Euroopa osaühingu põhikiri - Äriühingu registrijärgse asukoha piiriülene muutmine - Algatus "Small Business Act” - Töötajate osalus Euroopa põhikirjaga äriühingutes (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühisarutelu järgmistel teemadel:
Õiguskomisjoni nimel Klaus-Heiner Lehne koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus Euroopa osaühingu põhikirja kohta - C6-0283/2008 -.
Õiguskomisjoni nimel Klaus-Heiner Lehne koostatud raport soovitustega komisjonile äriühingu registrijärgse asukoha piiriülese muutmise kohta.
Tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni nimel Edit Herczogi koostatud raport Euroopa väikeettevõtlusalgatuse "Small Business Act” kohta (.
Komisjoni avaldus "Töötajate osalus Euroopa põhikirjaga äriühingutes".
Klaus-Heiner Lehne
Härra juhataja, daamid ja härrad, ma propageerin kaht raportit, mis mõlemad pärinevad parlamendi õiguskomisjonist.
Tahaksin alustada sellest, mis on hetkel tähtsam, sest see puudutab komisjoni poolt algatatud seadusandlikku erimenetlust, nimelt Euroopa osaühingut. See on algatuse "Small Business Act" üks seadusandlikke põhielemente.
Nüüd paar sõna taustast. Euroopa osaühingu idee sisaldus juba volinik Bolkensteini ühinguõiguse tegevuskavas. Põhjustel, millest ma pole tänini aru saanud, kustutati Euroopa osaühingu idee toona tegevuskavast komisjoni ametiajal ning komisjon seda teemat uuesti üles ei võtnud.
Ent Euroopa Parlament ei olnud sellega nõus ja nii sündis kodukorra artikli 39 ja EÜ asutamislepingu artikli 192 alusel seadusandlik raport, mille parlament võttis mõnda aega tagasi ülekaaluka enamusega vastu. Neil asjaoludel oli komisjon sunnitud Euroopa osaühingu ideed veel kord kaaluma ja on nüüd pakkunud selle välja algatuse "Small Business Act" raames, mis on vägagi teretulnud.
See äriühingu vorm on mõeldud eeskätt Euroopa väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele. Tänini oli eraldi äriühingu vorm - Euroopa äriühing - olemas vaid suurettevõtetel. Leian, et see ettepanek oleks tulnud juba ammu teha. Kuivõrd see on mõeldud VKEdele, tuleb hoolitseda ka alustavate äriühingute, s.t äriühingute eest, mis tulenevad pigem äriühingu asutamise ideest, mitte olemasolevate või muude äriühingute ümberkujundamisest, jagunemisest või ühinemisest, tervitame me seda, et Euroopa Komisjon on hoidunud piirangute seadmisest seoses piiriülesele elemendile kehtestatud nõuetega. Seda on kõnealuses raportis väljendanud ka parlament.
Me leiame, et Euroopa tasandil tuleb õigusaktides panna paika kõik kapitali ja vastutusega seotud küsimused, sest need on VKEde jaoks suurimad probleemid. Praegu on nad sunnitud tegutsema riigiti väga erinevates juriidilistes vormides, mistõttu on neil suur vajadus nõu järele, mille uus juriidiline vorm kõrvaldab.
Ma arvan, et see on kooskõlas ka Euroopa Kohtu praktikaga küsimuses sellest, kas äriühingu asukoht peab langema kokku selle registrijärgse asukohaga või juhtimise kohaga, s.t et äriühingul saab olla vaid üks asukoht. Ma tean, et parlamendis on ka teistsuguse seisukoha esindajaid, kes on vähemuses, ent parlamendi õiguskomisjoni - mille töö võtab parlamendi täiskogu homme üle - enamus on arvamusel, et eristamise võimalus peab olema ja et Euroopa osaühingut ja äriühingut kui ettevõtlusvormi ei saa seada kehvemasse olukorda võrreldes liikmesriikide äriühinguvormidega, millel on see võimalus Euroopa Kohtu praktika kohaselt.
Tõsine probleem, mis nõudis pikki läbirääkimisi, oli töötajate osalusega seotud olukord. Muude ühinguõiguse valdkonda kuuluvate õigusaktide puhul on selles vallas varem olnud suuri raskusi. Piisav vaid Euroopa äriühingu ja piiriüleste ühinemiste direktiivi nimetamisest. Ma usun, et tänu parlamendi kolme suurima fraktsiooni poolt allkirjastatud kompromissmuudatustele oleme suutnud leida sellele probleemile reaalse lahenduse, mis tugineb Euroopa Liidu varasemate õigusaktide edukatele elementidele ja kujutab endast kompromissi liikmesriikide erinevate õigusolukordade vahel ning aitab kaasa töötajate õiguste kaitsele.
Minu viimane märkus puudutab 14. direktiivi, mille raportöör ma samuti olen. Lugu sarnaneb Euroopa äriühingu omaga. Meie eesmärgiks on kasutada Euroopa osaühingu puhul kasutatud võimalust võtta vastu resolutsioon, mis sunniks komisjoni esitama käegakatsutava ettepaneku, ja me ootame, et komisjon seda teeks, et täita üks viimaseid lünki ühinguõiguses ja tagada äriühingute asutamisvabadus. Tänan tähelepanu eest.
Edit Herczog
raportöör. - (HU) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, me oleme jõudmas lõpule pika ja eduka protsessiga, mille kaudu oleme suutnud tuua unustuse hõlma vajunud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted tähelepanu keskmesse. Meil kulus tükk aega selleks, et jõuda punkti, kus siseturg oli küll ühendatud, ent mitte homogeenne. Oleme käinud pika tee ja selle lõpus näeme, et 23 miljonit väikest ja keskmise suurusega ettevõtet on sunnitud tegutsema sama halduskoormusega ja lähtuvalt samadest eeskirjadest, mis 41 000 suurt Euroopa äriühingut, ehkki esimesed ei saa siseneda turule kaugeltki samadel tingimustel.
Meile näib, et komisjon on volinik Verheugeni juhtimisel käinud viimase viie aastaga pika tee ja me tervitame Euroopa Liidu suhtumise muutumist, mille tulemusena kavatsetakse kõrvaldada tõkked VKEde teelt nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil. Üheks võimaluseks suurendada VKEde käivet on võimaldada neil hõlpsamini siseneda Euroopa siseturule, sest hetkeseisuga on neist seda teinud vaid kaheksa protsenti ja vaid viisteist protsenti nende käibest tuleb Euroopa siseturult. Nende käive võib kasvada, kui nad saavad ulatuslikumalt osaleda uuenduslikes teadus- ja arendustegevuse programmides ja projektides. Väikeettevõtete tegevusele oleks abi sellest, kui rahastamisallikad oleksid praegusega võrreldes kättesaadavamad. Nende käive võiks suureneda, kui me looksime lõpuks ühenduse patendi, takistades seeläbi väikeettevõtete poolt loodud intellektuaalse omandi rikkumist odavate võltskaupade poolt.
Minu arvates on kõige tundlikumaks probleemiks kogu Lissaboni strateegia edukuse seisukohast see, kuidas aidata VKEdel liikuda oma liikmesriigist ELi siseturule. Praeguses majandusolukorras on aga lisaks eelöeldule vaja juhtida tähelepanu sellele, et väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on suuri probleeme peamise finantseerimisallikaga. Selleks allikaks on jätkuvalt laenuraha. Finantsinstitutsioonide suurem riskitundlikkus tähendab aga seda, et üha suuremal hulgal äriühingutest on raskusi laenu saamisega. Majandusliku olukorra ebakindluse tõttu ei taha pangad VKEdele laenu anda. VKEde juhid kurdavad, et ohus on tuhanded äriühingud ja kümned tuhanded töökohad. Meie huvides on tagada, et süsteemi likviidsemaks muutvad rahalised vahendid jõuaksid majandusse, mitte ei jääks pangaseifidesse. Üks olulisemaid samme pankade jaoks on hakata stimuleerima majandust ja VKEsid niipea kui võimalik.
Teiseks ülesandeks on muuta Euroopa solidaarseks. See on ainus viis, kuidas pakkuda liikmesriikidega võrreldes tõhusamat kaitset VKEdele, kes on kriisi tõttu raskustes. Seda öeldes juhin tähelepanu sellele, et VKEde olukord ja selle lahendamise viis on ka Euroopa solidaarsuse proovikivi. See näitab, et Euroopa on võimeline võtma liikmesriikidega jagatud riski ka väljaspool euroala. Eeskätt euroala stabiliseerimiseks võetud meetmed võivad kergesti tekitada ja on tekitanud finantsvaakumi liikmesriikides, kes euroalasse ei kuulu. Praeguses olukorras pean seepärast paluma Euroopa otsustajatel ja pangandussektori esindajatel mitte lubama luua kahekiiruselist Euroopat, sest kui langeb piirkond, kus VKEdel on otsustav roll - üle üheksakümne protsendi kõigist ettevõtetest -, siis saavad sellel olema katastroofilised majanduslikud tagajärjed. Selleks palun Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi liikmete tuge. Ma tänan kaasraportööri Nicole Fontaine'i ja teisi variraportööre tehtud töö eest ning soovin volinik Verheugenile veel kord õnne seniste saavutuste puhul.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Härra juhataja, esiteks tahaksin tänada mõlemat raportööri. Daamidel on eesõigus ja seepärast tänan esmalt proua Herczogi kvaliteetse raporti eest algatuse "Small Business Act" (SBA) kohta ja tugeva toetuse eest, mida see osutab komisjoni algatusele töötada välja üksikasjalik väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete poliitika. Samuti tahaksin tänada härra Lehnet, mitte üksnes tema tõhusa töö eest Euroopa osaühingu põhikirja koostamise juhtimisel nõuandemenetluses, vaid ka raportis sisalduvate huvitavate ja leidlike lahenduste eest.
Me oleme kriitilises faasis. Iga päev kuuleme teateid sellest, et vaja on suurendada ja taastada maailmamajanduse toimimise kindlus. Finants- ja majanduskriis on tabanud Euroopat rängalt ja ma usun, et nüüd on olulisem kui eales varem kasutada ära väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete täielik potentsiaal. Nemad on Euroopa majanduse päästerõngas.
Algatus "Small Business Act", mille komisjon 2008. aasta juunis vastu võttis, sätestab üksikasjaliku lühiajaliste, keskmise tähtajaga ja pikaajaliste meetmete raamistiku VKEde kasvu ja konkurentsivõime tagamiseks Lissaboni strateegia raames. Algatuses "Small Business Act" esitatakse 10 põhimõtet ja mitmeid konkreetseid algatusi, millega püütakse tagada VKEde murede asetamine otsuste langetamise keskmesse või nagu proua Herczog on öelnud, VKEde süvalaiendamine tähelepanu ja strateegiate keskmesse.
SBA hõlmab tervet rida seadusandlikke algatusi, sealhulgas Euroopa osaühingu põhikirja ettepanekut. SBA peab tagama, et põhimõte "esmalt mõtle väikselt" ja väikeettevõtlus kui prioriteet kinnitaksid püsivalt ja pöördumatult kanda kogu liitu hõlmavas poliitika kujundamises. SBA kutsub üles tunnustama ka ettevõtlust ja ettevõtjaid. Praegusel ajal vajame me rohkem kui kunagi varem inimesi, kes on valmis võtma initsiatiivi, koostama projekte ja võtma riske. Samuti usume, et ausad ettevõtjad, kelle äri ebaõnnestub, väärivad teist võimalust.
Praeguses majanduskriisis peame määratlema prioriteedid ja võtma kiiresti meetmeid, millel on suurim potentsiaal aidata kaasa majanduse taastumisele. SBA tegevuskava ja Euroopa majanduse taastamise kava sätestavad ambitsioonikad meetmed kolmes põhivaldkonnas: esiteks, parandada laenude kättesaadavust; teiseks, vähendada halduskoormust; kolmandaks, aidata VKEdel ajada äri välismaal.
Algatuse "Small Business Act" edukus sõltub kõigi huvirühmade laitmatust koostööst. Me oleme teie toetuse eest tänulikud. Resolutsioon, mille parlament detsembri alguses vastu võttis, oli õigeaegne ja tervitatav algatus. Nagu te teate, toetasid riigipead ja valitsusjuhid hiljem detsembris Prantsusmaa eesistumisajal toimunud tippkohtumisel üksmeelselt algatust "Small Business Act".
