Kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimiste seis (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on nõukogu ja komisjoni avaldused kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimiste seisu kohta.
Andris Piebalgs
komisjoni liige. - Härra juhataja, tänane arutelu on väga tähtis, kuna oleme jõudmas kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimiste lõppetappi. Soovin tänada suurepärase töö eest parlamenti ning eriti Claude Turmes'i, Angelika Nieblerit, variraportööre ja arvamuste koostajaid. Kõikide asjaosaliste tõsidus ja konstruktiivne lähenemine oli tõeliselt muljetavaldav ning tänu sellele oleme kokkuleppele väga lähedal.
Viimased direktiivi puudutavad kolmepoolsed läbirääkimised lõppesid täna öösel kell 1.30. Saavutasime palju ning jäid veel ainult mõned lahendamata küsimused. See tähendab, et oleme lähedal taastuvate energiaallikate alaste raamõigusaktide vastuvõtmisele, mis on tõeliseks eeliseks energiavarustuse kindlustamise, Euroopa konkurentsivõime ja jätkusuutlikkuse jaoks.
On hea väljavaade, et järgmistel päevadel suudame kinnitada oma kokkulepet seada taastuvenergia osakaal ühenduses aastaks 2020 kahekümnele protsendile. Saame kinnitada, kuidas see eesmärk jaotub liikmesriikide jaoks õiguslikult siduvateks eesmärkideks, mis investeeringute suhtes kindlust pakuvad. Suudame leppida kokku paindlikkuse ja koostöömehhanismid, millega liikmesriigid saavad saavutada oma eesmärgid, säästlikult koostööd tehes. Saame leppida kokku transpordi puhul 10% taastuvenergia kasutamise eesmärgi ning soodustused teise põlvkonna biokütuste ja elektriautodes kasutatavate taastuvenergia allikate jaoks. Saame selle eesmärgi saavutamiseks kokku leppida maailmas juhtival kohal olevad säästvuse kriteeriumid biokütuste jaoks. Saame leppida kokku terve sarja meetmete asjus, millega vähendada administratiivseid takistusi taastuvenergia levikul ning tagada selle juurdepääs elektrile ja energiavõrkudele. Kahe või kolme aasta eest ei olnud selline eesmärk veel mõeldavgi. Euroopa energiapoliitika eesmärkide saavutamise nimel on tehtud suuri edusamme.
Mainisin koostöömehhanisme. Paistab, et kõige tähtsam läbirääkimistel seni lahendamata küsimus puudutab seda, kas need mehhanismid tuleks aastal 2014 mingil viisil üle vaadata. Komisjon mõistab täielikult parlamendi muresid sellise ülevaatuse kohta, kui võtta arvesse, et üks direktiivi põhieesmärke on luua selge ja kindel õiguslik raamisik investeeringute tegemiseks. Samas oleme teadlikud, et direktiivis olevas paindlikkuse mehhanismis on mõned äraproovimata elemendid. Kindlasti ei saa öelda, et need on koostatud läbinisti täiuslikult. Sellel põhjusel ei ole me nende mehhanismide toimimise ülevaatamise vastu, kuid me ei taha eesmärki kahtluse alla seada. Kuid kui lepitakse kokku, et selline ülevaatamine on vajalik, siis rõhutan, et see ei tohi mingil viisil seada kahtluse alla direktiivi eesmärke ega selle ambitsioonikust.
Olen kindel, et institutsioonid suudavad leida sobiva lahenduse sellele viimasele probleemile. Tervet protsessi vaadates olen uhke - ja arvan, et ka teie peaksite seda olema -, et nõukogu ja eesistujariik koos töötavad ning nii palju saavutanud on. Direktiiv annab tervele liidule võimaluse nende standardite saavutamiseks, mida seni vaid vähesed liikmesriigid on teha suutnud. Edusammud on väga head. Astutud on tähtis samm Euroopa Liidu eesrindliku rolli säilitamisel kliimamuutusega võitlemises ning sellega oleme järgmisel aastal Kopenhaagenis eeskujuks.
Direktiiv on ka tähtsaks sammuks äsja vastu võetud energiaturvalisuse paketi kontekstis, tugevdades meie jõupingutusi energiavarude turvalisuse tagamisel. Taastuvenergia direktiivi väljatöötamine on olnud stimuleeriv institutsioonidevaheline koostööprotsess, milles parlament täisväärtuslikku rolli mängis. Oleme jõudmas lõpule ning seni saavutatud üksmeel näitab, et tulemused saavad olema suurepärased. Ootan protsessi edukat lõpuleviimist lähipäevadel.
Stavros Dimas
komisjoni liige. - (EL) Soovin tänada teid võimaluse eest siin täna sellel tähtsal teemal rääkida. Komisjoni poolt pakutud kliimamuutuse ja energia pakett on üks Euroopa Liidu viimaste aastate tähtsamaid algatusi. Nende meetmetega täidab EL ühtlasi oma keskkonnaeesmärgid, kuid teeb samas ka olulise panuse uutesse rahvusvahelistesse kliimamuutusega võitlemise kokkulepetesse. Selle kliimamuutuse ja energia meetmetepaketi vastuvõtmine on vajalik, kui Euroopa Liit soovib säilitada oma rahvusvahelist usaldusväärsust.
Tänane otsus langeb kokku rahvusvahelise kliimamuutuste konventsiooniga Poznańis, Poolas. Seetõttu on vältimatu, et tänase publiku hulka kuulub nii Euroopa Liit kui ka Poznańis läbirääkimistel osalejad ja rahvusvaheline kogukond. Meetmed lihtsustavad ELi üleminekut vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele. Lisaks luuakse nendega Euroopa tööstusele võimalus mängida juhtivat rahvusvahelist rolli keskkonnasõbralike tehnoloogiate väljatöötamisel ning saavutada seega konkurentsieelis.
Praegusest majanduskriisist ei tohi saada põhjus ükskõiksuseks, hoopis vastupidi - see on stiimuliks, kliimamuutuse vastaste meetmete kasutusele võtmiseks. Just nüüd, finantskriisi ajal, peamegi muutma loodusressursside ja toodete kasutamise ja tootmise palju kokkuhoidvamaks ja tõhusamaks. Lisaks tugevdab energiasäästlikkus ja energiavarustuse parandamine Euroopa Liidu energiaturvalisust, vähendades meie sõltuvust nafta ja maagaasi importimisest. Üleminek vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele edendab innovatsiooni, loob uusi investeerimisvõimalusi ning uusi keskkonnasõbralikke töökohti. See ongi põhjus, miks kliimamuutuse ja energia meetmetepakett on osa lahendusest praegusele kriisile. Sellega luuakse alus uuele keskkonnasõbralikule kokkuleppele, mis tõstab Euroopa Liidu konkurentsivõimet rahvusvahelisel tasandil.
Soovin tänada Euroopa Parlamenti, eesistujariiki ja nõukogu suurepärase koostöö eest komisjoniga nii kliimamuutuse ja energia meetmetepaketi kui ka asjakohaste ettepanekute eest autode ja süsinikdioksiidi ning kütuse kvaliteedi direktiivi puhul. Meid huvitavate küsimuste puhul on tehtud olulisi edusamme ning olen kindel, et jõuame üksmeelele juba esimesel lugemisel. Lõplikes kokkulepetes peab säilima komisjoni ettepaneku täielik ülesehitus ja meie keskkonnaeesmärgid ning tagatud peab olema aus jõupingutuste jagamine liikmesriikide vahel.
Soovin öelda ka paar sõna kasvuhoonegaaside lubatud heitkogustega kauplemise skeemi kohta. Oma keskkonnaeesmärkide saavutamiseks peavad heitkogustega kauplemise skeemi ülemmäärad tagama aastaks 2020 heitkoguste vähenemise 21% võrra võrreldes aastaga 2005. See on komisjoni ettepaneku tähtsaim punkt.
Soovin öelda ka paar sõna süsinikdioksiidi lekke ohu kohta. Kõige tõhusam vahend selle ohu vältimiseks on rahvusvaheline kliimamuutuse leping. Kõik meetmetepaketis kokku lepitud lahendused peavad ühest küljest toetama rahvusvahelist lepingut ning teisest küljest olema täideviidavad. Sellekohased arutelud jätkuvad endiselt Ministrite Nõukogu, Euroopa Parlamendi ja komisjoni vahel. Usun, et leiame rahuldava lahenduse, mis peab täielikult kinni komisjoni ettepaneku keskkonnaeesmärkidest.
Mis puudutab väljaspool kauplemise skeemi jõupingutuste jagamise süsteemi liikmesriikide vahel, siis on nõukogu ja parlament teinud mitmeid olulisi edusamme. Üks peamistest küsimustest oli leida piisav tasakaal meie eesmärkide paindliku ja tõhusa kohaldamise vahel. Komisjon määras puhta arengu mehhanismi aastaeesmärgiks heitkoguste vähenemise 3% võrra, et luua ELis tasakaal paindlikkuse ja heitkoguste vähenemise vahel. See piir koos liikmesriikide võimalusega heitkogustega kauplemiseks annab riikidele võimaluse oma eesmärkide saavutamiseks. Komisjoni arvates peab liikmesriikide paindlikkus eesmärkide saavutamiseks käima käsikäes läbipaistva ja tõhusa nõuetest kinnipidamise kontrollimise süsteemiga. Seda põhimõtet on rakendatud edukalt juba Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise skeemis.
Lõpetuseks - olulist edu on saavutatud ka komisjoni ettepaneku suhtes kujundada õiguslikku raamistikku süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise (CCS) jaoks. Mis puudutab CCSi rahastamist - küsimus, mis on parlamendile erilist huvi pakkunud -, siis on juba alustatud läbirääkimisi, et kasutada reserve ettevõtete jaoks, mis liituvad heitkogustega kauplemise skeemiga. See on positiivne areng lahenduse leidmise poole. Tänan teid väga ning ootan huviga teie arvamusi.
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, nagu näete, ei viibi Javier Solana hetkel siin. Kuid tänase arutelu peateemaks on see, et soovime kolmepoolsete läbirääkimiste kohta koondaruannet. Osana kolmepoolsetest läbirääkimistest on komisjon, kelle seisukohti nüüd üksikasjalikult tutvustati, praeguseks juba suurema osa oma tööst lõpetanud. Olulisemate küsimuste üle peavad läbirääkimisi nüüd nõukogu ja parlament. Täna hommikul oleks paljudel parlamendi liikmetel, kes ei osale läbirääkimistel raportööridena või mõnel muul viisil, võimalus saada siin täiskoguistungil teavet asjade seisu kohta ning jagada oma vaateid selle kohta - see on ka põhjus, miks esimeeste konverents seda arutelu soovis.
Kuulsin, et just maandus lennuk Pariisist. Jean-Louis Borloo on teel siia. Arvan, et arutelu tuleks lükata edasi kuni härra Borloo saabumiseni ning alles siis kuulame ära nõukogu ning jätkame oma arutelu, sest ma ei taha, et see siin mingi vaatemäng oleks. Tahan kuulda praegust asjade seisu täna hommikul nõukogult. Nõukogu soovib, et parlament jõuaks terve paketi asjus erakorralise menetlusega detsembri lõpuks kokkuleppele. Sellega on kõik korras, kuid vähemalt peaks nõukogu siis siin olema, et oma seisukohad parlamendile teatavaks teha. Pärast seda võime selle üle arutada.
Juhataja
Suured tänud, härra Schulz. Tööplaani kohaselt võtavad pärast fraktsioonide esimeeste sõnavõtte veelkord sõna Jean-Louis Borloo ning samuti Stavros Dimas ja Andris Piebalgs. Samuti võtavad nad sõna arutelu lõpus.
Lubage mul teile veel midagi öelda, härra Schulz. Euroopa Parlament ei kohanda oma täiskoguistungite päevakorda nii, et see sobiks istungitest osavõtjate päevakavadega. Täiskoguistungitest osavõtjad peavad kohandama oma päevakorda nii, et see sobiks parlamendi omaga. Järgmine sõnavõtja on Euroopa Rahvapartei ...
(Protestid)
Te saite oma vastuse, härra Schulz.
(Protestid)
Hartmut Nassauer
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Härra juhataja, soovin teha kodukorda puudutava märkuse ning palun seega luba sõna võtta.
Palun arutelu kuni härra Borloo saabumiseni katkestada, ma ei soovi muuta päevakorda, vaid lihtsalt oodata, kuni ta siia jõuab. See on minu palve.
Juhataja
Daamid ja härrad, ütlesin teile just, et parlament ei muuda oma päevakorda vastavalt istungitest osavõtjate nõudmistele. Seda ei luba selle koja väärikus ning seda ei luba vastastikune austus meie institutsioonide vahel.
Seetõttu kuulasin teie kodukorda puudutavaid märkusi ning langetasin otsuse, mida teile äsja selgitasin. Härra Borloo võtab sõna pärast fraktsioonide esindajate sõnavõtte ning veelkord käesoleva arutelu lõpus.
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, te ei saa neid kodukorda puudutavaid märkusi kõigest ära kuulata. On selge, et koda soovib härra Borloo kohalolekut, et ta enne arutelu ära kuulata, seega ootame.
(Aplaus)
Juhataja
Daamid ja härrad, tuletan meelde, et täiskoguistung on oma päevakorra otsustamises suveräänne. Sellest lähtuvalt hääletame selle küsimuse üle. Hääletame, kas lükata parlamendi täiskogu istung edasi kuni härra Borloo saabumiseni.
(Parlament kiitis taotluse heaks)
(Istung katkestati kell 08.50 ja jätkus kell 09.05.)
Jean-Louis Borloo
Härra juhataja, daamid ja härrad! Kõigepealt soovin vabandada selle eest, et alahindasin Brüsseli liiklust, loodan, et andestate mulle.
Tänan teid, härrad Andris Piebalgs ja Stavros Dimas, et saame seda arutelu pidada ning teie tõsise koostöö eest kliimamuutuse ja energia paketi juures, millega alustati tööd Sloveenia eesistumise ajal augustis pärast Bali kohtumist mitteametlikul nõukogu kohtumisel St Cloudis ning mis on jätkunud käesoleva eesistumise viie kuu jooksul. Meie ühine eesmärk on jõuda kokkuleppele esimesel lugemisel ning vastavalt ajakavale, mis sobib kokku rahvusvaheliste kohustustega ning Euroopa Parlamendi valimistega.
Tahan sellel arutelul kuulata teie arvamusi enne, kui suundun tagasi Euroopa keskkonnanõukogusse, mis samal ajal aset leiab ning kestab terve päeva. Seal esitan kokkuvõtte meie aruteludest ja teie kommentaaridest oma kolleegidele. Meie töö ei saaks olla paremini koordineeritud ning olen tänulik kutse eest, mis näitab meie ühist soovi saavutada kliimamuutuse ja energia paketi üle põhjalik kokkulepe.
Hetkel aset leidva Poznańi konverentsiga olemegi tegelikult jõudnud lõpusirgele. See konverents peaks sillutama teed 2009. aasta Kopenhaageni kohtumisele, seda ajal, mil maailm kõhkleb ikka veel teelahkmel ning liikmesriigid väidavad, et on valmis oma panust andma, olgugi et mitte üksinda, tingimusel, et seda rahastatakse või neid toetatakse. Ka on nad valmis vaatama üle oma tootmis- ja tarbimismeetodid tingimusel, et see ei ohusta konkurentsivõimet. Sellel kuul, 2008. aasta detsembris on maailma silmad suunatud Euroopale, kuna tulevate päevade sündmused on nagu peaproov sellele, mis toimub suurtel üleilmsetel läbirääkimistel. Igal juhul loodan ma seda.
Energia ja kliimamuutuse pakett on pakett eeskuju andmiseks. Sellega võetakse ette suuremõõtmeline, kuid samas kontrollitud energia-, majanduse- ja tehnoloogiaalane üleminek ühise menetluskorra, mitmete solidaarsete mehhanismide ja meetodiga. Seda kõike 27 liikmesriigist koosnevas liidus ning demokraatlikult pühendumisi tehes.
See on arvatavasti esimene kord tänapäevaajaloos, kus erinevad majandused üritavad muuta oma aluspõhimõtteid üheaegselt ja üheskoos. Mitte kunagi varem ei ole majanduslik areng olnud nii tihedalt selliste energiatingimustega seotud. Daamid ja härrad, selle ülesande on ajalugu meile tänaseks andnud. Kliimamuutuse ja energia paketi puhul on Euroopa Liidu majandus - 450 miljoni tarbijat ja 15% kasvuhoonegaaside heitkogustest - maailmas esimene majandus, mis üritab näidata, et säästev areng on võimalik 27 riigi ulatuses, vaatamata nende erinevatele tööstuslikele, klimaatilistele, geograafilistele ja majanduslikele taustadele.
Teistele kontinentidele näitab see, et üks nende peamistest partneritest on juba sellele eesmärgile pühendunud ning tõestanud, et see on võimalik. Ma arvan, et te teate neid kolme eesmärki, neid kuulsaid "kolm korda 20” eesmärke. Nii neid traditsiooniliselt nimetatakse, kuigi ühe 20% eesmärgi puhul on kõne all olev arv tegelikult 20 või 30%. Seega tähendab kolm korda 20: 20% kasvuhoonegaaside vähendamist võrreldes aastaga 1990, 20% rohkem taastuvenergia kasutamist ning energiasäästlikkuse parandamine 20% võrra. Komisjon tõlgendas need eesmärgid viieks peamiseks määruse eelnõuks. ETSi direktiiv ehk siis süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise skeem tööstusele ja energiapakkujatele, mille eesmärgiks on vähendada 21% võrra tööstuslikke heitkoguseid aastaks 2020. Pingutuste jagamise direktiiv, mille eesmärgiks on vähendada aastaks 2020 kasvuhoonegaaside heitkoguseid 10% võrra sektorites, milles süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise skeem ei kehti, nagu näiteks ehitus, transport ja põllumajandus. Taastuvate energiaallikate direktiiv, mille eesmärgiks on tõsta taastuvenergia allikate osakaal 8%-lt aastal 2006 20%-ni, ning saavutada transpordisektoris 10% heitmete vähendamine. Süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiiv, mille eesmärgiks on sätestada tingimused süsinikdioksiidi säilitamiseks. Ning viimaks õigusaktid mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kohta, mille eesmärgiks on langetada CO2 heitkoguseid 160 grammilt 120 grammile vahemikus 2006-2008.
Enne läbirääkimiste käsitlemist, mis on oma loomu poolest muutlikud, soovin teha kolm üldist märkust.
Esiteks moodustab see kompleksne pakett tervikliku, sõltumatu ja õiglase terviku, kus igaüks oma koha leiab ning on suuteline panustama vastavalt oma tööstuslikele, energiaalastele või geograafilistele iseärasustele. Lubage mul tänada komisjoni ja eelmisi eesistujariike nende silmapaistvate kollektiivsete saavutuste eest. Meie eesmärk on selge - sellise suurusega paketi vastuvõtmine oleks harilikes tingimustes kestnud aastaid.
