Infotund (küsimused komisjonile) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on infotund (B7-0303/2011). Head kolleegid! Palun pange tähele, et alustame 40 minutit hiljem!
Komisjonile esitatakse järgmised küsimused.
Gay Mitchell
Austatud juhataja! Seda küsimust tõstatades tean, et murran teie puhul sisse lahtisest uksest, kuid ütleksin veel kord, et sellisel kujul infotund ei ole tõepoolest vastuvõetav.
Maailmas ei ole ühtegi parlamenti, kus infotund ei ole püha ja puutumatu. Palun teil uuesti see küsimus juhatusega teemaks võtta!
Juhataja
Gay Mitchell, asi ei ole juhatuses. See on esimeeste konverentsi otsustada, kuid kahtlemata tehakse Hannes Swoboda reformides ettepanekuid selle olukorra lahendamiseks. Ma nõustun teiega. See on täiesti ebarahuldav, kuid asusin istungit juhatama alles kell 19.40, nii et ma ei ole tõesti selle viivituse eest vastutav.

Teema: Noorte tööpuudusega võitlemiseks kavandatavad assigneeringud uues eelarveprojektis
Juhtalgatuses "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” rõhutatakse, et kriisi tõttu langes tööhõive määr alla 69%, samal ajal tõusis töötuse määr 10%-le. Kui eeldada, et aastatel 2010-2011 tööturg stabiliseerub, tähendab see, et 2020. aastaks kavandatud 75% tööhõive määra saavutamiseks peab tööhõive määr keskmiselt kasvama pisut üle 1% aastas. Samas ulatub kuni 25-aastaste noorte töötuse määr peaaegu 20%-ni ning valitsev kriis suurendab seda määra veelgi, mis on vastupidine eesmärgile suurendada tööhõive määra 1% võrra.
Kuidas ja milliste eelarveprojekti assigneeringutega püüab komisjon järgmiseks aastaks saavutada ELi eesmärki tööhõive valdkonnas, st tööhõive kasvu keskmiselt 1% võrra?
Kas komisjon on seisukohal, et eelarves järgmiseks aastaks kavandatud assigneeringute vähendamised mõjutavad ELis haridusele, kutseõppele ja tööhõive edendamiseks üldiselt eraldatavaid summasid?
László Andor
komisjoni liige. - Nagu te kõik teate, hõlmavad ELi põhieesmärgid Euroopa 2020. aasta strateegia raames tööhõive määra tõstmist 75%-le, vabastades vähemalt 20 miljonit inimest vaesusest ja sotsiaalsest tõrjutusest, viies kooli pooleli jätnute osakaalu alla 10% ja tagades, et vähemalt 40% nooremast generatsioonist on 2020. aastaks omandanud kolmanda taseme hariduse.
Komisjon aitab liikmesriikidel neid eesmärke saavutada rahalise toetuse abil, eriti Euroopa Sotsiaalfondi kaudu, ning poliitika kooskõlastamise ja ELi tasemel poliitikajuhiste andmise teel Euroopa poolaasta raames. 2011. aasta ühine tööhõivearuanne, mis põhineb komisjoni hinnangul liikmesriikide riiklike reformiprogrammide eelnõude kohta, kutsub üles parandama tööturu toimimist, võttes kasutusele töötajasõbralikumad maksusüsteemid ja muutes töö tasuvaks, tagades, et palgad peegeldaksid tulemuste paranemist, juurutades paindliku töökorralduse, et soodustada naiste edasist integreerimist tööturule, tagades, et pensionireformid hõlmaksid otsesemat seost hilisema pensionilemineku ja suurenenud pensionihüvitiste vahel, kaotades ajendid varakult pensionile minna ning seostades töötushüvitised konjunktuuritsükliga.
See tähendab, et turvavõrgustikke tuleks tugevdada aegadel, kui seda on kõige enam tarvis, nagu oleme viimastel aastatel näinud, ning raha tuleks säästa headel aegadel. Millal täpselt need head ajad saabuvad, on iga riigi enda otsus. Loodetavasti jõuame kõik sinna paari aasta jooksul. Praegustes väga keerulistes oludes on aga ka oluline, et riiklikud tööturuasutused aitaksid tööotsimisele paremini kaasa. Samuti peame vähendama tööturu segmentatsiooni. Tõendid näitavad, et konkreetsed inimrühmad, eriti need, kes töötavad ajutiste või ebakindlate lepingute alusel, on kriisi tulemusena tunduvalt rohkem kannatada saanud. Seetõttu on komisjon kutsunud liikmesriike üles võtma kasutusele tähtajatuid lepinguid, milles kaitseõigus tasapisi tõuseb.
Kuigi riiklike eelarvetega võrreldes väike, on Euroopa Sotsiaalfond aidanud liikmesriikidel hiljutisest kriisist välja tulla. Kooskõlas komisjoni teatisega eelarve läbivaatamise kohta ning viienda aruandega sotsiaalse ühtekuuluvuse kohta annab Euroopa 2020. aasta strateegia nii selge ülevaate ühistest prioriteetidest kui ka raamistiku rahastamisprioriteetide määramiseks pärast 2013. aastat, võttes eesmärgiks aruka, säästliku ja kaasava majanduskasvu ning hõlmates ka inimkapitali arengut. Komisjon esitab oma järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekud juuni lõpus.
2012. aasta eelarve kohta sooviksin rõhutada, et komisjoni 20. aprillil vastu võetud eelarveprojekt on kooskõlas Euroopa Ülemkogu 24. ja 25. märtsi otsustega, mis sätestavad, et eelarvete konsolideerimise püüdlusi peavad täiendama ka kasvu soodustavad struktuursed reformid. Selle nimel rakendavad liikmesriigid meetmeid, et investeerida haridusse ja väljaõppesse. Komisjon on halduskulutustele kehtestanud piirava poliitika ja külmutanud oma nominaalsed halduskulutused. Siiski on komisjon teinud ettepaneku tõsta oma kulukohustuste ja maksete assigneeringuid vastavalt 3,7% ja 4,9%, keskendudes kulutustele, mis on seotud Euroopa 2020. aasta strateegiaga, hõlmates Euroopa Sotsiaalfondi, elukestva õppe programmi, programmi "Aktiivsed noored”, 7. teadusuuringute raamprogrammi ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse programme.
Georgios Papanikolaou
(EL) Tänan teid vastuse eest, volinik! Loomulikult meenutaksin teile, et töötuse määr, eriti Euroopa noorte hulgas, läheneb hetkel 20,5%-le ning on mõnel juhul kontrolli alt väljunud. Minu käsutuses olevate andmete kohaselt on see Hispaanias 43,5% ja Kreekas läheneb 36%-le - kordan, et seda noorte seas. Pidades meeles, et see kriitiline asjade seis on ühekordne juhtum, mida me ei oleks osanud kaks või kolm aastat tagasi ette näha, siis kas võiksime oodata komisjoni sekkumist sellesse konkreetsesse olukorda lisaks sellele, mida olete meile juba öelnud?
Gay Mitchell
Volinik, kas kaaluksite noorte tööhõive probleemidele piirkonnapõhist vastust? Avastate, et kõrgeim töötuse määr on madalaima haridustasemega inimeste seas, kes elavad mõnikord kohalike ametiasutuste hoonetes, kellel puudub juurdepääs haridusele ja kes sõltuvad sotsiaalhoolekandest.
Olemas on kohaliku arengu mudelid, mis on hakanud selle probleemiga tegelema piirkondlikul alusel. Kas komisjon kaaluks tööd koos liikmesriikidega, et tegeleda kõrgeima töötuse määraga piirkondade probleemidega?
Nikolaos Chountis
(EL) Austatud juhataja! Nagu oleme juba kuulnud, on tööpuuduse tase nii Kreeka kui ka Euroopa noorte seas tohutu. Samal ajal on noored, naised ja immigrandid ühiskonna kõige haavatavamad rühmad, kui asi puudutab tööandjate tegevust - selle all pean silmas tööõigust ja kollektiivläbirääkimisi eiravat tegevust. Seega sooviksin teilt küsida, lugupeetud volinik, missuguseid meetmeid kavatsete rakendada noorte töötajate kaitsmiseks ebakindlate töökohtade ja tööandjate meelevaldse tegevuse eest?
