Teenuste direktiivi rakendamine (arutelu)
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu:
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Malcolm Harbouri, Andreas Schwabi, Evelyne Gebhardti, Cristian Silviu Buþoi, Heide Rühle, Adam Bielani, Kyriacos Triantaphyllidese ja Matteo Salvini poolt nõukogule esitatud suuline küsimus direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta - B7-0216/2009) ning
siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni nimel Malcolm Harbouri, Andreas Schwabi, Evelyne Gebhardti, Cristian Silviu Buºoi, Heide Rühle, Adam Bielani, Kyriacos Triantaphyllidese ja Matteo Salvini poolt komisjonile esitatud suuline küsimus direktiivi 2006/123/EÜ rakendamise kohta - B7-0219/2009).
Malcolm Harbour
autor. - Austatud juhataja, see on suur nauding esimest korda pärast mu siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni esimeheks valimist siin kojas sõna võtta ning kõigi komisjoni poliitiliste fraktsioonide ja koordinaatorite nimel see küsimus esitada. Mul on väga hea meel, et väga paljud komisjoni uued liikmed on täna õhtul siin mind toetamas ja arutelusse oma panust andmas.
Ma ei arva, et antud täiskogu vajaks meelde tuletamist, kui tähtis on teenuste direktiiv. Praeguse seisaku tingimustes on meil hädasti tarvis siseturu võimsuse vallapäästmist sektoris, mis hõlmab arvatavasti 70 % Euroopa majandusest, selle loodavaid töökohti ning sellest tulenevat dünaamilist efekti.
See on väga laiahaardeline direktiiv, millel on palju uusi iseloomujooni. See on paljudes valdkondades väga keeruline. See on nõudnud palju tähelepanu. Selle tõhusaks toimimiseks on eluliselt tähtis see tervikuna ja täielikult üle võtta. Selle direktiivi põhituumaks on tõsiasi, et liikmesriigid kõrvaldavad äritegevuse tõkked ning eelkõige meetmed nende oma riiklikes õigusaktides, mis diskrimineerivad äri ajada soovivaid teenindusettevõtteid. Uskuge mind, eri riikides on sõna otseses mõttes sadu õigusloomega seotud ettepanekuid või õigusakte, mida käesoleva ettepaneku tagajärjel tuleb muuta. Kui kõik kolleegid ei ühine, et seda teha, ja kõik riigid ei ühine, et seda teha, siis see diskrimineerimine muudkui jätkub. Seda tuleb teha järjekindlalt. Vastasel korral jäävad need takistused alles.
Sellepärast tahan kõigepealt tunnustust avaldada eriti komisjonile tema juhtiva rolli eest, mida ta on mänginud, juhtides ja koordineerides selle õigusakti ülevõtmise kogu protsessi liikmesriikides! Kuna see ettepanek kiideti heaks juba 2006. aastal, tahaksin samuti tänada nõukogu ja muidugi ka järgmist nõukogu, kes on juhtinud protsessi, mida oleme tegelikult tippkohtumistel näinud, nõudes selle direktiivi järjekindlat ülevõtmist.
Eriti tahan öelda täna õhtul siin viibivale ministrile Cecilia Malmströmile, kui suurt muljet meie komisjonile avaldas Rootsi tehtav töö, kui käisime Rootsit külastamas oma missioonil septembris. Arvan, et nad on seadnud paljudele teistele inimestele selge eeskuju, tagades eelkõige väga hoolikalt, et Rootsi kõikide tasemete ametivõimud mõistaksid oma kohustusi vastavalt Euroopa seadustele ja oleksid suutelised autoriseerima Euroopa Liidu teistest kohtadest pärit teenindusettevõtteid.
Meie tänaõhtune küsimus keskendub eelkõige sellele, mida peame kõige olulisemateks elementideks, mis tuleb võimalikult kiiresti paika panna. Liikmesriikidel on palutud oma õigusaktid läbi vaadata, et leida need diskrimineerivad elemendid, millest ma rääkisin. Ent ülevõtmine 28. detsembril on alles tõkete kaotamise algus, sest nüüd esitab iga riik nimekirja teisi riike diskrimineerivatest seadusettepanekutest, mida nende arvates saab õigustada üldsuse huvidega. See vastastikune hindamisprotsess - mis on täiesti uus - nõuab, et liikmesriikide ametivõimud vaataksid üksteist, vaataksid üksteise diskrimineerivaid ettepanekuid. See saab olema eluliselt tähtis osa, millega nüüd alustatakse. Ja me jälgime seda suure huviga. Tahaksime täna õhtul kuulda komisjoni ettepanekuid, mismoodi sellesse protsessi suhtuda. Tahaksime teada saada, mismoodi nõukogu kavatseb seda toetada. Tahaksime saada ka kinnitust, et see protsess ei hakka toimuma kinniste uste taga, sest tarbijad, ettevõtted ja muud asjast huvitatud rühmad tahavad teada, kuidas seda protsessi läbi viima hakatakse. Me tahame näha seda nimekirja. Tahame näha nimekirja õigusnormidest ja sisemistest eeskirjadest, mida liikmesriigid alal hoida tahavad.
Teiseks räägin informatsiooni saamisest ja menetlustele ligipääsemisest elektrooniliste vahendite kaudu. Ütlen veel kord, et ühtsete kontaktpunktide loomine äriettevõtetele on teedrajav ettepanek mistahes Euroopa direktiivis. Liikmesriigid peavad koostama täieliku äriettevõtetele vajaliku informatsiooni ning menetlustelejuurdepääsu, mis võimaldaks ettevõtetel nende süsteemide kaudu tegutseda. On eluliselt tähtis, et looksime täielikud ja terviklikud süsteemid.
Nii et selle kohta käibki meie tänaõhtune küsimus. Ootame huviga, et Betina Ferrero-Waldner annaks meile mõned kõikehõlmavad vastused, kuigi see pole vist talle eriti tuttav valdkond. Me teame, et edastate meie kõigi parimad soovid Charlie McCreevyle.
Arvan, et siiski on oluline mõista mu komisjoni vaatekohti. Meie jaoks on see samuti järgmised viis aastat kestva järelevalveprotsessi algus, millega säilitada poliitilist huvi ja liikmesriikidele direktiivi rakendamiseks survet avaldada. Pean Cecilia Malmströmile ütlema, et oli pettumust valmistav, kui kõige leebemalt öelda, näha konkurentsiküsimustega tegeleval nõukogu istungil septembris arutatud raportis komisjoni teatist selle kohta, et võib selguda, et mõnes liikmesriigis ei ole poliitilist kohustust direktiiv täielikult ja õigeaegselt rakendada kahjuks asjakohasteks meetmeteks pööratud. See pole kuigi hea. Me tahame kasu saada ja me tahame seda kohe.
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - (SV) Austatud juhataja! Tahaksin Malcolm Harbouri ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni selle tähtsa küsimuse tõstatamise eest tänada. Nagu Malcolm Harbour ütles, on teenuste vaba liikumine siseturu üks nurgakivi. See moodustab 60-70 % ELi majandusest ja tööhõivest ning nende kasvust. See hakkab mängima väga tähtsat osa ELi majanduskasvus, kuid nagu siin juba rõhutati, ei ole teenuste vaba liikumine nii hästi edenenud, kui oleks võinud. Kaubandustõkete kõrvaldamisel ja teenustekaubanduse lihtsustamisel on ikka veel väga palju ära teha ning seetõttu on suurepärane, et meil on nüüd teenuste direktiiv, mis tuleb üle võtta 28. detsembriks.
