Kontrollikoja aastaaruande tutvustamine - eelarveaasta 2008 (arutelu) 
Juhataja
Järgmiseks päevakorrapunktiks on kontrollikoja aastaaruande tutvustamine.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
kontrollikoja president. - Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed, head kolleegid! Mul on au osaleda teie tänasel arutelul Euroopa Kontrollikoja aastaaruande üle, mis käsitleb 2008. aasta eelarve täitmist. Esitlesin aruannet 10. novembril 2009 ka austatud presidendile ja eelarvekontrollikomisjonile.
Kõnealuses aastaaruandes on neli põhipunkti.
Esiteks, kontrollikoda esitab teist aastat järjest raamatupidamise aastaaruande kohta märkusteta järeldusotsuse. Kontrollikoja hinnangul annab raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes küsimustes Euroopa ühenduste finantsolukorrast, tulemustest ja rahavoogudest õiglase pildi. Teisisõnu, 2008. eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate, kuid tähelepanu tuleb pöörata mõnede komisjoni peadirektoraatide süsteemides leitud puudustele.
Teine põhipunkt puudutab raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust, kus eeskirjade eiramine on viimaste aastate jooksul üldiselt vähenenud. Siiski on ebakorrapärasuste tase mõnedes valdkondades liiga suur.
Nagu ka eelmistel aastatel, esitab kontrollikoda 2008. aastal märkusteta järeldusotsuse tulude ja kulukohustuste kohta. Maksete puhul on tase aga jätkuvalt ebaühtlane.
Haldus- ja muude kulude kohta esitab kontrollikoda märkusteta järeldusotsuse, nagu ka varasematel aastatel. Märkusteta järeldusotsus väljastati ka haridus- ja kodakondsusvaldkonnale, kus hinnanguline veamäär on langenud alla 2%. Selle peamiseks põhjuseks on 2008. aastal tehtud ettemaksete suur osakaal, mille vearisk on madalam kui vahe- ja lõppmaksetel. Valdkonna süsteeme hinnatakse aga ikka veel vaid osaliselt mõjusaks.
Põllumajanduse ja loodusvarade maksed on kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes küsimustes seaduslikud ja korrektsed, kui välja arvata maaelu areng. Tegemist on esimese korraga, kui kontrollikoda esitab märkustega järeldusotsuse, mitte eitava. Poliitikavaldkondade rühma üldine veamäär on võrreldes eelmiste aastatega vähenenud ning jääb alla 2%. Maaelu arengu järelevalve- ja kontrollisüsteemide puudused mõjutasid oluliselt kontrollikoja üldist hinnangut süsteemidele, mis hinnati vaid osaliselt mõjusaks.
Kontrollikoda esitab märkustega järeldusotsuse ka poliitikavaldkondade majandus- ja rahandusküsimuste rühma kohta, kuna leiti vigu tehingutes, mis olid seotud teadusuuringute ja tehnoloogia arendamise kuuenda raamprogrammiga.
Poliitikavaldkondade ühtekuuluvuse, teadusuuringute, energia ja transpordi ning välisabi, arengukoostöö ja laienemise rühmade suhtes esitab kontrollikoda taas eitavad järeldusotsused, leides, et rühmad on oluliselt vigadest mõjutatud, kuigi erineval määral.
Ühtekuuluvus on jätkuvalt vigadest enim mõjutatud valdkond. Kontrollikoja hinnangul ei oleks pidanud välja maksma vähemalt 11 protsenti 24,8 miljardi euro suurusest kogusummast, mis 2008. aastal seoses programmiperioodiga 2000-2006 välja maksti.
Komisjon on väitnud, et korrigeerimis- ja tagasinõudmismehhanismid vähendavad vigade mõju. Kontrollikoda leiab aga, et liikmesriigid ei esita finantskorrektsioonide kohta piisavalt täielikku ja usaldusväärset teavet, mille abil väite õigsust tõestada. Lisaks leidis kontrollikoda juhtumeid, kus liikmesriigid asendasid komisjoni hüvitamata jäetud abikõlbmatud kulud uute kulutustega, mis olid samuti abikõlbmatud.
Programmiperioodi 2007-2013 peaaegu kõik maksed on ettemaksed, millele kehtib suhteliselt vähe tingimusi. Seega on liiga vara hinnata, kas eeskirjades või süsteemides tehtud muudatused on veamäära vähendanud. Siiski tuleb nentida, et viivitused liikmesriikide süsteemikirjelduste, vastavushinnangute ja auditistrateegiate heakskiitmisel on pärssinud eelarve täitmist ja võivad suurendada riski, et kontrollisüsteemidega ei tõkestata või ei avastata vigu käivitamisetapis.
Teadusuuringute, energia ja transpordi valdkonda mõjutab jätkuvalt oluline veamäär, kuid komisjoni võetud parandusmeetmetega on suudetud veamäära alandada. Sellest hoolimata on õiguslikud nõuded endiselt keerulised ja kontrollisüsteemid vaid osaliselt mõjusad.
Välisabi, arengukoostöö ja laienemise maksed on samuti jätkuvalt olulistest vigadest mõjutatud. Välis- ja arenguabi süsteemide puudused esinevad peamiselt rakendusasutuste ja delegatsioonide tasandil.
Kokkuvõttes veamäärad vähenevad, kuid õiguslikud raamistikud on jätkuvalt keerulised ja mõningates kontrollisüsteemides on endiselt probleeme. Eeskirjade vastaselt tehtavate maksete arvu vähendamiseks tuleb järelevalve- ja kontrollisüsteeme pidevalt täiustada ning võimalusel eeskirju ja määrusi lihtsamaks muuta.
Aastaaruande kolmas põhipunkt on järgmine: kontrollikoja varasemad soovitused järelevalve- ja kontrollisüsteemide parandamiseks on endiselt jõus, sest asjakohased meetmed moodustavad osa käimasolevast protsessist, mille puhul kulub aega, enne kui meetmed võivad hakata mõju avaldama.
Jätkuvalt on esmatähtis käsitleda konkreetseid puudusi, mida kontrollikoda on leidnud kõige probleemsemates valdkondades, millest paljusid ma äsja kirjeldasin.
Seoses programmiperioodi 2000-2006 eesseisva lõpuleviimisega tuleks ka edaspidi pöörata erilist tähelepanu finantskorrektsiooni- ja tagasinõudemehhanismide täiustamisele.
Lisaks peaks komisjon jätkama süsteemide mõjususe kontrollimist ja kindlaks tegema valdkonnad, kus võiks olemasolevate kontrollikuludega paremaid tulemusi saavutada või kus oleks asjakohane kaaluda vastavate programmide või kavade läbivaatamist.
Nimetatud läbivaatamise käigus peaksid seadusandjad ja komisjon kaaluma süsteemi abil saavutatava eeskirjade eiramise jääkriski taseme, ehk siis aktsepteeritava veariski kehtestamist, selle asemel, et määrata kindlaks teostatavate kontrollide arv, nagu see toimub praegu.
Järelevalve- ja kontrollisüsteemide mõjususe parandamise abil saab eeskirjade eiramist siiski vaid piiratud määral vähendada.
Sellega seoses käsitlen aastaaruande neljandat ja viimast põhipunkti: kui eeskirjade vastaselt tehtud maksete esinemist soovitakse oluliselt ja pöördumatult vähendada, on lihtsustamine endiselt esmatähtis. Kontrollikoda tuvastab sageli liiga suurel hulgal vigu valdkondades, mille õiguslikud nõuded (näiteks abikõlblikkuseeskirjad) on keerukad ja ebaselged. Üheks näiteks tõsistest jõupingutustest rahastamiskavade lihtsustamisel on põllumajandus, kus kontrollikoda täheldas kõige suuremat edasiminekut.
Kontrollikoda on endiselt seisukohal, et selge ülesehitusega eeskirjad ja määrused, mida on võimalik üheselt tõlgendada ja mida on lihtne kohaldada, mitte ainult ei vähenda veariski, vaid võivad ka kontrollikulusid kokku hoida.
Lihtsustada tuleb aga ettevaatlikult, et leida tasakaal eeskirjade lihtsamaks muutmise ja poliitiliste eesmärkide täitmise vahel vältimaks selliseid soovimatuid kõrvalmõjusid nagu kulude keskendatuse vähenemine.
Lisaks, nagu kontrollikoda on ka varem rõhutanud, tuleb Euroopa Liidu rahaliste vahendite eraldamise korra ülevaatamisel või uuendamisel lihtsustamise juures arvesse võtta eesmärkide selguse, realistlikkuse, läbipaistvuse ja aruandekohustuse täitmise põhimõtteid. Komisjoni uue koosseisu ametiajal annavad selleks võimaluse kavandatavad finantsmääruse muudatusettepanekud, uus finantsraamistik ja uuendatud eelarve.
Lissaboni lepingu jõustumine toob samuti kaasa muudatusi Euroopa Liidu vahendite juhtimises ja nende kasutamise kontrollimises, suurendades seeläbi Euroopa Parlamendi rolli. Neil muudatustel on oluline tähendus kontrollikoja tööle ja peaksid tõhustama aruandekohustuse täitmist ning läbipaistvust, aidates seega tõsta Euroopa Liidu kodanike usaldust Euroopa Liidu institutsioonide vastu.
Austatud juhataja, lugupeetud parlamendiliikmed! Käes on tähtis hetk uuendusteks Euroopa Liidus ja kavandatavad reformid annavad suurepärase võimaluse ELi finantsjuhtimise edasiseks täiustamiseks. Uuenduste ja reformide ajal on siiski tähtis meeles pidada ka varasemaid kogemusi. Ma usun, et kontrollikojal on sellistes tingimustes tähtis roll, esitades aruandeid ja arvamusi, milles mitte ainult ei viidata olemasolevatele probleemidele, vaid antakse ka soovitusi ELi vahendite paremaks kasutamiseks tulevikus. Kontrollikoda loodab seega jätkata koostööd partnerasutustega, et kasutada parimal võimalikul moel praeguseid võimalusi Euroopa Liidu finantsjuhtimise edasiseks parandamiseks.
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Komisjon tervitab kontrollikoja 2008. eelarveaasta aastaaruannet. Mul oli juba võimalus tänada kontrollikoda hea koostöö eest ka sel aastal. Meil oli väga viljakandev dialoog ning aruanne on väga konstruktiivne.
Nagu president Caldeira äsja ütles, on eeskirjade eiramine viimaste aastate jooksul üldiselt vähenenud. Asjad hakkasid liikuma paremuse poole viis aastat tagasi ning alates 2004. aastast on nn punane ala, kus kontrollikoda leiab kõige rohkem vigasid ja millele annab nn punase kaardi, vähenenud pooleni.
Tänu põhjalikele ümberkorraldustele ja üleminekule tekkepõhisele raamatupidamisele tegi kontrollikoda 2008. aasta jaoks juba teist aastat järjest raamatupidamise aastaaruande kohta märkusteta järeldusotsuse.
Teiseks, esimest korda on põllumajandus saanud üldiselt puhtaks ja roheliseks alaks. Kindlasti on oma osa selles viimastel aastatel sisse viidud laiaulatuslikel lihtsustustel. Kolmandaks on saanud roheliseks ka hariduse ja kodakondsuse valdkond.
Teadusuuringute valdkonna jaoks muutuvad asjad paremaks. Kontrollikoja kohaselt on ebakorrapärasused seotud kuuenda raamprogrammiga, mis annab lootust, et seitsmenda raamprogrammi täiustatud ja lihtsustatud eeskirjad toovad paremaid tulemusi.
Nagu ka eelmisel aastal, ei leidnud kontrollikoda probleeme haldus- ja kontrollisüsteemides. Lisaks on kontrollikoda arvamusel, et kõik komisjoni teenuste tegevusi kajastavad aastaaruanded annavad piisavat kinnitust, olgu see siis kvalifikatsioonidega või ilma, et sisekontrolli süsteemid tagavad aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse. Lisaks sellele on aruandes toodud välja ka töö, mida on vaja veel teha.
Nn Punane ala on nüüd vastavalt ühtekuuluvuse kulutustele umbes 30%, mis on valdkond, kus kontrollikoda ei ole veel leidnud ebakorrapärasuste tasemes olulisi edusamme. Seda võiski eeldada, arvestades, et 2008. aastal ei kontrollinud kontrollikoda makseid, mis tehti programmiperioodi 2007-2013 jaoks sisse seatud täiustatud süsteemide raames. Seoses sellega tuleb mainida, et kontrollikoja järeldused seoses ühtekuuluvuse valdkonnaga kattuvad suurel määral komisjoni enda üldise hinnanguga.
Seoses struktuurifondide valdkonnaga olid komisjonil 2008. aastal puudujääkide tõttu Belgia, Saksamaa, Itaalia, Hispaania, Bulgaaria, Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Poola ja Luksemburgi kontrollsüsteemides teatud reservatsioonid. Komisjon ei tunne piinlikkust seoses läbipaistvusega probleemsete süsteemide suhtes. Nende liikmesriikide nimed avaldati juba juuni komisjoni koondaruandes.
Kontrollikoda tuletas ka meelde, kui tähtis on, et kõik liikmesriigid esitaksid finantskorrektsioonide kohta terviklikke ja usaldusväärseid andmeid. Vajame seda, et tõestada mitmeaastaste kontrollsüsteemide toimimist ning leevendada leitud vigade tagajärgi.
Lisaks soovitas kontrollikoda, et komisjon peab tegema jätkuvalt kõik võimaliku, et saada kinnitust liikmesriikide aastakokkuvõtete ja samuti teatud liikmesriikide vabatahtlike algatuste, siseriiklike deklaratsioonide või kõrgeimate auditiasutuste kaudu.
Komisjon nõustub, et peame loomulikult saama loota liikmesriikide kvaliteetsele sisendile. Näeme paranemist, kuid kaalume ka protsessi kiirendamiseks õigusliku aluse tugevdamist.
Lõpuks rõhutab kontrollikoda, kui olulised on selged eesmärgid, läbipaistvad ja selgesti mõistetavad eeskirjad ja tõhus järelevalve. Sellega väheneb vigade oht ja vähenevad ka kontrollimise kulud. Kuid seda ei saavuta üleöö ning loomulikult ei tohi jätta kasutamata võimalusi, mida pakuvad meile eelseisvad eelarve, finantsraamistiku ja finantsmäärustiku läbivaatamised.