Seepärast on tähtis, et parlament avaldaks täna täielikku toetust proua Herczogi raportile, et panna tugev ja õigustatud alus edasiseks tegevuseks. Ma kutsun teid toetama algatust "Small Business Act" oma riigis ja valimisringkonnas, et see ambitsioonikas programm saaks ellu viidud ja tõepoolest aitaks VKEsid nende igapäevategevuses.
Lubage mul nüüd pöörduda härra Lehne raportite juurde. Parlament on alati olnud Euroopa osaühingu põhikirja tugev toetaja. Teie 2006. aasta algatusraport ja komisjoni ettepaneku kiire menetlus aitasid oluliselt kaasa uue Euroopa osaühingu põhikirja edukusele.
Euroopa osaühingu põhikiri on algatuse "Small Business Act" üks põhielemente. See on mõeldud VKEdele. Seepärast tegi komisjon ettepaneku asutada Euroopa äriühingu täpselt nagu mis tahes kodumaise äriühingu, ilma nõudeta tegutseda erinevates liikmesriikides või omamata osanikke rohkem kui ühest riigist - täpselt nagu kodumaal. On neid, kes leiavad, et piiriülesuse nõue on Euroopa osaühinguid silmas pidades määrava tähtsusega. Parlamendi resolutsioon, mis jätab äriühingutele valikuvõimaluse erinevate piiriüleste elementide vahel, on paindlik. Euroopa osaühingud saavad täita selle nõude, asutades näiteks tütarettevõtte välisriigis või pelgalt registreerides oma kavatsuse piiriüleselt tegutseda.
Te olete pakkunud välja ka paindliku lahenduse seoses miinimumkapitali nõudega. Nagu teate, tegi komisjon ettepaneku kehtestada kohustuslikuks miinimumkapitaliks 1 euro ja sellest suurema kapitali puhul jätta osanike otsustada, kui palju kapitali nende Euroopa osaühing vajab. Selle sätte on seadnud kahtluse alla need, kes leiavad, et kapitalinõuded aitavad kaitsta väikeettevõtete võlausaldajaid.
Euroopa Parlamendi raportis on pakutud välja alternatiivseid lahendusi võlausaldajate kaitse tagamiseks. See tähendab, et osaühingud saavad valida maksevõimepõhise ja kapitali säilitamise põhise võlausaldajate kaitse režiimi vahel.
Komisjon nõustub nende raporti elementidega, mille eesmärgiks on suurendada põhikirja ühtsust ja suurendada selle rakendamise õiguskindlust. Nende elementide hulka kuuluvad osaühingu tegevusvaldkonna registreerimise kohustus, samuti täpsustus, et keeld osasid avalikkusele pakkuda ei laiene osaühingu töötajatele suunatud pakkumistele ning juhatuse liikmete kohustusi ja vastutust puudutavate eeskirjade täiustamine. Kõik need elemendid on põhikirja rakendamisel abiks.
Ühtlasi tervitan teie kasulikku soovitust lisada põhikirja vahekohtumenetluse klausel, mis õhutab osanikke otsima vaidluste lahendamiseks alternatiivseid võimalusi.
Lõpetuseks tahaksin mainida teemat, mida on nii parlamendis kui ka mujal kõige enam arutletud - selleks on töötajate osalemine Euroopa osaühingu juhatuses. Nagu ma mainisin, koostas komisjon põhikirja väiksemate ettevõtete jaoks. Töötajate osalemist VKEde juhtimises kohtab vaid üksikutes liikmesriikides ja seepärast näis kõige sobivam ja mõistlikum lahendus, mille aluseks on sisemaine õigus ja mis võimaldab erinevate mudelite kooseksisteerimist.
Parlamendi muudatustega tuuakse sisse täiendavad ja keerukad sätted, mis ei ole kohaldatavad enamiku liikmesriikide õiguse kohaselt asutatud VKEde suhtes. See muudaks Euroopa osaühingu neis liikmesriikides mitteatraktiivseks ja VKEde jaoks ebapraktilisemaks võimaluseks.
Teie aruandes on mitmeid kasulikke lahendusi. Mõned neist võiksid sillutada teed kompromisside kiiremaks saavutamiseks liikmesriikide vahel. Seepärast tervitab komisjon raporti vastuvõtmist.
Lõpetukseks mõni sõna äriühingute asukoha piiriülesest muutmisest. Komisjon on varasematel kordadel teavitanud parlamenti põhjustest, mille tõttu ei esitanud 14. ühinguõiguse direktiivi ettepanekut. Nimetatud põhjused on endiselt asjakohased. Me nõustume raportööriga, et äriühingutel peaks ühisturul olema asutamisvabadus ja nad peaksid saama vabalt viia oma asukoha üle ühest riigist teise. Samas pole me kindlad, et ettepaneku tegemine uue õigusakti vastuvõtmiseks on parim lahendus selle eesmärgi saavutamiseks. Euroopa Kohtu pretsedendiõigus võimaldab selgelt äriühingute liikuvust. Lisaks sätestab kehtiv õigus - piiriüleste ühinemiste direktiiv - asukoha muutmise raamistiku, sealhulgas kolmandate isikute vajaliku kaitse. Lisaks võimaldab piiriüleste ühinemiste direktiiv äriühingul asutada uus tütarettevõte teises riigis ja ühendada olemasolev äriühing selle tütarettevõttega. Õiguskomisjoni poolt väljapakutud asukoha muutmise kord ja kaitsemeetmed sarnanevad väga direktiivis sätestatutele.
Meie majandusanalüüsid näitavad, et asukoha piiriülese muutmise korra keerukusaste on võrreldav piiriülese ühinemise korra omaga. Piiriüleste ühinemiste direktiivi pidid liikmesriigid võtma üle 2007. aasta detsembriks. Selle täit rakendust on veel liialt vara hinnata. Enne uue õigusakti vastuvõtmist peaks komisjon esmalt hindama, kuidas uus õigusraamistik praktikas toimib. Samuti pole me veendunud, et direktiiv parandaks olukorda sisemaises õiguses ja Euroopa Kohtu praktikat vastavas valdkonnas.
Võttes arvesse ülaltoodut ja seda, et praeguse seadusandja ametiaeg on lõppemas, oleks mõistlik jätta tulevase komisjoni otsustada, mida äriühingu registreeritud asukoha muutmise küsimusega peale hakata. Selleks ajaks on ka selgem, kas asukoha muutmise küsimus suudeti lahendada Euroopa osaühingu põhikirjaga.
Gunnar Hökmark
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (SV) Härra juhataja, see, millistes tingimustes väikeettevõtted peavad täna tegutsema, määrab homse töökohtade kasvu. Meie võime astuda praegusest kriisist paremasse ja oskuslikumasse ja konkurentsivõimelisemasse majandusse sõltub väikeettevõtetest. Väikeettevõtted on innovatsiooni tõukejõuks, ent nemad on ka need, kellel on liikmesriikides ja liidus praegu kõige suuremad probleemid.
Euroopa osaühingu põhikirjaga - siinkohal tahaksin tänada komisjoni ettepaneku ja raportööri tehtud töö eest - püüame me avada siseturu väikeettevõtete jaoks samas ulatuses nagu suurettevõtete jaoks. Sellega seoses on vaja teha asju teisiti. Nagu majandus- ja rahanduskomisjonis arutatud, seisneb küsimus eeskirjade põhjalikus lihtsustamises, mis avab uksed väikeettevõtetele.
Vaja on tagada, et riigihankemenetlus võimaldaks väikeettevõtetel osaleda riigihangetes samas ulatuses, mis suurettevõtetelgi. Väikeettevõtete piiriülest tegutsemist tuleb lihtsustada, sealhulgas seoses selliste küsimustega nagu käibemaksu tasumine ja käesoleval ajal takistuseks osutunud bürokraatia vähendamine. Samuti on vaja tagada Euroopa finantsturgudele paremad laienemis- ja kasvuvõimalused, luues väikeettevõtetele parema laenuturu Euroopa Investeerimispanga ja teiste institutsioonide abiga. Lõpetuseks tahaksin lisada, et
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse raportöörväike on ilus. Väike on homseks suurem ja loob uusi töökohti ja suurendab heaolu.
Harald Ettl
majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Suur tänu, härra juhataja. Hetkel seisavad äriühingu asukoha muutmise teel haldustakistused, kulud ja sotsiaalsed tõkked ning osanikel, võlausaldajatel ja töötajatel puudub vajalik õiguskindlus. 2004. aastal korraldatud avalik arutelu näitas, kui tähtis on võtta kasutusele 14. direktiiv.
Sel põhjusel kutsun üles komisjoni esitama selle kohta esimesel võimalusel ettepanekut õigusakti vastuvõtmiseks, et lihtsustada äriühingute liikumist, ja tagada, et osalusega seotud küsimused äriühingu asukoha muutmise kontekstis ei jääks Euroopa Kohtu otsustada.
Tulevane 14. direktiiv ei peaks olema pääseteeks tugeva osalusega süsteemidest. Olemasolevaid õigusi ei tohi mingil juhul pärssida. Selleks, et tagada töötaja osalemise korra ühtsus ja sisu, tuleks viidata Euroopa töönõukogude direktiivile, 10. direktiivile ja töötajate teavitamise ja nõustamise direktiivile. On ülimalt tähtis, et teave esitataks õigeaegselt ja et enne äriühingu asukoha muutmist väljastataks asukoha muutmise kava.
Donata Gottardi
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, Euroopa osaühingute regulatsioon, mida me vastu võtma hakkame, lõpetab Euroopa tasandil reguleeritavate ühinguvormide raamistiku. Lõppteksti mõned osad kannavad endal majandus- ja rahanduskomisjoni poolt vastuvõetud teksti pitserit.
Mul on kahju, et me ei kasutanud võimalust paluda komisjonil olla julgem, astuda täiendavaid samme konkreetse maksusüsteemi, sobiva raamatupidamissüsteemi ning ühtsete arveldus-, maksevõimetus-, ümberkujundamis-, ühinemis-, jagunemis-, lõpetamis- ja tühisuseeskirjade kehtestamiseks.
Endiselt on liiga palju valdkondi, mis jäävad liikmesriigi ühinguõiguse reguleerida, tuues kaasa tasandite kattuvuse ja kulude mitmekordistumise. Kui me oleme ühtse Euroopa süsteemi loomisega päri ja tahame vältida oportunistlikku ümberasumist, siis nüüd, kus raamistik on paigas pärast Euroopa äriühingu ja Euroopa ühistu loomist, oleks hea see küsimus taas üles võtta ja viia asi järgmisele tasandile.
Harald Ettl
Härra juhataja, ettepanekul, mille komisjon esitas Euroopa osaühingu kohta algatuse "Small Business Act" raames, on mitmeid nõrkusi. Selles pööratakse vähe tähelepanu võlausaldajate, töötajate, tarbijate ja väikeste tarnijate huvidele. Näiteks nähti ette 1 euro suurune miinimumkapital ja lisaks ebaadekvaatne registreerimise kord, puuduvad piiriülese tegevuse ning põhikirja, asukoha ja tegeliku tegevuskoha eraldatuse nõue.
Viimane oleks toonud kaasa töötajate osalusest möödahiilimise. Iga uus Euroopa ühinguõiguse direktiiv peaks aitama saavutada töötajate õiguste ühtlustamise eesmärki ja Euroopa osalemisstandardi ideed, mille aluseks on uus ELi reformileping, sealhulgas põhiõiguste harta. Töötajate õigused on sotsiaalse Euroopa põhiõigused.
Anja Weisgerber
Härra juhataja, daamid ja härrad, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on meie ühiskonna selgroog andes kuuskümmend seitse protsenti Euroopa erasektori töökohtadest.
Seepärast tervitan ma algatust "esmalt mõtle väikselt" ja teen kõik selleks, et tagada selle põhimõtte arvestamist poliitikakujunduses kõikidel poliitilistel ja haldustasanditel. Eriti praeguse finantskriisi ajal on oluline luua VKEde jaoks tõelist, käegakatsutavat lisandväärtust, et tugevdada neid kui kriisi stabiliseerivat tegurit.
Tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamuse koostajana osalesin praegu hääletamisele tulevate ideede sõnastamisel. Tekst sisaldab arvukalt minu poolt tehtud ettepanekuid, sealhulgas paindlikkuse ja turvalisuse põhimõtte tähtsust. See kontsept peaks tagama paindlikud tööturud, mis pakuvad samas töötajate tugevat kaitset.
Arvestatud on ka minu soovitust, mille kohaselt peaks tööõigus andma VKEdele usaldusväärse aluse. VKEd ei saa sageli õigus- ega personaliosakonda pidada ja seepärast sõltuvad nad lihtsatest ja selgetest eeskirjadest.
