Toinen romaniväestöä käsittelevä eurooppalainen huippukokous (keskustelu)
Puhemies
(DE) Esityslistalla on seuraavana keskustelu neuvostolle ja komissiolle laadituista suullisista kysymyksistä, jotka koskevat toista romaniväestöä käsittelevää eurooppalaista huippukokousta (B7-0013/2010, B7-0014/2010, B7-0202/2010 ja B7-0203/2010).
Monika Flašíková Beňová
Kaikilla komissiolle ja neuvostolle esitetyillä romaniväestöä käsittelevää eurooppalaista huippukokousta koskevilla parlamentin kysymyksillä on useita yhteisiä nimittäjiä.
Ensimmäinen niistä on tyytymättömyys useimpien romanien nykyiseen tilanteeseen Euroopan unionissa. Tämä liittyy tiiviisti myös tyytymättömyyteen liittymistä valmistelevan tuen ja rakennerahastojen käyttöön tai käyttöasteeseen sen edistämiseksi, että romanit voidaan integroida muuhun yhteiskuntaan ja että he sopeutuvat siihen. Toinen tärkeä asia on kansalaisyhteiskunnan, myös romanien järjestöjen, osallistuminen ongelmien ratkaisuun.
Nämä molemmat ovat tärkeitä seikkoja, mutta korostan, että erityisen tärkeää on se, miten nämä ongelmat aiotaan ratkaista. Olkaamme rehellisiä ja myöntäkäämme, että kun monen vuoden ajan on annettu epämääräisiä poliittisia julistuksia ja pysytty toimettomina, monet meistä katsovat, että nyt on lopultakin siirryttävä kiireesti konkreettiseen toimintaan. Olen vankkumaton ihmisoikeuksien puolustaja, ja kaikki kuuden viime vuoden aikana Euroopan parlamentissa esittämäni toteamukset ovat liittyneet ihmisoikeuksiin. Näiden kuuden vuoden aikana olen kuunnellut myös useita keskusteluja etnisten romanien syrjinnästä ja tarpeesta ratkaista heidän ongelmansa. Runsaasta keskustelusta huolimatta emme ole onnistuneet ottamaan merkittäviä askelia kohti konkreettista ratkaisua. Tämä johtuu nähdäkseni ennen kaikkea siitä, että keskitymme muodollisesti tekniseen termiin "syrjintä" emmekä käsittele romanikansalaisten nykytilanteen tosiasiallisia syitä.
Jos todella haluamme käsitellä romaniongelmaa, meidän on näin ollen ensisijaisesti noudatettava sekä kansallista lainsäädäntöä koskevia kansainvälisiä sopimuksia että kansainvälisiä yleissopimuksia. Tarkoitan erityisesti lapsen oikeuksien yleissopimusta, jonka määräyksiä monet romaniperheet rikkovat. Slovakian tasavallan lainsäädännössä säädetään maksuttomasta hoidosta ja opetuksesta ala- ja yläasteiden kouluissa. Valtio tarjoaa ja rahoittaa kaiken tämän. Myöskään näissä kahdessa asiassa ei kunnioiteta lapsen perusoikeuksia.
Jos romanien ongelmien ratkaisemisesta halutaan todella keskustella objektiivisesti, on käsiteltävä syrjinnän syitä.
Hélène Flautre
laatija. - (FR) Arvoisa puhemies, perusoikeusviraston raporttien mukaan romaneja syrjitään kaikin tavoin kaikilla elämän osa-alueilla - työhön ja koulutukseen pääsyssä sekä terveydenhoidon ja asuntojen saannissa. He ovat näin ollen Euroopan syrjityin vähemmistö.
Esimerkiksi vuonna 2009 keskimäärin joka neljäs romani oli joutunut edellisten 12 kuukauden aikana vähintään kerran henkilöön kohdistuvan rikoksen, erityisesti pahoinpitelyn, uhkailun ja vakavan ahdistelun, uhriksi, ja joka kolmas romani oli joutunut poliisikuulusteluun keskimäärin neljä kertaa edellisten 12 kuukauden aikana. Heidän syrjäytymistään lisää entisestään se, etteivät he ole perillä oikeuksistaan.
Tämä tilanne, joka koskee lähes kymmentä miljoonaa ihmistä perusoikeuskirjan käyttöön ottaneen ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen pian allekirjoittavan Euroopan unionin ytimessä, saa epäilemään vakavasti syrjimättömyyspolitiikkaa ja oikeuksien tehokkuutta sekä EU:ssa että yksittäisissä jäsenvaltioissa. Vasta Italiassa joulukuussa 2007 tapahtuneiden rasististen väkivaltaisuuksien jälkeen EU:n laaja korkean tason toiminta lopulta johti ensimmäisen eurooppalaisen huippukokouksen järjestämiseen syyskuussa 2008.
Vieläkään ei ole kuitenkaan vaadittu romanien integrointia koskevaa Euroopan unionin puitestrategiaa eikä romanien osallistamista koskevaa direktiiviä. Jäsenvaltiot - esimerkiksi Ranska ja myös jotkin muut jäsenvaltiot - jotka toteuttavat bulgarialaisten ja romanialaisten markkinoilleen pääsyä koskevia tilapäistoimia, rankaisevat pääasiassa romaneja. Niiden on lopettava nämä toimet mahdollisimman pian osoituksena poliittisesta hyväntahtoisuudesta.
Jäsenvaltioiden on lopultakin lakattava neuvottelemasta kahdenvälisiä takaisinottosopimuksia Kosovon kanssa, koska romanit joutuvat tällöin palaamaan Pohjois-Mitrovicassa sijaitseville lyijyn saastuttamille leireille, kuten Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Hammarberg on osoittanut.
Haluan palauttaa Euroopan komission mieleen 11. maaliskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman romanien yhteiskunnallisesta tilanteesta. Tänä köyhyyden torjunnan teemavuonna voimme nähdäkseni vihdoinkin päättää hyödyntää välineitämme ja rakennerahastojamme mahdollisimman tehokkaasti tämän vakavan tilanteen ratkaisemiseksi.
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, vastaan jäsen Flašíková Beňován ja jäsen Flautren esittämiin kysymyksiin, jotka liittyvät suoraan ihmisoikeuksiin ja koskevat meitä kaikkia ja myös laajaa yhteisöä, sillä kuten tiedätte, romaniväestö on suurin Euroopan unionissa asuva etninen vähemmistö, eikä sillä voida väittää olevan yhtä korkea elintaso kuin EU:n keskivertokansalaisella.
Ensimmäisessä minulle esitetyssä kysymyksessä otetaan esiin tämän alan rakennerahastot. Haluan huomauttaa, että päätelmät, jotka puheenjohtajavaltio Espanja aikoo antaa neuvostossa, sisältävät nämä kymmenen perusperiaatetta, joihin kuuluvat rakennerahastojen nykyisten toimenpideohjelmien tarkistaminen tai muuttaminen sekä tulevat asetukset vuonna 2014 alkavaa kautta varten.
Olemme korostaneet, että rakennerahastoja olisi hyödynnettävä täysimääräisesti, jotta voidaan edistää romaniväestön integrointia. Olemme erityisesti ehdottaneet, että maaseutu- ja kaupunkialueilla toteutetaan yhdennettyjä toimia, jotka perustuvat hiljattain muutettuun Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 7 artiklaan. Tavoitteena on edistää kokonaisvaltaisesti romaniyhteisöjen asemaa ja tehdä ensimmäiseksi parannuksia niiden elinoloihin ja sosiaaliseen tilanteeseen.
Toinen kysymys koskee paikallisten viranomaisten toimia. Tiedämme, että jotta romaniväestö voi hyötyä rakennerahastoista, paikallisten viranomaisten, romanien järjestöjen ja itse romaniväestön on osallistuttava aktiivisesti prosessin kaikkiin vaiheisiin eli EU:n varojen käytön suunnitteluun, hallintaan, seurantaan ja arviointiin.
Neuvosto aikoo lisäksi ehdottaa päätelmissään, että Euroopan komissio antaa teknistä tukea ja ohjeita jäsenvaltioille ja paikallisille viranomaisille sekä edistää horisontaalista koordinointia jäsenvaltioiden välillä ja vertikaalista koordinointia EU:n tasolta alaspäin kansalliselle, alueelliselle ja paikalliselle tasolle.
Kolmannessa kysymyksessä tiedustellaan, onko puheenjohtajatriolla tätä asiaa koskeva strateginen ehdotus tai strateginen toimintasuunnitelma. Voin vahvistaa, että puheenjohtajatrion laatimassa ohjelmassa käsitellään nimenomaisesti romanien sosiaalista ja taloudellista integroitumista. Tämä todetaan yleisten asioiden neuvoston yksimielisesti hyväksymässä ohjelmassa, joten se sopii yhteen seuraaviksi 18 kuukaudeksi eli puheenjohtajatrion ohjelman kattamaksi kaudeksi laaditun strategian kanssa.
Ymmärrämme, että on sitouduttava sekä lyhyen että pitkän aikavälin toimiin. Eriarvoisuuden poistaminen edellyttää, että lyhyellä aikavälillä asetetaan etusijalle aiemmin mainitsemani välineet ja otetaan käyttöön toimintasuunnitelma, jotta voidaan ottaa heti huomioon esimerkiksi erityiskoulua käyvät oppilaat, jotka ovat joissakin tapauksissa pääasiassa tai kokonaan romanilapsia, mikä johtaa selkeään erotteluun. Tavoitteena on käsitellä myös jo mainittuja asunto-ongelmia, terveysasioita ja työhön pääsyä.
Lisäksi haluamme, että romanien asioihin sovelletaan pitkällä aikavälillä horisontaalista valtavirtaistamisen lähestymistapaa kaikilla Euroopan unionin politiikan aloilla. Tässä yhteydessä on noudatettava avointa koordinointimenetelmää, ja tämä on toteutettava eri aloilla, joita ovat esimerkiksi perusoikeudet, syrjinnän torjunta, alueellinen kehitys, koulutus, pääsy julkisen sektorin työpaikkoihin ja julkisten palvelujen käyttömahdollisuus.
Lopuksi totean syrjimättömyydestä, että kuten hyvin tiedetään, puheenjohtajavaltio Espanja aikoo tällä kaudella ja itse asiassa koko puheenjohtajatrio aikoo edistää sellaisen direktiivin hyväksymistä, jota ei ole vielä hyväksytty tai saatettu päätökseen Euroopan unionissa. Tämä on yhdennetty direktiivi syrjinnän torjumisesta ja yhtäläisten oikeuksien edistämisestä. Tämä on elintärkeää nimenomaan erityisestä syrjinnästä kärsiville ryhmille ja etenkin romaniyhteisölle.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, kiitän jäsen Swobodaa ja hänen kollegojaan romaniväestöä käsittelevää eurooppalaista huippukokousta koskevan suullisen kysymyksen esittämisestä. Komissiolla on huippukokouksessa tilaisuus todeta, että se on sitoutunut varmistamaan yhtäältä perusoikeuksien suojelun sekä toisaalta täysimääräisen sosiaalisen ja taloudellisen integroitumisen yhteiskuntiimme. Neuvosto totesi äsken, että jäsenvaltioiden olisi otettava nämä asiat huomioon kaikissa toimissaan.
