Kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimiste seis (arutelu jätkamine) 
Juhataja
Jätkame arutelu kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimiste seisu üle.

Struan Stevenson
Austatud juhataja! Päevakorrapunkti puutuvalt tahaksin teavitada parlamendiliikmeid, et täna hommikul nõudis esimese astme kohus Luksemburgis, et Iraani Islamistlike Vabadusvõitlejate Organisatsioon eemaldataks Euroopa Liidu terroristide nimekirjast. See on kolmas kord, kui selline otsus on tehtud, ning see peaks olema hoiatus nõukogule ja komisjonile, et nende püüded mullasid ja Teherani repressiivset režiimi lepitada, lisades PMOI Euroopa Liidu terroristide nimekirja, kujutavad endast vabaduse ja õiguste rikkumist.
(Aplaus)

Juhataja
Kallid kolleegid! Kui te pahaks ei pane, jätkame seega kõnelemisaja järjekorda.
Herbert Reul
(DE) Austatud juhataja, nõukogu ja komisjoni eesistuja, kallid kolleegid! Parlament on viimastel aastatel oma õiguste rakendamisel kogu aeg väga julge olnud. Me ei ole lasknud end kõigutada ei siis, kui kutsusime dalai-laama, ega ka siis, kui võtsime vastu otsuse Sahharovi auhinna osas, ega ka olümpiamängudel osalemisega seoses.
Seega olen väga mures, et me ei rakenda piisavalt hästi oma õigusi nii tähtsa teema osas, mis tekitab praegu ilmselt vaid piiratud huvi ja mida mõned kaasliikmed on nimetanud sajandi küsimuseks. Tahaksin paluda nõukogu eesistujal ja parlamentaarsel juhtimisel tagada, et me mitte ainult ei räägiks paremast regulatsioonist, vaid et saaksime ka tõesti võimaluse näha ja uurida tekste. Praegu põhinevad näiteks heitkogustega kauplemise osas läbirääkimised mitte parlamendi arvamusel, vaid ainult ühe komisjoni otsusel. On olnud neli komisjoni, mis on vastu võtnud otsuseid, mille eelduseid ei ole kolmepoolsesse dialoogi võetud. Üks raportöör peab läbirääkimisi ja 784 liikmel ei ole mingit võimalust oma arvamust esitada.
Toiming on korraldatud järgmiselt: 10.-11. detsembril ülemkogu, 15. detsembril kolmepoolsed läbirääkimised ning siis otsuste tegemine. See tähendab, et meie kui üksikud parlamendiliikmed ei saa mingit võimalust teksti näha, seda hinnata, selle üle arutleda ja selle osas mõistlikule otsusele jõuda. Meil oli täna juba raskusi arutelu tõsise läbiviimisega; pidime hiljem alustama, menetlusi edasi lükkama ja praegu keegi eriti ei kuulagi. Ent see ütleb kõik. Oleme tegemas inimeste jaoks otsuseid 70 miljardi euro suuruste maksude kohta. Ja me ei võta endale isegi mõnda tundi, mõnda päeva, et neid põhjalikult uurida.
Minu arvates on see vastutustundetu. Palun nõukogu eesistujal ja ka parlamendi eesistujal tagada, et me kõik saame anda endale vajaliku aja.
(Juhataja katkestab sõnavõtja)
Romana Jordan Cizelj
(SL) Kallid kolleegid! On hea, et praegusel ajal on meil olnud väga ambitsioonikas eesistuja, kes on teinud paljud tööd kliima- ja energiapaketi osas kokkuleppele jõudmiseks. Sellest kõigest hoolimata on mul kahtlusi kokkuleppeprotsessi sobivuse osas esimesel lugemisel, sest sellised laialdased ja keerukad dokumendid tõstatavad küsimuse läbipaistvuse ja enamuse arvamuse piisava esindatuse kohta parlamendis ja see toob loomulikult esile küsimuse, kui demokraatlik see protsess on.
Seega tahaksin, et järgmisel korral asjade üle veidi rohkem mõtleksime, enne kui kinnitame, et tegeleme mõne dokumendiga kokkulepitult esimese lugemise ajal. Ei oleks midagi valesti selles, kui jõuaksime tavalise esimese lugemisega lõpule detsembris ning siis teeksime teise lugemise enne meie tööaja lõppu ja jõuaksime nõukoguga sobivale kokkuleppele. Seega ei ole üllatav, et selles arutelus ei ole pisiasjade üle eriti palju arutletud, sest liikmed ei ole neist eriti teadlikud.