Üks minu kõige olulisemaid nõudmisi - seadusandlike algatuste VKE-test - pälvis samuti vastutava komisjoni toetuse. Bürokraatia tuleb hävitada juba eos. Uute õigusaktide mõju hindamised peavad toimuma süstemaatiliselt. Enne vastuvõtmist tuleb kontrollida kõigi ELi õigusnormide mõju VKEdele. Minu jaoks on tähtis, et VKE-testi tulemusi hindaks sõltumatu organ ja see idee on samuti sellesse teksti sisse viidud.
VKEd on üleilmse finantskriisi tingimustes silmitsi suurte probleemidega ja seepärast tervitan raportis toodud üleskutset rakendada võimalikult kiiresti Edmund Stoiberi poolt juhitud halduskoormust käsitleva sõltumatute huvirühmade kõrgetasemelise töörühma ettepanekuid. Me peame tegutsema kiiresti, et see potentsiaal ära kasutada.
Othmar Karas
õiguskomisjoni arvamuse koostaja. - (DE) Härra juhataja, me kõik teame, et meie võimest kasutada ära väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kasvu- ja uuendustegevuse potentsiaal sõltub Euroopa Liidu jõukus. VKEdel on tähtis osa kriisi ületamisel. Seepärast peame kergendama nende koormat ja neid toetama lähtuvalt põhimõttest, et eeskirjade vähendamisel on VKEde jaoks suur tähtsus.
VKEde fraktsioonidevahelise töörühma juhatajana tahaksin anda aga selgelt mõista, et algatus "Small Business Act" on lihtsalt riigipeade ja valitsusjuhtide tahteavaldus. Pelgalt tahteavaldus VKEsid ei aita ja seepärast esitame selge üleskutse võtta vastu liikmesriikide ja Euroopa Liidu õigusaktid, mis oleksid kantud põhimõttest "esmalt mõtle väikselt" ning oleme esitanud neli nõudmist.
Esiteks peavad liikmesriigid teatama, kuidas ja millise aja jooksul kehtestavad nad põhimõtte "esmalt mõtle väikselt" põhielemendid sisemaises õiguses. Teiseks peavad liikmesriigid olema kohustatud andma aru põhimõtte "esmalt mõtle väikselt" rakendamise edukuse kohta aastaaruannetes, milles käsitletakse Lissaboni protsessi riiklikke reformiprogramme. Kolmandaks on meil vaja standardkriteeriume põhimõtte "esmalt mõtle väikselt" rakendamise edukuse mõõtmiseks. Neljandaks peame me tegema põhimõtte "esmalt mõtle väikselt" tulevaste õigusaktide kohustuslikuks elemendiks ka Euroopa tasandil. Lisaks praegustele sündmustele reageerimisel tuleks analüüsida kogu kehtivat õigust lähtuvalt selle protsüklilisest mõjust VKEdele. Meil on vaja tegutseda kiiresti.
Juhataja
Kahjuks ei ole meil võimalik kuulda naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni seisukohti, sest proua Podimata on hetkel hõivatud.
Nicole Fontaine
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, esiteks tahaksin rõhutada VKEsid puudutava ühisarutelu tähtsust ja ma südamest loodan, et VKEd kuulevad seda tugevat signaali, mida parlament neile edastada soovib.
Meie fraktsioon võttis komisjoni poolt eelmise aasta juunis esitatud algatuse "Small Business Act" eelnõu kahel käel vastu. On tõsi, et VKEde suhtes on tehtud algatusi alates 2000. aastast. Neid hinnati, ent need olid ebaadekvaatsed. Miks ebaadekvaatsed? Sest inimeste väitel, keda need puudutasid, piirdusid need sageli lihtsalt heade kavatsustega. Nüüd peame kaugemale minema. Algatus "Small Business Act" annab meile selle võimaluse, sest on osa tõeliselt proaktiivsest üleilmsest lähenemisviisist.
Juhin tähelepanu sellele, et tegeledes meie poolt detsembris esitatud suulise küsimusega, on Euroopa Parlament juba saavutanud edu - konkurentsinõukogu võttis ühehäälselt vastu tegevuskava, mida volinik Figel' äsja mainis.
See näitas loomulikult valitsuste tugevat poliitilist tahet ja täna tahaksin ma tervitada proua Herczogi suurepärast raportit, mis laiendab seda impulssi täpselt õigel ajal. Ma tahaksin tänada tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjonis saavutatud koostöö kvaliteedi ja suurepärase tehtud töö eest. Täna on täiskogul esitatud vaid kaks muudatusettepanekut. See näitab, et oleme oma tööd hästi teinud.
Mis puutub meie fraktsiooni, siis meie poolt esitatud muudatusettepanekutega, millega meie raportöör on igati nõus olnud, püüame leida viisi, kuidas panna liikmesriike ja ühenduse organeid tagama, et kavandatavad meetmed VKEdele tõepoolest lisandväärtust annaksid.
Me oleme teinud ettepaneku muuta põhimõte "esmalt mõtle väikselt" kõigi tulevaste õigusaktide kohustuslikuks ja lahutamatuks osaks. Me oleme nõudnud ühenduse patendi kasutuselevõttu ja loomulikult rahaliste vahendite eraldamist ning nende tõhusa ja kiire kättesaadavuse tagamist.
Ieke van den Burg
fraktsiooni PSE nimel. - Härra juhataja, lubage mul esmalt öelda üht-teist komisjoni avalduse kohta.
Esiteks on mul kahju, et voliniku kolleegi, härra McCreevyt ei ole siin - ilmselt on hobuste võiduajamiste hooaeg juba alanud. Mul on sellest siiralt kahju, sest ühinguõigus on oluline teema ja tema tegevus on eeskätt sellega seotud. Teiseks, lugupeetud volinik, on kahetsusväärsed teie väited seoses parlamendi ettepanekutega töötajate kaasotsustusõiguse kohta. Me ütlesime selgelt, et see pole mõeldud väikeste äriühingute jaoks, vaid et Euroopa osaühingu põhikiri on mõeldud kõikidele äriühingutele. See ei peaks piirduma suurusega. Me ei taha, et Euroopa osaühingu põhikirja saaks kasutada kehtiva õiguse - eeskätt sisemaiste tavade - väärkasutamiseks ja sellest mööda hiilimiseks; see on kaasotsustamise väga oluline aspekt. Me ei taha, et ettevõtjatele avaneks sobivaima asukoha jahtimise võimalus ja et Euroopa Liidus tekiks uus Delaware, kus äriühingud saavad seda laadi õigusaktidest mööda hiilida.
Kolmandaks, mis puutub 14. direktiivi, mida härra McCreevy teadupärast ei poolda, siis te esitasite samu väiteid, mis temagi. Ta peaks võtma tõsiselt asjaolu, et parlament tahab, et ta selle ettepaneku teeks.
Neljandaks esitasime me ühiselt resolutsiooni, milles palusime komisjonil konsulteerida sotsiaalpartneritega vastavalt artiklile 138. Seda oleks tulnud teha enne kui tegime otsuse Euroopa osaühingut puudutava määruse osas, sest kaasotsustamine on küsimus, mida reguleerib EÜ asutamislepingu artikkel 138 ja mis nõuab esmalt sotsiaalpartneritega konsulteerimist. Seda pole tehtud. Nüüd palume teha seda viivitamatult tagantjärele. Kui ma kuulen komisjonilt sedasorti reaktsiooni, siis mul tekib tõsine tahtmine ümber mõelda ja ma soovitan oma fraktsioonil veel kord kaaluda, kas me ikka saame toetada Euroopa osaühingu põhikirja. Soovitan teil helistada täna härra McCreevyle ja härra Špidlale ning püüda homme enne hääletust teha parem ettepanek.
Lühidalt, kuna mu aeg hakkab otsa lõppema, PSE ei ole selle väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele mõeldud põhikirja vastu - me toetame seda, ent me oleme sedasorti väärkasutuse vastu. Me leidsime raportööriga väga hea kompromissi. Võttes arvesse aktsionäride ja finantsturgude hävitavaid tegemisi, on väga õige aeg ja sugugi mitte iganenud, vaid vägagi päevakohane kaaluda parema viisi leidmist äriühingute juhtimiseks, milles osaleksid töötajad. Volinik, te peaksite koos oma kolleegi ja vastutavate volinikega kaaluma positiivsema avalduse tegemist parlamendile.
Jean Marie Beaupuy
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, tahaksin tänada proua Herczogi suurepärast 90-punktilise raporti eest "Small Business Acti" kohta.
Ent, lugupeetud volinik, Euroopa Parlamendi töö saab olla tõeliselt tõhus vaid juhul, kui kõik liikmesriigid vastuvõetud õigusakte kiiresti ja tõhusalt rakendavad.
Te ütlesite oma avalduse sissejuhatuses, et selle raporti alusel koostate üleilmse strateegia, ent te ju teate, et praegu valitseb finantskriis, majanduskriis ja kliimakriis, mis nõuavad meilt kiireid vastuseid.
Toon kaks näidet. Esimene: ma kutsun üles tegema äriühingutele makseid 30 päeva jooksul. See on lisatud 87. punkti seoses Ühtekuuluvusfondiga. Ma kutsun üles komisjoni ja liikmesriike võtma meetmeid, et riigihankelepingud sõlmitaks äriühingutega 30 päeva jooksul.
Kui on teada, et kakskümmend protsenti pankrotiavaldustest on seotud ametivõimude makseviivitustega, siis näeme, kui suures ulatuses selline valitsuste ja komisjoni poolt astutud samm vähendaks tööpuudust, mis kasvab iga päevaga.
Teine näide: bürokraatia. Punktis 72 kutsume üles vähendama bürokraatiat kahekümne viie protsendi võrra. Ma võin teile kinnitada, et äriühingu juhatajana olen aastaid oodanud sellist konkreetset meedet. Äriühingute juhatajate ülesanne ei ole terve päev erinevaid blankette täita. Nende ülesanne on pakkuda kaaskodanikele tooteid ja teenuseid.
Lugupeetud volinik, kui te seda üleskutset kuulda võtate, mitte üksnes lisaks üleilmsele strateegiale, mida te koostada soovite, vaid kui te väljendate seda ka praktilise reaktsioonina valitsustele ja komisjonile, siis saavad praegustes taastamiskavades olema sätted, mis pakuvad otsekohe lahendusi meie kaaskodanikele.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
Härra juhataja, praeguses arutelus tahaksin juhtida tähelepanu neljale küsimusele. Esiteks loodan, et Klaus-Heiner Lehne raport annab Euroopa Komisjonile tugeva tõuke, valmistamaks ette sobivad õiguslikud meetmed, mis kooskõlas EÜ asutamislepingus tagatud asutamisvabadusega võimaldavad äriühingutel muuta oma registrijärgset asukohta Euroopa Liidu piires ilma, et nad peaksid maadlema liigse bürokraatiaga.
Teiseks peaks sedasorti muutused aitama kaasa osanike, võlausaldajate ja eriti töötajate olemasolevate õiguste kaitsele. Ma tahaksin väljendada lootust, et raportööri poolt välja pakutud lahendused, mis hõlmavad asukoha muutmise ettepaneku koostamist, ja eeskätt raport, mis selgitab ja põhjendab äriühingu asukoha muutmist võimaldava muudatuse juriidilisi ja eelkõige majanduslikke aspekte ning muudatuse mõju osanikele ja töötajatele, ei kujune täiendavaks takistuseks äriühingute asukoha muutmisele.
Neljandaks näib, et pakutud lahenduste peamiseks põhjuseks on maksu- ja palgakonkurents, milles nähakse positiivset mõju liikmesriikide ja seega kogu Euroopa Liidu majanduskasvu tempole.
Francis Wurtz
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (FR) Härra juhataja, volinik, komisjon on esitanud Euroopa osaühingu põhikirja eelnõu Euroopa algatuse "Small Business Act" osana.
Selles raamistiku puhul ja võttes arvesse USA mudelit, kavandati alguses riigihankelepingutest kindla osa eraldamist väikeettevõtete tarbeks. Selliseid üllaid kavatsusi tuleb tunnustada.
