A kkv-k finanszírozását támogató uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati aspektusai a következő programozási időszakban (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont a Bizottság nyilatkozata a kkv-k finanszírozását támogató uniós eszközök felülvizsgálatának gyakorlati aspektusairól a következő programozási időszakban.
Antonio Tajani
Elnök úr, tisztelt kollégák! A kérdés a következő: "Hogyan kívánja segíteni a Bizottság a kisvállalkozókat abban, hogy hozzájussanak a növekedésükhöz szükséges finanszírozáshoz?”. Az Európa 2020 stratégiában a Bizottság azt az ígéretet tette, hogy a tudáson és innováción alapuló fejlődésre fog koncentrálni. Az új vállalkozásokat beindító, új ötletekkel előálló vállalkozók munkahelyeket teremtenek és ösztönzik a növekedést. Arra kell törekednünk tehát, hogy rendelkezésükre álljanak az ehhez szükséges eszközök, ideértve természetesen az innovációhoz szükséges finanszírozást is. Nem hangsúlyozhatom elégszer, hogy sem növekedés, sem versenyképesség nem létezhet innováció nélkül.
A Bizottság elsősorban a kutatásra és az információra kívánja helyezni a hangsúlyt javaslataiban. Amint a kutatás- és innovációfinanszírozás jövőjéről szóló zöld könyv is illusztrálja - amelyet az Európai Bizottság az elmúlt héten fogadott el -, a Bizottság közös eszközök segítségével próbálja meg leegyszerűsíteni az ilyen programok kezelését. Amellett, hogy egyszerűsítik az irányítást és kapcsolatainkat partnereinkkel, az ilyen közös eszközök a piac jobb átláthatóságát is biztosítják. A jövőben tehát az egyszerűsítés és a rugalmasság áll majd munkánk középpontjában, amellyel a kis- és középvállalkozások (kkv-k) növekedését és támogatását kívánjuk elősegíteni.
Elengedhetetlen, hogy minden, de kiváltképpen a növekedésre alkalmas európai vállalkozás hozzáférhessen a programokhoz és a közös finanszírozáshoz. Meggyőződésem, hogy ezt csak úgy tudjuk elérni, ha a kkv-knak szóló programokat az eddig elkönyvelt tapasztalatok alapján a növekedést és versenyképességet célzó egyetlen közös programmá szervezzük át, főként azt szem előtt tartva, hogy rugalmasan tudjunk reagálni a következő programozási időszakban várható piaci és gazdasági változásokra.
Másodsorban, a Bizottság a finanszírozási eszközökre kíván koncentrálni javaslataiban. Más szóval, a támogatásokon alapuló kultúrát egy olyannal szeretnénk felváltani, amely inkább a vállalkozások részére történő hitelnyújtásra helyezi a hangsúlyt. Ez a megközelítés természetesen azoknak kedvez, akik képesek jól megalapozott üzleti tervet felmutatni. Kiindulópontként mindenképpen támaszkodhatunk a versenyképességi és innovációs program (CIP) keretében biztosított kockázatitőke-garanciák és befektetések eredményességére. Ezek az eszközök igen sikeresnek bizonyultak. Eddig több mint 100 000 kkv-t támogattunk, és a program végére ez a szám több mint 300 000-re fog emelkedni.
Hangsúlyoznom kell továbbá, hogy az Unió kockázatitőke-befektetéseinek első generációja teszi ki a tőkebefektetések 98%-át, ami még nagyobb jelentőséggel bír, ha tekintetbe vesszük, hogy mindössze 2% finanszírozással milyen sok európai kkv növekedését segíthettük elő. Emellett az is fontos szempont, hogy ezúttal nem bürokratikus eszközökről beszélünk. Szabadon hozzájuk lehet jutni a bankokból és a kockázatitőke-alapokból. Röviden, az igénybevételükhöz nincs szükség Brüsszel engedélyére. Tudjuk, hogy a kkv-k nagyra értékelik az ilyen eszközök rugalmasságát és könnyű elérhetőségét.
Azt is szeretném kiemelni, hogy néhány nappal ezelőtt az Európai Tanács felkérte a Bizottságot, hogy állítson össze egy európai szintű kockázatitőke-programot. A Bizottság ezt meg is fogja tenni. Magunk is osztjuk a Tanács aggodalmát a kockázatitőke-piacok réseivel kapcsolatban. Tökéletesen tisztában vagyunk a hitelgarancia-programok hasznosságával is, amelyek számos kisvállalkozást segítenek. Biztosíthatom Önöket, hogy a Bizottság meg van győződve arról, hogy mind európai, mind regionális szinten szükség van a hitelgaranciákra. Ezért a Bizottság javaslatokat fog benyújtani egy, a kkv-k részére szánt összefüggő eszköztárról. Felkérjük tehát a strukturális alapok felhasználásával kapcsolatos együttdöntésben érdekelt tagállamokat, hogy csatlakozzanak hozzánk ebben a feladatban. Ez történt tehát eddig a jövőbeli pénzügyi programozással kapcsolatban.
Ugyanakkor szeretnék rávilágítani arra, hogy eközben a Bizottság sem ült ölbe tett kézzel. Tavaly október 28-án indítottam be a kkv-k finanszírozási fórumát, amelynek célja a kkv-finanszírozás előrehaladásának figyelemmel kísérése, a legjobb gyakorlat elősegítése és az új megoldások ösztönzése. Ez az állandó fórum rendszeres lehetőséget nyújt a kis- és középvállalkozások részére a hitelintézetekkel való megbeszélésekre. Ellenőrzés alatt tartjuk a piaci helyzetet és a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésének jogi kereteit. Tárgyalások folytak továbbá arról, hogy hogyan lehet európai piacot kialakítani a köztes pénzügyi eszközök számára, és örömmel számolhatok be Önöknek arról, hogy e téren is előrehaladást értünk el.
Végezetül, legalább ennyire fontos újra megvizsgálni a jogszabályi kereteket. Ennek kapcsán külön köszönettel tartozom kollégámnak, Michel Barniernek. Közleménye, "Az egységes piaci intézkedéscsomag felé”, jelentős kezdeményezésekre tesz javaslatot jogszabályaink eredményesebbé tétele érdekében, amelynek része a kockázatitőke-alapok egységes piacáról szóló jogszabály is. Éppen ez a közös célunk: hogy elősegítsük az egységes piacot, és hogy a lehető legkedvezőbb feltételeket biztosítsuk a növekedéshez, a versenyképességhez és a vállalkozói szellemhez.
Ami a bankok tőkekövetelményeit illeti a Bázel III. kapcsán - és ez ugyancsak Barnier biztos hatásköre -, a Bizottság 2011 júniusában teszi meg jogalkotási javaslatait. A Bizottság javaslata tartalmazza majd az intézkedések mikro- és makrogazdasági hatásainak felbecslését, amely a javaslatok jól átgondoltságát biztosítja mind időzítés, mind hatás tekintetében, és azt is figyelembe veszi, hogy mi történik a világ egyéb részein.
