Čas za vprašanja (vprašanja Svetu)
Predsednik
Naslednja točka dnevnega reda je čas za vprašanja (B6-0001/2008).
Na Svet so bila naslovljena naslednja vprašanja.
Zadeva: Delovna skupina za mladino
Kako Svet namerava uresničiti svoje prednostne naloge v zvezi z mladino, ki so bile predstavljene decembra 2007 v okviru delovne skupine Sveta za mladino, in zlasti vlogo prostovoljne dejavnosti na tem področju?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Z vašo pomočjo nam bo zagotovo lažje uspelo. Glede odgovora na vprašanje spoštovane poslanke Harkin - želel bi najprej opozoriti na najnovejšo pobudo Sveta, ki je povezana z njenim vprašanjem, in sicer gre za resolucijo o prostovoljni dejavnosti mladih, ki jo je Svet sprejel 16. novembra 2007.
Namen te zadnje pobude je potrditi in utrditi ustreznost in veljavnost skupnih ciljev glede prostovoljnih dejavnosti mladih, ki so bile določene že v letu 2004. Poleg tega je v tej pobudi poudarjen medsektorski in transverzalni značaj prostovoljnih dejavnosti ter pomen spodbujanja podjetij k podpori tovrstnih dejavnosti mladih.
V resoluciji so bile načeloma potrjene smernice ukrepanja, v skladu s katerimi naj bi države članice okrepile izvajanje skupnih ciljev na področju prostovoljnih dejavnosti mladih. Resolucija tako poziva države članice, naj do septembra letos med omenjenimi priporočenimi smernicami ukrepanja izberejo tiste, na katere se nameravajo še posebej osredotočiti, ter opredelijo nacionalne strategije in konkretne ukrepe za izvajanje teh smernic.
Predsedstvo je v skladu s tem prepričano, da bo vprašanje prostovoljnih dejavnosti mladih ostalo med prednostnimi političnimi nalogami tako Sveta kot Parlamenta in računamo na to, da bodo države članice v skladu s to resolucijo v danem roku, to je do septembra letos, opravile predvidene dejavnosti.
Marian Harkin
Gospod predsednik, slovenskemu predsedstvu se zahvaljujem za odgovor. Predsedujoči, tudi sama vam ob začetku predsedovanja želim vse dobro. Veseli me, da nadaljujete delo portugalskega predsedstva, ki ga bo prevzelo tudi francosko predsedstvo, kar se kaže v vašem poudarjanju prostovoljnih dejavnosti, zlasti prostovoljnih dejavnosti mladih.
Razumem, ko govorite o državah članicah, ki se bodo odzvale do septembra, vendar sem prepričana, da boste do takrat v naslednjih šestih mesecih vašega predsedstva obravnavali vprašanja, kot so vključevanje in izobraževanje mladih za izboljšanje zaposljivosti mladih prek prostovoljnega dela in medkulturnih izmenjav. Konkretno vas sprašujem, ali imate kakršne koli načrte za spodbujanje medgeneracijskega prostovoljnega dela. Zaradi vse daljše življenjske dobe imajo starejši veliko več časa in celoten vidik medgeneracijskih prostovoljnih dejavnosti ponuja več pozitivnih priložnosti. Ste v zvezi s tem oblikovali kakšne pobude?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ta trenutek vam ne morem postreči, spoštovana gospa Harkin, s konkretnejšimi, bolj specifičnimi pobudami. Osredotočili smo se na to, na izvajanje sprejetih resolucij. Morda bo primerno, da v ustreznem trenutku pozovemo oziroma spomnimo države članice na omenjeni rok. Imate pa prav, vsekakor bo vrsta dejavnosti na drugih področjih ponudila priložnosti za dodatne teme, za dodatno vključevanje problematike prostovoljnih dejavnosti, tudi v medgeneracijskem smislu, in eden od teh kanalov dejavnosti je prav gotovo medkulturni dialog.
Vsekakor bomo vašo pripombo upoštevali oziroma jo vzeli v ozir v načrtovanju naših dejavnosti v naslednjih šestih mesecih.
Danutë Budreikaitë
- (LT) Moje vprašanje zadeva druge ukrepe za zaščito mladih pred zasvojenostjo. V Parlamentu smo razpravljali o strategiji Evropske komisije za zmanjševanje škode zaradi alkohola. To posebej negativno vpliva na mlade. Kateri ukrepi poleg prostovoljnih dejavnosti bi lahko to škodo zmanjšali in mlade zaščitili pred zasvojenostjo? Ima Slovenija na tem področju kakršne koli izkušnje?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Prav gotovo bo skrb za mlade ena od pomembnih tem v času slovenskega predsedstva, zlasti v okviru lizbonske strategije, strategije za povečevanje rasti in delovnih mest.
Tam bo posebno pozornost slovensko predsedstvo posvetilo tudi vprašanju mladih, še posebej v kontekstu izobraževanja in njihovega usposabljanja za učinkovitejše vstopanje v trg delovne sile. To je, kar mi je znano, osebno, podrobneje, o bolj specifičnih pobudah, ki jih načrtuje Slovenija v času predsedovanja.
Po drugi strani pa bo tudi cela vrsta dejavnosti na področju zdravja, tudi vprašanje boja proti zlorabi alkohola, in prepričan sem, da se bo v tem okviru našla ustrezna pozornost tudi za varovanje mladih pred zlorabo alkohola.
Predsednik

Zadeva: Multilateralizem in dvostranski sporazumi
Ali Svet meni, da je razširjanje dvostranskih trgovinskih sporazumov, ki so jih podpisale ZDA, EU in drugi mednarodni subjekti, združljivo z načeli multilateralizma, na katerih temelji Svetovna trgovinska organizacija?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Evropska unija je zavezana multilateralizmu vključno v obliki Svetovno trgovinske organizacije, ki je po našem mnenju zgleden primer multilateralne organizacije. Evropa je namreč že več desetletij pred dejanskim nastankom Svetovne trgovinske organizacije pozivala k vzpostavitvi takšne organizacije, organizacije za trgovino. Kasneje je Evropska unija odločilno pripomogla k vzpostavitvi Svetovne trgovinske organizacije v okviru urugvajskega kroga pogajanj. Pravzaprav je imela v tem zadnjem krogu pogajanj ključno vlogo, če se smem tako izraziti, tako da o podpori Evropske unije multilateralizmu na področju trgovine ne gre dvomiti.
EU je podobno imela ključno vlogo pri sprejetju razvojne agende iz Dohe na 4. ministrski konferenci Svetovne trgovinske organizacije leta 2001. Med pogajanji, ki so sledila, se je Evropska unija namenoma odločila, da vsa sredstva in politično voljo usmeri v sklenitev kroga pogajanj. Pred tem krogom pogajanj ali v času samih pogajanj ni bilo nobenih vzporednih pogajanj o dvostranskih trgovinskih sporazumih.
Evropska komisija je oktobra 2006 Evropskemu parlamentu in Svetu predložila poročilo z naslovom "Globalna Evropa, konkurenčna v svetu”. To sporočilo obravnava nedavne spremembe, ki so posledica procesa globalizacije, v sporočilu pa so podani tudi predlogi, kako bi se Evropska unija na podlagi prenovljene lizbonske strategije lahko odzvala na ta proces, posebej kar zadeva trgovinsko politiko. Evropski parlament je na podlagi tega sporočila sprejel resolucijo, Svet pa sklepe.
Iz sklepov Sveta je jasno razvidno, da bodo vsi prihodnji dvostranski sporazumi o prosti trgovini podlaga za prihodnja večstranska pogajanja in, kar je morda še bolj pomembno, komplementarni s platformo Svetovne trgovinske organizacije. Po sprejetju teh sklepov so se na podlagi pogajalskih direktiv, ki jih je Svet sprejel spomladi 2007, začela pogajanja glede sporazumov o prosti trgovini z državami skupine ASEAN, z Indijo in s Korejo. Ta pogajanja še potekajo in vsak posamezen sklop bo zaključen v ustreznem času.
