Komisijos žalioji knyga "Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai" (trumpas pristatymas) 
Pirmininkė
Kitas klausimas - pranešimas dėl Komisijos žaliosios knygos "Europos Sąjungos miškų apsauga ir informavimas apie juos. Miškų rengimas klimato kaitai", kurį Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto vardu parengKriton Arsenis.
Kriton Arsenis
Ponia pirmininke, pone Komisijos nary, miškai labai svarbūs visiems mums čia, Parlamente, ir kiekvienam europiečiui kiekviename Europos kampelyje. Miškai - mūsų tapatumo dalis. Naudojame juos poilsio ir darbo reikmėms ir vis dėlto miškai visiems mums kiekvienoje Europos vietoje yra skirtingi. Jeigu kas nors iš Šiaurės Europos apsilankys Viduržemio jūros šalių miškuose, jis manys, kad daugelis tų vietų, kurias Viduržemio jūros šalyse vadiname miškais, yra savanos arba parkai, nes jie nenaudojami jokiai veiklai. Arba priešingai, kas nors iš Viduržemio jūros šalių keliaudamas į Šiaurės Europą manys, kad tame regione miškai ne natūralūs, o sukurti žmonių, nes juose vykdoma daug veiklos.
Šiems miškams, kurie kiekvienam asmeniui ir kiekviename Europos regione yra skirtingi, kyla bendra grėsm- klimato kaita. Klimato kaita kelia grėsmę Europos miškams, kad padaugės miškų gaisrų, iš vienos šalies į kitą sklis ligos, kils grėsmkai kurioms rūšims ir dėl nepaprastų oro sąlygų kils nelaimių. Skirtinguose geografiniuose regionuose poveikis skiriasi, tačiau tai tarpvalstybinis poveikis, kuriam spręsti reikia Europos pagalbos.
Šiandien diskutuojame, o po dviejų dienų balsuosime dėl Parlamento pranešimo dėl miškų apsaugos. Šis pranešimas nuo pradžių parengtas bendru sutarimu, bendradarbiaujant su visų šalių ir frakcijų nariais. Kai jis buvo pateiktas komitete, jis buvo toliau formuojamas, atsižvelgiant į 50 visų frakcijų ir atstovaujamų Europos regionų kompromisinių pakeitimų procedūrą. Dėl to esu tikras, kad pranešime atsispindi Parlamento nuomonė, kaip padėti miškams ir kaip padėti mūsų visuomenei prisitaikyti prie klimato kaitos.
Ko mes prašome šiame pranešime? Prašome Komisijos pradėti sudaryti baltąją knygą dėl prisitaikymo prie klimato kaitos ir miškų apsaugojimo nuo jos, prašome naujo reglamento, pakeisiančio senąjį reglamentą dėl miškų apsaugos, ir galiausiai prašome padidinti finansavimą miškams pagal bendrosios žemės ūkio politikos antrąjį ramstį.
Miškai sudaro 42 proc. kaimo vietovių, tačiau tik 1 proc. bendrosios žemės ūkio politikos. Prašome viešųjų tarnybų finansavimo, energijos reikmėms naudojamos medienos biomasės tvarumo kriterijų ir galiausiai iniciatyvaus ir perspektyvaus miškų, pritaikytų prie klimato kaitos, valdymo priemonių.
Elena Băsescu
(RO) Ponia pirmininke, šio pranešimo vaidmuo - vėl pradėti derybas dėl miškų apsaugos Europos lygmeniu. Ir miškų apsaugos veikla, ir informacijos apie ją teikimas pagrįstas Europos institucijų ir valstybių narių valdžios institucijų bendradarbiavimu.
Norėčiau atkreipti jūsų dėmesį į pranešimo 23 straipsnį apie neteisėto miškų kirtimo sustabdymą. Turėčiau paminėti, kad tvaraus miškų valdymo įgyvendinimas labai svarbus norint išsaugoti Europos biologinę įvairovę. Šiam procesui užbaigti reikia papildomų finansinių išteklių ir pašalinti teisines kliūtis. Reikia skatinti klimato kaitos tyrimus, ypač kaip tarptautinių projektų dalis. Taip pat pritariu darbuotojų mokymo programų organizavimo iniciatyvai.