Tahaksin rääkida peamiselt oksjonitelt saadud rahade kasutamisest. Arvan, et peame siin arvesse võtma teatud põhimõtteid. Nimelt peame kasutama rahasid ainult keskkonna- ja kliimaprobleemidega tegelemiseks, peame kasutama neid leevendamiseks ja kohandamiseks ja peame neid kasutama selliste tehnoloogiate arendamiseks, mis vähendavad kasvuhoonegaaside heidet ning ei ole veel kommertslikud - teiste sõnadega, see peaks hõlmama CCS (süsinikdioksiidi kogumise ja geoloogilise säilitamise) pilootprojekte.
See ei ole oluline ainult Euroopa Liidu jaoks, vaid ka kolmandate riikide, nagu Hiina, jaoks. Sellel juhul peame rahasid kasutama Euroopa Liidu siseste meetmete jaoks ning koostööks kolmandate riikidega. Kui räägime heitmete tasemest, peame arvesse võtma oma vastutust globaalsete heitmete eest, mis praegu moodustavad 13 kuni 14 protsenti, ja lisama sellele ka meie ajaloolise vastutuse heitmete eest. Samuti peame finantsallikaid kasutama juba olemasolevate mehhanismide jaoks - teiste sõnadega, me ei tohiks uusi rahalisi vahendeid luua.
Tahaksin tänada kogu läbirääkimistes osalenud gruppi ja teavitada neid, et see kokkulepe näeb meid järgmisel nädalal Poznańis läbirääkimiste poole teel.
Eija-Riitta Korhola
(FI) Austatud juhataja! Me teame väga hästi, et parlamendi seisukoht kliimapaketi osas ei ole ühtne. Paljudes küsimustes on minu enda fraktsioon lähemal nõukogu seisukohale kui parlamendi omale. Sellegipoolest on tähtis meeles pidada, et oleme heitmete vähendamise teemas täielikult ühel meelel: heitmeid tuleb vähendada. Küsimus on vaid selles, kuidas. Mõned tahavad seda teha kallil moel, oksjoni teel, ning meie tahame seda teha kuluefektiivsemalt, parima praktika tuvastamise kaudu.
Roheliste/Euroopa Vabaliidu fraktsiooni esindaja väljendas läbirääkimiste ajal avalikult soovi, et hinnad tõuseks, nii et tarbijate harjumused võiksid muutuda. Meie fraktsioonil ei ole usku sellisesse loogikasse, kuni heitkogustega kauplemine on ühepoolne. Seni, kuni see seda on, on see vaid maks. Kui heitkogustega kauplemise mängumaa oleks ülemaailmne, oleksid oksjonid hea valik. Heitmekvootide hinda saaks hõlpsasti tarbijahindades peegeldada, mis omakorda paneks tarbijaid valima puhtamaid tooteid. Ei või iial teada, aga süsinikdioksiidimahukad tootmissektorid võivad tagaplaanile liikuda. Kahjuks ei toimi tarbijakeskkond enam niimoodi. Tooted, mis toodetakse vähem puhtal moel väljaspool Euroopa Liitu, saavad ülemaailmsetel turgudel konkurentsieelise. See on töökohtade osas väga tähtis. Loodan, et nõukogu saab tulemust rahuldavalt parandada.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Euroopa Liit võttis kohustuse lõpetada kliimamuutuse kaust 2009. aasta jaanuariks.
Läbirääkimiste tulemused on eriti tähtsad ÜRO konverentsile Poznańis, kus hinnatakse Euroopa Liidu kohustust vähendada oma süsinikuheitmeid ja aidata vaesemaid riike.
Peame veenduma, et meie eesmärgid jäävad ambitsioonikaks, nii et sõlmitaks rahvusvaheline kokkulepe, mis motiveerib arengumaid piisavalt meist eeskuju võtma.
Kui sõlmitakse rahvusvaheline leping, peab meie jaoks jääma prioriteediks tõsta oma eesmärki pärast 2020. aastat 20%-lt 30%-le, isegi kui see üleminek saavutatakse uute läbirääkimiste abil.