Manuel Medina Ortega
(ES) Gospod predsednik, mislim, da je slovensko predsedstvo ustrezno in jasno odgovorilo na moje vprašanje, zato se vam zahvaljujem za izkazano pozornost.
Moje naslednje vprašanje zadeva sorazmeren neuspeh lizbonskega vrha glede na afriške države. Zdi se, da so se nekatere afriške države strinjale s predlogi Evropske unije, druge pa ne.
Ali predsedstvo Sveta ob upoštevanju nestrinjanja v Lizboni meni, da je treba nadaljevati s to politiko razlikovanja? Z drugimi besedami, ali bomo vztrajali pri multilateralizmu ali pa nas bo lizbonski vrh prisilil, da bomo še naprej sklepali dvostranske sporazume z različnimi državami, na primer na afriški celini?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Še naprej bomo zavezani multilateralizmu. V kolikor prihaja do bilateralnih sporazumov, bi poudaril dvoje. Prvič, da gre za sporazume, ki so komplementarni z multilateralno platformo, in drugič, gre za sporazume, ki so po naravi stvari premostitvenega značaja, za čas dokler ne uspemo teh vprašanj rešiti v multilateralnem okviru, v okviru Svetovne trgovinske organizacije, ki ostaja za Evropsko unijo preferenčni okvir za reševanje tovrstnih vprašanj.
Paul Rübig
- (DE) Gospod predsednik, moje vprašanje je sledeče: kako bodo višje cene hrane in energije vplivale na pogajanja Svetovne trgovinske organizacije? Znano je, da so bile do zdaj največja ovira subvencije in kmetijski zakon v Združenih državah ter da so Evropo seveda prizadele višje svetovne tržne cene. Ali se na tem področju kažejo nove priložnosti za ustrezno prilagajanje kvot in dajatev? Ali slovensko predsedstvo načrtuje pobudo za zaključek pogajanj Svetovne trgovinske organizacije?
Josu Ortuondo Larrea
(ES) Gospod predsednik, strinjam se s predsedstvom, da moramo dati prednost ali večjo pozornost nameniti večstranskim in ne dvostranskim sporazumom; preteklo je več let od začetka urugvajskega kroga pogajanj in pred tem kroga pogajanj iz Dohe, vendar Svetovna trgovinska organizacija ni sprejela nobenih pomembnejših sklepov ali pa s tem vsaj pretirano zavlačuje.
Medtem so na primer Združene države sklenile prostotrgovinske sporazume z različnimi južnoameriškimi državami. Zanima me naslednje: kakšno je stališče sveta glede sporazuma med Evropsko unijo in Mercosurjem, ki smo ga tako dolgo pričakovali?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Naraščajoče cene energije, predvsem goriv in hrane, so problem globalnega značaja in v tem okviru seveda tudi za Evropsko unijo.
Zelo verjetno utegnejo vplivati na razmerja med udeleženci pogajanj v okviru Svetovne trgovinske organizacije in v tem smislu bi utegnile tudi vplivati na adaptacijo, se pravi na prilagajanje določenih stališč. V tem trenutku, s perspektive slovenskega predsedstva, je težko špekulirati, kakšni bodo ti učinki, so pa zelo verjetni in jih je za pričakovati.
Slovensko predsedstvo ne načrtuje nobene lastne pobude, bomo pa podprli, preučili in podprli, ustrezne pobude, ki bodo prišle s strani Komisije, ki je seveda odgovorna za operativno vodenje tega procesa.
Glede dosedanje usode multilateralnih pogajanj je slovensko predsedstvo eno od tistih, ki obžalujejo, da še vedno ni prišlo do multilateralnega dogovora v okviru Svetovne trgovinske organizacije. Še naprej si bomo prizadevali, da do tega pride. V tem kontekstu bomo seveda obravnavali tudi vprašanje trgovinskega sporazuma z državami Mercosur, o čemer bo priložnost za pogovor tudi ob robu vrha med Evropsko unijo in državami Latinske Amerike in Karibov. Načrtujemo poseben sestanek med trojko Evropske unije in državami Mercosur, to bo maja, ob robu vrha EU-LAK v Limi, v Peruju.
Predsednik

Zadeva: Ukrepi za pospeševanje družini prijaznih politik
Kakšne ukrepe bo sprejel Svet za pospeševanje družini prijaznih politik in kako namerava podpreti Evropsko zvezo za družino, ki jo je Svet predlagal marca 2007?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Evropska unija bi morala ob dejstvu, da so države članice tiste, ki so odgovorne za oblikovanje primerne in vzdržne družinske politike, izkoristiti odločilen prispevek evropskih izmenjav dobrih praks. Te namreč lahko okrepijo socialno kohezijo in s tem prispevajo tudi k uresničevanju ciljev lizbonske strategije, med drugim.
Zato predsedstvo meni, da je zveza za družino zelo koristen forum za izmenjavo mnenj in dobrih praks, kot omenjeno. Predsedstvo tudi izraža prepričanje, da ta zveza za družino odraža zavezo Evropske unije in njenih držav članic, da bodo v luči demografskih sprememb obravnavale vprašanja, povezana z družinam prijaznimi politikami.
Zveza državam članicam omogoča, da izmenjujejo znanje in izkušnje in si s tem pri iskanju ustreznih političnih odzivov medsebojno pomagajo. Ob tem predsedstvo meni, da na evropski ravni ni potrebno vzpostavljati nekih novih struktur, ampak se zavzemamo predvsem za izkoriščanje obstoječih instrumentov in struktur.
Lani maja je Svet sprejel obsežne sklepe o delovanju zveze za družino v praksi. Te sklepe je Svet pripravil skupaj s predstavniki držav članic in s tem upošteval pomembno vlogo, ki jo imajo države članice na tem področju. Svojo zavezanost zvezi za družino (Alliance for Families) je Svet ponovno poudaril v sklepih o uravnoteženi vlogi žensk in moških, ki so bili sprejeti nedavno, 5. decembra 2007.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
- (EL) Gospod predsednik, slovenskemu predsedstvu se zahvaljujem za odgovor, poleg tega pa me zanima, katere posebne izmenjave tehnoloških izkušenj je ugotovilo do zdaj in kdo je odgovoren za upravljanje teh določb za tehnično pomoč.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Te izmenjave ne izvaja predsedstvo, ampak se izvajajo skozi zvezo za družine, zato tudi nimam podrobnosti, za katere sprašujete, se pa lahko pozanimam in vam jih javim naknadno.
Brian Crowley
Gospod predsednik, slovenskemu predsedstvu želim na začetku predsedovanja in ob njihovem prvem času za vprašanja vse dobro. Kar zadeva vprašanje, ki ga je zastavil kolega, se v zvezi z družini prijaznimi politikami pojavljajo trije pomisleki.
Prvič, otroci in pravice otrok se pogosto obravnavajo ločeno od družinske politike.
Drugič, splošno vprašanje, kako dejansko spodbujati večje sodelovanje v družinskem življenju; vsi poznamo zamisel o usklajevanju delovnega in družinskega življenja.
Tretji in najpomembnejši poudarek pa so tisti ljudje, ki morajo zapustiti svoje domove zaradi preseljevanja ali begunstva, ter vprašanje ponovne združitve družin.
Ali ima slovensko predsedstvo kakšne predloge v zvezi s tem?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ponavljam, da slovensko predsedstvo na področju družinske politike namenja poseben poudarek zaposlovanju mladih, predvsem mladih staršev - to je del odgovora na vprašanje.
Posvečalo bo posebno pozornost odpiranju novih možnosti usklajevanja poklicnega in družinskega življenja - skrajšan delovni čas, fleksibilne oblike dela, koriščenje pravic s strani očetov in podobno.
