Majanduse juhtimine ja Lissaboni lepingu artikkel 9 (arutelu) 
Juhataja
Järgmine päevakorrapunkt on arutelu järgmistel teemadel:
Stephen Hughesi, Pervenche Berèsi ja Udo Bullmanni fraktsiooni S&D nimel nõukogule esitatud suuliselt vastatav küsimus: majanduse juhtimine ja Lissaboni lepingu artikkel 9 - B7-0660/2010) ja
Stephen Hughesi, Pervenche Berèsi ja Udo Bullmanni fraktsiooni S&D nimel komisjonile esitatud suuliselt vastatav küsimus: majanduse juhtimine ja Lissaboni lepingu artikkel 9 - B7-0661/2010).
Pervenche Berès
autor. - (FR) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik! Teie mõlema institutsioonid on näinud majanduse juhtimise vallas kõvasti vaeva ja täna arutatakse Euroopa Parlamendis komisjoni kuut ettepanekut majanduse juhtimise kohta.
Täna kehtib meil Lissaboni lepingu artikkel 9, milles sätestatakse, et oma poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel, tsiteerin, "võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid”. Artikkel on siduv liidu kõikidele institutsioonidele ja kõikidele selle poliitikavaldkondadele.
Ometi ei ole te praegu teinud mõjuhindamist majanduse juhtimise paketile, mida palute mul kaaluda. Sellised mõjuhindamised on komisjonile väga südamelähedased, kui on näiteks tegemist elektromagnethaigusi käsitlevate õigusaktide rakendamisega.
Seda tuleb toetada, kuid sooviksime, et sama indu rakendataks majanduse juhtimise puhul. Mida me muidu näeme? Näeme, kuidas volinik Rehn meile täna selgitab, et tema strateegias oleks kolm sammast: ühest küljest majanduskasv, teisest küljest majanduse juhtimine ning lõpuks finantsturgude järelvalve. Ent kui parem käsi ei tea, mida vasem teeb, on Euroopa Liidu tegutsemine seosetu ja artikli 9 mõttes ei järgita Euroopa õigust.
Seetõttu soovitame teil tungivalt hinnata tööhõive, vanaduspensioni, sotsiaalkaitse, avalike teenuste rahastamise tasandil meetmete sotsiaalset mõju, mille rakendamist ette valmistate.
Mis mõju avaldab võitlus vaesusega teie 2020. aasta strateegia eesmärgile, kui saame teada, et 2008. aasta arvnäitajatest lähtuvalt ähvardab täna 116 miljonit inimest Euroopa Liidus vaesus või sotsiaalne tõrjutus?
Tegelikkus on, et komisjon näib rakendavat salamandaati, millega palutakse teil vastusena mõnede liikmesriikide muredele reformida nõukogus stabiilsuse ja kasvu pakti, et muuta seda siduvamaks, näha ette ennetavaid ja korrigeerivaid sanktsioone, eirates samal ajal investeerimisstrateegiat, mis on hädavajalik teie enda vastu võetud 2020. aasta strateegia puhul.
Teame, et töökohtade loomise puhul kujuneb olukord järgmise viie aasta jooksul kasuväljavaadete suhtes raskemaks kui alles möödunud aastatel.
Me ei ole vastu riikide rahanduse arutelude taaskäivitamisele, kuid oleme vastu kasvustrateegiale, mis on rahastamisvahenditeta, mille säästukavadel võib olla mõõtmatuid sotsiaalseid mõjusid, mille tagajärjeks võib olla ebavõrdsus ja milles ei lahendata ebavõrdsusi jõukuse jaotamise seisukohast.
See ei saa olla Lissaboni lepingu mõte, mille pärast nii kõvasti võitlesime ja mille rakendamiseks on teil, nõukogu eesistuja ja volinik, kohustus.
Olivier Chastel
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja! Austatud volinik! Head parlamendiliikmed! Mul on väga hea meel, et üldsus on kohal. See on hea.
Sooviksin mõistagi tänada parlamenti selle eest, et ta lisas küsimuse osaistungjärgu päevakorda! See võimaldab meil käsitleda olulist küsimust, millega nõukogus on tehtud viimastel kuudel kõvasti tööd.
