Pidulik istung - Palestiina omavalitsus
Juhataja
Daamid ja härrad, mul on väga hea meel tervitada täna siin Palestiina omavalitsuse presidenti Mahmoud Abbasi. Tere tulemast Euroopa Parlamenti, härra president.
(Aplaus)
Me kutsusime siia ka Iisraeli presidenti Shimon Peresit. Kahjuks ei saanud kokkulepitud kohtumine teoks, sest Iisrael tähistas oma 60. aastapäeva. Loodame, et president Peresi külaskäik toimub varsti.
Härra president, te pole Euroopa Parlamendis esimest korda. Tervitades teid siin Strasbourgis Lähis-Ida ja eelkõige teie rahva - Palestiina rahva - jaoks väga raskel ajal, meenub mulle meie eelmine kohtumine Lähis-Idas Gazas peaaegu kaks aastat tagasi, 2007. aasta mai lõpul. Võtsite mind vastu Palestiina omavalitsuse ametlikus peakorteris. Ma ei unusta meie kohtumist kunagi, sest olukord oli ülimalt pinev. Pidasite sel ajal läbirääkimisi, et päästa rahvusliku ühtsuse valitsus, kelle olite tarmukalt ja ettenägelikult moodustanud. Kahjuks lõpetas häbiväärne riigipööre kümme päeva hiljem need püüdlused.
Täna tulite otse Kairost, väikese vahepeatusega Pariisis, kus kohtusite Prantsusmaa presidendiga. Viimastel päevadel on Kairos toimunud väga paljulubavad läbirääkimised Palestiina rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamiseks.
Arvestades Gaza sektori tragöödiat, on Euroopa Parlament Palestiina rahva kannatusi murega jälginud. Euroopa Parlament ei ole teinud seda tummas vaikuses. Me nõudsime kohest relvarahu. Taunisime ebaproportsionaalset reaktsiooni sellele - mitte ainult Hamasi relvajõudude poolt, vaid ka eraisikute ja rahvusvaheliste humanitaarabiorganisatsioonide poolt. Samuti otsustasime taunida provokatsioone ja ka relvarahu ajal Iisraeli vastu suunatud Hamasi raketituld. See peab lõppema.
(Aplaus)
Daamid ja härrad, sooviksin avaldada austust ÜRO abiorganisatsiooni (UNRWA) töötajatele nende erakordse julguse ja eneseohverduse eest, millega nad oma ülesandeid on täitnud ja edaspidigi täidavad. Siiras tänu nendele ÜRO meestele ja naistele Euroopa Parlamendi poolt.
(Aplaus)
Me nõuame võimalikult kiiret rahuläbirääkimiste taasalustamist, sest oleme veendunud, et Iisraeli ja Palestiina konfliktil ei saa olla ainult sõjaline lahendus. Poliitilise organisatsioonina on meil kohustus teha kõik endast olenev, et Lähis-Ida inimesed saaksid rahus koos elada. Iisraeli ja Palestiina vahelise rahu eeltingimus on leppimine Palestiinas endas. Euroopa Parlament toetab väga käimasolevaid, eelkõige Egiptuse juhtimisel toimuvaid läbirääkimisi, mis sillutavad teed Palestiina rahvusliku ühtsuse valitsuse moodustamiseks. Ainult selline valitsus suudab tagada Palestiina rahva vajaliku ühtsuse.
(Aplaus)
Me nõuame tungivalt ja loodame, et selline valitsus järgib rahuprotsessi aluspõhimõtteid, hoidub vägivallast ja peab pühendunult rahuläbirääkimisi Iisraeliga. Euroopa Liit on valmis sellise valitsusega koostööd tegema.
Ameerika Ühendriikide uue presidendi Barack Obama teotahe ja George Mitchelli Lähis-Ida erisaadikuks nimetamine on positiivsed märgid. Euroopa Liidu otsus - mul on hea meel, et meiega on siin ka pädev volinik Benita Ferrero-Waldner koos oma kolleegiga - panna mängu kogu oma poliitiline ja majanduslik mõjuvõim ning paljude Araabia partnerite poliitiline tahe näitavad, et nende rahuläbirääkimiste taasalustamine ja edukas lõpuleviimine ÜRO resolutsioonide ja Araabia rahualgatuse alusel peaks olema võimalik.
