Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine - Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine: XI lisa - Määruse (EÜ) nr 883/2004 kohaldamisala laiendamine kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted ei hõlma (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on ühine arutelu järgnevatel teemadel:
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Jean Lamberti esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) üksikasjalikud rakenduseeskirjad - C6-0037/2006 -;
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Emine Bozkurti esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta ja määratakse kindlaks XI lisa sisu - C6-0029/2006 -; ja
tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni nimel Jean Lamberti esitatud raport ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega laiendatakse määruse (EÜ) nr 883/2004 ja määruse (EÜ) nr [...] kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu - C6-0289/2007 -.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Härra juhataja, daamid ja härrad, kõik neli arutlusel olevat seadusandlikku resolutsiooni käsitlevad küsimusi, millel on vahetu mõju Euroopa kodanike igapäevaelule. Euroopas liikuvate inimeste õigus saada sotsiaalkindlustussüsteemidega võimaldatavat kaitset on lahutamatu liidus vaba liikumise õigusest.
Komisjoni ettepanekutel on üks ühine eesmärk, milleks on riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise nüüdisajastamine ja lihtsustamine.
Püütakse määratleda institutsioonidevahelise koostöö mehhanismid ja protsessid, mis lihtsustaksid ja kiirendaksid sotsiaaltoetuste arvutamist ja maksmist saajatele. Siia kuuluvad peretoetused, pensionid, töötushüvitused ja nii edasi, teisisõnu, suur valik toetusi, mis on liidu elanike elus väga tähtsal kohal.
Tahaksin tänada parlamendiliikmeid ja raportööre kogu töö eest, mida nad on nende tekstidega viimastel kuudel teinud.
Rakendusmääruses sätestatakse, kuidas määrus (EÜ) nr 883/2004, mida me nimetame algmääruseks, peaks toimima. See laieneb kõikidele isikutele, kes saavad kasu riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamisest: kodanikud, liikmesriikide sotsiaalkindlustusasutused, tervishoiuteenuste osutajad ja tööandjad.
Selle eesmärk on kehtestada võimalikult selged menetlused, mille alusel need kindlustatud isikud, kes on piiriüleses olukorras, saavad sotsiaaltoetusi. Kelle poole ma pöördun, et saada peretoetusi? Mida peab minu tööandja tegema, kui ta tahab mind ajutiselt lähetada teise liikmesriiki? Minu tööalane karjäär on lähenemas lõpule ja kuna olen töötanud mitmes liikmesriigis, siis kuidas saan ma teada, kuidas minu pension arvutatakse ja mida pean ma selle saamiseks tegema?
Nimetatud määruses sätestatud menetlused on mõeldud selleks, et aidata toetusesaajatel sotsiaalkindlustusasutuste vahelise koostöö kaudu saada õigeid vastuseid.
Püüdes muuta seda koostööd tõhusaks, et rahuldada kodanike vajadused võimalikult kiiresti, mõistsime me erinevate liikmesriikide asutuste vahelise elektroonilise andmetöötluse ja -vahetuse tähtsust.
EESSI (sotsiaalkindlustusalase teabe elektroonilise vahetamise) süsteem tagab, et andmevahetus on kiire ja turvaline, ning lühendab aega, mis sotsiaalkindlustusasutustel kulub vastamiseks ja piiriülese juhtumi menetlemiseks.
Kui rakendusmäärus võetakse varsti vastu, saavad kodanikud kasu edusammest, mis on saavutatud kooskõlastamise teel lihtsustamise ja nüüdisajastamise vallas, ning teostada uusi õigusi, mida ei saanud seni rakendada, olgugi et need sisaldusid algmääruses. Uue kooskõlastamisviisi eelised muutuvad Euroopa kodanikele tõeliselt nähtavaks alles siis, kui võetakse vastu rakendusmäärus ning määruse (EÜ) nr 883/2004 lisasid muutev määrus.
Määrusega (EÜ) nr 883/2004 ja selle lisadega on seotud veel kaks resolutsiooni projekti. Nende eesmärk on muuta algmäärust nii, et selles võetaks arvesse seadusandlikke muudatusi liikmesriikides, eeskätt nendes, kes ühinesid liiduga pärast 29. aprilli 2004, mil võeti vastu algmäärus.
Nende resolutsioonidega muudetakse ka määruse (EÜ) nr 883/2004 lisasid, mis jäid algmääruse vastuvõtmisel tühjaks.
Olenemata nende tekstide tehnilisest laadist, jääb nende eesmärk samaks: tagada Euroopa Liidu piires liikuvate isikute suhtes kohaldatavate mehhanismid ja menetluste läbipaistvus. Näiteks XI lisa sisaldab erisätet, millega võetakse arvesse siseriikliku õiguse eripära. Seetõttu on lisad hädavajalikud läbipaistvuse ja õiguskindluse tagamisel seoses riiklike eeskirjadega, mis on samuti üsna ulatuslikud.
Riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine, millesse te annate oma panuse kaasseadusandjana, tagab, et liikumisvabadust kasutavate Euroopa kodanike suhtes kohaldatakse täielikult kahte aluspõhimõtet (võrdne kohtlemine ja mittediskrimineerimine).
Rakendusmäärusega nähakse ette ka määruse (EÜ) nr 883/2004 sätete kohaldamisala laiendamine kolmandate riikide kodanikele, keda need sätted veel ei hõlma nende kodakondsuse tõttu. Selle määruse eesmärk on tagada, et kolmandate riikide kodanikud, kes elavad Euroopa Liidus seaduslikult ja kes on piiriüleses olukorras, saaksid kasu sotsiaalkindlustussüsteemide nüüdisajastatud ja lihtsustatud kooskõlastamisest.
Tegelikult on hädavajalik kohaldada ühtset kooskõlastuseeskirja haldusasjades, et saavutada lihtsustamine.
Üksmeelele jõudmine nende eeskirjade osas tähendab märgatavaid edusamme kõigile, kes kasutavad neid määrusi, ja tagab liidu piires liikuvate isikute parema teenindamise.
See näitab, et sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise eeskirjad on valmis 21. sajandi väljakutseteks, mis on seotud liikuvusega. Tahaksin lisada, et see tulemus on liikmesriikide vahelise eeskujuliku koostöö vili ja et tahe leida kodanike jaoks lahendusi on aidanud ületada üksiksüsteemide vahelisi erinevusi ja selle valdkonna keerdkohti.
Daamid ja härrad, lubage mul öelda, et komisjon toetab selgesõnaliselt muudatusettepanekuid nr 2 ja 161, mis võimaldavad kasutada elektroonilist andmetöötlussüsteemi, mis on eriti tähtis seoses elektroonilise andmeregistri toimingute ja piiriüleste juhtumite elektroonilise töötlemisega. Väärib mainimist, et komisjon toetab ka muudatusettepanekut nr 90, mis käsitleb haigushüvitiste ja pikaajaliste hooldushüvitiste määramist. Need kaks muudatusettepanekut annavad kodanikele märgatavalt suuremad õigused kogu süsteemis.
Jean Lambert
raportöör. - Proua juhataja, tahan oma etteasteks siin saalis võimaldatud rikkaliku ajaga kokku viia oma kaks raportit.
Esiteks, sooviksin alustuseks tänada kolleege, nõukogu ja komisjoni senise hea koostöö eest väga keerukana tunduva dokumendi osas - kuid see on alati nii, kui püüad tegelikult tehtavat kirja panna nii, mis oleks sinu arvates vähemalt selge nii tegijatele kui ka neile, kel on vaja süsteemist aru saada.