László Andor
komisjoni liige. - Euroopa Liidu olukord on üsna ebavõrdne. Üldine statistika - keskmised näitajad - on väga halvad, tõepoolest murettekitavad. Siiski on paljudel riikidel võrdlemisi head tulemused, ning need on suutnud noorte töötuse probleemiga edukalt võidelda isegi majanduslanguse aegadel. Eriti kehtib see Hollandi ja Austria, kuid teatud määral ka Saksamaa kohta. Kehvemate tulemustega riigid saavad nendest kogemustest õppida.
Edukal mudelil on palju komponente; niisamuti on palju põhjuseid ebaõnnestumiseks riikides, kus noorte töötus on tõusnud ühe kolmandikuni selle vanuserühma inimestest. Selles teises rühmas on hetkel nii mõnedki riigid - üle poole tosina. Seos hariduse ja tööturu vahel haridussüsteemi tulemuste parandamisel kõige olulisem - eriti olulised on kutseharidus ja edasiõppevõimalused -, mistõttu toetame sellesuunalisi reforme.
Peame kindlasti mängima rolli ka paremate töölepingute sõlmimisel, mispärast rõhutasime juhtalgatuses "Uute oskuste ja töökohtade tegevuskava” ja sellele järgnenud dokumentides segmentatsiooni probleemi ning toetasime tähtajatute lepingute kasutamist, millel võib olla laialdasem tähtsus, kuid mis aitab eriti just nooremat põlvkonda.
Samuti toetasime noortegarantiisid, mida on mõnes liikmesriigis edukalt rakendatud; nende laialdasem kasutuselevõtt on väga paljulubav. Tahan tuua esile ka Euroopa Sotsiaalfondi noortele suunatud programme. Olen näinud nii mitmeidki. Arvan, et need on väga olulised, eriti kohtades, kus marginaliseerumise ja töövõimalustest ilma jäämise sotsiaalne oht on suur. Arvan, et Euroopa Sotsiaalfondi on võimlaik kasutada uuenduslikul moel; näiteid selle kohta on palju.
Oleme valmis levitama häid projekte, mis annaksid noorte kodukandis tööhõive- ja õppimisvõimalusi, kuid on ka palju näiteid sellest, kuidas luuakse võimalusi teistes riikides töötamiseks. Arvan, et eriti just praegusel ajal peame noorte tähelepanu pöörama ka mobiilsusvajadusele ja välisvõimalustele. Peame aitama oskusi arendada ja teavet levitada - võrgustik EURES on siinkohal väga kasulik ning seda toetab otseselt ka komisjon - ning suurendada ka mobiilsust, kuna töövõimalused ja vabad töökohad tekivad väga sageli eri piirkondades või riikides. See ei tohiks noorena takistuseks olla.
Teema: Ühine põllumajanduspoliitika ja mitmeaastane finantsraamistik pärast 2013. aastat
Vajadus piisavalt rahastatud ühise põllumajanduspoliitika järele, mis pakub üldisi hüvesid nagu näiteks ELi kindel ja säästev toiduainetega varustamine, mis tagab toiduainete stabiilse hinna nii põllumajandusettevõttes kui ka poeriiulil ja tugevdab maapiirkondade dünaamilist majandust, on praegu suurem kui kunagi varem, seda eeskätt seoses hiljutise energiahinna tõusu ning ebastabiilse olukorraga maailma mõnedes piirkondades.
Kas komisjon võib kinnitada, et piisavalt rahastatud ühisest põllumajanduspoliitikast, kui ta säilitab praeguse osa ELi eelarvest, saab mitmeaastases finantsraamistikus mingi reformi keskne osa, eelkõige pidades silmas olulist rolli, mis on ühisel põllumajanduspoliitikal jätkuvalt selliseid üldisi hüvesid pakkudes?
Teema: Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine pärast 2013. aastat
Kas komisjon saab kinnitada, et toetab järgmises mitmeaastases finantsraamistikus tugevat ja hästi rahastatud ühist põllumajanduspoliitikat?
Dacian Cioloş
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Tulevane ühine põllumajanduspoliitika peab tõusma põllumajandust ohustavate probleemide kõrgusele. Viitan siinkohal toiduga kindlustatusele, põllumajandussissetulekute stabiliseerimisele ning kvaliteetsete ja väga ohutute toiduainete tootmisele. Samas peab aga ühine põllumajanduspoliitika tegelema keskkonna- ja piirkondlike probleemidega ning Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkidega, toetades samas põllumajandustööstuste ning maapiirkondade konkurentsivõimet ja jätkusuutlikkust.
Komisjon kavatseb esitada ühise põllumajanduspoliitika põhjaliku ja laiahaardelise reformi, mis nõuaks põllumajandusettevõtjatelt märkimisväärset panust Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse. Otsetoetuste keskkonnasõbralikumaks muutmise ja paremini suunatud maaelu arengu meetmete ühismõju tähendab, et ühine põllumajanduspoliitika pakub jõulisemat ja laiahaardelisemat tegutsemist keskkondlike avalike hüvede tagamisel.
Tugev ja põhjalik ühine põllumajanduspoliitika nõuab ka vastavat Euroopa Liidu eelarvet. Selle kohta esitab komisjon oma seadusandlikud ettepanekud järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks 2011. aasta juuni lõpus. Pärast seda esitab komisjon 2011. aasta teises pooles oma ettepanekud ühise põllumajanduspoliitika reformimiseks, et tagada seadusandlike ettepanekute esitamise koordineerimine eelarve tasandil, võttes arvesse oma eesmärke tulevase ühise põllumajanduspoliitika jaoks.
Seán Kelly
Kiire meeldetuletus. Teatises ühise põllumajanduspoliitika eesmärkide kohta 2020. aastaks öeldakse, et kõikide tulevikueesmärkide saavutamiseks "on vaja, et säilitataks riiklik toetus põllumajandussektorile ja maapiirkondadele”. Teie, lugupeetud volinik, mainisite seda ise. Kuidas kavatsete tagada, et see toetus ühisele põllumajanduspoliitikale ELi uues mitmeaastases raamistikus säiliks?
Liam Aylward
Nagu teate, lugupeetud volinik, on avalike hüvede ja toiduga kindlustatuse tagamisel väga märkimisväärne hind. Põllumajandustootjad peavad teadma, et saavad oma pingutuste eest õiglast tasu. Samuti peab neil olema võimalik planeerida.
Seda silmas pidades ja seoses ühise põllumajanduspoliitika läbirääkimiste ettepoole nihutamisega küsin, millal loodab komisjon olla valmis avaldama üksikasjalikke ettepanekuid järgmiseks mitmeaastaseks raamistikuks ja ühise põllumajanduspoliitika eelarve eraldamiseks? Arvan, et on hädavajalik seda võimalikult kiiresti teada, kuna, lugupeetud kaasparlamendiliikmed, me töötame mõnes mõttes käsikaudu, teadmata, missugused finantsid hakkavad meie käsutuses olema.
Janusz Władysław Zemke
(PL) Lugupeetud volinik! Teie öeldust näib, et ühises põllumajanduspoliitikas tehakse väga kaugeleulatuvaid muudatusi. Minu küsimus on seetõttu järgmine: kas need on pelgalt kvalitatiivsed muudatused või on kavas teha muudatusi ka selles, kuidas vahendeid eraldatakse näiteks üksikutele riikidele? Praegu on põllumajandusele eraldatud vahendid riikide vahel väga erinevalt jaotatud.
Rareş-Lucian Niculescu
(RO) Tänan volinikku siiralt vastuse eest! Globaalses indeksis, mis näitab haavatavust toiduhindade tõusule, on 40 esimese riigi seas neli Euroopa Liidu liikmesriiki. Ma ei kahtle voliniku parimates kavatsustes selle eelarve suhtes, kuid mil määral suudab tulevane eelarve täita nii nõudlust toidu järele kui ka uusi keskkonnaeesmärke?
Dacian Cioloş
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Küsiti, kuidas suudab eelarve vastata toiduprobleemile, vastates samal ajal ELi aluslepingutes sätestatud eesmärkidele, mis käsitlevad ühist põllumajanduspoliitikat ja Euroopa 2020. aasta strateegiat. Vastus on, et saavutame selle mitme meetme abil, mida kavatseme selle reformi raames rakendada, et kõigepealt parandada endale kättesaadava rahastuse suunamist, tagada eri põllumajandusettevõtete kategooriate ja liikmesriikide lõikes maksete parem tasakaalustamine ning kasutada ka eelarvet stiimulina põllumajandusettevõtjatele lisaks toidukauba tootmisele kauba tootmiseks ka turule, kasutades ära hästisuunatud põllumajandustavasid.