Olen muidugi teadlik, kuivõrd oluliseks peab parlament majanduse juhtimist ja selle sidemeid sotsiaalsete küsimustega laiemas mõttes, nagu need on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 9. Artiklist 9 tulenevat kohustust tuleb täita liidu kõikide poliitika ja meetmete, sealhulgas kogu edaspidine majanduse juhtimist puudutav töö, määratlemisel ning ellurakendamisel
Sooviksin kõigepealt juhtida tähelepanu, et ajal mil Belgia oli eesistujariik, viidati nii tihti artikli 9 ja seetõttu ristlõike klausli rakendamise olulisusele. Sooviksin seetõttu meenutada järeldusi, mis nõukogu võttis 6. detsembril vastu sotsiaalse mõõtme kohta integreerunud Euroopa 2020. aasta strateegia kontekstis. Järeldustes kutsutakse Euroopa Komisjoni üles tugevdama ja soodustama olemasoleva süsteemi kasutamist sotsiaalse mõju hindamiseks. Nõukogu kutsutakse üles koostama raportit selle kohta, kuidas artiklit 9 rakendatakse töös ja Euroopa poliitikas avatud koordineerimise meetodi abil. Komisjoni kutsutakse ka üles otsima vahendeid sotsiaalse süvalaiendamise ja seega ka artikli 9 rakendamiseks komisjoni vaesusega võitlemise Euroopa platvormi juhtalgatuse kontekstis, mis peaks avaldatama järgmise paari päeva jooksul.
Uue makromajandusliku seire ja koordineerimise mehhanismi puhul ei näe nõukogu konkreetselt tööhõivet ja sotsiaalset kaitset lihtsalt tulemustena, mida uus makromajandusliku seire raamistik mõjutab, vaid ka teguritena, mis elavdavad lähi- ja keskpikas perspektiivis makromajanduslikku ning eelarvekasvu. See on oluline, kui tahame vältida tasakaalustamata makromajanduslikku raamistikku ja säilitada institutsionaalset tasakaalu, mida lepingutega taotletakse.
Nõukogu valmidus edendada artiklit 9 praktikas on samuti ilmne Euroopa semestris, mis peab kajastama integreeritud lähenemisviisiga tasakaalustatud positsiooni Euroopa 2020. aasta strateegia ning stabiilsuse ja kasvu pakti vahel. Artiklis 9 sisalduvad põhimõtted peavad seetõttu kohalduma kõikidele nendele dokumentidele ja seadusandlikele meetmetele, nii et neist kujuneks integreeritud tervik.
Seda silmas pidades tegi nõukogu oma tööd kahes järgus. Esimeses järgus seisnes nõukogu töö Euroopa tööhõivestrateegia väljatöötamises, mis on sätestatud lepingus ja uues majanduse juhtimise raamistikus. Nõukogu määratles 21. oktoobril vastuvõetud järeldustes Euroopa tööhõivestrateegia koha majanduse juhtimises.
Teises järgus, 6. detsembril toimunud Euroopa Ülemkogul, võttis nõukogu tööhõive ja sotsiaalpoliitika mitmepoolseks seireks vastu uue vahendi, ühtse hindamisraamistiku, mis võimaldab paremini seirata liikmesriikide tööhõive- ning sotsiaalse integratsiooni poliitikat ja seega tagada, et neid mõõtmeid võetakse paremini arvesse Euroopa tasandil.
Neid uusi vahendeid tuleb rakendada makromajandusliku seire ennetavas järgus, nii et pöörataks piisavalt tähelepanu tööturgude olukorrale ja sotsiaalsetele probleemidele, mis võivad ohustada majandus- ja rahandusliitu. Need on mõistagi kesksed vahendid Euroopa 2020. aasta strateegia teemaseireks.
Nõukogu meenutas samuti, et kavatseb panustada nii teemaseiresse lähtuvalt Euroopa 2020. aasta strateegia viiest põhieesmärgist kui ka makromajanduslikku seiresse, kuna mõlemad raamistikud on tihedalt seotud. Ja vastusena eesistujariigi Belgia palvele esitas sotsiaalkaitse komisjon arvamuse Euroopa 2020. aasta strateegia sotsiaalse mõõtme kohta, milles ta rõhutab sünergia vajadust Euroopa 2020. strateegia prioriteetide ja Euroopa Ülemkogu seatud eesmärkidest moodustatud jagamatu terviku vahel.
Märgiksin samuti, et nõukogu viitas artiklile 9 teistes järeldustes: järeldustes pensionite kohta ja nõukogu järeldustes üldist huvi pakkuvate sotsiaalsete teenuste kohta.
Austatud juhataja, parlamendiliikmed! Meie arutelu täna pärastlõunal võimaldab meil käsitleda majanduse juhtimise ja iseäranis selle sotsiaalsete tahkudega seonduvaid küsimusi. Nõukogu eesistujana kuulan loomulikult tähelepanelikult teie sõnavõtte ja ootan pikisilmi viljakat seisukohtade vahetust, mis aitab meid kõiki edaspidistel läbirääkimistel.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Lissaboni lepingu artikkel 9, millele viitate, määratleb tõepoolest Euroopa sotsiaalse majandusmudeli eritunnused. Kui loete meie Euroopa 2020. aasta strateegiat, näete, et see tugevdab sõnaselgelt just seda Euroopa mudelit, ühendades jõupingutused tulemuslikkuse parendamiseks sellistes valdkondades nagu tööjõus osalemine, elukestev õpe, tööjõu kohanemisvõimelisus ning liikuvus ja sotsiaalne kaasatus.