Komisjon vastutab lõplikult selle eest, et liikmesriigid teeksid, mida neilt oodatakse, ning ma olen kindel, et komisjon sellest rääkima hakkab, kuid ütlen sellest hoolimata eesistujariigi nimel paar sõna küsimuse kohta, mille parlamendikomisjon mulle esitas. Esiteks tahaksin rääkida õigusaktide läbivaatamisest ja sellest, kuidas see on rakendamisele kaasa aidanud. Selle eesmärgiks on kindlaks teha ja kaotada asutamisvabaduse ja teenuste vaba liikumise tõkked. Teenuste pakkumisega seotud nõuded, mille liikmesriigid alles jätavad, peavad vastama mittediskrimineerimise, vajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele.
See on tohutu ülesanne, aga kui see on lõpule viidud, saab teenuste sektor kasu teenuseid pakkuvate ettevõtete halduskoorma vähendamisest. Selle kohta komisjonile esitatav lõplik raport peaks valmima 28. detsembriks.
Riikide kontaktpunktid on teabe kogumiseks teenusepakkujate ja teenusesaajate õiguste ja nõuete kohta teenuste sektoris. Need annavad teenusepakkujatele võimaluse taotleda loa saamist Interneti kaudu ning lube väljastavate asutustega suhelda. Muidugi on liikmesriikidel seda küllaltki raske korraldada. Selleks peab meil olema kaasaegsem, kõrgemal tasemel e-valitsusega süsteem. Järgmisel nädalal toimub Malmös eesistujariigi ministrite tasemel kohtumine just e-valitsuse teemal. Sel kohtumisel saavad liikmesriigid komisjonilt toetust ning peetakse hulk seminare, et saaksime üksteiselt õppida, kuidas keskset rõhuasetust tarbijasõbralikumaks muuta.
Teine oluline küsimus on veebiportaalides kasutatav keel ning võimalus seda vahendit kasutada mõnes muus kui liikmesriigi enda keeles. See pole küll direktiivi nõue, kuid loodetavasti pakub enamik liikmesriike kontaktpunktides informatsiooni mitmes keeles. See annab teenusepakkujatele parema võimaluse võrrelda eri turge ning saada oma tegevuse laiendamiseks vajalik ülevaade.
Siseturu- ja tarbijakaitse komisjon küsib, kas liikmesriigid suudavad direktiivi õigeks ajaks rakendada, ning ma loodan, et suudavad küll. Sellele peab vastama komisjon, kuid tegelikult teatasid kõik liikmesriigid konkurentsiküsimustega tegeleval nõukogu istungil, et võiksid õigeks ajaks valmis saada. Seejuures on muidugi väga oluline poliitiline toetus.
Millised on siis suurimad probleemid? Direktiiv tervikuna on muidugi äärmiselt laiahaardeline ja nõuab, et liikmesriigid võtaksid hulga meetmeid, ning seda mitte ainult õigusaktide kujul, vaid ka mitmesuguseid meetmeid koostöö hõlbustamiseks. Need struktuurid, mis me loodetavasti saame paika pandud, muudavad halduse tõhusamaks ja kaasaegsemaks. Siiski võtab nende paikapanemine veel aega. Õigusaktide läbivaatamine on tohutu töö ning õigusloomega seotud lahenduste leidmist ei saa lõpule viia üleöö. Ametiasutusi on tarvis nende uute ülesannete osas koolitada ja see nõuab täiendavaid vahendeid.
Nii et vastus küsimusele suurimate probleemide kohta on muidugi ühtsete kontaktpunktide loomine ja tagamine, et need töötaksid. Lõpetuseks: parlament küsib, mismoodi on kaasatud asjast huvitatud huvirühmad. See on tähtis küsimus, sest moodustab muidugi põhilise osa protsessist, mille abil mitmesuguseid huvirühmade organisatsioone kaasata teenuste direktiivi mõistmise loomisse, vahendades kodanikele ja ettevõtetele sellest tekkivat kasu ning uurides ka nende seisukohti ja vajadusi.
See dialoog on olnud keskne tegur. Paljud huvirühmad on olnud läbirääkimiste perioodil juba kaasatud ning paljudel juhtudel on side nendes võrgustikes ka hiljem püsima jäänud. Paljudes riikides on toimunud laialdased avalikud arutelud rakendamisettepanekute üle, et saada mitmesuguseid teabe ja seisukohtade detaile.
Lõpetuseks, austatud juhataja, tahaksin parlamenti tänada teenuste direktiivi rakendamisprotsessi jooksul ülesnäidatud huvi eest! Pidades silmas väga tähtsat rolli, mida Euroopa Parlament kokkuleppe saavutamisel mängis, on väga hea, et te edaspidigi asja vastu huvi tunnete ning kontrollite ja tagate, et teeksime liikmesriikides seda, mida meilt oodatakse. Me nõustume, et selle direktiivi jaoks on eriti oluline, et seda kiiresti ja õigesti rakendataks, ning eelkõige praeguse majanduskriisi ajal saab teenuste direktiivist oluline vahend, mis aitab meil kriisist välja tulla ja võimaldab taas keskenduda majanduskasvule ning loodetavasti ka uusi töökohti luua.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Tahaksin Euroopa Parlamenti tänada, eriti ka mu kolleegi Charlie McCreevy nimel, selle õigeaegse suulise küsimuse eest teenuste direktiivi rakendamise olukorra kohta.
Rakendamise tähtpäevani on jäänud pisut alla kahe kuu ning see on paras aeg, et tagasi vaadata siiani tehtud tööle ja hinnata asjade praegust seisu.
Teenuste direktiiv on viimastel aastatel vastu võetud algatustest üks tähtsamaid. Sel on suur potentsiaal kaubandustõkete eemaldamiseks siseturul ja meie avaliku halduse ajakohastamiseks ning selle nõuetekohane rakendamine on saanud praeguses majanduslikus olukorras isegi veel pakilisemaks. Me teame seda väga hästi ning Euroopa Parlamendil, ja eriti selle siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonil, on olnud mitte ainult keskne roll direktiivi vastuvõtmise võimalikus muutmisel, vaid Euroopa Komisjon hindab kõrgelt ka teie pidevat huvi liikmesriikides direktiivi vastuvõtmiseks tehtud töö jälgimise vastu.
Omalt poolt on komisjon pakkunud kohustuse rakendamisprotsessi lihtsustamist. Sellest oli juba juttu. Oleme liikmesriikide taotlusi tehnilise abi järele tõsiselt võtnud ning rakendanud ennenägematuid jõupingutusi ja ressursse nende töö toetamiseks. Viimase kolme aasta jooksul on liikmesriikidega peetud üle 80 kahepoolse kohtumise ja eksperdirühmad on Brüsselis kohtunud rohkem kui 30 korda.
Ent komisjon ei saa teostada rakendamist riiklikul tasandil. See on liikmesriikide roll ning teenuste direktiivi rakendamine on olnud neile raske ülesanne.
See on olnud raske sellepärast, et hõlmas mitme laiaulatusliku projekti läbiviimist, nagu näiteks ühtsete kontaktpunktide loomine ning teenustega seotud õigusaktide läbivaatamine ja lihtsustamine. See on olnud raske ka sellepärast, et hõlmas intensiivset koordineerimist kõigi haldustasandite vahel, olgu siis riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil.
Nii et milline on siis praegune asjade seis? Ja kas liikmesriigid jõuavad valmis?
