A balti-tengeri térségre vonatkozó EU-stratégia (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Tanács és a Bizottság nyilatkozata a balti-tengeri térségre vonatkozó EU-stratégiáról.
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr! Nagy örömömre szolgál, hogy ismertethetem a balti-tengeri térségre vonatkozó stratégia kialakítását, amely a svéd elnökség egyik fő prioritását képezi. E javaslatot jórészt az Európai Parlament Christopher Beazley által vezetett frakcióközi munkacsoportjában még 2005-ben született kezdeményezés ihlette. Svédország elnökségi mandátuma alatt a Bizottság javaslataira alapozott koherens, átfogó stratégiát kíván megfogalmazni a térség számára.
Az egyik fő rendezvény egy átfogó, magas szintű konferencia lesz Stockholmban holnap és holnapután. Svédország és a többi balti-tengeri ország természetesen erősen érdekelt a térségre vonatkozó stratégia megfogalmazásában, de abban is biztosak vagyunk, hogy az modellként szolgálhat más régióknak és regionális stratégiáknak, ami az egész EU számára hasznos lehet. A határokon átívelő és az egyes régiók különböző szektoraiban végzett munkával közösen és hatékonyabban tudjuk kezelni az olyan általános kihívásokat, mint a környezetszennyezés és a környezet rombolása. Új üzleti lehetőségeket és munkahelyeket teremthetünk, javíthatjuk a közlekedési kapcsolatokat.
Tehát fontos, hogy a regionális stratégiák egy szélesebb európai politika részeként jelenjenek meg. A balti-tengeri térségre vonatkozóan javasolt stratégia az Európai Tanács által 2007 decemberében a Bizottsághoz intézett felkérés eredménye, az Európai Parlament pedig 2007. december 12-i állásfoglalásában támogatta a kezdeményezést. Reméljük, hogy a stratégia elnyeri az Európai Tanács október végén tartandó ülésének támogatását.
A stratégia célja, hogy javítsa a környezetet a balti-tengeri térségben, és emelje az integráció és a versenyképesség szintjét. A stratégia négy kihívást említ hangsúlyosan: biztosítani a fenntartható környezetet, növelni a jólétet, javítani a térség vonzerejét és elérhetőségét, valamint növelni a biztonság és a jogbiztonság szintjét a térségben. Megbirkózni a környezetvédelmi problémákkal - ez természetesen a fő prioritások egyike. A balti-tengeri térség környezete nagyon komoly fenyegetésekkel néz szembe, amelyek másfelől magukban hordozzák azt a kockázatot, hogy a térség gazdasági fejlődésére is hatással lesznek. Nagyon érzékeny tengeri környezet ez, amely a legkülönbözőbb környezeti hatásoknak van kitéve.
Határozott erőfeszítésekre van szükség, mégpedig gyorsan. A Balti-tenger ökológiai egyensúlyát különösen a túltrágyázás és a mértéktelen tápanyag-beszivárgás által okozott algásodás fenyegeti. Ugyanakkor a Balti-tengert szintén érintik a szárazföldi forrásokból származó szennyeződések, a veszélyes anyagok és az éghajlatváltozás hatásai. E komoly és sürgető környezeti veszélyek következtében a balti-tengeri térség a környezetvédelem szempontjából nyilvánvaló prioritást élvez és reméljük, hogy decemberben sor kerül a megfelelő következtetések levonására.
Mindamellett a balti-tengeri térség aggasztó környezeti állapota nem az egyetlen kihívás, amellyel a régiónak szembe kell néznie. A gazdasági válság következtében központi téma lett a munkahelyek megőrzésének és a növekedés biztosításának kérdése. A balti-tengeri térség országainak többsége kicsi és exportfüggő. Ezért erősítenünk kell az integrációt, hogy az egész balti-tengeri régióban növekedjen a versenyképesség. E tekintetben szándékaink és céljaink világosak. Azt akarjuk, hogy régiónkban a belső piac jobban működjön, mint bárhol másutt, és Európának ebben a részében hatékonyan érvényesüljön a munkahelyteremtésre és a növekedésre vonatkozó új lisszaboni stratégia.
Az együttműködés és a közvetlen térségünk iránti elkötelezettség erősítésével kell szembeszállnunk a válsággal. A globális versenyképesség a kutatástól a közvetlen innovációig határokon átnyúló együttműködést követel meg az országok és a vállalkozások között.
A balti-tengeri térségre vonatkozó stratégiának nem célja, hogy új intézményeket hozzunk létre. Inkább törekszünk a már rendelkezésre álló eszközöket és politikai kereteket oly módon felhasználni, hogy azok stratégiailag jobban összehangolt és intelligensebb módon legyenek a térség hasznára. Ugyancsak nem célja a stratégiának, hogy újonnan bevont forrásokat pumpáljon a térségbe. Alapját a létező EU-programok és létező struktúrák, valamint a koordinálás jobb módozatainak felkutatása képezi.
Célkitűzésünket, természetesen, nem érhetjük el egyik napról a másikra, de céljaink ambiciózusak. Megérdemlünk egy tisztább Balti-tengert egy olyan térség közepén, amely az egész EU által támogatott, határokon átnyúló, fenntartható gazdasági fejlődés lehetőségét kínálja. Ha ezt el tudjuk érni, akkor meggyőződésem, hogy a balti-tengeri térség érdekeit fogjuk szolgálni, és remélem, hogy ugyanakkor egy olyan modellt tudunk alkotni, amely más régiókban is alkalmazható és felhasználható. Szeretném kifejezni a Bizottságnak köszönetemet a témában kifejtett pozitív együttműködésért, és nem utolsósorban az Európai Parlamentnek, amely végső soron eredetileg kezdeményezője volt, majd hajtóereje lett a balti-tengeri térségben megvalósítandó együttműködés kérdésének.
Paweł Samecki
a Bizottság tagja. - Elnök úr! Azzal szeretném kezdeni, hogy köszönöm a Parlamentnek, hogy a plenáris ülés napirendjére tűzte a balti-tengeri régióra vonatkozó új stratégiát.
Rendkívül örvendetes az a nagy nyilvánosság, amelyet a plenáris ülés ad a stratégiának. Természetesen nem teljesen meglepő számomra, hogy a Parlament ilyen érdeklődést mutat a stratégia iránt. A Parlament által, különösen annak balti-tengeri interparlamentáris csoportján keresztül végzett úttörő munka nagyon fontos katalizátor volt az egész makroregionális szempontú stratégiai megközelítésben.
A balti-tengeri stratégia az Európai Bizottságtól teljesen új megközelítést követel, mivel ez az első alkalom, hogy egységes stratégiát alkottunk a tagállamok egy csoportja számára, amelyeknek ugyanazokkal a kihívásokkal kell szembenézniük, és ugyanazokkal a lehetőségekkel élhetnek. Nem tagadom, hogy már az előkészítő munka meghozta a maga kihívásait, azonban ezeket sikeresen leküzdöttük.
A stratégia négy pillére áthidaló keretet nyújt a balti-tengeri régió általános helyzetének javításához. A környezetvédelem, a gazdaság, az energia és közlekedés, valamint a védelem és biztonság kérdéskörének megcélzásával a stratégia olyan egységes megközelítést kínál, amely számos politikai területre kiterjed, miközben biztosítja az érintett területek közötti szoros kölcsönhatásokat.
