Zelená kniha o budoucnosti politiky v oblasti transevropské dopravní sítě (TEN-T) (krátké přednesení) 
Předsedající
Dalším bodem je krátké přednesení zprávy, kterou předkládá paní Lichtenbergerová jménem Výboru pro dopravu a cestovní ruch, o Zelené knize o budoucnosti politiky v oblasti transevropské dopravní sítě (TEN-T).
Eva Lichtenberger
Pane předsedající, dámy a pánové, děkuji, že jste zde zůstali na toto téma, které je mnohem důležitější, než by naznačoval počet poslanců v této sněmovně. Týká se přezkumu dopravní politiky s ohledem na transevropské dopravní sítě. Nejdříve bych chtěla poděkovat svým kolegům, kteří k přípravě zprávy přispěli, zejména Komisi a sekretariátu, jež mi poskytly mimořádnou podporu.
Transevropské dopravní sítě mají dlouhou historii. Po patnáct let byly předkládány návrhy, probírány seznamy a byla odkládána rozhodnutí. A to je důvodem pro bližší prozkoumání celé záležitosti, její přezkum a zjištění, do jaké míry bylo dosaženo cílů a zda jich dosáhnout lze. Transevropské dopravní sítě nebyly vždy úspěšné. Neúspěch je třeba připisovat - jak tomu často v Evropské unii bývá - částečně finančním prostředkům a především nedostatku dotací v členských státech, které stále propadají zlozvyku žádat co nejvíce podpory od Evropské unie. Avšak jakmile se jedná o platby do rozpočtu Evropské unie, měšec se pevně zaváže a ochota dávat je velmi malá.
A jelikož z ničeho nic nevzniká, řada projektů se ani neodlepila od země, a je třeba celou situaci ještě jednou a podrobněji přezkoumat, zejména ve světle novějších problémů, jimž nyní čelíme. Na jedné straně řešíme nové výzvy, které přináší změna klimatu, a je nutné na ně reagovat. Otázku udržitelnosti dopravy a poškození klimatu, jejichž příčinou jsou určité druhy dopravních prostředků, je třeba klást znovu a znovu a rovněž se musí promítnout do činností členských států Evropské unie.
Druhým bodem, jímž se jednoznačně musíme zabývat, je současná finanční krize, která za jistých podmínek ještě více omezí schopnost některých členských států přijímat opatření v oblasti infrastruktury a nezbytných investic, které s ní souvisí. Nicméně rozšíření nám v Evropě přineslo zcela nové úkoly, které v době, kdy bylo rozhodováno o seznamech transevropské dopravní sítě, neexistovaly. Z toho důvodu jsme po dlouhé debatě ve výboru rozhodli ve prospěch přístupu, jehož cílem je řešit především tyto úkoly.
Za prvé, různé druhy dopravy je třeba zásadním způsobem propojit, lépe než tomu bylo doposud. V minulosti byla tato skutečnost zanedbávána. Má to negativní dopad zejména na přístavy a vnitrozemí, které byly v minulosti přehlíženy a nyní jsou ústředním tématem zprávy. Vyžaduje to však rozvoj "hlavní sítě" (core network) a dalších spojení, na nichž je založen celý systém a jimiž je propojen, což umožňuje řádný rozvoj v dopravním odvětví a stálé zlepšování jeho řízení. Potřebujeme zeměpisnou síť, avšak i síť koncepční, která zahrne všechny druhy dopravy, a zlepšení intermodálních propojení a kvality technických prací v sítích. Týká se to spíše softwaru než hardwaru. Tato myšlenka je jádrem naší zprávy a já věřím, že na tomto usnesení, které má značnou podporu, se shodneme a nevydáme se zpět, jak je to naznačeno v jednom z alternativních usnesení.
Joe Borg
člen Komise. - Pane předsedající, politika transevropské dopravní sítě byla zahájena před 15 lety a od té doby významným způsobem přispěla k fungování vnitřního trhu a k hospodářské, sociální a územní soudržnosti. Nyní je třeba ji přizpůsobit novým výzvám.
Zelená kniha o přezkumu politiky transevropské dopravní sítě se těmito výzvami zabývá a navrhuje opatření, jimiž je lze řešit na úrovni plánování sítě i v průběhu realizace projektů.
Komise si velmi váží toho, že Evropský parlament proces přezkumu sleduje od jeho počátku, což se odráží i v usnesení. Tato skutečnost poukazuje na odhodlání obou orgánů rozvíjet politiku transevropské dopravní sítě, která bude zaměřena na budoucnost.