Posebno poglavje je tudi spodbujanje medgeneracijske solidarnosti. To je posebej aktualna sintagma zlasti v prostoru, kjer že prevladuje starejša generacija, in Evropa, večji del Evrope, pripada temu prostoru. Seveda bo takšno spodbujanje učinkovito le, če bo podprto s politikami različnih resorjev, ki bodo spodbujale pozitivne aspekte družbenega življenja.
Skratka, cela vrsta ukrepov je, ki jih načrtujemo na raznih področjih delovanja Unije in ki imajo pomen tudi za spodbujanje politike, ki je prijazna družinam. Težko bi sedaj opravil celoten pregled teh dejavnosti, jih je pa najti v več področjih dela, ki ga načrtuje slovensko predsedstvo. Nekaj teh področij sem ravnokar omenil.
Marian Harkin
Hvala za vaš odgovor. Veseli me, da je slovensko predsedstvo posebej naklonjeno pospeševanju družini prijaznih politik. Omenili ste demografske spremembe. Dejstvo, da se pričakovana življenjska doba podaljšuje, seveda pomeni, da bo treba zagotoviti več negovalcev. Večina negovalcev so družinski negovalci.
Govorili ste o izmenjavi dobrih praks. Mi na primer smo pristojni na področju zaposlovanja. Glede na to, da večina negovalcev opravlja neplačano delo, me zanima, ali bo slovensko predsedstvo predložilo kakšno pobudo glede negovalcev in v tem smislu glede družini prijaznih politik.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ne, ta trenutek mislim, da ne razmišljamo o konkretnem predlogu, ki bi šel ravno v smer zaščite interesov te kategorije oseb, ki jih omenjate, ampak je pa vaše vprašanje tudi vzpodbuda za razmislek, ali morda ne bi bilo tudi to eno od področij. Pripravljeni smo seveda o tem razmisliti kot predsedstvo.
Predsednik

Zadeva: Pobude slovenskega predsedstva v zvezi z novim pristopom k sosedski politiki in energiji
Novi pristop k sosedski politiki in energiji je ena od pobud, ki jih je sprejelo slovensko predsedstvo. Ali lahko Svet ob upoštevanju temeljne povezave med obema političnima področjema v okviru strategije EU v zvezi z energetsko samozadostnostjo in neodvisnostjo od sosednjih držav opiše, kako namerava organizirati načrtovane ukrepe? Natančneje, kako vidi prihodnje odnose na področju energije na širšem balkanskem območju?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Pri odgovoru na to vprašanje se bom osredotočil na energetske vidike, ker smo tako razumeli tudi vprašanje.
Evropski svet je marca 2006 sprejel energetsko politiko za Evropo. Trije glavni politični cilji te politike so: prvič, povečati zanesljivost oskrbe, zagotoviti konkurenčnost evropskih gospodarstev in razpoložljivost cenovno dostopne oskrbe z energijo in tretjič, spodbujati okoljsko trajnost in reševati problem podnebnih sprememb. V skladu s temi tremi političnimi cilji Svet v okviru zunanje razsežnosti energetske politike tesno sodeluje s tretjimi državami pri izvajanju in nadaljnjem razvijanju svojega energetskega programa.
Mednarodna energetska politika je tudi eno od prednostnih področij, ki jih je opredelil Evropski svet v svojih sklepih marca 2007. Evropski svet je tedaj v zvezi s tem poudaril, da je treba polno izkoristiti obstoječe instrumente za krepitev dvostranskega sodelovanja Evropske unije z vsemi dobavitelji.
Kar zadeva zahodni Balkan, je glavni obstoječi instrument na področju energetskega sodelovanja pogodba o energetski skupnosti. Namen te pogodbe je razširiti energetski trg, ki že obstaja v Evropski skupnosti, na države te regije, se pravi na države zahodnega Balkana.
Poleg tega vsak stabilizacijsko pridružitveni sporazum, ki ga sklene Evropska unija z državami zahodnega Balkana, predvideva tesno sodelovanje na področju energije. Svet si prav tako prizadeva polno izkoristiti obstoječe instrumente evropske sosedske politike.
Skratka, pri razvijanju novih pobud na področju energije, v okviru odnosov Evropske unije s tretjimi državami, si prizadevamo v polni meri izkoristiti obstoječe mehanizme, tako glede držav zahodnega Balkana, kjer sem omenil pogodbo o energetski skupnosti, kot tudi obstoječe mehanizme, ki so nam na voljo v okviru evropske sosedske politike.
Georgios Papastamkos
- (EL) Gospod predsednik, predsedujoči Svetu, pridružujem se mnogim izraženim željam, da bi slovensko predsedstvo uspešno izvedlo svoje programsko obdobje.
Danes bomo razpravljali o južnem Kavkazu in Črnem morju. Predsedstvo sprašujem, ali namerava dati prednost institucionalizaciji medregionalnega sodelovanja med Evropsko unijo in Organizacijo za črnomorsko gospodarsko sodelovanje. Zlasti me zanima, ali se na področju energije, ki je ključno za južno Evropo, načrtuje okrepljeno sodelovanje.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa za dodatno vprašanje in hvala za vaše dobre želje.
Prvič, povsem se strinjamo z oceno, da gre pri črnomorskem bazenu za zelo pomembno regijo z vidika energetske politike in predvsem njene zunanje dimenzije Evropske unije, in drugič, odgovor na vaše vprašanje, ali je v prihodnosti možna institucionalizacija odnosov s tem območjem, je odgovor da, je možna. Morda na podoben način, kot je bilo to narejeno z državami zahodnega Balkana, s pogodbo o energetski skupnosti, morda na kakšen drug način, vsekakor pa slovensko predsedstvo uvršča črnomorski bazen, črnomorsko območje, črnomorsko sinergijo kot eno od pomembnih prioritet v okviru evropske sosedske politike.
Alexander Stubb
Gospod predsednik, naj pohvalim predsedujočega zaradi uspešnega začetka slovenskega predsedovanja - in seveda kravato v barvah slovenskega predsedstva, ki je resnično precej modna. Za to vam čestitam. Moje vprašanje glede energije je bolj splošno, in sicer, kakšno je stališče Slovenije v zvezi s širjenjem jedrske energije znotraj Evrope? In drugič, kakšno je stališče slovenskega predsedstva do širjenja jedrske energije v sosednjih državah?
Justas Vincas Paleckis
Gospod predsednik, tudi sam želim danes čestitati Sloveniji in zastaviti vprašanje v zvezi s severnoevropskim plinovodom North Stream. Kot je znano, bo plinovod povezal Rusijo z Nemčijo in nekaterimi drugimi evropskimi državami. Znano je tudi, da se med drugim pojavljajo okoljske težave.
Kako predsedstvo ocenjuje ta projekt?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa za ta dopolnilna vprašanja. Glede rabe jedrske energije predsedstvo trdno zastopa stališče, da je odločitev o uvedbi, nadaljnji rabi in morda povečevanju rabe jedrske energije v celoti prepuščena državam članicam in to linijo bo predsedstvo dosledno zavzemalo.
Drugi del vašega vprašanja, gospod Stubb, je bil glede Slovenije. Slovenija, kot je znano, je ena od držav, ki uporabljajo jedrsko energijo, in obstaja možnost, ni pa odločitve o tem, da se ta raba energije povečuje oziroma da se k njej Slovenija zateka tudi v prihodnosti.
Glede projekta North Stream, ne gre za projekt Unije, gre za projekt držav, ki pri tem projektu sodelujejo neposredno, tako da Unija, oziroma Svet in tudi predsedstvo, seveda nima stališča do tega konkretnega primera. Ima pa načelno stališče do projektov, ki jih želimo realizirati kot Unija, in v tej zvezi bi omenil predvsem projekt plinovoda Nabucco.
Se pravi, do tega, kar je projekt Unije, imamo vsekakor stališče in to je pozitivno stališče; stališče, da s takimi projekti Evropska unija, ki želi razvijati svojo energetsko politiko na ravni Unije, mora nadaljevati in jih bomo kot predsedstvo podpirali.