Mivel a Bizottság a stratégiát júniusban fogadta el, a svéd elnökség pozitív és konstruktív megbeszéléseket folytatott a Tanácsban, amelyeknek már októberben meg kell hozniuk az eredményeket. Ez a gyors előrelépés fontos, ha a lendületünket meg akarjuk tartani, mivel megkezdődik a stratégia megvalósítási szakasza.
Ezt a pontot szeretném kiemelni, mivel látnunk kell, hogy a stratégiai keret kialakítása érdekében elvégzett minden most ismertetett előkészítő munkánk semmivé foszlik, hacsak nem kezdünk annak alapján valódi, látható, konkrét eredményeket felmutatni. Ezért a stratégiához kapcsolódó cselekvési terv fontosságát hangsúlyoznám, amelyet az előkészítő munka során ugyancsak elkészítettünk.
Az cselekvési terv végrehajtása a tagállamoktól és a regionális érdekeltektől valódi együttműködést, elkötelezettséget és vezetői képességet fog megkövetelni, hogy megvalósítsuk az ebben a szakaszban bekapcsolódó mintegy 80 projektet. Pénzügyi nyelven szólva, noha az uniós költségvetés nem biztosít többletfinanszírozást, a stratégia a meglévő források összehangoltabb felhasználását kínálja, valamint az olyan finanszírozási források fantáziadúsabb felhasználását, mint amilyen az Európai Beruházási Bank és az Északi Beruházási Bank.
Néhány szót szeretnék szólni a tervezett irányítási rendszerről, amelyet a stratégia operatív végrehajtásához javasolunk. Ez egyike azoknak a területeknek, amelyről sok vita zajlott a tagállamok között, de az általános megközelítés az, hogy a fő irányvonalat a Tanács fogja meghatározni. A koordinálással kapcsolatos monitoring- és jelentéstételi tevékenységet a Bizottság végzi, és a helyszíni megvalósítást a tagállamok vagy a balti-tengeri régió szervezetei irányítják.
Ezen túlmenően a Bizottság felajánlotta, hogy - amennyiben nehézségek merülnének fel - magára vállalja a közvetítés szerepét. Ugyanakkor hangsúlyozni szeretném, hogy a Bizottságnak nincs elegendő kapacitása és szándékában sem áll, hogy magát a cselekvési terv végrehajtását irányítsa.
A felelősséget az adott tagállamoknak és a többi, a helyszínen közvetlenül bevont érdekeltnek kell viselnie. Csakis így lehet biztosítani, hogy egy stratégiáért a tagállamok és az egyéb érdekelt felek vállalják a felelősséget.
Melyek tehát a következő lépések? Ha már megszületnek a Tanács és az Európai Tanács következtetései, elindítjuk a stratégia végrehajtási szakaszát. Ekkor előreláthatólag egy sor koordinációs megbeszélésre kerül sor, hogy beinduljanak a cselekvési tervben szereplő különböző prioritások és az egyes projektek.
Az elért haladás első hivatalos értékelésére 2011 második felében, a lengyel elnökség idején kerül sor. Viszont, ezt megelőzően, jövőre megrendezésre kerül a balti-tengeri stratégia első éves fóruma. Ott minden érdekelt áttekintheti a stratégia első hónapjainak eredményeit és azt, hogy milyen tanulságokat lehet levonni már abban az időpontban.
Azzal szeretném befejezni, hogy örömmel tekintek a Parlamenttel folytatott további szoros együttműködés elé a stratégia minden vonatkozásában. A Bizottság erős elvárása a Parlamenttel szemben, hogy aktívan vegyen részt az éves fórumhoz hasonló rendezvényeken. Az önök támogatása döntő fontosságú ahhoz, hogy fenntartsuk a stratégia széleskörű láthatóságát és magas szintű politikai támogatottságát, továbbá a tagállamokra és a regionális szereplőkre gyakorolt nyomást annak érdekében, hogy eredményeket érjenek el.
Tunne Kelam
a PPE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr! A PPE képviselőcsoport gratulál a svéd elnökségnek a balti-tengeri stratégia végrehajtásának elindításában betöltött vezető szerepéhez. Ebben a stratégiában tükröződik az az alapvető változás, amely e régióban öt évvel ezelőtt végbement. 2004 óta a Balti-tenger az EU beltengerévé vált. Ezért az EU részéről átfogó megközelítésre van szükség annak érdekében, hogy az új helyzet által diktált lehetőségekre és kihívásokra összehangolt módon lehessen reagálni.
Ezen túlmenően a balti-tengeri stratégia az EU fő intézményei között megvalósított kiváló együttműködés példája. Amint önök is tudhatják - és ahogy erről ma már esett szó - a szóban forgó stratégia megvalósítását három évvel ezelőtt a Parlament kezdeményezte, még pontosabban a balti közös munkacsoport Christopher Beazley kitűnő vezetésével. Külön hálámat szeretném kifejezni a Bizottság elnökének, Barroso úrnak. Az ő megértése és támogatása 2007 óta alapvető fontossággal bírt a stratégia tényleges elkészítésében, amely azután elvezetett a Bizottság tavaly júniusi közleményéhez.
Három dolgot szeretnék megemlíteni. Az első: a kezdeményezők célja az volt, hogy a balti-tengeri térséget az EU egyik legversenyképesebb és leggyorsabban fejlődő régiójává változtassák. Amennyiben maximálisan kihasználjuk a balti-tengeri stratégiát, ez a régióból könnyen egy olyan valaminek a sikertörténete lehet, amit ma úgy hívnak, hogy lisszaboni program.
A második: a régiónak - épp most, jobban, mint valaha - szüksége van a biztonságos energiaellátásra, az ahhoz való jobb hozzáférésre. Az EU-nak és a tagállamoknak meg kell állapodniuk, hogy alternatív csatornákat biztosítsanak az energiaszállításokhoz. Először és mindenekelőtt egy egységes energiarendszert kell létrehozni a Balti-tenger körül.
Végezetül: a kétoldalú és mindenekelőtt politikai színezetű Északi Áramlat projektet a tenger körüli összes állam jogos érdekeinek tiszteletben tartásával kell rendezni, és egészen bizonyosan nem az előtt, hogy Oroszország csatlakozna az Espoo-i Egyezményhez.
Constanze Angela Krehl
az S&D képviselőcsoport nevében. - (DE) Elnök úr, Malmström asszony, hölgyeim és uraim! Nagy örömömre szolgál, hogy a svéd elnökség a balti-tengeri térségben megvalósítandó együttműködést teendői élére sorolta. Ez semmiféle bizonyítást nem igényel: óvnunk kell a természeti kincseket, ugyanakkor segítenünk kell megóvni az éghajlatot és a természetet. Másfelől az a balti-tengeri térségben kialakult együttműködésnek a gazdasági fejlődést is középpontba kell helyeznie, ehhez nem férhet kétség. Ebben teljes támogatásunkat élvezik.
Mindemellett azért felmerül néhány kérdés. Ön épp most mondta, hogy pótlólagos források nem állnak rendelkezésre. Ahogy azt a bizottságban is megvitattuk, minden forrást a jelenlegi kohéziós politika keretében kell rendelkezésre bocsátani. Ez számomra felveti a kérdést, hogy ez a már létező projektek keretét jelenti-e, amelyeket jelenleg is a kohéziós forrásokból finanszírozunk, vagy új projekteket. Ha újakat, fel kell tennünk a kérdést, mely kohéziós politikai projekteknek fog csökkenni a finanszírozása.
