ES strategija dėl Baltijos jūros regiono (diskusijos)
Pirmininkas
Kitas klausimas - Tarybos ir Komisijos pareiškimai dėl ES strategijos dėl Baltijos jūros regiono.
Cecilia Malmström
Pone pirmininke, džiaugiuosi turėdama galimybę pateikti vieną iš klausimų, kurį Tarybai pirmininkaujanti Švedija laiko prioritetiniu - kalbu apie strategijos dėl Baltijos jūros regiono sukūrimą. Šis pasiūlymas didžia dalimi įkvėptas iniciatyvos, kurios 2005 m. ėmėsi Europos Parlamento tarppartindarbo grupė, vadovaujama Christopherio Beazley. Švedija savo pirmininkavimo Tarybai metu ketina parengti nuoseklią ir išsamią šio regiono plėtros strategiją remdamasi Komisijos pateiktais pasiūlymais.
Vienas iš svarbiausių įvykių - plataus masto aukšto lygio susitikimas, kuris rytoj ir poryt vyks Stokholme. Savaime aišku, Švedija ir kitos Baltijos jūros regiono šalys labai suinteresuotos turėti šiam regionui skirtą strategiją, bet mes taip pat manome, kad ši strategija galėtų būtų naudojama kaip pavyzdys kitiems regionams ir kitoms regioninėms strategijoms. Tai būtų naudinga visai ES. Bendradarbiavimas tarp šalių ir tarp skirtingų konkretaus regiono sektorių leis mums kolektyviai ir veiksmingiau spręsti klausimus, susijusius su tokiais bendrais iššūkiais kaip tarša ir aplinkos niokojimas. Bendradarbiaudami galime sukurti naujų verslo galimybių ir naujų darbo vietų, taip pat patobulinti transporto infrastruktūros jungtis.
Taigi labai svarbu, kad regioninstrategija taptų platesnės Europos politikos dalimi. Pasiūlymas dėl Baltijos jūros regiono strategijos buvo parengtas atsakant į prašymą, kurį Taryba pateikKomisijai 2007 m. gruodžio mėn. Europos Parlamentas parėmšia iniciatyvą savo rezoliucijoje, priimtoje 2007 m. gruodžio 12 d. Tikimasi, kad šis pasiūlymas dėl strategijos bus paremtas Tarybos susitikime, kuris vyks spalio mėn. pabaigoje.
Strategija siekiama pagerinti aplinkos būklę Baltijos jūros regione, labiau integruoti šį regioną ir padidinti jo konkurencingumą. Pagrindinis dėmesys strategijoje sutelktas į šiuos keturis iššūkius: užtikrinti regione tvarią aplinką, pakelti gerovės lygį, pagerinti regiono prieinamumą bei padidinti jo patrauklumą ir garantuoti regione saugumą ir stabilumą. Aplinkosaugos klausimai, žinoma, yra vienas iš pagrindinių prioritetų. Baltijos jūros aplinkai iškilo labai rimta grėsmė, o tai savo ruožtu reiškia, kad yra pavojus, jog nukentės regiono ekonominis vystymasis. Tai labai pažeidžiamas jūrinis regionas, kurio aplinką veikia daugybveiksnių.
Reikia greitų ir ryžtingų pastangų. Baltijos jūros ekologinei pusiausvyrai ypač didelę grėsmę kelia eutrofikacija ir "vandens žydėjimas", kurį sukelia cheminių maistinių medžiagų perteklius jūros vandenyje dėl nesaikingo trąšų naudojimo. Baltijos jūros būkltaip pat prastėja dėl taršos iš sausumos šaltinių, taršos pavojingosiomis medžiagomis bei klimato kaitos poveikio. Dėl šių didelių ir rimtų grėsmių aplinkosaugos požiūriu Baltijos jūros regionas, be abejo, yra prioritetinis regionas ir tikiuosi, kad gruodžio mėn. šios išvados bus patvirtintos.
Tačiau rimta Baltijos jūros regiono aplinkos būklyra ne vienintelregiono problema. Dėl ekonomikos krizės regione tapo labai aktualus užimtumo ir ekonomikos augimo klausimas. Dauguma Baltijos jūros regiono šalių yra nedidelės ir priklausomos nuo eksporto. Vadinasi privalome šį regioną labiau integruoti, kad būtų sustiprintas visų Baltijos jūros regiono šalių konkurencingumas. Šiuo atžvilgiu mūsų siekiai ir tikslai labai aiškūs. Norime, kad vidaus rinka veiktų geriau nei bet kuriame kitame regione, norime, kad šioje Europos dalyje būtų veiksmingai įgyvendinta naujoji Lisabonos strategija užimtumui ir augimui skatinti.
Spręsdami krizės problemą privalome glaudžiau bendradarbiauti ir labiau įsipareigoti paties regiono lygmeniu. Visuotinės konkurencijos sąlygomis būtinas tarpvalstybinis šalių ir įmonių bendradarbiavimas plėtojant mokslinius tyrimus ir diegiant naujoves.
Strategijos dėl Baltijos jūros regiono tikslas - ne įsteigti naujų institucijų, bet pasistengti sutelkti jau esamas priemones ir politikos sritis ir panaudoti jas protingai bei strateginiu požiūriu suderintu būdu, kad regionas gautų kuo daugiau naudos. Strategijoje taip pat nenumatoma skirti šiam regionui naujų išteklių. Ši strategija grindžiama esamomis ES programomis ir struktūromis, bet reikės rasti būdų, kaip geriau jas derinti.
Savaime aišku, šio tikslo per vieną naktį nepasieksime, bet mūsų siekiai yra plataus užmojo. Esame verti turėti švaresnę Baltijos jūrą regione, kuris siūlo gerų perspektyvų tvariam tarpvalstybiniam ekonomikos vystymui remiant visai ES. Jei tą pavyks pasiekti, galėsime teigti - tuo esu įsitikinusi - kad tarnaujame Baltijos jūros regiono interesams. Taip pat tikiuosi, kad sukursime modelį, kuris galės būti priimtas ir veiksmingai pritaikytas kituose regionuose. Norėčiau padėkoti Komisijai ir ypač Europos Parlamentui už teigiamą bendradarbiavimą sprendžiant šį klausimą, nes šiaip ar taip būtent ši institucija ėmėsi iniciatyvos ir visą laiką buvo bendradarbiavimo Baltijos jūros regione varomoji jėga.
Paweł Samecki
Komisijos narys. - Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Parlamentui už tai, kad įtraukklausimą dėl naujosios Baltijos jūros regiono strategijos į plenarinės sesijos darbotvarkę.
Tai, kad strategijai taip suteikiamas didelis matomumas, yra labai sveikintina. Žinoma, toks Parlamento domėjimasis šia strategija man nėra visiška staigmena. Iniciatyva, kurios ėmėsi Parlamentas, kuriam atstovauja Baltijos šalių tarpparlamentingrupė, tapo tam tikru katalizatoriumi, kuris davakstiną suformuluoti makroregioninės strategijos sąvoką.
Baltijos jūros regionui skirtos strategijos atžvilgiu Komisija turėjo vadovautis visiškai nauju požiūriu, nes tai pirmas kartas, kai turėjome parengti integruotą strategiją, skirtą su panašiais iššūkiais susiduriančių ir panašių galimybių turinčių šalių grupei. Neslėpsiu to, kad rengiant pasiūlymą buvo kilę sunkumų, bet juos pavyko sėkmingai įveikti.
Minėtieji keturi strategijos ramsčiai suteikia visus aspektus apimantį pagrindą bendrai padėčiai Baltijos jūros regione gerinti. Spręsdama aplinkos, ekonomikos, energetikos ir transporto bei saugos ir saugumo klausimus, strategija suteikia galimybę įgyvendinti integruotą požiūrį, apimantį keletą politikos sričių ir kartu užtikrinantį glaudžią šių sričių sąveiką.