Predsednik
Ker naslednji vprašanji obravnavata enako temo, ju navajam skupaj:
Zadeva: Mirovna misija EU v Čadu in Srednjeafriški republiki - pomanjkanje helikopterjev in medicinske opreme
Ali lahko Svet sporoči, ali so države članice EU dale na voljo dodatno opremo za mirovno misijo EU v Čadu in Srednjeafriški republiki, vključno s helikopterji in medicinsko opremo, da bi preprečili kakršne koli nepotrebne zamude pri namestitvi irskih vojaških sil in sil EU v tej regiji? Po besedah generala Henrija Bentegeata, predsednika vojaškega odbora EU, sedanja misija še vedno potrebuje prevozna sredstva za operacije, vključno s helikopterji, medicinsko pomoč in logistična sredstva. Ali so države članice in ostali, ki so sodelovali na konferenci o oblikovanju sil, ki je potekala novembra v Bruslju, po tej konferenci zagotovili dodatno opremo in vojaške sile?
Ali lahko Svet spodbudi pripravljenost držav članic za zagotovitev več humanitarne pomoči za to regijo na ravni EU? Kako deluje Svet v zvezi z notranjo nestabilnostjo Čada ob upoštevanju nedavnih strelskih spopadov 26. novembra v vzhodnem Čadu, ko naj bi čadska vojska ubila več sto uporniških borcev? Kako bo Svet zagotovil ponovno vzpostavitev premirja in obnovitev mirovnega sporazuma med čadskimi uporniškimi skupinami in vlado predsednika Idrissa Debyja?
Zadeva: Mirovna misija EU v Čadu
Ali lahko Svet sporoči natančen časovni okvir za splošno namestitev mirovnih sil EU v Čadu in sestavo teh mirovnih sil?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - V Bruslju je potekalo že pet konferenc o oblikovanju sil. Tri novembra lani, ena decembra lani ter zadnja pred dnevi, 11. januarja letos.
Kot pri vsaki tovrstni operaciji se je tudi pri tej izkazalo, da je postopek oblikovanja sil težaven, vendar vam z veseljem sporočam, da je bila peta, se pravi zadnja konferenca o oblikovanju sil, uspešna in Evropska unija ima zdaj na voljo vse potrebne zmogljivosti.
Odločitev o začetku misije bo predvidoma sprejeta na seji Sveta Evropske unije za splošne zadeve in zunanje odnose konec tega meseca, 28. januarja 2008. Začetna operativna zmogljivost bo po pričakovanjih dosežena konec januarja ali v začetku februarja letos. Ta bo vključevala posebne enote z nekaterimi pehotnimi elementi ter razporeditev tehničnih, logističnih in medicinskih sredstev, da se pripravi teren za glavno namestitev.
Splošna namestitev mirovnih sil bo predvidoma potekala maja, pred začetkom deževne dobe. V tej fazi naj bi enote EUFOR v Čadu štele približno 4.000 pripadnikov. Kar se tiče nedavnih vojaških spopadov med uporniškimi skupinami in čadskimi vladnimi silami na vzhodu Čada, Svet globoko obžaluje napade upornikov, ki so privedli do sedanjega bojevanja.
Svet je v sklepih z dne 10. decembra izrazil globoko zaskrbljenost in pozval čadsko vlado, naj v sodelovanju s Sudanom in Libijo ustvari potrebne pogoje za dosego trajne politične rešitve na osnovi mirovnega dogovora iz Sirte. Svet je tudi pozval čadsko in sudansko vlado, naj izpolnita svoje obveznosti, ki sta jih sprejeli s sporazumom iz Tripolija, in naj zlasti prenehata podpirati oborožena gibanja, zaradi katerih je to območje nestabilno.
Glede na to, da uporniške skupine izvajajo svoje akcije tudi iz Darfurja, Svet opozarja sudansko vlado, da je odgovorna za preprečevanje prehoda oboroženih skupin preko čadske meje. Svet se zaveda, da se trajni rezultati lahko dosežejo samo s politično rešitvijo, in zato poudarja pomen političnega sporazuma o utrditvi demokratičnega procesa v Čadu, ki je bil podpisan 13. avgusta lani.
Colm Burke
Sloveniji želim v času predsedovanja v naslednjih šestih mesecih vse dobro in se vam zahvaljujem za odgovor.
Kar zadeva odločitev, ki jo je v sredini septembra sprejel Svet EU, da bo dal na voljo sile EU, me skrbi, da je preteklo že preveč časa. Sprašujem se, če se je iz tega morda treba naučiti, da je treba pred sprejemanjem zavez imeti operacije pripravljene za izvedbo zaradi nekaterih stvari, ki se lahko zgodijo v vmesnem času.
Drugi del mojega vprašanja zadeva humanitarno pomoč. Leta 2007 smo Čadu zagotovili humanitarno pomoč. Ali bomo za leto 2008 raven te pomoči povečali, ker bomo zdaj v naslednjih dvanajstih mesecih v tej državi neposredno prisotni?
Liam Aylward
Gospod predsednik, slovenskemu predsedstvu želim v naslednjih šestih mesecih veliko uspeha, poleg tega pa silam EU, ki odhajajo v Čad, želim varno in uspešno mirovno misijo. Ponosen sem, da lahko povem, da to misijo vodi moj sonarodnjak, general polkovnik Patrick Nash, in tudi njemu želim vse dobro.
Ali se Svet strinja, da morajo mirovne misije EU še naprej v celoti sodelovati z Združenimi narodi in da je mirovne sile EU treba napotiti šele, ko takšno misijo z resolucijo podprejo Združeni narodi?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Najprej vprašanje gospoda Burka. Prav gotovo je še ena lekcija v dolgi seriji lekcij, morda, ki učijo predvsem eno - da je lažje sprejeti odločitev na načelni ravni, kot pa potem tudi zagotoviti izvedbo. No, vendarle smo v tem postopku bili uspešni. Trajalo je nekaj časa, vendar mislim, da je bil pravočasno dosežen ne le dogovor, temveč tudi dogovor glede same izvedbe.
Glede drugega vprašanja bi pa rad rekel, da gre za načelno vprašanje, ki seveda se rešuje v skladu z mednarodnim pravom in ustanovno listino Združenih narodov. Seveda je primerno, kadar gre za operacije za ohranjanje miru, mirovne operacije, da gre za sodelovanje pod okriljem Združenih narodov, to pa ne pomeni, da Evropska unija ni zmožna sprejemati odločitev o svojih misijah drugačne vrste tudi samostojno.
Bogusław Sonik
- (PL) Gospod predsednik, izrazil bom predvsem svoje mnenje. Poljska prispeva 10 % oboroženih sil v Čadu, kar pomeni približno 400 vojakov, zato slovensko predsedstvo pozivam, naj si na vse možne načine prizadeva za uspešen zaključek te misije. Ta misija mora biti dobro pripravljena, na voljo mora imeti potrebna sredstva, poleg tega pa je znano, da je bila pobudnica te misije Francija. Zato želim Slovenijo kot predsedujočo državo pozvati, naj bo do vodje te misije, Francije, zelo stroga. Logistično mora biti to ... oziroma še enkrat poudarjam, da Evropa ne sme ogroziti same sebe.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Samo, da bi izrazil zahvalo Poljski in seveda drugim državam, ki prispevajo sile za to pomembno operacijo.
Predsednik

Zadeva: Zaščita državljanov EU v muslimanskih državah
Novembra lani je bila britanska učiteljica obtožena žalitve islama, ko je med poukom v Sudanu svojim sedemletnim učencem dovolila, da plišastega medvedka poimenujejo Mohamed. Če bo obsojena, ji grozi 40 udarcev z bičem, visoka denarna kazen ali zaporna kazen.
