Enominutni govori o zadevah političnega pomena
Predsednik
Naslednja točka so enominutni govori o zadevah političnega pomena.
Georgios Papastamkos
(EL) Gospod predsednik, kolegi poslanci, kot veste, med Unijo in Južno Korejo potekajo pogajanja o oblikovanju območja proste trgovine. V okviru parlamentarnega nadzora sem Komisijo opozoril na vprašanje, ki je zelo pomembno za gospodarstvo nekaterih predelov Grčije in tudi drugih regij.
Gre za izredno visoke uvozne dajatve za konzervirano sadje, ki jih je uvedla Južna Koreja. Poznamo omejitve vloge, ki jo lahko ima Parlament pri oblikovanju zunanje trgovinske politike.
Vendar skrivnostna pogajanja Komisije ne smejo pomeniti pomanjkanje preglednosti in demokratične odgovornosti, vsaj ne znotraj sistema EU.
András Gyürk
- (HU) Gospod predsednik, hvala za besedo. Gospe in gospodje, ruske volitve 2. decembra nas morda navdajajo s strahom. Opazovalci OVSE in Evropskega sveta, ki so sploh lahko pridobili vizume, so poročali o resnih zlorabah. Pred volitvami so vladne sile storile vse, da bi onemogočile nasprotujoča politična gibanja. Njihova prizadevanja so rusko družbo oropala najpomembnejšega stebra demokracije, in sicer volilne pravice. Prepričani smo, da si Evropa ne sme zatiskati oči v zvezi s protidemokratičnimi procesi. Pod nobenim pogojem ne sme poudarek na stabilnosti vlade upravičiti omejevanje svobode izražanja in volilne pravice. Ne smemo pozabiti, da se država, ki znotraj svojih meja uporablja politiko sile, ne bo odvrnila od uporabe takšne politike tudi v mednarodnih odnosih. Menimo, da ni druge možnosti, kot da se okrepi sodelovanje med Evropsko unijo in Rusijo. Hkrati mora vsak dvostranski odnos vedno temeljiti na ohranjanju spoštovanja človekovih pravic in resnični vzajemnosti. Hvala.
Predsednik
Naredil sem napako. Po pomoti sem prebral PPE-DE namesto PSE, kar seveda ni sprejemljivo. Zato imata predstavnika skupine socialdemokratov v Evropskem parlamentu besedo zdaj.
Antonio Masip Hidalgo
(ES) Gospod predsednik, hvala za vaše besede v imenu celotnega Parlamenta na začetku seje o terorizmu, katerega žrtev sta bila mlada Španca. Najlepša hvala, gospod predsednik.
Naj vas spomnim, da so bili 16. maja v Rigi pridržani Španca Miguel Ángel López in Edén Galván ter pet Portugalcev, ker so odstranili nekaj latvijskih zastav, ki so visele na uličnih svetilkah.
S tem niso mislili nič slabega, pri čemer do predhodnega zaslišanja niso imeli nobene pravne pomoči, na zaslišanju niso imeli tolmača, za pogovor z odvetnikom pa so imeli na voljo le nekaj sekund. Policija jih je pretepla in pridržani so bili v osami. Eden od njih je teden dni čakal na zdravila za svojo bolezen.
Nekaj jih je v zaporu preživelo 13 dni, preden so jih izpustili brez obtožnice. Miguel Ángel in Edén Galván sta v zaporu preživela 19 dni. Ta nočna mora se je novembra končala z varščino 4 000 EUR za posameznika.
Vem, da obstaja več primerov neprimernega ravnanja zaradi domnevnih kaznivih dejanj v zvezi z latvijskimi simboli, kar je po mojem mnenju zelo resno. Na današnji dan človekovih pravic predsednika, ki se zavzema za človekove pravice, pozivam, naj latvijskemu predsedniku pisno izrazi našo veliko zaskrbljenost.
Inés Ayala Sender
(ES) Gospod predsednik, tudi jaz se vam zahvaljujem za besede o umoru policistov v Capbretonu.
Poleg tega imam pritožbo v zvezi z žalostnim dogodkom v tem parlamentu, ko je bil na obisku predsednik španske vlade, José Luis Rodríguez Zapatero. Kot Španec in predstavnik evropskih državljanov v Parlamentu težko razumem, kako je lahko naša institucija povabila španskega predsednika in nato ni storila vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila dostojen obisk. To so zlasti opazili v večinski politični skupini, ker se je zdelo, kot da bi skupina dobila ukaz, o čemer so pisali mediji v moji državi.
Menim, da smo zapravili čudovito priložnost za izboljšanje prepoznavnosti proevropskih povezav, ki obstajajo med Parlamentom in Španci, ki jih je takrat tukaj zastopal predsednik njihove vlade. Ta institucija ni zagotovila ravni gostoljubja, ki bi jo pričakovali španski in evropski državljani.
Na srečo je španski predsednik velikodušno in z odločnim proparlamentarnim odnosom raje govoril o standardu in raznolikosti razprave ter o izvrstni dobrodošlici, ki so mu jo izrekle ostale skupine ter veliko španskih državljanov, ki so ga pozdravili pred poslopjem Sveta.
Upam, da boste s pomočjo svojih številnih izkušenj, gospod predsednik, ter vaše sedanje odgovornosti v vlogi predsednika tega parlamenta lahko popravili ta ponesrečen vtis in preprečili, da bi se ponovil.
Predsednik
Predsednik je vedno zadovoljen, kadar je plenarno zasedanje polno, zlasti zaradi takšnih razlogov.
Metin Kazak
(BG) Gospod predsednik, kolegi in kolegice, Bolgarija je s pristopom v Evropsko unijo prispevala delujoč model strpnosti, ki je edinstven za Balkan in Evropo. Gradi na ravnovesju med načelom vključenosti manjšin na vsa področja političnega, družbenega, gospodarskega in kulturnega življenja države ter načelom ohranjanja njihove etnične in verske identitete. Ta model je omogočil način, da se medetnične napetosti v Bolgariji, ki so posledica tako imenovanega "procesa oživitve", premaknejo z mrtve točke. Točno ta model je s tem, ko je etnične spore preoblikoval v politični proces, obnovil dobre sosedske odnose med kristjani in muslimani.
