Публичен достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (разискване)
Председател
Следващата точка е докладът на г-н Cashman, от името на комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, относно предложението за регламент на Европейския парламент и на Съвета относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (преработена версия) C6-0184/2008 -.
Michael Cashman
Г-н председател, очаквам разискването и по-специално, за да чуя какво казват онези, които не са особено запалени по отношение на засилване на прозрачността и публичния достъп до документите.
Искам да започна, като изкажа благодарността си към седемте министри от Европейския съюз, които заявиха тяхната подкрепа за моя доклад. Техните думи по-конкретно бяха, че се радват да научат, че на 17 февруари 2009 г. парламентарната комисия по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи е приела доклад, в който се споделя тяхното виждане за по-прозрачен Съюз.
Намирам за изумителен факта, че когато се опитваме да възстановим контакта с нашите граждани, хората не подкрепят прозрачността и откритостта. Намирам за също толкова изумителен и факта, че когато се опитваме да възстановим връзките на институциите с обществото, се наблюдава липса на желание за засилване на критичния поглед и отговорността на обществеността.
Някои колеги изразиха съмнения за това дали всички изменения, предложени в моя доклад, са в обхвата на правната база на регламента - член 255 от Договора Бих искал да ги успокоя, защото целта на Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета е да осигури на обществеността правото на възможно най-широк достъп до документи на институциите на Съюза. Правото на публичен достъп до документи на институциите е обвързано с техния демократичен характер. Не се доверявайте само на мен - аз цитирам дословно от решението на Съда на Европейските общности по делото "Турко". Ние трябва да тълкуваме член 255 от Договора именно в духа на това решение.
Да вземем нашето изменение 44 относно класифицираните документи. Истински нечестно е да се каже, както го направи Комисията, че класифицирането на документи като поверителни не е свързано с публичния достъп до такива документи. При настоящата версия на Регламент (ЕО) № 1049/2001, документи се класифицират само с оглед на защитата на съществените интереси на Европейския съюз, защитени по член 4, параграф 1. Така че връзката вече е налице. Това, което ние направихме, е да извлечем логическите изводи от тази връзка и да включим правила относно класификацията на документи в самия регламент. Тези правила, внимателно моделирани по правилата, които Съветът и Комисията, вече се прилагат, определят ограничения на правото на обществеността на достъп до документи, точно както изисква член 255, а нищо в Договора не може да попречи на институциите да ги приемат в регламента.
Да вземем нашето изменение 24 относно агенциите и органите, създадени от институциите. Регламент (ЕО) № 1049/2001 с неговите изменения, ще определя принципите, условията и границите за публичен достъп до документите на тези агенции, но сам по себе си няма да създаде задължения за агенциите.
Ако например прочетете нашето изменение 29, вие ще видите, че регламентът се отнася само за документи на институциите, въпреки че той установява стандартите, които се очаква да се следват от агенциите при приемането на техни собствени правила относно публичния достъп до техните документи, като тук може да добавя, в съответствие със съвместната декларация, приета от Съвета, Комисията и Парламента на 30 май 2001 г.
Нека също да изтъкна, за онези, които не могат да го видят с очите си, унинието, произтичащо от факта, че Съветът не е тук, за да отдаде подобаващо значение на този изключително важен доклад.
Зная, че някои от вас са обезпокоени, че отидохме прекалено далеч в желанието си да гарантираме, че държавите-членки не подронват нивото на прозрачност, достигането на което е цел на регламента. Смятам, че съм направил много, за да отговоря на безпокойствата, както ще видите от компромисните изменения, които напомнят на държавите-членки за техните задължения по член 10 от Договора за създаване на ЕО да не пречат за постигане на целите на Общността, включително прозрачност и демократичност.
Измененията на г-н Nassauer, могат да дадат известно успокоение на неговата група и на други членове на Европейския парламент, които са обезпокоени от това, че някоя лична информация може да попадне в общественото пространство. Това няма и не може да се случи в рамките на моя доклад. Все още спокойно може да се смята, че личните и частните данни ще останат защитени, и затова аз с огромен интерес ще слушам онези, които се противопоставят на регламента, за да разбера защо го правят.
Margot Wallström
Г-н председател, благодаря Ви за много важния доклад относно предложението на Комисията за преработване на Регламент (ЕО) № 1049/2001 относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията. Това е много важна и ценена тема, и аз оценявам огромния труд, положен от г-н Cashman като докладчик, както и от много други активни, заинтересовани и квалифицирани хора в Парламента.
Тази тема засяга основни и понякога несъвместими права на гражданите, сдруженията и предприятията. Ние трябва да обърнем много сериозно внимание на необходимите изменения, които следва да се направят в този Регламент, и да наблегнем на откритостта. И трите институции приемат, че като цяло Регламент (ЕО) № 1049/2001 е функционирал забележително добре почти осем години. Сега Парламентът, Съветът и Комисията са много по-открити от когато и да било преди. Човек би казал, че промяната на правилата е довела до промяна на практиките, начина на мислене и нагласите.
Същевременно Парламентът, Съветът и Комисията приемат също така, че законните интереси са получили достатъчна защита. Ние не трябва да забравяме, че броят на документите, до които институциите на ЕС са предоставили достъп, е нараснал, докато в броя и процента на отказите е регистриран спад. Затова аз се надявам, че вие ще се съгласите, че Регламент (ЕО) № 1049/2001 е доказал своята стойност. По тази причина не е необходимо да бъде преработен основно.
С това имам предвид, че дори един добър инструмент може винаги да бъде подобрен. Правното основание, което е нашата отправна точка, е член 255 от Договора за ЕО, както вече беше споменато от докладчика. Като резултат от това, Регламентът следва да определя принципите и ограниченията, управляващи правото на гражданите на достъп до документи. Що се отнася до представения пред нас доклад, аз забелязвам, че някои изменения излизат извън обхвата на член 255 от Договора за ЕО и затова не могат да бъдат приети. Но - а това е важно "но" - те насочват вниманието към важни въпроси, които могат да бъдат разглеждани в друг контекст. Комисията със сигурност ще подходи към този въпрос конструктивно, прагматично и непредубедено.
