome, čiže približne od roku 1958, a venovať viac pozornosti tomu, aké akty Parlament prijíma v oblasti jadrovej energie. V opačnom prípade možno budeme musieť otvoriť Pandorinu skrinku - zmluvu o Euratome.
Adam Gierek
Jadrová energia, ako aj celá oblasť technológií na výrobu izotopov v experimentálnych reaktoroch na medicínske a iné účely vrátane výroby senzorických meracích prístrojov a sterilizácie si vyžaduje vypracovanie primeraných noriem bezpečnosti. Okrem iného sa to týka konzumácie bezpečných potravín, krmív pre zvieratá a liekov po ožiarení.
V dnešnom svete sú riziko či pravdepodobnosť rádiologického núdzového stavu skutočne veľmi nízke, no stále by sa mali čo najviac minimalizovať. Havárie reaktorov vrátane havárie v Černobyli viedli k omnoho prísnejším kritériám ochrany pred účinkami ionizujúcej radiácie, no ako sa neskôr zistilo, tieto účinky sú omnoho menej závažné, ako sa predpokladalo. Došlo aj k minimálnej kontaminácii pôdy rádioaktívnym odpadom, čo prispelo k malému zvýšeniu rádioaktivity lesných plodov a poľnohospodárskych produktov v postihnutých oblastiach. Zdá sa však, že sme reagovali prehnane a presídlili sme obyvateľstvo z príliš veľkého územia. Dediny v kontaminovanej zóne v Bielorusku, ktoré boli opustené, sa teraz opäť osídľujú. Niektorí odborníci hovoria dokonca o prejavoch hormézie, priaznivých účinkov vyvolaných terapeutickým pôsobením vysokoenergetickej radiácie, samozrejme, pod určitým prahom dávky. Ide však o lineárny prístup k pôsobeniu rádioaktivity - nie o prahový prístup -, ktorý viedol k tomu, že tieto problémy sa riešia skôr administratívnym ako vedeckým spôsobom. Logickým následkom je obmedzenie vystavenia radiácii na dávky dokonca ešte nižšie než prirodzene sa vyskytujúce hladiny, čiže hladiny radiácie, ktorým sme neustále vystavení. Z ekonomického hľadiska je to absurdné. V každom prípade totiž v priemere každý rok absorbujeme približne 2,4 milisievertov, ktoré sa po približne sedemdesiatich rokoch života nahromadia na dávku zhruba 200 milisievertov. Preto je potrebný klinický výskum zameraný na súčasné pôsobenie dávky z kontaminácie po rádiologickom núdzovom stave a omnoho vyššej dávky radiácie prírodného pôvodu vrátane vulkanického pôvodu. V prvom prípade sa to týka najmä potravín a účinku na štítnu žľazu (jód), kosti (stroncium) a svaly (cézium), zatiaľ čo v druhom prípade ide o účinok na kožu a pľúca (radón).
Fiona Hall
v mene skupiny ALDE. - Táto rozprava o povolených hodnotách rádioaktivity v potravinách prišla práve včas, pretože v apríli bude 25. výročie katastrofy v Černobyli. Mnohí z nás si pamätajú veľké obavy verejnosti v tom čase a aj to, ako dlho trvala rádioaktívna kontaminácia na určitých miestach, ako napríklad v anglickej oblasti Lake District. Vlastnosti pôdy a silné dažde tu spôsobili kontamináciu pôdy, ktorá pretrvala mnoho rokov.
Preto je veľmi dôležité, aby sme mali systém, ktorý v prípade jadrovej havárie v čo najvyššej možnej miere upokojí verejnosť. Potrebujeme teda iný právny základ a rozšírenie skupiny odborníkov tak, aby zahŕňala nezávislých vedeckých odborníkov na verejné zdravie a bezpečnosť potravín. Nejde len o technickú záležitosť, ktorú možno prenechať jadrovým vedátorom. Ide o omnoho širší verejný záujem.