Ez nagyon fontos kérdés, mert már most tudom, hogy majd jönnek hozzám a városok, helyi hatóságok és régiók, és megkérdezik: mit kell ahhoz tennünk, hogy bekerüljünk a balti-tengeri stratégiába? Honnan kapjuk a finanszírozást egy ilyen projekt megvalósításához? Ha nem adjuk meg a megfelelő választ és nem tudjuk megmutatni, hogyan kell megszervezni ezt az együttműködést, akkor a polgárokban a balti-tengeri együttműködés iránt érzett lelkesedés valószínűleg gyorsan csalódottságba fog átcsapni. Közös munkánkkal nem ezt akarjuk elérni, és ezért igen intenzív tárgyalásokat kell folytatnunk arról, hogyan is szervezzük meg ezt az együttműködést.
Ezért azt kérem - és szeretném megkérni a biztost, hogy ezt tartsa napirenden -, hogy ne csak a Tanács és a Bizottság vegyen részt a balti-tengeri stratégiában, hanem a Parlament is vegyen részt ebben együttműködésben és a stratégia megvalósításában, hiszen azt szeretnénk, ha ebből más régiók is profitálnának, ahogy az a fekete-tengeri politika vagy a Duna menti államok közötti együttműködés során történt. Ez számunkra nagyon fontos lenne.
Anneli Jäätteenmäki
az ALDE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök úr! Képviselőcsoportom rendkívül elégedett, hogy a Bizottság elkészítette az EU első balti-tengeri stratégiájára vonatkozó dokumentumot. Ez ugyanakkor a maga nemében az első ilyen stratégiai dokumentum, amely erre a régióra vonatkozik, és reményeink szerint főként azt fogja elősegíteni, hogy felgyorsítsuk az eutróf Balti-tenger megtisztulásának folyamatát. A régió problémáit leghatékonyabban az itteni népek, országok, szervezetek és az üzleti élet között kialakított együttműködésen keresztül lehet megoldani. Képviselőcsoportom különösen örvendetesnek tartja, hogy Svédország kiemelte az emberkereskedelem és a bűnözés visszaszorításának fontosságát. Különösképp szeretnék ezért köszönetet mondani Malmström asszonynak, mert úgy vélem, ebben az ő keze munkája is benne van. Ez fontos kérdés, és meglehetősen különös, hogy 2009-ben a balti-tengeri régióban folytatott emberkereskedelem létezéséről kell beszélnünk. Egy balti-tengeri cselekvési tervre van szükség, hogy véget vessünk ennek.
Satu Hassi
a Verts/ALE képviselőcsoport nevében. - (FI) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Nagyszerű, hogy a Bizottság elkészítette a balti-tengeri stratégiára vonatkozó javaslatot, Svédország pedig napirendjére tűzte. Remélem, hogy Svédország a tengeri környezet megóvására irányuló erőfeszítéseivel, főleg a mezőgazdaság és a hajózás terén, valamivel kézzelfoghatóbb eredményt fog elérni. Végül is a Balti-tenger a világ egyik legszennyezettebb tengere, legnagyobb környezeti problémája pedig az eutrofizáció. Ezért elsősorban a mezőgazdaság a felelős: uniós szántóföldekről szivárog a tengerbe a nitrogén és foszfor. A nitrogén és a foszfor a tenger medréből megköti az oxigént, és táplálja a felszínen található mérgező algákat. A probléma, hogy meg kell-e tisztítani a Balti-tengert, főként az EU-n áll. A Bizottság stratégiája felismerte ezt, de az intézkedésekre vonatkozó javaslatok homályosak. Tulajdonképpen az egyetlen kézzelfogható intézkedés a foszfáttartalmú mosószerek használatának tilalma. Ez szükséges lépés, ugyanakkor égetően szükség van a mezőgazdaságra vonatkozó új szabályozásra, hogy a nélkül termelhessünk élelmiszert, hogy közben egyidejűleg megfojtanánk a Balti-tengert.
Marek Gróbarczyk
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! Szeretném felhívni a figyelmet arra a tényre, hogy iránymutatásai értelmében Európa balti-tengeri stratégiája egy Európa e részének fejlesztését célzó átfogó programot volt hivatott előmozdítani, többek között a legtermészetesebb és legrövidebb szállítási útvonalak kialakítását annak érdekében, hogy egyensúlyba hozza a "régi” és az "új” Európa országainak fejlődését. Ezért lep meg a Bizottságnak és a Tanácsnak a közép-európai útvonal tervének módosítására irányuló javaslata.
Az Adriai- és a Balti-tenger között a leggazdaságosabb összeköttetés a közép-európai útvonal végig az Odera mentén, amely a kontinens átszelése után a Szczecin-Świnoujście kikötőnél ér véget. Javaslom, hogy szülessen világos nyilatkozat arról, hogy eredeti formájában helyreállítsuk a stratégiát, amely a központi európai útvonalat tartalmazza, olyat, amely nem zár ki Európa fejlesztési terveiből nagy kikötőket, mint amilyen Szczecin-Świnoujście, amely már amúgy is szenved az Európai Bizottság által a kikötő hajóépítő ipara felszámolásáról hozott döntéstől.
Rolandas Paksas
az EFD képviselőcsoport nevében. - (LT)
Litvániában pontosan 2564 óra múlva leállítják az ignalinai atomerőmű reaktorát - Litvánia utolsó megmaradt független energiaforrását. Európa már 200 millió eurót költött ennek az atomerőműnek a biztonságára. A reaktor leszereléséhez az európai államoknak további 800 millió euróval kell hozzájárulniuk. Jogi szempontból nézve Európa valószínűleg tisztességesen jár el: minden országnak be kell tartania, amit vállalt, de valóban jól van ez így? Tekintettel Litvánia és más országok polgáraira - valóban helyes ez? Nem hiszem. A reaktor leszereléséhez szükséges pénzt a gazdasági válság által amúgy is sújtott emberektől kell elvenni. Vajon logikus vagy helyes-e, amikor Európában válság van, amikor Litvániában 22 százalékkal zuhant a GDP, amikor a munkanélküliség szintje eléri a 15 százalékot, amikor közeleg a tél, bezárni egy működő atomerőművet, amely biztonságos, ismétlem: biztonságos? Nem, ez nem helyes. Miután szavát adta rá, Litvánia teljesíti a csatlakozási szerződés előírt feltételeket, de ez hatalmas áldozattal fog járni. Miután meghoztuk ezt az áldozatot, Litvániának sokkal nehezebb lesz leküzdenie a gazdasági válságot. A munkanélküliség még jobban megnő az országban és növekszik a nyomor.
Hölgyeim és uraim! Mondják meg nekem, szüksége van-e ma Európának egy ilyen áldozatra? Nincs jobb módja ma 800 millió euró elköltésének? Mindegyikőjük lelkiismeretére, gazdasági logikájára és józan eszére apellálva felkérem Önöket, egészítsük ki a ma tárgyalt stratégiát egy új rendelkezéssel, amely szerint az ignalinai atomerőművet 2012-ig, azaz a biztonságos élettartama végéig nem kel bezárni. Remélem, hogy jóváhagyva J. Buzek elnök energiapolitikai programját, vagyis az energiaellátás diverzifikálását és atomerőművek építését a tagállamokban, az Európai Parlament megteszi a szükséges konkrét lépéseket. Hölgyeim és uraim! Már csak 2563 óra és 58 perc maradt a reaktor leállításáig.