Mezi naším návrhem a cíli a požadavky, které zmiňuje paní Lichtenbergerová ve své zprávě ve znění schváleném Výborem pro dopravu, panuje velká míra shody: tedy že je třeba vypracovat soudržnější a integrovanější síťový přístup, v němž musí být posílena intermodální spojení, jako jsou železniční spojení do přístavů a na letiště, intermodální terminály a propojení systémů dálkové a městské dopravy a jejich interoperabilita, díky nimž bude položen základ pro výkonné a bezpečné služby vysoké kvality jak pro cestující, tak pro nákladní dopravu.
Komise rovněž sdílí názor, obsažený ve zprávě, že - především v odvětví nákladní dopravy - je třeba zjednodušit intermodální řetězce, v nichž důležitou roli hraje vodní a železniční doprava, a inteligentní dopravní systémy, které pomáhají nejlépe přizpůsobit využití infrastruktury.
V návrhu zprávy si Výbor pro dopravu zvolil třetí možnost, duální strukturu sestávající z hlavní sítě (core network) a z komplexní sítě. Tím, že Parlament podpořil tuto možnost, potvrdil: nutnost sloučit infrastrukturu tradiční dopravy s patřičným uvážením nových podmínek a okolností; nezbytnost větší flexibility a přiměřenosti k měnícím se situacím a otevřenost ke stanovení a podpoře opatření v infrastruktuře, která mají dopad na požadavky v dopravních službách; a existenci výzev z hlediska hospodářského a ekologického ohledně podpory koordinovaného zlepšení dopravních koridorů prostřednictvím série menších infrastruktur a projektů inteligentních dopravních systémů.
Vzali jsme na vědomí, že poté, co o návrhu zprávy proběhlo ve Výboru pro dopravu hlasování, bylo navrženo alternativní usnesení, které upřednostňuje druhou možnost, tedy síť o jedné úrovni s prioritními projekty nebo pouze prioritní síť, a tudíž bez komplexní sítě. Dle našeho názoru je to v rozporu s jinými body návrhu usnesení.
Při této příležitosti bych chtěl rovněž připomenout výhody a nevýhody komplexní sítě. Je příliš velká na to, aby bylo možné jednoznačně stanovit priority a zaměřit nástroje Společenství na podporu jejího uplatňování, avšak přispívá k zajištění přístupové funkce TEN-T a usnadňuje soudržnost. Ukázalo se rovněž, že je nezbytná jako referenční rámec pro různá opatření a legislativu v dopravní politice: především co se týče interoperability v železničním odvětví a dopravní bezpečnosti. Zrušení komplexní sítě by tedy mělo určité neblahé dopady.
Co se týče realizace sítě, zcela souhlasíme se stanoviskem, které vyjadřuje zpráva, že členské státy mají rozhodující roli při přijímání rozhodnutí o dopravní infrastruktuře a při jejím plánování a financování. V rámci rozpočtu TEN-T je třeba poskytnout dostatečné finanční prostředky, musí být posílena koordinace cílů územního rozvoje s politikou transevropské dopravní sítě a dále je nutné podpořit veřejná/soukromá partnerství.
Komise rovněž poukazuje na skutečnost, že investice do TEN-T jsou klíčové pro udržitelný hospodářský rozvoj, a představují tedy významný způsob pomoci k překonání současné krize.
Na závěr chci říci, jsem za tento návrh usnesení o budoucí politice TEN-T vděčný. Chtěli bychom poděkovat Výboru pro dopravu za jeho konstruktivní argumenty a především paní Lichtenbergerové za její komplexní práci. Bude cenným přínosem pro další kroky postupu v rámci rozprav s ostatními orgány.
Předsedající
Rozprava je ukončena.
Hlasování se bude konat ve středu, 22. dubna 2009.
Písemná prohlášení (článek 142)
Krzysztof Hołowczyc  
Blížíme se k závěru současného volebního období Evropského parlamentu, což je příležitost vyjádřit se ke změnám v přístupu k projektu infrastruktury, který ve Společenství nemá co do velikosti obdobu, transevropské dopravní sítě, které Komise plánuje v nejbližší budoucnosti.
V současné době se v členských státech budují částí sítí. Logicky na to naváže, a zároveň práce završí, integrace jednotlivých komponentů v různých zemích do soudržného celku, a vznikne tak transevropský systém.
Geografie Evropské unie se mění. Z toho důvodu je pochopitelné, že do map je třeba zanést změny. V souvislosti s tím se mění i finanční potřeby na investice. V závěrečné fázi, kdy dojde k integraci sítě, by měl být kladen větší důraz na financování jejích přeshraničních částí.
Zvýšení kvality stávajících dopravních spojení v Evropě a budování nových napomůže ke snížení dopravních nehod na silnici, což je stále naše priorita v boji za lepší mobilitu občanů EU. Dále, zavedení veškerých forem technické inovace a nedávná popularizace inteligentních dopravních systémů jsou oprávněnými prioritami evropské infrastruktury pro 21. století.