Nüüd peame täiustama liikmesriikidelt struktuurifondide jaoks antud kinnitusi ja üritama asju lihtsamaks muuta, mis nõuab üha enam muudatusi eri programme reguleerivates õigusaktides. Finantsmäärust vaadatakse hetkel läbi ja komisjon esitab oma ettepanekud 2010. aasta kevadel. Peame määratlema koos ka vastuvõetava kulude ja riski suhte, niinimetatud aktsepteeritava veariski.
Euroopa Parlament on minevikus toetanud komisjoni jõupingutusi positiivse usaldatavuse kinnituse saavutamiseks. Nüüd, kus meie jõupingutused mõõdetavaks saavad, loodan, et saan ka edaspidi parlamendi toetusega arvestada.
2008. aasta heakskiidu andmise menetlus algab praeguse komisjoni ametiaja viimastel päevadel ja kestab ka veel järgmise komisjoni esimestel kuudel. Teeme sellest tulevikkuvaatava menetluse, olgugi, et see puudutab eelmise aasta eelarvet.
Ingeborg Gräßle
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja, lugupeetud kontrollikoja president, austatud volinik! Täna on väga hea päev kontrollikojale, kuid samuti ka eelarvekontrollikomisjonile, komisjonile ja ennekõike teile, Siim Kallas. Teil on väga edukas teenistuskäik, mida paljud teie kolleegid enda kohta öelda ei saa.
Viimastel aastatel on toimunud eelarve ja finantsjuhtimise valdkonnas selge areng ning seda tänu kontrollikoja nõuannetele ja konsultatsioonidele. Sel põhjusel soovin avaldada kontrollikojale oma sügavat tänu ning õnnitleda neid üha lihtsamini mõistetavate aruannete koostamise eest. Kontrollikoja valgusfoori süsteem on väga hea lahendus, kuna saadab selgeid sõnumeid. Tänu nimetatud süsteemi kasutuselevõtmisele oleme suutnud suurendada kõikide asjaga seotute püüdlusi. Soovin tänada ka asjaomaseid komisjoni osakondasid suurepärase töö ning selle eest, et nad mõistsid, et midagi on vaja ette võtta. Kuid 31% eelarvest on ikka veel punane. Sellele pöörame tulevatel aastatel kindlasti tähelepanu.
Kontrollikoja klassifikatsiooni järgi on mõned valdkonnad paremas seisus. Selleks on näiteks välisabi. Kuid loomulikult teame ka, et välisabi on paremas olukorras ainult seetõttu, et eelarveabi ei ole võimalik kontrollida ja ka seetõttu, et näiteks ÜRO selle raha kasutamine väärib küll asjaomase peadirektori kaebusi, kuid mitte isegi reservatsiooni tema aastaaruandes. Peamist tähelepanu pöörame eelseisvale struktuurifondide ja välisabi 2008. aasta eelarve täitmise heakskiidu andmise menetlusele. Delegatsioonides on üle 5000 välisabi ametikoha ning rohkem kui 2000 välisabi ametikohta välissuhete peadirektoraadis ja arenguabi osakonnas Brüsselis. Seda oleks hea arutada uue välissuhete volinikuga.
Mis struktuurifondidesse puutub, siis oleme teinud suuri edusamme asjasse puutuvate osapoolte avaldamise ja karistamisega, kuid kindlasti on selles suhtes vaja veel palju teha. Selle valdkonna probleemidega tuleb tegeleda nende tekkekohas. Mainisite mõnda meie liikmesriikidest. Arvan, et komisjon peaks suurendama seoses meie kahe uusima liikmesriigi Rumeenia ja Bulgaariaga oma jõupingutusi oluliselt, vastasel juhul tekivad meil nendega seoses jäävad probleemid. Asjaolu, et komisjonil puudub strateegia seoses nende kahe riigiga, valmistab tõsist muret. Need riigid vajavad suuremat toetust. Vastasel juhul on tõsine oht, et õigusriigi põhimõtetel rajatud EL lakkab olemast.
Õnnitlen teid ja ütlen, et võite loota eelarve täitmise heakskiidu andmise menetlusel Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni solidaarsusele ja väga konstruktiivsele koostööle.
(Aplaus)
Bogusław Liberadzki
fraktsiooni S&D nimel. - (PL) Austatud juhataja! Nagu Ingeborg Gräßle, nii soovin ka mina alustada avaldades lugupidamist Siim Kallasele ja kontrollikojale nende jätkuva koostöö eest, tänu millele muutuvad eelarve, aruandluse, aastaaruannete ja hinnangutega seotud statistika iga aastaga üha paremaks. Näeme ka jõupingutusi, mida tehakse nendes valdkondades eelarvemenetluste korrektsuse tagamiseks. Teiseks näeme ka, et tehakse jõupingutusi kokkulepete saavutamiseks parandamist nõudvates valdkondades ja et neis valdkondades toimub pidev areng paremuse poole alates menetlustest ja lõpetades haldamise, järelevalve, juhtimise ja lõpparuande vormiga.
Meile valmistavad tõsist muret valdkonnad, kus ei ole oluline paranemine täheldatav. President Caldeira mainis neid valdkondi oma sõnavõtus. Soovin tulla tagasi neist kahe väga tähtsa valdkonna juurde. Esimene on ühtekuuluvusfondid ja regionaalpoliitikaga seotud fondid. Meie vaatenurgast on väga oluline saada vastused kahele küsimusele: kõigepealt - miks ei ole toimunud arengut või vähemalt antud selgitusi seoses plaanitud programmidega, mille kohta komisjon ütles, et need on abikõlbmatud, kuna raha kulutati ebakorrektselt? Teiseks öeldi, et 2008. aasta tuleb kindlasti parem. Kuid 2008. aasta oli samasugune nagu 2007. aasta, mis tähendab, et need kuulutused on tulemuseta jäänud.
Meil on küsimus, mida soovime esitada volinike ärakuulamise ajal. Kas ette kujutatud meetmeid kujutati ikka õigesti ette ja kas tehtud avaldused olid õiged ning kas need peavad ikka veel paika?
Igasugune lihtsustamine on teretulnud, kuid mitte siis, kui see tähendab primitiivsete sätete vastuvõtmist. Meil on hea meel ettemaksete süsteemi üle, mis raha kasutamise makseid saavate riikide jaoks oluliselt lihtsamaks teeb. Lõppude lõpuks oligi eesmärk väga lihtne - toimetada raha kasutajani, saada kavatsetud tulu ja seda kõike õigeks ajaks. Kuid paistab, et eriti just viimase kahe aasta jooksul on makseid saanud riigid kasutanud osa sellest rahast praeguste eelarvetulemuste parandamiseks, mitte rakendanud neid valdkodades, mis rahalise toe saamiseks ette nähti.
Seepärast, vaatamata meie kõrgele hinnangule praeguse suuna suhtes, on meil ka teatud reservatsioonid seoses mõnede valdkondadega, mida me suurima heameelega volinike ärakuulamise ajal arutame.
Luigi de Magistris
fraktsiooni ALDE nimel. - (IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Minu tervitused ja tänud kontrollikoja presidendile, kellega meil käeoleval perioodil juba head koostöö oli.
Eelarvekontrollikomisjoni esimehena on kontrollikoja roll minu arvates alati ülimalt tähtis olnud. Seda just sel põhjusel, et kontrollikoda tegutseb väga tundlikus sektoris, mida inimesed terve Euroopa Liidu ulatuses suure huvi ja kriitilise pilguga jälgivad, kuna asi puudutab kulude ja avaliku sektori raha läbipaistvust, täpsust ja õigusjärgsust.
Usun, et tuleb korrata, et kontrollikoda peab säilitama oma töö tegemisel alati iseseisvuse ja autonoomsuse, mis on ülioluline õigete hinnangute andmiseks ja heade otsuste tegemiseks. Samuti palume, et kontrollikoda seaks parlamendi ja eelarvekontrollikomisjoni positsiooni, kus viimased saaksid oma tööd võimalikult tootlikult teha.
Tuleb leida sobilik tasakaal avaliku sektori raha tõhusaks ja kasutoovaks kasutamiseks, kuna see raha on mõeldud tähtsate eesmärkide jaoks, milleks on majanduslik areng ja töökohtade loomine. Samas tuleb kehtestada ka rängad karistused tõsiste eeskirjade eiramiste ja vigade puhul, mida kontrollikoda ka viimasel eelarveaastal leidis. Lisaks tuleb teha kõik võimalik, et vähendada üleliigseid formaalsusi ja bürokraatiat. Nagu Siim Kallas ütles, peab parlament leidma tasakaalu aktsepteeritava veariski alal.
Aruanne, mida suure huviga lugesime, annab häid ideid, kuid selles on ka palju ebaselgust, mille suhtes peame leidma parimad võimalikud lahendused.
Nagu kaasparlamendiliikmed juba mainisid, puudutavad suurimad probleemid peamiselt struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde. On tõsi, et kontrollikoda viitab oma töö käigus avastatud vigadele ja eeskirjade eiramistele seoses nende fondidega. Kuid need, kes saavad asjasse süveneda ja seda analüüsida, näevad, et esiletoodud vigade taga peidavad end palju tõsisemad probleemid, nagu näitavad mitme liikmesriigi viimaste aastate kohtulikud kogemused. Seal võib olla pettusi ja valetamist. Eriti pean silmas paari avastatud viga, milleks on hangete eeskirjadest üleastumine, valede arvete esitamine jne. Selles valdkonnas peame tegema suuri jõupingutusi.
Minu arvates peab komisjon premeerima korralikult käituvaid liikmesriike ning karistama ja trahvima neid, mis eeskirju eiravad. Lisaks olen arvamusel, et Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) peaks kindlasti võtma aluseks kontrollikoja ettepanekuid ning täiustama oma tööd. See on kõikide huvides. Minu arvates on ainus võimalus ELi kodanike finantshuvide tagamiseks koostöö selliste institutsioonide nagu parlamendi, kontrollikoja ja OLAFi vahel.
Bart Staes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (NL) Tänase päeva kohta võib kindlasti öelda palju positiivset. Juba teist korda järjest saame rääkida märkusteta järeldusotsustest seoses oma raamatupidamisega. Eeskirjade eiramine väheneb. Valgusfoori süsteem, mille tuled varem ainult punased olid, hakkab näitama üha enam ja enam oranži, kollast ja mis kõige tähtsam - rohelist. Need kõik on positiivsed aspektid.
Veel üks positiivne aspekt on põllumajandus, mis minevikus palju muret tekitas. Juba aastaid pidasime põllumajanduspoliitikale tehtud kulutuste ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (IACS) heaks süsteemiks. Nägime, kuidas sellised liikmesriigid nagu Kreeka selles ei osalenud. Loomulikult liigume selle kõigega õiges suunas.
Samas aga on põhjust muretsemiseks seoses ühtekuuluvuse, teadusuuringute ja arenguga, energia, transpordi ja kogu välisabi, arengukoostöö ja laienemist puudutava peatükiga. Minu arvates peaksime valima täna arutletavatest eelarve täitmise heakskiidu andmiseks esitatud valdkondadest mõned tähtsamad probleemid. Üks selline probleem on ühtekuuluvuse valdkond. Tuletan täiskogule meelde kurikuulsat kommentaari lõigus 6.17, mille kohaselt ei oleks pidanud välja maksma vähemalt 11 protsenti kogusummast, mis struktuurifondide, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi raames välja maksti. Minu arvates peame pädevatele volinikele seoses sellega palju küsimusi esitama ning uurima täpselt asjade seisu.
Siis on veel välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkond - terve pakett fonde, mille me ÜROsse suuname. Taas loen kontrollikoja aastaaruandest, et nagu teistel organisatsioonidel, nii pole ka kontrollikojal piisavat või üldse mingit juurdepääsu ÜRO raamatupidamisele, mis tähendab, et väga suurt osa Euroopa rahast, mis nimetatud organisatsioonile antakse, ei ole võimalik korralikult kontrollida.
Kolmas probleem, mis lahendamist nõuab, on kogu kaasjuhtimise süsteem. Nagu üldraportöör mainis, kulutatavad liikmesriigid ja komisjoni kaasjuhtimise raamistikus 80 protsenti Euroopa rahast. Peame taas avaldama survet eriti just liikmesriikide rahandusministeeriumitele, et panna need oma vastutustest kinni pidama ja esitama deklaratsiooni kinnitamaks, et nad on oma tööd korralikult teinud, et nende administratsioon on raha õigesti kasutanud ja et seda kõike on ka kontrollitud.
Mina ise vastutan eelarvekontrollikomisjoni omavahendite eest. Mulle valmistab ikka veel muret kogu käibemaksu toimik. Avaldasime sellel teemal eri raporteid, kaasa arvatud eelmise parlamendi ametiajal. Hinnanguliselt ulatuvad käibemaksupettused üle Euroopa 80 kuni 100 miljardi euroni. Ka kontrollikoda tegi seoses sellega hulga tähelepanekuid. Seepärast tuleks sellele teemale eelarve täitmise heakskiidu andmisel erilist tähelepanu pöörata.
Lõpetuseks soovin rääkida teiste institutsioonide eelarve täitmisele heakskiitu andmisest. Mina isiklikult vastutan parlamendi eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest. Minu arvates peaks seoses sellega põhiliste probleemide hulka kuuluma avalike hangete menetlused, kus probleemid esinevad. Mis nõukogu eelarve täitmise heakskiidu andmist puudutab, siis andsime heakskiidu juba nädala alguses. Ka seoses nõukoguga tõstatatakse kontrollikoja aruandes mõningaid väga negatiivseid punkte. Minu arvates peame avaldama pidevalt survet nõukogule, et see annaks juurdepääsu oma raamatupidamisele, et parlament saaks kontrollida korralikult ka seda laadi ...(sõnavõtja liikus mikrofonist eemale).