Ambitsioonikam pikaajaline eesmärk kaitseb Euroopa Liidu usutavust suure tegijana võitluses ülemaailmse soojenemise vastu ning aitab saavutada soovitud tulemusi tulevastel Kopenhaageni läbirääkimistel.
Carl Schlyter
(SV) Austatud juhataja! Oleme ÜRO-le ja teistele lubanud, et vähendame heitmeid 20 - 45%. Nüüd ei saavuta me isegi 20%. Selle asemel üritab ministrite nõukogu läbirääkimistel endalt vastutust arengumaadele veeretada. Puhta arengu mehhanismid kipuvad tähendama räpast arengut, milles vaesed riigid peavad kandma meie vastutust ning me eeldame, et saame seal endale investeeringud tagada. Kui need riigid peavad siis oma kliimapoliitika esitama, maksavad nad selle eest kõrgemat hinda. Kliimapoliitika peab hõlmama nii abi kui meetmed siin kodus.
Autotööstuse pakett, mis puudutab autode süsinikuheitmeid, on nii väärtusetu, et heitmed paberilt, millele see kirjutatud on, on suuremad kui need, mida see Euroopa ja Maa kliima osas päästa suudab. See on halb autotööstusele, halb keskkonnale ja halb tarbijatele, kes tahavad tulevikuks vähese energiatarbega autosid.
Bairbre de Brún
- (GA) - Austatud juhataja! Euroopa Liit peab kokku leppima ambitsioonikates eesmärkides, et Euroopa saaks kliimamuutustega võitlemisel teed näidata. Meil on ees majanduslikult ebakindel periood, ent majanduskriis peaks andma meile julgust kiiremini uue rohelise majanduse kasuks otsustada, et tegeleda paljude vanade probleemidega, mis on seotud naftavajaduse ja energia ammendumisega.
Mis puutub üldisesse paiksesse põletusallikasse, siis on tähtis, et heitmete jaoks on vastu võetud uus tõhususe standard, mida tuleb rakendada igas elektrijaamas hiljemalt alates aastast 2015. Samuti on tähtis, et toimub pidev jälgimine ja on kehtestatud ka ohutuskriteeriumid.
Colm Burke
Austatud juhataja! Kliimamuutusi ei saa enam vaadelda jäigalt keskkonna mõttes, vaid need tuleb tuua ka põhivoolu kui läbilõikeline idee läbi mitme poliitilise valdkonna, kaasa arvatud areng ja inimõigused. See ei ole ainult tuleviku, vaid ka oleviku probleem. Kliimamuutused ründavad vaeste kogukondade looduslikku ressursibaasi, kaasa arvatud nende maad ja veevarusid, ning inimesed on selle tagajärjel sunnitud ellujäämise nimel rändama. Sellistel rännetel võivad olla destabiliseerivad tagajärjed ja need võivad kompromiteerida konkreetse riigi, piirkonna või piiriala üldist sisemist ohutust.
Külastasin sellel aastal välisasjade komisjoni liikmena Tšaadi/Sudaani piiriala. Nägin sõja ja toidupuuduse poolt tekitatud kahju. Kliimamuutused teevad taolised olukorrad veelgi halvemaks. Kahjuks on need, kes on kõige enam ohustatud, selle olukorra loomises kõige vähem süüdi. Seega on mul hea meel näha, et minu kolleegid parlamendis selle asja osas juhtimise enda kätte võtavad. Euroopa Liit, USA ja teised maailmajõud peavad tegutsema.
Jean-Louis Borloo
Austatud juhataja, austatud volinikud, kallid kolleegid! Kõigepealt tahaksin teid tänada selle arutelu eest, mis oli väga tähtis neile meist, kes osalevad samal ajal Poznańi konverentsil ja Euroopa Keskkonnanõukogus ning kes järgmisel esmaspäeval on kohal energianõukogus ning siis Euroopa Ülemkogus 11.-12. detsembril. Kõigi jaoks oli tähtis väljendada oma arvamust selle kohta, mis on tõenäoliselt üks keerukamaid teemasid, millega tegelema oleme pidanud, sest hõlmab radikaalseid muudatusi meie majandus- ja sotsiaalpoliitika mitmes aspektis; energia on selles kõiges nii suur tegur oma moraalsete, eetiliste ja loodusega seotud mõõtmetega, austusega looduse ja, loomulikult, kliimamuutuste suhtes.