Kahjuks on raamistik nüüdseks tundmatuseni muutnud ja sellesse on lisandunud Euroopa osaühing. Esiteks, vaadakem sihtrühmaks olevate ettevõtete suurust. Väikeettevõtete asemel on nüüdseks lipsanud sisse juba mõnevõrra hägusem väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete mõiste. Selle tulemuseks on - ma tsiteerin komisjoni poolt vastu võetud määruse eelnõu seletuskirja - "põhikiri, millest võib olla abi ka suurematele ettevõtetele ja kontsernidele". See muudab kogu poliitika filosoofiat ja mis neist pseudo-VKEdest siis saab? Tegelikult on lugu selline, et on tütarettevõtetega rahvusvahelisi äriühinguid, mis on pikka aega nõudnud kehtiva põhikirjaga võrreldes vähem siduvat põhikirja ettevõtete jaoks, mis erinevates Euroopa riikides nende kontrolli all on.
Vaadakem nüüd, mis laadi hüvesid Euroopa osaühingu põhikiri äriühingutele pakub. Enam pole küsimus riigihankelepingute kättesaadavamaks tegemises. Selle asemel - ma tsiteerin taas komisjoni teksti seletuskirja - on nüüd eesmärgiks "parandada ettevõtete raamtingimusi ühisturul". Selleks saavad kõik Euroopa osaühingud võimaluse registreerida oma asukoht ühes riigis ja tegutseda tegelikult teises. Nad võivad viia oma registreeritud asukoha mis tahes liikmesriiki.
Kuidas on võimalik neis sätetes mitte näha kõnealustele äriühingutele võimaluse andmist luua piirangutevabad postkastifirmad ärimaailma kõige leebemate tingimuste kohaselt? Kas komisjon isegi mitte ei sätesta, et "Euroopa osaühingule kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, kus asub tema registrijärgne asukoht"?
Nagu Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon õigesti märgib: "On suur oht, et äriühingud kasutavad Euroopa osaühingu põhikirja selleks, et vältida õiguskorda, mis pakub töötajatele kõige suuremat kaitset."
Nüüd me mõistame, miks komisjon ei konsulteerinud ametiühinguorganisatsioonidega enne selle ettepaneku vastuvõtmist, piirdudes vaid formaalse konsultatsiooniga Interneti teel.
Kokkuvõttes näib määruse eelnõud lugedes, et rõhu asetamisel "väikeettevõtetele" on tegu eelkõige hea poliitilise mulje jätmisega, et kahjuks üsna tuntud "päritolumaa" põhimõtte ümbersõnastus vastuvõetavaks muuta. Tegu on Bolkensteini ideede täiendusega.
Seepärast teeb minu fraktsioon ettepaneku, et parlament saadaks komisjonile ja nõukogule selge signaali ja lükkaks Euroopa osaühingu põhikirja ettepaneku tagasi.
Roberto Fiore
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, ma usun, et me peame lahendama selle väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kriisi tõeliselt euroopalikul viisil. Me näeme, kuidas laenukraanide kinnikeeramise katk nakatab väikeseid ja keskmise suurusega äriühinguid üle kogu kontinendi. Probleem on selles, et pangad ei laena ettevõtetele ja mõningate valitsuste püüdeid rahastada pankasid, et need omakorda rahastaksid väikeettevõtteid, ei ole krooninud edu, sest keegi ei tea, kui suuri kahjumeid pangad hetkel tegelikult teenivad.
Seepärast teen ettepaneku, et liikmesriikide keskpangad trükiksid raha või sellele vastavaid tähikuid ning finantseeriksid seeläbi väikeettevõtteid. Sellise katse tegi hiljuti Taiwani Vabariik, mis väljastas igas mõttes rahale vastavaid tähikuid ning jagas neid isiklike tähikute kujul Taiwani kodanikele. Seeläbi lasti Taiwani Vabariigis ringlusse 3 miljardit USA dollarit või eurot.
Me peame tegema sama; peame andma laenu väikeettevõtetele, väljastades raha sisuliselt kui riigid, mis ei ole miinuses, vaid plussis.
Georgios Papastamkos
(EL) Härra juhataja, ma keskendun arutelu esimesele teemale, s.o Euroopa osaühingu põhikirjale. Nagu te teate, teevad piiriüleseid tehinguid vaid kaheksa protsenti Euroopa väikestest ja keskmise suurusega ettevõtetest, samas kui väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted moodustavad ligikaudu üheksakümmend üheksa protsenti Euroopa Liidu äriühingutest.
See asjaolu viitab senise ühendusesisest ettevõtlust edendava poliitika puudustele. Samuti tõestab see vajadust võtta suunatud meetmeid, et luua Euroopa tasandil ühtne ja soodsam regulatiivne raamistik.
Üleilmne majanduskriis on nüüdseks tabanud reaalmajandust ehk miljoneid väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid kogu Euroopas. Praeguses olukorras peavad meie peamiseks sihiks olema väikesed tõhusad ettevõtted.
Komisjoni määruse ettepanekus nõukogule on minu arvates võetud õige suund, milleks on vähendada miinimumini halduskoormust, mille tõttu peavad Euroopa väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted äriühingu asutamiseks vastama erinevatele kohalikele haldusnõuetele.
Euroopa osaühingute paindlikkus ja ühetaolisus, minimaalne nõutav piiriülene element, asutamislepingu ja põhikirja seaduslikkuse kontrolli lihtsustamine ning 1 euro suurune miinimumkapital on peamised põhimõtted strateegias, mis võib anda ühendusesisesele ettevõtlusele uue hoo.
Lõpetuseks sooviksin õnnitleda raportöör Lehnet tema jõupingutuste eest, mille tulemusena on saavutatud edukas kompromiss õiguskomisjoni liikmete ja fraktsioonide erinevate arvamuste vahel.
Manuel Medina Ortega
(ES) Härra juhataja, ma usun, et tänaõhtune arutelu võimaldab selgitada teatud küsimusi: esiteks ei tähenda asjaolu, et Euroopa osaühingut puudutav arutelu toimub samaaegselt Euroopa väikeettevõtteid puudutava aruteluga, seda, et Euroopa osaühing on ilmtingimata Euroopa väikeettevõte.
Nagu ütles proua van den Burg, ja ma usun, et ka härra Wurtz rõhutas seda küsimust ettepaneku kriitikas, on komisjoni ettepanekus sisalduv ja õiguskomisjoni poolt heaks kiidetud Euroopa osaühingu põhikiri vahend, mille abil asutada äriühinguid, mis võivad olla suured ja millel on teatud omadused, näiteks osanike piiratud vastutus ja keeld kaubelda nende äriühingute osadega avalikul turul. Nii Euroopa osaühingud kui ka liikmesriikide osaühingud võivad aga olla nii väike- kui ka suurettevõtted.
Nagu ütles proua van den Burg, peame just Euroopa osaühingu paindlikkuse tõttu olema iseäranis ettevaatlikud. See on olnud õiguskomisjoni ülesanne. Õiguskomisjoni poolt vastu võetud muudatused, mida on üsna palju, on tehtud selleks, et Euroopa osaühingu valemit ei oleks võimalik kasutada - võttes tarvitusele proua van den Burgi väljendi - Euroopa Delaware'i tekitamiseks. See puudutab eeskätt üht härra Wurtzi poolt väljendatud muret: töötajate osalemist äriühingu juhtimises.
Ma arvan, et õiguskomisjoni vastu võetud sõnastus juhib selgelt tähelepanu nendele piirangutele. Erinevalt härra Wurtzi väitest, ei ole küsimus päritolumaa reegli kohaldamises, vaid õiguskomisjoni poolt vastu võetud reeglite kohaselt - ma soovitan härra Wurtzil lugeda läbi meie poolt vastu võetud muudatused -on kehtestatud rida piiranguid, mis takistavad päritolumaa reegli kohaldamist äriühingutele, milles töötajate osalus äriühingu juhtimises on tavalisest suurem. Nad on lisatud täielikult meie poolt vastu võetud muudatustesse ja ma usun, et tänu nendele muudatustele on tekst täiesti vastuvõetav ka härra Wurtzi seisukohast.
Ehk teisisõnu, me tegeleme Euroopa äriühingu vormiga, mis on olemas kõigis liikmesriikides ja mida tuleb Euroopa Liidu kontekstis ühtlustada. Seda tehes ei tohi me aga lubada neil äriühingutel muutuda virtuaalseteks juriidilisteks isikuteks, vaid nad peavad eksisteerima riiklike olukordade kontekstis ja olema kooskõlas sisemaise õigusega, eeskätt sellise delikaatse valdkonnaga nagu töötajate kaasotsustusõigus.
Ma usun, et õiguskomisjoni poolt vastu võetud tekst sisaldab olulisi muudatusi ja komisjon teeks vea, kui ei võtaks neid arvesse.
Ma usun, et õiguskomisjoni muudatused on suunatud komisjoni teksti puuduste vähendamisele ja parlament võib need võtta vastu puhta südametunnistusega, mitte üksnes progressi tõttu, mida see väikeettevõtete valdkonnas tähendab, vaid ka võttes arvesse sedasorti äriühingu juhtimist, mis on õigusaktides sätestatud ja mida töötajad kaasotsustusõigusega süsteemis põhjalikult kontrolliksid.
Jorgo Chatzimarkakis
(DE) Proua juhataja, volinik, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted ei ole iial nii olulised olnud kui täna. Pigem suur- kui väikeettevõtete poolt põhjustatud majandus- ja finantskriisi taustal on VKEd eriti olulised. VKEd on olulised seetõttu, et ka nemad hakkavad varsti kannatama, ent neist sõltuvad olulised määral meie majandustulemused.
Riigis, mida ma kõige paremini tunnen, on kakskümmend protsenti kõigist patentidest, nelikümmend protsenti kõigist brutoinvesteeringutest, nelikümmend üheksa protsenti kogukäibest, seitsekümmend protsenti töötajatest ja kaheksakümmend protsenti praktikantidest omistatavad VKEdele. Ma arvan, et vaja on muuta mõtlemist. Kujundlikult väljendudes peame vajutama suurt algoleku taastamise nuppu. Me peame toetama ettevõtlikkust - selle eest algatus "Small Business Act" hea seisabki.
Seepärast õnnitlen proua Herczogi selle raporti puhul. On tähtis, et me kirjeldaksime ja käsitleksime VKEsid läbilõikena, kaaluksime uuesti toetusmeetmeid, eelistaksime väikeettevõtteid riigihangetel ("esmalt mõtle väikselt") ja väldiksime konkurentsi moonutamist ametiasutuste poolt. Seepärast soovin teile õnne; nüüd on veel tarvis alandada makse töömahukates sektorites.
Eoin Ryan
Proua juhataja, ka mina tervitan seda raportit. Ligikaudu kaheksakümmend protsenti kõigist töökohtadest Euroopa Liidust on loodud VKEde poolt ja minu valimisringkonnas Dublinis töötab VKE sektoris ligikaudu 400 000 inimest ja tegutseb ligikaudu 100 000 ettevõtet.
Me peame tegema kõik endast oleneva, et toetada neid ettevõtteid rasketel aegadel. Ma tervitan asjaolu, et Euroopa Investeerimispangal on väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tarbeks 31 miljardi euro jagu rahalisi vahendeid.
Tervitada tuleb ka bürokraatia vähendamist komisjoni poolt. See säästab Euroopa Liidule umbes 2,3 miljardit eurot. Mul oli kohtumine volinik Verheugeniga, kus me arutasime koos Iiri ettevõtjatega nende probleeme. Üks mõte, millele tuleks tähelepanu pöörata, on moratooriumi kehtestamine täiendavale Euroopast tulevale bürokraatiale, sest see pärsib ettevõtlust. Rasketel aegadel peame tegema kõik, mis vähegi võimalik, et tagada ettevõtete ellujäämine, kuni majandus taas tõusule pöördub.
Euroopa Liit ei saa seda aga üksi teha. Seda peavad tegema ka liikmesriikide valitsused ja kohalikud omavalitsused, kellel on suur roll. Kui tahame, et meie väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted hakkaksid Euroopa Liidus ja igas liikmesriigis stabiliseeruma, siis peame tegema kõik endast oleneva, et neid päästa.
Meie praegune ülesanne on seotud töökohtade, töökohtade ja veel kord töökohtadega ning me peame kasvõi silda viskama, et kaitsta olemasolevaid töökohti ja loodetavasti luua eelseisvatel aastatel ka uusi töökohti. See on äärmiselt tähtis meie kõigi jaoks.
Georgios Toussas
(EL) Proua juhataja, Bolkensteini direktiivi mõttemalle järgiv Euroopa osaühing on püüe teha veel suuremat kahju töötajate sotsiaalsetele ja tööõigustele. Põhjuseks tuuakse, et selline osaühing on kasulik väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ent tegelikult tugevdab see monopoolseid kontserne.