Kuten tiedätte, tämä keskustelu käydään vain muutama viikko ennen toista romaniväestöä käsittelevää huippukokousta, joka pidetään Espanjan puheenjohtajakaudella 8. ja 9. huhtikuuta Córdobassa. Komissio suhtautuu tähän aloitteeseen myönteisesti ja tukee sitä aktiivisesti. Tässä huippukokouksessa on mielestäni oiva tilaisuus tarkastella jäsenvaltioissa, EU:ssa ja muualla maailmassa vuoden 2008 jälkeen tapahtunutta kehitystä. Sen ansiosta voimme edistää yhteisiä tulevaisuudennäkymiä.
Ensimmäinen huippukokous pidettiin kaksi vuotta sitten. Kuinka pitkälle olemme edenneet? Lasin voidaan katsoa olevan puoliksi täynnä tai puoliksi tyhjä. On tietenkin tapahtunut merkittäviä parannuksia, mutta havaittavissa on myös huomattavia puutteita. Kysymyksessänne korostetaan perustellusti Euroopan unionin välineiden ja toimien keskeistä merkitystä sekä sitä, että on tärkeää tehostaa yhteistyötä kaikkien keskeisten toimijoiden - jäsenvaltioiden, Euroopan laajuisten toimielinten, kansainvälisten järjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan - välillä.
Komissio lupaa toteuttaa direktiivin, jossa kielletään rotuun ja etniseen alkuperään perustuva syrjintä, ja romanien syrjintä sisältyy täysimääräisesti tämän direktiivin soveltamisalaan. Meillä on jo EU:n lainsäädäntöä sekä rasismia ja muukalaisvihaa koskeva puitepäätös, joka on keskeinen väline romaneihin kohdistuvan rasismin torjunnassa.
Tämän vuoden marraskuuhun mennessä kaikkien jäsenvaltioiden on puitepäätöksen nojalla otettava käyttöön rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvistä rikoksista määrättäviä rikosoikeudellisia seuraamuksia. Kuten olen jo ilmoittanut, olen sitoutunut valvomaan tämän puitepäätöksen täytäntöönpanoa mahdollisimman tarkasti.
Komissio tietää erittäin hyvin, ettei tämä riitä ja että vahvaa lainsäädäntöä on täydennettävä oikeuksia ja velvollisuuksia koskevalla tiedotuksella ja valistuksella. Näin ollen komissio käsittelee romanien asioita EU:n kampanjassa "Moninaisuuden puolesta. Syrjintää vastaan" ja oikeudellisissa ammateissa toimiville tarjottavassa erityiskoulutuksessa.
Aivan perustellusti korostettiin rakennerahastojen, maaseudun kehittämisrahastojen ja liittymistä valmistelevien välineiden merkitystä tärkeinä muutoksen vauhdittajina, koska jäsenvaltiot voivat niiden avulla panna täytäntöön romaneja koskevia kunnianhimoisia ohjelmia. On selvää, että näiden ohjelmien on oltava erittäin realistisia ja käytännönläheisiä, että niiden on perustuttava näyttöön ja että niissä on käsiteltävä kaikkia romanien elinoloihin liittyviä monimutkaisia seikkoja.
Tätä asiaa ei voida ratkaista pelkällä iskulauseella. Sen ratkaisemiseksi on tehtävä paljon konkreettista työtä. Komissio kannustaa siksi jäsenvaltioita hyödyntämään edellä mainittuja rahastoja mahdollisimman tehokkaasti romanien osallistamisen tukemiseksi. Olemme siksi alkaneet tehdä korkean tason kahdenvälisiä vierailuja jäsenvaltioihin, joissa asuu huomattavan paljon romaneja. Näiden jäsenvaltioiden olisi johdettava konkreettisia sitoumuksia, joiden tavoitteista on sovittu. Unkarissa järjestettiin lokakuussa 2009 ensimmäinen tapahtuma, jossa hallitus teki täysimääräistä yhteistyötä. Tulevaisuudessa järjestetään myös muita tapahtumia.
Toinen konkreettinen esimerkki siitä, että komissio on sitoutunut käyttämään rakennerahastoja romanien syrjäytymisen torjuntaan, on Euroopan aluekehitysrahastosta annetun asetuksen 7 artiklan 2 kohtaan ehdotettu tarkistus. Parlamentti äänesti hyvin suurella enemmistöllä viime kuun alussa kolleganne van Nistelrooijin mietinnön puolesta. Siinä oli kyse toimenpiteestä, joka tarjoaa asuntokantaa koskevia uusia toiminta- ja rahoitusmahdollisuuksia syrjäytyneiden väestöryhmien hyväksi. Nämä toimet voidaan kohdentaa erityisesti, mutta ei yksinomaan romaneihin.
Euroopan parlamentin ansiosta toteutetaan myös romanien osallistamista koskevia koehankkeita, joiden määrärahat ovat 5 miljoonaa euroa kahden vuoden aikana. Näissä koehankkeissa käsitellään varhaislapsuudessa tarjottavaa koulutusta, mikroluotoilla mahdollistettavaa itsenäistä ammatinharjoittamista ja kansalaisvalistusta. YK:n kehitysohjelma (UNDP) ja Maailmanpankki arvioivat koehankkeet yhdessä. Odotan kovasti tätä arviointia, koska se tarjoaa meille tietoa siitä, missä olemme onnistuneet ja missä on vielä puutteita. Näiden tietojen perusteella voimme kehittää toimintaamme ja edetä tässä asiassa toteuttamalla myöhemmin tarkasti kohdennettuja toimia.
Romaniväestön osallistamista käsittelevä EU:n foorumi perustettiin huhtikuussa 2009 komission ja puheenjohtajavaltio Tšekin yhteisenä hankkeena. Sen tavoitteena on saattaa yhteen eurooppalaisia, kansallisia ja kansainvälisiä merkityksellisiä toimijoita ja kansalaisyhteiskunnan toimijoita sekä parantaa huomattavasti kaikkien nykyisten toimien johdonmukaisuutta. Tämän foorumin ansiosta on laadittu romanien osallistamista koskevia yhteisiä perusperiaatteita, jotka on liitetty viime vuoden kesäkuussa annettuihin romaniväestön osallistamista koskeviin neuvoston päätelmiin. Päätelmissä pyydetään, että komissio ottaa nämä romaniväestön osallistamista koskevat kymmenen yhteistä perusperiaatetta huomioon laatiessaan ja pannessaan täytäntöön politiikkoja. Espanjan ja Belgian puheenjohtajakausilla on tarkoitus järjestää uusia foorumin kokouksia, joten kyse ei ole kertaluonteisesta vaan jatkuvasta toiminnasta. Minusta on erittäin ilahduttavaa, että puheenjohtajatrio on sitoutunut vahvasti tähän tavoitteeseen, koska meidän on puhallettava yhteen hiileen, jotta asiassa voidaan edistyä. Komissio aikoo vastedeskin edistää puheenjohtajatrion toimintaa omilla toimillaan ja välineillään tietenkin tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan kanssa.
Näin romaniväestöä käsittelevän huippukokouksen kynnyksellä haluan ilmoittaa parlamentille, että julkaisen yhdessä kollegani, komission jäsenen Andorin kanssa romaniväestön sosiaalista osallistamista koskevan tiedonannon, jossa tarkastellaan tulevia haasteita ja toimia, joita EU aikoo toteuttaa vastatakseen tähän haasteeseen. Córdobassa on tarkoitus keskustella kyseisen tiedonannon pohjalta.
Lívia Járóka
Komission jäsenen Redingin äsken mainitseman kansainvälisten ja kansallisten syrjinnän vastaisten lakien täytäntöönpanon tehostamisen lisäksi Córdobassa on korostettava erityisesti romanien osallistamiseen liittyvää taloudellista näkökohtaa, koska heidän pääsynsä työmarkkinoille ja koulutukseen on jäsenvaltioiden keskeisten taloudellisten etujen mukaista. Viime vuosina jotkin kansainväliset järjestöt ovat laatineet tulevaisuuteen suuntautuneita suunnitelmia, mutta niitä ei ole pantu täytäntöön jäsenvaltioissa sitovien toimivaltuuksien, mahdollisten seuraamusten ja asianmukaisten talousarviomäärärahojen puuttumisen vuoksi.
Euroopan unioni voi varmistaa muuta kuin sitovaa lainsäädäntöä pitemmälle menevän yhteisön strategian kehittämisen, asianmukaisen täytäntöönpanon ja selkeisiin indikaattoreihin perustuvan arvioinnin. Romaneja koskevaa EU:n strategiaa käsittelevänä Euroopan parlamentin esittelijänä pidän erityisen tärkeänä, että strategiassa määritetään jäsenvaltioiden kriisialueet, jotka edellyttävät välitöntä toimintaa. Sosiaalinen vähäosaisuus on jakautunut epätasaisesti maantieteellisille alueille siten, että äärimmäinen köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat keskittyneet tietyille romanien ja muun väestön tiheään asuttamille mikroalueille. Tämä aiheuttaa vakavia esteitä Euroopan sosiaaliselle kehitykselle. Tällaiset alueet on jätettävä niille epäoikeudenmukaisen kilpailun ulkopuolelle, ja niitä on alettava kehittää niiden erityistarpeisiin mukautetuilla intensiivisillä ohjelmilla.
Paikallisten järjestöjen on oltava vastuussa strategian valvonnasta ja seurannasta toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Lisäksi ehdotan, että paikallisten kohderyhmien tarpeita tutkitaan laajasti, kuten Irlannissa toteutettavissa maataloushankkeissa. Jotta ohjelman tuloksia voidaan arvioida, on kerättävä myös etnisten ryhmien mukaan eriteltyjä tilastotietoja ja arvioitava niitä itsenäisesti. Euroopan kansanpuolueen mielestä nämä ovat keskeiset asiat, joita Córdoban huippukokouksessa on käsiteltävä.
Claude Moraes
Arvoisa puhemies, kuten edellinen puhuja ja komission jäsen totesivat, tämä on äärimmäisen monimutkainen ongelma. Tänään esittämässämme suullisessa kysymyksessä ryhmämme pyytää siksi uudistamaan ja virkistämään romanikeskustelua, ja kaikki muut ryhmät varmasti yhtyvät pyyntöömme.
Romaniyhteisöihin kohdistuu Euroopassa edelleen sietämättömän paljon ennakkoluuloja ja monissa tapauksissa myös väkivaltaa. Kuten romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmentä koskeva aloite kuitenkin osoittaa, parlamentti todellakin kannattaa kokonaisvaltaista lähestymistapaa.
Olemme kuitenkin keskustelleet tästä monimutkaisesta lähestymistavasta jo aiemmin. Parlamentin on arvioitava uudelleen, mitä tähän mennessä on tehty aina mikroluotoista rotuväkivallan torjuntaan, ja kaikkiin näihin mutkikkaisiin asioihin tarvitaan kokonaisvaltainen strategia.
On yhä enemmän näyttöä siitä, etteivät olot kohene riittävästi. Avoimen yhteiskunnan instituutin (Open Society Institute) mukaan romaniyhteisöihin kohdistuvat ennakkoluulot ja väkivaltaisuudet eivät ole vähentymässä Euroopassa. Myös perusoikeusviraston tekemässä syrjintätutkimuksessa todettiin, että romaneja syrjitään enemmän kuin mitään muuta tutkimukseen sisältynyttä ryhmää.