Tänu üleüldisele ajakavale - Euroopa Parlamendi valimiste ajakava ja Poznańi ja Kopenhaageni kohtumiste ajakava - soovisid kõik osapooled aasta lõpuks kokkuleppele jõuda. On selge, et see on väga raske ülesanne, kuid sellest pole pääsu. Seda eesmärki, mis Saksamaa eesistumise ajal Euroopa Ülemkogus vastu võeti, korrati oktoobris Nicolas Sarkozy eesistumise ajal, olgugi et teatud liikmesriigid avaldasid kriisi silmas pidades oma muret ning soovisid kõik otsused edasi lükata. Pole kahtlust, et asjad olid pingelised ja härra Sarkozy pidi andma väga tõsise kinnituse, et oleme suutelised sellele alal edusamme tegema.
Seda, mida me Saksamaa eesistumise ajal saavutanud olime, kinnitas oktoobris saavutatud kokkulepe. Esmalt soovisite oma hääletuse tänasele või eilsele tuua. See reaktsioon, see soov oli oluliseks tõukeks ajal, mil mured sellele kliimale keskendusid ning see avaldas väga positiivset mõju. Teie, fraktsioonide esimehed, raportöörid ja komisjonide esimehed, tahtsite kohtuda meie ja Jean-Pierre Jouyet'ga ning meie kõigi arvates oli parimaks võimalikuks tingimuseks üritada saavutada kokkulepe aasta lõpuks. Arvan, et me kõik, ja soovin teid selle eest tänada, soovitasime selle põhjaliku arutelu pidamist täna ning et tuleks lükata kuni tänase pärastlõunani edasi nende arutelude järelduste tegemine nõukogus. 11.-12. detsembril toimub nõukogu istung, kolmepoolsed läbirääkimised järgneval nädalavahetusel ning arutelu 17. detsembril, kus, ma loodan, saame hääletada.
Pean ütlema, daamid ja härrad, et sellest võib saada ajalooline pöördepunkt kokkuleppe sõlmimisel, mis jääb meie ühiseks eesmärgiks. Oleme jõudnud kriitilisse läbirääkimiste faasi. Liikmesriigid ei võta selles asjas poliitilisi seisukohti ega nõua omi asju. Need ei ole läbirääkimised, kus, nagu vahel juhtub, keegi võtab hoiaku või seisukoha, et mingit kindlat eelist saada. Meil on mingit liiki positiivne paradoks. Teame, et peame midagi ette võtma, kuna tegemist on eluliselt tähtsa küsimusega, kuid peame seda tegema nii, et iga direktiiv on sotsiaalselt, rahaliselt ja majanduslikult vastuvõetav kogu liidule ja igale liikmesriigile eraldi.
Täna jõudsid läbirääkimised kriitilisse etappi. Kolmepoolsed läbirääkimised lähevad nii hästi kui võimalik ning just tänu nende kvaliteedile ja osapoolte vahelisele usaldusele oligi võimalik ajakava natukene muuta. Lõpplahendus ei ole enam kaugel, tegelikult on jäänud alla kahe nädala. Tänu kolmepoolsetele läbirääkimistele, millest mõned isegi alles eile õhtul aset leidsid, sai võimalikuks lõpetada 90% tekstist, mille saab seejärel kõikidesse Euroopa Liidu ametlikesse keeltesse tõlkida.
11.-12. detsembri nõukogu kohtumisel, tänasel keskkonnaministrite nõukogu kohtumisel ning energiaministrite nõukogu kohtumisel esmaspäeval, 8. detsembril käsitletakse küsimusi, mille suhtes kokkuleppe saavutamine liikmesriikide vahel veel tundub võimalik.
Täna pärastlõunal üritab eesistujariik jõuda edasi veel paljude punktide suhtes nendes neljas tekstis, mis sõna otseses mõttes moodustavad selle paketi.
Esitan ka teie kokkuleppe, mis puudutab ettepanekut väikesõidukite süsinikdioksiidiheite ja kütuse kvaliteedi määruste suhtes.
Seejärel teen ettepaneku võtta vastu nõukogu järeldused komisjoni metsade raadamise kohase teatise kohta. Võitlemine metsade raadamise ja metsade seisundi halvenemise vastu ning metsade jätkusuutlik säilitamine ja haldamine on tulevase rahvusvahelise kliimamuutusealase kokkuleppe kõige olulisemad elemendid. Nendel teemadel arutame väga palju oma sõpradega Aafrikas.
Lisaks oleme loodetavasti jõudnud üksmeelsele järeldusele geneetiliselt muundatud organismide küsimuses.
Viimased kolmepoolsed läbirääkimised peetakse nädalavahetusel, mis jääb 11. detsembri nõukogu kohtumise lõpu ja 17. detsembri kohtumise vahel. Loomulikult korraldatakse see ajaliselt nii, et saame valmistuda aruteludeks ja hääletamiseks täiskogu istungil 16.-17. detsembril.
Eelmised kolmepoolsed läbirääkimised, millest viimane leidis aset eile õhtul, läksid tehnilisest seisukohast väga hästi. Kui aus olla, siis paari kuu eest paistis toimik tehniliselt ületamatuna. Pean ütlema, et kõik osapooled ja alaliste esindajate komitee said võrdselt hästi hakkama ning tegid suurepärase töö. Loomulikult soovin tänada ka parlamendi esindajaid erinevatel kohtumistel ja eriti kolmepoolsetel läbirääkimistel.
Saavutasime häid tulemusi ja tekstid on suurema osa punktide suhtes hästi edasi arenenud. Eriti on nüüd laia toetuse saanud üldine ülesehitus ja igale liikmesriigile määratud riiklikud eesmärgid.
Kuid samas arutatakse nõukoguga ning nõukogu ja parlamendi vahel ikka veel mitmeid keerukaid küsimusi. On selge, et peame leidma ETSi direktiivi raamistikus - mis on arvatavasti kõige keerulisem direktiiv - süsteemid progressiivsuse ja finantssolidaarsuse tagamiseks, et süsinikdioksiidist kõige enam sõltuvate majandustega riigid saavad minna üle teistele energiaallikatele.
Sõltuvalt riigist erineb tööstuste energiatõhusus üle Euroopa ühest kolmeni. Süsinikdioksiidi heitkogused erinevad ühest neljani või isegi viieni teatud sektorites. Seega näete, kui keerukas on meie ülesanne, kuid peame jõudma kokkuleppele, kus säilib Euroopa majanduslik ja tööstuslik konkurentsivõime. Lisaks oleme olnud pidevalt kontaktis Euroopa tööstustega.
Jah, korraldada on vaja elektrioksjoneid, kuid peame leidma reguleerimismeetodi, mis ei too lõpptarbijatele kaasa suuri hinnatõuse, olgu lõpptarbijateks siis majapidamised või tööstused. Hetkel sillutame teed selle ülemineku poole ilma, et me looks siseturul ebaausa konkurentsi ohtu.
Süsinikdioksiidi lekke ohu puhul kaalume kahte teineteist välistavat alternatiivi: progressiivsed oksjonid ja süsinikdioksiidi kaasamise mehhanism, nagu seda USA oma enda paketi raamistikus plaanib.
Argument, et see ohustaks kaubanduse vabadust, ei ole meie arvates asjakohane. Igal juhul tuleb mehhanismi valik lihtsalt hilisemal etapil teha. Praeguseks peame põhimõtteliselt tuvastama selle, mis on parim just eriti haavatavate sektorite jaoks, kus võivad tekkida potentsiaalselt väga kõrged lisakulutused konkurentsivõime ja süsinikdioksiidi lekke ohu puhul.
Mõned, nagu näiteks meie sõbrad Saksamaalt, tahavad säilitada vaid ühe kriteeriumi ning loobuda progressiivsusest. Peame leidma lahenduse, mis on meile kõigile vastuvõetav. Teisisõnu, antud läbirääkimistel on kerkinud esile kolm peamist blokki.
Esimene koosneb peamiselt Balti riikidest, millel on seoses lepinguga kohustus - vähemalt ühel neist - oma tuumaelektrijaamad lammutada ning mis tänu oma geograafilisele asukohale moodustavad tõelise energiasaare. Need riigid toovad õigustatult esile rea tehnilisi, praktilisi ja finantsprobleeme.
Teine blokk koosneb riikidest, mille tööstus on energia suhtes palju ebatõhusam, kuna sõltub suurel määral süsinikust. Kõige parem näide sellest on Poola. Meie kohustus on leida neile riikidele progressiivsed süsteemid, mis ei muuda mitte mingil juhul globaalseid eesmärke või lõpptähtaega 2020, kuid mis on siiski teistele riikidele vastuvõetavad. Nendel juhtudel tuleb tõsta esikohale süsteemi progressiivsus.
Viimaks kolmanda bloki riigid. Olgugi et neil ei ole selliseid muresid või nii tähtsaid muresid antud protsessi kontekstis, pööravad nad palju tähelepanu meie vajaliku solidaarsuse kuludele ja erinevatel oksjonitel saadud tulude kasutamisele ning eriti valikutele, ja muule, mis on seotud kõige paigutamise järgsega.
Kahe päeva pärast, 6. detsembril, kohtub Nicolas Sarkozy Gdańskis Poola, Tšehhi Vabariigi, Ungari, Slovakkia, Rumeenia, Bulgaaria ning Balti riikide riigi- või valitsusjuhtidega.
Olen veendunud, et nad suudavad jõuda kokkuleppele teemade suhtes, mida nad väga oluliseks peavad. Selle esimese etapi lõpus ning enne parlamendi järgmist kokkusaamist on riigi- või valitsusjuhid arvatavasti suutelised kindlalt pühenduma.
See pakett ei saagi toimida ilma liikmesriikide tugeva üksmeelse pühendumiseta. See oli juba alguses selge. 450 miljoni Euroopa kodaniku majanduslikule ja sotsiaalsele elule tuginedes ei saa me sellist muutust pakkuda ilma väga tugeva poliitilise protsessita.
Vältimatult kõikide riikide valitsustel ja ehk isegi paljudel teist on suur kiusatus siin selle väljakutse ees tõrkuma lüüa, mõelda: "Kas on üldse mõtet? Oodakem ära Kopenhaageni tulemused, oodakem ära uue USA administratsiooni kokkupanek” või isegi, arvestades finants-, tööstus- ja majanduskriisi, võime mõelda, et "praegu pole õige aeg”. See tähendab aga, et ei ole saadud aru sellest, et see, mis täna tegemata jääb, läheb meile tulevikus tootlikkuse ja konkurentsivõime koha pealt kalliks maksma. Kui me ei tee midagi praegu, kus meie majandused ja demokraatiad on suutelised midagi ette võtma, seisame lõpuks silmitsi tagasipööramatu, väljakannatamatu olukorraga ning igasugune areng muutub lõpuks võimatuks. Oleme kukkunud läbi nende riikide silmis, kes vajavad meie edukas olemist, et nad saaksid uskuda arengusse. Oleme kukkunud läbi nende riikide silmis, kes vajavad meie edukas olemist, et nad saaksid uskuda omaenda jätkusuutlikkusse arengusse. Oleme kukkunud läbi oma laste silmis. Igal juhul - kuidas saaksime kohtuda oma Aafrika kolleegidega, kellega leppisime kokku ühise Euroopa-Aafrika platvormi suhtes, nagu seda kinnitati paari päeva eest ka Addis Abebas, ning minna siis Kopenhaagenisse ja rääkida üleilmse raamistiku muutmisest, kui Euroopa, mis tahes või tahtmata on nendes asjus "valge rüütel”, nagu ka Balis, ei võta seda paketti vastu? Ma ei näe, kuidas kokkulepe Kopenhaagenis oleks võimalik ilma selle olulise eeltingimuseta.
Kui teisest küljest aga meie 27 liikmesriiki, kus, tuleb tunnistada, on veel suuri lahknevusi jõukuse seisukohalt ja a priori erinevad tööstuslikud ja energiaalased taustad ning erinevad kliimad, suudavad leppida kokku avalikus protsessis, mida on võimalik hinnata, kinnitada ja rahastada, algatades sellega ajaloolise trendide muutuste protsessi, siis usun, et see annab meile lootust Kopenhaageni jaoks ning ka meie planeedi tuleviku jaoks.
Oleme veendunud, et kaasotsustamisõigus, mis on oma iseloomult ebaharilik võimalus - kuna ma ei usu, et üks demokraatia komponent üksinda suudaks selles raamistikus edasi jõuda - jääb sellise suure muutuse jaoks eluliselt oluliseks reegliks.
Seepärast kasutamegi kõige paremini kõiki neid arutelusid ja arvamusi, mida siin täna hommikul ja pärastlõunal kuuleme ning loodan, et see kaasotsustamisõiguse menetlus võimaldab meil teha selle suure sammu, mida Euroopa kodanikud juba rahutult ootavad. See on vastutusrikas samm ja samm tuleviku suunas.
(Aplaus)
Joseph Daul
Härra juhataja, härra Borloo, härra Piebalgs, härra Dimas, daamid ja härrad.
Meie tänahommikune arutelu on pühendatud nüüd üldiselt nimetatud energia ja kliimamuutuse paketile, poliitilisele paketile, mis sisaldab 27 liikmesriigi juhtide poolt 2007. aasta märtsis vastu võetud võtme-eesmärke. Nende viie teksti vahel on mitmeid seoseid, mis ongi põhjus, miks tuleb neid sidusa poliitilise tervikuna käsitleda. Nimetatud tekstide üheaegne arutamine on suureks väljakutseks ning raskeks koormaks meie kõigile institutsioonidele. Soovin tänada kõiki asjasse puutuvaid osapooli ning eriti eesistujariiki ja Jean-Louis Borloo meeskonda nende tubli töö eest.
See töö oli raske isegi enne finantskriisi puhkemist. Kuid nüüd on see üliraske, kuna majanduslikud ja sotsiaalsed pinged valmistavad kodanikele nende igapäevaelus tõsist ängistust. Kuid sellegipoolest peame nendes rasketes ja tõsistes tingimustes vältima läbikukkumist. Meie kohuseks on olla igati edukad. Kuid küsimuseks ei ole mitte meie tahte pealesundimine, vaid veenvus ning vajalikud jõupingutused tasakaalustatud ja edumeelsete otsuste vastuvõtmiseks.
Peame kasutama seda ajaloolist võimalust, et kliimamuutuse trend ümber pöörata. Peame astuma teele, mis päästab meid otsesest katastroofist. Kliimamuutuse vastu võitlemine ja ökoinnovatsioonide edendamine tähendab keskpikas perspektiivis ka Euroopa majanduse ja tööstuse käimalöömist. See tähendab ka seda, et meie investeeringuid tuleb plaanida juba täna, et kaitsta homseid töökohti ning seetõttu peame kindlustama endale kodanike toetuse.
Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon on teinud järelejätmatut tööd energia ja kliimamuutuse paketi juures kindlas uskumises, et tegemist on vajaliku struktuuripoliitikaga ning ennekõike hoiakuga, et see on ajalooline poliitika ning seega suur vastutus tulevaste põlvkondade ees. Sel nädalal jõuti kokkuleppele viiest ettepanekust ühe asjus, milleks on määrus sõidukite süsinikdioksiidiheite kohta.
Meie fraktsiooni, parempoolsete, jaoks on see tugevaks poliitiliseks sõnumiks ning stiimuliks tööd jätkata. Sellegipoolest on mängus just paketi terviktasakaal, mille üle me ka edasise täiskogu istungi käigus hääletame. Meie ülesandeks on teineteist ära kuulata ning teha kõik, mis on vajalik kompromissitingimuste loomiseks. Üle kõige aga on meie ülesanne anda kodanikele garantiisid nende tuleviku jaoks ning kindlustada nende toetus Euroopa strateegilistele valikutele keskpikas perspektiivis.
Tunnen, et võin öelda, et selles jätkuvas heatahtlikus kliimas anname endale võimaluse saavutada edu neil olulistel kohtumistel paari päeva pärast Poznańis ja järgmisel aastal Kopenhaagenis.
Martin Schulz
fraktsiooni PSE nimel. - (DE) Härra juhataja, minu ülesanne ei ole süveneda käesolevalt arutelu all olevate õigusaktide üksikasjadesse. Üritan kirjeldada suuremat raamistikku meie fraktsioonile, milles peame korraldama selle kliimamuutuse paketi. Mul on hea meel, et nõukogu eesistuja saabus ja ma sain hoolikalt tema sõnavõttu kuulata. Nagu ta ütles, on kliimamuutus tõeliseks väljakutseks nii riigi- või valitsusjuhtidest koosneva nõukogu, Euroopa Parlamendi kui ka Euroopa Komisjoni jaoks.
Kuulsime palju suurepäraseid pealkirju nagu 20% - 20% - 20%. Siin parlamendis toimub ainult tihe töö üksikasjade kallal. Pealkirjad mõeldakse välja riigi- ja valitsusjuhtide poolt. Kuid siin parlamendis teeme me ära kogu põhitöö. Joseph Daul ütles õigustatult, et meil on olemas esialgne kokkulepe seoses sõidukite süsinikdioksiidiheite direktiiviga. Kiitus selle edu eest läheb parlamendile. Seetõttu ei peaks selle esialgse kokkuleppeni jõudnud seadusandliku menetluse pealkirjas olema mitte nimi Sarkozy vaid nimi Sacconi.
(Aplaus)
Seetõttu jään selle menetluse juurde, mille suhtes on kokkuleppele jõutud. See ei ole harilik menetlus. Euroopa Parlament nõustus võtma koos nõukogu ja komisjoniga ebahariliku suuna - viia lõpule mitteametlikud kolmepoolsed läbirääkimised ning seejärel nende üle hääletada. Aga nüüd oleme tühistamas harilikku parlamendi menetluskorda kuue erineva õigusloomega seotud menetluse suhtes. See tähendab, et väga palju parlamendi liikmeid ei saa osaleda üksikasjalikes konsultatsioonides, vaid peavad piirama kogu oma parlamentaarse osaluse sellega, et saavad öelda lõpetuseks "jah” või "ei”, et kinnitada saavutatud tulemused.
See on tõsine parlamendi õiguste loovutamine. Mind hämmastab natukene, et need, kes tavaliselt räägivad läbipaistvusest ja osavõtmisest, jätavad selle juhtumi rahulikult kahe silma vahele. Sellegipoolest tuleb erilistes olukordades võtta vastu otsus selle kohta, kas see on õigustatud, kui võtta arvesse praeguseid väljakutseid. Meie fraktsioon on selle üle üksikasjalikult arutanud. Leppisime kokku, et väljakutse on nii suur, et seekord on vaja võtta see suund.
Härra nõukogu eesistuja, ütlesite õigesti ning see on ka meie kindel veendumus, et tegemist on sajandi väljakutsega. Kõiki selle sajandi kliimaalaseid küsimusi ei lahenda me nüüd kohe. Aga kui me ei lahenda praeguseid väljakutseid, on see läbikukkumine terve sajandi jaoks. See on meie jaoks oluline põhjus öelda, et tahame selle menetluse nüüd lõpule viia.