V razvoju bolgarskega etničnega modela ima temeljno vlogo gibanje za pravice in svoboščine. To gibanje kot največja liberalna stranka na Balkanu brani osebne pravice in svoboščine ter ščiti manjšine, kakor določa zakon, je v skladu z evropskimi vrednotami in ne temelji na izvoru ali veri. Za razliko od drugih sosednjih držav stranka Gibanje za pravice in svoboščine ni nikoli posegla po nasilnih metodah, niti v obdobju najhujših povračilnih ukrepov, ki jih je zagrešil komunistični režim. Nikoli ni podpirala odstopnih zamisli ali ukrepov, ampak si prizadeva za soglasje vseh demokratičnih strank na nacionalni in evropski ravni za odločno nasprotovanje novim težnjam po etnični, rasni ali verski nestrpnosti.
Zdzisław Zbigniew Podkański
- (PL) Gospod predsednik, zloraba pesticidov in neustrezno upravljanje z odpadki sta poslabšala kakovost tal in pomenita grožnjo za naše državljane. Ena od naših prednostnih nalog bi morala biti, da njim in prihodnjim generacijam zagotovimo možnost proizvajanja zdrave hrane.
Rešitve, predlagane v poročilu gospe Gutiérrez-Cortines, ki vključuje seznam onesnaženih območij v vsaki državi članici in strategijo za izboljšanje razmer v teh območjih, so nedvomno korak v pravo smer, pri čemer upam, da bo takšnih korakov še več.
Vendar kemična onesnaženost in odprava njenih posledic ni celotna zgodba. Pojavila se je tudi nova in še bolj zaskrbljujoča težava, povezana s povečano proizvodnjo gensko spremenjene hrane, in sicer biološka onesnaženost. Zagotavljam vam, da je gensko spremenjena hrana nevarnejša od kemične onesnaženosti. Medtem ko se borimo proti kemični onesnaženosti, se moramo hkrati boriti tudi proti biološki onesnaženosti. EU mora odločno zavrniti uvedbo gensko spremenjenih organizmov v hrano.
Milan Horáček
(DE) Gospod predsednik, volitve v dumo 2. decembra so ponovno pokazale, da v Rusiji ne smemo pričakovati presenečenj. Velike spremembe v volilni zakonodaji, zaprtje in odstranitev potencialnih nasprotnikov, kot je Hodorkovski, ter večkratne aretacije Garryja Kasparova so povzročili namerno razdelitev in ustrahovanje opozicije.
Dosežki kampanje združene Rusije nas niso navdušili. Če zmaga Putinova stranka, demokracija izgubi. Ta uspešnost je še bolj vprašljiva zaradi dejstva, da v Parlamentu ni nobene stranke, ki bi bila kritična do vlade. Te volitve ne kažejo na nobeno skupno podlago za odnose med Evropo in Rusijo, ki bi temeljili na demokraciji, človekovih pravicah in pravni državi. Ta nespodbudni zadnji izid dogodkov nikakor ne pomeni nič dobrega za predsedniške volitve marca 2008, pri čemer nas hkrati opozarja na pomen našega razumevanja vrednot.
Willy Meyer Pleite
(FR) Gospod predsednik, zahvaljujem se vam za izjavo v imenu naše institucije o obsojanju umorov, ki jih je zagrešila organizacija ETA.
Preden preidem k svojemu vprašanju, bi rad povedal, da sem se prejšnji teden imel priložnost srečati z gospo Yolando Pulecio, katere hči Ingrid Betancourt je, kot veste, pridržana kot talka organizacije FARC od leta 2001. Parlamentu in Komisiji, Evropskim institucijam, zdaj posredujem njeno sporočilo, in sicer, da je temeljna vloga Unije, da podpre posredovanje Huga Cháveza, predsednika Venezuele, in francoskega predsednika Sarkozyja. Evropske institucije so v okviru portugalskega predsedstva 9. oktobra prav tako podprle to posredovanje.
To je zelo pomembno, ker se tako odpira pot za posredovanje, da se bo končalo trpljenje več talcev, ki so že dolgo pridržani, in omogočilo ponovno ureditev razmer v zvezi s sporom v Kolumbiji.
Zato Evropske institucije pozivam, naj navedene besede gospe Yolande Pulecio, matere Ingrid Betancourt, ne naletijo na gluha ušesa.
(Ploskanje.)
Gerard Batten
Gospod predsednik, 23. novembra je bila prva obletnica umora mojega volivca, Aleksandra Litvinenka, kar je bilo dejanje jedrskega terorizma, ki ga je podprla država. Snov, ki je bila uporabljena za njegov umor, polonij 210, je strogo nadzorovana in lahko izsledljiva do svojega izvora v Rusiji, celo do prvotne serije, iz katere izhaja. Zločin je lahko odobril le vrh ruskega političnega sistema.
Britanski organi so zahtevali izročitev ene same osebe, Andreja Lugovoja, vendar umor ni bil dejanje posameznika: vpletena je bila izurjena ekipa agentov. Britanska vlada je zagotovila, da je gospod Lugovoj v celoti odgovoren, zato da bi odvrnila pozornost od dejanske krivde. Sum krivde kaže nazaj v Kremelj. Če predsednik Putin ni naročil tega dejanja, zagotovo ve, kdo je kriv.
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Gospod predsednik, ob koncu leta Evropska komisija pripravi poročilo o omejitvah dostopa na trg dela.
Menim, da mora to poročilo nujno poudariti naslednji zadevi: prvič, omejitve za nove države članice so neupravičene, ker njihov pristop ni povzročil nobenih neravnovesij na trgih drugih držav Evropske unije, drugič, te omejitve ne smejo preseči prvih dveh let, določenih v evropski delovni zakonodaji.
Formula 2+3+2 se v državah članicah običajno uporablja kot odziv na določene aktualne politične zahteve.
Zato menim, da je treba vzpostaviti trdno stališče Evropskih institucij v prvih dveh letih, da se ustavi neupravičeno oviranje gibanja delovne sile.
Prav tako želim, da se potrdi načelo prednosti Skupnosti v razpravah Parlamenta o evropski modri kartici, ki bo omogočila uvoz delovne sile več kot 20 milijonov ljudi iz držav zunaj Evropske unije.
V skladu s tem načelom ni prav, da se delavci iz na novo pridruženih držav članic Evropske unije obravnavajo strožje kot delavci iz tretjih držav.
Justas Vincas Paleckis
Gospod predsednik, širitev schengenskega območja je čudovito božično darilo za Evropejce 21. stoletja, vendar je nastala nova evropska zavesa za naše sosednje države Ukrajino, Rusijo, Moldavijo in Belorusijo: finančna in birokratska zavesa, ki nadomešča nekdanjo železno zaveso. Prej so lahko naši sosedje za potovanje v mnoge nove schengenske države vizum dobili brezplačno ali po znižanih cenah. Zdaj morajo plačati med 35 in 60 EUR. To je v nekaterih od teh držav tretjina mesečne plače.
