A költségvetési erőforrások felosztására szolgáló gazdálkodási eszköz - A 2007-2013-as pénzügyi keret félidős felülvizsgálata (vita) 
Elnök
A következő napirendi pont az alábbi jelentésekről szóló együttes vita:
, Virrankoski úr a Költségvetési Bizottság nevében a TKT/TAI módszerről mint a költségvetési források elosztásának irányítási eszközéről
és
, Böge úr a Költségvetési Bizottság nevében, a 2007-2013-as időszakra szóló pénzügyi keret félidős felülvizsgálatáról
Kyösti Virrankoski
előadó. - (FI) Elnök úr, itt van előttünk a tevékenységalapú költségvetés-tervezésről és irányításról szóló jelentés. Szeretnék köszönetet mondani a Költségvetési Bizottságnak ezért a határozott és következetes jelentésért, valamint a Bizottság Titkárságának és mindenkinek, aki segítségemre volt.
A tevékenységalapú költségvetés-tervezés (TKT) és a tevékenységalapú irányítás (TAI) a Prodi-bizottság ideje alatt került bevezetésre, Kinnock biztos úr vezetésével. A reformhoz szükséges mozgatóerőt szakértők külső csoportja adta, amelyet azzal bíztak meg, hogy vizsgálja meg az előző Bizottságot érintő válságot. A jelentés az úgynevezett "Kinnock-reformok” egyfajta félidős felülvizsgálatát tartalmazza.
A TKT és a TAI célja, hogy egyértelműbbé tegye az adminisztrációt azzal, hogy az adott politikaterületnek megfelelően végzi el a hozzáférhető források és humán erőforrások költségvetési tervezését. Az adminisztrációnak az elért eredményeket is világosan kell mutatnia, hogy az eredmények értéke az inputhoz képest világosan meghatározható legyen.
A középpontban az eredmények állnak, és nem annyira az, hogy ezek az eredmények hogyan valósultak meg. A megközelítés az üzleti életben használatos megközelítésekre hasonlít.
A rendszert egyszerűbben is le lehet írni. Nem csupán arról van szó, hogy a pénzt legálisan vagy a szabályoknak megfelelő módon költik el (vagy "pumpálják bele”) - az adminisztráció minőségét nem a jó szándék, hanem az eredmények határozzák meg.
Az eredmények azt is mutatják, hogy az irányítás és az adminisztráció mennyire hatékony. Nézzük meg például a strukturális és kohéziós politikát. Ha a programperiódus kezdete után két évvel és hat hónappal még nem alkalmazták az adminisztrációs és ellenőrző rendszer több mint háromnegyedét, akkor az adminisztráció nem tekinthető sikeresnek. Ez lehet mind a Bizottság, mind a tagállamok hibája, de a tény az tény: az adminisztráció ebben az esetben bürokratikus és nem hatékony.
A TKT és a TAI a hatékonyságra helyezi a hangsúlyt, azt mozdítja elő. Csökkenti a bürokrácia mértékét és megerősíti a polgárok jogállását, valamint azon személyekét, akikre az adminisztráció (az irányítás tekintetében) hatással van.
A TKT a személyes felelősséget hangsúlyozza, de ugyanakkor biztosítja a cselekvési szabadságot is. A jó adminisztrációs rendszerre a felelősség egyértelmű megosztása jellemző. Az irányítás nem arctalan - és ez az alsó és a felső szintekre egyaránt igaz.
Mivel az irányítás célja a megfelelő produktivitás, az irányítónak nem szabad fölöslegesen korlátozni a munkát. Csupán a legalapvetőbb szabályozásra van szükség; fölösleges jelentésekre és tervekre nincs.
A jelentés a legújabb tanulmányokra alapul, amelyek közül a legfontosabbak felsorolásra kerülnek az indokolásban. Általános hangvételük azt mutatja, hogy a TKT és a TAI alkalmazása sikeres volt és jelentős kulturális változást hozott a Bizottságban, míg ugyanakkor segít tisztázni a személyes felelősséget és elszámoltathatóságot, és hatékonyabbá, eredmény-orientáltabbá és átláthatóbbá teszi az irányítást.
Azonban bürokrácia és az, hogy a mértéke egyre nő, valódi veszélyt jelent. Különösen azt kell felmérnünk, hogy a jelenlegi éves tervezési és felülvizsgálati folyamat vajon nem foglal-e magában túlságosan sok tervezést, különösen annak fényében, hogy milyen az elért eredmények prezentációja és értékelése.
Szintén meg kell vizsgálnunk azt, hogy a Bizottság ötéves stratégiai céljainak összessége, a "kormányprogram” hogy kapcsolódik a többéves pénzügyi kerethez (MFF) és az éves politikai stratégiához. Az éves politikai stratégia sokszor olyan elemekkel kerül összefüggésbe, amelyek nem állnak egyértelmű kapcsolatban a kormányprogrammal, ötéves stratégiai célkitűzésekkel vagy a többéves pénzügyi kerettel. Ez általában problémát jelent a költségvetés megalkotásakor, mivel a forrásokat a pénzügyi keret felülvizsgálata tartalmazza - és a Tanács különösen ezt kifogásolja. Erre egyértelmű példákat láthatunk gyakorlatilag ötévente.
A Bizottságnak különös nehézséget jelent a "negatív prioritások” meghatározása, vagyis azon tevékenységeké, amelyek fölöslegesek vagy kevésbé fontosak, és amelyekkel fel kell hagyni. Remélem, hogy a jövőben Bizottság bátrabban közelíti majd meg a kérdést.
Továbbra is nehéz megbecsülni az adminisztrációs költségeket - jóllehet ez külön költségvetési elem -, mivel az adminisztrációt még mindig funkcionális előirányzatokból finanszírozzák, és ez a végrehajtó ügynökségeket és gyakran a tagállami technikai segítségnyújtást is magában foglalja. A jelentés ezért tér ki a humán erőforrások fontosságának ellenőrzésére fordított figyelem jelentőségére.
Végül, elnök úr, hadd tegyem hozzá, hogy az előttünk lévő jelentés európai örökségünkre alapszik: az 1789-es nagy francia forradalom idején megfogalmazott Emberi és Polgári Jogok Nyilatkozatának 15. cikkére: "A társadalomnak joga van a közigazgatás minden tisztviselőjét számadásra vonni.”
Reimer Böge
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim. ma a 2007-2013-as időszakra szóló pénzügyi keret félidős felülvizsgálatát tárgyaljuk. Ismételten szeretném önöket arra emlékeztetni, hogy eredetileg intézményközi nyilatkozatokat fogadtunk el - a jelentés ezek végrehajtását szorgalmazza -, amelyeket most a következő néhány hónap során lezajló viták folyamán alkalmazandó, az Európai Parlament jövőbeli magatartásra vonatkozó irányelvek formájában nyújtunk át az újonnan megválasztott Parlamentnek.
Három olyan fontosabb kijelentés volt, amely azt célozta, hogy a Parlament a jövőben vegyen részt a bevételekkel és a költségekkel kapcsolatos politika tárgyalásain - méghozzá olyan módon, amelyre eddig még nem volt példa. Ezért a Bizottság vállalta, hogy az intézményközi megállapodás működéséréről 2009 végére jelentést készít. A Bizottság emellett, elkezdett egy teljes, széleskörű költségvetési felülvizsgálat készítésébe az EU 2008/2009-es költségeinek és forrásainak minden aspektusáról - az előbbibe beleértve a közös mezőgazdasági politikát is, az utóbbiba pedig az Egyesült Királyságnak járó visszatérítést. Emellett nem szabad megfeledkeznünk arról, hogy a Parlamentben 2010-ben számos többéves program félidős felülvizsgálata készül majd el.