Kõigest veidi rohkem kui pooled liikmesriigid näivad olevat seisukorras, et rakendada teenuste direktiiv õigeks ajaks, 2009. aasta lõpuks, või siis 2010. aasta alguseks. Mõned liikmesriigid võivad sellega hilineda. See pole täiesti rahuldav, eelkõige kodanikele ja ettevõtetele, kes tahavad siseturul oma õigusi kasutada. Muude siseturu direktiividega võrreldes ei ole olukord küll ebaharilik, kuid annab siiski põhjust muretsemiseks.
Ent tuleb arvesse võtta ka seda, et liikmesriikidel tuleb ehk mõne muu direktiiviga võrreldes rohkem tegelda tohutu hulga keeruliste juriidiliste ja praktiliste probleemidega. Ning seda arvesse võttes võib tulemust, mille loodame järgmise aasta alguseks saavutada, pidada tegelikult üpris heaks.
Lubage mul nüüd teie küsimustele üksikasjalikumalt vastata.
Niisiis, peaaegu kõik liikmesriigid on oma riiklike õigusaktide läbivaatamisega valmis saanud. Mõned siiski veel töötavad selle kallal. Muidugi on praeguses staadiumis mõnevõrra raske hinnata ulatust, mil määral on läbivaatamine kaasa aidanud direktiivi tõhusale ülevõtmisele. Ülevõtmise tähtaeg ei ole veel möödas ja liikmesriigid ei ole oma õigusaktide muudatusi veel komisjonile esitanud.
Kuid on selge, et see ambitsioonikas ja põhjalik läbivaatamisprotsess on oluliselt tähtis, et tagada kõigi liikmesriikide õigusaktide "siseturusõbralikkus”. Ning see on oluliselt tähtis ka meie teenustesektori konkurentsivõime jaoks üldiselt.
Mis puutub ühtsetesse kontaktpunktidesse, siis näib olevat selge, et enamikul liikmesriikidest on nende jaoks vähemalt põhiline, praktiline lahendus 2009. aasta lõpuks paika pandud. See pole jällegi läbinisti perfektne, kuid peaks moodustama tugeva aluse. Liikmesriigid peaksid jätkama ühtsete kontaktpunktide arendamist ja parandamist, sest pikemas perspektiivis peaksid need saama väljakujunenud e-valitsuse keskusteks.
Selles kontekstis nõustub komisjon, et on väga oluline pakkuda ühtsete kontaktpunktide kaudu täiendavat teavet ja menetlusi, näiteks töötajate õiguste ja maksustamise kohta. Ettevõtted ja tarbijad peavad olema kohaldatavatest eeskirjadest teadlikud. Aga nagu te teate, ei ole see direktiivi alusel kohustuslik.
Me loodame, et sedamööda, kuidas ühtsed kontaktpunktid konsolideeruvad ja arenevad, hakatakse ka seda teavet pakkuma. Tegelikult kavatsevad mõned liikmesriigid seda tõepoolest teha.
Mis puutub direktiivi rakendamisse sotsiaalteenuste valdkonnas - sel määral, kui need on direktiiviga hõlmatud - siis paistab, et see ei ole tekitanud erilisi probleeme. Direktiiv ise sisaldab mehhanisme, mis tagavad, et nende teenuste eripära arvesse võetaks.
Lõpetuseks ütlen, et minu arvates on selge, et huvirühmad on rakendusprotsessis eluliselt tähtsat osa mänginud. Nad on liikmesriikide jõupingutusi hoolikalt jälginud ja neid on rakendamisel mitut moodi hõlmatud ning me tagame ka edaspidi, et huvirühmadega järgmisel aastal rakendamise tulemuste hindamisel nõu peetaks.
Seega on meil tarvis leida meetod tagamaks, et see nõupidamine on sihipärane ja väga konkreetne.
Lõpetuseks ütlen, et paljudes liikmesriikides on õigusloomega seotud protsessi käigus peetud avalikke arutelusid õigusakti eelnõu rakendamise üle. Mõned huvirühmade organisatsioonid on rakendamise käigus oma liikmete hulgas isegi regulaarseid küsitlusi korraldanud. Ütleme siis, et protsessi selles staadiumis on oluline realistlik ja aus olla. Siiski jääb rakendamise valdkonnas veel palju ära teha ja need liikmesriigid, kes on ajakavast maha jäänud, peavad lisapingutusi tegema.
Siiski olen ma endiselt veendunud, et klaas on üle poole täis. Kuid meil oleks parem see kiiresti päris täis panna.
Andreas Schwab
fraktsiooni PPE nimel. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! See, mida me praegu komisjonilt ja nõukogult kuulsime, on mõnevõrra heidutav.
Euroopa ees seisab rahvusvaheline konkurents, ülemaailmne konkurents, milles Euroopa teenusepakkujatel on tarvis leida ka oma koht ja olla edukas. Kui vaatame selle direktiivi ajalugu, mis alustas oma eksistentsi parlamendis parlamendiliikmete märkimisväärse osalemistasemega, siis on minu arvates üpris heidutav kuulda, et klaas on poolenisti täis ehk pooltühi, nagu Benita Ferrero-Waldner ütles. Nõukogu eesistuja, parlament pole üksnes minevikus oma osa täitnud, vaid kavatseb seda teha ka tulevikus. Sellepärast oleme siseturu- ja tarbijakaitsekomisjonis otsustanud esitada teile selle küsimuse tükk aega enne tähtpäeva saabumist, et kontrollida, kas te olete Euroopa Liidu liikmesriikidena täitnud oma algselt saadud kohustust see direktiiv enne aasta lõppu üle võtta ning kas te olete suutelised seda eesmärki saavutama. Eeldan vähemalt Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsiooni nimel ikka veel, et teete eelolevatel kuudel kõik, mida saate, oma lubaduse täitmiseks.
Me hakkame direktiivi ja selle rakendamist hindama Euroopa kodanike, teenusepakkujate ja töötajate seisukohast ning sel taustal tähelepanelikult uurima, kuidas liikmesriigid üksteise suhtes käituvad, ja läbipaistvuse taset - nagu ütles austatud esimees -, millega viiakse läbi mõttevahetus direktiivi tegurite üle ja uuritakse, kui tõhusalt on läbi vaadatud liikmesriikide õigusnormid nende sobivuse osas siseturule seoses teenusepakkujatega. Sama kohaldatakse direktiivi rakendusalale. Ka selle puhul hakkame jälgima tähelepanelikult, nagu oleme teinud varemgi, millise määrani võiks Euroopa Kohus ELi asutamislepingut tõlgendada, et anda prioriteet kodanike õigustele ja et alati ei saaks prioriteeti liikmesriikide huvid - nagu meil nõukogus mõnikord mulje on jäänud.
Teiseks on meil väga hea meel punkti üle, mida te mainisite seoses protsessi elektroonilise juhtimisega, kuid meie arvates seisneb võtmeküsimus selles, kas teenusepakkujad suudavad menetlusega nõutavaid ülesandeid lõppkokkuvõttes lihtsalt ja tõhusalt Interneti abil läbi viia ning kas nad tegelikult leiavad nende arvukate kodulehekülgede tagant inimesed, kellega saab asjast ja liikmesriikide nõuetest rääkida, või tekitame me sellega lihtsalt takistusi ja tõkkeid.