Finančni dobiček zaradi vizumske takse vpliva na EU negativno. Za običajne sosednje države je postala EU oddaljena dežela. Navsezadnje, več ljudi kot obišče EU, več jih lahko vidi, kako živimo, kar bo hkrati koristilo naši turistični industriji. Tudi finančno je bolje dovoljevati kot omejevati.
Ne potrebujemo evropske trdnjave. Obračam se na svoje kolege in predsednika Parlamenta ter jih prosim, da pozovejo Svet, da oceni razmere v zvezi z vizumsko takso za naše vzhodne sosednje države.
Toomas Savi
Gospod predsednik, opozarjam na dokument, s katerim se bo Parlament začel ukvarjati: predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredbe (ES) št. 1228/2003 o pogojih za dostop do omrežja za čezmejne izmenjave električne energije.
Zaskrbljen sem, ker predlog Komisije ne vsebuje člena, ki bi državam članicam dovoljeval, da omejijo uvoz električne energije iz tretjih držav, če so okoljski predpisi v teh državah manj strogi kot predpisi, ki veljajo v Evropski uniji.
Evropska unija ne sme popuščati dobaviteljem energije, ki proizvajajo elektriko po nizki ceni, ampak s katastrofalnimi posledicami za okolje. To bi bila popolna izdaja naših vrednot, prav tako bi bilo nepošteno do evropskih dobaviteljev energije, ki izpolnjujejo potrebne standarde.
Ryszard Czarnecki
(PL) Gospod predsednik, navezujem se nazaj na govora svojih kolegov poslancev in želim podati pripombe o volitvah v Rusiji. Pri tem sem se spomnil na staro šalo o tem, kako si lahko vsak Američan sam izbere avto, ki pa mora biti črn Ford. Vendar imam vtis, da si je veliko evropskih politikov oddahnilo, ker obstaja nekakšna stalnost, in da je v Rusiji še vedno nekdo, s komer lahko govorijo.
Seveda razumem gospodarske interese posameznih držav članic EU, zlasti večjih, ter posameznih lobističnih skupin in posameznih industrij, vendar naše tiho strinjanje z nespoštovanjem človekovih pravic v Rusiji ter zatiskanje oči in ušes Evropske unije lahko le spodbudit ruske organe, da bodo še naprej zapirali vedno več Kasparovov. Bolj kot v EU prikrivamo dogajanje v Rusiji in manj kot o tem govorimo, močnejša je politika zatiranja v tej državi, tako preprosto je to; zato predlagam, da spregovorimo o tem, kar se dogaja v Rusiji, ker se dogajajo slabe stvari.
Gisela Kallenbach
(DE) Gospod predsednik, opozarjam na položaj bolgarske umetnostne zgodovinarke Martine Baleve in njenega nemškega kolega s Svobodne univerze v Berlinu, Ulfa Brunnbauerja. Grozili so jima s smrtjo in njuno znanstveno delo na področju slikarstva je izpostavljeno sovražnim kampanjam, ki jih zlasti izvajata televizijska postaja Skat TV in radikalna stranka Ataka. Nedavno je ob koncu evropske volilne kampanje stranke Ataka na panoju pisalo: "Baleva na morišču - nemški Žid na grmadi." Bolgarsko javno tožilstvo junijske pritožbe zaradi javnega spodbujanja k umoru še ni obravnavalo. Zaradi varnostnih razlogov je gospa Baleva za zdaj v Nemčiji; zadevna TV postaja pa ponuja nagrado za podatke o tem, kje se nahaja. Bolgarska vlada se na to ne odziva, kar je za državo članico nezaslišano in nedopustno.
Kyriacos Triantaphyllides
- (EL) Gospod predsednik, v Lizboni je potekal vrh EU-Afrika V dogovorjeni skupni izjavi se je velik poudarek namenil sporazumom o sodelovanju med Unijo in afriškimi državami. Po besedah zadevnih komisarjev, gospoda Mandelsona in gospoda Michela, bodo ti sporazumi spodbudili razvoj Afrike.
Ne glede na dejstvo, da že več let dajemo prednost gospodarski pomoči pred politično, je vredno premisliti, kaj lahko še ponudimo afriškim državam, če vemo, da se je na primer v zadnjih 15 letih izvoz EU na afriško celino povečal za 84 %, kar je revne države prisililo, da so 57 % svojega BDP namenile uvozu hrane, ki bi jo sicer lahko proizvedle doma.
To sodelovanje bo koristilo le velikim evropskim podjetjem. Ne slepimo se in bodimo pošteni: pošiljamo denar, ki ga nato vzamemo nazaj.
Pál Schmitt
(HU) Hvala, gospod predsednik. V romunskih volitvah v Evropski parlament so mandat dobili štirje madžarski poslanci: Magor Csibi, Csaba Sógor, László Tőkés in Iuliu Winkler. To je pomemben izid in čudovita priložnost za madžarsko skupnost, da se bori za enako avtonomijo, kot v praksi obstaja v celotni Evropi, izobrazbo v maternem jeziku in neodvisno univerzo v madžarskem jeziku.
Zlasti želim izpostaviti škofa Lászla Tőkésa, s katerim je Parlament pridobil poštenega in odkritega poslanca, ki je predan demokraciji in človekovim pravicam. Izvoljen je bil kot neodvisni posamezni kandidat, ki ni na nobenem strankarskem seznamu, kar se je do zdaj redko zgodilo. K njegovemu uspehu na volitvah je v veliki meri pripomogla njegova poštena kampanja, ki je temeljila na vrednotah na podlagi človekovih pravic. Škof Tőkés je s svojimi dosedanjimi dejavnostmi postal nekakšna legenda v madžarski politiki, k čemur je prispevala tudi njegova vloga v romunskem prehodu k demokraciji ter vztrajni boj za največjo domačo nacionalno manjšino v Evropi, madžarsko skupnost v Romuniji. Menim, da je moja dolžnost, da v imenu delegacije madžarske ljudske stranke izrečem dobrodošlico našim rojakom, izvoljenim predstavnikom madžarske skupnosti na ozemlju Romunije. Hvala.