Luuakse kapitalita (piisab vaid 1 eurost) äriühinguvorm, millele on võimalik registreerida fiktiivne asukoht ja tegutseda kus iganes. Seepeale hakatakse kasutama liikmesriike, kus palkade ja sotsiaalsete õiguste kaitse on madalaim, et minna mööda töötajate õigustest ja vähendada neid miinimumini.
Määrus, mis on liikmesriikides otsekohalduv, on Bolkensteini direktiivi ja Euroopa Kohtu poolt kohtuasjades Viking, Laval ja Ruffert tehtud töötajavastaste otsuste loomulik järelm. See on Maastrichti lepingu ning nelja põhivabaduse rakendamise tagajärg. Euroopa osaühing paljastab poliitilised jõud, mis hääletasid Maastrichti lepingu poolt ja püüdsid petta töötajaid, kui hääletasid Bolkensteini direktiivi poolt, valetades ja väites, et see ei mõjuta töötajate õigusi.
Seepärast hääletame selle määruse vastu. Kõik need, kes toetavad seda rohujuuretasandi vastast poliitikat, külvavad tuult ja lõikavad tormi.
Jim Allister
Proua juhataja, asjaolu, et seitsekümmend protsenti erasektori töökohtadest Euroopas on omistatavad VKEdele, näitab nende ettevõtlikku järeleandmatust, sest ELi rõhuv regulatsioon teeb nende elu tarbetult väga raskeks.
Seepärast kordan oma varasemat üleskutset, et praeguses majanduslanguses peab andma VKEdele regulatiivset puhkust. Ühendkuningriigis hinnatakse ELi regulatsiooni maksumuseks viimase kümne aasta jooksul 107 miljardit naelsterlingit. Need 107 miljardit naelsterlingit oleks tulnud kulutada uuendustegevusele, ekspordi suurendamisele ja kasvule. Selle asemel on lõviosa sellest rahast kulutatud pelgalt õigusaktidele vastavuse tagamisele. VKEde õitsengu tagamiseks on vaja lihtsustada hankemenetlust, vähendada patendikulusid, vähendada riigiabieeskirjade rangust ja võtta reaalseid meetmeid Kaug-Idast lähtuva ebaausa konkurentsi vastu.
Täna on meil rohkem kui kunagi varem vaja väikeseid ja keskmise suurusega pereettevõtteid - väikeettevõtteid -, sest neil on pühendumus ja järjekindlus, mis aitab meid sellest kriisist välja. Ent nad vajavad meie abi ja selleks on vaja kõrvaldada ELi regulatsiooni pidurdav mõju.
Kurt Lechner
(DE) Proua juhataja, daamid ja härrad, paljud liikmed on tõstatanud äriühingute juhtimises osalemise teema. Ma ei taha praegu sellel väga pikalt peatuda, ent tahan juhtida tähelepanu asjaolule, et liikmesriikide ühinguõiguse ülesandeks on muu hulgas kaitsta ka avalikke huve, nagu näiteks võlausaldajate kaitse, tagada õigussüsteemi usaldusväärsus ja tarbijakaitse; selle ülesande täitmise eest hoolitsevad liikmesriigid ennetavate meetmete võtmise abil, näiteks vormi ja registreerimist käsitlevate normide abil. Selles vallas valitsevad liikmesriikide vahel suured erinevused.
Õiguskomisjoni otsused võtavad seda mitmeti arvesse - ja see on tervitatav -, jättes liikmesriikidele valikuvõimalused. Eelnimetatud ülesande täitmist õõnestab või vähemalt võib õõnestada see, kui lubada äriühingu registrijärgse asukoha ja tegeliku asukoha erinemise võimalust, mis muudab nimetatud kaitsemeetmed mõttetuks. Äriühing saab muuta oma registrijärgset asukohta nii kuidas ise tahab ja seega hiilida kõrvale selle riigi eeskirjadest, kus ta tegelikult tegutseb. Minu arvates kaotavad liikmesriigid seeläbi de facto, ehkki mitte de jure, suure osa oma suveräänsusest seoses ühinguõiguse ja selle regulatiivsusega, sest need võivad muutuda kehtetuks.
Tahan lisada, et see seab või pigem võib seada kahtluse alla Euroopa osaühingu maine, vähemasti liikmesriikides, kus kehtivad rangemad nõuded. On soovitatud oodata ja vaadata, mis toimuma hakkab, ja teha seejärel vajalikud täiendused - ma oleks sellega nõus, kui säärast arengut ei tugevdataks korra ja ühtlustamisega. See on minu suurim mure. Säärase tegevuse jaoks puudub vajadus. Euroopa Kohtu praktika on vaid lünkade täitmise meede, sest meil puudub direktiiv äriühingute asukoha muutmise kohta, ent äsja kirjeldatud kujul suurendaks Euroopa osaühing lagunemist veelgi, sätestades selle alatiseks ühenduse õiguses. Seepärast palun nõukogu antud küsimust väga hoolikalt kaaluda.
Juan Fraile Cantón
(ES) Proua juhataja, väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted on Euroopa Liidu majanduse selgroog. Nende suur energia ning kasvu- ja uuendusvõime on taganud neile tähtsa koha ELi poliitikavaldkondades.
Me soovime proua Herczogile õnne, sest tema raport toetab VKEde kasvu, tuginedes põhimõttele, mis pole kaugeltki tähtsusetu: ELi ja tema liikmesriikide poliitiliste ja majanduslike meetmete puhul peaksime esmalt mõtlema väikselt.
Algatus "Small Business Act" sisaldab ettepanekuid õigusaktide vastuvõtmiseks ja poliitilisi kokkuleppeid, mis loovad haldus-, regulatiivseid ja finantstingimusi, millel on potentsiaali arendada VKEsid Euroopa majanduses. Praegune kriis ja finantssüsteemi ebastabiilsus piiravad VKEde juurdepääsu krediidile ja see aeglustab nende tavapärast majandusaktiivsust. Nüüd vajame me rohkem kui eales varem koordineeritud reaktsiooni Euroopa tasandil ja liikmesriikide algatused peaksid olema struktureeritud täna arutlusel oleva dokumendi kohaselt ja sellega kooskõlas.
Lõpetuks tahaksin öelda, et eriti tähtis on eraldada 30 000 miljonit eurot aastateks 2009-2011, et toetada VKEdele laenamist. See algatus lisandub konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammile ja algatusele JEREMIE ning mitmekordistab rahalisi vahendeid, mida VKEd kasutada saavad.
Me oleme täiesti veendunud, et Euroopa reaktsiooni ulatusest sõltub majanduskasvu taastamine.
Patrizia Toia
(IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, algatus "Small Business Act" eostati ja see sündis teistsugustes tingimustes, kasvu ja arengu ajal. Täna peab parlament võtma selle vastu täiesti teistsuguses olukorras, kus VKEdel on suured probleemid ja raskused seoses neid tabanud tootmis- ja finantskriisiga.
Akti parlamendis vastu võttes peaks minu arvates olema VKEdele edastatavaks põhisõnumiks see, et parlament ja Euroopa institutsioonid toetavad neid ning tahavad tugevdada Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete tahet ja vastupanuvõimet, mida viimased praeguses kriisis üles näitavad. Me tahame aidata kaasa VKEde toetamisele, juhtides tähelepanu toetuse prioriteetidele ja öeldes mõningaid praktilisi asju, s.o kutsudes üles suurendama õiguse paindlikkust ja vähendama keskkonna vaenulikkust nende äriühingute suhtes.
Teiseks peame minu arvates näitama, et me abistame VKEsid praegusel ajal ühe kõige olulisema teguri, nimelt krediidi kättesaadavuse valdkonnas. Euroopa Investeerimispanga poolt eraldatavatest rahalistest vahenditest ei piisa: on ülimalt tähtis, et me annaksime mõista - ja meie fraktsioon kavatseb seda homme teha -, et me tahame teha enamat, et võimaldada väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel saada krediiti.
Ewa Tomaszewska
(PL) Proua juhataja, finantskriis ja sellest tingitud majanduskriis sunnivad tööandjaid muutma oma äriühingute õiguslikku seisundit, et vähendada kulusid, sealhulgas töötajate õiguste ja sotsiaalsete kohustustega seotud kulusid. Seepärast otsivad nad võimalust registreerida oma äriühingu asukoht riikides, kus õiguskord ja majandustingimused loovad kulude kokkuhoiu võimalusi, sest õiguslikud nõuded, nt miinimumpalk või pensionimaksed, on madalamad. Raportis sisalduv teave juhib tähelepanu asjaolule, et äriühingute asukoha piiriülene muutmine ei tohiks tuua kaasa õiguslikust, sotsiaalsest ega maksuregulatsioonist möödahiilimist äriühingute poolt. Töötajate õigused ei tohi kannatada. Me ei saa lubada sotsiaalsete standardite alandamist. Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete toetamiseks tuleb leida muid viise, näiteks laenude andmine.
Vladimír Remek
- (CS) Daamid ja härrad, proua Herczogi raportis VKEde kohta räägime me seitsmekümnest protsendist töökohtadest ja seitsmekümnest protsendist ELi käibemaksutulust. Seepärast väärib raportööri algatus lisaks tunnustusele ka toetust. Praeguses kriisis kuuluvad VKEd selgelt kõrge riski kategooriasse. Seepärast peame suurendama VKEde sotsiaalset teadlikkust. Nad on pidevalt silmitsi paljude takistustega. Neil on palju raskem saada laenu kui suurettevõtetel. Haldus- ja bürokraatiakoorem on VKEde puhul samuti suurem. Võrreldes USA ja paljude Aasia riikidega on Euroopas VKEdel palju raskem võita riigihankeid. Me väidame, et VKEdest sõltub Euroopa majanduse tervis. Seepärast andkem neile võimalused, mida on tarvis praegusel ajal, mil kriis levib finantshiiglaste ja rahvusvaheliste ettevõtete poolt algatatud doominoefekti tõttu.
Tadeusz Zwiefka
(PL) Proua juhataja, Euroopa äriühingu põhikirja vastuvõtmine võimaldab luua selliseid äriühinguid, mis tegutsevad kõikides liikmesriikides võrdsetel alustel. Lõppastmes on eesmärgiks kõrvaldada kehtiv regulatsioon, mis on rahvusvaheliselt tegutsevate väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks liialt koormav. Selleks, et VKEd saaksid rahvusvaheliselt tegutseda, sunnitakse neid de facto asutama äriühingut sihtriigis. See protsess, võttes arvesse, et ELis on 27 erinevat õigussüsteemi, tekitab ilmselgelt suuri kulusid. Euroopa osaühingu puhul saavad omanikud registreerida oma ettevõtte samas vormis, olenemata sellest, kas nad tegutsevad oma kodumaal või muus liikmesriigis. Õigusnõu, juhtimis- ja haldusmenetluse pealt kokku hoitud aeg ja raha muudab protsessi kahtlemata lihtsamaks ja mugavamaks ettevõtjate jaoks, kes otsivad investeerimisvõimalusi.
Skeptikute üks peamisi hirme on seotud sellega, et puudub piisav kapitalinõue võlausaldajate kaitse tagamiseks. See väide on täiesti väär. Piiratud vastutusega äriühingud tõestavad, et äriühing võib olla edukas ilma osakapitalita - tegu on maailma kõige populaarsema ühinguvormiga. Tänapäeva maailmas on osakapital kaotanud oma kõige tähtsama ülesande, milleks on võlausaldajate kaitse. Euroopa osaühingu puhul tagatakse kaitse teiste mehhanismide abil, mis tuginevad eeskätt tegevuse suuremale läbipaistvusele ja tihedamale koostööle võlausaldajatega. Täna ei pööra äripartnerid tähelepanu mitte niivõrd osakapitalile, vaid kapitali- ehk rahavoogudele, mis annavad kapitaliga võrreldes palju rohkem teavet äriühingu maksevõime kohta.
Jääb veel töötajate õiguste küsimus - just selles kontekstis kardavad ametiühingud varasemate standardite kõrvaleheitmist. Tegu on valehäirega. Kavandatavas põhikirjas on üheselt mõistetav säte, mille kohaselt toimub töötajate osalemine juhtimises kooskõlas liikmesriigi õigusaktidega. Euroopa osaühing kaotaks oma atraktiivsuse, kui kehtestataks liialt madal töötajate osalemise määr. Ma arvan, et miinimummääraks võiks olla 500 töötajat, et mitte tekitada väiksematele ettevõtetele lisakulusid.