Добра практика е понякога да се прави оценка на това дали законодателството работи добре и постига своите цели, а Комисията е изготвила своето предложение за преработване на Регламента именно в този дух. Използването на техниката за преработване на нормативни актове отговаря на целта за по-добро законотворчество. Тъй като този Регламент засяга основни права на гражданите, от изключително значение е да се приеме единен, ясен и разбираем правен текст.
Техниката за преработване на нормативни актове не връзва ръцете на законодателя повече, отколкото традиционният начин за изменение на законодателството. Независимо от избора на законодателна техника, общностният законодател не трябва да излиза извън рамките на целта на предложението.
Ние сме се ангажирали да продължим да засилваме прозрачността и откритостта, и аз твърдо вярвам, че избраният начин за постигането им е добър. Във връзка с това обаче трябва да спомена, че голям брой от измененията се отнасят до разпоредби на Регламент (ЕО) № 1049/2001, които не са предложени за изменение от Комисията. Ние не сме в състояние да ги приемем, защото те излизат извън обхвата на предложението на Комисията.
След тези мои думи аз веднага ще допълня, че Комисията, разбира се, иска да приеме добри идеи, въпреки че в този момент ние все още сме в начален етап на процедурата. Бих искала да потвърдя, че Комисията е готова да проведе обсъждания с двамата съзаконодатели и че нашето желание е да се опитаме да намерим общ език, за да постигнем балансиран и приемлив компромисен текст. Въпреки това Комисията предпочита да излезе с изменено предложение, когато двамата съзаконодатели изложат своята позиция. Ние не можем и няма да предрешаваме или изпреварваме резултатите от обсъжданията или преговорите.
Ние също така следва да имаме предвид промените, до които ще доведе Договорът от Лисабон - ако влезе в сила и когато това стане - във връзка с този спорен въпрос. Тогава Регламент (ЕО) № 1049/2001 ще се отнася до всички институции, органи, агенции и служби на Европейския съюз, и в ограничена степен за Европейския съд, Европейската централна банка и Европейската инвестиционна банка. За гражданите Договорът от Лисабон ще означава реален напредък, когато всички структури на ЕС ще прилагат общ набор от правила относно достъпа до документи. Такъв единен набор от правила осигурява съгласуваност, но едновременно с това той трябва да бъде изготвен по начин, който да съответства на големия брой структури с много различни пълномощия и компетенции.
Искам също така да повторя това, което съм казвала в предишни случаи в Парламента и на други места. Регламент (ЕО) № 1049/2001 е крайъгълен камък на политиката на прозрачност, но ние трябва да помислим и за това какви инициативи можем да предприемем извън рамките на формалното законодателство. Ето защо на съвместното заседание на комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи, проведено на 20 януари, аз съобщих, че поемам инициативата да подготвя план за действие във връзка с постигането на откритост. Примери за това, върху което искам да наблегна в плана на действие, са подобряване на регистрите, по-лесна употреба и достъпност, активно разпространение и по-бързо публикуване на документите, и, разбира се, продължаване на обсъжданията с другите институции на ЕС. Това е прагматичен и ефективен начин за въвеждане на прозрачност във всички дейности по осъществяване на нашата политика. Трябва да водим напред, давайки пример.
В същия дух трябва да обърнем внимание и на това как да накараме нашите институции да работят по начин, който е по-разбираем за гражданите. Нуждаем се от активна политика на информиране на гражданите и довеждане до тяхното знание на това как общоевропейската политика се отразява на тяхното ежедневие. Разбира се, Регламент (ЕО) № 1049/2001 е важен инструмент, но настрана от правния текст е по-важно как да го приложим на практика.
За да обобщя позицията на Комисията относно доклада на г-н Mr Cashman, на този етап на процедурата искам да кажа следното: има някои изменения, които Комисията не може да приеме, защото излизат извън рамките на правното основание в член 255 от Договора за ЕО. Има други изменения, които не можем да приемем, защото излизат извън обхвата на предложените от Комисията промени. В някои случаи обаче тези изменения насочват вниманието към важни въпроси, които могат да се в друг контекст. Комисията винаги е готова да приема нови идеи в най-различен контекст. След като станат известни позициите на Парламента и на Съвета, вие ще научите позицията и на третата страна на институционалния триъгълник.
Очаквам с нетърпение едно интересно и провокиращо размисъл разискване. Темата заслужава това, а нашите граждани имат право да очакват ясно и добре работещо законодателство относно публичния достъп до нашите документи.
Monica Frassoni
докладчик по становището на комисията по правни въпроси. - (IT) Г-н председател, госпожи и господа, имам една минута за комисията по правни въпроси и една минута за групата на Зелените/Европейски свободен алианс. Ето защо аз искам да ги съчетая, тъй като в този случай между тях има много общо.
Г-н председател, в комисията по правни въпроси ние най-подробно обсъдихме въпроса за преработването. Ще кажа направо, че никак не сме доволни. Ние действително смятаме, че използването на процедура на преработване не е най-доброто решение за такъв вид акт, включително защото, както каза членът на Комисията, истинската задача е да разберем как един регламент, който е работил доста добре, но би могъл да бъде усъвършенстван, може наистина да бъде усъвършенстван. Така че резултатът, постигнат било то чрез използване на тази процедура или чрез направените практически предложения, е определено крачка назад в сравнение с настоящото положение. Ето защо по този въпрос трябва да се направи нещо, а то ще се постигне по-трудно с процедура на преработване, отколкото при наличие на пълен законодателен мандат.
Второто, което искам да кажа, е, че няма смисъл да се говори с недомлъвки. Радвам се, че членът на Комисията заявява, че приветства инициативи във връзка с прозрачността и откритостта, но остава фактът, че предложението на Комисията изключва от обхвата на настоящото законодателство документи, които понастоящем са открити и прозрачни. Това е истината по този въпрос. Истина е също така, че редица държави-членки, включително нейната собствена, са заявили също толкова ясно, че това е неприемливо.