Maria-Eleni Koppa
(EL) Gospod predsednik, danes želim na plenarnem zasedanju postaviti vprašanje v zvezi z letalsko družbo Olympic Airlines. Menim, da je grška vlada opustila vsa prizadevanja za pogajanja o prihodnosti Olympic Airlines, s čimer je neizbežni sklep evropskega sodišča postal že vnaprej jasen.
Za takšno nesprejemljivo stališče ni nobenega opravičila, saj kot je znano, je Evropska unija v okviru svoje regionalne politike že priznala potrebo po okrepitvi te letalske družbe s sodobno opremo, da se zagotovijo dnevne povezave z oddaljenimi otoki te države.
Jasno je, da je grška vlada na podlagi prehitrega sklepanja zavrgla vse pravice in vsako priložnost za pogajanja za ohranjanje delovnih mest, s čimer je povzročila ogromne socialne težave. Hkrati so se tiho odstranile vse zahteve, s katerimi bi se preprečila razpršitev neopredmetenih sredstev družbe Olympic Airlines, ki imajo precejšnjo gospodarsko vrednost.
Tako sta grška vlada in Evropska komisija v imenu konkurence dosegli, da Grčija postaja drugorazredna destinacija. Temu bodo nasprotovale vse sile, ki si prizadevajo za prihodnost te države kot pomembne turistične destinacije.
Zsolt László Becsey
(HU) Hvala, gospod predsednik. Ponovno imamo razlog za zaskrbljenost zaradi etnične raznolikosti v regiji Vojvodina v severni Srbiji, saj je Evropski parlament večkrat odločil, da je treba to vrednoto zaščititi. V skladu s sporazumom o ponovnem sprejetju, v katerega je Srbijo sicer nepošteno prisila Evropska unija, nekatere ocene kažejo, da bo treba več deset tisoč ljudi, ki nezakonito prebivajo v priključenih državah članicah, poslati nazaj v Srbijo. Ker srbska vlada nima strategije za ponovno socialno in geografsko vključevanje te množice ljudi, srbska ustava zaman prepoveduje kakršne koli spremembe v deležu etničnih skupin prek poravnave, če se ponovno sprejete osebe ne naselijo v svoje prvotne kraje, ampak v Vojvodino, ki je razvitejša regija. Ni naključje, da se tudi prazna stanovanja tukaj uvrščajo na policijski seznam. Poleg tega se lokalni prebivalci upravičeno bojijo vala beguncev s Kosova. Napetosti so še povečali vojaški popisi novejše zgodovine, v kateri so bili Madžari v Vojvodini lojalni srbski državljani, vendar jih država, ki je partnerica za mir v Natu in ki si prizadeva za mirno rešitev spora na Kosovu, obravnava kot neupravičene. Hvala, gospod predsednik.
Marianne Mikko
(ET) Gospe in gospodje.
Evropa na račun liberalizacije energetskega trga ne sme žrtvovati varnosti. Vsaj ne, dokler tretje države uporabljajo energijo kot orodje zunanje politike.
S kupovanjem plinovodov v Moldaviji je ruska družba Gazprom izkoristila zamrznjen konflikt v Pridnestrju in prekinila dobavo plina ter zaprla izvozne poti.
Glede na ranljivost Moldavije sem prepričan, da bo vzpostavljanje novih partnerstev med različnimi tržnimi regijami, državami članicami in tretjimi državami, ki ustrezajo našim merilom, spodbudilo našo varnost oskrbe z energijo.
Manjše države članice si morajo še bolj prizadevati, da si zagotovijo to varnost. Estonsko gospodarstvo in vojska sta se morala morda nič kolikokrat podredili gospodarstvu in vojski naše sosede ter sta veliko manjša od gospodarstva in vojske osvajalske Rusije.
Za Estonijo imata proizvodnja in distribucija energije strateški pomen. Menim, da se glede na to določena podjetja ne bi smela ločevati in bi morala ostati v državnem lastništvu. Prosim, verjemite, da je to za nas zelo pomembno.
Emmanouil Angelakas
(EL) Gospod predsednik, naj spomnim na kruti napad na novinarja grške etnične manjšine 5. decembra v Istanbulu. Omenjeni novinar je Andreas Robopoulos, dopisnik kanala MEGA grške televizije in urednik časopisa v grškem jeziku ECHO. Neznani napadalci, ki so oblastem morda poznani, so ga po hrbtu pretepli s palico, zaradi česar je utrpel večkratne zlome roke in poškodbe glave, ki jih je bilo treba šivati.
Ta napad se je zgodil pred prostori časopisa ECHO v okraju Pera. Napadalci so svojo žrtev pustili ležati na tleh v mlaki krvi. Pred tem se je zgodilo veliko drugih napadov, kot so umor armenskega etničnega novinarja Hranta Dinka 19. januarja v Istanbulu in dogodki 13. decembra, ko so buldožerji turškega oddelka za gozdarstvo uničili samostan spremenitve na otoku Hejbeliada (Halki).
Evropski parlament, ki je na najvišjem političnem položaju demokracije v Evropski uniji, pozivam, naj izvede natančno raziskavo in se odločno odzove z obsojanjem takšnih zločinov s strani države, ki si prizadeva za pridružitev Evropski uniji, medtem ko hkrati napada lastne državljane.
Marios Matsakis
Gospod predsednik, danes je dan človekovih pravic, medtem ko je ves svet je preplavljen s številnimi primeri kršenja človekovih pravic. Med temi primeri je tudi moja majhna država Ciper. Turške sile že 33 let zasedajo del otoka in 200 000 beguncem ne dovolijo vrnitve domov. Turška vojska že 33 let nadzoruje nenaseljeno mesto Famagusta in ga uporablja za izsiljevanje skupnosti ciprskih Grkov. Turški vojaki že 33 let delijo glavno mesto Nikozija na dva dela, kakor je bil razdeljen Berlin. In vse to zato, ker turško politiko na Cipru določa turška vojska.
Upajmo, da bo nova vlada gospoda Erdogana spoznala, da za okupacijo države članice EU ni opravičila in bo turškemu načelniku generalštaba gospodu Buyukanitu naročila čimprejšnji umik njegovih sil z otoka.
Hanna Foltyn-Kubicka
(PL) Gospod predsednik, pravkar končane parlamentarne volitve v Rusiji bi težko opisali drugače, kot da gre za neslano šalo na račun demokracije. Zlasti skrb vzbujajoča je 99-odstotna volilna udeležba in podpora združeni Rusiji na območju Čečenije.
