Multilingvismul, un avantaj pentru Europa şi un angajament comun (prezentare succintă)
Preşedintele
Următorul punct pe ordinea de zi este raportul elaborat de domnul Graça Moura, în numele Comisiei pentru cultură şi educaţie, referitor la multilingvism: un avantaj pentru Europa și un angajament comun.
Vasco Graça Moura
Comunicarea Comisiei intitulată "Multilingvismul: un avantaj pentru Europa şi un angajament comun” continuă o serie deja lungă de documente elaborate de Parlament, Comisie, Consiliu, Comitetul Regiunilor şi de Comitetul Economic şi Social European, în care problema multilingvismului este abordată din mai multe unghiuri.
În raportul meu, reiterez poziţiile adoptate anterior de Parlamentul European şi în general sprijin punctul de vedere al Comisiei conform căruia diversitatea lingvistică şi culturală a UE constituie un avantaj competitiv semnificativ, iar programele de predare a limbilor străine şi de schimburi şcolare şi culturale, atât în interiorul, cât şi în afara UE, trebuie să fie sprijinite fără echivoc.
De asemenea, subliniez importanţa limbii ca factor de incluziune socială. Confirm importanţa dialogului cu alte regiuni ale globului, ţinând seama de legăturile specifice lingvistice, istorice şi culturale dintre UE şi ţările terţe. Semnalez necesitatea elaborării de politici de susţinere a traducerilor, atât literare, cât şi tehnice. Abordez aspectul multilingvismului în sectorul audiovizual, necesitatea de a susţine profesorii de limbi străine şi extinderea indicatorilor de competenţe lingvistice pentru a acoperi toate limbile oficiale ale UE, fără a aduce atingere includerii altor limbi vorbite şi studiate în Europa, inclusiv greaca şi latina clasică.
În ceea ce priveşte predarea limbilor străine, atât în cursul şcolarizării, cât şi la maturitate, susţin, între altele, că educaţia în limba maternă este fundamentală faţă de toate celelalte forme de instruire. Părinţii şi tutorii trebuie să poată alege limba oficială în care vor fi educaţi copiii lor în ţările care coexistă mai multe limbi oficiale şi regionale. De asemenea, niciun copil de vârstă şcolară nu ar trebui să fie privat de educaţie în limba oficială a statului.
Aş vrea să subliniez faptul că nu există niciun punct în raportul meu care să pună la îndoială importanţa limbilor regionale sau minoritare. Recunosc în mod clar şi respect aceste limbi şi nu încerc să împiedic răspândirea acestora. Nu există niciun aspect în raportul meu care să fie incompatibil cu aceste limbi. Cu toate acestea, membrii socialişti, liberali şi verzi au supus atenţiei o propunere alternativă care omite pur şi simplu cele trei puncte pe care tocmai le-am menţionat.
Drept urmare, principiile care sunt legate de drepturile fundamentale şi de libertăţile persoanelor şi care au fost păstrate cu sfinţenie, acceptate şi practicate timp îndelungat în Uniunea Europeană sunt pe cale de a fi eliminate din cauza presiunii exercitate de naţionaliştii galicieni, catalani şi basci. În cazul în care această propunere alternativă va fi adoptată, înseamnă că Parlamentul European a cedat.
Aceste intenţii sunt perfect clare. În ediţia de astăzi a ziarului spaniol El País, puteţi citi la pagina 37 că, cu doar trei luni în urmă, Curtea Supremă a decis că în formularul de preînscriere în şcoli ar trebui inclusă o rubrică în care părinţii să menţioneze limba în care doresc să fie educaţi copiii lor în ciclul primar de învăţământ, ceea ce guvernul catalan nu a făcut încă.
Nu cred că această alternativă ar trebui să fie acceptată. Spre deosebire de argumentele prezentate în raportul meu, duce la o protecţie inacceptabilă a tendinţelor naţionaliste extremiste şi contrazice în mod inacceptabil drepturile şi libertăţile noastre fundamentale şi chiar şi principiul subsidiarităţii, fără a mai menţiona faptul că această alternativă este contrară şi principiilor consfinţite în textele anterioare ale Parlamentului European şi ale Consiliului şi care nu au fost niciodată puse la îndoială.