Arvan, et niiviisi tagame, et ühise põllumajanduspoliitika tulevik, mis on sektoripoliitika, toob kaasa tulemusi mitmes sektoris ning seega demonstreerib ja tagab ühisele põllumajanduspoliitikale eraldatud eelarve tõelist Euroopa lisandväärtust. Arvan, et niiviisi saame õigustada ühise põllumajanduspoliitika märkimisväärset eelarvet, mis vastab sellele poliitikale seatud eesmärkidele. On selge, et ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa põllumajandustootjate pakutav kaupade tootmine turule on proportsionaalne ressurssidega, mida suudame eraldada.
Eelarvest kõneledes peame arvesse võtma ka raamistikku ja üldist majanduslikku konteksti, milles seda eelarvet arutame - seetõttu on hetkel keeruline rääkida reaalsetest numbritest. Liikmesriigid pingutavad kulutuste vähendamise nimel; peame ka Euroopa tasandil suutma suunata enda käsutuses olevaid rahalisi vahendeid tõeliste prioriteetide saavutamiseks ja lisandväärtuse loomiseks Euroopas. Ma arvan, et niiviisi, Seán Kelly, saame õigustada ka ühise põllumajanduspoliitika märkimisväärset eelarvet, märkides ära selle poliitika positiivse mõju Euroopa ühiskonnale: nii turgudele toodetavate põllumajandustoodetele kui ka mitteturustatavale toodangule - tooted, mille eest turgudel ei maksta. Saame nendele eesmärkidele vastata nii põllumajandustootjatele tehtavate maksete kui ka teise samba kaudu - või investeeringute, kohalike toodete toomise toetamise kaudu.
Nagu ma juba sissejuhatuses ütlesin, tehakse mitmeaastase raamistiku ettepanekud juunis, ja alles pärast seda, sügisel, esitab komisjon õigusaktide ettepanekud. Komisjoni võetud meetmed on sellega täielikult kooskõlas, kuna oleme juba selle poliitika üldise kirjelduse esitanud teatises, mille komisjon väljastas eelmise aasta novembris. Juuni lõpus esitab komisjon mitmeaastase eelarveraamistiku ettepanekud. Nende ja teatise alusel, mis sisaldab üldisi reforme puudutavaid suuniseid, esitab komisjon sügisel õigusaktide paketi. Kui see aeg saabub, ei ole me kindlasti pimedusse jäetud, kuna mitmeaastane eelarveraamistik on juba esitatud.
Seega ei ole ühisesse põllumajanduspoliitikasse tehtud muudatused pelgalt kvalitatiivsed - meie eesmärkide suunamise parandamine -, vaid püüavad ka makseid liikmesriikide vahel jaotada, seda nii liikmesriikidesiseselt kui ka põllumajandusettevõtete eri kategooriate vahel, et kasutada olemasolevaid vahendeid püsititatud eesmärke silmas pidades paremini ära. Niisugune maksete tasakaalustamine ei ole mitte ainult õiglasem, vaid mobiliseeriks ka paremini eri põllumajandustootmisse kaasatud struktuure, et vastata uutele eesmärkidele, mida endale seame, kuna ajaloolised näited maksetest, mis põhinevad varasemalt saadud eraldistel, ei õigusta ennast enam praeguses kontekstis, kus seame ühtsele põllumajanduspoliitikale väga selgeid eesmärke.
Rareş-Lucian Niculescu, kuidas suudame tagada hea suhte toodete turule tootmise, toidukaupade ja keskkonnasõbralike kaupade vahel? Me ei saavuta seda, kui püüame põllumajandustootjaid veelgi enam koormata. Saavutame selle siis, kui püüame kasutada üht osa eelarvest stiimulina toota kaupu, kasutades põllumajandustavasid, mis peavad lugu keskkonnast, kuid ei nõua tingimata liiga suurt tootmiskulude tõusu. Seega, tänu sellele stiimulile ja põllumajandustootmise taset oluliselt mõjutamata, saavad Euroopa põllumajandustootjad toota kaupa turule. On muidugi selge, et turule kaupade tootmine on otseselt seotud eelarve suurusega, mida saame kinnitada, et katta sedasorti põllumajandustavadega seotud kulutused. Nõnda suudab ühine põllumajanduspoliitika kaasata selles reformis pakutud eesmärkide saavutamisse eri aspekte - majanduslikke, keskkonnaga seotud, kliimamuutusega ning maapiirkondade territooriumide ühtlustamisega seonduvaid tegureid.
Teema: Innovatsioon ja meetmed kliimamuutuste vastu
EL vajab oma ambitsioonikate kliimaalaste eesmärkide saavutamiseks uusi innovaatilisi tehnoloogiaid. Kliimamuutustega kohanemisest võiks saada majanduskasvu soodustav tegur, mis tähendab sadade tuhandete töökohtade loomist ning kõrgtehnoloogia eksportimist. Erainvesteeringud uutesse kõrge riskiteguriga väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtetesse on aga ebapiisavad ning seetõttu sõltub Euroopa keskkonnahoidliku tehnoloogia innovatsioon suurel määral avaliku sektori poolsest rahastamisest. OECD on seisukohal, et ELile on ülimalt tähtis valitsustevaheline koostöö, kuna ELi 27 liikmesriigil on igaühel oma innovatsioonipoliitika ja ELil on palju mitmesuguseid programme (nt Euroopa majanduse elavdamise kava, Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava (SET Plan), heitkogustega kauplemise süsteemi uute osalejate reserv (NER 300), Europe INNOVA, ühtekuuluvusfond).
Kas komisjon ei kaaluks seetõttu võimalust rakendada tööle valdkondadeülene spetsialiseeritud organ, mille ülesanne oleks asjade lihtsustamine, ühiste eesmärkide ja valikukriteeriumide väljatöötamine ning sidusrühmade teavitamine ELi programmidest keskkonnahoidliku tehnoloogia innovatsiooni valdkonnas?
Kas komisjon oleks nõus kaaluma uusi stiimuleid, nt iga-aastane auhind kliimaalase innovatsiooni eest?
Dacian Cioloş
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Võitlus kliimamuutustega on Euroopale suur katsumus ning tarvis on suuremaid jõupingutusi uurimistegevuse ja innovatsiooni vallas, et luua kliimamuutuste suhtes paindlik ühiskond, mille süsinikdioksiidi heitkogused on madalad.
Hetkel puudub nendes valdkondades ühine eriasutus, samuti puudub konkreetne stiimul, nagu varem mainitud iga-aastane kliimauuenduste auhind. Sellest hoolimata on ELi mitme poliitikavaldkonna ja programmi raames tehtud palju pingutusi koordineeritud tegutsemisviisi saavutamiseks.
Euroopa 2020. aasta strateegia ja selle juhtalgatus, "Innovatiivne liit”, võeti vastu Euroopa majanduskriisist välja toomiseks ja olemasolevate sotsiaalsete probleemidega võitlemiseks. Investeerimine teadustegevusse ja innovatsiooni - kaasa arvatud uutesse tehnoloogiatesse, näiteks ökoinnovatsiooni - on selle strateegia tuum ning kavandamisel on uued finantsinstrumendid eesmärgiga saavutada oluline erasektori investeeringute tõus ning tagada jätkusuutlik ja pikaajaline kasv. Algatuse "Innovatiivne liit” osana on tehtud ettepanek luua Euroopa innovatsioonipartnerluste pilootprojekt, mille eesmärk on katta kogu innovatsiooniahel alates uurimis- ja arendustegevusest, et tagada sobivate tingimuste olemasolu uurimis- ja arendustegevuse tulemuste edukaks turuletoomiseks. Ettepanekuid muudeks Euroopa innovatsioonipartnerlusteks võib teha hiljem.
Teiseks pakub komisjoni roheline raamat nimega "Probleemid ja võimalused: ELi teadusuuringute ja innovatsiooni rahastamise ühise strateegilise raamistiku arendamine” olulisi parandusi teadus- ja innovatsiooniprogrammi, mis on järgmise ELi mitmeaastase raamistiku osa.
Esiteks tehakse ettepanek ühendada teadustegevus ja innovatsioon, tuues kõik asjakohased Euroopa Liidu instrumendid ühise strateegilise raamistiku alla, et oleks võimalik rakendada tõeliselt valdkondadevahelisi strateegiaid, mis hõlmavad kõik innovatsioonisüsteemid alates uurimistegevusest kuni tehnoloogilise arengu, demonstreerimise ja turuni.