Ryszard Czarnecki
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Tänane arutelu on üks Euroopa Parlamendi tähtsamaid arutelusid, kuna ELi liikmesriikide valijad, maksumaksjad ja kodanikud on väga huvitatud läbipaistvusest seoses Euroopa institutsioonide ja eriti seoses Euroopa Komisjoni töötamisega. Ühest küljest on see küll argumendiks euroskeptikutele, teisest küljest aga teame, et viimastel aastatel on selles valdkonnas olnud palju ebakorrapärasusi. Tuletan meelde olukorda 1999. aasta lõpus ja 2000. aasta alguses, kui kontrollikoda avaldas oma laastava kriitika Euroopa Komisjoni kohta, mis oli tol korral ka täiesti õigustatav. Täna on näha selles valdkonnas selget arengut, kuid juhin tähelepanu arutelu olulisusele, kuna need läbipaistvuse põhimõtted on väga olulised, kui otsime suurema autoriteedi allikaid Euroopa Liidu ja selle institutsioonide jaoks. Kui möödunud nädalal nõrgendas seda autoriteeti see, kuidas Euroopa Liidu tähtsamad juhid valiti, siis on selle tagasi saamiseks vaja just praegu toimuvaga sarnaseid arutelusid.
Soovin rõhutada, et kindlasti oleks hea, kui president Caldeira natuke rohkem ühte asja selgitaks. Ta rääkis kuuest riigist, mis teavet valesti esitavad ja mainis kahte suurt riiki, Poolat ja Suurbritanniat. Arvan, et on õigustatud, kui soovime teade nende ebakorrapärasuste üksikasju.
Soovin rõhutada, et ettemaksed on väga positiivne areng, kuid ka nendega kaasnevad teatud puudused, kuna tegelikult kasutavad valitsused seda raha hoopis valimiste jaoks.
Søren Bo Søndergaard
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (DA) Austatud juhataja! Alustuseks soovin avaldada oma rahulolu selle üle, et seoses ebakorrapäraste maksetega ELi eelarvest on tehtud edusamme. Loomulikult on see hea. Kuid samas on tehtud ka tähelepanek, et seoses ühtekuuluvusega on väga suuri probleeme. Samas on ühtekuuluvus eelarve suurima osa, mis 2008. aastal moodustas 36,6 miljardit eurot. Euroopa Liidu tavapärastele maksumaksjatele on suureks probleemiks, et 11% kogu heakskiidetud summast oleks pidanud jääma tagasi maksmata. See on suur probleem. Kuidas selgitada, et aastast aastasse, mis antud juhul tõepoolest nii on, makstakse välja miljardeid Taani kroone eeskirjadest üle astudes või isegi otseste pettuste läbi?
Oma soovitustes pööras kontrollikoda kõige enam tähelepanu kontrollmehhanismide parandamisele ja lihtsustamisele, mis on väga hea. Kuid küsimus seisneb on aga, kas sellisel massiivsel tasandil raiskamist on võimalik vähendada kõigest eeskirjade järelevalve ja lihtsustamisega, või on meil tegemist hoopis põhjalike struktuuriliste puudustega. Meie fraktsioon usub solidaarsusesse. Toetame raha ümberjaotamist kõige rikkamatelt vaesematele regioonidele ja riikidele, seda nii ELi sees kui ka väljaspool liitu, kuid aruannet lugedes tekib küsimus, kas EL on leidnud selle tegemiseks ikka õige viisi. Kas tõesti töötab tõhusalt süsteem, millesse iga riik maksab ja mis annab seejärel toetusi üksikute riikide kõige kaugematele regioonidele, kaasa arvatud asjaolu, et toetusi maksavad kõige rikkamad? Igaüks teab, et mida pikem on ahel, seda suurem on oht vahepeal midagi kaotada. Seepärast on vaja pidada põhjalikku arutelu kogu ELi rahavoogude teemal.
Marta Andreasen
fraktsiooni EFD nimel. - Austatud juhataja! Vabandan eriarvamuse pärast, kuid kogenud raamatupidajana ei jaga ma oma kolleegide optimismi seoses kontrollikoja järeldustega.
Kontrollikoja 2008. aasta raamatupidamise aastaaruandes ei ole märgata olulisi arenguid. Kümme aastat pärast Jacques Santeri komisjoni tagasiastumist ja paljusid lubadusi reformi läbiviimiseks on ELi rahaasjad endiselt kontrolli alt väljas. Kontrollikoja kohaselt on raamatupidamine aus, kuid nad ei ütle, et see on õige ning on tõepoolest väga raske öelda, et see on õige, kui nad väljendavad oma muret seoses finantsteabe kvaliteediga.
Aruandest on näha, et pärast kümmet aastat administratiivse ümberkorralduse algatamist ei tööta Euroopa Komisjonis integreeritud raamatupidamissüsteem ja direktoraadid viivad tehinguid sisse oma kohalikesse süsteemidesse, millest mõned ei ole isegi Euroopa Komisjoni pearaamatupidaja heakskiitu saanud. Mis puudutab ELi kulude õigusjärgsust ja korrapärasust, kiitsid kontrollijad heaks ainult 9% 2008. aasta kuludest. See on protsent, mis sarnaneb väga minevikus olevaga. Nad tegid eitavad järeldusotsused eelarvest 43% kohta, mis on seotud ühtekuuluvusfondide, teadusuuringute, energia ja transpordi, välisabi, arengukoostöö ja laienemise valdkondadega. Ülejäänud 48% kohta tegid nad märkustega järeldusotsused.
Selline aruanne tähendaks ükskõik millise ettevõtte audiitorkogu tagasiastumist ja sellele järgnevat likvideerimist, kuid siin ei muretse keegi. Kontrollikogu tuvastas isegi 1,5 miljardi euro suuruses summa, mida nende sõnul ei oleks pidanud välja maksma.
Esimene argument, mida kuulete, on: audiitorid ei ütle, et tegemist on pettusega, vaid ainult vigadega. Nad ütlevad, et pettus eeldab kuritegelikku kavatsust ja seda tuleb tõestada ning me peame kutsuma politsei.
Teine argument, mida kuulete, on: eeskirjad on liiga keerulised. Seda on juba aastaid öeldud, kuid eeskirjad ei ole muutunud. Kas peaksime siis süüdistama Euroopa Komisjoni selles, et nad kasutavad keerulisi eeskirju, mis vigasid soodustavad?
Kolmas argument on, et vigades tuleb süüdistada liikmesriike. Aluslepingutes on selgelt kirjas, et Euroopa Komisjon vastutab Euroopa Liidu raha haldamise eest ning on tegelikult ainus institutsioon, millel on volitused maksete peatamiseks juhul, kui komisjon ei ole saanud piisavaid tõendeid selle kohta, et raha on kasutatud sihtotstarbeliselt.
On tõsiasi, et nende vigade tõttu kasutati maksumaksjate raha valesti. Kuid kui aus olla, ei hooli sellest keegi. Me tegeleme ju kõigest maksumaksjate rahaga. See on vaid nende inimeste raha, kes nüüd oma laenude maksmise ja laste harimisega vaeva näevad. Kuid sellest kõigest ei piisa. Lisaks 116 miljardi euro ulatuses tehtud maksetele 2008. aastal, mida kontrollikoda kontrollis, on Euroopa Liidu varakambrist veel 40 miljardit välja läinud. Kolmkümmend viis protsenti eelarvest on nüüd peidetud bilansikontole nimega Eelmaksed, mille kohta ei oska audiitorid Euroopa maksumaksjatele öelda, kas seda raha on õigesti kasutatud.
Täiendavad ettemaksed tehti just nendes valdkondades, kus kontrollikoda kõige enam vigasid leidis. Kui kaua lubab veel Euroopa Parlament maksumaksjate raha raisata?
Daniël van der Stoep
(NL) Austatud juhataja! Soovin tänada Hollandi erakonna Vabaduse partei nimel kontrollikoja presidenti institutsioonide 2008. aasta aastaaruande eest!
Tänu sellele aastaaruandele saime teada, et umbes 11% 2008. aasta ühtekuuluvusfondist ei oleks pidanud välja maksma. See tähendab, et 4 miljardit eurot vaikiti lihtsalt maha. Nõukogu, komisjon ja paari erandiga ka parlament tahavad selle teema suhtes igati vaikida. Minu fraktsiooni arvates on see alatu.
Sooviksin teada, mida komisjon seoses sellega teha kavatseb. Kuidas kavatseb komisjon need 4 miljardit eurot tagasi saada? Kas komisjon on näiteks valmis nõudma raha tagasi nendele riikidelt, mis raha kulutada poleks tohtinud? Kui ei, siis miks mitte?
Soovin kuulda ka Euroopa Kontrollikojalt, kas see kavatseb komisjoni kulude läbipaistvuse mõttes uurida põhjalikult ka kõiki Euroopa Komisjoni liikmete deklaratsioone. Kui jah, siis, kas kontrollikoda võiks saata need deklaratsioonid parlamendile, ja kui ei, siis miks? Soovin nendele küsimustele Euroopa Kontrollikojalt vastust.
Jan Olbrycht
(PL) Austatud juhataja! Arutelu eelarve täitmise heakskiidu andmise üle muutub iga aastaga seda huvitavamaks, mida sügavamale üksikasjadesse parlamendiliikmed laskuvad. Esmalt on tähtis tuvastada siin arutelus faktid, seejärel selgitada nende põhjused ja lõpuks teha järeldused.
Mis faktidesse puutub, siis on meile, parlamendiliikmetele, väga huvitav pöörata tähelepanu meetoditele, mida kontrollikoda kasutas. Kuid veel huvitavam on, et tulemuste jaotises ei ole Euroopa Komisjon nõus kontrollikoja diagnoosiga. Arutelu käigus soovime saada selgust komisjoni ja kontrollikoja vaheliste lahkarvamuste suhtes. Teiseks on väga tähtis määrata, kas tegemist on eksituste, ebakohasuste või kuritegudega. Kui kõik kokku lüüa, muutub pilt väga ähmaseks ja arutelu teemal, kas on vaja vigasid korrigeerida või hoopis politsei kutsuda, muutub väga segaseks.
Mis põhjuste selgitamisse puutub, siis soovin juhtida tähelepanu faktile, et meie ees oleva dokumendi kohaselt on meie avalike hangete süsteemis väga tõsised ebakohasused. Seoses sellega ei seisne probleem ainult rahaliste liikumiste küsimuses, vaid ka avalike hangetega seonduva selgitamises ja lihtsustamises.
Viimane probleem on seotud järeldustega. Järeldusi võib olla väga erinevaid. Esiteks, järeldused seoses kontrollmeetoditega, seoses vastutusega, kuid samuti seoses tulevase poliitikaga. Need on kõige lihtsamad. Väga lihtne on järeldada, et kuna raha kulutatakse ebakorrektselt ja meil on selles suhtes ikka veel kahtlusi, on parim asi, mida teha, vähendada selles poliitikavaldkonnas kulusid. Selliste järelduste suhtes peame olema väga ettevaatlikud, kuna finantsjärelevalve on üks asi, kuid poliitika tõhususe järelevalve teostamine on hoopis teine, ning otsustamine tulevaste ELi tegevuste suhtes on omakorda midagi muud.
Inés Ayala Sender
(ES) Austatud juhataja! Esmalt soovin tänada president da Silva Caldeirat kontrollikoja aastaaruande esitamise eest. Aastaaruandest, mis oli varem vaid võimalus skandaalide ja eurofoobia tekitamiseks, on saanud midagi tõeliselt konstruktiivset. See edastab selge ja motiveeriva sõnumi võimalikest arengutest paremuse poole nii Euroopa institutsioonide kui ka liikmesriikide jaoks ning pakub nende muutuste tegemiseks vajaminevaid vahendeid.
Kõik see toimus ilma, et kontrollikoda oleks kaotanud oma rangust ja professionaalsust. Veelgi enam, kontrollikoda rakendas kõigepealt enda peal president da Silva Caldeira kirjeldatud põhimõtteid. Juhtumisi olin väga olulisel ajal eelarvekontrollikomisjoni liige ning tänan teid tehtud muudatuste eest, sest need on meile suureks abiks!
Loomulikult soovin tänada ka Siim Kallast selle eest, et ta oli arukas ja võttis kuulda Euroopa Parlamendi nõudmisi, mida eelarvekontrollikomisjonis väljendati. Seda polnud kerge teha. Juhtimise kontrollsüsteem teeb edusamme ja loodame, et seda veel laiendatakse ja täiustatakse.
Toetan hiljuti tehtud avaldust, et saavutati senisest kõige parem kinnitav avaldus, kuid vaatamata sellele, et see kõikide siinolevate institutsioonide, kontrollikoja, komisjoni ja parlamendi jaoks väga edukas on, ei ole me kaugeltki mitte teekonna lõpus.
Näiteks valmistavad meile ikka veel muret aruandes olevad ilmsed vasturääkivused kontrollikoja ja komisjoni vahel eelarvetoetuse valdkonnas ja kohandamises siseriiklike ümberkorralduskavadega.
Muret tekitab sel aastal ka see, kuidas juhiti Euroopa Arengufondi kolmandat sammast - ühist juhtimist organisatsioonidega. Minu kolleegid ÜROst, Aafrika Liidust ja muudest organisatsioonidest rääkisid sellest juba. Sellega on esindatud 6 kuni 7 protsenti Euroopa Arengufondist ja loomulikult tuleb kasutada või otsida tõhusaid valemeid, et sellele talumatule läbipaistvuse puudumisele lõpp teha.
Mis personali puutub, siis on käive jälle liiga suur ja liiga palju on ajutisi töötajaid, mis tähendab, et kaob seda laadi programmi jaoks ülimalt vajalik jätkuvus. Samuti on puudulik delegatsioonidest tulevate kontrollmeetmete süstematiseerimine. Lisaks leidub kontrollikoja sõnul tõsiseid vigasid ja väga palju mõõtmatuid vigasid, mille suhtes tuleks olukorda paremaks muuta.
Kuid meile annab julgust kontrollikoja ja komisjoni ühiselt võetud suund aktsepteeritava veariski definitsiooni leidmiseks. See on meie arvates õige.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Austatud juhataja, asepresident Kallas, president Caldeira! Näen kontrollikoja pesitatud ELi 2008. aasta eelarve aastaaruandes nii head kui ka halba. Esmalt soovin tänada kontrollikoda palju selgema, julgema ja poliitilisema aruande eest, mida on palju lihtsam mõista!