Azok, akik a nyilvános konzultáció oldaláról vizsgálják majd e dokumentumokat, azt fogják látni, hogy a tagállamok - a többi véleménynyilvánító testülettel ellentétben - arra tesznek kísérletet, hogy kibújjanak azon felelősségek és kötelezettségek alól, amelyeket azáltal vettek magukra, hogy közvetlenül a következő pénzügyi tervre tértek át. Éppen most érkeztem az úgynevezett európai fellendülési tervről szóló vitáról, és szeretném elmondani, hogy az, ami ott történik - a többé el nem érhető ráhagyások kihasználására való törekvés és a Parlament költségvetési jogainak megnyirbálására kísérletet tevő új tervek - azt mutatja, hogy nem folytathatjuk úgy, ahogy eddig csináltuk. Ezért kérem a Bizottságot arra, hogy ősszel nyújtson be javaslatot, amely nem csupán a 2013 utáni időszakra vonatkozik, hanem a pénzügyi terv felülvizsgálatát is magában foglalja, a jövőre nézvést pedig új perspektívákat mutat fel.
Egyértelműen kimondjuk ebben a jelentésben, hogy mindenekelőtt a meglévő hiányosságokra és a hosszú távú kilátásokra fókuszálunk majd, anélkül, hogy részletesen foglalkoznánk a Lisszaboni Reformszerződés költségvetésre gyakorolt hatásaival. A Költségvetési Bizottság ezért szavazott nagy többséggel egy háromlépéses megközelítés mellett: a fontos, eddig sikeresen nem tárgyalt kérdésekkel kapcsolatos hiányosságok és nyilvánvaló deficitek megnevezése, valamint annak kimondása, hogy vannak olyan költségvetési tételek - politikáink legfontosabb területéhez kapcsolódó tételek -, amelyeket krónikus alulfinanszírozottság jellemez. Példának okáért, nem fogjuk elérni célkitűzéseinket a kutatás és fejlesztés területén. A 3a. és 3b. tétel területein nem leszünk képesek elérni a kultúrával, az ifjúsággal, az oktatással, valamint a külső és belső biztonság garantálásával kapcsolatos céljainkat. A közös kül- és biztonságpolitika szintén krónikusan alulfinanszírozott.
Ezért a Tanács felé a következő javaslatot tettük: vitassuk meg e hiányosságokat és folytassunk tárgyalásokat e témakörökről, de ez ne legyen az éves költségvetési folyamattal kapcsolatos küzdelem része. Javaslatunk lényege, hogy ambiciózus felülvizsgálat keretében oldjuk meg e problémákat, és ugyanakkor a jelenlegi pénzügyi tervet terjesszük ki 2015-ig vagy akár 2016-ig, hogy hosszú távon megvalósítsuk a szükséges demokratikus legitimitást a pénzügyi keret kérdésében. Ez magában foglalja majd azt, hogy a Bizottság hivatali idejét és a pénzügyi keret által felölelt időszakot közelítjük majd egymáshoz. Emellett nem szabad megfeledkeznünk arról - különösen az EBB-ről szóló vita kontextusában -, hogy biztosítsuk: a közösségi költségvetés mellett nincsenek járulékos "árnyékköltségvetések.”
Végezetül szeretném hozzáfűzni, hogy ez a jelentés egybevág az Alkotmányügyi Bizottság jelentéseivel. Ezért szeretnénk közölni a Bizottsággal és a Tanáccsal: számunkra nem tárgyalási téma a Bizottság hivatali idejével párhuzamosan futó ötéves pénzügyi keret bevezetése. Csupán azt kívánjuk megvitatni, hogy ezt a célkitűzésünket hogyan érhetjük el. Nagyon köszönöm!
Dalia Grybauskaitė
a Bizottság tagja. - Elnök úr, szeretném megköszönni ezt a két jelentést - amelyet tekinthetünk úgy is, hogy az új Parlamentnek, és talán a jelenlegi és az új Bizottságnak egyaránt szól -, amelyek a tárgyalás mikéntjét, az európai költségvetés irányítási eszközeit és a jövőbeli európai költségvetést tárgyalják.
Szeretnék gratulálni a Parlamentnek és a Bizottságnak. Az öt év alatt példátlan események történtek. A pénzügyi keretet három alkalommal módosítottuk (a Galileo, az élelmezésfinanszírozási eszköz és most az 5 milliárd euro kapcsán) - erre korábban nem volt példa.
Ez éppen annak tudható be, hogy az intézmények képesek arra, hogy ezt a merev pénzügyi környezetet, amelyben jelenlegi pénzügyi keretek rendszerében működünk, képességeikhez mérten a legjobban kihasználják, és ott lépjenek, ahol szükséges.
A Bizottság ezért figyelmet szentel mindkét jelentésnek, különösen Böge úr jelentésének, amely az európai költségvetés jövőbeli jellemzőire vonatkozik. A Bizottság készen áll - és készen is fog állni - arra, hogy tárgyalásokat folytasson a jelentésben foglaltak alapján. Meg fogjuk erősíteni azon kötelezettségünket, hogy félidős felülvizsgálatot készítsünk, és értékeljük az intézményközi megállapodást. Megerősítjük, hogy az intézményközi megállapodásban megfogalmazott, az ez év végéig végrehajtandó költségvetési reformmal kapcsolatos kötelezettségeinknek eleget teszünk.
Mindezt figyelembe véve, szeretnék személyesen köszönetet mondani a Parlamentnek. Lehetséges, hogy ez a felszólalás lesz utolsó itteni felszólalásaim egyike, és szeretnék köszönetet mondani önöknek az együttműködésért, amelyet itt tapasztaltam, valamint a megértésért, amellyel a kezdetektől fogva fordultak felém. Ezekben a nehéz időkben sikerült kiváló eredményeket megvalósítanunk együtt.
Michael Gahler
Elnök úr, először is szeretnék hangot adni annak, hogy támogatom a félidős felülvizsgálat Böge úr által kialakított és bemutatott háromlépéses megközelítését. Ez a módszer lehetőséget nyújt arra, hogy alaposabban elemezzük politikai céljainkat, a rendelkezésünkre álló eszközökön végrehajtandó változtatásokat, valamint a finanszírozás kérdését.
Ceterum censeo: külügyi szakértőként szeretném ismét hangsúlyozni, hogy véget kell vetni a külügyek krónikus alulfinanszírozottságának. A Bizottság beleegyezett abba, hogy e területen értékelést végez. Azt szeretnénk, hogy a rövid távú megoldások a jelenlegi pénzügyi keret részét képezzék, valamint megvalósítható lehetőségek legyenek a következő pénzügyi keretben. Egyebek mellett megfelelő mértékű finanszírozást kell nyújtani az európai külügyi szolgálatnak. Olyan Európai Uniót akarunk, amely eleget tesz kötelezettségeinek a külkapcsolatok terén, és válság idején gyorsan és megfelelően tud reagálni. Az unió hitelessége múlik ezen, valamint az, hogy képes-e hatékony partner lenni.
Örömmel fogadjuk az európai szomszédságpolitika fejlődését, amely a keleti partnerséget és az Unió a Mediterrán Térségért közösséget is magában foglalja immár - ez az unió partnereinek két hatékony és megbízható keretet nyújt. Mindazonáltal arra a kérdésre még választ kell adnunk, hogy a pénzügyi rendelkezések vajon működőképesek-e a külpolitikai kihívások mellett is. Új jogszabályokat sürgetünk, valamint a következő pénzügyi keretben megfelelő mértékű finanszírozást annak érdekében, hogy harmadik országokkal hivatalos fejlesztési támogatás kontextusán kívül is lehessen együttműködni.