Nagu volinik ütles, käsitleb algmäärus ((EÜ) nr 883/2004) sotsiaalkindlustussüsteemide liikmesriikidevahelist kooskõlastamist, kuid mitte ühtlustamist - ja ma tahan selle selgeks teha - inimeste jaoks, kes elavad või töötavad teises liikmesriigis või lihtsalt reisivad sinna. See ei saa jõustuda enne, kui parlamendi ja nõukogu vahel on selle rakendusmääruse osas kokkuleppele jõutud kaasotsustamismenetluses, mis eeldab nõukogus ühehäälsust - mis ei ole mitte väike keerdkoht.
Rakendusmääruses sätestatakse halduslik korraldus, mis näeb ette, kuidas see peaks toimima. Selles sätestatakse eeskirjad selle kohta, kuidas iga liikmesriik, iga pädev ametiasutus tegeleb sotsiaalkindlustuse erinevate tahkudega piiriülestes küsimustes. Uues algmääruses ja rakendusmääruses on kesksel kohal kõnealune elektrooniline andmevahetus, et suhtlust kiirendada ja ka täpsemaks muuta.
Loodetavasti teeb see muu hulgas lõpu olukorrale - või vähemasti vähendab vajaminevat aega -, kus ametniku lauale jõuavad tuhanded paberid: retseptid, mille arvukad arstid on loomulikult alati kirjutanud täiesti loetavas käekirjas, ja muud piiriülese tervishoiuga seotud dokumendid. Püüdes seda lihtsustada ja selgemaks muuta, suudame loodetavasti vähendada ka süsteemis hetkel esinevate pettuste hulka. Näiteks, inimesed kasutavad praegust tekkinud inertsi, manipuleerides piiriüleste tervishoiuteenuste eest hüvitamise süsteemiga. Samamoodi võiks see ka tagada, et rohkem teenuseosutajaid ja inimesi esitab nõude, sest nad tunnevad, et on lootust raha saada, selle asemel et see läheb edasi nende pärijatele.
Algmääruse artiklites 78 ja 79 sätestatakse komisjoni roll elektroonilise andmevahetuse arengu toetamisel, sealhulgas võimalikul rahastamisel, mistõttu olen veidi üllatunud ja pettunud muudatusettepanekute nr 2 ja 161 väljajätmise tõttu, mis on seotud selle hädavajaliku arengu rakendamisega. Andmevahetuse küsimust arutades leidis parlamendikomisjon, et parlament peaks äärmiselt selgeks tegema kaitsemeetmed ja vajaduse võrdelise andmekogumise järele. Seega oleme oma ettepanekutes tugevdanud andmekaitset käsitlevaid nõudeid.
Algmääruses käsitletakse ka tervishoiuga seotud mitterahaliste hüvitiste kättesaadavust teises liikmesriigis, näiteks puhkusel, viibivatele inimestele või neile, kelle plaaniline ravi muutub vajalikuks meditsiinilistel põhjustel, mitte vaid omal vabal valikul. Patsientide õiguste kohaldamist piiriüleses tervishoius käsitleva direktiivi hiljutine avaldamine seondub selle algmäärusega. Parlament peab tagama, et nende kahe õigusakti vahel ei ole vastuolusid.
Parlamendikomisjon on ka ennetanud väljapakutud võrdõiguslikkuse direktiivide pikendamist ja on välja pakkunud kaks meedet, mis on seotud eeskätt puuetega inimestega - üks valdkondadevaheline meede, mis tagab, et liikmesriigid võtavad puuetega inimeste vajadusi arvesse nendega suhtlemisel, ja teiseks, vältimatut arstiabi välismaal vajava puudega inimese saatja kulutuste hüvitamise osas. Me teame, et seda küsimust on vaja nõukoguga täiendavalt arutada.
Rakendusmäärus käsitleb ka paljusid tähtaegu. Ma tean, et selles suhtes on erinevaid arvamusi, mis peegelduvad teatavates muudatusettepanekutes, mida me täna arutame. Parlamendikomisjon otsustas ka toetada muudetud loendit, mis käsitleb pikaajaliste hooldushüvitiste kindlaksmääramist ja maksmist ning loob täiendavat selgust seoses töötuks jäävate piirialatöötajatega. Ma loodan, et parlament suudab neid parlamendikomisjoni muudatusettepanekuid toetada.
Mis puutub teise raportisse, mis käsitleb kolmandate riikide kodanike õigusi reisimisel Euroopa Liidus, on juba olemas määrus, mis seostab seaduslikult elavad ja piiriüleses olukorras olevad isikud sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamisega. Seda tuleb nüüd ajakohastada: kuna me ajakohastame üldmäärust, peame ajakohastama ka seonduvat määrust.
Uus ettepanek on sisuliselt sama kui olemasolev. Jällegi selgitatakse kohaldamisala ning hoitakse alal õigused, mis inimestel juba on. See ei kehtesta uusi õigusi, kuid muutub üha tähtsamaks sedamööda, kuidas Euroopa Liit arendab oma ühist sisserändepoliitikat. Määruse ajakohastamine toetab ka niinimetatud sinise kaardi ettepanekut. Jällegi loodan, et parlament saab toetada parlamendikomisjoni sellekohaseid muudatusettepanekuid. Me tahame selgelt põhimõttelist avaldust, mistõttu ma soovitan - nagu seda tegi ka parlamendikomisjon - mitte toetada lisade lisamist käsitlevaid muudatusettepanekuid.
(Aplaus)
Emine Bozkurt
raportöör. - (NL) Daamid ja härrad, me hääletame täna ettepaneku üle kooskõlastada Euroopa sotsiaalkindlustust selgemalt ja paindlikumalt, mistõttu me hääletame selgitava lisa poolt.
Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon on töötanud ettepaneku lihtsustamise nimel, et eurooplased mõistaksid paremini keerukaid eeskirju, mida kohaldatakse sotsiaalkindlustuse kooskõlastamisel.
Pean alustuseks tänama variraportööre, kellega mul on olnud hea meel koos töötada selle dokumendi kallal viimastel kuudel ja aastatel. Loomulikult Jean Lamberti, kes oli minu raporti puhul variraportööriks roheliste esindajana, nagu mina olin variraportööriks tema raporti puhul, Ria Oomen-Ruijtenit fraktsioonist PPE-DE, Bilyana Raevat fraktsioonist ALDE, Dimitrios Papadimoulist fraktsioonist GUE/NGL ja Ewa Tomaszewskat fraktsioonist UEN ning kõiki neid ülejäänud parlamendiliikmeid, kes andsid väärtusliku panuse sellesse arutellu.
Peaksin rõhutama, et kõnelused komisjoni ja nõukoguga kulgesid väga hästi. Olen siinkohal eriti tänulik Hélène Michardile ja Rob Cornelissenile Euroopa Komisjonist. Koostöö nõukoguga on hõlmanud eesistujariikide vahetumist. Arvestades, et sotsiaalkindlustuse kooskõlastamise üle hääletamiseni jõudmiseks on kulunud mitu aastat, on meil olnud hea meel töötada koos Soome, Saksamaa, Portugali, Sloveenia ja Prantsusmaaga.
Daamid ja härrad, see on tõepoolest olnud pikk, kuid edukas protsess. Oleme nüüd saavutanud hea kompromissi, mida kõik liikmesriigid ja kõik Euroopa institutsioonid, sealhulgas Euroopa Parlament saavad edasi arendada. Üks juhtpõhimõte muudatusettepanekute hindamisel oli alati veendumus, et praeguse kooskõlastussüsteemi muudatused ei tohiks mingil juhul põhjustada kodanike õiguste vähenemist.