See aga ei kujuta piisavat vastust raskete katsumuste ajal, mil Euroopa kriisikliima mõjutab negatiivselt või isegi rängalt reaalmajandust, riikide rahandust, tööturgu ja elukvaliteeti Euroopas. Kriisiga ilmnenud proovikivide ületamiseks on komisjon käivitanud mitu poliitikaalgatust. Meie finantssüsteemi stabiilsuse tugevdamiseks on EL leppinud kokku finantsregulatsiooni uutes põhialustes. Seda on parlamendis arutatud. Teiseks on komisjon pakkunud riikide rahanduse ja makromajanduslike tasakaalustamatustega seotud proovikivide ületamiseks välja majanduse juhtimise kõikehõlmava tugevdamise Euroopa Liidus, teie küsimuses viidatud õigusaktide paketi.
Nagu teate, sisaldab pakett ettepanekuid lahendada ülemäärane riigivõlg senisest tõsisemal viisil, määratledes rahuldava tempo võla vähendamiseks. Samuti pakutakse välja miinimumnõudmised riiklikele eelarveraamistikele tagamaks, et need on kooskõlas lepingust tulenevate kohustustega, ja lisaks ka seiresüsteem makromajanduslike tasakaalustamatuste puhuks, nagu suured jooksevkonto puudujäägid või eluasemeturu mullid. Rõhutatakse ennetamist ja ettevaatlikkust, et tagada majanduslanguse aegadeks parem ettevalmistatus. Uue raamistiku tõsiseltvõetavuse tagamiseks pakub komisjon välja mitmeid sanktsioone, mis tuleks rakendada varakult.
Väljapakutud õigusaktide kandev filosoofia on, et need peaksid aitama liikmesriikidel järgida distsiplineeritud poliitikat ja rajada alus stabiilsetele kasvunäitajatele pikas perspektiivis, mis on ülioluline Euroopa kodanike heaoluks, aidates samal ajal oluliselt kaasa kriiside ennetamisele tulevikus.
Arvestades praegust majanduslikku olukorda, on tõeliselt oluline, et majanduse juhtimise raamistik hakkaks toimima võimalikult pea. Mõjuhindamise puhul valmistati valitsusreformid ulatusliku analüüsiga ette 2008. aastal uurimuses EMU@10. Niinimetatud ELi semestri uue halduskorra struktuurid 2010. aasta mais ja juunis väljakuulutanud komisjoni teatiste ettevalmistamisel ja järeltegevustes arutas komisjon samuti oma ettepanekut paljude sidusrühmadega, sealhulgas Euroopa Liidu ja nõukoguga, ning edendas nende küsimuste jõulist, laiapõhjalist arutelu. Ja muidugi arendasime ettepanekuid varasemate tulemuste ja omandatud õppetundide valguses.
Ja mis need olulisemad õppetunnid on? Olulisem õppetund on, et ennetavad meetmed on palju väärtuslikumad kui korrigeerivate sanktsioonide kehtestamine riigile, mis on juba raskustes. Seetõttu on meie rõhuasetus riikliku poliitikakogumi positiivsel mõjutamisel, millel on vastutus - ja siinkohal on tegemist tõelise vastutusega - kompromissi eest reaalmajanduse taastumise ja kasvu ning kokkuhoiu ja riikide rahanduse tugevdamise vahel.
Euroopal on tarvis mõlemat.
Elisabeth Morin-Chartier
Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik! Jätkuna Pervenche Berèsi küsimusele sooviksin keskenduda majandusmudelile, millele toetume meie, Euroopa Rahvapartei (kristlike demokraatide) fraktsioon: sotsiaalsele turumajandusele. See tähendab, et peame suunama kõik oma jõupingutused mitte ainult kriisi likvideerimisele ja vaesusega võitlemisele, vaid, mis veelgi olulisem, mõnede oma täna kõrvale jäetud Euroopa kaaskodanike sotsiaalsele kaasamisele.
Sotsiaalse kaasatusega tuleb tegelda nüüd, et tagada ühest küljest, et need kaaskodanikud suudavad uuesti töö leida, mis tähendab töökohtade loomist kriisiga võitlemiseks, ja teisest küljest, mis on väga oluline, tagamaks, et tulevikus on meil võimalikud koolitusprogrammid - esmase koolituse algatused ja elukestva õppe algatused - igas liikmesriigis, mis võimaldab meie Euroopa kaaskodanikel kohaneda tuleviku töökohtade, neile vajalike uute kvalifikatsioonide ja Euroopa 2020. aasta strateegias eeldatava kvalifikatsioonide taseme tõusuga.