Szeretném továbbá jelezni, hogy olyan jövőt tartok kívánatosnak, amely túlmutat a Lisszaboni Szerződésen. Úgy vélem, hogy az EU költségvetésének minden külső tevékenység finanszírozását magában kell foglalnia. Ez az Európai Fejlesztési Alappal és az Athena-mechanizmussal is kapcsolatos. Kormányainak nem riadhatnak vissza attól, hogy átláthatóságot biztosítsanak egy bizonyos területen, hogy egyértelmű legyen: mennyit vállalunk közösen az európai térségben a külpolitika (ezen belül különösen a katonai akciók) terén.
Herbert Bösch
Elnök úr, szeretnék gratulálni a Bizottságnak a közleményéért, amelyet úgy nyújtottak be, ahogy ezt elképzeltük. Gratulálok!
A 300 vagy annál is több hozzászólást érdemes áttekinteni. Olyan elkötelezett javaslatokról van szó, amelyek segítik majd előrelépésünket. Nagy örömmel fogadom, hogy az elszámoltathatóságot, az átláthatóságot és a politikák láthatóságát is magában foglalja a közlemény. Ez meghatározó szerepet fog játszani. Az előző felszólalót természetesen azért tapsoltam meg, mert ilyen hatással volt rám az a kérdés, hogy a Tanács az Európai Uniót milyen értékben tudja kivonni az Európai Parlament ellenőrzése alól. Lisszabon kapcsán ez annyit jelent, hogy amennyiben valóban több jogra tesznek szert, úgy több, mint 8 milliárd esetében nem lesz parlamentáris vagy állami ellenőrzés.
Hogy még világosabban fejezzem ki magam, hadd mondjam el, hogy semleges országból érkezem. Azoknak az embereknek, akik megválasztottak, meg kell tudnom mondani, hogy mi történik ezzel a pénzzel. Nem tudom megmondani, holott én vagyok a Költségvetési Ellenőrző Bizottság elnöke. Ezeket a meglátásokat a jövőben figyelembe kell majd venni. Nagyon köszönöm javaslataikat!
Sajnálom, hogy ez a vita lezáratlan marad, ahogy elköszönünk egymástól és minden jót kívánunk egymásnak. Ezt szeretném én is megtenni: biztos úr, ön jó munkát végzett. Gratulálok!
Paul Rübig
Elnök úr, hölgyeim és uraim,. Európának sikerült egy úgynevezett nullköltségvetést kialakítania. Mi vagyunk az egyetlen politikai szint, amely ilyen költségvetéssel rendelkezik. Rendelkezésünkre áll a bruttó nemzeti jövedelem 0,89%-a, és jó példát mutatunk arra, hogy az európai adófizetők pénzét milyen körültekintően lehet használni.
Emellett bevételünk már több éve meghaladja kiadásainkat. Minden évben marad egy bizonyos összeg; ezt a fennmaradt összeget végre arra kellene használnunk, hogy európai hozzáadott értéket hozzunk létre. A Parlamentnek és a Tanácsnak meg kell egyeznie arról, hogy ez az összeg hogyan fordítható az európai hozzáadott érték kialakítására. Nagyon fontos, hogy ezeket az alapokat létrehozzuk.
Továbbá, éppen most folytattunk vitát az Európai Beruházási Bankról. Úgy vélem, hogy - különösen a válságos időkben -az összegeket a lehető leghamarabb elérhetővé kell tenni. Az összegeket azonnal el kell osztanunk, különösen a kutatás területén, amely új szolgáltatások és új termékek lehetőségét kínálja. Az adminisztráció egyszerűsítése és a bürokrácia mértékének csökkentése fontos követelmények, különösen a kis- és középvállalkozások esetében, mert ezek a világpiacokon kívánnak üzleti tevékenységet folytatni, és ehhez szükségük van a támogatásunkra.
E tekintetben rendkívül fontos a tagállamok közötti infrastruktúrák - például a Nabucco és a többi energiavezeték - fejlesztésére irányuló figyelem (ezzel egyébként a gazdaságélénkítési terv kezd foglalkozni), mert ezen a területen lehetséges a gyors fejlődés. Ha belegondolunk abba, hogy ezekhez a vezetékekhez mennyi acél szükséges, akkor az is világos lesz, hogy acéliparunk, legalábbis rövid távon, kiemelkedő eladásokat tud majd produkálni és biztos munkahelyeket tud majd nyújtani. Ennek érdekében kell dolgoznunk.
Rumiana Jeleva
Hölgyeim és uraim, a Regionális Fejlesztési Bizottság előadójaként szeretném hangsúlyozni a 2007-2013-as időszakra szóló pénzügyi keret félidős felülvizsgálatának fontosságát.
Örömmel fogadom Böge úr jelentését, mert azokra a területekre is rámutat, ahol szükség van változtatásra és fejlesztésre, és ezzel kikövezi a hatékonyabb Európai Unió útját. Bizottságunkat elsősorban az érdekli, hogy a kohéziós politika forrásait hogyan költik el, mivel ez a költségvetés egyik alapvető fontosságú része. Továbbra is fenntartjuk álláspontunkat, miszerint a pénzügyi források nagyobb részét a kevésbé fejlett, uniós támogatást igénylő régiók felé kell irányítani. Örömmel veszem tudomásul, hogy a jelentés nem áll ellentétben az e kérdésről alkotott véleményünkkel.
Új, globális jellegű problémákkal szembesülünk, amelyek igen nagy területen éreztetik hatásukat. Ahhoz, hogy ezeket megoldjuk, megfelelő mértékű finanszírozást kell biztosítanunk a 2013 utáni időszakra is. Az EU GDP-jének 0,35%-a talán nem lesz elégséges ahhoz, hogy megvalósítsuk célkitűzéseinket. Sajnálattal látjuk azt, hogy a jelentés nem fogadta el javaslatunkat, de örömmel fogadjuk, hogy olyan következtetésre jut, amely igen hasonló a miénkhez.
Felülvizsgáltuk továbbá a strukturális alapok státuszát; egyes országokban sajnálatos módon igen kis mértékben használják a forrásokat. A nemzeti hatóságok bizonyos mértékben hibásak abban, hogy munkájuk során kis hatékonysággal használják e forrásokat. Úgy vélem, hogy a használat alacsony fokának egyik oka a rendszer bonyolultsága. Bizottságunk az eljárások egyszerűsítését javasolta, és örülök annak, hogy Böge úr jelentése hasonló gondolatmenetet követ.
Bizottságunk úgy véli, hogy újra vitát kell indítani azon források elköltéséről, amelyeket az N+2/N+3 szabály miatt veszítünk el. A 2007-2013-as időszakra szóló, a strukturális alapokra vonatkozó szabályokkal kapcsolatos tárgyalások során a Parlament azt a javaslatot tette, hogy az el nem költött forrásokat az operatív programokra kellene felhasználni, jobb hatásfokkal. A Böge-jelentés nem tér ki erre az elképzelésre, de úgy vélem, hogy ezt is át kell gondolnunk, mint a tovább vita kiindulópontját.
Végezetül szeretném megköszönni Böge úrnak a konstruktív együttműködést és ezt a kiváló jelentést.
Esther De Lange
Elnök úr, ma a Tanácsot szerettem volna megszólítani, de úgy tudom, hogy a Tanácsból senki nincs jelen és hogy ezért ennek a vitának némileg kisebb a jelentősége. Ez meglep, mivel a költségvetéssel kapcsolatos vállalások a múlt hétvégén kerültek megfogalmazásra, és aztán, amikor e vállalások konkrét finanszírozásának megtárgyalására kerül sor, a Tanács visszalép.
Mindazonáltal itt állok, és megvan bennem a helyzet megkövetelte humorérzék. Hivatalosan azért vagyunk itt, hogy megvitassuk a félidős felülvizsgálatot, de valójában már minden szükséges információ elhangzott a gazdaságélénkítő csomagról, amelyről a múlt hétvégén megegyezés született. A csomag onnan indul, ahol a félidős felülvizsgálat és a többéves költségvetés elégtelennek bizonyul, mivel a jelenlegi többéves keret kezdete óta egymás után háromszor babráltunk bele saját megegyezésünkbe. A Galileo, az Afrikának nyújtott élelmezési segély, valamint az, ahogy ezek finanszírozásra kerültek, egyáltalán nem voltak elegáns lépések.
