Euroopa lepinguõiguse loomise võimalused tarbijate ja ettevõtjate jaoks (lühiettekanne) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Diana Wallise õiguskomisjoni nimel esitatud raport Euroopa lepinguõiguse loomise poliitikavõimaluste kohta tarbijate ja ettevõtjate jaoks.
Diana Wallis
raportöör. - Austatud juhataja! Oleme Euroopa lepinguõigusest rääkinud üle kümne aasta. Nüüd on käes aeg tegudeks ning kui on olemas aeg, mil siseturg vajab lisatehingute kujul elavdamist, on see nüüd saabunud.
Õiguskomisjon pooldab valikinstrumenti, teist ELi lepinguõigust kõikidele kodanikele ja ettevõtetele. Usume, et saame aidata. Ent oleme juba öelnud, et järgmisele sammule seatakse karmid kriteeriumid. Tarbijakaitse tase peab olema kõrge, kõrgem kui paljudes meie liikmesriikides. See peab olema VKEdele lihtne ja kasutajasõbralik, see peab neid tunnustama äri ajamise eest selle vabatahtliku lepingu raames ega tohi riigi seadusi kuidagi kahjustada.
Protsess peab olema tõenditepõhine, mõjuhinnatav ja kaasama algusest lõpuni ka parlamenti. Selle alusel - nagu olen juba öelnud - on sõnade aeg läbi ja peame edasi liikuma. Leidub inimesi, keda see muudab närviliseks ja kes ütlevad, et peaksime kasutama töövahendite kogu. Võin selle mõttega inimestele öelda, et nad peaksid olema väga ettevaatlikud, kuna kahtlustan, et töövahendite kogu ilma valikinstrumendita on potentsiaalselt riikliku õiguse suhtes isegi veel invasiivsem kui vabatahtliku, osaliste autonoomiat austava ja riiklikku õigusesse mittesekkuva valikinstrumendiga töövahendite kogu.
Kasutagem edasi liikudes midagi, mis pakub ELi kodanikele ja väikeettevõtjatele ennetavat õigusemõistmist, mis annab neile tõepoolest instrumendi, mis tagab õigusemõistmise kasvu nimel! Aitab jutust, liikugem edasi!
Raffaele Baldassarre
(IT) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kõigepealt kiidan raportööri Diana Wallist tehtud töö ja tema raporti sisu eest, millega olen täielikult ühel meelel!
Usun, et vaid valikinstrument, mida rakendatakse määruse kaudu, suudab piisavalt täita kogu Euroopa lepinguõiguse reformi eesmärgid. Lisaks sellele ei peaks valikinstrument riiklikku lepinguõigusi ühtlustama ega asendama, vaid pigem töötama koos nendega kui alternatiivne instrument, mis pakub lepingupooltele valikuvabadust.
Seetõttu ei nõustu ma nende inimeste tehtud ettepanekutega, kes eelistaksid piirata selle instrumendi ulatust nii, et see kehtiks vaid e-kaubanduse lepingutele, kuna see tekitaks kunstliku ja ennekõike ebavajaliku eristuse sidus- ja otseste tehingute vahel.
Meie ülesanne seadusandjatena ei ole piirata määruse õiguslikku olemust spekulatsioonidele või turuprojektsioonidele toetudes, vaid pigem tagada õiguskindlus ja luua alus ühisele õiguslikule keelele kaubandusvaldkonnas.
Evelyn Regner
(DE) Austatud juhataja! Volinik Viviane Reding! Euroopa lepinguõiguse visioon on kahtlemata suurepärane. Siiski peab see lõppkokkuvõttes andma Euroopa kodanikele midagi positiivset, vastasel juhul on Euroopa lepinguõiguse idee pelgalt kunst kunsti nimel. Miks algab raport kõige haavatavamate poolte tarbijatega? Diana Wallise raporti põhipunkt ehk soovitus luua valikinstrument on pehmelt öeldes põhjendamatu tarbijatele esitatav nõudmine. See ajab nad segadusse ja praktilises mõttes ei ole kunagi tarbijad ise need, kes saavad otsustada, missugust riigi lepinguõigust nad lõpuks rakendavad, vaid pigem nende vastaspool, eriti suurettevõtted.