President Abbas, me oleme tänulikud, et te täna siin viibite, ja ma ütlen seda Euroopa Parlamendi nimel, aga eelkõige enda nimel. Me austame ja hindame väga seda, mida te nii keerulises olukorras teete. Usaldame teid, sest olete vahendaja, lepitaja ja seega rahu pooldav inimene. Soovime teile edu.
Nüüd palun ma teil sõna võtta ja Euroopa Parlamendile oma sõnum edasi anda. Meil on rõõm teid Euroopa Parlamendis tervitada, president Mahmud Abbas.
(Aplaus)
Mahmoud Abbas
Palestiina omavalitsuse president (araabia-inglise suulise tõlke transkriptsiooni tõlge). - Armulisima ja halastavaima jumala nimel. Teie ekstsellents, Euroopa Parlamendi president härra Pöttering, daamid ja härrad, Euroopa Parlamendi liikmed, esiteks tahaksin tänada tema ekstsellentsi, Euroopa Parlamendi presidenti härra Pötteringi ja teid, et andsite mulle võimaluse rääkida enne selle aasta augusti assambleed.
Tulin teie juurde Palestiinast, mille rahvas kannatab tänapäeva ühe pikema sõjalise okupatsiooni all. Palestiinat on sügavalt haavanud ülimalt vägivaldne, kole ja kohutav sõjaline agressioon, mille sihtmärgiks on lapsed, naised ja eakad ning nende majad, elatisallikad, talud, tehased ja koolid. Selle sihtmärgiks on joogivee- ja reoveesüsteemid, elektrivarustus, haiglad, teed, sillad ja muud rajatised.
Jah, Iisraeli sõda on suunatud eelkõige minu rahva elatisallikate, infrastruktuuri ja tuleviku vastu, samuti Palestiina riigi tuleviku vastu, mille nimel me oleme kaua koos tööd teinud ja mille rajamise nimel me endiselt töötame.
Teie ja kogu ülejäänud maailm olete näinud meie laste põlenud ja laialipaisatud jäänuseid. Olete kuulnud meeste hüüdeid, laste ja enamiku pereliikmeid kaotanud naiste palveid. Jah, te olete näinud ema, kes tapeti, lapsed süles. Te olete näinud isa, kes kaotas raketirünnakutes viis last, tüdrukut nimega Balousha, kes magas oma õdede kõrval ja ärkas plahvatuste peale, mis nad kõik tappis, ning sadu lapsi, kelle majad nende pea kohal kokku varisesid.
Samuti olete näinud Al-Fahura kooli, mida Jabalya elanikud turvaliseks pidasid ja kuhu nad varjule läksid, ning seda, kuidas pommikillud üle neljakümne neist süütuist pakkupugenutest tapsid. Neil inimestel oli pere, nimi, oma lood, püüdlused ja lootused. Üle saja inimese sai haavata.
Koos nende süütute ohvritega langesid põrmuks inimeste südametunnistus, ÜRO põhimõtted ja kohustused tagada maailmas rahu ja turvalisus. Ehk mäletate ka, et see rahulike ja leplike Gaza inimeste vastu suunatud metsik sõda ei halastanud ka ÜRO peakorterile, selle koolidele, haiglatele, toidu- ja ravimiladudele.
Daamid ja härrad, tulin teie juurde Palestiinast küsimusega, mille esitas poiss, kelle nimi on Luay ja kes kaotas pommide pärast nägemise. Ta küsis minult, kes annaks tema silmadele tagasi lootuse ja elu valguse ning tema rahvale vabaduse ja rahu valguse.
Jah, daamid ja härrad, need olid kohutavad hetked ja pildid. Need põhjustas sõda, milles suri üle 1400 märtri ning sai haavata üle 5000 inimese, kellest enamik olid süütud tsiviilisikud ning kellest suur osa olid lapsed, naised ja eakad. Umbes 500 haavatut on endiselt kriitilises seisundis ja iga päev sureb neist mõni, peale selle on täielikult hävinud üle 4000 maja ja umbes 20 000 muud rajatist.