Primer Čečenov je značilen. Prebivalci te države nimajo nobenega razloga, da bi glasovali za Putinovo vlado. Večkrat se je govorilo o neskončnem trpljenju, ki so ga prestali pod to vlado. V demokratični državi se ne zgodi, da bi bili volilna udeležba in podpora vladajoči skupini praktično 100-odstotni. Poleg tega nas to živo spominja na volitve v totalitarističnih državah.
Podobnosti je še več. Te volitve so pokazale, da za opozicijo v Rusiji ni več prostora. Svoboda govora je omejena in medije nadzoruje država. Vrača se kategorija političnih zapornikov. To kategorijo sestavljajo tisti, ki imajo pogum, da odkrito nasprotujejo režimu, pri čemer demokracija postaja fasada, za katero lahko Putin, ta krepostni demokrat, počne kar koli hoče.
Mairead McGuinness
Gospod predsednik, v pripravah na božič smo ponavadi dobre volje. Vendar moram povedati, da je Irska zdaj pretresena zaradi mladih, ki umirajo zaradi jemanja kokaina. Prav danes bo pokopano mlado dekle, o čemer se v tej državi veliko razpravlja, ker je bila znana. Vendar menim, da je to vprašanje zelo resno, ne samo za Irsko, ampak tudi za veliko držav članic in njihovih mladih, pri čemer jemanje drog zdaj postaja hobi.
Evropska unija in posamezne države članice morajo ta problem reševati neposredno in na dva načina. Očitno moramo onemogočiti dobavo, vendar je to lahko zelo težko. To je treba narediti s kakovostnejšo policijsko dejavnostjo in boljšim sodelovanjem med državami članicami. Vendar moramo prekiniti povpraševanje, pri čemer se morajo mladi zavedati nevarnosti drog, ki se jih moramo dejansko zavedati vsi. To morajo upoštevati tudi tisti, ki spodbujajo legalizacijo drog.
Na koncu pozivam vse, ki zdaj nestrokovno posegajo na to področje, da s tem prenehajo, in izražam sožalje družinam na Irskem, ki so izgubile svoje najdražje.
Silvia-Adriana Ţicău
(RO) Gospod predsednik, podnebne spremembe predstavljajo eno najzapletenejših težav mednarodne skupnosti.
Te dni konferenca na Baliju združuje delegacije iz 190 držav, več sto strokovnjakov in nevladnih organizacij ter več kot 1 400 novinarjev.
Skupni cilj je oblikovati časovni načrt za zmanjšanje podnebnih sprememb tudi po letu 2012.
Na izzive v zvezi s podnebnimi spremembami se lahko odzovemo z razvijanjem znanstvenih raziskav, prilagajanjem na podnebne spremembe, zmanjšanjem emisij toplogrednega plina, razvijanjem in izvajanjem globalne energetske strategije.
V okviru konference na Baliju mora Evropska unija prevzeti glavno vlogo v boju proti podnebnim spremembam.
Ukrepi, ki jih je Unija že izvedla na določenih področjih, kot so letalstvo, spodbujanje vozil z manjšim onesnaževanjem, kakovost goriva in kakovost zraka, bodo pripomogli v boju proti podnebnih spremembam ter spodbudili gospodarski razvoj.
Zita Pleštinská
(SK) Gospod predsednik, pod totalitarnimi režimi so se prebivalci Vzhodne Evrope pogosto bali carinskega nadzora in članstvo v EU mnogi tesno povezujejo s končanjem takšnega nadzora.
Evropske regije, ki so s svojimi dejavnostmi podpirale sodelovanje na mejnih območjih, so znatno prispevale k odstranitvi ovir na mejnih območjih. Čezmejna združenja so nas, poslance Parlamenta, spodbudila, da smo pritisnili na zadevne stranke, da upoštevajo prvotne roke, določene za širitev schengenskega območja.
Veseli me, da so se njihova pričakovanja v zvezi s tem izpolnila in da bodo 20. decembra opolnoči odstranjeni zadnji ostanki železne zavese in bodo evropske regije brez meja postale resničnost. S pristopom Slovaške republike k schengenskemu območju ter odprtjem meja s Češko republiko, Poljsko, Madžarsko in Avstrijo se bo ustvarilo novo področje za tesno sodelovanje.
Upam, da se bodo vsa združenja, vasi in mesta na mejnih območjih odzvala povabilu regije Tatry ter na mejnih prehodih 21. decembra slavila največji uspeh evropskega združevanja, in sicer odpravo meja, ki so jih včasih ločevale.
Richard Corbett
Gospod predsednik, prehitel bi božič in se zahvalil, tokrat Evropski komisiji, ker je napovedala pomoč več kot 170 milijonov EUR iz evropskega solidarnostnega sklada za pomoč pri čistilnih akcijah po poplavah v moji državi in zlasti v moji regiji to poletje. Razumem, da bo to v primeru odobritve drugi najvišji znesek od vseh izplačanih iz evropskega solidarnostnega sklada. Kot poslanec Evropskega parlamenta iz ene od bolj prizadetih regij lahko rečem, da je vsak prispevek dobrodošel. Solidarnost preostale Evrope je v mojem volilnem okrožju zelo dobrodošla.
Predsednik
Ponavadi predsednik ne komentira besed govorcev, vendar na mojem seznamu piše "170 EUR" in ne "170 milijonov EUR", pri čemer sem vesel, da Združeno kraljestvo tokrat nima pripomb.
(Smeh.)
Ljudmila Novak
Rada bi vas obvestila o dogajanjih na hrvaško-slovenski meji.
Hrvaška stran ponovno uveljavlja prakso storjenih korakov v naravi kot načinom reševanja odprtih mejnih vprašanj s Slovenijo. Najprej so Hrvati začeli prodajati zemljo na spornem ozemlju, na levem bregu Dragonje, potem so na spornem ozemlju zgradili most na Hotizi. V zadnjem času so v snežniških gozdovih prav počasi premaknili mejo in njihovi gozdarji so začeli sekati drevesa.
V Razkrižju pa so mirno zakoličili za novo stavbo obmejne kontrole, ne da bi hrvaško zunanje ministrstvo o svoji nameri predhodno obvestilo slovensko stran, čeprav bi jo v skladu s sprejetimi dogovori moralo; prav tako niso obvestili slovenskih lastnikov zemljišč, kjer nameravajo postaviti prehod.
Kljub slovenski načelni podpori vstopu Hrvaške v EU, bi se Hrvaška morala držati sprejetih dogovorov med državama, če želi opravičiti svoj status kredibilne kandidatke za vstop v EU.