Artiklist 9 lähtuvalt on selgelt näha, et lisaks kõigele, mida tehakse finantssüsteemide tasandil, on väga oluline panustada arengusse, et meie kaaskodanikke koolitataks ja et neil oleks võimalik kujuneda sidusrühmaks ühiskonnas seetõttu, et nad on ühiskonnas aktiivsed, ja aktiivsus tähendab koolitatust ning valmidust asuda tuleviku töökohtadele.
Esitan seetõttu üleskutse, et komisjoni poliitika vastaks sellele eesmärgile, sest muidu kaotame silmist eesmärgi saavutada tugeva sotsiaalse ühtekuuluvusega Euroopa.
Antolín Sánchez Presedo
fraktsiooni S&D nimel. - (ES) Austatud juhataja! Nõukogu ja komisjoni esindajad! Head kolleegid! Viimase 50 aasta jooksul on meie majanduse vastastikune sõltuvus kasvanud ühes meie majanduspoliitika vastastikuse sõltuvusega.
Kodanike silmad on Euroopa Liidul; nad teavad, et Euroopa integratsiooni protsessiga on asetatud nende elude paljud tahud EL institutsioonide vastutuse alla: paljud otsused tehakse ühiselt.
Paljude liikmesriikide traditsioonilised vahendid on liikunud Euroopa tasandile ja kõik tunnistavad, et majanduspoliitika on küsimus, mis pakub Euroopa tasandil üldist huvi. Euroopa Liit on seetõttu kriisi fookuses: kõik silmad on ELil.
Meil ei ole käes, nagu mõned ütlevad, nn kriisijärgne stsenaarium. Parimal juhul on meil võib-olla käes nn langusejärgne stsenaarium. Selleks aastaks prognoositav kasv on madal ja ebaühtlane ning probleem on, et järgmise aasta prognoosid osutavad ikka veel, et kasv võib pisut väheneda. Töötute arv Euroopa Liidus on hetkel 23 miljonit. Kriis on tekitanud märkimisväärse sotsiaalse lõhe ja avaldanud lisaks survet riigi rahandusele ning isegi seadnud ohtu euro tuleviku.
Oluline on, et tugevdame Euroopa Liidu majanduse juhtimist, et reageerida kriisile ja tagada ELi projekti tulevik. Nende üldiste katsumuste ületamiseks on meil tarvis taastada kasv ja tööhõive, muuta majanduse mudelit ning edendada üleilmset säästvat arengut ning me peame seda tegema, tagades samal ajal Euroopa sotsiaalse mudeli tuleviku.
Esimesest majanduskriisist 1929. aastal oleme õppinud, et ametiasutustel on kohustus taastada kasv ja tööhõive; teisest majanduskriisist, mis oli Euroopa ülesehitamine pärast teist maailmasõda, et uus Euroopa tuleks ehitada sotsiaalse õigluse alustele. Kumbagi õppetundi ei tohi unustada ja mõlemad neist peavad etendama lahutamatut osa jätkusuutliku Euroopa tulevikust.
Meie ELi liikmesriikide toimimise lepingu artiklis 9 seisab, et oma "poliitika ja meetmete määratlemisel ning rakendamisel võtab liit arvesse kõrge tööhõive taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise, sotsiaalse tõrjutuse vastase võitluse ning hariduse, koolituse ja inimeste tervise kaitse kõrge tasemega seotud nõudeid.”
Seetõttu ei ole küsimus vaid kokkuhoius. Kokkuhoid võib põhjustada majanduse kokkutõmbumist. Meil on tarvis poliitikat, mis edendab ka kasvu, teisisõnu vastutustundlikut poliitikat. Samuti ei ole küsimus selles, kas kõigepealt kasvada ja hiljem jaotada: oleme saanud teada, et jaotamine soodustab kasvu. Samuti ei ole küsimus selles, kas kõigepealt areneda ja hiljem rahuldada kodanike põhivajadused: oleme saanud teada, et haridus, tervishoid, sotsiaalkindlustus ja avalikud teenused on ühiskondade arenemise seisukohast olulised. Kui need ei toimi, kujutavad need kulusid, mis koormavad meie ühiskonna tulevikku, aga terve majandus ei ole haiges ühiskonnas võimalik.
Tõstatame seetõttu järgmised küsimused: kas tulevane majanduse juhtimist puudutav õigusraamistik peab olema kooskõlas sotsiaalse Euroopa mudeli ja ELi toimimise lepingu artikliga 9? Kas tõeline mõjuhindamine on olemas? Lõpuks, kas soovime tõepoolest just seda, et president Barroso teostaks oma pühendumust sellele, et sotsiaalne mõju oleks olemas, ning teeks selgelt teatavaks, et Euroopal on tarvis uut sotsiaalset pakti, nii eelarve- kui ka tööhõivestandardite puhul, mudelit, mis tagab tööhõive, õigluse, vastutuse keskkonna eest ja üleilmse arengu? Mis tahes muust reformist ei piisaks.