See tähendab, et umbes 90 000 inimest jäi kodutuks ja pidi ümber asuma. Lisaks elektri-, vee- ja reoveesüsteemide, teede ja elutähtsate rajatiste, avalike ja erahoonete ulatuslikule hävitamisele on Iisraeli sõda põrmustanud vere ja higiga tehtud töö viljad, mille nimel sajad tuhanded Palestiina inimesed kogu elu tööd tegid ja millest nad nüüd ilma jäid. See hävitas ka kõik, mille Palestiina omavalitsus 15 aasta jooksul loonud oli.
Suur osa sellest infrastruktuurist ja paljud neist rajatistest olid loodud teie ja teiste sõbralike riikide abiga.
Selline on sõja tagajärg. Selle kõrval on veel teistsugune agressioon, mis on suunatud meie maade, talupidajate ja riigi majanduse vastu ning mis on Jordani Läänekaldal igapäevane.
Iisraellaste kolimine Palestiina aladele ei ole peatunud. Ümberasumise poliitika on viinud selleni, et eraldusmüüri ehitatakse edasi, suureneb teesulgude, kontrollpunktide ja barjääride arv, mis ahistavad linnu, külasid ja pagulaslaagreid Jordani Läänekaldal, sealhulgas Jeruusalemmas.
Otse vastupidi, asundusüksuste rajamise taotluste arv suurenes eelmisel aastal 17 korda, sarnaselt aastaga, mis eelnes Annapolisele. Kontrollpunktide arv on kasvanud 580-lt 660-le.
Sõjalised rünnakud ei ole lõppenud, samuti mitte igapäevased vahistamised, aeg-ajalt aset leidvad palgamõrvad ega asunike jõhkrutsemine, nende relvastatud rünnakud, majade süütamised - nagu juhtus Hebronis, Nablusis ja mujal - ja terrorirünnakud talunike vastu oliivihooajal, mida meie inimesed peavad rahu ja elu sümboliks, mitte ainult kümnete tuhandete Palestiina perede elatusallikaks.
See Iisraeli rünnakute ja agressiooni traagika Jordani Läänekaldal, sealhulgas Ida-Jeruusalemmas, kinnitab meile ja maailmale, et käimas on agressioon kogu Palestiina rahva, selle tuleviku ja õiguspäraste rahvuslike õiguste vastu. See on agressioon ja sõda tulevase rahu ja riigi loomiseks tehtud rahvusvaheliste jõupingutuste vastu.
See ebaõiglane embargo Gaza inimestele ja sõda Gaza vastu oli vaid üks osa reast meetmetest, mille eesmärk on Gaza äralõikamine teistest okupeeritud Palestiina maadest, aga ka Gaza ja kõigi selle inimeste kõrvaletõrjumine ning meie rahva takistamine saavutamast põhieesmärki, milleks on okupatsiooni lõpp, vabadus, enesemääramisõigus ja võimalus asutada 1967. aastal okupeeritud maadele sõltumatu Palestiina riik, mille pealinn on Ida-Jeruusalemm.
Seda kinnitab eskaleeruv asustamispoliitika, mis eirab kõiki jõupingutusi ja kokkuleppeid (sh George Mitchelli 2001. aasta raportit), millest viimane oli Annapolise leping, kus lubati Palestiina rahvale oma riiki 2008. aasta lõpuks. Annapolise leping kulmineerus hoopiski hävitava sõjaga Gazas ja asundussõjaga Jordani Läänekaldal, sealhulgas Jeruusalemmas.
Maailm kuulutas Annapolises ühepoolsete ja sõjaliste lahenduste läbikukkumist. Samuti kuulutasime, et iisraellased peavad lõpetama ümberasumise, et sillutada teed poliitilisele protsessile, mis lõpetab okupatsiooni ja annab eluõiguse kahele riigile - Palestiina riigiks ja Iisraeli riigiks. Reaalsus on aga selline, et Iisraelis valitseb endiselt sõda ja asundusi pooldav mentaliteet, vaatamata sellele, et riigi juhid räägivad kahest riigist.