Tahaksin vaid esialgse märkusena öelda neile, kes kliimamuutustes kahtlevad, et vajadus meid lõpuks naftast võõrutada teeb kokkuvõttes kogu direktiivi väga vajalikuks. Kas teeme seda kliimamuutuste tõttu või selleks, et muuta energiaallikaid ja nende territorialiseerimist, üldine pakett on mõlemal juhul tähtis.
Teine punkt, mille tahaksin esitada, kui tohin, on suunatud komisjonile, mis on teinud äärmiselt põhjalikku ja tähtsat eeltööd. Komisjonide poolt esitatud eesmärgid, mida Euroopa Ülemkogu istungitel eesistujariigi Saksamaa ajal toetati, on olemas, on õiged. Usun, et kõik toetavad neid, ja see oluline kontseptualiseerimise püüe, väljendamaks asju, mis on ilmselt nii erinevad ja kohati näiliselt sobimatud, on täiesti suurepärane. Usun, et sellest vaatenurgast valitseb institutsioonide vahel suur üksmeel. Küsimused võivad tekkida seoses meetoditega.
Omalt poolt tahaksin veel kord mainida parlamendiga kolmepoolsete läbirääkimiste raames sõlmitud usalduslepingut ning olen täiesti teadlik parlamendiliikmete keerukast suhtest nende läbirääkimistega; seda on kindlasti kõik märganud. Sellegipoolest on meie rahvusvahelised kohustused, meie rahvusvahelised kohtumised väga tähtsad. Kopenhaageni kohtumine on tõenäoliselt kõige tähtsam kohtumine, mida inimkond endaga peab. Me ei tohi läbi kukkuda näidates, et Euroopa suudab nendes punktides üksmeelele jõuda.
Loomulikult on meil konkurentsiga seoses mitmesuguseid probleeme. Jah, härra Watson, härra Hoppenstedt ja härra Davies, süsinikdioksiidi kogumine ja geoloogiline säilitamine tuleks loomulikult mingis vormis varem või hiljem kaasa arvata. See puudutab loomulikult meetodeid. Samamoodi oleks vastutustundetu toetada süsinikdioksiidi leket ning ma usun, et oleme leidnud lahendused, mis on üldiselt täiesti mõistlikud.
Põhimõtteliselt tahaksin öelda seda, et alati tuleb aeg, mil keskendume rohkem meetodile endale kui eesmärgile ja viisile, kuidas see saavutatakse. Meetodid võivad areneda ilma eesmärgita ja ilma saavutamise garantiita, mis võimaldaks neil seda teha. Mis puutub meetoditesse, siis on olemas autoriõiguse mentaliteet; see on tõsi komisjoni puhul ja ka parlamendi erinevate komisjonide raportööride puhul. Ainus asi, mis tõesti meie peal lasub, on tagada hinnatavad avalikud finantsallikad, et saavutada endale lühikeses, keskpikas ja pikas perspektiivis seatud eesmärgid.
Viimaseks tahaksin pedantselt korrata seda, mida siin nii tähtsa istungi ajal öeldud on. Ei eitata demokraatiat, vaid kõigi protsesside kiirendamist. Võin teile öelda, et parlamendiliikmed tegid eile öösel kella kaheni tööd ja jätkasid täna hommikul ning on jõudnud kokkuleppele autode süsinikdioksiidi heitmete osas. Võiksime arutada esimest kolme aastat, ent võiksime arutada ka eesmärki, milleks on 95 grammi, mis on põhiline tegur meie tööstuse arendamisel.
Võiksime arutleda selle üle, kuidas tegeleda progressiivsusega meie põhipunktide osas. Meie jaoks ainus tähtis teema on mitte karistada, vaid lubada konkurentsi ja tagada, et kõik need eesmärgid saavutatakse, kuna need töötavad koos ja sõltuvad kõik täielikult üksteisest.