Most ismét a gazdaságélénkítő csomagról vitázunk. A Tanács megfogalmazta a kötelezettségvállalásokat, de láthatólag nem tudja még, hogy honnan lesz majd meg erre a pénz. Csak az energia területén 2 milliárdot kell energiával kapcsolatos projektekre fordítani, és nem csupán az idei költségvetésből, hanem a jövő éviből is, és esetleg még az azt követő éviből is. Ez azt jelenti, hogy a mezőgazdasági költségvetés ráhagyásánál leszünk? Amikor így teszünk, akkor mondhatják az emberek azt, hogy az nem maga mezőgazdaságra szánt pénz, hanem csak a ráhagyás, de ha csupán egy állatbetegség-járvány tör ki, akkor erre a pénzre már a mezőgazdasági költségvetésben lesz szükség. Emlékeznek a száj- és körömfájás-járványra? Vagy mi történik akkor, ha a tejtermékek piacán továbbra is alacsonyak maradnak az árak, és intervenció lesz szükséges? Emellett a mezőgazdasági költségvetés ráhagyás a következő pár évben kisebbedni fog. A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság félidős felülvizsgálati jelentése erre nagyon helyesen rámutat.
Ezért szeretném, ha a Bizottság és a Tanács megerősítené - már ha a Tanács jelen lenne, vagy, ha ez nem lehetséges, írásban tenné meg a megerősítést -, hogy először a mezőgazdasággal kapcsolatos már meglévő kötelezettségeket tekintsük át, és csak utána foglalkozzunk azzal, hogy mi a ráhagyás, és csak ezután azzal, hogy az adott ráhagyás valóban használható-e más célokra. Ezek a szabályok, amelyekben közösen egyeztünk meg. Ha nem tartjuk magunkat hozzájuk, akkor, úgy vélem, a gyereket is kiöntjük a fürdővízzel.
Ingeborg Gräßle
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, szeretném nagyon megköszönni Virranovski úrnak saját kezdeményezésű jelentését, amely egy, a Költségvetési Bizottságot régóta aggasztó kérdéssel foglalkozik nevezetesen azzal, hogy hogyan is tervezünk. Milyen tervezési eszközöket teszünk hozzáférhetővé? Hogyan garantáljuk, hogy prioritásaink végrehajtásra kerülnek? Virranovski úr, köszönöm fáradságos munkáját!
Véleményünk szerint rendkívül fontos, hogy költségvetési prioritásaink a humán erőforrás területén is megmutatkozzanak. Ezért szeretnék javaslatot tenni a Bizottságnak. Jobban ki kellene használnunk a Bizottság jelentéstevési kötelezettségét, és így közelíteni egymáshoz az éves politikai stratégiát és a költségvetési tervezetet. Véleményünk szerint a főigazgatóságok éves jelentései nem foglalkoznak eléggé részletesen vagy egyáltalán nem foglalkoznak a költségvetési ráhagyásokkal. Azt szeretnénk tudni, hogy mi történt a Parlament prioritásaival? E tekintetben milyen magas az éves politikai stratégia találati aránya?
Véleményem szerint mindannyiunknak még mindig nagyon sokat kell tanulnunk, és még többet tapasztalnunk, ha nem akarjuk, hogy a jelentési folyamat teljes egészében tisztán elméleti célkitűzés maradjon. Ez nem elméleti feladat; a pénz helyes kezeléséhez szükséges. Ezért kérjük azt, hogy a irányítási eszközök további fejlesztésre kerüljenek, hogy még többet tudjunk meg arról, hogy a költségvetés hogyan kerül végrehajtásra és hogy a végrehajtási folyamat erősebben jelenjen meg a tervezés során.
Azt a kérdést tesszük fel magunknak, hogy az éves irányítási tervet hogyan lehetne hatékonyabban integrálni az éves politikai stratégiába. Többet szeretnénk tudni az TAI-kör költségeiről; a kört egyébként egyszerűsíteni is kell. Javaslatra került, hogy e kérdéseket bele kell foglalni az átvilágító jelentésbe. Az átvilágító jelentés már elkészült - köszönjük szépen! Tanulmányozni fogjuk, és részleteiben megismerjük. Ez azonban azt jelenti, hogy mindennek legalább a következő jelentésben benne kell lennie.
Két olyan módosítás került benyújtásra, amelyet képviselőcsoportunk nem tud elfogadni. Nem gondoljuk úgy, hogy a két évre történő kiterjesztés helyes lenne, mivel az irányítási eszközt még inkább leértékeli, ahelyett, hogy javítana rajta. Az a célunk, hogy az TKT/TAI irányítási eszközt javítsuk, és nem az, hogy két évre kiterjesszük. Továbbá a tanulmányról szóló módosítás ellen fogunk szavazni. Jó módosítás, de ebben a jelentésben nincs helye.
Szeretnénk a biztos asszonynak köszönetet mondani munkájáért, és mindenkinek sikereket kívánunk a választásokra.
Gary Titley
a PSE képviselőcsoport nevében. - Elnök úr, ami ezt a költségvetési felülvizsgálatot illeti, egyszerűen csak egy kérdést kell feltennünk magunknak: vajon a költségvetés a 21. század politikai prioritásait tükrözi? Amennyiben nem, úgy változtatni kell rajta. Vajon eléggé rugalmas ahhoz, hogy a változó időknek megfeleljen? Mert ebben a pillanatban többek között azért érzek csalódottságot a költségvetés miatt, mert a negatív prioritásokat nem megfelelően kezeljük. Túlságosan is sok ilyen maradt a költségvetésben; ennek az az oka, hogy az MFF korlátozottsága miatt nem tudjuk megváltoztatni a dolgokat.
Hogy a tevékenységalapú költségvetés-tervezésre és irányításra térjek: úgy vélem, hogy a Bizottság hatalmas előrelépést tett ennek kapcsán, de felhívnám a figyelmet annak veszélyére, hogy ez a gyakorlat túlbürokratizálódhat - minőségértékelésre van szükségünk, nem pedig arra, hogy egyszerűen pipákat rajzoljunk négyzetekbe. Nem akarjuk, hogy az emberek az idejüket azzal töltsék, hogy saját magukat értékelik, amikor haladniuk kellene a munkával. Körültekintően kell tehát eljárnunk. Személy szerint úgy vélem, hogy az éves politikai stratégia jobb lenne, ha kétévente vagy két és fél évente kerülne rá sor, és így illeszkedni a parlamenti ciklushoz. Ez lehetővé tenné számunkra, hogy a Bizottság éves munkaprogramja mellett még világosabb képet kapjunk a politikákkal kapcsolatos kilátásokról.
Silvana Koch-Mehrin
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, az EU pénzügyeinek reformja már régóta esedékes, és szeretnék köszönetet mondani az előadónak, Böge úrnak, hogy ezt megfogalmazta. Az EU-nak méltányos, egyszerű, átlátható, megbízható és fenntartható bevételi és költség-rendszerre szüksége. Az EU költségvetési összegeinek csupán két forrásból kell érkezniük: a hagyományos saját forrásokból és az egyes tagállamok gazdasági erejének megfelelő - vagyis a bruttó nemzeti jövedelem arányán - alapuló befizetésekből. Ebben az esetben a tagállamoknak legfeljebb GNI-jük 1%-át kellene befizetniük.