Minu arvates ei olnud see just nõukogu parim otsus võtta ja kindlustada endale õigus viimase otsuse langetamiseks riigi- või valitsusjuhtide tasandil, kuna Euroopa riikide riigi- või valitsusjuhtidest koosnevas nõukogus valitseb üksmeelse otsuselangetamise põhimõte. Viitasite juba sellele, et president Nicolas Sarkozy peab veel pidama eraldi läbirääkimised kaheksa või üheksa liikmesriigiga. Soovin talle kõike head. Loodame, et tulemus tuleb positiivne. Kuid parlament ei ole siin kasutatud menetlusega tühje lubadusi andnud. See ei tähenda, et parlament on lõplikult valmis võtma vastu iga liikmesriigi iga soovi, mille üle tuleb ikka veel suletud uste taga arutleda.
Mitteametlikes kolmepoolsetes läbirääkimistes tuleb lõpuks üksmeelele jõuda. Nõukogu, parlamendi ja komisjoni ühised seisukohad peavad olema omavahel kooskõlas. Ei tohi olla nii, et arutame siin kõik üksikasjalikult läbi ja siis ütleb Euroopa Komisjon, et neil on vaja veel siin midagi parandada või seal midagi nõuda ja et parlamendile öeldakse lõpuks "võtke või jätke”. Nii ei tohi see kindlasti olla. Seepärast annan härra Borloole ja nõukogu eesistujale härra Sarkozyle järgmise nõuande: pakkuge välja lahendus, mis on kõigile vastuvõetav.
Siis ei tohiks olla mingeid takistusi Euroopa nõukogus ega eraldi läbirääkimistel. Oleme teinud kõik ettevalmistused järgmise nädala hääletuseks. Euroopa Parlament nõustus andma paketile oma õnnistuse sel aastal, kui see on võimalik. Härra Sarkozy jaoks on see tema arvates suur võit. Seepärast ütlen siin ja nüüd, et eduka tulemuse korral võlgneme tänu esmalt Euroopa Parlamendi liikmete tublile tööle. Võime olla uhked ja kui kõik hästi läheb, võib ka nõukogu eesistuja uhke olla.
(Aplaus)
Graham Watson
fraktsiooni ALDE nimel. - (FR) Härra Borloo, meile öeldi, et saabusite Pariisist lennukiga. Kui see on tõsi, siis palun tulge järgmine kord rongiga. Nii jõuaksite siia õigeaegselt ning säilitaksite oma keskkonda austava maine.
Härra juhataja, liit võib olla vaid paari päeva kaugusel ajaloolisest läbimurdest võitluses kliimamuutuse vastu. Meie riigijuhtidele meeldib rääkida rohelistes toonides, aga nüüd näeme nende raha värvi. Möödunud aasta märtsis nõustusid nad vähendama 20% võrra süsinikdioksiidi heitkoguseid aastaks 2020 ning nüüd näeme nõukogust arakslöömise märke. Meie kohus on avaldada enam survet.
Nagu ütlesite, härra juhataja, on kliimamuutus meie suurim väljakutse. Kuigi on mõned, kes hädaldavad, et ei suuda süsinikdioksiidi heitkoguseid kokkulepitud määral vähendada, on Itaaliast vastutustundetu väita, et nad tõstavad elektri hinda 17,5% võrra. Taastuvenergia kasutamine langetab elektriarveid ning säästab raha ja elusid.
Kokkuleppe asjus on edumärke. Oleme võtmas kasutusele tõelist turu poolt juhitavat "cap-and-trade” (määra ülempiir ja kauple) süsteemi, mis arvestaks liikmesriikide vajadusi ning saavutaks siiski oma eesmärgid, aga nõukogu peab kinnitama veelkord pühendumust vähendada heitkoguseid 20% võrra aastaks 2020. Nõukogu peab olema teerajajaks vastutava ja läbipaistva jõupingutuste jagamise süsteemiga nendes valdkondades, mida heitkogustega kauplemise skeem ei kata. Veel peab nõukogu pühenduma teadusuuringutele, millega vabastatakse selliste keskkonnasõbralike tehnoloogiate potentsiaal, nagu näiteks süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine.
Peame tagama selle, et järgmise nädala ajaloolist võimalust ei rikuks tööstuse lobitöö ja riikide huvid, mis rikkusid meie edu sõidukite süsinikdioksiidiheite puhul. Euroopal on võimalus olla maailmale teejuhiks süsinikdioksiidiheitkoguste vähendamise alal ning tuua tulevastele põlvkondadele tõelist kasu. Kas kunagi varem on selline üllas eesmärk olnud nii lähedal? Nõukogu peab oma sõna pidama.
Claude Turmes
fraktsiooni Verts/ALE nimel. - (DE) Härra juhataja, nüüd kus president Obama USAd juhib, on meil seal poliitiline juht, kes näitab üles tõelist ettenägelikkust ja julgust. President Obama seab USA majanduse taasülesehitamises kesksele kohale keskkonnasõbralikud tehnoloogiad, taastuvenergia ning kütusesäästlikud autod.
Kõne all on ka eetiline taasülesehitamine riigis, mille majanduse, rahupoliitika ja eetika president Bush pankrotti ajas. Samal ajal, mil meil on siin Euroopas see suur ajalooline võimalus, peame meie, kes oleme alati olnud rahvusvahelised juhid ning alati seadnud rahvusvahelise kliimapoliitika standardeid, riskima sellega, et meie pikaajalisi vaateid piiravad kõige räpasemad tööstused ja nende kaasosalised. See oleks ajalooline viga ning kaotaksime kogu diplomaatilise usutavuse, kui parlament ei suudaks aidata kaasa sellele, et sellest paketist saab pakett tulevikuks.
Asi on poliitikas ning olen uhke, et eile õhtul tegime taastuvenergia suhtes edusamme liberaalide, sotsiaaldemokraatide ning isegi väga kõhklevate konservatiividega. Mul on teel ees veel üks konservatiiv ja see on härra Berlusconi.
Selle kliimapaketi juures on küsimus ka poliitilises tulevikus. Olen õnnelik, et härra Rasmusseni näol on meil sotsiaaldemokraadist juht, kes tahab arengut ja keskkonnasõbralikku sotsiaalpoliitikat, mitte tagasipöördumist 1970ndatesse nagu teised sotsiaaldemokraadid. Mul on hea meel selle üle, et härra Watsonil on selged keskkonnasõbralikud ja liberaalsed kavatsused ning põnevaks küsimuseks on: kuidas säästa loodust? Kus on väidetavasti suurimas Euroopa rahvapartei eetika? Kas tahame tõesti lubada konservatiividel nagu härra Tusk, härra Berlusconi ja proua Merkel ning nende kaasosalistel siin parlamendis takistada Euroopat saavutamast ajaloolist edu meie rahva ning kogu maailma jaoks?
Alessandro Foglietta
fraktsiooni UEN nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad! Uus 20/20/20 valem, mida kasutatakse Euroopa kliimamuutusega võitlemise eesmärkide kokkuvõtmiseks, on ambitsioonikas kohustus, mis teeks Euroopast selles lahingus vaieldamatu liidri. Kui aus olla, siis sooviksin tuua välja erinevuse selle eesmärgi universaalse iseloomu ja Euroopa kohustustele ühepoolse lähenemise vahel. Minu arvates peaksime olema piisavalt julged tunnistamaks, et see meie võimete demonstreerimine võib osutuda samas keskkonnale mitte mingit kasu toovaks ning halvata meie majanduse, kui seda mitmepoolsetel läbirääkimistel ei arutata.
Loomulikult pooldame kõik eesmärki kaitsta keskkonda, aga selleks peame leidma selleks kõige paremad vahendid, mida ka laialt toetatakse. On oluline, et need kaks tingimust omavahel ühendatakse, kuna üks ilma teiseta takistaks meie kõigi jõupingutusi ning võib isegi tuua kaasa parandamatuid tagajärgi meie tööstusele. Seetõttu on kulude-tulude analüüs hädavajalik. Rõhutan, et sedalaadi lähenemine ei tähenda seda, et peame kaaluma ja seadma kahtluse alla planeedi kaitsmise olulisuse. Usun lihtsalt, et kliimamuutuse ja energia paketi vahendeid, eelkõige ETSi direktiivi läbivaatamist, tuleb hoolikalt hinnata, kaasa arvatud nende majanduslikke ja bürokraatlikke mõjusid meie ettevõtetele ja maksumaksjatele ning mõju Euroopa tootmise konkurentsivõimele, rõhutades veel eriti väike- ja keskmise suurusega ettevõtteid.
Selline mõtlemine on täiesti õigustatud, eriti ajal, mil maailmamajandust kimbutab halb majanduskliima, mis nõuab paketi filosoofia uut läbivaatamist - pean siinjuures silmas kriteeriume, mida kasutatakse riikide eesmärkide arvutamiseks. Üle kõige on tähtis kasutada täiel määral nn paindlikkuse mehhanisme, alles siis võime loota, et suudame ülemaailmsel tasandil konkurentsivõimet säilitada. Lõpetuseks rõhutan, et hetkel on palju olulisem vältida katseid kasutada ära lahknevusi tööstuse huvide eest seisjate ja keskkonna eest võitlejate vahel.
Umberto Guidoni
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (IT) Härra juhataja, daamid ja härrad, härra Borloo, härra Piebalgs, härra Dimas! Mõned ütlevad, et Euroopa 20/20/20 direktiiv sunnib Euroopa Liidu majandust tegema liiga suuri kulutusi. Nende seas on Itaalia valitsus, mis ennustas peaaegu kahekordistunud kulusid, neid hinnanguid aga mitte millegagi kinnitamata. Sellegipoolest alahindavad sellised seisukohad fossiilkütuste tulevast hinda ning eiravad neid olulisi eeliseid, mida taastuvenergia kiire kasutuselevõtmine toob, nagu näiteks energiaturvalisus, kuid ennekõike uute töökohtade loomine ajal, mil majanduslangus tuhanded töötajad tootmisprotsessidest välja sunnib.
Majanduskriisist välja pääsemise võtmeks on suurem energiasäästlikkus ja laialdane taastuvenergia kasutamine. Kui suuname riiklikud vahendid pankade väljaostmisele, toome tagasi selle sama puhtalt finantsil põhineva majandusmudeli, mis meid esmajoones sellesse kriisi paiskas. Majandusolukorda ei saa lahendada ilma strateegiat muutmata. Euroopa Liidu direktiiv keskendub innovatsioonile ja üritab esmajoones lahendada kliimamuutusest tulenevaid raskusi. See on probleem, mis hakkab avaldama veelgi suuremat survet Euroopa kodanike elule ja liikmesriikide majandustele. Seepärast ei tohi kasutada avalikke investeeringuid taas traditsiooniliste sektorite toetamiseks, vaid need tuleb suunata aladele, mis toovad kaasa innovatsioone energia ja keskkonna valdkondades.
Jaotusvõrkude arendamine ja juurdepääsu eesõigus neile on taastuvenergia sektori jaoks kõige tähtsamad tegurid. 1960ndate ja 1980ndate vahel kaeti suured kulutused ulatuslike tsentraliseeritud süsteemide jaotusvõrkude infrastruktuuri väljaehitamiseks suurte avalike investeeringutega. Samal viisil tuleks tagada taastuvenergia süsteemi tulevik. Seepärast peame käitama taastuvenergiat kasutavaid elektrijaamu uusi tehnoloogiaid kasutades. Selleks vajame investeeringuid, teadusuuringuid ja tehnoloogiate väljaarendamist. Peame kõne all oleva paketi kiiresti esimesel lugemisel detsembri täiskogu istungil vastu võtma, seda ootavad meilt Euroopa kodanikud. Me ei saa lubada, et teatud riikide lühinägelikud isiklikud huvid ja teatud majanduslikud huvid seda protsessi takistavad.
Johannes Blokland
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (NL) Härra juhataja, viimastel nädalatel oleme kogu jõuga töötanud kliimamuutuse ja energia paketti puudutavate läbirääkimiste kallal. See on võtnud üsna palju meie ajast, kuid minu arvates on olnud väärt iga sellele kulutatud minutit. Eriti sooviksin tänada raportööre tohutute jõupingutuste eest ning tahaksin neid julgustada, et nad nõuaksid seda edasipüüdlikku kokkulepet järgneva kahe nädala jooksul. Sarnaselt sooviksin tänada eesistujariiki ning komisjoni nende järelejätmatute pingutuste eest läbirääkimiste ajal.
Vahel on mul tunne, et eesistujariigil on suuri raskusi sisu mõttes parlamendi arvamusele lähemale liikuda, mis tekitaks kliimapaketi püüdlustele kahju. Ma olen siiski teadlik, et eesistujariigil on keeruline ülesanne nõukogu siseselt üksmeelele jõudmise näol. Kindlasti kasutavad praegu paljud liikmesriigid finantskriisi, et nõrgendada püüdlusi kliimamuutuse ja energia vallas. See on kahetsusväärne olukord.
Kui me oma püüdlusi edasi lükkame, läheb see meile hiljem rohkem maksma. Praegu on aeg lahenduste leidmiseks. Julgustan eesistujariiki kõvasti kinni hoidma paljulubavatest pingutustest, mis 2007. ja 2008. aasta kevadel Euroopa Ülemkogu poolt vastu võeti. Sellel nädalal alanud Poznańi kliimamuutuste konverentsi valguses, millest me koos Euroopa Liidu delegatsiooniga osa võtame, on äärmiselt oluline, et me jääksime oma püüdlustele kindlaks.
Selliste püüdlustena võib nimetada seda, kuidas me Balis lubasime ülejäänud maailmale, et me leiame kaugeleulatuva lahenduse kliimamuutuse paketile ning me ei tohiks maailmale pettumust valmistada. Kui me seda teeme, kaotab EL usalduse, mis omakorda mõjutab uue kliimamuutuse alase kokkuleppe läbirääkimiste edu. Inimesele on usaldatud planeet Maa ja ta peab seda teenima. Meie kohuseks on võimaluse korral likvideerida kahju, mida me oleme põhjustanud.
Roger Helmer
Härra juhataja, kahtlemata seisame silmitsi suurima kriisiga, mida mina oma eluajal näinud olen, kuid ohtu ei kujuta endast mitte globaalne soojenemine, vaid meie poliitilised otsused seoses globaalse soojenemisega. On kindel, et Maa on viimase 150 aasta jooksul perioodiliselt veidi soojenenud, kuid see muutus langeb täielikult kokku tõestatud, pikaajaliste kliimatsüklitega, mis on kujunenud tuhandete aastate vältel. Oleme näinud kliima soojenemist holotseenis, Rooma ajal ning keskajal. Tundub, et liigume nüüd uude, 21. sajandi kliima soojenemise järku.
On fakt, et meretase ei tõuse praegu kiiremini, kui see on tõusnud sajandeid. On fakt, et globaalse jää koguhulk on laias laastus püsiv. On fakt, et äärmuslikku ilma ei esine tänapäeval rohkem kui sada aastat tagasi ning et jääkarude arvukus on viimaste aastakümnete jooksul tegelikult dramaatiliselt tõusnud ning liik on kaugel ohustatusest.
On tõsi, et süsinikdioksiid on kasvuhoonegaas, kuigi selle tähtsus on oluliselt väiksem kui veeaurul, kuid CO2 mõjuvõim kliimale on mittelineaarne. See on kahanevate tulude seadus. Praeguselt tasemelt, mis on umbes 380 osakest miljonile atmosfääris, on edasised süsinikdioksiidi määra tõusud tühise mõjuga.
Samal ajal on meie poliitikal hukatuslik majanduslik mõju. Kahju on tohutu. Meie saavutamatud taastuvenergia eesmärgid, eriti tuuleenergia eesmärgid, ohustavad tegelikult energiavarustust.
Selline poliitika kukub sarnaselt Kyotole läbi. Isegi kui lääneriigid vähendavad süsinikdioksiidi heitkoguseid, ei tee seda kindlasti arenevad Hiina ja India. Süsinikdioksiidi tase tõuseb veel vähemalt pool sajandit. Fakt on, et 1998. aasta oli meie mäletamist mööda kõige kuumem aasta ning viimased 10 aastat on Maa jahedamaks läinud. Meetmed, mille üle me täna arutame, on tegelikult suurim kollektiivne reaalsuse eest põgenemine, mida me kunagi varem näinud oleme.
Juhataja
Daamid ja härrad, mul on menetlust puudutav teadaanne. Nagu teate, parlament otsustas oodata enne selle olulise arutelu alustamist nõukogu eesistuja lennuki maandumist. See tähendab, et meie ajakava jääb oluliselt ajast maha, kuid meist oleks viisakas täita kohustused meie külaliste ees.
Nagu teate, ootame kell 11.30 siia täiskogusaali dalai-laamat. Otse loomulikult peetakse pidulik istung 11.30.
See tähendab, et meil pole kindlasti võimalik lõpetada praegust arutelu 11.30ks. Viimased rääkijad peavad seetõttu sõna võtma pärast pidulikku istungit, mis omakorda lükkab edasi hääletuse. Kõik see kuvatakse loomulikult teie ekraanidele.
Palun nüüd, et sõnavõtjad peaksid kinni oma kõneajast.
Werner Langen
(DE) Härra juhataja, mõned meist näevad veel väsinud välja, sest nad vestlesid kuni kella kaheni öösel. Me soovime üleilmset kokkulepet, kuid see nõuab kolme peamise osapoole kaasatust. Kolmeks osapooleks on Hiina, India ning mis kõike peamisem - USA. Ilma nende osaluseta ei ole võimalik kliimamuutusega võidelda isegi siis, kui Euroopa teeb selle nimel energilisi jõupingutusi. Tuleb tunnistada, et oleme 2020. aastaks seatud eesmärkide saavutamisel maha jäänud. Siiski ei ole me vastutavad vaid kliima eest, vaid ka töökohtade säilitamise ja meie majanduse konkurentsivõime eest. See ongi dilemma, mis meie ees seisab ja saan vaid öelda, et komisjoni ettepanekud polnud piisavalt head, et me oleksime saanud need vastu võtta.
Arutame ja konsulteerime praegu niivõrd pingsalt just seetõttu, et vastupidiselt avalikele väidetele ei võtnud komisjoni ettepanekud eelpool mainitud aspekte piisavalt arvesse. Seetõttu usun, et härra Schulzil on õigus ja me peame järgima oma osalusõigust ning mitte andma tühje lubadusi. Saame heaks kiita näiteks vahetulemused autotööstuses, kus me oleme jõudnud vastutustundlikule kompromissile, mis küll ei sobi tööstusele, kuid kindlustab küllaldased üleminekuajad. Saame seda teha ka siis, kui mõned rohelised selle vastu protesteerivad ja erinevate huvigruppide ühendatud tegevusega üritatakse seda kasutatavat kompromissi maha teha.
Taastuvenergia suhtes on küsimus kõigi võimaluste kasutamises, kuid samas ei tohi juba kohe alguses teatud tehnoloogilisi uuendusi arvesse võtmata jätta. Suurima probleemi - heitkogustega kauplemise - puhul tuleb vältida töökohtade ümberpaigutamist. Reguleerimine peab olema lihtne ja taskukohane nii tarbijatele kui ka tööstusele. See peab ka vältima liikmesriikide vahelisi moonutusi konkurentsis. See on meie eesmärk. Kui see saavutatakse, saame paketiga nõustuda.