Seda ma lühidalt öelda tahtsingi, käsitledes iga seisukohta punkthaaval. Võite kindlad olla, et annan neist nõukogule aru täna ja ka 11. detsembri ülemkogul. Igal juhul võtke vastu minu siirad tänusõnad.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tänane arutelu on enamjaolt keskendunud kliimamuutuse probleemile. On tõsi, et see on väga suur väljakutse, aga sama kehtib ka energiaprobleemi kohta, millega silmitsi seisame. Oleme näinud hiljutist hindade muutlikkust, mis toob kaasa väljakutseid tarnekindluse osas, mis on eriti tähtis Euroopa Liidu jaoks, kus kasvab sõltuvus energiaimpordist. See pakett annab ka aluse energiajulgeoleku lahenduseks mitte ainult Euroopa Liidule, vaid ka teistele maailmajagudele. Kui teeme tehnoloogilise muudatuse, tagab see väga erinevad ja kindlad energiaallikad, mida saaks kasutada üle kogu maailma.
Usun, et tänane arutelu on olnud väga positiivne ja selgelt näidanud parlamendi pühendumist väga kiirele lahenduste leidmisele. Olen selle eest väga tänulik. Komisjon teeb minu ja minu kolleegide arvates kõvasti tööd, et soodustada detsembris parlamendi ja nõukogu vahel kokkuleppe leidmist.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Austatud juhataja! Tahaksin tänada ka tänases arutelus osalenud Euroopa Parlamendi liikmeid nende konstruktiivsete arvamuste eest. Lisaks sellele tahaksin tänada eesistujariiki Prantsusmaad, mis töötas väsimatult koos Euroopa Parlamendi ja ka komisjoniga, et leida lahendusi, mis sobivad meie keskkonnaalaste eesmärkidega ja ka muude olukordade ja probleemidega, millega liikmesriigid või Euroopa tööstuse ja ettevõtete teised sektorid silmitsi seisavad.
Nõukogu ja Euroopa Parlament on näidanud üles oma soovi jõuda kokkuleppele esimese lugemise ajal ning ma arvan, et järgmiseks Euroopa Parlamendi osaistungjärguks, mis toimub kahe nädala pärast, lahendatakse ära veel lahendamata probleemid. Selleks ajaks on meil kokkulepe, mis lubab meil täita oma keskkonnaalaseid eesmärke, nagu näiteks kasvuhoonegaaside vähendamine Euroopa Liidus. See on Euroopa Liidule vajalik, et saaks korralikult võidelda kliimamuutuste mõjudega ja vältida teiste probleemide tekkimist, nagu näiteks ettevõtete üleviimine Euroopa Liidu välistesse riikidesse, kus need saavad jätkata süsinikdioksiidi heitmete tekitamist ilma igasuguste piiranguteta. Seega peame kõik vajalikud meetmed kasutusele võtma. Selle suunas komisjon püüdleski ning ka kolme asutuse vahelise koostöö suunas, et saaks leida sobivad lahendused. Olen kindel, et kahe nädala pärast, osaistungjärgul, oleme saavutanud kokkuleppe.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Alessandro Battilocchio  
kirjalikult. - (IT) Keskkonna kaitsmine ja kliimamuutuste vastu võitlemine on kogu rahvusvahelise kogukonna põhiprioriteedid. Nagu olen viimastel aastatel kogu aeg kinnitanud, võimaldab teadustöö areng meil leida objektiivseid kaalutlusi, kaasa arvatud seoses energiaallikatega, mida liigagi sageli halbadeks peetakse. Praeguste tehnoloogiliste arengute valguses tuleb selleks, et soodustada geopoliitilise stabiliseerimise protsessi ja tagada suurem turvalisus rahvusvahelisel tasandil, teha energiaallikatel vahet, vähendades tarnetest sõltuvust. Sellest vaatenurgast, parendades teatud vähearenenud olukordi, näiteks nagu Itaalias, on teretulnud tõsine arutelu tuumaenergia üle, mis pööraks erilist tähelepanu kolmanda põlvkonna tehastele.
Ivo Belet  
kirjalikult. - (NL) Seisame Euroopas ajaloo ristteel. Oleme otsustanud võtta üle juhtimise ülemaailmses võitluses globaalse soojenemise vastu. Nüüd on tulnud aeg sellest lubadusest kinni pidada.
Saame aru, et muuhulgas tahavad meie sõbrad Poolas garantiid, et neile ei esitataks suurimat arvet kliimakokkuleppe eest. Seetõttu peabki Euroopa Liit investeerima rohkem uude puhtasse söetehnoloogiasse ning süsinikdioksiidi kogumisse ja geoloogilisse säilitamisse (CCS).
