Ühise põllumajanduspoliitika rahastamine
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on Jorgo Chatzimarkakise põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni nimel koostatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta - C6-0116/2007 -.
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Härra juhataja, tänan, et andsite mulle võimaluse öelda paar sõna raporti kohta, mis käsitleb määrust 1290/2005 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta. Kõigepealt sooviksin tänada hr Chatzimarkakist ja komisjoni liikmeid nende jõupingutuste eest.
Komisjoni ettepanek sisaldab kahte punkti, mis omavad poliitilist tähtsust. Esiteks, sätestada vajalik järg finantsmääruse artikli 53b asjaomasele osale, mis sätestab, et läbipaistvuskohustus ja abisaajate hilisem avaldamine liikmesriikide poolt tuleb tagada sektorispetsiifiliste õigusaktidega.
Teiseks, tugevdada mehhanismi, millega finantsdistsipliini kindlustatakse uue põllumajandusliku abi vähendamise ja peatamise mehhanismi kaudu, mis on struktureeritum ja läbipaistvam kui praegune, määruses juba sätestatud mehhanism, ja andes komisjonile võimaluse finantskorrektsiooni tegemiseks hilisema kontrolli mitteläbimise korral.
Komisjon pooldab tugevalt avatust ja läbipaistvust. Selle üheks osaks on avalikkuse õigus teada, mis toimub ühenduse abiga ja kes seda saab ning millisel määral. Finantsmääruse artiklis 53 on sätestatud, et liikmesriigid peaksid abisaajate nimed hiljem avaldama. Komisjoni ettepanekus sisaldub järg sellele üldisele kohustusele Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi ning Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kulutuste osas.
Komisjon nõuab tungivalt, et liikmesriigid selle teabe avaldaksid, sest halduskoostöö korras on nemad põllumeestega kontaktis ja seepärast on neil palju paremad võimalused avaldatava teabe kontrollimiseks kui komisjonil. Olen teile väga tänulik toetuse eest selles küsimuses.
Komisjon leiab inspiratsiooni mõnedest esitatud muudatusettepanekutest, kui ta võtab vastu rakendusaktid, kuid see poleks kooskõlas parema õigusliku reguleerimise ja lihtsustamisega, kui kõik - mõnikord väga tehnilised - andmed lisada nõukogu määrusesse.
Siiski lubage mul üks asi selgeks teha. Abisaajaid tuleb eelnevalt teavitada asjaolust, et teatud andmed kuuluvad avaldamisele ja avaldamine toimub ainult kohaldatavate eraelu puutumatuse kaitse õigusaktide täieliku austamise kontekstis.
Nagu teate, on määruses 1290/2005 juba sätestatud vähendamise ja peatamise mehhanism. Selle mehhanismiga võrreldes pakub väljapakutud säte uut läbipaistvat ja tõhusat mehhanismi, mis võimaldab veelgi lihtsustada olemasolevat võimalust vähendada või peatada maksed liikmesriigile tõsiste ja jätkuvate puuduste korral riiklikes kontrollisüsteemides.
Selle uue korralduse eeliseks on see, et teatud elemendid määratakse eelnevalt kindlaks, tagamaks selle õigusakti tõhusamat kasutamist. Ütlematagi on selge, et juba olemasolevat vähendamise mehhanismi kohaldatakse jätkuvalt muud tüüpi juhtudel. Siiski pole komisjonile vastuvõetavad muudatusettepanekud, mille eesmärk on vähendamise mehhanismi nõrgestada.
Lõpetuseks, olen tähele pannud päris mitut muudatusettepanekut, mille eesmärk on põllumajanduskulude haldamise üldise süsteemi edasine tugevdamine, mis pole meie ettepanekuga seotud. Nende osas olen arvamusel, et käesolev tekst on leidnud hea tasakaalu, ja me peaks kõigile osapooltele andma aega selle rakendamiseks, enne kui kaaluda muudatusi eeskirjades, mis siiski jõustusid alles vähem kui aasta eest.
Jorgo Chatzimarkakis  
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, suur tänu, et leidsite aega siinviibimiseks, vaatamata hilisele tunnile. Tõepoolest, arutluse all pole mitte mõni vähetähtis marginaalne teema - see on ühine põllumajanduspoliitika. Sooviksin alustada, meenutades parlamendile, mida ühine põllumajanduspoliitika tegelikult tähendab meie peaaegu 500 miljoni kodaniku valdava enamuse jaoks. Lõppude lõpuks, just kodanikke silmas pidades selliseid täiskogu arutelusid peetaksegi.
Siiski võib sellega seoses märkida, et paljud kodanikud näevad ühist põllumajanduspoliitikat eelkõige ELi reklaamina - kuid kahjuks äärmiselt viletsa reklaamina. Eksporditoetused, oletatavasti ebaõiglane kaubandus kolmandate riikidega, söödaga seotud skandaalid, põllumajandustootjate protestid, liigsed toetused, geneetiliselt muundatud taimed - negatiivset kuvandit omavate küsimuste hulk ühise põllumajanduspoliitikaga seoses on tohutult suur.
Ühise põllumajanduspoliitika eksimused on oluliselt kaasa aidanud ELi viletsale mainele paljudes Euroopa osades. Daamid ja härrad, see maine pole midagi, mille me täna õhtul siin möödaminnes kõrvale võiksime heita. Käesolev raport võib siiski - tingimusel, et nõukogu seda toetab - suunata ühise põllumajanduspoliitika uuele rajale, mis vastab paremini kodanike enamuse vaadetele.
Sooviksin alustada, käsitledes veel üks kord komisjoni ettepanekut. Põhimõtteliselt koosneb see neljast elemendist: läbipaistvus, s.o põllumajandustoetuste saajate nimede avaldamine; liikmesriikidele esimese samba maksete peatamise võimaluse loomine tõsiste rikkumiste korral nende haldus- ja kontrollisüsteemides; komisjoni auditeerimise aja lühendamine juhul, kui liikmesriigid oma kontrollikohustusi ei järgi (erandid nn 24 kuu reeglist); ja rakendusvolituste muutmine. Poliitilises mõttes on läbipaistvust käsitlevad ettepanekud Euroopa Parlamendile kindlasti äärmiselt tähtsad. Nendega rakendab komisjon lõpuks nõukogu ja Euroopa Parlamendi otsust 2007. aasta eelarve kohta.
Üldiselt tervitan ma seda projekti soojalt, ehkki komisjoni ettepanek tuleb üsna hilja, osaliselt tõenäoliselt seetõttu, et tekstis oli vaja arvestada uute asjaoludega. Komisjon rakendusmäärustes Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi kohta nähakse juba ette kõigi teise samba maksete saajate nimede avaldamine. Ka teiste fondide kohta (Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Kalandusfond, Ühtekuuluvusfond) on nüüd olemas avaldamiseeskirjad. Eelarvealane otsus tähendab, et põhimõtteliselt pole läbipaistvus enam vaidlusi tekitav küsimus: enam pole küsimus selles, kas, vaid kuidas. Üksteist liikmesriiki juba avaldavad täielikult kõigi maksete kohta teabe.
Seega vajame me rohkem läbipaistvust. Läbipaistvuse puudumine on võimaldanud kuulujuttude ja valeteabekampaaniate ilmumist, mis on kahjustanud ühist põllumajanduspoliitikat rohkem kui aeg-ajalt tegelikult juhtuvad vead. Ainsad probleemid seonduvad sellega, kuidas: lõppude lõpuks ei avalda komisjon menetluse kohta andmeid ja soovib sätestada veelgi üksikasjalikumad sätted rakendusmäärustes. Kuna meie ees on enesemääramise õigusesse sekkumine isikuandmete osas, siis tehakse minu raportis ettepanek mõnedeks selgitusteks selle kohta, milliseid andmeid avaldatakse ja mis tingimustel. Sellega järgitakse selgesõnaliselt Euroopa andmekaitseinspektori arvamust. Kiire rakendamise soovile vaatamata tuleb andmekaitset võtta väga tõsiselt - ja Euroopa Parlament seda ka teeb.