Parlamenttia kohtaan velvollisuutenamme on varmistaa, että voimassa oleva lainsäädäntö - etnisestä alkuperästä riippumatonta yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi, väkivallan torjuntaa koskevat neuvoston puitteet - pannaan tosiasiallisesti täytäntöön, ja kuten jo aiemmin todettiin, kokonaisvaltaista strategiaamme ajatellen meidän on tarkasteltava tätä monimutkaisena ongelmana, mutta sellaisena ongelmana, joka edellyttää toimintaa sekä yhdennettyä ja kokonaisvaltaista lähestymistapaa.
Pyydämme tässä suullisessa kysymyksessä siis virkistämään romanikeskustelua, laatimaan uusia ratkaisuja ja panemaan jo olemassa oleva lainsäädäntö täytäntöön ja auttamaan näin romaniyhteisöjä.
Renate Weber
ALDE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan toisen romaniväestöä käsittelevän huippukokouksen yhteydessä esittää teille pari ajatusta siinä toivossa, että ne toteutuvat mahdollisimman pian.
Ensinnäkin olen vankasti sitä mieltä, että tarvitsemme laajan ja johdonmukaisen romanien osallistamista koskevan strategian sekä toimintasuunnitelman, jossa sovelletaan selkeitä arviointiperusteita ja johon myönnetään riittävästi määrärahoja. Tämä strategia on nähdäkseni laadittava paitsi EU:n jäsenvaltioita myös muita sellaisia valtioita varten, joissa asuu romaniyhteisöjä ja jotka ovat mukana laajentumisprosessissa tai naapuruuspolitiikassa. Näin EU voi käyttää romaneja koskevissa toimissa kaikkein sopivimpia saatavilla olevia välineitä.
Toiseksi olen vakuuttunut siitä, että meidän on sovellettava sukupuolten tasa-arvoa koskevasta politiikasta oppimiamme asioita, nimittäin valtavirtaistamista. "Romanien valtavirtaistamisesta" on tultava lähestymistapa, jota kaikki EU:n toimielimet soveltavat työssään.
Kolmanneksi totean romaneja koskevasta asiantuntemuksesta, että meidän olisi harkittava joitakin myönteisiä toimia, erityisesti romanien asiantuntijoiden vuokrausta neuvostoon, komissioon ja parlamenttiin. Olen laatinut puheenjohtaja Van Rompuylle ja puheenjohtaja Barrosolle tätä asiaa koskevia kirjeitä, joissa heitä pyydetään näyttämään esimerkkiä ja vuokraamaan romaniasioita koskevia neuvonantajia.
Jean Lambert
Verts/ALE-ryhmän puolesta. - (EN) Arvoisa puhemies, haluan toistaa tässä keskustelussa esitetyt kokonaisvaltaista strategiaa koskevat pyynnöt.
Kuten jo todettiin, nyt on meneillään köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalainen teemavuosi. Tiedämme, että köyhyyttä ja syrjäytymistä on vaikea torjua taantuman aikana, ja olemme siksi pyytäneet yhteiskunnallisten ehtojen sisällyttämistä pelastuspaketteihin, jotta eniten syrjäytyneet eivät jää vielä enemmän jälkeen.
Olemme jo kuulleet, että kuilu vain syvenee, minkä vuoksi EU 2020 -strategiassa on myös otettava huomioon, että rikkaiden ja köyhien välistä kuilua on pienennettävä.
Aluekehitysrahastoihin tehtävät muutokset ovat tärkeitä. Olemme neuvoston kanssa samaa mieltä siitä, että paikalliset viranomaiset ovat merkittävässä asemassa, koska ne nimenomaan usein syrjivät romaneja asuntopolitiikassa ja romanien erityistarpeissa, koulutuksessa ja poliisitoiminnassa, jonka tehtävänä on suojella eikä vain rangaista, kuten joissakin jäsenvaltioissa näyttää tapahtuvan.
Lisäksi haluamme laadukkaita julkisia palveluja. Neuvosto varmasti muistaa suosituksensa työmarkkinoilta eniten syrjäytyneiden aktiivisesta osallistamisesta, jossa laadukkailla julkisilla palveluilla katsotaan olevan ratkaiseva merkitys.
Haluamme tietää, ovatko neuvosto ja komissio tyytyväisiä rahastojen nykyiseen käyttöasteeseen.
Kannatan myös komission voimakkaasti esiin tuomaa asiayhteyden muutosta rasismin ja muukalaisvihan torjunnassa ja toivon, että kaikkien jäsenvaltioiden hallitukset sitoutuvat näihin tavoitteisiin.
Peter van Dalen
ECR-ryhmän puolesta. - (NL) Arvoisa puhemies, parlamentin on hyvä ja aivan pakkokin käsitellä romanien tilannetta. Viime vuosisatoina syrjintä on ehkä ollut romanien ongelmista pienin. EU:n varoilla ja direktiiveillä on edistettävä romanien integroitumista ja poistettava heidän epäsuotuisa asemansa. Mielestäni on tärkeää myös kehittää hyvä strategia sen varmistamiseksi, että Euroopan miljoonat todellakin päätyvät niitä tarvitseville. Tässä yhteydessä on painotettava koulutusta. Meidän on annettava romanilapsille valmiudet päästä pois noidankehästä, joka on valitettava tosiasia.
Haluan kuitenkin lisätä kaksi asiaa tämänpäiväiseen keskusteluun. Ensinnäkään mielestäni ei ole hyvä, että monet romanit jäävät pysyvästi uhrin asemaan. Heidän on itsekin tehtävä jotain yhteisöissään esiintyvien monien väärinkäytösten poistamiseksi.
Toiseksi totean, ettei romanien osallistamista voida toteuttaa väkisin EU:n varoilla ja lainsäädännöllä. Niiden jäsenvaltioiden, joissa asuu romaneja ja joissa romaneja on asunut usein monen sukupolven ajan, on viime kädessä otettava johtava asema käsiteltäessä romanien integroitumista kyseisten valtioiden yhteiskuntiin. Tämä on huomattavasti enemmän sosiaalinen kuin poliittinen tai taloudellinen haaste. EU:n varoilla voidaan ja pitäisi enintään tarjota apua.
Cornelia Ernst
Arvoisa puhemies, kun vierailin joulukuussa 2009 Pristinassa ja Mitrovicassa ja näin, miten ihmiset elävät mahalassa ja etenkin lyijyn saastuttamilla leireillä, olin varsin järkyttynyt ennen kaikkea lasten tilanteesta. Lähes jokaisessa käymässäni keskustelussa kuulin, että Euroopan vanhimpiin väestöryhmiin kuuluvien romanien tilanne on kehno Kosovon lisäksi myös monissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa. Tapasin Pristinassa sijaitsevassa romanien ja ashkalien tiedotuskeskuksessa työskentelevän Bekim Sylan, joka otti meidät vastaan toteamalla "olemme kyllästyneet pelkkiin puheisiin".
Nyt on toimittava, joten odotamme Córdoban huippukokoukselta ennen kaikkea sitä, ettei siellä vain puhuta vaan ryhdytään välittömiin toimiin. Välitön toiminta tarkoittaa sitä, ettemme jää lepäämään laakereillemme ja luota EU:n direktiiveihin, joilla pannaan täytäntöön yhdenvertaisen kohtelun periaate ja rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaate, sekä työllisyyspuitedirektiiviin, koska siitä ei ole mitään hyötyä. Välitön toiminta edellyttää sen myöntämistä ja olettamista, etteivät nämä direktiivit riitä suojelemaan romaneja alentavalta ja syrjivältä kohtelulta Euroopan unionissa eivätkä etenkään varmistamaan heidän pysyvää integroitumistaan. Tarvitsemme näin ollen romaneja koskevan EU:n strategian, jota sovelletaan kaikilla politiikan aloilla ja joka on olennainen osatekijä kaikissa politiikoissa.
Valtaosa hallituksista toteuttaa kuitenkin hankkeita, jotka ovat ainoastaan satunnaisia toimenpiteitä. Tarvitsemme keskipitkän ja pitkän aikavälin poliittisia aloitteita. Meidän on kiireesti toteutettava romaniyhteisöjen taloudellista kehittämistä koskevia toimia. EU ei saa joustavoittaa rakenne- ja aluetukeaan vasta vuonna 2014, vaan sen on tehtävä se nyt, jotta myös romanit voivat hyötyä siitä. Tämä kattaa mikroluotot, joiden myöntämiseen on sisällyttävä mahdollisimman vähän byrokratiaa ja joita on myönnettävä esimerkiksi romanien asuinalueiden jälleenrakentamiseen. Tässä yhteydessä on toteutettava myös konkreettisia toimia, joilla edistetään terveyttä, sivistystä, koulutusta ja työmarkkinoiden kehitystä. Haluan tehdä selväksi, ettei yhdenkään lapsen tulevaisuus saa kaatua koulutuksen esteisiin tai kielimuuriin. Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto ei halua romanikouluja vaan kaikille tarkoitettuja kouluja, joissa myös romanit voivat elää ja opiskella.
Haluan lisätä, ettei kyse ole vain rahasta vaan myös rasismin määrätietoisesta torjunnasta. Romanivastaisuutta ei saa pitää vähäpätöisenä rikkeenä, vaan se on katsottava rikokseksi, josta määrätään rangaistus. EU:lla on suuri vastuu siitä, onnistutaanko Euroopassa - kuten toivomme - pian varmistamaan yli kymmenen miljoonan romanin oikeudenmukainen kohtelu, sillä ensin on toteutettava oikeudenmukaisuus ja sen jälkeen tasa-arvo. Tämä edellyttää erittäin selkeitä myönteisiä poliittisia päätöksiä sekä määrätietoista, tehokasta EU:n puitestrategiaa. Suoraan sanoen tämä myös edellyttää, että sitoudumme Euroopan parlamentin jäseninä ja ihmisinä intohimoisesti tämän väestöryhmän - romanien ja sintien - asioihin. Toimikaamme heti.
Jaroslav Paška
Toisessa romaniväestöä käsittelevässä Euroopan unionin huippukokouksessa osallistujilla on varmasti oiva tilaisuus jakaa kokemuksiaan niiden lukuisten toimien tuloksista, joilla on pyritty edistämään romanien menestyksekästä integroitumista yhteiskuntaan.
Historioitsijoiden mukaan romanit tulivat Eurooppaan 400-800-luvuilla, ja monet Euroopan kansakunnat ovat siitä lähtien pyrkineet löytämään mahdollisimman hyviä keinoja elää yhdessä romanien kanssa. On myönnettävä objektiivisesti, että vaikka tällaista yhteiselon mallia on etsitty jo tuhat vuotta, romaneja ei ole onnistuttu integroimaan asianmukaisesti yhteiskuntaamme. En tiedä, johtuvatko alituiset ongelmat meistä vai toisesta osapuolesta, mutta kotimaani kokemusten perusteella olen varma siitä, ettei romaneja ole järkevää auttaa ainoastaan antamalla.
Hallituksemme on kerännyt huomattavan paljon varoja kaikkien työntekijöiden maksamilla veroilla ja antanut ne romaneille, jotta he voisivat elää ihmisarvoista elämää. Heille on rakennettu ja annettu nykyaikaisia asuntoja, joita muut ihmiset joutuvat ostamaan. Hallituksemme tarjosi heille mahdollisuuden saada työtä, terveydenhoitoa ja koulutusta samoin edellytyksin kuin muut kansalaiset. Työttömät romanit saavat saman tuen ja sosiaalietuudet kuin muutkin kansalaiset.