Üks väga tähtis näide sellest on III lisa kõrvaleheitmine, sest III lisa võimaldab liikmesriikidel piirata oma kodanike õigusi. See raport peegeldab meie jõupingutusi sellise Euroopa saavutamiseks, kes annab oma kodanikele rohkem õigusi võimalikult paljudes valdkondades. Hea asi Euroopa koostöö puhul on, et see võimaldab Euroopa riikidel hoolitseda oma inimeste eest ühiselt. Sotsiaalne õiglus on selle oluline osa, mis ei lõppe riigipiiridel. Kodanikud peavad saama arvestada oma sotsiaalsetele õiguste kaitsega, isegi väljaspool oma koduriigi piire.
Ühtne turg võimaldab inimestel vabalt liikuda Euroopa Liidu piires. Ja me tahame seda igati soodustada. Inimesed võivad siis olla kindlad, et nende sotsiaalkindlustusõigused käivad nendega kaasas, et nende pensionid on korras, olenemata sellest, kus nad elavad või töötavad, ja et on tagatud nõuetekohane tervishoid kõikjal Euroopas ning mitte ainult neile endile, vaid ka nende peredele. See on Euroopa koostöö sellisena, nagu see peaks olema.
Zuzana Roithová
Daamid ja härrad, kõnealust raportit käsitleva arvamuse koostajana pean kahetsusväärseks, et vastutav parlamendikomisjon ei ole vastu võtnud minu põhiettepanekuid. Taas kord on ta käest lasknud võimaluse tagada selged eeskirjad sotsiaalkindlustussätete kohta, mis kehtivad kõikidele pereliikmetele kõikide liikmesriikide lõikes, seoses mittevältimatu arstiabi hüvitamisega vastavalt Euroopa Kohtu otsustele. Sellest tulenevalt peame ikkagi selgitama, et välismaal osutatud plaanilise ravi eest hüvitamise määr peaks vastama vähemalt samalaadse ravi maksumusele riigis, kus patsient on kindlustatud. Haiglaravile suunduda kavatsev kodanik peab eelnevalt taotlema luba, kuid tal on õigus edasi kaevata, kui tema taotlus tagasi lükatakse. Ambulatoorsest ravist eelnev teavitamine ei ole kohustuslik. Kodanikud peavad nüüd ootama uue piiriülest tervishoidu käsitleva direktiivi vastuvõtmist, kuigi kulude hüvitamine on osa sellest määrusest. Lisaks sellele ei anna direktiiv olulist panust subsidiaarsusesse tervishoiu vallas ning tegevuspõhimõtete vastuvõtmine võib edasi lükkuda, võib-olla aastaid. On kahetsusväärne, et tööhõive- ja sotsiaalkomisjon alahindas seda vaatenurka. Kui see välja arvata, on raport väga hea ja ma toetan seda.
Gabriele Stauner
fraktsiooni PPE-DE nimel. - (DE) Proua juhataja, tahaksin öelda midagi Lamberti raporti kohta, mis käsitleb sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise üksikasjadega seotud määruse rakendamist.
Nagu raportöör ütles, on määruse eesmärk kooskõlastada, mitte ühtlustada, milleks meil ELis ei ole niikuinii mingit õiguslikku alust. Siiski minnakse mõningate tööhõive- ja sotsiaalkomisjonis vastuvõetud muudatusettepanekute puhul kooskõlastamisest kaugemale, luues aluse uutele volitustele ja teenustele. Näiteks, minu arvates ei ole vaja anda komisjonile õigust luua oma neutraalne keskandmebaas ja seda sõltumatult hallata, et tagada kiire maksmine kodanikele. See ülesanne kuulub liikmesriikidele, kes on seda seni täitnud ja kes pealegi peavad nüüd määrama selle jaoks kontaktasutuse. Ka nõuandeid otsivatele kodanikele on mugavam ja lähem pöörduda liikmesriikide ametivõimude, mitte aga kauge ja anonüümse komisjoni andmebaasi poole. Seetõttu tahaksin arutada nimelt seda küsimust volinikuga.
Samuti ei pea me asjakohaseks, et igal puudega inimesel oleks õigus saatja reisi- ja elamiskulude hüvitamisele. Saatja reisikulude maksmine peaks seostuma raske puudega, mis on igal juhul enamasti suurepäraselt määratletud liikmesriikide õiguses.
Samuti leiame, et töötud, kes ei ole täitnud kohustusi oma töökohariigis - eelkõige ei ole teinud kõiki nõutavaid toiminguid seal töökoha leidmiseks -, ei tohiks saada nõuda hüvitisi oma elukohariigis nii nagu siis, kui nad oleksid alati täitnud seadust. See ei ole õige.
Ülejäänud kolm minu fraktsiooni muudatusettepanekut käsitlevad perioodi, millest kõikide puhul peame me kuut kuud piisavaks. Need ei tohiks kõikuda vahemikus 12-18 kuud.
Jan Cremers
fraktsiooni PSE nimel. - (NL) Fraktsiooni PSE nimel tänusõnad raportööridele, komisjoni ametnikele ja eesistujariik Sloveeniale.
Sellel teemal on pikk ajalugu. Lõppude lõpuks on varasem määrus (EMÜ) nr 1408/71 üks esimesi õigusakte töötajate vaba liikumise kohta Euroopas. Väljapakutud lihtsustamise eesmärk on tagada Euroopa kodaniku kiirem teenindamine, kui ta nõuab hüvitist, ja samas selliste nõuete õiguspärasuse parem kontrollimine. Makseasutuste vaheline koostöö ja parem teabevahetus on seejuures väga olulised tegurid. Rakenduseeskirjadega tuleb ka tagada, et piirialatöötajate ja muude õigustatud isikute õiguses saada hüvitist ei tekiks pause.
Teisest lugemisest näeb meie fraktsioon kolme allesjäänud punkti, mis võivad vajada täiendavat kaalumist. Esiteks, ikka veel on kaks erinevat reeglit otsustamaks, kes keegi on töötaja või füüsilisest isukust ettevõtja, kellel ei ole töötajaid. Sotsiaalkindlustuse puhul kasutatakse päritoluriigis kehtivat määratlust, samas kui tööhõive puhul kohaldatakse lähetatud töötajatele töökohariigis kehtivat määratlust. Kuni me jõuame füüsilisest isikust ettevõtja selge üleeuroopalise määratluseni, on tagatud, et see teema tuleb parlamendis ikka ja jälle jutuks.
Teine punkt on seotud õigustatud isikute teavitamisega. Komisjoni tekstis, pärast selle muutmist, olid üksikasjad selle kohta, millal peaks õigustatud isik saama pädevatelt asutustelt teavet ja millistel teemadel, hajutatud liiga paljude erinevate artiklite vahel. Selge kokkuvõte õigusest teabele, esitatud õigusakti keskse punktina, muudaks olukorra õigustatud isikutele oluliselt selgemaks.
Kolmas murettekitav punkt on täitmise kontrollimine. Me teame varasema määruse põhjal, et registreerimine liikmesriikides ning koostöö ja kooskõlastamine erinevate pädevate asutuste vahel toimis mõnikord väga kehvasti. Oleks väga hea mõte, kui parlamenti hoitaks kursis sellega, kuidas asjakohaseid eeskirju edaspidi rakendatakse.