Linda McAvan
Härra juhataja, esiteks soovin tänada Prantsusmaa eesistumist, kuna see on sarnaselt meiega pühendunud hea kokkuleppe saavutamisele. Kuid nagu on juba öelnud, see ei saa olla ükskõik milline kokkulepe.
Ma olen PSE fraktsiooni variraportöör heitkogustega kauplemise skeemi juures ja me tahame paljusid asju. Tahame kindlustada, et suurem osa jõupingutustest tehakse Euroopas, mitte tasaarvestustega. Tasaarvestused peavad alluma rangele kvaliteedikontrollile, selleks ei saa olla ükskõik milline suvaline projekt. Tahame kliimamuutuse leevendamiseks kindlat rahastamist. Me ei saa minna rahvusvahelistele läbirääkimistele ähmaste rahastamislubadustega arenevatele riikidele. Nüüd tahan ma, et nõukogu liiguks edasi sihtotstarbelise rahaeraldamise asjus. Me vajame seal arengut. Me ei saa, käed taskus, läbirääkimiste ruumi minna. Vajame selgeid kriteeriume süsinikdioksiidi lekke kohta, et anda meie ettevõtetele kindlus ning tagada, et nad ei jääks kahjumisse.
Härra Borloo, rääkisite erisätetest mõnede raskustes olevate riikide jaoks. Usun, et see on vastuvõetav juhul, kui erisätted on ajalise piiranguga ning ei õõnesta projekti üldist ehitust. Minu fraktsioon toetab erisätteid juhul, kui need on kontekstis.
Paljud inimesed on täna hommikul rääkinud eestvedamisest, Euroopa eestvedamisest. Eile kohtusid mõned meist Hiina ja USA olulisemate tegijatega, kes olid suundumas Poznańi ja kes viibivad ka Kopenhaagenis. Ausalt öeldes on nad Euroopa kliimamuutuse eestvedamise suhtes üsna skeptilised ning nad tegid selgeks, et juhul, kui Euroopast ei ole eestvedajat, on neil omad plaanid. Nii on Euroopal valik: me kas oleme eestvedajaks või tantsime teiste pilli järgi.
Mainisite majanduskriisi. Selle kriisi põhjustas puudulik finantsasutuste reguleerimine, mis oli läbikukkumine nii poliitikute kui ka pankade poolt. Ärgem tehkem samasugust viga kliimamuutuse puhul. Kui teeme selle vea, maksavad tavalised inimesed meie läbikukkumise eest täpselt nii, nagu nad maksavad läbikukkumise eest panganduskriisis.
Chris Davies
Härra juhataja, üks asi on ilukõne abil 27 riigilt kokkuleppe saamine, teine ja palju keerulisem asi on tagada nende toetus reaalseks tegutsemiseks. Arvan, et autode ja süsinikdioksiidi kokkulepe näitab seda. See pole tõepoolest kõige ambitsioonikam meede. Kuid kui me ebaõnnestume oma edasiliikumises igal rindel, siis võiksime vähemalt vaadata mõningaid tehnoloogiavaldkondi, kus saab minu arvates rohkem edu saavutada. Teate, et ma räägin peamiselt süsinikdioksiidi kogumisest ja säilitamisest.
Arvan, et nõukogu peaks hindama seda potentsiaali, mis selles tehnoloogias on vähendamaks süsinikdioksiidi heitkoguseid atmosfääri. Kui tahame tagada rahvusvahelise kokkuleppe, kui tahame kaasata sellesse Hiina, mis saab 80% oma elektrist söest, peame tegelema suurte elektrijaamade probleemiga, mis töötavad fossiilkütustel ning toodavad süsinikdioksiidi.
Esimeseks sammuks on tehnoloogia katsetamine ja arendamine. Peame käivitama tutvustusprojektid. Seetõttu tervitan ma eesistujariigi ja komisjoni praegust toetust põhimõttele, et me peaksime kasutama kasvuhoonegaaside saastekvoote, et tagada vajalik rahastamine tegevuse toetamiseks. Kuid kriitika on selge. Sellest, mida nõukogu pakub, ei piisa. See ei edasta valitsusjuhtide eelmise aasta lubadust, et meil on 2015. aastaks töös kuni 12 tutvustusprojekti.
Kirjeldatud tehnoloogia võib tohutult aidata. Järgneva kahe nädala jooksul on meil võimalus läbi rääkida kokkuleppe suhtes, millega see tehnoloogia tegelikult kasutusse võetakse.
Rebecca Harms
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad! Jällegi tõuseb elementaarne küsimus: kas keskkonna- ja kliimakaitse ning finants- ja tööstuspoliitika on omavahel sobivad? Mul on tunne, et oleme oma arutelus tegelikult tagasi liikunud. Kuulen pidevalt argumenti, et tööstust ja majandust tuleb rasketel aegadel arvesse võtta ning et ei ole võimalik neile mingeid nõudmisi esitada, sest vastasel juhul areng peatub.
Härra Langen, kes on teie arvates vastutav selle eest, et just autotööstuses ei lähe asjad üldse hästi? Ning nii on ju lood kõikjal üle maailma. Müügikriis valitseb kõikjal. Minu arvates on see oskamatu juhtimise ja valede tööstuslike taktikate tulemus. Kindlasti mitte ei ole see autotööstuse kindlakskujunenud, ettepoolevaatava keskkonnapoliitika tulemus.
(Aplaus)
Kus on siis tõhusad autod, mida eurooplased tahtsid paisata massitootmisest tulevikuturgudele? Nüüd loen ma, et neil on tehnoloogilise protsessi tegemiseks vaja Euroopa uurimisasutusi. Kuid ettevõtetel on keskkonnasõbralike autode tootmiseks vajalik tehnoloogia olemas. Peame looma raamistiku, nii et neid keskkonnasõbralikke autosid saaks lõpuks ka müüa. Mida meie teeme? Jällegi lükkame edasi määruse, mida pidasime mõistlikuks juba 1995. aastal. Siis arutati: 120 grammi aastaks 2012! Praeguse määrusega lubame, ja see tundub uskumatu, et Euroopa uue autopargi keskmine heitkoguste hulk ületab 2012. aastal tänast.
(Protestid)
Härra Langen, teie üksi ei otsusta, kes valetab, kuid see on ilmne.
(Aplaus)
Arvan, et siin Euroopa Parlamendis peame tegelikult otsustama, kas me suudame või ei suuda muuta oma majandustegevust, mis põhineb ületarbimisel, liiasusel ning "alati rohkem” filosoofial. Kõige olulisem on, et finantskriisi, kliimakriisi ja vaesust maailmas saab seletada meie ületarbimise ja tööstusmaade tohutu ahnusega. Kui me ei suuda seda muuta, härra Langen, on tulevik kõle. Sellel sajandil ei mäleta keegi Euroopa kliimapoliitika või kriisipoliitika faasi.
Bogdan Pęk
(PL) Härra juhataja, Euroopa Liidu katsed selle arengustrateegia kasutuselevõtmiseks, mis eeldab, et drastilisel inimtegevuse tagajärjel tekkiva süsinikdioksiidi heitkoguste hulga vähendamisel on oluline mõju tsüklilisele kliimamuutusele, ning katsed sellist strateegiat tervele maailmale peale sundida on meie ajastu kõige utoopilisemad ideed.
Toon näiteks mõned arvud, et näidata täielikult selle oletuse absurdsust. Näiteks Rahvusvaheline Energiaagentuur väidab, et süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine 50% võrra aastaks 2050 läheb maailmale maksma umbes 45 miljardit dollarit ning et selle kulutuse tagajärjel väheneb temperatuur, ma tsiteerin: "0,02 kraadi võrra”, mis on vähem kui statistiline viga, millel pole mingit mõju tsüklilisele kliimamuutusele. Samas aga on selle tulemuseks kiire langus inimtsivilisatsiooni arengus.
Roberto Musacchio
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad! Seekordses väga lühikeses raportis teatas valitsustevaheline kliimamuutuste rühm paari päeva eest, et süsinikdioksiidi heitkogused on taas ennustatust kiiremini tõusuma hakanud. Seepärast peame ka oma otsuste tegemist kiirendama ning tagama selle, et need rahuldavad oleks. Nagu teatud kolleegid on märkinud, töötas parlament arukalt, kompetentselt ja, ma isegi ütleksin, kirglikult ning võtnud keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonis vastu olulisi tekste.
Ootame, et komisjon - ning ma ei kahtle selles, kuna pean Stavros Dimase tööst palju lugu - ja nõukogu tunnistavad selle töö väärtust. Meil on kaasotsustamisõigus ning seega peame tähtaegadest kinni pidama ning jõudma kokkuleppele enne järgmist istungjärku Strasbourgis. Me ei tohi õõnestada oma lubadusi, vaid peame pidama kinni parlamendi põhipunktidest, nagu tõhus vähendamine, automaatne üleminek 20%-lt 30%-le, kohandamisfondi loomine ja tehnoloogia ülekandmine kolmandatele riikidele. Euroopa peab mängima otsustavat rolli Poznańis, pidades muuhulgas meeles, et Hiina ja USAga Kyoto-järgse lepingu sõlmimine on Euroopa enda huvides.
Itaallasena teeb mind väga kurvaks asjaolu, et minu riigi valitsus ja Confindustria liit on võtnud sellise reaktsioonilise ja kahjuliku seisukoha eelkõige minu riigi jaoks. On rumal öelda, et majanduskriis teeb võimatuks kliima suhtes midagi ette võtta. Hoopis vastupidi, võitlus kliimamuutusega peabki olema aluseks meie tööstuse keskkonnasõbralikule ümberpööramisele ning see peab olema selle dramaatilise kriisi ajal meie tegude keskpunktis. Keskkond ei ole majanduskriisi jaoks probleemiks, vaid võtmeks selle lahendamisel koos teistsuguse sotsiaalse lähenemisega kriisile, mille põhjuseks on just haige majandus, mis kahjustab nii keskkonda kui ka tööhõivet.
Hanne Dahl
(DA) Härra juhataja, jälgin suure heameelega tõusnud huvi keskkonnasõbralikkuse kasvu vastu, mis finantskriisile on järgnenud. Kuid nagu kõik uued poliitilised fenomenid, nii nõuab ka see uus roheline laine parajat skeptilisust. Võib tekkida idee, et asi on rohkem selles, et on vaja luua alibi vananenud rasketööstuse toetamiseks, mitte et tahetakse tegelikult kliimamuutuse poliitikat läbi viia. Kui olla natukene häbematu, võiks lausa öelda, et see näeb välja nagu katse võtta uuesti kasutusele vanamoodne protektsionistlik tööstuspoliitika, mille kohaselt Euroopa Liidu suurriikidele, mille majandused sõltuvad autotööstusest, antakse luba riikliku toetuse pakkumiseks. Kuid ma ei ole nii häbematu! Seetõttu tervitan uut rohelist suhtumist ning soovin öelda, et vajame nüüd tõeliselt ettenägelikku fookuspunkti. Peame keskenduma sellele, et hakata Euroopas tootma elektriautosid, mis kasutavad kütusena taastuvenergiat. Üks viiendik Euroopa süsinikdioksiidi heitkogustest tuleb transpordi sektorist. Kui keskendume sellele sektorile, suudame tõesti midagi süsinikdioksiidi heite vastu teha ning vähendada ka müra ja tahkete osakeste heidet.
Philip Claeys
(NL) Härra juhataja, olgugi et toetan eesmärkide keskset mõtet eriti kliimamuutuse kava osas - nimelt vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid ning sõltuvust liiduvälisest energiaimpordist -, olen ka veendunud, et esitatud eesmärke tuleb vaadata palju objektiivsemalt. Põhistandardiks taastuvenergia osakaalu määramisel on liikmesriikide sisemajanduse kogutoodang, mitte looduslik potentsiaal selle taastuvenergia tootmiseks.
Flandria, Euroopa Liidu tulevase liikmesriigi, seab see halba olukorda. Oma väga piiratud rannajoone, olematu potentsiaaliga reservuaaride loomiseks, vähese päikesevalgusega, väheste vabade aladega jne on täielik mõistatus, kuidas oleks võimalik tõsta taastuvenergia osakaalu aastaks 2020 kahelt protsendilt kolmeteistkümnele. Sellisel kujul on kliimakava täideviimine ülimalt raske nii Flandria tööstusele kui ka riigi tarbijatele, kes hakkavad näiteks maksma rohkem elektri eest.
Avril Doyle
Härra juhataja, olen nõus vaatepunktiga, et poliitikud igal pool kardavad pikemaperspektiiviliste otsuste lühiajalisi tagajärgi. Nagu David Puttnam hiljuti Dublinis ütles, on poliitiline riigiaparaat oma loomu poolest konservatiivne ning kardab järske muutusi kohalikul, regionaalsel ja riigi tasandil - ning lisaksin ka, et Euroopa tasandil.
Kliimaalaste õigusaktide suhtes pole meil valikut. Poliitikutena peame oma kogukondade, kõigi kogukondade, tulevaste kogukondade nimel seda avalikult toetama.
Teadus ei vaja tõestust. Teame, mida on vaja teha. Aasta on möödas sellest, kui komisjon võttis vastu kliimamuutuse ja energia paketi ning tehtud on palju tööd. Prantsusmaa eesistumine tegi sellest esmatähtsa teema ning koos oleme teinud palju tööd, et aasta lõpuks häid tulemusi saavutada ning see, mis oli kord võimalus, on nüüd saamas tõenäosuseks.
Olles viimastel aastatel ise nii mõndagi pettumust tekitanud COP kliimakonverentsi pealt näinud, olen alati uskunud, et Euroopa peab olema selles protsessis liikumapanevaks jõuks, nagu me Balis olime, ning õigeaegselt Kopenhaageni COP 15 konverentsiks tulemusi saavutama.
Kuid ma hoiatan teid - me ei anna lihtsalt oma nõusolekut ühelegi kokkuleppele. Olen selle Prantsusmaa eesistumisele väga selgeks teinud ning on selge arusaamine, et Euroopa Parlamendile ei esitata fait accompli'd. Ning parlament ei jäta nõusoleku andmist riigi- või valitsusjuhtide hooleks. Siin ei tohi olla kaksipidi mõistmist. Igasugused heakskiitmised toimuvad kolmepoolsetel läbirääkimistel Prantsusmaa eesistumise ja Euroopa Paralamendi vahel.
Kuid soovin lisada - ning palun minister Borlool seda lubadust täita ja selle ka president Sarkozyle selgeks teha -, et suur osa oksjonituludest tuleb suunata eriotstarbeliselt arengumaadele kohandamiseks ja leevendamiseks, kuna õigusaktidega, millega ei kaasne rahastamine, me ülemaailmset kokkulepet ei saavuta. Siin ei tohi olla kaksipidi mõistmist.
Jah, arutledes ja vaieldes oma 2012. aasta järgse paketi üle tõsise majanduslanguse ja finantskriisi taustal, vajame kogu seda teravat juhtimist, ettevõtlikku andekust ja teaduslikku uuenduslikkust, mida suudame vähegi pakkuda. Investeeringud, töökohad, palgad, tarbimine ja planeedi päästmine on kõik sünonüümid ning sõltuvad meie suutlikkusest minna süsinikdioksiidi laialipaiskavatelt fossiilkütustelt üle palju säästvamate energiaallikate kasutamisele ning sellest, kas suudame kõik oma kolleegid üle maailma ÜRO ühise laua taha tuua.
Robert Goebbels
- (FR) Härra juhataja, Euroopa Parlament tegeleb harva küsimustega, millel on nii kaugeleulatuv mõju Euroopa rahvastele ning isegi kogu maailmale, nagu seda on energia ja kliimamuutuse paketil. Aga selle asemel, et teemat läbipaistvalt kohelda, nähakse palju vaeva, et hiilida sellele olulisele paketile toetuse saamisel mööda parlamendi harilikust demokraatlikust menetluste korrast.
Loomulikult on pädevad komisjonid saanud oma arvamusi avaldada, kuid see täiskogu ei ole saanud kunagi seisukohta võtta ning tulemuseks on, et hävitatud on iga liikmesriigi demokraatlik õigus komisjoni ettepanekuid muuta. Sel ajal kui otsustati teha tihedat koostööd keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni vahel, peeti mitteametlikke kolmepoolseid läbirääkimisi ainult ühes komisjonis korraldatud hääletuse tulemuste põhjal. Kas pean tõesti ütlema teile, et see hääletus ei kajasta parlamendi enamuse arvamust?
Lisaks on pädevate komisjonide seisukohad reeglina esitatud ainult inglise keeles ning seetõttu ei mõista paljud parlamendi liikmed väljapakutud meetmeid nende kogu ulatuses. Seda demokraatia mittetarvitamist õigustati Euroopa sooviga olla ülejäänud maailmale Poznańi konverentsil heaks eeskujuks. Tegelikult aga on konverents lõppenud juba kaua enne seda, kui riigi- või valitsusjuhid kokkuleppele jõuavad. Härra Borloo rõhutab õigusega, et on vaja kokkulepet riigi- või valitsusjuhtide tasandil, kuid panuse peavad saama anda ka Euroopa kodanike poolt vahetult valitud parlamendi liikmed.
Kahtlemata palutakse, et parlament toetaks eesistujariigi poolt järgmisel Euroopa Ülemkogu kohtumisel saavutatud kompromisse, vähendades sellega asutamislepingutes sätestatud kaasotsustamisõiguse vaid mingisuguseks stiili ülesnäitamiseks. See ei ole vastuvõetav. Tahan kokkulepet, kuid mitte suvalist kokkulepet. Tahan kokkulepet, milleni on jõutud demokraatliku läbipaistvusega. Loodan, et näen kuidas Kopenhaagenis saavutatakse 2009. aastal põhjalik kokkulepe, kuid Euroopa jõupingutuste mugandamine selle raames ei tohi leida aset komiteemenetlustega, nagu komisjon seda välja pakub ning nagu minu kolleegid Roheliste / Euroopa Vabaliidu fraktsioonis seda tahavad. Nii ambitsioonikat kliimamuutuse poliitikat, härra juhataja, ei tohi sõlmida suletud uste taga ja ilma kodanike teadmata.
Lena Ek
(SV) Härra juhataja, kliimaläbirääkimiste periood - ELi kliimamuutuse pakett - on otsa saamas ning õigeks ajaks lõpetamise eest vastutab Prantsusmaa eesistumine. Parlamendi seisukoht oli selge juba septembris. Mingi nuditud ettepanekuga me ei lepi. Kaasotsustamisõigus kehtib kõigile, ka Poolale.