Antolín Sánchez Presedo
(ES) Proua juhataja, Euroopa Liidus tuleks pöörata rohkem tähelepanu VKEdele, sest nad moodustavad üheksakümmend üheksa protsenti äriühingutest, nad annavad seitsekümmend protsenti töökohtadest ja ligikaudu kuuskümmend protsenti Euroopa äritegevuse lisandväärtusest ning neil on kandev osa Euroopa mitmekesisuses, uuendustegevuses ja ühtekuuluvuses.
Tähtis on, et me tagaksime neile integreeritud raamistiku, mis edendab ettevõtlikkust, aktsepteerib poliitika kujundamisel põhimõtet "esmalt mõtle väikselt" ning toetab nende tohutut potentsiaali. Haldusorganid peaksid kohandama oma tegevuse lähtuvalt nende vajadustest ja suunatusest perekonnale, et toetada VKEde püsimajäämist ja võõrandamist eeskätt haiguse, pensionilemineku, pankroti ja likvideerimise korral.
23 miljoni Euroopa VKE suhtes ei saa kehtestada samu nõudeid nagu 41 000 suurettevõtte suhtes. Vajalik on lihtsam õiguskeskkond ilma ebaproportsionaalse bürokraatiakoormata. Liikumine selles suunas hõlmab Euroopa osaühingu põhikirja, algatust võimaldada äriühingu asutamist 48 tunniga, vähendada halduskulusid 2012. aastaks kahekümne viie protsendi võrra, käibemaksu "universaalse kava" loomist ja töömahukate kohalikul tasandil osutatavate teenuste maksustamist madalama käibemaksumääraga ning ühist konsolideeritud ettevõtte tulumaksu baasi.
VKEd peaksid suurendama oma osalust siseturul ja riigihangetel. Hetkel tegeleb vaid kaheksa protsenti VKEdest piiriülese tegevusega ja nende osalus riigihangetel on nelikümmend kaks protsenti. Tasakaalustatumate konkurentsitingimuste edendamise viisideks oleks uuest riigiabi kategooriatest vabastamine, koostöö edendamine, makseviivituse direktiivi muutmine, et tagada makse tegemine 30 päeva jooksul, ning takistuste kõrvaldamine riigihangetelt.
Kriisi ajal on võtmeküsimuseks liidu tegevus, tagamaks VKEdele juurdepääsu finantseerimisele. Samuti on tähtsad meetmed, mille abil pidevalt suurendada teadmiste siiret ja tugiteenuste tõhusust.
Olle Schmidt
(SV) Proua juhataja, me teame, et väikeettevõtted on majanduse selgroog. Eriti just praegusel ajal peavad EL ja liikmesriigid muutma asjad lihtsamaks nii olemasolevate kui ka tulevaste väikeettevõtete jaoks, vähendades eeskirjade arvu, bürokraatiat ja kulusid. Väikestel ja keskmise suurusega ettevõtetel on suurettevõtetega võrreldes täiesti teistsugune võimekus kohaneda uute olukordadega ning võtta kasutusele uusi avastusi ja tehnoloogiaid.
Lisaks sellele, et lihtsustada väikeettevõtete jaoks riigihangetel osalemist, lihtsustades juurdepääsu siseturule, teha kapitali hankimine lihtsamaks ja muutes riigiabi eeskirjad mittediskrimineerivaks, on vaja suhtumise muutust otsuste langetamisel, koolides, ülikoolides ja töökohtadel. Uuringud näitavad, et ettevõtlikkuse ja kasvu vahel on tugev seos. Peagi eesistujaks saav Rootsi peab hakkama tegema eesmärgipäraseid püüdeid selleks, et toetada naiste ettevõtlust, mis on tuleviku seisukohast oluline Euroopa strateegia.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Proua juhataja, seoses käesoleva aruteluga peame teadvustama seda, et tegu pole mitte seadusandliku standardiga - ja seega liikmesriikide suhtes kohaldatava ühenduse normiga -, vaid pigem võrdlusnäitajate komplektiga, millega püütakse tagada, et kõik Euroopa Liidu liikmesriigid võtaksid kasutusele sama lähenemisviisi väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete suhtes.
Sellel teemal on palju aspekte, ent ma nimetan kolme, mis on minu arvates kindlasti tähtsad.
Esiteks on vajadus kõrvaldada paljud õiguslikud tõkked, takistused ja liigne bürokraatia, mis takistab - mõnedes riikides lausa enneolematult - väikeettevõtete asutamist ning nende ettevõtete arengut pärast nende loomist. Kõik see nõuab finants- ja inimressursse tohutu ülemäärase regulatsiooniga toimetulekuks ja neid ressursse ei saa seega kasutada muuks otstarbeks.
Teiseks, tehnoloogilise uuendustegevuse ja rakendusuuringutega seotud probleemid. Selles vallas peame me kahekordistama oma jõupingutusi, et tagada VKEdele juurdepääs ühenduse programmidele, mida sageli iseloomustab samuti liigne bürokraatia.
Ma usun, et tähtis on VKEde ning koolitus- ja haridussfääri vaheline suhe: kui VKEdest ehk väikeettevõtetest ei saa täiendkoolituse loomulikku tandrit erinevatel koolitustasanditel, siis jääme me või õigemini VKEd jäävad ebatavalistest ressurssidest ilma ja selle all pean ma silmas koolitatavaid isikuid.
Lidia Joanna Geringer de Oedenberg
(PL) Proua juhataja, käesolev ettepanek koos komisjonile Euroopa osaühingu põhikirja kohta antud soovitustega õigusakti vastuvõtmiseks vastab suuresti Euroopa Parlamendi resolutsioonile, mis võeti vastu kaks aastat tagasi. Ettepaneku eesmärgiks on luua ühenduse õiguse raames standardne ettevõtlusvorm, mis on atraktiivne väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, ning tugineb lihtsustatud tingimustele ja piirdub minimaalse bürokraatiaga.
Komisjoni poolt pakutud 10 000 euro suurune miinimumkapital võib parandada äriühingu mainet, andes talle teatud usaldusväärsuse. Samas on selle summa kokkusaamine mõnedes liikmesriikides raskem kui teistes. Osakapital ei tohiks olla ettevõtluse alustamisel tõsiseks takistuseks ja seepärast toetan õiguskomisjoni poolt vastu võetud kompromissettepanekut, mille kohaselt võiks Euroopa osaühingu miinimumkapital olla 1 euro, ent millega kaasneb nõue, et osaühingu juhtorgan peab allkirjastama maksevõime kinnituse.
Mis puutub töötajate osalemisse äriühingu juhtimises, siis see tuleks otsustada selle riigi õiguses, kus asub äriühingu registrijärgne asukoht. Sellest reeglist tuleks teha erand, kui teatud töötajate hulga õigust osaleda äriühingu juhtimises, mis kehtib liikmesriigis, kus nad tegelikult töötavad, piiraks selles riigis kehtiv õigus, kus Euroopa osaühing registreeritud on. Sellisel juhul oleks äriühingu juhtkond kohustatud looma ühtse osalemissüsteemi töötajate esindajaga sõlmitud lepingu raames.
Tahaksin lisada, et see uus ühinguvorm ei asenda teisi ettevõtlusvorme, mis on liikmesriikides olemas, vaid pakub neile alternatiivi ja ainult sel juhul, kui on täidetud konkreetsed tingimused sellise äriühingu asutamiseks.
Giles Chichester
Proua juhataja, ärimehena, kellel on 25-aastane kogemus "tõelises maailmas", toetan ma algatuse "Small Business Act" laiapõhjalist impulssi ja proua Herczogi raportit, mis on koostatud minu komisjoni nimel.
Eeskätt tahaksin tervitada ettepanekut võtta just praegusel ajal vastu direktiiv, millega vähendatakse töömahukate ja kohalikul tasandil osutatavate teenuste käibemaksumäära.
Samuti tervitan muudatusettepanekuid, millega kutsutakse üles rakendama tulemusi, milleni jõudis kõrgetasemeline eksperdirühm, mis tegeles halduskoormuse vähendamise küsimusega. Peamine, mida väikeettevõtted vajavad, on halduskoormuse vähendamine.
Samuti tervitan ma muudatusettepanekut, milles kutsutakse üles sõlmima kiiret kokkulepet seoses VKEde vajadusi arvestava ühenduse patendiga. Juhin tähelepanu sellele, et sõnad "kiire" ja "ühenduse patent" ei ole kuigi hästi kokkusobivad mõisted.
Samuti tervitan üleskutset parandada finantseerimise kättesaadavust, sest praeguses majanduskliimas sõltub sellest ellujäämine, õitsengust rääkimata.
Siiski on mul ka kaks muret. Esimene puudutab ettepanekut kehtestada ühtne konsolideeritud maksubaas, sest ma kardan, et see välistaks VKEde ja ka liikmesriikide paindlikkuse. Teiseks on mul isiklikud kahtlused makseviivituse direktiivi plusside osas. Ma olen isiklikult olnud alati skeptiline seoses väärtusega, mida see väikeettevõtetele pakub, sest mulle tundub, et nad saavad krediidijuhtimisega paremini hakkama kui seadusandlus.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, käesolevas raportis püüame rõhutada VKEde, sealhulgas pereettevõtete ja sotsiaalmajandusse integreeritud ettevõtete tähtsust. Ma tahan õnnitleda oma kolleegi Edit Herczogi, sest tema raport on selles kontekstis ülioluline. Selles valdkonnas on koostatud teisigi dokumente ja loodud teksti ning oluline on, et neis ollakse raportiga nõus. Näiteks võiks nimetada Euroopa programmi Eurostars ja raportit kommertskasutusele eelneva hanke kohta.
Proua juhataja, käesolevas aruandes rõhutatakse mitmeid bürokraatia vähendamise viise, mis muudavad sedalaadi ettevõtte asutamise lihtsamaks, et kasutada ära nende algatusvõimet, asutada uusi ettevõtteid, valmistada uusi tooteid, osutada uusi teenuseid, mis vastavad tarbijate ja teiste ettevõtete vajadustele ning seega toetavad Euroopa majanduse arengut. Ma tahan mainida ka midagi, mis on minu arvates väga tähtis - jutt on küsimusest, millele viidatakse Herczogi raporti punktis 47. Selles kontekstis on vaja parandada liikmesriikide õigus- ja maksusüsteemi teatud aspekte, sest enamikus liikmesriikides kehtiv mudel ei soodusta äriühingute, eeskätt pereettevõtete võõrandamist, suurendades seega äriühingu likvideerimise või lõpetamise riski. Liikmesriigid peavad seega hoolikalt analüüsima oma õigus- ja maksuraamistikku, et parandada äriühingute võõrandamise tingimusi, ning toetama ja rakendama äriühingu võõrandamist kui alternatiivi äriühingu sulgemisele. See lähenemisviis võimaldaks töökohtade kaitset ja kasumi reinvesteerimist, et ettevõtteid paremini arendada.
Lõpetuseks juhiksin tähelepanu sellele, et praeguses kontekstis on VKEde toetamiseks olulised tegurid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete uuendustegevuse projektide toetamine, hõlpsam juurdepääs Euroopa rahadele ja krediidile.
Dragoş Florin David
(RO) Esiteks tahan tänada raportööri ja neid, kes on töötanud selle õigusakti kallal, mis on parlamendi praeguse koosseisu tõenäoliselt üks olulisemaid õigusakte.
Tuleb rõhutada, et me omistame suurt tähtsust VKEdele ja naiste ettevõtlusele ning kuna me tähistasime 8. märtsil rahvusvahelist naistepäeva, siis tahaksin edastada siinkohal naistele omapoolsed parimad soovid. Meil tuleb rõhutada, et tegu on üsna keeruka aktiga, millesse oleme lisanud kõik, mida me saime VKEde kohta lisada: bürokraatia vähendamine, teadus- ja arendustegevuse ning sellega seotud rahaliste vahendite tähtsustamine VKEdes.
Ma leian, et see õigusakt sobib praeguses majanduskriisis nagu rusikas silmaauku, sest Euroopa majandus vajab ühtekuuluvust ja selle suurimat tõukejõudu - VKEsid. Sel põhjusel usun ma, et me peame avaldama komisjonile ja nõukogule võimalikult tugevat toetust, kiirendama akti vastuvõtmist ja rõhutama Euroopa majanduse tugevust ja dünaamilisust selles valdkonnas, et säilitada Euroopas kõik see, mille eest Euroopa majandus ja tootmine hea seisab.