Kadangi Komisija patvirtino šią strategiją birželio mėn., Tarybai pirmininkaujanti Švedija turėjo galimybę išsamiai ir konstruktyviai aptarti ją Taryboje. Išvados turės būti padarytos jau spalio mėn. Tokia sparti pažanga labai svarbi, jei norime išlaikyti tempą pereidami prie strategijos įgyvendinimo etapo.
Norėčiau šį aspektą pabrėžti, nes turi būti aišku, kad visas mūsų perengiamasis darbas dėl strategijos pagrindo, kurį ką tik apibūdinau, nueis perniek, jei nepradėsime teikti konkrečių ir iš tikrųjų matomų rezultatų vietoje. Šiuo atžvilgiu labai svarbu turėti strategijos veiksmų planą, kuris atliekant parengiamąjį darbą taip pat buvo parengtas.
Įgyvendinant veiksmų planą, iš valstybių narių ir regioninių suinteresuotųjų šalių bus reikalaujama iš tikrųjų bendradarbiauti, įsipareigoti ir vadovauti, kad būtų įgyvendinta apytikriai aštuoniasdešimt prioritetinių projektų, įtrauktų į šį etapą. Nors nėra numatyta jokio papildomo finansavimo iš ES biudžeto, finansiniu požiūriu strategija siūlo labiau suderintą esamų fondų lėšų panaudojimą ir kūrybiškesnį požiūrį į kitus finansavimo šaltinius, pvz., į Europos investicijų banką ar Šiaurės investicijų banką.
Dabar norėčiau pasakyti porą žodžių apie planuojamą valdymo sistemą, kurią siūloma taikyti įgyvendinant strategiją. Tai viena iš sričių, sukėlusių daug diskusijų tarp valstybių narių, bet bendras principas, kuriuo bus vadovaujamasi - tai, kad politinę kryptį nurodys Taryba. Už veiklos derinimo stebėseną ir ataskaitų teikimą bus atsakinga Komisija, o už strategijos įgyvendinimą vietoje bus atsakingos valstybės narės ir Baltijos jūros regiono organizacijos.
Be to, Komisija siūlosi atlikti kuratoriaus vaidmenį tais atvejais, kai kils sunkumų. Tačiau norėčiau pabrėžti, kad Komisija neturi nei kompetencijos, nei noro vadovauti paties veiksmų plano įgyvendinimui.
Atsakomybtenka atitinkamoms valstybėms narėms ir kitoms suinteresuotosioms šalims, tiesiogiai dalyvaujančioms įgyvendinant veiksmų planą. Tai vienintelis būdas užtikrinti, kad nuosavybės teisį strategijos įgyvendinimo projektą būtų valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų šalių rankose.
Klausiate, kokių žingsnių imsimės po to? Gavę iš Tarybos ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, pereisime prie strategijos įgyvendinimo. Čia tikimės, kad bus surengta daugybkoordinacinių susitikimų siekiant duoti pirminį impulsą veiklai skirtingose prioritetinėse srityse ir veiksmų plane numatytų prioritetinių projektų įgyvendinimui.
Pirmasis oficialus padarytos pažangos įvertinimas bus pateiktas antrajame 2011 m. pusmetyje, kai Tarybai pirmininkaus Lenkija, bet prieš tai bus surengtas pirmasis metinis Baltijos jūros regiono strategijos forumas, vyksiantis kitais metais. Šiame forume visos suinteresuotosios šalys turės galimybę apžvelgti, kaip sekasi įgyvendinti strategiją pirmaisiais mėnesiais, ir apsvarstyti, kokių pamokų galima būtų išmokti jau šiame etape.
Baigdamas norėčiau pasakyti, kad nekantriai laukiu tolesnio glaudaus bendradarbiavimo su Parlamentu visais strategijos aspektais. Komisija labai tikisi, kad Parlamentas aktyviai dalyvaus rengiamuose forumuose, pvz., minėtame metiniame forume. Jūsų parama būtina siekiant išlaikyti strategijos matomumą plačiu mastu, aukšto lygio politinę paramą strategijai ir spaudimą valstybėms narėms bei regioninėms organizacijoms reikalaujant, kad šios teiktų rezultatus.
Tunne Kelam
PPE frakcijos vardu. - Pone primininke, PPE frakcija sveikina Tarybai pirmininkaujančią Švediją, kad ši ėmėsi iniciatyvos pradėti Baltijos jūros regiono strategijos (BJRS) įgyvendinimą. Šioje strategijoje perteiktas esminis pokytis, įvykęs regione prieš penkerius metus. 2004 m. Baltijos jūra iš esmės tapo ES vidaus jūra. Būtent todėl Europos Sąjungai reikia visapusiško požiūrio, leisiančio suderintai reaguoti ir į šios naujos padėties teikiamas galimybes, ir į iššūkius, su kuriais susiduriama pakitus sąlygoms.
Be to, BJRS yra puikus pagrindinių ES institucijų bendradarbiavimo pavyzdys. Kaip jums galbūt žinoma - apie tai kalbėta - svarstomąją strategiją prieš trejus metus inicijavo Parlamentas, tiksliau sakant, Christopherio Beazley puikiai vadovaujama Baltijos šalių tarpparlamentingrupė. Taip pat norėčiau padėkoti Komisijos Pirmininkui J. M. Barroso. Jo supratimas ir parama 2007 m. ir visą šį laiką turėjo lemiamos įtakos rengiant praktinę strategijos versiją, kurios pagrindu parengtas Komisijos komunikatas, priimtas praeitų metų birželio mėn.
Norėčiau atkreipti dėmesį į tris aspektus. Pirma, strategijos iniciatoriai siekpaversti Baltijos jūros regioną konkurencingiausiu ir sparčiausiai besivystančiu ES regionu. Jei maksimaliai pasinaudosime BJRS teikiamomis galimybėmis, šis regionas galėtų tapti to, ką dabar vadiname Lisabonos programa, sėkmės istorija.
Antra, būtent dabar labiau nei bet kada anksčiau regionui reikia geresnių energijos tiekimo galimybių ir didesnio energijos tiekimo saugumo. ES ir valstybės narės turi susitarti dėl alternatyvių energijos tiekimo kanalų. Tam pirmiausia reikia sukurti bendrą Baltijos jūros regiono šalių energetikos sistemą.
Trečia, klausimas dėl dvišalio ir pirmiausia politinio "Nord Stream" projekto turėtų būti sprendžiamas atsižvelgiant į visų aplink Baltijos jūrą esančių valstybių teisėtus interesus ir galutinis sprendimas dėl jo, žinoma, neturėtų būti priimtas, kol Rusijos Vyriausybprisijungs prie Espo konvencijos.
Constanze Angela Krehl
Pone pirmininke, ponia C. Malmström, ponios ir ponai, džiaugiuosi, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija įtraukklausimą dėl bendradarbiavimo Baltijos jūros regione į prioritetinių darbotvarkės klausimų sąrašą. Savaime aišku, kad turime apsaugoti regiono išteklius, taip pat turime padėti regionui apsaugoti klimatą ir gamtą. Antra vertus, taip pat privalome sutelkti bendradarbiavimą Baltijos jūros regione į ekonominį vystymąsi ir dėl to taip pat nėra jokių abejonių. Šiuo atžvilgiu visapusiškai jus remiame.
Tačiau tam tikrų klausimų vis tik kyla. Tik ką minėjote, kad regionui nebus skirta jokių papildomų lėšų. Aptariant šį klausimą komitete, buvo pasakyta, kad visos lėšos, kurių reikės, bus skirtos pagal šiuo metu įgyvendinamą sanglaudos politiką. Man kilo klausimas, ar tai bus daroma pagal šiuo metu įgyvendinamus projektus, kurie jau yra finansuojami sanglaudos politikai skirtomis lėšomis, ar pagal naujus projektus. Jei kalbama apie naujus projektus, kyla klausimas, kurie nauji ir jau patvirtinti sanglaudos politikos projektai praras finansavimą.