Mikä on tulos? Nykyaikaisia asuntoja on tuhottu, ja saniteettilaitteita ja muita kalusteita on irrotettu ja varastettu. Näiden asuntojen asukkaat heittävät likavettä ja jätteitä ikkunasta suoraan kadulle. He eivät halua mennä töihin, vaikka paikallinen hallitus tarjoaa heille siihen mahdollisuuden. Romanien tartuntatautien leviämistä ehkäiseviä terveydenhuoltoalan työntekijöitä ajetaan pois romanien asuinalueilta. Lapsia laiminlyödään ja pidetään nälässä, eivätkä he usein käy edes koulua. Olen siksi vakuuttunut siitä, että jos todella haluamme auttaa romaneja, meidän on ennen kaikkea pyrittävä opettamaan romanilapsille sivistyneet ja ihmisarvon mukaiset elintavat.
Zoltán Balczó
(HU) Koska puhun unkariksi, joka on äidinkieleni, käytän vakiintuneen termin "romani" sijaan sanaa "mustalainen", jolla ei ole pejoratiivista merkitystä äidinkielessäni ja jota käytetään myös perustuslaissamme.
Tämä esityslistalla oleva asia koskee toimintaa, jolla torjutaan mustalaisten syrjäytymistä ja syrjintää. Mustalaisten sosiaalinen integroituminen on oleellinen edellytys ongelman ratkaisemiselle. Koulu on tässä tärkeä väline. Monissa tapauksissa erilainen kohtelu tai positiivinen syrjintä - jos asia halutaan näin ilmaista - on perusteltua haittatekijöiden poistamiseksi. Tämän kuullessaan vähemmistöjen oikeuksien puolustajat syyttävät heti erottelusta, vaikka tavoitteena on nopea osallistaminen.
Unkarin tietyillä alueilla mustalaissukupolvet ovat varttuneet perheissä, jotka elävät tuilla eivätkä ansaitse itse elantoaan. Ongelman ratkaiseminen edellyttää työpaikkojen luomista. Meidän on siksi päästävä eroon uusliberaalista talouspolitiikasta. Lainsäädännön rikkomista ei voida perustella vaikealla sosiaalisella tilanteella. Unkarissa mustalaiset ovat osallisina hyvin suuressa osassa rikoksia. Tämä on pyrittävä estämään, koska se on paitsi yhteiskunnan enemmistön myös rehellisten mustalaisten edun mukaista. Geneettistä tai etnistä alkuperää ei ole koskaan määritetty syyksi. Rasismia ei siis ole mainittu. Taustaksi on määritetty ainoastaan erityiset sosiokulttuuriset olot. Kiellämme vain tosiasiat, jos aina leimaamme näin toteavat henkilöt rasisteiksi.
Meidän on löydettävä yhdessä ratkaisu. Tämä edellyttää, että mustalaisilla on johtajia, jotka heidän yhteisönsä ja koko yhteiskunta ovat tunnustaneet. Tarvitsemme todellakin yhteisen eurooppalaisen strategian, mutta siinä on otettava huomioon asian kaikki näkökohdat ja pyrittävä löytämään ratkaisu tarkastelemalla niitä rehellisesti.
Agustín Díaz de Mera García Consuegra
(ES) Arvoisa puhemies, kiitän aluksi jäsen Járókaa romaniväestön puolustamisesta Euroopan unionin toimielimissä. On todettava, että jäsen Járóka ja Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) ovat laatineet ensimmäisen romaniväestön integrointia koskevan EU:n strategian, jossa ehdotetaan erityisiä yhteisön toimia yli yhdeksän miljoonan Euroopan unionin kansalaisen hyväksi. Romaniväestöllä on erilainen tilanne kuin Euroopan muilla vähemmistöillä, minkä vuoksi meidän on toteutettava heitä koskevia erityistoimia.
Córdobassa pidettävän toisen romaniväestön osallistamista käsittelevän eurooppalaisen huippukokouksen olisi oltava foorumi, jossa käsitellään rohkeasti tämän väestönosan ongelmia, kehitetään konkreettisia rahoitusvälineitä ja oikeudellisia välineitä tälle vähemmistölle, jonka on ennen kaikkea itse ohjattava tulevaisuuttaan, sekä luovutaan vanhoista holhoavista lähestymistavoista. Olen samaa mieltä siitä, ettei kenelläkään ole oikeutta saada poliittista hyötyä romanien kustannuksella.
Romaniväestön hyväksi voidaan saavuttaa myönteisiä tuloksia ainoastaan komission, neuvoston ja jäsenvaltioiden välisellä monialaisella, koordinoidulla yhteistyöllä. Asiaa käsittelevien Euroopan komission jäsenten on koordinoitava lähestymistapojaan, jotta lopetetaan kaikki sellainen toiminta, jossa romaniväestö jää ulkopuolelle tai joutuu syrjinnän kohteeksi. Neuvoston on yhdessä jäsenvaltioiden kanssa edistettävä romaniväestön täysimääräistä integroitumista.
Jäsenvaltiot ovat myös vastuussa sellaisten toimien edistämisestä, joilla torjutaan romaneihin usein kohdistuvaa syrjintää. Terveydenhoidon, laadukkaan koulutuksen, jatkokoulutuksen ja ammatillisen uudelleenkoulutuksen saanti ovat ehdottomia edellytyksiä, jotta romanit voivat saada ihmisarvoista työtä ja osallistua täysimääräisesti kansalaisyhteiskunnan toimintaan. Paikallisten viranomaisten on siksi osallistuttava toimiin, ja tiedän erittäin hyvin, mistä puhun. Meidän on tehtävä kaikkemme romanien hyväksi, mutta mitään ei voida tehdä ilman heitä, ja arvoisa puhemies, meillä on jo Euroopan parlamentissa joitakin erinomaisia romanijäseniä.
Kinga Göncz
(HU) Córdobassa pidettävässä toisessa romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa on mielestäni loistava tilaisuus tarkastella, miten Euroopan suurimman ja haavoittuvimman etnisen vähemmistön integroinnissa on edistytty muutaman viime vuoden aikana. Ensinnäkin haluan korostaa, että olemme ottaneet erittäin tärkeitä askelia tehdäksemme tästä Euroopan asian. Tämä ei ole vain Keski- ja Itä-Euroopan vaan koko Euroopan asia. Jotta voimme löytää ratkaisuja, kaikkien on vastedes sovellettava samaa lähestymistapaa. Euroopan parlamentti on ottanut merkittäviä askelia laatimalla päätöslauselman romanistrategian välttämättömyydestä. Sitä ei valitettavasti ole vielä hyväksytty, ja toivomme vilpittömästi, että puheenjohtajatrion ja nykyisen komission toimikaudella otetaan lisää merkittäviä askelia. Vuonna 2009 laadittu romanien yhteiskunnallista ja työmarkkinatilannetta koskeva Euroopan parlamentin mietintö oli tärkeä virstanpylväs, ja olemme puolivälissä romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmentä, joka on myös tärkeä ohjelma. Jotta strategiamme voi onnistua, meidän on tarkasteltava, missä määrin rakenne- ja koheesiorahastoja on käytetty ja ovatko ne edistäneet romanien sosiaalista integroitumista ja missä tilanteissa. Tarvitsemme tietoja, mutta tiedämme, että etnistä alkuperää koskevat tiedot ovat aina arkaluonteisia ja että meidän on oltava varovaisia niitä pyytäessämme ja käsitellessämme. Lukuisia myönteisiä toimia on toteutettu, mutta olemme panneet merkille, että myös takaisinottosopimusten täytäntöönpanosta on aiheutunut paljon ongelmia. Kosovo on jo mainittu tässä yhteydessä. Toivon vilpittömästi, että huippukokous edistää näiden asioiden ratkaisua.
Nicole Kiil-Nielsen
(FR) Arvoisa puhemies, romanikysymys on voimakkaasti esillä kotialueellani Länsi-Ranskassa. Nantesissa yli tuhat romania karkotetaan paikasta toiseen, koska ei ole laillisia alueita, joihin heidät voitaisiin majoittaa. Muutama kunta, joissa on romanien majoittamiseen tarkoitettuja paikkoja, esimerkiksi Nantesin lähellä sijaitsevat Rezé ja Indre, ovat äärimmilleen kuormitettuja, eivätkä viranomaiset tue niitä. Kaikkien aktiivisimmat ja avoimimmat kunnanjohtajat ovat siis valtavissa vaikeuksissa. Ongelmaa ei voida ratkaista paikallistasolla. Ratkaisujen on oltava yleisluonteisia. Romanien osallistaminen on sisällytettävä kaikkeen Euroopan unionin toimintaan, jotta näitä Euroopan unionin kansalaisia ei enää syrjitä.
Haluan tuoda esiin myös naisten erityistilanteen. Romaninaisilla on erityisen pahoja ongelmia, jotka liittyvät esimerkiksi parisuhdeväkivaltaan tai ei-toivottuihin raskauksiin. Médecins du monde -järjestön mukaan Ranskassa joka toinen romaninainen tai tarkemmin sanoen 43 prosenttia heistä tekee abortin viimeistään 22-vuotiaana. Naiset tulevat ensimmäisen kerran raskaaksi keskimäärin 17-vuotiaina. Vain 10 prosenttia romaninaisista käyttää ehkäisyä. Euroopan unionin on siksi sisällytettävä sukupuolinäkökulma kaikkiin romaneja koskeviin tutkimuksiin ja säädöksiin. Koulutuksen on oltava ensisijainen tavoite. Meidän on kiireesti tiedotettava romaniyhteisöille niiden perusoikeuksista ja parannettava niiden mahdollisuutta saada julkisia palveluja.
Toivon, että toisessa romaniväestön osallistamista käsittelevässä eurooppalaisessa huippukokouksessa Euroopan unioni osoittaa käsittelevänsä romanikysymystä määrätietoisesti ja kokonaisvaltaisesti.
Lorenzo Fontana
(IT) Arvoisa puhemies, hyvät kollegat, romanikysymyksestä on tulossa yhä monimutkaisempi, ja se edellyttää tehokasta välitöntä toimintaa. Romanien edustajat, toimielimet, yhdistykset ja osa kansalaisyhteiskuntaa vaativat romanien integrointia sosioekonomiseen rakenteeseen, mutta harvoin tuodaan esiin sitä oleellista seikkaa, että integroituminen on kaksisuuntainen historiallinen ja kulttuurinen prosessi.
Heidän osallistamisensa ei voi koskaan toteutua, jos jotkut romanit eivät tosissaan halua hyväksyä asuinvaltionsa sääntöjä ja kulttuuria eivätkä lopeta yhteiskuntarauhaa häiritsevää käyttäytymistä. Tässä tapauksessa voimme edelleen kehittää hankkeita ja myöntää varoja, mutta emme saavuta koskaan merkittäviä tuloksia.
Tämän haasteen käsittelyssä ei saa sortua kansankiihotukseen. Pyydämme käsittelemään tätä asiaa riittävän käytännönläheisesti ja pitämään mielessä, että huolestuttava talous- ja työllisyystilanne vaikeuttaa romanien pääsyä työmarkkinoille. Menneet vuosisadat ovat mielestämme opettaneet, ettei tätä ongelmallista integrointia voi jättää yksinomaan isäntävaltioiden harteille, vaan molemmat osapuolet on ainakin asetettava vastuuseen nykyisestä integroitumisen puutteesta.