Franz Obermayr
(DE) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Alapvetően az ilyen jellegű, a határokon átnyúló regionális együttműködést ösztönző projektek üdvözlendők és igen hasznosak. Viszont a stratégiáknak sokszor megvan az a hátránya, hogy a célokat ugyan kitűzzük, sőt, el is érjük azokat, ugyanakkor még a megvalósítás során sem fordítunk figyelmet a fenntarthatóságra. A fenntarthatóságot ezért már a tervezési fázistól kezdve a projekt részévé kell tenni.
Ezért a balti-tengeri térségre vonatkozó integrált stratégia megvalósítása során - amely nagyon fontos, példamutató EU-projekt - a régiók és szervezetek számára fontos, hogy hálózatként működjenek együtt, mert e szervezetek tudják legjobban, mire van szükségük az olyan szektorokban, mint például a természet, a társadalmi struktúra és az infrastruktúra: ők tudják legjobban, mit kell tenni. Ez egy 100 milliós térség, 50 milliárd eurós beruházási költségvetéssel. Igen körültekintően kell eljárnunk, ha sikerre akarjuk vinni ezt a kísérleti projektet. Mint már korábban is elhangzott, ez a kísérleti projekt nagyon fontos a Duna mentén megvalósuló egyéb projektek, a Duna menti közép- és délkelet-európai államok számára.
Andrzej Grzyb
(PL) A makrorégióknak a fenntartható fejlődést megvalósító, összehangolt politikára van szüksége. 2007-ben az Európai Parlament, majd később a Tanács is ezen a véleményen volt, amikor olyan értelmű ajánlást tett, hogy az Európai Bizottság dolgozza ki a balti-tengeri stratégiát és cselekvési tervet. Itt szeretném kiemelni azt a szerepet, amelyet e stratégia kidolgozásában az akkori biztos, Danuta Hübner játszott. Ezt a politikát folytatja most Samecki biztos, akinek ugyancsak szívből gratulálok.
Egyebek között a stratégia olyan, már említett kihívásokra ad választ, mint fellendülés elérése egy olyan régióban, ahol kevéssé fejlődik az innováció és a vállalkozás, illetve ahol nem ismerik fel, hogy a Baltikum közös érték, csak éppen nem alakítják ki a fenntartható környezetet, mint ahogy azt sem ismerik fel, hogy a régió biztonsága - beleértve az energiabiztonságot - nem valósítható fel új generációs létesítmények és a hálózatok összekapcsolása nélkül. A transzeurópai távközlési kapcsolatoknak köszönhetően ugyanez vonatkozik a polgárok biztonságára és a régió elérhetőségére is.
Szeretném kiemelni a véleményalkotók óriási szerepét - és ez valóban hatalmas jelentőségű hozzájárulás -, akikkel a stratégiatervezetről konzultációkat folytattunk, különösen a civil szervezetekét, a helyi és a regionális kormányzatokét, a nemzeti kormányokét és a balti szervezetekét. E szervezetek aktív részvétele igen hasznos lehet e stratégiák megvalósítása során.
A balti-tengeri stratégia jó példája annak, hogyan alkalmazhatjuk a közösségi politika eszközeit a politikai akarat magvalósításához az Európai Unió egy kiterjedt makroregionális térségében.
Négy észrevételt szeretnék tenni, biztos úr. Mindenekelőtt kulcsfontosságú kérdésnek tartom oly módon összpontosítani a balti-tengeri stratégia megvalósítására, hogy elkerüljük akár a helyi, akár a kormányzati és az uniós érdeklődés lankadását. Figyelni kell a stratégia megvalósításának és működtetésének megfelelő finanszírozására is - e tekintetben megegyezés született a költségvetés módosításáról. Másodszor, a makrorégióban maradéktalanul meg kell valósítani az egységes piaci elveket, figyelembe véve a helyi és regionális szinten meglévő tapasztalatokat és kötelezettségeket. A utolsó két kérdés: a stratégia keretein belül a vállalkozásfinanszírozás intézményes támogatásának biztosítása és a jó viszony fenntartása régióbeli partnereinkkel, beleértve Oroszországot, Norvégiát és Fehéroroszországot.
Diana Wallis
Elnök úr! Szerintem nagyszerű, hogy a Bizottság, és most különösen a svéd elnökség életet lehelt a Parlamentnek e törékeny térséggel kapcsolatos elgondolásaiba és törekvéseibe. Mindnyájan ismerjük a Balti-tenger környezetének és a térség sajátos gazdasági nehézségeinek megoldásra váró problémáit. De a Parlament fenntartja eddigi törekvéseit, és úgy vélem, hogy ez a Parlament részt kíván venni e problémák megoldásában. Az ön által nem említett egyik lehetséges mechanizmus a rendszeres jelentéstétel a Parlamentnek, lehetővé téve a maihoz hasonló viták megrendezését, hogy figyelemmel kísérhessük a dolgok menetét.
A magam részéről a Ház alelnökeként lesz szerencsém részt venni az önök által szervezett pénteki konferencián. Úgy gondolom, a finanszírozást illetően maradt még némi bizonytalanság, hogy a Ház az azt megillető figyelemmel kísérhesse a stratégia eredményeit.
Európa egyéb területein a makroregionális gazdasági stratégia jelentheti az előrelépést. Reménykedjünk, hogy a szóban forgó stratégia jól működik.
Isabella Lövin
(SV) Nagy örömömre szolgál, hogy a környezetvédelmi szempontok elsődleges prioritást kaptak a balti-tengeri térségre vonatkozó új stratégiában. Az elsőről - a túltrágyázásról - Hassi asszony már szólt. A második probléma a túlhalászás. E kérdésben a kutatók véleménye teljes mértékben megegyezik. Viszonylag új ismereteink szerint a csúcsragadozók, azaz a tőkehal hiánya még inkább elősegíti az algásodást. A probléma ott kezdődik, hogy a balti-tengernek egészséges ökoszisztémára van szüksége. Nagyon jó lenne ezért, ha az új balti-tengeri stratégia keretében egy kísérleti projektet - egy gyorsított eljárású projektet - lehetne beindítani, bevonva a balti-tengeri térség regionális halászati szervezeteit. Ugyancsak meg kellene tiltani a tőkehal tömeges halászatát, mégpedig azonnali hatállyal. Jelenleg a Balti-tengerbe épphogy megérkezett fiatal tőkehalak hatalmas mennyiségét halásszák le tömegesen. Felszólítom a svéd elnökséget, hogy válaszoljon a kihívásra, és foglalkozzon ezzel a problémával.
Oldřich Vlasák
(CS) Elnök úr, Már az előző parlamenti ciklusban megegyezés született arról, hogy a balti-tengeri régió alkalmas egy kísérleti projekt beindítására, amelynek célja a makrorégió számára kidolgozott belső EU-stratégia megvalósítása. Helyénvalónak tartom, ha ez a stratégia, amely a közösségi jog következetesebb alkalmazásának és a közösségi finanszírozás hatékonyabb felhasználásának szándékán alapszik, nem hoz létre új jogszabályokat vagy intézményeket és nem függ semmiféle különleges finanszírozástól.