Tai labai svarbus aspektas, nes man jau žinoma, kad miestų, vietos ir regionų valdžios atstovai kreipsis į mane klausdami, ką turėtų daryti, kad galėtų dalyvauti įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją, ir kaip galėtų gauti lėšų tokios rūšies projekto valdymui. Jei nepateiksime jiems aiškaus atsakymo ir negalėsime nurodyti, kaip šis bendradarbiavimas turėtų būti organizuotas, piliečių entuziazmas bendradarbiavimo Baltijos jūros regione atžvilgiu greičiausiai netrukus virs nusivylimu. Ne tokio tikslo siekiame dirbdami kartu, todėl turime vesti labai intensyvias derybas dėl to, kaip organizuoti šį bendradarbiavimą.
Taigi prašau - norėčiau paprašyti Komisijos nario į tai atsižvelgti - kad įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją dalyvautų ne tik Taryba ir Komisija, bet kad Parlamentas taip pat būtų tinkamai įtrauktas į šį bendradarbiavimo ir strategijos įgyvendinimo procesą, nes mes norėtumėme, kad ir kiti regionai turėtų naudos, kaip, pvz., Juodosios jūros regionui skirtos politikos ar Dunojaus baseino šalių bendradarbiavimo atveju. Mums tai būtų labai svarbu.
Anneli Jäätteenmäki
Pone pirmininke, mano frakcija labai džiaugiasi, kad Komisija parengES pirmąjį Baltijos jūros regiono strategijos dokumentą. Tai taip pat pirmasis tokios rūšies strategijos dokumentas, skirtas regionui, ir tikimės, kad jis ypač padės paspartinti eutrofinės Baltijos jūros švarinimą. Geriausias būdas išspręsti regiono problemas - paskatinti regiono tautų, šalių, organizacijų ir įmonių bendradarbiavimą. Mano frakcija ypač džiaugiasi tuo, kad Švedija pabrėžkovos su prekyba žmonėmis ir nusikalstamumu svarbą. Už tai pirmiausia norėčiau padėkoti C. Malmström, nes manau, kad tai taip pat jos nuopelnas. Tai labai svarbus klausimas ir gana keista, kad 2009 m. dar būtina kalbėti apie prekybos žmonėmis problemą Baltijos jūros regione. Todėl dabar mums reikia Baltijos jūros regionui skirto veiksmų plano.
Satu Hassi
Pone pirmininke, ponios ir ponai, puiku, kad Komisija parengpasiūlymą dėl Baltijos jūros regiono strategijos ir kad Švedija įtraukšį klausimą į darbotvarkę. Tikiuosi, kad Švedijos pastangos apsaugoti regiono jūrinę aplinką duos apčiuopiamesnių rezultatų, daugiausia žemės ūkio ir žuvininkystės srityse. Pagaliau Baltijos jūra yra viena iš labiausiai užterštų jūrų pasaulyje ir didžiausia jos ekologinproblema yra eutrofikacija. Prie to labiausiai prisidėjo žemės ūkis: iš ES dirbamų laukų į jūrą patenka azotas ir fosforas. Šios medžiagos ima deguonį iš priedugnio vandenų ir maitina nuodingus dumblius paviršiuje. Tai, ar Baltijos jūra bus išvalyta, didele dalimi priklauso nuo ES. Komisija savo parengtoje strategijoje tą pripažįsta, bet pasiūlymai dėl priemonių yra labai neapibrėžti. Iš esmės vienintelgerai apgalvota priemon- uždrausti valymo priemonėse naudoti fosfatus. Šis žingsnis būtinas, bet mums taip pat labai reikia naujų žemės ūkio veiklą reglamentuojančių taisyklių, kad galėtume gaminti maisto produktus neteršdami Baltijos jūros.
Marek Gróbarczyk
Pone pirmininke, norėčiau atkreipti dėmesį į tai, kad ES strategijos dėl Baltijos jūros regiono gairėse numatyta, jog šia strategija bus skatinama visapusiška šios Europos dalies vystymo programa, be visa kita, nustatant natūraliai egzistuojančius ir trumpiausius transporto koridorius, kad būtų išlygintas atotrūkis tarp "naujosios" ir "senosios" Europos šalių vystymosi. Todėl mane apstulbino Komisijos ir Tarybos pasiūlymas pakeisti Vidurio Europos koridoriaus planą.
Ekonomiškiausia jungtis tarp Adrijos ir Baltijos jūrų yra Vidurio Europos koridorius, einantis išilgai Oderio upės, kuris sausumoje baigiasi prie Ščecino ir Svinouisčio jūrų uostų komplekso. Siūlau, kad būtų pasirašytas aiškus memorandumas dėl pirminio strategijos pavidalo atnaujinimo, kuriame būtų minimas Vidurio Europos koridorius, koridorius, kurį pasirinkus iš Europos plėtros planų nebus išbraukti tokie svarbūs uostai kaip Ščecino ir Svinouisčio uostų kompleksas, kuris ir taip labai nukentėjo dėl Komisijos sprendimo panaikinti laivų statybos pramonę.
Rolandas Paksas
Lygiai po 2564 valandų Lietuvoje bus išjungtas Ignalinos atominės elektrinės reaktorius - vienintelis ir paskutinis energetinis Lietuvos nepriklausomybės šaltinis. Į šios elektrinės saugumą Europa jau investavo 200 mln. EUR. Jos uždarymui šiandien Europos valstybės turės skirti dar 800 mln. EUR. Teisės požiūriu Europa galbūt ir teisi, kad viena šalis laikytųsi prisiimtų įsipareigojimų, bet ar teisinga? Ar teisinga Lietuvos ir kitų valstybių piliečių atžvilgiu? Manau, kad ne. Pinigus reaktoriaus uždarymui reikės paimti iš ekonomikos krizės smaugiamų žmonių. Ar logiška ir teisinga, kai Europoje krizė, kai BVP Lietuvoje nukrito 22 proc., kai nedarbas pasiek15 proc., kai artėja žiema, uždaryti dirbti galinčią saugią, kartoju dar kartą, saugią atominę elektrinę. Ne, tai neteisinga. Tesėdama duotą žodį Lietuva įvykdys stojimo sutarties sąlygas, bet tai bus didžiulauka. Po jos Lietuvai bus gerokai sunkiau įveikti ekonomikos krizę. Po šios aukos šalyje dar labiau išaugs nedarbas, padidės skurdas.
Mielieji, atsakykite man, ar šiandien Europai reikia tokios aukos? Ar šiandien mes neturime kur dėti 800 mln. EUR? Apeliuodamas į kiekvieno iš jūsų sąžinę, ekonominę logiką ir sveiką protą kviečiu papildyti strategiją, apie kurią šiandien kalbame, nuostata, kad Ignalinos atominelektrindirbs iki 2012 m., t. y. iki saugios eksploatacijos pabaigos. Norėčiau, viliuosi, tikiu, kad Europos Parlamentas pritardamas prezidento J. Buzeko politinei programai energetikos srityje, tai yra energijos tiekimo diversifikavimui, atominės energetikos vystymui nacionalinėse valstybėse, žengs konkrečius reikalingus žingsnius. Mielieji, iki reaktoriaus uždarymo jau liko 2563 valandos ir 58 minutės.
Franz Obermayr
(DE) Pone pirmininke, ponios ir ponai, teoriškai tokie projektai dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo regiono mastu skatinimo turėtų būti sveikintini ir logiškai labai pagrįsti. Tačiau strateginiams planams dažnai būdingas vienas trūkumas: nepaisant to, kad juose nustatomi tikslai, kuriuos dažnu atveju net pavyksta pasiekti, tvarumo aspektai yra ignoruojami, net įgyvendinimo etape. Todėl tvarumas turi būti įtrauktas iš pat pradžių, dar planavimo etape.