Headesse valdkondadesse kuulub ka eelarve kui terviku haldamine. Eelmiste aastatega võrreldes on see palju parem. Ennekõike on selle põhjuseks raha parem haldamine põllumajanduse ja loodusvarade valdkonnas, mis on meile viimastel aastatel kõige rohkem peavalu tekitanud.
Esimest korda ei anna president Caldeira aruandes eitavat järeldusotsust, mis on väga hea uudis. Aruandes on toodud esile asjaolu, et igal pool, kus EL ise oma raha kontrollib ja haldab, valitseb korralik eelarve haldamine. Kas see on ka tõhus, on hoopis teine asi. Soovin seoses sellega Siim Kallast südamest õnnitleda! See märgatav areng toimus tänu teile ning teie ametiaja jooksul. Palju õnne!
Kuid nüüd peavad just liikmesriigid oma kontrollsüsteeme täiustama. Kui seoses ELi eelarve haldamisega on jätkuvalt kriitikat, siis ei toimu see ELi tasandil, nagu me nüüd nägime, vaid liikmesriikide tasandil. Seal ongi probleemid. Väga problemaatiline valdkond on näiteks ühtekuuluvuspoliitika, mida kõik liikmesriigid rakendavad ja millesse umbes kolmandik rahast suunatakse. Teie ütlete, et 11 protsenti on ebakorrapärane. Üks fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliige ütles, et selleks summaks oli 4 miljardit eurot. See pole õige. Summa on üle 2,5 miljardi euro, mis, nagu te ütlete, on maksumaksjate raha, mida ei oleks tohtinud kulutada. Seda tuleb selgelt väljendada ja kasutusele tuleb võtta selged kontrollmeetmed.
Kuid tagajärjeks on, et Euroopa Komisjon peab avaldama edasi survet liikmesriikidele. Me toetame teid sellega seoses, asepresident Kallas. Tuleb rakendada avaldamise ja karistamise poliitikat. Jätkuvalt raiskavaid liikmesriike tuleb avalikult karistada ja olukorda selgelt kirjeldada.
Üldiselt teete järelduse, et eeskirju on vaja lihtsustada. Selles osas oleme teiega nõus ning soovime veel ühe palve lisada. Rohkem tuleb pöörata tähelepanu nii reeglipärasusele kui ka tõhususele, et garanteerida maksumaksjate raha õiglane kasutamine.
Reinhard Bütikofer
(DE) Austatud juhataja, kallid kolleegid! Juhin tähelepanu kontrollikoja aastaaruande 7. peatükile, mis käsitleb teadusuuringute, energia ja transpordi valdkonda.
Esmalt soovin väljendada kontrollikojale oma suurt tänu põhjaliku töö eest! Sellegipoolest näitab see peatükk, et kontrollikoda ei saa anda nimetatud valdkonnale häid hinnanguid. Selle valdkonna kulud ulatuvad üle 9 miljardi euroni. Kontrollikoja hinnangul on veamäär 2 ja 5 protsendi ringis. See tähendab, et antud arvutuse alusel on 180 kuni 450 miljardit eurot ebakorrektselt kulutatud. Kontrollikoja järelduse kohaselt on see osaliselt mõjus, mis minu jaoks tähendab sama, mis saada koolis hinne C miinus. Minu arvates on väga imelik, et komisjon ei tunne vajadust selle kohta oma arvamust avaldada. Mulle ütleb komisjoni vaikimine igatahes väga palju.
Oma soovitustes ütleb kontrollikoda, et komisjon peab tegelema edasi finantsmääruste lihtsustamise kallal. Ma olen sellega nõus. Vastutava komisjoniga on räägitud samadel teemadel. Kuid ma ei ole nõus sellega, et komisjon oma arvamusega kontrollikoja soovituse kohta selle sama soovituse pea peale pöörab. Kontrollikoja sõnul tuleb eeskirjade lihtsustamise eesmärk siduda tasuva kontrollsüsteemi loomise eesmärgiga, millest piisab raha sihtotstarbelise kulutamise tagamiseks. Kontrastiks sellele ütleb komisjon, et soovib tasuvat kontrollsüsteemi ning väidab, et on olemas aktsepteeritav vearisk, millega tuleb juba algusest peale arvestada. See ei ole mõistlik viis maksumaksjate rahaga ümberkäimiseks. Komisjon peab mõtlema veel kord selle üle, mida ütles, ning parlament peab toetama kontrollikoda selle kriitiliste tegevuste teostamisel.
Kay Swinburne
Austatud juhataja! Tervitan kontrollikoja aastaaruannet ning asjaolu, et esimest korda ei ole selles ELi raamatupidamise kohta eitavaid järeldusotsuseid. See on eriti oluline arvestades asjaolu, et juba mitu aastat ei ole EL selles olulises protsessis hea eeskujuna silma paistnud. Taolise suure väljakutse ees oleks paljud eraettevõtted juba pidanud mitut ELi direktiivi rikkuma.
Soovin aga pöörata tähelepanu just jätkuvate tõsiste nõrkustega valdkonnale. Selleks on struktuuri- ja ühtekuuluvusfondide valdkond. Kui komisjon peaks pidama suureks saavutuseks seda, et eelarve suurimas osas - ühtekuuluvusfondi toetused - oli vigasid ainult 11 protsendis, pean mina väga šokeerivaks faktiks kontrollikoja aruandes kirjeldatud asjaolu, et peaaegu 5 miljardit eurot 46 miljardi euro suurusest eelarvest ei oleks pidanud välja maksma.
Pean ütlema, et minu regioon Wales, mis juba saab raha nimetatud 46 miljardi euro suurusest fondist, oleks meelsasti selle täiendava 5 miljardi euro kulutamise ja raamatupidamises kajastamisega tegelenud. Wales ei pidanud tagastama valesti kulutatud summasid vaatamata sellele, et Ühendkuningriigil tervikuna ei ole nii hästi läinud.
Vead paistavad olema rakendavate asutuste tasandil ning seepärast palun, et Euroopa parlament ja Euroopa Komisjon nõuaksid individuaalsetel liikmesriikidel teostada põhjaliku auditi seoses saadud rahaga. Walesis haldab ELi struktuuri- ja ühtekuuluvusfonde eri institutsioonide kaudu Walesi rahvusassamblee ning seetõttu ei oleks ka ametliku auditi läbiviimine nii raske.
Kuid kontrollikoda viib alles nüüd läbi finantskontrolle projektidel, millele EL juba umbes seitse aastat tagasi alguse pani. Ma pole kindel, kas saan aru, mida sellega saavutame. Vajame iga-aastast ja ajakohast heakskiitmist, mille abil on võimalik tuvastada vigasid ja tagada eeskirjadest kinnipidamine kõrgeimate standardite kohaselt.
Kui mängus on maksumaksjate raha, nagu seda on üle ELi regionaalsete eelarvete puhul, ei saa raamatupidamisstandardid kunagi liiga kõrged olla.
Cornelis de Jong
(NL) Soovin öelda paari asja Euroopa Komisjoni kulude kohta välissuhete raames. Kontrollikoja sõnul tehti selles valdkonnas 2008. aastal rohkem vigasid kui 2007. aastal ning neid vigu leiti kõikides välispoliitika valdkondades.
Minu arvates on šokeeriv, et palju vigasid leiti seoses projektide hangetega. Komisjon hoiab liikmesriikide hankemenetlustel valvsalt silma peal ning seetõttu saan tihti abipalveid meie omavalitsuste ja provintside esindajatelt seoses keeruliste ja segaste menetlustega.
Kõigil on suur hirm komisjoni silmis vigade tegemise ees. Kuid kuidas saab komisjon jälgida meie kohalikke omavalitsusi, kui komisjon ise korduvalt oma projektide hangetes vigu teeb? Mis on komisjoni seisukoht seoses sellega?
Komisjonile meeldib näha end 28. rahastajana. Tekib küsimus kui tõhus see on. Minu arvates on kahetsusväärne, et kontrollikoja muidu väga heas aastaaruandes ei leidu üksikasjalikku teavet tõhususe kohta ning et seda teemat käsitletakse vaid põgusalt eraldi aruannetes. Kas tulevikus oleks võimalik lisada ka teavet poliitikate tõhususe kohta?
Näiteks lugesin aruandest, et eelarvetoetuse puhul ei ole piisavalt kontrollsüsteeme seoses maksetingimustest kinnipidamisega. Teisisõnu, komisjon on andnud riikidele kottide viisi raha piisavaid kontrollsüsteeme rakendamata. Kuid millised on üldse komisjoni tingimused? Millises ulatuses hindab komisjon üldse seda, kas eelarvetoetus aitab riikide arengule kaasa? Aruandest ei leia ma selle kohta midagi ning samuti pole aruandes räägitud sellest, kuidas asjale läheneti.
Üldiselt on nii, et kui loen, kui hoolimatult komisjon sellele eraldatud raha kulutab, tekib tõesti kahtlus, kas ei oleks parem jätta arenguks ettenähtud kulutustega tegelemine hoopis liikmesriikide hooleks. On selge, et komisjon pole kontrollikoja soovitusi eriti kuulda võtnud ning seega soovin küsida kontrollikoja presidendilt, kas pole heidutav näha aastast aastasse, et komisjon ei ole ikka suutnud oma toimimist korda teha.
Bastiaan Belder
(NL) Euroopa Kontrollikoda leidis 2008. eelarveaastal palju vigasid seoses struktuurifondide, regionaalarengu ja teadusuuringute programmiga. Selle põhjuseks on, et toetuste eeskirju on liiga palju ja need on liiga keerulised.
Euroopa kontrollikoda rõhutab õigusega nende eeskirjade lihtsustamise tähtsust. Oktoobris esitasid nelja liikmesriigi ametiasutused Euroopa komisjoni presidendile soovituse seoses ELi eeskirjade lihtsustamisega. Nad soovitasid luua eeskirjade lihtsustamiseks ELi tasandil sõltumatu välise komisjoni. Parema õigusloome strateegia jaoks on see samm õiges suunas. Milline on Euroopa Komisjoni seisukoht seoses sellega?
Jõupingutused finantsjuhtimise paremaks muutmiseks ei tohi aga piirduda vaid eeskirjade lihtsustamisega. Vaja on ka täiustada järelevalvet ja kontrolli. Selleks eesmärgiks peavad Euroopa Komisjon ja liikmesriigid koostama tegevuskava. Esmalt tuleb koostada riigisisesed juhtimisdeklaratsioonid, millele Euroopa peab lõpuks andma positiivse kinnitava avalduse. Kas Euroopa Kontrollikoja arvates on selline tegevuskava kasulik vahend finantsjuhtimise paremaks muutmiseks? Minu arvates aitaks säärane tegevuskava anda finantsjuhtimisele poliitilist eesõigust, mida see vajab. Lõppude lõpuks, austatud juhataja, lugupeetud kolleegid, on eesmärk ju kanda hoolt selle eest, et ELi kulutused jõuaksid õigeks ajaks õigesse kohta.
Philip Claeys
(NL) Euroopa Kontrollikoja viimane aastaaruanne annab taas nõutukstegevaid viiteid sellele, kuidas Euroopa Liit Euroopa maksumaksjate rahaga ümber käib. Kontrollikoda tegi reaalsete proovide alusel selgeks, et 2000.-2006. aasta perioodil ei oleks pidanud maksma välja hinnanguliselt 11 protsenti ühtekuuluvusfondi 36,6 miljardist eurost. See tähendab, et üle 4 miljardi euro toetusteks ettenähtud raha väljajagamisel tehti vigu.
Kui vaadata olukorda Belgias, siis ütleb kontrollikoda ka, et suur osa rahast, mis eraldati Vallooniale - eriti Hainautile - kulutati valesti. Sellega saavad kinnitust ühe kaasparlamendiliikme sõnad siin täiskogul paar kuud enne viimaseid Euroopa Parlamendi valimisi: võrreldes teiste Euroopa regioonidega ei toonud Euroopa toetused Valloonia jaoks kaasa soovitud tulemusi ning et nendele projektidele lõpliku heakskiidu andmise eest vastutasid nii Valloonia kui ka Euroopa Liit.
Hetkel ei ole suurem osa finantstehingutest otsesed, vaid need läbivad palju vahepealseid punkte. Sellele probleemile tuleb kiiremas korras hakata lahendust otsima ning samas tuleb loomulikult täiustada ka olemasolevaid kontrollmehhanisme.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja, kontrollikoja president, komisjoni asepresident! Tänan teid, president Caldeira, selle kvaliteetse aruande eest, ning tänan teid, Siim Kallas, tehtud töö eest ning õnnitlen teid uue ametikoha puhul Euroopa Komisjonis! Oleme selle üle väga rõõmsad!
Nagu eelmisel aastal, nii andis kontrollikoda ka sel aastal raamatupidamise aastaaruandele positiivse kinnitava avalduse. Õnnitlen peaarvepidajat Philippe Taverne'i ja tema eelkäijat Brian Grayd. Samas aga jääb minu jaoks arusaamatuks 47 miljardi euro suurune negatiivne omakapital, mille põhjuseks on põhimõtteliselt asjaolu, et me ei võta arvesse nõudmisi liikmesriikidele, mis põhinevad lubadustel, mida nad on seoses töötajate pensioniga andnud. Tuletan meelde, et kogusumma on 2008. aasta 31. detsembri seisuga 38 miljardit eurot, mis tähendab 4 miljardi euro suurust tõusu aastas.
Mis aluseks olevatesse tehingutesse puutub, siis kas te võiksite öelda parlamendile, kas kontrollikoda annab positiivse või negatiivse kinnitava avalduse, president Caldeira? Kontrollikoja arvamus on jaotatud viieks peatükiks, milles on järeldused loetletud poliitiliste fraktsioonide kaupa, ning mul on väga raske eristada seda kinnitavast avaldusest, mis on sätestatud asutamislepingu artikliga 248, kus on ka öeldud, et kontrollikoda võib anda spetsiifilise hinnangu iga suurema ühenduse tegevusvaldkonna jaoks.
Peale ühtekuuluvusfondi kulutuste on kõik muud järeldused positiivsed. Ühtekuuluvusfondi kulutuste puhul leiti liiga palju vigu. Soovin teada, kas te arvate, et uuringute arv - näiteks 49 sotsiaalfondi puhul, mis kujutab endast tuhandeid tehinguid -, on piisav järelduste tegemiseks? Peamine probleem aga on endiselt ühises haldamises koos liikmesriikidega ning asjaolus, et liiga palju vigasid tuleneb Euroopa rahaasjade väga keerulisest toimimisest.