Peale selle tehakse ettepanek ühendada Euroopa Liidu rahastamine ühiskonna põhikatsumustega, näiteks kliimamuutustega. Selle eesmärk oleks kasutada Euroopa Liidu rahastust vahendina suuremate erasektori investeeringute saavutamiseks, näiteks rohelistes tehnoloogiates innovatsiooni valdkonnas.
Lõpetuseks tõstatatakse rohelises raamatus küsimus, kuidas oleks võimalik kasutada Euroopa Liidu rahastust, et toetada ka väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Komisjon on palunud asjassepuutuvatel osapooltel esitada oma panus rohelise raamatu teemasse 20. maiks 2011. aastal. Pärast seda, aasta lõpupoole, esitab komisjon seadusandlikud ettepanekud selle Euroopa Liidu teadus- ja innovatsioonitegevuse tulevase rahastamise kohta.
Spyros Danellis
(EL) Tänan teid vastuse eest, volinik! Soovin esitada küsimuse teie sektori põllumajanduse kohta: kuidas on teie arvates innovatsioonist kasu põllumajandustoodete ja toiduainetarnijate tootmisahelale, mitte ainult kliimamuutustega võitlemisel, vaid ka käsitledes ja ennetades kahjulikku mõju, mida kahtlemata maaelule avaldame.
Dacian Cioloş
komisjoni liige. - (FR) Austatud juhataja! Praktilisel tasandil saame seda garanteerida põllumajandustootjate innustamisega, kasutada põllumajandustavasid, mis mitte ainult ei austa keskkonda ning pinnase, vee ja bioloogilise mitmekesisuse kvaliteeti, vaid tagavad ka, et põllumajandustootjad suudavad vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ning hoida rohkem süsinikku pinnases.
Meie plaan, eriti ühise põllumajanduspoliitika teises sambas - kaasa arvatud investeerimismeetmetes, mille eesmärk on võimaldada põllumajandustootjatel oma tegevust tänapäevastada -, on anda stiimul nendele investeeringutele keskendumiseks, et süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendada. Näiteks ei oleks avaliku kaasfinantseerimise ulatus kõrgete või normaalsete süsinikdioksiidi heitkogustega traktori puhul sama, mis traktori või põllumajandusseadme puhul, millel on madalamad süsinikdioksiidi heitkogused. Seega kasutame avalikku rahastust stiimulina, et põllumajandustootjad seda küsimust kaaluksid.
Teiseks kavatseme luua instrumendi, mis aitab kaasa teadmistepõhisele põllumajandusele - niisugusele, mis võimaldab meil kasutada uurimis- ja arendustegevuse ning innovatsiooni tulemusi, kaasa arvatud uurimusi, mis on tehtud arengu-uuringute ühisstrateegia raamistikus, ning kõiki nende tulemusi reaalselt rakendada. Loome Euroopa tasandil heade tavade ja innovatsioonivõrgustiku, mis hõlmab teadlasi, konsultante, juhendajaid, põllumajandusettevõtjaid ja toiduainetööstust, et tagada ahela lühendamine teadmise hankimisest kuni selle reaalse rakendamiseni. Niiviisi saame tänu tehnoloogiatele ja põllumajandusettevõtjate kasutatavatele põllumajandustehnikatele aidata peale majandusliku konkurentsivõime tagamise kaasa ka põllumajandustegevuse kliimamuutusi soodustava mõju vähendamisele.
Teema: Euroopa Liidu eelarve muutmise vajadus
2008. aastal alanud kriisi tõttu tõusis ELi liikmesriikide eelarvepuudujäägi ja võlanäitajate tase enneolematult kõrgele, suurendades seeläbi laenukulusid ning põhjustades tõsiseid laenukohustustest tulenevaid raskusi. Peaaegu kõik ELi liikmesriikide valitsused on võtnud vastu ranged kokkuhoiuprogrammid, et vähendada nii riiklikke kulutusi kui avaliku sektori investeerimisprogramme. Sellise tegevuse tagajärjed on avaldunud koheselt, tuues kaasa ulatusliku sotsiaaltoetuste vähenemise ja põhjustades majanduslanguse levikut. Kuigi ELi eelarve võiks olla üks majanduskasvu edendamise põhivahendeid, ei ole seda veel oluliselt ümber struktureeritud vastavalt üldiseks muutunud majandus- ja võlakriisist tulenevatele uutele arengutele.
Kas komisjon kaalub ettepanekuid ELi eelarve üldise restruktureerimise kohta, mis hõlmaksid ka eelarvesuuniste ja -assigneeringute muutmist, et aidata liikmesriikidel reageerida kriisi sotsiaalsetele tagajärgedele ja toetada nende püüdlusi majanduskasvu suurendamiseks?
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Komisjonile esitatud küsimus viitab tegelikult Euroopa majanduse tõelise olukorra diagnoosile ja ka selle haiguse rohule. Saan teatud määral jagada nii diagnoosi kui ka rohtu. Jah, elame kasinuse Euroopas, mis tähendab sotsiaalselt valusaid säästmisi, mis on poliitiliselt kulukad ja majanduslikult vajalikud, kuid samal määral teevad ka Euroopa majanduse väga hapra paranemise teatud mõttes keerulisemaks.
Euroopa Komisjon toetab nüüd kindlalt eelarvete konsolideerimist kui säästva arengu üht eeltingimust, kuid oleme rohkem kui kunagi varem teadlikud probleemi "taaskäivitamine vs. kasinus” tundlikkusest, mida veel tänagi kolleegiumis arutati. Kui mõtlete pikas perspektiivis ja loete 2020. aasta strateegiat, on see selge, nii nagu ka ühtse turu strateegia taaskäivitamise puhul, kuid praegu on oluline vabastada Euroopa majanduse potentsiaal. Praegu peaks vastus olema Euroopa eelarve, kuna hetkel vajame majanduskasvu ja töökohti.
Seda Euroopa eelarve konkreetse laadi tõttu, mis keskendub investeeringutele. Riigieelarved seisnevad peamiselt sotsiaalsiiretes; Euroopa eelarve seisneb peamiselt investeeringutes, mistõttu võib sellel olla mitmekordistav mõju töökohtadele ja majanduskasvule, ning kui vaatame 2012. aasta ettepanekut, siis koos konkurentsivõimega kasvab ka sidusus, strukturaalne rahastamine ning teadus- ja arendustegevus. Teine kasvavate kulutuste kategooria on migratsioon. Seega on seda tüüpi kulutused majanduskasvu ja töökohtade seisukohalt edasiviivad. Pikas perspektiivis peaks sama kehtima ka järgmist finantsperspektiivi puudutava ettepaneku kohta, mille esitame juuni lõpus ja mis lisab palju sellele, mida olen öelnud energia ja üleeuroopalise infrastruktuuri kohta, mis on samuti majanduskasvu ja töökohtade seisukohalt edasiviiv.
Seega võin öelda, et Euroopa eelarve võiks oma olemuse tõttu olla mehhanism, mis asendab kasinusaegadel normaalselt riiklikul tasandil investeerimiskärpeid. Seega peaksime Euroopa eelarve potentsiaali maksimaalselt ära kasutama.
Nikolaos Chountis
(EL) Tänan teid vastuse eest, volinik! Ma ei tea, kas komisjon arutab hetkel viimaseid pressiteateid Kreeka võla kohta, kus räägitakse ka salajastest kohtumistest, võlgade restruktureerimisest, uutest laenudest ja võimalusest, et Kreeka lahkub euroalast. Samal ajal elame memorandumi tugevate mõjude all. Säästva arenguta seda võlga ära ei maksta ning majandus ei parane. Minu küsimus on: missuguseid eelarvega seotud meetmeid praegu välja pakute, et aidata kriisis kannatada saanud riike, näiteks Kreekat?
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Tunnistan seda, kuid loomulikult oli see sedavõrd oluline ja pakiline probleem, et eelmise nädala kohtumiselt lekkinud teavet arutati kolleegiumis.
See õhutab spekulatsioone. Sedasorti teabelekkel on oma hind ning see, mis sellest Kreekat ümbritsevast halvenevast õhustikust tuleb, ei aita Kreekat. Järgmiste kohtumiste mureküsimus on Kreeka restruktureerimiskava ja tingimusliku abi päästepaketi tingimused. Siiski ei ole ma siin selleks, et arutada, milles peaksid komisjoni pädevad liikmed ja Rahvusvaheline Valuutafond koos Kreeka esindajatega kokku leppima.
Saame vaid loota, et riigisiseselt tehakse parimad võimalikud pingutused, mis on poliitiliselt ilmselt väga valusad ja rakendamisel valitsusele kulukad. Tunnistan, et teabeleke õhutab spekulatsioone ja põhjustab Kreeka potentsiaalseks taastumiseks vajalike tingimuste halvenemist.