Проблемът днес е, че ако искаме да подобрим един законодателен акт, ние не можем просто да защитаваме статуквото, защото ако постъпим така, ще се изложим на риска да го направим по-непрозрачен, по-неразбираем и, дори бих казала, по-недемократичен.
Anneli Jäätteenmäki
Г-н председател, прозрачността е основата на демокрацията. За съжаление, Европейският съюз едва ли може да се похвали с прозрачност. Директивите се нуждаят от промени, но също така и нагласите. Какво ще кажете за изявлението на Съвета, че на външни лица не следвало да се дават документи, отнасящи се до правна консултация във връзка със законодателна процедура? В такъв случай, те не следва да се дават на външни лица или, ако желаете, на гражданите. Не разбирам как гражданите на Европейския съюз могат да бъдат външни лица.
Ето защо позициите трябва да се променят. Законодателството трябва да се промени, за да направи законодателните документи на Съвета, Парламента и Комисията прозрачни, като тук се набляга на законодателните документи. Ако направя сравнение например със собствената си страна и финландския парламент, ще кажа, че ние не можем да си представим как изявленията на неговата комисия по конституционно право могат да бъдат тайна. Това би означавало на хората да не се казват причините, поради които Парламентът гласува един или друг закон, а Съветът заявява, че ние не трябвало да казваме нищо, защото обществеността представлявала външни лица.
При формулиране на директивите и във всичко в законодателството е необходимо да работим с мисълта, че трябва да засилим прозрачността. В процедурите за гласуване също има достатъчно място за подобрение. Трябва да има електронно гласуване...
(Председателят отнема думата на оратора)
David Hammerstein
Г-н председател, г-жо член на ЕК, ние не трябва да пропускаме възможността за постигане на съгласие на първо четене, която ни се предлага чрез този отличен доклад - имам предвид по време на настоящия парламентарен мандат - за да създадем законодателство, което гарантира по-голяма прозрачност в достъпа до документи. Извинения не се приемат и аз се надявам, че ще имаме време и здрав разум да постигнем такова съгласие относно отличния доклад.
В доклада ние от комисията по петиции изразяваме нашата загриженост от факта, че когато срещу държава членка се открие процедура за нарушение, която е следствие от петиции на граждани, държавата-членка има право да откаже достъп до публичните документи, използвани при съответната процедура за нарушение, и по такъв начин блокира участието на гражданите.
Ние също така сме силно обезпокоени от липсата на оперативна съвместимост и от техническата бариера, съществуваща в Европейския парламент относно използването на оперативно съвместими документи, тоест документи, базирани на отворен стандарт, несъвместими с програмната и технологична платформа, използвана от Парламента на сегашния етап, която е характерна за единична организация.
Фактът е, че европейските институции не гарантират на гражданите истински достъп до съдържанието на документите, без да им налагат дискриминация от техническо естество. Това е неприемливо, защото хората нямат достъп до документите, които ние създаваме. Докато тече моето изказване, никой няма да може да има достъп до думите ми без технологична платформа, осигурена от определена фирма, която има монопол върху съответната информация. Това наистина е в разрез с прозрачността и достъпа до информация.
Charlotte Cederschiöld
Г-н председател, ние напълно споделяме целите на г-н Cashman и неговата ангажираност към прозрачността, но не трябва да забравяме, че има регламент, който в момента е в процес на преработване. Ние заедно прокарахме сега действащото прозрачно законодателство. Четирите северни държави-членки са писали до комисията относно регламента, заявявайки, че той засилва доверието на гражданите в ЕС и че предвижда възможно най-висока степен на прозрачност. Г-н Cashman и аз винаги сме работили много добре заедно, но този път нямахме достатъчно време да решим всички спорни неясни въпроси. С други думи, процесът все още е на доста ранен етап, но аз приветствам много от предложенията и очаквам нашето сътрудничество да продължи.
Когато Регламентът за прозрачността беше приет, гласовете "за" от групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и Европейските демократи бяха решаващи за спечелване в гласуването. Този път гласовете на групата PPE-DE вероятно също ще бъдат важни за крайния резултат, който се предполага да се появи по време на новия Парламент. Групата ще използва своите гласове, за да подсили правната сигурност, предсказуемост и яснота в процеса на формулиране на правилата. Ние искаме засилване на прозрачността и гражданите да могат да следят демократичното разискване. Смятаме, че този въпрос изисква по-голяма подготовка, така че да се направят оценки на общото въздействие на начина, по който работят институциите, например.
Редица изменения, около 40-50, които са свързани с правото на инициатива на Комисията, доведоха до някои обсъждания. Ще добавя само, че това не следва да води до по-голяма липса на яснота, тъй като ще противоречи на целта на преработката. Това, което е представено днес вероятно ще бъде преработено след изборите. Затова групата PPE-DE иска да се постигне степен на прозрачност, която може да получи подкрепата на всички граждани на ЕС и на държавите-членки. Това изисква от участващите да познават правилата, което е целта на предложението. Ако няма ясни инструкции, не могат да се прилагат и санкции. Що се отнася до санкциите, вече съществува законодателство, което трябва да се взима под внимание. Ето защо ние гледаме на предложението като на все още назавършен продукт, но сме напълно съгласни с г-н Cashman, че то следва да доведе до по-голяма прозрачност, което именно сме посочили в нашите изменения. Прозрачността е важна част от демокрацията.
Аз имам пет минути за група PPE-DE, така че мога ли да кажа само няколко последни думи?
(SV) Ние казваме "да" на прозрачността, но искаме да избегнем наивността, която може да изложи хората на опасност или обида.
(SV) Групата PPE-DE ще загуби ли трите минути, или какво?
Председател
Не зная какво да кажа. В дневния ред са определени две минути, но аз съм сигурен, че вие ще имате допълнителна възможност да се изкажете.