Kõnealuse raporti eesmärgid on järgmised: suurem läbipaistvus ja samal ajal selgemad andmekaitse nõuded. Lisaks tuleneb teavitada avalikkust. Kuidas seda tasakaalu saavutada?
Minu arvates on põhimõtteliselt tähtis asjaomaste osapoolte eelnev teavitamine ja mingit läbipaistvust ei teki, kui arvud midagi ei tähenda. Seepärast teen ettepaneku selgemalt eristada, näiteks vastavalt sekkumise eesmärgile. Minu raport pakub välja nime, makse ja elukoha / registreeritud asukoha. Tänapäeval tähendab läbipaistvus avaldamist Internetis. Me räägime üldise Interneti-platvormi loomisest komisjoni linkide ja komisjoni viidetega. Liikmesriikide asi on see asjakohaste seletustega arusaadavaks muuta.
Liikmesriikidel on lubatud teavet ka piirkondlikul tasandil avaldada, kui nad seda vajalikuks peavad. Erinevad andmebaasid peavad olema seotud.
Nõukogus põhjustab küsimus selle kohta, kes teabe avaldab, palju vaidlusi. Finantsjuhtimine on jagatud, nii et liikmesriikidel on selged kohustused - sealhulgas vastavalt finantsmääruse artiklile 53b. Lisaks tekitaks komisjonipoolne avaldamine õiguskaitse probleeme, sest valeandmete avaldamisest puudutatud isikud peaksid pöörduma otse Euroopa esimese astme kohtusse. See pole kodanikusõbralik ega eriti läbipaistev. Komisjoni ettepanek on lihtsam, läbipaistvam, selle haldamine on vähem kohmakas ja kodanikusõbralikum ning seepärast toetan ma seda. See on kooskõlas kõigi muude valdkondade sätetega (struktuurifondid ja seni teises sambas kehtinud eeskirjad).
Kuna teabe avaldamist tuleb vaadelda eelarvekontrolli kontekstis, siis teen oma raportis ettepaneku (mõõduka) kindlaksmääratud suuruses trahvi kohta teabe avaldamata jätmise korral. Rahastamise karistava vähendamise kohta ütleksin, et laias laastus pooldan seda, kuid on mõned punktid, kus sooviksin näha proportsionaalsuse põhimõtte suuremat arvestamist.
Eelarvekontrollikomisjonis tegi minu kolleeg hr Mulder ettepanekud toimiku eelarvelist mõõdet käsitleva osas suhtes, mida ma kogu südamest pooldan. Eelarvekomisjoni arvamuses väljendas komisjon oma seisukohti läbipaistvuse küsimustes ja suures osas vastavad need minu ettepanekutele.
Daamid ja härrad ja eriti nõukogu liikmed, käesolev raport võeti põllumajanduse ja maaelu arengu komisjonis ühehäälselt vastu. Loodan ka homsel hääletusel suurt enamust. Palun tungivalt, et nõukogu ja komisjon võtaksid seda Euroopa inimeste esindajate häält tõsiselt.
Kahtlemata on olema seos käesoleva raporti ja viisi, kuidas asjaomased pooled sellega tegelevad, ning oodatava tervisekontrolli vahel. Kindlasti pöördume me selle juurde tagasi siis, kui tervisekontrolliga tegeleme.
Albert Deß
Härra juhataja, olen väga tänulik oma kolleegile hr Chatzimarkakisele, kes on esitanud raporti, mille Euroopa Rahvapartei (Kristlike Demokraatide) ja Euroopa Demokraatide fraktsioon võib igakülgselt heaks kiita.
Siiski tekib õigustatud küsimus, kas see määrus oli üldse vajalik. See kutsub esile intensiivseid kadedaid arutelusid, sest konteksti on kodanikele raske selgitada. Seepärast ma arvan, et on hea, kui põllumajandusettevõtetele tuleb selgitada maksete tegemise põhjuseid, juhul kui nende andmed avaldatakse. Meie põllumajandustootjad annavad ühiskonnale tõepoolest väärtusliku panuse, varustades meid iga päev toiduainetega, hoolitsedes meie kultuurmaastike eest ja andest suure panuse maapiirkondade ellu.
Läbipaistvus ei saa siiski olla ühesuunaline - seda tuleb rakendada mõlemal poolel. Seetõttu toetab minu fraktsioon raporti ettepanekut panna kasutajad teabe kasutamisel allkirja andma või registreeruma. Nagu minu kolleeg just mainis, on samuti tähtis, et see direktiiv ei tühistaks andmekaitse sätteid, eriti liikmesriikide omi.
Võrdse kohtlemise huvides paluksin siiski komisjonil esitada ettepaneku võtta vastu määrus läbipaistvuse tagamiseks ka näiteks valitsusväliste organisatsioonidega seoses. Olen veendunud, et võrreldes põllumajandussektoriga suunatakse rohkem ELi raha kahtlastesse projektidesse valitsusväliste organisatsioonide poolt. Raport annab meile võimaluse näidata avalikkusele, miks maksumaksja raha põllumajandusele kulutatakse. Raporti asjakohane kasutamine aitab saavutada edu, tutvustades avalikkusele Euroopa põllumajanduse suurt tähtsust, ja sellisel juhul on see läbipaistvuse direktiiv oma eesmärgi täitnud.
Bernadette Bourzai
Härra juhataja, volinik, daamid ja härrad, käesoleva määruse esimese eesmärgi kohta, milleks on järgida kohustust avaldada teave ühenduse rahaliste vahendite saajate kohta, arvan ma, et on täiesti õige, et me peaksime lõpuks teadma, kes ja mida ühise põllumajanduspoliitika raames saab. See on kauaoodatud meede, ehkki küsimus pole siin põllumajandustootjate häbimärgistamises, vaid läbipaistvuse loomises rahanduses, mis maksumaksjate ja tarbijatena puudutab meid kõiki ja mille suhtes meil on õigus teabele.
Ma isegi arvan, et selline avaldamine võiks olla äärmiselt kasulik ja parandada kodanike arvamust põllumajandustootjatest ja maksetest, mida nad saavad ühiskonnale osutatava teenuse eest, kui nad tarnivad kõrgetele tootmisstandarditele vastavat kvaliteetset toitu ja näiteks hooldavad maad ning maapiirkondi. Maksete seletuskirja ja põllumajanduslike majapidamiste tulu avaldamine, mida on taotlenud põllumajanduse ja maaelu arengu komisjon, on samuti väga kasulik.
Nõustun täielikult avaldamise praktilise korraldusega, nii nagu see on määratletud meie kolleegi hr Chatzimarkakise raportis, mis näeb ette Euroopa Interneti-platvormi loomist, mis seotakse liikmesriikide Interneti-platvormidega, kus avaldatakse kohalike abisaajate nimed ja elukohad. Aktsiaseltside või osaühingute puhul tuleb avaldada ka investorite ja juhatuse liikmete nimed.
Samuti toetan ma käesoleva määruse rakendamisele järgnevatel aastatel Euroopa Komisjonilt nõutavaid hindamisaruandeid, mis on väga kasulikud, et hinnata komisjoni poolt teabe tsentraliseeritud avaldamise kasulikkust ja rahade jaotust, millega võiksid kaasneda ka õigusloomega seotud ettepanekud, selleks et saavutada rahaliste vahendite objektiivsem jaotus esimeses ja teises sambas.