Simon Busuttil
(MT) Minäkin haluan tukea erityisesti jäsen Járókaa, joka on tehnyt lakkaamatta työtä tämän arkaluonteisen ja tärkeän asian parissa. Arvoisa puhemies, kuten kollegani totesi, romaniväestön tilanne Euroopassa ei ole vain muutamaa valtiota koskeva asia. Romanien tilanne koskee koko Euroopan unionia, koska romanit ovat Euroopan suurin etninen vähemmistö. Meidän on siksi arvioitava Euroopan unionin nykyisiä toimia, jotta tiedämme, miten toimintaa voidaan parantaa. Oli ilahduttavaa, että Euroopan komission varapuheenjohtaja Viviane Reding selvitti meille tätä asiaa perinpohjaisesti. Tämä on siihen otollinen hetki, koska romaniväestöä käsittelevä huippukokous pidetään Córdobassa ensi kuussa. Varmaa on se, ettei tilannetta voida jättää ennalleen, koska se ei ratkea itsestään, ja ellemme toteuta tarvittavia toimia, romanit pysyvät syrjäytyneinä ja jäävät köyhyysloukkuun. Meidän on siksi harjoitettava sellaista integrointipolitiikkaa, jonka ansiosta romaniyhteisö saa tosiasiallisesti samat mahdollisuudet kuin muu väestö. Näille ihmisille on tarjottava erityisesti mahdollisuus työskennellä, käyttää kykyjään, elää ihmisarvoista elämää ja menestyä. Näin he voivat tukea itseään mutta antaa panoksensa myös yhteiskuntaan, jossa he elävät. Tämän saavuttaminen kuitenkin edellyttää tarvittavia toimia olemassa olevien esteiden poistamiseksi. Toivon, että tässä istuntosalissa, tässä parlamentissa lähettämämme viesti solidaarisuudesta romaniväestöä kohtaan menee perille ensi kuussa järjestettävää huippukokousta silmällä pitäen.
María Muñiz De Urquiza
(ES) Arvoisa puhemies, Euroopassa elävä kymmenen miljoonan asukkaan romaniväestö muodostaisi keskikokoisen Euroopan unionin jäsenvaltion, jos kyseessä olisi valtio. Kyseessä ei kuitenkaan ole valtio. Romanit ovat aina asettaneet eurooppalaisuutensa kaikkien rajojen edelle. Tosiasiassa he ovat tavallaan toisen luokan kansalaisia, koska heitä on aina syrjitty paitsi koulutuksessa, terveydenhuollossa ja asumisessa myös maahanmuuttajina, mikä on koko asian ydin.
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu on todennut, että tietyissä Euroopan unionin jäsenvaltioissa maahanmuuttajaromaneja ei kohdella samalla tavoin kuin muita eurooppalaisia maahanmuuttajia, mikä loukkaa räikeästi oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen.
Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä on sitoutunut toteuttamaan Euroopan, jossa etniset ja kulttuuriset vähemmistöt tunnustetaan ja jossa edetään kohti osallistavaa Euroopan unionin kansalaisuutta sekä tasa-arvoon ja vapauteen perustuvaa aluetta, jolla eletään rinnakkain moninaisuudessa. Kannatamme siksi direktiiviä, jossa kielletään syrjintä kaikilla aloilla - direktiiviä, joka ei ole aina saanut parlamentin kaikkien poliittisten ryhmien tukea.
Kannatamme myös puheenjohtajavaltio Espanjan tämän alan ohjelmaa. Se on nähdäksemme tarpeellinen, koska emme saa enää viivytellä sellaisissa eurooppalaisissa aloitteissa, joissa tunnustetaan romanit ja tuetaan heitä.
Espanjan puheenjohtajakaudella pidettävässä Córdoban huippukokouksessa on oiva tilaisuus laatia kokonaisvaltainen romaneja koskeva suunnitelma sekä lopettaa vuosia jatkunut hiljaisuus ja rasismi.
Raül Romeva i Rueda
(EN) Arvoisa puhemies, minulla on hyvin vähän lisättävää - vain yksi pyyntö. Kuten jo todettiin, emme saa unohtaa, että romaniväestöä käsittelevä huippukokous oli Euroopan parlamentin Slovenian puheenjohtajakaudella tekemä aloite, jonka tavoitteena on saada EU:n jäsenvaltioiden hallitukset tekemään yhteistyötä romaniasioissa.
Tästäkin syystä parlamentin on oltava aktiivinen tässä asiassa. Vihreät ovat kuitenkin eri mieltä, emmekä ole tyytyväisiä, elleivät kaikki jäsenvaltiot myönnä, että romanikysymyksessä voidaan menetellä nykyistä paremmin. Tällaisten asioiden on sisällyttävä yhteiseen pyyntöömme siitä, että otamme käyttöön romaniväestön osallistamista koskevan EU:n strategian. Tarvitsemme tätä strategiaa myös siksi, että Euroopan unioni on menettämässä uskottavuuttaan kansainvälisellä tasolla. Monet valtiot erottavat meidät joukosta tämän asian vuoksi. Tämä on tärkeää myös siksi, että jo aiemmin ymmärsimme, että tämän asian on liityttävä ihmisoikeuksiin ja sosiaaliseen osallistamiseen.
Ymmärrämme myös, että tämä on poliittinen asia. Meidän on ymmärrettävä, että välttämätöntä ratkaisua on etsittävä poliittisen keskustelun yhteydessä.
Elena Băsescu
(RO) Koska romaniyhteisö on Euroopan suurimpia ja haavoittuvimpia vähemmistöjä, sen asioita on käsiteltävä nykyistä aktiivisemmin Euroopassa. Työttömyys, köyhyys, hyväksikäyttö, syrjintä ja viimeisenä vaan ei vähäisimpänä rajoitettu koulutukseen pääsy ovat romanivähemmistön usein kohtaamia ongelmia, jotka lopulta johtavat sosiaaliseen syrjäytymiseen. Romanien kulttuurin ja arvojen huomioon ottaminen edellyttää nähdäkseni yhdennettyä EU:n ohjelmaa. Lisäksi on muistettava, että he voivat vapaasti muuttaa paikasta toiseen.
Lasten osuus romaniväestöstä on 46 prosenttia suuren syntyvyyden ja valitettavasti lyhyen eliniän odotteen vuoksi. Koulutukseen pääsy tarjoaisi heille todellisen mahdollisuuden. EU:n säädöksissä taataan pääsy ja oikeus koulutukseen, mutta valtaosa köyhien romaniyhteisöjen lapsista ei lainkaan käy koulua tai jättävät sen kesken. Yksi konkreettinen toimenpide olisi näiden lasten ja nuorten sisällyttäminen pakolliseen koulujärjestelmään, jolloin he eivät voisi keskeyttää koulunkäyntiä. Lukuvuonna 2009-2010 Romanian opetusministeriö myönsi 7 483 erityispaikkaa maan yläasteilta, mutta niihin ilmoittautui vain 2 460 oppilasta, joista 2 246 hyväksyttiin.
Molempien osapuolten on kuitenkin oltava aktiivisia. Romanivähemmistön on toimittava vastuullisesti, jotta heidän elintasonsa voi parantua. Koulutuksen puute estää romaneja osallistumasta aktiivisesti asuinvaltionsa yhteiskunnalliseen, taloudelliseen tai poliittiseen elämään. Euroopan unioni tukee romaniväestön integroitumista yhteiskuntaan erilaisilla rahoitusohjelmilla, joita ovat esimerkiksi Euroopan sosiaalirahasto, Euroopan aluekehitysrahasto sekä Progress- ja Youth in Action -ohjelmat.
Kiitos.
Emine Bozkurt
(EN) Arvoisa puhemies, Euroopan suurimman vähemmistön muodostavat romanit kärsivät institutionaalisesta syrjinnästä, romanivastaisuudesta, äärimmäisestä köyhyydestä ja sosiaalisesta syrjäytymisestä sekä asumista, koulutusta ja sosiaaliturvaa koskevista erillisistä järjestelmistä. Romanien laajoja ja syvään juurtuneita ongelmia ei poisteta lyhyen aikavälin ratkaisuilla. Meidän on arvioitava olemassa olevia hyviä käytäntöjä ja nykyisten romaniväestöä koskevien toimien kielteisiä vaikutuksia.
Yksi mutta ei ainoa esimerkki on se, että romanilapset erotetaan perheistään ja sijoitetaan erillisiin sisäoppilaitoksiin. Tällaisilla toimilla ei ratkaista ongelmia, vaan ne vain lisäävät erottelua sekä vaikuttavat voimakkaasti ja kielteisesti romaniperheiden elämään. Eurooppa tarvitsee tehokkaan pitkän aikavälin romanistrategian. Romaniväestöä käsittelevä huippukokous tarjoaa meille uuden mahdollisuuden toteuttaa myönteisiä toimia, sillä ensimmäisessä romaniväestöä käsitelleessä huippukokouksessa EU ei tehnyt tosiasiallisia poliittisia sitoumuksia. EU:n on aloitettava toiminta näyttämällä esimerkkiä, tarjoamalla romaneille lisää paikkoja sekä sisällyttämällä romanit ja kansalaisyhteiskunta strategiaan.
Danuta Maria Hübner
(EN) Arvoisa puhemies, Córdoban huippukokous on koetinkivi meille kaikille, EU:n toimielimille ja jäsenvaltioille. EU:n olisi osoitettava siellä selvästi olevansa sitoutunut harkitsemaan täysipainoista romaneja koskevaa poliittista ja toiminnallista strategiaa, jossa paitsi käsitellään muutakin kuin ilmeisiä - vaikkakin tärkeitä - ihmisoikeusnäkökohtia myös edistetään tosiasiallista taloudellista ja sosiaalista osallistamista.
Tarvitsemme yhdennetyn strategian ja toimintasuunnitelman, joihin sisältyvät kaikki taloudellisen ja sosiaalisen osallistamisen kannalta merkitykselliset alat. Paljon on tehty ja saavutettu, mutta meillä on epäilemättä vielä pitkä tie kuljettavana. Komission, parlamentin, jäsenvaltioiden sekä - kuten ministeri López Garrido totesi - paikallisten ja alueellisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä.
Odotamme, että komissio jakaa vastuun selkeästi tässä asiassa ja koordinoi tehokkaasti kaikkien asiaa käsittelevien yksikköjen toimia. Odotamme, että komission parhaillaan toteuttama 5 miljoonan euron koehanke viitoittaa tietä tehokkaille ja vaikuttaville ratkaisuille kaikkein tärkeimmillä aloilla, jotka ovat varhaislapsuudessa tarjottava koulutus ja taloudellinen osallistaminen, sekä edistää poliittista oppimisprosessia ja toiminnan arviointia.
Arvostamme komission, etenkin aluepolitiikan pääosaston, toimia sekä kannustamme komissiota lisäämään paikallista ja alueellista osallistumista käytännön toimintaan, mikä edistää romaniyhteisön taloudellista osallistamista.
Parlamentissa monet eri poliittisia ryhmiä edustavat kollegat ovat jo osoittaneet sitoumuksensa, mutta tehtävänämme on lisätä huomattavasti tämän asian poliittista painoarvoa.
Romanien osallistaminen antaisi meille mahdollisuuden edistyä tosiasiallisesti osallistavien Euroopan työmarkkinoiden toteutuksessa. Se antaisi meille mahdollisuuden edistyä Euroopan väestörakenteesta johtuvien haasteiden käsittelyssä.
