2009. aasta eelarve: esmased tähelepanekud 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga seoses ja lepitusmenetluse volitus (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Jutta Haugi poolt eelarvekomisjoni nimel esitatav raport 2009. aasta eelarve kohta: esmased tähelepanekud 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga seoses ja lepitusmenetluse arutelu - III jagu - komisjon (2008/2025).
Jutta Haug
raportöör. - (DE) Proua juhataja, härra nõukogu eesistuja, volinik, milline peaks olema Euroopa Liidu 2009. aasta eelarve ja milline see saab olla? Me oleme sellest rääkinud käesoleva aasta algusest alates ning nüüd oleme Euroopa Parlamendiga jõudnud teise sammuni käesoleva aasta eelarvemenetluses, mis on veidi erinev eelmiste aastate omast. See on tingitud asjaolust, et me soovime tasapisi alustada ettevalmistust reformilepingule järgnevateks menetlusmuudatusteks.
Pärast 2009. aasta eelarveraamistikku ja prioriteete käsitlevat resolutsiooni aprillis on nüüd resolutsioon "Esmased tähelepanekud 2009. aasta esialgse eelarveprojektiga seoses ja lepitusmenetluse volitus”. Eelarvekomisjon võttis kõnealuse resolutsiooni üksmeelselt vastu ning loodan väga, et täiskogul võetakse see samuti ühehäälselt vastu, eriti kuna see sisaldab erikomisjonide märkusi ja soovitusi.
Mis meile selle puhul muret teeb? Pealkiri ütleb kõik. Hinnates komisjoni esitatud esialgset eelarveprojekti, leiame sealt palju kriitikaväärilist. Ei ole näha, et projektis peegelduks eelarve tõepärasus ega selgus, eelarve pole piisavalt läbipaistev. Me teame juba, et komisjon peab samuti jääma keskmise tähtajaga finantsraamistiku lubatud piiridesse. Samas ei anna see komisjonile õigust kasutada kättesaadavate varude tagamiseks loomingulisi eelarvestusvõtteid.
Siiski on niisuguseid võtteid kasutatud - näiteks mitmeaastaste programmide kulutuste koondamine eelarveperioodi lõppu, juba hästi teada ja ettenähtavate eelarvevajaduste arvestamata jätmine ning tagatisfondi eelarvest väljajätmine umbkaudu 200 miljoni euro eraldamiseta. Pole näha, et komisjon oleks arvutustes peegeldanud poliitilisi prioriteete, mille ta on sõnastanud iga-aastases poliitikastrateegias. Kõnealuseid prioriteete on parlament innukalt toetanud, et teadvustada võitlust kliimamuutustega ning konkurentsivõimelisuse edendamist kasvu ja tööhõive nimel, mis on tihedalt seotud säästva Euroopa edendamisega ning ühtse immigratsioonipoliitika teostamisega.
Kõige rohkem lootsime suuremat pühendumist võitlusele kliimamuutuste vastu. Komisjoni väitel on eelarvest keskkonnale eraldatud umbes 14 miljardit eurot, kuid lähemal vaatlemisel selgub, et kõnealusest 13,842 miljardist eurost on 13 miljardit eurot juba eraldatud Euroopa Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Fondile, Ühtekuuluvusfondile ning Euroopa Regionaalarengu Fondile. Seetõttu tuleb kõnealust summat täiendada.
Samuti tuleb rohkem teha konkurentsivõime valdkonnas, arvestades peamiselt väike- ning keskmisi ettevõtteid, kuid eriti just väikeettevõtteid. Esimene samm oli väikeettevõtluse seadus. 2009. aasta eelarves tuleks sätestada konkreetne VKE asutus, kuhu saaksid pöörduda VKEd, kes peavad kõigepealt oma võlgade osas hagi esitama. On tore küll, et seadustega sätestatakse, et 30-päevast ajapiirangut ei tohi ületada, kuid kuidas VKEd neid rakendavad? Sildlaenude andmisega saame samas ennetada pankrotte ja töökaotusi, mis on samuti meie huvides.
Ma ei soovi praegu peatuda puudulikel vahenditel toiduabi, toiduainetega kindlustatuse, Kosovo, Palestiina ning Afganistani vajaduste rahuldamiseks - seega kogu rubriigil 4. Mu kaasparlamendiliikmed teevad seda kohe ise.
Soovin vaid nõukogule öelda, kelle esindaja pole enam kahjuks siin - ma ei mõista, miks ta oli kohal üheminutiliste sõnavõttude ajal ja mitte siis, kui hakkame rääkima eelarvest - et parlament on julgelt valmis astuma nõukoguga tõelisesse poliitilisse dialoogi. Me soovime Euroopa prioriteete ellu rakendada ning selleks on vaja nõuetele vastavat eelarvet. Lõppude lõpuks pole Euroopa eelarve midagi muud kui poliitika numbrite kujul.
(Aplaus)
Dalia Grybauskaitė
Täna on meil ainulaadne võimalus endale käesolevas varases etapis selgeks teha Euroopa Parlamendi peamised prioriteedid saabuvaks aastaks, ning teada saada, mis teeb parlamendiliikmetele seoses komisjoni esitatud projektiga muret. Soovin tänada varase arutelu algatajat raportöör Jutta Haugi.
Lubage mul teile kinnitada, et Euroopa Komisjon ja mina isiklikult pöörame suurt tähelepanu tõhusale finantshaldusele ning täpsele finantsdistsipliinile. Daamid ja härrad, me hindame teie jätkuvat tähelepanu ja huvi kõnealuste küsimuste vastu.
Kuigi ma mõistan teie muresid täielikult, sooviksin teie tähelepanu juhtida asjaolule, et 2009. aasta esialgne eelarveprojekt valmistati ette komisjoni poolt 2007-2013. aasta finantsprogrammi perioodi piires pärast põhjalikku majanduslike ja sotsiaalsete arenguprognooside hindamist ning faktidel põhineva ning adekvaatse varu loomist, mis võtab arvesse ka ettenähtamatuid väljakutseid.
Proovisime järgmise aasta eelarve ettevalmistamisel kindlustada, et poliitilised prioriteedid saaksid konkreetse rahalise väljundi ning eesmärkidel oleks märkimisväärne ja kaalukas eelarveline alus. Seetõttu eeldatakse suurimat finantskasvu nii programmide läbi, mis soodustavad majanduslikku arengut ja konkurentsivõimet kui ka vabadust, julgeolekut ja õiglust propageerivate programmide läbi, mida finantseeritakse vastavatest eelarvekategooriatest.
Eesmärgiga koostada 2009. aasta eelarve, mis peegeldaks Euroopa Liidu välispoliitilisi eesmärke koos liidupoolse osalemisega rahvusvahelistes tegevustes täiel määral, esitab komisjon lähitulevikus eelarveprojekti muudatusettepaneku, milles tuuakse välja täpsed arvutused Palestiina ja Kosovo rahastamiseks. Isegi enne parlamendipoolsete eelläbirääkimiste alustamist 2009. aasta eelarveprojekti teemal, esitab komisjon ettepanekud, mis puudutavad lühiajaliste meetmete täiendavat rahastamist arengumaades, mis püüavad võidelda toiduhindade tõusu mõjudega; ning oleme valmis arengumaadele looma nn toiduainete fondi.
Olen märganud teie murelikkust seoses finantskuludega, eriti nendega, mis ei sisaldu rubriigis 5. Võite olla kindlad, et 2009. aasta esialgne eelarveprojekt annab piisavalt üksikasjalikku teavet nimetatud aspekti kohta ning oleme valmis edastama kogu teavet, mida vajate oma resolutsiooni koostamiseks.
Lõpetuseks soovin tänada raportöör Jutta Haugi pingutuste eest, mille tulemusena on meil esmakordselt nii varases etapis nimekiri uutest pilootprojektidest ja ettevalmistavatest tegevustest. See soodustab projektide rahastamisvõimaluste õigeaegset hindamist ning aitab kaasa parlamendis heaks kiidetud projektide edukale ellurakendamisele.
Juba järgmisel nädalal - õigemini sel nädalal - toimub kolmepoolne koosolek ning järgmisel nädalal esimene lepituskoosolek, mis valmistab ette esimest lugemist nõukogus.