Läbirääkimisel on energiapakett. Nimetatud pakett on väga tähtis läbipaistvuse ja toimiva turu tagamiseks. Kuid soovin arutada selle teatud osasid, mis käsitlevad heitkogustega kauplemise õigust. Esiteks, maksma peab reostaja. Seetõttu ei saa saavutada kompromissi oksjoniga ning kõike tasuta ära anda oleks veelgi pöörasem. Teiseks - kui need meetmed sunnivad ettevõtteid süsinikdioksiidi lekke tõttu Euroopast välja kolima, tuleb need loomulikult kompenseerida. Kuid seda riski vähendab üleilmne konventsioon. Seega ei tohi me käituda liiga järsult ega nimetada ohvreid enne Kopenhaageni kliimakonverentsi. Soovin tuua välja, et on eeskirju väikeettevõtetele ning energia ja soojuse koostootmise kohta, mis on tööstuse jaoks väga tähtsad.
Kliimameetmetest saadud raha tuleb omakorda kliimameetmetesse investeerida. Seetõttu tuleb tulud eriotstarbeliseks märkida. Muret tunnevad vaesed riigid. Nendes riikides on raha vaja olukorra kergendamiseks ja abistamiseks; meid on 27 ja neid 77.
Lõpuks soovin tuletada meie prantslastest kolleegidele meelde kindral Charles de Gaulle'i ütlust, et poliitikas ei loe mitte kavatsus, vaid tulemus. Nüüd on meil 24 tundi parlamendi istungiaega ning pooleli kolmepoolsed läbirääkimised heitkogustega kauplemise õiguse üle, millega on vaja tegeleda.
Satu Hassi
Härra juhataja, räägin esimest korda sellel täiskogu istungil inglise keeles, lootes, et Prantsusmaa eesistumine mind kuulda võtab. Kahjuks tähendaks praegune nõukogu poolt välja pakutud jagatud jõupingutuste mudel, et Euroopa Liit vähendaks heitkoguseid peamiselt väljaspool ELi puhta arengu mehhanismi ja ühisrakenduse (CDM/JI) kaudu. See tähendaks, et kuni 70% heitkoguste vähendamisest kantakse üle mujale, peamiselt arengumaadesse. See õõnestaks täielikult meie kliimapoliitika usaldusväärsust. Absoluutne viimane piir parlamendile on 50% tasaarvestuse piir, mis tähendaks, et suurem osa meie heitkoguste vähendamisest leiaks aset ELi sees.
See 50% piir on olnud ELi kliimapoliitika nurgakiviks kõik need aastad, mis Kyoto läbirääkimised on toimunud. Nõukogu poolt välja pakutud kõrge puhta arengu mehhanismi määr tähendaks ELi kliimapoliitikale täielikku ümberpööret. See oleks liiga lihtsaks argumendiks igaühele, kes soovib ELi kliimapoliitikat määrida ja seda halvas valguses näidata.
Valitsustevahelise kliimamuutuste rühm (IPCC) ütleb, et tööstusriigid peaksid vähendama riigisiseseid heitkoguseid 25 kuni 40% võrra ja arengumaad 15 kuni 30% võrra võrreldes hariliku tegevusega. Heitkoguste vähendamist ei saa kaks korda arvestada. Kui tahame suurema osa oma heitkoguste vähendamisest tasaarvestada, peame nõudma de facto arengumaadelt rohkem kui endalt. On raske mõista, kuidas see aitaks kaasa rahvusvahelistele läbirääkimistele ning loodan tõesti, et Prantsusmaa eesistumine mõistab seda rahvusvahelise kliimapoliitika põhipunkti.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Härra juhataja, nüüdseks oleme öelnud pea kõike, mis võimalik energia ja kliimamuutuse kohta. Teame, et kliimamuutus leiab aset, kuid teame ka, et minevikus on leidnud aset palju tõsisemaid globaalseid soojenemisi. Teame, et looduskeskkonnas toimub süsinikdioksiidi eritumine suurel määral ilma inimese sekkumiseta. Inimeste panus süsinikdioksiidi heitkogustele on kõigest umbes 4%. Peamine süsinikdioksiidi allikas on ookean, kus on 50 korda rohkem süsinikdioksiidi kui atmosfääris.
Ka riigid eraldi ei tooda võrdsetes kogustes süsinikdioksiidi. Väga suured on heitkogused näiteks arengumaades nagu Hiina ja India. Ilma nende riikide heitkoguseid vähendamata ei suuda Euroopa üksi seda probleemi lahendada. Probleemi ei lahenda ka piirangute kehtestamisega riikidele, mille süsinikdioksiidi heitkoguste tase on oluliselt suurem. Majandused riikides nagu Poola sõltuvad veel kaua energia saamisel söest ja biokütustest ning need energiaallikad jäävad nende riikide majanduste peamisteks liikumapanevateks jõududeks.
Oodatav süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine 20% võrra aastaks 2020 nendel tingimustel hävitab need majandused. Kavatsus vähendada süsinikdioksiidi heitkoguseid 2050. aastaks 80% võrra kukutaks kokku energiamajanduse mitte ainult Poolas, vaid ka paljudes teistes riikides ning lõppeks kahtlemata täieliku majandusliku katastroofiga.
Seetõttu peame uurima probleemi lähemalt ning selle vastu midagi ette võtma. Lahendust ei leia kindlasti vaid kahepoolsetes läbirääkimistes Venemaa ja Saksamaa vahel ilma teisi liikmesriike kaasamata. Seda probleemi tuleb arutada ühistel läbirääkimistel ning sellele tuleb leida ühine lahendus. Loodan, et Poznańi kohtumisel ning sellele järgneval Kopenhaageni kohtumisel jõutakse kokkuleppele ning saavutatakse lahendus, mis on kasulik kõigile osapooltele.
Dimitrios Papadimoulis
(EL) Härra juhataja, Poznańi ja Kopenhaageni läbirääkimised, mis aasta pärast toimuvad, peavad olema edukad. Soovunelmate ja muude viivituste jaoks pole enam aega. Alles üleeile hääletas Euroopa Parlament suure enamusega, võiks isegi öelda ühehäälselt, Karl-Heinz Florenzi raporti poolt, millega nõuti ambitsioonikaid eesmärke, piisavat rahastamist ja otseseid meetmeid, kuid nõukogu ja komisjoni korrumpeerunud liit üritab seda kõike lõhestada ja õõnestada.
On vastuvõetamatu, et nõukogu õõnestab parlamendi rolli ainult selleks, et olla härra Berlusconile ja mõnele teisele uuele Euroopa Liidu liikmele meele järgi. Eesõigus peab olema alati Euroopa kodanike huvidel ja Euroopa Liidu enda ajaloolistel huvidel. Euroopa Liit peab jätkama nende jõupingutuste eestvedaja rollis ning mitte õõnestama Euroopa Parlamendi tahet anda oma panust.
Urszula Krupa
(PL) Härra juhataja, energia ja kliimamuutuse paketis olevate äärmuslike meetmete rakendamisel Euroopa Liidu liikmesriikidele, mille osa ülemaailmsetest süsinikdioksiidi heitkogustest on vaid 15%, on laastav mõju nii Poolale kui ka Euroopale ja kogu maailmale.
Sel ajal kui vanad ELi liikmesriigid on vähendanud oma süsinikdioksiidi heitkoguseid umbes 3% võrra, on Poolas tööstuse muutmise ja moderniseerimise protsessi tagajärjel vähendatud heitkoguseid umbes 30% võrra. Sellele vaatamata nõuab Euroopa Liit edasist vähendamist, mille eesmärgiks olevat solidaarsus ja koormuse jagamine, kuid mis toovad kindlasti kaasa meie tööstuse kokkuvarisemise ning suurendavad oluliselt kulusid.
Lisaks oleme vastu hiljuti kehtestatud süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise direktiivile. Nimetatud direktiiv võtaks Poolalt võimaluse kasutada geotermilist energiat ning saavutada 20% suurune taastuvenergia osakaal. Pigem vastupidi, keskkonnakaitse tagamise asemel võib sellest saada keskkonnakatastroofi algus. Süsinikdioksiidi vabastamine maakoore kihtidest võib olla surmav elusolenditele ning põhjustada tektoonilisi liikumisi ja maavärinaid.
Andreas Mölzer
(DE) Härra juhataja, Euroopa kliima soojeneb kiiremini kui üleilmne keskmine. Nagu teate, on ühe aastakümne jooksul loodusõnnetuste põhjustatud vigastuste arv kahekordistunud ning tõusnud pea 14 miljardini aastas. Seetõttu peame oma järgmiste sammude üle hoolega järele mõtlema. Just sellega meil veel probleeme ongi.
Kui kaalume nüüd vabastusi heitkogustega kauplemisest, siis ei tohi unustada, et energiaettevõtted on lisakasumi teenimise eesmärkidel nõudnud häbematult, et tarbijad maksaksid nende tasuta sertifikaatide eest. Seda ei tohi enam juhtuda. Me ei vaja ka enam halvasti läbi mõeldud tormakaid reaktsioone, nagu seda oli läbikukkumine "roheliste” kütustega. Elektriautode väidetavalt olematud heitkogused on kasutud, kui see energia tuleb siiski söeelektrijaamadest.
Minu arvates aga on naeruväärne, et selles olukorras ülistatakse tuumaenergiat millegi keskkonnasõbralikuna. Kui neid miljardeid, mida igal aastal selle nimel tuulde paisatakse, kasutataks taastuvenergia kasuks, siis äkki ei olekski meil enam energiaprobleemi ja kindlasti oleksime sammu kaugemal süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamisest.
Lisaks tuleb seoses sellega meenutada, et pikemas perspektiivis peame edendama avalike transporditeenuste toetamist ning kaupade transportimist rongidega.
Péter Olajos
(HU) Tänan teid, härra juhataja. Oleme kõik pühendunud kliimamuutuse peatamisele, et hoida ära üleilmne kliimakatastroof, mis ohustab inimkonda. Teame loomulikult, et see on väga kulukas, ning meie kodanikud peavad selle varem või hiljem ühel või teisel viisil kinni maksma.
Teame ka, et mida hiljem me midagi teeme, seda suuremad on kahjustused, seda enam ümberpööramatu on protsess ning seda rohkem peame maksma. Küsimus on, kas ühest küljest oleme piisavalt vaprad, et olla esimesed, kes midagi ette võtavad ja vajalikud ohvrid toovad ning teisest küljest, kuidas jagame koorma erinevate sotsiaalsete ja majanduslike osalejate vahel.
Käeolev õigusaktide pakett näitab, et Euroopa Liit on valmis tegutsema, aga näitab ka kahjuks seda, et pakett on erapoolik, ebajärjekindel ning kasutab kohaldamisel kaksikmoraali. Sellega lubatakse teatud liikmesriikidel toota aastal 2020 süsinikdioksiidi rohkem, kui Kyoto eesmärgid 2010. aastaks ette näevad. Samas aga ei anta neile liikmesriikidele, kes on juba hästi hakkama saanud, piisavalt stiimuleid.
Miks ei tee me välja faktist, et teatud liikmesriigid ei hooli lubadustest üldsegi, sel ajal kui teised suuri ohvreid toovad? Samuti on arusaamatu, miks tsemenditööstus peab vähendama oma heitkoguseid kaks korda nii palju kui jäätmekäitluse või transpordisektor. Minister, vapper valitsus ei ole mitte see, mis julgeb karistada rängalt ettevõtteid, vaid valitsus, mis on sama karm ka iseenda vastu. Tark valitsus ei ole valitsus, mis võtab oma kodanike raha ja viib selle puhta arengu mehhanismi (CDM) raames üle piiri, vaid valitsus, mis teeb investeeringuid koduriigis ja ELis ning vähendab energiasõltuvust uute turustatavate puhaste tehnoloogiate väljatöötamisega.
Praegune üleilmne majanduslangus ei ole põhjus, miks me ei peaks midagi ette võtma, hoopis vastupidi - see on võimalus suureks läbimurdeks. Euroopa ajalooline vastutus ja võimalus tähendab ka seda, et peame võtma juhirolli selles kolmandas tööstusrevolutsioonis. Tänan tähelepanu eest.
Guido Sacconi
(IT) Härra juhataja, daamid ja härrad! Soovin esmalt tänada oma kolleege, alustades Martin Schulziga, kes tõi õigustatult esile möödunud esmaspäeval saavutatud kokkuleppe määruse üle, millega sätestati nõuded mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise kohta.
Soovin selgitada, miks kavatsetult ja kooskõlas Prantsusmaa eesistumisega - mis on minu arvates väga suurepärast tööd teinud - kiirendasin selle kokkuleppe saavutamist asjale nii-öelda gaasi juurde andes, kui nüüd autoteema juurde jääda. Sellel oli kaks põhjust: esiteks see, et minu arvates oli tähtis, et pakett vähemalt ühes küsimuses edasi liiguks. Oli vaja näidata, et on tõesti võimalik - raske, kuid siiski võimalik - luua kompromiss erinevate vajaduste vahel: ühest küljest keskkonnakaitse ja võitlus kliimamuutusega ning teisest küljest sotsiaalsed probleemid ja tööhõive. Teame, kui laiaulatuslik on praegune kriis autotööstuses ning kokkuleppe vastuvõtmine just nüüd saadab väga tähtsa signaali.
Kuid andsin gaasi ka teisel põhjusel. Arvasin, et oleks palju parem lõpetada see toimik enne Euroopa Ülemkogu kohtumist järgmisel nädalal, et keegi ei saaks soovimatult oma osa lisada. Ükski riigi- või valitsusjuht ei saa määrust enam oma kätte. Pöördun oma kolleegide poole, kes, nagu Chris Davieski, on käesolevat kokkulepet kritiseerinud mõistmata, et oleks olnud parem, kui teised toimikud - nagu härra Daviesi toimik, kus kõik on juba kokkuleppeks valmis pandud - oleks juba vastu võetud olnud. Kui lubate, siis ütleksin teile veel midagi, härra Borloo: me ei saavuta siin alati üksmeelt, seega jääge enesekindlaks ning ärge lubage enam sündida sarnasel olukorral nagu eile seoses taastuvenergiaga, kus üks riik, kahjuks minu enda oma, pani ettepanekule veto ning muutis sellega kokkuleppe saavutamise võimatuks.
Johannes Lebech
(DA) Härra juhataja, on olnud vaimustav elamus osaleda kliimapaketi läbirääkimistel kõigepealt komisjonis ning seejärel kolmepoolsetel läbirääkimistel, milles osalen jagatud jõupingutuste direktiivi variraportöörina. Oleme näidanud parlamendis suurt võimekust saavutades kompromisse ning pakkudes välja ideesid komisjoni ettepanekute täiendamiseks, kuna teame väga hästi, et kui soovime Kyoto kokkuleppele tõsist mantlipärijat, peame Kopenhaageni kohtumiseks ambitsioonika ettepaneku välja pakkuma.
Nüüd ootame nõukogu järgi. Soovin tõsta esile mõned tähtsamad probleemid. On oluline, et nõukogu mõistaks, et kui liikmesriigid nõuavad paindlikkust, peab olema garantii, et eesmärgid saavad täidetud. Selle tagamiseks tuleb kasutada kombinatsiooni aruandlusest ning vastavatest tagajärgedest eesmärkide mittesaavutamise korral. Tühjad lubadused globaalset soojenemist ei peata. Tuleb teha selgeks ka see, et kogu heitkoguste vähendamist ei saa osta väljastpoolt ELi. Suurem osa meie jõupingutustest tuleb teha just Euroopas. Kui tahame tegelikult rahvusvahelist kliimakokkulepet saavutada, ei ole kõik muu tõsiseltvõetav ega usutav, kuna taolist käitumist võib tõlgendada kui sõnumit, et oleme juba oma osa teinud ning ei saa enam midagi parata. Samamoodi peab meil jätkuma motivatsiooni Euroopa energiatehnoloogia uuendamiseks ning peame käesoleva paketiga tagama, et pürgime tuleviku poole, kus meie energiatarbimine põhineb energiaallikatel, mis ei tooda süsinikdioksiidi. Möödunud aastal lubasid Euroopa Liidu riigi- ja valitsusjuhid, et mängivad kliimateemadel juhirolli - see on kohustus. Parlament on valmis. Nüüd peab nõukogu näitama oma valmisolekut luua tulemusi, et saaksime koos nautida kliimapaketti kui selle aasta parimat jõulukinki.
Caroline Lucas
Härra juhataja, jagan kõigi nende viha ja frustratsiooni, kes kritiseerivad selle parlamendi ja nõukogu liikmeid, kes soovivad hävitada meie pühendumust ambitsioonikale kliima ja energia paketile.
Nüüd kahtleb Euroopa Liit oma 30% lubaduses ning üritab suuremat osa oma heitkoguste vähendamisest lahendada tasaarvestusega, vähendada energiasektori ja peaaegu iga teise sektori oksjoninõudeid, kehtestada autode tõhususe standardid, mis on olemasolevatest halvemad ning on kuritegelikult ebapädev arengumaadele solidaarsuse rahade panustamiseks. Kõik see tähendab, et ELi kliimapakett paistab üha tühjemana ning Euroopa poliitikutele ei andestata sellist hiiglaslikku läbikukkumist poliitilise juhtimise alal.
Tahan vaidlustada suhtumist, mida täna korduvalt kuulnud olen. Me ei pea valima majanduskriisi ja kliimakriisi lahendamise vahel. Peame kasutama finantskriisi, et kujundada ümber oma majanduse fookus ja suund, et muuta see tõeliselt säästvaks majanduseks, millel on reaalsed hüved keskkonnale ja majandusele. See on kriitiline katsumus kogu Euroopa Liidu projektile, milles me ei tohi läbi kukkuda.
Mieczysław Edmund Janowski
(PL) Härra juhataja, täna on arutlusel energia- ja keskkonnakaitse. Kasvuhoonegaasi heitmete mõju kliimamuutusele on reaalne, olgugi et praegu alahinnatakse teisi tegureid.
Soovin rõhutada, et sellealased tegevused peavad olema üleilmse ulatusega. Millised on vastasel juhul meie äärmusliku heitkoguste vähendamise tulemused, kui teised riigid samuti ei toimi? Tulemuseks on lihtsalt see, et Euroopa kaubad muutuvad konkurentsivõimetuks ning meie turgudel hakkavad valitsema need, kes selliseid piiranguid rakendanud ei ole.
Peame arvestama ka selliste riikide olukorda, nagu Poola, kus energiatööstus põhineb peamiselt söel. Tuleks tunnustada ka nendes riikides hiljuti saavutatud suurt edu süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise alal.
Kliimamuutuse ja energia pakett peab seetõttu olema tundlik ning samas ka solidaarne. Pakett peaks olema ka uuenduslik ning majandust ja keskkonda toetav, tagades samas turvalisuse ja vaate tulevikku, mis on eriti oluline praeguse suure majanduslanguse ajal.
Eva-Britt Svensson
(SV) Härra juhataja, 2007. aasta märtsis lubasid Euroopa Liidu riigijuhid, et EL vähendab oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 vähemalt 20% võrra. Kuid ainult sellest lubadusest on vähe, et peatada soojenemine maagilise 2 ºC piiri juures, mille kohta teadlased ütlevad, et see on vajalik. Sellegipoolest oli see lubadus meie kodanikele ja samm õiges suunas. Seega olen nüüd väga murelik nähes, kuidas tööriist, millega see eesmärk saavutada - kliimamuutuse pakett -, on iga mööduva päevaga üha võimetumaks muutumas.