Costas Botopoulos
Г-н председател, аз ще говоря на английски език в чест на нашия докладчик. С този интересен доклад Парламентът върши три неща. На първо място, взима под внимание реалността. Сега говорим за поверителност или неприкосновеност в ерата на интернет, а не за поверителност като абстрактно понятие. Ние взимаме предвид ползата от Регламент (ЕО) № 1049/2001, чието прилагане за определен период е свързано с проблеми, но също и с добра работа.
Ние взимаме предвид Хартата на основните права на Европейския съюз, предложенията на Европейския омбудсман и други агенции, и съдебната практика на Съда на ЕО. Ние също така взимаме предвид реалното предложение на Комисията, със съдържащите се в него възможности и недостатъци, а аз смятам, че има известни недостатъци.
Вторият момент, който е много интересен е, че докладът се основава на принципи, а не на технически подробности; баланс между достъпа до документи и защитата на личния живот; общ достъп до документи, но при много стриктни правила; много важно разграничение между публични и частни интереси, и идеята за европейски публичен интерес, която е много важна за онези от нас, които обичат Европа, разграничение между законодателни и незаконодателни процедури, което също е интересно, равнопоставеност между прозрачността на ЕС като цяло и тази на отделните държави-членки.
Накрая, най-важният момент е, че докладът прави опит за въвеждане на всеобща система за прозрачност - не прозрачност за всяка отделна институция, а на междуинституционална основа, при което всички институции са взети под внимание, както и принципите на добрата администрация, и Хартата на основните права на Европейския съюз. Налице е също много общ набор от класифицирана информация, макар и с наименования, напомнящи шпионски филми като "Поверително ЕС", "Свръхсекретно ЕС", но по тези нъпроси също е важно да има общ набор от правила.
Това, което се опитваме да постигнем, е прозрачност като общо правило, с изключения, обосновани с необходимостта от защита на други права. Важното обаче е да имаме общ набор от правила като прозрачността е най-важното от тях, но други изключения също са взети под внимание.
Marco Cappato
Г-н председател, госпожи и господа, извинете, че не мога да остана, за да чуя отговора на члена на Комисията. Аз смятам, че при това разискване липсва нещо важно и то е, че Съветът отсъства от цялото разискване, включително на етапа вътре в комисията. Още повече, че това е същественият момент. Съществува идея и то специално в Съвета, че Европа представлява сбор от правителства на национални държави. Следователно, когато тези правителства се срещат като законодатели, техните дела са, да кажем, поверителни. Гражданите трябва да очакват крайния резултат.
Това просто е недопустимо като знаем, че Европейският съюз има законодателни правомощия и че гражданите имат право на информация по време на целия законодателен процес. Както беше потвърдено и показано с решението на Съда по случая с Maurizio Turco, гражданите имат право на информация относно становищата на националните делегации вътре в Съвета и относно мнението на правната служба. Ето защо ние обещаваме пълната си подкрепа за доклада на г-н Cashman, в който е въплътена различна представа за Европа, а именно за европейската демокрация.
Аз смятам, че г-н Cashman следва да бъде подкрепен също в опита му да внесе предложения, които излизат извън обхвата на предложенията, направени от Комисията. Европейската комисия ще сбърка, ако поиска от нас да ограничим дейността си като законодателен орган до предложенията, внесени от нея. Считам, че нашето право да удължим мандата се отстоява дори в договорите. Надявам се, че г-н Cashman ще приеме предложените от нас изменения и смятам, че като Европейски парламент ние следва да дадем добър пример.
Днес прочетох в пресата, че нашето решение за публикуване на парламентарната посещаемост - то няма нищо общо с доклада - решение, взето в тази зала, очевидно се е натъкнало на технически проблеми, които ще попречат за приемането му преди изборите за Европейски парламент. Няма технически проблем. Задачата може да се изпълни бързо и лесно, и аз се надявам, че като Парламент ние и в това ще дадем добър пример, както и в случая с предложените от докладчика необходими и положителни промени в предложението на Комисията за подобряване на достъпа до документи. Ние се надяваме рано или късно да чуем нещо от празните в момента места на членовете на Съвета, било то и само публично обяснение на причините, поради които се противопоставят на нашите предложения. Те трябва да имат смелостта да защитят публично идеята за Европа, която взима законодателните си решения тайно - нещо, което аз считам за напълно неприемливо.
Eva-Britt Svensson
Г-н председател, прозрачността и публичният достъп по отношение на всичко свързано със законодателството и политическите решения, е един от най-важните фактори за демократичното общество. Прозрачността и публичният достъп създават чувство на съпричастност и доверие в политическата система. Обратното - секретност и отказ за даване на документи - създава недоверие и чувство на изолираност, а понякога може да помогне и за появата на корупция и злоупотреба с власт.
При наличието на принципа за публичен достъп, който имаме в Швеция например, все по-голям обем от националното законодателство се разработва на равнище на Европейски съюз. Решенията се пренасят на ниво ЕС, но принципите на прозрачност и откритост не се спазват. Разбира се, нашите граждани виждат това, което е и една от причините за слабото ни участие в изборите за Европейски парламент. На гражданите им е трудно да проумеят и да разберат процеса на взимане на решения в системата на ЕС и затова с право смятат, че взимането на решенията и разработването на законодателството става на ниво ЕС, без те да имат реална възможност да проучат всички документи. Следователно те нямат възможност да обсъждат, разискват или да влияят на отговорните лица, които взимат решенията.
Ние всички искаме по-голям брой хора да участват в изборите за Парламента, но за да успеем в това, кампаниите и убеждаването да се отиде и гласува просто няма да са достатъчни. За да придадем смисъл на целия този процес, ние трябва да предоставим на гражданите информация, за да бъдат осведомени. Трябва да установим диалог с гражданите, вместо едностранно да предоставяме информация отгоре. Публичният достъп трябва да бъде главен принцип, а секретността - изключение. Необходимо е да има специфичен метод, който да позволява секретност в конкретни случаи, както и сериозни основания защо го вършим, ако случаят е такъв.