Viktória Mohácsi
(HU) Najlepša hvala, gospod predsednik. Gospe in gospodje, na današnji dan leta 1948 je generalna skupščina ZN sprejela Splošno deklaracijo o človekovih pravicah, danes torej lahko praznujemo dan človekovih pravic. S spoštovanjem, zanima me, ali resnično imamo razlog za praznovanje? Nobenega dvoma ni, da so vrednote, izražene v tem dokumentu, še danes temelj za Unijo in našo evropskost. Vendar le zato, ker praznujemo, ne smemo spregledati, da v veliko državah članicah Unije, od Madžarske do Grčije in od Slovaške do Nizozemske, pri čemer bi lahko naštel še več primerov, še vedno obstajajo in rastejo politične skupine, ki se skrivajo v uniformah in ki zbujajo dvome v prav te vrednote, ko razkazujejo simbole propadlih diktatur. Vse pristojne evropske politike prosim: naredimo praznovanje še lepše, tako da skupaj ukrepamo proti ekstremističnim skupinam. Upam, da bo moji skupini uspelo predlagati sklep Parlamenta za protestiranje proti oblikam ekstremizma. Prav gotovo ni primernejšega časa za sodelovanje, kot je današnji mednarodni dan človekovih pravic. Najlepša hvala.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Gospod predsednik, naj vas spomnim, da je bila 5. decembra obletnica rojstva velikega Poljaka in Evropejca, poljskega voditelja države Józefa Piłsudskega. Ta karizmatična osebnost je bila odličen in junaški poveljnik, ter tudi predvsem pristni državnik, ki je pomembno prispeval k ponovnemu nastanku poljske države.
Pod njegovim vodstvom je poljska armada leta 1920 ustavila marš boljševikov, ki so si nameravali podrediti celotno Evropo. Zavzemal se je za življenje v miru in sožitju s sosedi ob spoštovanju popolne suverenosti. Prav tako je dejal, da se je Poljska soočila s pomembnim vprašanjem: ali naj bo enakovredna z drugimi velikimi svetovnimi silami, ali naj bo manjša država, ki potrebuje zaščito močnejših? Poljska na to vprašanje še nima odgovora; svoje moči mora še preučiti. V zvezi s tem je pred nami veliko truda in mi, ki smo sedanja generacija, se bomo morali na to dobro pripraviti. Te besede so danes, ko je Poljska ena od 27 držav članic Evropske unije, še vedno aktualne.
Milan Gaľa
(SK) Gospod predsednik, 19. novembra 2007 je bila odprta avtocesta A6, ki povezuje Bratislavo in Dunaj. Menim, da je to zgodovinski dogodek, ki bo znatno izboljšal avtocestne povezave med Slovaško republiko in Avstrijo.
Po treh letih intenzivnih del na A6 in po tem, ko je Slovaška republika vstopila v schengensko območje, bodo stiki med tema dvema državama prav gotovo postali še uspešnejši.
Avstriji se zahvaljujem za uspešno izveden projekt v sodelovanju s Slovaško republiko. Odprtje avtoceste A6 za Slovaško republiko pomeni prvo povezavo z vseevropskimi transportnimi koridorji. To bo olajšalo sedanjo obremenjenost drugih prometnih poti.
Jörg Leichtfried
(DE) Gospod predsednik, prejšnji petek se je predsednici avstrijskega parlamenta, Barbari Prammer, predložilo več kot 70 000 podpisov za strožjo zakonodajo o prevozu živine. Pobudo državljanov je sestavila majhna skupina ljudi pod vodstvom enega od mojih rojakov in kolegov, Helmuta Schaupensteinerja, ter ob podpori predane novinarke, Maggie Entenfeller. Teh 70 000 podpisov jim je uspelo pridobiti v kar najkrajšem času.
To pobudo v celoti podpiram in 70 000 podpisov kaže, da niti prebivalstvo ni več pripravljeno le nemo spremljati takšnih tragičnih dogodkov. Kot poslanec Evropskega parlamenta menim, da je moja dolžnost, da vas, gospe in gospodje, obvestim o odličnem izvajanju pobude proti prevozu živine in nas pozovem, da tukaj končno nekaj storimo za preprečevanje sedanjega dogajanja na evropskih cestah v prihodnosti.
Ján Hudacký
(SK) Gospod predsednik, 4. decembra 2007 je ustavno sodišče v Slovaški republiki presodilo, da zakonodaja o prekinitvi nosečnosti, ki dovoljuje umetne splave do 12. tedna nosečnosti brez utemeljitve, ponavljam, brez kakršne koli utemeljitve, ne krši ustave Slovaške republike.
Vendar ustava Slovaške republike navaja varovanje človeškega življenja tudi pred rojstvom. Obžaluje, da bo današnji dan v zgodovino Slovaške republike zapisan s krvjo otrok, ki ne bodo imeli možnosti, da se rodijo in živijo.
Obžalujem, da večina sodnikov ni bila sposobna zbrati dovolj poguma, da bi potrdila načelo varovanja človeškega življenja kot najvišje načelo. Opravičevanje splavov nerojenih otrok na podlagi tako imenovanih človekovih pravic, ali pravic žensk, pri čemer te pravice nimajo nič skupnega s človeško naravo in človeškim dostojanstvom, je obžalovanja vredno in ga je treba obsoditi.
Maria Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Gospod predsednik, prej se je govorilo o zaskrbljenosti Grkov zaradi vprašanja v zvezi z Olympic Airlines. Zagotoviti moramo, da bodo letala Olympic še naprej letela.
Vendar obstaja še ena težava, ki skrbi Grke in o kateri je potekala razprava v grškem parlamentu na pobudo podpredsednika (prvega govornika), gospoda Sourlasa: nevarnost, ki so ji mladi izpostavljeni zaradi uporabe tehnologij in računalnikov. Odvisnost od tega novega fenomena povzroča bolezni mladih, zaradi česar niso sposobni delovati v družbi, kar uničuje njihove možnosti za izobraževanje in delo.
Hkrati ni zagotovljenih zaščitnih ukrepov. Naše vprašanje je torej: zakaj svobodna konkurenca na odprtem trgu dovoljuje proizvodnjo in uvoz video iger iz tretjih držav njihovo razširjanje ter nenadzorovano delovanje internetnih kavarn, ki so odprte 24 ur. Kako se lahko ta trg nadzoruje? Kakšna je evropska subvencija za zagotavljanje varnega interneta za mlade? Kakšni ukrepi se izvajajo za zdravljenje bolezni, za katerimi trpijo mladi zaradi zasvojenosti z računalniki in internetom? Kako pristojni organi za kazenski pregon nadzorujejo elektronski kriminal na evropski ravni?