Teisest küljest, mis puudutab nende andmete kättesaadavuse meetodeid, siis ei nõustu ma üldse konfidentsiaalsust käsitlevate või andmetele juurdepääsu takistavate ettepanekutega, mis minu arvates täiesti kaotaksid käesoleva määruse läbipaistvust suurendava mõju. Kui juurutatakse läbipaistvust, eriti seoses avaliku sektori rahaliste vahenditega, siis arvan ma, et juurdepääs teabele peaks olema kõigil, ilma piiranguteta. Praktikas, arvestades, et andmed avaldavad kõigepealt liikmesriigid ja siis koondatakse need ELi tasandil, näib registreerimise süsteemi kasutuselevõtmine peaaegu võimatu ja igal juhul kolmteist liikmesriiki on need andmed juba piiranguteta avaldanud. Seepärast palun teil tervikuna või osaliselt tagasi lükata muudatusettepanekud 4, 20, 21 ja 23, mis nõuavad avalike andmete kasutajate isikute tuvastamist ja motivatsiooni avaldamist.
Teise eesmärgi - mehhanism põllumajandustoetuste vähendamiseks või peatamiseks, kui riiklike kontrollisüsteemide teatud võtmetähtsusega elemendid läbi kukuvad või ei toimi - osas ma arvan, et see on Euroopa Komisjoni jaoks kasulik mehhanism tegutsemiseks. Kuid loomulikult tuleb seda kasutada proportsionaalselt rikkumise iseloomu, kestuse ja tõsidusega. Sarnaselt vähendatakse vähendamise ulatust, kui liikmesriik on midagi ette võtnud puuduste likvideerimiseks, või suurendatakse seda, kui liikmesriik pole järginud varem antud soovitusi.
Samuti loodan, et säilitatakse nõue liikmesriikidele teavitada komisjon sellest, kuidas nad on otsustanud või kavatsevad kasutada pärast rikkumisi peatatud rahalisi vahendeid.
Marian Harkin
fraktsiooni ALDE nimel. - Härra juhataja, kõigepealt soovin õnnitleda raportööri tema suurepärase töö puhul. Käesolev määrus annab positiivse tulemuse, tagades suurema läbipaistvuse ja aruandekohustuse. Seda on vaja, sest see peaks iseenesest olema igasuguse Euroopa rahastamise nõue, kuid ka seepärast, et aitab hajutada mõnda ülepaisutatud müüti, mis ühist põllumajanduspoliitikat ümbritsevad. Tõepoolest, kontrollikoja aruannetest võime lugeda, et viimasel ajal on põllumajanduskulude kontroll oluliselt paranenud. Sellele tuleb juhtida laia avalikkuse tähelepanu. Nõustun raportööri ettepanekuga, et sarnane nõue peaks kehtima struktuurifondide suhtes. Seda ei peaks kohaldama ainult ühise põllumajanduspoliitika suhtes. See läbipaistvuse algatus tuleks siduda ka muude valdkondadega. Kuna me ootame ühise põllumajanduspoliitika nn tervisekontrolli, siis on tähtis asjaga tegeleda, et see n-ö kaelast ära saada.
Ühine põllumajanduspoliitika leiab tihti ebasoodsat kajastamist ajakirjanduses, kuid väga tihti keskenduvad need märkused ainult negatiivsetele aspektidele ja ignoreerivad täielikult tohutut positiivset kasu, mida ühine põllumajanduspoliitika tarbijatele andnud on. Alates ühise põllumajanduspoliitika kasutuselevõtust on toiduainete hindade inflatsioon üldisele inflatsioonile tugevalt alla jäänud. Ühine põllumajanduspoliitika on taganud ELi kodanikele odavama toidu, kuid ühine põllumajanduspoliitika on andnud ka ohutu ja kontrollitud päritoluga toidu. Ütlus "otse laudast pannile” tähendab just seda. Ühine põllumajanduspoliitika parandab meie keskkonda ja loomade heaolu ning teeb seda jätkuvalt. Lisaks sellele on ühine põllumajanduspoliitika taganud ELi toiduainetega kindlustatuse. Palju inimesed naeruvääristavad toiduainetega kindlustatuse ideed, justkui kuuluks see kuhugi pimedasse ajastusse. Maailmas on küllalt toitu enda äratoitmiseks. Kui kauaks? Nädalaks võib-olla. Mõelge vaid, milline surve tekib, kui tõesti hakkame toidu asemel kütust kasvatama. Mõelge vaid korraks, milline surve tekib, kui tõusva majandusega riigid, India ja Hiina, hakkavad ELiga võistlema kasvatatud toiduainete ja kütuse, mitte lihtsalt toidu pärast. Siis pöörame me toiduainetega kindlustatuse saavutamiseks oma pilgud ELi ja ühise põllumajanduspoliitika poole. Ühisel põllumajanduspoliitikal, nagu igasugusel poliitikal, on oma kitsaskohad, kuid ELi kodanikel on sellest kasu olnud ja see määrus tagab, et sellest on ka tulevikus kasu avatud ja läbipaistval viisil.
Janusz Wojciechowski
Härra juhataja, ma toetan täiesti nii hr Jorgo Chatzimarkakise raportit kui ka määruse eelnõu. See on tähtis samm õiges suunas; me juurutame suuremat aruandekohustuse läbipaistvust seoses Euroopa Liidu kulutustega. Kõige väärtuslikum säte on see, mis võimaldab ühise põllumajanduspoliitika osana avaldada või mis pigem muudab kohustuslikuks avaldada teabe selle kohta, kes ja mis kontekstis neid rahalisi vahendeid kasutas.
Avalik arvamus on seda teavet juba mõnda aega nõudnud, samuti ka ajakirjandus, seega on väga hea, et see konkreetne põhimõte on lisatud. Igaüks, kes on saanud avalikku toetust, ei tohiks seda tõsiasja häbeneda; eriti põllumajandustootjatel pole põhjust seda häbeneda, sest lõppude lõpuks on abi selgelt asjakohane ja kasuks kogu ühiskonnale.
Määruse eesmärk on tugevam kontroll ELi kulutuste üle ja samuti on see väga hea. Sooviksin kasutada võimalust öelda paar sõna probleemi kohta, mis kerkis üles, kui eelarvekontrollikomisjon külastas oktoobri alguses Poolat. Probleem on seotud puuduste avastamisega riiklike kontrolliorganite poolt. See on lahendus, mis võimaldaks meil vältida kulutuste piirangute tagajärgi olukorras, kus puudused avastab riiklik kontrolliorgan. Asi puudutab nende organite asjakohast koostööd Euroopa Kontrollikojaga ja nende motivatsiooni selliste puuduste avastamiseks, ilma et sel oleksid tagajärjed nende riigile.
Friedrich-Wilhelm Graefe zu Baringdorf
Härra juhataja, põllumajanduses on läbipaistvus vajalik. Hr Deß ütles, et raha läheb kahtlastesse projektidesse. On tõsi, et me soovime seda sellise läbipaistvuse kaudu nähtavaks teha, kuid võib-olla nõustub ta minuga ka selles, et mitte väga palju raha ei leia teed Euroopa põllumajandusse ja Euroopa maapiirkondadesse; osa sellest suubub valedesse kanalitesse. Viimaste aastate eelarvetes on põllumajandustootjatele eraldatud miljardid eurod, mis pole nendeni jõudnud. Kõik põllumajandustootjate eksporditoetused, kogu ELi sekkumistava koos ladustamisega - need on neelanud miljardeid eurosid, kuid põllumajandustootjaid pole see aidanud. Parimal juhul - nagu märkis pr Harkin Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsioonist - on nad hoidnud hinnad madalal turu langussuundumuste stabiliseerimise kaudu, mis on teatavat sorti inflatsioonipiduriks. Loomulikult on hindade stabiilsena hoidmine üldine eesmärk, kuid põllumajandustootjate huvides ei saa olla selle tagamiseks riigi või Euroopa lakeiks hakata.