Rovnako je nevyhnutné, aby hodnoty povolenej radiácie boli stanovené tak, aby bola konzumácia potravín bezpečná pre ľudí všetkých vekových kategórií. Viete si predstaviť, aké napätie by vzniklo, keby sa zverejnilo odporúčanie, podľa ktorého by napríklad mrkvu mohli bezpečne jesť dospelí, ale deti už nie? Potrebujeme jasné usmernenia, ktorým môže každý dôverovať. Preto si myslím, že by sme mali nasledovať americký model a stanoviť maximálny limit účinnej dávky jeden mikrosievert za rok pre každého bez rozdielu. V každom prípade je najvyšší čas, aby sme preskúmali hodnoty v prílohách, pretože nezohľadňujú zmeny v stravovacích návykoch a kultúrne rozdiely. Napríklad kasava je pre mnohých ľudí hlavnou súčasťou potravy, nielen jej nepodstatnou zložkou. Komisia preto musí predložiť úplnú správu o maximálnych povolených hodnotách.
Na záver sa chcem poďakovať pánovi spravodajcovi Beletovi za veľmi konsenzuálny prístup, ktorý zaujal v tejto správe. Dúfam, že Komisia bude pamätať na to, že vo veci tohto spisu je Parlament pozoruhodne jednotný.
Rebecca Harms
Dôvodom, prečo diskutujeme o týchto návrhoch Komisie, je skutočnosť, že v roku 2010 uplynula platnosť predchádzajúceho nariadenia.
Keď som pracovala na tomto návrhu, spomenula som si, ako som tu v Parlamente v polovici osemdesiatych rokov pracovala so svojou predchodkyňou zo Strany zelených pani von Blottnitzovou na následkoch katastrofy v Černobyli. Jedným z najväčších problémov po havárii v Černobyli bola nedostatočná transparentnosť a zlyhanie komplexnej demokratickej kontroly. Pravdupovediac ma ohromuje, že sme teraz nútení zaujať takmer až obranný spôsob argumentácie, pretože nemôžeme túto záležitosť zvažovať len na základe nariadení o Euratome, ale musíme brať do úvahy aj ochranu spotrebiteľa, ochranu obyvateľstva v prípade veľkých havárií v jadrových elektrárňach na základe pravidiel európskej zmluvy, aby sme dosiahli úplnú kontrolu a v konečnom dôsledku mohli vyjadriť svoj názor. Opäť by som chcela vyzvať pána Barniera, ktorý je z Francúzska, aby zabezpečil zmeny v tejto oblasti. V tom čase Francúzsko konalo, akoby neexistoval žiaden problém a rádioaktívne mraky by nejakým spôsobom mali obísť jeho územie. Bola to hanba, ako si to spätne uvedomili obyvatelia vo Francúzsku.
Inak súhlasím s pani Hallovou, že by sme mali nasledovať príklad Spojených štátov a v otázke regulácie prijať veľmi konzervatívny prístup: limitné hodnoty sa nestanovujú pre mladých a starších ľudí, pre silných a slabých, ale čisto na základe toho, čo dokážu zniesť deti, takže v prípade havárie platia najnižšie možné limitné hodnoty. Odporúčania v Spojených štátoch sú desaťnásobne nižšie než tie, ktoré dnes zverejnila Európska komisia na základe odporúčania Euratomu. Myslím si, že v tejto veci by ste naozaj mali nasledovať mňa a pani Hallovú.
Marisa Matias
Aj ja by som chcela začať tým, že podporím kolegov poslancov, ktorí súhlasia s tým, že keď hovoríme o rádioaktívnej kontaminácii potravín alebo pôdy, hovoríme o probléme verejného zdravia. Toto je v podstate najdôležitejšia otázka. Začnem s tým, že vplyv týchto problémov s nadmernou rádioaktívnou kontamináciou pociťujeme v oblasti zdravia, predovšetkým na zvýšení počtu prípadov rakoviny a ďalších zdravotných problémov. Preto je zbytočné, aby sme mali právny základ, ktorého stredobodom pozornosti nebude verejné zdravie.
Všetci si dobre uvedomujeme dôležitosť tejto rozpravy. Uvedomujeme si to na základe Černobyľa, no nielen preto. Dôležitosť Černobyľa spočíva vlastne v tom, že nám ukazuje závažnosť tohto problému a rozsah, v akom môže zasiahnuť do životov ľudí. Bezpodmienečne sa musíme poučiť z histórie. Je teda na nás, aby sme zaviedli preventívne opatrenia a nariadenia.
Pokiaľ ide o návrh, ktorý tu bol predložený, myslím si, že dnešná diskusia je jasná. Po prvé tu vidíme pozitívny aspekt v snahe presunúť toto nariadenie do pôsobnosti verejného zdravia, ako som už spomenula. Po druhé sa snažíme odstrániť určité nedôsledné a niekedy dokonca svojvoľné opatrenia. Po tretie je zámerom dosiahnuť, aby boli procesy aktualizácie a rozhodovací proces transparentnejšie a demokratickejšie.