Marian Harkin
fraktsiooni ALDE nimel. - Austatud juhataja! Kui kutsusin valijaid üles hääletama Lissaboni lepingu poolt, esitasin Iiri kodanikele kümme põhjust Lissaboni poolt hääletamiseks. Üks nendest oli sotsiaalne klausel, artikkel 9.
Mitmel puhul siin istungisaalis ja mujal olen palunud, et komisjon ning nõukogu rakendaks nüüd artiklit 9 oma ettepanekutes ja selles, kuidas nad juhivad majandust ning reageerivad praegusele majanduskriisile, mis paneb nende pühendumuse sotsiaalsele klauslile tõeliselt proovile. Näeme reageeringu ilminguid Iirimaal, kus alampalka on kärbitud ühe euro võrra tunnis ja kus on samuti kärbitud invaliidsustoetusi ning toetusi pimedatele. Mida tähendavad nendele kodanikele nüüd artiklis 9 sisalduvad fraasid "sotsiaalse tõrjutuse vastane võitlus” või "piisava sotsiaalse kaitse tagamine”?
Muidugi võite öelda, et tegemist on Iirimaa siseasjaga, kuid ei ole. Kokkuhoiu parameetrid Iirimaal seadis EL ja meie valitsus saadab teile igakuiseid raporteid. Kas meenutate neile artiklit 9, kui laekub raport alampalga kärpe kohta? Miks on see juhtunud? See on juhtunud selle pärast, et Iiri ja Euroopa pangad tegelesid laenude hoolimatu andmise ning võtmisega otse Euroopa Keskpanga nina all.
Intressimäärad, mida nüüd Iirimaalt laenude eest võtate, on tänaste ajalehtede andmetel 3% kõrgemad kui need, mida võeti Lätilt, Rumeenialt ja Ungarilt. Kontrollikoja esindajad ütlevad, et puudub pretsedent, et EL oleks võtnud laenudelt sellist marginaali. Kas võin paluda, et kinnitaksite või eitaksite seda olukorda? Kui see vastab tõele, selgitage palun mulle, nii et saaksin selgitada Iiri kodanikele, kuidas sotsiaalne klausel nende seisukohast toimib. Olukord on Iirimaale spetsiifiline, kuid kui see kujutab malli teistele raskustes liikmesriikidele, siis on artikkel 9 surnud.
Philippe Lamberts
Austatud juhataja! Minu sõnavõtt on lühike. Kui vaatame täna rakendatavat poliitikat, siis laialt võttes on kulutuste kärbe 80% ja uue tulu kasv 20% ning minu arvates on selline hinnang leebe.
Kõik teavad väga hästi, et kui riiklikke kulutusi kärbitakse 80%, siis esimesena maksavad kõige haavatavamad inimesed meie ühiskondades. Seetõttu sooviksin jagada teiega oma nördimust, tuues näiteks kaks kontrasti: esimene on kontrast, mida näen ühest küljest majanduse juhtimise ja teisest küljest ELi 2020. aasta strateegia vahel.
Majanduse juhtimine nõuab karmi viivitamatut tegutsemist ja rangeid eeskirju, mis on siduvad. ELi 2020. aasta strateegial on tõepoolest head kavatsused, eriti vaesuse vähendamine, kuid tegemist on pehme vabatahtliku valikuga ning valitsused järgivad seda ainult juhul, kui nad tõepoolest tahavad ja neil selleks aega on. Selles ei ole midagi siduvat. Minu arvates on tegemist õigustamatu ning seetõttu artikli 9 mõttega kokkusobimatu kontrastiga.
Teine kontrast eksisteerib ühest küljest majanduse juhtimise küsimuse ja teisest küljest riiklike kulutuste küsimuse vahel. Riiklikke kulutusi tuleb vähendada kiiresti või muidu ootab meid katastroof. Võlga tuleb vähendada maksimaalselt 20 aastaga ja võimaluse korral varem, kuid mõjuhindamiseta me selle üle eriti ei mõtle.
Mis puudutab uue tulu teenimist - koosneb ju eelarve igal juhul nii tulust kui ka kulust - maksudega finantstehingutelt, maksudega energialt ja ettevõtte tulumaksu konsolideeritud alusega, ütleme: "Oot, vaja on hindamist, peame arvestama mõju, me ei tohi teha liiga palju. Mõelgem järele, ärme kiirusta, hinnakem...” Ma tõesti ei saa aru, miks ühest küljest peame tormama täiskiirusel edasi, muretsemata mõju üle, kuid teisest küljest liigume aeglaselt ja võtame aega mõtlemiseks, samal ajal kui inimesed vahepeal selle hinda maksavad.