Raportööril oli õigus, kui ta rääkis vajadusest võrdlusaluse järele: avaldamisest üksi ei piisa. Sooviksin pakkuda võrdlusaluse: isegi pärast ühise põllumajanduspoliitika reformi, suurusjärgu korral 300 eurot hektari kohta, saab ratsionaliseeritud ettevõte, kus üks töötaja harib 400 hektarit - see on ratsionaliseerimise ülim tase - umbes 120 000 eurot töötaja kohta. 80% põllumajandustootjatest ei saa sellest isegi mitte kümnendikku. Seepärast peame me ka selgitama, mis selle rahaga toimub. Selle võrdlusaluse peavad looma poliitikud - see ei sünni automaatselt koos avaldamisega.
Kui komisjon oma ettepanekus väidab, et neid makseid peab võib-olla astmestama, et kasutusele tuleb võtta modulatsioon teise sambasse - kuna siin annab raha töötajate ja keskkonna seisukohalt paremaid tulemusi - siis annab see aimu sellest, mis ees ootab, nimelt arutelu pärast selle teabe avaldamist. Ja siis peame veel kord poliitika vabaks laskma. Siiski, kõigepealt tuleb lasta rääkida arvudel, need tuleb avaldada, ja me peame olema rahulikud, ning kui need osutuvad valeks, tuleb poliitikat muuta, selleks et neid korrigeerida.
Suur tänu teile raporti eest - kavatseme seda toetada.
Kartika Tamara Liotard
Suur tänu, härra juhataja. Samuti sooviksin tänada raportööri tema töö eest. Euroopa maksumaksjad soovivad teada, kuidas nende makse kasutatakse. Põllumajandustoetuste saajate nimede avaldamine on absoluutselt vajalik läbipaistva Euroopa poliitika huvides, arvestades eelkõige nende toetuste tohutut osakaalu ELi eelarves. Tähtsam on siiski see, et nimede avaldamisest võib alguse saada väga vajalik, tõeliselt põhjalik ühise põllumajanduspoliitika reform.
Kui toetused Madalmaades 2005. aastal avalikuks tehti, siis saime me aru, et ebaproportsionaalne osa läheb väikesele jõukale rühmale. Me anname suuri toetusi rahvusvahelistele ettevõtetele ja suurmaaomanikele, samas kui tuhanded tavalised põllumajandustootjad suudavad vaevu toime tulla. Kõigepealt tuleb kehtestada ülempiir toetustele, mida üks isik või äriühing võib saada - ja seda mitte 300 000 euro ulatuses, nagu volinik Fischer Boel hiljuti välja pakkus. Ma pakuks välja mitte rohkem kui keskmine aastapalk. Lõppude lõpuks on enamik toetusi mõeldud sissetuleku täiendamiseks.
Liikmesriigid, mis ei taga asjakohast läbipaistvust, peaksid karistuseks vähem ELi raha saama. Samuti on tähtis, et kui liikmesriikide kontrollimehhanismid töötavad halvasti, siis tehakse see teatavaks, nii et põllumajandustootjad ja nende huve esindavad organisatsioonid saaksid neid asutusi vastutama panna juhul, kui nad selle tulemusena on kahju saanud.
Muidugi, see peaks olema ainult algus tervele seeriale parlamendi läbipaistvuse algatustele. Struktuurifondide vahendite jaotus tuleks samuti avaldada. Ma loodan parlamendilt käesolevale raportile suurimat võimalikku toetust, kuna see muudaks meie peamise kontrollifunktsiooni palju lihtsamaks. Läbipaistev põllumajanduspoliitika on esimene samm õiglase põllumajanduspoliitika suunas.
Hélène Goudin
fraktsiooni IND/DEM nimel. - (SV) Tänan, härra juhataja. Mina ja minu valijad arvame, et EL on liiga suletud ja bürokraatlik. Seetõttu tervitan komisjoni ettepanekut, mille eesmärgiks on institutsioonide kulutuste suurem avatus ja läbipaistvus. Põllumajanduse toetamine on vaidlusalune teema. Seepärast on tähtis, et kodanikel oleks võimalik näha, kellele ja mis ulatuses nende maksud lähevad. On kahetsusväärne, et komisjoni muudatusettepanekud on vastuolus ELi rolliga läbipaistva institutsioonina. Parlamendikomisjoni nõue registreeruda, selleks et saada juurdepääs teabele, on tõsine kõigi kodanike eraelu puutumatuse rikkumine, olgu nad siis põllumajandustootjad, ajakirjanikud või algkooliõpetajad. Kodanike registreerimine, kes soovivad tutvuda avalike dokumentidega, on areng, mida me ELis näha ei soovi. Seepärast kutsun kõiki parlamendiliikmeid üles hääletama parlamendikomisjoni muudatusettepanekute 4 ja 23 vastu. Tänan.
Jean-Claude Martinez
Härra juhataja, volinik, hr Chatzimarkakis, meil on teraviljapuudus, meil on piimapuudus, maisi ja või hinnad kerkivad taevasse ja mida meie teeme? Me arutame seda, kuidas panna lisatasusid lehma, lamba või hektari kohta Internetti, ja samas, kui maailma ootab nälg, siis meie nagu noorukid mängime põllumajanduse korraldamisega ja finantsmeilidega Internetis.
Muidugi on olemas hea põhjus: läbipaistvus, õigus teada ja kontrollida, mida tehakse põllumajandustootjatele makstavate miljarditega. Siiski teostab demokraatias kontrolli parlament istungisaalis ja mitte surfajad Internetis. Samuti, kui läbipaistvus kehtib põllumajandustoetuste suhtes, miks siis mitte ka, populismi vaimus, saada läbipaistvust ELi kõrgemate ametnike palkade suhtes? Kui me paneme lüpsilehmade raha Internetti, miks siis mitte panna Internetti see raha, mida kõrgemad ametnikud lüpsavad?
See on esimene ebaõiglus. On ka teine. Väiketootjad hakkavad olema läbipaistvad, kuid suured põllumajanduslikud äriühingud mitte. See on niimoodi sellepärast, et käesoleva määruse tõeliseks eesmärgiks pole läbipaistvus. See on kuratlik sõjamasin, millel on kaks varjatud eesmärki. Esiteks jagada põllumajandustootjad suurteks ja väikesteks ning hävitada nende ühtsus ametiühingutes. Teine ja kõige tähtsam on ässitada avalik arvamus põllumajandustootjate vastu ajakirjanduse kaudu üles, eriti Briti ajakirjanduse kaudu, mis hakkab kajastama toetusi, mida saavad prints Charles ja Tema Majesteet kuninganna Elizabeth, ametiühingujuhid, suured põllumajandustootjad ja võib-olla isegi pr Fischer Boeli abikaasa, kes on seafarmer.
Kasutades neid mõningaid näiteid suurtest maaomanikest, keda toidetakse hormoonidega Brüsselist, pannakse avalik arvamus uskuma, et põllumajandustootjad saavad tohutut raha, eriti kuna avalikkus ei tea, et põllumajandustootjatele makstakse nende tahte vastaselt, sest neil on keelatud toota. Nad on sunnitud maa kesa alla jätma.