Problém s maximálnymi hodnotami však naďalej pretrváva. Nemôžeme naďalej najviac znevýhodnené a najvážnejšie postihnuté skupiny vystavovať takýmto vysokým hodnotám. Maximálne hodnoty musia zaručovať bezpečnosť všetkých občanov a všetci si veľmi dobre uvedomujeme skutočnosť, že v každej krajine existujú život ohrozujúce prípady. Napríklad v Portugalsku máme prípad Urgeiriça.
Je dôležité, aby sme zohľadnili všetky tieto skutočnosti.
Anna Rosbach
Plánujeme dôležité a nevyhnutné revízie limitných hodnôt rádioaktívnej kontaminácie v potravinách. Samozrejme, podporujem návrhy, ktoré zabezpečia najlepšiu možnú ochranu občanov, aj pokiaľ ide o zdravotnícke vybavenie. Preto zjavne musíme využívať všetky nové vedecké údaje, ktoré máme k dispozícii, a s ohľadom na ne aktualizovať limitné hodnoty, pretože je samozrejmé, že v EÚ musíme mať vysokú úroveň ochrany zdravia. Lisabonská zmluva umožňuje prijatie spoločných opatrení vo veterinárnej oblasti na monitorovanie noriem bezpečnosti potravín a krmív s priamym cieľom ochraňovať verejné zdravie. To je dobré, pretože je mimoriadne znepokojujúce, že EÚ má v súčasnosti vyššie limitné hodnoty ako Spojené štáty. Rádioaktívne žiarenie nie je v Európe pre ľudí, živočíchy a rastliny menej nebezpečné než v USA. Vo všeobecnosti tento návrh ukazuje, aké je dôležité, aby sme zaviedli jasné postupy a aktualizovali staré normy. Rada by som preto pánovi spravodajcovi poďakovala za tieto vynikajúce a dôležité pozmeňujúce a doplňujúce návrhy.
Csanád Szegedi
(HU) Bohužiaľ, maďarský národ mal bezprostrednú skúsenosť s vážnou kontamináciou potravín v dôsledku jadrovej havárie v Černobyli. Musíme spraviť maximum pre to, aby sme zabránili ďalšej takejto strašnej udalosti, akou bola katastrofa v Černobyli. Súčasťou prevencie je nevyhnutná mimoriadne prísna kontrola existujúcich a prevádzkovaných jadrových elektrární. S ohľadom na budúcnosť sa však domnievam, že prijateľným riešením by bol dôraz na obnoviteľné zdroje energie. V žiadnom prípade to nie je zvyšovanie, ale skôr v čo najvyššej možnej miere znižovanie dôležitosti jadrovej energie v oblasti dodávok energie. V každom prípade je to pre Európsku úniu nevyhnutné z hľadiska energetickej bezpečnosti. Je to jediný spôsob, akým môžeme zvýšiť našu bezpečnosť.
Nemusíme podporovať a brať do úvahy jadrový energetický priemysel, ale len prihliadať na zdravie Európanov, našich voličov, a na to, čo je pre nich dobré a čo zlé. Myslím si, že vytvorenie havarijného scenára pre prípad potenciálnej katastrofy je dôležité, ale našu hlavnú úlohu jasne vidím v znižovaní a minimalizovaní rizík. Možno to zvládnuť. Vyžaduje si to len politickú vôľu a takisto riadne odhodlanie našich kolegov poslancov. Musíme riešiť príčiny problému a nie pasívne čakať na katastrofu.
Andreas Mölzer
(DE) Je všeobecne známe, že černobyľská katastrofa a rádioaktívna kontaminácia potravín, ktorá po nej nasledovala, zastihli v roku 1986 susedné krajiny nepripravené. Našťastie, Európska únia sa z tejto udalosti poučila a pre prípad podobných katastrof stanovila limitné hodnoty. Vieme, že rádioaktívna kontaminácia môže v značnej miere pretrvávať v niektorých potravinách aj celé roky, a to napriek tomu, že ju nemožno zachytiť zrakom, chuťou ani čuchom. Práve to predstavuje problém. Kontaminované potraviny, napríklad lesné plody z oblastí, ktoré boli po stáročia vystavené rádioaktivite, sa konzumujú nielen na týchto miestach, ale voľne sa predávajú ako bezpečné aj v inak nekontaminovaných oblastiach.