Конфедеративната група на Европейската обединена левица - Северна зелена левица и аз представихме предложения за изменения, между които и за разширяване на дефиницията на документите, предоставяне на публичен достъп до повече документи и спиране на възможността за всяка държава-членка да слага вето. Г-жа член на Комисията Wallström каза, че един добър инструмент винаги може да се усъвършенства. За съжаление, настоящият доклад няма да внесе подобрения, по-скоро ще влоши нещата. Въпреки това, той може бъде подобрен чрез подкрепяне на измененията, внесени от мен и група GUE/NGL. Ето защо в интерес на демокрацията гласувайте за предложенията на група GUE/NGL и дайте по-голяма възможност за участие на гражданите.
Hanne Dahl
Благодаря Ви, г-н председател. Г-н Cashman е написал хубав доклад, за който искам да изразя своята подкрепа. Преразглеждането от страна на Комисията на Европейската инициатива за прозрачност през 2008 г. ще затрудни публичния достъп до документи на ЕС. Приемането на доклада ще спомогне за коригиране на този недостатък. Ние обаче все още няма да имаме достъп до съвещателните работни групи в Комисията. Съгласно изявление на Алианса за прозрачност в лобирането и етични правила (ALTER-EU), направено точно преди Коледа, ние разполагаме със задоволително вписана информация само за две трети от членовете на работните групи, участващи в разработването на законодателни предложения в рамките на ЕС. Това е абсолютно неприемливо. Като гражданин аз трябва да зная дали лобистите на тютюневата промишленост или здравни организации съветват Комисията, когато предстои създаването на инициатива за подобряване на общественото здраве. Също така искам да зная дали на масата за преговори присъства химическата промишленост или организации за защита на околната среда, когато се разработва план за водната среда.
Hans-Peter Martin
(DE) Г-н председател, една от причините, поради които попаднахме в капана на глобализацията, е точно тази, че не успяхме да избегнем европейския капан. Неуспехът ни, тогава както и сега, да действаме в съответствие с изпитаните и сигурни принципи на прозрачността на скандинавските и други страни, се дължи в основата си на европейския капан.
Аз съм член на Парламента вече десет години и не случайно, когато пристигнах тук, аз усетих, че казвам - без да имам намерение да го правя, но то просто много бързо ми дойде наум - "боже мой, прозрачността е решаващ въпрос" и по тази причина излязох с Европейската инициатива за прозрачност още през 2000 г. Комисията прие инициативата дума по дума. Въпросът е там, че тя все още съдържа съвсем малко неща.
Г-жо член на Комисията, навярно ще се сетите какво казах в тази област на Вашата сънародничка Anna Lindh - в една дълга реч на срещата на върха в Ница. Вие наистина знаете какво следва да се направи.
В действителност обаче, когато в Европейския съюз се повдигат въпроси за прозрачността, ние като че ли се изправяме пред задачата да разчистим лавина с лопата. Не се справяме, а се продължава да се сипе нов сняг. Има само един начин да спасим Европейския съюз и той е да въведем още сега, веднага, прозрачност по шведския модел и по модела на Закона за свобода на информацията на САЩ. Без това ще преживеете още много лавини, а този път те ще ударят населени райони.
Manfred Weber
(DE) Г-н председател, г-жо член на Комисията, госпожи и господа, ние решаваме какви да са законите на европейско равнище за няколкостотин милиона души и по тази причина е необходима прозрачност. Ние всички сме съгласни с целта - прозрачността е важна и аз също така смятам, че като Европейски парламент ние нямаме нужда да крием нищо. Ние сме в центъра на вниманието на медиите, наблюдават ни журналисти, нашата работа вече е прозрачна.
Всички сме съгласни с целта, но трябва да ни се разреши да спорим за методите на постигането й и само защото някой оспорва тези методи и иска да вникне в основата им това не означава непременно, че той или тя иска всичко да се върши при закрити врата. По-скоро такива хора са онези, които задават въпроси. В групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и Европейските демократи ние се занимаваме с редица сериозни въпроси като този относно процедурата по провеждане на конкурси в Съвета, като въпроса за това дали трябва да направим всички документи на правната служба публични, като въпроса дали личният живот на член на Парламента следва да се превърне в предмет на публично обсъждане. Ние се борим за защита на данните за нашите граждани и въпреки това от членовете на Парламента се очаква да направят всичко публично достояние. Задаването на такива въпроси е позволено.
Основният момент, причината, поради която в нашата група цари също и толкова много скептицизъм, е въпросът за законодателния процес. Когато гласуваме, всеки може да провери как са гласували отделните му колеги. Всички членове на Парламента трябва също така да носят отговорност за начина, по който гласуват. Това вече доказва как стоят нещата. В законодателния процес обаче, в тристранния диалог, когато обсъждаме неща помежду си, трябва да има място и за водене на преговори.
Ние знаем, че ако всичко беше публично, днешната форма на преговори не би съществувала повече, защото в момента, в който потърсите и постигнете компромиси, вие вече ще сте се изложили на риск. Ето защо в нашата група все още има много скептицизъм относно това предложение. Тази нощ ще изясним окончателното становище на нашата група.
От името на моята група обаче искам да поясня едно нещо, което е, че ние наистина искаме прозрачност, но методите на постигането й трябва да продължат да се обсъждат. Ние всички сме съгласни с целта. Вглеждайки се в отделните европейски институции, ние стигаме до заключението, че не в Парламента е проблемът, а по-скоро в Съвета, който не е представен тук днес, тъй като ние, уви, нямаме представа какво става в работните групи на Съвета.
Inger Segelström
(SV) Г-н председател, г-жо Wallström, искам да започна с изказване на благодарност към г-н Cashman и другите, които са допринесли за факта, че скоро ще предприемем нова и дългоочаквана стъпка като направим нашата работа по-достъпна за гражданите. Заместник-председателят и член на ЕК г-жа Wallström също се бори упорито и дълго.