Taigi labai svarbu, kad įgyvendinant šią strategiją dėl Baltijos jūros regiono - labai svarbų pavyzdinį ES projektą - regionai ir organizacijos bendradarbiautų kaip vienas tinklas, nes būtent šios organizacijos geriausiai žino, kas joms svarbu įvairiuose sektoriuose, pvz., kas svarbu jų gamtai, socialinei sistemai ir infrastruktūrai, jie žino, ką reikia padaryti, kad padėtis šiose srityse pagerėtų. Tai regionas, turintis 100 mln. gyventojų ir 50 mlrd. EUR investicijų biudžetą. Turime elgtis labai apdairiai, jei norime, kad šis bandomasis projektas būtų sėkmingai įgyvendintas. Šis bandomasis projektas, kaip minėta, taip pat labai svarbus kitiems projektams, įgyvendinamiems Dunojaus upės baseino regione, prie Dunojaus upės esančioms Vidurio Europos ir pietrytinės Europos dalies šalims.
Andrzej Grzyb
(PL) Makroregionui reikia suderintos tvaraus vystymosi politikos. Būtent taip Europos Parlamentas, o vėliau ir Taryba man2007 m., kai rekomendavo, kad Komisija parengtų Baltijos jūros regiono strategiją ir veiksmų planą. Šiuo atžvilgiu norėčiau pabrėžti vaidmenį, kurį rengiant šią strategiją atliko Komisijos narDanuta Hübner. Šią politiką dabar tęsia Komisijos narys P. Samecki, kurį taip pat nuoširdžiai sveikinu.
Be kitų dalykų, strategijoje pateikiamas atsakas į čia išvardytus pagrindinius iššūkius, pvz., užtikrinti klestėjimą regione, kuriame nėra plėtojama naujovių diegimo veikla ir verslas, negebama įvertinti Baltijos jūros kaip bendro turto ir nekuriama tvari aplinka, arba užtikrinti saugumą, taip pat energetinį, regione, kuriame nėra statoma naujų energijos gamybos objektų ir jungčių tarp šalių sistemų. Taip pat turi būti siekiama padidinti piliečių saugumą ir regiono prieinamumą naudojantis transeuropinių ryšių tinklų jungtimis.
Norėčiau pabrėžti labai svarbų vaidmenį - tai iš tikrųjų labai didelis indėlis - kurį atliko nuomonės formuotojai, su kuriais buvo konsultuojamasi rengiant šį strategijos dokumento projektą, pirmiausia kalbu apie piliečių organizacijas, vietos ir regionų vyriausybes, nacionalines vyriausybes ir Baltijos organizacijas. Toks aktyvus šių organizacijų dalyvavimas turi būti kuo geriau panaudotas įgyvendinant šiuos strateginius planus.
Baltijos jūros regiono strategija yra puikus pavyzdys, kaip didžiulę makroregioninės Europos Sąjungos teritoriją apimančios Bendrijos politikos priemonėmis galima realizuoti politinę valią.
Norėčiau atkreipti dėmesį į keturis aspektus, pone Komisijos nary. Pirma, svarbiausias dalykas, prie kurio turėtumėme susitelkti, mano nuomone, yra užtikrinti, kad Baltijos jūros regiono strategija būtų valdoma taip, kad būtų išvengta intereso silpnėjimo ir vietos lygmeniu, ir vyriausybės bei Europos Sąjungos lygmenimis. Taip pat turėtumėme susitelkti prie tinkamo pačios strategijos įgyvendinimo ir jo finansavimo - šiuo atžvilgiu susitarta dėl biudžeto pataisos. Antra, makroregione būtina visapusiškai įgyvendinti vienos bendros rinkos principus atsižvelgiant į patirtį ir aktyvumą vietos ir regiono lygmenimis. Du paskutiniai aspektai, kuriems turėtumėme skirti didelį dėmesį - tai institucinparama finansuojant sumanymus, kurių imamasi įgyvendinant šią strategiją, ir gerų santykių su mūsų partnerėmis regione, įskaitant Rusiją, Norvegiją ir Baltarusiją, palaikymas.
Diana Wallis
Pone pirmininke, mano nuomone, puiku, kad ir Komisija, o dabar pirmiausia ir Tarybai pirmininkaujanti Švedija įkvėpgyvybės Parlamento idėjoms ir siekiams šioje opioje srityje.
Visiems mums žinomos ekologinės Baltijos jūros problemos ir konkretūs ekonominiai sunkumai, kurių patiria šis regionas. Bet šis Parlamentas tebėra ambicingas ir manau, kad šis Parlamentas vis dėlto nori dalyvauti sprendžiant šias problemas. Vienas iš mechanizmų, kurio jūs nepaminėjote - galimybnuolat teikti ataskaitas šiam Parlamentui, kad galėtume rengti panašias kaip šiandien diskusijas ir stebėti, kaip reikalai juda pirmyn.
Man, kaip Parlamento Pirmininko pavaduotojai, bus džiugu dalyvauti jūsų rengiamoje konferencijoje, kuri vyks penktadienį. Manau, dar yra klausimų dėl finansavimo, kuriuos turime išspręsti, kad šis Parlamentas galėtų matyti šios strategijos rezultatus, kurių yra vertas.
Makroregioninis požiūris į ekonomikos plėtojimo strategiją galėtų būti sėkmingai pritaikytas ir kituose Europos regionuose. Tikėkimės, kad strategija, kurią dabar planuojame įgyvendinti, duos gerų rezultatų.
Isabella Lövin
(SV) Pone pirmininke, džiaugiuosi, kad pagrindinis dėmesys naujojoje strategijoje dėl Baltijos jūros regiono skiriamas aplinkos klausimams. Baltijos jūra kenčia nuo dviejų pagrindinių ekologinių problemų. Apie pirmąją - eutrofikaciją - jau kalbėjo S. Hassi. Antroji - tai žuvų išteklių mažėjimas dėl jų pereikvojimo. Mokslininkai šią išvadą vieningai patvirtina. Remiantis santykinai neseniai gautomis mokslo žiniomis, pagrindinių plėšrūnų, t. y. menkių, stygius toliau didina "vandens žydėjimo" problemą. Reikalas tas, kad Baltijos jūrai reikia sveikos ekosistemos. Todėl būtų labai gerai, jei į naująją Baltijos jūros regiono strategiją būtų įtrauktas bandomasis projektas, perspektyvus projektas, apimantis regioninės žvejybos pramonės valdymą Baltijos jūros regione. Taip pat turėtume uždrausti mesti į jūrą kaip priegaudą sugautas menkes ir šis draudimas turėtų pradėti galioti nedelsiant. Šiuo metu į jūrą išmetama labai daug ką tik Baltijos jūrą pasiekusių menkių jauniklių. Prašau Tarybai pirmininkaujančios Švedijos priimti mano iššūkį ir imtis spręsti šią problemą.
Oldřich Vlasák
(CS) Pone pirmininke, ponios ir ponai, jau praeitos kadencijos Parlamente pritarta, kad Baltijos jūros regionas yra tinkamas bandomajam projektui, kuriuo siekiama įgyvendinti makroregionui skirtą ES vidaus strategiją. Tai, kad įgyvendinant šią strategiją, grindžiamą siekiu nuosekliau taikyti Bendrijos teisę ir veiksmingiau naudoti ES lėšas, nėra numatoma priimti jokių naujų teisės aktų ir steigti jokių naujų institucijų bei specialių fondų, laikau tinkamu sprendimu.