A helyi és a regionális testületek összekapcsolásában látok megtakarítási lehetőséget. A balti-tengeri stratégia gyakorlati megvalósítása során a különböző testületek és szervezetek tevékenysége közötti átfedések elkerülése érdekében lényeges, hogy a többszintű irányítási rendszeren belül újragondoljuk az egyes adminisztratív testületek felelősségét. A jövendő kohéziós politikáról folytatandó viták során ugyanakkor hasznos lenne tisztázni, hogyan fognak egymással párhuzamosan érvényesülni a különböző makroregionális stratégiák és a fő irányvonalat jelentő uniós regionális politikák. Ugyancsak hasznos lenne tisztázni, hogyan fogja érinteni a balti-tengeri stratégia a területi kohéziós politika tervezett alkalmazását.
Anna Rosbach
(DA) A balti-tenger alatt az oroszországi Viborgtól a németországi Greifswaldig egy olyan, ökológiailag érzékeny beltengeren keresztül haladó, 1200 km hosszú csővezetékről beszélünk, ahol hatalmas különbségek vannak a tengerfenék szintjében, és amely olyan térségen terül el, ahol folyamatosan a II. világháborúból hátramaradt, fel nem robbant robbanóanyagokra, valamint a papíriparból származó mérgező vegyi anyagokra bukkannak. Mintegy 100 millió eurót költöttünk egy olyan cég által elvégzett környezetvédelmi elemzésre, amely a Gerhard Schröder és Vlagyimir Putyin között létrejött gázszállítási megállapodás eredményeként megépítendő, Északi Áramlat nevű csővezetéket készül lefektetni. A Baltikumban jelen lévő orosz befolyás emiatt várható jelentős megnövekedéséből adódó biztonsági kérdéseket meg sem említem, inkább az ügyletből fakadó környezetvédelmi problémákra szorítkozom. Sajnálatos módon Finnország már jóváhagyta a projektet, de most Timo Soini nevében, valamint a magam részéről is szeretném felkutatni a projektre vonatkozó információkat, amelyeket a Baltikum összes országában élő polgárok igényelnek, mielőtt az építési munkálatok megkezdődnek.
Inese Vaidere
(LV) Malmström asszony, biztos úr, hölgyeim és uraim! A balti-tengeri régióra vonatkozó stratégia kialakítása nagyon fontos eredmény a Parlament részéről, amelyben a balti közös munkacsoport tagjai vezető szerepet játszottak. E stratégia a mediterrán stratégiához hasonlítható, amely a maga idejében délen ösztönözte a gyors gazdasági növekedést. Ez kiváló eszköz lesz a balti régió, következésképp az egész Európai Unió fejlesztéséhez. A prioritásokról beszélve először is az Európai Unió közös energiapolitikájának kialakítását szeretném megemlíteni, beleértve a versenyképes balti energiapiacot is. Ez nem csak a biztonságos energiaellátás és az energiahatékonyság szempontjait foglalja magában, hanem, természetesen, a megújuló energia fejlesztését is.
Lettországot, Litvániát és Észtországot integrálni kell a közös regionális energiahálózatba, ideértve a NORDEL-t is. Második prioritásunk az infrastruktúra további fejlesztése. Az éghajlati körülmények és olykor a nem hatékony politika miatt a balti régió némely országában az utak meglehetősen gyenge állapotban vannak. A tranzitfolyosók és a távközlési hálózat fejlesztése ösztönző hatással lesz a vállalkozásokra, és új munkahelyeket teremt majd. Hogy hatékony gazdasági fejlődésről és környezetvédelemről beszélhessünk, a harmadik prioritás az innovatív gazdaság, ami kiegyensúlyozott és tudásalapú növekedést jelent. A stratégia megvalósításához alapvető fontosságú a pótlólagos finanszírozás, és ezt a következő uniós pénzügyi keretnek feltétlenül tartalmaznia kell.
Most fel kell használnunk 5 milliárd eurós energiaprogramot és a globalizációs alapot, valamint egyéb pénzügyi eszközöket. Szintén fontos a stratégia hatékony végrehajtási és monitoring mechanizmusának kialakítása. Ennek egyszerűnek, átláthatónak és fölösleges bürokráciától mentesnek kell lennie. Lényeges, hogy a stratégia bevezetéséről rendszeres felülvizsgálatok és időközi jelentések készüljenek. Az elsőt már 2010-ben el kell készíteni. Örömmel veszem a svéd elnökségnek a stratégia továbbvitelében játszott aktív szerepét. Hadd fejezzem mi reményemet, hogy ezen egyedi cselekvési terv végrehajtása során hatékonyak és rugalmasak leszünk.
Tomasz Piotr Poręba
(PL) Elnök úr! Öt évvel ezelőtt a Balti-tenger gyakorlatilag az Európai Unió beltengerévé vált. Ma egy olyan stratégiatervezetet vitatunk meg, amely lehetővé teszi, hogy felszabadítsuk a régió hatalmas szunnyadó energiáit, egy projektet, amelynek kezdeményezője az Európai Parlament volt. Mindamellett a Bizottság e Ház nem minden ajánlását fogadta el. Ennek legszembetűnőbb jele a balti-tengeri régió rendelkezésére álló elkülönített költségvetés hiánya, valamint az annak létrehozásától való visszalépés volt. A Bizottság arról biztosít bennünket, hogy a finanszírozás már meglévő eszközök, elsődlegesen a strukturális alapok terhére történik. Én azonban attól tartok, az erre a célra külön előirányzott saját finanszírozás híján nem leszünk képesek minden célunkat megvalósítani.
A stratégia szerzői megemlítik, hogy szorosan együtt kell működnünk Oroszországgal. E tekintetben azonban nem feledkezhetünk meg a Balti-tengerre jelen pillanatban leselkedő legnagyobb fenyegetésről, nevezetesen az Északi Áramlat csővezeték megépítéséről. Tavaly az Európai Parlament ezzel kapcsolatban negatív álláspontot foglalt el. Remélem, hogy a Bizottság a stratégiához kapcsolódó cselekvési terv megalkotásakor nem feledkezik meg erről az ajánlásról sem.
Danuta Maria Hübner
Elnök úr! Egy valóban különleges, európai regionális politikai kezdeményezésről és úttörő projektről beszélünk. A stratégia elkészítésébe bevont mindegyik partner, azaz mindhárom európai intézmény (a Parlament, a Bizottság, a Tanács), valamint a nemzeti kormányok, a regionális és helyi hatóságok, az üzleti és akadémiai közösségek és a nem kormányzati szervek által végzendő közös munka négy fő területe az innováció vezérelte konjunktúra, a környezet, a hozzáférhetőség a közlekedés és az energia-összeköttetés vonatkozásában, valamint a védelem és a biztonság. A stratégia elkészítésének folyamata minden részvevő között őszinte partneri viszony kialakulását eredményezte.
A fejlődéssel kapcsolatos kihívások egyre kevésbé veszik figyelembe a közigazgatási vagy politikai határokat. A stratégia lehetővé teszi, hogy a gyakran igen elaprózott és foszlányos politikai válaszokat a közös fejlődési problémákra és lehetőségekre adott, valóban közös válaszokkal váltsuk fel.
Az Európai Parlament Regionális Fejlesztési Bizottsága, amely a Parlamentben e projekt vezető bizottsága, munkájában kiemelt helyet fog adni a projektnek. Október 6-án megtartjuk a vitát a Bizottsággal és a Tanáccsal; a saját kezdeményezésű jelentés a következő hónapokban elkészül. A stratégia megvalósítását szintén figyelemmel fogjuk kísérni, és hiszek abban, hogy ez a cselekvésorientált stratégia erősíteni fogja az Unió esélyeit a zöld, modern és versenyképes gazdaságok felépítésére.