Pärast seda, kui avalik arvamus on põllumajandustootjate vastu pööratud - kellele eraldumise tõttu makstakse mittetootmise eest -, kui see on üles köetud, saab 2013. aastal ilma igasuguse poliitilise ohuta või häälte kaotamise ohuta abi kaotada ja saada umbes 20 miljardit eurot muu, mitte-põllumajandusliku tegevuse rahastamiseks.
Demokraatliku läbipaistvuse kattevarjus on see määrus moraalne jälkus, mis, kasutades kadeduse ja kiivuse madalaid tunge, teenib komisjoni strateegilist kava alates 1980. aastatest: kaotada põllumajandussaaduste eksport osana suurest ülemaailmsest kokkuleppest. Põllumajandus lõunapoolkerale ning finants-, pangandus- ja energiateenused põhjapoolkerale. Selline on tõde selle määruse kohta!
Jim Allister
Härra juhataja, läbipaistvuse ja eraelu puutumatuse rikkumise vahel võib olla küllaltki õrn tasakaal. Paljudele põllumajandustootjatele ei meeldi - minu arvates täiesti põhjendatult -, et nende põllumajandustoetus avaldatakse Internetis, sest see loob moonutatud pildi tasuta rahajagamise kohta.
Reaalne olukord on muidugi see, et tegelikult toetab enamik põllumajandustoetusi meie odava toidu poliitikat. Võtkem näiteks loomalihasektor. Minu valimisringkonna töörühma raport näitab, et selles väikeses piirkonnas kaotavad loomaliha tootjad 260 miljonit eurot aastas. Ainult põllumajandustoetus hoiab neid tegevuses, toetades tootmist.
Seega, kui avaldatakse, et tootja on saanud 20 000 eurot, siis on see eksitav, kui ei mainita, et samal ajal kaotas ta oma tootmisega 40 000 eurot või rohkem. Olemaks õiglane, peaks avaldamisega kaasnema tüüpiline tulude ja kulude statistika iga sektori toodangu müügi kohta.
Ioannis Gklavakis
- (EL) Härra juhataja, mul oli rõõm täheldada, et me kõik soovime nii läbipaistvust kui ka kontrolli: me kõik soovime, et makse maksvate kodanike käest saadud ELi raha oleks kaitstud ja läheks neile, kellel on tegelikult õigus abile. Kui esineb rikkumisi või ebaseaduslikke tegusid, siis tuleb nimetatud sanktsioone rakendada, ja ma arvan, et selles osas oleme me kõik otsustavalt ühel meelel. Ütlematagi on selge, et kavandatavad meetmed tuleks siiski jõustada pärast asjaomase määruse vastuvõtmist ja need peaksid käima järgmise majandusaasta kohta. Me usume, et selline selgitus on absoluutselt vajalik ja seetõttu oleme esitanud asjaomase muudatusettepaneku. Me soovime muudatusettepanekuga teha selgeks, et ühise põllumajanduspoliitika rahastamist käsitleva määruse nr 1290/2005 artiklites 17a ja 27a sätestatud igakuiste maksete peatamise meetmeid ei rakendata enne 16. oktoobrit 2008. Seega oleme arvamusel, et meetmetel ei peaks olema tagasiulatuvat jõudu.
Lõpetuseks lubage mul rõhutada, et me kõik soovime järgmist:
esiteks, maksumaksja raha kaitse;
teiseks, et raha läheks neile, kellel on selleks tegelikult õigus, nagu minu kolleeg väga õigesti märkis;
kolmandaks, et seaduserikkujaid karistataks;
neljandaks, olgem ausad, nii nagu kogu maailmas; seadustel pole tagasiulatuvat jõudu ja ei peagi olema.
Kui need tingimused täidetakse, siis kiidame hr Chatzimarkakise raporti poolt hääletamise kogu südamest rõõmuga heaks.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Härra juhataja, daamid ja härrad, Euroopa Liidu institutsioonid teevad siin tasa pikaajalise hooletuse. Kui üldse keegi on huvitatud, et me Euroopa põllumajanduses korra majja saaksime ja selle läbipaistvaks muudaksime, siis on see Euroopa põllumajandussektor.
Raportöör, hr Chatzimarkakis, keda sooviksin õnnitleda, on väga hästi öelnud, et Euroopa Liidul pole Euroopa kodanike silmis hea kuvand ja väga tihti on Euroopa põllumajandusest tehtud patuoinas. Seepärast sooviksin sel hilisel tunnil tsiteerida kindral de Gaulle'i, kes ütles, et me peame olema valmis paratamatult saabuvaks. Jah, meie, kellele ühine põllumajanduspoliitika on nii tähtis, peame olema valmis paratamatuks läbipaistvuseks.
See on ühise põllumajanduspoliitika suur probleem ja ma nõustun täielikult hr Graefe zu Baringdorfiga, et kogu Euroopa ühine põllumajanduspoliitika on üks segadus, vaevu läbipaistev ja mitmes suhtes ebaõiglane. Me mõlemad, ja ma arvan, et ka siin istungisaalis istujad sooviksid kindlustada ühise põllumajanduspoliitika tulevikku, kuid samal ajal soovime me seda kaitsta.
Kallid sõbrad, mida ütleb meile see, et ühisel põllumajanduspoliitikal on oma ärahellitatud lemmiklapsed, näiteks teravilja-, suhkru- ja tubakasektor, ja on ka tagakiusatud sektorid, näiteks puu- ja köögivilja-, viinamarja- ja veini-, sealiha- ja kodulinnulihasektor? Ükski mõistusega inimene ei suuda seda Euroopa kodanikele selgitada.
Tihti ei suuda ükski mõistusega inimene selgitada Euroopa kodanikele ka tervet hunnikut abi, mis ei lähe mitte tootjatele, nagu hr Graefe zu Baringdorf ütles, vaid mille koorivad kaubandusorganisatsioonid. Kusagil pole koostatud aruannet ja oleks hea, kui komisjon ja nõukogu lõpuks koostaksid aruande rahasummade kohta, mis lähevad põllumajandussektorist välja. Tohutute summade kohta.
Raport on seepärast väga tähtis, selleks et näidata, kes ja kui palju abi saab, nii et ei juhtuks, et meedia esineb negatiivsete näidetega 200pealisest karjast, mida on Roomas aastaid kuuendal korrusel kasvatatud, samas kui mõnisada tuhat Itaalia talupoega ausalt oma tööd teeb.
Kallid sõbrad, läbipaistvus ja andmetöötlus on seepärast väga olulised ja Euroopa Liit peab seda tegema ka muudes valdkondades, seega toetan ma hr Chatzimarkakisi raportit. Tänan.
Hannu Takkula
(FI) Härra juhataja, soovin samuti kohe alguses õnnitleda raportööri hr Chatzimarkakist tema raporti puhul. Võiksime muidugi küsida, millist raportit on oodata raportöörilt, kel on sakslase terve mõistus, kreeklase süda ja hinges isegi pisut Soome maastikku. Võiksime muidugi öelda, et sellisel juhul võiks raport mitmes suhtes välja kukkuda päris hea ja just nii ongi läinud. Veel kord palju õnne!
On tõsi, et põllumajandusest ja selle rahastamise süsteemist rääkides on väga tähtis rõhutada läbipaistvuse tähtsust. Läbipaistvus on kõige alus. Muidugi, seoses rahastamise programmidega peab läbipaistvusega koos käima teine tegur ja selleks on õiglus. Mõne aasta jooksul, mis ma siin Euroopa Parlamendis olen olnud, olen siiski näinud, et õiglus, kui üldse miski, on suhteline mõiste ja me mõistame seda erinevalt. Igal juhul ma loodan, et suurem läbipaistvus suurendab ka avalikkuse usaldust meie otsustussüsteemi vastu ja ettekujutust sellest, et me siin soovime vastu võtta õigeid otsuseid nii põllumajanduse rahastamise kui ka kõigis muudes valdkondades.