Ona Juknevičienė
Lubage mul õnnitleda raportööri, härra Lamberti ja tänada teda koostöö eest selle dokumendi koostamisel.
Määruses sätestatakse kord ja lahendatakse inimeste praktilised igapäevaprobleemid. Sellega ei püüta sotsiaalkindlustussüsteeme ühtseks muuta. See on rakendusmeetod, mis võimaldab liikmesriikides eksisteerida erinevatel sotsiaalkindlustussüsteemidel. Samas välistab see olukorra, et inimesed jäävad ilma sellest, millele neil on õigus.
Aasta tagasi esitas president Sarkozy siin parlamendis kõne, milles ta ütles, et prantslased usuvad, et EL ei hoolitse nende eest ega taga mingisugust sotsiaalset kindlustatust. Iirimaa elanikud ei ole ilmselt samuti teadlikud, mida nad ELilt oodata võivad.
Täna on Prantsusmaal ja ka kõigil meil võimalus näidata inimestele, et nende igapäevaprobleemid lahendatakse ELi tasandil.
Kuid nii palju kui mina tean, ei ole kahjuks igaüks nõukogus valmis nõustuma seatud tähtaegadega, mida komisjon pakub liikmesriikidele oma erimeelsuste lahendamiseks. Raportöör soovitab mitte kiirustada.
Minu fraktsioon pooldab ettepanekuid ja muudatusi, millega kohustatakse liikmesriike lahendama maksmise ja kokkusobivusega seotud küsimused kuue kuu jooksul, selle asemel et venitada poolteist aastat. Inimesed ei tohiks millestki ilma jääda institutsioonide tegevusetuse ega viivituste tõttu otsustamisel.
See määrus võiks olla parim näide ELi jõupingutustest oma kodanike usalduse võitmisel.
Seetõttu kutsun oma kolleege üles hääletama nende muudatusettepanekute poolt. Need puudutavad praktilist ja arusaadavat abi igale ELi kodanikule. Meid on valitud esindama rahvast, mitte valitsusi ega institutsioone.
Ewa Tomaszewska
fraktsiooni UEN nimel. - (PL) Proua juhataja, igal Euroopa Liidu riigil on oma sotsiaalkindlustussüsteem, mis erineb muude riikide omadest aastatepikkuste tavade ja riigi rahaliste võimaluste poolest. Need süsteemid ei kuulu ühtlustamisele. Õigus vabalt liikuda, et asuda tööle muudes riikides, on tinginud vajaduse kooskõlastada sotsiaalkindlustussüsteeme. Kehtivaid sellekohaseid eeskirju on vaja lihtsustada.
Elektroonilise andmevahetuse juurutamine Poola pensionisüsteemis on suuresti vähendanud vigade arvu kindlustusandmete edastamisel institutsioonide vahel.
Kodanikke on vaja kaitsta oma kindlustusõiguste vähenemise eest. Töötajatel peaks olema võimalus teada, millist süsteemi neile kuuluvate hüvitiste arvutamiseks kasutatakse. Neil on õigus teada, kuidas nende sissemakseid arvutatakse ja millised on sellest tulenevad õigused saada hüvitist. Seetõttu on oluline, et süsteemide kooskõlastamist käsitlevaid eeskirju ja menetlusi, mis on oma olemuselt üsna keerukad, tuleks võimaluse piires lihtsustada ja et neid ei tohiks rakendada tagasiulatuvalt kindlustatute kahjuks.
Dimitrios Papadimoulis
Proua juhataja, sooviksin esmalt tänada raportööre, proua Lamberti ja proua Bozkurti üksikasjaliku ja vaevarikka töö eest, samuti silmapaistva koostöö eest kõikide variraportööridega ning jõupingutuste eest meie ettepanekute ja meie panuse arvessevõtmiseks.
Need on erakordselt keerukad raportid, mis sisaldavad palju keerulisi tehnilisi üksikasju, kuid need on ka erakordselt kasulikud Euroopa kodanikele.
Kodanikud on kasutanud iga võimalust, sealhulgas Iirimaa rahvahääletust, et protestida suure sotsiaalse puudujäägi vastu, mida on näha nõukogu ja komisjoni poliitikas. Nad soovivad Euroopa Liitu, mis kaitseb nende õigusi, ja me oleme nüüd siin, arutamas määrust 883/2004, mis tänu nõukogule ja komisjonile, mitte parlamendile, on olnud ootel aastaid, oodates rakendusmääruste vastuvõtmist lisade tarvis.
Selle tulemuseks on bürokraatia, teabe puudumine, segadus, hammasrataste vahele jäänud töötajate põhiliste sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalsete õiguste rikkumine; Euroopa à la carte, nii nagu uusliberaalid ja suurettevõtted seda soovivad, ühtse vääringuga, kuid töötajate sotsiaalsete ja sotsiaalkindlustusõiguste kooskõlastamise või ühtlustamiseta. Selle seadusandliku lünga keskel esitab komisjon oma ettepaneku tervishoiuteenuseid käsitleva "Bolkesteini direktiivi vastuvõtmiseks tagaukse kaudu”.
Need raportid paljastavad teistsuguse võimaluse. Me ei vaja Bolkesteini direktiivi tervishoiuteenuste kohta; me vajame täiustatud määrust 883/2004, mille kaudu saab raportite kohaselt käsitleda kõiki tekkivaid küsimusi, kaitstes töötajate ja nende perede õigusi ning samas toetades vajalikku liikuvust.
Seetõttu, volinik, palun peatage Bolkesteini katsetused tervishoiuteenustega ja teostage koos nõukoguga viivitamata toimingud, mida on vaja määruse 883/2004 ülejäänud peatükkide ja lisade menetlemiseks, et see saaks jõustuda niipea kui võimalik.
Ma ergutan teid mitte hääletama ühegi muudatusettepaneku poolt, mis nõrgendab proua Lamberti ja proua Bozkurti raportite sisu.
Derek Roland Clark
fraktsiooni IND/DEM nimel. - Proua juhataja, raportis mainitakse muudatusettepanekus nr 4 "töötute liikuvust”. Kas see tähendab, et tööd otsivaid töötuid veetakse bussidega ELis ringi - maksumaksjate kulul? Liikmesriik vastutab seal töötanud, kuid teise liikmesriiki kolinud ja seejärel töötuks jäänud isiku suhtes sotsiaalkindlustusmaksete tegemise eest.
Muudatusettepanekust nr 148 pakutakse välja, et maksumaksja peaks liikmesriikidevahelise hüvitussüsteemi kaudu maksma sõidu eest arstlikule läbivaatusele teise liikmesriiki, kasutades kahtlemata keerukat ELi valemit. Liikmesriigid võivad teha invaliidsuse kohta otsuseid, mis on kohustuslikud teisele liikmesriigile, olgugi et seda raskendab invaliidsusaste, kuid neil võivad olla eeskirjad hüvitiste kattumise vältimiseks.