Dushana Zdravkova
(BG) Gospod predsednik, kolegi, na večer začetka ratifikacije lizbonske pogodbe in podpisa Listine o temeljnih pravicah vas želim opozoriti na Bolgarijo in dejstvo, da so na žalost bolgarska vlada, njena administracija in predstavniki vladajoče koalicije v Parlamentu še vedno zelo daleč od izvajanja nekaterih osnovnih temeljnih načel. To so načela odprtega vodenja, preglednosti in predvsem odgovornosti v postopku sprejemanja odločitev.
Zadnjih nekaj dni so bili bolgarski državljani priča še enemu poskusu vlade, da bi uporabila nejasna merila za skrivno ponovno razdelitev državnega proračunskega presežka in omogočila nenadzorovano polnjenje tako imenovanih "črnih kovčkov" vladajočih strank. Več kot enkrat se je v zadnjih letih zgodilo, da je prevladujoča politična praksa prišla na oblast in tam ostala zaradi kupovanja glasov in ne zaradi dobro opravljenega dela.
Kot poslanec Evropskega parlamenta in predstavnik največje opozicijske stranke v Bolgariji ter desne politične sile z enakimi vrednotami kot Evropska ljudska stranka menim, da sedanji status quo političnega modela v Bolgariji državljane odtujuje od postopka sprejemanja odločitev in povečuje njihov sum o korupcijah. V kampanji javnega ozaveščanja v zvezi z lizbonsko pogodbo in Listino o človekovih pravicah smo pripravljeni spodbujati načela učinkovitega in preglednega vodenja ter državljane prepričati v vrednote, navedene v teh dveh dokumentih.
Péter Olajos
(HU) Najlepša hvala, gospod predsednik. Letos so v vseh 27 državah članicah Unije potekala mnoga praznovanja v počastitev rojstva Evropske unije in njene 50. obletnice ali rojstnega dne. Pred kratkim, v začetku decembra, sem se udeležil takšnega dogodka v Mosonmagyaróvárju. Mosonmagyaróvár je mesto na meji s Slovaško, Avstrijo in Madžarsko, zato ni presenetljivo, da se je tam zbralo zelo veliko županov iz vseh treh držav. Sodelujoči župani so predstavili pobudo, ki je bila oblikovana za Evropski parlament ali njegovega predsednika. Bistvo te pobude je, da mora Evropski parlament po zgledu tradicij antične Grčije prvič pozvati k premirju po vsem svetu leta 2008 med olimpijskimi igrami v Pekingu. Gospod predsednik, slogan tega poziva je "17 dni miru". Župani so 1. decembra začeli zbirati podpise in peticijo vam, gospod predsednik, želijo predati spomladi tukaj v Strasbourgu. Prosili so me, naj vam ta poziv posredujem, kar sem naredil. Hvala.
Nickolay Mladenov
(BG) Gospod predsednik, v stik z mano so stopili predstavniki bolgarske konfederacije za varstvo zdravja, ki jo je ustanovilo dvanajst organizacij bolnikov za zaščito interesov milijon Bolgarov s kroničnimi boleznimi. V zadnjih nekaj letih je farmacevtska politika v Bolgariji povzročala resno zaskrbljenost. Čeprav se sredstva, namenjena zdravstveni oskrbi, povečujejo, je z njimi iz leta v leto mogoče kupiti manj zdravil. Na žalost njihova cena vključuje tudi 20-odstotni DDV. Bolgarski bolniki so zaskrbljeni, da njihovi predstavniki ne smejo sodelovati pri spremljanju in nadziranju porabljenega denarja v zdravstvu. Vztrajajo pri vključevanju v te procese, s čimer se lahko zagotovi preglednost. Potem, ko so se več let poskušali pritožiti bolgarski vladi, so se zdaj odločili, da se obrnejo na Evropsko komisijo in Evropski parlament.
Več kot milijon Bolgarov trpi zaradi kroničnih bolezni, pri čemer ne dobivajo zadostne zdravstvene zaščite. Poleg tega težave v farmacevtski politiki vplivajo na interese več kot 80 evropskih farmacevtskih proizvajalcev, ki prav tako želijo večjo preglednost. Zato s tega govorniškega odra pozivam bolgarske organe in institucije EU, naj podprejo prošnjo organizacij bolnikov za večjo preglednost.
Edit Bauer
(SK) Gospod predsednik, želim obravnavati vprašanje radijskih postaj za manjšine v Slovaški republiki, ki bodo kmalu prenehale delovati.
Zakonit radio Slovaške republike je zakonsko zavezan k predvajanju v jezikih nacionalnih manjšin. Vendar se je prejšnji teden uredništvo radia odločilo, da bo prenehalo s predvajanjem programa Rádio Pátria v jezikih manjšine na srednjem valu zaradi pomanjkanja finančnih sredstev. To bi pomenilo konec predvajanja v madžarščini, rusinščini in ukrajinščini.
Če slovaški parlament med sprejemanjem proračuna za prihajajoče leto ne nameni finančnih sredstev za predvajanje na srednjem valu, se bo predvajanje v jezikih manjšin končalo 1. januarja. Na Slovaškem ima to predvajanje 80-letno tradicijo. Prav tako se je sklenilo, da se bo predvajanje nadaljevalo prek interneta, čeprav ima po ocenah računalnik le 1 % poslušalcev in prek njega posluša radio. Vendar obstajajo tudi druge rešitve ...
Tunne Kelam
Gospod predsednik, ta konec tedna bo Evropski svet govoril o težavah z energijo, ki so postale vprašanje splošne varnosti.
Ob upoštevanju tega bi na Evropski svet naslovil tri želje.
Najprej pozivam Svet, naj podpre predloge Komisije o ločevanju lastništva in omejevanju večinskega deleža kapitala tretjih držav na trgu električne energije in plina. To je ključno pri zagotavljanju pravične konkurence in izogibanju nepreglednim poslom med državnimi monopoli.
Nato pozivam države članice, naj omejijo uvoz električne energije iz tretjih držav v primerih, kadar bi to znatno ogrožalo dolgoročno varnost dobave.