Ahelyett, hogy az EU részére több pénzt tennénk hozzáférhetővé, a meglévő összegeket olyan területekre kellene irányítani, ahol tényleges hozzáadott érték jön létre európai szinten - ilyen terület például a közös külpolitika, a transzeurópai hálózatok, a külső határok kezelése és a kutatás. Másfelől, több hosszú távú támogatásra lenne szükség. Ez azt is jelenti, hogy a héa alapú saját forrásokat meg kell szüntetni, és - ami ennél is fontosabb - semmilyen formában nem lehet uniós adó addig, amíg az EU nem valódi képviseleti demokrácia. Helyes, hogy tiltás vonatkozik az uniós államadósságra. Ez egy kiváló politika, és meg kell tartani. Emellett az EU gazdasági minisztereinek végre nemzeti szinten megbízhatósági nyilatkozatot kell tenniük. Nagyon köszönöm, és új feladatához sok sikert kívánok!
Wiesław Stefan Kuc
az UEN képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, a ma benyújtott két jelentés olyan értékeléseken alapul, amelyek elvégzésre az Európai Unió különböző testületei döntései nyomán kényszerültünk. A TAI, a TKT, az ABB, valamint a stratégiai terv és program talán szükséges, de a "l'art pour l'art” benyomását keltik. A politikákkal kapcsolatos célkitűzések megvalósítását hogyan lehet összehasonlítani egy erőmű felépítésével vagy szállítóhálózat kiépítésével? Vajon az Európai Unió egy üzleti vállalkozás, amelyben hasonló hatékonyságértékelő mechanizmusokat próbálunk alkalmazni?
Ugyanez vonatkozik a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára is. Nap mint nap értékeléseket végzünk, és forrásokat vonunk el az éves költségvetésből. Ezeket a döntéseket az Európai Tanács hozza, amely növeli a fontos egyedi feladatok kivitelezése céljára hozzáférhető összeg mértékét. A stabil többéves pénzügyi keretek a biztonság több éven keresztül tartó érzését adják - és ezt kell leginkább megbecsülnünk, különösen a mostani nehéz időkben.
Szívből gratulálok Böge úrnak és Virrankoski úrnak a kiváló jelentésekhez! Grybauskaitasszony, sok sikert kívánok a küszöbön álló választásokhoz!
Helga Trüpel
Elnök úr, biztos úr, hölgyeim és uraim, a jelenlegi pénzügyi tervről szóló szavazás idején mindhárom európai intézmény - a Tanács, a Parlament és a Bizottság - megértette, hogy ha lépést akarunk tartani az idővel, akkor reformokra van szükség. Most a tagállamok kihátrálnának - ez helytelen megközelítés. Épp ellenkezőleg: egyfelől a folytonosság és a kiszámíthatóság, másfelől pedig az új kihívásokhoz való gyors alkalmazkodásra való képesség egyensúlyára van szükség.
A merev struktúrán változtatnunk kell. Ezért az európai költségvetésnek - a középtávú pénzügyi tervnek - öt évet kell felölelnie, és így politikai értelemben össze kell kapcsolódnia a megválasztott Bizottság és a megválasztott Parlament felelősségével. Ez elő fogja segíteni az átláthatóságot, a politika világosságát és a döntéshozásra való készséget.
Ma hallottuk azt, hogy Brown úr mit javasol és hogy minek kellene a napirenden szerepelnie. Obama elnök ma bejelentette, hogy szándékában áll 129 milliárdot fektetni a megújuló energiába. Szeretném hangsúlyozni, hogy Európa polgárainak figyelmét fel kell hívnunk arra, hogy az európai költségvetést módosítanunk kell. A mezőgazdasági politikát például össze kell kapcsolnunk az energiatermeléssel, és nem szabad több közvetlen kifizetést tennünk a farmok hektárban meghatározott mérete alapján. Több ponton kell kapcsolódnunk a vidékfejlesztéshez, amely valóban a vidéki területeken élő emberek érdekeit szolgálja majd.
Minden gazdaság- és növekedési politikánkat a klímaváltozás és a fenntarthatóság új paradigmájához kell szabnunk, amennyiben az itt folyó vitákat és a Lisszaboni Szerződést valóban komolyan vesszük, továbbá alkalmazkodnunk kell a ránk váró új kihívásokhoz. Ez azzal is jár, hogy európai szinten többet kell befektetnünk az oktatásba, a kutatásba és a fejlesztésbe. Mindhárom intézménynek meg kell találnia a politikai bátorságot, amely ahhoz szükséges, hogy mindezt együtt valósítsák meg.
Pedro Guerreiro
A jelentés kimond néhány dolgot, amelyek bizonyos mértékben hangsúlyozzák azt, amit már régóta mondunk: nevezetesen azt, hogy a jelenlegi közösségi költségvetés nem elégséges ahhoz, hogy az Európai Unióban ténylegesen és hatékonyan elősegítse az említett gazdasági és társadalmi kohéziót. Különösen igaz ez azért, mert - jóllehet a válság közepén vagyunk - a jelenlegi, a 2007-2013-as időszakról szóló többéves pénzügyi keretben megszabott elégtelen keretek sem kerülnek teljes kihasználásra (2007 és 2009 között ez az összeg csaknem 29 milliárd euróval kevesebb), és a költségvetésben foglalt összegek nem kerülnek "kiadási” célként alkalmazásra: különösen igaz ez a konvergencia, valamint a mezőgazdaság és a halászat esetében.
Ugyanakkor új prioritások kerültek bevezetésre, amelyek ellentétben állnak azzal, aminek véleményünk szerint a közösségi költségvetés céljának és központi prioritásnak kell lennie: azzal az eszközzel, amely a belső piac, a gazdasági és monetáris unió és a világgazdaság liberalizációja folytán beálló költségek, egyenlőtlenségek és aszimmetriák tekintetében megvalósítja az újraelosztást az Európai Unió gazdaságilag kevésbé fejlett országai és régiói felé. Olyan közösségi költségvetésre van szükségünk, amely a valódi - a társadalmi fejlődésre, valamint az egyes országok potenciájának védelmére és erősítésére épülő - konvergenciát, a környezeti erőforrások fenntartható használatát és a környezetvédelmet tekinti prioritásnak, és a gazdasági és társadalmi kohéziót, valamint a hatékony fejlesztési segítséget célt tűzi ki célul.
Azt is hangsúlyozzuk, hogy a közösségi költségvetésnek az egyes országok bruttó nemzeti jövedelme alapján meghatározott méltányos hozzájárulásán kell alapulnia; ezért határozottan ellenzünk minden (többé vagy kevésbé álcázott) törekvést az európai adók bevezetésére.
Nils Lundgren
az IND/DEM képviselőcsoport nevében. - (SV) Elnök úr,. ahogy a költségvetés esetében mindig elmondható, lelkiismeretes és hozzáértő munkáról van szó, de tisztán politikai szempontból sajnos azt kell mondanom, hogy nem tanúskodik rugalmasságról. Ahogy egy korábbi felszólaló megfogalmazta: nem 21. századi költségvetés. Egyértelműen arra alapul, hogy az EU kiadásai ad infinitum növekednek majd. Csakhogy egy bizonyos ponton ezt a folyamatot meg kell állítanunk.
Három dolgot szeretnék röviden megemlíteni. Az áll itt, hogy ha a GNI csökken - és ez most be fog következni -, akkor annak nem szabad hatással lennie az EU költségvetésére. A továbbiakban nem működhetünk így. Helyesebb, ha a pénzt az egyes országok költik el, amikor azt látják, hogy gazdaságuk stagnálni kezd, majd összeomlik - ahogy most is történik.
A jelentés több pénzt javasol a Lisszaboni Szerződésre alapuló tevékenységek új területein. Ez a demokratikus alapjogok semmibe vétele. Azt a szerződést elutasították.