Möödunud esmaspäeval jõudsid Prantsusmaa eesistumine ja suured parlamendi fraktsioonid kokkuleppele selles, kuidas vähendada mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguseid. Tulemust on väga lihtne kokku võtta: autotööstuse jaoks jääb kõik endiseks. See on täiesti arusaamatu. Juba 1995. aastal tegi komisjon ettepaneku piirata süsinikdioksiidi heitkoguseid 120 grammiga. Nüüd, 13 aastat hiljem sai see eesmärk taas edasi lükatud. Selle põhjuseks on kõik möödahiilimisvõimalused õigusaktides, millega on viidud sisse autode arv, mis peab nõuetele vastama ning ebatõhusad rahalised trahvid.
Olen ka väsinud kuulmast, kuidas finantskriisi kasutatakse vabandusena selle suhtes, et kliima eest vastutust ei võeta. Autotööstusel on olnud üle aastakümne aega rohelisemaid tehnoloogiaid kasutama hakata. See ei ole finantskriisi tulemus, vaid jätkuva ületootmise ning autotööstuse paindumatuse tulemus.
Ka läbirääkimised heitkogustega kauplemise teemal on viimases etapis. Ka need ei paista kliima jaoks eriti head olevat. Puhta arengu mehhanismi (CDM) projektid on hea näide. Loomulikult peame arengumaades kliimaprojekte toetama, aga see peab olema lisaks meie oma heitkoguste vähendamisele ning ei tohi seda asendada.
Sylwester Chruszcz
(PL) Härra juhataja, auväärsete keskkonnakaitse eesmärkide varjus suruvad kõige rikkamad riigid ja ettevõtted läbi kliimamuutuse paketi, mis annab kõige suurema hoobi halvemal järjel olevatele Euroopa Liidu riikidele. Maailmakriisi kontekstis rünnatakse kaevandustööd ja energiatootmist sellistes riikides nagu Poola selle arvelt, et piiratakse sealset majanduslikku kasvu, mis põhjustab massilisi koondamisi. Ka mina toetan süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamist Euroopas ja kogu maailmas, kuid mitte iga hinna eest.
Me ei saa sulgeda söega töötavaid elektrijaamu või söekaevandusi üleöö. Veel on aega leida tark kompromiss, mis on kõigile liikmesriikidele vastuvõetav. Kuid säärase kompromissi leidmine saab võimalikuks ainult siis, kui võetakse arvesse erinevate liikmesriikide majanduste eripärasid. Vastasel juhul on meil tegemist diktaadiga ja ebaõiglusega ning sellega me nõus ei ole.
Karsten Friedrich Hoppenstedt
(DE) Härra juhataja, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine on kõigest üks väike rattake üldises kliimapaketis. Kuid ka väiksed rattakesed ja võllikesed mängivad olulist osa. Seepärast ongi nii oluline, et me koos Euroopa Liiduga sillutaksime teed tutvustusprojektide rajamiseks ja asutamiseks, kuna on võimalik töötada välja terve uus tööstus, üleminekutehnoloogia süsinikdioksiidi säilitamiseks, samas vähendamata jõupingutusi mujal.
Maailmas on kolm suurt tutvustusprojekti, millel on muud eesmärgid - nimelt kiirendada nafta ja gaasi tootmist. Kuid vajame Euroopa enda näidistehaseid, kuna vastutame kaevanduste ja tehnoloogia eest, aga samuti reguleeriva raamistiku eest ajaks pärast nende kaevanduste sulgemist, mille seejärel Euroopas jõustama peame.
Probleeme on rahastamisega, vähemalt nii räägitakse. Minu arvates ei peaks need tõsised probleemid olema. Me paigutasime 1 800 miljardit eurot, ja see on kinnitatud summa, katteks ettevõtetele ja pankadele ning firmade toetamiseks. 1 800 miljardit - ja samas ei ole meil 10 või 5 miljardit, et katsetada uusi tehnoloogiaid, millel võiks olla üleilmne tähtsus.
Saabusin just Hiinast. Rääkisime siin süsinikdioksiidi kogumise ja säilitamise tehnoloogiast sel ajal, kui Hiina saab tulevikus 60% oma energiast söest. Lõuna-Aafrika, Ameerika, USA ja Venemaa vajavad kõik neid tehnoloogiaid ning Euroopas ei suuda me neile tehnoloogiatele hoogu sisse anda. Arvan, et meie ja nõukogu peaksime proovima saada rahalisi vahendeid kõikide meie käsutuses olevate instrumentidega, olgu need siis kasvuhoonegaaside saastekvoodid või muud, et just selle tehnoloogia vallas ülemaailmne jälg jätta.
Dariusz Rosati
(PL) Härra juhataja, kliimamuutuse probleem on üks inimkonna suurimaid probleeme. Euroopa Liit on töötanud välja ambitsioonika programmi, mille kohaselt vähendatakse süsinikdioksiidi heitkoguseid 20% võrra aastaks 2020, suurendatakse energiasäästlikkust ning taastuvenergia osakaalu.
Need plaanid näitavad, et liit tahab olla maailmale teejuhiks võitluses kliimamuutusega, kuid Euroopa Liit ei ole saar ega saa üksinda tegutseda. Kui me ei veena oma partnereid üle maailma tegema samaväärseid kohandusi, ei suuda me probleemi oma parimatele jõupingutustele vaatamata lahendada.
Soovitatud muutused peavad olema loodud võimalikult tõhusalt, et vähendada igal juhul suuri kulutusi majandusele ning seega vähendada koormat inimestele. Hinnates komisjoni ettepanekut selles raamistikus, soovin tuua välja kaks asja.
Esiteks - see, et energia tootjad peavad ostma oksjonil süsinikdioksiidi heitkogustele õigused, toob kaasa olulise energiahindade tõusu, eriti riikides, kus süsi mängib olulist rolli energiatootmises. Sellel on negatiivne mõju nende riikide inimeste rahalisele seisundile ning sealsete ettevõtete konkurentsivõimele. Osaliselt saab selle probleemi lahendada võrdleva hindamisega. See meetod premeerib kõige tõhusamaid lahendusi oma kütusekategoorias ning seega saab süsinikdioksiidi heitkoguseid vähendada palju väiksemate kuludega.
Teiseks pooldab praegu esitatud heitkoguste õiguste ümberpaigutamise süsteem just neid tööstusi, mille puhul esineb süsinikdioksiidi lekke oht soojuse ja elektri tootmise arvelt. Tegelikult paneb see rikkamad riigid paremasse olukorda, mis ei tundu olevat aus lahendus.
Ümberpaigutamise süsteem peaks olema loodud nii, et halvemas seisus olevad riigid ei kaotaks teistega võrreldes. Kõige ausam süsteem paistab olevat selline, milles paigutatakse oksjonitulud ümber sisemajanduse kogutoodangu alusel.
Palun komisjonil ja nõukogul leida tark kompromiss, et nende eesmärkide poole pürgimine ei õõnestaks meie majanduste konkurentsivõimet ega põhjustaks elukvaliteedi langust.
Fiona Hall
Härra juhataja, tänu raportööri sihikindlusele oleme saavutanud suurt edu taastuvenergia läbirääkimistel. Pettumust tekitas see, et eile õhtul ei saavutatud täielikku üksmeelt, aga probleemne klausel ei käsitle vaid seda, et 20% eesmärk aastaks 2020 tuleb rikkumatu hoida. Parlamendi liikmed on näinud ränka vaeva, et tagada õiguslik kindlus paindlikkuse mehhanismides, mida liikmesriigid saavad kasutada oma taastuvenergia eesmärkide saavutamiseks. Paindlikkuse mehhanismide ülevaatamine aastal 2014 seab kogu selle töö ohtu. Oht seisneb selles, et õõnestatakse taastuvenergia laiaulatuslikku arengut ja "rohelisi” töökohti, mis tõotavad renessanssi Euroopa regioonidele, nagu minu kodukohale Kirde-Inglismaal. Seepärast ei tohi lubada sõnastusi, mida nõuab vaid üks liikmesriik.
Kuid taastuvenergia direktiivi suhtes on saavutatud palju edu. Meil on tugev tekst biokütuste kohta ning mis väga oluline, parlamendi nõudmisel võetakse nüüd arvesse ka kaudse maakasutuse muutust. Mul on hea meel selle üle, et liikmesriigid peavad andma hoogu energiasäästlikkusele, et oma taastuvenergia eesmärke lihtsamini saavutada.
Praegusel etapil peame jääma vankumatuks taastuvenergia direktiivi suhtes ning ka kogu kliimapaketi suhtes. Need õigusaktid peavad toimima hästi Euroopa Liidus, kuid olema ka tugevaks pakkumiseks üleilmsetel läbirääkimistel.
Marie Anne Isler Béguin
- (FR) Härra juhataja, Euroopa on olnud pioneeriks varem ning soovib ka Kopenhaagenis käilakujuks olla.
Loomulikult vaatab meid täna maailm, kuid pilgud on samuti suunatud president Obama administratsioonile. Ning õigusega küsime endalt, kas ta saab paremini hakkama, kui meie enda jõupingutused selles valdkonnas on veel puudulikud. Need on puudulikud reostajate suhtes ning lõpuks ka selles suhtes, et jätame kliimamuutuse ja energia paketi läbirääkimised liikmesriikide teha. Ma isiklikult olen kaotanud sellesse igasuguse usu. Oleme juba kaua asjatult häirekella löönud. Teisel pool Atlandi ookeani kuulutas maailma suurim süsinikdioksiidi tootja, et vähendab aastaks 2020 heitkogused 1990. aasta tasemeni ehk siis 60% võrra. Lisaks kavatseb USA panna vahetult oksjonile 100% saastekvootidest. Ma küsin, kus on siin viga? Loomulikult patsutame oma arvestatavate jõupingutuste eest ise endale õlale, olgugi et teame kindlasti, et me ei täida valitsustevahelise kliimamuutuste rühma nõudeid.
USAs on ametiühingud toetanud üleminekut madalate heitkogustega majandusele. See peaks olema tõeliseks inspiratsiooniks meie tootjatele, kes kasutavad keskkonna-, finants- ja majanduskriise koondamisteks, olles aastaid teeninud kasumeid, mida ei jaotatud töötajatele ning pärast aastaid kestnud läbirääkimisi vabatahtlike kokkulepete sõlmimiseks reostuse kohta, mis oli sarnaseks läbikukkumiseks.
Leopold Józef Rutowicz
(PL) Härra juhataja, suuri kliimamuutusi mõjutab Päikeselt tulev soojus, millest meie planeet saab peaaegu 96% oma soojusest. Liigsed süsinikdioksiidi ja metaani heitmed avaldavad keskkonnale negatiivset mõju ning neid tuleb seetõttu vähendada.
Üks võimalus sellest ummikust pääsemiseks on võtta kasutusele sügavale ulatuvad tehnilised ja korralduslikud meetmed, et kiirendada taastuvenergia allikate kasutuselevõtmist, suurendada puhta energia tootmist ning kiirendada kõiki tegevusi, mille eesmärgiks on energiasäästlikkuse tõstmine ja energia säästmine.
Kahtlemata on selleks vaja kulutusi ümber suunata ning tagada nendele meetmetele suunatud rahaliste vahendite liikuvus, kuid samas ei tohi sellega kaasneda suured energia hinna tõusud. See ei oleks vastuvõetav ei Euroopa ühiskonnale ega Euroopa tööstusele. Sellel põhjusel vajab paketi praegune versioon tõsist muutmist.
Martin Callanan
Härra juhataja, mul on hea meel võimaluse üle tänases arutelus oma panus anda. Peamiselt osalesin fraktsiooni PPE-DE nimel Guido Sacconi raporti koostamises mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguste kohta ning kolmepoolsetel läbirääkimistel ja soovin talle avaldada tänu tehtud töö eest, et jõuda nende õigusaktide puhul kokkuleppeni. Võin öelda, et eile õhtul nõustus fraktsioon PPE-DE lepingu projekti toetamisega täiskogu hääletusel.
Nüüd on nimetatud õigusaktid vastu võetud ning sellega on tagatud see, et saame õhutada autotootjaid liikuma puhtamate, keskkonnasõbralikumate ja tõhusamate autode tootmise poole, kuid loodetavasti tehakse seda säästval viisil, kahjustamata töökohti ja tööstuse heaolu. Nagu Fiona Hall, nii esindan ka mina Kirde-Inglismaad ning minu regioonis sõltuvad mitmed tuhanded töökohad autotööstusest ning loodan, et kõne all olevad õigusaktid ei mõjuta neist ühtegi.
Lubage mul öelda paar sõna selle protsessi kohta. Olin eriti mures, et nimetatud õigusaktide koostamise ajal kihutati neid vahetevahel liigse kiirusega läbi nõukogu ja parlamendi. Palju kordi saime 60-lehelise dokumendi vaid tund aega enne ametlike kolmepoolsete läbirääkimiste algust. Isegi enne viimaseid kolmepoolseid läbirääkimisi esmaspäeval esitas komisjon ikka veel sõnastusse tehnilisi kohandusi ja seda vaid paar minutit enne läbirääkimiste algust.
Minu arvates ei ole selline tegutsemisviis õige. On väga halb, et neid väga tähtsaid õigusakte ei ole korralikult läbi vaadatud ei nõukogus ega parlamendis. Nagu aru saan, on lood samad ka mõnede teiste toimikutega. Minu arvates on ülimalt oluline, et kõiki neid õigusakte vaadataks läbi piisava põhjalikkusega ning et kõigil oleks võimalus arutelusse oma panus anda. Peame tegema kõik võimaliku, et need tähtsad õigusaktid oleksid laitmatud ning et me tulevikus neist vigu ei leiaks.
Hannes Swoboda
(DE) Härra juhataja, daamid ja härrad! Mul oli au vastata oma fraktsiooni nimel president José Manuel Barroso esitatud kliimapaketile. Seekord ütlesin, et oma fraktsiooni poolt toetan täielikult selles olevaid keskkonnapoliitika eesmärke. Toetan neid ikka veel ja selle koha pealt ei saa me oma meelt muuta. Kuid viitasin juba siis süsinikdioksiidi lekke probleemile ning juba toona oli minu jaoks selge, härrad volinikud, et komisjon ei ole selles valdkonnas piisavalt tööd teinud. Nüüd on vaja järele jõuda.
Tänan eesistujariiki selle eest, et ta koos parlamendiliikmetega püüdis kahtlemata lahendusi leida. Asi ei ole eesmärkidest loobumises, vaid selles, et tööstustele, mis kasutavad uusimaid keskkonnatehnoloogiaid, tuleb anda ka sobilikud esialgsed eelised ning neis tööstustes ei tohi tekitada soovi Euroopa Liidust lahkuda koos oma töökohtade ja keskkonnasaastega.
Vastavasse vormi tuleb panna ka võrdleva hindamise süsteem, mida juba mainiti. Küsimus on ka usaldusväärse plaanimise võimaldamises. Pole mõtet võtta seda põhimõtet praegu kasutusele, kuid siis lükata selle kohaldamist aastaid edasi, kuni komisjon on üksikasjade üle otsustada jõudnud. Ettevõtted vajavad usaldusväärset plaanimist, et ka praegu investeerida.
Ja viimane väga tähtis punkt: suurenemisest saadud tulud tuleb taaskasutada ka tegelikult keskkonnaeesmärkide saavutamiseks kas meie oma tööstuses, et seda keskkonnaväljakutsetele vastamiseks moderniseerida, või isegi väljaspool Euroopa liitu. Ma ei arva, et rahandusministritel võiks lubada selle rahaga ära kaduda. Seda tuleb kasutada keskkonnakaitseks.
Holger Krahmer
(DE) Härra juhataja, Euroopa Liidu keskkonnapoliitika tuleb tagasi maa peale tuua. Euroopa majanduslik jõudlus on kokku varisemas ning meie siin arutame seda, kuidas oma tööstusele täiendavaid takistusi seada.
Heitkogustega kauplemine pidavat heitkoguseid vähendama, kuid ennekõike suurendab see kulusid. Sellega suureneb oht, et töökohti hakatakse eksportima. Samal ajal vaatab ülejäänud maailm meie tegevust rahulikult pealt. Hiina peab vaid kannatlikult ootama, kuni terast hakatakse tootma seal, mitte enam Euroopas.
Asjata ei toimunud Brüsselis 11 000 terasetöölise meeleavaldus nende töökohtade säilitamise nimel. Mul on hea meel selle üle, mida Hannes Swoboda just võrdleva hindamise süsteemi kohta ütles, kuid sotsiaaldemokraatide arusaamine jäi väga hiljaks.
Olen veendunud, et hindame väga üle oma tähtsust, kui usume, et suudame poliitiliste meetmetega globaalset kliimat mõjutada. 21. sajandil on edukad need ühiskonnad, mis vastavad edukalt küsimusele: kust tuleb meie energia ja kuidas saame seda tõhusalt kasutada? Eriti kulukas ja ideoloogiline süsinikdioksiidi vältimise poliitika, nagu me seda Euroopas hetkel kasutame, ei vii meid kuhugi.
Angelika Niebler
(DE) Härra juhataja, austatud nõukogu eesistuja, austatud volinikud, lugupeetud kolleegid! Arvan, et kliimakaitse pakett on õigel teel. Täna soovin kasutada oma kahte minutit sõnavõtuaega, et arutleda heitkogustega kauplemise teemal, mis on mulle väga südamelähedane.
Lubage mul heita sellega seoses pilk üle ookeani USAsse. Mida teevad ameeriklased? Barack Obama esitles oma plaani "Uus energia Ameerikale” (New Energy for America). Seda lugedes on hea meel, sest seal sõnastatud eesmärgid on samad mis meil. Kasvuhoonegaaside vähendamine aastaks 2020, taastuvenergia osakaalu suurendamine, energiatarbimise vähendamine, naftatarbimise vähendamine, miljoni laetava hübriidsõiduki turule toomine aastaks 2015. Oleme kõigi nende projektide ja eesmärkidega väga tuttavad ja need on kõik toetamist väärt.
Kuid suur küsimus on, kuidas kavatsevad ameeriklased seda teha? Siin seisnebki suur erinevus sellega, mida me Euroopas teeme. Ameeriklased teevad oma tööstusesse suuri investeeringuid. Ameerika valitsus koostab 500 kuni 700 miljardi dollarilist majanduse taastamisprogrammi ning ütleb, et suurem osa sellest rahast suunatakse taastuvenergia ja keskkonnasõbraliku tehnoloogia väljatöötamisse. Kui vaadata üksikasju ameeriklaste valimismanifestis, siis seal käib jutt miljarditest tööstuse toetamiseks, et see maailmaturu tasemele tuua.
Mida meie teeme? Kui vaatan heitkogustega kauplemist, siis nõuame maksude näol oma tööstuselt 70 miljardit eurot aastas. See on 70 miljardit eurot lisamaksusid meie tööstusele. Arvan, et küsimus, kuidas säilitada meie oma tööstuse konkurentsivõime ja kuidas takistada töökohtade väljarännet, on vägagi õigustatud.