Olen veendunud, et sarnaselt eelmiste aastatega jätkame ka sel aastal viljakat koostööd ning meil õnnestub käesoleva aasta lõpus jõuda kokkuleppele.
Véronique De Keyser
väliskomisjoni arvamuse koostaja. - (FR) Proua juhataja, üldjoontes ei ole ma eelarveprojekti rubriigiga 4 sugugi rahul.
Esiteks soovin uuesti rõhutada kõnealusele rubriigile ette nähtud rahaliste vahendite nappust. See on täielik vastand Euroopa Liidu väljendatud soovile olla ülemaailmne partner. Rubriigis 4 toodud vahendid ei ole võrreldes 2008. aasta eelarvega kasvanud rohkem kui 1,8 %, lisaks jääb see alla eelarvemahu kasvu 3,1 protsendilise keskmise. Seetõttu saab väita, et esialgses eelarveprojektis vähendati välissuhetele ja arengule mõeldud vahendeid.
Teiseks lükkan tagasi komisjoni valitud lähenemise, millega nähakse ette kasutada paindlikkusinstrumenti ja hädaabireservi väljaminekuteks, mis on tegelikult ennustatavad ja planeeritud. Järelikult on Kesk-Ida, Kosovo, toiduabi ning makromajanduslik finantsabi ilmselgelt alahinnatud.
Võtame näiteks Palestiina. Selle aasta esialgses eelarveprojektis nähakse ette 171 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringutena ja 100 miljonit eurot maksete assigneeringutena. Samas 2007. aastal kulutasime pool miljardit okupeeritud aladele. Käesolevaks hetkeks, 2008. aasta juuliks, oleme juba kulutanud 365 miljonit eurot. Mida me teeme järgmisel aastal? Asume paindlikkusinstrumendi kallale? Vähendame varu, mis on juba niigi väike?
Kolmandaks teeb mind murelikuks süvenev toidukriis ning kliimamuutuste mõjud. Kui ELil on üks prioriteet, siis just see! 2009. aasta esialgses eelarveprojektis on toiduabile eraldatud assigneeringud kasvanud ainult 6,8 miljoni euro võrra ehk 3 %, kuigi 2008. aasta aprilli lõpus palus komisjon lisamakset summas 60 miljonit eurot ning nüüd palus ta meilt veel 40 miljonit - mis on naeruväärne. Ma tunnen heameelt ülemaailmse kliimamuutuste liidu ning ülemaailmse energiatõhususe ja taastuvenergia fondi loomise üle, kuid me peame 2009. aasta eelarves suurendama kõnealustele algatustele suunatud rahalisi vahendeid lisaks neile kohustustele, mis on veel väljatöötamisjärgus.
Lõpetuseks soovin öelda, et kuigi ma pean Euroopa naabruspoliitika nõukogu ja meie koostööd Vahemeremaadega tähtsaks, keeldun toetamast lisakulutusi, mida EL peab tegema Vahemeremaadele, arvestades praeguseid rubriigi 4 rahalisi vahendeid. Euroopa Liidu välis- ja arengupoliitikat hinnatakse vastavalt kõnealustele pikaajalistele kulukohustustele valdkondades, kus puudujäägid endast tunda annavad. Ilma piisavate vahenditeta jätab rubriigi 4 jaoks valitud isetegevuslik eelarvestrateegia väga halva mulje.
Maria Martens
arengukomisjoni arvamuse koostaja. - (NL) Kõik see on loomulikult väga tähtis ning on hea meel tõdeda, et Jutta Haugi näol on asjad kindlates kätes. Tuleb mainida, et koostöö temaga on sujunud väga meeldivalt. Arengukoostöö eelarve raportöörina nõustun nendega, kelle sõnul on rubriigis 4 toodud eelarve suurendamine hädavajalik.
Samas soovin sellega seoses tähelepanu juhtida kahele asjaolule, mis on olulised arengukoostöö seisukohalt. Esimene on toidukriis ning teine tulemustele orienteeritud hindamine.
Nagu varem öeldud, on toidukriis suur probleem ning me peame otsima eelarve kaudu lahendusi lühikeses, keskmises ja pikemas perspektiivis. Lühiajaline lahendus on toiduabi. Kõnealuses küsimuses kiidan heaks Euroopa Komisjoni välja töötatud algatused. Pikemaajaliselt on meil põhimõtteliselt olemas toiduainetega kindlustatuse eriprogramm arengukoostöö finantsinstrumendi raames. Kahjuks on see alles käivitumas ega toimi veel täielikult. Seetõttu on suurimad probleemid keskmises perspektiivis.
Arengumaades ning ELis pööratakse liiga vähe tähelepanu toiduainetega kindlustatusele ning toiduainete tootmisele. Kuigi maaelu arendamine toimub, ei saa sellest sageli kasu mitte toiduainete tootmise valdkond vaid hoopis näiteks teedeehitus.
Ma mõistan Euroopa Komisjoni ettepanekut kasutada kõnealusel eesmärgil põllumajanduse alakasutatud vahendeid. See on väga keeruline mitte ainult eelarve seisukohast, vaid ka muus osas. Riigid, mis panevad 0,7 % rahvamajanduse kodutoodangust kõrvale arenguabi eesmärgil, ütlevad järgmist: las teised riigid teevad sama, las nemad ka täidavad oma kulukohustusi, siis võib meie tulemus veelgi parem olla. See on hea argument, mida tuleb arvestada. Igal juhul tuleb selgeks teha, et raha tuleb tõesti suunata toiduainetega kindlustatusele, tootmise suurendamisele ning vaeste riikide vaeste talunike abistamisele.
Teise punktina käsitlen tulemustele suunatud hindamist. Euroopas kasvab kriitika arengukoostöö suhtes, seda isegi riikides, mis on alati olnud suuremeelsed ja arengu suhtes positiivselt meelestatud. Proua juhataja, me peame headest kavatsustest kaugemale jõudma ning läbi viima tulemustele orienteeritud hindamise. Parem mõju, parem tagajärg. Nii saab inimesi veenda.
Göran Färm
tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Proua juhataja, esmalt suur aitäh Jutta Haugile. Ta on arvesse võtnud mitmeid tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni vaateid. Näiteks on ta rõhutanud meile olulist asjaolu, et on teatud vasturääkivus komisjoni poliitilise strateegia ning selle vahel, mis on eelarves tegelikult esitatud, näiteks kliima- ja energiapoliitika kohta.
Eelmisel aastal puudutasid tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni eelarvearutelud peamiselt ikkagi kaht suuremat valdkonda, Galileod ja Euroopa Innovatsiooni- ja Tehnoloogiainstituuti. Nüüdseks oleme märganud, et eesmärkide ellurakendamine kõnealustes valdkondades on hästi alanud, kuigi me loomulikult hoiame sellel silma peal. Nii saame sel aastal pühenduda hoopis energia- ja kliimapoliitikale.
Kõnealuste teemade osas on tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis erinevad vaated. Iseäranis tekitab muret alamrubriigis 1a toodud piiratud varu summas 82 miljonit. Kõnealuseid prioriteete silmas pidades pole see kaugeltki piisav. Saame aru, et nõukogu püüab nüüd enne 2009. aasta eelarvet muuhulgas varu suurendada, tehes mitmeid kärpeid haldusvaldkonnas. See sobib - eeldusel, et see ei tekita raskusi seitsmenda raamprogrammi kohaldamisel - kuid mulle tundub, et sellest siiski ei piisa.
Illustreerimaks kõnealuste summade suurust: Euroopa energiatehnoloogia strateegilist kava käsitlevas ettekandes räägib Jerzy Buzek 2 miljardist eurost aastas 2009. aasta kohta, ning seda ainult energiatehnoloogiakava osas. Ma ei tea, kas see on realistlik, kuid sellega antakse mõista, et energia- ja kliimapoliitika jaoks on vaja eraldada olulisel määral uusi rahalisi vahendeid.
Seitsmendas raamprogrammis ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammis (CIP) on energia- ja kliimapoliitikale eraldatud piisav summa, kuid tuleb meeles pidada, et kõnealused määrad pandi paika 2005. aastal, st ammu enne seda, kui teadsime, milline saab olema 2008. aasta kliima- ja energiapoliitika.