Eeskirjad puudutavad kõiki ELi kodanikke, kes liiguvad ELi piires mis tahes põhjusel. Siia kuuluvad ELis seaduslikult elavad kolmandate riikide kodanikud, kes on töötanud rohkem kui ühes liikmesriigis, ning peagi ka kodakondsuseta isikud ja pagulased. Raportites väidetakse mitmes kohas, et need lihtsustavad määrusi ja nüüdisajastavad kehtivaid õigusnorme sotsiaalkindlustusasutuste, tööandjate ja kodanike jaoks, olles samas paljuhõlmavad. Ilmselt ei avalda see mingit mõju ühenduse eelarvele. Märgitakse, et kooskõlastamise, mida saab teha vaid ühenduse tasandil, eeskirjad vähendavad rahalist ja halduskoormust, kuid et tegu ei ole ühtlustamisega. Kuidas saavad olemas olla hüvitamine, ELi kindlaksmääratud valemid, reegel, mis hõlmab igasugust liikumist, ja kooskõlastuseeskirjad, ilma et see oleks ühtlustamine? Lõppude lõpuks on need raportid hulk vastuolulisi avaldusi. Kui need vastu võetakse, on vaja suuri halduslikke jõupingutusi, milleks kulub raha, mida raportis öeldu kohaselt aga vaja ei ole.
Lõpetuseks, perekond on siin identiteedikriisis. Sünni- ja lapsendustoetused ei ole ilmsesti peretoetused. Kui perekond ei ole perekond, siis kes täpsemalt on lapsendatud laps?
Ka mina sooviksin vältida identiteedikriisi. "Piirialatöötaja” on isik, kes töötab ühes liikmesriigis, kuid elab teises, tingimusel et ta naaseb koju kord nädalas. Hästi, see siin on Prantsusmaa ja ma naasen homme koju. Olen ma piirialatöötaja, kuigi ma elan täpselt Inglismaa keskel?
Jim Allister
Proua juhataja, tööjõu liikuvus peaks olema ELi ja Lissaboni strateegia põhijoon, kuid EP liikmena - nagu teisedki EP liikmed - kuulen ma korrapäraselt kaebusi ravikindlustuse puudumise, ebapiisava sotsiaalkindlustuse ja - mis ehk kõige häirivam - erienvate riigiasutuste antavate vastuoluliste nõuannete kohta.
Ei ole tavatu, et ühe liikmesriigi töötajad töötvad teises mõne ettevõtte korraldusel, mis asub kolmandas liikmesriigis, ning just siin tundub paljude jaoks peituvat asja iva, tõstatades küsimusi, et kus ja kuidas nad on kindlustatud. Meie seas mõjutab seesama probleem parlamendi assistente ning hoolimata Parlamendi Assistentide Liidu jõupingutustest püsib see probleem endiselt. Minu arvates on ennekuulmatu, et me ei saa isegi oma parlamendis selles küsimuses korda majja, kuid tegeleme siin õigusloomega teiste jaoks.
Tunnen eeskätt muret kasu eesmärgil töötavate inimeste, mitte turistide heaolu pärast. Tahan, et kõik seaduselüngad, mis aitavad tuua kasu turistidele, selles õigusaktis korralikult kinni kaetaks.
Ria Oomen-Ruijten
(NL) Tänan kõiki raportööre suurepärase töö eest, sest see ei olnud lihtne ülesanne. Me vajame häid eeskirju töötajate vaba liikumise kohta Euroopas, proua juhataja, eeskirju, mis tagavad, et seda vabadust kasutavad töötajad ei jääks hammasrataste vahele. See küsimus on nüüd lahendatud uues kooskõlastamismääruses. Seda määrust oli vaja, sest vana ei vastanud enam tegelikule olukorrale ning kooskõlastusmenetlusi oli võimalik lihtsustada.
Mõtlen, et kas tulemus on rahuldav. Kas kõik on nüüd tõesti lihtsustatud? Mul on omad kahtlused. Me kooskõlastame sotsiaalkindlustust, kuid me ei kooskõlasta hüvitiste maksustamist, kuigi hüvitisi antakse üha enam maksusoodustustena. Arvan, et peaksime selle üle järele mõtlema.
Teine punkt on, et kooskõlastamine toimub alati pärast sündmust. Riiklikud seadusandjad peaksid palju rohkem arvesse võtma süsteemimuudatuste tagajärgi inimestele, kes on liikuvad, teisisõnu, inimestele, kes töötavad ühes ja elavad teises riigis.
Juhiksin tähelepanu ka lisa muudatusele. See muudatus on väga hea Madalmaade pensionäridele, kes maksavad ka edaspidi sotsiaalkindlustusmakseid Madalmaades, kuid elavad välismaal ega ole seni õigustatud nõudma hüvitisi Madalmaades, olgugi et nad on maksnud sealsesse süsteemi. Seega on Madalmaade kodanikel, kes elavad Belgias või Saksamaal või veelgi kaugemal, Prantsusmaal, kaunil Prantsusmaal, või Hispaanias, nüüd õigus sellisele kohtlemisele. Minu tänusõnad selle eest ka tervishoiuministrile, kes oli selle muudatuse poolt.
Jan Andersson
(SV) Proua juhataja, volinik, tahan tänada raportööre. Jean Lambert on nende asjadega tegelenud niikaua kui mina mäletan, ka on tal suured kogemused. Emine Bozkurt tuli veidi hiljem, kuid mõlemad on teinud uskumatult head tööd ja eeskätt töötanud ülimalt hästi koos erinevate erakondade variraportööridega.
Alustuseks mõned üldised punktid, sest need väärivad kordamist. Tegu ei ole ühtlustamisega. Me teame, et ELi sotsiaalkindlustussüsteemid erinevad. Küsimus on kodanikes ja nende õigustes kasutada siseturgu, et otsida töökohta ja viibida siseturu piires mujal. On äärmiselt tähtis, et sotsiaalkindlustussüsteeme kooskõlastataks. On tähtis, et pensioniõigusi kooskõlastataks. On tähtis, et töötud saaksid kasutada siseturgu. On tähtis, et patsientidel oleks võimalik saada ravi muudes riikides. Need asjad on siseturu seisukohast elutähtsad. Kooskõlastamiseta ei toimiks siseturg rahuldavalt.
Kooskõlastatud on ka varem. Sellel olid omad puudused. Nüüd juurutatakse täiustusi, ühelt poolt suurema hulga inimeste, mitte ainult majanduslikult aktiivsete inimeste kindlustatuse ja teiselt poolt suurema hulga valdkondade, nagu ennetähtaegsed pensionid, hõlmatuse kaudu, mida me peame positiivseks arenguks.
Sooviksin juhtida tähelepanu mõnele küsimusele, mida meie raportöörid käsitlesid. Jean Lambert viitas elektroonilisele andmevahetusele ja pooldab seda, sest see võimaldab suuri parandusi. Siiski on samuti tähtis pidada silmas üksikisikute kaitset teabe sellisel vahetamisel. Seetõttu järgime me andmekaitseinspektori soovitusi.
Mis puutub kolmandate riikide kodanikesse, siis on tähtis silmas pidada seda tahku ja mitte ainult selle pärast, et sinine kaart on tulekul. Võrdne kohtlemine on üha hädavajalikum. Mis puutub Emine Bozkurti raportisse, siis ütlen vaid, et uus määrus ei tohi tähendada vähem õigusi - pigem rohkem. See on oluline. Tänan raportööre veel kord ja loodan, et lähitulevikus jõuame lõpliku otsuseni.
Siiri Oviir
(ET) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, tänan raportööre ja komisjoni, kes on teinud tänuväärset tööd seniste kohmakate määruste lihtsustamisel ja ajakohastamisel. Teema, mida täna arutame, on meie kodanike otseses huviorbiidis. Mis on tähtis kodanikule - määruste subjektile? Esiteks, et kodanikuõigused oleksid tagatud - ja arvestades tänast tööjõu vaba liikumist - oleks talle kindlustatud sotsiaalkaitse kõikjal. Teiseks, et dokument oleks talle arusaadav. Kolmandaks, et hüvitusmehhanism toimiks mõistliku aja jooksul.