Ugyanakkor a jelentés nem tartalmaz egyetlen költségcsökkentő intézkedést sem. Holott komoly lehetőségek vannak a takarékoskodásra a mezőgazdaság és a strukturális alapok terén, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságában és a Régiók Bizottságában. Kérem, éljenek ezekkel a lehetőségekkel!
Salvador Garriga Polledo
(ES) Elnök úr, eljött az ideje annak, hogy értékeljük a 2007-2013-as időszakról szóló többéves pénzügyi keret eddigi működését, valamint azt, hogy a hátralévő csaknem négy évben milyen változtatásokat kell végrehajtani rajta.
Először is, el kell ismernünk a tagállamok által 2006-ban elfogadott, pénzügyi tervre vonatkozó megállapodás korlátozott mivoltát. Akkor bíráltuk, és most világosan láthatjuk, hogy a megállapodás mennyire elégtelen. Sajnálatos módon a jelenlegi pénzügyi terv korlátozottsága a legrosszabb pillanatban mutatkozott meg - egy olyan válság idején, amikor éppen a közösségi költségvetésnek kellene vezető szerepet játszania az Európai Unió gazdasági válság és munkanélküliség ellen folytatott küzdelmében.
Jelen pillanatban szinte csodával határos lenne, ha a közösségi költségvetésben találnánk 5 milliárd eurót, amelyet a következő két pénzügyi évben arra használhatnánk, hogy újra megindítsuk az energiakutatást, biztosítsuk az energiahálózat-összekapcsolást vagy javítsuk az unió vidéki régióiban a kommunikációt. Az Európai Unió teljes térségei - köztük az enyém, Asztúria is - abban reménykedik, hogy talál módot arra, hogy a szenet megvalósítható és fenntartható módon, tisztaenergia-forrásként használja fel.
A közösségi költségvetést ilyen célokra kell például használni. Azonban a különféle kiadási fejezetek rugalmatlansága és alulfinanszírozottsága csupán 5 milliárd eurót tesz elérhetővé, amennyiben a 2009-2010-es időszakban a közös agrárpolitikára szánt összeg nem kerül teljes felhasználásra. Ez nem nevezhető költségvetési hatékonyságnak; egész egyszerűen csak könyvelési trükk.
Böge úr, az előadó, ma igen hasznos vitát kezdett arról, hogy a közösségi költségvetést milyen módon lehet a gazdaságpolitika valóban aktív eszközévé tenni. A jövőben nem engedhetünk meg magunknak több sikertelen pénzügyi tervet.
Göran Färm
. - (SV) Elnök úr, mint az Európai Parlament Szocialista képviselőcsoportjának árnyékelőadója, szeretnék köszönetet mondani Böge úrnak pozitív, kooperatív hozzáállásáért. Fontos a hosszú távú keret, de a jelenlegi, gyorsan változó világban nem ésszerű modell egy hét éven keresztül érvényes merev rendszer, amelyet mind általában véve, mind szektoronkénti bontásban merev költségvetési felső határ jellemez.
A jelenlegi, 2014-ig érvényes hosszú távú költségvetést 2005-ben fogadták el. Mit tudhattunk akkor a jelenlegi gazdasági válságról, a koszovói vagy gázai helyzetről, a klímaválság mértékéről vagy az élelmiszerárak szélsőséges ingadozásáról? Nem, nem folytathatjuk így tovább.
Arra a következtetésre jutottam, hogy a jelenlegi hosszú távú költségvetési tervet - a többéves pénzügyi keretet - részletesen át kell tekinteni. Ez persze különösen akkor lesz igaz, ha megvalósításra kerül a Költségvetési Bizottság javaslata, azaz a jelenlegi költségvetési keretet a javasolt két évvel meghosszabbítjuk annak érdekében, hogy nagyobb összhangban legyen a Bizottság és a Parlament hivatali idejével.
Mi akarunk tehát? Ami azt illeti, több dolgot is.
Először is, véleményünk szerint magát a költségvetést is felül kell vizsgálni. Szerintünk elfogadhatatlan az, hogy pusztán a jövőbeli pénzügyi keretre összpontosítjuk figyelmünket. A Költségvetési Bizottság több módosítást fogadott el, ami azt jelenti, hogy a Bizottságnak a lehető leghamarabb javaslatot kell benyújtania a jelenlegi hosszú távú költségvetés tartalmának alapos felülvizsgálatáról. Természetesen ez még relevánsabb abban az esetben, ha a hosszabbítás megtörténik.
Azt is kérjük, hogy idén ősszel a svéd elnökség aktívan és sürgősen továbbítsa ezt a javaslatot a Bizottságtól. A problémát kezelnünk kell.
Másodszor, ami a politikai megközelítést illeti, egyértelmű jeleket kaptunk a Bizottság által kivitelezett nyílt konzultáció során. Vannak olyan területek, ahol az EU-nak erőteljesebben kell fellépnie. Ilyen terület a klímapolitika, a munkaügy, a növekedés, valamint a kül- és fejlesztéspolitika. Amennyiben az EU globális vezető szerepet kíván játszani ezeken a területeken, forrásokra van szüksége. Ez teljesen egyértelmű. Jelenleg e területek mindegyikére súlyos alulfinanszírozottság jellemző.
Harmadszor, végre kell hajtanunk bizonyos technikai változtatásokat. Ezt nem szükséges részletesen kifejtenem, mivel Böge úr már beszélt a kérdésről. Hét év helyett ötöt szeretnénk, valamint a periódust szeretnék úgy módosítani, hogy az új Parlament és az új Bizottság valóban hatást gyakorolhasson arra a keretre, amelyet hivatali idejük alatt alkalmazniuk kell.
Negyedszer, azt szeretnénk, hogy az EU saját forrásainak rendszere módosításra kerüljön és méltányosabb legyen. Most gyors javaslatokra és a jelenlegi hosszú távú költségvetés alapos félidős felülvizsgálatra van szükség ahhoz, hogy a retorika és a tényleges pénzügyi források közelebb kerüljenek egymáshoz, valamint hogy a következő hosszú távú költségvetési időszak előtt meginduljon az EU költségvetés hosszabb távra szóló, fenntartható megközelítésének kialakulása.
Zbigniew Krzysztof Kuźmiuk
. - (PL) Elnök úr, három olyan kérdés van, amelyet a jelenlegi vitában a Bizottság elé szeretnék tárni.
Az Európai Bizottságnak a jelenlegi pénzügyi terv keretében javasolnia kell egy támogatási rendszert azoknak a régióknak, amelyek túllépik az egy főre jutó GDP 75%-át, de ugyanakkor olyat, amely a súlyos belső fejlődési egyensúlytalanságok miatt folyamatos finanszírozást igényel. Szeretném megemlíteni, hogy Spanyolország, Portugália, Olaszország és Görögország egyes régiói a jelenlegi pénzügyi terv keretében részesülnek ilyen átmeneti finanszírozásban.
Továbbá végleges döntést kell hozni arról, hogy felhagyunk a közös agrárpolitikát ismét tagállami szintre helyezzük. Nem lesz lehetséges a KAP kötelező, a tagállamok által történő hasonló mértékű társfinanszírozásának biztosítása, mivel ez a verseny jelentős mértékű torzulásához - más szóval, a KAP dezintegrációjához - vezetne.
Ami az Európai Bizottság azon szándékét illeti, hogy a közvetlen kifizetéseket függetleníti a termeléstől: meg kell szüntetni azokat a nagy egyenlőtlenségeket is, amelyek jelenleg fennállnak a régi és az új tagállamok között az egy hektárnál kisebb földek támogatása terén. Máskülönben, ha a helyzet 2013 után is fennáll, akkor az de facto azt jelenti majd, hogy az EU területén két közös agrárpolitika lesz majd érvényben.