Käimas on mitmete ühisettevõtete loomine, et muu hulgas arendada kütuseelemente ning vesinikgaasi tehnoloogiat. Praegusega näeb komisjon ette eraldada selleks esmalt 30 miljonit. Ent nähakse ette, et vajalik raha tuleb seitsmenda raamprogrammi koostööprogrammist ning selle energiavaldkonnast. See ei tähenda tegelikult uut raha, vaid ainult vahendite ümberjaotamist.
Meie soov on luua tervikpilt energia- ja kliimapoliitika rahastamisest, kuna hetkel on seda peaaegu võimatu teha. Alustuseks tuleb juba 2009. aastal kõnealuse poliitika kasutusse anda arvestatavaid uusi vahendeid. Ühtlasi oleme veendunud, et energia- ja kliimavaldkond on kõige tugevam argument, et teha järgmisel aastal pikaajalise eelarve osas põhjalik vahekokkuvõte.
Eva Lichtenberger
transpordi- ja turismikomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, üldiselt võin ma raportöör Jutta Haugi väidetega vaid nõustuda. Minu arvates kehtivad need ka transpordieelarve kohta. Eelarvest transpordile eraldatud osa on loomulikult kasvanud - kuid seda peamiselt tänu Galileo programmi vahendite suurendamisele. Kõnealuste vahendite suurendamise põhjustest võib rääkima jäädagi, ning need on seotud Euroopa tööstuspoliitikaga.
Kuid samas pean kritiseerima meie ees olevat esialgset eelarveprojekti selles osas, et vajame rohkem raha reisijate õiguste jaoks, sest nimetatud valdkond puudutab Euroopa kodanike õigusi. Mis kõige tähtsam, me vajame lisaraha uuringuteks ning uuteks transpordistrateegiateks, et saaksime lõpuks kasutada kliimale ohutuid liikumisviise. Üleeuroopalisi energiavõrke tuleb samuti rangelt jälgida, kuna nimetatud valdkonnale kulutatakse suuri rahasummasid.
Kyösti Virrankoski
põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamuse koostaja. - (FI) Proua juhataja, kõigepealt soovin tänada Jutta Haugi hea raporti eest.
Põllumajanduse eelarves on kesksel kohal otsetoetus ja turumeetmed, millel on rahastamise raamistikus oma ülemmäär. Kulud jäävad 2 027 000 000 euro võrra alla ülemmäära, mis on 42,8 miljardit eurot. See on viieprotsendiline kasv.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon eeldab, et osa kõnealusest varust saab kasutada programmi jaoks, mille kaudu jagatakse kooliõpilastele puuvilju, et nii propageerida tervislikke toitumisharjumusi. Ülekaal on noorte seas üha kasvav probleem.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon eeldab samuti meetmete väljatöötamist, mille abil luua restruktureerimisfond piimasektori jaoks. Komisjonile teevad muret plaanid seoses kõnealuse varuga, mida tahetakse kasutatakse arengumaade põllumajanduse kaasajastamiseks. Selleks tuleks rubriigi 2 rahaliste vahendite asemel kasutada rubriigi 4 välismeetmete vahendeid.
Põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonile teevad muret ka maaelu arengu meetmed. Eelmisel aastal jäi 2,8 miljardit eurot kasutamata, seega jälgib parlament maaelu arengu programmide täitmist põhjalikumalt.
László Surján
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (HU) Tänan sõna saamise eest. Jutta Haugi raportis, mida ma kõrgelt hindan ning mille eest soovin teda tänada, on täpselt kokku võetud parlamendi seisukoht esialgse eelarveprojekti kohta. Voliniku kõnet kuulates tundus mulle, et raportööri ja voliniku arvamused sobivad hästi kokku, ning see võib meis entusiasmi tekitada. Mul on ainult üks väike probleem: kui Jutta Haugi laused olid sõnastatud kriitilise nurga alt, siis voliniku kavatsus oli kartusi hajutada. Mul on kavatsuste üle hea meel, kuid samas soovin ka numbreid kavatsustele vastaval kujul näha.
Ma soovin rõhutada kahte mõtet, mis mul tekkisid seoses nimetatud keerulise materjaliga. Sarnaselt meile on eesistujariik Prantsusmaa huvitatud tugevast Euroopast, kuid kahjuks on ta nüüd jätnud kasutamata võimaluse seda ehitada. Selleks on vaja sobivat eelarvet. Prantsusmaa saab aru, et Euroopa on selle nimel palju teinud. Loodame, et viimaks ometi lõpeb muruniiduki-stiilis kärpimine. Eesistujariik peab teadma, et iga alarahastatud programmidele kulutatud sent on raha raiskamine.
Rahvapartei soovib, et eelarvekulutustest tõuseks kasu, seega on ta valmis suurema kasuteguri huvides tegutsema, ehk teiste sõnadega tegutsema viletsalt toimivate programmide, korruptsiooni või kulutuste vastu, mida juhitakse sisepoliitika kaudu.
Põllumajanduse eelarve ülejääk muutub ülemaailmsete turgude mõjul. Mitmeid ideid on välja pakutud, kuidas kõnealust ülejääki kasutada. Ma olen kõigi ootamatute ning põhjendamatute otsuste vastu, mis puudutavad 2008. või 2009. aasta eelarvet. Pealegi on liidul nimetatud valdkonnas suuri võlgu. Kaksteist uut liikmesriiki peavad ootama kümme aastat, enne kui saavad samasugust toetust nagu vanad liikmesriigid. Nii jääb konkurents ühtsel siseturul kümneks aastaks moonutatuks. Niisugune ebaõiglane olukord on tekkinud rahapuuduse tõttu. Kui ilmneb, et põllumajanduse eelarves on veel raha, tuleb kõnealuse ebasoodsa konkurentsiolukorra kaotamine teha moraalseks kohustuseks.
Põllumajandusrahade ümberpaigutamise ideed on toetanud ka mõned uute liikmesriikide juhid, kuid ei tohi lasta end petta haiglaslikust meeldimissoovist, mis iseloomustab postkommunistlikke juhte, sest nüüd ootavad nad õlalepatsutust Brüsselist, mitte Moskvast.
Muuhulgas tuleb meil tähelepanu pöörata Aafrika probleemidele, sest põllumajanduse eelarve raames antud abi seemnete ja väetiste näol peegeldab tõsist olukorda. Rahalise abi kaudu suudetakse toiduainete puudujäägi küsimust vaevalt lahendada.
Minu fraktsioon toetab kolmepoolset muudatusettepanekut kliimamuutuste osas ning ootab huviga, et teada saada, mis põhjustas üllatava languse väljamaksete tasemes. Tänan teid tähelepanu eest.
Catherine Guy-Quint
fraktsiooni PSE nimel. - (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, sellel nädalal teeb parlament sisemiselt ja väliselt keerulistes tingimustes otsuse eelarve poliitiliste prioriteetide osas. Meil tuleb hakkama saada mitmete väljakutsetega, võttes arvesse finantsperspektiivi piiratud raamistikku. Sellest tulenevalt kiidan heaks raportöör Jutta Haugi julge poliitilise töö. Tal on õnnestunud ette näha eelarvemenetluse astmeid, mis võimaldab meil kindlaks teha, millises suunas meie institutsioon liigub. Kõnealune uus menetlus on selgesõnalisem ning seega kodanike seisukohalt demokraatlikum. Nii on võimalikuks osutunud parlamendikomisjonide ja poliitiliste fraktsioonide prioriteetide mõistmine ja arutamine.
Kahjuks pean ma jälle hukka mõistma nõukogu edasipüüdlikkuse puudumist ning kärbete süstemaatilisust, mis tehti nõukogu eelarve esialgses projektis. Me täheldame, et selle eesmärk on halduskulude vähendamine. See ei ole mitte poliitilise prioriteedi kindlakstegemine, vaid tehniliste säästude loomine, millega sageli kahekordistatakse varu mõnes rubriigis, nagu seda on öelnud Göran Färm alamrubriigi 1a kohta. Samuti ei oska ma selgitada maksete osas tehtud lineaarseid kärpeid: 1 miljard eurot vähem kui esialgses eelarveprojektis.