Me ei tohiks kohelda Iisraeli nii, nagu ei oleks sellel riigil mingit vastutust, nagu ei alluks ta rahvusvahelisele õigusele. Me peame lõpetama sellise käitumise ja võtma Iisraeli juhid vastutusele rahvusvahelise ja humanitaarõiguse rikkumise eest.
(Aplaus)
Samas tahaksime rõhutada, et abioperatsioonide ja kodu kaotanud perede eduka ümberasustamise tagamiseks tuleb kaotada embargod, avada kontrollpunktid ja piiriületuspunktid ning nõuda Iisraelilt 2005. aasta liikumise ja piiriületuse lepingus võetud kohustuste täitmist, mille tulemuseks peaks olema ülesehituseks vajaliku abi, tehnika ja materjalide saabumine ning kaupade ja inimeste normaalne liikumine. See kehtib kõikide Gaza piiripunktide, mitte ainult Rafah' piiripunkti kohta, samuti liikumisvabaduse kohta Jordani Läänekaldal ning Läänekalda ja Gaza vaheliste turvakoridoride kohta, et rõhutada Palestiina maa ja majanduse ühtsust.
Siinkohal tahaksin kiita UNRWAt pingutuste eest meie rahva pidevaks abistamiseks kõikidele takistustele vaatamata. Palun teil ja teistel organisatsioonidel toetada tema jõupingutusi kõikides valdkondades.
Rahvuslik leppimine ja rahvusliku leppimise valitsuse loomine on üks meie prioriteete. Oleme avanud ukse leppimisele, mis lõpetaks killustumise ja segaduse ning nõuded Gaza ja Jordani Läänekalda eraldamiseks. Me hoiatasime sellesse Iisraeli seatud lõksu kukkumise eest.
Sellepärast nõudsime juuni algul tingimusteta dialoogi. Kiitsime heaks Egiptuse töödokumendi. Meie uksed on endiselt valla; me ei luba oma rahva ja geograafilise ühtsuse lõhkumist; jätkame oma jõupingutusi võitluses igasuguste killustamiskatsete vastu.
Me teame piirkonna jõudude kavatsusi ja plaane ning kalduvusi toetada ja õhutada ühtsuse lõhkumist. Need jõud takistavad Egiptuse lahendust, mis lõpetaks sisevaidlused ja killustatuse. See lahendus on leidnud toetust ka Araabia tasandil Araabia Liigas ja Julgeolekunõukogu resolutsioonis nr 1860, mille koostamisel ma isiklikult koos Araabia ja Euroopa ministritega osalesin.
Tahaksin rõhutada, et jätkame jõupingutusi õilsaima eesmärgi nimel - leida lahendus Araabia-Palestiina küsimusele -, sest praegune olukord jätab tuleviku ebakindlaks ning meie rahva sõja, agressiooni ja äärmusluse ohvriks.
Kunagi saavutame rahvusliku leppimise valitsuse, mille aluseks on Araabia ja rahvusvaheliste osaliste toetuse leidnud programm; see võimaldab meil teostada järelevalvet piiripunktide ja ülesehitamise üle oma rahva hüvanguks ning presidendi ja seadusandliku kogu valimiste ettevalmistamise üle.
Loodan, et toetate seda ning aitate meil korraldada niisugused valimised ja neid valimisi jälgida, nagu oli aastatel 1996 ja 2006. Samuti loodame teie toele, et vabastada Palestiina seadusandliku nõukogu president ja kõik selle liikmed, kes vahistati ja kes on endiselt Iisraeli vangid.
(Aplaus)
Meie piirkonna konflikt on sisuliselt Iisraeli okupatsioon. See on konflikt meie rahva okupatsioonist vabaks saamise lootuste ja püüdluste ning Iisraeli katse vahel need püüdlused hävitada ja takistada rahvusvahelisi jõupingutusi Palestiina riigi loomiseks rahumeelsel viisil.