Sujungę vietos ir regionų valdymo organus, galėsime sutaupyti lėšų. Labai svarbu, kad įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją daugiapakopio valdymo sistemoje esančių skirtingų administracinių organų funkcijos būtų perskirstytos siekiant išvengti skirtingų valdymo organų ir organizacijų veiklos dubliavimo. Ateityje diskutuojant dėl būsimos sanglaudos politikos kartu būtų naudinga išsiaiškinti, kaip įvairūs makroregioninės strategijos planai ir pagrindinės ES politikos sritys egzistuos kartu. Taip pat būtų pravartu išsiaiškinti, kaip Baltijos jūros regiono strategija paveiks planuojamą teritorinės sanglaudos politikos įgyvendinimą.
Anna Rosbach
(DA) Pone pirmininke, diskutuojame dėl 1 200 km ilgio dujotiekio, sujungsiančio Vyborgo miestą Rusijoje su Greifsvaldo miestu Vokietijoje, tiesimo per Baltijos jūrą, per ekologiniu požiūriu pažeidžiamą vidaus jūrą, kurioje dugno lygis labai nevienodas, per teritoriją, kurioje yra nuo abiejų pasaulinių karų likusių nenukenksmintų sprogmenų, taip pat nuodingųjų cheminių medžiagų, kurių nuolat į jūrą išleidžia popieriaus pramonė. Išleista apytikriai 100 mln. EUR poveikio aplinkos vertinimui, kurį atliko bendrovė, ketinanti tiesti dujotiekį "Nord Stream" pagal Gerhardo Schröderio ir Vladimiro Putino sudarytą susitarimą dėl dujų tiekimo. Net neminėsiu saugumo klausimų, kuriems įtakos turės nutiesus dujotiekį sustiprėsianti Rusijos įtaka Baltijos regione, bet susitelksiu ties aplinkos problemomis, atsirasiančiomis įgyvendinus minėtą projektą. Deja, Suomija jau patvirtino šį projektą, bet Timo Soini vardu ir asmeniškai norėčiau sužinoti, kur galima būtų rasti informaciją, susijusią su projektu, kurios visų Baltijos jūros regiono šalių piliečiams reikia prieš pradedant dujotiekio tiesimo darbus.
Inese Vaidere
(LV) Ponia C. Malmström, pone Komisijos nary, ponios ir ponai, strategijos dėl Baltijos jūros regiono suformavimas yra labai svarbus laimėjimas Parlamentui, kurio Baltijos šalių tarpparlamentingrupatliko pagrindinį vaidmenį rengiant šią strategiją. Šią strategiją galima palyginti su Viduržemio jūros regiono strategija, kuri savo laiku paskatino spartų ekonomikos augimą Pietuose. Naujoji strategija taps veiksminga Baltijos regiono plėtros, taigi ir visos Europos Sąjungos plėtros priemone. Kalbėdama apie prioritetus, pirmiausia norėčiau paminėti bendros Europos Sąjungos energetikos politikos suformavimą ir konkurencingos Baltijos energijos rinkos sukūrimą. Ši politika apima ne tik energetinio saugumo, saugaus energijos tiekimo bei efektyvaus energijos naudojimo aspektus, bet taip pat, savaime aišku, atsinaujinančiųjų energijos šaltinių plėtojimą.
Latvija, Lietuva ir Estija turi būti integruotos į bendrą regioninį energetinį tinklą, kuriam taip pat priklauso Šiaurės šalių energetikos sistema NORDEL. Keliai kai kuriose Baltijos jūros regiono šalyse dėl klimato sąlygų, kai kuriais atvejais ir dėl netinkamos politikos, yra gan prastos būklės. Tranzito kelių ir ryšių tinklų plėtojimas skatins verslo plėtrą ir naujų darbo vietų kūrimą. Trečiasis prioritetas užtikrinant veiksmingą ekonomikos vystymą ir aplinkos apsaugą - naujovių ekonomika, grindžiama subalansuotu augimu ir žiniomis. Įgyvendinant šią strategiją būtinas papildomas finansavimas ir tokio finansavimo biudžetas neabejotinai turi būti numatytas kitoje Europos Sąjungos finansinėje programoje.
Dabar turime panaudoti energetikos programos, kuriai skirta 5 mlrd. EUR, globalizacijos fondo ir kitų finansinių priemonių lėšas. Taip pat svarbu sukurti veiksmingą strategijos įgyvendinimo ir šio proceso stebėsenos mechanizmą. Šis mechanizmas turi būti paprastas ir skaidrus, taip pat jis neturi būti per daug biurokratiškas. Įgyvendinant strategiją nuolatinės apžvalgos ir tarpinės ataskaitos taip pat būtinos. Pirmoji apžvalga turėtų būti atlikta jau 2010 m. Džiaugiuosi, kad Tarybai pirmininkaujanti Švedija taip aktyviai siekia, kad ši strategija būtų įgyvendinta. Leiskite išreikšti viltį, kad šis ypatingas veiksmų planas bus įgyvendinamas veiksmingai ir lanksčiai.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Pone pirmininke, prieš penkerius metus Baltijos jūra iš esmės tapo Europos Sąjungos vidaus jūra. Šiandien diskutuojame dėl pasiūlytos strategijos, kuri leis mums kuo geriau panaudoti regione slypintį didžiulį potencialą, diskutuojame dėl projekto, kurį inicijavo Europos Parlamentas. Tačiau Komisija priėmne visas šių rūmų rekomendacijas. Svarbiausia tai, kad atsisakyta biudžete numatyti eilutę, skirtą Baltijos jūros regionui. Komisija garantuoja, kad strategija bus finansuojama panaudojant esamų fondų, pirmiausia struktūrinių fondų, lėšas. Tačiau bijau, kad be konkrečiai šiai strategijai skirto specialaus biudžeto nesugebėsime įgyvendinti visų savo užsibrėžtų tikslų.
Strategijos projekto autoriai mini būtinybę glaudžiai bendradarbiauti su Rusija. Tačiau šiuo atžvilgiu neturėtume užmiršti, kad didžiausia grėsmė, kuri šiuo metu iškilusi Baltijos jūrai, yra numatomas dujotiekio "Nord Stream" tiesimas. Praeitais metais Europos Parlamentas nepritaršiam projektui priimdamas atitinkamą rezoliuciją. Tikiuosi, kad naujoji Komisija, rengdama strategijos įgyvendinimo veiksmų planą, į šią rezoliuciją atsižvelgs.
Danuta Maria Hübner
Pone pirmininke, ši strategija - tai iš tiesų unikali Europos regioninės politikos iniciatyva ir novatoriškas projektas. Naujovių diegimu grindžiama gerovė, aplinka, prieinamumas transporto ir energetikos tinklų jungčių požiūriu bei sauga ir saugumas - tai keturios pagrindinės sritys, kuriose kartu turės dirbti visi partneriai, dalyvaujantys rengiant šią strategiją: visos trys ES institucijos - Parlamentas, Komisija ir Taryba, taip pat nacionalinės vyriausybės, regionų ir vietos valdžios institucijos, verslo ir akademinbendruomenės bei nevyriausybinės organizacijos. Bendras visų šių partnerių darbas rengiant šią strategiją peraugo į tikrą partnerystę.
Plėtros iššūkiai įgyja vis platesnį mastą peržengdami administracines ir politines sienas. Strategija suteiks galimybę dažnu atveju labai fragmentiškus ir padrikus politikos atsakus į vystymosi problemas ir galimybes pakeisti tikrai bendru atsaku.