Rubriigis 2 on kõik selge. 2008. aastal jäi meil kasutamata varu summas üle 3 miljardi euro. 2009. aasta eelarves näeb komisjon ette varu summas üle 2 miljardi euro, ning nõukogu tõstab nimetatud varu veelgi - 2,4 miljardi euroni. Samas on vajadused nii maaelu arengus kui ka energia, sisserände, kliimamuutuste ning rahvusvahelise ühismeelsuse osas suured.
Ajal, mil toidu sõltumatuse teema muutub iga päevaga üha vältimatumaks ning olukorras, kus tundub, et söömine muutub Euroopas luksuseks, kui me midagi ette ei võta, on nõukogu otsustanud põllumajanduskulusid vähendada. Isegi kui eelarveridu ei ole puudutatud meie traditsiooniliste prioriteetide osas, on unustatud suurendada kõiki neid eelarveridu, mille kohta lubadusi antakse. Lisaks, kas ei tundu pärast Iiri referendumi läbikukkumist ning Prantsuse ja Hollandi referendumite läbikukkumist kaks aastat tagasi, et kodanikega suhtlemine ja nende teavitamine on olulised tegevused, mis vajavad märkimisväärset investeeringut? Eitades kõnealust esmatähtsat vajadust teavitada kodanikke, suhelda kodanikega ja kuulata kodanikke, näeme nimetatud endassesulgumise tulemusi igas arvamusküsitluses.
Lõpetuseks jääb mulle arusaamatuks nõukogu suhtumine rubriiki 4. Tähelepanekud on selles osas selged ja alati samasugused. Kõnealune rubriik on väga alarahastatud, seega ei tohiks me heaks kiita lubaduste andmist, mida kunagi ei täideta. Kuidas saaksime rahalisi vahendeid suurendamata lahendada probleemid, mis on seotud mitmepoolsete suhete arendamisega, näljaga maailmas või demokraatia edendamisega? Te soovitate teha kärpeid isegi toimivate meetmete osas.
Järgmiste nädalate jooksul saame teha vaid üht: kontrollida uuesti üle iga eelarverea kirjed ning läbi uurida kõik võimalused, et luua eelarveraamistik, mis annab Euroopa Liidule 2009. aastaks tõepärase ja ühtlustatud eelarve.
Anne E. Jensen
fraktsiooni ALDE nimel. - (DA) Proua juhataja, volinik, alustuseks soovin tänada Jutta Haugi koostöö eest kõnealuse raporti osas, mida minu fraktsioon toetab. Me saame toetada ka mõningaid muudatusettepanekuid, mille on esitanud Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon ning Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioon. ELi eelarve on loomulikult oluline poliitiline instrument, isegi kui see on tagasihoidlik eelarve võrreldes üleüldise majandusega. 2009. aasta eelarve peab loomulikult peegeldama poliitilisi prioriteete, kuid kas see on ka tegelikult nii? ELi riigi- või valitsusjuhid on vastu võtnud ambitsioonika energiapoliitika päevakorra, kuid kas kõnealused ambitsioonid sisalduvad ka eelarves? Ei sisaldu. Niisuguseid selgeid uusi prioriteete eelarves ei ole. Näiteks on riigi- või valitsusjuhid otsustanud, et 12 pilootprojekti tuleks välja töötada söeküttel elektrijaamade jaoks, mis koguvad ja säilitavad CO2, kuid keegi ei tea, millest vastavaid projekte rahastada. Kas kõnealused pilootprojektid ei peaks peegelduma ELi eelarves? Ma ainult küsin.
Riigi- ja valitsusjuhid soovivad selle aasta sügisel näha lõplikku ambitsioonikat ühtset pagulaspoliitikat koos immigratsioonipaktiga. Kuid mis saab piirivalveameti Frontex püüdlustest, mille ülesanne on aidata eriti haavatavatel riikidel juhtida vaesuse eest pagevate põgenike voolu? Kuuldu põhjal on kõnealuse tööga seotud püüdlustele eraldatud rahad ebapiisavad.
Välispoliitika on pidevalt alarahastatud. Seda on märgata ka käesoleval aastal, kui jälle kord ei ole Palestiina ja Kosovo abi jaoks koostatud reaalset eelarvet. Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon on teinud ettepaneku põllumajanduse eelarve alakasutatud vahendid üle kanda valdkondadesse, mille puhul eelarveraamistik on liiga napp. Kõnealust lahendust kasutasime satelliitnavigatsioonisüsteemi Galileo rahastamiseks. Teisalt on komisjon ettepaneku teinud rahastada arenguabi hoopis põllumajanduse eelarvest. Minu arvates ei ole see hea mõte. See on paras segadus.
Minu fraktsioon ei saa a priori nõustuda, et hetkel on kõne all finantsperspektiivi läbivaatamine. Esmalt peavad liikmesriikide rahandusministrid näitama, kuidas neil õnnestub riigi- või valitsusjuhtide poliitilised ambitsioonid kooskõlastada eelarveraamistikus sätestatud ülemmääradega.
Gérard Onesta
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (FR) Proua juhataja, Jutta Haugil on õigus komisjoni tähelepanu juhtida võimalikele parandustele eelarveprojektis, rääkides halduskulude läbipaistvusest, iseäranis asutuste osas, paremast finantsprogrammist ja paremast inimressursside hindamisest.
Minu märkused on suunatud Jutta Haugi raporti lõigule, milles ta käsitleb kliimamuutustega võitlemiseks vajalike vahendite mittevastavust ELi eelarvele. Meie eelarve moodustab põhimõtteliselt 1 % Euroopa SKPst, mis on naeruväärne võrreldes Ameerika Ühendriikide poolt föderaalsel tasandil kohustuseks võetud 20 % SKPga.
Komisjoni sõnul kasutab ta 10 % kõnealusest tillukesest protsendist kliimamuutustega võitlemiseks - seega 0,1 % SKPst - samas kui ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni, Nicholas Sterni raporti, UNDP ja Maailmapanga arvamuse kohaselt peaksime mõjudega võitlemiseks jääma vahemikku 0,6-16 % SKPst. Sterni raportis räägitakse isegi 2 % SKPst. Komisjoni pakutud protsendimäär on seega kõigi nimetatud raportite määrasid arvestades 500-2000 % puudulik.
Lisaks on veel üks huvipakkuv arv: väidetakse - ja seda jällegi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis - et arengumaade abistamiseks mõeldud projektide rahastamiseks on vaja umbes 100 miljardit USA dollarit aastas. Komisjoni sõnul on nimetatud asjaolu huvitav ning et ta asutab ülemaailmse kliimamuutuste liidu ning toetab liitu kolme aasta jooksul igal aastal 20 miljoni euroga. Nii ilmneb suur lõhe vajaduste ja ettenähtud vahendite vahel. Lõhe all mõtlen ma niisugust haigutavat kuristikku, kuhu saaks mahutada kogu atmosfääris leiduva süsiniku.
Ma tean, et komisjonil on laveerimiseks vähe võimalusi: kulud on fikseeritud, iga programmi jaoks mõeldud rahaümbrikud on fikseeritud, iga programmi osas rahastatavad meetmed ning vastavad tingimused on fikseeritud ning lisaks sellele ei soovi nõukogu kulusid nihutada, vaid mis veelgi hullem, kärbib neid. Õnneks on komisjonil algatusõigus, kui ta seda vaid teostaks! Catherine Guy-Quinti sõnul jääme finantsperspektiivi ülemmäära raamesse. Meie varu on vähemalt 2 miljardit eurot. Kui me ei kasuta kõnealust 2 miljardi euro suurust varu, ei ole see lihtsalt eelarvestamisapsakas vaid võimetus kaasa aidata ohustatud Euroopa projekti läbiviimisele, võimetus aidata ohustatud planeeti.
(Aplaus)
Wiesław Stefan Kuc
Proua juhataja, volinik, oma ametiaja alguses püüdsime suurendada ELi ülesannete täitmiseks mõeldud vahendeid. Kahjuks ei pidanud nõukogu vajalikuks ELi eelarve taset tõsta, kui kiitis heaks eelarveraamistiku aastateks 2007-2013. Nüüd näeme me kõnealuse otsuse saatuslikke tagajärgi.