Janusz Lewandowski
a PPE-DE képviselőcsoport nevében. - (PL) Elnök úr, engedje meg, hogy egy olyan nyelven folytassam, amelyet Grybauskaitasszony ért. Mai hozzászólásainkban egy hétéves terven belüli két lezárult költségvetési évet vettünk alapul. Ez egyértelműen arra hívja fel a figyelmet, hogy az intervenciókat körültekintő módon kell meghatározni. Úgy tűnik számomra, hogy Böge úr Költségvetési Bizottságnak tett jelentésének egyhangú elfogadása arra mutat rá, hogy megtalálta a különböző politikai csoportok véleményeinek közös nevezőjét.
Megdöbbentőnek tartom azt, hogy a 2008-as költségvetésből csaknem 5 milliárd euro nem került felhasználásra. Ennek nem szabad megismétlődnie. Az mindannyiunk kudarcát jelentené. A Bizottság tett olyan kezdeményezéseket, amelyek a finanszírozás megszerzésének megkönnyítését célozzák. Mivel a dolgok így vannak és így is kell lenniük, a regionális a politika a jövőben nem lesz és nem lehet a krónikusan alulfinanszírozott költségvetési fejezetek finanszírozásának forrása - erről már szóltunk akkor, amikor a költségvetési tervről tárgyaltunk, és új külpolitikánkban teljes mértékben megerősítésre került: az 1a. és a 3. tételekben. Ha továbbra is a költségvetések 1%-ára támaszkodunk, akkor egyértelmű, hogy nem jutunk értelmes megoldásra az Európai Unió költségvetésének kérdésében.
A jelentésben, amelyről beszélek, Böge úr felveti a parlamenti ciklus pénzügyi tervhez történő alakításának kulcskérdését. A Parlamentnek valóban ez az álláspontja. Azonban nem szabad szem elől tévesztenünk bizonyos kételyeket, amelyek azokra az országokra jellemzőek, amelyekre hatást gyakorol a költségvetési politika és amelyek a biztonságot keresik a politikában és még nem tudják, hogy a kérdéses időszak lerövidítése hogyan hat majd a strukturális alapok megszerzésének előreláthatóságára.
Végül szeretnék szívből jövő köszönetet mondani Grybauskaitasszonynak a Parlamenttel való együttműködésért, és természetesen, ahogy az összes felszólaló tette, szeretnék kampányához sok sikert kívánni. A sokféle hang a politikai nézetek különbözőségének ellenére jól jelnek tekinthető a választások során.
Catherine Guy-Quint
(FR) Elnök úr, biztos úr, mindenekelőtt szeretném emlékeztetni önöket arra, hogy ez a vita egy többéves, hosszú folyamat része: ide tartoznak még az Európai Bizottsággal folytatott konzultációk, a közös agrárpolitika megfelelő működésének ellenőrzése, a negyedik jelentés a gazdasági és társadalmi kohézióról és a Lamassoure-jelenés a "saját költségvetési forrásokról.”
Az Európai Bizottság bejelentette szándékát, miszerint legkésőbb 2009 őszén benyújtja fontosabb iránymutatásait e felülvizsgálattal kapcsolatban, amely során a Költségvetési Bizottság Böge úr vezetésével kitűnő munkát végzett. Tudjuk, hogy ez a felülvizsgálat akkor történik majd meg, amikor a következő Európai Parlament feláll. Nem a jelenlegi Parlament hajtja majd végre.
Szeretnék ezért hangsúlyozni egy alapvető politikai kérdést, nevezetesen azt, hogy csaknem egyhangúlag úgy véljük, hogy a jövőbeli pénzügyi keretnek összhangban kell majd állnia a következő Parlament hivatali idejével, és hogy ez olyan megállapodás, amelyet a továbbiakban is szeretnénk érvényesíteni. Számomra ez azért fontos, mert így végül következetesség jellemzi majd a választási eredmények és a Bizottság által felügyelt költségvetési iránymutatások közötti kapcsolatot.
Végül szeretném önöket emlékeztetni arra, hogy az Európai Parlament szocialista képviselőcsoportjának az a véleménye, hogy a költségvetésnek az alapvető célkitűzésekre kell összpontosítania: a foglalkoztatásra, a növekedésre és az innovációra - ahogy azt kollégánk, Färm úr kijelentette. Mielőtt azonban befejezném, szeretném kijelenteni, hogy az Unió tényleges jövője múlik ezen a felülvizsgálaton, és remélem, hogy a jövőbeli Parlament felhasználja majd a Böge-jelentést arra, hogy a Tanács napról-napra tapasztalható köntörfalazása következtében előtérbe kerülő szűk nemzeti érdekek ellenére is képesek legyünk elérni európai céljainkat.
A Parlamenten múlik az, hogy olyan európai politikákat vezessen be, amelyek valóban reményt adnak polgártársainknak ebben a projektben, amely nem csupán gazdasági, hanem politikai projekt is.
Margaritis Schinas
. - (EL) Elnök úr, ma 27-en vagyunk, és közös vagyonunk kevesebb, mint 1%-át költjük a közösség költségvetésére - ez körülbelül ugyanannyi, mint amennyit akkor költöttünk, amikor 15-en voltunk. Ez a szám önmagában is szemlélteti, hogy a Böge-jelentés, amelyet ma vitatunk meg, miért mondható a következő öt év egyik alapvető uniós politikai vállalkozásának.
A legfontosabb kérdés, amelyre választ kell adnunk, a következő: mennyi pénzt szánjunk milyen politikákra? Hol tűzzük ki a határt, hol szabunk korlátot ambíciónknak? Most mindent ki kell tennünk az asztalra, és előfeltételek nélkül, a nulláról kell elkezdenünk a vitát. E nagyszabású tárgyalások során két fontos nehézséget kell megvitatnunk:
az első az, hogy most természetszerűleg többen vagyunk, mint a legutóbbi hasonló tárgyalások idején;
a második nehézség pedig az, hogy erre a tárgyalásra sajnálatos módon éppen akkor kerül sor, amikor véget ért egy jó időszak, és súlyosan érint minket a gazdasági válság.
Mindazonáltal, a tárgyalásnak - amely voltaképpen ma kezdődik Böge úr nagyon is realista megközelítésével - három, Európa számára alapvető fontosságú előfeltételt kell megerősítenie:
először is azt, hogy a Közösségben a gazdálkodás jövőjét 2013 után is biztosítani kell;
másodszor azt, hogy a tagállamok közötti kohézió és szolidaritás alapelvének fenn kell maradnia; és
harmadszor azt, hogy eljött az idő, hogy az intelligens fejlődésről beszéljünk: a pénzről, amelyből nem csak aszfalt és cement lesz, hanem agy is.
Costas Botopoulos
. - (EL) Elnök úr, biztos úr, véleményem szerint Böge úrnak, bizottságunk elnökének jelentése, amelyet ma tárgyalunk, három okból igen érdekes és alapvető fontosságú: először is, mert rámutat bizonyos ágazatokra, amelyeken javítani kell; másodszor, mert felvázol bizonyos javaslatokat; harmadszor pedig mert előkészíti a következő parlamenti ciklus egyik legjelentősebb vitáját.
Az, hogy egyes ágazatokban javításra van szükség, jobbára azzal függ össze, hogy a politikai döntések és a közösségi döntések nincsenek összhangban, valamint azzal, hogy nem vagyunk képesek költségvetési forrásainkat megfelelő módon kezelni.
Javaslatok:
az egyik igen egyszerű javaslat az ötéves pénzügyi keretre és a pénzügyi politikák ötéves ciklusaira vonatkozik, más szóval arra, hogy a Parlament hivatali ideje egybeessen a költségvetés szintjén tett politikai javaslatokkal;
a másik, a rugalmasság kérdése, igen-igen fontos. A rugalmasság azonban nem csupán azt jelenti, hogy változnak a ágazatok, hanem egyfajta általános reakcióról van szó. A rugalmasság önmagában még nem oldja meg a problémát.