Europos Parlamento Regioninės plėtros komitetas, kuris rengiant šį projektą Parlamente atliko pagrindinį vaidmenį, savo darbe tam teiks didžiulės svarbos. Spalio 6 d. vyks bendros diskusijos su Komisija ir Taryba ir per ateinančius mėnesius bus parengtas pranešimas savo iniciatyva. Taip pat bus nuolat tikrinama, kaip strategija įgyvendinama. Tikiu, kad ši į veiklą nukreipta strategija padidins Europos Sąjungos galimybes sukurti ekologišką, šiuolaikinę ir konkurencingą ekonomiką.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Pone pirmininke, Baltijos jūros problema tapo žinoma Europos Sąjungai gan vėlai. Prie Baltijos jūros iš viso gyvena 100 mln. žmonių, dar yra Rusija, o tai svarbu. Šioje strategijoje didelis dėmesys bus skiriamas aplinkos aspektams, bet kitaip ir negali būti, nes ekologinės Baltijos jūros problemos labai rimtos: eutrofikacija, biologinės įvairovės nykimas, tarša nutekamaisiais vandenimis iš Sankt Peterburgo, Kaliningrado problemos ir pan. Čia buvo minėta, kad ši strategija taip pat pakeis Europos Sąjungos sanglaudos politiką, o tai, mano nuomone, gana svarbu. Tikiuosi, kad apie tai čia bus pasakyta dar daugiau. MinistrC. Malmström aiškino, kaip strategija pakeis sanglaudos politiką, nes dėl pakeitimų šioje politikoje galės, pvz., kilti pavojus, kad bus ignoruojami Dunojaus upės baseino ir Juodosios jūros regionai, kurie sudaro Europos dalį, taip pat šiauriniai regionai, nes, tiesą sakant, būtent Arkties regionuose šiuo metu vyksta didžiausi pasaulio klimato pokyčiai, todėl labai svarbu, kad į tai būtų atsižvelgta.
Riikka Manner
(FI) Pone pirmininke, ponia ministre, pone Komisijos nary, Baltijos jūros regionas yra ypatingas daugeliu atžvilgių, todėl labai džiaugiuosi, kad Švedija įtraukšią strategiją į svarbiausių savo pirmininkavimo Tarybai darbotvarkės klausimų sąrašą. Svarbu, kad būtų judama pirmyn ir kad strategija būtų įgyvendinta. Be to, kad Baltijos jūra labai svarbi aplinkos požiūriu, ji taip pat turi didelės įtakos regioninei politikai. Pirmininkaudama Tarybai Švedija taip pat pasistengšiuos regioninės politikos klausimus integruoti į naująją Baltijos jūros regiono strategiją. Ši strategija daugiausia suprantama kaip dokumentas, susijęs tik su šalimis, kurios ribojasi su Baltijos jūra, ir tik su šių šalių pakrančių teritorijomis, bet jai neabejotinai taip pat būdingas stiprus regioninis aspektas. Tai, kaip integruosime į šią strategiją aplinkosaugos technologijų taikymo patirtį, spręsime klausimus, susijusius su vidaus vandenimis, ir kaip ši strategija pakeis transporto politiką, turės didelės įtakos ir toli nuo jūros esančioms teritorijoms. Todėl Baltijos jūros regiono strategija turi tapti bendros Europos darbotvarkės dalimi. Tikiuosi, kad šios pastangos sulauks stiprios Parlamento paramos, kad ši strategija neliktų tik tuščiais žodžiais ir kad būtų pasiekta apčiuopiamų rezultatų.
Tatjana Ždanoka
Pone pirmininke, kaip EP narė, išrinkta Latvijoje, džiaugiuosi tuo, kad būtent Baltijos jūros regione bus įgyvendinta pirmoji ES makroregioninstrategija. Tačiau manau, kad joje užmiršta nemažai Bendrijos tikslų, pvz., tikslas užtikrinti aukšto lygio socialinę apsaugą. Kai kurios valstybės narės šiame regione, įskaitant Latviją, labai nukentėjo nuo ekonomikos krizės. Mūsų finansų sektorius yra sujungtas su Skandinavijos finansų sektoriumi, o tai reiškia, kad mūsų problemos sukels problemų ir Skandinavijoje, taigi tai nėra nacionalinis klausimas.
Neseniai Latvija gavo vidutinio laikotarpio finansinę paramą mokėjimų balansui, kurią skyrKomisija. Deja, skiriant tokią paramą nebuvo nustatyta jokių socialinių sąlygų. Todėl vyriausybdabar mažina pensijas ir pašalpas, o Komisija tą toleruoja.
Dar vienas dalykas, keliantis man rūpestį - padėtis pagrindinių žmogaus teisių srityje. Masiškas pilietybės neturėjimas ir mažumų apsauga tebėra aktuali problema dviejose šio regiono valstybėse narėse: Latvijoje ir Estijoje. Manau, strategija turi būti ambicingesnir apimti visus Europos Sąjungos tikslus.
Ville Itälä
(FI) Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Komisijai ir Tarybai pirmininkaujančiai Švedijai už labai aktyvų vaidmenį, kurį jos atliko, ir manau, kad Baltijos jūros regiono strategija yra geras ir svarbus sumanymas. Tačiau be tinkamo finansavimo šis projektas nebus sėkmingai įgyvendintas ir strategija liks tik popieriuje. Parlamentas ne vienerius metus svarstė, kaip turėtų būti organizuotas finansavimas, ir praeitais metais vieningai sutarė, kad biudžete turi būti numatyta specialiai Baltijos jūros regiono strategijai skirta antraštė. Tai būdas ir priemonsutelkti visus nesuskaičiuojamus projektus, kurių Baltijos jūros regionui dabar reikia, jei norime, kad jis žengtų pirmyn. Man žinoma, kad Biudžeto komitetas dabar pateikpasiūlymus dėl nedidelės sumos atidėjimo pagal atskirą antraštę, ir tikiuosi, kad Taryba ir Komisija šiuos pasiūlymus taip pat parems, nes kitaip projektas paprasčiausiai nebus įgyvendintas. Jei norime išgelbėti Baltijos jūrą, turime padaryti dar vieną dalyką - pasiekti, kad Rusija įsipareigotų šiam projektui. Man nesuvokiama, kaip kai kas buvo pasirengę pritarti dujotiekio tiesimui per Baltijos jūrą net nepareikalavę, kad Rusija įsipareigotų laikytis Espo konvencijos reikalavimų. Bent tai privalome padaryti.
Victor Boştinaru
Pone pirmininke, palankiai vertinu Baltijos jūros regiono strategijos, kaip bandomojo makroregioninės strategijos projekto, idėją.
Tokios iniciatyvos leidžia derinti ES politiką ir priemones siekiant užtikrinti darnią, stabilią ir tvarią regionų plėtrą.
Paskutiniame Tarybos susitikime buvo pasakyta, kad Baltijos jūros regiono strategija turi būti parengta 2009 m. pabaigoje. Tai labai svarbi iniciatyva, nes ji gali padėti pasiekti darnią plėtrą ir klestėjimą regione, kuris, palyginti su Juodosios jūros regionu, yra daug sudėtingesnis jį sudarančių šalių požiūriu ir svarbesnis saugumo, stabilumo, energetikos bei aplinkos apsaugos požiūriu.
Todėl norėčiau paklausti Tarybai pirmininkaujančios Švedijos, kada tokia strategija dėl Baltijos jūros regiono bus pateikta ir kada Parlamentas apie tai bus informuotas ir įtrauktas į šį darbą.
Werner Kuhn
(DE) Pone pirmininke, ponia C. Malmström, pone Komisijos nary P. Samecki, kaip naujai išrinktas narys iš Meklenburgo-Pomeranijos žemės, aš labai remiu sumanymą parengti ir įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategiją ir susijusį veiksmų planą. Komisijos narys minėjo, kad pagal šią strategiją numatoma įgyvendinti iš viso aštuoniasdešimt prioritetinių projektų.