Toetan kliimakaitse paketis ainult määrust, mis garanteerib, et meil ei toimu süsinikdioksiidi leket ning et säilib ka Euroopa enda majandus.
(Aplaus)
Atanas Paparizov
(BG) Soovin märkida, et minu ja mu kolleegide jaoks on tähtis tulemuse saavutamine kliima ja energia alastel läbirääkimistel, nii et Euroopa saaks võtta rahvusvahelise kokkuleppe sõlmimisel juhirolli. Samas aga soovin avaldada oma pettumust selle üle, et mingit edu ei ole saavutatud seoses Kesk- ja Ida-Euroopa riikide jaoks kõige tähtsama probleemiga, milleks on nende heitkoguste vähendamisega seotud jõupingutuste õiglane tunnistamine ajavahemikus Kyoto protokolli sõlmimisest kuni praeguseni. Arvan, et tuleks leida lahendus, mis võtab kompenseeriva mehhanismi raamistikus arvesse ka nende riikide jõupingutusi, kuna lisaks nende majandusarengu tasemele on viimastel päevadel olnud väga päevakohane ka nende riikide majanduse ümberkorraldamise küsimus.
Mul on hea meel, et härra Borloo mainis järgmisel nädalal toimuvat kohtumist, kus selles küsimuses võib edusamme oodata. Seoses elektrienergia müügikvootidega on väga tähtis arvestada kõnealuse protsessi juures selle sektori integratsiooniga erinevates riikides. Mõnedes riikides on paigas pikaajalised kokkulepped ning seetõttu on hea lahendus nende kvootide järkjärguline rakendamine riikides, kus turg ei ole veel piisavalt integreeritud heitkogustega kauplemise süsteemiga. Mul on väga hea meel selle üle, et otsitakse lahendust süsinikdioksiidi heitkogustele ning arvan, et komisjoni edastatud ajakohane teave seoses selle küsimusega aitab kaasa selliste lahenduste leidmisele, mis kaitsevad tööstust nendes riikides, mis konkureerivad naaberriikidega väljaspool Euroopa Liitu.
Adina-Ioana Vălean
Härra juhataja, Euroopa Liidul on potentsiaal olla võitluses kliimamuutustega rahvusvaheline juht ning seda ootavad meilt ka meie kodanikud. Seetõttu on vaja saavutada kokkulepe kliimamuutuse paketi esimesel lugemisel, mitte ainult nende ootuste täitmiseks, vaid selleks, et minna Kopenhaagenisse juba ühise seisukohaga. Soovin tänada oma kolleege, kes selle saavutamiseks on palju vaeva näinud.
On tähtis oma ambitsioonikast eesmärgist kinni pidada, kuid samas ei saa me eirata finantskriisi dramaatilist mõju Euroopa tööstuse konkurentsivõimele. Selle uue majanduskonteksti seisukohalt on veel enam vaja võtta arvesse liikmesriikide tööstusinfrastruktuuride mitmekesisust ning tuleb tunnistada, et mõned neist on viinud läbi kiire ja laiaulatusliku ümberkorraldamise ja uuendamise.
Seepärast peame pakkuma liikmesriikidele ja tööstustele mõistlikku ja sobivat paindlikkust nende süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise eesmärkide saavutamiseks.
Anders Wijkman
Härra juhataja, sel ajal, kui arutame aastaks 2020 heitkoguste vähendamist 20% või parimal juhul 30% võrra, ütleb üha enam teadlasi, et peame palju enam tegema. Põhjuseks on uusimad teadustulemused, mis esitati pärast valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) ettekandeid ning sõnum on järgmine: kliimamuutus on palju kiirem ja palju tõsisem kui asjatundjad veel paari aasta eest arvasid.
Kõige häirettekitavamad uued andmed puudutavad vastastikust mõju kliimasüsteemi, ookeanide ja maapealsete ökosüsteemide vahel. Neelates üle poole inimese toodetud heitkogustest, on ookeanid ja maapealne taimestik soojenemist siiani varjanud. Globaalne soojenemine ohustab nüüd aga selle süsteemi mahutavust ning sellele lisandub suurte ökosüsteemide, eriti metsade, liigne kasutamine ja hävitamine. Kuigi suudame kontrollida heitkoguseid, puudub meil kontroll sarnase positiivse tagasiside üle meie planeedi süsteemides. Seega on meie jõupingutused minu arvates liiga väikesed. Sellegipoolest peame langetama otsuse ning lootma, et suudame koostöös kogu maailmaga oma jõupingutusi samm-sammult tõsta.
Mis puudutab käesolevat paketti, siis valmistab mulle muret see, et kaheldakse oksjonites. Vajame oksjoneid, et stimuleerida innovatsiooni ning tõsta tulusid, mida on vaja kohandamise ja "roheliste” investeeringute toetamiseks arengumaades. Mulle valmistab muret ka välja pakutud tasaarvestuste tase. Minu arvates lükkame sellega edasi oma maailmajaos vajalikku tehnoloogilist muundumist.
Eriti põhjalikult osalesin taastuvenergia alastes läbirääkimistes. Ning kõige enam raskusi tekitav ala oli säästvuse kriteerium. Sellel alal saavutasime eile õhtul koos nõukoguga suure läbimurde palju ambitsioonikama kasvuhoonegaaside säästmise kohta biokütuseid kasutades ning selle kohta, et elutsükli analüüsis tuleb kaasata kaudse maakasutuse muutused. Minu arvates näitab see head vastutustunnet.
Lõpetuseks lubage mul veel öelda, et kliimamuutus erineb kõigist teistest küsimustest, mida arutame. Saame arutada näiteks üksikasjalikult eelarvete tasemete üle, aga loodusega me asju arutada ei saa.
Libor Rouček
- (CS) Daamid ja härrad, täna arutlusel olev kliimamuutuse ja energia pakett kujutab endast kompromissi. See on kompromiss tööstuse huvide, keskkonnakaitsevajaduste ning loomulikult ka Euroopa tööhõive ja töökohtade kaitsmise vajaduste vahel, mis on veel palju tõsisem praeguse majanduskriisi kontekstis. Kliimamuutuse ja energia pakett kujutab endast ka kompromissi arenenud tööstusega Euroopa Liidu riikide ja nende riikide vahel, kus tööstus nii olulist rolli ei mängi. Nagu kõik head kompromissid, nõuab ka see kõigilt osapooltelt mõistlikke järeleandmisi. Usun kindlalt, et suudame jõuda kompromissini, mis on vastuvõetav nii uutele kui ka vanadele, suurtele ja väikestele, rohkem ja vähem välja arenenud tööstusega liikmesriikidele, olgu need siis Euroopa lääne-, ida-, lõuna- või põhjaosas. Lõppude lõpuks kinnitab seda kokkulepe esitatud mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguste määruste kohta ning kokkulepe taastuvenergia direktiivide kohta.
Daamid ja härrad, Euroopa Liit on mitmes eluvaldkonnas mudeliks teistele maailmaregioonidele. Seda ka energia- ja kliimapoliitika valdkonnas. Meie tõsine huvi on võtta kliimamuutuse ja energia pakett võimalikult kiiresti vastu ning mängida koos Ameerika administratsiooniga järgmisel aastal juhtivat rolli Kopenhaagenis.
Samuli Pohjamo
(FI) Härra juhataja, taastuvenergia parem kasutamine ja säästva arengu edendamine on regioonide jaoks positiivsed sammud. Neil ei ole mitte ainult positiivne mõju kliimamuutusele, vaid nendega luuakse ka uusi töökohti ning parandatakse juurdepääsu energiale. Kuid rohkem tuleb pöörata tähelepanu regioonidevahelistele erinevustele. Näiteks peavad lõplikes otsustes olema paremini välja toodud põhjapoolsete regioonide külm kliima ning metsatööstuse tähtsus. Soovin rõhutada ka, et põhja pool on palju kuivendatud rabasid, kus energiatootmises mängivad väga olulist rolli seal toodetud puit ja säästvalt kasutatav turvas. Loodan, et ka seda võetakse lõplike otsuste langetamisel arvesse.
Jerzy Buzek
(PL) Härra juhataja, soovin õnnitleda Prantsusmaa eesistumist kliimamuutuse ja energia paketile pööratud tõsise tähelepanu eest. Ennekõike soovin tänada eesistujariiki selle eest, et ta kuulas ära parlamendis korduvalt tehtud kommentaarid, mida seal piisava tõsidusega ei käsitletud.
Austatud kolleegid! Euroopa Liit on saanud hakkama kõige raskemates tingimustes. Ka nüüd on üks selline raske hetk. Praegu on tähtis kuulata üksteist ning olla avatud vastuargumentidele. Oleme seda alati suutnud.
Soovin siinkohal anda ka kinnituse Claude Turmes'ile. Mis puutub minu riiki, siis oleme valmis paketti esimesel võimalusel vastu võtma. Parlament teab esitatud muudatusi väga hästi. Mitte mingil juhul ei ohusta need paketi põhieesmärki, milleks on vähendada heitkoguseid.
Vajame kindlasti kliimamuutuse paketti ja seda esimesel võimalusel. Keegi ei tea seda paremini kui Poola. Meie vastutame läbirääkimiste eest kliimakonventsioonil ning teame, et ilma selle paketita ei suuda me üleilmsetel läbirääkimistel edasi jõuda. Pean silmas paketti, millega on võimalik saavutada kõik esitatud eesmärgid; kordan: kõik eesmärgid aastani 2020, kuid millega meie Euroopa majandus lihtsamini leppida suudaks.
Ainult seda laadi pakett saab olla mudeliks teistele ja sellist paketti me silmas peamegi. Ning lisaks suudab vaid tugev majandus, mida miski ei ohusta, kliimakaitsesse investeerida. Kui nõrgendame majandust, siis kust võtame raha võitluseks kliimamuutuse vastu? Seepärast ongi see arutelu nii tähtis ja tähtis on ka see, et kuulaksime üksteise argumente.
Riitta Myller
(FI) Härra juhataja, soovin rõhutada, mida juba paljud enne mind ütlesid, et nüüd arutlemisel olevate otsuste üle rääkides peame pidama meeles, et selle tulemuseks on vaid nende otsuste vastuvõtmine, mille riigi- või valitsusjuhid 2007. aasta märtsis langetasid. Lisaks peavad meie püüdlused keskenduma juba tehtud otsuste kohaldamisele.
Selles mõttes on väga oluline, mida volinik Stavros Dimas siin paindlikkuse ja tõhusa kohaldamise vahelisest seosest rääkis. Vajame tegevusi Euroopa Liidu sees ning soovin näidata üles oma toetust raportöör Satu Hassile, kui ta ütleb, et meie kohuseks on teha otsuseid Euroopa Liidus. Ainult sel viisil saame tagada selle, millest paljud meist räägivad - majanduskriisi lahendamine ökoinnovatsiooniga ning investeeringutega uutesse tehnoloogiatesse ja arengusse. Kui me ei garanteeri, et need nõuded ka meile endale kehtivad, puudub tööstusel piisav motivatsioon uute tehnoloogiate väljatöötamiseks. Sel põhjusel valmistab mulle veidi muret see, et lubame mõnedele riikidele erakorralist paindlikkust, kuna siis nad halvimal juhul kaotavad, ehk siis ei saa kasutada neid tehnoloogilisi eeliseid, mida teised Euroopa Liidu riigid kasutada saavad.
Mariela Velichkova Baeva
(BG) Poliitikate pikaajaline järjepidevus riiklikul ja Euroopa tasandil taastuvenergia kasutamises ning investeeringute pikaajaline järjepidevus on kõige olulisemad tegurid "rohelise” energia turu säästvaks arenguks ning et saavutada 2020. aastaks võetud eesmärgid majanduslikult tõhusal viisil. Ulatusliku "roheliste” tehnoloogiate võimaluste kasutamiseks on vaja ka ulatuslikke investeeringuid. Kas seda tehakse tariifide kavadega, investeerimistoetuste ja muude vahenditega, sõltub arengutasemest ja alternatiivsete allikate kasutamisest. Seda tuleks rakendada ilma kahjustava konkurentsita erinevate energiasektori turu esindajate vahel. Sellisel komplekssel strateegial on potentsiaal avaldada mõju kahjulike heitkoguste vähendamisele ja energiaturvalisuse suurendamisele. See on põhitingimus majanduse tõhusaks toimimiseks ning meelerahu tagamiseks meie kodanikele.
Françoise Grossetête
- (FR) Härra Borloo, härra Piebalgs, härra Dimas, daamid ja härrad! Esmalt soovin õnnitleda Prantsusmaa eesistumist selle raske töö eest, mida kliimamuutuste paketi lõpuleviimiseks tehakse.
Kuid vaadake nüüd olukorda: niipea kui hakkame arutama kliimamuutuse väljakutseid, paisatakse läbirääkimiste lauale finantskriisi probleem. Just majanduskriis ja meie tooraineressursside vähenemine peaks olema aluseks tõelisele tööstusrevolutsioonile.
Seepärast ütlen "jah” kolm korda kakskümmend eesmärgile; "jah” puhastele mootoritele; "jah” taastuvenergiale energiasegus; kuid "ei” süsinikdioksiidi lekkele ja "ei” ümberpaigutamisele. Seetõttu peame toetama teadusuuringuid ja innovatsioone ning aitama oma ettevõtetel ja majandusel sellest üleminekuperioodist võimalikult valutult läbi saada.
Kokkulepe mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkoguste suhtes oli hea saavutus, kuigi usun, et karistuste muutmine on ikka veel ebapiisav. Mis puudutab süsinikdioksiidi kogumist ja säilitamist, siis ootame veel kokkulepet rahastamise osas. Saastekvootide teemadel on vaja leida aus ja realistlik suund. Määratletud künnise kasutuselevõtmine on väga teretulnud. Teame aga, et palju on veel vaja teha. Oluline on jõuda kokkuleppele esimesel lugemisel. Meie ettevõtted ja tööstused tahavad saada teavet tulevaste lubaduste kohta. Nad peavad saama oma investeeringuid plaanida.
Mida arvaksid inimesed Euroopa Liidust, kui me aasta lõpuks kokkulepet ei saavutaks? Euroopa Liidust, mis usub, et on heaks eeskujuks võitluses kliimamuutusega. Euroopa Liidust, millel on nii ambitsioonikad kavatsused seoses selle võitlusega. Ma ei julge ette kujutada, kui absurdne oleks see, kui Euroopa ei suudaks kokkuleppele jõuda, aga tahaks siiski järgmisel aastal Kopenhaagenis veenda kõiki selles, et Euroopal on õigus.
Seega soovin Prantsusmaa eesistumisele kõike head ning õnnitlen teda veel kord kõige saavutatu eest.
Edite Estrela
(PT) Härra juhataja, kliimamuutus on meie ajastu suur probleem. Kiiresti on vaja midagi ette võtta. Kopenhaageni kliimakonverents on viimane võimalus vältida kokkuvarisemist ajal, mil USAst tuleb nii positiivseid märke. Nüüd kus president Obama on ametisse valitud, peab Euroopa Liit pakkuma usaldusväärse ja ambitsioonika ettepaneku ka teiste regioonide mobiliseerimiseks.
Mis puutub koorma jagamisse, mis on probleem, mida olen jälginud hoolikalt Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni variraportöörina ning mille üle me loodetavasti kokkuleppele jõuame, siis arvan, et liikmesriigid peavad vähendama süsinikdioksiidi heitkoguseid ka riigi sees, mitte ainult väljastpoolt tulevate heitkoguste krediitide arvelt. Nagu paljud siin on öelnud, ei ole majanduskriis keskkonnapoliitika tagajärg. Põhjuseks oli kahjustav juhtimine ning need on arvatavasti juhtumid politseile, mitte poliitikale.
Euroopa Parlament teeb ära oma kodused tööd, jääb loota, et nõukogu teeb sedasama ilma seejuures riiklikule isekusele ja valeargumentidele vaba voli andmata. Uute tehnoloogiate väljatöötamine loob võimalusi majandusele ja töökohtade loomiseks.
Härra nõukogu eesistuja, kallid kolleegid! Lõpetan palvega meile kõigile: tehkem kõik, mis meie võimuses, et esimesel lugemisel kokkulepe saavutada. Maailm vajab rahvusvahelist kokkulepet ja meie rahvas ootab, et me midagi ette võtaksime.
Vladko Todorov Panayotov
(BG) Kliimamuutus leiab aset palju kiiremini, kui ette kujutasime. Kui Euroopa Liit tahab võtta juhirolli ÜRO 2009. aasta kohtumisel Kopenhaagenis ning saavutada üleilmset kokkulepet võitluses kliimamuutusega pärast aastat 2012, siis on vaja vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid Euroopa Liidus. Et uued liikmesriigid saavutaksid rahuldava kahjulike heitkoguste vähendamise taseme, oleks vaja kaaluda 100% oksjoni järkjärgulist kasutuselevõtmist energiat tootvas sektoris ning samuti pikendada üleminekuperioode. Uued liikmesriigid sõltuvad endiselt suurel määral söest kui oma peamisest energiaallikast. Nendes riikides toimub üleminek alternatiivsete energiaallikate kasutuselevõtmisele palju aeglasemalt ning seetõttu võivad ranged kahjulike heitkoguste piiramise meetmed tuua kaasa soovimatuid sotsiaalseid tagajärgi. Palun, et komisjon ja nõukogu võtaksid arvesse Kyoto protokolli kohustuste täitmist kuni praeguseni ning iga liikmesriigi tõelist ettevalmistatuse taset, et kasutusele võetud meetmed ka mõju avaldaks.
Pilar del Castillo Vera
(ES) Härra juhataja, esmalt soovin tänada kõiki sõnavõtnuid, kaasa arvatud komisjoni, eesistujariiki ja oma kolleege, kogu töö eest, mida nad teinud on ning nende valmisoleku eest probleemiga tegeleda.
Alustuseks tõstan esile kolm punkti, mis on minu arvates probleemi lahendamiseks olulised. Esiteks see, et loomulikult kasvab meie söetarbimine pidevalt seetõttu, et arendatakse välja meie planeedi regioone, mida varem välja arendatud ei ole. Teiseks tõusevad selle suure söe tarbimise tõttu süsinikdioksiidi heitkogused. Kolmandaks ei tohi me unustada, et ettevõtete konkurentsivõimet mõõdetakse nüüd üleilmselt. Neljandaks, mis on sama tähtis, ei tohi me kunagi unustada, et majandusest rääkides räägime ennekõike inimestest. Seda seepärast, et kui majandusega on kõik korras, on ka inimeste heaolu tagatud, kuid kui lood on vastupidi, ei ole ka mingit heaolu.
Viimased kaks punkti tähendavad, et Euroopa tööstuse konkurentsivõimet ei tohi liigselt kahjustada praegustel rasketel aegadel, mil puuduvad rahvusvahelised eeskirjad ja nõuded samadele tööstustele mujal maailmas. Esimesed kaks punkti tähendavad, et vajame realistlikku, teostatavat ja seega tõhusat rahvusvahelist kokkulepet, millesse on kaasatud suured süsinikdioksiidi heitkoguste tootjad, mis on seetõttu ka suured söetarvitajad. Ilma sellise kokkuleppeta ei õnnestu meil tõhusalt saavutada oma ülimat eesmärki, milleks on süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamine.