Lõpetuseks peame paluma komisjonil leida võimalikult palju rahastamisallikaid ja pakkuda VKEdele võimalikult palju krediidimehhanisme.
Zsolt László Becsey
(HU) Seoses väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitleva raportiga tahaksin esmalt õnnitleda komisjoni ja eeskätt raportöör Herczogi suurepärase töö eest. Samal ajal on mul kahju, et raportit ei koostatud kooskõlas kodukorra artikliga 39, mille kohaselt peab komisjon esitama konkreetsed ettepanekud õigusakti vastuvõtmiseks.
Liikmesriikide huvides on nõuda, et nad annaksid iga-aastastes Lissaboni raportites aru tehtud edusammude kohta. Vastasel korral jääb lõviosa siinkohal tehtud headest soovitustest tähelepanuta. Ma nõustun ka Edit Herczogiga, et kogu ettevõtmise oluliseks poliitiliseks tagajärjeks on uute liikmesriikide, eriti euroalasse mittekuuluvate uute liikmesriikide eelistamine. Nad on iseäranis raskes olukorras, mis ulatub kaugemale väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete üldisest kehvemast seisundist, ent neil võib olla ülioluline roll kriisi ületamisel.
Nimetades vaid mõningaid siseturu elemente: probleemiks on tõepoolest see, et vaid kaheksa protsenti VKEdest osaleb piiriüleses tegevuses - seda protsenti tuleb suurendada. Mentorlus on eriti oluline sellise tegevuse toetamisel. Seda on võimalik saavutada ühest küljest halduskoormuse vähendamise teel ja teisest küljest käibemaksu hõlmavate meetmete, näiteks koondmenetluse süsteemi või käibemaksu soodusmäära abil. Lisaks peame edendama ka VKEde tugevamat keskendumist riigihangetele ühenduse tasandil, näiteks valides VKEsid sagedamini töövõtjaks või väljastades just neile mõeldud pakkumiskutseid.
SME Circle, mille esimees ma olen, tahaks väga näha tulemusi põhjaliku garantii- ja krediidisüsteemi kehtestamisel ELi tasandil. Ma loodan, et uus Euroopa Investeerimispanga (EIP) pakutav võimalus täidab sellele pandud lootusi. Mis puutub maksedirektiivide kiiresse rakendamisse ja võlaolukorra lahendamisse, siis tuleb liikmesriikide tasandil astuda koordineeritud samme. Kokkuvõttes, nii selleks, et leida uusi turge, kui ka selleks, et tegelda haldusprobleemidega, peavad liikmesriigid tugevdama mentorlussüsteemi ja ELi toetus sellele ettevõtmisele peab tulema kiiresti.
Jacques Toubon
(FR) Proua juhataja, ma tahaksin tervitada arutelu ja Euroopa osaühingu põhikirja vastuvõtmist ning ma soovin eriti kiita meie raportööri härra Lehnet. Ma arvan, et parlamendi poolt vastuvõetav tekst kannab teatavas mõttes tema nime ja järeltulevad põlvkonnad hakkavad nimetama Euroopa äriühingut Klaus-Heiner Lehne äriühinguks.
Ma tahaksin selgitada üht küsimust. Ma jagan härra Becsey poolt äsja avaldatud seisukohta. Ma usun, et kompromissis välja pakutud töötajate osalemise sätted teevad kokkulepitud eesmärgile karuteene ehk teisisõnu nad vähendavad väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete põhikirja lihtsust ja tõhusust.
Ma arvan, et sellisel, s.t nii väikeste ettevõtete tasandil töötajate osalemise kasutuselevõtt on viga. Ma mõistan täielikult seotust sotsiaalse ja majandusliku juhtimise süsteemiga, mis on oma väärtust tõestanud. Ma leian, et antud juhul ohverdame me kavandatava ja vastuvõetava põhikirja tõhususe, kui kehtestame suurettevõtetele sobivad töötajate osalemise süsteemid väikeettevõtetes. Kui aga see küsimus kõrvale jätta, siis on tekst minu arvates suurepärane.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub teisipäeval kell 12.00.
Martí Grau i Segú
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostaja. - (ES) Proua juhataja, esiteks tahaksin ma tänada raportöör Edit Herczogi raporti ja koostöö eest teiste komisjonide arvamuste koostajatega.
Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamuse koostajana tahaksin juhtida lühidalt tähelepanu kolmele elemendile, mis meie arvates on tähtsad - ehkki meil on väga laiapõhjaline konsensus ülejäänud elementide osas - ja mida soovisime rõhutada oma arvamuse koostamisel.
Esiteks tahan juhtida tähelepanu vajadusele astuda samme, lahendamaks olukord, mis tekib sageli siis, kui väikese või keskmise suurusega ettevõtte omanik läheb pensionile. Liialt paljudel juhtudel kaasneb pensionile jäämisega nende ettevõtete tegevuse lõppemine või ülevõtmine suuremate ettevõtete poolt, mille tulemusena lakkavad nad olemast väikesed või keskmise suurusega ettevõtted.
Teiseks tahaksin rõhutada koolituse kui põhielemendi väärtust nii ettevõtete kui ka nende töötajate võimekuse suurendamisel ning ettevõtete sotsiaalse väärtuse rõhutamisel ühiskonna laiemas kontekstis.
Lõpetukseks tahan viidata eeskätt naisettevõtjatele, kes võitlevad suurimate raskustega seda tüüpi ettevõtete juhtimisel.
Richard Corbett
Proua juhataja, ma vaidlen vastu härra Allisteri absurdsetele märkustele, mis puudutavad ELi regulatsiooni väidetavat maksumust ettevõtetele, eeskätt Briti ettevõtetele.
Need märkused tuginevad nõndanimetatud "uuringutele", mida praegu levitab Briti euroskeptiline ajakirjandus, mille kulude kalkulatsioonid on veelgi sensatsioonilisemad.
Neis uuringutes eksitakse aga kolmes aspektis. Esiteks kantakse liikmesriigi tasandil vastu võetud õigusaktide hulk liialdades ELi tasandil vastu võetud õigusaktide arvele - väidetavalt on ELi õigusaktide osakaal viiskümmend protsenti, samas kui tegelikult on see vahemikus kuus kuni viisteistkümmend protsenti. Teiseks ei võeta arvesse asjaolu, et oma eesmärki täitev ELi õigus vähendab ettevõtete kulusid ja bürokraatiat, kehtestades ühtsed standardid - ühtsed eeskirjad ühisturu jaoks - 27 erineva ja eraldiseisva standardi asemel. Kolmandaks ei võeta arvesse asjaolu, et kulude tekitamise puhul on tegu tahtliku sammuga, et säästa raha ahela teistes lülides. Kui me kehtestame nõude, mille kohaselt peab sigaretipakkidel olema hoiatus selle kohta, et suitsetamine kahjustab tervist, või kui nõuame asbesti kasutamise lõpetamist toodetes ja töökohtadel, siis teeme seda selleks, et vähendada kulutusi tervishoiule ja päästa inimelusid ahela teistes lülides.
Need uuringud ei tee küüniliselt mingit katset kogu pilti tasakaalustada ja on skandaalne, et inimene, kes väidab end esindavat kõiki oma valijaid, lahkab probleemi vaid ühekülgselt.
Ieke van den Burg
Proua juhataja, kahju, et härra Toubon lahkub, sest ma tahtsin vastata süüdistusele, mida ta meie kompromissi kohta esitas, väites, et kompromissiga pannakse VKEdele uus raske koorem. Kompromissi puhul muudetakse status quo'd seoses äriühingute ühinemise, jagunemise ja asukoha muutmisega. Mis puutub uutesse äriühingutesse, mis alustavad nullist, siis on üsna suur hulk neid, kus on alla 500 töötaja. Äriühingute suhtes, kus on 500-1000 töötajat, kehtib kõik, mis teistes direktiivides kirjas. Ei saa öelda, et status quo muutub veel karmimaks - see muutub lihtsamaks. Sotsiaalpartneritega konsulteerides püüame leida võimalusi olukorra lihtsustamiseks ja luua parema süsteemi, mis on ühtne kogu ELis.
Ján Figeľ
komisjoni liige. - Proua juhataja, ma tahaksin tänada kõiki väga huvitava arutelu eest. Esiteks tahaksin vabandada oma kolleegi Charlie McCreevy nimel, kellel tuleb homme varakult täita rahandusministrite nõukogu kohtumisega seotud kohustusi. Tema puudumine on seotud selle kohtumise ettevalmistamisega.
Ma tahaksin vastata mõningatele tõstatatud küsimustele. Osa vastusest peitub üldises protsessis, mida parlament ja komisjon koos tagant tõukavad, sealhulgas näiteks tugevates poliitilistes signaalides, mille parlament on VKEdele 2009. aastal saatnud.
Mul on hea meel, et alates 2007. aastast oleme teinud koostööd ettevõtluse peadirektoraadi ja volinik Verheugeniga seoses ettevõtjate harimisega, mis on Euroopas väga vajalik ning paljudest teistest valdkondadest maas. Ma võin tuua palju näiteid heade instrumentide kohta - näiteks Erasmuse programm noorte ettevõtjate jaoks -, ent ei taha neil siinkohal pikemalt peatuda. Tegu on mitmetahulise protsessiga, mis keerleb finantseerimise kättesaadavuse ümber. EIP on tegemas laenude jaoks ruumi: 30 miljardit eurot VKEdele, täiendav miljard eurot aastas keskmise suurusega ettevõtetele ja täiendav miljard eurot vaherahastamiseks.
Nagu teate, otsustasime hiljuti leevendada riigiabi eeskirju, alandades miinimumläve 500 000 euroni, mis tähendab üldiselt paremaid tingimusi intensiivsema riigiabi jaoks. See aitab ka suurendada toetust roheliste toodete valmistamiseks.
Härra Karas rääkis algatusest "Small Business Act" (SBA). Mõned liikmesriigid juba teostavad järelevalvet SBA rakendamise üle ja annavad selle kohta aru. Nii oli see 2008. aastal ja alates 2009. aastast viivad liikmesriigid riiklike reformiprogrammide raames läbi iga-aastaseid hindamisi. Seepärast teame rohkem ning see süvalaiendamise ja toetuse kultuur kasvab.
Komisjon pidas riigihangete ja VKEde teemal ulatuslikke konsultatsioone huvirühmadega, sealhulgas ettevõtlusorganisatsioonidega. Üheks tõsiseks probleemiks on eeskirjade kohaldamine avalik-õiguslike tellijate poolt. Meil on vaja suuremat konkurentsi, läbipaistvust ja diskrimineerimise puudumist, ent hea uudis on see, et nelikümmend kaks protsenti lepingute mahust - ELi lävest enam - läheb juba Euroopa Liidu VKEdele, mis on tõepoolest märkimisväärne tugi.
Härra Wurtz rääkis registrijärgse asukoha ja peakorteri eraldamisest ja töötajate osalemise hääbumise ohust. VKEde registrijärgse asukoha ja peakorteri eraldatus on juba tavapärane praktika pooltes liikmesriikides, sealhulgas neis, kus sotsiaalpoliitilised garantiid on väga suured. See tagab paindlikkuse, mida äriühingud vajavad selleks, et tegutseda rohkem kui ühes riigis.
Mis puutub härra Beaupuy 30 päeva nõudesse, siis sellega tuleks tegeleda makseviivitusi puudutavas ettepanekus, mis on juba arutlusel ja mille komisjon peaks enne kuu lõppu vastu võtma.
Konsulteerimise ja töötajate osalemisega seotud küsimusi on siin juba palju arutatud ja mitte pelgalt täna. Ettevalmistuste raames viis komisjon 2007. aasta juulist oktoobrini läbi avaliku konsultatsiooni võimaliku Euroopa osaühingu teemal. Ametiühingute, sealhulgas Euroopa ametiühingute esindajad esitasid oma seisukohad konverentsidel eeskätt 2008. aastal. Suur konverents toimus 2008. aasta märtsis ja me arutasime neid küsimusi Euroopa ametiühingute ekspertidega 2008. aastal mitmeid kordi. Ma tahan rõhutada üht olulist asja - õiguslikku alust. Selleks ei ole artikkel 138, sest me ei käsitle sotsiaalpoliitikat, vaid artikkel 308, mistõttu on tegu liikmesriikide üksmeelel põhineva, teistsuguse algatusega. Polnud põhjust erikonsultatsioonide alustamiseks artikli 138 raames.