Lissaboni strateegiast tulenevate ülesannete täitmise kõrval oleme viimasel ajal näinud ka muude ühismeetmete kasvu. Lubage mul mõned neist nimetada: üleeuroopalised transpordivõrgud, Euroopa Tehnoloogiainstituut, kliimamuutustega võitlemine. Oleme juba kokku puutunud probleemidega, mis on seotud Galileo programmi rahastamisega ning hetkel hakkavad ilmnema järgmised palju laiaulatuslikumad probleemirühmad. Milleks edendada üllaid eesmärke, teades, et meil ei ole võimalik neid rahastada? Ühtse põllumajanduspoliitika kohaldamiseks ette nähtud rahaliste vahendite vähendamise ning nende ülekandmisega muude meetmete rahastamiseks ei jõua me kaugele, ning mis saab juba käivitatud programmidest?
Kaasparlamendiliige Jutta Haug seisis silmitsi tohutult raske ülesandega, kui soovis meie ootusi kasvõi poolenisti täita. Seetõttu soovin teda südamest õnnitleda kõnealuse raske ülesande täitmise eest ning loodan, et raportisse ei tehta väga palju muudatusettepanekuid.
Esko Seppänen
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FI) Proua juhataja, komisjoni eelarve on väga jäik.
Jutta Haug juhib raportis õigustatult tähelepanu mitmete rubriikide piiratud varudele. Kõige vähem paindlikkust on märgata rubriigis 4. On ilmne, et 2009. aastaks Palestiinale ja Kosovole kavandatud summad ei mahu eelarveraamistikku. Põhimõtteliselt on küsitav, kas paindlikkusinstrumenti saab kasutada kõnealusteks teadaolevateks vajadusteks, mis ületavad vastavas rubriigis kirjeldatud eelarvesummad.
Meie fraktsioon toetab kliimamuutuste ohjamist ning me oleksime oodanud, et kõnealune eesmärk oleks eelarves selgesõnalisemat kajastust leidnud. See-eest ei käi julgeoleku- ja kaitsepoliitikale mõeldud summad, millega toetatakse ELi militariseerimist, ühtse eelarve alla, kuigi nõukogu näeks seda ette, iseäranis praegu, mil eesistujariik on Prantsusmaa.
Uus olukord tekkis siis, kui Iirimaa lükkas demokraatlikult tagasi ELi põhiseaduse eelnõu, mis avaldab 2009. aasta eelarveprojektile etteaimamatut mõju.
(Aplaus)
Sergej Kozlík
(SK) Kolmandat aastat järjest suureneb üha enam lõhe pikaajalise eelarveprognoosi ja reaalse eelarve vahel.
Liikmesriikide valitsused ei kasuta eelarvelisi vahendeid piisavalt dünaamiliselt ning need heidetakse kõrvale kui külmutatud eelarvevahendid. Mahud kasvavad aasta-aastalt.
Teisalt väheneb maksete suurendamine aasta keskel mitte ainult seoses rahvusliku kogutoodanguga, vaid ka absoluutseid aasta keskmisi arvestades. Kõnealuse lähenemise heakskiitmisega loob parlament liikmesriikide valitsustele leebema ja vähem nõudliku keskkonna. Tulevikus peegeldub see selles, et Euroopa Liidu võtmepoliitikaid rakendatakse väiksemal määral. Kõnealune olukord on murettekitav ning raportöör Jutta Haug juhib sellele mitmes kohas tähelepanu.
Ma soovin eriti tähelepanu juhtida jätkuvale suhtelisele ja absoluutsele kulude langusele konkurentsi- ja ühtekuuluvuspoliitikas, mis on ette nähtud majanduskasvu ja tööhõive toetamiseks. Niisugused muutused ei tee midagi selle heaks, et kodanikud peaksid Euroopa Liidu poliitikat usaldusväärseks. See ei ole 2009. aasta valimiste eel sugugi hea uudis.
Reimer Böge
(DE) Proua juhataja, volinik, Jutta Haugi raportis on esitatud meie esmased tähelepanekud seoses esialgse eelarveprojektiga, mis on kavandamise algusjärgus ning me ühendame selle 17. juulil toimuva täiskogu lepitusmenetluse volitusega.
Loomulikult pole mõned olulised tulevikule orienteeritud ühtse poliitika võtmepunktid ilma reformilepinguta veel paigas, kuid ka ilma nimetatud lepinguta on palju küsimusi, millest tulenevalt on esialgne eelarveprojekt vaja uuesti läbi töötada: ületamatud ja silmatorkavad puudujäägid, iseäranis välis- ja julgeolekupoliitikas, ning EL kui ülemaailmne partner rubriigis 4; lisaks tuleb G8 tippkohtumise tulemusi ning Euroopa Ülemkogu 19-20. juuni kohtumise järeldusi samuti arvesse võtta.
Tegelikult on Euroopa Ülemkogu vähemalt 13 jaos tutvustanud pingelist programmi, mis tuleb mitmeaastase finantsprogrammi raames läbi vaadata: Frontexi edasiarendamine, Europol, Eurojusti tugevdamine, meetmed loodusõnnetustega tegelemiseks, teise põlvkonna biokütuste ja puhta söetehnoloogia pilootprojektid, arengumaade põllumajandusele mõeldud rahalised vahendid, abi toiduainetega kindlustatuse tagamiseks ning selle tasakaalustamine, ühiskondliku arengu abi suurendamine 0,7 % võrra SKPst 2015. aastaks, kaubandusabi arengumaadele, immigratsioonipoliitika ning uued rahalised vahendid kliimamuutustega võitlemiseks.
Ootan juba innukalt, et kuidas rahandusministrid, kellega me peame nüüd läbirääkimisi pidama, hakkavad kõnealuste riigi- või valitsusjuhtide poolt esitatud uuenduste laine kallal töötama ning milliseid arve ja ettepanekuid nad kõnealuste riigi- või valitsusjuhtide poliitiliste järelduste toetamiseks välja pakuvad.
Soovin keskenduda kahele täiendavale üksikasjale - ma toetan täielikult üldisi jooni, mida raportöör on siin esitanud tänu tõhusale koostööle, mida on teiste hulgas tehtud erikomisjonidega. Kui komisjon mõtleb põllumajandusest uue programmi jaoks sääste leida, et toetada arengumaade põllumajandustootjaid, on inimesed teretulnud arutlema teemal, kust nimetatud säästud tulevad. Ent kõnealuse projekti vargsi rubriigi 2 alla paigutamine ja seega uue õigusliku aluse loomine on vale! Kui programmi soovitakse sellisel viisil rahastada, arvestades endale võetud kohustusi, tuleb finantsperspektiiv üle vaadata, ning see kuulub rubriigi 4 alla.
Teiseks on vaja olulisel määral arutleda teemal, kas jätkata nii, et anda kõik kõnealused vahendid lihtsalt ÜRO ja Maailmapanga käsutusse ilma juurdepääsuta siseaudititele ning tagatiseta õigete poliitiliste prioriteetide osas. Meie kogemuste põhjal ei ole see nii lihtne!
Loomulikult teame, et näiteks 2008. aastal kulutasime Palestiinale kolm korda rohkem sellest, mis on sätestatud 2009. aasta esialgses eelarveprojektis. Arvestades uusi väljakutseid ja poliitilisi otsuseid, on vastuvõetamatu ning me ei saa leppida vana sulivõttega, et rahastame ühist välis- ja julgeolekupoliitikat ning uusi prioriteete rubriigis 4 käsitletavate arengumaade arvelt.
Costas Botopoulos
(EL) Proua juhataja, volinik, eelarve on poliitiline instrument ja mitte aruandlusinstrument, ning kõnealuse raporti suur eelis on minu arvates asjaolu, et selles jäetakse kõrvale tehnilised üksikasjad ning rõhutatakse mõningaid poliitilisi küsimusi.
Kaks kõige olulisemat märkust on järgmised: esiteks see, et ELi eelarve ei vasta ELi vajadustele ja soovidele ning teiseks, et kõnealuses eelarves ei peegeldu ELi poliitilised prioriteedid, mis on eraldi välja toodud ELi teiste asutuste poolt.