Siiski sooviksin oma mure põllumajanduse pärast asetada laiemasse konteksti. Rääkides õiglusest, ma loodan, et tulevikus pöörame me tähelepanu mitte ainult läbipaistvusele, vaid ka õiglusele.
Nüüd, voliniku juuresolekul, on väga tähtis tagada, et väikeseid liikmesriike koheldaks samuti asjakohaselt. Ka tulevikus peaksime tagama, et õnnestub säilitada mingisugune riiklik ise hakkamasaamine. Meil Soomes on selle kohta mõned tõsised näited, nagu otsus suhkru kohta, mille Euroopa Liit alles äsja vastu võttis, ja ka otsused põllumajandustoetuste kohta. Nendega ei kohelda väikeseid ja suuri liikmesriike ühtemoodi ja selles suhtes loodan ma, et tulevikus pööratakse õiglusele suuremat tähelepanu, nüüd, kui läbipaistvuse küsimus on hr Chatzimarkakise raportiga lahendatud.
Me peame tagama, et Euroopa Liit ja meie otsustussüsteem on avatud ja on midagi, mida meie kodanikud võivad usaldada ja mille kohta tunnevad, et võivad neid tulevikus toetada.
Andrzej Tomasz Zapałowski
- (PL) Härra juhataja, tänane raport ühise põllumajanduspoliitika rahastamise kohta ja eriti läbipaistvuse küsimus on ülimalt tähtsad, et see oleks ühenduse elanikele sotsiaalselt vastuvõetav, ja peamiselt Euroopa põllumajandustootjate jaoks. Ühenduse rahalistest vahenditest abisaajate avaldamisega saame üksikasjalikult teada, mis kontekstis toimub rahaliste vahendite jaotamine; ja eriti riikides, mida tuntakse kui vana ja uut ELi.
Üks raportööri väga tähtis ettepanek on nõude mainimine, mis käsitleb andmete võrreldavust liikmesriikide vahel. See võimaldab vältida ELi liikmesriikide vahelisi valesüüdistusi seoses toetuse suuruse ja meetoditega kõnealuste riikide konkreetsetel turgudel ja võimaldab astuda samme põllumajandustootjate võimaluste võrdsustamiseks avaliku sektori toetuse osas. Üldise tähelepanekuna tuleks rõhutada, et põllumajanduspoliitika sobivalt selge rahastamine koos selliste toodete sobiva kogusega tagab Euroopa tarbijate toiduainetega kindlustatuse. Seepärast peaks Euroopa põllumajandustootjatel seoses tootmisesse investeerimisega olema pikaajaline kindlus ja rahalised väljavaated.
Hääled, mis praegu kõlavad, kutsudes üles ühise põllumajanduspoliitika kiiremale läbivaatamisele, on vastutustundetud ja ohustavad ELi toiduainetega kindlustatust. Ka ei peaks me unustama tagatisi, mis on antud selle kohta, et põllumajandustoetused võrdsustatakse kõigi ELi liikmesriikide vahel aastaks 2013.
Lõpetuseks sooviksin õnnitleda raportööri.
Esther de Lange
(NL) Härra juhataja, ka mina sooviksin tänada meie kolleegi selle põhjaliku raporti eest, mis esmapilgul näib käsitlevat väga tehnilisi eeskirju, eelarve eeskirju. Tegelikkuses siiski mõjutavad need eeskirjad meie põllumajandustootjaid, kes lõppude lõpuks on meie igapäevase toidu seaduslikud tootjad, kelleta me läbi ei saa. Sooviksin arutada mõnda küsimust üksikasjalikumalt, ilma et alustaksin väga laiaulatuslikku arutelu tervisekontrolli või millegi muu üle. Siiski pean südamelt ära rääkima, et mulle on mõistatuseks, kust leidis minu väga austatud kolleeg Hollandi Sotsialistlikust Parteist suurmaaomanikud, kellest ta rääkis, nii tihedasti asustatud riigist nagu Madalmaad. No ma lihtsalt lobisen.
Esiteks sooviksin avaldada toetust komisjoni ettepanekule võimaldada puuduste korral asjaomast liikmesriiki tõhusamalt karistada - rakendada mahaarvamisi - võimalik, et peatades või vähendades talle koheseid makseid. Minu arvates peaks komisjon vaatama mitte ainult rikkumise tõsidust ja iseloomu, nagu kirjas on, vaid ka selle kestust. Näiteks peaks jätkuva rikkumise korral komisjon igal aastal suurendama mahaarvamise määra. Me peame samuti tagama, et uued eeskirjad, mille me nüüd kasutusele võtame, ei suurendaks halduskoormust.
Sooviksin lõpetada keerulise teemaga, milleks on Euroopa Põllumajandusfondist toetuse saajate nimede avaldamine. Minu kodumaal seda suuresti juba tehakse ja komisjon teeb nüüd ettepaneku võtta see kasutusele kogu ELis, pidades silmas nende kulutuste läbipaistvust ja õiguspärasust. Nõustun nende jõupingutustega, kuid kahe lühikese märkusega, mis on ka muudatusettepanekutena esitatud. Esiteks võib nende andmete avaldamine rikkuda asjaomaste isikute õigusi. Seega peame tagama piisava andmekaitse, et vältida andmete sattumist valedesse kätesse või nende kasutamist näiteks radikaalsete loomaõiguste aktivistide tegevuse soosimiseks: see on nähtus, millega, millega mitu liikmesriiki on juba kokku puutunud.
Lõpuks sooviksin öelda, et komisjon usub, et kõnealune ettepanek aitab tal ka eelarvekontrolli parandada. See võib mingil määral nii olla, kuid olen arvamusel, et eelarvekontrolli puhul oleks veelgi kasulikum võtta kasutusele riiklikud avaldused riiklikul tasandil hallatavate eelarvevahendite kohta. Seepärast sooviksin kulutada oma viimase sekundi sellele, et kutsuda komisjoni ja nõukogu üles kiirendama nende riiklike avalduste kasutuselevõtu protsessi.
Gyula Hegyi
(HU) Ühise põllumajanduspoliitika läbipaistvuse suurendamine on tähtis ühenduse eesmärk ja ma toetan oma kolleegi hr Chatzimarkakise raportit. Kuid kuna ühist põllumajanduspoliitikat on juba arutatud, siis sooviksin juhtida teie tähelepanu ühele tähtsamale küsimusele keskkonnateadliku põllumajandustootmise jaoks, nimelt Natura 2000 programmile.
Nagu teate, need, kes toodavad nii, et säilivad kaitstud taimestik ja loomastik, saavad ühenduselt ja liikmesriikidelt Natura 2000 raames abi. Peaaegu 1/5 Euroopa Liidu territooriumist ja 21% Ungari territooriumist on selle programmi kaitse all. Põllumajandustootjad ootavad seda abi, sest loodushoiu huvidega arvestamine nõuab nendelt oma majandusliku tegevuse piiramist.
Siiski võib jätkusuutliku tuleviku jaoks olla otsustavalt tähtis, et me kaitseksime loodushoiu huve niipalju kui võimalik. Seepärast on tähtis suunata võimalikult palju raha Natura 2000 programmi aladele.
Omal ajal olin ma sotsiaaldemokraatide fraktsiooni variraportöör Natura 2000 programmi alal. Kahjuks pole sellest ajast alates olnud võimalik saavutada rahasummat, mida me siis nõudsime, 3 miljardit eurot aastas. Siiski on viimane aeg, kui soovime looduse hävingut peatada, eriti Euroopas, mis on juba ülerahvastatud.