Tuletan teile meelde, et me juba tegelesime suurettevõtetega, kui algatasime ettepaneku Euroopa äriühingu kohta, ning et Euroopa osaühing on mõeldud VKEdele. Töötajate teabe- ja konsultatsiooniõigustega tegeleti 2001. aastal, esimeses Euroopa äriühingu direktiivis.
Alates 2002. aastast on meil Euroopa Liidus olemas üldraamistik töötajate teavitamiseks ja nendega konsulteerimiseks. Pole põhjust neid eeskirju eirata ja tulla välja teistsuguse lahendusega ettepanekus, milles käsitletakse Euroopa osaühingut.
Selleks, et parandada töötajate kollektiivsete õiguste kaitset, mis on meie soov, ei tuleks seda teha seoses üksnes üht tüüpi äriühinguga, vaid üldisema algatuse kaudu, mis võtab arvesse ka liikmesriikide erinevaid tavasid.
Me oleme juba teinud Euroopa osaühingu põhikirjas olulisi edusamme töötajate õiguste hindamisel. Järelmeetmeid hakatakse kaaluma pärast hindamise lõpuleviimist 2010. aastal.
Küsiti ka seda, miks ei tegelda maksustamise ja raamatupidamise küsimustega. Ma tuletan teile meelde, et meil pole seadusandlikku pädevust kõigis küsimustes. Seadusandlikud algatused ühinguõiguse, pankrotiõiguse, raamatupidamis- ja maksuõiguse valdkonnas on seotud väga spetsiifiliste ja sageli piiratud õiguslike alustega, mis on sätestatud asutamislepingutes ning kehtiv EÜ asutamisleping ei ole kogu Euroopa äriõiguse aluseks.
Lõpetuseks tahan tänada teid avatud ja konstruktiivse arutelu eest ja ka tõelise koostöö eest VKEsid puudutava poliitika küsimustes. Ma näen siin palju VKEde sõpru. Esimeses raportis antud soovitusi võetakse arvesse tegevuskava rakendamisel ja eeskätt kõigis asjaomastes küsimustes, mis on seotud väikeettevõtetega.
Mis puutub härra Lehne raportisse, siis on vaja veel teha palju tööd, sest meil on vaja saavutada kokkulepe nõukogus. Meil on vaja pisut aega, eriti arvestades ühehäälsuse nõuet, ent teie panuse abil on võimalik pingeid vähendada ja aidata saavutada tõeline konsensus ja heakskiit. Me tahame seda arengut toetada ja kehtestada põhikirja, millest Euroopa ettevõtetel on tõepoolest abi.
Mis puudutab registrijärgse asukoha piiriülest muutmist, siis komisjon on seisukohal, et äriühingud peaksid saama oma asukohta Euroopa Liidu piires vabalt muuta eeldusel, et aktsionäride, kreeditoride ja töötajate õigused on tagatud. Seepärast peame saavutama õige tasakaalu asutamisvabaduse ja kolmandate isikute huvide vahel.
Lõpetukseks lisan, et käimas on Euroopa loovuse ja innovatsiooni aasta ning on väga tähtis, et meil oleks lähenemisviis, mis suurendab meie ettevõtete loovat potentsiaali. Inimesed on väga tähtsad, mitte ainuüksi seepärast, et valitseb kriis, vaid seepärast, et inimolendite potentsiaalist suuremat potentsiaali pole. Selliseid küsimusi nagu intellektuaalse omandi õigused või ühenduse patent saab lähitulevikus asuda lahendama avatuma ja vastutulevama poliitilise lähenemisviisi abil. Euroopa saab VKEde toetamisel olla uuenduslikum ja loovam.
Klaus-Heiner Lehne
Proua juhataja, volinik, ma tahaksin teha neli märkust. Esiteks arvan ma seoses registrijärgse asukoha muutmise direktiiviga, et komisjon peaks oma väidetest loobuma, sest vastasel korral võib temast saada ekspertide hulgas naerualune. Teooria, mille kohaselt saab äriühingute asukohta muuta nii, et äriühing asutatakse naaberriigis ja seejärel ühendatakse oma äriühing sellega ühinemiste direktiivi kohaselt, on kõige ehedam bürokraatia. Me räägime bürokraatia vähendamisest ja sellest, et tahame olukorda VKEde jaoks lihtsustada. See ettepanek tõestab, kui mõttetu on komisjonil keelduda ettepaneku tegemisest 14. direktiivi kohta. Sellest ei võida keegi peale juristide.
Minu teine märkus puudutab osalemist. Proua van den Burgil on õigus - tõelisi VKEsid meie poolt esitatud kompromiss vähimalgi määral ei mõjuta. Me püüame vaid vältida kuritarvitamisi ja seda, et Euroopa osaühinguna registreeriksid end suurettevõtted, mis sobiksid töötajate arvu poolest paremini Euroopa äriühinguks kui Euroopa osaühinguks. Küsimus on sisuliselt vaid kuritarvituste vältimises.
Kolmas märkus puudutab tegeliku asukoha teooriat, mida pooldavad vaid seitse liikmesriiki - üksnes seitse! Eelmisel aastal loobus sellest teooriast suurim liikmesriik Saksamaa. Euroopa Kohus seda ei propageeri, ent võimaldab seda erandjuhtudel, nagu tõestas otsus Cartesio kohtuasjas. See rong on läinud - enam pole mõtet selle üle vaielda.
Neljandaks tahan öelda, et arutelu varasemas osas mitteosalenud vasakpoolsete liikmete väide, et ettepanek tuleks tagasi lükata, ei võta arvesse raporti sisu - härra Medina Ortegal on selles suhtes täiesti õigus. Raportis käsitletakse tegelikult kogu esitatud kriitikat. Seepärast soovitan ka vaskpoolsetel parlamendiliikmetel raport ja muudatusettepanekud veel kord läbi lugeda ning neid seejärel oma fraktsioonis veel kord arutada.
Edit Herczog
raportöör. - Proua juhataja, kahju, et kõiki minu valijaid täna siin ei ole - oli äärmiselt meeldiv, et nii paljud liikmed nii paljudest liikmesriikidest ja parteidest tervitasid minu raportit algatuse "Small Business Act" kohta. Pean aga tunnistama, et minu raport poleks valminud ilma komisjoni, eeskätt härra Verheugeni ja tema väikeettevõtete meeskonna, proua Le Baili ja teiste abita. Ma poleks saanud hakkama ka ilma väikeettevõtete fraktsioonidevahelise töörühmata.
Asjaolu, et väga palju muudatusettepanekuid ei tehtud, annab tunnistust sellest, et paljud minu kolleegid olid nõus kõigega, mis raportis sätestatud. Mõned kolleegid küsisid, miks see pole õiguslikult siduv. See pole laadilt õiguslikult siduv mitmel põhjusel. Homme pannakse aga paljud lõiked nimelisele hääletusele, et kinnitada parlamendi ühtsust selles küsimuses suhetes nõukoguga, et raportis sätestatu kujuneks õiguslikult siduvaks.
Lõpetuseks tahaksin öelda, et täpselt 200 aastat tagasi avaldas Darwin oma raamatu liikide tekke kohta. Ta ütles, et ellu ei jää mitte tugevaim, vaid kõige kohanemisvõimelisem. Algatusega "Small Business Act" oleme püüdnud anda liikmesriikidele võimaluse kohaneda ja manööverdada ning liikmesriikide väikeettevõtetele võimaluse kohaneda kiiremini, jääda kriisis ellu ja astuda vastu järgmistele ülesannetele. Suur tänu toetuse eest!
Juhataja
Olen saanud neljalt fraktsioonilt neli resolutsiooni ettepanekut töötajate osalemise kohta Euroopa osaühingu juhtimises.
Hääletamine toimub neljapäeval.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gabriela Creţu  
Tahaksin rõhutada kaht väga olulist aspekti.
Juurdepääs finantsidele koos õiguslike ja haldusvõimalustega on üliolulised. Eraldi fondi loomine VKEde jaoks ning mikrokrediidi väljatöötamine on tingimused, ilma milleta ei suudaks VKEd seista vastu rasketele turutingimustele ja võimalus asutada uusi VKEsid saaks olema väga piiratud.
Teine aspekt on seotud väikeettevõtteid juhtivate naiste staatusega. Mitmes mõttes ei erine nad oluliselt oma töötajatest. Selle põhjuseks on eraelu ja töö kokkusobitamist võimaldavate teenuste puudumine ning karm konkurentsikeskkond, milles loevad väga palju võrgustikud. Säärased võrgustikud, mis tagavad teabevoo ja pakuvad vajaduse korral tuge, on omased meeste poolt juhitud ettevõtetele, samas kui naised on sellest seisukohast vaadatuna haavatavamad. Seepärast tuleb toetada kontakte meeste ja naiste poolt juhitud ettevõtete vahel.
Samuti kutsume üles tunnustama kõikides liikmesriikides väikestes pereettevõtetes töötavate naiste kaasomandit. Enamikul juhtudel on omanikuks mees, samas kui naist loetakse tasustamata peretööliseks. Neile ei laiene sotsiaalkindlustus, mis laieneb töötajatele. Kõrgesse ikka jõudes ja kui nad on abikaasast lahutatud, kujunevad negatiivsed tagajärjed ilmseks ja katastroofiliseks ...
Adrian Manole  
VKEde konkurentsivõimet vähendatakse sageli piiriülesele kaubandusele kehtestatavate tõketega. Nende tõkete eelmaldamine tagaks suurema õigusstabiilsuse ja teeks võimalikuks hinnata tõhusamalt ettevõtete ja ettevõtjate vastutusega seotud riske. Selle raportiga on Euroopa Parlament näidanud, et ta on täielikult mõistnud seda olulist rolli, mida etendavad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted Euroopa majanduse konkurentsivõime mõistes.
Hästi koostatud Euroopa osaühingu põhikiri, mille eesmärgiks on täiendada olemasolevaid õiguslikke vorme, aitab mitmeti suurendada Euroopa VKEde konkurentsivõimet: see konsolideerib Euroopa siseturu, lihtsustab ettevõtete õiguslikku raamistikku, vähendades seeläbi nõustamiskulusid ja hõlbustades juurdepääsu piiriülestele turgudele, ning toetab majanduslikku integratsiooni ja kasvu.
Põhikiri pakub suuremat paindlikkust ka VKEdele.
VKEd moodustavad üle üheksakümne protsendi ELi majandusest ja 2/3 kõigist töökohtadest. Seepärast tuleks neile tagada parimad võimalikud tingimused, et aidata kaasa majanduskasvule integreeritud siseturul, kapitaliseerida olemasolevad võimalused ja astuda vastu üleilmastumisest tulenevatele probleemidele.
Søren Bo Søndergaard  
kirjalikult. - (DA) Käesoleva ettepaneku eesmärk on komisjoni väitel parandada ettevõtluse raamtingimusi ELi siseturul.
Ettepanekuga püütakse seda saavutada, andes ettevõtetele võimaluse vabalt valida ELi liikmesriik, milles registreerida oma asukoht, olenemata sellest, kus tegevus tegelikult toimub, ja olles kohustatud järgima vaid selle riigi seadusi, kus asub registrijärgne asukoht.
See avab tee ELi liikmesriikides raskesti kätte võidetud töötajate õigustest möödahiilimiseks.
Tõde on spetsiifiline. Lubage mul olla spetsiifiline.
Taani äriühing, mille registrijärgne asukoht on Kopenhaagenis ja kus on 35 töötajat, on Taani õiguse kohaselt kohustatud aktsepteerima seda, et töötajad nimetavad oma esindajad ettevõtte juhtkonda. See tagab selle, et töötajad saavad ülevaate ettevõtte seisundist ja tulevikust.
Kui esitatud ettepanek võetakse vastu muutmata kujul, siis saab kõnealune äriühing ennast lihtsalt registreerida Soomes asuva Euroopa osaühinguna. Ühtäkki on vaja 150 töötajat selleks, et nimetada juhtkonda töötajate esindaja. Enamikus teistes liikmesriikides on olukord veelgi hullem.
Vahest komisjoni ettepanek edasiste läbirääkimiste käigus pisut paraneb. Võib-olla ei kujune lõplikult vastu võetud tekst nii kehvaks.
Igal juhul peaksime esitama endale küsimuse "Miks?". Miks esitab komisjon ikka ja jälle ettepanekuid, mille ainus eesmärk on vähendada töötajate õigusi? Kas asi võib olla selles, et ELiga on midagi põhimõtteliselt valesti?