Následky konzumácie rádioaktívnych potravín, ktoré sú zvlášť nebezpečné pre tehotné ženy, chorľavých ľudí, malé deti a starších ľudí, sa často prejavia až po rokoch, či dokonca desaťročiach. Podľa našich súčasných poznatkov neexistujú úrovne radiácie, ktoré by bolo možné s absolútnou určitosťou klasifikovať ako neškodné. Výskum príčin širokej škály nových foriem chorôb, ako sú alergie, je ešte stále na samom začiatku, a to napriek tomu, že potraviny sú stále vystavené ožarovaniu. Navyše nikto zatiaľ neuvažoval o otázke možnej vzájomnej interakcie s genetickým inžinierstvom.
Keď citlivé osoby ani 25 rokov po Černobyli nemôžu bezpečne jesť veľké množstvá domácich húb, určite je najvyšší čas, aby sme nielen odstavili jadrové elektrárne, ale aj zastavili všetky jadrové skúšky. V konečnom dôsledku je však všetko zbytočné, ak sa riadne nevykonávajú kontroly potravín v kontaminovaných regiónoch a v ich okolí.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Myslím si, že na to, aby sme dosiahli primeranú úroveň ochrany zdravia európskych občanov v prípade rádioaktívnej kontaminácie a dali demokratickú legitimitu prijatiu tohto nariadenia, musíme zaviesť normy bezpečnosti na ochranu zdravia pracovníkov a verejnosti, aby sme zabezpečili ich uplatňovanie vo všetkých členských štátoch v súlade s rozhodnutiami Únie. Členské štáty sú tiež zodpovedné za sledovanie dodržiavania úrovní stanovených v tomto nariadení na ochranu pred rádioaktívnou kontamináciou, a to najmä prostredníctvom kontroly noriem bezpečnosti potravín aj krmív, ako aj sledovaním environmentálnych parametrov. Tým sa zaručí dodržiavanie maximálnych povolených hodnôt, bezpečnosť a riadenie rizík vyplývajúcich z rádioaktívnej kontaminácie.
João Ferreira
(PT) Vzhľadom na závažnosť a cezhraničný charakter si jadrová katastrofa či akýkoľvek iný rádiologický núdzový stav zjavne vyžadujú koordináciu, spojenie síl a zavedenie súboru spoločných postupov s cieľom zvládnuť a minimalizovať ich pôsobenie na ľudí a životné prostredie.
Táto potreba koordinácie zahŕňa aj zavedenie maximálnych prípustných hladín kontaminácie v potravinách. Nemôžeme však súhlasiť s argumentom, že musíme obmedziť účasť členských štátov a ich priestor na manévrovanie, aby sme prostredníctvom zlepšeného riadenia situácií po katastrofách lepšie slúžili záujmom občanov. Práve naopak, samotné členské štáty nesú zodpovednosť za zabezpečenie a ochranu zdravia svojich občanov.
Platí to predovšetkým v núdzových situáciách, preto ak chcú, musia mať možnosť prijať prísnejšie úrovne ochrany. To musí po všetkých stránkach závisieť od ich schopnosti prijať núdzové opatrenia s cieľom ochrániť zdravie ľudí a životné prostredie.
Michel Barnier
Sú veci, ktoré môžem vysloviť ako politik a ako občan, a veci, ktoré musím povedať z právneho hľadiska v mene Komisie. Pani Harmsová, spomenuli ste skutočnosť, že som Francúz, ale ja zájdem ešte ďalej. O tieto otázky sa totiž zaujímam už veľmi dlho.
Otázky kontaminovanej pôdy som bol nútený riešiť, keď som bol francúzskym ministrom životného prostredia. Myslím si, že som bol dokonca jedným z mála ministrov, ktorí v rokoch 1993 a 1994 odišli do Černobyľa a strávili 17 sekúnd pod sarkofágom. Nezabudol som na svoju návštevu mesta Pripiať, mesta duchov, v ktorom sú stále na oknách budov záclony a naokolo ležia detské hračky. Na to som nezabudol.