Végső soron a költségvetési hatóságon, az Európai Parlamenten és a Tanácson múlik, hogy eldöntse, hogyan használják fel az európai szinten rendelkezésre álló korlátozott költségvetési eszközöket. Világos, hogy mostanság, amikor szűkében vagyunk a finanszírozásnak, egyre fontosabbá válik a források minél körültekintőbb felhasználása. Meg vagyok győződve arról, hogy a pénzügyi eszközök hasznos szerepet fognak játszani az európai uniós források képzésében és a magánbefektetések mozgósításában.
Biztosak lehetnek abban, hogy a Bizottság folytatja a munkát annak érdekében, hogy a javaslataiban kiemelt szerepet kapjon a kkv-k fejlődésének jelentősége Európa jövője szempontjából. Higgyenek abban, ahogyan mi is hisszük, hogy a következő hónapokban, amikor azon dolgozunk, hogy végre kilábaljunk a válságból - és ennek része lesz a főbb ágazatok átszervezése is -, figyelembe kell vennünk azt a szerepet is, amelyet a kis- és középvállalkozások játszhatnak ebben. Véleményem szerint csakis ők képesek új munkahelyek teremtésére és így arra, hogy megbirkózzanak a pénzügyi válság szociális aspektusaival. Ők lesznek az az ugródeszka, amelyről elrugaszkodhatunk a gazdasági válságot követő új szakasz felé.
Bendt Bendtsen
Elnök úr! Először is szeretném megköszönni Tajani biztos úr nyilatkozatát. Azért döntöttünk úgy, hogy ma vitatjuk meg ezt a kérdést, mert most fontosabb, mint valaha, hogy gondoskodjunk az európai kis- és középvállalkozások finanszírozásáról. Senki nem kételkedhet abban, hogy a növekedés és az új vállalkozások beindulásának legfőbb akadálya a kkv-k finanszírozáshoz való korlátozott hozzáférése. Ez a helyzet a mostani gazdasági válsággal csak tovább romlott. Az európai bankoknál ma már sokkal nehezebb megfelelő finanszírozást szerezni. Az európai kkv-k sokkal szorosabban függenek a bankfinanszírozástól, mint például az amerikai vállalkozások.
Ráadásul hamarosan bevezetjük a Bázel III. szabályrendszerét; más szóval, új tőkekövetelmény irányelvünk van, amelyet meg kell megvalósítanunk. Fennáll a veszély, hogy ennek hatására még nehezebb lesz kockázati tőkéhez juttatni a kis- és középvállalkozásokat. Aggasztó, hogy a tőkére és kockázatra egyre érzékenyebben reagáló bankrendszer most még több fedezetet és még magasabb kockázati felárat követel. Mindkettő elégtelen finanszírozást és elveszett üzleti lehetőségeket fog eredményezni, ami végső soron munkahelyek elvesztéséhez vezet.
Európának versenyképesebbé kell válnia. Ezért azokat az uniós eszközöket kell erősíteni, amelyek a beruházásokat, az innovációt és a kkv-k fejlődését segítik elő. Arra szeretnék tehát felszólítani, hogy növeljék az innováció finanszírozására és a már meglévő eszközökre fordítható költségvetési forrásokat. A Bizottságnak természetesen gondoskodnia kell arról, hogy a programok következő generációja nagyobb hangsúlyt helyezzen a köztes pénzügyi eszközökre és a kkv-k meglévő pénzügyi támogatásai közötti jobb koherencia megteremtésére, más szóval, az olyan programokra, mint a versenyképességi és innovációs program (CIP), a strukturális alapok, a hetedik keretprogram stb. Végezetül csak annyit szeretnék hozzátenni, hogy a Parlament az elkövetkező hónapokban sokat fog foglalkozni ezzel a kérdéssel.
Edit Herczog
Elnök úr, biztos úr! Ma este én is az anyanyelvemen szeretnék beszélni, hogy a kis- és középvállalkozások nyomon tudják követni a hozzászólásomat. Annak idején a kis- és középvállalkozásokról szóló törvénycsomag három fő célkitűzést tűzött ki maga elé. Az egyik: segítsük a kkv-kat a nagyobb árbevételekkel, az európai piacokra kerüléssel és innovatív termékek piacra juttatásával. A második: érjük el a költségcsökkentést a bürokrácia csökkentésével. Erre kiváló példa a szolgáltatási irányelv. A harmadik célkitűzésünk pedig az volt, hogy a pénzeszközökhöz való hozzájutást egyszerűsítsük, könnyítsük meg a kkv szektor számára.
Az Európai Unión belül a kis- és közepes vállalkozások a GDP egyharmadát állítják elő. Ha így számoljuk, akkor az európai költségvetéshez is a kkv szektor mintegy egyharmadnyi összeggel járul hozzá. Ezzel szembe, hogyha megnézzük azt, hogy az Európai Unió költségvetéséből a kkv-k milyen részarányt képviselnek, akkor nem lehetünk elégedettek. Azt látjuk, hogy 2010 végéig mintegy százezer kkv kapott valamilyen bankgaranciát a CIP program keretében, ami nagyon sok, de 23 millió vállalkozáshoz nagyon kevés. Ez várhatóan fölmegy még 200 000 kkv-val, de a 23 millióhoz képest akkor is kevés. Sikerült mobilizálni 1,3 milliárd venture capitalt, de ez megint csak, hogyha a 23 millió vállalkozáshoz és a gazdasági értékükhöz hasonlítom, akkor nagyon-nagyon kevés. El kell tudnunk érni azt, biztos úr, hogy olyan eljárási rendet dolgozzunk ki az Európai Unión belül, ami egyrészt lehetővé teszi, hogy az EIB-ben elkülönített eszközöket a mostaninál sokkal könnyebben és sokkal hatékonyabban föl tudjuk használni. Másfelől el kell tudnunk érni az éves jelentések ösztönzésével, hogy a tagállamok maguk is ne csak szavakban, hanem tettekben is támogassák a kis- és középvállalkozói szektort.
Arra szeretnénk kérni Önt, biztos úr, az öt frakció nevében előterjesztett kérésünkkel, levelünkkel, amiben Önhöz fordultunk, hogy ne hanyagolja el ezt a vállalkozói kört, hiszen ez a vállalkozói kör az, ami a megszorító csomagok után a legnehezebb helyzetbe kerülve próbál fennmaradni. Itt várható legelőször a növekedés meglódulása és itt várható a foglalkoztatás növelése. Erről a Parlamentben mi támogatásunkról fogjuk biztosítani.
Olle Schmidt
Elnök úr, biztos úr! A Bizottságnak minden oka megvan arra, hogy ambiciózus legyen, lévén hogy Önök is, mi is, nagy kihívás előtt állunk. 20 millió kis- és középvállalkozásunk van; együttvéve ezek teszik ki az európai vállalkozások 99%-át. Gyakran emlegetjük, hogy az európai kisvállalkozások az európai gazdaság szíve és lelke. Ez igaz. De ez nem azt jelenti, hogy a kisvállalkozások nem nőhetnek nagyra. Szükség van tehát azokra a pénzügyi eszközökre, amelyeket nem csak képviselőtársaim, de Ön is megemlített, Tajani úr. Többek között a már rendelkezésre álló pénzügyi eszközöket kellene felhasználni. Jómagam annak a híve vagyok, hogy szükség lenne például a strukturális alapok jobb kihasználására.