Teema: Euroopa vabatahtlik humanitaarabikorpus
Kas komisjon võiks Euroopa vabatahtliku tegevuse 2011. aasta raames parlamenti teavitada Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse loomist käsitleva õigusloomeprotsessi hetkeseisust?
Kas komisjon võiks eelkõige täpsustada, milliseid meetmeid kavatsetakse võtta üldsusega konsulteerimise tulemuste alusel, ning öelda, millised konkreetsed katseprojektid on praeguseks välja valitud?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Püüan lühidalt vastata.
Lissaboni leping sätestab Euroopa vabatahtliku humanitaarabikorpuse moodustamise eesmärgiga luua raamistik noorte eurooplaste ühisteks panusteks humanitaarabioperatsioonide tegemiseks liidus. Eelmisel, 2010. aastal, vaatasime uuesti läbi olemasoleva vabatahtlikkuse olukorra, korraldades kahepoolseid kohtumisi, uurimistööd ja pühendades sellele 2010. aasta septembris konverentsi. Selle tulemusena võtsime 23. septembril vastu teatise, milles visandatakse korpuse jaoks etapiline lähenemisviis.
Esimene inventari kontrollimise faas võimaldas meil tuvastada praegused lüngad, vajadused ja tingimused, mille alusel vabatahtlikud korpused annavad Euroopa humanitaarabisse positiivse panuse. Sel, 2011. aastal, on põhitegevus lähenemist edasi arendada, korraldades muu hulgas avaliku konsultatsiooni sidusrühmadega, mille tulemused avaldatakse selle kuu, 2011. aasta mai lõpuks. Teiseks on ettevalmistav tegevus, mis võimaldab komisjonil rahastada pilootprojekte, mille eesmärk on valida, välja õpetada ja tööle rakendada piiratud arv vabatahtlikke, pidades silmas seadusandliku ettepaneku vastuvõtmist. Kolmandaks teeme täieliku mõjuhindamise, mis teavitab meid vabatahtlike korpuse potentsiaalsetest majanduslikest ja sotsiaalsetest mõjudest. Nende tegevuste tulemused toetavad määruse ettepanekut, mis esitatakse 2012. aastal.
Avalike sidusrühmadega toimunud konsultatsioonide ja valitud poliitprojektide tulemused esitatakse sellele teemale pühendatud konverentsil 2011. aasta juunis, sedakorda Budapestis, Ungari presidentuuri patronaaži all.
Marian Harkin
Austatud juhataja! Arvestades, et aega napib ja volinik on mu küsimusele juba üsna põhjalikult vastanud, ei ole mul rohkem küsimusi.
Teema: Humanitaarabi Liibüale
Kuidas annab komisjon humanitaarabi mässulistele ja süütutele tsiviilelanikele Liibüas ja teistes Põhja-Aafrika kriisipiirkondades? Kuidas hindab komisjon oma sellekohast tegevust viimastel kuudel?
Teema: Reageerimine tsiviil- ja sõjaliste katastroofide korral
Liibüa konflikt on näidanud, kui oluline on, et Euroopa oleks suuteline mobiliseerima oma mitmesuguseid ressursse kiireks reageerimiseks.
Kas komisjoni arvates on paranenud ELi suutlikkus koondada nii sõjalisi kui ka humanitaarjõudusid koordineeritult?
Kas on liigutud edasi soovituse osas luua alaline organ, mis kooskõlastaks ELi ja liikmesriikide reageerimist nii tsiviil- kui ka sõjaliste katastroofide korral?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Liibüa kriisi algusest peale on Euroopa Liit täitnud oma kohustust leevendada tsiviilisikute kannatusi, andes õigeaegset ja kaalukat humanitaarabi.
Praeguseks on komisjon eraldanud 50 miljonit eurot - 40 miljonit eurot meie humanitaarabi eelarvest ja 10 miljonit eurot tsiviilkaitse eelarverealt -, samal ajal kui 27 liikmesriiki on ühiselt panustanud 52 miljoni euroga, andes ELi humanitaarabi kogusummaks 102 miljonit eurot. Oleme kahtlemata kõige suuremad abistajad, kes tegelevad Liibüa inimeste vajadustega.
Meie humanitaarahastus toetab tegevusi, mida viivad ellu meie partnerid, ÜRO agentuurid, Punane Rist ja Punane Poolkuu ning valitsusvälised organisatsioonid. Meie tegevuste hulka kuuluvad nii tungivate vajadustega tegelemine Liibüas kui ka sealt põgenenud inimeste vajaduste täitmine. Tänase päeva seisuga on riigist turvalisemat elu otsima läinud 740 000 moslemist võõrtöötajat.
Liibüas evakueerisime muu hulgas mere kaudu umbes 2000 Misrata tsiviilisikut, jagasime Misratas ja teistes Liibüa piirkondades toitu, vett, hügieeni- ja meditsiinitarbeid ning jagasime toidu valmistamiseks vajalikke aineid, kuna eeldame, et järgmise nelja kuni kuue nädala jooksul toiduolukord halveneb.
Liibüa piirialadel toetab komisjon hädaabivarude ennetavat jagamist. Samuti toetame Liibüast lahkunud inimeste operatsioone Tuneesias, Egiptuses ja Alžeerias.
ELi tsiviilkaitsemehhanismi on rakendatud kahel korral: esmalt selleks, et toetada liikmesriikide konsulaaroperatsioone meie kodanike evakueerimiseks - evakueeritud on 5800 eurooplast -, ja teiseks Tuneesiasse ja Egiptusesse lõksu jäänud võõrtöötajate kojunaasmise hõlbustamiseks. Oleme komisjoni abiga korraldanud liikmesriikidest 157 lendu ja rahastanud ka Rahvusvahelise Migratsiooniorganisatsiooni kaudu kolmandate riikide kodanike kodumaale naasmist. Kokku on turvaliselt koju jõudnud üle 56 000 inimese. See aitab loomulikult vähendada ka ohtu, et Euroopasse saabub immigrantide laine.
Hoolimata jätkuvatest lahingutest, mis on laienenud Liibüa eri piirkondadesse, teevad humanitaarorganisatsioonid märkimisväärset tööd, et suurt humanitaarkatastroofi ennetada. Praegusel hetkel on meie põhimure jätkuvalt see, et suurtel Liibüa aladel, mis on Gadaffi võimu all, on nende humanitaartöötajate juurdepääs piiratud.
Soovin teile kinnitada, et komisjon jätkab oma jõupingutusi selle konflikti tõttu kannatavate inimeste aitamiseks.
Bernd Posselt
(DE) Austatud juhataja, volinik! Tänan teid väga teie pühendumise eest selles küsimuses! Tahan seda tungivalt rõhutada. Sooviksin esitada järgmise küsimuse: eile või täna esitas Ühinenud Rahvaste Organisatsioon palve lahingutegevus peatada, et oleks võimalik kanda hoolt inimeste humanitaarvajaduste eest. Kas humanitaarabi jõuab üldse enamikuni Liibüa elanikkonnast ja missugune protsent riigist või elanikkonnast on teie hinnangul abiorganisatsioonidele kättesaamatu?
Sarah Ludford
Lugupeetud volinik! Parlamendi resolutsioonide ja nõukogu eelmise detsembri järelduste valguses soovin küsida, kas oskaksite anda hinnangu edusammudele, mis on tehtud pärast 2006. aasta Barnier' aruannet tõeliselt sidusa kiirreageerimis- või katastroofidele reageerimise mehhanismi nimel: niisuguse mehhanismi nimel, mis ühendab humanitaar-, tsiviilkaitse- ja sõjaväelised väärtused ning millel on eelnevalt tuvastatud ressursibaas liikmesriikidelt, mitte ad hoc lähenemine? Kas saame oma tegevuse kontrolli alla? Kas saate seda meile kinnitada?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Vastusena esimesele küsimusele on juurdepääs aladele Liibüas, kus toimuvad sõjalised operatsioonid, piiratud, kuid oleme siiski suutnud tänu humanitaartöötajate vaprusele jõuda kahe kannatada saanud elanikkonna juurde Misratas ning vaidlustatud linnadesse rannikualadel. Meil ei ole õnnestunud pääseda Liibüa lääneosas, Gaddafi kontrolli all olevatel aladel elavate inimeste juurde.