Mida me saame esimese märkuse osas ette võtta? Mida öeldakse raportis? Meie soov on suurendada maksete assigneeringute väga väikest mahtu. Lisaks - ning see on väga oluline; soovin rõhutada varasemalt mainitud asjaolu - soovime, et varusid kasutataks parimal võimalikul viisil. Teiste sõnadega, et kui saame teatud poliitikate osas raha raiskamist vältida, et võimaldada nimetatud raha kasutamist ELi poliitikateks, on väga tähtis ka nii teha.
Teise märkuse osas näeme, nagu ma juba ütlesin, et eelarves ei peegeldu poliitilised prioriteedid. Peatun kahel näitel. Kordan järgmisi näiteid, kuigi teised parlamendiliikmed on neid juba maininud:
mis on viimase poliitilise aasta jooksul olnud ELi jaoks kõige vältimatum probleem? Energiapoliitika, kliimamuutused, toiduga varustatus. Eelarvest eraldatud rahad kõnealuste poliitiliste probleemide laadungiga võitlemiseks on väga väikesed.
Teine probleem on paljude sõnul välispoliitika. Nüüd, kus Euroopa on avanemas ja oma tiibu sirutamas, vähendame jällegi kulusid.
Kolmandaks, ning lubage mul seda rõhutada: kommunikatsioonipoliitika. Te näete, mis toimub, millise probleemiga EL silmitsi seisab, arvestades institutsioonilist kriisi, mida ta praegu üle elab. Me vajame poliitilisi algatusi, ning nimetatud poliitiliste algatuste jaoks omakorda kommunikatsioonisüsteeme ja raha.
Jan Mulder
(NL) Kõigepealt soovin ka mina tänada Jutta Haugi ja volinikku. Mainisin oma märkmetes ka eesistujariiki Prantsusmaad, kuid kahjuks on selle esindaja juba lahkunud.
Üks aspekt kõnealuse eelarve juures, mis liikmesriikidele meeldib, on maksete assigneeringute madal protsent. Ma usun, et 0,9 % on üks madalamaid protsendimäärasid, mida oleme viimastel aastatel näinud. Meie asi on otsustada, kas see on realistlik või mitte. Mul pole midagi protsendimäära madalal hoidmise vastu, aga see peab olema realistlik, ning oleme juba kuulnud, et võib-olla peame vastamisi seisma arvukate uute prioriteetidega.
Üks asi, mille peame käsile võtma - nagu paljud on juba maininud - on rubriik 4. Kõnealusest rubriigist selgub, et üks põhilisi organisatsioone, millele vahendeid eraldatakse, on ÜRO. Ma saabusin just eelarvekontrollikomisjoni koosseisus visiidilt Kosovosse. Kõnealusel visiidil kuuldud teave ÜRO kohta ei tekitanud meis suurt optimismi. Ma leian, et komisjon peaks poliitika seoses kõnealuse organisatsiooniga uuesti korralikult läbi vaatama.
Järgmine aspekt on eelarve rubriik 5. Minu arvates on varu hetkel 121 või 123 miljonit. Kuidas kõnealune varu kiiresti tõusva inflatsiooni valguses välja näeb? Neli kuni viis protsenti aastas. Kuidas mõjutab see komisjoni kulutusi inimressurssidele, ehitistele jne ning milliseid järeldusi tuleks sellest teha?
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
(PL) Proua juhataja, ma soovin käesoleval arutelul juhtida tähelepanu neljale asjaolule. Kulukohustustele eraldatud vahendid moodustavad 2009. aasta eelarves 1,04 % RKTst, ja maksed moodustavad ainult 0,9 % RKTst, mis tähendab 3,3 protsendilist alanemist võrreldes 2008. aastal tehtud maksetega. Nii väikese eelarvega on raske ellu viia Euroopa Komisjoni ja parlamendi kavandatud prioriteete, eriti kui kõnealused prioriteedid aasta-aastalt kasvavad. Kolmandaks, rubriigis 4 iseloomuliku pealkirja "EL kui ülemaailmne partner” all kirjeldatud vahendid nõuavad erilist tähelepanu, kuna need on ainult 1,8 % suuremad kui 2008. aastal, kuigi on juba aastaid selge olnud, et tegemist on pidevalt alarahastatud valdkonnaga. Neljandaks, rubriigi 4 sedavõrd kasin rahaliste vahendite kasv paneb veel rohkem pead murdma, sest kindlasti just sealt leiame vahendid, mida on vaja arengumaadele mõeldud ELi toiduabile, ning peamiste põllumajandustoorainete hinnad on viimase 10-15 kuuga tõusnud mitukümmend protsenti.
Lõpetuseks soovin õnnitleda raportöör Jutta Haugi väga põhjaliku raporti nimel, mis näitab veelkord, et kahjuks lähtuvad komisjon ja nõukogu eelarve koostamisel peamiselt raamatupidamise vaatenurgast.
Margaritis Schinas
(EL) Proua juhataja, volinik, käimas on selgete volituste kindlaksmääramine läbirääkimisteks nõukoguga järgmisel nädalal toimuval arutelul.
Ma mõistan, miks mitmed sõna võtnud kaasparlamendiliikmed on avaldanud survet eriliste lisapingutuste tegemiseks teemadel, mis on seotud nende volituste ulatusega (välissuhted jne), kuid leian, et just sellel aastal tuleks kõnealuste volituste kindlaksmääramisel arvestada kodanike ootusi eelarve suhtes, mitte oma erihuvidest või muudest põhjustest tulenevaid soove.
Me peame keskenduma neljale probleemile, mis minu arvates on käesoleval hetkel tänapäeva Euroopa kodanike jaoks kõige aktuaalsemad. Kõnealused neli probleemi on järgmised: kõrged hinnad, kliimamuutused, konkurentsivõime ja keskkond.
Nende nelja nurgakivi peale peaksime volituse üles ehitama: Ma arvan, et oleme õigel teel, kuid me ei tohiks kõnealuseid piirjooni silmist lasta.
Ma soovin paar sõna öelda toiduga kindlustatust käsitleva idee kohta, mille president Jose Manuel Barroso eile varrukast välja tõmbas ning esitab täna või homme G8 tippkohtumisel, kui ma ei eksi. Peaksime nimetatud ideed uurima, kuid seda tuleks teha tavalisel viisil, nagu me teeme seda ELi eelarve koostamisel: ehk teisisõnu, me peaksime seda arutama nõukoguga kui eelarvepõhimõtet ning otsustama, kas seda tuleks rahvusvahelistel foorumitel esitada kui ELi ettepanekut.
Lõpetuseks soovin paar sõna öelda sisserände teemal. Ma olen pärit liikmesriigist, mille välispiirid, mis on ühtlasi ELi piirid, on väga raskes olukorras, eriti riigi merepiirid. Ma leian, et peaksime sel aastal eriti pingutama seoses Frontexi küsimusega, eriti selle meredimensiooni osas koos Egeuse merel toimuva operatsiooniga Poseidon, mille kaudu jõuti ainuüksi eelmise aasta suvekuudel käsitleda keskmiselt 700-800 ebaseadusliku sisserände juhtumit.
Me vajame kõnealust pingutust samavõrd kui seda, et eelarves saaks lõpuks märk maha pandud - ning ma suhtlen teiste parlamendiliikmetega kõnealuse eesmärgi saavutamise nimel - mis tagaks selle, et esimest korda toimiks liikmesriikide vahel mehhanism, mis tagaks sisserändajate vastuvõtmisega seotud halduskulude ja -kohustuste üksmeelse käsitlemise.
Kuigi kõnealust mehhanismi veel pole, on see vajalik. See avaldab mõnele liikmesriigile suurt survet ning meil lasub eriline vastutus, et mehhanism toimima hakkaks.
Ma lõpetan sellega, millega alustasin. Eelarvet saab pidada õnnestunuks vaid siis, kui see vastab rohkem kodanike kui erihuvigruppide ja lobistide ootustele.
Vladimír Maňka
(SK) Tänan Jutta Haugi suurepärase raporti eest.