Amint Bendtsen úr emlékeztetett rá, az európai kis- és középvállalkozások egyre több problémával szembesülnek. A Parlament számos szabályozást vezetett be a pénzügyi piacon, a legtöbbjüket teljes joggal. Ezek a szabályok azonban növelték a kisvállalkozások hitelezési költségeit is. Ezzel tisztában kell lennünk, és óvatosan kell bánnunk az újabb szabályok bevezetésével. Mindenesetre tisztában kell lennünk azzal, hogy végső soron milyen árat kell értük fizetni.
Bendtsen úr említést tett a Bázel III. kritériumokról is, amelyeket mindannyian ismerünk. Tajani biztos, Ön egyszerűségről és rugalmasságról beszélt, és úgy gondolja, hogy e tulajdonságokat kellene tükrözniük az uniós programoknak és pénzügyi eszközöknek is. Azt akarja, hogy vessünk véget a bürokráciának és a komplikált eljárásoknak. Csak nem gondolja komolyan, hogy a kisvállalkozások és alkalmazottaik is egyetértenek azzal, hogy az Európai Unió ezt teszi? Nem inkább arról van szó, hogy még több bürokráciát és még komplikáltabb eljárásokat hozunk létre? Szerintem teljesen új hozzáállásra van szükség ezen a téren.
Mint mondtam, 20 millió kisvállalkozás működik Európában; ugyanakkor Európában él több mint 20 millió munkanélküli is. Tudjuk, hogy növekedik a társadalmi kirekesztés és a szegénység, és hogy felvehessük ez ellen a harcot, nekünk is és a Bizottságnak is határozottan fel kell lépnünk annak érdekében, hogy pénzügyi eszközöket biztosítsunk a kis- és középvállalkozások részére, hiszen Európa-szerte náluk fognak létrejönni az új munkahelyek.
Ryszard Czarnecki
az ECR képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr! A gazdaságnak arról az ágazatáról beszélünk, amely abszolút életbevágó jelentőségű, hiszen együttesen a kis- és középvállalkozások az Európai Unió legnagyobb munkaadói. Több munkahelyet biztosítanak, mint a nagyobb vállalatok. A kkv-k ráadásul sokszor családi vállalkozások, és a gazdasági válság őket érintette a legsúlyosabban. Azt is megkockáztatom, hogy az ebben a szektorban elszenvedett erőveszteség szociális költségei abszolút alapvető fontosságúak. Még akkor is, ha a nagyobb cégek és a legnagyobb ipari lobbik nyilván sokkal hatásosabban tudnak felszólalni a saját érdekükben, a kkv-kat kell megvédeni, hiszen ezzel magukat az állampolgárokat és az adófizetőket védjük valamennyi EU tagállamban. Egy utolsó megjegyzés: szeretném határozottan hangsúlyozni, hogy az uniós tagállamok nem háríthatják át mindenért a felelősséget az Európai Unióra. Saját maguknak is gondoskodniuk kellene a kkv-kről, de jobbára nem ezt teszik. Ebben egyetértek Herczog asszonnyal.
Claudio Morganti
Elnök úr, hölgyeim és uraim! Az utóbbi években - és ebben a nemzetközi pénzügyi válság is szerepet játszott - a kis- és középvállalkozások egyre nehezebben kapnak hitelt és jutnak hozzá kölcsönökhöz akkor, amikor arra a legnagyobb szükségük lenne.
Az eszközök, amelyeket az Európai Unió a 2007-2013 közötti időszakra szóló pénzügyi kereten belül eddig alkalmazott, helyenként súlyos hiányosságokat fedtek fel, mint például a források és a lefedettség hiánya, a súlyos adminisztratív korlátok, nem beszélve arról, hogy a források többféle, egymástól eltérő cselekvési irányvonalak mentén szóródnak. Az új pénzügyi kerettel arra kell koncentrálnunk, hogy egyszerűsítsük a kis- és középvállalkozásokra vonatkozó szabályokat - azokat a szabályokat, amelyek a kisebb cégeket kiváltképpen hátráltatták -, és fontolóra kell vennünk az európai finanszírozáshoz való hozzáférés egyablakos ügyintézési pontjainak lehetőségét.
Szükség lesz rá, hogy ösztönzőket vezessünk be a hitelhez jutás elősegítését szolgáló új pénzügyi eszközök igénybevételéhez, hogy jól behatárolt hitelgarancia-programokat nyújtsunk, és hogy előnyben részesítsük a fejlesztés legnehezebb, kezdeti fázisában való segítségnyújtást, főként a különösen innovatív és technológiai vállalkozások esetében. Ezért tehát kiemelten kell törekednünk arra, hogy a lehető leginkább megkönnyítsük a dolgát annak az ágazatnak, amely több mint 100 millió főt foglalkoztat, és amely minden kétséget kizáróan a növekedés és a fejlődés legerőteljesebb motorja.
Dimitar Stoyanov
(BG) Elnök úr! Magam is egyetértek a Parlamentben érzékelhető általános vélekedéssel a kis- és középvállalkozásokkal kapcsolatban, és teljes szívemből egyetértek a most elhangzottakkal arról, hogy a gazdasági válság által legjobban sújtott vállalatok a kkv-k.
Egyetértek Czarnecki úrral is, aki elmondta, hogy leggyakrabban kis, családi vállalkozásokról van szó, amely a családok jövedelmének zömét biztosítja. Ha egy nagyvállalatot érint a válság - és tudjuk, hogy ők is megszenvedték a mostani krízist -, csak a nyereségük csökken. De ha egy kisvállalkozást sújt, a vállalkozástól függő család létfontosságú bevételi forrástól esik el.
Ezért azt szeretném kérni, hogy bármilyen változtatást is hozunk, óvatosan járjunk el, mert akár a jobbra, akár a balra hajló intézkedések hátrányos következményekkel járhatnak a kkv-k számára, attól függően, hogy mire irányulnak.
Meg kell mondanom, hogy nem elég pénzügyi- és bankgaranciákat osztogatni. Több jogszabályi fejlesztésre - ha úgy tetszik, a bankrendszer fokozottabb szabályozására - van szükség a kisvállalkozások finanszírozásának biztosításához és ahhoz, hogy végre ne valamiféle nem létező "egységes versenyfeltételek” szempontjából vessük fel a kérdést - hiszen a kisvállalkozások soha nem lehetnek egyenrangúak a nagyokkal -, hanem segítsünk nekik valóban versenyképessé válni arra az esetre, ha szembetalálnák magukat egy nagyvállalattal.