Samuti teeb meile suurt muret see, et kasvamas on riigist põgenevate liibüalaste arv. 740 000 inimesest, keda täna mainisin, on umbes 50 000 liibüalased ning just nende arv kasvab, sundides meid nende inimeste aitamiseks veel ühe probleemiga tegelema. Enamik neist kolib elama vastuvõtvatesse kogukondadesse Tuneesias ja Egiptuses. Nüüd peame leidma viisi nende kogukondade toetamiseks.
Mis puudutab tulevahetuse peatamist, siis oleme palunud selle lõpetamist, et pääseda humanitaarabi ohutuks andmiseks sündmuskohta ning loomulikult toetame selles väga ÜROd. Võin teile kinnitada, et oleme pidevas kontaktis ÜRO ja UNHCRiga, et saaksime abistajad oma kohtadele saata kohe, kui selleks võimalus avaneb, nagu oleme nüüdseks teinud paljudel juhtudel, näiteks Misrata puhul.
Koordineeritud vastuse kohta oli eraldi küsimus. Kas tohin jätkata vastusega sellele küsimusele? Oleme teinud märkimisväärseid edusamme töö edendamisel, et tugevdada ELi katastroofidele reageerimise suutlikkust, mida ülemkogu eelmise aasta lõpus üksmeelselt toetas. Kavatseme kiirendada selle teatise rakendamist, luues selle kalendriaasta lõpuks ööpäevaringse ja kõikidel nädalapäevadel töötava Euroopa hädaabireageerimiskeskuse. See luuakse praeguse järelevalve- ja teabekeskuse ning ka humanitaarabi osutamise erimeeskondade alusel, mis tegutsesid ECHOs. Sellel on füüsiline suutlikkus töötada ööpäevaringselt ja seitse päeva nädalas.
Viimase aasta jooksul oleme eriti Haiti katastroofile, Pakistani üleujutustele ja praegu Liibüas toimunule reageerimise kontekstis loonud väga tugevad ja tõhusad töösidemed ELi Euroopa välisteenistuse sõjalise staabiga, nii et nüüd arvab ELi sõjaline staap kontaktametnikud humanitaaroperatsioonil osalejate hulka, nii et saame tagada, et kavandame tegevust üheskoos ja ka tegutseme üheskoos.
Vastus teie küsimusele on: jah, me teeme edusamme. Kahjuks oleme eelmise aasta sündmuste tõttu 2010. aastal ja ka sel aastal seisnud silmitsi ebatavaliselt keeruliste oludega, mis on andnud väga suure tõuke selle tööga edasi minemiseks.
Teema: Konserveeritud kalatooted kui toiduabi osa
Kas komisjon on lisanud Euroopa Liidu poolt humanitaarkriisi all kannatavatele maadele saadetava toiduabi pakkide koosseisu ka töödeldud ja konserveeritud kalatooted? Kas komisjon on nõus, et töödeldud ja konserveeritud kalatooted sobivad toiduabiks ideaalselt, kuna nad on valgurikkad, neil on pikk säilivusaeg ning neid saab kiiresti tarnida?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Euroopa Liit on üks suurimaid toiduabi andjaid. Komisjon on võtnud endale kohustuseks tagada, et kõige haavatavamad inimrühmad saaksid juurdepääsu ohutule, piisavale ja toitvale toidule. Komisjon ei rakenda ise abioperatsioone. See rahastab partnerorganisatsioone - ÜRO agentuure, rahvusvahelisi valitsusväliseid organisatsioone, Punase Risti peret - või partnereid, kellel on ulatuslikud abioperatsioonide korraldamise kogemused kõige haavatavamate inimeste seas.
Meie ülesandeid täitvatel partneritel on iga konkreetse juhtumi korral volitused otsustada, missugused on kõige sobivamad toiduabi vajadused. Õhutame neid ostma võimalikult palju kohalikku toitu. Miks? Sest niiviisi osutavad nad vajalikku abi kohalikele põllumajandustootjatele ning tulemuseks ei ole olukord, kus toidame küll inimesi, kuid hävitame samal ajal kohalike põllumajandustootjate elatise, tuues kaasa omaenda toidu. Komisjon tunnustab alati niisuguseid valikuid ja tagab, et arvesse võetaks ka eri tegureid, nagu kaupade kättesaadavus ja toiteväärtus, kohalike elanike toitumisharjumused, toiduvalmistamisvõimaluste olemasolu ja kulukaalutlused, kaasa arvatud transpordikulud.
Sellel alusel määratakse meie toiduabi täpne koostis. Loomulikult on konservtoidul, sealhulgas konserveeritud kalatooted, teatud eelised, kuna need säilivad pikka aega ning sobivad seetõttu tagavaradeks. Samuti on sellel ka miinuseid, mis on mõnikord seotud kulutuste või kohalike elanike toitumisharjumustega. Seega peame alati veenduma, et meie tegevus aitab inimesi kõige tõhusamal moel.
Pat the Cope Gallagher
Tänan teid vastuse eest, lugupeetud volinik! Usun teie sõnu. Olete oma kõnedes mitmel korral maininud toiteväärtust ning konserveeritud kala täidab õigupoolest kõik nõudmised: see on odav, valgurikas, seda ei ole tarvis külmikus transportida ega saabumisel külmas hoida ning loomulikult on sellel väga pikk realiseerimisaeg. Ning kui rääkida küpsetamisest, siis kala on juba valmis. Pean siin eelkõige silmas makrelli ja heeringat.
Püüan teile öelda, et ehk kasutaksite oma kontoreid, et vähemalt soovitada konserveeritud kalatoodete kasutamist? Meie oleme seda rahastavad inimesed ning mulle meeldiks, kui saaksin võimaluse kohtuda kellegagi teie peadirektoraadist, et seda asja arutada, kuna olen pärit piirkonnast, kus kala on külluslikult, kuid ühtki muud tüüpi tööd ei ole. Peaksime püüdma omaenda inimesi aidata ning seeläbi aidata ka teisi.
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Teie mõte peab paika. Peame otsima kõrget toiteväärtust ja kasutuslihtsust. Samas sooviksin hoiatada komisjoni sekkumise laiendamise eest, otsustades ette ära, missugune peaks olema toiduabi koostis mis tahes suvalise juhtumi korral.
Oleme Euroopa Liidus toiduabivaldkonnas võtnud väga olulise juhirolli, muutes toiduabi mittesiduvaks - teiste sõnadega ei nõudnud me seda, et Euroopa toiduabi peaks sisaldama Euroopas toodetud toitu. Mõnikord kasutatakse toiduabi andmisel Euroopa põllumajandussaaduste ülejääki.
Küll aga nõuame, et inimestele antav toit oleks igal juhul konkreetsetele oludele kõige sobivam. Ning miks me seda teeme? Kui oma toiduabi mittesiduvaks muudame, võimaldab see meie partnerorganisatsioonidel osta toitu kohalikelt tootjatelt, keda see innustab. Me ei too toitu Euroopast, hävitades kohalike põllumajandustootjate elatisallika ning andes neile seejärel arenguabi, tuues veelgi enam toitu, kuna meie toiduabikava on olnud läbi mõtlemata.
Võin teile kinnitada, et maailmas nähakse Euroopa niisugust käitumist õige otsusena ning arengumaade inimesed ja arengupartnerid aplodeerivad meile niisuguse toiduabikava eest. Sellegipoolest toetame ka oma toidu kasutamist ja sellel juhul on konserveeritud kalatooted väga sobilikud. Võin teile kinnitada, et püüame teha õiget asja. Kui see on õige asi, siis loomulikult soodustame seda.
Olete meie teenistustes väga teretulnud - suhtleme Euroopa Parlamendiga alati väga hea meelega.
Juhataja
Paruness Sarah Ludford, saite oma küsimusele vastuse. Kas soovite saada lisaküsimust? Kas asi on selles? Olete oma küsimusele vastuse saanud.
Sarah Ludford
Jah, tõepoolest! Ülemkogu eelmise aasta detsembri järeldustes kõneldi komisjoni 2011. aasta jooksul tehtud eri ettepanekutest. Ma ei saa väita, et olen selles valdkonnas asjatundja, kuid need ei ole uudistesse jõudnud, ning tundsin huvi selle vastu, kas mõni nendest ettepanekutest on ka tehtud. Lähen tagasi minevikus tehtud ettepanekute juurde, mida pakkusid välja ka minu fraktsioonikaaslased, luua kiiresti tegutsev ELi organisatsioon. Parlament kutsus üles looma Euroopa kodanikukaitse üksust, mis on idee poolest mingit tüüpi püsiv organ, et me ei peaks edaspidi enam lootma sellele peost suhu tegevusele. Looksime mehhanismid, et saaksime väga kiiresti tegutsema asuda. Tean, et ütlesite, et oleme edusamme teinud, kuid kas saavutame varsti ka tõeliselt ideaalse olukorra?