Kako lahko EU zagotovi boljšo zaščito nedolžnih državljanov EU, ki se v muslimanskih državah srečujejo s tako grozovitimi položaji?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Primer, na katerega se nanaša vprašanje gospoda Mitchella, je primer, ko gre za položaj britanske državljanke, ki se je nahajala v tretji državi in je bila pod jurisdikcijo nacionalnega prava te tretje države. Zagotovljena je bila, omenjeni državljanki, konzularna zaščita s strani države njenega državljanstva. Kot je znano, je bila britanska državljanka med tem izpuščena in se je že vrnila v Združeno kraljestvo.
Iz tega sledi, da se tovrstni primeri torej pretežno rešujejo v dvostranskih odnosih med zadevno državo članico in tretjo državo. Seveda pa lahko pride do primerov, ko se zdijo ustrezni dodatni politični ukrepi in ko se prosi predstavnike EU, da se vključijo v reševanje takšnega bilateralnega vprašanja in takšen angažma. Seveda lahko v posameznih primerih vodi tudi do uradnih izjav in pobud Evropske unije.
Ponavljam pa, načeloma, tako kot je tudi bilo v tem konkretnem primeru, gre za vprašanje, ki se običajno rešuje in v tem konkretnem primeru se je rešilo na ravni odnosov med tretjo državo in državo državljanstva, članico Evropske unije.
Gay Mitchell
Predsedujočemu Svetu se zahvaljujem za odgovor in mu želim uspešno predsedovanje.
Predsedujoči se nedvomno zaveda, da je vsak državljan države članice EU tudi državljan Unije. Če bi evropski državljan obiskal državo, v kateri bi tvegal, da izgubi svojo roko ali nogo, sklepam, da bi Unija to ostro obsodila. Ali Unija ne obsoja takšnega ravnanja z ljudmi, ki se mu lahko pridruži še 40 udarcev z bičem in morda celo zaporna kazen?
Ali bo predsedujoči sprejel potrebne ukrepe za zagotovitev, da se evropski državljani na obisku v teh regijah zavedajo kulturnih razlik, ki se jim izpostavljajo, in ali si bo predsedstvo prizadevalo tudi za zagotovitev, da bodo države, s katerimi trgujemo, vedele, da od njih pričakujemo boljše ravnanje z našimi državljani in da obsojamo neustrezno ravnanje?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa za dodatno vprašanje, gospod Mitchell. Gre za vprašanje konzularne zaščite državljanov. Ta zaščita je še vedno v domeni držav članic in zato je na državah članicah, da svoje državljane opozorijo, preden potujejo v tretje države, na nevarnosti in pasti, ki jih naj upoštevajo pri tem.
Po drugi strani imamo že zdaj po načelu solidarnosti zagotovljeno pomoč držav članic, ki imajo v določeni tretji državi diplomatsko oziroma konzularno predstavništvo, da zagotavljajo konzularno zaščito državljanom drugih držav članic Evropske unije, ki tam nimajo svojega lastnega konzularnega predstavništva. Mislim, da je to že ena od pomembnih pridobitev naše Unije.
Povedal pa sem že prej, da je v primeru potrebe vsekakor zelo verjetno, precej verjetno, možno, da se v reševanje primerov, kakršen je bil ta, vključi tudi Unija. V tem primeru to ni bilo potrebno, k sreči, k sreči je bila zadeva rešena na ravni dveh držav in to nas seveda veseli.
Reinhard Rack
- (DE) Predsedujoči Svetu, ustrezno ste poudarili, da lahko dvostranski odnosi pripomorejo k reševanju takšnih težavnih primerov. Vendar je Svet skupaj s predsednikom tega Parlamenta in predsednikom Komisije podpisal Listino EU o temeljnih pravicah. V njej se sklicujemo na človeško dostojanstvo ter prepoved ponižujočega in krutega ravnanja. Ali torej ni dolžnost Sveta, da to zahtevo v imenu Evropske unije uveljavi po vsem svetu?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ponavljam, še vedno je to naloga držav članic, ki imajo vzvode konzularne zaščite. Jasno pa je, da je Evropska unija okvir, v katerem si države, spet omenjam načelo solidarnosti, si države po načelu solidarnosti pomagajo tudi na tem območju.
Vsekakor pa se Svet, tako kot, prepričan sem, druge institucije, ne bi obotavljal, če bi bilo potrebno kaj storiti tudi na njihovi ravni. Se pravi, to ne izključuje zadeve, ne izključuje dejstva, da ta zaščita zaenkrat poteka v okviru držav članic, ne izključuje dodatne akcije, dopolnilne akcije s strani posamezne institucije Evropske unije.
Kar izhaja iz primera, o katerem je zastavil vprašanje gospod Mitchell, je le to, da je bil ta primer rešen na ravni dveh držav, to pa ne pomeni, da se ne bi bil reševal tudi na višji, tudi na evropski ravni, če bi bilo to potrebno.
Predsednik

Zadeva: Biotska raznolikost in podnebne spremembe
Na podlagi četrtega ocenjevalnega poročila IPCC naj bi zmožnost prilagajanja različnih ekosistemov v tem stoletju presegla nova kombinacija podnebnih sprememb in drugih globalnih pojavov (npr. pojav nalezljivih bolezni). IPCC ocenjuje, da se zdaj netrajnostno izkorišča približno 60 % ocenjenih ekosistemov, ki kažejo vse več znakov poslabšanja. To bo zelo verjetno povzročilo obsežno izginjanje biotske raznovrstnosti.
Na ravni EU nas zelena knjiga Komisije o prilagajanju podnebnim spremembam opozarja, da bo verjetno okoli 20-30 % rastlinskim in živalskim vrstam, ki so jih do sedaj preučili, grozilo izumrtje, če se bo povprečna svetovna temperatura zvišala za več kot 1,5-2,5 °C.
Kakšne konkretne ukrepe bo sprejelo slovensko predsedstvo, da bi dalo prednost gothenburškemu cilju zaustavitve izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 ter boja proti obsežnemu izginjanju biotske raznovrstnosti zaradi podnebnih sprememb in drugih globalnih pojavov?
Lenarčič Janez
predsedujoči Svetu. - Spoštovana poslanka Doylova, sem prepričan, je seznanjena z namero Evropske unije, da prispeva k ambicioznemu izidu 9. srečanja konference pogodbenic konvencije o biotski raznovrstnosti. Ta bo potekala maja 2008, torej v času slovenskega predsedstva, in sicer v Bonnu v Nemčiji.
Ohranjanje biotske raznovrstnosti je visoko na seznamu prioritetnih področij našega predsedstva. Svet je že v preteklosti poudaril nujnost stalnih in poglobljenih prizadevanj na vseh ravneh, da bi do leta 2010 dosegli cilj občutne upočasnitve upada biotske raznovrstnosti ter da bi hkrati dosegli tudi cilj, ki si ga je EU zastavila na zasedanju Evropskega sveta v Göteborgu in ga v svojem vprašanju omenja poslanka Doyle.
Poleg tega države članice uvajajo konkretne ukrepe za izvajanje akcijskega načrta za zmanjšanje upada biotske raznovrstnosti do leta 2010 in naprej, ki predvideva ukrepe v zvezi z biotsko raznovrstnostjo in podnebnimi spremembami tako na ravni Evropske unije kot na globalni ravni.
Pri doseganju cilja upočasnitve upadanja biotske raznovrstnosti do leta 2010 bo predsedstvo poudarilo potrebo po sinergiji med politikami in dejavnostmi na področju podnebnih sprememb in biotske raznovrstnosti, zlasti glede biotske raznovrstnosti v sladkovodnem in morskem okolju, kakor tudi biotske raznovrstnosti gozdov.
Ti cilji so z ostalimi cilji ohranjanja biotske raznovrstnosti opredeljeni v deklaraciji z naslovom "Odštevanje do leta 2010”. Med slovenskim predsedovanjem bodo organizirana skupna srečanja delovnih skupin Sveta. Eno bo potekalo med strokovnjaki za gozdarstvo, podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost, drugo pa med strokovnjaki za mednarodno pomorsko politiko, za ribištvo in za biotsko raznovrstnost.