Kokkulepe, millele eelmisel nädalal jõuti uute autode süsinikdioksiidi heitmete vähendamise osas, on saanud kriitika osaliseks, kuna ei lähe piisavalt kaugele. See kriitika on osaliselt õigustatud, ent peaksime tunnustama ka positiivseid külgi. Alustame kindlasti 2012. aastal, kuigi küll järk-järgult, ning oleme kinni hoidnud ka eesmärgist saavutada aastaks 2020 maksimaalne süsinikdioksiidiheide 95 g/km.
Õnneks sisaldab see ka võimsaid stiimuleid elektri- või hübriidautode jaoks. Tootjad peaksid mõistma, et neil pole midagi kaotada, toetades neid keskkonnasõbralikke autosid avalikult. Valitsused peaksid maksusoodustuste abil sellele kannapöördele veelgi jõulisemalt kaasa aitama. Mis puutub tarbijasse ehk siis ka meisse, siis mis takistab meil nüüd neid keskkonnasõbralikke autosid osta? Praegu on juba saadaval keskklassi autod, mis on allpool Euroopa standardit aastaks 2012. Nii et...
Richard Corbett  
kirjalikult. - Tervitan parlamendi ja nõukogu vahelistes läbirääkimistes viimasel paaril päeval ja eile hilisõhtul tehtud edusamme. Mõningaid asju on ikka veel vaja teha ning kutsun mõlemaid pooli üles viimaseid pingutusi tegema, et jõuda kokkuleppeni, mille parlament enne jõule kinnitada saaks. Et meetmete pakett oleks parlamendile vastuvõetav, peab see olema piisavalt võimas, et saavutaksime kokku lepitud Euroopa Liidu eesmärgi vähendada süsinikdioksiidi heitmeid 20% võrra ning suurendada taastuvaid energiaallikaid 20% võrra aastaks 2020 - ja võimaldada meil ka edasi minna ning tõsta see 30% peale, kui saavutame rahvusvahelise kokkuleppe. Mul on hea meel ka selle üle, et näib olevat üksmeel selle osas, et biokütuste eesmärk peaks olema allutatud karmidele säästvuse kriteeriumitele.
Mõned on seda meetmete paketti äärmuslikuks pidanud. Kui nii, siis mina olen äärmuslane - ent tahaksin märkida, et mõõdukus seda planeeti ootava suure ohu eel ei oleks mingi voorus ja tarmukas tegevus poleks mingi pahe.
András Gyürk
, kirjalikult. - (HU) Arutades Euroopa Liidu kliimapaketiga seotud arenguid, ei saa me ignoreerida rahanduskriisi võimalikke tagajärgi. See tähendab, et kui valitsused kulutavad kogunenud rahalised ressursid peamiselt pankade päästmise pakettidele, siis võivad olulised energiainvesteeringud viibida.
Euroopa vajab kriisist hoolimata võimalikult kiiresti investeeringuid taastuvate energiaallikate laiendamisse ning energiatõhususe olulisse parandamisse. Peame investeerima juba täna, et taastuvad energiaallikad võiksid lähitulevikus konkurentsivõimeliseks muutuda.
Ülal esitatud põhjustel on Euroopa Liidu energiafondi loomine kiireloomuline ülesanne. Küsimuse all olev rahaline vahend aitaks peamiselt suurendada energiatõhusust ja laiendada taastuvate energiaallikate kasutamist. Lisaks sellele, kui tõesti tahame tugevdada Euroopa Liidu ühist energia- ja kliimapoliitikat, tuleb seda kavatsust peegeldada ka järgmises seitsmeaastases eelarves. Lisaks Euroopa Liidu toe tugevdamisele tuleb liikmesriikidele tagada piisav vabadus mitte ainult võtta arvesse erinevaid piirkondlikke erinevusi, vaid ka määratleda ise oma kliimapoliitilised vahendid.
Traditsiooniliste energiakandjate ajutine nappus ei tohiks stimuleerida otsustajate enesega rahulolu ega heita kõrvale ka kohustust, mis seoses taastuvate energiaallikatega võeti. Kui Euroopa Liit kaotab kriisi varjus silmist endale seatud eesmärgid, võib see tema enda usutavusele ja juhirollile kliimamuutuste valdkonnas ohtlikku mõju avaldada.