Paul Rübig
(DE) Elnök úr, biztos úr! Először is szeretnék köszönetet mondani Bendtsen úrnak, mert a CIP program a vállalkozás és a finanszírozás kulcsfontosságú pillére ezen a területen. A JEREMIE és a JASMINE program, valamint a fiatal vállalkozók Erasmus programja rendkívül fontos szerepet játszanak abban, hogy az emberek megismerjék a piacokat. Ugyancsak szeretnék köszönetet mondani Herczog asszonynak az EBB és az EBA, azaz az Európai Beruházási Alap iránt kifejezett támogatásáért és azért, hogy a rendelkezésre álló finanszírozás növelésére szólít fel. Szeretném azonban felkérni Tajani biztos urat, hogy gondoskodjon arról, hogy a 2020-as stratégia célkitűzései tartalmazzanak egy kötelező érvényű követelményt arról, hogy a kkv-k 20%-os tőkealappal rendelkezzenek. Mivel ezt eleve megköveteljük a bankoktól, ugyanez kell, hogy vonatkozzon a kkv-kra is. Ez mindkét szektor szempontjából lényeges.
Szeretném továbbá javasolni, hogy a nyereséget csak abban az esetben adóztassák meg, ha a vállalkozásból bevételt vesznek ki. Más szóval, legyen lehetőség a nyereség saját tőkeként történő újra befektetésére. Ha viszont a vállalkozó vagy egy alkalmazott pénzt vesz ki a cégből, akkor azt a szokásos módon meg kell adóztatni.
Végül egy számomra rendkívül fontos kérdésről szólnék: ez az adósság leírásának lehetősége 5 000 euró felett. Mi úgy gondoljuk, hogy a leírást maximum 5 000 eurós nyereségig kellene engedélyezni. Ez teremtené meg a kockázati tőke és saját tőke közötti egyensúly alapját a fegyelmezett hitelfinanszírozás érdekében.
George Sabin Cutaş
(RO) Elnök úr! Az Európai Bizottság vállalkozáspolitikáinak alapját képező "Gondolj először a kicsikre” (Think Small First) elv igen fontos. Nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a kkv-k létesítik az Európai Unió munkahelyeinek kétharmadát. A mostani válság idején azonban a kkv-k nehezen jutnak hitelhez, mert a bankok kockázatos vállalkozásoknak tartják őket. A finanszírozási korlátok megkönnyítése érdekében tehát nyomon kell követni az állami garanciaprogramok tagállamokban történő meghirdetését és az Európai Beruházási Bank által nyújtott garanciákhoz való hozzáférést.
Észrevettük, hogy nehézkes a források kiosztásának feltételeiről szóló tájékoztatás, sőt, olykor a hitelekhez való hozzáférés közvetítéséhez szükséges helyi adminisztratív kapacitás is hiányzik.
A 2014-2020 közötti időszakban az Európai Bizottságnak elsősorban a finanszírozók és a vállalkozások közötti kapcsolatok átláthatóságára, valamint a kkv-k számára elérhető hitelezési platformokról és feltételekről szóló tájékoztatást biztosító tanácsadási szolgáltatásokra kell leginkább összpontosítania. Ugyanakkor az uniós politikák szorgalmazójaként az Európai Beruházási Bank feladata, hogy a vállalkozók finanszírozáshoz való hozzáférésének egyszerűsítése érdekében technikai támogatást nyújtson a nemzeti és helyi hatóságok részére.
Elisabetta Gardini
(IT) Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim! Alapvetően fontos, hogy erősítsük Európa elkötelezettségét a kis- és középvállalkozások támogatása iránt. Mint elhangzott, a kkv-knak döntő súlya és szerepe van az Unió társadalmi szövetében; ők a gazdaság talpra állásának valódi letéteményesei. Ennek kapcsán szeretnék emlékeztetni arra, hogy erőteljes növekedésükkel 2002 és 2008 között 27 országban 9 400 000 új munkahelyet hoztak létre, és már ekkor is a foglalkoztatás motorját jelentették. Mára a válság hatására már elveszítették a létrehozott munkahelyek egyharmadát.
Ezért fontos, hogy olyan sajátos eszközöket alakítsunk ki, amelyek visszaadják a kis- és középvállalkozások termelő- és munkahelyteremtő képességét. Ez ugyanis az egész társadalom javát szolgálja. A hitelhez jutás nyilván egyike a legfontosabb kérdéseknek; a vállalkozók maguk ezt tartják a legfontosabbnak. 2010 első felében a kis- és középvállalkozások által igényelt hitelek 18%-át elutasították. Az azt megelőző évben ez az adat az Európai Központi Bank felmérése szerint 12% volt.
Éppen a hitelhez jutás, az adminisztráció egyszerűsítése és a piacokhoz való hozzáférés lesznek a legfőbb prioritások a kisvállalkozási intézkedéscsomagban, amelyet a jövő héten ismertet Tajani biztos Rómában. Örömmel üdvözöljük ezt az intézkedéscsomagot. Végül szeretném megemlíteni saját szülőföldemet Olaszországban, az északkeleti régiót, amely óriási fejlődésen és jelentős növekedésen ment keresztül éppen egy olyan intelligens hitelezési rendszer segítségével, amely a kis- és középvállalkozások növekedését is előmozdította. Kövessük ezt a példát.
Zoran Thaler
(SL) Elnök úr! Szeretnék csatlakozni kollégáim javaslatához, hogy a politikusok, a tagállamok és az Európai Unió a kis- és középvállalkozásokat helyezze a gazdaság fellendítésére irányuló erőfeszítések középpontjába.
Az Európai Unió vállalatainak kilencvenkilenc százaléka esik ebbe a kategóriába, amelyek együttesen több mint 100 millió munkahelyet teremtenek. Mi az tehát, ami aggasztja az Európai Unió kis- vagy középvállalkozásait? Ne veszítsük szem elől ezt a kérdést sem a mai vita során.
Mindenekelőtt a kiegyenlítetlen számláik aggasztják őket; a fizetési fegyelem hiánya. A vállalkozások által kibocsátott számlákat csak 90 vagy 120 nap elteltével fizetik ki, ha egyáltalán kifizetik őket. Ezt a problémát csak tovább súlyosbította a pénzügyi és gazdasági válság, és a kkv-k a legtehetetlenebbek ezekkel a nehézségekkel szemben.
Mi az Európai Unióban új jogszabályt vezettünk be. Most jött el az idő arra, hogy a tagállamok javítsanak a fegyelmen, a fizetési fegyelmükön. Minden itt kezdődik, és innen terjed tovább.
A másik, ami aggasztja a kkv-kat, a finanszírozás. Sokuknak egyáltalán nem is lennének anyagi gondjai, ha a számláikat kifizették volna. A bankok begubóztak; nem töltik be szerepüket. Ez az oka annak, hogy az Európai Unióban sokkal kisebb a gazdasági növekedés, mint amilyen lehetne. Támogatom a Bizottság Tajani biztos által szorgalmazott intézkedéseit, és felszólítom a Bizottságot, hogy erőfeszítései középpontjába a kis- és középvállalkozásokat állítsa. Itt az ideje, hogy együtt megvalósítsuk a kisvállalkozási intézkedéscsomag ajánlásait.