Solicit, prin urmare, foarte multă atenţie din partea acestei Camere. Alternativa propusă trebuie să fie respinsă şi trebuie adoptat raportul meu, aşa cum s-a întâmplat în cadrul Comisiei pentru cultură şi educaţie la 17 februarie, cu 20 de voturi pentru, 3 împotrivă şi 8 abţineri.
Dle preşedinte, Uniunea Europeană trebuie să fie un loc în care se respectă democraţia şi pluralismul, nu un loc al excluderii şi al îngrădirii iraţionale a drepturilor şi libertăţilor fundamentale.
Louis Michel
Dle preşedinte, doamnelor şi domnilor, aş vrea să-i mulţumesc mai întâi domnului Graça Moura pentru raportul din proprie iniţiativă privind multilingvismul.
Acest raport susţine abordarea Comisiei şi pune accentul pe calitatea predării limbilor străine şi pe calitatea profesorilor, pe o abordare integrată pentru a ajunge la toate păturile societăţii, pe diversitatea lingvistică, în timp ce facilitează înţelegerea rolului mijloacelor media şi al traducerilor literare, precum şi pe legăturile lingvistice şi culturale cu ţările terţe.
Sunt de aceeaşi părere cu raportorul că multilingvismul are un impact major asupra vieţii de zi cu zi a cetăţenilor Europei, dată fiind abundenţa comunicărilor, mobilitatea şi migraţia în creştere şi globalizarea sporită.
Principiul limbii materne plus două alte limbi străine şi învăţarea limbilor străine de la o vârstă fragedă reprezintă puncte de referinţă pentru politica noastră privind multilingvismul. Abordarea noastră se bazează pe acest drept intrat în uz. Aceasta consolidează importanţa învăţării pe tot parcursul vieţii, iar obiectivul său este includerea celor mai vulnerabile grupuri ale societăţii noastre. Mă refer în special la cei care şi-au abandonat studiile, la imigranţi şi la cei care vorbesc doar o singură limbă sau care sunt mai puţin competenţi din punct de vedere lingvistic.
În plus, dorim să ne intensificăm eforturile în legătură cu ucenicii, adulţii şi persoanele mai în vârstă, care nu mai frecventează o unitate de învăţământ şi care stagnează.
Salut sprijinul pe care îl acordaţi abordării noastre. Pentru a ajunge la aceste grupuri, sunt esenţiale motivaţia individuală şi punerea în aplicare a unor metode de predare adecvate. Noile tehnologii, precum internetul şi mijloacele audiovizuale interactive, oferă multe posibilităţi de a ajunge la aceste grupuri şi de a dezvolta şi adapta metodele de predare nevoilor şi abilităţilor lor specifice. La nivel european, programul nostru de învăţare pe tot parcursul vieţii promovează toate limbile: limbile oficiale ale Uniunii Europene, limbile regionale şi minoritare şi celelalte limbi vorbite în lume. Aceasta este o reflectare atât a noii realităţi din Uniune, cât şi a nevoilor lingvistice ale cetăţenilor noştri.
În contextul mobilităţii şi imigraţiei în creştere, este esenţial ca oamenii să stăpânească limba sau limbile naţionale, pentru a se integra pe deplin în societate. Aş dori, totuşi, să subliniez faptul că, în acest context, statele membre sunt principalii decidenţi în ceea ce priveşte politica lingvistică, inclusiv limbile regionale şi ale minorităţilor, politică al cărei cadru este stabilit în Carta europeană pentru limbi regionale şi minoritare a Consiliului Europei.
Salut sprijinul general acordat de Parlament abordării noastre privind multilingvismul.
Preşedintele
Prezentarea s-a încheiat.
Votul va avea loc marţi, 24 martie 2009.
Declaraţii scrise (articolul 142 din Regulamentul de procedură)
Corina Creţu  
în scris - Diversitatea lingvistică şi culturală a uniunii celor 27 de state europene constituie un atu pentru înţelegere si cooperare, pentru mobilitatea transfrontalieră a forţei de muncă şi asimilarea valorilor europene. Este importantă îmbunătăţirea permanentă a politicilor UE de încurajare a educaţiei în limba materna şi de garantare a inteligibilităţii interlingvistice reciproce. Avem nevoie de cooperare între autorităţile naţionale şi Comisia Europeană pentru a implementa practici cât mai eficiente în vederea integrării prin acceptarea diferenţelor lingvistice.