João Ferreira
(PT) Ponia pirmininke, kalbėdamas apie dalyką, kurio natūraliai labai daug, noriu trumpai pasakyti du dalykus. Pirma, norėčiau atkreipti dėmesį į daugeliui miško ekosistemų iškilusią grėsmę. Be to, norėčiau pabrėžti užplūdusių svetimų rūšių, kenkėjų ir miško gaisrų plitimą. Kai kurie iš šių veiksnių akivaizdūs, ypač konvergencijos regionuose. Reikia tikslių jų poveikio, taip pat ir geriausių būdų, kaip miškui tapti atsparesniam šiai biotinių ir abiotinių grėsmių grupei, tyrimų. Todėl iš Europos Sąjungos programų turėtų būti skirta daugiau finansinių išteklių ir miškų ekologinės padėties ir jų augalų būklės vertinimo bei jų klasifikavimo paramos priemonių, įskaitant vietinėms rūšims ir mišriems miškams palankų miškų atsparumo ir biologinės įvairovės atkūrimą.
Antra, norėčiau atkreipti dėmesį į didžiulę įprastų sąlygų ir, žinoma, Europos ekosistemų įvairovę. Jas, kartu su jų galimybėmis kurti darbo vietas ir skatinti žemės ūkio srities plėtrą, reikia nustatyti ir vertinti.
Jaroslav Paška
(SK) Ponia pirmininke, dabartiniai klimato kaitos poveikio Europos miškams tyrimai rodo, kad yra didelkonkrečių regionų miškų ekosistemų atsakų įvairovė.
Galimybspręsti numatomų problemų pobūdį ir mastą priklauso nuo natūralių regiono sąlygų (pvz., kalnuotoms vietoms kyla kitokių problemų nei lygumoms), fiziologinio miško vegetavimo jautrumo ir nuo to, kaip atskiros ekosistemos gali prisitaikyti prie numatomos klimato kaitos intensyvumo (pvz., Centrinėje ir Rytų Europoje numatomas pokytis bus pusantro karto didesnis už pasaulio vidurkį), ir nuo techninių galimybių imtis veiksmų dėl miško prisitaikymo. Todėl labai svarbu atsižvelgti į konkrečias vietos ir regiono ypatybes ir į konkrečias saugomų buveinių ypatybes.
Seán Kelly
Ponia pirmininke, man malonu šią popietę būti čia. Šiandien, Europos dieną, aš ir mano kolegos pirmą kartą kalbėjome Airijos Nacionalinėje Asamblėjoje, parlamento žemuosiuose rūmuose (Dáil), taigi šiuo požiūriu tai - istorindiena.
Mūsų nagrinėjamas klausimas labai svarbus, nes, ypač kovojant su klimato kaita, miškams tenka didžiulis vaidmuo. Daug girdime apie gerai žinomus klausimus, pvz., apie atsinaujinančiuosius energijos išteklius ir kita, kurie yra tikrai svarbūs, tačiau miškams turi būti skirta daug daugiau dėmesio, nes reikia ilgo laiko miškams užauginti, todėl juos reikia saugoti ir skatinti.
Reikia mokslinių tyrimų, ypač dėl būdų riboti miškų gaisrus. Apmaudu suprasti, kad vieninteliu uždegtu degtuku galima sunaikinti tūkstančius gero miško hektarų. Taip pat sutinku su pranešėju, kad 1 proc. bendrosios žemės ūkio politikos išlaidų, skirtų miškui įveisti, per mažai. Mūsų Parlamentas ateinančiais metais nori didinti Airijos miškų hektarų skaičių, taigi tikrai būtų išmintinga ir verta didinti bendrosios žemės ūkio politikos finansavimą.
Karel De Gucht
Komisijos narys. - Ponia pirmininke, šiuo vėlyvu metu kalbą norėčiau pradėti padėka pranešėjui K. Arseniui už jo atsidavimą ir darbštumą rengiant pranešimą apie miškų apsaugą ir informaciją.
Taip pat dėkoju komiteto nariams, kurie išreišksavo požiūrį, taip reikšmingai prisidėdami. Komisija pranešketinanti pristatyti žaliąją knygą apie miškų saugojimą ir informaciją, remdamasi 2009 m. baltąja knyga "Prisitaikymas prie klimato kaitos". Ji priimta 2010 m. kovo mėn.
Žaliojoje knygoje nurodytos įvairios miškų socialinės ir ekonominės bei aplinkos apsaugos funkcijos ir ateinančiais dešimtmečiais jiems kilsiantys iššūkiai. Joje taip pat apžvelgta dabartinEuropos informavimo apie miškus sistema. Svarbiausia, kad joje Parlamentas ir Taryba, taip pat kitos suinteresuotosios šalys skatinamos pateikti savo požiūrius dėl miškų apsaugos ir su tuo susijusios informacijos ir dėl tolesnių veiksmų, kad ES šiam valstybių narių lygmeniu ir plačiau visoje Europoje atliekamam darbui galėtų duoti daugiau naudos. Pagrindinis principas - gerbti valstybių narių kompetenciją ir subsidiarumą ir kartu žiūrėti, kaip geriausiai ES galėtų prisidėti, kad būtų užtikrinta, kad miškai būtų apsaugoti ir kad tam pasiekti reikalinga informacija būtų prieinama.