Oleks kasulik, et planeeritud Interneti nimekiri sisaldaks teavet selle kohta, kui palju abi saavad põllumajandustootjad Natura 2000 raames, propageerides seega tulevikkuvaatavat praktikat. See avatus loodetavasti stimuleerib ka keskkonnasõbralikku põllumajandustootmist ja meie kordumatu looduse kaitse huve. Tänan.
Zdzisław Zbigniew Podkański
- (PL) Härra juhataja, me räägime ühisest põllumajanduspoliitikast, kuid tegelikkuses ühine poliitika puudub. Võin seda öelda, sest põllumajanduse toetused on diferentseeritud mitte ainult piirkondade lõikes, vaid väga selgelt nähtavad erinevused on ka vanade ja uute liikmesriikide vahel. Selleks et rääkida ühisest põllumajanduspoliitikast, peavad meil olema ühised ja standardsed põhimõtted, kohustused ja võimalus saada tootmisele toetust.
Siiski on minu arvates raport väga teretulnud ja vajalik, sest lõpuks tuleb avaldada, kes saab mida ja kuidas neid rahalisi vahendeid kasutatakse. Statistika parandamine ei too otseselt kaasa põllumajanduse vahendite suurenemist, kuid see suurendab kokkuhoidu, läbipaistvust, inimeste usaldust, ja meil parlamendiliikmetena on võimalik teha omad järeldused ning otsida ühiseid lahendusi, mis tegelikult ehitaksid üles ühise põllumajanduspoliitika samadel demokraatlikel ja partnerluse põhimõtetel kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide jaoks ning põllumajandustootjate jaoks, sõltumata sellest, millises piirkonnas nad juhtuvad elama ja töötama.
Monica Maria Iacob-Ridzi
- (RO) Maksete piiramine Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondist ja Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist peaks toimuma ainult erandkorras.
Sellega seoses ei määratleta komisjoni ettepanekus selgelt olukordi, mis nõuavad põllumajandustoetuste vähendamist või peatamist.
Komisjoni esitatud kujul sätestab määrus ainult, et peatamine on kohustuslik, kui riikliku kontrollisüsteemi tähtsamad elemendid pole tõhusad tuvastatud puuduste tõsiduse või kestvuse tõttu.
Olen arvamusel, et seda kriteeriumi ei tohi kasutada meelevaldselt ja sel võib olla teatud liikmesriikidele ohtlik mõju.
On tõsi, et meil peaks olema äärmiselt hea ühenduse kontroll raha kulutamise üle, kuid samuti on tähtis arvestada selle kontrolli eest vastutavate asjaomaste institutsioonide tehtud edusamme liikmesriikides.
Seepärast olen arvamusel, et õigusakti, mille me täna komisjoni käsutusse anname, tuleks kasutada väga ettevaatlikult, väga selgelt piiritletud tingimustel ja sellele tuleb lisada range parlamentaarne kontroll.
Lisaks sellele ei tohiks määrusel olla tagasiulatuvat mõju. 2007. aasta on Euroopa Liidu laienemise aasta ja oleks ebaõiglane, kui käesoleva määruse sätted jõustuksid kohe, nii nagu teeb ettepaneku Euroopa Komisjon.
Seepärast toetan ma versiooni, millega antakse enne määruse jõustumist üks aasta juurde.
Mis puudutab Euroopa fondidest toetuse saajate nimede, samuti nende saadud üldsummade avalikustamist, siis pean seda meetmeks, mis ilmselt aitab jaotussüsteemi läbipaistvusele kaasa.
See võiks juba eos peatada mõne võimaliku pettusekatse või katse jaotada maaelu arengule mõeldud Euroopa raha poliitiliste kriteeriumide alusel ja näitab avalike vahendite vastutustundlikku kasutamist.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
- (PL) Härra juhataja, komisjoni algatus kehtestada liikmesriikidele kohustus avaldada teave ühise põllumajanduspoliitika raames ELi rahalistest vahenditest toetust saanute kohta väärib igakülgset toetust.
Selle teabe avaldamine Internetis, kasutades standardeid, mis tagavad andmete võrreldavuse konkreetsete riikide vahel, mitte ainult ei suurenda oluliselt eelarvekulude läbipaistvust ja eelarvekontrolli protsessi tõhusust, vaid valgustab oluliselt ka vähemalt kaht tõsist probleemi, mis seonduvad põllumajanduskuludega ELis.
Esiteks väga suur osa otsetoetustest konkreetsetes riikides ei lähe põllumajandustootjatele, vaid suurkontsernidele, nagu Smithfield, või suurmaaomanikele, nagu Elizabeth II kuninglik maaomand. Võib-olla sellised andmed kogu ELi ulatuses teevad otsustajatele selgeks, et vaja on piirata toetusi, mis lähevad ühele farmile, nii et neist oleks rohkem kasu talumajapidamistele kui suurtele ettevõtetele.
Teiseks on vanade ja uute liikmesriikide vahel väga suur ebaproportsionaalsus seoses kasutatava põllumajandusmaa toetusega hektari kohta. Ajavahemikul 2007-2013 on see näitaja pisut rohkem kui 60% ja kui Rumeenia ja Bulgaaria ka arvesse võtta, siis veelgi madalam. Seega iga ELi vanale liikmesriigile väljamaksud euro kohta saavad ELi uued liikmesriigid vaevalt 60 senti, ehkki uute riikide põllumajandus peab järele jõudma vanade liikmesriikide kõrgemalt arenenud põllumajandusele.
Mairead McGuinness
Härra juhataja, Soovin, et Loode-Iirimaa põllumajandustootjate rühm, kellega ma täna pärastlõunal rääkisin, oleks siin seda arutelu kuulamas, sest nad võiksid isegi tahta osaleda. Olgem ausad: keegi ei taha, et tema rahaasjad avalikkuse ette toodaks, ja ma arvan, et siin parlamendis on liikmeid, kes räägivad avatusest ja läbipaistvusest, kuid kes ise selle eest päris kaugele põgeneksid. Mulle meeldib argument, mille keegi siin täna õhtul esitas, et võib-olla on õige, kui avaldame kõik maksed, mis lähevad kellelegi, kes avalikust rahakotist raha saab. Olles seda öelnud, usun, et maksete avalikkus tuleb, ja ma üldiselt usun seda avatuse ja läbipaistvuse kontseptsiooni, kuid see on kahesuunaline tänav.
Samuti paneksin kahtluse alla ettekujutuse, et teave võrdub mõistmisega, ja sellepärast usun, et kindlasti on vajalik selgitus selle kohta, mida need summad tegelikult tähendavad. Põllumajandustootjate rühm, kellega täna kohtusin, tegeleb looma- ja lambaliha tootmisega ning paljud neist kasutavad põllumajandustoetust oma tootmise subsideerimiseks. Võib-olla nad on rumalad, et seda teevad. Võib-olla peaksid nad lõpetama tootmise, laskma talumajapidamisel alla käia ning jätkama tšekkide vastuvõtmist.