Когато Швеция се присъедини към ЕС, много хора се тревожеха, че от тази страна, в която действа силен принцип за публичен достъп, ще изтекат документи, но това изобщо не се случи. Г-н Cashman може да ни разкаже за това, защото ако има някой, който подкрепя прозрачността и достъпността, той също така ще знае къде са границите за работни материали, секретност и разкриване на информация.
В комисията по граждански свободи, правосъдие и вътрешни работи групата на Европейската народна партия (Християндемократи) и Европейските демократи се въздържа от гласуване. Надявам се, че сега вие подкрепяте засилването на публичния достъп до документи в ЕС, така че шведското председателство, заедно с останалите от нас, ще можем да доразвием този важен и основен демократичен въпрос за всички граждани. Въпреки това аз разбирам колебанието на групата PPE-DE - в крайна сметка вашата група направи така, че бъдем накарани да гласуваме тайно, когато Турция щеше да започне преговори за присъединяване. Това ли искате? Надявам се, че сега Парламентът ще бъде единен и че ние с гордост ще можем да кажем на нашите избиратели по време на изборите за Европейски парламент през юни, че ЕС ще става все по-открит, че ние не преследваме користни цели и че искаме да бъдем внимателно гледани и преценявани по това, което вършим, и то с прозрачност, с каквато можем да се гордеем. Ние вършим много добри дела и ще бъде хубаво, ако гражданите могат по-добре да следят нашата работа.
Bogusław Rogalski
(PL) Г-н председател, на всички е ясно, че процесът на взимане на решения на общностните институции и структури трябва да протича открито и публично, което е в основата на демокрацията. Основани на този принцип, гражданите и избраните органи следва да имат възможно най-широк достъп до документите на европейските институции, което включва и Парламента. Това ще даде възможност на гражданите действително да участват в политическия процес и да се обръщат към публичните органи за разяснения.
Независимо от усилията, които европейските институции полагат за увеличаване на откритостта и прозрачността, положението, за съжаление, далеч не е задоволително. Комисията по петиции заяви, че гражданите са наясно със слабостите и неуспехите в прилагането на това право. За гражданите е от особено значение, например в случая с процедурите за нарушение на права, които често са следствие от петиции на граждани, да се предостави пълен достъп до всички документи на всички етапи на разследванията в хода на подобни процедури. Това включва и документи, предоставени на европейските институции от държавите-членки. Това бе основен проблем дори за Комисията в случая с германската Служба за работа с младежта (Jugendamt), при който достъпът до информация е бил силно ограничен, независимо че случаят е бил обществено достояние.
Искам да подчертая още веднъж, че основата на успеха на Европейската инициатива за прозрачност следва да бъде лесният достъп на вносителите на петиции до информацията, от която се нуждаят. Принципите на демокрацията изискват това.
Andreas Mölzer
(DE) Г-н председател, добре известен е проблемът с отчуждаването на обществеността от политиката на ЕС, поради което ние се опитваме да демонстрираме отново и отново нашето доброжелателство към гражданите. Това включва редовно повтарящи се инициативи за опростяване на достъпа до документите на Парламента, на Съвета и на Комисията.
Разбира се, интернет е евтино и лесно средство за постигане на това. Началната страница на ЕС е преработена и най-малкото е направена по-логична и лесна за навигация, отколкото в миналото. Със своето присъствие в интернет, ЕС подчертава и значението на многоезичието като значим фактор за постигане на по-голяма прозрачност, легитимност и ефективност в рамките на Съюза. И все пак, в действителност не постига това, което изисква от себе си. На практика, последователното използване на трите работни езика - немски, английски и френски - ще създаде възможност за достигане до мнозинството от населението.
Дори при условие, че сегашното председателство присъства в интернет с работни езици английски, френски и чешки, той не взима под внимание факта, че немски - роден език на 18 % от гражданите в ЕС, езикът, на който говорят повечето граждани на Съюза, докато други 14 % от гражданите на ЕС го говорят като чужд език. Смятам, че е време най-накрая да се обърне внимание на това положение.
Sirpa Pietikäinen
(EN) Г-н председател, достъпът до информация е един от крайъгълните камъни на демокрацията. Хората трябва да имат възможно най-широк достъп до цялата информация на началните етапи в процеса на взимане на решения от институциите или относно предпоставките за тези решения, за да могат да участват пълноценно в процеса на формулиране на политиката.
Европейският съюз се стреми да бъде по-демократичен и достъпен за своите граждани. Затова предоставянето на възможно най-широк достъп до документите на ЕС е от решаващо значение за усилията на Съюза да засили доверието на гражданите в неговите институции и в тяхната легитимност. Ето защо аз бях доста разочарована от предложението на Комисията относно регламента, въпреки че искам да поздравя докладчика за много добрата, целенасочена и компетентна работа, която е свършил във връзка с това.
Искам също да благодаря на г-жа Jäätteenmäki за големите усилия, които е положила по този въпрос. И двамата са се придържали към направляващите принципи за откритост и прозрачност, при което отказването на достъп до документ на институция определено е изключение. В някои случаи такива изключения са необходими, но те следва да бъдат ограничени до минимален брой на ясно определена основа.
Аз също така приветствам инициативите да се настоява за по-прагматично и свободно разкриване на документите чрез подобрени бази данни в интернет. Достъпът до документите е също така въпрос и на тяхното откриване. Информацията често присъства в мрежата, но е скрита зад сложни бази данни и в това отношение определено има нужда от повече развитие.
Колеги, ние сме защитници на демокрацията. Затова вече трябваше да сме по-активни. Трябва смело да защитаваме широкия достъп до всички документи и прозрачността. Аз смятам, че сега не е време да започваме да правим компромиси. В противен случай можем да компрометираме изградената за нас представа на ръководители, взимащи добри решения, както и да се изложим в очите на нашите избиратели.
Andrzej Jan Szejna
(PL) Г-н председател, на първо място искам да поздравя Michael Cashman за изключителния доклад, който засяга един от най-важните аспекти на европейската демокрация.