Pastaraisiais metais vyko daug diskusijų, o kituose žingsniuose Komisijos nuomonėje jau atsižvelgiama į Tarybos išvadas kartu su suinteresuotųjų šalių konsultacijomis. Nepaisant to, kad diskusijos dėl to, ar ES reikia miškų politikos ar ne, buvo ilgos, esu labai patenkintas, kad miškų ekonominės, socialinės ir aplinkos funkcijų pripažinimas buvo pagrindinsuinteresuotųjų šalių ir Tarybos įdėtų pastangų tema ir kad šis rūpestis šiandien vėl akivaizdus Kritono Arsenio parengtame pranešime.
Taip pat labai reikia informacijos daugeliu plataus masto su miškais susijusių klausimų, pvz., užimtumo, akcijų, biomasės, gaisrų, dirvos ir medžio anglių informacijos ir tendencijų, biologinės įvairovės ir vandens apsaugos klausimais, ir kiekviena institucija ypač pabrėžia, kad reikia rasti priemonių tam pasiekti.
Laukdami Parlamento pranešimo jau pradėjome darbą su valstybėmis narėmis, kad toliau ir aiškiau formuotume tikslų informacijos poreikį ES lygmeniu. Pranešimas padės mums susitelkti šiam darbui.
Kitą etapą reikia formuoti, kai bus aiškus informacijos poreikis. Ateinančiais metais atsargiai ir nedubliuodami kitų pastangų miško srityje dirbsime abiem aspektais.
Turėdami susijusią ir naudingą informaciją, artimiausiu metu turėtume teikti didesnę ES naudą su miškais susijusiems socialiniams ir ekonominiams bei aplinkosaugos klausimams, taip sudarydami sąlygas didesniam ES indėliui padedant miškams ir toliau visiems mums teikti didelę naudą. Dabar Komisija išsamiai nagrinės šį pranešimą ir visiškai atsižvelgs į mūsų atsaką į jį ir į Tarybos išvadas bei suinteresuotųjų šalių indėlį.
Pirmininkė
Diskusijos baigtos.
Balsavimas vyks 2011 m. gegužės 11 d., trečiadienį.
Raštiški pareiškimai (Darbo tvarkos taisyklių 149 straipsnis)
Robert Dušek
Pranešime dėl miškų apsaugos nagrinėjamas dėl kirtimo mažėjančių miškų klausimas. Atsižvelgiant į tai, kad keičiantis klimatui turėsime būti pasirengę kitiems praradimams, Europos miškininkystpatenka į sudėtingą ir pavojingą padėtį. Kai kurios valstybės narės (pvz., Vokietija ir Austrija) plėtoja darnią miškininkystės politiką. Daugelis šalių, ypač naujųjų valstybių narių, įskaitant Čekiją, savo teritorijoje leidžia netvarią miškininkystę, tačiau tai galima pavadinti visišku iškirtimu ir miško augimo apiplėšimu. Naujų miškų kirtimo lygis yra netgi aukštesnis kaip 100 proc. Labai svarbu valdyti ir reguliuoti miškų kirtimą Europos lygmeniu, nes šiose šalyse tokie nekompetentingi ar korumpuoti politikai, negalintys arba nenorintys sustabdyti šių tendencijų. Čekijoje miškų valdymas tapo verslu, kuriame svarbus tik susijusių įmonių pelnas. Negali būti nkalbos apie priežiūrą arba tvarios miškininkystės valdymą. Taip pat gana dažnai pasitaiko, kad kai kurie gyventojai kerta medžius neturėdami leidimo, nes dėl šildymo kainų tai daryti apsimoka. Turiu kreiptis į institucijas, kurios nesugeba to bausti ir netgi to spręsti, nes miškų kirtimas Čekijoje tapo įprasta praktika. Pritariu šiam pranešimui. Tai tolesnis žingsnis siekiant tvarios miškininkystės Europoje ir siekiant sustabdyti miškų kirtimą kai kuriose valstybėse narėse.