Liisa Jaakonsaari
(FI) Elnök úr! Az Európai Unió meglehetősen későn ébredt tudatára a balti-tengeri kérdésnek. Összesen 100 millió ember él e tenger partjain, és ott van Oroszország is, amely szintén fontos szereplő. E stratégiának erős környezetvédelmi vetülete lesz, ami csak helyeselhető, hiszen a Balti-tenger környezeti problémái hatalmasak: eutrofizáció, szürkülő biodiverzitás, Szentpétervár szennyvizei, Kalinyingrád problémái és így tovább. Elhangzott itt, hogy a stratégia nyomán módosulni fog Európai Unió kohéziós politikája is, és ez, úgy vélem, igen fontos. Remélem, erről itt még többet fogunk hallani. Malmström miniszter asszony elmondta, hogyan fog ez változni, mert a kohéziós politika változásának eredményeként például előállhat az a veszély, hogy amikor a Duna-stratégiáról vagy a fekete-tengeri stratégiáról beszélünk, Európa egy részét, benne az északi régiókat, elhanyagoljuk. És valóban, a sarki térségekben most a világ leggyorsabb változásai mennek végbe, és fontos, hogy ezt lássuk.
Riikka Manner
(FI) Elnök úr, miniszter asszony, biztos úr! A balti-tenger mint régió sok szempontból különleges, ezért nagy örömömre szolgál, hogy elnökségi mandátuma alatt Svédország ezt a stratégiát egyik prioritásaként kezeli. Fontos, hogy előrevigyük a stratégiát, így meg is valósítva azt. A Balti-tenger nemcsak az erős környezetvédelmi vetületével érintett benne, hanem véleményem szerint a stratégia nagy hatást gyakorol a regionális politikára is. Elnöksége alatt Svédország e regionális politikai ügyeket is a balti-tengeri stratégiával szoros egységben kezeli. A stratégiát többnyire úgy értelmezik, mint a part menti országokra és azok tengerparti térségeire vonatkozó dokumentumot, pedig annak határozottan erős regionális dimenziója is van. Annak, hogy milyen módon integráljuk e stratégiába a környezetvédelmi technológiai szakértelmet, a belvizekkel kapcsolatos kérdéseket és azok óriási hatását a közlekedési politikára, ugyancsak komoly következményei lesznek lesz a belső térségekre. Ezért a balti-tengeri stratégiát a közös európai menetrend részévé kell tenni. Remélem, a stratégia elnyeri a Parlament erős támogatását, hogy az ne csak üres szavak halmaza legyen, és valami kézzelfoghatót tudjunk elérni általa.
Tatjana Ždanoka
Elnök úr! Lettországban megválasztott európai parlamenti képviselőként örülök, hogy egy makrorégióra kidolgozott stratégia első példánya a balti-tengeri térséggel foglalkozik. Mindamellett úgy látom, hogy itt a Közösségnek egy sor céljáról megfeledkeztünk - például a szociális védelem magas szintjéről. A gazdasági válság a régió tagállamai közül néhányat, köztük Lettországot, igen keményen sújtotta. Pénzügyi szektorunk kölcsönösen összekapcsolódik a skandináv országokéval. Ez azt jelenti, hogy problémáink ott is problémákat váltanak ki, úgyhogy nem beszélhetünk pusztán nemzeti kérdésről.
Lettország nemrég fizetési mérlegének egyensúlyba hozására középlejáratú pénzügyi támogatást kapott, amelyet a Bizottság bocsátott rendelkezésére. Sajnos az ilyen támogatáshoz nem kapcsolódnak szociális feltételek. Ennek következményeként a kormány csökkenti a nyugdíjakat és a támogatásokat, de a Bizottság ezt eltűri.
Másik aggodalmam az alapvető jogokkal kapcsolatos. A tömeges hontalanság és a kisebbségvédelem a régió két országában, Lettországban és Észtországban még mindig időszerű kérdés. Úgy vélem, hogy a stratégiának ambiciózusabbnak kellene lennie és törekednie kellene az Európai Unió minden céljának megvalósítására.
Ville Itälä
(FI) Elnök úr! Szeretnék köszönetet mondani a Bizottságnak és a svéd kormánynak az általuk betöltött nagyon aktív szerepért, és biztos vagyok benne, hogy a balti-tengeri stratégia jó és fontos stratégia. Azonban megfelelő finanszírozás nélkül a projekt nem lesz sikeres. Ebben az esetben mindennek vége lesz, miután a stratégiát elfogadják. A Parlament sok éven keresztül latolgatta, hogyan kellene megszervezni a finanszírozást, és tavaly egyhangúan elfogadta a költségvetést, amelyben önálló címsort kapott a balti-tengeri stratégia. Vagyis ez biztosítja a forrásokat, az eszközt a számtalan projekt összevonására, amelyre a balti-tengeri stratégiának az előrelépéshez szüksége van. Tudom, hogy a Költségvetési Bizottság most javaslatot tett egy kis pénz elkülönítésére a címsor alatt, és remélem, hogy a Tanács és a Bizottság szintén támogatni fogja ezt a javaslatot, különben a projekt egyszerűen kudarcot fog vallani. Van egy másik tennivaló, amire a Balti-tenger környezetének megmentéséhez szükség van, ez pedig megnyerni Oroszország elkötelezett támogatását a projekthez. Felfoghatatlan számomra, hogyan készülhettek némelyek megállapodásra egy Balti-tengeren keresztül futó gázvezetékről anélkül, hogy Oroszország bármilyen kötelezettséget vállalt volna akár csak egy állásfoglalás erejéig az Espoo-i Egyezmény tartalmával kapcsolatban. Ez a legkevesebb, amit meg kell tennünk.
Victor Boştinaru
Elnök úr! Üdvözlöm a fekete-tengeri régióra vonatkozó stratégia ötletét, mint a makroregionális stratégiák kísérleti projektjét.
A Tanács legutóbbi ülésén elhangzott, hogy 2009 végéig kidolgoztak volna egy stratégiát a fekete-tengeri térség számára. Ez rendkívül fontos kezdeményezés, hiszen harmonikus fejlődést és fellendülést eredményezhetne a térségben, amely - összehasonlítva a fekete-tengeri térséggel - az érintett, valamint a biztonság, a stabilitás, az energia és a környezet szempontjából lényeges szereplőket tekintve sokkal összetettebb.
Tehát szeretném feltenni a kérdést a svéd elnökségnek, mikorra várható egy ilyen a fekete-tengeri régióra vonatkozó stratégia kidolgozása, illetve a Parlamentet mikor tájékoztatják és vonják be a témába.
Werner Kuhn
(DE), Malmström asszony, Smacki biztos úr! Mint Mecklenburg-Elő-Pomerániából megválasztott új képviselő erősen támogatom a balti-tengeri stratégia és az ehhez kapcsolódó cselekvési terv kidolgozását. A biztos korábban már említette az összesen 80 vezető projektet.
Közös céljaink közé tartozik természetesen gazdaságunk versenyképességének javítása a balti-tengeri térségben, megkülönböztető figyelmet fordítva a kis- és középvállalkozások támogatására és a közös energiapolitikára, amely magában foglalja a megújuló energiaforrásokat is. Ez felveti a kérdést, hogyan viszonyuljunk a balti-tengeren lévő tengeri létesítményekhez. A tiszta víz megőrzése, miután ezen alapszik minden és ez a végső forrásunk, itt nagyon, nagyon fontos szerepet játszik, ha a halászati vállalkozásokra és a turizmusra gondolunk. Ezért kell elősegíteni a szennyvíztisztító telepekkel kapcsolatos beruházásokat.