Head kolleegid! Juhataja palub mul lühidalt teha. Tahaksin tulla oma viimase punkti juurde. Eelnenud arutelus kutsus parlament eelkõige siseturu informatsioonisüsteemi üles eemaldama kõiki probleeme, mida liikmesriikide administratsioonid võivad seoses direktiivi ülevõtmisega mõistagi kogeda, ning seepärast ma loodan, Cecilia Malmström, et teete kõik jõupingutused tagamaks, et see direktiiv saab käesoleva aasta 31. detsembril jõustuda.
Evelyne Gebhardt
fraktsiooni S&D nimel. - (DE) Austatud juhataja! Olen tänulik, et saame seda teemat täna arutada, sest see on nii oluline. Tahaksin täiesti selgeks teha ühe asja: meie kui parlament ei ole kõigest täitnud oma rolli, vaid oleme taganud, et selles teenuste direktiivis on leitud väga positiivne konstruktiivne kompromiss. See kompromiss põhineb eelkõige töötajate ja sotsiaalsete õiguste tagamisel ning eriti üldiste majandushuvide teenuste arvessevõtmisel ja kõrvaldamisel. See oli põhjus, miks teenuste direktiiv üldse võimalikuks sai.
Siiski on veel mõned asjad, milles ma pole sellega seoses kindel, ning meie tõstatatud küsimustele ei ole vastatud. Näiteks oleks väga pettumust valmistav, kui eri allikatest kuuldud jutt osutuks tõeks. Nimelt, et mõned liikmesriigid kasutavad teenuste direktiivi ülevõtmist selleks, et lõhkuda tasakaal, mille me seadusandjatena oleme leidnud töötajate õigusi mitte täielikult austades, nagu kavandasime teenuste direktiivis. See käib mitte ainult töötingimuste kohta, mida on nimetatud küsitavateks, vaid paljudes liikmesriikides on ka määratlused uuesti kirjutatud või rangemaks muudetud. On ka liikmesriike, milles sotsiaalteenused jäetakse nõrkade põhjenduste alusel eemaldamata nende teenuste hulgast, mille suhtes ülevõtmine toimib.
Selles suhtes ei olnud Euroopa Komisjoni käsiraamatust kuigi palju abi, sest selles antud suunised olid osalt valed ning see pakkus tõlgendust, mis meie arvates oli ebatäpne. Minu toodud näited demonstreerivad, kui tähtis on meie jaoks ka õigusliku raamistiku loomine üldiste majandushuvide teenustele, nii et sotsiaalsed õigused, näiteks töötajate õigused, võiksid viimaks ometi täielikult au sees olla. Miski muu ei oleks piisav.
Tahaksin ka liikmesriikidelt küsida, millisel määral on nad ülevõtmisesse kaasanud huvirühmi ning eriti ametiühinguid ja sotsiaalteenuseid. See on küsimus, mille me tõstatasime, aga mille vastust ma ei ole kuulnud, ja ma tahaksin väga sellele küsimusele korraliku vastuse saada.
Jürgen Creutzmann
fraktsiooni ALDE nimel. - (DE) Austatud juhataja, head kolleegid! Muidugi oli komisjoni vastus mitte ainult heidutav, nagu ütles Andreas Schwab, vaid ka väga suurt pettumust valmistav. Kui rääkida ülevõtmisest, on meil tarvis aru saada, et kui te ütlete, et umbes 50% vastab ajakavale, siis peame oletama, et ülejäänud 50% on sellest pikalt maha jäänud.
Võtame näiteks mu oma kodumaa, Saksamaa: liidumaad võtavad praegu seda direktiivi ühekaupa üle. Rheinland-Pfalzi liidumaal, kus mina elan, oli mul 2. septembril võimalus osaleda teenuste direktiivi sellele liidumaale ülevõtmise esimesel lugemisel. Nagu te arvata võite, on ülevõtmist võimatu õigeks ajaks valmis saada, ja ma usun, et ülejäänud liidumaad on samasuguses olukorras.
Muidugi on meie jaoks otsustava tähtsusega tegur see, kuidas ülevõtmine teostatakse. Kui artikli 13 lõikes 2 on sätestatud, et: "Autoriseerimismenetlused ja nendega seotud nõuded ei ole tegevust piirava iseloomuga, ei tee teenuse osutamist põhjendamatult keerulisemaks ega lükka seda edasi,” siis peame hoolega tagama, et seda praktikas ei juhtukski. Näiteks võiks otsustavaks teguriks olla see, mismoodi ühtsed kontaktpunktid on varustatud. Kas neil on keeleoskus? Kas nad teevad piisavalt tihedat koostööd administratsiooniga, et suudaksid tegelda ka neile esitatud probleemidega? Selles osas on meil väga suured kahtlused. Tegelikult peaks komisjon nüüd küsima, millised riigid hilinevad ülevõtmisega ja kuuluvad selle 50 % hulka ja millal nad loodavad sellega hakkama saada. Siis oleks nende riikide jaoks parem koostada moratooriumit või midagi selletaolist.
Olen kindel, et enamik riike ei võta direktiivi 1. jaanuariks 2010 üle, kuigi neil on ometi olnud üle nelja aasta aega seda teha. See on peamine probleem ja see valmistab väga palju pettumust.
Tadeusz Cymański
fraktsiooni ECR nimel. - (PL) Austatud juhataja! Tahaksin praegu toimuva arutelu käigus küsida, millist mõju avaldab kriis direktiivi rakendamisele ELi riikides.
Minu kodumaal Poolas on osutunud võimalikuks kriisile ja ülevõtmisraskustele vaatamata koostada teenuste seaduse eelnõu, mis põhineb liberaliseerimise kõrgel tasemel seoses ettevõtete registreerimise ja toimimisega. Sellistes sektorites nagu käsitöö, kaubandus, turism ja hotellindus on piiranguteks ainult erandid. Me teeme seda võrdsete võimaluste ja terve konkurentsi põhimõtete kaitsmise huvides.
2006. aasta kompromissis eeldati, et direktiivi rakendusalast võiks eemaldada teatavad valdkonnad. Tahaksin küsida, millise hinnangu võiks neile otsustele anda praegu. Eeldatavasti võiks kommunaalteenuste alal teha ka edaspidi jätkuvalt õigusloomega seotud tööd. Lähtudes voliniku kasutatud metafoorist võiks küsida, kas pooleldi täidetud klaasi kõrval on ka üks teine klaas ja mis saab siis edasi?
Eva-Britt Svensson
fraktsiooni GUE/NGL nimel. - (SV) Austatud juhataja! 2006. aastal saavutatud kompromissis esitas Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsioon nõudmise, et sotsiaalsetele kaalutlustele tuleks anda prioriteet teenuseid pakkuvate ettevõtete vabaduse ees. Teisisõnu, nagu Malcolm Harbour pressiteates kirjutas, ei tohiks minna kompromissile. Väljend "põhimõtteline päritoluriik” küll kaotati, kuid selle asendas komisjoni määruste vastuollu sattumine, milles sõnastatakse selgelt, et eri liikmesriikide tööturu õigusaktide vastuollu sattumise korral kohaldatakse ettevõtte päritoluriigi seadusi.
Direktiivi võiks tõlgendada ka nii, et EL riikide tööõigusesse ei sekku. Siiski koostab komisjon kiiresti suunised, milles sedastatakse, et teenuseid pakkuvad ettevõtted ei vaja pidevat esindatust riigis, milles tööd tehakse, ning seetõttu ei ole ametiühingud partneriks, kellega läbirääkimisi pidada. Vaxholmi eeskirjades on selgelt sätestatud ka see, et Rootsi tööõigus on subordineeritud EÜ õigusele, mis tähendab, et Rootsi oli sunnitud oma tööõigusaktide standardeid alandama. Mina ja Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete / Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsioon ei näe töötajate õigustele mingeid muid alternatiive, kui et me esitame asutamislepingus selge juriidilise protokolli, milles liidu õigused on turuvabaduse suhtes ülimuslikud.