Mida me oleme määrustega saavutamas? Meie kodanike esimene huvi - õigus sotsiaalkindlustusele - on väga hästi tagatud. Teine huvi - üldarusaadavus - pole meil siiski veel täielikult õnnestunud. Ma ei heida kellelegi midagi ette, teema on keeruline, küllaltki tehniline, ega ole ilukirjanduslik. Kolmas huvi: aeg, mis kulub kodanikul hüvitise kättesaamiseks, sõltub meie täna eelseisvast hääletusest.
Sotsiaalkindlustuse hüvitis ei ole võrreldav ettevõtja kasumi või pangadividendidega. Hüvitist taotleb inimene, kes on raskustes ja kellele see on üldjuhul ainuke sissetulek. Sellest tulenevalt kutsun teid toetama ettepanekuid, mis pakuvad kodanikule kuuekuulist hüvitusperioodi. Tagamaks kodaniku õiguste realiseerimise ja kaitse, peaks ka liikmesriikide vastavate institutsioonide vaheline arveldusperiood olema sama, s.t kuus kuud. 18-kuuline hüvitise töötlemise periood ei ole 21. sajandil asjakohane.
Andrzej Tomasz Zapałowski
(PL) Proua juhataja, kooskõlastatud sotsiaalkindlustussüsteemi loomine on väga raske ülesanne. Seepärast peaksime me raportööri õnnitlema. Sooviksin siiski siinkohal juhtida tähelepanu väljastpoolt Euroopat saabuvate sisserändajate peredele makstavate hüvitiste küsimusele. Loomulikult tuleks toetada neid, kes on siin seaduslikult, ning ebaseaduslikele sisserändajatele tuleks anda humanitaarabi, kuid peredele piiramatute sotsiaaltoetuste andmine, millest saab nende alaline ja ainuke tuluallikas, on arusaamatu. Praegu on palju selliseid perekondi, kes saavad palju erinevaid hüvitisi ja kes ei kavatsegi tööd teha, sest nad peavad oma elatustaset üsna rahuldavaks. See avaldab äärmiselt halba mõju nii Euroopa majandusele kui ka töötavadele ja -kultuurile. Sellega seondub tõik, et need pere elavad viisil, mis ei lõimu selle riigi kultuuri ja tavadega, kuhu nad on elama asunud.
Kyriacos Triantaphyllides
(EL) Proua juhataja, meie arvates on proua Lamberti raport tehnilisest vaatenurgast positiivne, sest see on edasiminek sotsiaalkindlustuse kooskõlastamise vallas. See võimaldab ELi kodanikel liita teises liikmesriigis asjakohasel ajal kehtinud sotsiaalkindlustussüsteemi alusel elatud või töötatud perioode, et arvutada neile makstav riiklik pension või määrata kindlaks muid õigusi. Seega aitab see kaasa kodanike hõlpsamale ja sujuvamale liikumisele liidu piires.
Pean siiski märkima, et me ei tohi tähelepanu jätta tõika, et hoolimata raportis tõstatatud mõningatest vastuväidetest, hakatakse teavet ja isikuandmeid elektrooniliselt vahetama, ning me ei nõustu sellega täielikult.
Mida ma soovin aga oma kõnes rõhutada, on üks teine vajadus, mida me kipume hetkel Euroopa Liidus tähelepanuta jätma. Põhiküsimus ei ole liikumise hõlbustamiseks mõeldud meetmete rakendamises üksnes nende rakendamise eesmärgil. See ei ole töötajate jaoks esmatähtis; nemad soovivad ja nõuavad oma põhiõiguste austamist. Rändamine ühest riigist teise päritoluriigis valitseva tööpuuduse või kehvade töötingimuste tõttu ei ole sotsiaalne vajadus. Sotsiaalne vajadus on tagada tööga kindlustatus ja seega kindlus kõikide kodanike pereelus. Väljaränne majanduslikel ja sotsiaalsetel põhjustel ei tohiks olla eesmärk - kaugel sellest.
Suund, mille Euroopa Liit täna valib - kapitali vaba liikumise pidamine tähtsamaks kui iseenesestmõistetavad tööalased õigused, nagu nähtub paljudest kohtuasjadest, mida on arutatud Euroopa Ühenduste Kohtus -, annab mõista, et me ei saa olla rahul oma pensioniõiguste ülekandmise õigusega, tõestamaks näilikult, et isikute vaba liikumine on sisse seatud.
Me peame võitlema täieliku tööhõive eest koos tervikliku sotsiaalkindlustusega, vastupidiselt praegusele tegevusele, mis rahvaarvu vähenemise ettekäändel juhib meid ebakindla tööhõive mõtteviisi suunas ja kahjustab kollektiivläbirääkimiste tähtsust paljudes riikides.
Edit Bauer
(SK) Esiteks tahaksin tänada raportööre, proua Lamberti ja proua Bozkurti suurepärase ja raske töö eest.
Raportöörid, meie siin parlamendis ja nõukogu ning ka komisjon on kõik ühendanud oma jõupingutused ja tänu sellele on meie ees viimaks kauaoodatud uus määrus, mis võimaldab rakendada määrust (EÜ) nr 883/2004, millega asendatakse tülikas määrus (EMÜ) nr 1408/71. Juurdepääs nendele hüvitistele ja teenustele, mida iga liikmesriik pakub oma sotsiaalkindlustussüsteemi kaudu, on seni olnud õigustatud isikute jaoks muudes liikmesriikides raske. Ei saa olla kahlustki, et üheskoos aitavad need dokumendid lihtsustada piiriülest liikumist töö eesmärgil, mille tulemusena kasutatakse ühtset tööturgu paremini ja see ka toimib paremini.
Proua Lamberti koostatud teise raporti variraportöörina tahaksin esile tõsta võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtte laiemat rakendamist, laiendades määruse sätete kohaldamisala kolmandate riikide kodanikele. Leian, et nagu arutelu näitab, ei saa me eeldada, et seadusandlus lahendab kõik meie probleemid. See ai lahenda isegi kõiki meie praeguseid probleeme, rääkimata siis tulevastest.
Ilmselgelt tuleb astuda palju samme ja teha palju tööd, et saavutada jätkusuutlikkus ja kohaneda uute väljakutsetega, sealhulgas täiendava kooskõlastamisega.
Gabriela Creţu
(RO) Oleme palju rääkinud selle määruse puhttehnilisest olemusest. Tegelikult oli see vale nägemus, mis jättis varju sügavalt poliitilise tahu. Euroopa Liidus on ühtne turg, kuid 27 erinevat sotsiaalkindlustussüsteemi. Miljonid kodanikud töötavad muudes riikides kui nende koduriik, mistõttu peaksid nende käsutuses olema neile ja nende peredele kuuluvad seaduslikud sotsiaalsed õigused. Institutsioonid peaksid seda olukorda haldama ja teenuseosutajad peaksid oma teenused maha arvama.
Eeskirjad, mille järgi probleeme täna lahendatakse, on Interneti-eelsest ajastust, mil liidul oli kuus liikmesriiki paiksete kodanikega. Täna on neid 27, kus elavad kodanikud, kes kalduvad rändama. Nende eeskirjade nüüdisajastamine, lihtsustamine ja kohandamine uue tegelikkusega oli hädavajalik. See on määruse 883/2004, mis ilma menetlusteta on ikka veel mittekohaldatav, eesmärk.