Úgy vélem, a balti-tengeri térség minden tagállamának egy közös tervezési programról kell megállapodnia, mert meg kell válaszolnunk a következő kérdéseket: Hova kerülnek a jövőben a közlekedési útvonalak? Hol épüljenek tengeri létesítmények? Hogyan közelítsük meg a tengeri biztonság kérdését? Ezért kell tisztázni azt is, hol lesznek az Északi Áramlathoz és a villamosenergia-ellátáshoz kapcsolódó energiaszállítási útvonalak, és még sok egyéb dolgot.
(Az elnök félbeszakítja a felszólalót)
Cecilia Malmström
a Tanács soros elnöke. - (SV) Elnök úr!
Szeretnék minden képviselőnek köszönetet mondani a balti-tengeri stratégia kidolgozásáért végzett munkánkhoz Önöktől kapott komoly támogatásért. Az csak természetes, hogy az Európai Parlamentnek támogatnia kell bennünket, hiszen valójában a balti-tengeri térségre vonatkozó stratégia egész ötlete Önöktől származik, és örülök, hogy abban is közreműködnek, hogy ez a stratégia meg is valósuljon. A stratégia csak akkor lehet sikeres - csak akkor válhat valósággá puszta szép szavak és retorika helyett -, ha az összes tagállam magáénak érzi, és tényleges felelősséget érez azért, hogy biztosítsa a projekt megvalósulását.
A sikert a projekteken végzett munka, a megvalósításuk időpontját előíró, világos határidők megállapítása és a rendszeres ellenőrzés garantálja. Biztos vagyok abban, hogy a Bizottsághoz hasonlóan a Parlament is nyomás alatt fog tartani bennünket annak érdekében, hogy ez ténylegesen megvalósuljon.
Százmillió ember él ebben a régióban. Minden egyes pillanatban 2000 hajó úszik a Balti-tengeren. Nyilvánvaló, hogy itt hatalmas kihívásokkal találjuk szembe magunkat. Nagyon átfogó alapozási folyamatot tudhatunk magunk mögött, és szeretném megköszönni a Bizottságnak - először Hübner asszonynak, azután pedig Samecki biztosnak - az ebbe fektetett munkát. Hatalmas támogatást kapunk a civil társadalomtól és a helyi hatóságoktól mindenütt a Balti-tenger mentén, hogy elérjük célunkat.
Néhány képviselő, Krehl asszony és Itälä úr felvetette a források kérdését. Nem szándékozunk semmilyen új forrást hozzárendelni a stratégiához. Mindamellett rengeteg forrás van a régióban, amit felhasználhatunk. 55 millió eurót irányoztunk elő a régió számára a fennálló költségvetési keretek között. Azt is tudjuk, hogy számíthatunk a nemzetközi intézmények hozzájárulására is, mint amilyen az EBB, amely nagy érdeklődést mutatott a balti-tengeri régió iránt. Célunk, hogy az összes adminisztratív költséget a lehető legalacsonyabb szinten tartsuk, és olyanokkal dolgozzunk helyi és nemzeti szinten, akik felelősséget éreznek a különböző vezető projektekért.
Az aggodalmak egyike az emberkereskedelem - a Jäätteenmäki asszony által említett terület. Van egy projektünk, amely a régióban dolgozó vám- és rendőrtisztviselők képzésének megerősítését irányozza elő annak érdekében, hogy jobban azonosíthassuk az emberkereskedelemmel kapcsolatos kérdéseket, és eredményesebben dolgozhassunk. Hassi asszony és Lövin asszony említette a tengeri környezet, a mezőgazdaság és a halászat kérdését. Számos ehhez kapcsolódó projektünk van, és én nagyon szeretnék többet látni ezekből. Abban is biztos vagyok, hogy a stratégia lehetőséget biztosíthat környezetvédelmi erőfeszítéseink, valamint halászatunk és mezőgazdasági politikánk jobb áttekintésére és arra, hogy ezek az ágazatok mind ugyanazért a célért dolgozzanak.
Egyéb partnerségek is léteznek a balti régióban. Átfogó és egyre bővülő energiapolitikai partnerséggel rendelkezünk, amelynek keretében össze kívánjuk kapcsolni a régióban az energetikai infrastruktúrát, csökkenteni kívánjuk az energiafüggőséget, és javítani akarjuk a hatékonyságot. Természetesen ez olyan kérdéskör, amelyen az Unió tovább fog dolgozni. Az Ignalina atomerőműnek semmi köze a balti-tengeri stratégiához. Az egy régi döntés volt, amely már Litvánia csatlakozási tárgyalásai idején megszületett. Ehhez az Északi Áramlatnak sincs semmi köze. Természetesen az is kapcsolódik a Balti-tengerhez, de nem része a stratégiának. Az egy kereskedelmi projekt, amelyet az aktuális nemzetközi környezetvédelmi egyezményekkel és a vonatkozó nemzeti törvényhozással összhangban vizsgáltak.
A balti-tengeri stratégia belső EU-stratégia. Olyan lesz, amilyenné mi magunk alakítjuk. Mindazonáltal az is fontos - amint azt több képviselő is kiemelte -, hogy harmadik országok is érintettek benne. Gondoskodtunk róla, hogy fenntartsuk az olyan országok érdekeltségét mint Oroszország és Norvégia, tájékoztassuk őket a stratégiáról, valamint jelezzük nekik, hogy partnerségi keretek között szeretnénk velük együtt dolgozni az olyan különleges projekteken, amelyekben közösek az érdekeink.
Várakozással tekintünk a holnap és pénteken tartandó konferencia elé, és megelégedésünkre szolgál, hogy Wallis alelnök eljön Stockholmba. A konferencián megvitatjuk a balti-tengeri térségre vonatkozó stratégiát, és reméljük, hogy az érintett országok határozottan elkötelezik magukat a projekt megvalósítása érdekében végzendő munka, valamint az általános makroregionális kérdések megvitatása mellett. Ennek kapcsán említették a Duna-régiót és a fekete-tengeri régiót. Úgy vélem, hogy itt rengeteg a teendőnk és nagyon sok dolog van, ami inspirálhat bennünket. Reméljük, sikerül előrelépést elérnünk a megbeszéléseken, noha a tényleges határidők kitűzéséhez az időpont kicsit túl korai. Még egyszer, szeretném megköszönni a Parlamentnek a balti-tengeri stratégia határozott támogatását, és örömmel várom az elkövetkező alkalmakat, amikor tovább tárgyalhatunk a kérdésről a képviselőkkel.
Paweł Samecki
a Bizottság tagja. - Mindenekelőtt szeretném megköszönni a parlamenti képviselőknek a stratégia különböző szempontjai kapcsán tett megjegyzéseket és észrevételeket. Az önök elkötelezettsége is mutatja, hogy az elkövetkezendő évek során a stratégia az érdeklődés középpontjában fog állni, ami jó.