Lara Comi
(IT) Austatud juhataja, head kolleegid! Kõigepealt ja eelkõige kujutab teenuste direktiiv endast Euroopa jaoks teekonna lõppu; teekonna, mille lõppsihtkoht on just siseturu rajamise lõpuleviimine, et hõlbustada Euroopa Liidu siseselt kauplemist ning võimaldada seega ametiasutustel koordineerida oma jõupingutusi ning eelkõige vähendada eri operatsioonide vahel eri sektorites ja eri liikmesriikides tehingute maksumust.
Mitmesuguste administratiivsete menetluste sisu ühtlustamine ning teenusepakkujatele teistes liikmesriikides tegutsemise kergemaks muutmine tähendab automaatselt kasvu suurendamist ning seepärast stimuleerib see ka kasvu sellistel erakorralistel kriisiperioodidel nagu praegu. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembril 2006. aastal vastu võetud teenuste direktiiv on Lissaboni strateegia oluline osa, mida on aja jooksul läbi vaadatud ja kohandatud eri olukordadele, mida Euroopa on viimase üheksa aasta jooksul läbi elanud. Selle peamine eesmärk peab muidugi olema Euroopa majanduse muutmine maailma kõige konkurentsivõimelisemaks, kuid samas ka teadmistepõhiseks majanduseks.
Majanduskriis, mida me parajasti kogeme ja millega Euroopa Liit institutsioonilisel tasandil tegeleb, sobitades omavahel oskuslikult ka mitmesuguseid üksikute liikmesriikide võetud meetmeid, nõuab, et teenuste direktiivi kohaldatakse isegi veel korralikumalt ja kiiremini, kui oli selle esmakordsel vastuvõtmisel tarvis. Teenuste direktiivi ülevõtmise tähtpäev 28. detsember 2009 on seega mitte ainult tähis, mis on edasiliikumiseks seatud muidugi selle direktiivi ratifitseerimisest õigusloomega seotud protsessini, vaid eelkõige esindab see ka tähtsat sammu Euroopa poole, mis saab aina rohkem teadlikuks oma ressurssidest ning mis konkreetsemalt rääkides suudab neid ressursse aina paremini ära kasutada.
Bernadette Vergnaud
(FR) Austatud juhataja, minister, volinik, head kolleegid! Teenuste direktiiv on selle vastuvõtmisest ja seda saatvatest tulistest aruteludest saadik mõnevõrra oma tähtsust kaotanud, siiski on oluline demonstreerida, et oleme selle ülevõtmise otsustavas faasis eriti tähelepanelikud.
Ma sean kahtluse alla direktiivi artikli 2 sätete tõlgenduse, mis on seotud sotsiaalteenuste väljajätmisega selle reguleerimisalast. Sellised väljendid nagu "puudustkannatavate isikute toetamine” või "volitatud teenuseosutajad” tunduvad piiravatena, kui võrrelda sotsiaalteenuste määratlustega, mida kasutatakse teatavates liikmesriikides, ning ma tunnen muret, et sihilikult ranget tõlgendust saab kasutada selleks, et õigustada terve nende teenuste kogumi võtmist direktiivi reguleerimisalasse.
Nende teenuste väljajätmine on dokumendi keskne element ja tagatiseks kodanikele, et Euroopa sotsiaalset mudelit edaspidi kaitstakse.
Ma loodan, et teatavad liikmesriigid, sealhulgas Prantsusmaa, ei hakka ülevõtmist ära kasutama sotsiaalteenuste liberaliseerimiseks valelikul ettekäändel, et need oleksid vastavuses Euroopa õigusaktidega. Need üldhuviteenuste integreerimisega seotud probleemid demonstreerivad vajadust Euroopa õigusaktide järele, mis oleksid nende suhtes konkreetsed ega peaks parema puudumisel visalt kinni näiteks kommertsteenuste direktiivi osaks olevast määratlusest.
Róża, Gräfin von Thun Und Hohenstein
(PL) Austatud juhataja! Teenuste direktiivi nõuetekohane rakendamine siseturul on oluline mitte üksnes sellel turul tegutsevatele Euroopa ettevõtjatele, vaid ka tarbijatele. Teenuste direktiiv on heaks näiteks. Selle rakendamiseks on antud kolme aasta pikkune periood. See on pikk aeg, kuid isegi nõnda ei suuda kõik riigid direktiivi kolme aastaga üle võtta. See näide demonstreerib ülimalt silmatorkavalt, et õigeaegse ülevõtmise saavutamiseks kõigis liikmesriikides on tarvis ideaalset koostööd liikmesriikide ja Euroopa institutsioonide vahel.
Tõepoolest, see on komisjoni selle aasta juunis välja antud soovitustes võetud suund, mis on seotud siseturu toimimise parandamise vahenditega. Ma arvan, et rakendusprotsessis on tarvis minna pisut kaugemale. Sellepärast teen ma siseturu tulemuste kohta esitatavas raportis ettepaneku algatuseks organiseerida siseturu jaoks foorum, mis võiks kokku tuua Euroopa institutsioonide, liikmesriikide ja muude huvirühmade esindajad eesmärgiga saavutada selgesõnalisem ülevõtmise kohustus, et suudaksime kohaldada ja täita siseturu õigusakte, sealhulgas kõnealust äärmiselt tähtsat direktiivi. Tahaksin, et see foorum oleks ülevõtmise valdkonnas koht, kus liikmesriigid ja ELi institutsioonid saaksid kogemusi vahetada. Tahaksin, et see juhiks üldsuse tähelepanu siseturuga seotud küsimustele. Me peame suurendama oma kodanike huvi turu toimimise vastu ja vastutust selle eest. Siis oleme me täieliku edu saavutanud.
Seoses probleemidega, mida kuulsime hetk tagasi seoses teenuste direktiivi ülevõtmisega, tahaksin küsida, kas liikmesriigid on taotlenud koostööd komisjoniga ning kas võib öelda, et neil on õnnestunud mõnda komisjoni soovitustest rakendusprotsessi käigus kohaldada? Kas komisjon jätkab uute lahenduste otsimist? Kas kasutatakse kõiki võimalusi ja vahendeid, et mobiliseerida ja toetada eelkõige neid riike, millel on ülevõtmisega probleeme? Kas selles osas on mingeid uusi ideesid?
Louis Grech
(MT) On murettekitav, et meie regulaarsed kontaktid kohalike ametiasutustega vähemalt minu riigis kinnitavad, et paljud neist on ikka alles teadmatuses sellest, mis neid ootab siis, kui see direktiiv kord jõustub. Üldiselt rääkides on väga vähe teadmisi seoses kehtivate õigusaktidega nelja vabaduse valdkonnas. Samuti näib valitsevat teabepuudus kõiges, mis on seotud finants-, elektrooniliste ja transporditeenuste õigusaktide ja -normidega. Peale selle paistab, et ametiasutustel võib tulla probleeme administratiivprotsesside lihtsustamisega ning kaubanduse ja muude litsentseerimisregulatsioonide ühtlustamisega. Sellepärast peab komisjon vastu võtma edasisi algatusi, et kohalikele ja piirkondlikele asutustele viivitamatut ja otsest abi anda. Peale selle, kui me tõesti tahame, et rakendusprotsess täielikult peegeldaks seda, milles oleme parlamendiga kokku leppinud, siis on hädavajalik, et Euroopa Parlament jääks protsessi kaasatuks isegi veel pärast direktiivi jõustumist.