Toteankin lopuksi, että Córdoban huippukokousta on pidettävä romanien tosiasiallista osallistamista koskevana viimeisenä pyyntönä.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Euroopan ensimmäisen romaneja koskevan keskipitkän aikavälin hallitusohjelman kehittäjänä ja vuonna 2002 julkaistun romaneja koskevan Euroopan neuvoston raportin laatijana olen samaa mieltä siitä, että romanikysymys on nykyään Euroopan monimutkaisimpia asioita. En kadehdi komission jäsenen Redingin asemaa, koska kyseessä on tällä hetkellä Euroopan monimutkaisin asia. On selvää, etteivät romanit ole pelkästään etninen ja kansallinen vähemmistö vaan myös monella tapaa epäedullisessa asemassa oleva sosiaalinen vähemmistö. Ei ole kuitenkaan selvää, että enemmistö ja vähemmistö jakavat vastuun. Sosiaalinen vastuu jakautuu epätasaisesti enemmistön ja vähemmistön välillä, sillä enemmistöllä on huomattavasti suurempi vastuu. Myös vähemmistöllä, tässä tapauksessa romaneilla, on kuitenkin oma vastuunsa. Neljäs ja erityisen tärkeä asia on se, että tarvitsemme integroitumista ilman sulautumista.
Tämä ei ole myöskään pelkästään budjettikysymys, eikä tämä riipu pelkästään varoista. Kyse on siitä, onko sekä yhteiskunnan enemmistöllä että romaneilla käytettävissään henkilöitä ja menetelmiä. Entisenä valtiosihteerinä minun on todettava, että tuloksia on saavutettu alueilla, joilla on asiaan sitoutuneita paikallisia enemmistöjohtajia ja uskottavia paikallisia vähemmistöjohtajia, jotka pystyvät motivoimaan vähemmistöä ja saavat tukea kansalaisjärjestöiltä. Rahoitus ei ole ratkaiseva asia. Tarvitsemme Euroopan laajuista toimintaa, mutta onnistumisten on tapahduttava jäsenvaltioissa ja paikallistasolla. Kannatan siksi EU:n strategiaa.
Elena Oana Antonescu
(RO) Romanivähemmistön taloudellinen ja sosiaalinen kehitys on arkaluonteisimpia ja kiistellyimpiä asioita Keski- ja Itä-Euroopan valtioissa. Meillä ei ole tarkkoja arvioita romanien todellisesta määrästä EU:ssa. Tiedämme kuitenkin, että romanivähemmistö on suurin ja köyhin rajat ylittävä etninen vähemmistö.
Euroopan unioni tarvitsee johdonmukaisen pitkän aikavälin lähestymistavan, koska romanien tilannetta ei onnistuta muuttamaan pelkillä kansallisilla toimilla. Kukin valtio on vastuussa romaniväestön elinolojen kohentamisesta. Tämän prosessin onnistuminen edellyttää kuitenkin pitkälti kaikkien näkökohtien käsittelyä koordinoitujen toimien avulla.
Nuoren sukupolven tulevaisuudennäkymien puute on mielestäni suurimpia ongelmia. Romaniväestö on nuorta, sillä alle 20-vuotiaiden osuus on huomattavan suuri. Nuorten romanien ja muun väestön välinen kuilu syvenee, ellei Euroopan tavoitteena olevassa tietoon ja innovointiin perustuvassa yhteiskunnassa toimita viipymättä. Lapset ja nuoret on sisällytetty vain harvoihin nykyisiin toimiin ja strategioihin, vaikka heidän suuri määränsä romaniväestössä tekee heistä muutoksen sukupolven. Kestävän kehityksen prosessi on aloitettava sellaisten lasten sukupolvesta, jotka saavat koulutusta ja terveydenhoitoa ja joilla on käytettävissään kaikki samat mahdollisuudet kuin enemmistöväestöön kuuluvilla lapsilla.
Haluan teidän siksi kiinnittävän huomiota siihen, ettei EU 2020 -strategiaa koskevaan komission ehdotukseen sisälly tavoitteita, jotka liittyvät romaniyhteisön ongelmien ratkaisemiseen. Ilman erityistoimia ja suuria lähestymistavan muutoksia miljoonat nuoret romanit pysyvät sosiaalisesti syrjäytyneinä koko elämänsä ajan. Toivon puute tekee näistä yhteisöistä turvattomia niiden asukkaille ja myös muulle väestölle. Meidän on tarjottava romaniyhteisölle todellinen mahdollisuus muuttaa tulevaisuudennäkymiään. Solidaarisuus on Eurooppa-hankkeen keskeinen perusarvo. Meidän on siksi siirryttävä poliittisesta tahdosta toimintaan, jotta tavoitteet voidaan toteuttaa käytännössä.
Olga Sehnalová
(CS) Hyvät kollegat, tuoreen mielipidekyselyn mukaan 76 prosenttia tšekeistä ei halua romaneja naapureikseen. Olen jo yli kymmenen vuoden ajan kaupunginjohtajana käsitellyt jokapäiväisessä poliittisessa elämässäni ongelmia, jotka liittyvät romanien ja muun väestön yhteiseloon ja naapuruussuhteisiin kotikaupungissani. Kokemukseni perusteella olen vankasti sitä mieltä, ettei näitä ongelmia poisteta rahoitukseen liittyvillä ratkaisulla. Tämän osoittaa sitä paitsi selvästi se, että EU:n rahoittamissa hankkeissa, joiden tavoitteena on parantaa romanien sosioekonomista tilannetta, on saavutettu toistaiseksi vaatimattomia kokonaistuloksia.
Ratkaisun avain on nähdäkseni kaupungeissa ja kylissä elävien paikallisyhteisöjen yhteenkuuluvuus sekä se, että romanit hyväksytään niissä täysimääräisiksi kansalaisiksi sekä myönteisissä että kielteisissä tilanteissa. Sama pätee myös päinvastoin. Myös romanien on tunnettava kuuluvansa yhteisöönsä sekä hyväksyttävä sen säännöt ja normit. Heidän omilla myönteisillä esimerkeillään ja roolimalleillaan on valtavan tärkeä merkitys suhteissa enemmistöväestöön ja romaniyhteisössä tehtävässä tehokkaassa työssä. On kuitenkin oleellista, että koko yhteiskunnassa torjutaan muukalaisvihaa ja rasismia johdonmukaisesti ja tinkimättömästi. Meidän on kaikkien mahdollisten resurssien, konkreettisten toimien ja kantojen avulla tehtävä täysin selväksi, ettemme missään tapauksessa hyväksy muukalaisvihaa ja rasismia. Tämän on oltava yhteinen tavoitteemme tulevaisuudessa.
Daciana Octavia Sârbu
(RO) Aivan aluksi haluan ilmaista toiveeni, että Córdobassa pidettävässä romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa otetaan ratkaiseva askel ja hyväksytään romanien osallistamista koskeva yhteinen strategia.
Romaniyhteisön elinolot ovat edelleen sietämättömät, ja heitä syrjitään yhä enemmän, vaikka viime vuosina on myönnetty lähes 0,5 miljardia euroa hankkeisiin, joilla pyritään parantamaan romanien tilannetta. Nyt on mielestäni aika siirtyä hyvistä aikeista tekoihin.
Euroopan komissio ei valitettavasti ole vieläkään osoittanut tarvittavaa halukkuutta koordinoida toimia, joilla pyritään parantamaan romanien elintasoa ja sosiaalista integroitumista sekä torjumaan heihin kohdistuvaa rasismia. Romanikysymyksen on mielestäni oltava sosiaaliasioista vastaavan komission jäsenen erityistehtävä, joka on selkeästi määritelty. Lisäksi olisi erittäin hyödyllistä, jos tätä asiaa käsittelevien komission asiantuntijoiden joukossa olisi myös romanialkuperää olevia asiantuntijoita.
Tarvitsemme nähdäkseni myös sosiaalisen ja kulttuurisen lähestymistavan, jotta jo olemassa oleva eriarvoisuus ei lisäänny luku- ja kirjoitustaidon sekä työllisyysasteen yhteydessä. Näin ollen kehotan komissiota edistämään maahanmuuttajaromanien työmarkkinoille pääsyä koskevia ohjelmia sekä paikallisten viranomaisten ja romaniyhteisöjen välistä yhteistyötä ja harkitsemaan kansalaisjärjestöjen kanssa tehtävän yhteistyön tiivistämistä.
Milan Zver
(SL) Arvoisa puhemies, arvoisa komission jäsen, arvoisa ministeri López Garrido, haluan aluksi kiittää Espanjaa siitä, että se sisällytti tämän huippukokouksen painopisteisiinsä. Haluan kiittää myös komissiota siitä, että se päätti laatia kattavan kertomuksen romanien tilanteesta Euroopassa. Tämä todistaa, että tiedämme, miten ajankohtainen tämä aihe on. Siitä on kuitenkin tullut ajankohtainen vasta viime vuosina Euroopan unionin laajennuttua.
Toinen ilahduttava asia on se, että käytännössä kaikki parlamentin ryhmät tai ainakin useimmat niistä ovat suhtautuneet vakavasti romanikysymyksen ratkaisemiseen. Lissabonin sopimus tarjoaa meille uuden oikeudellisen perustan, jonka ansiosta voimme käsitellä aiempaa perusteellisemmin kokonaisvaltaisen ja voimakkaan strategian kehittämistä romanikysymyksen ratkaisemiseksi niin kutsutun pehmeän lainsäädännön yhteydessä.
On selvää, ettemme voi kehittää EU:n yhteistä romaneja koskevaa politiikkaa, koska tämä asia kuuluu edelleen ensisijaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaan. Voimme kuitenkin kehittää joitakin indikaattoreita ja yhteisen tietokannan. Voimme vaihtaa hyviä käytäntöjä, missä jäsenvaltioista voi olla suurta hyötyä toisilleen.
Kotimaassani Sloveniassa on esimerkiksi palkattu "romanien kouluavustajia", joiden tehtävänä on toimia sovittelijana koulun ja vanhempien välillä ja joista on suurta apua otettaessa romanilapsia mukaan koulutusjärjestelmään.
Corina Creţu
(RO) Ensimmäisessä romaniväestöä käsittelevässä eurooppalaisessa huippukokouksessa tosiasiallisesti myönnettiin, etteivät yksittäiset Euroopan unionin jäsenvaltiot ole onnistuneet takaamaan romanien oikeuksia ja integroitumista, ja tämä huippukokous oli ensimmäinen askel EU:n yhteisessä pitkän aikavälin strategiassa.
Suunnitelmat ja tutkimukset poikkeavat valitettavasti edelleen valtavasti siitä, miten niitä pannaan täytäntöön, jotta romaniyhteisön - kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevan Euroopan etnisen ryhmän - elämää voitaisiin tuntuvasti parantaa nyt, kun he elävät äärimmäisessä köyhyydessä ja sosiaalisesti syrjäytyneinä. Heidän tulevaisuutensa ei todellakaan vaikuta lupaavalta, kun otetaan huomioon, että noin puolet romaniväestöstä on alaikäisiä, koska syntyvyys on suuri ja elinajanodote pieni.
Ensimmäinen askel johdonmukaisen osallistamisstrategian toteuttamisessa on mielestäni sen varmistaminen, ettei nuorta romanisukupolvea syrjitä koulutukseen pääsyssä. Tämä on ainoa toimenpide, jolla voi olla ratkaiseva merkitys mahdollistettaessa muutos, jonka ansiosta romanit voivat päästä työmarkkinoille ja pois sosiaalisen syrjäytymisen noidankehästä.