Marusya Ivanova Lyubcheva  
Oleme arutanud ühte probleemi liiga kaua, ent selle lahendamiseks jääb veel vähem aega. Kliimamuutustega seotud ülemaailmsed protsessid tuleb lahendada pikaajalises perspektiivis ning kõik maailmamajanduse tegijad peavad kasutusele võtma ka konkreetsed meetmed.
On mõned põhitegevused, mille üle tuleb läbirääkimisi korraldada:
· Investeeringud uutesse tehnoloogiatesse - tööstus tekitab probleeme, ent uute tehnoloogiate abiga saab need lahendada. Seetõttu peamegi andma tööstusele võimaluse intelligentseks arenguks, mis vastab meie eesmärkidele;
· Alternatiivse valiku kohustuslik lahendamine, küll ilma negatiivsete mõjudeta keskkonnale; ettevaatusabinõude tagamine aatomienergia kasutamisel, millele tuleb samuti võimalus anda; kinnitan seda ka, esindades Bulgaariat, millel on oma panus selles protsessis;
· Investeeringud haridusse ja teadusesse jätkusuutlikuks arenguks - ilma nendeta ei saaks rääkida tõhusast võitlusest kliimamuutuste vastu, sest need tagavad piisava individuaalse ja organisatsioonilise ettevalmistuse;
Rovana Plumb  
Euroopa Komisjon võttis taastuvenergia ja kliimamuutuste paketi vastu 23. jaanuaril 2008.
See pakett jagab liikmesriikides kriteeriumitel ja eesmärkidel põhinevaid Euroopa Liidu eesmärke, mille Euroopa Ülemkogu 2007. aasta kevadel vastu võttis. Need on kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamine Euroopa Liidu tasemel vähemalt 20% võrra aastaks 2020 koos samal ajal taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamisega 20% võrra kogu energiatarbimises ning energiatõhususe suurendamisega 20% võrra.
Võime igas valdkonnas läbirääkimisi pidada, ent loodusega läbirääkimisi pidada ei saa. Seetõttu, et täita neid kohustusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamise ja taastuvate energiaallikate osakaalu suurendamise osas, on tarvis suuremaid struktuurilisi reforme majanduse kõigis valdkondades.
Rumeenia võtab vastu sellest õigusaktide paketist tulenevad riiklikud kohustused, millel on majanduslikul ja sotsiaalsel tasandil suur mõju.
Taastuvenergia ja kliimamuutuste paketi alaste läbirääkimiste lõpuleviimine annab võimaluse leida tasakaalu kliimamuutuste vastase võitluse, tarnijate kindluse suurendamise ning konkurentsi ja majanduskasvu edendamise ja ka töökohtade loomise vahel.
Nicolae Vlad Popa  
Meil on hea meel, et hetkel liiguvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu vahelised läbirääkimised taastuvenergia ja kliimamuutuste paketi osas kokkuleppele jõudmise suunas.
2008. aasta 11.-12. detsembril peetav Euroopa Ülemkogu otsustab kõigi selle paketiga seotud elementide üle.
Valmistudes 11.-12. detsembril toimuvateks aruteludeks, esitas Rumeenia koos Slovakkia, Ungari, Bulgaaria, Leedu ja Lätiga 28. novembril ettepaneku süsinikdioksiidi heitmetega kauplemisest saadud tulu ümberjaotamiseks vastavalt järgmisele valemile: (90 - x)% + 10% + x%, kus x jagatakse nendele liikmesriikidele, mis suutsid edukalt vähendada enam kui 2005. aastal Kyoto protokolliga võetud kohustuse ülemmäär 20%.
Rumeenia arvates on 2014. aastal ülevaatamise klausel väga vajalik, ent ilma seejuures tõstatamata küsimust enam kui 20% (või 10%) suuruste vähendamise eesmärkide kohta, lihtsalt selleks, et soodustada võimalikke korrigeerimisi mehhanismides, mis sõltuvad konkreetsetest vastava perioodi tingimustest (mida ei saa praegu ette ennustada).