Bogusław Liberadzki
(PL) Austatud juhataja! Reeglina peaksime languse tingimustes püüdlema uute töökohtade loomise, konkurentsivõime tõstmise ja hinnalanguse soodustamise poole - või kui kokkuvõtlikult öelda, siis tarbijale kasutoomise poole. Me teeme seda näiteks mootorsõidukitööstuse subsideerimise kaudu. Me räägime sellistest elukutsetest nagu juuksurid, torumehed ja müürsepad, kes ei vaja subsiidiume. Nad vajavad siiski vabadust, et oma tööd teha. Õigusnormid ja tegelikkus - kui need vaid omavahel kokkuleppele jõuaksid.
Tean üht näidet pagaritöökoja kohta, mis ehitati naaberriiki. Kuni selle ehitamisega nõus oldi, oli kõik korras. Aga kui algas tootmine, võtsid valitsus ja kohalikud võimud oma nõusoleku siiski tagasi. Mispärast? Kohalik pagarite ühendus hakkas protestima. Kui vaid sedalaadi tavasid kunagi ei kasutataks.
Volinik, lepime õige kokku, et tehakse teatavaks nende 50% liikmesriikide nimed, kes õigusakti rakendavad. Millised need on? Tahaksin ka paluda, et saaksime jaanuaris ettepaneku jälgida täpselt selle direktiivi ülevõtmist igas liikmesriigis.
Małgorzata Handzlik
(PL) Austatud juhataja, volinik! Ma nõustun volinikuga, et teenuste direktiiv on üks viimase aja tähtsamaid õigusakte ning et selle korralik rakendamine on äärmiselt oluline.
Eelmise parlamendikoosseisu ametiajal oli mul võimalus teenuste direktiivi sätetega töötada. Mäletan siiani tohutuid jõupingutusi, mida me kõik Euroopa Parlamendis selle sätete koostamiseks tegime. Ma olen teenuste direktiivi entusiastlik toetaja ning sügavalt veendunud - ja seda rõhutan ma tihtipeale ka ettevõtjatega kohtumistel -, et see pakub tohutut võimalust nii neile kui ka tervele Euroopa majandusele.
Siiski saab võimaluse muutmine konkreetseks tulemuseks toimuda vaid siis, kui liikmesriigid on vastava õigusakti nõuetekohaselt ja õigeaegselt rakendanud. Sellepärast ühinen ma taotlusega, et riikide ametiasutused rakendamisprotsessi kiirendaksid, kuna nad pole ikka veel lõpule viinud olulist tööd selles valdkonnas, eelkõige seoses küsimusega teenuste osutamise vabaduse põhimõtte nõuetekohasest rakendamisest ja individuaalsetest kontaktpunktidest. Ma jälgin tähelepanelikult teenuste direktiivi rakendamist üksikutes liikmesriikides, samuti mu enda kodumaal Poolas, kus töö direktiivi sätete nõuetekohasel rakendamisel ikka alles käib. Loodan, et nende jõupingutuste tulemused on rahuldavad.
Anna Hedh
(SV) Austatud juhataja! Põhjamaade tööturu mudel põhineb töösuhte poolte vahelistel kokkulepetel. Sedalaadi mudel ei toimi, kui ühel pooltest, praegusel juhul teenuseosutajal, ei ole esindajat kohas, millega saab läbirääkimisi pidada. Sellepärast olime väga rahul teenuste direktiivi kohta langetatud otsusega, mida me usume tähendavat, et ei kahjustata õigusi pidada läbirääkimisi, kollektiivlepinguid sõlmida ja neid kohaldada ning võtta tööstuslikke meetmeid kooskõlas riigi õigusaktide ja tavadega.
Siiski tekkis teenuste direktiivi Rootsis rakendamise käigus arutelu, kas on lubatav sätestada nõuet, et seal peaks asuma ettevõtte pädev esindaja. Seega on mu küsimus järgmine: kas direktiiv hoiab mingil moel ära võimaluse, et asukohajärgne riik sätestab teenuseid osutavale ettevõttele nõude, et kohapeal viibiks esindaja, kellel läbirääkimiste pidamise ja lepingute sõlmimise volitus?
Ilda Figueiredo
(PT) Selle arutelu käigus ei tohi me unustada tõsiseid tagajärgi, mis selle teenuste liberaliseerimise direktiivi ülevõtmisel võib olla mitmes liikmesriigis, eriti nendes, kus on ülimalt ebastabiilsed sotsiaalsed olukorrad, mida raskendab veelgi kriisisituatsioon, milles praegu viibime. Meil võib tekkida aga veelgi tõsisemaid probleeme, vaatamata isegi eri liikmesriikides ülesnäidatud murele, kui ei võeta viivitamatuid meetmeid sotsiaalsete ja töötajate õiguste kaitsmiseks ega turvata kõige haavatavamaid sektoreid, sealhulgas avalike teenuste valdkondades. Liberaliseerimine võib suurendada tööpuudust, vaesust ja ebavõrdsust kõige haavatavamate seas ning olla kasulik vaid suurtele teenindusettevõtetele ja majandusrühmitustele, eelkõige jõukamates riikides.
Sellepärast on praegusel kriisiajal üks eluliselt tähtis meede lükata selle teenuste liberaliseerimise direktiivi rakendamine edasi ning teha asjakohane uuring võimalike sotsiaalsete tagajärgede kohta, mis selle direktiivi rakendamisel võiks olla.
Seán Kelly
Austatud juhataja! Siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni tuleb tänada tähelepanu juhtimise eest nii tähtsale küsimusele, nagu seda on teenuste direktiivi rakendamine. Eelkõige ei tohi lubada riikidel, ettevõtjatel või kellelgi muul kasutada majanduskriisi, milles meis enamik viibib, selleks, et ajada meid tagasi protektsionismi, mis oleks üldises kontekstis katastroof.
Laiemal rindel võib teenustekaubandus olla kiikumapanevaks jõuks majanduse taastamisel ning muidugi on väliskaubanduses osalema hakkamine Iirimaale kasuks tulnud. Uus kriis oleks Iirimaa jaoks palju hullem tulnud, kui meil poleks olnud laiapõhjalist rahvusvahelist kaubandust, mida hõlbustas siseturg.
Tõepoolest, meie piiride avamine välismaisele konkurentsile ei toonud kodumaise teeninduse jaoks kaasa mingeid kahjulikke tagajärgi. Tegelikult on see konkurentsivõimet ja uuendusi soodustanud. Seega toetan ma tänaseid ettepanekuid 100%.
Lõpetuseks tahaksin veel öelda, et oli väga meeldiv kuulda, kui keegi siin ütles midagi head Iirimaa voliniku Charles McCreevy kohta, kes on mu sõber, kuigi kuulub teise poliitilisse fraktsiooni.
Josefa Andrés Barea
(ES) Austatud juhataja, volinik! Me räägime siin teenuste direktiivist. Selle direktiivi eesmärk oli rakendada praktikas Euroopa integratsiooniprojekti nelja põhivabadust, kuna me kõneleme täna aastapäevadest. See võeti vastu kolm aastat tagasi ja nüüd on liikmesriikidele nende riiklike õigusaktide kohandamiseks ja tekete eemaldamiseks antud aeg lõppenud. Nüüd, mil see periood on möödunud, on aeg hinnata, mis seisus me praegu oleme. Kes on õigusakti üle võtnud ja kes mitte, ning millistel tingimustel.