Seán Kelly
Elnök úr! Az Európai Parlamentnek és az Európai Uniónak jó alkalma nyílt ma délután, hogy a reálgazdaságra valóban kiható témákról beszélhessen. Megvitattuk a szolgáltatási irányelvet, az egységes szabadalmi oltalom kérdését, és most a kkv-k támogatását szolgáló új pénzügyi eszközökre tértünk át. Elhangzott, hogy a kkv-k abszolút létfontosságúak, hiszen ha minden egyes kkv csak egy plusz munkahelyet hozna létre, Európában megszűnne a munkanélküliség. Sokuk számára nem is jelentene túl nagy nehézséget az egy plusz munkahely megteremtése, pláne, ha kölcsönhöz jutnának. Csakhogy a valóság az, hogy nem tudnak kölcsönhöz jutni.
Minden héten találkozom olyan vállalkozókkal, akik nem kapnak hitelt - főként saját hazámban. Éppen a múlt hétvégén találkoztam valakivel, akinek 4000 euróra lett volna szüksége a kkv-ja készpénzforgalmához, és nem kapta meg. Hazámban tehát krónikusan súlyos a helyzet. Noha az EKB feltőkésítette a bankokat, a bankok ezt nem adják tovább. Ezt mindenképpen ki kell vizsgálni. Ez nagyon nincs rendben.
Állandóan azt ismételgetik, hogy a bankok túl fontosak ahhoz, hogy veszni hagyjuk őket. Szerintem inkább azt kéne mondogatnunk, hogy a kkv-k túl fontosak ahhoz, hogy veszni hagyjuk őket. Ha megadjuk számukra a hitelt és a támogatást, valamennyien létre tudnak hozni egy plusz munkahelyet, és egy plusz munkahely már ki tudna húzni minket ebből a gazdasági recesszióból. Ez igazán nem nagy kérés, és ma este, amikor a kkv-kat támogató új pénzügyi eszközökről beszélünk, egy nagy lépést tehetünk e felé.
Elena Băsescu
(RO) Elnök úr! A kkv-k és a vállalkozók támogatása kiutat jelenthet a pénzügyi válságból. Az egységes piachoz való hozzáférés biztosítása és a kisvállalkozási intézkedéscsomag megvalósítása kell, hogy legyen a legfőbb prioritás nemzeti és európai szinten egyaránt. Meg kell jegyezni, hogy a meglévő intézkedésekkel még nem győztük le a kkv-k fejlődését akadályozó nehézségeket. 23 millió európai kkv várja a Bizottság pozitív fellépését.
Ugyancsak fontos szempont az alternatív finanszírozási források kialakítása. A tőkepiachoz való hozzájutás megkönnyítését és jobb befektetői adóösztönzők létrehozását célzó kezdeményezések bevezetésére van szükség. Különös figyelmet kell fordítani az innovatív vállalatok erőteljes pénzügyi támogatására. A román kormány most fog elfogadni egy programcsomagot a fiatal vállalkozók arra való ösztönzésére, hogy mikro-vállalkozásokat indítsanak be és fejlesszenek. Ez egy konkrét új intézkedés a vállalati szektor fellendítésére irányuló kormányzati kezdeményezések csomagjában.
Zigmantas Balčytis
(LT) Elnök úr! A kis- és középvállalkozások finanszírozása továbbra is óriási probléma. Az általunk meghozott intézkedések ellenére e fontos ágazat helyzete továbbra is kritikus.
Bizonyára hallottak a Bankwatch nevű nemzetközi szervezet által készített analitikus jelentésről, amely az Európai Beruházási Bank hiteleinek lebontását elemzi négy uniós tagállamban. A jelentés szerint az Európai Beruházási Bank által nyújtott hitelekből eddig alapvetően csak maguk a bankok húztak hasznot. 15 milliárd eurót osztottak szét közöttük azzal, hogy egy megadott határidőre találjanak vállalkozásokat, amelyeknek szüksége van erre a támogatásra.
Aggályok merültek fel azzal kapcsolatban, hogy az Európai Beruházási Banktól átvett pénz ellenére a kereskedelmi bankok szigorították a kisvállalkozások hitelfeltételeit, miközben a pénz zömét nagy és jövedelmező vállalatok finanszírozására fordították.
Szerintem egy ilyen helyzet kialakulása is azt bizonyítja, hogy a kereskedelmi bankokat sokkal szigorúbban kell felügyelni és ellenőrizni, és az Európai Bizottságnak nagyobb szerepet kell játszania annak biztosításában, hogy ezzel a támogatással ne lehessen visszaélni.
Pat the Cope Gallagher
Elnök úr! Üdvözlöm a kkv-k finanszírozására szolgáló uniós eszközök felülvizsgálatáról szóló bizottsági nyilatkozatot. Teljesen nyilvánvaló, hogy az európai kkv-szektor előtt álló legnagyobb kihívás továbbra is a hitelek költsége és elérhetősége; saját hazámban, Írországban legalábbis mindenképpen.
Sok életképes vállalkozás továbbra sem képes megfizethető áron hitelt kapni a bankoktól. Ez elfogadhatatlan. Csak saját hazám nevében beszélhetek ugyan, de tekintettel a támogatásra, amelyben az ír adófizetők részesítették a kkv-szektort, a szektor a gazdasági növekedés motorja. A munkahelyek a versenyszférában jönnek létre. Mi a Bizottságban, a Parlamentben és a Tanácsban a beruházásokat ösztönző gazdasági hangulat kialakításán dolgozunk, és ezt a munkát a jövőben is folytatnunk kell.
Örömmel hallottam, hogy a biztos úr megemlítette a rugalmasságot és kijelentette, hogy a tőkéhez való hozzáférés nem lehet bürokratikus, de valójában csak a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló évértékelő beszédére csatolt vissza. Szorosan figyelemmel kell kísérnünk az eseményeket, ugyanis az elnök szerint évente 38 milliárd euró megtakarítást fogunk hozni az európai vállalkozásoknak. Gondoskodnunk kell a kisvállalatok megsegítéséről, mert a munkahelyek megteremtése és a munkanélküliség csökkentése az ő kezükben van.
Ilda Figueiredo
(PT) Elnök úr! Az Európai Unió számos országában sok mikro- és kisvállalkozás van kritikus helyzetben. Őket sújtotta legerősebben a gazdasági válság és a neoliberális politikák hatása. Portugáliában több tízezer kis, családi vállalkozás - azaz kis- és középvállalkozás, kkv - húzza le a redőnyt a különféle ágazatok széles körében - ipar, kereskedelem, szolgáltatások, mezőgazdaság -, és ezzel növekszik a szegénység és a munkanélküliség.