Meie rahvas vaatab teie ja kõikide rahu ja õiglust armastavate rahvaste poole ning ütleb teile, et maailma üldsusel on käes aeg täita oma õiguslikke, poliitilisi ja moraalseid kohustusi, et pakkuda Palestiina rahvale piisavat rahvusvahelist kaitset, aidata neil vabaneda sellest okupatsioonist ning elada rahus ja vabaduses. Tahaksin taas kord rõhutada meie ja teie palvet saata meie rahvast kaitsma rahvusvahelised relvajõud.
Oleme kuulnud rahvusvahelistest ja Araabia jõupingutustest, et Gaza üles ehitada. Tõsi, nendega tuleks alustada nii ruttu kui võimalik, et meie rahvas saaks lootuse ja usalduse tagasi, aga kui kaua on Iisraelil vabad käed, et Araabia rahva vara ja infrastruktuuri hävitada?
Seetõttu peab rahvusvaheline üldsus takistama minevikusündmuste kordumist ja nõudma Iisraelilt destruktiivse poliitika lõpetamist. Tahaksin korrata oma tänusõnu Euroopa Komisjonile, kes aitas uuesti üles ehitada Palestiina omavalitsuse asutused ja institutsioonid. Sooviksin rõhutada, et tõsised ja kõikehõlmavad läbirääkimised ei saa jätkuda, kuni on peatunud asunduste rajamine - sealhulgas see, mida tuntakse loomuliku laienemise all - ning lõpetatud kõik asundustakistused ja embargod.
Tahaksin teile kinnitada, et Palestiina omavalitsuse saavutusi rahu tugevdamisel ning avaliku korra ja stabiilsuse tagamisel ei saa keegi eirata. Iisrael peab täitma ajalisi kokkuleppeid ning lõpetama Palestiina valitsuse pingutuste õõnestamise relvastatud rünnakute ja vahistamistega. Samuti peaks ta austama Palestiina omavalitsuse õiguslikku ja julgeolekustaatust ning laskma valitsusel ellu viia elutähtsad majandusprojektid, toomata selliseid ettekäändeid nagu G-alad ja muu selline.
Me ei saa okupatsiooni lõpetamise üle enam läbirääkimisi pidada. Meil on vaja okupatsiooni täielikku lõppu, s.t maad, mis on olnud okupeeritud alates 5. juunist 1967, nagu tegevuskavas kirjas on. Me ei saa tagasi minna osaliste ja toetavate küsimuste läbirääkimise juurde, kui ei ole põhiprobleemi lahendust - okupatsiooni lõppu - ning kui suureneb okupatsiooni süvendav ümberasumine ja kui 11 00 palestiinlast on vahistatud. See ja ainult see taastab rahuprotsessi usaldusväärsuse meie ja kogu piirkonna rahva silmis.
Daamid ja härrad, me vajame Gaza ülesehitamist, aga ka rahuprotsessi ülesehitamist. See on meie ühine kohustus. Euroopa, kes on toetanud ja toetab endiselt julgeoleku ja õigluse põhimõtteid meie piirkonnas ja kogu maailmas, peab nüüd enam kui kunagi varem rõhutama oma rolli kõikehõlmavas ja selges partnerluses president Obama valitsuse, neliku ja maailma üldsusega. President Obama valimine, tema väljaöeldud seisukohad ja George Mitchelli erisaadikuks määramine on julgustavad algatused, mis sillutavad teed läbirääkimistele ja kogu poliitilisele protsessile.
Tahaksin siiralt öelda, et meie, araablaste otsus on viia ellu Araabia rahualgatus, mis kuulub tegevuskavva ja millest on saanud islami rahualgatus, millega on ühinenud 57 moslemiriiki. Seda algatust tuleb kiita.
Nagu ma juba mainisin, kuulub see algatus tegevuskavva, mis võeti Julgeolekunõukogus vastu resolutsiooni nr 1515 kohaselt. Me ei saa valida selle aluspõhimõtteid, mis tulenevad rahvusvahelisest õigusest, ega nende üle läbi rääkida. See on viimane võimalus saavutada meie piirkonnas tõeline ja õiglane rahu. Kõik osalised, aga eelkõige Iisrael ja nelik peaksid selles suhtes avalad ja ausad olema.