Siin on tehtud mõned märkused poliitika läbikukkumise kohta, justkui oleks see põllumajandustootjate süü. Kuid ma arvan, et need on Euroopa poliitikud, keda tuleks tuvastatud läbikukkumiste eest nahutada. Need, kes räägivad sekkumisest ja eksporditoetustest, on vist unustanud 2003. aasta reformid. Nüüd on meil Euroopa Liidus puudujääkide probleem. Me impordime loomaliha. Kasvab ülemaailmne nõudlus piimatoodete järele ja teravilja on vähe, seega oleme kõvasti edasi liikunud. Jah, avaldage andmed, aga selgitage. Kaitske inimesi ja tagage, et neid alusetult ei naeruvääristataks maksete pärast, mida nad saavad. Ärge kasutage seda relvana põllumajandustootjate ründamiseks. Komisjon teeb seda juba tervisekontrolli käigus, kus nad on rääkinud sellest, kuidas nüüd, kui andmeid hakatakse avaldama, võiksime me uurida maksete vähendamist. Võib-olla me peame seda tegema kõrgemal tasandil, kuid olgem selle teema käsitlemisel ausad. Ma arvan, et peame läbi vaatama selle, kuidas seda teavet kasutatakse.
Czesław Adam Siekierski
- (PL) Härra juhataja, me arutleme tähtsa raporti üle, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika rahastamist. See on poliitika, millele kulutame umbes 45% ELi eelarvest.
Euroopa Komisjoni ettepaneku eesmärk on suurendada ELi põllumajandustootjate ja maapiirkondade kulutuste läbipaistvust ning usaldusväärsust. Sarnaselt peaks see muutma positiivses suunas poliitika vastuvõttu ja kuvandit ELi kodanike seas. Kuid ikka ilmub inimesi, kes ühisesse põllumajanduspoliitikakasse hästi ei suhtu, inimesi, kes soovivad meie põllumajandustootjad iga hinna eest toetustest ilma jätta ja avada nad ebavõrdsele konkurentsile kolmandate riikide põllumajandustootjatega.
Küsimus on järgmine: mis saaks siis ELi toiduainetega kindlustatusest? Olen kindel, et Euroopa Parlamendi liikmed põllumajanduskomisjonist jagavad minu arvamust, et ühise põllumajanduspoliitika eelarves ei tohi ette näha mingeid vähendamisi. See eelarve kahaneb pidevalt ja 2013. aastal moodustab see ainult 33% eelarve kogukulust. Loodame, et uued eeskirjad aitavad õigusakte lihtsustada kooskõlas parema õigusliku reguleerimise hüüdlausega, mida komisjon propageerib. Meie kodanikel tekib võimalus vaadata ja välja selgitada, mis otstarbel me ELi raha jaotame.
Selle aasta novembris peaks komisjon avaldama teatise tervisekontrolli kohta. Olen arvamusel, et ELi otsetoetuste süsteem peaks olema väga palju lihtsam ja ka läbipaistvam ja et toetuste suurus peaks olema kõigi liikmesriikide jaoks standardne, teisiti öeldes, õiglane ja mõistetav.
Loodan ka, et meie Rumeenia kolleegid saavad hakkama probleemidega, mis nende toetuste süsteemis praegu esinevad. Me ei saa lubada, et Rumeenia põllumajandustootjaid kahjustataks ja karistataks toetuste vähendamisega. Toetused on Rumeenias niisama vajalikud kui muudes liikmesriikideski. Rumeenia põllumajandustootjate karistamise asemel peaksime aitama toetuste süsteemi parandada.
Siim Kallas
Euroopa Komisjoni asepresident. - Härra juhataja, austatud parlamendiliikmed, tänan teid huvitavate märkuste eest. Olen väga rõõmus, et saan siin arutelul osaleda, sest kui komisjon hakkas arutama ettepanekut suurendada läbipaistvust ELi rahaliste vahendite saajate kohta, siis avaldati seda teavet ainult kahes riigis: Taanis ja Eestis. Nüüd on see arv 13 ja lõpuks juhtub see kõigis riikides. See on Euroopa otsustusprotsessi mõistes väga kiire.
Sooviksin ainult teha mõned faktilised märkused. Eelkõige, mida siin nimetati - abisaajate avaldamine - toimub täielikult ühenduse andmekaitse õigusakte austades. See on ettepanekus juba sätestatud. Mitu inimest tõstatas küsimuse teabe avaldamisest struktuurifondidega seoses, kuid absoluutselt sama loogika kehtib struktuurifondide puhul, mille suhtes kohaldatakse sama finantsmääruse artiklit 53b. Seega siin vahet pole.
Kõik tasud, mis makstakse Euroopa eelarvest, on avalikud, sealhulgas kõige kõrgemate ametnike ja komisjoni liikmete palgad. See on täiesti avalik. Seega pole siin midagi - ja see olnud avalik personalieeskirjade vastuvõtmisest alates.
Sooviksin paluda parlamendil kiita heaks komisjoni lähenemisviis, nii nagu see kajastub ettepanekus. Me tunneme poolehoidu mõnede väljapakutud muudatusettepanekute sisu suhtes ja mõned leiavad kajastamist rakendusaktides või lõplikus tekstis, mille võtab vastu nõukogu pärast eesistujariigi kompromissversiooni esitamist. Olen kindel, et nüüd esitatud uuendused muudavad määruse 1290/2005 selle praeguse sisuga võrreldes veelgi tõhusamaks õigusaktiks.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Hääletamine toimub neljapäeval, 11. oktoobril 2007.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 142)
Gábor Harangozó  
Toetan komisjoni soovitust mitmel põhjusel. Esiteks muutub läbipaistvaks see, kes ühisest põllumajanduspoliitikast kasu saab, ja põllumajandustoetuste suurus muutub ELi liikmesriikide vahel võrreldavaks. Teiseks muudab see õiguspärasemaks kõik ELi institutsioonid ja igasuguse liidu poliitika Euroopa kodanike suhtes. Kolmandaks ei laiene see algatus mitte ainult põllumajandustoetustele, vaid ka toetustele kõigis ELi sektorites, ja suurendab seega ka eelarvekontrolli tõhusust.
Nõustun soovituse teise punktiga, mille kohaselt tuleks karmistada sanktsioone puudutavaid eeskirju, juhul kui liikmesriikide kontrollisüsteemid jätavad soovida. Ungaris oleme me suurte jõupingutustega suutnud luua võimalikult tõhusalt töötava institutsionaalse süsteemi, mis vastab komisjoni nõuetele.
Toetan raportööri soovitust, mis näeb kohustusliku nõudena ette andmete Internetis avaldamise. Liikmesriikides väljamakseid sooritavate asutuste veebisaidid oleksid seotud komisjoni veebisaitidega või liikmesriigis asuva veebisaitide ühise võrgustikuga. Loomulikult peab andmete selline avaldamine olema kooskõlas Euroopa andmekaitseinspektori nõuetega. Muuhulgas on väga tähtis, et asjaomastele isikutele teatataks andmete avaldamisest eelnevalt võimalikult kiiresti ja võimaluse korral juba andmete kogumise ajal.
Alexander Stubb  
kirjalikult. - Rohkem läbipaistvust tähendab vähem põhjendamatut ELi vastast propagandat. Seepärast on lihtne toetada raportööri lähenemisviisi, mis tervitab komisjoni ettepanekut parandada Euroopa põllumajanduskulude läbipaistvust ja rakendamist.
Peame meeles pidama, et põllumajanduskulud moodustavad ELi kuludes ühe suurima osa. Seepärast on see liidu jaoks õiguspärasuse küsimus.
Selge ülevaate puudumine kõigist kuludest, mitte ainult põllumajanduskuludest, moonutab ettekujutust ELi kuludest. Samal ajal me teame, et põllumajanduskulude haldamine on stabiilselt paranenud.
Andmed ühenduse kulude kohta peaksid olema Internetis lihtsalt kättesaadavad. Täielik läbipaistvus on eelarvekontrolli jaoks väga oluline. Seepärast on mul rõõm tõdeda, et hr Chatzimarkakis sai parlamendikomisjonis 100% toetuse.