Minu arvates näitavad need kontrastid kõigile, et artiklil 9 ei ole nii palju kaalu, kui majanduse lähenemist käsitlevatel artiklitel Euroopa Liidu lepingutes, ja see on minu arvates kontrast, mille peame lahendama, kui soovime oma kodanike usalduse tagasi võita.
Proinsias De Rossa
Austatud juhataja! Tahan küsida komisjonilt, kas ta esitaks täiskogule konkreetse määratluse selle kohta, kuidas ta kavatseb artikli 9 ellu rakendada. Me ei kuule kunagi, et ta räägiks selle makromajanduslikust seirest, mida liikmesriigid teevad Euroopa sotsiaalse poliitika ja eesmärkide saavutamiseks.
Tahan, et ta ütleks meile, kas kavatseb kasutada seda lihtsalt mõjuhindamisena, st et ta loodab, et tema mõõtmistel ei ole sotsiaalset mõju. Sellest ei piisa, sest artikli 9 mõte on edendada Euroopa Liidu eesmärke, nagu need lepingu artiklis 3 visandatud on. Ei piisa lihtsalt sellest, et mõju ei ole - peab olema positiivne mõju. See on komisjoni kohustus ja ta peab lepinguid rakendama.
Tahan käsitleda ka üldist huvi pakkuvate sotsiaalset teenuste küsimust, mille raportöör ma olen. Ei ole absoluutselt mingit kahtlustki, et praegune kriisist väljumise strateegia, mida komisjon teostab, hävitab liikmesriikides üldist huvi pakkuvad sotsiaalsed teenused. Selle tõenduseks tarvitseb vaid vaadata vastastikuse mõistmise memorandumit, mille komisjon on sõlminud Iiri valitsusega. Leheküljel 2 seisab, et 2011. aastal rakendatakse ellu jooksvate kulutuste vähendamine veidi üle kahe miljardi euro, sealhulgas sotsiaalkaitse kulutuste kärped, avaliku teenistuse töötajate arvu vähendamine, olemasolevate avaliku teenistuse pensionide vähendamine progresseeruval alusel, üle miljardi euro muid kulusääste ja riiklike kapitalikulutuste vähendamine ligi kaks miljardit eurot võrreldes olemasolevate kavadega 2011. aastaks.
Millist muud mõju võib see avaldada peale üldist huvi pakkuvate teenuste ja eriti üldist huvi pakkuvate sotsiaalteenuste hävitamise? Seega, kus on artikkel 9? Kus oli artikkel 9, kui komisjon rääkis leppe üle läbi kokkuvarisemise äärel tõhusa Iiri valitsusega?
Küsiksin komisjonilt samuti, millal ta kavatseb esitada siin täiskogul selle vastastikuse mõistmise memorandumi, mille ta Iiri valitsusega allkirjastanud on? Tal on kohustus seda teha Lissaboni lepingust lähtuvalt. Millal me seda näha saame? Millal saame võimaluse seda siin arutada?
Üks selle lepingu teistest tahkudest, mida täna hommikul mainisin, on komisjoni nõudmine, et alampalka Iirimaal vähendataks 2000 eurot aastas. Kordan, alampalka. Lissaboni lepingus kuulutatakse, et meil peab olema piisav sotsiaalkaitse, et peame ergutama inimesi edasi töötama, et peame kõrvaldama vaesuslõksud jne, jne, jne ning ometi vähendame alampalka 2000 eurot aastas. Mida muud see teeb peale inimeste väljaajamise töölt suhtelisse sõltuvusse hoolekandest?
Need on küsimused, millele komisjon vastama peab. Me ei taha rohkem rumalusi. Aitab plámás'ist! Aitab euroargoost! Tahame selgeid vastuseid selle kohta, kuidas komisjon kavatseb rakendada lepingu artiklit 9 majanduse juhtimises ja selles, kuidas ta korraldab liikmesriikidega kriisist väljumise strateegiat.
Salvatore Iacolino
(IT) Austatud juhataja, nõukogu eesistuja, volinik! Ei ole kahtlustki, et jääda valvsaks majanduse juhtimise küsimuse suhtes on Euroopa Parlamendi absoluutne õigus ja sobiv eesmärk.
Küsimuses mainitud artikkel 9 on täielikult kooskõlas vajadusega arvestada väga hoolikalt kõike, mis üksikkodanikku puudutab.
Täna võeti vaevalt mõne tunni eest vastu oluline õigusakt, milles tunnistatakse kodanike õigusi esitada seadusandlik algatus, seada ülimuslikuks nende õigus kodakondsusele.