Mul on siiski küsimus: kas komisjon arvab, et on vaja ühtlustamise suuremat taset, ning kui jah, siis kas ta kavatseb seoses selle äärmiselt olulise teenuste direktiiviga esitada mõne õigusloomega seotud algatuse, püüdes ühtlustada turgu ning tarbijate, kodanike ja töötajate õigusi?
Cecilia Malmström
nõukogu eesistuja. - Austatud juhataja! Tänan teid taas selle väga tähtsa küsimuse tõstatamise eest. Usun, et oleme jõudnud üldiselt kokkuleppele, et teenuste direktiiv on väga oluline ning on tõesti hädavajalik püüda see võimalikult kiiresti rakendada.
Nagu eelmised eesistujariigidki, teeb eesistujariik Rootsi oma parima, et selleks sujuv ja kiire protsess tagada. Nõukogu eri formeeringutes on meil toimunud mitmeid arutelusid. Oleme pidanud selle üle seminare ja arutelusid ning see on võetud päevakorda, et tegelikke selleteemalisi edusamme julgustada.
Siiski on jäänud peaaegu kaks kuud ning vastus küsimusele, kes on mahajääjad, võib veel muutuda. Veel on aega! Meie eesmärk on selge - ning ma tean, et see on ka komisjoni eesmärk -, et kõik liikmesriigid rakendaksid direktiivi 28. detsembriks 2009. Võivad küll esineda mõned viivitused, mida me muidugi taunime, kuid ma tean, et kõik riigid töötavad nii kiiresti kui võimalik.
Esitati küsimus, kuidas hakkavad toimima kontaktpunktid. Noh, neid pole praegu veel olemas, aga nende eesmärk on toimida kasutajasõbralikul ja tõhusal viisil ning sisaldada kogu asjakohast teavet, mida on tarvis nii teenuseosutajatel kui ka tarbijatel. Liikmesriigid on teinud komisjoniga koostööd, varustades seda kõigis keeltes kättesaadavate teabelehtedega hõlbustamaks kodanike ja tarbijate ligipääsu asjakohasele teabele. Paljud liikmesriigid on teinud ka ise jõupingutusi, et levitada selle direktiivi kohta teavet. On olemas ka kokkulepe luua ühine logo, et eri veebilehtede ja kontaktpunktide vahel naivgeerimine kasutajatele lihtsamaks muuta.
Kuigi see pole kohustuslik, hakkavad mõned liikmesriigid pakkuma oma kontaktpunktides teavet töötajate õiguste ja tööseaduste kohta. Teenuste direktiiv ei hõlma tööõigust ning sellest on välja jäetud töötajate lähetamine. Mu Rootsi kolleegide mulle esitatud küsimus on Rootsi probleem. Me uurime seda asja, kuid see jääb praeguse arutelu teemast pisut kõrvale. Mul oleks hea meel, kui tuleksime selle juurde tagasi rohkem rahvuslikus kontekstis.
Teenuste direktiiv on oluline. See teeb teenuseosutajate elu lihtsamaks, hõlbustab vaba liikumist, on kasulik investeeringutele, kasvule ja tööhõivele ning väga hea kodanike jaoks. Kodanikud vaatavad meie poole, et olla kindel direktiivi võimalikult kiires rakendamises, kuna see teeb nende elu lihtsamaks. Meie vastutusel on tagada, et teeme selleks oma parima.
Tahaksin parlamenti veel kord tänada, mitte ainult panuse eest teenuste direktiivi hääletamisel ja vastuvõtmisel, vaid ka valvekoerana käitumise ning nõukogu ja komisjoni pideva raputamise eest, et teeksime selle direktiivi rakendamisel kõik, mida suudame. Aga ikka on jäänud mõnevõrra aega ja võib-olla tuleme selle arutelu juurde eesistujariigi Hispaania juhtimisel järgmisel aastal veel tagasi. Komisjon jätkab endiselt selle direktiivi väga hoolikat jälgimist.
Benita Ferrero-Waldner
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Nagu siin juba enne öeldi, oleme arutanud kõiki küsimusi, mis on seotud kõigi selle direktiivi sotsiaalsete ja muude aspektidega. Ma ei usu, et peaksime sama arutelu praegu uuesti üles võtma, aga peaksime küll vaatama liikmesriike, et näha, mismoodi nad on direktiivi rakendanud või kavatsevad rakendada. Juba kättesaadava teabe põhjal näib, et enamik liikmesriikidest lõpetavad rakendamise kas aasta lõpuks või ehk 2010. aasta alguseks.
Niisiis ma arvan, et võib ka öelda, et enamik liikmesriikidest loovad vähemalt ühtse kontaktpunkti ja on seega valmis täitma oma administratiivse koostöö kokkuleppeid ja kohustusi.
Mõnel juhul võib siiski ette tulla viivitusi seoses muudatustega õiguslikus raamistikus.
Seoses läbivaatamisprotsessiga on mõned liikmesriigid kasutanud võimalust läbivaatamise käigus õigusakte ja menetlusi lihtsustada ning teinud märkimisväärsel hulgal muudatusi. Teised liikmesriigid on teinud aga kõigest mõned muudatused ning muidugi oleneb muudatuste hulk paljudest teguritest, sealhulgas reguleeriva raamistiku olemasolust ja ka liikmesriigi sisemisest korraldusest, mis on liitriikides keerulisem kui mujal.
Muidugi sõltub see ka liikmesriigi valmisolekust õigusakte ja menetlusi lihtsustada.
Seoses küsimusega nõuetekohase rakendamise kohta ütlen, et mu kolleeg Charlie McCreevy on palju kordi juhtinud liikmesriikide valitsusliikmete tähelepanu sellele, kui tähtis töö on rakendamine, ning tema ja ta ametnikkond on rakendusprotsessi väga tähelepanelikult jälginud ja kontrollinud.
Tõepoolest, nagu ma enne ütlesin, on viimase kolme aasta jooksul liikmesriikidega peetud üle 80 kahepoolse kohtumise ja eksperdirühmad on Brüsselis kohtunud rohkem kui 30 korda. Nii et oleme selles osas väga aktiivsed olnud. Ning me jätkame liikmesriikide töö jälgimist ning jätkame ka tehnilise abi andmist, kui liikmesriigid seda soovivad. Kuid lõppude lõpuks on ka selge, et liikmesriikide kohustus on töö ära teha ja selleks ka vajalikud ressursid eraldada.
Mis puutub järgmisse aastasse, siis on minu arvates oluliselt tähtis tagada, et direktiivis sätestatud vastastikuse hindamise protsessi on konstruktiivselt kasutatud. Peame hakkama hindama ka õigusakti rakendamise kvaliteeti, nagu paluti, jälgima ühtsete kontaktpunktide toimimist ning saama seejärel ettevõtetelt ja tarbijatelt tagasisidet.
Viimaseks, kuid mitte vähem tähtsana, ütlen, et meil võib tarvis olla kasutada ka muid jõustamismehhanisme - mõnikord ehk rikkumiste juhtudel, kuid seda on praegu veel liiga vara öelda.
Väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete kohta oleme muidugi samal arvamusel, mis teiegi. Need on ELi majanduse selgrooks ja nende mured on teenuste direktiivis kesksel kohal.