Европейският съюз претърпява системни промени и трансформации. За съжаление, комуникацията между Европейския съюз и неговите граждани не върви в крак с тях. Положението е подобно на това с достъпа до документи и информация, предназначени за самите граждани.
Прозрачността е основен принцип на Европейския съюз, изложен в член 255 от Договора за ЕО. Всеки гражданин на Съюза, както и всяко физическо или юридическо лице, което пребивава постоянно или има седалище според установения акт в държава-членка, има право на достъп до документите на Европейския парламент, Съвета и на Комисията.
Ние можем единствено да събудим интереса на гражданите на Европа и да изградим тяхното доверие в институциите на ЕС, в членовете на ЕП и в националните политици само при условие, че предоставяме пълна и неподправена информация. Затова наш дълг е да засилим прозрачността и ефективността на институциите на Европейския съюз до възможно най-висока степен. Трябва да се съсредоточим върху улесняване на достъпа на потребителите до информацията и върху това да продължаваме да опростяваме системата и нейните инструменти.
Въпреки че би могло да се направи известно подобряване и рационализиране, разискваният регламент, който е отразен в доклада, представлява сериозно правно основание. Затова аз съжалявам, че Комисията не е разгледала предложението на докладчика от 2006 г. относно прозрачността.
Mairead McGuinness
(EN) Г-н председател, достъпът до документи е част от процеса на постигане на прозрачност, но съществуват и много други въпроси. Използването на документи и информация е ключов въпрос, а един от нашите най-големи проблеми - ние признаваме това, а членът на Комисията, която сега присъства в залата е сред най-подготвените в тази област - е да предоставим знания за процеса на взимане на решения на ЕС, защото хората не го разбират. По време на разискването на Договора от Лисабон в Ирландия имаше хора, които дойдоха при мен и ми казаха: "Вие ни увещавате да гласуваме с "да", а ще си загубите работата." Те смятаха, че аз съм членът на Комисията - далеч съм от подобна мисъл!
Не е достатъчно да казваме, че даваме на хората купища информация, защото това до известна степен ще доведе до липса на прозрачност - просто се натрупват планини от информация, но няма яснота. Аз предпочитам хората да разбират напълно как работи това място и затова бих могла да се ангажирам с въпроса. Предполагам, че има доста хора в парламента, които не знаят напълно как работи това място. Така виждам нещата.
DanutBudreikait
(LT) В опит да решим енергийния проблем на островните райони на Балтийските страни, и по-специално при нарастващата заплаха за енергийната сигурност на Литва след затварянето на атомната електроцентрала "Игналина" в края на тази година, Европейската комисия изготви стратегия на Европейския съюз относно региона на Балтийско море. Аз се обърнах към Генерална дирекция "Енергетика и транспорт" на Европейската комисия, за да ми даде възможност да видя този документ. Беше ми казано, че не е имало обсъждане на групата на високо ниво, изготвяща стратегията относно възможността за даване на гласност на информация и документи или, както беше формулирано в отговора: Споделяне с външния свят. Европейският парламент се класифицира като "външния свят", на който не се предоставя информация. Неведнъж сме обсъждали съществуващите възможностите за обществото да преглежда документи на институциите на ЕС, не е ли така? Ако член на Европейския парламент, който представлява гражданите, няма това право, положението е катастрофално.
Margot Wallström
Г-н председател, искам да благодаря на колегите за интересното разискване и за множеството ценни коментари от тяхна страна.
Регламент (ЕО) № 1049/2001 относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията ще бъде осъвременен, да кажем, до "версия две". Важно е да се посочи отново, че ние не започваме от нулата. Ние вече имаме добра основа и въпросът е само в подобряването й. Това ще бъде версия и за "ерата на интернет", както беше споменато в разискването. Сега ще бъдат включени електронни регистри, които ще допълват възможностите за активно разпространение, като примери за посочените подобрения.
Идеалното положение за нас, естествено, ще бъде да разпространяваме информацията толкова активно, че да не постъпват искания за предоставяне на достъп, тъй като всичко вече е изложено - разбира се, с някои изключения. Аз мога да ви дам пример за това какво може да се направи - аз вече съм си създала собствен регистър за кореспонденция в интернет, така че вие можете да видите моята кореспонденция и документи.
Невъзможно ми е да разгледам всички коментари, направени по време на разискването, но ще коментирам накратко няколко много важни моменти, единият от които се отнася до определението на документ по член 3. Това е един от членовете на предложението на Комисията, който е най-обсъждан, и нека си призная, най-критикуван.
Ние твърдим, че сегашното определение води до неяснота и до риск от непредвидимост и лоша практика. Това да не е, например, напомнителна бележка? Г-н Cashman казва точно това и според широкото определение в Регламента, спокойно може да е така, което важи и за останалите набързо написани определения, с които разполагам тук. Понякога не е полезно да се дава толкова широко определение. Ние обаче ще запазим определението широко, но ще ограничим неразкриването на документи по преценка. Определението, което предлагаме, е много по-широко от представата за официалните документи, използвани често в националното законодателство. То се доближава много до понятието информация в Закона за свобода на информацията в Обединеното кралство и в холандския закон за прозрачността, например. Регистрацията на документи е задължение според вътрешните правила на Комисията, но те не определят дали даден документ попада в обхвата на Регламента. Затова ние изяснихме и помогнахме при съставянето на определението за документи. Това ще помогне и на гражданите да разберат какво могат и какво следва да искат, за да получат пълната информация. Едно по-точно определение на документи означава по-надеждна администрация и повече яснота за гражданите.
Съдът е постановил, че документите, които са част от досието по разследване, което не е приключило, очевидно са предмет на изключение от правото на достъп и че, следователно, тези документи понастоящем не са допустими и това не представлява допълнително ограничение на правото на обществеността на достъп. В нито една държава-членка гражданите нямат право на достъп до документите на органите за защита на конкуренцията - само исках да отбележа това.
Признавам също така, че можехме да обясним и изразим нещата по-добре в член 3. Аз смятам, че ние споделяме една и съща цел и затова трябва да има възможност за намиране на ясна и недвусмислена формулировка. Това е пример за област, в която следва да се постигне добър компромисен текст.