Viimaks soovin rääkida ühisest haldamisest ja kontrollimise ahelast ning korrata oma ettepanekut kaasata protsessis rohkem riigisiseseid kontrollikodasid, kuna nõukogu otsuse kohaselt ei esita valitsused kunagi riiklikke aruandeid. Lissaboni lepingu artikli 287 lõige 3 annab teile volitused pöörduda riigisiseste kontrollikodade poole, president Caldeira. Soovin seda ettepanekut korrata.
Jens Geier
(DE) Austatud juhataja, asepresident Kallas, president Caldeira, head kolleegid! Kõigepealt lubage mul tänada president Caldeirat sissejuhatava sõnavõtu eest ning samuti teid ja teie kolleege kontrollikojas aruande eest! Parlament pöörab hoolikat tähelepanu teie esitatud andmetele ning arvestab sellega tulevatel kuudel oma tegevustes. Mul oli hea meel selle üle, et ühise põllumajanduspoliitika lubamatult kõrge veamäär on langenud. Kuid pärast kontrollikoja aruande lugemist jäi mulle mulje, et suurema osa allesjäänud eeskirjade eiramiste eest vastutab üks liikmesriik - Rumeenia. Paistab, et tulevikus peame pöörama rohkem tähelepanu töötajate koolitusele ja kontrollsüsteemide rakendamisele uutes liikmesriikides ning võimalusel juba enne nende ühinemist.
Teiseks murettekitavaks valdkonnaks on Euroopa struktuurifondid, mida paljud kaasparlamendiliikmed juba mainisid. On tõsi, et eeskirju eiravate maksete arv on eelmise aastaga võrreldes vähenenud, kuid toetusraha haldamise tagamine eeskirju eiramata tekitab endiselt suuri probleeme. Meie ülemkogu euroskeptikutest osale soovin öelda, et jutt käib 11 protsendist kõikidest maksetest, mitte 11 protsendist kogu eelarvest. See summa on 2,7 miljardit eurot, mitte 5 miljardit eurot. Tunnistan, et ka 2,7 miljardit eurot on liiga palju, aga aususe mõttes peame siiski täpsed olema.
Eeskirjade eiramised on peamiselt seotud liigsete maksetega ja raha mittesihtotstarbelise kasutamisega. Kui näiteks Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) raha kasutatakse avaliku sektori asutuse juhi palga maksmiseks või kui Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERDF) raha kasutatakse maatüki ostmiseks, ei ole asjasse puutuvatel inimestel selgesti piisavalt teavet toetusraha õige kasutamise kohta või ei ole liikmesriikidel tahet või võimalusi raha nõuetekohaseks haldamiseks. See võib olla ka kõik see kokku.
Taotlusmenetluse ülevaatamisel peame kehtestama selged läbipaistvad ja kergesti arusaadavad eeskirjad. Liikmesriigid aga peavad kandma hoolt selle eest, et taotlusi kontrollitakse riigisisesel tasandil hoolikamalt.
On arusaadav, et igasugune raiskamine või eeskirjade eiramine seoses Euroopa maksumaksjate rahaga on liiast. Kuid igaüks, kes vaatab erapooletult ELi ja seda Euroopa Kontrollikoja aastaaruannet, leiab, et selle osas pole eriti põhjust nuriseda. Aruandes pakutakse välja mõned lähtekohad meie töö jaoks, milleks on Euroopa paremaks ja tõhusamaks muutmine. Sellest lähtuvalt rakendame ka Euroopa Komisjonile heakskiidu andmise menetluse.
Gerben-Jan Gerbrandy
(NL) Tänan kontrollikoda väga selge ja arusaadava aastaaruande eest ning avaldan erilist tänu volinik Kallasele tema suurte jõupingutuste eest viimaste aastate jooksul! Minu arvates võib ta õigustatult öelda, et on viimaste aastate jooksul palju edasi jõudnud.
Soovin tõsta esile aastaaruande kolme aspekti. Esiteks asjaolu, et suurimad probleemid on endiselt liikmesriikide tasandil. Paljud kolleegid tõid näiteks juba regionaalpoliitika, mida ma uuesti rõhutan. Seoses sellega soovin seoses mõnedes liikmesriikides olevate riigisiseste deklaratsioonidega esitada komisjonile järgmise küsimuse: kas võiksite esitada spetsiifilise ettepaneku, millega need deklaratsioonid kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele kohustuslikuks tehakse?
Teine aspekt, mida rõhutada soovin, on Euroopa eeskirjade maht ja keerukus, mis on samuti probleem, mida paljud kaasparlamendiliikmed juba mainisid. Kas oleks võimalik alustada põhjalikku arutelu selle üle, kuidas soovime oma raha kulutada, ning selle aluseks olevate eeskirjade üle? Minu arvates on praegu eeskirjade aluseks liiga palju kahtlustamist ja liiga vähe usaldust ning lõpuks toob see kaasa ainult veel rohkem eeskirjade eiramisi.
Viimane aspekt on põllumajandus. Loomulikult on suurepärane, et kogu põllumajandussektor sai esimest korda rohelise tule, aga me ei tohiks selle üle liiga uhked olla. Kõige suurem probleem on maaelu arenguga. See peaks olema põllumajanduspoliitika valdkond, kus tulevatel aastatel kõige suurem areng toimub. Väga tähtis on ka eeskirjade järgimine ning samuti tõhusus, kuna seoses põllumajandusfondidega oleme ikka veel kaugel oma keskkonna- ja looduse hoidmise eesmärkide saavutamisest.
Vicky Ford
Austatud juhataja! Euroopa rahaasjad valmistavad mu valijatele ja Inglismaa rahvale palju muret. Ühendkuningriigi netopanus Euroopa eelarvesse on ju ikkagi suuruselt teisel kohal ning seepärast oleks hea, kui teised liikmesriigid peaksid selle raha üle arutamisel meeles, et väga suur osa sellest tuleb Inglismaa maksumaksjate taskutest.
Kui on üks probleem, mis inglaste ja Brüsseli vahele kiilu ajab, siis on selleks mulje, et EL käib nende rahaga liiga kergemeelselt ümber. Sama kehtib ka teiste riikide kohta. Asi ei ole mitte ainult raamatupidamisaruannete komplektis, vaid selles, et põhimõtteliselt on kadunud usaldus siin esindatud institutsioonide ja inimeste vahel, keda me siin esindama.
Selle kontrollikoja arvamusega tuleb arvestada. Tõsi, aruanne on parem kui möödunud aastatel, kuid just nii, nagu ettevõtja mõtleb tõsiselt järele enne kauplemist ettevõttega, millele on tehtud mõned märkustega järeldusotsused, nii mõtlevad ka meie kodanikud tõsiselt järele oma suhte üle ELiga, kuni on veel mingisuguseidki märkusi.
Me ei saa teeselda, et kontrollikoda tegi vea. Audiitorid ei kuluta raha, seda teevad bürokraatiad ja valitsused nii siin kui ka meie koduriikides. Peame aitama neil asjad korda saada.
Kuid isegi puhtast kontrollikoja järeldusotsusest ei piisa. Olen 18. eluaastast alates saanud iga kuu oma pangalt aruande. Numbrid klapivad. Järeldusotsus on puhas. Aga ma tean, et ma pole oma raha alati arukalt kulutanud.
Kui me tahame, et meie maksumaksjatel meie vastu natukenegi austust oleks, on viimane aeg hakata nende praeguselt majanduslikult raskel ajal nende raha austusega kasutama. Minu sõnum poliitikutele nii meie koduriikides üle ELi kui ka neile, kes on selles ülearuses teises hoones Strasbourgis, on: peame lõpetama maksumaksjate raha raiskamise.
Hans-Peter Martin
(DE) Vajame demokraatlikku revolutsiooni! Austatud juhataja, lugupeetud volinik! Tere tulemast Lissaboni lepingu uude maailma! Teil on nüüd hea võimalus. Juba 11 aastat olen teie aruandeid siin ülemkogus jälginud, enne seda ajakirjanikuna, ja lõppkokkuvõttes on need kõik väga sarnased. Kuid nüüd on teil võimalus mõelda tulevikule. Kasutage siinse ülemkogu asjatundlikku pädevust kontrollikoja töö ümberkorraldamiseks. Me ei ole siin juhuslikult - näen Søren Bo Søndergaardi ja Jorgo Chatzimarkakist, Bart Staesi ning meie esindajana näen siin minu kaasvõitlejat Martin Ehrenhauserit. Vaadake, mis mujal toimib, näiteks Saksamaal, kus on võimalik hinnata kulutuste tasuvust ja tähtsust, või Austrias, ning töötage välja kontseptsioon, äkki isegi parlamendi algatuse raportina, milles kirjeldatakse, kuidas seda, mida teete, paremini teha, et te siis oma kohustusi tõepoolest täita saaksite.
Tamás Deutsch
(HU) Austatud juhataja, head kolleegid! Minu arvates on meil Euroopa Parlamendi liikmetena iga Euroopa maksumaksja ees kohustus jälgida piisava tähelepanuga nende maksude nõuetekohast, õigustatud ja seaduslikku kasutamist Euroopa Liidus. See kohustus on meil iga Euroopa maksumaksja ees sõltumata rahvusest.
Kallid kolleegid! Minu arvates koostas Euroopa Kontrollikoda 2008. aasta aastaaruande põhjalikult ja professionaalselt. Soovin seega tänada president Caldeirat ja kõiki kontrollikoja liikmeid. Arvan ka, et Euroopa Kontrollikoja ja Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni vahel on kujunenud välja piisav tehniline koostöö, millega on tagatud, et parlament saab tegeleda järelevalvega ka vajalikul tasemel. Ka volinik Kallas on tunnustuse ära teeninud, kuna Euroopa Komisjoni finantsjuhtimises on viimastel aastatel toimunud märgatav areng paremuse poole.
Samas olen nõus oma kaasparlamendiliikmetega, kes ütlevad, et kontrollikoja aruandes on lisaks positiivsetele punktidele ka lausa hirmu ja ärevust tekitavaid punkte. Nendest väärib nimetamist kindlasti asjaolu, et kontrollikoja järelduste kohaselt oli ühtekuuluvusfondide kasutamise veamäär 11%. Minu arvates peame nende vigade parandamiseks tegema eksimatult selgeks selle, kes, millal ja kus on vastutav milliste väljajätmiste eest, et järgmiseks korraks oleks nende vigade parandamine garanteeritud.
Edit Herczog
Austatud juhataja! Oma valijatega kohtudes kirjeldan ma institutsioone tihti kui arvutit, kus liikmesriigid on riistvaraks, komisjon tarkvaraks, parlament arvatavasti klaviatuuriks, mille vahendusel saab suhelda, ning antud juhul on kontrollikoja teostatud kontrollimine kindlasti aruvuti juhtpaneel. Me ei osta arvutit kunagi juhtpaneeli vaadates, kuid mitte ükski meie arvutitest ei tööta pikka aega ilma hästitoimiva juhtpaneelita.
Soovin õnnitleda kontrollikoda selle eest, et see on sobivaks juhtpaneeliks sellele institutsioonile ning selle eest, et muudab aastast aastasse paremaks nii enda tööd, kui ka selle eest, et tuletab meelde, et peame tegema oma enda kodused tööd paranduste tegemiseks!
Pärast kuut aastat siin teen kontrollikoja aastaaruandest järelduse, et teeme tihti vigu ja peame tuletama oma kolleegidele kodus meelde, mida nad tegema peavad. Kuid minu jaoks on kõige tähtsam sõnum, et Lissaboni lepingu jõustumisel peame vähendama keerukust, et luua meie kulutustele kohalikul tasandil paremad tingimused ning toimetada raha õigeaegselt nendeni, kes seda taotlevad, olgu tegemist siis meie väikese ja keskmise suurusega ettevõtetega, teadustöötajatega või põllumajandustootjatega.
Sõnum meile on, et peame täiustama oskusi kohalikul tasandil. Peame jätkuvalt vähendama keerukust Euroopa tasandil. Peame saavutama parema koostöö liikmesriikide kontrollsüsteemide vahel ning ka tulevikus koos töötama.
Tänan teid viimase viie aasta koostöö eest!
(Juhataja katkestab kõneleja)
Olle Schmidt
(SV) Austatud juhataja! Soovin tänada kontrollikoda suurepärase aruande eest ning samuti asepresident Kallast - see, et te jätkate on väga hea! On tore kuulda Briti parlamendiliikmete kriitikat, kuid kui otsustada selle järgi, mida olen ajalehtedest lugenud, ei ole paljud Briti poliitikud oma rahaga eriti ausad olnud. Loomulikult ei tähenda see, et midagi ei saa paremaks muuta, kuid eks me näe, kas olukord liikmesriikides on tõepoolest nii palju parem kui ELis.
Nendes valdkondades, kus EL vahetult eelarve eest vastutab, on veamäär väike. Puudused on just liikmesriikide tasandil Loomulikult on 2,7 miljardit eurot suur summa. See on põhjendamatult suur summa ning on täiesti vastuvõetamatu. See summa moodustab suure osa ELi eelarvest ja liikmesriikidel on seoses sellega väga selge vastutus. Nagu ka mitu kaasparlamendiliikmed juba ütlesid, arvan ma, et komisjon peab nõudma, et need riigid, mis keelduvad oma rahalise raamatupidamise ja kontrollööri aruande esitamisest, seda viivitamatult teeksid. Voliniku või komisjonina ei tea te loomulikult, millised on teie tulevased kohustused - peaksite kandma hoolt selle eest, et need riigid ka tegelikult paremini aru andma hakkavad, teavet koguvad ja et tulemusi oleks võimalik kontrollida. Seda vajavad Euroopa maksumaksjad. Vajame ka paremat ja tõhusamat järelevalvesüsteemi, millega oleks võimalik tõsta esile näiteid parimatest tavadest.
Søren Bo Søndergaard tegi oma sõnavõtu lõpus ettepaneku, mis võib olla õigeks tulevikulahenduseks, nimelt, et tuleb luua täiesti uus eelarvesüsteem, mis annab liikmesriikidele rahavoogude üle parema kontrolli.