Esko Seppänen  
kirjalikult. - (FI) Heitkogustega kauplemise süsteem lubab valida kahe võimaluse vahel. Ühelt poolt on meil maaklerite mudel ja teiselt poolt tööstuslik mudel. Maaklerite mudel on võimalus spekuleerida kolm korda nende üle, kes ei vaja tootmise jaoks heitekvoote, ent kes ostavad neid, et müüa need tootmisettevõtetele kõrge hinnaga edasi. Nad saavad kvoote osta oksjonitel ja teisesel turul heitekvootide börsidel ning ikka nendega elektribörsil spekuleerida. Kui on olemas heitekvoodid, saavad inimesed nendega isegi vabavahetusturu tehingutel spekuleerida, vältides täielikult vahetamist. Seetõttu peame valima spekulatsioonivaba tööstusmudeli, kus heitmete vähendamise eesmärke saavutatakse parima praktika tuvastamise kaudu, nii et parimad olemasolevad tehnilised lahendused loovad standardeid vähendamiseks.
Søren Bo Søndergaard  
kirjalikult. - (DA) Esmaspäeva õhtul nõustusid Euroopa Parlamendi suured poliitilised fraktsioonid leidma ministrite nõukoguga kompromissi seoses sõiduautode süsinikdioksiidiheitmete nõuetega, mille kohaselt autotööstus saab jätkata oma räpaseid teid kuni aastani 2019.
Euroopa Liit on liitunud ÜRO kliimaalaste eesmärkidega, mille kohaselt tööstusriigid peavad aastaks 2020 vähendama süsinikdioksiidi heitmeid 25 - 40 protsendi võrra. Autode süsinikdioksiidi heitmete alane kokkulepe on kummardus autotööstuse ees ja kinnitab vaid seda, et Euroopa Liidu lubadused seoses kliimamuutustega ei ole väärt paberitki, millele need on kirjutatud.
Iga kord kui Euroopa Liit peaks tegema suure sammu oma lubaduste ja eesmärkide täitmise suunas, kuuleme kõiki neid halbu vabandusi maailmas selle kohta, miks seda ei toimu.
On uskumatu, et enamus Euroopa Parlamendist on valmis selle häbipleki jätkumist toetama.
María Sornosa Martínez  
Austatud juhataja, volinik, kallid kolleegid! Meiepoolne kliimamuutuste ja energia paketi vastuvõtmine peaks toimima eellepinguna, mis võimaldaks meil kogu maailmale välja saata selge signaali, et jõuda järgmisel aastal Kopenhaagenis ambitsioonikale kokkuleppele.
Toetan täielikult volinik Dimase avaldust, et rahanduskriis on näidanud, kui järelemõtlematu on ilmseid hoiatussignaale mitte tõsiselt võtta.
Kliimamuutuste korral ei saa me endile lubada korrata seda viga, kui tahame tulevastel aastakümnetel vältida ohtlikke ja võimalik, et ka katastroofilisi majanduslikke ja sotsiaalseid tagajärgi.
Peame näitama üles vastutustunnet ja tegema julgeid otsuseid, et võtta vastu puhas ja tõhus energiamudel, ning andma oma kodanikele ka vahendid kliimamuutustest teadlikuks saamiseks ning vastavalt tegutsemiseks. Aeg on käes.
Seega teen istungisaalile ja liikmesriikidele avaliku üleskutse seda õigusaktide paketti tulevasel istungil toetada, sest see võimaldab meil kindlasti tegeleda eesootava suure väljakutsega.
Andrzej Jan Szejna  
Maksupettus on ausa ja läbipaistva maksustamise põhimõtte vastane ja lihtsalt kahjustab ühenduse toimimise alustalasid. Madalamad eelarvetulud ei lase meil oma poliitikaid täiel määral rakendada.
Maksupettustega võitlemine jääb üldiselt liikmesriikide pädevusalasse, ent nad ei peaks omaette tegutsema. On selge vajadus koordineerida tegevusi ühenduse tasandil ja tugevdada koostööd liikmesriikide valitsuste ja Euroopa Komisjoni vahel.
Kuna radikaalne käibemaksureform on nii pikaajaline kui ka aeganõudev projekt, pakutakse raportis välja tavapäraste vahendite kasutamist. Need hõlmavad muudatusi seadustes, mis reguleerivad maksumaksja vastutust vajalike dokumentide õigeaegselt esitamata jätmise eest või valede dokumentide esitamise eest, vähendavad aega andmete kogumiseks ja ebatäpsete andmete kiireks korrigeerimiseks ning kiirendavad ühendusesiseste tehingute alast teabevahetust.