Romania este unul din statele UE care asigură un grad de protecție şi de susţinere peste media europeană minoritarilor, încurajând învățământul în limbile proprii ale acestora. Universitatea "Babeş-Bolyai” din Cluj-Napoca este un strălucit exemplu de promovare a multilingvismului.
Din păcate, inclusiv la Parlamentul European au fost organizate manifestări şi au fost lansate inițiative care, in numele unei false discriminări, revendicau distrugerea Universităţii "Babeş-Bolyai” în baza separării pe criterii etnice. Este motivul pentru care doresc să atrag atenţia asupra pericolului reprezentat de exacerbarea discursului etnic. Respectarea drepturilor minoritarilor si încurajarea multilingvismului nu trebuie pervertite prin transformarea în paravane în spatele cărora se lucrează împotriva spiritului european şi a armoniei interetnice. Multilingvismul trebuie să fie un numitor comun, nu un factor de divizare a Uniunii Europene.
Gabriela Creţu  
în scris - (RO) Există argumente pragmatice în sprijinul multilingvismului: reduce riscul de şomaj, sporeşte şansele de angajare, permite creşterea calităţii serviciilor prestate şi a productivităţii muncii, facilitează mobilitatea. Le cunoaştem cu toţii; opiniile sunt convergente din acest punct de vedere.
Aş vrea să subliniez aici importanţa altui motiv pentru a susţine multilingvismul şi măsurile aferente.
Multilingvismul contribuie la afirmarea unor valori şi atitudini esenţiale pentru modelul social european: înţelegerea reciprocă, încrederea şi solidaritatea; poate contribui la realizarea efectivă a unităţii într-o lume diversă.
În acest scop, insistăm şi asupra necesităţii de a conserva diversitatea lingvistică a Europei. O cale pentru a atinge acest obiectiv ar fi învăţarea, ca a doua limbă străină, a altor limbi decât cele de circulaţie universală. Pot fi învăţate limbile vecinilor, ale minorităţilor etnice din propria ţară, limbile vorbite în economiile emergente cu care relaţiile sunt în plină dezvoltare.
Îmi exprim încrederea că efectele pozitive ale unei asemenea politici vor putea fi probate apoi în viaţa de zi cu zi.
Silvana Koch-Mehrin  
în scris - (DE) Diversitatea lingvistică este importantă. Aceasta face parte din realitatea cotidiană în Uniunea Europeană şi are o însemnătate din ce în ce mai mare în relaţiile dintre statele membre, în modul în care societăţile noastre multiculturale convieţuiesc şi în măsurile politice comune luate de către Uniunea Europeană. Cu toate acestea, puterea de luare a deciziilor în privinţa chestiunilor care ţin de politica lingvistică este deţinută în primul rând de statele membre. Nu este responsabilitatea Parlamentului European să stabilească cerinţe şi recomandări pentru politica lingvistică. Faptul că UE are un comisar pentru multilingvism indică în mod clar că este necesară o reformare urgentă a Comisiei şi că trebuie să existe mai puţini comisari decât state membre.
Iosif Matula  
în scris - Îl felicit pe colegul meu, domnul Graça Moura, pentru modul în care a reuşit să îmbine în acest proiect de raport interesele generale, regionale, dar şi locale.
Personal, am propus ca cetăţenii care aparţin unei etnii vorbitoare a unei limbi minoritare să înveţe temeinic limba oficială a statului de reşedinţă. În mod cert, aceasta ar constitui un avantaj în găsirea unui loc de muncă şi în vederea unei bune integrări sociale. Din păcate, amendamentul respectiv nu a fost aprobat în comisia de specialitate, dar cred în continuare cu tărie că ar fi foarte util.
Pe de altă parte, am propus ca funcţionarii care, în activitatea lor, vin frecvent în contact cu cetăţeni din alte state membre, să fie încurajaţi să înveţe o a doua limbă europeană. Consider benefic acest lucru, având în vedere migraţia forţei de muncă pe teritoriul european, dar şi mobilitatea în scop turistic.
Doar în acest fel putem încuraja comunicarea şi înţelegerea interculturală, valori de bază ale Uniunii Europene.