(Aplaus)
Esther de Lange
(NL) Austatud juhataja! Äkki teate filmi Lõputu Küünlapäev, mis räägib mehest, kelle jaoks on igal hommikul üles ärgates üks ja seesama päev. Olgugi, et olen vaid kolmandat aastat Euroopa Parlamendi liige olnud, tunnen end juba nagu selle filmi peategelane. Igal aastal tuleb kontrollikoda siia ning ütleb meile, et kahjuks ei saa nad meile raamatupidamisaruannete usaldatavusele kinnitavat avaldust anda ja igal aastal annab Euroopa Komisjon endast parima, et rõhutada igat lootusekiirt.
Tunnistan, et edu on saavutatud - näiteks põllumajanduse valdkonnas -, kuid aluseks olevad probleemid on ikka veel alles. Loomulikult võiks tõsta lubatud veamäära, nagu Euroopa Komisjon soovitab, kuid see paistab nagu värava edasi nihutamine. Aga kui mängijad väravat ei löö, ei lähe ja ei tee nende treener väravat laiemaks, vaid kannab hoolt selle eest, et mängijad paremini mängiksid. See nõuab meeskonnatööd. Ja tegelikult on võimalik saavutada positiivne kinnitus kõigest meeskonnatööga - Euroopa ja riiklike kontrollijate vahel - ning riiklike haldusdeklaratsioonidega, nagu juba öeldi.
Kahjuks on lood aga veel nii, et mõned riigid käivad Euroopa rahaga palju kergemeelsemalt ümber kui oma enda rahaga. On ju palju lihtsam minna poodi kellegi teise krediitkaardiga kui enda omaga. Kuid arve esitatakse lõpuks ikkagi teile, lugupeetud volinik. Kui teie ja teie mantlipärija ei suuda kontrollsüsteeme korda saada, on see halb nii Euroopa Liidu eelarvekontrolli, Euroopa Komisjoni enda, meie kõigi ja meie töö õigusjärgsuse jaoks.
Sellel põhjusel võite olla kindel, lugupeetud volinik, et parlament hoiab teil ja teie ametijärglasel seoses sellega silma peal.
Barbara Weiler
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud volinik, president Caldeira, head kolleegid! Kõigepealt soovin tänada Vítor Manuel da Silva Caldeirat ja tema meeskonda! Tema aruanne on meile heakskiidu andmise kaalutlemisel väga kasulik.
Mul on deja vu tunne, sest nii palju, kui ma öelda oskan, on taas märgata, et nõukogu pole siin, nagu ka eelmisel aastal. Olen nii kriitiline seepärast, et nõukogu, üks meie ühenduse tähtsamatest institutsioonidest, ei saa ning ei tohikski käesolevast arutelust välja jääda.
Õigustatult ootame, et kõik liikmesriigid tagavad kontrolli ja läbipaistvuse, kuid ootame sama ka oma institutsioonidelt - nõukogu on samamoodi vastutav selle eest, mis liikmesriikides toimub või ei toimu.
Muidugi ei mõjuta ebakorrapärasused eelarves nõukogu eelarvet nii palju kui põllumajandussektori oma, kuid sellegipoolest on meil ka küsimusi seoses avalike hangetega, viivitustega või tasumata maksetega ning korduvate ülehindamistega. Seda kõike arutame nõukoguga tulevastel nädalatel.
On tõsi, et vead pole sama, mis pettused, ja et maksete tagasinõudmine on väga kasulik vahend. Veel üks hea vahend on avaldamise ja karistamise protsess põllumajanduspoliitika valdkonnas, mis on Baierimaal ja Saksamaal osutunud väga väärtuslikuks. Usun, et seda meetodit tuleb edasi kasutada, kuna on näha, et liikmesriigid ja asjaomased ettevõtted reageerivad sellele.
Eeldame, et eesistujariik Rootsi on valmis selle üle järgmiste päevade jooksul arutama ja...
(Juhataja katkestab kõneleja)
Anneli Jäätteenmäki
(FI) Austatud juhataja, president Caldeira, lugupeetud volinik! Soovin tänada Euroopa Kontrollikoda imetlusväärse töö eest Euroopa maksumaksjate kasuks.
ELi raamatupidamise aruannetes on lubatud kaheprotsendine veamäär. Ütleksin, et eriti tuleb tegeleda täpsemalt palkade ja halduskuludega. Nendes valdkondades ei saa me lubada mingit ebakindlust.
Kuid on teisi kulugruppe, kus kaheprotsendise veamäära saavutamine on väga keeruline või isegi võimatu. Kontrollikoja sõnul ei oleks tohtinud kulutada kuni 11 protsenti ühtekuuluvuspoliitika kogusummast. Sarnane oli olukorda ka kahel eelmisel aastal.
Kuna praeguses olukorras ei ole võimalik kaheprotsendist läve saavutada, soovin küsida komisjonilt või kontrollikojalt, kas nad on mõelnud selle kahe protsendi läbivaatamisele, et me ei peaks aastast aastasse ütlema, et sel aastal me seda kaheprotsendist veamäära ei saavuta ja järgmisel aastal ka mitte. Peame olema tulevikus palju hoolikamad ja töötama säästlikumalt, kui praegu, ning lihtsustada tuleb ka taotlemise menetlust.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Austatud juhataja! Kontrollikoja 2008. aasta eelarve täitmist käsitleva aastaaruande analüüs annab põhjust järelduseks, et olukord on parem kui eelmistel aastatel. Eriti meeldiv on asjaolu, et eelarve haldamist on õnnestunud oluliselt laiendada. Eriti head tulemused on täheldatavad põllumajanduse ja maaelu arengu kulutuste puhul, mis moodustavad ELi eelarvest üle 40 protsendi. See on oluline muutus võrreldes varasemate aruannetega. See on ühise põllumajanduspoliitika ümberkorraldamise ja lihtsustamise tulemus. Nüüd maksame rahas lihtsate tehniliste nõuete alusel.
Teisest küljest toovad kontrollijad aga esile mõningaid vaieldavaid valdkondi, kuna nad leidsid, et ühtekuuluvuspoliitikas sisaldas 11 protsenti liikmesriikide toetuse saamise taotlustest vigasid. Rõhutan, et räägin siinkohal taotlustest. Paljudele võib paista, et nende ebasoodsate andmete põhjuseks on komisjoni või liikmesriikide hooletus. Kindlasti on selles pisike tõetera, kuid arvan, et probleem peitub kusagil mujal. Sellise suure rahaliste puudjäägi peamiseks põhjuseks ühtekuuluvuspoliitika ja regionaalarengu poliitika valdkonnas on liiga keerulised ja komplekssed õiguslikud määrused, mida kontrollikoda ka oma aruandes tunnistab.
Palun kontrollikojal suurendada koostööd nende vastaspooltega liikmesriikides. Lõpuks soovin öelda, et peame pöörama suuremat tähelepanu hariduse probleemile ning esitama paremat teavet teatud kindlate programmide rakendamiseks ja haldamiseks ettenähtud ELi ja institutsiooniliste poliitikate toetusesaajatele.
Kokkuvõtteks soovin öelda, et minu arvates peaks komisjon pöörama kõige enam tähelepanu finantseeskirjade lihtsustamisele ning säilitades samas need põhilised järelevalvemehhanismid, millega eeskirjade eiramisi ära hoida saab. Kuid liiga tihti näevad teatud Euroopa fondide toetusesaajad vaeva terve metsa ebaselgete eeskirjadega, mis muudavad praktiliselt võimatuks selliste raamatupidamisaruannete esitamise, mis kontrollikoda rahuldaksid. Seda on vaja muuta, ning rõhutan, et peame lihtsustama ja teavitama kuid samas ka järelevalvet teostama.
Georgios Stavrakakis
(EL) Austatud juhataja! Ka mina soovin õnnitleda kontrollikoda nende suurepärase töö eest ning samuti Euroopa Komisjoni ja öelda, et olen väga rahul sellega, et üldiselt paistab olukord olevat paremaks muutunud. Eriti tahan rõhutada, et esimest korda ei ole põllumajanduskulutused enam punastes numbrites. Asjad on üldiselt paremad, kuid ikka on veel probleeme ühtekuuluvuspoliitika kulutustega, millest mitu kolleegi juba oma sõnavõttudes rääkisid. Siiski olen tuleviku suhtes üpris optimistlik.
Vaatame ka häid uudiseid. ELi fondide raha tagasinõudmise süsteem toimib: 2008. aastal nõuti tagasi 1,6 miljardit eurot ja veel palju tagasinõudmismenetlusi on pooleli, mis tõestab, et süsteem toimib korralikult. Avastatud pettuste osakaal on väga madal ning pettusi tuvastati vaid paaril eraldiseisval juhul. Probleeme on ainult mõnes liikmesriigid, mis tõestab, et süsteem iseenesest töötab hästi ja et ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on saavutamisel.
Pikemas perspektiivis tuleb aga ühise juhtimise süsteem üle vaadata ja suurem osa lõppvastutusest kanda üle liikmesriikidele seejuures ka eeskirju lihtsustades. Lissaboni lepingus on sellekohased sätted artiklis 310, mille alusel on lubatud eelarve rakendamise koostöö Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahel, mis ei ole enam ainult komisjoni vastutusala nagu senini.
Lõpetuseks soovin öelda, et kontrollikoja sõnum seoses eeskirjade lihtsustamisega jõudis nõukogu ja komisjonini ning loodan tõesti, et muudatused...
(Juhataja katkestab kõneleja)
Lambert van Nistelrooij
(NL) 2008. aasta aastaaruanne annab taas põhjust läbitungivateks analüüsideks ja tegevusteks, seda ka Euroopa Parlamendi poolt. Tänan teid selle aruande eest! Selline lähenemine - koostöö - on toonud viimastel aastatel kaasa märgatava arengu.
Sellegipoolest soovin Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni koordinaatorina teha paar märkust, seda eriti seoses regionaalpoliitikaga. Kas vastab tõele, et 11 protsendine veamäär regionaalpoliitika valdkonnas põhineb nendel kolmel liikmesriigil ja kuidas on see seotud teie projektsioonidega? Kas vastab tõele, et suurem osa puudujäägist leiti just hankemenetlustest? Kas on tõsi, et on veel liiga vara, et aruanne saaks kajastada arengut paremuse poole uute kehtivate 2007.-2013. aasta määruste raames? Nagu teate, on selles valdkonnas toimunud suur areng alles viimase aasta jooksul. Kui see on nii ja arvestades neid muutusi - parandused praegustes õigusaktides -, saame jätkata töötamist selle paremuse poole tõusva trendi raames kuni 2013. aastani.
Väga tähtis on ka see, et neid Euroopa õigusaktide ülevõtmisega seotud täiustusi rakendatakse palju rõhutatumalt hangete eeskirjades ning et täiustatakse ka volitusi, mis on vajalikud eri probleemide lahendamiseks ja eeskirjade täitmise tagamiseks, seda eriti liikmesriikides endis. Euroopa ja riigisiseste tasandite vahel on siiski väga tugevad pinged, mistõttu tuleb asjaomaste riikide nimed avaldada.
Nii saab selle 11% muuta praegusest vastuvõetamatust punasest kollaseks ning lõpuks ka roheliseks. Sel põhjusel Euroopa kodanikud meid valisidki, et me sellel alal rohkem tulemusi ja läbipaistvust looksime. Võtan hea meelega kasutusele ka teie aruandes mainitud ettepanekud seoses eeskirjade lihtsustamisega.
Christel Schaldemose
(DA) Austatud juhataja! Tänan kontrollikoda südamest mõistliku ja väga kasuliku aruande eest. Siin tänast arutelu kuulates tuleb mulle meelde Taani vanasõna selle kohta, kas klaas on pool täis või pool tühi. Teisisõnu, siin sõltub asi sellest, kas ollakse optimist või pessimist. Mulle tundub, et siin on vast liiga palju inimesi, kes on liiga optimistlikud. Ka austatud volinik on liialt optimistlik olnud. Minu arvates sellest lihtsalt ei piisa. Kui Taani rahandusminister oleks vastutav sellise eelarve eest, milles alla poole tunnistatakse vigadest vabaks ja millest alla poole - 47% - on roheline, oleks kõne all olev minister oma tööst ilma jäänud.
Minu arvates on väga kahetsusväärne, et ikka on veel nii palju teha vaja ning et asjad nii aeglaselt edasi liiguvad. Mõistan, et see on raske ja et eeskirjad võivad kohati väga keerulised olla. Mõistan ka, et teatud edu on saavutatud, kuid sellest ei piisa. Kui vaadata kiirust, millega eelarve rohelist osa paremaks muutnud oleme, võib näha, et asjad liiguvad liiga aeglaselt. Komisjon peab oma osa vastutusest kandma. Teil on olemas vajalikud vahendid ja te peate kiiremini reageerima.
Monika Hohlmeier
(DE) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Seni on pööratud kõige rohkem tähelepanu just ühtekuuluvusfondile, mis on eelarve suurust silmas pidades kindlasti vägagi õigustatud. Kuid ma soovin juhtida tähelepanu valdkonnale, milles kulutati möödunud aastal vaid 2,7 miljardit eurot, kuid seal esinevad tõsised probleemid.
Euroopa Kontrollikoda, mida ma siinkohal südamest tänan, esitas poolmeistriteose, kuna kontrollikojal õnnestus luua läbipaistvust seoses arenguabi valdkonnaga killustunud haldamisega ning määratleda selgelt seal korduma kippuvad probleemid. Ma ei läheks nii kaugele, et öelda, et antud valdkonnas puuduvad läbipaistvad struktuurid ja universaalne põhimõte, kuid seal esineb märgatavaid probleeme.
On toimunud areng näiteks projektide maksete alal, kuid sellegipoolest ei ole veel võimalik kontrollida mõnesid projektidest, kuna laekumised puuduvad. Rääkimata asjaolust, et mõnesid laekumisi ei saa üldsegi tõestada või et puuduvad võimalused järelkontrolli toestamiseks. Ka eelarveabi teemaga kaasnevad jälle teatud spetsiifilised probleemid, kuna ei ole võimalik kontrollida või jälgida raha liikumist või kasutamist. Minu arvates tuleks mõelda tõsiselt sellele, kas poleks parem integreerida Euroopa Arengufond (EDF) ELi üldeelarvesse, et tagada nii parem fondi läbipaistvus, jälgitavus ja haldamine. Nii saaksime kombineerida ja koordineerida EDFi teiste valdkondadega, nagu arenguabi, välispoliitika, naabruspoliitika ja teiste poliitikatega samas valdkonnas, et saada terviklik ja läbipaistev ülevaade. See on minu ettepanek.