Nazadnje opominjam Svet na resolucijo Evropskega parlamenta o nadzoru energije iz septembra, ki predlaga delovno mesto zunanjega uradnika za nadzor energije.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Gospod predsednik, danes, na začetku tretjega tisočletja se svet srečuje s težavami iz preteklosti, ki še niso rešene in ki jih spremljajo novi izzivi. Lahko smo ponosni, da Evropska unija ustvarja spremembe in da so naše najvišje vrednote človekove pravice, svoboda, demokracija, strpnost, prosti trg, izboljšan življenjski standard in skrb za naravno okolje.
Če želimo učinkovito uresničevati te zamisli in cilje, mora naša Unija biti poslovno usmerjena in dosledna. Približujemo se koncu ene posebne faze dela: smo v procesu sprejemanja reformne pogodbe, lizbonske pogodbe. To je zelo dobro, vendar nam je življenje pripravilo nove izzive. Pri izvajanju vseh določb Pogodbe in nadgradnji delovanja EU in njenih institucij moramo in želimo govoriti o prihodnosti, boljši prihodnosti za Evropo, za naše države članice ...
(Predsednik je prekinil govornika.)
Eluned Morgan
Gospod predsednik, nadaljujem svojo strasbourško tradicijo naštevanja in sramotenja držav članic, ki ne izvajajo lizbonskih direktiv.
Vseh 27 držav članic se je leta 2005 strinjalo glede oblikovanja okvira za določanje zahtev za okoljsko primerno zasnovo izdelkov, ki rabijo energijo. Samo šest držav članic je do avgusta 2007 sporočilo, da so to direktivo v celoti prenesle v nacionalno zakonodajo. Komisija je začela postopek za ugotavljanje kršitev proti 21 državam članicam in do zdaj še 15 držav članic ne deluje v skladu s to zakonodajo.
Sramotilni seznam vključuje Nemčijo, Italijo, Luksemburg (še enkrat), Portugalsko, Malto, Ciper, Poljsko, Češko republiko, Slovaško, Slovenijo, Madžarsko, Finsko, Dansko, Estonijo in Grčijo.
Ta teden, ko poteka konferenca na Baliju, je žalitev, da države članice ne upoštevajo ukrepov, glede katerih so se prej strinjale in ki bi že lahko zelo vplivali na reševanje vprašanja o podnebnih spremembah.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Gospe in gospodje, današnji dan pomeni prelomnico na zahodnem Balkanu in tudi v življenju celotne Evropske unije. Danes se izteče rok za dosego sporazuma med Srbi in Albanci. Morali bi predvideti, da so prizadevanja trojke za dosego tega sporazuma obsojena na neuspeh. Zelo verjetno bo Kosovo razglasilo svojo neodvisnost v roku dveh mesecev in še vedno je težko oceniti posledice, ki jih bo to dejanje imelo zunaj regije zahodnega Balkana. Kosovo bo protektorat Unije. Rešitev spora na Kosovu bo odločilni preskus za skupno zunanjo in varnostno politiko. Ali bomo sposobni doseči enotno stališče, ali bomo žrtve prepirov med Ameriko in Rusijo? Če Unija ne bo enotna, bo to pomenilo resno nevarnost za usklajenost in evropsko vključevanje te regije, zato je zelo pomembno, da se na Kosovu doseže dobra in pravična rešitev spora. To je odgovornost Unije.
Jacky Hénin
(FR) Gospod predsednik, 6. decembra je industrijsko sodišče v Strasbourgu izdalo sklep v zadevi Evropski parlament proti nekaterim zaposlenim v njem. Citiram: "Ugotavlja, da pogodba o dodelitvi med delovno silo in Evropskim parlamentom ni veljavna, ugotavlja, da projektna pogodba med delovno silo z zaposlenimi ni veljavna, izjavlja in razsoja, da se mora pogodbeno razmerje med vlagajočim zaposlenim in Evropskim parlamentom skleniti s pogodbo za nedoločen čas."
Čestitam za pogum začasno zaposlenim, ki se niso zmenili za ustrahovanje in ostalo izzivanje, da bi se priznale njihove pravice. Upam, gospod predsednik, da se bo upravi hitro naročilo, naj dokončno konča ta primer, ker bo sicer le diskreditirala naše institucije na področju zaposlovanja.
Ioan Mircea Paşcu
Gospod predsednik, danes bom obravnaval vprašanje pravega ravnovesja med bojem proti korupciji in demokracijo. Mednarodna podoba korupcije je v nekaterih državah, vključno z Romunijo, tako močna, da nastaja prepričanje, da je v boju proti korupciji dovoljeno spreminjati demokracijo. Posledično Bruselj nenehno poziva in glasno pozdravlja krepitev instrumentov za boj proti korupciji, vendar je običajno tiho, kadar so navedeni instrumenti izrabljeni, saj so prvotno namenjeni notranji politični uporabi.
Če je torej boj proti korupciji prednostna naloga, kar mora tudi ostati, mora biti pohvala, ki jo nekdo sliši od predstavnikov demokracije, enako zastopana kot kritika pretiravanja in kršenja temeljnih pravic državljanov. V nasprotnem primeru se bo pod pretvezo boja proti korupciji ogrozila sama demokracija in odkrito rečeno menim, da je to enako, če ne še bolj škodljivo.
Manolis Mavrommatis
(EL) Gospod predsednik, 1. december je bil svetovni dan boja proti aidsu, dan spomina na vse žrtve te bolezni, ki je še vedno kuga našega planeta. Po podatkih najnovejših raziskav Svetovne zdravstvene organizacije se odstotek okuženih z virusom HIV ni spremenil, medtem ko se je število novih primerov zmanjšalo. Kljub temu so številke še vedno zelo previsoke.
V vprašanju, ki sem ga postavil Evropski komisiji, sem predlagal, da se izdajo poštne znamke, ki bi dvignile javno ozaveščenost o aidsu; to zamisel je podprl komisar, pristojen za zadeve v zvezi z zdravjem, Markos Kyprianou. Kostis Hatzidakis, do pred nekaj meseci naš kolega poslanec, zdaj pa grški minister za promet in komunikacije, je moj predlog odobril; Grčija je natisnila in izdala znamke v spomin na žrtve aidsa in dobiček od prodaje teh znamk se bo uporabil za nakup zdravil za okužene z virusom HIV. Komisija je vseh 27 držav članic spodbudila, naj storijo enako. Grčija je naredila prvi korak.
Predsednik
S tem se zaključujejo enominutni govori.