A bankhitelekkel, a bürokráciával és az uniós támogatásokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos problémák, főként a mikro- és kisvállalkozások esetében, hatalmas területek gazdasági növekedését fojtják meg, és akadályozzák a foglalkoztatás növelését. A kkv-k eredményes támogatás érdekében e területeken teljes politikaváltásra van szükség, és a megfelelő uniós támogatás mellett sürgősen fel kell szólítani a pénzügyi rendszert arra, hogy biztosítsa a kkv-k részére az elérhető hitelezést.
Andreas Mölzer
(DE) Elnök úr! Az Európai Unió sosem fukarkodik a dicséretekben, ha a kis- és középvállalkozásokról, mint a gazdaság motorjáról és mint a munkahelyek fő forrásáról van szó, főleg, ha a munkaadók még recessziós időkben sem mindjárt bocsátják el munkavállalóikat. Ugyanakkor éppen ezeket a vállalatokat sújtja évtizedek óta a legtöbb bürokrácia, és akkor is hátrányt szenvednek, ha uniós szintű támogatásokról van szó. Papíron egyik kkv-kezdeményezést látjuk megszületni a másik után. A gyakorlatban viszont a kis- és középvállalkozások azt találják, hogy először a Bázel II., most pedig a Bázel III. miatt képtelenek tőkéhez jutni.
A kkv-k túlélésében létfontosságú szerepet játszik az innováció. De az innovációhoz is pénz kell és kutatás. Az nagyon dicséretes, hogy a kkv-k az új uniós közbeszerzési szabályok értelmében több figyelmet kapnak a jövőben, és könnyebben hozzáférhetnek az uniós kutatási támogatásokhoz. Sajnos azonban sok kkv esetleg nem marad talpon elég ideig ahhoz, hogy láthassa ezeknek a hosszasan tárgyalt intézkedéseknek a gyümölcseit, mert addigra megfojtja őket a pénzhiány.
Petru Constantin Luhan
(RO) Elnök úr! Mint tudja, tekintettel a jelenlegi időszak sajátosságaira és bonyolult természetére, a kkv-k Romániában is nagyjából ugyanazokkal a problémákkal küzdenek, mint a többi tagállamban. Mindazonáltal az is egy aspektusa a kkv-k finanszírozási lehetőségei javításának, hogy biztosítsuk számukra a pénzügyi eszközök eléréséhez szükséges technikai támogatást. Itt a kutatási és fejlesztési kapacitásra fordítható eszközök elérésére gondolok elsősorban.
Fontosnak tartom, hogy a jó minőségű információkat és kompetens szolgáltatásokat könnyebben hozzáférhetővé tegyük. Szeretnék emlékeztetni arra, hogy a múlt szeptemberi plenáris ülésen az Európai Bizottság képviselője kijelentette, hogy 2011-ben egy kifejezetten a kkv-knak szóló online tanulási platform fog megjelenni az interneten. Ennek célja a kkv-k kutatási és fejlesztési projektekhez való hozzáférésének elősegítése és ezek eredményeinek hasznosítása ingyenes online oktatás, személyre szabott információ-szolgáltatás és kommunikációs fórum biztosítása révén. A kkv-k vezetőinek képzése a pénzügyi eszközök felhasználásáról nem csak a szóban forgó eljárásokat és a bürokrácia csökkentését segíti, hanem hatékonyabb eredmények elérését teszi lehetővé.
Giovanni Collino
(IT) Elnök úr, hölgyeim és uraim! Melegen üdvözlöm Tajani biztos nyilatkozatát. Ismét arra a kiemelten fontos tényre hívta fel a figyelmet, hogy a kis- és középvállalkozásokat nem csupán termelési modellnek, hanem éppen ennél fogva szociális modellnek is kell tekinteni - ők alkotják ugyanis a foglalkoztatás alapkövét.
A ma tapasztalható gazdasági válság nem átmeneti, hanem strukturális. A globalizáció újabb következménye, amely a piaci változásokkal függ össze. Az európai ipar teljes szerkezetének 99%-át adják a kis- és középvállalkozások. Az állásfoglalás-tervezet néhány elkerülhetetlen követelményre világít rá: jobb tájékoztatás, a hitelek könnyebb elérhetősége, kevesebb bürokrácia. Ezekre van szükség ahhoz, hogy könnyebben el lehessen igazodni az uniós források elérési lehetőségei között.
Maga a biztos úr is éppen most erősítette meg, hogy több egyszerűsítésre és rugalmasságra, több innovációra és kutatásra fordítható forrásra van szükség. Szükség van továbbá arra, hogy az Európai Bizottság új, világosabb, könnyebben érthető iránymutatásokat dolgozzon ki, amellyel megkönnyíti a kis- és középvállalkozások hasznos információkhoz való hozzáférését. Végül pedig új perspektívára van szükség a hitelezésben is. Nem tisztességes, hogy csak a kis- és középvállalkozások fizessék meg a válság árát, miközben a bankrendszer továbbra is profitot termel és halmoz fel.
Ahhoz, hogy az Európa 2020 stratégia ne csak üres váz legyen, hanem azokat az eszközöket is tartalmazza, amelyek alkalmasak az általa kitűzött célok elérésére, biztosítani kell, hogy az Európai Bizottság új keretrendszere figyelembe vegye mindezeket a követelményeket.
Vasilica Viorica Dăncilă
(RO) Elnök úr! Hangsúlyozni szeretném, hogy a kkv-k fejlődését, az európai munkahelyek teremtését és az innovációt gátoló akadályokat még mindig nem mozdítottuk el. Ezért javítani kell az Európai Bizottság konkrét stratégiáján, intézkedésein és cselekvési tervein. 23 millió kkv vár arra, hogy pozitív lépések történjenek az olyan kérdésekben, mint a közbeszerzés, a késedelmes fizetések kezelése, a továbbképzéshez való hozzáférés, a vállalkozói szellem erősítése, az adózás és a finanszírozás javítása.
A kkv-k és a vállalkozók támogatása kiutat jelenthet a pénzügyi válságból. A szabályozások tökéletesítése, a kkv-k könnyebb hozzáférése az egységes piacokhoz és a finanszírozáshoz és a kisvállalkozási intézkedéscsomag jobb megvalósítása elsődleges prioritást kell, hogy élvezzen mind nemzeti, mind uniós szinten.
Czesław Adam Siekierski
(PL) Elnök úr! A sikeres vállalkozási politika - a kis- és középvállalkozásokat is beleértve - legfőbb feltétele a belső piac megfelelő működésének biztosítása. Az áruk szabad áramlása egyszersmind több lehetséges vevőt és ügyfelet jelent a vállalkozások részére, igaz, hogy a nagyobb versenyre is fel kell készülniük. Annak érdekében, hogy egyenlő elbánásban részesüljön minden cég az Unióban, állandóan igazítani kell az egységes piacra vonatkozó jogszabályokat. Elengedhetetlen, hogy figyelemmel kísérjük a tagállamok törekvéseit saját nemzeti iparuk védelmére.