Oleme praegu aastas 2008 - neli aastat ebasoodsaid viivitusi nii töötajate jaoks, kes nõuavad oma õigusi, kui ka asjaomaste ettevõtete ja institutsioonide tõhususe seisukohast.
Vanasõna ütleb, et kurat on peidus pisiasjades. Täna peame õnnitlema raportööre, Jean Lamberti ja Emine Bozkurti, sest tänu üksikasjade lahendamisele võime oodata teabevoogude liikumise hõlbustumist andmekaitse ja tõhusama kooskõlastamise tingimustes.
Tänapäeval pakutakse uues sotsiaalagendas välja pisitäiustusi suurte puuduste taustal. Määruse nr 883 jõustamine on hea uudis. See leevendab vaid vähesel määral tunnet, et viimastel aastatel on Euroopa sotsiaalagenda seisnud paigal.
Zdzisław Zbigniew Podkański
(PL) Proua juhataja, määrus (EÜ) nr 883/2004 kehtib mitte ainult töötajatele ja nende peredele, vaid ka kõigile neile, kes on hõlmatud sotsiaalkindlustussüsteemidega. See laiendab nende süsteemide kooskõlastamist ning on ka muid tähtsaid muudatusi, sealhulgas pensionite, toetuste ja muude hüvitiste arvutamine. Selle kooskõlastamise tulemuslikkus sõltub uue rakendusmääruse sisust, elektroonilise andmevahetuse tõhususest ning heast suhtlusest. Samuti on hea, et määrus puudutab kolmandaid riike ja et käimas on töö määruse täiustamiseks.
Me peaksime tunnustama raportööri tehtud tööd ja tema esitatud ettepanekuid. Temalt ei saakski rohkem nõuda, sest nõukogu ja komisjon ei ole veel oma tööd lõpule viinud ega seni esitanud lisade lõplikku sisu. Töö jätkub ning ka hüvitiste saajad jätkavad ootamist, olles masendunud hüvitiste mittetäieliku maksmise, bürokraatia ja tagasimaksete pika ooteaja tõttu.
Marie Panayotopoulos-Cassiotou
(EL) Proua juhataja, need on määrused, mis kinnitavad Euroopa poliitika üldist suunda ja on seotud praktiliste probleemide lahendamisega Euroopa kodanike, samuti kõigi ELi liikmesriikides elavate ja töötavate isikute sotsiaalkindlustuse vallas.
Kui need jõustuvad ja kui rakendusmäärus, mis on hetkel kaasotsustamismenetluse raames läbivaatamisel, on samuti vastu võetud, tugevdavad need töötajate liikuvust ja muudavad nende perede elu lihtsamaks, seda nii töötamise kui ka pensionil olemise ajal.
Raportööride sõnutsi, keda ma soovin õnnitleda, muudavad eeskirjade lihtsustamise põhimõtted praegust kooskõlastussüsteemi, vähendamata seejuures kodanike õigusi, nagu oleks juhtunud ühtlustamise puhul.
Vajadus tõhusate ja kiirete lahenduste järele rahuldatakse bürokraatlike menetluste lihtsustamise ja riikidevaheliste halduslike küsimuste lahendamise teel. Üks põhimeetmeid liikmesriikide jaoks on määrata koostööasutused ja erilised kontaktasutused, et hõlmata sotsiaalkindlustuse mitmesuguseid tahke piiriülestes suhetes.
Üks neist on pikaajaline hooldus, küsimus, mis on parlamendi ettepanekus lahendatud väga keerulisel viisil. Me loodame, et leitakse lihtsam viis vananeva Euroopa kroonilise probleemi lahendamiseks.
Maksesüsteemid, vaidluste lahendamine, makstud summade tagasinõudmine ja kodanike raskused teises liikmesriigis töötatud perioodidega seotud õiguste akumuleerimisel on hetkel suurteks takistusteks ning me loodame need seatud tähtaja jooksul ületada kooskõlastamise kaudu, mis uue algmääruse ja rakendusmäärusega uuesti sisse seatakse.
Riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide eriomadusi võetakse arvesse XI lisas olevates erisätetes, mis käsitlevad riikliku õiguse rakendamist. Määrus hõlmab ka võõrtöötajate õigusi.
Proinsias De Rossa
Proua juhataja, selle küsimuse arutamisel saame kaugelt saali paremast servast alati märkus, näiteks teemal "hüvitiseturistid”. Nad ei räägi kunagi "maksuturistidest” ega "riigiabituristidest”. Sel viisil rünnatakse alati vaeseid ja vähemjõukaid.
Soovin õnnitleda kahte raportööri raportite puhul. Kahjuks ei pälvi nende positiivne töö liikmesriikide meedias palju tähelepanu, sest meedia on üldjuhul rohkem huvitatud negatiivsetest lugudest. Need on keerukad resolutsioonid, millega püütakse kooskõlastada liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteeme, mis on ka iseenesest keerukad, sest nendes püütakse käsitleda mitmesuguseid individuaalseid asjaolusid. Määrused on hädavajalikud meie kodanikele ja residentidele, eeskätt piirialadel elavatele, kes, üldsegi mitte tavatult, töötavad ühes liikmesriigis ja elavad teises. On oluline tagada, et inimesed, kes sedasi töötavad ja elavad, oleksid kaitstud ettenägematu töötuse, haiguse, õnnetuste ja, tõepoolest, lõpliku pensionile jäämise korral. Kui me tahame tagada vaba liikumise Euroopa Liidus, peame neile andma kindlustunde.
Soovin siiski tõstatada ühe küsimuse, mida need määrused ei käsitle ja mis üldiselt ei ole reguleeritud ka liikmesriikides. See on puuetega inimeste, kes sageli vajavad vabalt liikumiseks isiklikku abistamist, liikumisvabadus.
(Juhataja katkestas kõneleja.)
Monica Maria Iacob-Ridzi
(RO) Sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamist käsitlevad eeskirjad on tihedalt seotud isikute vaba liikumise põhimõttega ja need peaksid parandama teises Euroopa Liidu liikmesriigis elavate kodanike elatustaset ja töötingimusi.
Vaadeldav määrus raportööride muudetud versioonis lihtsustab kõiki neid menetlusi ja laiendab kohaldamisala kõikidele kodanikerühmadele, nii töötavatele kui ka töötutele.
Euroopa kodanikel peaks olema võimalus saada pensioniõigused, mille kogumaht vastab tööstaažile. Kui kodanikud asuvad elama mõnda teise Euroopa Liidu riiki, peaksid nende käsutuses olema haldussüsteem, mis suudab koondada kogu teabe varasema tööhõive kohta, samuti rahalised õigused, mis tulenevad tööalasest tegevusest.
Seepärast oleksin tahtnud, et komisjoni ettepanek sisaldaks võimalikult täpseid lahendusi selle kohta, kuidas liikmesriigid saavad tõhusalt edastada sotsiaalsete õigustega seotud teavet. Pealegi on vaadeldav määrus minu arvates Euroopa tööjõu liikuvuse seisukohast määrava tähtsusega.
Eurobaromeetri uuring näitab, et üle 50% kodanikest tunneb, et neid heidutab sotsiaalne ebakindlus, mis neile eeldatavasti osaks saab, kui nad lähevad tööle teise liikmesriiki. Sellest tulenevalt elab vaid 2% Euroopa kodanikest muus liikmesriigis kui nende koduriik.