Ako francúzsky politik som pracoval na iniciatíve pre bezpečnosť životného prostredia v Európe. Dokonca som napísal knihu, atlas hlavných rizík vo svete, v ktorej som opísal všetky riziká kontaminácie, zvlášť jadrovej kontaminácie, na miestach s neprimerane rizikovou kultúrou. Sú to teda otázky, ktoré ma zaujímajú, pani Harmsová. Nie je to tak dávno, čo som bol aj francúzskym ministrom poľnohospodárstva. Bezpečnosť ľudí a ľudské zdravie, ochrana verejnosti a spotrebiteľov a zdravie zvierat, ktoré je tiež dôležité, sú témy, o ktoré sa zaujímam. Chápem, že keď ide o ne, poslanci EP sú aj v túto neskorú hodinu pozorní a bdelí.
Preto som, ako som povedal pánovi Beletovi, osobne veľmi pozorne načúval obavám, ktoré ste jednotne vyjadrili, a odovzdám ich ďalej predsedovi Komisie a svojim kolegom.
Toľko vám teda môžem povedať - a aj som vám to povedal - a za tým si pevne stojím. Potom je tu však čosi, čo vám musím povedať z právneho hľadiska, a takisto sú tu dva body, na ktorých je založené stanovisko Komisie, ktoré pozostáva z právneho posúdenia našich útvarov a mojich kolegov pána Šefčoviča a pána Oettingera.
Tieto dva body sú, ak vám to smiem pripomenúť, po prvé, že zmluva o Euratome disponuje primeraným právnym základom pre pravidlá na ochranu zdravia v súvislosti s rádioaktívnou kontamináciou - a tieto pravidlá majú prednosť -, a po druhé, že tri inštitúcie musia dodržiavať medziinštitucionálnu dohodu o prepracovaní, a to hovorím, samozrejme, v mene Komisie. Na týchto bodoch založila Komisia ako kolégium svoje posúdenie a stanovisko, v ktorých vyzýva na zamietnutie týchto pozmeňujúcich a doplňujúcich návrhov.
Chcel by som vám ešte, pani Harmsová, a všetkým vašim kolegom poslancom povedať, že som pozorne počúval a vaše obavy pretlmočím svojim kolegom.
Ivo Belet
Vážený pán komisár, veľmi si vás vážim predovšetkým pre vašu skúsenosť z návštevy Černobyľa v spomínanom čase a, samozrejme, aj pre vaše odborné znalosti z oblasti poľnohospodárstva, no dovoľte nám ako Parlamentu zásadne nesúhlasiť s kolektívnym názorom Komisie.
Odvolávali ste sa na rozsudky Európskeho súdneho dvora v iných prípadoch. Teraz však ide o odlišnú záležitosť a my by sme chceli namietať vyjadrením jednomyseľného názoru Výboru pre právne veci založeného na konsenze, že právny základ by sa mal zmeniť a upraviť podľa nového inštitucionálneho kontextu Lisabonskej zmluvy. Nejde o boj o moc medzi inštitúciami, ide o zdravie našich občanov, o jeden z pilierov Lisabonskej zmluvy.
Preto je nám ľúto, že Komisia trvá na svojom stanovisku. Opäť zdôrazňujem, že vás neobviňujeme, ale práve naopak, no myslíme si, že sme nevyužili obrovskú príležitosť. Preto si Parlament vyhradzuje právo zvažovať túto konsolidovanú dokumentáciu v širších súvislostiach. Pán predsedajúci, pán komisár, existujúce mechanizmy pre prípad havárie spojenej s rádioaktívnou kontamináciou absolútne nezodpovedajú súčasnej inštitucionálnej situácii. Návrhy, ktoré tu ako Európsky parlament zajtra predložíme a ktoré, ako dúfame, prijmeme obrovskou väčšinou, predstavujú zásadné skvalitnenie existujúcich právnych predpisov, ktoré sú už skutočne neprimerané.
Uvediem konkrétny príklad, pán komisár, ak mi venujete ešte chvíľku pozornosti. Výslovne žiadame Komisiu, aby vyhodnotila normy v prílohe, a žiadame, aby hodnotenie vykonali odborníci na verejné zdravie a bezpečnosť potravín. Tieto pravidlá, pán komisár, pochádzajú z konca 80. rokov, kedy ste navštívili Černobyľ. Doložka o preskúmaní, ktorú tu ako Parlament budeme zajtra požadovať, neprichádza vôbec skoro. Ďakujem vám za odhodlanie a za pozornosť.
Predsedajúci
Rozprava sa skončila.
Hlasovanie sa uskutoční zajtra napoludnie (v utorok 15. februára 2011).