Azt mondjuk, hogy a kis- és középvállalkozások alkotják a modern európai gazdaságok alapját, hogy elengedhetetlen tényezői a gazdasági növekedésnek, hogy a kkv-k alkalmazzák az Unió aktív munkavállalóinak kétharmadát, és hogy ez a szektor termeli az EU GDP-jének egyharmadát. De ne veszítsük szem elől, hogy a kkv-k nehézségeit mindenekelőtt az általuk foglalkoztatott emberek sínylik meg, hiszen jórészt családi vállalkozásokról van szó. E cégek csak később mennek csődbe, tehát nagy részük a jelek szerint lassabban reagált a válságra, de ez nem azt jelenti, hogy a válság nem hatott gazdasági helyzetükre.
Végezetül azt szeretném mondani, hogy ez az ágazat különleges támogatást igényel az innovatív módszerek bevezetésének bátorításához - ezt a támogatást pedig az Európai Uniónak kell megadnia.
Antonio Tajani
Elnök úr! A ma esti vita, amint az az állásfoglalás-tervezet szövegéből is kiolvasható, rámutatott a Parlament és a Bizottság kívánságainak tökéletes egyezésére azzal kapcsolatban, hogy a válságból való kilábalás érdekében a gazdaságpolitika középpontjába a reálgazdaságot kell helyezni, és különös figyelmet kell szentelni gazdaságunk lelkének, a kis- és középvállalkozásoknak.
Az Európai Bizottság mélyen elkötelezte magát amellett, hogy egy adott politikai döntést konkrét tettekre fordítson, és az sem véletlen, hogy a Parlament és a Tanács támogatásának köszönhetően elfogadtuk a kis- és középvállalkozások részére alapvetően fontos, a késedelmes fizetésekről szóló irányelv szövegét. Most már csak rajtunk múlik, hogy sürgessük a tagállamokat az irányelv a nemzeti jogba történő mielőbbi átültetésére (idén októbertől számítva 24 hónap áll rendelkezésükre), noha személy szerint azt szeretném, ha a tagállamok maguk is jobban igyekeznének átültetni egy olyan irányelvet, amely közvetlenül befolyásolja a kinnlevő adósságok behajtásának lehetőségeit, hogy azután az innovációra lehessen fordítani ezeket az összegeket. Az irányelv hatálybalépésével mintegy 180 milliárd euró kerül be a forgalomba.
De ez még nem elég. Ami a kis- és középvállalkozásokat illeti, a Bizottság február 23-án fogja jóváhagyni a módosított kisvállalkozói intézkedéscsomagot, amely egy sor fontos intézkedést tartalmaz, többek között a finanszírozáshoz való hozzáférés egyablakos ügyintézési pontjait - ez egyike lesz azon javaslatoknak, amelyeket beterjesztünk a tagállamok felé. Ezenkívül felkérjük a tagállamokat és a helyi hatóságokat Mr. vagy Ms. kkv-k jelölésére.
Február 16-án fogom kinevezni Daniel Calleja-t az Európai Bizottság egy új hivatala helyettes főigazgatójává. Feladata a kisvállalkozói intézkedéscsomag alkalmazásának nyomon követése és ellenőrzése lesz, és az európai kkv-k kapcsolattartójaként fog működni a bizottsági politika kérdésében. A kisvállalkozói intézkedéscsomag szövegében, amelyet, ismétlem, 23-án hagyunk jóvá, minden tagállamot arra kérünk, hogy hasonlóképpen járjanak el, és ezt kérjük majd a jogalkotási hatáskörrel rendelkező helyi közösségektől is.
Ami a finanszírozást illeti, a kifizetetlen adósságok problémáját - amit már a késedelmes fizetésekről szóló irányelv kapcsán is érintettünk -, illetve a kis- és középvállalkozások által óhajtott vagy igényelt hitelekhez való hozzáférést csak azzal lehet megoldani, ha megpróbáljuk aktivizálni a kapcsolódásokat a hitelintézetek és a cégek, illetve az Európai Beruházási Bank között. Ezért tudomásul veszem az e kapcsolatok fejlesztésének fontosságáról szóló nyilatkozatokat, és azokat is, amelyek szerint meg kell szüntetni minden szűk keresztmetszetet, ami a múltban, főként pedig a válság során, késleltette a kis- és középvállalkozások részére szánt hírhedt 30 milliárd euró folyósítását, illetve ami a nemzeti hitelintézetek felé történő utalások bonyolultsága miatt késleltette a források eljutását a kkv-khoz.
Meg kell mondanom, hogy a kkv-k finanszírozási fórumának első ülése éppen az Európai Beruházási Bank és a nemzeti hitelintézetek közötti szűk keresztmetszetet vette górcső alá. A serpák teszik a dolgukat, és a következő ülésen javaslatokat nyújtanak be a kisvállalatok hitelhez jutásának elősegítéséről.
Persze, már most is azon dolgozunk, hogy bizonyos dolgokat leegyszerűsítsünk, erről szól a következő példa is. Ami a REACH-rendeletet illeti, lefordíttattam az Európai Unió valamennyi nyelvére e meglehetősen technikai rendelet alkalmazási szabályait. Ez erőteljes üzenetet küld a kis- és középvállalkozások felé, hogy a megértéséhez nem kell alkalmazniuk angol nyelvű műszaki szakfordítót vagy vegyész-szakembert. Sőt tovább megyek, gyakorlatilag eltöröltük a regisztrációs díjat: a mikrovállalkozások regisztrációs díjának 90%-os, a kisvállalkozásokénak pedig 60%-os csökkentését sikerült elérnünk. Ez csak néhány konkrétum az egyszerűsítéssel kapcsolatban.
Természetesen továbbra is alkalmazzuk a kis- és középvállalkozások vizsgálatát, amely a kisvállalkozási intézkedéscsomaggal együtt jött létre. Folytatjuk, és szigorúan alkalmazzuk a jövőben is. Kétségtelen, hogy a versenyképességi vagy ún. "alkalmassági” vizsgálat, amelyet az iparpolitikáról szóló dokumentumban vezettünk be, és amely a versenyképességet és a meglévő jogszabályokat érinti, egyértelműen a kis- és középvállalkozásokat fogja segíteni. Szeretnék gratulálni Rübig úrnak, és örömmel veszem a Parlament felkérését és támogatását azzal kapcsolatban, hogy növeljük a CIP II. keretében biztosított finanszírozást.
Végül pedig csak biztosítani tudom Önöket elkötelezettségemről, miután mindennel egyetértek, ami itt elhangzott. Valahányszor csak alkalmam volt kifejteni véleményemet a kkv-kra irányuló politikával kapcsolatban, mindig kijelentettem, és ezt most is megerősítem, hogy legfőbb prioritásom, hogy gondoskodjak arról, hogy az elkövetkező években, tehát a mostani Parlament mandátumának végéig, a bürokratikus akadályok, a hitelhez jutás és a kis- és középvállalkozások támogatásának politikája legyen a legfőbb napirendi pont a vállalkozáspolitikai és ipari biztos asztalán. Számomra alapvető fontosságú az Európai Parlament támogatása, mert - amint válaszom elején már említettem - tökéletes a véleményazonosság közöttünk.