Kui me tahame, et liikuvus oleks Euroopa majanduses tõeliseks liikumapanevaks jõuks, peame kõrvaldama kõik haldustakistused seoses sotsiaalsete õiguste ülekantavusega.
Joel Hasse Ferreira
(PT) Volinik Špidla, daamid ja härrad, me peame kooskõlastama sotsiaalkindlustust Europa tasandil, millest tulenevalt siis ka võimalus seda küsimust arutada. Esiteks, sooviksin tervitada raportööride, Emine Bozkurti ja Jean Lamberti tehtud tööd. Teiseks, sooviksin tähelepanu juhtida järgmistele punktidele: absoluutne vajadus tagada riikide süsteemide omavaheline kokkusobivus nii era- ja investeerimisfondide sektoris kui ka avalikus sektoris. Selline kokkusobivus aitab suurendada liikuvust ja annab töötajatele võimaluse liikuda ringi kogu Euroopas.
Proua juhataja, seoses sellega on tähtis teha edusamme erinevates liikmesriikides tehtavate mahaarvamiste summeerimisel, nagu on ka tähtis tagada, et sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamine tugevdab, mitte aga ei piira kunagi kodanike õigusi. Lisaks sellele on oluline lihtsustada eeskirju, et kodanikud mõistaksid Euroopa Liidu institutsioonide rakendatavaid põhimõtteid ja keelekasutust ning tunneksid, et Euroopa on üks tervik.
Me teame, et sotsiaalkindlustussüsteeme ei ole lihtne hallata, kuid on hädavajalik, et Euroopa kodanikud mõistaksid kriteeriume, mida me rakendame. Ütleksin veelgi enam, et see kooskõlastamine aitab meil kindlasti paremini vastastikku mõista erinevaid sotsiaalkindlustussüsteeme. Me peame liikuma kõikide eurooplaste parema sotsiaalse kindlustatuse suunas, sotsiaalkindlustussüsteemi suunas, milles arvestatakse erinevate süsteemide parimate tavadega, et edendada täna kooskõlastamist ja, kes teab, homme ühtlustamist.
Zita Pleštinská
(SK) Nelja vabadust hõlmav siseturg on üks Euroopa Liidu põhisaavutusi. Teenuseid ja inimeste vaba liikumist käsitleva direktiivi vastuvõtmine toob kasu Euroopa Liidu kodanikele.
Teisalt pöörduvad kodanikud meie poole probleemidega, millega nad seisavad silmitsi, kui nad vajavad tervishoidu ja hoolekannet. Igal liikmesriigil on talle omane sotsiaalkindlustussüsteem. Olen veendunud, et süsteemide kooskõlastamine, läbipaistvus, bürokraatia kõrvaldamine ja elektrooniline teabevahetussüsteem toovad kasu kõikidele ELi kodanikele.
Tahaksin tänada kõiki parlamendiliikmeid tänase väga huvitava arutelu eest ning raportööre raske töö eest.
Vladimír Špidla
komisjoni liige. - (CS) Daamid ja härrad, tänan teid üksikasjaliku arutelu eest, mis minu arvates annab tunnistust asjakohase raporti kõrgest kvaliteedist. Just praegu oleme oma töös uue määruse kallal jõudnud teatavasse etappi. Tõepoolest, hetkel ei ole kõik probleemid lahendatud, kuid, nagu arutelu on näidanud, oleme saavutanud edu kõikides tahkudes. Euroopa süsteemiga kooskõlastatakse sotsiaalkindlustussüsteeme. See ei tähenda, et sellega kehtestataks uusi õigusi. Sel tasandil me ei kehtesta uusi õigusi. Me hoopis täiustame Euroopa Liidu piires liikuvate kodanike õiguste praktilist rakendamist. Siin on tegu kümnete miljonite inimeste, kümnete miljonite juhtumitega. Seega, lubage mul veel kord rõhutada, kui tähtis on see arutelu, arvestades et see on äärmiselt praktiline ja mõjutab pea igat Euroopa Liidu kodanikku. Lubage mul ka rõhutada, et esitatud tehnilistel ettepanekutel on ka teatav poliitiline tähendus, sest liikumisvabadus ja õiguste kättesaadavus kuuluvad minu arvates aluspõhimõtete hulka, millele Euroopa Liit on rajatud.
Daamid ja härrad, lubage mul lühidalt vastata kommentaarile, mida me kuulsime seoses ettepanekutega võtta vastu uued direktiivid patsientide liikumise kohta. Tahan toonitada, et küsimus ei ole teenuste vabas liikumises, teisisõnu, igasuguste paralleelide tõmbamine mõne varasema direktiiviga on ebaõige. Samuti leian, et põhjalik arutelu parlamendis näitab, et need ettepanekud tähistavad Euroopa Liidu kodanike jaoks edasiminekut.
Jean Lambert
raportöör. - Proua juhataja, sooviksin tänada kõiki neid parlamendiliikmeid, kes on andnud arutellu oma panuse.
On selge, et mõned inimesed elavad elu, mis tundub olevat keerukas. Tegelikult võib olukord olla väga lihtne, kui piir asub ehk 10 km kaugusel nende kodust ja nad otsivad tööd või siis midagi muud.
Kindlasti on mõningate siin saalis kuuldud kõnede põhjal selge, et praegust süsteemi ei mõisteta hästi ei mõningate liikmesriikide haldusasutustes ega siin parlamendiski. Sotsiaalkindlustussüsteeme juba kooskõlastatakse - siin ei ole midagi uut. Sellega püütakse ajakohastada, rakendada ja lihtsustada. Kõik teist, kel on Euroopa ravikindlustuskaart kaasas - see saab loomulikult teil kõigil olema -, teavad, et isegi olemasoleva süsteemi raames on võimalik lihtsustada.
Ma soovitan artikli 11 lõiget 1 käsitlevat muudatusettepanekut nr 30 inimesele, kes ei ole kindel, kas ta on piirialatöötaja.
Rakendusmääruses püütakse ka selgelt sätestada õigused, mis inimestel on. See on muudatusettepaneku nr 34 eesmärk, nagu ka muudatusettepaneku nr 125 oma, mis on selgitus ja mis ei anna uusi õigusi kellelegi, kes soovib töötada kahes liikmesriigis.
Kutsuksin inimesi veel kord üles toetama parlamendikomisjoni teksti seoses andmebaasiga. Kui see ei ole sisse seatud ja tõhusalt toimimas - ja seda soovivad ka liikmesriikide haldusasutused -, siis muutub väga raskeks igasuguste tähtaegade täitmine, mida parlament otsustab täna kehtestada.
Ma soovitan parlamendile mõlema raporti osas parlamendikomisjoni seisukohta ja ootan mõne minuti pärast toimuvat hääletust.
Emine Bozkurt
raportöör. - (NL) Mul ei ole tegelikult enam midagi lisada. Minu tänusõnad kõigile, kes andsid panuse sellesse arutellu: tänan teid toetuse eest. Ootan nüüd peagi algava hääletuse tulemust.
Robert Goebbels
(FR) Proua juhataja, esmaspäeva õhtul valmistasid meile heameelt ministri, härra Jouyet' visiit ja see, millist tähtsust eesistujariik Prantsusmaa tundub selle parlamendi tööle omistavat.
Täna, arutades sotsiaalkindlustust, on eesistujariigi pink jäänud lootusetult tühjaks. Ma loodan, et see ei ole märk sellest, et liidu eesistujariik Prantsusmaa ei ole huvitatud niivõrd tähtsast teemast kui sotsiaalkindlustus.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Nüüd alustame hääletamisega.