Hkrati bo na aprilskem neformalnem srečanju okoljskih ministrov, to srečanje bo v Sloveniji, biotska raznovrstnost gozdov predstavljena kot izziv in priložnost, da se na evropski ravni pripravijo ukrepi za ublažitev podnebnih sprememb in za prilagoditev nanje. Slovensko predsedstvo si bo tudi prizadevalo za izboljšanje sodelovanja in izvajanja ustreznih določb iz različnih okoljskih sporazumov na nacionalnih in regionalnih ravneh.
Evropska komisija je v svoje sporočilo "Zaustavitev izgube biotske raznovrstnosti do leta 2010 in pozneje” dodala zavezo o vključitvi zasebnega sektorja v partnerstva za ohranjanje biotske raznovrstnosti. V tem okviru je nedavno, novembra 2007, v Lizboni potekala konferenca na visoki ravni o gospodarstvu in biotski raznovrstnosti. Izid te konference, vključno z lizbonskim sporočilom v zvezi z gospodarstvom in biotsko raznovrstnostjo, bo obravnavan na omenjeni 9. konferenci držav pogodbenic, ki bo med slovenskim predsedovanjem potekala v Nemčiji, pa tudi na 5. svetovnem kongresu mednarodne zveze za ohranjanje narave in naravnih virov, ki bo potekal v času francoskega predsedovanja v Barceloni.
Avril Doyle
Predsedujočemu se zahvaljujem za odgovor in mu želim uspešno predsedovanje.
Zaskrbljena sem zaradi postavljenega roka leta 2010. Veliko je govorjenja, vendar malo dejanj, zato je iluzija, da bomo do leta 2010 dejansko dosegli kakršno koli praktično spremembo ali vpliv. Sicer se strinjam s sinergijo med različnimi politikami, vendar lahko zaščita biotske raznovrstnosti prispeva k zmanjšanju koncentracije toplogrednih plinov v atmosferi, ker se v gozdovih, šotnih barjih ter drugih umetnih ekosistemih in habitatih skladišči ogljik.
Ali menite, da spremljanje sprememb zahteva najboljše podatke, ki so na voljo? Potrebujemo boljše informacije o celostnem vplivu podnebnih sprememb na biotsko raznovrstnost Evrope. Za doseganje napredka do leta 2010 moramo izboljšati kazalnike in meritve, ki jih uporabljamo za ugotavljanje, kako resno je stanje.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa za ta dodatni komentar, gospa Doyle. Vsekakor se strinjam, da moramo za ugotovitev, v kakšnem stanju je biotska raznovrstnost, imeti čim boljše indikatorje, in predsedstvo bo upoštevalo vašo pripombo, da je potrebno razmisliti, in bo razmislilo o potrebi po izboljšanju teh indikatorjev.
Leto 2010 je res blizu, ostalo je manj kot dve leti do tedaj. Imate prav, da na področju, kakršno je biotska raznovrstnost, si je težko predstavljati, da bi v tako kratkem času, zlasti po obdobju, ki, kot kaže, ni bilo najbolje izkoriščeno, da bi v tako kratkem obdobju, ki je preostalo, lahko dosegli zastavljene cilje, se pravi upočasnitev upada biotske raznovrstnosti.
Vendar s tem ne želim reči, da se to ne da. Mi bomo dali od sebe vse. Slovenija je ena izmed držav, ki ji biotska raznovrstnost pomeni ogromno, med drugim tudi zato, ker je še vedno stopnja biotske raznovrstnosti pri nas precej visoka, kar je znano, če ne zaradi drugega, tudi zaradi naših medvedov, ki jih izvažamo v kar lep del Evrope.
Skratka, lahko računate pri slovenskem predsedstvu, da bo naredilo vse napore, da bi bil dosežen cilj, ne glede na to, da je časa že zelo malo.
Mairead McGuinness
Svet prosim, da izrazi svoje mnenje o dejstvu, da Komisija zdaj pregleduje cilje za biogoriva, ker tisto, za kar smo mislili, da bo dobro z vidika podnebnih sprememb, zdaj nepričakovano vpliva na varnost hrane po svetu in dejansko na biotsko raznovrstnost.
Ali to ni ena od težav pri človeškem obvladovanju podnebnih sprememb - da smo se morda zmotili?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - To je eden od dokazov, da določene stvari morda niso bile predmet naše pozornosti v preteklosti. Jasno je, da povsem nenadzorovana in nebrzdana proizvodnja biogoriv ima prav gotovo lahko negativne posledice za okolje, za biološko raznolikost, za cene hrane, če želite, in tako naprej.
Mislim, da je primerno, da se tudi temu vidiku posveti posebna pozornost. Se pravi, spodbujati bi morali takšno pridelavo in porabo biogoriv, ki zmanjšuje obremenitev okolja, ne pa ga povečuje. Mislim, da bi to moralo biti kardinalno vodilo za Unijo pri politiki spodbujanja uporabe biogoriv.
Predsednik

Zadeva: Uporaba drugih kazalnikov razen BDP
Ali lahko Svet pojasni, kako namerava sprejeti predlog Komisije, da se kot kazalnik regionalne kohezije uporabijo drugi kazalniki razen BDP, in ali lahko sporoči, ali je sprejel kakršne koli končne ukrepe, ki bi se lahko vključili v prihodnosti za zagotovitev točnejšega merjenja uspešnosti regije?
Za vprašanje, ki ga je prvotno predložil Jim Higgins, prevzema odgovornost gospa McGuinness.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Vnaprej se opravičujem gospodu Higginsu in gospe McGuinness za odgovor, ki ne more biti drugačen kot zelo kratek, namreč o teh zadevah lahko Svet razpravlja samo na podlagi predloga Komisije.
Takega predloga ni bilo, kakor tudi ne predloga za kakšne drugačne spremembe glede kazalnikov regionalne kohezije, tako da, dokler do takšnega predloga seveda ne pride, Svet ne bo mogel razpravljati in zavzeti stališča do morebitnih drugih kazalnikov regionalne kohezije.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, v imenu gospoda Higginsa, ki se danes ne počuti dobro, se vam opravičujem za njegovo odsotnost. Hvala za vaš kratek odgovor. Sklepam, da bo to povezano tudi z načrti za ponovno opredelitev prikrajšanih območij v državah članicah. Predlagam, da morebitne informacije o nekaterih kazalnikih posredujete gospodu Higginsu.
Janez Lenarčič
Predsedujoči Svetu. - Lahko poskusim, hvala. Morda, morda, ampak res samo morda, to je predvsem, ponavljam, odvisno od Komisije, bo priložnost za razmislek o kazalnikih tudi pregled kohezijske politike, ki ga načrtuje slovensko predsedstvo v tem času, ni pa nujno. To ni odvisno od Sveta, ampak od Komisije. Nas bo seveda zanimalo, s čim vse bo Komisija sodelovala pri razpravi o pregledu kohezijske politike, ki je eno od pomembnih nalog našega predsedstva.
Reinhard Rack
- (DE) Gospod predsednik, celo Evropski parlament spoštuje pravico Komisije do pobude, kot je pravkar izrazil Svet. Vendar moramo zato Komisijo vedno obveščati, kaj se nam zdi posebej pomembno. Merila, kot so brezposelnost ali večje preseljevanje, so zagotovo vprašanja, ki bi jih bilo treba vključiti v to razpravo. Ker ste v prejšnjem vprašanju govorili o slovenskem rjavem medvedu, se vam kot Štajerec zahvaljujem za ta izvoz in upam, da bodo odprte schengenske meje povzročile še več priseljevanja.