Andrea Cozzolino
(IT) Austatud juhataja, lugupeetud kolleegid! Nagu juba öeldi, annab meile Euroopa kontrollikoja 2008. aasta aastaaruanne ennekõike positiivseid uudiseid: ELi kulude osakaal, milles oli palju ebakorrapärasusi, on langenud 2005. aasta 60 protsendilt nüüd 2008. aastaks 31 protsendile. See on oluline tulemus, mis annab tõestust positiivsest lähenemisest, mida nüüd edasi kasutama peame.
Mis struktuurifondidesse ja täpsemini ühtekuuluvuspoliitikasse puutub, siis esineb seal endiselt probleeme ja raskusi. Arvan, et peamegi nüüd suunama oma tähelepanu tulevatel kuudel ja aastatel just nendele valdkondadele.
Kui võrrelda kontrollikoja 2007-2013 perioodi analüüsi 2000-2006 perioodi analüüsiga, on ilmne, et seoses struktuurifondidega tulenevad haldamis- ja järelevalvesüsteemidest rangemad määrused, suurem usaldusväärsus, kuludesse puutuv läbipaistvus ning samuti parem liikmesriikide vastutus.
Kontrollikoda rõhutab tugevalt vajadust lihtsustamise järele ning eeskirjade lihtsustamiseks on vaja veel palju tööd teha.
Majanduskasvu kvaliteet ja läbipaistvus ühenduse ressursside kasutamisel on ühe ja sama lahingu kaks olulist eesmärki. Usun, et selle saavutamiseks peame tegema avalikumaks ka arutelud, mis puudutavad meid, aga mis kõige tähtsam, ka arutelud, mis puudutavad meie kodanikke.
Ühtekuuluvuspoliitikad, struktuurifondid ja regionaalpoliitikad on ja jäävad Euroopa projekti olulisteks osadeks. Need on Euroopa Liidu põhiväärtuste sisuks ning nende tõhususe ja läbipaistvuse tagamiseks tulevatel aastatel peame tegema tihedat koostööd.
Mairead McGuinness
Austatud juhataja! Tänan kontrollikoda selle eest, et nad esitasid täna hommikul nii selgesti oma suure aastaaruande sisu, esitades meile nii head kui ka halvad järeldused ja õnneks mitte üldse koledaid järeldusi, sest mõnel määral oleme seoses oma raamatupidamisprotsessi kõige halvimate aspektidega loonud korra majja.
Soovin pöörata erilist tähelepanu põllumajanduse valdkonnale, mis on sellele antud suhteliselt hea hinnangu tõttu käesolevas arutelus peaaegu ära unustatud. Teen seda seetõttu, et tahan hoiatada, et võime selles valdkonnas liikuda tagasi tulevikku.
Tasub meelde tuletada, et areng paremuse poole toimus põllumajanduses just tänu sellele, et lahutasime suurel määral maksed tootmisest. Teeme maksed otse aktiivsetele põllumajandustootjatele ja tootjatele ning seetõttu on vigade esinemise võimalusi oluliselt vähendatud.
Kuid tänu modulatsioonile võtame nüüd selle raha ja kasutame seda maaelu arengu valdkonnas, mille kohta avaldati tõsiseid kahtlusi. Sellest tuleneb ka minu kommentaar, et võime liikuda hoopis tagasi tuleviku suunas.
Tunnen muret ka selle üle, kuidas saame käsitleda selliseid probleeme nagu veevarude haldamine, kliimamuutus ja bioloogiline mitmekesisus. Mõelge sellele, kui keeruliseks lähevad kõigi nende valdkondade juurde kuuluvad eeskirjad - mida need peavadki tegema -, kui neisse suunatakse avaliku sektori raha. Ja mõelge nende eeskirjadega kaasnevatele probleemidele ja kulutustele.
Kaalume Euroopa Liidu eelarve ülevaatamist tänu endisele Briti peaministrile Tony Blairile, kelle valitsusel pole just eriti hea maine, mis nende enda raamatupidamisse puutub.
Nimetatud ülevaatamise käigus vaatame taas raha kulutamisele valdkondades, mille kohta kontrollikojal on selgeid kahtlusi, eriti teadusuuringute ja uuenduse valdkonnas. Peame seetõttu olema eriti ettevaatlikud, et me ei tühistaks oma seniseid häid saavutusi sellega, mida nüüd teha kavatseme.
Peter Jahr
(DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Kui ma koolis käisin, ütles õpetaja tihti, et usaldamine on hea aga kontrollimine veel parem.
(Sõnavõtja nõustus vastama teise parlamendiliikme küsimusele vastavalt kodukorra artikli 149 lõikele 8)
Ingeborg Gräßle
(DE) Austatud juhataja! Soovisin küsida, kas märkasite käesoleva olulise arutelu jooksul, et meie kolleeg Hans-Peter Martin, kes meile kõigile palju häid nõuandeid jagas, astus istungisaali kell 10.00, võttis sõna kell 10.09 ning lahkus istungisaalist kell 10.12?
Peter Jahr
(DE) Mulle tuleb mu lapsepõlvest meelde kaks põhireeglit. Kord öeldi mulle, et kui keegi sinuga räägib, siis luba tal lõpuni rääkida. Kui esitad küsimuse, siis oota vähemalt vastus ära. Sellest lähtuvalt oleks olnud kena, kui lugupeetud kolleeg Martin oleks jäänud siia ülemkogule, kus oleks saanud parlamendi arutelu jälgida. See on minu arvamus.
Kontrollikoja soovitatud kontrollsüsteemid ja parandused on oluliseks panuseks ELi raha tõhusama ja säästlikuma kasutamise tagamisel. Kuna mind huvitab põllumajandus, olen eriti rahul sellega, et raha kasutamine põllumajanduse valdkonnas sai positiivse hinnangu ja et keskmiselt ei leitud olulisi ebakorrapärasusi. Kuid see kõik on keskmiselt ning just sellest probleemid tulevadki. Põllumajanduses öeldakse, et keskmiselt oli järv poole meetri sügavune, aga lehm uppus ikka ära. Teisisõnu, kui keskmiselt on kõik õige ja kui suurem osa riikidest suudab haldamiseeskirju õigesti rakendada, peame pöörama erilist tähelepanu just nendele nn pahadele poistele ehk riikidele, mis eeskirjadest kinni ei pea. Selles suhtes on oluline nende riikide nimed ka avaldada. Austatud juhataja, te ei tohi järele anda. Võite end palju kindlamalt väljendada ning parlament toetab teid selles igati.
Olukord seoses veamääraga maaelu arengu valdkonnas on aga hoopis teistsugune. Olgugi, et veamäär on madalam kui eelmisel aastal, on see ikkagi oluliselt kõrgem kui põllumajanduskulude puhul. Kuid pean ütlema, et suurem osa leitud probleemidest tuleb ELi keeruliste eeskirjade valest rakendamisest või nende mittemõistmisest. See ei tähenda tingimata, et raha raisatakse. Peame kõik koos ELi eeskirjade muutmise ja parandamise nimel töötama, et muuta nende rakendamine liikmesriikide jaoks oluliselt lihtsamaks.
Sophie Briard Auconie
(FR) Austatud juhataja, head kolleegid! Kontrollikoda teeb oma aastaaruandes 2008. aasta kohta järelduse, et Euroopa Liidu eelarveliste tehingute õigusjärgsuses ja järjepidevuses on toimunud üldine areng paremuse poole. Sellegipoolest ütleb kontrollikoda ka, et ühtekuuluvuspoliitika kulud on endiselt probleemsed, kuna seal esineb kõige enam vigasid.
Ühtekuuluvuspoliitika jaoks eraldatud raha moodustab peaaegu ühe kolmandiku Euroopa eelarvest. See on üks põhilisemaid poliitikaid, mis sümboliseerib eurointegratsiooni ning selles kesksel kohal olevat solidaarsuse põhimõtet.
Seepärast peame olema nõudlikud ning kandma hoolt selle eest, et asjaomaseid menetlusi ka nõuetekohaselt rakendatakse. Kuid samas peame arvestama ka ühtekuuluvuspoliitika spetsiifiliste omapäradega. Ühtekuuluvuspoliitika on üldiselt detsentraliseeritud, mistõttu seda haldavad piirkondlikud ametiasutused liikmesriikides endis. Kontrollikoja avastatud vigade põhjuseks ei ole projektide korraldajate pettusekatsed, vaid need tulenevad hoopis toetuse saamiseks vajalike tingimuste keerukusest.
Minu arvates ei seisne lahendus seetõttu menetluste veelgi keerulisemaks muutmises, vaid hoopis nende lihtsamaks muutmises nii ühenduse kui ka liikmesriikide tasandil. Nõukogus ja parlamendis arutatakse Ühenduse tasandil lihtsustamise meetmeid. Liikmesriikide tasandil teen ma näiteks isiklikult tihedat koostööd valitud esindajate ning riiklike ja kohalike otsusetegijatega Prantsusmaa menetluste lihtsustamise nimel.
Praegusel aeglase majandusarengu perioodil oleks väga kahju, kui veel paljude algatamata projektide korraldajatel oleks raskusi neile saadavaloleva Euroopa toetusraha saamisega.
Ville Itälä
(FI) Austatud juhataja! Meil on käsil tähtis küsimus ning kõigepealt soovin öelda, et eelarve haldamine on oluliselt paremaks muutunud. Kuid endiselt on ka probleeme ning soovingi siinkohal mõnda neist mainida.
Kõigepealt institutsioonide poliitika seoses hoonete ja kinnisvaraga. Parlamendi ja teiste institutsioonide 2008. aasta eelarvet koostades märkasin, et selles valdkonnas ei olnud asjad päris õiged. Loodan, et saame algatada põhjaliku uurimise seoses sellega, miks institutsioonide kinnisvara ja hoonete eest makstakse rohkem, kui on nende keskmine turuhind. Sellise uurimise lõpus näeme viimaks, kas selles valdkonnas on midagi kahtlast või on kõik ikkagi korras.
Teiseks soovin juhtida teie tähelepanu olukorrale seoses Rumeenia ja Bulgaariaga, mida käesolevas arutelus ka juba mainiti. Me teame, mis on probleemid ja peame leidma võimalusi Rumeenia ja Bulgaaria aitamiseks, et seal asjad korda saada. Tegemist on poliitilise probleemiga. Mis kasu on laienemisest, kui võtame liikmesriikideks riike, mis ei suuda oma eelarve haldamist rahuldavalt korraldada?
Kolmandaks probleemiks on ÜROga seotud välistegevused, kus peame igal juhul teostama kontrolle, et saaksime garanteerida avalikkusele, et kõik vastab nõuetele.
Kuid ennekõike peame mõistma, et palju rohkem on valdkondi, millest ei leitud vigasid ning selle eest oleme tänu võlgu volinik Siim Kallasele ja Euroopa Kontrollikojale, kes on teinud suurepärast tööd.
(Aplaus)
Seán Kelly
Austatud juhataja! Mul on üks lihtne küsimus. Öeldi, et suur osa eeskirjade rikkumistest tuleb puudulikust menetluste ja määruste tundmisest.
Kas olete sellega nõus? Kui jah, siis milline osakaal oleks rikkumistel, mis tulenevad sellisest kahetsusväärsest olukorrast, mitte tahtlikust eeskirjade eiramisest?
Ivailo Kalfin
(BG) Ka mina soovin kõigepealt õnnitleda Euroopa Kontrollikoja esindajaid nende esitatud aastaaruande eest ning Siim Kallast Euroopa Komisjoni arusaadavalt paremaks muutunud jõupingutuste eest seoses Euroopa fondide kuludega! Bulgaarlasena on mul vahetu kogemus sellega, et komisjon on väga range, mis fondide kasutamisse puutub, ja selle tegevused avaldavad kindlasti mõju. Soovin tõstatada ühe küsimuse seoses asjaoluga, et tegemist on viimase Euroopa Kontrollikoja aastaaruandega, mis koostati praegu kehtivate aluslepingute alusel. Järgmise aasta aruanne koostatakse juba Lissaboni lepingule tuginedes. Seoses sellega on esitatud mitmeid küsimusi, millele ei ole seni veel rahuldavat vastust antud. Nende küsimuste hulka kuuluvad ka küsimused seoses eelarve koostamisega ja selle kulutamise menetlustega. Arvan, et kõik institutsioonid, nii Euroopa Parlament, Euroopa Ülemkogu kui ka Euroopa Komisjon peaksid loomulikult Euroopa Kontrollikoda aktiivselt kaasates tegema kõik, mis nende võimuses, et leida vastused nendele küsimustele, et me kõik neist ühte moodi aru saaksime.
Jean-Pierre Audy
(FR) Austatud juhataja! Ma ei võta hetkel sõna eelneva registreerimiseta sõnavõtmise menetluse raames, vaid soovin kõigest avaldada oma kahetsust, et ühtegi nõukogu esindajat hetkel siin ei viibi. Nõukogu on eelarvepädev institutsioon ning, nagu täheldatud, on palju probleeme ka liikmesriikidega. Soovisin seoses sellega oma kahetsust avaldada, austatud juhataja.
Bart Staes
(NL) Olin siin terve arutelu jooksul. Üks kõige olulisemaid küsimusi, mida kuulsin, oli - ja palun, et president Caldeira seda väga põhjalikult selgitaks -, milline on olukord seoses selle 11 protsendiga ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, mida ei oleks pidanud välja maksma? Arutelu jooksul anti selle kohta eri selgitusi. Mõned ütlesid, et summa on 4 miljardit eurot, teised aga, et 2 miljardit eurot ja nii edasi. Minu arvates on eelarvele heakskiidu andmise jaoks väga tähtis, et te selgitaksite meile arusaadavalt ja ühemõtteliselt, milles asi tegelikult on. Samuti soovin avaldada volinik Siim Kallasele erilist tänu kogu töö eest, mida ta viimaste aastate jooksul teinud on. Minu arvates oli teie koostöö eelarvekontrollikomisjoniga alati väga konstruktiivne. Me polnud küll alati ühel arvamusel, kuid teile pakutakse arvatavasti varsti uut ametiaega uues komisjonis ja uut ametikohta ning ma soovin teile sellega edu!