Друг бурно обсъждан момент е член 5, параграф 2 относно документи, издадени от държави-членки. Нека поясня, че намерението на Комисията е да изпълни това, което Съдът на Европейските общности е постановил, и че държавите-членки трябва добре да обосновават отказа си за достъп до техни документи, точно както правят институциите по отношение на всички други документи. Основният фактор винаги ще бъдат правилата, съдържащи се в Регламент (ЕО) № 1049/2001.
Също толкова важно е обаче Комисията да може да води кореспонденция с държавите-членки например в областта на нарушенията на общностното право. Ние трябва да имаме възможността да намираме бързо задоволителни решения както от гледна точка на Комисията, така и на гражданите на ЕС, което е кодифицирано в правото на ЕС. Такъв вид контакти трябва да останат поверителни, а това постанови и Съдът.
Накрая само ще спомена за "пространството за размисъл” по член 4, параграф 3. Ако се замислим внимателно, аз смятам, че повечето хора ще се съгласят, че Парламентът, също както Комисията и Съвета, се нуждае от определено пространство за размисъл. Документите във връзка с решения, които още не са приети, са различни от другите документи. А какво ще кажете за протоколите от заседанията или подготовката на политическите групи? Вие самите набелязахте редица проблеми и ограничения, възникващи вследствие на отказ на пространство за размисъл, като отново се има предвид кое ще бъде най-полезно и ефективно за гражданите.
Трябва да кажа, че бих предпочела Съветът да е тук, както и много от вас казаха, също както бих предпочела един по-пълен Парламент, защото тези въпроси са изключително важни за всички ни. Голямата задача, която стои пред всички нас, е да намерим общ език през следващите няколко седмици или месеци. Същото се отнася и до самия Парламент, а днешното разискване показа, че това не винаги е толкова лесно. Колкото повече са разногласията, толкова по-трудно ще бъде, когато и трите институции провеждат обсъждания. Всяка от тях - Парламентът, Съветът и Комисията, има своя роля, която следва да бъде уважавана, и аз се надявам, че Парламентът ще бъде единодушен, защото това ще бъде от полза за всички ни и ще помогне за крайния резултат, който се надявам да бъде балансиран и изпълним компромисен текст.
Michael Cashman
Г-н председател, това бяха интересни забележки, но се страхувам, че те имат много малко общо със съдържанието на моя доклад.
Бих посочил, че ние нямаме никакви причини да се страхуваме от внимателния поглед на обществеността и като институции имаме всички причини да се страхуваме от криене на информация. Ние ставаме все по-уязвими. Г-жо член на Комисията, официалните документи са онези, които са достъпни. Разгледайте отново доклада - пространство за размисъл, официални документи. В рамките на представата за пространство за размисъл това няма да е официално. Отново прегледайте доклада. Приемете нашите принципи.
Разискването беше интересно, но трябва да кажа, че преработката, която Вие защитавате, не е в духа на междуинституционалното споразумение и не е достатъчна. Вие казвате, че работи добре, но аз се страхувам, че преработката пренебрегва много важна съдебна практика, въз основа на която, всъщност, трябва да бъде направена.
Моите причини за забавяне на окончателното гласуване са, че ние имаме максимална гъвкавост за преговаряне с политическите партии и с институциите. Бих допълнил още, че няма какво да попречи на Комисията да измени своето предложение по всяко време след гласуването утре, освен вероятно институционално и политическо нежелание.
Намирам за покровителствено в известна степен да ми се казва, че ще получим планове за действие. Г-жо член на Комисията, аз не се съмнявам във Вашата лична ангажираност към целите за откритост и прозрачност, но не искам планове за действие за нашите граждани. Искам права, отстоявани в закона, които не могат да бъдат отнемани - не подаръци, а права.
Ето защо Парламентът трябва да окаже политически натиск върху председателството, за да преговаря, и може би ще трябва да преговаряме без Комисията. Да, г-жо член на Комисията, зная че Съветът не е тук, но не губя вяра в Съвета. Достатъчно дълго съм в политиката за да зная, че човек не спира да се бори.
Накрая, ако ми позволите, нека да цитирам един президент, който казва, че неговата администрация е ангажирана да създаде безпрецедентно ниво на откритост в правителството. Желанието му е да работи съвместно, за да се осигури доверието на обществеността и да се създаде система на прозрачност, участие на обществеността и сътрудничество. Според него откритостта ще укрепи демокрацията и ще насърчава ефикасността и ефективността в правителството. Това каза Обама на 21 януари 2009 г. Аз очаквам сравнимо изявление от Комисията или дори от председателя Барозу.
Председател
Разискването приключи.
Гласуването ще се проведе в сряда, 11 март 2009 г.
(Заседанието, прекъснато в 11,45 ч., се възобновява в 12,50 ч.)
Писмени декларации (член 142)
Stavros Lambrinidis  
Внесените от Европейския парламент изменения на Регламента относно публичния достъп до документи на европейските институции, и по-конкретно, документи изготвени или получени в хода на законодателна процедура, са един вид катализатори за гарантиране на прозрачност и демокрация на участието в Европа.
По мое мнение, e особено важно изискването, според което всяка инициатива или документ, създадени така, че по някакъв начин да влияят върху процеса на взимане на решения, следва да бъдат забранени.
Всички ние знаем, че различни лобита често се опитват да влияят на законодателната процедура чрез внасяне на техни аргументи. Европейските граждани имат пълно право да знаят какви са тези документи и интервенции. Те трябва да могат да преценяват тяхната същност и да оценяват окончателното становище, взето от техните правителства, Европейската комисия и, разбира се, техните членове на ЕП.
Държавите-членки следва да предоставят на национално равнище поне същото ниво на прозрачност за техните граждани, въз основа на изричното изискване, съдържащо се в доклада на Европейския парламент - призив, който ние се надяваме, че много скоро ще бъде приет от правителствата и националните парламенти.