Avril Doyle
V zvezi s točnejšimi meritvami uspešnosti regije se je treba resno vprašati, ali je BDP ustrezno merilo uspešnosti. Ali ste oziroma boste (ker vaš mandat traja šele en teden) razmislili o merjenju BDP v primerjavi z BNP in BND? Glavna težava v tem trenutku je, da podobnega ne merimo na enak način, zato je zelo težko meriti uspešnost v različnih regijah in tudi v različnih državah, ker osnove ali kazalniki zdaj še niso standardizirani.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Težko govorim v imenu Komisije in nimam nobene ambicije to početi, ker temu ne bi bil kos. Zdi pa se, da zaenkrat, vsaj zaenkrat, boljšega indikatorja, kot je BDP, Komisija še ni našla. Verjamem, da če bi ga, bi ga že predlagala. In ponavljam svojo prejšnjo opombo, namreč, da bo pregled kohezijske politike ena od priložnosti, da se pogleda tudi to vprašanje. Še več priložnosti pa bo prišlo kasneje, ko bo tudi govora o celoviti reformi proračuna Evropske unije, ki bo, kot je znano, potekal na podlagi celovite analize, ki jo mora opraviti prav Evropska komisija, in sicer v letih 2008 in 2009.
Predsednik

Zadeva: Preiskava v zvezi z oskrbnimi domovi v Bolgariji
BBC je pred kratkim prikazal dokumentarni film z naslovom "Zapuščeni otroci v Bolgariji", ki je opisal nezaslišane razmere otrok, ki živijo v oskrbnem domu v Mogilinu v Bolgariji. Producent programa je javno navedel, da ta dom ni najslabši primer v Bolgariji. Zdi se, da se kljub očitnim težavam v zvezi z institucionalnim varstvom invalidnih otrok in mladoletnikov to vprašanje ne obravnava dovolj učinkovito.
Ali lahko Svet ob upoštevanju naklonjenosti EU Listini o temeljnih pravicah in dejstva, da se je pravkar končalo evropsko leto enakih možnosti za vse, sprejme stališče glede tega zelo občutljivega vprašanja?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Svet ni sprejel nikakršnega stališča o konkretnem primeru, ki ga navaja spoštovana poslanka McGuinness. Vseeno pa lahko omenim, in to z zadovoljstvom, da je 5. decembra 2007 Svet sprejel resolucijo o nadaljnjem spremljanju evropskega leta enakih možnostih za vse. To je bilo leto 2007, lansko leto, ki po tem sklepu, oziroma po tej resoluciji, ne bo ostalo samo dogajanje enega leta, temveč se bo nadaljevalo.
Omenjena resolucija države članice in Evropsko komisijo poziva, da okrepijo prizadevanja za preprečevanje diskriminacije zaradi invalidnosti in drugih vzrokov, da okrepijo boj proti tovrstni diskriminaciji, da vprašanje invalidnosti še naprej pospešeno vključujejo v vse relevantne politike ter da nadaljujejo postopek sklenitve, podpisa ter ratifikacije konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. S to resolucijo Svet države članice in Komisijo poziva tudi k sodelovanju pri skupnih izzivih in pri iskanju rešitev v okviru izvajanja omenjene konvencije, konvencije Združenih narodov.
Ob tem mi dovolite, da poudarim še, da je Svet, tako kot Evropski parlament, nedavno prejel sporočilo Komisije o položaju invalidnih oseb v Evropski uniji, ki vsebuje evropski akcijski načrt za leti 2008 in 2009. Slovensko predsedstvo meni, da bo ta dokument prinesel dragocene smernice za nadaljnja prizadevanja za uveljavljanje pravic invalidov, zlasti invalidnih otrok, in Svet trenutno ta predlog Komisije še preučuje.
Mairead McGuinness
Predsedujoči, hvala za vaš diplomatski odgovor. Upam, da boste razumeli, če sama ne bom diplomatska, ker mislim, da se ne zavedate jeze in zgroženosti, ki sta se pojavili zlasti v Združenem kraljestvu in na Irskem po prikazu tega dokumentarnega filma.
Mislim in razočarana sem, da bi Svet verjetno sprejel stališče, če bi šlo za vprašanje dobrega počutja živali. Tu gre za otroke, ki se ne morejo postaviti zase. Resnično verjamem, da se ugled EU v očeh držav članic in državljanov Evropske unije zmanjša, če je v takšnih primerih naše delovanje počasno.
Menim, da bi bilo odlično, s čimer bi se strinjali tudi naši državljani, če bi bili pri našem delovanju hitrejši, ker gre za zgodbo, ki se je ne sme prezreti. Slike so bile dovolj zgovorne.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ne morem in ne želim iti v vsebino te zadeve, o kateri imate prav gotovo upravičeno ostro mnenje. Poudaril pa bi, da je s stališča Sveta vendarle pomembno spoštovanje oziroma upoštevanje razdelitve pristojnosti med Unijo in državami članicami in v tem okviru se lahko kot predstavnik Sveta tudi izražam in to ni v smislu diplomacije, temveč v smislu spoštovanja mojih pristojnosti, pristojnosti Sveta in seveda gibanja v teh okvirih.
Jim Allister
Predsedujoči, tudi sam sem razočaran, ker je bil vaš odgovor pomanjkljiv.
Ko se je obravnaval pristop Bolgarije, je bilo ravnanje z ljudmi v ustanovah pomembno vprašanje. Napaka se je pojavila, ko je decembra 2006 med določanjem meril ob upoštevanju preteklega izpolnjevanja obveznosti s strani Bolgarije to vprašanje brez razloga izginilo s seznama meril.
Zakaj je prišlo do tega? Se lahko to merilo ponovno vključi? Če ne, katere druge ukrepe lahko dejansko sprejmete, da bi Svet in Skupnost lahko ustrezno obravnavala očitne kršitve, ki se pojavljajo na tem področju?
Elizabeth Lynne
Popolnoma se strinjam s predhodnim govornikom in menim, da odgovor Sveta ni bil ustrezen. Vse države članice, ki so želele vstopiti v Evropsko unijo, smo pred pristopom pozvali k upoštevanju pravil Evropske unije. Bolgarija je podpisala Konvencijo ZN o pravicah invalidov, vendar je ni ratificirala. Ali lahko od držav, ki te konvencije niso ratificirale, to zahtevate? Vem, da si bolgarski organi prizadevajo za obvladovanje te težave, vendar moramo še naprej izvajati pritisk nanje.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Ponavljam in z vso odločnostjo ponavljam, ni v pristojnosti Sveta ali pa celo v navadi Sveta, da bi sprejemal stališče glede na ali komentarje posameznih televizijskih oddaj - kar ne zmanjšuje teže problema, o katerem govorite, prav gotovo ne.
Pač pa osebno vidim rešitve v smeri, ki izhaja iz vašega vprašanja, in sicer v ratifikaciji konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov. In ravno iz tega razloga sem v svojem uvodnem odgovoru omenil resolucijo, ki jo je Svet sprejel decembra 2007 in ki poziva države članice k ratifikaciji omenjene konvencije.
Predsednik

Zadeva: Datum pogajanj za Makedonijo
Ali Svet predvideva možnost, da se letos, tj. med slovenskim ali francoskim predsedovanjem Svetu, določi datum za začetek pristopnih pogajanj z Makedonijo?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Še vedno ne vem, včasih se običajno sam vključi, včasih pa ne, zato se opravičujem za te vrzeli, časovne.
Svet seveda ne izključuje in tudi ne more izključiti možnosti, ki jo navaja spoštovani poslanec Posselt v svojem vprašanju.
Kot je znano, je Evropski svet decembra 2005 sklenil, da Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji podeli status kandidatke. V skladu s sklepi Sveta z dne 12. decembra 2005, se pravi nekaj dni pred zasedanjem Evropskega sveta, pa mora ta država učinkovito izvajati stabilizacijsko-pridružitveni sporazum. Na tej podlagi je Komisija tudi pripravljala poročila o napredku in omenjena poročila za leto 2006 in za leto 2007 ne vsebujejo priporočila za začetek pristopnih pogajanj - z argumentom, da ustrezna merila še niso bila izpolnjena.