Nem tudok reagálni minden egyes megjegyzésre és a vita során a nyilatkozatokban felvetett minden egyes kérdésre. Mindössze három szélesebb kérdéskörre szeretnék visszautalni. Először, a forma. Azt szeretném mondani, hogy a stratégiát a tagállamok céljaival és a szándékaival összhangban jelöltük ki. A Bizottság a prioritások megválasztásába nem avatkozott bele. A Bizottság nem alakította a prioritásokat, így természetesen lehetségesek az egyes projektek bekapcsolására vagy más projektek módosítására irányuló egyéb elképzelések. Mindazonáltal ezeket összhangba kell hozni a stratégia megvalósításával kapcsolatos jövőbeni munkával.
Szeretném biztosítani önöket, hogy a stratégia amolyan élő dolog, és nagyban ki van téve a jövőbeni módosításoknak, amennyiben a tagállamok és az érdekelt felek azt kívánnák.
A második pont: az ügyvitelről és irányításról. Itt ki szeretném emelni, hogy a feladatokat világosan szét kell választani. Úgy gondolom, nem kellene becsapnunk önmagunkat. Meg kell határozni a tagállamok, a Bizottság és az irányításban érdekelt egyéb szervezetek felelősségi köreit.
Azt is hozzá szeretném tenni, hogy a stratégia megvalósításának folyamatába be akarjuk vonni a helyi kormányokat, mint ahogy a harmadik országokat is, ahogy azt a miniszter már említette.
Természetesen tervezzük a jelentéstételi rendszer bevezetését, amelyen keresztül tájékoztatjuk a Parlamentet a végrehajtás előrehaladásáról.
Végezetül, az utolsó kérdés a finanszírozás. Több képviselő felvetette, hogy szükség van a projektek kiegészítő forrásokból történő finanszírozása. Szeretném tisztázni, hogy a kiegészítő finanszírozás elvetésének elvét a stratégia kialakításának legelején fogadtuk el.
Jelen pillanatban nagyjából három változat közül választhatunk. Szabályozhatjuk az uniós források felhasználását, például új projektek kiválasztása érdekében a kritériumok módosításával. A második lehetőség más források, például nemzetközi pénzügyi intézmények forrásainak felhasználása. És végül, bár ez gazdasági recesszió idején nehézkes, még mindig megkísérelhetünk nemzeti forrásokat felhasználni. E tekintetben várakozással tekintek a Stockholmban tartandó konferencia munkája elé, mivel ez az a konferencia, amely alakíthatja a tagállamok és a Bizottság későbbi hozzáállását a jövőbeli makroregionális megközelítéssel szemben, valamint felölelheti a jövőbeli potenciális projektek finanszírozásának témakörét. Ezért gondolom, hogy az elkövetkezendő napokban Stockholmban jön el a megfelelő pillanat megvizsgálni az általános makroregionális megközelítést.
Elnök
A vitát lezárom.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Eija-Riitta Korhola
írásban. - (FI) Elnök úr! Szeretném megköszönni Svédországnak, a jelenlegi soros elnöknek, hogy uniós elnökségi időszaka alatt volt bátorsága saját régióját, a Balti-tengert és az ahhoz kapcsolódó kérdéseket programja ilyen fontos részévé avatni. Jó, hogy épp most foglalkozunk a balti-tengeri stratégiával, amelynek előkészítése oly hosszú időt vett igénybe: nincs veszteni való időnk. A balti-tengeri stratégia és a cselekvési program központi célját, a környezet és a versenyképesség javítását a hozzárendelt finanszírozás és a megvalósított intézkedések tekintetében komolyan kell venni. A célokat a gyakorlatban meg kell valósítani: a stratégia nem maradhat pusztán egy hangzatos nyilatkozat. Különösen reméljük, hogy a stratégia felgyorsítja a Balti-tenger kitakarítását, amelyet az eutrofizáció sújt, és segít közös válaszokat találni a határokon átnyúló kihívásokra. Éppen e célok következménye, hogy most minden tekintet Finnországra szegeződik, ahol hamarosan megszületik a döntés: engedélyezik-e az Északi Áramlat csővezeték megépítését a felségvizein vagy sem. A balti-tengeri stratégia keretében az ilyen projektek környezeti hatásait nemzetközi jogilag kötelező érvényű eljárás alkalmazásával kell megvizsgálni, tehát az ügyet nem lehet egy vállrándítással elintézni. Ezért ragaszkodnunk kell ahhoz, hogy Oroszország ratifikálja az országhatáron átterjedő környezeti hatások vizsgálatáról szóló Espoo-i Egyezményt, amelyet 1991-ben aláírt, a finn kormánynak pedig a ratifikálást a gázvezeték megépítésére vonatkozó engedély kiadásának feltételévé kell tennie. Oroszország, amely szintén profitál a balti-tengeri stratégiából, csak akkor cselekszik az egyezménnyel összhangban, amikor ez neki megfelel. Ez tovább nem mehet így: a tét túl nagy, nekünk pedig tudnunk kell a Balti-tengerre ártalmas projektekről, mielőtt még nem túl késő
György Schöpflin
írásban. - A svéd elnökség által előrelendített balti-tengeri stratégia nagyon üdvözlendő. Könnyűszerrel válhat modellértékűvé egyéb európai makrorégiók számára, mint pl. a Duna-medence. Van azonban a balti-tengeri régió fejlesztésének egy szempontja, amelyet sürgősen felül kell vizsgálni. Ez az Oroszország és Németország között megépítendő tenger alatti gázvezeték, az Északi Áramlat. A csővezeték nemcsak környezetvédelmi szempontból ad komoly aggodalomra okot, hanem - ami még sürgetőbb gond - egyben olyan projekt is, amelyen túlhaladott az idő. A jövő nem a fix eszközökkel - csővezetéken keresztül - továbbított, hanem a cseppfolyósított földgázé. Az Északi Áramlat minden valószínűség szerint egy teljes mértékben szükségtelen teher, támogatóinak pedig újra át kellene gondolniuk a projektet, mielőtt még több pénzt és forrást, erőfeszítést és energiát ölnek bele.
Bogusław Sonik
írásban. -(PL) A 2009 júniusában meghirdetett balti-tengeri stratégia célja egy környezetbarát, jól prosperáló, könnyen elérhető és biztonságos régió megteremtését tűzte ki célul. Ez különösen fontos az egyre nagyobb kihívások fényében, amelyekkel a Baltikumnak az EU 2004. évi bővítése óta szembe kell néznie.
Fontos, hogy fellépjünk a régió környezeti állapotának javítása érdekében, mivel jelenleg ez a világ egyik legszennyezettebb tengeri térsége. Ezer tonnaszámra hevernek a tenger medrében mérgező háborús anyagok aknákba, lövedékekbe, bombákba, konténerekbe, hordókba zárva. E vegyi anyagok mennyisége a becslések szerint 30 000-60 000 tonna, amelyből egyedül az yperit mennyiségét 13 000 tonnára becsülik. A II. világháború után a 40-es évek végén vegyi anyagokat süllyesztettek itt tengerbe. Ezeket a németek által elfoglalt területeken zsákmányolták, és miután a földbe temetni bonyolult lett volna, úgy döntöttek, hogy egyszerűen elsüllyesztik a tengerbe.
A Balti-tenger fenekén heverő vegyi fegyverek megbolygatása valamilyen infrastruktúra kiépítésével környezeti katasztrófával járhat, és az egyik legnagyobb fenyegetés az ökoszisztémára főként az, ha a II. világháborúból származó vegyi fegyvereket megbolygatják a balti gázvezeték építése közben. Ezért szükséges megvizsgálni, hogy a gázvezeték megépítése milyen környezeti hatásokat válthat ki a Balti-tenger természetes környezetében.