2009. aasta eelarveprojekt võimaldab ühelt poolt liita 2007-2013. aasta finantsperioodiks vastu võetud programme ning teisalt paneb uut rõhku vajadusele lahendada pakilisi küsimusi ja väljakutseid. Regionaalpoliitika osas on meie huvi all parandada vähem arenenud piirkondade elanike sotsiaalset ja majanduslikku olukorda. Meie eesmärk on vähendada Euroopa piirkondade vahelist ebavõrdsust. Võrreldes 2008. aastaga on maksed kulude alamrubriigis 1b vähenenud ligi 14 % võrra. Loomulikult soovime, et oleksime võimelised praegustele ja tulevastele väljakutsetele vastu seisma, arvestades samaaegselt kogu ühenduse piires ühismeelsuse põhimõtteid. Seega peame kindlustama, et ka tulevikus oleksid ühtekuuluvuspoliitika jaoks vajalikud vahendid jätkuvalt tagatud.
Et saaksime oma kodanikke veenda, et nende rahalisi vahendeid kasutatakse vastutustundlikult, peame tagama rakenduskavade ja suurte projektide tõhusa täideviimise. Seega mängivad olulist rolli liikmesriikide poolt teostatud analüüsid ja edasised meetmed. Oluline on hinnata 2000-2006. aasta ühtekuuluvuspoliitika tulemusi.
Nathalie Griesbeck
(FR) Proua juhataja, esmalt soovin öelda, et suhtun suure austusega Jutta Haugi, kes esitas innukalt oma sisuka, nõudliku ja samaaegselt väga julge eelarveraporti, mis võeti eelarvekomisjonis ühehäälselt vastu ning mille eesmärgiks on selgitada parlamendi vajadust läbipaistvuse ja selguse järgi 2009. aasta eelarve ettevalmistamisel.
Teadagi loetletakse raportis peamised parlamendi nõuded - konkurentsivõime, regionaalpoliitika, teadus- ja arendustegevuse, arendamise, põllumajanduse ja toiduohutusega seotud poliitikad ning vähemal määral välispoliitika ja Euroopa naabruspoliitika nõuded, nagu sai juba varem välja toodud.
Samas soovin oma esinemisele võimaldatud lühikese aja jooksul rõhutada rohkem kui varem alamrubriigis 3b nimetatud assigneeringute ohverdamise vältimise tähtsust. Hetkeoludes, kus avalikkusel puudub usaldus ELi suhtes ning Euroopa teeb kodanike innustamiseks jõupingutusi, on esmatähtis luua tõelisi Euroopa kodanikuõigusi kultuuri-, noorsoo- ja tervisepoliitika kaudu. Ma ühinen Jutta Haugi murega selles osas, et just nende meetmete hulk, mis aitavad näidata, mida Euroopa oma kodanike heaks teeb, on kõige vähem suurenenud.
Lõpetuseks palun nõukogul ja eesistujariigil - ka mul on kahju, et nõukogu esindaja puudub arutelu otsustaval hetkel - vältida esialgses eelarveprojektis kärbete tegemist selle esimesel lugemisel, kuigi nii on eelmistel aastatel tavaks saanud. Selle saavutamiseks peavad meie asutused tihedat koostööd tegema ning täies ulatuses aru pidama Euroopa Parlamendiga kui Euroopa kaasõigusloojaga, mis veelgi tähtsam, kui kodanike esindajaga kõige olulisemas poliitilises töös, milleks on eelarve vastuvõtmine.
Valdis Dombrovskis
(LV) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, rääkides Euroopa Komisjoni poolt ette valmistatud 2009. aasta eelarveprojektist, peaksime kõigepealt märkima, et kulukohustuste assigneeringute kogusumma on kasvamas 134,4 miljardi euroni, mis teeb kasvuks 3,1 %. Samas väheneb maksete assigneeringute maht 3,3 % ning ELi ühtekuuluvuspoliitika maksete assigneeringute maht väheneb kõige kiiremini - 14 %. Loomulikult on maksete assigneeringute vähenemine ELi ühtekuuluvuspoliitikale seotud programmide pikaajaliste probleemidega, mis ei võimalda liikmesriikidel ELi vahendeid täielikult ära kasutada. Samas oleks Euroopa Komisjon pidanud mehhaanilise kulukohustuste assigneeringute vähendamise asemel rohkem pühenduma vahendite edukale ärakasutamisele ning halduskohustuste vähendamisele. Ma usun, et me peame lepituskoosolekul kõnealust teemat veelkord tõsiselt arutama. ELi eelarverubriigi 4 puhul, mis käsitleb ELi kui ülemaailmset partnerit, on selge, et Euroopa Komisjoni väljapakutud vahendite hulk on ebapiisav. Pean vajalikuks üle vaadata eelarve esialgne rubriik 4, arvestades ELi kohustusi Kosovos, Palestiinas ja mujal ning jõuda tõepäraste arvudeni. Arvestades ELi uusi prioriteete - ELi ühtset energiapoliitikat ning kliimamuutuste vastast võitlust - on ELi eelarvevahendite hetkemäär kõnealuste eesmärkide täitmiseks ilmselgelt ebapiisav. Loomulikult võib ELi eelarvestruktuuri märkimisväärseid muudatusi teha ainult koos ELi finantsperspektiivi vahekokkuvõttega, kuid teatud muudatusi võib sisse viia ka varem, nt lubada uutel liikmesriikidel suunata suur osa ELi vahenditest energiatõhususe eesmärkide ning kodu soojustamist käsitlevate programmide rakendamisele. Lõpetuseks soovin veel institutsiooniliste küsimuste asjus lisada, et 2009. aasta eelarve menetlust alustati eeldusel, et Lissaboni leping järgmisel aastal jõustub. Lissaboni lepingu hetkeseis ei ole väga selge ning on oluline kokkuleppele jõuda, milliseid menetluse muudatusi see leping ELi eelarves toodud asutuste töösse kaasa toob. Tänan teid tähelepanu eest.
Gabriela Creţu
(RO) Siseturu toetamine on täielikult õigustatud, kui saavutame kõrge tarbija rahulolu ohutute kaupade ja teenuste kaudu, samuti kasutades tõhusaid meetmeid võimalike probleemide lahendamiseks, seega kõiki meetmed lojaalse konkurentsi tagamise tingimuste täitmiseks.
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni poolt 2009. aasta eelarve suhtes esitatud ettepanekud järgivad kõnealust suunda. Me taotleme SOLVITi võrgu täiendavat rahastamist, kuna nimetatud võrk ei ole vaatamata õigustatud ootustele saavutanud loodetud tõhusust siseturul tekkivate kodanike õigusküsimuste lahendamisel.
Lisaks toetame tarbijaid, turu-uuringuid, sh hindu ning ka turujärelevalve meetmeid käsitlevate projektide edasist rahastamist.
Kogutud andmete abil võib selgust saada võimalike moonutuste osas ning need võivad kaasa aidata negatiivsete olukordade lahendamiseks kohaste meetmete leidmisele. Märkame, et enamikus vaidlusalustes peatükkides on rahastamine piisav, kuid muret tekitab teatud asjaolu: eelarveliste kulude praegune ülesehitus on täiesti läbipaistmatu.
See õõnestab demokraatlikku kontrolli avaliku raha sihtotstarbe üle, kuid seda asjaolu parlament kindlalt eitab.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Euroopa Parlamendi esimene raport, milles käsitletakse 2009. aasta esialgset eelarveprojekti, peaks väga selgelt näitama Euroopa Liidu praeguseid poliitilisi prioriteete.
Seetõttu leian, et kõnealuses raportis on suurel määral rõhutatud eelarvelisi puudujääke globaalse soojenemisega võitlemise osas, kuid ei ole piisavalt rõhutatud toidukriisi probleemi, millega Euroopa Liidu kodanikud silmitsi seisavad. Hinnakriis ja toiduainetega mittekindlustatus, millega meil tuleb tegeleda esimest korda üle kolmekümne aasta, peab olema eelarveliste prioriteetide üks osa.
Minu arvates on ühine põllumajanduspoliitika ainus vahed, mille abil saame olukorda tulemuslikult muuta. Ainult see saab tagada piisava toiduainete tootmise Euroopas.