Kristalina Georgieva
komisjoni liige. - Nõukogu järeldused andsid meile mandaadi töötada Euroopa kodanikukaitse suutlikkuse loomise nimel, mis oleks ennustatav ja valmis viivitamatuks tegutsemiseks, põhinedes meie liikmesriikide tegutsemismoodulitel, mida saame katastroofi korral kohe mobiliseerida ja vajalikku kohta transportida.
Meie praegune seis on tegelikult üsna muljetavaldav, kuna liikmesriigid on meie juures registreerinud juba 104 moodulit ning meil on nende lubadus, et saame neid mobiliseerida ja prognoositaval viisil abi osutada, senikaua kui liikmesriigid ei vaja neid mooduleid kodus samade katastroofidega võitlemiseks.
Peame veel töötama kitsaskohtade leidmise ja nende lahendamise nimel. Teeme selle nimel kaalutlevalt tööd ning pöördume seejärel oma volitavate keskkondade, nõukogu ja parlamendi poole, et saada teie heakskiit kavale, mida kavatseme nende kitsaskohtade lahendamiseks kasutada.
Eelmisel aastal kavandatust kiiremini edeneb Euroopa hädaabireageerimiskeskuse loomine. Võin teile kinnitada, et see muudaks nii mõndagi, kuna võimaldaks kiirendada stsenaariumite kavandamise protsessi - mis tüüpi katastroofideks peame valmis olema - ning ka osalevate liikmesriikide vahendite modelleerimist.
Kõike muutvad sõnad olid "liikmesriikide vahatahtlik osalus”. Siis aga, kui see kohustus on juba võetud, kuuluvad need vahendid ühendusele ning võime neid vajaduse korral kasutada.
Teema: Kliimamuutus ja põllumajandustootjate roll
Kui oluliseks tuleks komisjoni arvates pidada põllumajandustootjate rolli võitluses praegu ühe suurima keskkonnaprobleemiga, seoses süsiniku neeldumise, metsade ja muude meetmetega?
Kuidas komisjon kavatseb põllumajandustootjaid toetada kliimamuutuse vastu võitlemisel?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Nii põllumajandus kui ka metsandus võivad ELi kliimaeesmärkide saavutamisel mängida loomulikult olulist rolli ning põllumajanduse muude kasvuhoonegaaside kui CO2 heitkogused on lisatud ka ELi jagatud kohustuse mehhanismi, kuid maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsandusega seotud (nn LULUCF) CO2 heitkogused ja nende eemaldamine ei ole osa praegusest heitkoguste vähendamise eesmärgist, mis võeti vastu 2008. aastal kliimamuutuste ja energiapaketi raames.
Siiski palusid Euroopa Ülemkogu ja parlament selle paketi osana komisjonil 2011. aasta keskpaigaks hinnata selle ELi vähendamiskohustusest väljajätmise üksikasju ning tegema vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. Seega kavatseb komisjon sellel suvel ehk siis kohe avaldada asjakohase teatise.
Kaasamine võib tugevdada meie kliimakohustuste keskkondlikku terviklikkust, tagades, et kaetud oleksid kõik heited ja kõrvaldamised, muutes samal ajal nähtavamaks põllumajandustootjate ja metsaülemate püüdlused säästliku maakasutushalduse abil hinnalangust suurendada.
Praegune ühine põllumajanduspoliitika hõlmab instrumente, mis tegelevad kliimamuutustega peamiselt mitme vastastikku kasuliku põllumajandus- ja keskkonnapoliitika ning kliimameetme kaudu. Esimene sammas annab sissetulekutoetust põllumajandustootjatele, kes peavad kinni pidama nõuetele vastavusest - põhimõttest, mis hõlmab baaskohustusi, millest mõned on kliimameetmete seisukohalt olulised. Teise samba maaelu arengu poliitika muudab liikmesriikidele kättesaadavamaks kindlama suunitlusega kliimameetmed.
2008. aasta tervisekontroll kinnitas taas kliimamuutuste rolli ühe põhiprobleemina, millega tuleb tegeleda, ning maaelu arengu poliitika raames on juba võimalik toetada metsandusega seotud meetmeid, näiteks metsastamist.
Reformitud keskkonnasõbralikuma esimese sambaga ühist põllumajanduspoliitikat, millega võeti kasutusele lepinguvälised ja iga-aastased keskkonnategevused, mis lähevad nõuetele vastavuse tingimustest kaugemale, ning rohkem kliimameetmetele keskenduva teise sambaga, mida toetab professionaalne põllumajandusettevõtjatele mõeldud nõustamisteenus, saaks kohandada põllumajandustootjaid maakasutussüsteemide haldamisel abistama, et aidata kaasa kliimameetmete võtmisele (kliimamuutuste leevendamine) ja olla kliimamuutustest vähem sõltuv (kohandamine). Just seda kavatseme järgmise ühise põllumajanduspoliitikaga saavutada.
Jim Higgins
(GA) Soovin tänada volinikku. On selge, et tema poliitika liigub õiges suunas. Põllumajanduse rolli seisukohalt minu koduriigi majanduses on see tõepoolest väga oluline. Näiteks 2010. aastal oli ELi netosiire Iirimaa põllumajanduse eelarvesse hinnanguliselt 978,3 miljonit eurot. On selge, et põllumajandustootjad on valmis teiega koostööd tegema nii kliimamuutustega kui ka teistes samalaadsetes küsimustes, kuid kui soovime sedasorti koostööd saavutada, peavad nad saama hüvitisi ja raha. On selge, et nad on koostöövalmis, kuid samas ei ole neil võimalik koostööd teha ilma hüvitise, ökonoomika, rahata.
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Arvan, et oleme üldjoontes ühel nõul. Kasutate sõna "hüvitis”. Eelistan öelda, et ühine põllumajanduspoliitika peaks liikuma rohkem olukorra suunas, kus inimestel, kes annavad midagi üldiseks hüvanguks, peaks olema võimalik saada abi. Seeläbi muutub põllumajandustootjatele kliima, vee kvaliteedi või mille iganes suunas liikumine reaalsemaks ja konkreetsemaks valikuks ning meie saaksime põllumajandusele antavatest toetustest suuremat väärtust. Vähemalt niiviisi me üldjoontes komisjonis mõtleme.
Teema: Sooline võrdõiguslikkus kliimamuutuse vastases võitluses
Ülemaailmse 2011. aasta kliimaohtude indeksi järgi on 35 riigi seas, kus kliimaohud on kõige suuremad, ka kuus Euroopa Liidu riiki. Naised on kliimamuutuse seisukohast kõige kaitsetumas seisundis, sest nad moodustavad suurema osa vaeseimast elanikkonnast. Kuigi sooline võrdõiguslikkus on tunnistatud kestliku arengu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamise vajalikuks eeltingimuseks, ei pöörata sellele põhimõttele kliimamuutust käsitlevas poliitikas ekspertide arvates piisavalt tähelepanu. On ilmne, et puudub menetlus naiste kaasamiseks kliimamuutuse vastasesse võitlusse.
Milliseid meetmeid kavatseb Euroopa Komisjon võtta, et kaasata Euroopa Liidu kliimamuutuse vastase võitluse poliitikasse soolise võrdõiguslikkuse mõõde?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Euroopa Liit on olnud pikka aega soolise võrdõiguslikkuse edendaja. Selle toetamiseks on komisjonil hästi sisse töötatud laiaulatuslike konsultatsioonide praktika nii komisjoni sees kui ka sellest väljaspool. Eriti hästi võimaldab kõikide komisjoni osakondade omavaheline konsultatsioon arvestada soolise võrdõiguslikkuse aspekte kõikides seadusandlikes ettepanekutes ja muudes algatustes, kaasa arvatud kliimamuutustega seoses.
Komisjon tunnistab kliimamuutuste suurt sotsiaalset mõju naistele ning ka naiste olulist rolli kliimamuutuste vastu võitlemisel. 2009. aasta oktoobris kutsus komisjon üles looma platvormi, mis võimaldaks naistel ennast kuuldavaks teha, seda eriti kliimamuutuste vastu võitlejatena.
Lisaks sellele teeb komisjon tihedat koostööd liikmesriikide ja ELi eesistujariikidega, et töötada välja indikaatorid nn Pekingi tegevusplatvormi 12 murettekitavat valdkonda käsitlevaks järeltegevuseks ELi tasandil.