Iosif Matula
(RO) Romanit ovat rajat ylittävä etninen ja kulttuurinen yhteisö, johon kuuluu yli kymmenen miljoonaa ihmistä eri puolilla Eurooppaa. Romaniväestön sosiaaliset ongelmat edellyttävät Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden yhteisiä pitkän aikavälin toimia.
Tällä alalla on tehty tärkeitä aloitteita, mutta meidän on mielestäni mentävä vielä pitemmälle. Meidän on otettava käyttöön asianmukainen romaneja koskeva EU:n strategia, joka perustuu tarkasti kohdennettuihin toimiin ja strategian vaikutusten säännölliseen arviointiin.
Kotimaassani elää suuri romaniyhteisö, ja on ilahduttavaa, että myönnämme nyt romanikysymyksen olevan koko Euroopan asia. Romaniassa sovelletaan jo ennen EU:hun liittymistä laadittua strategiaa, jonka tavoitteena on parantaa romanien tilannetta. Heille tarjotaan maksuttomia erityispaikkoja julkisista korkeakouluista, mikä parantaa oleellisesti kyseisen romaniyhteisön jäsenten koulutus- ja sivistystasoa. Kansalliset ja paikalliset viranomaiset pyrkivät edistämään romanien sosiaalista osallistamista sekä varmistamaan heidän pääsynsä työmarkkinoille, jotta voidaan torjua äärimmäistä köyhyyttä ja mahdollistaa heidän pääsynsä terveydenhoitopalvelujen piiriin. Toivottujen tulosten saavuttaminen edellyttää kuitenkin EU:n jatkuvaa taloudellista tukea.
Krisztina Morvai
(HU) Säännöllinen koulussa käynti on romanilapsille ainoa keino muuttaa tilannettaan. Osoituksena poliittisesta korrektiudesta vanhemmat, jotka eivät kannusta lapsiaan käymään koulua tai jopa estävät heidän koulunkäyntinsä, esittävät valitettavasti usein erilaisiin syihin perustuvia verukkeita. Romanitytöt ovat siis erityisen alttiita syrjinnälle ja joutuvat sen uhreiksi, koska heidän vastuuttomat vanhempansa usein laittavat heidät hoitamaan suurta sisarusparvea ja tekemään kotitaloustöitä koulunkäynnin sijasta. Ainoa kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukainen lähestymistapa on se, että hallitus puuttuu tällaisiin tapauksiin ja puolustaa lapsen oikeuksia määräämällä rangaistuksia ja seuraamuksia tai tarvittaessa epäämällä perhe-etuudet tai muut avustukset, jotta vanhemmat saadaan kunnioittamaan lapsen oikeuksia.
Monika Smolková
(SK) Romanit ovat epäilemättä Euroopan unionin köyhin väestöryhmä. Kannatan siksi kaikkien mahdollisten välineiden käyttöä, jotta romanit saataisiin osallistumaan yhteiskunnalliseen ja taloudelliseen toimintaan. Pidän ennen kaikkea lasten ja nuorten koulutusta ratkaisuna tähän ongelmaan.
Olen samaa mieltä myös siitä, että romanien peitelty ja avoin syrjintä on poistettava. Kannatan kuitenkin myös avointa puhumista siitä, miten omat vanhemmat polkevat romanilasten oikeuksia. Jokaisella on oikeus ihmisarvoiseen elämään. Valtaosalla romanilapsista ei ole tätä oikeutta. Seuraavassa huippukokouksessa on keskusteltava myös siitä, että romanien on ennen kaikkea pyrittävä itse aktiivisesti ratkaisemaan ongelmansa, jotka liittyvät etenkin heidän lastensa koulutukseen mutta myös heidän henkilökohtaiseen osallistumiseensa omien elinolojensa parantamisprosessiin. Koska en halua olla komission jäsen tulevaisuudessa, totean tässä istuntosalissa, että seuraavassa huippukokouksessa olisi puhuttava myös siitä, että romanit itse käyttävät väärin heille annettavaa tukea.
Diego López Garrido
neuvoston puheenjohtaja. - (ES) Arvoisa puhemies, äsken käymämme romaniväestöä ja tulevaa Córdoban huippukokousta koskeva keskustelu osoittaa jälleen, että romanien sosiaalinen ja taloudellinen integroituminen on Euroopan laajuinen ongelma ja edellyttää siksi EU:n strategiaa. Riittämättömän edistyksen jälkeen tämä strategia on nimenomaan Córdoban huippukokouksen tavoitteena, kuten jo useaan otteeseen on todettu.
Tarvitsemme toimintasuunnitelmaan perustuvan strategian, jota neuvosto noudattaa puheenjohtajatrion laatiman yleisohjelman huomioon ottaen. Kyseessä on nimittäin kauaskantoinen ohjelma, toimintasuunnitelma, jossa rakennerahastojen on epäilemättä oltava keskeisessä asemassa - koska ne ovat sosiaalista yhteenkuuluvuutta tehokkaimmin edistäviä EU:n välineitä - ja joka on pantava täytäntöön erityistoimilla.
Joissakin näissä toimissa olisi mielestäni keskityttävä romanien kokemiin konkreettisiin ongelmiin, nimittäin heihin kohdistuvaan syrjintään, kuten heidän vaikeuteensa saada julkisia palveluja ja työtä. Meidän on keskityttävä myös romaninaisiin, joiden erityisongelmia ovat köyhyys, asunnon saanti, syrjintä ja väkivalta. Lisäksi on käsiteltävä nuorten romanien ongelmaa, koska puuttuvan pätevyyden vuoksi heidän on entistä vaikeampi saada työtä nykyisen talouskriisin aikana. Myös romanilasten tilanne on ongelmallinen. Heidän elinajanodotteensa sanotaan olevan kymmenen vuotta lyhyempi kuin eurooppalaisilla lapsilla keskimäärin.
Samanaikaisesti on kuitenkin toteutettava yleisiä toimia, jotka hyödyttävät koko romaniväestöä. Romanit ovat yksi eniten syrjityistä yhteisöistä, joten kaikki syrjinnän vastaiset toimet auttavat heitä. Sama pätee toimiin, joilla torjutaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa, minkä vuoksi on tärkeää antaa mahdollisimman pian direktiivi suojelumääräyksestä sukupuoleen perustuvan väkivallan torjumiseksi, sillä siitä on hyötyä etenkin romaninaisille. Toinen tällainen säädös on syrjimättömyyttä koskeva direktiivi, joka hyödyttää erityisesti romaniväestöä.
Näissä asioissa ei saa soveltaa holhoavaa lähestymistapaa, koska meidän on ennen kaikkea kunnioitettava romaniväestön identiteettiä ja kulttuurisia ominaispiirteitä.
Viviane Reding
Arvoisa puhemies, haluan kiittää parlamenttia keskustelussa tehdyistä monista ehdotuksista ja aloitteista. Otamme komission jäsenen Andorin kanssa ne huomioon tiedonannossa, jonka annamme ennen huippukokousta. Tässä tiedonannossa todetaan myös erittäin selvästi, ettei komissio voi eikä aio hyväksyä romanien syrjintää ja jättämistä yhteiskunnan ulkopuolelle heidän etnisen alkuperänsä perusteella.
Nyt meillä on tarvittavat välineet ja toimenpiteet. Kysymys on vain siitä, miten käytämme niitä. Miten otamme romanikysymyksen ja romanien ongelmat huomioon näissä välineissä ja toimissa? Emme nähdäkseni tarvitse romaneja koskevaa direktiiviä tai romaneille tarkoitettua rahastoa. Meidän on otettava romanien asiat täysimääräisesti huomioon soveltaessamme EU:n lainsäädäntöä ja käyttäessämme EU:n varoja. Kuten monet teistä jo totesivat, tämä edellyttää kumppanuutta ja yhteistyötä kaikkien keskeisten toimijoiden kanssa. Komissio noudattaa tätä lähestymistapaa romaniväestön osallistamista käsittelevällä EU:n foorumilla ja sisäisissä menettelyissään.
Haluan kuitenkin erityisesti korostaa, että romanien osallistaminen liittyy ilman muuta kiinteästi perusoikeuksiin, mutta ennen kaikkea sosiaalisiin ja taloudellisiin asioihin. Esimerkiksi romanien syrjäytymisestä aiheutuvia kustannuksia koskeva Maailmanpankin tutkimus on erittäin tärkeä todiste siitä, että meidän on löydettävä ratkaisuja koko yhteiskuntamme etua ajatellen. Jotta voimme käyttää välineitämme mahdollisimman tehokkaasti, tarvitsemme strategisen lähestymistavan ja tietenkin valtavirtaistamisstrategian, kuten jotkut teistä totesivat. Tämä lähestymistapa perustuu yhteistyöhön, tarvittavien resurssien käyttöönottoon ja toimintatapojen oppimiseen sekä onnistumisten että epäonnistumisten perusteella.
Emme saa luoda strategiaa vain paperilla. Tarvitsemme tuloksia, joiden ansiosta romanit saadaan yleisiin kouluihin. Monet teistä puhuivat koulunkäynnistä. Odotan kovasti tietoja esikoulua koskevista toimistamme, jotta tiedämme, miten olemme onnistuneet. Kollegani Andor odottaa, että romanien pääsyssä yleisille työmarkkinoille ja integroitumisessa yhteiskunnan valtaväestöön saavutetaan täsmällisiä tavoitteita, mikä on kaikkien toimiemme tehtävä.
Csaba Sándor Tabajdi
(HU) Arvoisa puhemies, meillä on tekninen ongelma. Huomasin juuri, että tietokone kloonasi minut, sillä nimeni Tabajdi ilmestyi kollegoilleni, joilla oli kortti syötettynä. Huomasin tämän kollega Gomezin ja myös muiden kohdalla. Tietokoneen kanssa on siis nyt jokin ongelma. Myös kollegani Kinga Gönczin kortissa on nyt nimi Tabajdi. Pyydän tarkistamaan asian, koska en halua, että minulla on näin monta kloonia Euroopan parlamentissa. Pyydän ilmoittamaan asiasta tekniseen yksikköön. Kiitos. Onko Zolilla sama ongelma?
Puhemies
(EN) Kiitos. Tekninen yksikkö ottaa asian huomioon.
Keskustelu on päättynyt.
Äänestys toimitetaan seuraavan istuntojakson aikana.