Igal juhul ei ole praegu õige aeg öelda, et valikinstrument on sellel teemal viimane sõna. Selle asemel peaksime hoolikamalt vaatlema ka teisi võimalusi - mainitud töövahendite kogu ja lepingumudeleid.
Jaroslav Paška
(SK) Austatud juhataja! Sooviksin Diana Wallist selle julge teo eest tänada! Kuigi mul ei ole aimugi, kuidas see edeneb, peame kahtlemata püüdma tagada, et Euroopa kodanikud, Euroopa jaemüüjad ja Euroopa tarbijad saaksid kasu sellest, mida mina nimetaksin võrdseteks reegliteks, et neil oleks võimalik samade reeglite alusel osta, müüa ja seeläbi äriga tegeleda.
Pidades silmas Euroopa õigusmasinavärgi ja riigisiseste õigusaktide keerukust, on kõikjal Euroopa Liidus kasutusele võetav ühtne valiksüsteem ahvatlev väljavaade, kuid tõenäoliselt on selle kujul tegemist Sisyphose tööga, kuna ilmselgelt hakkaksid meid takistama eri õigussüsteemid, õigusvaldkonna töötajate protestid ja pädevusprobleemid. Kardan, et seda oleks väga raske ellu viia, kuid tehkem katset ja vaadakem, mis juhtub.
Zuzana Roithová
(CS) Austatud juhataja! Lugupeetud volinik! Kuigi vabatahtlik lepinguid reguleeriv õigusakt võib kaasa tuua õiguslikke probleeme selle rakendamisega, on see siiski üks võimalus vabaneda eri lepinguõiguse süsteemidest, mis on üks põhjus, miks tarbijate piiriüleste ostude ebaõnnestumise määr on hinnanguliselt lausa 60%. Kahjuks peavad ettevõtjad seisma silmitsi ka paljude teiste lõksudega. Täielikult ühtlustamata ei ole mitte ainult lepinguõigus, vaid ka tarbijaõigus. Maksusüsteemides ja raamatupidamisstandardites on märkimisväärsed erinevused. Maksetega käivad sageli kaasas täiendavad pangatasud ja digitaalse sisu piiriülene kasutamine on litsentsimispõhjustel sageli blokeeritud. Lisaks sellele ei suutnud kümne liikmesriigi tarbijad leida sisepakkumisi vähemalt pooltele sajast katsetatud tootest, samal ajal kui 13 liikmesriigi tarbijad leidsid piiriüleseid hinnapakkumisi, mis olid vähemalt 10% odavamad kui nende koduriigis. Seetõttu toetan ettepanekut anda välja õiguslikult siduvad standarditud vabatahtlikud lepingud, mis tõlgitakse kõikidesse keeltesse. Samal ajal sooviksin kutsuda komisjoni üles mängima pooleliolevate pakiliste probleemide lahendamisel aktiivsemat rolli, et teha lõpp siseturu killustumisele.
Viviane Reding
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Soovin samuti tänada raportööri Diana Wallist ning Hans-Peter Mayerit ja Sirpa Pietikäinenit suurepärast töö eest selle toimiku koostamisel!
On ilmselge, et ülemaailmse majanduskriisi lävel vajab siseturg ergutamist. Vajame siseturgu kasvuks, töökohtade loomiseks ja uuendusteks. Milline on praegune olukord? Vaid iga neljas ettevõte kaubitseb piiriüleselt ning need, kes seda teevad, piiravad oma tegevuse vaid paari liikmesriigiga. See tähendab, et nad jätavad kasutamata võimaluse siseturgu ära kasutada.
Millised on tagajärjed tarbijate jaoks?
Noh, ka nemad ei lõika siseturust kasu.
Paljud piiriülesed tellimused - Interneti-turu tellimuste puhul lausa 61% - jäävad sellel põhjusel lõpule viimata. See tähendab, et meil on mittetoimiv siseturg nii ettevõtete kui ka tarbijate seisukohalt. Just sellel põhjusel on komisjon käivitanud konsulteerimisprotsessi poliitika võimaluste kohta lepinguõiguse valdkonnas vastusena sellele, mille kohta parlament täna oma arvamust avaldab.