Bogdan Kazimierz Marcinkiewicz
Pranešime tiksliai parodoma, kad miškininkystės politika - valstybių narių atsakomybė. Vis dėlto turime ją remti Europos lygmeniu bent jau dėl subsidiarumo principo. Kalbant apie klimato kaitą, labai svarbu užtikrinti miškų saugumą, nes jiems gresia vis daugiau gaivalinių nelaimių, ypač gaisrų ir plačiai paplitusių medžių ligų. Turime nepamiršti išimtinio miškų vaidmens užtikrinant biologinę pusiausvyrą ir įvairovę ir kad jie labai susiję su tinkamu ekonomikos veikimu - ne tik medienos, bet ir kitų produktų ir paslaugų, kurie yra bendras visuomenės turtas, gamybos srityje. Todėl manau, kad labai svarbu nustatyti bendrą tvarią Europos miškininkystės valdymo politiką. Kreipiuosi į Komisiją, kad ji parengtų teisiškai privalomus tvaraus medienos biomasės plėtojimo kriterijus, taip pat rengdama informacijos apie miškus ir miškininkystę rinkimo priemones ir darydama šią informaciją prieinamą.
Rareş-Lucian Niculescu
Buvau šio pranešimo nuomonės referentas Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitete. Siekiau pabrėžti miškų ir kaimo bendruomenių ryšį, remdamasis ekonomine ir socialine miško, kaip svarbaus pajamų šaltinio, ir žemės ūkio gamybos svarba. Manau, kad miško svarba ateities bendrojoje žemės ūkio politikoje yra svarbus aspektas. Tai ypač taikytina dėl to, kad Europos veiksmai miškininkystės sektoriuje įgyvendinami pagal bendrosios žemės ūkio politikos antrąjį ramstį (kaimo plėtra). Šią svarbią ir galingą priemonę reikia išsaugoti toliau tęsiant reikiamą finansavimą, kaip dalį BŽŪP politikos po 2013 m. Kaip šių programų dalį reikia remti miškų plantacijų kūrimą. Miškai - taip pat svarbus viešųjų paslaugų, už kurias rinkoje neatlyginama, teikėjas. Todėl manau, kad miškų savininkai turėtų gauti tiesioginį mokestį už plotą. Miškų svarba Europos Sąjungos energijos strategijoje yra dar vienas svarbus klausimas, nes šiuo metu jų, kaip atsinaujinančiųjų energijos išteklių, galimybės nepakankamai išnaudojamos.
Ivari Padar
Įvairioms Europos Sąjungos ir valstybių narių su miškininkyste susijusioms politikos sritims trūksta nuoseklumo. Todėl su miškininkyste, žemės ūkiu, atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais, biologine įvairove susijusias politikos sritis ir kitas aplinkosaugos politikos sritis reikia kruopščiau koordinuoti. Šiuo požiūriu turime atsižvelgti į pramonės ir mokslinių tyrimų politiką ir strategiją "Europa 2020". Miškininkyst- natūrali integruotosios kaimo ir regionų politikos dalis, ir į tai reikia atsižvelgti diskutuojant apie bendrosios žemės ūkio politikos ateitį po 2013 m.
Rovana Plumb
, raštu. - Europos miškai labai padeda mažinti klimato kaitą ir Europos gyventojams prisitaikyti toliau atlikti savo ekonomines, socialines ir aplinkosaugos funkcijas. Todėl ES su miškais susijusias priemones reikia atnaujinti, kad būtų įveikiami nauji jų tvaraus valdymo ir išsaugojimo pavojai. Pabrėžiama dideltvaraus miškų valdymo (angl. SFM) svarba ir miškų svarba konkurencijai ir užimtumui, kad būtų pasiekti su klimatu susiję ES tikslai ir teikiamos reikiamos ekosistemos paslaugos, pvz., biologinės įvairovės saugojimas, apsauga nuo gaivalinių nelaimių ir CO2 kaupimas. Pirmajai paslaugai reikės padidinti Nacionalinės miškininkystės programos teikiamas ataskaitas ir visoje Europos Sąjungoje geriau vykdyti SFM; antrajai - nedelsiant priimti teisės aktą dėl apsaugos nuo miškų gaisrų, taip pat teikti su miškais susijusią informaciją, atsižvelgiant į klimato pavojus ir poreikį rinkti ir platinti palyginamus duomenis. Be to, tam reikia baltosios knygos apie miškų apsaugą, kurioje būtų kalbama apie finansų išteklius, keitimosi žiniomis ir mokslinių tyrimų skatinimą. Pripažįstama miškų svarba kaimo plėtrai ir poreikis panaikinti miškininkystės ir biologinės įvairovės finansavimo kliūtis. Todėl dėl trečiosios paslaugos buvo susitarta paraginti suteikti prieigą prie susijusių viešųjų įstaigų ir žemės ūkio gamintojų priemonių finansavimo.