Nii et sellest direktiivist saavad kasu kõik ettevõtted, kuid kõige rohkem VKEd, ning praegusel ajal otsustavad VKEd tihtipeale koju jääda, sest juriidiline asjaajamine on liiga keeruline ja läbipaistev teave puudub. Seega kõrvaldab teenuste direktiiv paljud neist keerukustest ja me loodame, et annab VKEdele hoogu.
Komisjoni teada ei ole ükski liikmesriik kasutanud teenuste direktiivi rakendamist töötajate õiguste piiramiseks. Tahaksin seda öelda väga selgelt. Töötajate õigusi kui selliseid ei ole teenuste direktiiviga kahjustatud ega neid käsitletud. Tõepoolest, võis selgelt näha, et see on parlamendi ja nõukogu saavutatud praktilise ja poliitilise kompromissi tulemus.
Lõpetuseks tahaksin korrata, et parlament on teenuste direktiivi ajaloo jooksul olnud kõige tähtsam partner. Üle kolme aasta on komisjon oluliseks pidanud teid pidevalt rakendamisprotsessi kaasata ja meie tööst liikmesriikidega teavitada ning, nagu ma juba enne ütlesin, jääb see edaspidigi oluliseks meetmeks, mis paneb siseturu paremini toimima ning pakub kasvu ja tööhõivet, mida me vajame. Seepärast on nõuetekohane rakendamine kõige pakilisem küsimus, eriti praeguses majanduskriisis.
Juhataja
Sellega me lõpetame käesoleva osa.
Kirjalikud avaldused (artikkel 149)
Vilija Blinkevičiūt 
kirjalikult. - (LT) Euroopa peab olema konkurentsivõimeline. Tänu Euroopa Parlamendi pingutustele aitab teenuste direktiiv rakendada teenuste praeguseks veel mitte täielikult reguleeritud vaba liikumist Euroopa Liidu siseturul. Teenuste direktiiv reguleerib litsentseerimismenetlusi, osutades keelatud nõudmisi, ning kinnitab, et 2010. aastast alates peavad kõik teenusteosutajatele esitatavad uued nõudmised olema mittediskrimineerivad ja põhjendatud oluliste sotsiaalsete huvidega; see reguleerib ka loodavate kontaktpunktidepõhimõtteid. Kõige tähtsam on see, et teenuste osutamise maksumust on riikidevahelisel tasandil vähendatud ja see on eriti tähtis just majanduslanguse perioodil. Leedu ühineb liikmesriikidega, kes on juba teenuste direktiivi sätete rakendamiseks valmis. Tõepoolest, komisjoni jaoks on eriti tähtis teha tihedat ja tõhusat koostööd liikmesriikidega, sest mõnedes riikides on teabepuudus ja direktiivi rakendamiseks valmisoleku ebapiisav tase. Praegu on teenuste direktiivi sätete riiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks valmis ainult 50% liikmesriikidest.
Edit Herczog  
kirjalikult. - (HU) Austatud juhataja! Liikmesriigid peavad 28. detsembriks 2009 rakendama täielikult teenuste direktiivi, mis samamoodi, nagu kaupade ja toiduainete puhul, avab teenuste turu füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ettevõtetele.
See direktiiv aitaks väikeseid ja keskmise suurusega ettevõtteid väga palju ning edendaks uute töökohtade loomist ja majanduskasvu, võttes samal ajal arvesse tarbijate huvisid. Mõned liikmesriigid on siiski otsustanud piirata 2004. ja 2007. aastal liitunud liikmesriikide kodanike töölevõtmist. Saksamaa ja Austria tahavad mingite tõsisemate majanduslike või sotsiaalsete põhjendusteta säilitada selle piirangu kuni 2011. aastani. Prantsusmaa ja Belgia kohaldavad samasugust määrust Rumeenia ja Bulgaaria suhtes.
Praeguseks on siiski selge, et kurikuulsate nn Poola torumeeste kehastatud hirmud on alusetud. Prantsusmaal töötavate kesk- ja ida-eurooplaste arv on väiksem kui näiteks Ühendkuningriigis, kuigi Pariisis tehti kolm aastat tagasi otsus eemaldada järk-järgult need piirangud elukutsetelt, kus oli tööjõu puudus.
Need meetmed takistavad suuresti rakendamast teenuste direktiivi, mille üheks peamiseks alustalaks on majanduslikel ja rahvuslikel alustel põhineva diskrimineerimise täielik kõrvaldamine. Kakskümmend aastat pärast Berliini müüri kokkuvarisemist, mis pühkis minema piiri Ida ja Lääne vahelt, võime öelda, et teenuste direktiiv teenib sarnast eesmärki. Selle direktiivi edukas rakendamine võiks viimaks minema pühkida nn Poole torumehe abil loodud võltskujundi.
Patrick Le Hyaric  
kirjalikult. - (FR) Enne direktiivi rakendamist võiks Euroopa Parlament korraldada hindamise selle kohaldamise mõjudest inimestele ja ühiskonnale, võttes eriti arvesse meie praeguse kriisi tagajärgi. Tegelikult viitab kõik sellele, et kõnealuse direktiivi tulemusena ässitatakse Euroopa Liidu ettevõtted, oskusmeistrid ja töötajad üksteise vastu. Hiljuti tegi üks elukutseline põllumajandusorganisatsioon teatavaks, et Prantsuse ametivõimud pakkusid neile võimalust luua Ida-Euroopa riikides värbamisagentuurid põllumajandustöötajate palkamiseks, kelle palgad on väiksemad ja sotsiaalkindlustus viletsam kui Prantsuse töötajatel. Teenuste direktiivi ülevõtmine ei tohi juurutada niisuguseid tavasid, mis viivad Euroopa sotsiaalse taseme langemiseni. Peale selle oleme Euroopa Kohtu pretsedendiõiguse tõttu väga mures üldhuviteenuste kohal rippuvate ohtude pärast. Sellepärast loodame jätkuvalt näha teistsugust Euroopa õigusraamistikku, mis optimeerib ja arendab eelkõige avalikke teenuseid.
Czesław Adam Siekierski  
Teenuste direktiivi (2006/123/EÜ) iseloomustab Euroopa Liidu teenustevoo osaline liberaliseerimine. Sellise direktiivi jõustamise eesmärgiks oli majandusliku potentsiaali vallapäästmine. Direktiiv on avanud palju võimalusi nii tarbijatele kui ka ettevõtjatele. On muutunud võimalikuks ühtsest turust rohkem kasu saada. Muu hulgas on teenusteturu liberaliseerimisest peamised kasusaajad ka väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kellele varem eksisteerinud tõkked suuri raskusi põhjustasid. Euroopa Komisjoni andmete kohaselt on umbes 70% ELi liikmesriikide SKPst toodetud teenustega. Samasugune number on esitatud teenuste osutamisega hõivatud tööjõu proportsiooni kohta. Üks direktiivi jõustamisest saavaid hüvesid on sellest lähtuv konkurentsivõime tõus siseturul. Selle direktiivi kohaldamine on osutunud Euroopa majanduse arenguvõimaluseks ja lasknud luua uusi töökohti. Tuleks veel lisada, et sellega on saavutatud üks Lissaboni strateegia eesmärkidest seoses Euroopa majanduse konkurentsivõime tõusuga. Peale selle on see põhjustanud pakutavate teenuste valiku suurenemise. Saavutatud tulemused julgustavad tööd jätkama selle direktiivi edasisel liberaliseerimisel.