Elnök
Egy, az eljárási szabályzat 110. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtott állásfoglalási indítványt kaptam.
A vitát lezárom.
A szavazásra 2011. február 16-án, délben kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 149. cikke)
Ioan Enciu
írásban. - Általánosan elfogadott vélemény az Európai Unióban, hogy a kkv-knak jobb, közvetlenebbül elérhető finanszírozásra van szüksége. Mint az "Európa 2020”-közlemény kiemelte, a pénzügyi válság felére csökkentette Európa növekedési potenciálját. Tudjuk, hogy ennek reálgazdasági hatása sokkal számottevőbb Európában, mivel a kkv-k jobban rá vannak utalva a bankhitelekre. Hogy a kkv-k kikerülhessenek a válságból, tovább kell folytatni a részvénypiacok és a kis, innovatív vállalkozások támogatását és fejlesztését. A kkv-k finanszírozási fórumának tavaly májusi megalakítása pozitív lépést jelentett a kkv-k pénzügyi kilátásainak és európai életképességének javítása felé. Úgy tudom, hogy 2009 folyamán több mint 1,8 millió kkv részesült hitelgaranciában. Ne feledjük, hogy a kkv-k az európai gazdaság szíve és lelke. Életbevágó, hogy a megfelelő bankhitelezés a lehető leghamarabb visszatérjen normális szintjére. Európa egyik legfőbb feladata, hogy egy életképes kockázatitőke-piac megteremtésén dolgozzon.
Małgorzata Handzlik
A pénzügyi piacok válsága folytán csökkentek a kis- és középvállalkozások rendelkezésére álló finanszírozási lehetőségek. Ez különösen a "kockázatosnak tartott” új és innovatív vállalkozások hitelhez jutását érintette kedvezőtlenül. A gazdasági felemelkedés nagymértékben függ attól, hogy milyen fejlődési lehetőségek állnak a kkv-k előtt, hiszen végtére is az összes vállalat 99%-át teszik ki. Ezért üdvözlöm a mai kezdeményezést a kkv-k finanszírozását a következő programozási időszakban támogató uniós eszközök felülvizsgálatáról. Elsősorban az innovatív módszerekkel működő vállalkozásokat kellene új finanszírozási formákhoz juttatni. Magam is úgy vélem, hogy az adminisztratív eljárások és a meglévő szabályozások egyszerűsítése a kkv-kat célzó európai programok hatékonyabb irányítását teszi lehetővé, és jelentős megtakarításokat jelent a kkv-k részére, akiknek eztán kevesebb időt kell tölteniük adminisztrációval, és több idejük marad a projektekre, amelyeken dolgoznak.
Filip Kaczmarek
Rendkívül elégedett vagyok az állásfoglalási indítvánnyal és a kkv-k finanszírozását támogató uniós eszközök felülvizsgálatáról szóló vitával. Fontos a kkv-k támogatása, hiszen e cégek szerepe igen fontos Európa jelene és jövője szempontjából. A kkv-k kulcsfontosságú szerepet töltenek be az európai gazdaságban versenyképességünk fennmaradása, a válságból való kilábalás, az új munkahelyek teremtése és az innováció növelése szempontjából. Természetesen támogatni kell a kkv-k finanszírozását, de az Európai Unió más lépésekkel is támogathatja - és kell is támogatnia - ezt az ágazatot. Az adminisztratív és bürokratikus korlátok csökkentésére gondolok. A kkv-knak úgy kell tudni működniük, hogy ne legyenek akadályoztatva a gyors cselekvésben. Az Egyesült Államokban vannak olyan helyek, ahol mindössze 10 percet vesz igénybe egy cég megalapítása. Ha ki akarjuk aknázni az európaiak vállalkozói képességeit, meg kell könnyítenünk számukra a vállalkozást, és meg kell szabadítanunk az európai piacot azoktól a korlátozásoktól, amelyek akadályozzák a fejlődési lehetőségek teljes kihasználását. A kkv-k egy igen eredményes és a társadalmi fejlődés szempontjából hasznos gazdasági modellt képviselnek. A legtöbb szegény vagy fejlődő országban ez az ágazat vagy nem létezik, vagy nagyon gyenge. Már ez is közvetett bizonyíték arra, hogy mekkora jelentősége van az ágazatnak az egyes országok egész gazdasága és életminősége szempontjából. Köszönöm.
Vilja Savisaar-Toomast
Jó látni, hogy az Európai Bizottság foglalkozik a kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására szolgáló uniós erőforrások felülvizsgálatával, főként a következő programozási időszakra való tekintettel. Meg kell jegyezni azonban, hogy az utóbbi két és fél évben a recesszió nyomán felmerülő likviditási problémák miatt a kkv-k még több segítségre szorultak. Egyszerűen fogalmazva, a bankok vagy megtagadták a hiteleket a kkv-ktől, vagy olyan magas kamatokat követeltek, hogy az csak tovább rontotta a szóban forgó vállalkozások helyzetét. Észtországban és az Európai Unió egészében a kkv-k a vállalkozások 99%-át teszik ki, míg a mikrovállalkozások aránya Észtországban 83%, az Unióban pedig mintegy 92% az összes vállalkozáshoz képest. Ezért eleve fontos lenne a pénzügyi eszközök rendelkezésre állása egy ilyen többség számára, a válság éveinek nehéz időszakában pedig különösen. Őszintén remélem, hogy az Európai Unió és a kkv-k hamarosan növekedési pályára állítják a gazdaságot, és hogy felkészültebbek leszünk egy esetleges jövőbeli válságra is. A pénzügyi válságot követően kialakuló mostani gazdasági válságot nagymértékben fokozta, hogy a gazdasági válság alatt a bankok helyzete miatt megcsappant a kkv-k likviditása. Az üzletemberek több mint kétharmada kkv-kban dolgozik, és ezek a vállalkozások generálják a többletbevételek kétharmadát. Nem szabad megfeledkeznünk erről, és ki kell állnunk a szóban forgó vállalkozások jóléte érdekében.
Olga Sehnalová
A kis- és középvállalkozások (kkv-k) támogatására szolgáló uniós eszközöknek elsősorban rugalmasnak és a lehető legkevésbé bürokratikusnak kell lenniük. A bankok továbbra is vonakodnak a kockázatosabb üzleti tervek finanszírozásától, amelybe beletartoznak az újonnan alapított cégek és az innovatív termékek is. Ezért ma a kkv-k útjában álló egyik legnagyobb akadály a finanszírozáshoz való hozzáférés. Fontos tehát a vállalatok mikrofinanszírozásának támogatására szolgáló különféle módszerek erősítése és a meglévő programok jobb összekapcsolása és koordinálása. A rendelkezésre állást azonban gátolja, hogy a viszonylag kis összegekhez képest túl nagy a bonyolultság, az idő- és pénzigényesség és az adminisztráció. Úgy vélem, hogy általában jobb tájékoztatásra lenne szükség az uniós kkv-k támogatására már meglévő lehetőségek és eszközök tekintetében is.