Mūsų bendri tikslai, žinoma, yra padidinti mūsų ekonomikos Baltijos jūros regione konkurencingumą pirmiausia skatinant mažųjų ir vidutinių įmonių bei bendros energetikos politikos, kurioje didelis dėmesys skiriamas atsinaujinančiosios energijos šaltiniams, plėtojimą. Tačiau kyla klausimas, ką darysime su Baltijos jūroje naudojama žvejybos pramonės ir turizmo įranga. Labai svarbu, kad jūros vanduo būtų švarus, nes tai mūsų pagrindas ir mūsų turtas, todėl būtina skatinti investicijas į vandens valymo įrangą.
Manau, kad būtina susitarti dėl visoms Baltijos jūros regiono valstybėms narėms bendros planavimo programos, nes mums reikia žinoti atsakymus į tai, koks bus transporto maršrutų planas, kur bus statoma jūrinįranga, tai pat kaip bus sprendžiamas saugos jūroje klausimas. Todėl mums taip pat svarbu susitarti dėl to, kokiais maršrutais bus tiekiama energija nutiesus dujotiekį "Nord Stream", kokiais maršrutais bus tiekiama elektra, ir išsiaiškinti daugelį kitų klausimų.
(Pirmininkas nutraukkalbėtoją)
Cecilia Malmström
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti visiems Parlamento nariams už didelę paramą, kurią suteikėte mums šiame užsitęsusiame darbe rengiant Baltijos jūros regiono strategiją. Nieko nuostabaus, kad Europos Parlamentas mus remia, nes, tiesą sakant, būtent jūs esate visos šios idėjos dėl Baltijos jūros regiono strategijos sumanytojai ir džiaugiuosi, kad jūs taip pat pasiryžę užtikrinti, kad ši strategija taptų tikrove. Mums negalės nepavykti - ši strategija iš tikrųjų taps tikrove, o ne liks tik gražiais žodžiais ir retorika - jeigu visos valstybės narės iš tikrųjų pripažins savo nuosavybės teisę į šį projektą ir iš tikrųjų įsipareigos jį įgyvendinti.
Sėkmbus garantuota, jei prie šių projektų bus dirbama, bus nustatomi tikslūs jų įgyvendinimo tvarkaraščiai ir nuolat tikrinama, kaip jie įgyvendinami. Esu tikra, kad Parlamentas, kaip ir Komisija, ir toliau reikalaus iš mūsų užtikrinti, kad visa tai taptų tikrove.
Šiame regione gyvena 100 mln. žmonių. Vienu metu Baltijos jūroje plaukioja 2 000 laivų. Be abejo, mūsų laukia didžiuliai iššūkiai. Mes jau atlikome labai plataus masto parengiamąjį darbą ir norėčiau padėkoti Komisijai - pirmiausia Komisijos narei D. Hübner, o dabar ir Komisijos nariui P. Sameckiui - už jų indėlį. Daug paramos šiame darbe taip pat sulaukiame iš pilietinės visuomenės ir savivaldos institucijų iš viso Baltijos jūros regiono.
Keli Parlamento nariai, C. A. Krehl ir V. Itälä, iškėlklausimą dėl lėšų. Steigti naują fondą, kurio lėšomis strategijos įgyvendinimas būtų finansuojamas, nenumatoma. Tačiau regione yra daug išteklių, kuriais galime pasinaudoti. Regionui pagal esamą biudžeto programą skirta 55 mln. EUR. Taip pat žinome, kad galime tikėtis indėlio iš tarptautinių institucijų, pvz., EIB, kuris paroddidelį susidomėjimą Baltijos jūros regionu. Siekiant kuo daugiau sumažinti visas administracines išlaidas, bus dirbama su vietos ir nacionalinės valdžios institucijomis, kurios bus atsakingos už strategijoje numatytų prioritetinių projektų įgyvendinimą.
Viena iš problemų, keliančių rūpestį regione, kurią minėjo A. Jäätteenmäki, yra prekyba žmonėmis. Numatytas projektas, susijęs su regiono muitinės ir policijos pareigūnų mokymu geriau nustatyti prekybos žmonėmis atvejus ir su šia problema kovoti. Parlamento narės S. Hassi ir I. Lövin minėjo jūrinę aplinką, žemės ūkį ir žvejybos pramonę. Šiose srityse taip pat numatyta nemažai projektų ir norėčiau, kad jų būtų dar daugiau. Taip pat manau, kad strategija galėtų suteikti galimybę geriau apžvelgti mūsų veiklą aplinkosaugos srityje bei mūsų politiką žvejybos ir žemės ūkio srityse, kad būtų įsitikinta, jog siekiama tų pačių tikslų.
Baltijos regione partnerystės pagrindu bendradarbiaujama ir kitose srityse. Turime plataus masto ir besiplečiančią partnerystę energetikos politikos srityje, kuria siekiama sujungti regiono energetikos infrastruktūrą, kad būtų sumažinta regiono priklausomybir padidintas našumas. Savaime aišku, tai sritis, kurioje Europos Sąjunga savo darbą tęs. Ignalinos atominelektrinneturi nieko bendra su Baltijos jūros regiono strategija. Dėl šios elektrinės uždarymo nuspręsta jau seniai, tada, kai dar buvo deramasi su Lietuva dėl stojimo. Neturi nieko bendra su šia strategija ir dujotiekis "Nord Stream". Savaime aišku, šis projektas susijęs su Baltijos jūra, bet nėra sudedamoji strategijos dalis. Tai komercinis projektas, įvertintas vadovaujantis šiuo metu galiojančių tarptautinių aplinkosaugos konvencijų ir atitinkamų nacionalinių teisės nuostatų reikalavimais.
Baltijos jūros regiono strategija - tai ES vidaus strategija. Taigi tai, kokia ji bus, priklauso nuo mūsų. Tačiau taip pat svarbu, kaip ne vienas EP narys pabrėžė, kad į ją būtų įtrauktos trečiosios šalys. Užtikrinome, kad bus įtrauktos tokios šalys kaip Rusija ir Norvegija. Jas informuosime apie savo darbą įgyvendinant strategiją, taip pat duosime joms žinią, kad norėtume su jomis bendradarbiauti įgyvendindami konkrečius projektus srityse, kuriose turime bendrų interesų.
Nekantriai laukiame konferencijos, kuri vyks rytoj ir penktadienį, ir džiaugiamės, kad EP Pirmininko pavaduotoja D. Wallis atvyksta į Švediją. Konferencijoje aptarsime klausimą dėl Baltijos jūros regiono strategijos ir tikimės, kad susijusios šalys tvirtai įsipareigos siekti, kad ši strategija taptų tikrove, taip pat diskutuosime bendru makroregionų klausimu. Kalbant apie makroregionus paminėti Dunojaus upės baseino ir Juodosios jūros regionai. Manau, kad čia yra daug klausimų, kuriuos reikia spręsti, ir daug galimybių, galinčių mus įkvėpti. Tikiuosi, kad diskusijose mums pavyks padaryti tam tikrą pažangą, nors šiuo metu kalbėti apie konkrečių terminų nustatymą, žinoma, dar per anksti. Dar kartą dėkoju Parlamentui už tvirtą paramą Baltijos jūros regiono strategijai ir nekantriai laukiu progų, kada galėsiu vėl aptartį šį klausimą su Parlamento nariais.
Paweł Samecki
Komisijos narys. - Pone pirmininke, pirmiausia norėčiau padėkoti Parlamento nariams už jų pastabas ir nuomonę dėl įvairių strategijos aspektų. Jūsų įsipareigojimas rodo, kad strategijai ateinančiu laikotarpiu bus teikiama daug svarbos, o tai yra gerai.