Predsedstvo pričakuje, da bo v letu 2008 vodstvo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, in sicer iz celotnega političnega spektra, s skupnimi močmi okrepilo prizadevanja doseči rezultate na vseh raznovrstnih področjih, kjer je potreben napredek in glede na dogajanje v državi, zlasti glede na napredek v zadnjem mesecu dni, ocenjujem, da je možno narediti v letošnjem letu korak naprej pri določitvi datuma za začetek pristopnih pogajanj.
Slovensko predsedstvo si tega zelo želi, si takega napredka zelo želi, je pa seveda odvisno od države same in njene uspešnosti pri doseganju meril in napredku na področju reform.
Bernd Posselt
- (DE) Zahvaljujem se vam za zelo dober odgovor. Izjemoma mi dovolite, da na začetku govorim o osebnih izkušnjah. Leta 1991, ko je Slovenija postala samostojna država, sem bil prisoten na proslavi ob razglasitvi neodvisnosti, mislim, da kot edini državljan EU. Podpiral sem tudi pridružitveni sporazum med vojno v Ljubljani, ki je bila k sreči kratka, in pozneje kot poročevalec za Parlament.
Povedati želim, da je danes zame zgodovinski dan, ki mi veliko pomeni. Opravičujem se za tako oseben uvod.
Zdaj pa kratko vprašanje: ali menite, da je spor med Makedonijo in Grčijo glede poimenovanja dvostransko vprašanje ter ali lahko ta dvostranski spor vpliva na pristopna pogajanja?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa gospodu Posseltu za njegovo podporo vse od dni našega osamosvajanja. Dejansko je Slovenija prehodila dolgo pot, kot je govoril tudi predsednik Evropskega sveta danes dopoldne.
Glede vašega vprašanja - v osnovi gre za bilateralno vprašanje imena. Vendar vsi vemo, da je za reševanje tega, v osnovi bilateralnega vprašanja, vzpostavljen mehanizem, mehanizem pod okriljem Združenih narodov, s posebnim predstavnikom, gospodom Nimecom, ki si prizadeva posredovati med obema stranema za to, da pride do rešitve.
Slovenija, slovensko predsedstvo podpira ta prizadevanja in pričakuje od obeh strani, da konstruktivno sodelujeta v tem procesu, dokler ne bo ustrezne rešitve. V vmesnem času pa to vprašanje po našem mnenju ne bi smelo vplivati, predvsem ne bi smelo ovirati integracije Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije v mednarodne organizacije.
Avril Doyle
Slovensko predsedstvo želim vprašati naslednje. Vem, da podpirate stališče, da so dolgoročni mir in stabilnost ter hkrati gospodarski razvoj v jugovzhodni Evropi in na Balkanu prednostne naloge, vendar me v zvezi z Makedonijo in njenim izpolnjevanjem pogojev za začetek pristopnih pogajanj - če zanemarimo vprašanje poimenovanja, ki je sicer zelo pomembno - zanima, ali slovensko predsedstvo meni, da bi bila Makedonija v primerjavi z drugimi državami na tem območju uspešna pri izpolnjevanju teh pogojev? Vključiti želimo vse države, vendar bodo nekatere pripravljene bolje kot druge. Kako ocenjujete možnosti Makedonije za prednostni pristop?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa, spoštovana poslanka Doyle, za to dodatno vprašanje. Mi razvrščamo, slovensko predsedstvo, države v regije zahodnega Balkana glede na stadij, ki so ga dosegle. In v tem primeru - če se izvzame Hrvaška, ki itak sodi v drugo kategorijo, v kategorijo širitve, ker se že pogaja za članstvo -, je v regiji zahodnega Balkana najdlje prišla Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija s tem, ker je edina država, ki ji je podeljen status države kandidatke.
Ponavljam, mi bi si želeli in slovensko predsedstvo je to uvrstilo med najvišje prioritete predsedovanja, želeli bi si napredek vsake izmed držav, tudi omenjene, v času našega predsedovanja na njihovi poti proti članstvu v Evropski uniji, ki ne bo prišlo kmalu, v letu ali dveh, temveč bo potrebno dalj časa in več naporov.
Vendar, pomembno je, da se vzdržuje evropska perspektiva teh držav in da se vzdržuje tudi tempo njihovega napredovanja proti temu cilju, in mi bi bili, ponavljam, kot predsedstvo zelo veseli, če bi do takšnega napredka prišlo tudi v času našega predsedovanja. Ponavljam pa tudi, da je to odvisno tudi od držav regije oziroma predvsem od držav regije.
Nikolaos Vakalis
- (EL) Gospod predsednik, predsedujočemu Svetu čestitam za zelo natančen odgovor. Kot grški poslanec v tem Parlamentu lahko rečem, da smo posebej naklonjeni čim prejšnji vključitvi vseh držav zahodnega Balkana v Evropsko unijo. Vendar je treba odpraviti to težavo. Grčija je v razpravah o kompromisnem imenu jasno sporočila svoje namere in to še naprej počne vsakodnevno. V tem smislu je torej treba upoštevati stališče države članice, ki v zvezi s tem izkazuje veliko dobre volje.
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Hvala lepa za ta komentar. Že predsednik Evropskega sveta je danes dopoldne omenil pomemben dosežek grškega predsedstva v letu 2003, ko je bila sprejeta solunska agenda za države zahodnega Balkana. Ta solunska agenda ostaja temelj tudi za naša prizadevanja, za prizadevanja slovenskega predsedstva pri naporih za integracijo držav zahodnega Balkana. Mi zato še posebej računamo tudi na podporo Grčije glede vseh držav zahodnega Balkana v tem prizadevanju.
Predsednik
Vprašanje št. 12 je bilo umaknjeno.
Zadeva: Zmanjšanje stopenj DDV za okolju prijazne tehnologije in proizvode
Ali se Svet strinja, da je treba zakonodajo Skupnosti o davku na dodano vrednost (DDV) prilagoditi, tako da se lahko za tehnologije in opremo, ki vključujejo obnovljive vire energije in so energetsko učinkovite, uporabljajo nižje stopnje DDV poleg obstoječih določb za porabo električne energije in zemeljskega plina? Ali je določen časovni okvir za sprejemanje ustreznih odločitev? Kakšne ukrepe na tem področju lahko pričakujemo od Sveta in kdaj?
Janez Lenarčič
predsedujoči Svetu. - Kot je znano, je Svet na svoji seji 4. decembra 2007 sprejel odločitev, da bo organiziral razpravo o gospodarskem učinku uporabe znižanih stopenj in o tem, ali so znižane stopnje davka na dodano vrednost primeren instrument za doseganje ciljev sektorske politike. Sprejet je bil dogovor, da bo to vprašanje ponovno obravnavano v letu 2008, ne nujno v prvi polovici, ampak v letu 2008.
Ta čas slovensko predsedstvo intenzivno išče pristop, ki bi bil najbolj učinkovit za nadaljevanje razprave o stopnjah davka na dodano vrednost, ki niso splošne. Ta razprava, kot je znano, se je na podlagi sporočila Komisije začela med portugalskim predsedovanjem. V tem obdobju razmisleka, ki bo, upam, čim krajše, pa še zato ne moremo dati natančnejšega odgovora na vprašanje spoštovanega poslanca Vakalisa. Poudaril bi le, da gre za pomembno vprašanje, ki se ga predsedstvo loteva z dolžno pozornostjo.
Nikolaos Vakalis
- (EL) Gospod predsednik, vaš odgovor se mi zdi ustrezen, ob tej priložnosti pa želim še čestitati slovenskemu predsedstvu za uspešen začetek predsedovanja. V celotnem času predsedovanja vam želim vse dobro.
Predsednik
Na vprašanja, ki zaradi pomanjkanja časa niso bila obravnavana, bo odgovorjeno pisno (glej Prilogo).
S tem se zaključuje čas za vprašanja.
(Seja je bila prekinjena ob 19.30 in se je nadaljevala ob 21.00.)