Kirjalliset lausumat (työjärjestyksen 149 artikla)
Vilija Blinkevičiūt 
Haluan korostaa, että kun vastuu on jaettu torjuttaessa romanien syrjintää ja autettaessa heitä integroitumaan yhteiskuntaan, romanikysymyksestä on tullut osa EU:n ihmisoikeuspolitiikkaa. Córdobassa järjestettävän toisen romaniväestöä käsittelevän eurooppalaisen huippukokouksen lähestyessä meidän on näin ollen keskusteltava romanien sosiaalisista ongelmista ja niiden ratkaisukeinoista. Olen iloinen, että puheenjohtajavaltio isännöi tätä huippukokousta, koska meidän on otettava romaneihin liittyvät ongelmat esiin ja myönnettävä niiden olemassaolo. Haluan painottaa, ettei demokraattisessa ja vapaassa yhteiskunnassa ole hyväksyttävää, että jokin väestöryhmä eristetään yhteiskunnasta ja että ihmisten perusoikeuksia ja -vapauksia loukataan avoimesti. Romaniyhteisön jäsenet kärsivät rasistisista hyökkäyksistä, epätasa-arvoisesta pääsystä julkisten palvelujen ja sosiaaliturvan piiriin sekä valtavasta erottelusta asuin- ja koulutusjärjestelyissä. Meidän on kiinnitettävä huomiota myös siihen, että romaneihin kohdistuu paitsi suoraa myös epäsuoraa, välillistä syrjintää. Heitä ei esimerkiksi oteta töihin, ja heidät jätetään sosiaalisen elämän ulkopuolelle. Minunkin mielestäni meidän on siksi pyydettävä, että Euroopan komissio kannustaa jäsenvaltioiden hallituksia sekä alueellisia ja paikallisia viranomaisia parantamaan romaneja koskevien EU:n hankkeiden täytäntöönpanoa. Kehotan komissiota myös toteuttamaan konkreettisia toimia sekä tekemään aloitteita romanien suoran ja epäsuoran syrjinnän torjumiseksi Euroopassa.
Cristian Silviu Buşoi  
kirjallinen. - (EN) Tilastojen mukaan romanit ovat valitettavasti Euroopan vihatuin ja syrjityin etninen vähemmistö. Olemme nähneet, millaisia vaikeuksia useilla jäsenvaltioilla, myös kotimaallani, on romanien sosiaalisessa osallistamisessa. Tämä osoittaa selvästi, että kyseessä on Eurooppaa laajemmin koskettava asia, jota meidän on käsiteltävä yhdessä. Koulutukseen ja työhön pääsyä on tärkeää parantaa, jotta romanit eivät valitse helpompia mutta haitallisempia keinoja hankkia rahaa. Meidän on sovellettava syrjinnän vastaista lainsäädäntöä täysimääräisesti romaneihin ja tehtävä uusia aloitteita, jotta heidät onnistutaan integroimaan yhteiskuntaan. Meillä ei ole toistaiseksi ollut mitään johdonmukaista strategiaa. Toivon, että toisessa romaniväestöä käsittelevässä eurooppalaisessa huippukokouksessa saadaan aikaan tosiasiallinen romaneja koskeva EU:n strategia. Rakennerahastoja ja liittymistä valmistelevia tukia on käytettävä aiempaa tehokkaammin tällaisten aloitteiden rahoittamisessa. Haluan lisäksi korostaa, että tämän strategian olisi oltava koordinointiväline ja kimmoke jäsenvaltioille. Jotta strategia todella vastaa romaniväestön tarpeita, aloitteita on tehtävä paikallistasolla ja niissä on hyödynnettävä paikallisten kansalaisjärjestöjen ja romanien asiantuntemusta, koska he tietävät, mitkä suurimmat ongelmat ovat.
Vasilica Viorica Dăncilă  
Romanit ovat edelleen kaikkein epäsuotuisimmassa asemassa olevia vähemmistöryhmiä koko Euroopassa ja kärsivät laajasta syrjinnästä kaikilla elämänalueilla.
Kymmenen viime vuoden aikana Euroopan unioni ja sen jäsenvaltiot ovat kiinnittäneet huomiota ja käyttäneet resursseja romanien tilanteen parantamiseen. Yhteistyössä romanien oikeuksia puolustavan liikkeen kanssa jotkin jäsenvaltiot ovat alkaneet toteuttaa toimia, joilla pyritään varmistamaan romanilasten yhtäläiset mahdollisuudet saada laadukasta koulutusta. Tämän alan toimien jatkamisen on oltava tulevien vuosien tärkein tavoite.
Toimien on oltava kokonaisvaltaisia, jotta ne edistävät järjestelmällisesti ja mahdollisimman tehokkaasti romanien ja muun väestön välisen kuilun poistamista kaikilla aloilla: koulutuksessa, työllisyydessä, asumisessa ja terveydenhuollossa. Euroopan unionin ja jäsenvaltioiden on jatkettava tähänastisten romaneihin liittyvien toimiensa arviointia ja etsittävä keinoja poistaa kaikki romanikysymystä koskevat holhoavat lähestymistavat, joissa romaneja kohdellaan poliittisista etuuksista riippuvaisina ja niiden passiivisina vastaanottajina.
Nuorille romaneille olisi perustettava myös työharjoittelujärjestelmiä, jotta heidän ammattitaitoaan voidaan parantaa komission yksiköissä ja soveltuvissa hallintoelimissä tarjottavilla ohjelmilla.
Cătălin Sorin Ivan  
kirjallinen. - (RO) Olemme puolivälissä romaniyhteisön osallistamisen vuosikymmentä (2005-2015). Romanivähemmistöstä puhutaan paljon, ja erilaisia ohjelmia ja foorumeja perustetaan, mutta tulokset ovat laihoja. Esimerkiksi koulutukseen, työllisyyteen ja alueiden kehitykseen liittyvät ongelmat ovat edelleen olemassa ja vain pahentuvat joissakin jäsenvaltioissa. Tänä vuonna Córdobassa pidettävässä toisessa romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa on tarkoitus elvyttää eurooppalaista ulottuvuutta ja löytää uusia toimintatapoja. Olen samaa mieltä siitä, että periaatteet on määriteltävä uudelleen, mutta niiden sijaan meidän olisi mielestäni laadittava monialainen, horisontaalinen strategia, jossa tämän vähemmistön ongelmiin sovelletaan yhdennettyä, mutta ei pois sulkevaa lähestymistapaa. Kaikkein tärkein näkökohta on se, että liittymistä valmistelevia tukia ja rakennerahastoja käytetään asianmukaisesti ja että niiden avulla saadaan tuloksia, joita haluamme poliittisina päättäjinä ja joita myös kansalaisyhteiskunta ja ennen kaikkea romanivähemmistö haluavat.
Marian-Jean Marinescu  
Ensimmäisessä romaniväestöä käsitelleessä huippukokouksessa saavutettiin ainakin yksi myönteinen tulos: yhteisön tasolla todettiin, että romanien koulutus on ensimmäinen välttämätön askel heidän sosiaalisessa integroitumisessaan. Suhtaudun näin ollen myönteisesti romaniväestön osallistamista käsittelevän EU:n foorumin toiseen kokoukseen, jossa käsiteltiin yksinomaan romanien koulutusta Euroopassa. Koulutusuudistusprosessiin on valtion elinten lisäksi otettava mukaan myös kansalaisjärjestöt, joiden päätavoitteena voi nykyään olla syrjintätapausten tunnistamisen sijaan etnisten ryhmien koulutus. Lukutaidottomuuden vähentäminen, sen varmistaminen, että lapset käyvät koulunsa loppuun, ammattikoulutus ja uudelleenkoulutus tarjoavat mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille sekä keinoja sosiaaliseen osallistamiseen. On selvää, että romanivähemmistössä tarvitaan kiireesti myönteistä kehitystä, mutta siitä ovat vastuussa sekä viranomaiset että romaniyhteisö itse. Toisen romaniväestöä käsittelevän huippukokouksen on motivoitava riittävästi Euroopan komissiota, jotta se laatii lainsäädäntöehdotuksia konkreettisten tavoitteiden saavuttamiseksi tällä alalla. Euroopan komission on myös tarkistettava sosiaalirahastoa ja ehdotettava sellaisten hankkeiden rahoituksen lisäämistä, joilla pyritään parantamaan Euroopan unionin suurimman vähemmistön sosioekonomista tilannetta.
Franz Obermayr  
Córdobassa järjestettävässä romaniväestöä käsittelevässä huippukokouksessa on tarkoitus puhua avoimesti Euroopan rinnakkaisista yhteiskunnista, ja tämän keskustelun on perustuttava tehokkaaseen integroitumiseen kaikilla tasoilla. Sitä on edistettävä sekä yksittäisissä jäsenvaltioissa että koko EU:ssa. Tässä yhteydessä ei saa kuitenkaan unohtaa, että tehokas integroituminen edellyttää molempien osapuolten yhteistyötä. Myös romaniväestön on tehtävä oma osuutensa integroitumisessa ja torjuttava sisältä päin rinnakkaisten yhteiskuntien syntymistä. Olen huolissani erityisesti tyttöjen koulusivistyksestä. Ei ole hyväksyttävää, etteivät lapset keskellä Eurooppaa välttämättä kuulu ollenkaan olemassa olevaan koulujärjestelmään ja että suuri osa lapsista jättää koulun kesken. Tämä voi heikentää huomattavasti heidän tulevaa tilannettaan työmarkkinoilla, jolloin he pakenevat vielä kauemmas yhteiskunnan reunalle ja eristäytyvät. Tällöin on jo ennalta selvää, että heillä on sosiaaliturvaan ja elinoloihin liittyviä ongelmia, ja noidankehä on valmis. Tästä syystä on tärkeää kehottaa Euroopan romaneja muuttamaan vanhanaikaista asennettaan koulutukseen ja naisten oikeuksiin, torjumaan aktiivisesti syrjäytymistään sekä edistämään integroitumistaan yhteiskuntaan, erityisesti työmarkkinoille pääsyä.
Csaba Sógor  
Jäsenvaltiot ovat jo käyttäneet huomattavan paljon EU:n ja jäsenvaltioiden resursseja työpaikkojen luomiseen pitkäaikaistyöttömyydestä kärsiville romaneille, mutta johdonmukaista Euroopan laajuista ratkaisua ei ole vielä löydetty. Jäsenvaltiot ovat kohdanneet tilanteen eri tavoin. Mielestäni on tärkeää laatia johdonmukainen ja tehokas strategia, jotta voimme selvittää edelleen ratkaisematta olevan romanikysymyksen, joka on yhteinen ongelma oikeushenkilön muodostavassa Euroopan unionissa ja jäsenvaltioissa. Córdobassa 8. huhtikuuta pidettävässä romaniväestöä käsittelevässä eurooppalaisessa huippukokouksessa on ennen kaikkea laadittava Euroopan laajuisen strategian periaatteet, jotta romanikysymyksen käsittely ei enää lykkäänny ja jotta kaikki jäsenvaltiot voivat löytää EU:n yhteiseen strategiaan perustuvan ratkaisun. Olen vakuuttunut siitä, että koulutus on keskeinen väline tämän ongelman käsittelyssä. Meidän on nähdäkseni kehitettävä kokonaisvaltainen ohjelmapaketti, jolla älymystöön kuuluvia nuoria romaneja kannustetaan ja rohkaistaan palaamaan yhteisöön sekä työskentelemään siinä ja sen hyväksi. Tätä voitaisiin tukea tehokkaasti perustamalla tiivis kumppanuus romanien oikeuksia puolustavien järjestöjen, asiasta vastaavien valtion elinten, kansalaisyhteiskunnan ja yhteistyötä tekevien EU:n toimielinten välillä. Lisäksi on kiinnitettävä aiempaa enemmän huomiota menetelmiin, jotka koskevat tuettujen mikroluottojen myöntämistä tai valtion maksamia korkoja. Maataloustukien tärkeänä tavoitteena olisi oltava sellaisten olojen mahdollistaminen, että romaniyhteisöt voivat itse ansaita elantonsa. Tilanne on vakavampi kuin voisi luulla: pitkäaikaistyöttömien osuus on lisääntynyt huimasti romanien keskuudessa, ja yhä useampi heistä syrjäytyy.