Suurem stabiilsus tähendab rohkem kontrollisüsteeme, operatiivset ja tõhusat sekkumist ning konkurentsivõime maksimaalset ärakasutamist. Rangus tuleb ühendada efektiivsuse ja sisuga. Sotsiaalkaitse on tihedalt seotud tegeliku tahtega luua töökohti olukorras, nagu meie endi oma, mis on eriti keeruline.
Sel põhjusel on meil tarvis arutada seda - ja arutada seda sisuliselt - kõikide sidusrühmadega.
Kyriakos Mavronikolas
(EL) Austatud juhataja! Lubage mul öelda, et küsimus majanduse juhtimisest ja eesmärkidest, mida see seab, eriti lähtuvalt Lissaboni lepingus sätestatust, tõstatab konkreetseid küsimusi selle suhtes, kas rakendatakse majandust, mis sihistab keskkonnasõbralikku kasvu, ja kas rakendatakse majandust, mis ennetab töötust, eriti noorte seas.
Sooviksin viidata Küprose Vabariigile, mis on nüüd vaatluse all. Rakendatavad meetmed, eriti saarel üles kasvavate noorte põlvkondade huvidega vastuolus olevad meetmed, teevad kõike muud peale pääsetee pakkumise nõuetekohase sotsiaalpoliitika ja sotsiaalse olukorra paranemise jaoks.
Nikolaos Salavrakos
(EL) Austatud juhataja! Raportis, mis käsitleb töötust Euroopas 2010. aastal, tõstetakse esile asjaolu, et kriisi koormat on kandnud noored ja et noored on silmitsi üha arvukamate probleemidega, kuna töötus puudutab peamiselt 15-24aastaste vanuserühma. Ei piisa probleemi tuvastamisest; meil on vaja see lahendada. Meil on Euroopa Liidus kolm miljonit töötut. Volinik, öelge mulle palun, mis me selle suhtes ette võtame? Minu seisukoht on, et jõupingutused, mida te probleemi dokumenteerimisel teinud olete, on positiivsed, kuid probleemi on tarvis lahendada ja teil on etendada ajalooline roll. Kreeka, minu päritoluriigi seisukohast on murettekitav, et töötus kuni 24aastaste noorte seas on küündinud 27,5%ni, mis on hämmastav ja väga ohtlik näitaja; ja kõige murettekitavam on, et töötuse määrad ei lange, samal ajal kui omandatakse rohkem formaalseid kvalifikatsioone. Nagu teate, ei ole tööhõive pelgalt elatis; see on inimväärikuse alus. Meil on tarvis anda oma noortele väärikus.
Andreas Mölzer
(DE) Austatud juhataja! Ajakirjanduses on hiljuti avaldatud, et raskustes oleva Saksa panga HRE direktoritele on antud õigus hiiglaslikele pensionitele üksnes pärast kahe aasta pikkust töötamist seal ja lepingute alusel, mis koostati pärast seda, kui pank oli juba saanud tohutu suures summas riigiabi. See kinnitab Euroopa Liidu kodanike veendumust, et raha lihtsalt loobitakse pankades, samal ajal kui tavainimeste suhtes kehtestatakse rangeid kokkuhoiuprogramme.
Lissaboni artiklis 9 viidatakse kõrgele tööhõive tasemele, piisava sotsiaalse kaitse tagamisele. Nende Euroopa inimeste jaoks, keda finants- ja majanduskriis on raskelt tabanud ja keda nüüd sunnitakse kokku hoidma, tundub see täiendava solvanguna. Näiteks kui pensionireform Ungaris pööratakse tagasi ja kodanikud peavad pöörduma tagasi riikliku pensioni juurde ehk kaotama 70% oma pensioniõigustest, siis on selge, et läbi ELi on puhumas jäine tuul. Istungjärgul toimunud arutelul euroala tuleviku kohta selgitas nõukogu ametis olev eesistuja, et Dublinis toimunud sündmused tõid esile majanduspoliitika kontrollmehhanismi tähtsuse ELis. Minu arvates on tegemist täiesti vastupidise juhtumiga. Meil on liiga palju tsentralismi ja liiga palju kooskõlastatust.
Janusz Lewandowski
komisjoni liige. - Austatud juhataja! Et kaitsta seda, mida nimetatakse Euroopa sotsiomajanduslikuks mudeliks, peame kohandama Euroopa mudelit reaalsusele, nimelt ülemaailmsetele katsumustele ja kriisile Euroopas. Kui soovime kaitsta seda mudelit, ei saa see jääda samaks.
Oluline eeldus, mida on juba mainitud, on järgmine - see on põhifilosoofia: turgude konsolideerimine ja nende usalduse tagasisaamine on stabiilse jätkusuutliku kasvu ja töökohtade alus. See on oluline Euroopa kodanike tulevase heaolu suhtes.