Tuleb märkida, et Araabia rahualgatusest on saanud ka islami algatus. See algatus nõuab maad ja rahu. Niipea kui Iisrael okupeeritud territooriumidelt taandub, on 57 Araabia ja moslemiriiki nõus suhted Iisraeliga normaliseerima. See on ajalooline võimalus, mida ei tohi kasutamata jätta.
Daamid ja härrad, surm ja häving raputas miljonite inimeste südametunnistust ja tundeid kogu maailmas, kaasa arvatud sõbralikes Euroopa riikides. Meie rahvas hindab seda elavat südametunnistust, aga tuleb rõhutada, et Palestiina rahvas ei kaota oma soovi olla vaba ja elada. Nad ootavad väga teie tuge püüetele saavutada vabadus ja sõltumatus, võimalus luua endale tulevik, tagada lastele ohutu elu, arenenud kool ja helge tulevik kodumaal - kodumaal, mis väärib elu ja turvalisust.
Daamid ja härrad, kuulus Palestiina poeet Mahmoud Darwish ütles korduvalt: see maa on elamist väärt. Sellega seoses tahaksin avaldada teile selle suure luuletaja rahva poolt sügavat tänu tema mälestamise eest. See poeet on Palestiina patriotismi sümbol. Ta on humaansuse poeet.
Mahmoud Darwishile ütlen: sinu kirjutamata poeemi Gaza lastest, nende kannatustest ja lootustest paneb kord kirja üks neist lastest sirgunud luuletaja, kes seisab õigete asjade eest samamoodi, nagu sina nende eest seisid. Tänan kuulamast!
(Pikk aplaus)
Juhataja
President Abbas, tahaksin teid Euroopa Parlamendi nimel väga tänada, et tulite siia Strasbourgi ja kõnelesite meie ees. Nüüd on meil ühine ülesanne töötada rahu nimel. Euroopa Liit ja Euroopa Parlament tahavad olla ausad rahuvahendajad. Tahame, et Iisraeli rahvas elaks turvaliste piiride sees, ja tahame, et Palestiina rahvas elaks turvaliste piiride sees. Meie lähtekoht on inimväärikus. Palestiina tüdrukud on koolis sama virgad kui Iisraeli tüdrukud. Iisraeli poistele meeldib jalgpalli mängida sama palju kui Palestiina poistele. Aeg on käes selliseks rahumeelseks koosolemiseks nagu meil Euroopas. Selline on meie soov Lähis-Ida jaoks.
Soovime teile, president Abbas, et teie rahu toomise püüdlused oleksid igati edukad. Turvaline Palestiina riik ja ka turvaline Iisraeli riik - ja see märkus on mõeldud Iisraelile - ei tohi jääda tulevikuunistuseks. See peab saama reaalsuseks juba meie eluajal. Kui me seda tõesti tahame, siis suudame seda ka saavutada.
(Aplaus)
Härra president, ma tänan teid. Kui asjaolud lubavad, kohtume taas 23. ja 24. veebruaril. Euroopa - Vahemere piirkonna parlamentaarse assamblee juhatus palus mul külastada Palestiinat ja Iisraeli. Ma juhin delegatsiooni, mis külastab Gazat ja Iisraeli lõunapiirkondi. Kui teie päevakava lubab - ma loodan, et see on võimalik -, kohtume Rām Allāhis. Külastan muidugi ka Jeruusalemma.
Me tahame aidata nii mõistuse kui ka südamega, et rahu Iisraeli ja Palestiina vahel saaks Lähis-Idas võimalikuks.
President Abbas, täname teid raske töö eest ja julgustame teid jätkama lepituse, kompromisside ja rahu teed. Aitäh teile Euroopa Parlamenti tulemast.
(Aplaus)
Urszula Gacek
- Proua juhataja, neli kuud tagasi rööviti Pakistanis Poola insener. Teda hoiab vangis Taliban, kes ähvardab ta täna tappa, kui nõudeid ei rahuldata. Palun Euroopa Parlamendil toetada Poola ja Pakistani valitsusi mu kaasmaalase vabastamisel.