Mindez felkészít bennünket a következő parlamenti ciklus jelentős vitájára az új politikai és koordinált, új alapokra helyezett költségvetésről.
Alexandru Nazare
. - (RO) A pénzügyi program periódusának öt évre történő csökkentése - ahogy ezt a Böge-jelentés is szorgalmazza, és hadd ragadjam meg ezt az alkalmat, hogy a jelentés ezen eleme miatt külön gratuláljak Böge úrnak - kézzelfogható módon bizonyítanák az európai intézmények érettségét, és ugyanakkor a bürokrácia visszaszorítását is szemléltetnék.
Ugyanakkor realistának kell lennünk, és végig kell gondolnunk, hogy egy ilyen intézkedés mennyire megvalósítható, hogy végül ne kerüljünk olyan szélsőséges helyzetekbe, ahol két évre van szükségünk ahhoz, hogy elfogadjunk egy ötéves költségvetést. A kulcskérdés az, hogy miként egyszerűsíthetjük az eljárásokat úgy, hogy az európai pénzek ésszerű időn belül felhasználásra kerüljenek.
Vannak szinte legendává vált esetek, amikor európai pénzek hónapokkal, ha nem évekkel azután érkeztek meg, hogy valóban szükség lett volna rájuk. Egy példát hadd mondjak a Szolidaritási Alapból érkező pénzzel kapcsolatban. Ahogy azt önök is tudják, Románia 12 millió eurót kap, mivel öt megyéjét árvíz sújtotta. Az áradások tavaly nyáron történtek, a kérdésről ebben a hónapban szavaztunk, de valószínűsíthető, hogy a pénz körülbelül egy évvel az áradások után fog megérkezni. Azok a román emberek, akik megkapják majd a pénzt, nem lesznek tudatában annak, hogy az Európai Unió segített nekik.
Kyösti Virrankoski
előadó. - (FI) Elnök úr, elnök úr, szeretnék köszönetet mondani mindazoknak, akik jelentésemről visszajelzést adtak.
Most, hogy az Európai Unió 27 tagállam és 480 millió lakos közössége, az irányítást és az adminisztrációt egyszerűsíteni kell. A tevékenységalapú irányítás és költségvetés-tervezés egyértelműen ezt segíti elő: a hatáskör és a felelősség a megfelelő szintek között kerül elosztásra, és így biztosítja a felelős irányítást és a programok hatékony végrehajtását.
Végül szeretnék mindannyiuknak köszönetet mondani, és Grybauskaitasszonynak minden jót és sok sikert kívánni jövőbeli feladataihoz. Nagy örömünkre szolgált, hogy önnel dolgozhattunk, és úgy éreztük, hogy a Parlament és a Bizottság között kiváló volt az együttműködés. Köszönjük, és minden jót!
Reimer Böge
Elnök úr, hölgyeim és uraim, mindenekelőtt szeretnék köszönetet mondani a biztos asszonynak. Az ismerkedés kezdeti időszaka után hatékonyan, konstruktív módon és nyitottan működtünk együtt. Ezt egyértelműen mutatják az utóbbi évek tárgyalásainak eredményei. A következő néhány hétre is minden jót kívánok. Szeretnék továbbá köszönetet mondan képviselőtársaimnak fáradságos munkájukért, valamint azért a vitáért, amely a holnapi plenáris ülésen megtartott szavazást előzte meg; köszönöm továbbá Guy-Quint asszony előadóként végzett munkáját a Lisszaboni Szerződés költségvetési vetületeivel kapcsolatban. Megegyeztünk a jelentések alapvető pontjaihoz kapcsolódó közös eljárásban, különös tekintettel a háromlépéses megközelítésre és az időbeosztásra.
Mivel megértettük azt, hogy a 2007-2013-as időszakra szóló pénzügyi terv - és ezzel kapcsolatban az intézményközi megállapodás 2006-tól - a tárgyalások során elérhető legjobb eredményeket tartalmazta, teljesen tisztában voltunk a cselekvés sikertelenségével is. Ezért fontos, hogy a jelentés időben meghozott, előremutató megállapodásokat szorgalmaz, és biztosítja a teljes elkötelezettséget. A következő hetekben és hónapokban munkánk - különös tekintettel a jelenlegi tárgyalásokra - a gazdasági fellendülési tervről fog szólni, valamint arról, hogy emlékeztetjük a Tanácsot arra, hogy az intézményközi megállapodás minden eleme (mivel volt több olyan eszköz is, amelyekre a biztosok hivatkoztak) elválaszthatatlan része teljes pénzügyi keretnek. Ha minden tagállam egy kicsivel jobban tudatában lenne ennek, akkor már előbbre lennénk a meglévő szabályozásokkal.
Végül szeretném megragdni az alkalmat, és felkérni a Bizottságot arra, hogy ősszel vegye majd figyelembe azokat az alapvető információkat és meggondolásokat, amelyeket a Parlament holnap fogad el. Ez kiváló kezdete lehetne annak, hogy a Bizottság és az Európai Parlament közös erőfeszítése formájában a szükséges ambiciózus változtatások megkezdődjenek, és ugyanakkor egy olyan költségvetés álljon össze, amely a jövőbe tekint és politikai legitimitása nagyobb. Ebben a jelentésben ezt kéri a Parlament határozottan és egyhangúlag.
Elnök
A vitát lezárom.
A szavazásra 2009. március 25-én, szerdán kerül sor.
Írásbeli nyilatkozatok (az eljárási szabályzat 142. cikke)
Czesław Adam Siekierski  
írásban. - (PL) A jelenlegi pénzügyi terv felülvizsgálata kiváló alkalom arra, hogy elgondolkodjunk - nem csak azon, hogy a hozzáférhető források hogyan kerülnek elosztásra, hanem az uniós költségvetés jövőbeli formáján is. Amikor a jelenlegi költségvetés változtatásait bevezetjük és amikor a következő pénzügyi tervet készítjük elő, mindenekelőtt azt kell szem előtt tartanunk, hogy az integrációt mélyíteni kell és bizonyos célkitűzéseket meg kell valósítanunk.
Az elmúlt időszakban nagy hatású változásokat észlelhettünk az uniós költségvetés struktúrájában. A KAP-ra fordított költségek már nem emésztik fel a Közösség pénzének nagy részét. Jelenleg a kohéziós politika és a lisszaboni stratégia megvalósításával kapcsolatos intézkedések számíthatnak a legnagyobb támogatásra. Kétségtelen, hogy ez a fejlődés jó hatással van a innovatív, tudásalapú, magas foglalkoztatottságot biztosító gazdaság irányába törekvő Európa jövőjére. Ez a változás azonban nem áshatja alá az európai élelmiszerbiztonságot és nem csökkentheti a gazdálkodók bevételeit.
Hasonlóképpen aggodalomra ad okot a EU tagállamai GNI-jével kapcsolatos, az uniós költségvetés szintjében beálló folyamatos csökkenés. A statisztikák azt mutatják, hogy ha a jelenlegi terv keretében az 1993-1999-es időszak szintjének megfelelő szinten tartottuk volna a költségvetést (azaz ugyanazon GDP-százalék alapján számoltuk volna ki), akkor most további 200 milliárd euro állna rendelkezésünkre az európai politikák megvalósítására. Ártalmas az a nyomás, amely alatt meglátásunk szerint a közösségi költségvetés van, mivel ez korlátozza a rugalmasságot és a változó szükségletekhez való alkalmazkodás képességét. Ezért azt kérem, hogy az uniós költségvetést úgy alakítsuk hozzá az új kihívásokhoz, hogy nem a KAP-tól vonunk el forrásokat, hanem megfelelő mértékben erősítsük az EU költségvetési eszközeit.