Oleme näinud, et siseturg ei täida oma ülesannet osaliselt erinevuste tõttu riikide lepinguõigustes. Oleme nõus, et ebaõnnestumisel on ka teisi põhjuseid, kuid viimased eurobaromeetri uuringud näitavad, et lepinguõigusega seotud takistused on 11 ettevõttelt-tarbijale tehingute nurjaja seas esikohal. Seetõttu peame nendest takistustest ükshaaval vabanema, alustades lepinguõigusest.
Muuseas, parlament on seda kümme aastat arutanud, kuid väliseksperdid on sama teinud lausa 30 aastat. Seega on meie käsutuses kogu analüüsimiseks ja ettepanekute tegemiseks tehtud töö. Me ei ole seda kunagi ära kasutanud. Seetõttu nõustun raportööriga, kui ta ütleb, et on saabunud aeg tegutseda ja vaadata, missuguseid positiivseid samme saame ette võtta.
Olen teadmiseks võtnud raportis toodud hinnangu rohelises raamatus esitatud poliitikavõimaluste ja valikuinstrumendi uuendusliku lahenduse toetamise kohta, mis tähendab, et ühtlustamist ei toimu, kuid tarbijad ja ettevõtted saavad soovi korral valida üleeuroopalise süsteemi. Samuti olen näinud toetust instrumendile, mis kohaldub nii ettevõttelt-kliendile kui ka ettevõttelt-ettevõttele tehingute puhul, mis soosib müügilepingute esemelist kohaldamisala, digitaalse sisu müügi lepinguid ja teatud tüüpi teenuselepinguid. Olen parlamendis öeldut väga hoolikalt tähele pannud, nimelt seda, et mis tahes tulevane instrument - sõltumata sellest, missugune see on - peaks tagama tarbija kõrge kaitse, et nad ei jääks ilma kaitsest, mille nad muidu saaksid riigi seadustest. See on conditio sine qua non. Kui meil seda ei ole, ei õnnestu meil ükski tegevus.
Missugune on meie hetkeolukord? 3. mail 2011. aastal avaldas komisjon Euroopa lepinguõiguse eksperdirühma teostatavusuuringu tulemused ning kutsusime kõiki sidusrühmi oma kommentaare andma. Komisjon analüüsib hetkel avalike konsultatsioonide tulemusi ja valmistab seejärel ette üksikasjaliku mõjuhinnangu, et näha, missugune peaks olema järgmine samm, mis oleks kriisi ajal hea võimalus siseturgu ergutada, kutsuda esile kasvu ja luua siseturul töökohti, laiendades turge (peamiselt VKEde jaoks) ning andes tarbijatele parema valikuvõimaluse ja paremad pakkumised.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletus toimub kolmapäeval, 8. juunil kell 12.00.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Cristian Silviu Buşoi
kirjalikult. - (RO) Kuigi meil on siseturg, ei kasuta ettevõtted ega tarbijad selle pakutavaid võimalusi piisavalt ära, mida on näha võrdlemisi madalast piiriüleste tehingute osakaalust. Siseturgu on võimalik taaselustada piiriüleste tehingute soodustamisega ning usun, et see raport aitab seda eesmärki saavutada.
Loomulikult peame lugu pidama erinevustest liikmesriikide õigussüsteemides ning subsidiaarsuspõhimõttest, mistõttu ei pea ma täielikku ühtlustamist kõige sobilikumaks võimaluseks. Teisest küljest olen arvamusel, et ühiste reeglite vabatahtlik rakendamine piiriülestele lepingutele on rakendatav alternatiiv. Lisaks sellele usun, et kui liikmesriik peaks soovima Euroopa lepinguõiguse ulatust ka siseriiklikele tehingutele laiendada, peaks tal olema võimalus seda teha. Väide, et see ei ole lahendus igale probleemile, on väga õige. Piiriüleseid tehinguid nurjavad ka teised takistused peale lepinguõiguslike erinevuste ning need on seotud näiteks maksuküsimuste, intellektuaalse omandi ja elektrooniliste maksevõimaluste kättesaadavusega. Siiski arvan, et see valikinstrument on katsetamist väärt, kuna võib aidata vabaneda halduskoormusest, mis takistab hetkel VKEde tegevuse laiendamist teistesse liikmesriikidesse.