Seetõttu ei saa ma nõustuda, et Euroopa eelarve jaotises 2 sätestatud vabasid varusid kasutatakse põllumajanduse asemel muudes valdkondades. Teiseks oleme näinud mitmete aastate jooksul esimese samba rahaliste vahendite ümbersuunamisi põllumajandustootjatele otsemaksete tegemise asemel teise. samba maaelu arengu projektidele.
Soovin teile meelde tuletada, et maaelu arengu projektid ei suurenda tootmist Euroopas ning kahtlematult ei aita lahendada praegust toidukriisi.
Isegi kui kalduvus kõnealuseid ülekandeid ümber suunata on aastaid kestnud, on hetkel vaja praeguste väljakutsete jaoks kasutusele võtta parimad meetmed lisaks ühise põllumajanduspoliitika tavapärastele vahenditele.
Szabolcs Fazakas
(HU) Tänan sõna saamise eest, proua juhataja. Volinik, daamid ja härrad, kõigepealt soovin õnnitleda raportöör Jutta Haugi suurepärase töö puhul, mida ta on siiani teinud, ning meie ees oleva kõikehaarava arvamusavalduse puhul, mille tulemusena ta üritab koostada eelarvet kättesaadava piiratud raamistiku alusel, mille kaudu võivad meie prioriteedid vilja kanda ning mille abil saame samal ajal vastu astuda ülemaailmsetele väljakutsetele, millega me silmitsi seisame.
Arvestades Euroopa Liitu ähvardavat stagflatsiooni, pean oluliseks ja positiivseks sammuks seda, et eelarve suurim rubriik on praegu majanduskasvu, tööhõivet, uuendusi ning innovatsiooni ja ühtekuuluvust käsitlev jagu. Ridade vahelt võime leida ka vahendid, mis on mõeldud kliimamuutuste ning kindla ja konkurentsivõimelise energiavaru jaoks. Veel parem oleks, kui kõnealuste väljakutsete, nimelt CO2 heitkoguse vähendamise, energiasäästmise ja taaskasutatava energia jaoks oleksid eraldi rubriigid, edendades nii Euroopa ühtse ja jätkusuutliku energiapoliitika arendamist. Tänan teid.
Brigitte Douay
(FR) Proua juhataja, Iiri referendumi järgselt peab EL veelgi rohkem kodanikke kuulama ning neid paremini teavitama igapäevastest asjaoludest, eriti nüüd, kui Euroopa Parlamendi valimisteni on jäänud vähem kui aasta ning soovime Euroopa küsimustes valijate huvi äratada ning tagada, et liidu eesmärkides ja poliitikas saavutataks üldine kokkulepe.
See on keeruline aeg 2009. aasta eelarve jaoks, mille kohta Jutta Haug esitas peamiste probleemide suhtes uuele lähenemisviisile toetudes ning laiahaardeliselt nõu pidades silmapaistva raporti. Tema raportist meenuvad mulle seisukohad kodanikuõiguste ja teabe kohta, mis peavad 2009. aastal vastu seisma mitmetele väljakutsetele ning vajavad märkimisväärseid vahendeid rubriigist, kus varu on kahjuks väga väike.
Teave on esmatähtis demokraatia vahend. Kus iganes kodanikud ka ei elaks, kas vanas või uues liikmesriigis, peab neil olema parem teave ELi tegelikust olukorrast ning eriti selle eelarvest. Seetõttu peavad põhiinstitutsioonid edastama kodanikele selgesõnalisi, olulisi ning ühtseid teateid. Selles suhtes pean kodanike Euroopa projekti kaasahaaramise kohalt oluliseks ettepanekut välja töötada teatud "Euroopa Liidu” kaubamärk, mis oleks ära tuntav kogu Euroopas ning meeldiks kõigile.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Proua juhataja, aastaeelarved on teatud määral kompromissiks mitmeaastaste finantsraamistike strateegiliste eesmärkide rakendamise ning poliitilise ja majandusliku hetkeolukorra vahel, mis puudutab eriti vajadust tegeleda turul tekkivate ettenägematute olukordadega.
Täna on meie olukord järgmine: energia-, sh kütusehinnad on järsult kasvanud, ülemaailmse toidukriisi kohta on selged ilmingud, kusjuures samal ajal tõusevad toidukaupade hinnad. Milliseid tegevusi komisjon ette näeb ning millise summa saame eelarvest eraldada praeguse keerulise olukorra vastu astumiseks, et vältida kõnealuse kriisi süvenemist?
Oleme mitmeid aastaid töötanud energia- ja kliimameetmetega ning see on väga oluline. Kuid kas nimetatud eesmärk on nähtav 2009. aasta eelarve finantsprioriteetides? 2009. aastal toimuvad Euroopa Parlamendi valimised. Me peame aru andma maksumaksjate raha kasutamise kohta kulude katteks ning selgitama, mil määral kõnealused kulud vastavad Euroopa ja selle kodanike eesmärkidele ja vajadustele.
Jutta Haug
raportöör. - (DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, tänan teid väga rohkearvuliste heade sõnade, minu töö hindamise ning toetuse eest. Samas teate nii teie kui mina ise, et töö saab ainult siis tehtud, ja korralikult tehtud, kui kõik parlamendiliikmed selle nimel ühiseid jõupingutusi teevad. Ainult siis oleme nõukogu vastu piisavalt tugevad, et suruda läbi meile esmatähtsad asjad.
Mulle meeldis eriti viis, kuidas László Surján kirjeldas volinikku ja mind kui kaht haakuvat hammasratast. See on eriti tabav kirjeldus, sest kahe hammasratta haakumisel toimub millegi liigutamine ning seda me just soovimegi. Me soovime midagi käima lükata, me soovime vältida jäika eelarvet ning kõige enam soovime me nõukogu tegutsema panna. Juhataja sõnade kohaselt võivad riigi- või valitsusjuhid tippkohtumistel avaldada ametlikke teadaandeid igasuguste suurepäraste asjade kohta, kuid lõppude lõpuks peavad komisjon ja parlament asjad liikuma panema. Loomulikult on ka komisjonil kui eelarvepädeval institutsioonil selles oma osa, kuid enamasti jääb mulje, et alati peame meie nõukogu endaga kaasa tõmbama, sest nõukogu ise ei ole hoo andmiseks piisavalt algatusvõimeline.
Oleme jälle uuesti analüüsinud esialgset eelarveprojekti, selle suhtes mõtteid vahetanud ning selgelt välja toonud, mida me eelarvelt käesolevas varajases etapis - enne suvevaheaega seoses Euroopa Liiduga järgmisel aastal ootame. Nii on meil olemas hea alus, millele tuginedes saame pärast suvevaheaega hakata esimese lugemise jaoks ettevalmistusi tegema.
Ma loodan, et kõik parlamendiliikmed toetavad seda siis sama kindlalt kui täna.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval, 8. juulil 2008.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Cătălin-Ioan Nechifor  
kirjalikult. - (RO) Eelarvekomisjon palub vaestele piirkondadele tegelikku toetust, soovides suuremat eelarvet kui Euroopa ühismeelsuse väljendust. Jutta Haug vaatleb raportis 2009. aasta eelarve üksikasju, rõhutades praeguseid prioriteete Euroopa Liidu tasandil, sh võitlust kliimamuutuste vastu ja ühismeelsust vaesemate piirkondade osas.
Kõnealune uus lähenemine peaks sisaldama paremat arusaamist vaesemate piirkondade raskustest ja vajadustest ning tagama mahukama rahastamise, mis asjaomaste Euroopa institutsioonide poolse jälgimise edendamise kaudu viib välja ebavõrdsuse vähenemise ja majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tagamiseni.
Rumeenia jaoks võiks kõnealune eelarveline muudatus seoses arengupiirkondade rahastamisega hea uudis olla, kuna riigi kaheksast arengupiirkonnast kuus kuuluvad Euroopa Liidu 15 vaesema piirkonna hulka ning kirdeosa arengupiirkond jääb ka sel aastal kõnealuses pingereas viimasele kohale. Seetõttu on meil jällegi hea võimalus näidata, mis peaks olema meie võitlus ja pidev mure, kuidas vähendada märkimisväärseid erinevusi, mis lahutavad meid Lääne-Euroopa riikide piirkondadest nii majanduslikust, sotsiaalsest, kultuurilisest kui ka inimühiskonna seisukohast.