Negalėsiu atsakyti į visas pastabas ir visus šiose diskusijose ar jūsų pareiškimuose iškeltus klausimus. Norėčiau tik paminėti tris plačias klausimų grupes. Pirma grupsusijusi su strategijos pavidalu. Norėčiau pasakyti, kad strategija parengta atsižvelgiant į valstybių narių tikslus ir ketinimus. Komisija nesikišo pasirenkant prioritetines sritis. Komisija neformavo prioritetinių sričių, taigi galimybįtraukti į strategiją tam tikrus projektus ar pakeisti tam tikras prioritetines sritis yra. Tačiau šie dalykai bus derinami vėliau, atliekant darbą, susijusį su strategijos įgyvendinimu.
Noriu patikinti jus, kad strategija yra kaip gyvas organizmas ir ją dideliu mastu galima bus keisti, jei valstybės narės ir suinteresuotosios šalys to norės.
Antra klausimų grupsusijusi su valdymu. Norėčiau pabrėžti, kad bus būtinas aiškus pasidalijimas užduotimis, darbu ir funkcijomis. Manau, neturėtume puoselėti jokių iliuzijų. Už šios strategijos įgyvendinimą bus atsakingos valstybės narės, Komisija ir kitos valdymo procese dalyvaujančios organizacijos.
Šiuo metu taip pat galėčiau pridurti, kad norime į strategijos įgyvendinimo procesą įtraukti vietos valdžios institucijas ir trečiąsias šalis, kaip minėjo ministrė.
Žinoma, mes numatome informuoti Parlamentą apie daromą pažangą įgyvendinant strategiją.
Trečioji, paskutinklausimų grupsusijusi su finansavimu. Keletas Parlamento narių minėjo papildomų lėšų naujiems projektams ir pan. būtinybę. Noriu paaiškinti, kad dėl šios principinės nuostatos neskirti strategijos įgyvendinimui jokių papildomų lėšų apsispręsta jau iš pat pradžių, tik pradėjus rengti strategiją.
Šiuo metu turime maždaug tris pasirinkimo galimybes. Galime reguliuoti esamų ES fondų lėšų naudojimą, pvz., keisdami naujų projektų atrankos kriterijus. Antroji galimyb- gauti lėšų iš kitų tarptautinių finansų institucijų. Galiausiai, nors tai sunku šiuo ekonominio nuosmukio metu, vis dėlto galime pabandyti panaudoti nacionalines lėšas. Šiuo atžvilgiu nekantriai laukiu konferencijos, kuri vyks Stokholme, nes tai bus konferencija, kurioje galės būti suformuotas būsimas valstybių narių ir Komisijos požiūris į būsimą makroregioninę strategiją ir šis požiūris turėtų apimti tokių strateginių planų, kurie ateityje galės būti įgyvendinami, finansavimo klausimą. Todėl manau, kad artimiausiomis dienomis Stokholme vyksianti konferencija bus tinkama proga aptarti bendrą požiūrį į makroregioninę strategiją.
Pirmininkas
Diskusijos baigtos.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Eija-Riitta Korhola  
Pone pirmininke, norėčiau padėkoti Švedijai, valstybei, kuri šiuo metu pirmininkauja Tarybai, už drąsą padaryti savo regioną, Baltijos jūros regioną, ir su juo susijusius klausimus tokia svarbia savo veiklos pirmininkaujant Europos Sąjungai programos tema. Sprendimas būtent dabar pradėti įgyvendinti Baltijos jūros regiono strategiją, kurios rengimas taip ilgai užtruko, yra tinkamas, nes nebegalime delsti. Į pagrindinį Baltijos jūros regiono strategijos ir susijusio veiksmų plano tikslą pagerinti regione aplinkos būklę ir padidinti regiono konkurencingumą turi būti labai rimtai atsižvelgta jo įgyvendinimo finansavimo ir priemonių požiūriu. Užsibrėžtus tikslus būtina įgyvendinti: negalime leisti, kad strategija liktų tik skambia deklaracija. Pirmiausia tikimės, kad ši strategija pagreitins nuo eutrofikacijos problemos kenčiančios Baltijos jūros švarinimą ir padės rasti būdų duoti bendrą atsaką į tarpvalstybiniu mastu iškilusius iššūkius. Būtent į šiuos tikslus visų akys dabar nukreiptos Suomijoje, kurioje netrukus bus priimtas sprendimas, ar leisti per jos teritorinius vandenis tiesti dujotiekį "Nord Stream". Įgyvendinant Baltijos jūros regiono strategiją tokių projektų poveikis aplinkai turi būti vertinamas taikant tarptautiniu mastu privalomą procedūrą, o ne numojama į šį reikalą ranka. Todėl turime primygtinai reikalauti, kad Rusija ratifikuotų 1991 m. pasirašytą Espo konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste, ir Suomijos Vyriausybturėtų nustatyti tokią sąlygą leidime tiesti dujotiekį. Rusija, kuriai Baltijos jūros regiono strategija taip pat naudinga, laikosi susitarimų tik tais atvejais, kai tai jai naudinga. Taip tęstis daugiau negali: pernelyg svarbūs dalykai pastatyti ant kortos, tad apie projektus, kurie gali padaryti didelės žalos Baltijos jūrai, turime sužinoti, kol dar ne vėlu.
György Schöpflin  
raštu. - Tarybai pirmininkaujančios Švedijos propaguojama Baltijos jūros regiono strategija labai sveikintina. Ją be vargo galima būtų pritaikyti kaip pavyzdinį modelį kitiems Europos makroregionams, pvz., Dunojaus baseino regionui. Tačiau yra vienas Baltijos jūros regiono plėtros aspektas, kurį būtina nedelsiant persvarstyti. Kalbu apie dujotiekio "Nord Stream" tarp Rusijos ir Vokietijos tiesimą jūra. Šis projektas ne tik kelia rimtą rūpestį aplinkos požiūriu, bet taip pat- o tai dar svarbiau - nesuderinamas su pažanga. Ateitis priklauso ne stacionariomis priemonėmis, t. y. vamzdynais tiekiamoms gamtinėms dujoms, o suskystintoms gamtinėms dujoms. Labai tikėtina, kad dujotiekis "Nord Stream" taps visiškai nereikalingu turtu, tad šio projekto šalininkai turėtų jį iš naujo persvarstyti prieš įdėdami į jį daugiau pinigų, išteklių, pastangų ir energijos.
Bogusław Sonik  
2009 m. birželio mėn. paskelbta Baltijos jūros regiono strategija siekiama padaryti šį regioną aplinkos požiūriu švarų, klestintį, lengvai prieinamą, patrauklų ir saugų. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad iššūkių, su kuriais Baltijos regionas susidūr2004 m. tapęs ES dalimi, vis daugėja.
Labai svarbu, kad imamasi veiksmų siekiant pagerinti aplinkos būklę regione, kuris šiuo metu yra vienas iš labiausiai užterštų jūrinių regionų pasaulyje. Jūros dugne guli tūkstančiai tonų kovinių nuodingųjų medžiagų, esančių minose, kulkose, bombose, konteineriuose ir statinėse. Nustatyta, kad jūroje gali būti palaidota nuo 30 000 iki 60 000 tonų cheminių medžiagų, ir manoma, kad vien tik iprito gali būti 13 000 tonų. Cheminiai ginklai, likę po Antrojo pasaulinio karo, buvo nuskandinti jūroje penktojo dešimtmečio pabaigoje. Jie buvo surinkti iš karo metu Vokietijos okupuotų teritorijų, ir kadangi palaidoti juos žemėje buvo sudėtinga, nutarta paprasčiausiai paskandinti juos jūroje.
Statant bet kokius infrastruktūros objektus, Baltijos jūros dugne esantys cheminiai ginklai gali būti užkliudyti ir sukelti aplinkos katastrofą, ypač didelgrėsmekosistemai kiltų, jei po Antrojo pasaulinio karo likę cheminiai ginklai būtų užkliudyti Baltijos jūroje tiesiant dujotiekį. Todėl būtina atlikti dujotiekio poveikio Baltijos jūros baseino aplinkai vertinimą.