Juhataja
Soovin öelda Hans-Peter Martinile, et ma nägin, et ta soovis võtta sõna isiklikule küsimusele vastamiseks ning ma annan talle sõna, kuid vastavalt kodukorrale alles arutelu lõpus ja pärast komisjoni esindaja sõnavõttu.
Edit Herczog
(HU) Austatud juhataja! Olen Jean-Pierre Audyga igati nõus. Nõukogu puudumine on vägagi märgatav, nagu ka fraktsioonide juhtide puudumine. Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni aseesimehena jäi mulle mulje, et teiste fraktsioonide esimehed ei pidanud praegust arutelu samuti eriti tähtsaks. Kuid nõukogu puudumine on kõige silmatorkavam.
Vítor Manuel da Silva Caldeira
kontrollikoja president. - (FR) Austatud juhataja! Soovin kõigepealt tänada kõiki sõna võtnud Euroopa Parlamendi liikmeid! Kõik kontrollikoja töötajad ja need kes täna esitatud aastaaruande koostamise juures töötasid, hindavad kindlasti teie kommentaare.
Mulle tänase pingelise ja huvitava arutelu jaoks antud lühikese sõnavõtuaja sees on raske vastata kõikidele mulle otse esitatud küsimustele. Esmalt soovin vastata Cornelis de Jongile, kes küsis, kas mina kui kontrollikoja president ei tunne end heidutatuna asjaolust, et ma ei saa anda positiivset kinnitavat avaldust. Minu vastuseks oleks, et audiitorina oleks mul hea meel sellise arvamuse andmise üle, kui selleks oleks õige aeg, kuid audiitorite ülesandeks ei ole olla õnnelik oma antud arvamuste üle. Audiitorid peavad avaldama oma arvamust kindlatel alustel, lähtudes olemasolevatest tõenditest.
Kui aus olla siis audiitorina eelistan ma avaldada sellist arvamust, nagu me sel aastal avaldasime. Ma ei ütle Jean-Pierre Audyle, kas see on positiivne või negatiivne arvamus, kuid see on realistlik arvamus, milles tuuakse esile need valdkonnad, milles on edu saavutatud. Nägime, et mõnedes valdkondades on veamäär oluliselt vähenenud. Näiteks põllumajanduse valdkonnas, kuid on ka valdkondi, mis rohkem tähelepanu nõuavad. Seepärast eelistan ma audiitorina olla realistlik, mitte optimistlik või pessimistlik.
Arvan, et nii tulekski meie tulevikuväljavaadetega seotud sõnumit mõista. Mitu Euroopa Parlamendi liiget küsisid, mida saab nende probleemide lahendamiseks teha. Kontrollikoda andis oma panuse selles aruandes, nagu ka eelmistes aruannetes sellega, et juhtis tähelepanu kontrollikoja ettepanekute tähtsusele seoses liikmesriikides kasutatavate järelevalve- ja kontrollsüsteemidega ning mainis seoses komisjoniga, et sama tähtis on ka regulatiivse raamistiku lihtsustamine, mis tähendab, et asju ei tohi teha keerulisemaks, kui need olema peavad. Me ei saa liikuda etapist, kus tahame teha ja kontrollida kõike - mis vajab ülemääraseid kontrollmehhanisme -, etappi, kus puudub igasugune järelevalve. Vastasel juhul ei suuda me leida õiget tasakaalu, mis on vajalik meie poliitika eesmärkide saavutamiseks.
Mitu sõnavõtjat ütles, et aruanne ei räägi sellest, kui tõhusalt raha kasutatakse. Kas need paar viga ja eeskirjade eiramist, mis leiti, takistasid projektide lõpuleviimist? Loomulikult peab kontrollikoda andma oma aruannetes raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate tehingute kohta arvamuse, mis on selgelt positiivne. Arvamus antakse selle kohta, kas tehingud vastavad eeskirjadele, millest need lähtuma peavad.
Kuid kontrollikoda esitab teile, ning mis veel tähtsam, pädevatele parlamendi komisjonidele ja eelarvekontrollikomisjonile, kõik meie aruanded seoses nende poliitikate tõhususega ning seoses sellega, kas raha kasutatakse eri valdkondades õigesti. Loodan, et leiate nendest aruannetest olulist teavet selle kohta, mida võiks poliitika kontekstis paremini teha. Kuid nagu meie aruandes öeldakse - ja seda rõhutasin ka oma sõnavõtus -, on tähtis kasutada võimalusi, mida pakuvad meile tulevikuks finantsmääruste reform ja uus finantsperspektiivi raamistik, ning samuti võimalust, mida pakub meile eelarvereform, et mõelda järgi mõningate põhiliste probleemide üle.
Austatud juhataja! Lubage mul lõpetada, öeldes, et meie meetodid on vastavuses rahvusvaheliste auditistandarditega. Meie arvates on meie võetud valimid järelduste tegemiseks piisavad. Jean-Pierre Audy küsis, kas meie valimid olid piisava suurusega. Vastus on jah. Loomulikult, kui meil oleks olnud rohkem ressursse, oleksime saanud rohkem tööd teha, kuid meie ressursid on piiratud, ning peame neid hoolikalt haldama.
Lõpuks veel paar sõna selle kohta, millist rolli Euroopa Kontrollikoda ja liikmesriikide kontrollikojad tulevikus mängida saavad. Me teeme alati koostööd liikmesriikide kontrollikodade ja riiklike audiitoritega ning meie koostöö põhineb vastastikusel usaldamisel. Selline lähenemine on sätestatud aluslepinguga - ja seda kinnitatakse uuesti Lissaboni lepingus - ning sellest lähtudes anname endast parima, et anda üldiselt lisaväärtust väliskontrolli rollile Euroopa Liidus.
Need on minu väga lühikesed märkused, austatud juhataja, sest ma ei taha liiga palju teie aega raisata.
(Aplaus)
Siim Kallas
komisjoni asepresident. - Austatud juhataja! Tänan teid tänase arutelu eest ning kõige hea eest, mida komisjoni kohta öeldi! Soovin mainida kahte asja mineviku kohta: 2008. aasta ja eelnevate aastate kohta. Esiteks see, et rõhutati ühte olulist asja: läbipaistvust. Tuletan meelde, et saavutasime koos suure läbimurde. Kõik andmed Euroopa fondide toetusesaajate kohta on nüüd avalikud, mis oli ka üks suuremaid muutusi sellel perioodil.
Teine fakt minevikust on, et arutasime muu hulgas selle üle, kui palju raha on kaotatud ja kui palju raha tuleks tagasi nõuda. Selle illustreerimiseks toon näitena ühe summa väga keerulise pealkirja alt. See on meie koondaruande VI lisas ning pealkiri on "Sissenõudmisest loobumiste kokkuvõte”, mis tähendab tegelikult rahasummat, mis on täielikult ja tagasisaamatult kadunud. 2008. aasta koondaruandes oli see summa 18 380 363,22 miljonit eurot, mis on alla 0,01% ELi eelarvest. See summa on kadunud. Arutasime kõigi nende miljardite üle struktuurifondides, mida ei ole korralikult hallatud, kuid lõpuks nõutakse midagi siiski tagasi. See protsess ei ole täiuslik ja peame selle juures veel tõsiselt tööd tegema ning vahetevahel vead korrigeeritakse. Protsess on pikaajaline ja me peame seda väga tõsiselt võtma.
Nüüd mõned asjad tuleviku kohta. Lähitulevikus alustame arutelusid seoses uue finantsmääruse ja uute eelarveperspektiividega. Selle protsessiga on seotud väga palju asju. Riigisisesed deklaratsioonid ja liikmesriikide osalemine vajavad tugevamat õiguslikku alust. Saame kindlasti jätkata seda lihtsustamisprotsessi, mida siin juba nii palju ja nii tihti arutatud on. Nagu president Caldeira juba ütles, määratakse eesmärgid üle 500 programmiga, millele komisjon, parlament ja nõukogu heakskiidu annavad. Igal programmil on oma õiguslik alus, omad eesmärgid ja kõike tuleb mõõta, kaasa arvatud raha, mis nende eesmärkide saavutamiseks kulutatud on. See ongi peamine probleem.
Viimasel täiskogu istungil 2007. aasta heakskiidu andmist arutades pakuti välja idee vähendada programmide arvu ja suurendada projekte ja programme, mida oleks siis palju lihtsam kontrollida. See on tähtis küsimus ja nagu üks parlamendiliige seoses maaelu arengu valdkonnaga mainis, ei ole võimalik eesmärke mõõta - eriti välistegevuste puhul, kus on väga poliitilised eesmärgid - ja öelda, et need eesmärgid saavutatakse. See on oluline küsimus, kuid alles finantsmääruste tulevaste läbirääkimiste raames.
Mis puudutab dialoogi, mida siin väga tähtsana esile toodi, pean ütlema, et oleme andnud endast parima, et saavutada parlamendi, eelarvekontrollikomisjoni ja kontrollikojaga hea dialoog. Mulle isiklikult meeldib arutada asju inimestega, kellel on erinevad vaated, erinevad suhtumised ja erinevad hinnangud. See on tavaline. Mulle ei meeldi aga, et mõned inimesed kasutavad tahtlikult ja järjepidevalt valesid fakte. Valesid fakte kasutades ei saa dialoogi pidada. Meil võivad olla erinevad hinnangud, erinevad tõlgendusviisid ja erinevad vaated, kuid faktid peavad olema õiged. Soovin kõigest südamest, et seda põhimõtet austatakse ka meie tulevases dialoogis.
(Aplaus)
Juhataja
Hans-Peter Martin! Kas soovite võtta sõna nüüd arutelu lõpus?
Hans-Peter Martin
(DE) Austatud juhataja! Vabandan, et pean siin nüüd isikliku avalduse tegema, milleks mulle päevakorra alusel kolm minutit antud on. Kuid ma ei vaja kolme minutit.
Võtsin oma sõnavõtus väga konstruktiivse lähenemise ning arutelus viitasin konstruktiivselt sellele, mida sellel uuel alusel nüüd teha saaks. Sellise hinnanguni jõudmiseks jälgisin täna hommikust arutelu väga põhjalikult. Olin istungisaalis palju varem, kui minu kolleeg väitis. Ma lahkusin hiljem ja olen jälle siin. Minu arvates on väga kahetsusväärne, et Ingeborg Gräßle peab vajalikuks teha sääraseid allapoole vööd suunatud isiklikke rünnakuid. Sooviksin, et ta oleks konstruktiivne ning sooviksin näha palju vähem valesid lugusid temalt Saksamaa ajalehes Bild.Sooviksin kuulda konstruktiivseid ettepanekuid selle kohta, kuidas me olukorda päästa saaksime ja kuidas anda kontrollikojale võimalused selle tegemiseks. Lisaks leian, et on väga kahju, et just Ingeborg Gräßle on see, kes teeb fraktsioonilise kuuluvuseta parlamendiliikmete töö palju keerulisemaks, diskrimineerib meid, keelab meile juurdepääsu teabele, ei anna meile võimalust teha koostööd oma kolleegidega ning leiab siis, et meid tasub rünnata ka valedele faktidele tuginedes. Peaksite õppima, mis on demokraatia, Ingeborg Gräßle.
Juhataja
Siinkohal lõpetame. Arutelu lõpetati.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Elisabeth Köstinger  
kirjalikult. - (DE) On tõsi, et mõnedes valdkondades on endiselt tõsiseid puudujääke, eriti ühtekuuluvuspoliitika valdkonnas, kuid asjaolu, et veamäär põllumajanduse ja loodusvarade valdkonnas langes alla 2%, annab mulle põhjust olla tuleviku suhtes palju optimistlikum. Eriti, kui arvestada sellega, et antud valdkond moodustab suurema osa Euroopa Liidu kuludest, on suhteliselt madal 2% veamäär rahuldav tulemus. Edaspidi peaksime suunama kõik oma jõupingutused kahte valdkonda. Kõigepealt koostöösse komisjoni ja liikmesriikide vahel. Siin on eesmärgiks leida ebatäpseid ja ebaõigeid andmeid kõikides eri kulude valdkondades ning siis leitud vead korrigeerida. Teine valdkond hõlmab ELi raha liikmesriikidele väljamaksmise ja tagasinõudmise meetodite täiustamist.
Véronique Mathieu  
kirjalikult. - (FR) Soovin õnnitleda kontrollikoda aastaaruande eest, mis käsitleb ELi 2008. aasta eelarve täitmist. Soovin juhtida tähelepanu peatükile seoses Euroopa Liidu ametitega, milles kontrollikoda ütleb, et tegi kõikidele kontrollitud ametitele, välja arvatud Euroopa Politseikolledžile, märkusteta järeldusotsused.
Praegu tuleb meenutada, et seisime samasuguse olukorra ees ka 2007. aasta eelarve täitmisele heakskiitu andmise ajal. Kontrollikoda avaldas aruande, milles on reservatsioonidega kinnitava avalduse seoses Euroopa Politseikolledži raamatupidamisaruannete ja nende aluseks olevate tehingutega, milles on toodud spetsiaalselt välja, et assigneeringuid kasutati erasektori kulutuste rahastamiseks. Raportöör palus Euroopa Politseikolledži eelarve täitmisele heakskiidu andmise edasi lükata, seejärel palus seda ka eelarvekontrollikomisjon. Kuid 2009. aasta 23. aprillil täiskogu istungil tehtud hääletusel lükati see taotlus tagasi 226 poolthäälega ja 230 vastuhäälega. Selleks toimus sotsiaaldemokraatide fraktsiooni Euroopa Parlamendis ja Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsiooni massiivne mobilisatsioon.
Arvestades sellega, et kontrollikoda tõstatas täna uusi probleeme seoses Euroopa Politseikolledžiga, on väga tähtis, et me tunnistame selget viga, mis tehti seoses eelarve täitmisele heakskiidu andmisega aprillis, kui hääletati raportööri ja vastava komisjoni arvamuse vastu.