Selles suhtes on komisjon naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010-2015 sätestanud, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi edasise töö üks prioriteetidest on naisi ja keskkonda käsitlevate indikaatorite väljatöötamine. Samuti oleme aru saanud, et järgmise aasta esimeses pooles soovib eesistujariik Taani töötada selles vallas välja indikaatorid, millega keskendutakse peamiselt kliimamuutustele. Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut koostab raporti ning nõukogu võib Taani eesistumise semestri lõpupoole vastu võtta sellekohased konkreetsed järeldused.
Seega on kliimamuutusi ja naisi puudutavad küsimused vägagi päevakorras.
Justas Vincas Paleckis
Tänan teid põhjaliku vastuse eest! Paar aastat tagasi teatas komisjon, et praegu on peamine julgeolekuoht kliimamuutused ning inimkonnal on umbes kümme aastat aega, et toimunud muutusi heaks teha. Mina isiklikult olen arvamusel, et majanduskriis, revolutsioonid Põhja-Aafrikas ja nüüd ka Fukushima on juhtinud tähelepanu kliimamuutustevastasest võitlusest eemale. Kas ka teil on selline mulje jäänud?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - On selge, et meil on viimastel aastatel olnud väga palju probleeme. Siiski, kui rääkida näiteks Põhja-Aafrikast, siis pean ütlema - nagu just mainiti -, et Tuneesias alanule andis muu hulgas tõuke ka sealsete toiduhindade tõus.
Arvan, et maailm nägi, et kliimamuutused ei ole ainuke põhjus, miks meie toiduhinnad tõusevad, kuid need mitmekordistavad seda ohtu. Need muudavad muud tüüpi ohud hullemaks. Siin olukorras ei ole võimalik valida vaid üht võimalust. Siiski arvan, et paljuski jõuab üha enamatele riikidele, valitsustele, ettevõtetele ja sektoritele kohale, et olemas on seos selle vahel, kuidas tegeleme kliimamuutustega, ja selle vahel, kuidas tagame inimeste julgeoleku.
Teema: CO2 heitkoguste vähendamise kulud Euroopa Liidus
Euroopa Liit kavatseb vähendada CO2 heitkoguseid 2020. aastaks 20% võrra. Sedavõrd ambitsioonikas eesmärk mõjutab kahtlemata liikmesriikide majandust. Juba praegu paigutavad paljud ettevõtted oma tootmistegevuse ümber väljapoole Euroopa Liitu, sest nad ei ole võimelised kandma liidu kliimapoliitikast tulenevaid kulusid.
Kas komisjon on teinud arvutusi, mis võimaldaksid hinnata CO2 heitkoguste sellisel määral vähendamise mõju liikmesriikide majandusele?
Milliseid liikmesriike mõjutab kõnealune eesmärk kõige rohkem ja millist mõju avaldab see nende SKP-le?
Kui suured oleksid liikmesriikide majandusele põhjustatavad kulud, kui heitkoguste vähendamise eesmärk 2020. aastaks oleks 10%-15%?
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Tegelikult on komisjon juba 2010. aasta märtsis ja aprillis vastanud lugupeetud parlamendiliikme Zbigniew Ziobro sarnastele kirjalikele küsimustele Euroopa Liidu kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise kulutuste kohta 2020. aastaks ja kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumise kohta.
EL on suutnud majanduskasvu heitkogustest lahti siduda. ELi SKP on 1990. aastast alates, mil heitkoguseid on vähendatud 13%, kasvanud 45%, ning siia sisse on arvestatud ka 2010. aasta näitajad, see tähendab näitajad pärast kriisist väljumist. Sama perioodi vältel kasvas Euroopa Liidu töötlev tööstus üle 30%. Need arvud näitavad, et jätkuv majanduskasv võib käia käsikäes heitkoguste vähendamisega. Näiteks on arvestatud, et vahemikus 2005-2009 loodi ainuüksi taastuvenergiatööstuses 550 000 uut töökohta.
Esiteks sooviks komisjon kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumisest rääkides rõhutada, et heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi viimases muudatusettepanekus on Euroopa Parlament ja nõukogu otsustanud selle probleemiga tegeleda, eraldades suurema osa tasuta saastekvootidest sektoritele ja alamsektoritele, millel on suurem oht kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumiseks. Eelmise aasta mais avaldatud komisjoni analüüs kinnitas, et tasuta eraldamine on tõhus moodus kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumise potentsiaalse ohuga tegelemiseks.
Veelgi enam - kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumise ohtu on veelgi vähendatud, kuna nüüd täidab üle 80 riigi, nende hulgas ka kõik tärkava turumajandusega riigid, Kopenhaagenis antud lubadusi, ja enda riigisiseseid eesmärke. Pean ütlema, et komisjonil ei ole tõendeid selle kohta, et ettevõtted kolivad oma tootmised kliimapoliitika tõttu EList välja.
Teiseks on Euroopa Komisjon 2008. aastal vastu võetud kliima- ja energiapaketi raames üksikasjalikult hinnanud CO2 heitkoguste vähendamise kulutusi ja kasusid Euroopa majandusele. 2010. aasta uuemad uurimused näitavad, et 20% kasvuhoonegaaside vähendamise eesmärgi täitmiseks tehtavad kulutused on võrreldes 2008. aastal tehtud analüüsiga langenud vähemalt kolmandiku. Nüüd on need hinnanguliselt 48 miljardit eurot, mis on 0,32% ennustatavast 2020. aasta SKPst. Sellegipoolest tuleks siiski mainida, et mõned nendest investeeringutest saame tagasi, näiteks naftalt kokku hoitud kulutused.
Kliima- ja energiapaketi koostamisel on komisjon vääriliselt arvesse võtnud liikmesriikides valitsevaid eri asjaolusid, mis on seotud majandusarengu, jõukuse ja energiaallikate jaotusega. Lisaks sellele sisaldab kliima- ja energiapakett kolme konkreetset mehhanismi üldiste kulutuste tasakaalustamiseks kõikides liikmesriikides, et jõupingutused jaguneksid õiglaselt ja erapooletult.
Zbigniew Ziobro
(PL) Austatud juhataja! Suur tänu, et olite nii lahke ja võtsite mu küsimuse arvesse. Arvestades aga seda, et aeg hakkab otsa saama, piirdun vaid ühe arutlusega, kui tohib. Annan volinikule hea meelega edasi teabe ettevõtete kohta, mis otsustavad oma tootmise vähendatud CO2 heitkogustest tulenevate piirangute tõttu EList välja viia. Olen arvamusel, et kui teile need konkreetsed faktid esitan, soostub ka komisjon analüüsima selle protsessi negatiivseid tagajärgi Euroopa Liidu majandustele.
Pidades silmas tõsiasja, et CO2 heitkogused ei tunne riigipiire ning pärast tootmise üleviimist need püsivad, avaldades keskkonnale vältimatult negatiivset mõju, jääb Euroopa Liit kaotajaks, kuna see ekspordib töökohti.
Connie Hedegaard
komisjoni liige. - Loomulikult nõustume kõik sellega. See on ka põhjus, miks oleme võrdlusaluste süsteemi kaudu taganud, et kasvuhoonegaaside heitkoguste ülekandumisele kõige haavatavamad sektorid saavad peaaegu kõik saastekvoodid tasuta.
Lubage mul palun üht arusaamatust täpsustada: arvan, et peaksime Euroopa Liidus olema väga ettevaatlikud ning mitte uskuma seda, et teised ei tee midagi. Eelmisel nädalal naasin Koreast. Ka nemad hakkavad nüüd süsinikuga kauplemise võimalust kasutama; nad uurivad praegu, kuidas seda täpselt teha. Nad alustavad 2015. aasta 1. jaanuaril. Hiina teeb tohutuid süsinikuga kauplemise pilootprojekte ja nad tahavad sellest lähitulevikus teha riikliku süsteemi. Samuti kehtestavad nad keskkonnamaksud ja nii edasi.
Võiksin loetleda palju konkureerivaid majandusriike, mis on nüüdseks mõistnud, et neil peab olema ka põhjalik keskkonnapoliitika, energiapoliitika ja kliimapoliitika. Samuti on nad mõistnud, et intelligentse tegutsemise korral saab nende majandus lõpptulemusena kasu.
Juhataja
Ajapuudusel vastamata jäänud küsimustele vastatakse kirjalikult (vt lisa).
Sellega on infotund lõppenud.
(Istung katkestati kell 20.20 ja jätkus kell 21.00)