Eesistujariigi ja komisjoni esindajad, daamid ja härrad! Juhtimine tähendab seda, et peame pakkuma välja vahendeid oma eesmärkide saavutamiseks. Kõik muu pole midagi enamat kui fantaasia.
Justas Vincas Paleckis
(LT) Mitte ükski Euroopa Liidu riikidest ei ole kogenud nii suuri probleeme, mis ühe aasta pärast Leedule osaks saavad. Pean silmas energiatööstuse probleeme. Euroopa Liiduga ühinemise lepingu kohaselt peab Leedu sulgema Ignalina aatomielektrijaama, mis täidab hetkel umbes 70% riigi energiavajadustest. Komisjoni ettepanek Leedule lubas suurendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid vähesel määral võrreldes aastaga 2005, kuid ettepanekus ei ole arvestatud ei Ignalina aatomielektrijaama sulgemise tagajärgedega ega sellega, et pärast seda hakkavad Leedu elektrijaamad kasvuhoonegaase peaaegu kaks korda rohkem tootma. Pärast aastat 2009 on uutest Euroopa Liidu liikmesriikidest Leedu ainus, kellel puuduvad heitmeõigused. See kõik avaldab negatiivset mõju tööstusele ning kogu majandusele ja erakasutajatele. Ennustatakse, et elektri hind kahekordistub võrreldes praegusega või tõuseb veel enamgi.
Kasvav fossiilkütuste kasutamine energia tootmiseks tõstab heitkoguseid 5 miljoni tonni võrra aastas. Seepärast loodab Leedu saada kuni uue elektrijaama ehitamiseni sellele suuruselt enam-vähem võrdväärset erandit heitkogustega kauplemise süsteemi eeskirjadest iga-aastasele mittemüüdavale heitmeõigusele. Kliimamuutuse pakett on ülitähtis ja tundlik. Mõistan, et igal riigil on omad väljakutsed ja eripärad ning oleks kurb, kui palved teha erandeid rikuksid selle tundliku dokumendi, mis on nii vajalik Euroopale ja tervele maailmale. Kuid Leedu olukord on tõepoolest dramaatiline ja ainulaadne, kuna meil puudub ühendus Lääne-Euroopa elektrivõrguga. Palun kolmepoolsetel läbirääkimistel seda arvesse võtta.
John Bowis
Härra juhataja, meie silmad ja meeled on keskendunud põhiprobleemidele ning arvan, et just seetõttu me edeneme, kuid minister ja volinik, te pole täna kuulnud häält, mida te minu arvates kuulma peaksite. See on madala sissetulekuga riikide hääl. Mõned meist on just naasnud AKV kohtumiselt Paapua Uus-Guineast ning teame, et madala sissetulekuga riigid on meie mineviku kasvu suurimad ohvrid ning nad vajavad meie toetust.
Vaikse ookeani saared on üsna otseses mõttes lainetesse vajumas. Globaalne soojenemine toob sellesse piirkonda uusi haigusi koos moskiitodega, kes kannavad malaariat ning Dengue palavikku. Oleme naasnud, et leida samasugust olukorda kirjeldavaid kirju Euroopa äärealadel asuvatest merepiirkodadest. Ka nemad on meeleheitel ning ootavad, et me tegutseksime nende toetuseks.
AKV kohtumisel vaatlesime kliimamuutusega toimetuleku ja selle takistamise läbikukkumisel ilmnevaid tagajärgi. Isegi siis, kui me saavutame oma 2 kraadi eesmärgi, tähendab see 25% vähenemist vee kättesaadavuses, 10% vähenemist saagikuses, see tähendab, et veel 50 miljonit inimest haigestuvad malaariasse, veel 10 miljonit inimest kannatavad rannikute üleujutuste käes. See tähendab hingamisteede, veresoonkonna- ja nakkushaiguste, nahavähi ning nägemisprobleemide dramaatilist tõusu.
Kui nemad läbi kukuvad, siis kukume läbi ka meie. Nende haigused ongi juba meie haigused. Nende sisserändest saab meie sisseränne. Nende meeleheide võib viia meeleheiteni, kui nad tulevad ka üle meie piiride ning see, et peame aitama neil kiiresti edasi jõuda, on sama palju meie kui nende pärast.
Britta Thomsen
(DA) Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad! Lubage mul alustada tänades meie raportööri, Claude Turmes'i taastuvenergia allikate direktiiviga seotud suurepärase töö eest. Samuti soovin tänada parlamendi erinevaid sekretariaate, nõustajaid ja assistente. Kahjuks ei suutnud me nõukoguga läbirääkimisi üleöö lõpetada vaatamata sellele, et parlamendi poolelt soovisime kokkulepet saavutada ning olime mööndusteks valmis. Nagu teate, tangot tantsitakse kahekesi ning kokkulepped saavutatakse vaid kahe kokkuleppeks valmis osapoole vahel. Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni nimetatud direktiivi raportöörina ootasin kannatamatult, et saan siin täna hommikul seista koos täielikult kokkulepitud paketiga, paketiga, mis on selgelt meie oma. Käesolev direktiiv põhjustab Euroopa energiapoliitikas revolutsiooni. See võimaldab meil lõpetada enam kui sada aastat kestnud sõltuvuse naftast ja gaasist. See on sõltuvus, mis on kahjustanud meie keskkonda ning põhjustanud sõdu, rahutusi ning ebavõrdsust üle kogu maailma. Seetõttu on oluline, et me selle kokkuleppega ühele poole jõuaksime.
Oleme juba kindlustanud, et meie autode jaoks toodetavate biokütuste jaoks on kehtestatud selged ning stabiilsed säästvuse kriteeriumid. Oleme kindlustanud, et hoonete suurt energiatarbimist piiratakse ning et tuuleturbiinide ja päikeseelementide tootjatel oleks garantii, et Euroopa investeerib taastuvenergiasse. Viimaseks komistuskiviks on, et jääme kindlaks kõigile 2020. aasta siduvatele eesmärkidele. Probleem on selles, et üks liikmesriik takistab kokkuleppele jõudmist. Kõik, mida ma teha saan, on pöörduda jõulise palvega nõukogu poole, et nad hindaksid oma seisukoha ümber selleks, et Euroopa saaks energiakokkuleppe, mida me nii väga vajame.
Gunnar Hökmark
(SV) Härra juhataja, Euroopa ja Euroopa Liidu üks olulisemaid ülesandeid on tagada, et saavutaksime rahvusvahelise pühendumise kliimapoliitika üleilmsete eesmärkide tõsiselt võtmisele. Ka Rootsi eesistumise kõige olulisemaks ülesandeks on kindlustada, et saavutaksime Kopenhaageni konverentsil rahvusvahelise pühendumise.
Usun, et nende probleemide üle arutades on oluline meeles pidada, et edu Kopenhaagenis rahvusvahelise pühendumise saavutamisel tähendab palju enam kui erinevad käesoleva paketi pisiasjad, mille üle arutame praegu. Seetõttu on väga oluline kindlustada, et saaksime nüüd kliimamuutuse paketi, mis täidab meie seatud eesmärke.
Usun, et meie pragmaatilisus seoses erinevate vahenditega on oluline. Kui oleme erinevate vahendite suhtes pragmaatiliselt meelestatud ning samal ajal kindlustame, et saavutaksime oma eesmärgid, siis samuti tagame, et saame laia toetuse sellele, mida on vaja teha ning tagame, et erinevatel liikmesriikidel on püsiv tahe kinni pidada erinevatest endale võetud kohustustest. See on oluline ning selles perspektiivis jätkame erinevate jõupingutustega.
Rõhutan ka, et meil peab üks asi selge olema - peame alati tegema ruumi kõige paremaid tulemusi saavutavatele algatustele. See tähendab, et peame lubama investeeringuid riikidesse, kus tulemused on parimad. See ei tähenda, et peaksime endalt vähem nõudma, kuid on oluline aru saada, et peame keskenduma sellele, mida me saame teiste riikide heaks teha.
Lõpetuseks - ressursid, mis nüüd oksjonite kaudu vabanevad, peaksid lisanduma liikmesriikidele erinevate meetmete jõustamiseks erinevates riikides.
Dorette Corbey
(NL) Härra juhataja, kliimamuutuse paketile lõppkuju andmisel on emotsioonid laes. Mõned väidavad, et kliima peab igal juhul ootama seni, kuni kriis on möödas, kuid see ei ole hea mõte. Esiteks on väga tähtis, et tegutseksime viivitamatult ja takistaksime globaalset soojenemist, mis on väidetavasti kiirema kuluga kui ennustatud. Teiseks hakkab meil nafta lõppema. Peame kindlasti liikuma taastuvenergia kasutuselevõtmise suunas. Kolmandaks on tõhus kliimapoliitika hea relv majanduslanguse vastu.
Säästvasse energiasse, hoonete energiatõhususse ja "rohelise” energia infrastruktuuridesse investeerimine loob miljoneid töökohti ning see on midagi, millesse ei tohi põlgusega suhtuda. Pole tarvidust mainidagi, et peame kindlustama, et terase-, paberi- ja autotööstuse töökohad ei kaoks üle piiri. Asjade praeguse seisuga liigub pakett õiges suunas, kuigi peame tagama, et see ei muutuks lihtsalt tühjaks kestaks.
Võime igal juhul rahul olla kokkuleppega kütuse kvaliteedi direktiivi suhtes. 10% süsinikdioksiidi hulga vähenemine tootmisallikast kuni sõidukis kasutamiseni (well-to-wheel) tekkivate kasvuhoonegaaside mõõtmise meetodi järgi saadab mõjusa sõnumi eriti praegusel ajal, mil naftaettevõtted kulutavad aina enam ja enam energiat bensiini ja diisli tootmiseks. Seetõttu annab kütuse kvaliteedi direktiiv hoo süsinikdioksiidi heitkoguste ja kütuse kulutamise vähendamisele, transpordi sektoris elektri kasutamise suurendamisele ja tõhusamate biokütuste valikule, mis vastavad rangetele säästvuse nõuetele. Niiviisi toimides annab Euroopa eeskuju. Ka USAs on sarnaseid algatusi olnud ning bensiinijärgne ajastu on nüüd käeulatuses.
Karl-Heinz Florenz
(DE) Härra juhataja, palju tänu komisjonile ja nõukogule selle kliimapaketi esitamise eest. Ma ei arva, et paketis oleks vaja enam muuta ühtegi arvu, eesmärki või protsenti. Härra nõukogu eesistuja, tean küll, et täna on meil väga vähe aega, kuid täna ei ole mul kahjuks aega kahe minutiga vastata.
Soovin käsitleda ühte punkti, millega juba tuttavad olete. Soovin juhtida Euroopa Liidu tähelepanu küsimusele, kas peaksime tõesti alustame neid väga enesekindlaid oksjoneid kohe aastast 2013, kui teame, et meie sõbrad Ameerikas, Indias ja Hiinas ei ole selleks ajaks veel taolisi vahendeid kasutusele võtnud. Teen ettepaneku võtta need määrused vastu teise Kyoto protokolliga või siis Kopenhaagenis ning alustada oksjonitega Euroopas sel päeval, mil Kopenhaageni või Kyoto protokoll vastu võetakse.
Palun ärge võtke ettevõtetelt ära kapitali, mida nad hetkel pankadelt ei saa. Vajame seda kapitali selle lünga täitmiseks. Seda soovime kindlasti - ning seda aastaks 2012. Arvan, et on vale saata Euroopa tööstus maailmaturule tinast saabastes, kui meie sõbrad Ameerikast jooksevad samal ajal Indias ringi tennistes. See ei ole aus. Seda ei tohi juhtuda. Kõigil peavad olema võrdsed võimalused. Suhtun asjasse nii kirglikult just seepärast, et eesmärgid saaks saavutada.
Saan täiesti aru, et vajame raha kompensatsiooniks ka väljaspool Euroopat - Ladina-Ameerika riikides. Seda ei vaidlusta ma üldsegi. Kuid peame heitkogustega kauplemise vahendid koostama nii, et tööstusel oleks võrdsed tingimused. Toetan seda ilma ühtegi parameetrit muutmata. Tahtsin seda korrata, kuna siin täiskogul on neid, kes andsid mõista, et tahame eesmärke muuta. Seda me ei soovi, härra Dimas.
Åsa Westlund
(SV) Härra juhataja, ikka veel peavad nõukogu ja parlament läbirääkimisi kliimamuutuse paketi üle. Kuigi see oleks fantastiline koostöösaavutus, kui sellega enne jõule ühele poole saaksime, pean ütlema, et suund, milles läbirääkimised on liikuma hakanud, valmistab mulle tõsist muret. Viimaste uurimistulemuste järgi peaksime vähendama heitkoguseid veel rohkem, kui on nähtud ette kliimamuutuse paketis. Kuid Ministrite Nõukogu, ja eriti mitmed seal esindatud parempoolsed valitsused, liiguvad paketi nõrgendamise poole.
Lisaks on mul rootslasena kurb näha, et Rootsi konservatiivide kontrolli all olev valitsus on üks peamistest jõududest, kes takistab Euroopa Liidu edasijõudmist kliimamuutuse paketi suhtes. Suurem osa Euroopa Liidu heitkoguste vähendamisest peab väga mitmel põhjusel toimuma just liidusiseselt. Esiteks on meil moraalne vastutus vähendada oma heitkoguseid. Teiseks peame võtma juhirolli ning näitama, et heitkoguste vähendamine saab käia käsikäes majanduskasvuga, kui tahame, et teised riigid rahvusvahelise kliimamuutuse alase lepinguga liituksid. Kolmandaks peab meil olema stiimul tööstusele uute "roheliste” tehnoloogiate väljatöötamiseks, mis tulevikus meie konkurentsivõime tagavad.
Seetõttu palun parlamendil astuda vastu Rootsi valitsuse seisukohale ning nõuda, et suurem osa heitkoguste vähendamisest peab leidma aset Euroopas ja et osa heitkogustega kauplemise tuludest suunatakse arengumaadesse. Alles siis saab meid selles valdkonnas tõsiselt võtta ning nii suudame sõlmida Kopenhaagenis 2009. aasta sügisel ka rahvusvahelise kliimakokkuleppe.
Paul Rübig
(DE) Härra juhataja, soovin tänada nõukogu eesistujat Jean-Louis Borlood. Saabuvatel kuudel ja aastatel seisab teil ees raske võitlus töötuse ja vaesusega. Seepärast vajame mõistlikku paketti. Me ei vaja süsinikdioksiidi lekkest mõjutatud tööstuses vaba ümberpaigutust kuni 100%-ni, vajame 100% ümberpaigutust ning ex ante sihttasemeid. Nendele ettevõtetele, millel ei ole süsinikdioksiidi lekke ohtu, on minu arvates parim 20/20 lahendus, et saaksime alustada 20% suurendusega ning saavutada ka eesmärgi 20% suurendusega.
Soovime siin ka erandit väikese ja keskmise suurusega ettevõtetele, see tähendab just ettevõtetele 25 000 tonniga, mida tõstetakse 50 000 tonnile. Siis oleks meil väljaspool ikka 80% väikese ja keskmise suurusega ettevõtteid, mis toodavad vaid 27% süsinikdioksiidist. Peame ka tagama selle, et raha jääb ettevõtetele, selle asemel, et neid maksustame ja raha liidust välja saadame. Vajame seda raha tingimata ettevõtetele, et edendada innovatsiooni ja teadusuuringuid. Palun tagage ka, et oleks võimalik kasutada vähenevat kulumit, et ettevõtted saaksid investeerida neisse valdkondadesse kiiresti ja õigeaegselt.
Vajame ka valemit rahvusvahelises kokkuleppes, milles määratletakse kuni 30%, mitte ainult 30% absoluutse arvuna. Vajame selget ettekujutust sellest, mida rahvusvaheline kokkulepe sisaldama peab. Soojuspumpade puhul palun kindlasti kaasata vastavalt ka õhk-õhk soojuspumbad, sest nii on võimalik koos päikeseenergiaga vähendada suurel hulgal süsinikdioksiidi heitkoguseid.
Palun ka, et teeme rahvusvahelised tuumaenergia ohutusstandardid Euroopa tuumaenergia tööstuse jaoks kohustuslikuks ning et määrame Euroopas ametisse sõltumatud reguleerijad, kes osalevad otsuste tegemisel teistes liikmesriikides sealse ohutuse tagamiseks.
Gyula Hegyi
Härra juhataja, paljud uutest liikmesriikidest, nagu näiteks Ungari, vähendasid 1980ndate lõpus ja pärast vana tööstuse kokkuvarisemist oma kasvuhoonegaaside heitkoguseid. Selle protsessi tagajärjel kaotas iga kuues ungarlane - umbes miljon inimest - oma töökoha. Vähendamise aluseks käesolevas ettepanekus on 2005, mitte 1990, ning mõned vanematest liikmesriikidest saaksid oma heitkoguste väärtusi tagajärgedeta tõsta. See on aga väga ebaaus uute liikmesriikide suhtes. Pärast kaotusi oma majanduses vajame õiglast kompensatsiooni.
Kaugküte on paljudes uutes liikmesriikides peamiselt sotsiaalne küsimus. Keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni otsus, mis annab kaugküttele heitkogustega kauplemise süsteemis vabad saastekvoodid, on meile väga oluline ning seda saavutust tuleb säilitada ka kolmepoolsete läbirääkimiste kestel.
Arvan, et süsinikdioksiidi kogumist ja talletamist tuleb hinnata turu ja konkurentsi põhjal. Kuna tegemist on väga uue ja kuluka tehnoloogiaga, peame olema ettevaatlikud, enne kui seda avaliku sektori rahaga toetame.
Minu viimane märkus on see, et ilma korraliku karistuste süsteemita kukub kogu pakett läbi. Kui me ei sunni liikmesriike heitkoguste piiridest kinni pidama, on kõik meie jõupingutused olnud asjata. Seepärast palun parlamendil nõuda, et säilitame oma saavutused, mis karistuste süsteemi puudutavad, kuna ilma selleta ei ole võimalik toimivat süsteemi luua.
Juhataja
Daamid ja härrad, palun teie tähelepanu. Kuigi oleme jõudmas arutelu lõppu, pean selle täiesti mõistetavatel põhjustel katkestama. Järgmiseks päevakorrapunktiks on pidulik istung dalai-laama sõnavõtu puhul kell 11.30; käesolev arutelu jätkub pärast pidulikku istungit. Minu nimekirjas on veel vaid kaks sõnavõtjat ja lisaks kõik need, kes soovivad võtta sõna eelneva registreerimiseta ning nõukogu ja komisjoni esindajad. Pärast arutelu lõppu kliimamuutuse ja energia paketi seisu üle jätkame hääletusega nagu tavaliselt.
(Arutelu katkestati kell 11.30 piduliku istungi tõttu)