Viidates konkreetselt Marian Harkini ja Proinsias De Rossa esitatud küsimustele - kolleeg De Rossa on Iirimaale orienteeritud -, kehtestame selle suhtes sama määra nagu IMF. Me ei ole kohustatud avalikustama oma Iirimaa valitsusele koostatud memorandumit. Ma pean ütlema, et ei ole midagi antisotsiaalsemat, kui tekitada puudujääki ja võlgnevust, mis nõutakse sisse Euroopa kodanike tulevastelt põlvkondadelt. Ei ole midagi vastutustundetumat kui panganduspraktikad, mis muudavad panganduse probleemi riigi võlaprobleemiks. Need on antisotsiaalsed, vastutustundetud toimingud ja me ei saa süüdistada komisjoni nende eest.
Me tunnistame, et nii paljudes riikides rakendatud kokkuhoiumeetmete ning selle poolt sotsiaalsele kaasatusele ja vaesuse tasemele avaldatava mõju vahel on selge pinge. Me tunnistame seda ja seetõttu vajame mõju hinnanguid ja arutelusid selle üle. Sellist arutelu on peetud siin parlamendis.
Jällegi, meie põhifilosoofia on see, et just ennetamine on oluline. Ennetamine tähendab seda, et peaksime mõjutama poliitika kompleksi riigisisesel tasemel. See poliitika kompleks riigisisesel tasemel vastutab peamiselt kokkuhoiu ja kasvu kompromissi eest. See on peamine vastutus, kuid peame mõjutama seda poliitika kompleksi riigisisesel tasemel selliselt, et püüda takistada Euroopa tuleviku rajamist võlgadele ja puudujäägile, sest see ei vii mitte kuhugi.
Olivier Chastel
nõukogu eesistuja. - (FR) Austatud juhataja, volinik! Head kolleegid! Nagu mõistsite minu esimesest kõnest, on nõukogu väga hästi teadlik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 9 järgsetest kohustustest, mis puudutab vajadust võtta arvesse selliste nõuete üldist aspekti, mis on seotud tööhõive kõrge taseme edendamise, piisava sotsiaalse kaitse tagamise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega, samuti hariduse, koolituse ja inimõiguste kaitse kõrge taseme saavutamisega. Neid kohustusi järgitakse nõuetekohaselt ja seda tehakse ka edaspidi kogu nõukogu töös.
Arvestades selle kohustuse universaalsust, on see nõutav ka majanduse juhtimise valdkonnas. See kohaldub president Van Rompuy juhitud töörühma raportis sisalduvate tulemuste suhtes, mille oktoobris kokku tulnud Euroopa Ülemkogu täielikult heaks kiitis. Samuti kohaldub see kuue seadusandliku ettepaneku suhtes, mis valmisid töörühma töö tulemusena, mida komisjon esitas aruteluks 29. septembril.
Sellele vaatamata ei nõua vastavus artiklis 9 toodud kohustustega ametlikku sotsiaalse mõju hindamisprotseduuri. Nende nõuete arvesse võtmine on meie kohustus, see kehtib nii nõukogu kui ka parlamendi suhtes, eriti seetõttu, et meie institutsioonide ülesanne on määrata kindlaks Euroopa Liidu poliitika ja töö. Ja nõukogu võtabki neid arvesse.
Juhataja
Arutelu on lõppenud.
Kirjalikud avaldused (kodukorra artikkel 149)
Nikolaos Chountis
kirjalikult. - (EL) Komisjoni ette pandud majanduse juhtimismeetmetega nähakse ette rangem distsipliin stabiilsuse ja kasvu paktis ning eelarve järelevalves, tehes ettepanekud nn distsiplineerimata liikmesriikide suhtes trahvide kehtestamise kohta. Teisisõnu on see halvim versioon retseptist, mis viis ELi kriisi ja majandussurutisse ning halvendas drastiliselt selle sotsiaalseid probleeme. Komisjoni valitud tee koos nõudega institutsionaalsete muudatuste järele halvendab sotsiaalset ja piirkondlikku ebavõrdsust. Seetõttu on minu kaasparlamendiliikmete küsimustes käsitletud väga kahetsusväärsed sotsiaalsed mõjud teadaolev tõsiasi. Veelgi enam, me juba näeme seda mõju praktikas ja töötajad maksavad nende eest, mitte ainult kindlates Lõuna-Euroopa riikides, vaid ka kogu ELis. Euroopa Liit peab seisma vastu sellele poliitikale, mis peale rangete kokkuhoiumeetmete ja töötajate õiguste kärpimise õõnestab enda rolli ja riigisiseste parlamentide rolli. Teisisõnu õõnestab see ELi institutsioonide valitud esindajate rolli, mis peaks siiski oma nõudmistes näitama üles suuremat teadlikkust kodanike võitlusest.
